EUROOPA KOMISJON Brüssel,11.7.2019 COM(2019) 331 final 2019/0151(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi kohta (uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst) {SEC(2019) 275 final} - {SWD(2019) 330 final} - {SWD(2019) 331 final}



SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2008. aastal vastu võetud määruses, millega asutati Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (edaspidi „EIT määrus“), on esitatud kõnealuse instituudi ülesanne, kohused ja toimimise raamistik. Määrust muudeti 2013. aastal muu hulgas selleks, et viia see kooskõlla programmiga „Horisont 2020“. Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) üldine ülesanne on soodustada Euroopas jätkusuutlikku majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tugevdades liikmesriikide ja liidu innovatsioonisuutlikkust. Eelkõige tugevdab EIT liidu innovatsioonisuutlikkust ja lahendab ühiskonnaprobleeme kõrgharidust, teadusuuringuid ja innovatsiooni hõlmava teadmiste kolmnurga lõimimise teel. EIT tegutseb teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu. Need on ulatuslikud Euroopa partnerlused, milles keskendutakse konkreetsete ühiskonnaprobleemide lahendamisele. EIT annab teadmis- ja innovaatikakogukondadele toetusi, jälgib nende tegevust, toetab nende kogukondade koostööd ning levitab tulemusi ja häid tavasid. EIT kohta 2017. aastal tehtud välishinnang andis kinnitust, et EIT asutamise põhjendused kehtivad endiselt ning et EIT mudel, mis põhineb innovatsioonist juhinduval teadmiste kolmnurga lõimimisel, on jätkuvalt asjakohane. Ajavahemikul 2021–2027 rahastatakse EITd liidu programmi „Euroopa horisont“ alusel. Seepärast on EIT programmi „Euroopa horisont“ loomist käsitleva komisjoni ettepaneku lahutamatu osa ja üks nimetatud programmi samba „Innovatiivne Euroopa“ kolmest komponendist. Programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas ettepanekus on esitatud EIT eelarve järgmiseks mitmeaastaseks finantsraamistikuks ning EIT põhimõtted, lisaväärtus, sekkumisvaldkonnad ja tegevuse üldsuunad. Programmi „Euroopa horisont“ käsitlev ettepanek ise ei ole aga õiguslik alus EIT tegevuse jätkamiseks alates 2021. aastast. EIT õiguslik alus on endiselt EIT määrus. EIT määruse artikli 17 kohaselt peab komisjon esitama iga seitsme aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule strateegilise innovatsioonikava projekti, milles on määratud kindlaks EIT strateegilised pikaajalised prioriteedid ja EITga seotud rahastamisvajadused ning mis peab olema kooskõlas kohaldatava teadusuuringuid ja innovatsiooni toetava liidu raamprogrammiga. Erinevalt strateegilisest innovatsioonikavast ei ole EIT määrus põhimõtteliselt tähtajaline. Ent arvestades, et mitmes EIT määruse sättes viidatakse otseselt praegusele ajavahemiku 2014–2020 programmile „Horisont 2020“, tuleb neid sätteid muuta, et viia need vastavusse liidu järgmiste teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavate raamprogrammidega. Seepärast on tehtud ettepanek muuta uus EIT määrus ajaliselt sõltumatuks, nii et seda ei ole põhimõtteliselt vaja iga mitmeaastase finantsraamistiku lõpus muuta või tuleb seda teha vaid minimaalselt. EIT tegevuse jätkamiseks iga uue mitmeaastase finantsraamistiku raames nähakse ette asjakohane rahastamine liidu toetuse näol. Liidu toetust võib anda rahalise toetusena teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavast liidu raamprogrammist ning muudest liidu programmidest. EIT strateegilise innovatsioonikavaga aga tuleb tagada kooskõla asjakohase teadusuuringuid ja innovatsiooni toetava liidu raamprogrammi eesmärkidega ning selle programmi kohase strateegilise mitmeaastase planeerimise, seire ja muude selle programmi nõuetega, samuti soodustada koostoimet igasse uude mitmeaastasesse finantsraamistikku kuuluvate muude asjakohaste programmidega. Kuna EIT määrust muudeti juba 2013. aastal oluliselt ja käesolev ettepanek sisaldab selle määruse täiendavaid sisulisi muudatusi, on tehtud ettepanek muuta EIT määrust uuestisõnastamise teel, et tagada suurem õiguslik selgus ja loetavus. Uuesti sõnastatud määruse ajaline sõltumatus võimaldab keskenduda EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukondade toimimise peamistele põhimõtetele. See ning asjaolu, et strateegilisel innovatsioonikaval on tähtsam osa EIT kooskõlla viimisel selle rahastamisprogrammiga iga mitmeaastase finantsraamistiku alusel, hõlbustab määruse sätete rakendamist ja muudab õigusloomeprotsessi seitsme aasta pärast lihtsamaks. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega EIT eesmärgid, põhimõtted, Euroopa lisaväärtus, eelarve, tegevuse üldsuunad ja tulemusnäitajad ajavahemikuks 2014–2020 on määratud kindlaks programmi „Horisont 2020“ määruses. Samal ajal on EIT määruses esitatud EIT ülesanne, kohused ja toimimise raamistik. EIT strateegilised pikaajalised prioriteetsed valdkonnad ja EITga seotud rahastamisvajadused igaks seitsmeaastaseks perioodiks on esitatud strateegilises innovatsioonikavas. Programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas ettepanekus kinnitati EITi ning selle teadmis- ja innovaatikakogukondade tähtsust ja panust ELi strateegiliste prioriteetide elluviimisel innovatsiooni valdkonnas. Selles esitati EIT eelarve aastateks 2021–2027 ning EIT ulatus, lisaväärtus ja peamised tegevusvaldkonnad ja juhiti ühtlasi tähelepanu EIT muutunud rollile, et suurendada EIT panust programmi „Euroopa horisont“ eesmärkide saavutamisse. EIT on lõimitud programmi „Euroopa horisont“ osana selle III sambast („Innovatiivne Euroopa“). Siiski tagatakse koostoime ja vastastikune täiendavus ka programmi teiste komponentidega. EIT aitab teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu otsida lahendusi ka üleilmsetele probleemidele, mis kuuluvad II samba („Üleilmsed probleemid ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime“) ja I samba („Tipptasemel teadus“) alla. Programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas ettepanekus käsitatakse teadmis- ja innovaatikakogukondi institutsiooniliste Euroopa partnerlustena. Teadmis- ja innovaatikakogukondade osalust programmi „Euroopa horisont“ alusel toimuvas muus asjakohases tegevuses toetatakse strateegilise mitmeaastase planeerimisega, mis hõlmab valdkondadevahelisi ja sektoriteüleseid aspekte ning millega tagatakse, et kõiki programmi „Euroopa horisont“ tegevusi koordineeritakse tulemuslikult. Peale selle on programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas ettepanekus rõhutatud: „Ettepanekud tulevaste EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade kohta nähakse ette Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi strateegilise innovatsiooni kavas ning neis võetakse arvesse strateegilise planeerimise tulemust ja ülemaailmsete probleemide ja tööstuse konkurentsivõime samba prioriteete.“ Programmi „Euroopa horisont“ eesmärkide saavutamiseks on tähtis ka tihe koostöö eelkõige Euroopa Innovatsiooninõukoguga (European Innovation Council, EIC), et tagada koostoime ja suurem mõju. EIT ja EIC täiendavad teineteist: EIC teeb kindlaks läbimurdelised uuendused, arendab neid ja võtab need kasutusele ning toetab turgu loovaid uuendusi tegevate innovatiivsete ettevõtete kiiret kasvu Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil; EIT aitab arendada innovatsioonisuutlikkust Euroopa ja liikmesriikide tasandil teadmiste kolmnurga lõimimise ja innovatsiooni ökosüsteemide toetamise kaudu. EIT keskendub inimkapitalile, ettevõtlusalasele haridusele, suuremale piirkondlikule tegevusulatusele ning ettevõtete rajamisele ja arendamisele konkreetsetes temaatilistes valdkondades. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Nagu eespool märgitud, on komisjoni ettepanekus EIT määruse uuestisõnastamise kohta rõhutatud, et strateegilise innovatsioonikava alusel ei soodustata koostoimet mitte üksnes teadusuuringuid ja innovatsiooni toetava liidu raamprogrammiga, vaid ka muude vastavasse mitmeaastasesse finantsraamistikku kuuluvate asjakohaste liidu programmidega. Olulisim on, et selle kavaga luuakse vajalik koostoime ja vastastikune täiendavus EIT tegevuse ning muude liidu algatuste, poliitikameetmete ja vahendite vahel. Selleks on ette nähtud EIT sihipärane tegevus. Lisaks tugevdatakse ettepanekuga liikmesriikide esindajate rühma rolli, mis tagab EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukonna tegevuse koostoime ja vastastikuse täiendavuse riikide programmide ja algatustega. ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus ELil on tööstuspoliitikas jagatud pädevus vastavalt ELi toimimise lepingu (XVII jaotise) artiklile 173. Artikli 173 lõike 1 kohaselt tagavad liit ja liikmesriigid liidu tööstuse konkurentsivõimeks vajalikud tingimused. Sel eesmärgil ning kooskõlas avatud ja konkurentsile rajatud turgude süsteemiga püüavad nad muu hulgas edendada innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist. Artikli 173 lõikega 3 on ette nähtud, et Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 294 osutatud seadusandliku tavamenetluse kohaselt otsustada võtta erimeetmeid, et toetada liikmesriikides algatatud tegevust nimetatud eesmärgi saavutamiseks, ilma et see kohustaks liikmesriike oma õigus- ja haldusnorme ühtlustama. See säte on kehtiva EIT määruse ja 2014.–2020. aasta strateegilise innovatsioonikava õiguslik alus. EIT tegevuse kavandataval tugevdamisel muu hulgas hariduse ja piirkondliku mõõtme valdkonnas juhindutakse innovatsioonist ning selle eesmärk on saavutada ELi toimimise lepingu artiklis 173 esitatud eesmärk. •Subsidiaarsus ja proportsionaalsus EIT määruse uuestisõnastamise ettepanekus järgitakse subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet. Ettepanekus ei minda kaugemale liidu eesmärkide saavutamiseks vajalikust ning see toob selget Euroopa lisaväärtust, mis seisneb teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonda tehtavate investeeringute mastaabisäästus, ulatuses ja kiiruses võrreldes sellega, mida võimaldavad riigi ja piirkondliku tasandi algatused ja lahendused. Lisaks ei mõjuta ELi meetmed puhtalt riigisiseseid stsenaariume ega nõua liikmesriikide õigusnormide ühtlustamist. EIT võimaldab ainulaadsel viisil luua ELi-üleseid innovatsiooni ökosüsteeme, mis hõlmavad haridus-, teadus- ja ärivaldkonna ning muid sidusrühmi. EIT toetatava koostöötegevuse tulemusel muutub teadmis- ja innovaatikakogukonna partnerite ja organisatsioonide tegevus kvaliteetsemaks ning nad on innovaatilisemad ja rahvusvahelisemad, luuakse piiriüleseid valdkonnaüleseid võrgustikke ning sektoritevaheline koostöö ja geograafiline tegevusulatus suureneb. EIT on ka programmi „Euroopa horisont“ ainus vahend, mille raskuskese on haridus kui innovatsiooni, majanduskasvu ja konkurentsivõime peamine tõukejõud. JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Välishindamine Ettepanek põhineb EIT kohta 2017. aastal tehtud välishinnangul, mis andis kinnitust, et EIT asutamise põhjendused kehtivad endiselt ning et EIT mudel, mis põhineb innovatsioonist juhinduval teadmiste kolmnurga lõimimisel, on jätkuvalt asjakohane. EIT mudeli eesmärk on kõrvaldada peamistes temaatilistes valdkondades selliseid ELi innovatsioonisuutlikkuse struktuurseid puudujääke nagu ettevõtluskultuuri piiratus, teadlaste ja tööstussektori vähene koostöö ja inimpotentsiaali ebapiisav arendamine, ning aidata ületada ELi ja selle peamiste konkurentide vahelist innovatsioonilõhet. Avalik konsultatsioon Ettepanekus on võetud arvesse ka EIT määruse läbivaatamise ettepaneku ja EIT 2021.–2027. aasta uue strateegilise innovatsioonikava ettepaneku toetamiseks Euroopa Komisjoni poolt tehtud mõjuhinnangu osana korraldatud avaliku konsultatsiooni tulemusi. Avaliku konsultatsiooni eesmärk oli koguda mitmesugustelt sidusrühmadelt teavet, arvamusi ja seisukohti 1) Euroopa teadus- ja innovatsiooniruumi probleemide ja võimaluste kohta, 2) EIT poliitiliste eesmärkide kohta ning 3) probleemide lahendamist võimaldavate poliitikavariantide kohta. Mõju hindamine Ettepanekut toetab mõjuhinnang, mis hõlmab nii EIT määruse muutmise (uuestisõnastamise) ettepanekut kui ka EIT 2021.–2027. aasta strateegilise innovatsioonikava ettepanekut. Selles mõjuhinnangus võeti aluseks programmi „Euroopa horisont“ jaoks tehtud mõjuhindamine. Õiguskontrollikomiteelt saadi 5. aprillil 2019 positiivne arvamus. Käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangus tehti kindlaks järgmised poliitikavavariandid: lähtestsenaariumi variant ja kaks erinevat valikuvarianti mõjuhinnangus esile toodud probleemide ja tehniliste küsimuste lahendamiseks. Lähtestsenaariumi (variant 1) korral jätkataks EIT senist tegevust, tehes vaid kohandused, mis on vajalikud tegevuse kooskõlla viimiseks programmi „Euroopa horisont“ käsitleva ettepanekuga. Variant 2 põhineb lähtestsenaariumil. Lisaks võetaks selle korral vastu mitu tehnilist meedet EIT toimimise parandamiseks ja pakutaks välja uus meede ettevõtlusalase hariduse arendamiseks Euroopas. Variant 3 erineb variandist 2 selle poolest, et selle korral loodaks igas liikmesriigis EIT keskus, et suurendada EIT tegevuse mõju kõikjal Euroopas. Eelistati varianti 2, sest sellega saavutatakse parim tasakaal – täidetakse algatuse eesmärgid, võttes samal ajal arvesse saadaolevaid ressursse, ning saavutatakse võimalikult suur majanduslik ja ühiskondlik mõju. See variant hõlmab ka EIT märkimisväärset täiustamist järgmisel programmitöö perioodil.

•Põhiõigused Käesolevas komisjoni ettepanekus austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtteid. MÕJU EELARVELE Ettepaneku mõju eelarvele ning vajalikke inim- ja haldusressursse kirjeldatakse üksikasjalikult finantsselgituses. MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Seire ja hindamine on EIT mõju mõõtmise põhivahendid ning järgmisel programmitöö perioodil neid tegevusi tugevdatakse veelgi ja täiustatakse pidevalt. Teadmiste kolmnurga lõimimisel põhineva mudeli laadi arvestades on tähtis kasutada seireraamistikku, mis võimaldab paindlikkust kõigil asjakohastel tasanditel ning tagab sidususe programmi „Euroopa horisont“ üldeesmärkidega ja soovitud mõju. Seire Kõiki käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangus kindlaks tehtud sisendeid, väljundeid ja tulemusi ning kogu mõju jälgitakse näitajate abil. Sellised näitajad on juba olemas ja EIT kasutab neid. Kui neid aga ei ole, töötatakse välja uued näitajad, et EIT saaks jälgida oma eesmärkide saavutamist. Samal ajal ja võttes täielikult arvesse olemasolevaid seirevahendeid, püütakse saavutada suur kooskõla EIT seiresätete ja programmi „Euroopa horisont“ jaoks kehtestatavate seiresätete vahel. Näiteks viib EIT oma seirevahendid kooskõlla programmi „Euroopa horisont“ mõju saavutamise võimalustega (nn impact pathways), mille eesmärk on käsitleda teadusliku, majandusliku ja ühiskondliku mõju näitajate järele olevat vajadust terviklikumalt. EIT ülesanne on jälgida korrapäraselt teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse tulemuslikkust ning kohandada pidevalt oma seire- ja aruandlussüsteeme. Sellise jälgimise tulemusi kasutatakse teadmis- ja innovaatikakogukondade majandustegevuse kavandamisel, EIT eelarveotsuste tegemisel ning teadmis- ja innovaatikakogukondade kui toetusesaajatega sõlmitavate partnerluse raamlepingute ettevalmistamisel. Neid jälgimistulemusi tuleks pidevalt kasutada ka poliitika kujundamisel. Hindamine Komisjon hindab EIT tulemuslikkust kooskõlas muudetud EIT määruse nõuetega ning saadud tulemusi kasutatakse üldisel programmi „Euroopa horisont“ vahe- ja järelhindamisel. Selle hindamise käigus hinnatakse ka EIT koostoimet programmi muude vahenditega. Teadmis- ja innovaatikakogukondade puhul kasutatakse näitajate eriraamistikku, et hinnata nende kogukondade tulemuslikkust järgmisel programmitöö perioodil (üksikasjad on esitatud uut strateegilist innovatsioonikava käsitlevas ettepanekus). Raamistik põhineb praegustel ja varasematel näitajatel ning selles on kõrvaldatud praeguses tulemuslikkuse mõõtmise süsteemis kindlaks tehtud lüngad ja puudused. Raamistik on kooskõlas programmi „Euroopa horisont“ näitajate raamistikuga. •Ettepaneku konkreetsetes sätetes tehtud peamiste muudatuste selgitus Artikkel 5: EIT organid. Ettepanekus tugevdatakse täitevkomitee rolli EIT eriorganina, rõhutatakse juhatuse direktori vastutust ning muudetakse siseaudit sõltumatumaks. Artikkel 6: kohused. Ettepanekus on täpsustatud mitut olemasolevat EIT kohust ning rõhutatud EIT kohust tagada teadmis- ja innovaatikakogukondade vahel asjakohane kooskõlastatus ning hõlbustada nende kommunikatsiooni ja temaatilist koostööd. Nähakse ette uus EIT kohus töötada välja ja koordineerida teadmis- ja innovaatikakogukondade tugimeetmeid, mille eesmärk on arendada kõrgharidusasutuste ettevõtlus- ja innovatsioonisuutlikkust ning lõimida neid innovatsiooni ökosüsteemidesse. Artikkel 10: teadmis- ja innovaatikakogukondade hindamise ja seire põhimõtted. Ettepanekus on ajakohastatud viidet teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavale liidu raamprogrammile seoses teadmis- ja innovaatikakogukondade pideva seire ja korrapäraste välishindamiste näitajatega. Artikkel 11: Teadmis- ja innovaatikakogukonna tegevuse kestus, pikendamine ja lõpetamine. Ettepanekuga tugevdatakse iga teadmis- ja innovaatikakogukonna põhjalikku vahehindamist enne algse partnerluse raamlepingu kehtivuse lõppu ning võetakse kasutusele koostöömemorandumid vabatahtliku vahendina, millega tagada EIT ja teadmis- ja innovaatikakogukondade suhe pärast partnerluse raamlepingu kehtivuse lõppkuupäeva. Artikkel 17: teadmis- ja innovaatikakogukondade rahastamine. Ettepanekuga viiakse praeguse artikli 14 esimene lõik (EIT rahalised vahendid) üle EIT eelarvet käsitleva artikli 20 muudetud esimesse lõiku ja tehakse sellesse mõni muudatus. Lisaks nähakse ette EIT muudetud rahastamismudeli põhimõte, mille kohaselt võib EIT toetus teadmis- ja innovaatikakogukondadele katta kuni 100 % teadmis- ja innovaatikakogukondade väärtust lisava tegevuse rahastamiskõlblikest kogukuludest üksnes sellise kogukonna tegevuse algetappides. Selline toetus väheneb aja jooksul järk-järgult vastavalt strateegilises innovatsioonikavas kindlaks määratud kaasrahastamismääradele. Rõhutatakse ka teadmis- ja innovaatikakogukondade rahalise jätkusuutlikkuse tähtsust EIT eelarve konkurentsipõhise eraldamise raames. Artikkel 20: EIT eelarve. Ettepanekuga määratakse kindlaks EIT rahastamine ja allikas, millest pärineb EIT rahaline toetus teadmis- ja innovaatikakogukondadele.

I lisa: EIT põhikiri. Ettepaneku kohaste muudatustega, mis tehakse EIT põhikirja selleks, et selgitada EIT juhatuse, täitevkomitee ja direktori rolli, tugevdatakse juhatuse rolli teadmis- ja innovaatikakogukondade seires, nende üle tehtavas järelevalves ja nende juhtimises ning selgitatakse komisjoni rolli seoses EITga, et võtta arvesse tema kohustusi seire ja usaldusväärse finantsjuhtimise valdkonnas. Ettepanek sisaldab uut nõuet, et komisjon peab andma nõusoleku piiratud arvu strateegiliste küsimuste kohta, mille üle juhatus teeb otsuseid (nt seire ja raha eraldamise põhimõtted). Lisaks jäetakse ettepanekuga välja viide EIT töötajate tähtajalistele lepingutele, et tagada EIT puhul ametialane järjepidevus ja areng, mis on võrreldav ELi ametite suhtes kehtiva korraga. ê 294/2008 (kohandatud) ð uus 2019/0151 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi kohta (uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Ö Euroopa Liidu toimimise Õ Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 157 lõiget 3 Ö 173 lõiget 3 Õ, võttes arvesse Ö Euroopa Õ Kkomisjoni ettepanekut, ð olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, ï võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras Ö seadusandliku tavamenetluse kohaselt Õ ning arvestades järgmist: ò uus (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 294/2008 on oluliselt muudetud. Kuna seda määrust on vaja veelgi muuta, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

ê 294/2008 põhjendus 1 (kohandatud) Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive tegevuskavas rõhutatakse vajadust töötada välja tingimused, mis soodustavad investeerimist teadmistesse ja innovatsiooni Euroopas, et suurendada Euroopa Liidu konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet. ê 294/2008 põhjendus 2 (kohandatud) (2)Tugeva tööstus-, konkurentsi- ja innovatsioonibaasi säilitamine Euroopas on eelkõige liikmesriikide ülesanne. Innovatsiooni kui väljakutse laad ja ulatus Euroopa Lliidus nõuab siiski meetmete võtmist ka ühenduse Ö liidu Õ tasandil. ê 294/2008 põhjendus 3 (kohandatud) Ühendus peaks toetama innovatsiooni edendamist, eelkõige teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi, integreeritud elukestva õppe programmi ja struktuurifondide kaudu. ê 294/2008 põhjendus 4 (kohandatud) (3)Ühenduse tasandil tTuleks luua uus algatus Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (edaspidi „EIT”“), et täiendada senist ühenduse Ö liidu Õ ja liikmesriikide poliitikat ja algatusi, edendades teadmiste kolmnurga – kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni – lõimimist kogu Euroopa Lliidus. ê 294/2008 põhjendus 5 (kohandatud) 15. ja 16. juuni 2006. aasta Euroopa Ülemkogu kutsus komisjoni üles valmistama ette EIT asutamise ametlik ettepanek, et esitada see 2006. aasta sügisel. ê 294/2008 põhjendus 6 (kohandatud) EIT peamiseks eesmärgiks peaks olema aidata kaasa ühenduse ja liikmesriikide innovatsioonivõime arendamisele, hõlmates kõrgeimate standardite kohaseid kõrgharidusalaseid, teadus- ja innovatsioonitegevusi. Seejuures peaks EIT hõlbustama ja tõhustama võrgustike loomist ja koostööd ning looma sünergiaid innovaatikakogukondade vahel Euroopas. ò uus

(4)EIT peaks eeskätt oma teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu proovima tugevdada innovatsiooni ökosüsteeme, milles keskendutakse üleilmsete probleemide lahendamisele. EIT peamine eesmärk peaks olema aidata arendada liidu ja liikmesriikide innovatsioonisuutlikkust kõrgeimatele standarditele vastavalt. Selle eesmärgi saavutamiseks peaks EIT hõlbustama ja tugevdama võrgustike loomist ja koostööd ning looma koostoimet Euroopas eri innovaatikakogukondade vahel. ê 294/2008 põhjendus 22 (kohandatud) ð uus (5)EIT prioriteetsed strateegilised valdkonnad ja rahastamisvajadused ð vastava mitmeaastasesse finantsraamistikuga hõlmatud ï seitsmeks aastaks tuleks ette näha strateegilises innovatsioonikavas. ð Strateegilise innovatsioonikavaga tuleks tagada kooskõla teadusuuringuid ja innovatsiooni toetava liidu raamprogrammiga ning soodustada koostoimet mitmeaastasesse finantsraamistikku kuuluvate muude asjakohaste liidu programmidega, aga ka muude liidu algatuste, poliitikameetmete ja vahenditega, eelkõige sellistega, millega toetatakse haridust ja piirkondlikku arengut. ï Võttes arvesse kõnealuse innovatsioonikava olulisust ühenduse Ö liidu Õ innovatsioonipoliitika jaoks ja sellest tulenevalt selle sotsiaal-majandusliku mõju poliitilist tähtsust ühenduse Ö liidu Õ jaoks, peaksid strateegilise innovatsioonikava vastu võtma Euroopa Parlament ja nõukogu, tuginedes komisjoni poolt koostatud ettepanekuleð , mis põhineb ï EIT esitatud ð panusel ï kavandi alusel. ê 294/2008 põhjendus 7 ð uus (6)ð Kooskõlas teadusuuringuid ja innovatsiooni toetava liidu raamprogrammiga ï tuleks EIT tegevuses tuleks käsitleda innovatsiooni pikaajalisi strateegilisi väljakutseid Euroopas, eelkõige erialadevahelistes ja/või -sisestes valdkondades, sealhulgas nendes, mis on Euroopa tasandil juba kindlaks määratud. Seejuures peaks EIT edendama korrapärast dialoogi kodanikuühiskonnaga. ê 294/2008 põhjendus 8 (7)EIT peaks seadma prioriteediks kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonitegevuse üleviimise ettevõtluse konteksti ja nende äriotstarbelise kasutamise ning idufirmade uute ettevõtjate, võrsefirmade tütarettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate loomise toetamise. ê 294/2008 põhjendus 9 (kohandatud) ð uus (8)EIT peaks toimima peamiselt tippsaavutustele orienteeritud kõrgharidusasutuste, teadusorganisatsioonide, äriühingute ja muude sidusrühmade tippsaavutustele orienteeritud Ö ja Õ autonoomsete ð ulatuslike Euroopa ï partnerluste kaudu, mis on loodud jätkusuutlike ja pikaealiste iseseisvate strateegiliste võrgustike kujul innovatsiooniprotsessis. EIT juhatus peaks läbipaistva ja tippsaavutustele tugineva protsessi alusel need partnerlused välja valimað , järgides teadusuuringuid ja innovatsiooni toetava liidu raamprogrammi kriteeriume Euroopa partnerluste valimiseks, ï ning need teadmis- ja innovaatikakogukondadeks nimetama. ò uus (9)Arvestades teadmis- ja innovaatikakogukondade eripära, tuleb erandina teadusuuringuid ja innovatsiooni toetava liidu raamprogrammi osalemis- ja levitamiseeskirjadest sätestada teadmis- ja innovaatikakogukonna moodustamise spetsiaalsed miinimumtingimused. Samamoodi võivad teadmis- ja innovaatikakogukondade väärtust lisava tegevuse jaoks olla vajalikud spetsiaalsed omandiõiguse, juurdepääsuõiguste, kasutamise ja levitamise eeskirjad.

ê 294/2008 põhjendus 9 ð uus (10)Juhatus peaks ka EIT tegevust juhtima ning ð koordineerima ï teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuset hindama ð kohta aruandmist ning selle tegevuse seiret ja hindamist kooskõlas teadusuuringuid ja innovatsiooni toetava liidu raamprogrammi sätetega ï. Juhatuse koosseis peaks kajastama tasakaalu äri- ja kõrgharidus- ja/või teadusringkondade ning innovatsioonisektori kogemuste vahel. ê 294/2008 põhjendus 10 (11)Et aidata muuta Euroopa majandus rahvusvahelisel tasandil atraktiivsemaks ja suurendada selle innovatsioonisuutlikkust kaasa konkurentsivõime suurendamisele ja tõsta Euroopa majanduse ja selle innovatsioonivõime atraktiivsust rahvusvahelisel tasandil, peaksid EIT ja teadmis- ja innovaatikakogukonnad suutma tõmmata ligi partnerorganisatsioone, teadlasi ja üliõpilasi üle kogu maailma, sealhulgas nende liikuvust edendades, ja samuti teha koostööd kolmandate riikide organisatsioonidega. ê 294/2008 põhjendus 11 ð uus (12)Suhted EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukondade vahel peaksid põhinema ð partnerluse raamlepingutel ja toetus ïlepingutel, milles sätestatakse teadmis- ja innovaatikakogukondade õigused ja kohustused, tagatakse piisav koordineerimise tase ning visandatakse teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse ja tulemuste seire- ja hindamise mehhanism. ð Partnerluse raamlepinguga tuleks tagada teadmis- ja innovaatikakogukonnale jätkuv EIT rahaline toetus kauemaks kui vastava mitmeaastase finantsraamistiku ajaks. Erandina Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL, Euratom) 2018/1046 (edaspidi „finantsmäärus“) peaks EIT-l olema võimalik kehtestada selline partnerluse raamleping esialgu seitsmeks aastaks ning pikendada seda seejärel veel kuni seitsmeks aastaks. ï ê 294/2008 põhjendus 12 (kohandatud) ð uus (13)Vaja on toetada kõrgharidust kui kõikehõlmava innovatsioonistrateegia lahutamatut, kuid sageli puuduvat osa. EIT ja teadmis- ja innovaatikakogukondade vaheliste ð partnerluse raamlepingute või toetus ïÖ lepingutega Õ lepinguga tuleks ette näha, et teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu antavate akadeemiliste kraadide ja diplomite andjateks peaksid olema osalevad kõrgharidusasutused, keda tuleks julgustada märgistama nimetatud kraadid ja diplomid ka EIT kraadide ja diplomitena. ð Lisaks peaks EIT tugevdama ja laiendama EIT akadeemiliste kraadide ja diplomitena märgistatud kraadide ja diplomite ulatust, et suurendada nende tunnustamist väljaspool EIT kogukonda. ï EIT peaks oma tegevuse ja töö kaudu aitama edendada ð üliõpilaste, teadlaste ja töötajate ï liikuvust Euroopa teadusruumis ja Euroopa kõrgharidusruumis ning samuti soodustama teadlastele ja üliõpilastele teadmis- ja innovaatikakogukondade raames antud toetuste ülekantavust. Kogu see tegevus peaks toimuma ilma Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) sätteid piiramata. ê 294/2008 põhjendus 13 EIT peaks kehtestama intellektuaalomandi haldamise selged ja läbipaistvad suunised, mis soodustaksid intellektuaalomandi kasutamist sobivatel tingimustel. Nendes suunistes tuleks sätestada, et nõuetekohaselt võetakse arvesse teadmis- ja innovaatikakogukondade eri partnerorganisatsioonide tehtavad panused nende suurusest hoolimata. Kui tegevust rahastatakse ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide alusel, tuleks kohaldada nimetatud programmide eeskirju. ê 294/2008 põhjendus 14 (kohandatud) (14)Tuleks ette näha asjakohased sätted, et tagada EIT vastutus ja läbipaistvus. Asjakohased eeskirjad, millega reguleeritakse EIT Ö juhtimist ja Õ tegevust, tuleks ette näha EIT põhikirjas.

ê 294/2008 põhjendus 15 (kohandatud) ð uus (15)EIT peaks olema juriidiline isik ning oma tegevusliku autonoomia ja ð riikide ametiasutustest ja välissurvest ï sõltumatuse tagamiseks peaks ta haldama ise oma eelarvet, mille tulud peaksid sisaldama Ö liidu Õ ühenduse toetust. ê 294/2008 põhjendus 16 (kohandatud) ð uus (16)EIT peaks püüdma hankida aina suurema rahalise panuse erasektorist ja oma tegevusega saadud tulust. Seepärast Lloodetakse, et tööstus-, finants- ja teenustesektorid annavad märkimisväärse panuse EIT ja eelkõige teadmis- ja innovaatikakogukondade eelarvetesse. Teadmis- ja innovaatikakogukondade eesmärgiks peaks olema erasektorist pärit toetuste osakaalu maksimeerimine ð ning rahalise jätkusuutlikkuse saavutamine ï. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad ja nende partnerorganisatsioonid peaksid avalikustama selle, et nende tegevus toimub EIT raames ning et nad saavad rahalist toetust Euroopa lLiidu üldeelarvest. ê 294/2008 põhjendus 17 Ühenduse poolt EIT-le antavast toetusest tuleks rahastada EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukondade loomise, haldus- ja koordineerimistegevuse kulusid. Topeltrahastamise vältimiseks ei tohiks nendeks tegevusteks samaaegselt toetust anda teistest ühenduse programmidest, näiteks teadusuuringute, tehnoloogiaarendamise ja tutvustamistegevuse raamprogrammist, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist, elukestva õppe programmist, või struktuurifondidest. Kui teadmis- ja innovaatikakogukond või ta partnerorganisatsioonid taotlevad ühenduse abi otse nendest programmidest või fondidest, ei tohiks nende taotlusi võrreldes muude taotlustega mingil moel soosivalt kohelda. ê 294/2008 põhjendus 18 (kohandatud) (17)Ühenduse subsiidiumide ja muude toetuste Ö Liidu rahalise toetuse Õ osas, mis eraldatakse Euroopa lLiidu üldeelarvest, tuleks kohaldada ühenduse Ö liidu Õ eelarvemenetlust. Raamatupidamisarvestust peaks auditeerima Euroopa Kontrollikoda kooskõlas Ö finantsmäärusega Õ nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust . ê 294/2008 põhjendus 19 Käesoleva määrusega kehtestatakse 2008.–2013. aastaks rahastamispakett, mis kujutab endast peamist juhist eelarvepädevatele institutsioonidele Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 17. mail 2006. aastal sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punkti 37 tähenduses. ê 294/2008 põhjendus 20 (kohandatud) (18)EIT on ühenduste Ö liidu Õ asutatud asutus määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 Ö finantsmääruse Õ artikli 70 185 lõike 1 tähenduses ja peaks sellest tulenevalt oma finantseeskirjad ise vastu võtma. Sellest tulenevalt tuleks EIT suhtes kohaldada Ö komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrust (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70Õ komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185) .

ê 294/2008 põhjendus 21 (kohandatud) ð uus (19)EIT peaks igal aastal koostama eelmise kalendriaasta tegevust ð ja tegevustulemusi ï kirjeldava ð konsolideeritud ï Ö tegevus Õaruandeð . Samuti peaks EIT koostama ühtse programmdokumendi, ï ja milles kirjeldatakse instituudi kavandatud algatusi ð iga- ja mitmeaastaste programmide alusel ï kirjeldava jooksva kolmeaastase tööprogrammi, ning millega võimaldatakse EIT-l reageerida teaduse, tehnoloogia, kõrghariduse, innovatsiooni ja muudes asjaomastes valdkondades toimuvatele sise- ja välisarengutele. Need dokumendid tuleks edastada teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. Euroopa Parlamendil, nõukogul ja komisjonil peaks olema õigus avaldada arvamust EIT esimese kolmeaastase tööprogrammi projekti kohta. ê 294/2008 põhjendus 23 (kohandatud) ð uus (20)On asjakohane, et komisjon algatab EITð , sealhulgas teadmis- ja innovaatikakogukondade ï tegevuse töö kohta sõltumatud välishindamise Ö välishindamised Õ, eelkõige pidades silmas strateegilise innovatsioonikava koostamist. ð Nende hindamiste käigus tuleks uurida, kuidas EIT oma ülesannet täidab, ning hinnata EIT ja teadmis- ja innovaatikakogukondade kogu tegevust ning nende asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust, Euroopa lisaväärtust ja sidusust. Nende hindamiste tulemusi tuleks kasutada komisjoni programmihindamistel, mis on ette nähtud teadusuuringuid ja innovatsiooni toetava liidu raamprogrammiga. ï Vastavalt vajadusele peaks komisjon esitama ettepanekuid käesoleva määruse muutmiseks. ê 294/2008 põhjendus 24 (kohandatud) Instituudi pikaajalist arengut silmas pidades on asjakohane seada eesmärgiks EIT järkjärguline, etapipõhine rakendamine. Selleks et hinnata nõuetekohaselt EIT ja teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevust ning vajaduse korral viia sisse parandusi, oleks vajalik esialgne etapp piiratud arvu teadmis- ja innovaatikakogukondadega. Kaheksateistkümne kuu jooksul pärast loomist peaks juhatus valima välja kaks või kolm teadmis- ja innovaatikakogukonda valdkondades, mis aitavad Euroopa Liidul astuda vastu praegustele ja tulevastele väljakutsetele, mis võiksid hõlmata selliseid valdkondi nagu kliimamuutus, taastuvenergia ja järgmise põlvkonna info- ja sidetehnoloogia. Täiendavate teadmis- ja innovaatikakogukondade valimist ja määramist tuleks võimaldada pärast esimese strateegilise innovatsioonikava vastuvõtmist, mis, lähtudes pikaajalisest perspektiivist, hõlmaks ka EIT üksikasjalikku töökorda. ê 294/2008 põhjendus 25 (kohandatud) (21)Kuna käesoleva määruse eesmärki Ö eesmärke Õ, nimelt EIT asutamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, Ö vaid Õ ning selle nende ulatuse ja riikidevahelise iseloomu tõttu on seda neid parem saavutada ühenduse Ö liidu Õ tasandil, võib ühendus Ö liit Õ võtta meetmeid kooskõlas Ö Euroopa Liidu Õ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud Ö eesmärkide Õ eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, ê 294/2008 (kohandatud) ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Sisu Reguleerimisese Käesolevaga Aasutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (edaspidi „EIT”“).

Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: ê 1292/2013 artikli 1 lõike 1 punkt a 1)„innovatsioon”“ – protsess (sealhulgas selle tulemus), mille kaudu kerkivad esile uued ideed, mis vastavad ühiskonna või majanduse vajadustele ja nõudlusele ja mille tulemusel luuakse nõudmistele ja loovad uusi tooteid, teenuseid või äri- ja organisatsioonimudeleid, mis võetakse edukalt kasutusele olemasoleval turul või mis suudavad luua uusi turge ja mis on ühiskonna jaoks väärtuslikud; ê 1292/2013 artikli 1 lõike 1 punkt b ð uus 2)„teadmis- ja innovaatikakogukond”“ – kõrgharidusasutuste, teadusorganisatsioonide, äriühingute ja muude sidusrühmade autonoomne ð ulatuslik Euroopa ï partnerlus innovatsiooniprotsessis strateegilise võrgustiku kujul (olenemata oma täpsest juriidilisest vormist), mis põhineb ühisel keskpika kuni pika tähtajaga innovatsiooniplaneerimisel eesmärgiga saavutada EIT eesmärgid ning panustada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1291/2013 („Horisont 2020”) ð teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavas liidu raamprogrammis ï sätestatud eesmärkide saavutamisse; ê 1292/2013 artikli 1 lõike 1 punkt c 3)„ühispaiknemiskeskus” – geograafiline piirkond, kus asuvad peamised teadmiste kolmnurga partnerid ja kus neil on lihtne koostööd teha ning mis on teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse keskpunkt kõnealuses piirkonnas; ê 1292/2013 artikli 1 lõike 1 punkt e ð uus 3)5)„partnerorganisatsioon”“ – organisatsioon ð juriidiline isik ï, mis kes on teadmis- ja innovaatikakogukonna liige; partnerorganisatsioonide hulka võivad kuuluda eelkõige kõrgharidusasutused, ð kutsehariduse ja -õppe pakkujad, ï teadusasutused, riiklikud või eraettevõtjad, finantsasutused, piirkondlikud ja kohalikud asutused, sihtasutused ja mittetulundusühendused; ê 294/2008 ð uus

46)„teadusasutus”“ – avalik või eraõiguslik juriidiline isik, kelle üks põhieesmärke on tegelda teadusuuringute või tehnoloogiaarendusega; 57)„kõrgharidusasutus”“ – ülikool või mis tahes tüüpi kõrgharidusasutus, mis annab vastavalt siseriiklikele õigusaktidele või tavadele ð eelkõige ï magistri- või doktoritaseme akadeemilisi kraade või diplomeid, olenemata selle nimetusest siseriiklikus kontekstis; ò uus 6)„EIT kogukond“ – EIT ning kõigist sellistest isikutest ja juriidilistest isikutest koosnev aktiivne kogukond, kes on saanud või saavad EIT-lt rahalist toetust ja tuge; ê 294/2008 8)„akadeemilised kraadid ja diplomid” – osalevate kõrgharidusasutuste antud magistri- või doktoriõppe kvalifikatsioonid, mis on saadud teadmis- ja innovaatikakogukonna raames toimunud kõrgharidustegevuse tulemusena; ê 1292/2013 artikli 1 lõike 1 punkt f ð uus 79)„strateegiline innovatsioonikava”“ – poliitiline dokument, milles esitatakse EIT tulevaste algatuste prioriteetsed valdkonnad ja pikaajaline strateegiað , kirjeldatakse EIT suutlikkust luua parimat innovatsioonialast lisaväärtust ï, sh antakse ülevaade kavandatud kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonitegevusest, ð vastava mitmeaastasesse finantsraamistikuga hõlmatudï seitsme aasta jooksul; ê 1292/2013 artikli 1 lõike 1 punkt g 89a)„piirkondlik innovatsioonikava”“ – teavituskava, mille eesmärk on edendada kõrgharidusasutuste, teadusorganisatsioonide, ettevõtete ja teiste sidusrühmade partnerlust, et tugevdada innovatsiooni kogu liidus; ê 1292/2013 artikli 1 lõike 1 punkt h ð uus 910) „sidusrühmade foorum”“ – platvorm, mis on avatud ð liidu institutsioonide, ï riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste, organisatsioonide ning üksikute ettevõtlus-, kõrgharidus ja teadusvaldkonna üksuste esindajatele, ühendustele, kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja klasterorganisatsioonidele, samuti muudele huvitatud isikutele kogu teadmiste kolmnurgas;

ò uus 10) „teadmis- ja innovaatikakogukonna äriplaan“ – dokument, milles kirjeldatakse eesmärke ning kavandatavat teadmis- ja innovaatikakogukonna väärtust lisavat tegevust; ê 1292/2013 artikli 1 lõike 1 punkt h ð uus 11) „teadmis- ja innovaatikakogukondade väärtust lisav tegevus”“ – ð teadmis- ja innovaatikakogukondade ï partnerorganisatsioonide või, kui see on kohaldatav, teadmis- ja innovaatikakogukondade juriidiliste isikute tegevus, mis ð toimub kooskõlas teadmis- ja innovaatikakogukonna äriplaaniga ning ï aitab kaasa kõrgharidust, teadusuuringuidt ja innovatsiooni hõlmava teadmiste kolmnurga lõimimisele, sealhulgas teadmis- ja innovaatikakogukondade loomise ja haldamise ning kooskõlastamisega seotud tegevus, samuti tegevus, mis aitab kaasa EIT üldeesmärkide täitmisele;. ò uus 12) „koostöömemorandum“ – EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukonna vaheline leping, mille eesmärk on hoida teadmis- ja innovaatikakogukond EIT kogukonna aktiivse liikmena pärast partnerluse raamlepingu kehtivuse lõppkuupäeva, ilma et ta saaks EIT rahalist toetust; 13) „rahaline jätkusuutlikkus“ – teadmis- ja innovaatikakogukonna suutlikkus rahastada pärast partnerluse raamlepingu kehtivuse lõppkuupäeva oma teadmiste kolmnurgaga seotud tegevust iseseisvalt. ê 1292/2013 artikli 1 lõige 2 (kohandatud) ð uus Artikkel 3 Ülesanne ja eesmärgid EIT ülesanne on aidata kaasa Euroopa Ö liidu Õ jätkusuutlikule majanduskasvule ja konkurentsivõime parandamisele, tugevdades liikmesriikide ja liidu innovatsioonisuutlikkustvõimet, et toime tulla Euroopa ühiskonna ees seisvate oluliste probleemidega. Sel eesmärgil edendab EIT kõrgeimal tasandil koostoimettsünergiat ja koostööd kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonitegevuse vahel ning integreerib neid valdkondi, tugevdades muu hulgas ka ettevõtlust. EIT üldeesmärgid, erieesmärgid ja tulemusnäitajad ajavahemikuks 2014–2020 määratletakse raamprogrammis „Horisont 2020”. ò uus EIT aitab saavutada teadusuuringuid ja innovatsiooni toetava liidu raamprogrammi üld- ja erieesmärke.

ê 294/2008 Artikkel 417 Strateegiline innovatsioonikava 1) Hiljemalt 30. juuniks 2011. aastal ja edaspidi iga seitsme aasta järel koostab EIT seitsmeaastase strateegilise innovatsioonikava projekti ja esitab selle komisjonile. ê 1292/2013 artikli 1 lõike 14 punkt a (kohandatud) ð uus 12. Strateegilises innovatsioonikavas määratakse kindlaks EIT prioriteetsed valdkonnad ja pikaajaline strateegia ð asjaomaseks seitsmeks aastaks, võttes arvesse teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavat liidu raamprogrammi, ï ning kava sisaldab ka hinnangut EIT sotsiaalmajandusliku mõju ja suutlikkuse kohta luua parimat innovatsioonialast lisaväärtustvõime hindamist parima innovatsioonialase lisaväärtuse loomiseks. Strateegilises innovatsioonikavas võetakse arvesse EIT seirejärelevalve ja hindamise tulemusi, nagu on osutatud artiklis 1916. ê 1292/2013 artikli 1 lõike 14 punkt b ð uus 2a. Strateegiline innovatsioonikava sisaldab ð on kooskõlas teadusuuringuid ja innovatsiooni toetava liidu raamprogrammi eesmärkidega, selle programmi kohase strateegilise mitmeaastase planeerimise, aruandluse, seire ja hindamisega ning muude selle programmi nõuetega, ning sellega soodustatakse koostoimet vastavasse mitmeaastasesse finantsraamistikku kuuluvate muude asjakohaste liidu programmidega, eelkõige sellistega, millega toetatakse haridust ja piirkondlikku arengut. Kõnealuse kavaga tagatakse ka ï EIT tegevuse ning liidu teiste algatuste, ð poliitikameetmete ja ï vahendite ja programmide võimaliku ja asjakohane koostoime ja vastastikune täiendavus asjakohase vastastikuse koostoime ja täiendavuse analüüsi. ê 294/2008 (kohandatud) 3. Strateegiline innovatsioonikava sisaldab hinnangut rahastamisvajaduste ja -allikate kohta, pidades silmas EIT tegevust, pikaajalist arengut ja rahastamist tulevikus. Samuti sisaldab see ka suunavat rahastamiskava, mis katab finantsraamistiku Ö vastava mitmeaastase finantsraamistiku Õ perioodi. ò uus 4. EIT esitab oma panuse strateegilist innovatsioonikava käsitleva komisjoni ettepaneku koostamiseks.

ê 1292/2013 artikli 1 lõike 14 punkt c 54. Strateegilise innovatsioonikava võtavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 173 lõiget 3 järgides vastu Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepanekul. ê 294/2008 Artikkel 54 EIT organid 1. EIT organid on: ê 1292/2013 artikli 1 lõike 3 punkt a (kohandatud) ð uus a)juhatus, mis koosneb kõrghariduse, teadusuuringute, innovatsiooni ja ärivallas kogemusi omavatest kõrgelt kvalifitseeritud liikmetest. Juhatus vastutab EIT tegevuse juhtimise, teadmis- ja innovaatikakogukondade valimise, määramiseð , seire ï ja hindamise ning kõigi teiste strateegiliste otsuste eest;. b)Juhatust abistab täitevkomiteeð , mis koosneb valitud liikmetest ja juhatuse esimehest. ï Ö Täitevkomitee abistab juhatust selle kohuste täitmisel Õ ð ja valmistab ette juhatuse koosolekuid koostöös direktoriga ï; ê 1292/2013 artikli 1 lõike 3 punkt c (kohandatud) ð uus c)direktor, kelle nimetab juhatus ja kes vastutab juhatuse ees EIT haldus- ja finantsjuhtimise eest ning on EIT seaduslik esindaja Ö ning vastutab selle tegevuse ja igapäevase juhtimise eest. Õ ð Direktor vastutab juhatuse ees ning annab sellele jooksvalt aru EIT arengu ja kogu tema vastutusse kuuluva tegevuse kohta ï; ê 294/2008 ð uus d)siseauditi ülesande täitja, kes ð tegutseb täiesti sõltumatult ning asjakohaseid rahvusvahelisi norme järgides ning ï nõustab juhatust ja direktorit finants- ja haldusjuhtimise, EIT kontrollistruktuuride ja teadmis- ja innovaatikakogukondadega loodavate rahastamissidemete küsimustes ning juhatuse soovil ka mis tahes muudes küsimustes.

2. Komisjon võib määrata vaatlejad, kes võtavad osa juhatuse koosolekutest. 23. EIT organeid käsitlevad üksikasjalikud sätted on esitatudsätestatakse EIT põhikirjas, mis on lisatud käesolevale määrusele. Artikkel 65 KohusedÜlesanded Oma eesmärgi saavutamiseks täidab EIT ð eelkõige ï järgmisi kohuseidülesandeid: ê 1292/2013 artikli 1 lõike 4 punkt a a)määrab kooskõlas strateegilise innovatsioonikavaga kindlaks oma prioriteedid ja põhitegevuse; ê 294/2008 b)teeb võimalike partnerorganisatsioonide seas tutvustustööd ja edendab nende osalemist oma tegevuses; ê 1292/2013 artikli 1 lõike 4 punkt b (kohandatud) ð uus c)valib välja ja nimetab kooskõlas artikliga 97 prioriteetsetes valdkondades teadmis- ja innovaatikakogukonnad ning määrab ð partnerluse raamlepingute ja toetus ïÖ lepingutega Õ kokkuleppega kindlaks nende õigused ja kohustused, tagab neile vajaliku toetuse, rakendab nõuetekohaseid kvaliteedikontrolli meetmeid, Ö ning Õ teostab seirab pidevalt järelevalvet ja hindab perioodiliselt nende tegevust; d) tagab teadmis- ja innovaatikakogukondade vahel asjakohase kooskõlastatuse ning hõlbustab nende kommunikatsiooni ja temaatilist koostöödð , samuti korraldab projektikonkursid teadmis- ja innovaatikakogukondadeülese tegevuse ja ühiste teenuste jaoks ï; ê 294/2008 (kohandatud) ð uus d)mobiliseerib avalikest ja eraallikatest rahalisi vahendeid ning kasutab oma ressursse kooskõlas käesoleva määrusega. Eelkõige püüab ta hankida märkimisväärse ja aina suurema osa oma eelarvest eraallikatest ja oma tegevusest saadud tulust;

e)edendab Ö tugevdab Õ partnerorganisatsioonideks olevate Ö osalevate Õ kõrgharidusasutuste antud akadeemiliste kraadide ja diplomite, mis võivad olla märgistatud ka kui EIT kraadid ja diplomid, tunnustamist ð väljaspool EIT kogukonda ï liikmesriikides ð ning laiendab neid ka elukestva õppe programmidele ï; ê 1292/2013 artikli 1 lõike 4 punkt c f)edendab parimate tavade levitamist – muu hulgas teadmis- ja innovaatikakogukondades – teadmiste kolmnurga integreerimise nimel, et kujundada ühine innovatsiooni- ja teadmiste edasiandmise kultuur, ning ergutab osalemist teavitustegevuses, ka piirkondliku innovatsioonikava raames; ê 294/2008 (kohandatud) ð uus g)püüab saada maailmatasemel ð soodustab ï kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni tipptaseme saavutamist, pädevusasutuseks ð eelkõige ï Ö propageerides teadmis- ja innovaatikakogukondi tipptasemel innovatsioonipartneritena Õ; ê 1292/2013 artikli 1 lõike 4 punkt d h)soodustab innovatsiooni valdkonnaülest käsitust, sealhulgas tehnoloogiliste, sotsiaalsete ja mittetehnoloogiliste lahenduste, organisatsiooniliste lähenemisviiside meetmete, ja uute ettevõtlusmudelite lõimimist; ê 1292/2013 artikli 1 lõike 4 punkt e (kohandatud) ð uus i)tagab vastastikuse täiendavuse ja sünergia koostoime EIT tegevuse ja liidu muude programmide vahel, kui see on asjakohane; j)tutvustab teadmis- ja innovaatikakogukondi tipptasemel innovatsioonipartneritena nii liidus kui väljaspool liitu; jk) kutsub ellu Ö korraldab Õ sidusrühmade foorumi Ö korrapäraseid kohtumisi Õ, et anda teavet EIT tegevuse, kogemuste, parimate tavade ning liidu innovatsiooni-, teadus- ja hariduspoliitikasse ja -eesmärkidesse antava panuse kohta ning et anda sidusrühmadele võimalus väljendada oma seisukohti;. Sidusrühmade foorum kutsutakse kokku vähemalt kord aastas. k)Ö korraldab Õ ð vähemalt kaks korda aastas ï sidusrühmade foorumi Ö kohtumistest Õ ð eraldi ï Lliikmesriikide esindajated ð rühma ï Ö kohtumisiÕ tulevad sidusrühmade foorumil kokku erikoosseisus, et tagada asjakohane kommunikatsioon ja teabevahetus EITga ning saada teavet saavutatud tulemuste kohta ning anda EIT-le ja teadmis- ja innovaatikakogukondadele nõu ja jagada nendega kogemusi. Liikmesriikide esindajate erikoosseis sidusrühmade foorumil ð rühm ï kindlustab ka asjakohase koostoimesünergia ja vastastikuse täiendavuse EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse ning riiklike programmide ja algatuste vahel, muu hulgas ka teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse võimaliku riikliku kaasrahastamise;. ò uus

l)töötab välja ja koordineerib teadmis- ja innovaatikakogukondade tugimeetmeid, mille eesmärk on arendada kõrgharidusasutuste ettevõtlus- ja innovatsioonisuutlikkust ning lõimida neid innovatsiooni ökosüsteemidesse. ê 294/2008 ð uus 2. EIT saab volituse asutada sihtasutus (edaspidi „EIT sihtasutus”), mille konkreetseks eesmärgiks on edendada ja toetada EIT tegevust. Artikkel 76 Teadmis- ja innovaatikakogukonnad 1. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad tegelevad eelkõige järgmisega: a)innovatsioonitegevus ja Euroopa lisandväärtusega innovatsioonitegevus ja investeeringud, ð sh toetus innovatiivsete ettevõtete loomiseks ja arendamiseks, ï milles täielikult integreeritakse kriitilise massi saavutamiseks kõrghariduse ja teaduse mõõde ning mis innustavad tulemuste levitamist ja kasutamist; ê 1292/2013 artikli 1 lõike 5 punkt a (kohandatud) ð uus b)olulist majanduslikku ja ühiskondlikku huvi pakkuvates valdkondades teostatavad eesrindlikud ja innovatsioonipõhinesed uuringud ð eksperimenteerimine, prototüüpide väljatöötamine ja tutvustamine ï, mis tuginebvad Euroopa Ö liidu Õ tasandi ja siseriiklike uuringute tulemustele ning võibvad tugevdada Euroopa Ö liidu Õ konkurentsivõimet rahvusvahelisel tasandil ja aidata lahendada olulisi probleeme, mis seisavad Euroopa ühiskonna ees; ê 1292/2013 artikli 1 lõike 5 punkt a ð uus c)haridus- ja koolitustegevus ð eelkõige ï magistri- ja doktoriõppe tasandil ning kutsealane koolitus valdkondades, mis võivad tulevikus aidata rahuldada Euroopa sotsiaal-majanduslikke vajadusi ja mis suurendavad liidus andekate spetsialistide hulka, edendavad innovatsioonialaste oskuste arendamist, juhtimis- ja ettevõtlusoskuste suurendamist ning teadlaste ja üliõpilaste liikuvuse parandamist ning soodustavad teadmiste jagamist, juhendamist ja võrgustike loomist nende vahel, kes on läbinud EIT märgistusega kraadiõppe ja koolitused; ê 1292/2013 artikli 1 lõike 5 punkt a d)teavitustegevus ja parimate tavade vahetamine innovatsioonisektoris, kus pearõhk on koostöö arendamisel kõrgharidus-, teadus- ja ärisektori vahel, kusjuures hõlmatakse ka teenuste- ja finantssektor;

ê 1292/2013 artikli 1 lõike 5 punkt a e)koostoimesünergia ja vastastikuse täiendavuse kindlustamine teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse ning olemasolevate Euroopa, riiklike ja piirkondlike programmide vahel, kui see on vajalik. ê 1292/2013 artikli 1 lõike 5 punkt b (kohandatud) ð uus 2. ð Ilma et see piiraks EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukondade vaheliste partnerluse raamlepingute või toetuslepingute kohaldamist, ï on Tteadmis- ja innovaatikakogukondadel on oma sisekorralduse, koosseisu ning täpse tegevuskava ja töömeetodite kindlaksmääramiselmääratlemisel märkimisväärne üldine autonoomsus. Eelkõige teevad teadmis- ja innovaatikakogukonnad järgmist: a)kehtestavadrakendavad ð sise ïjuhtimiskorrda, mis peegeldab kõrgharidust, teadusuuringuidt ja innovatsiooni hõlmavat teadmiste kolmnurka; b)seavad eesmärgiks Ö tagavad, et Õ olla avatud uutele liikmetele, kui need liikmed suurendavad partnerluse väärtust; c)tegutsevad kooskõlas oma sise-eeskirjadega avatult ja läbipaistvalt; d)koostavad äriplaanid Ö ja rakendavad neid Õ, milles tuuakse välja eesmärgid ja tähtsaimad tulemusnäitajad; e)töötavad välja Ö kehtestavad Õ rahalise finantsilise jätkusuutlikkuse strateegiad Ö ja rakendavad neid Õ. ê 294/2008 (kohandatud) ð uus 3. Suhted EIT ja teadmis- ja innovaatikakogukondade vahel põhinevad ð partnerluse raamlepingutel ja toetus ïÖ lepingutel Õ lepingul. ò uus Artikkel 8 Osalemis- ja levitamiseeskirjad

Kohaldatakse teadusuuringuid ja innovatsiooni toetava liidu raamprogrammi osalemis- ja levitamiseeskirju. Erandina neist reeglitest a)on teadmis- ja innovaatikakogukonna moodustamise miinimumtingimused esitatud käesoleva määruse artikli 9 lõigetes 3 ja 4; b)võivad teadmis- ja innovaatikakogukondade väärtust lisava tegevuse suhtes kehtida spetsiaalsed omandiõiguse, juurdepääsuõiguste, kasutamise ja levitamise eeskirjad. ê 294/2008 Artikkel 97 Teadmis- ja innovaatikakogukondade valimine ê 1292/2013 artikli 1 lõike 6 punkt a ð uus 1. EIT valib välja ja nimetab teadmis- ja innovaatikakogukonnaks saava partnerluse avatud ja läbipaistvat konkursimenetlust rakendades. EIT valib partnerluse välja ning nimetab selle teadmis- ja innovatsioonikogukonnaks konkurentsipõhist, avatud ja läbipaistvat menetlust järgides. EIT võtab vastu ja avaldab teadmis- ja innovaatikakogukondade üksikasjalikud valikukriteeriumidð Kohaldatakse teadusuuringuid ja innovatsiooni toetava liidu raamprogrammi ï kohaseid ð Euroopa partnerluste ï valimise kriteeriumeð . EIT juhatus võib neid kriteeriume täpsustada, võttes vastu ja avaldades teadmis- ja innovaatikakogukondade valimise kriteeriumidï, mille aluseks on orienteeritus tipptasemel saavutustele ja innovatsioonivõimele.; valimisprotsessi kaasatakse väliseksperte ja sõltumatud eksperte. ê 1292/2013 artikli 1 lõike 6 punkt b 21 a. EIT alustab teadmis- ja innovaatikakogukondade valimist ja nimetamist vastavalt strateegilises innovatsioonikavas kindlaks määratud määratletud prioriteetsetele valdkondadele ja ajakavale. ê 1292/2013 artikli 1 lõike 6 punkt c 2. Teadmis- ja innovaatikakogukonna nimetamisel rakendatavad valikukriteeriumid hõlmavad kooskõlas lõikes 1 sätestatud põhimõtetega muu hulgas järgmist: a)partnerluse olemasolev ja potentsiaalne innovatsioonivõime, sealhulgas ettevõtlikkus, ning tippsaavutused kõrghariduse, teaduse ja innovatsiooni alal; b)partnerluse võime saavutada strateegilise innovatsioonikava eesmärke ja sellega kaasa aidata raamprogrammi „Horisont 2020” peaeesmärgi ja prioriteetide täitmisele; c)innovatsiooni valdkonnaülene käsitus, sealhulgas tehnoloogiliste, sotsiaalsete ja mittetehnoloogiliste lahenduste integreerimine;

d)partnerluse võime tagada jätkusuutlik ja pikaajaline omafinantseerimine, sealhulgas märkimisväärne ja aina suurenev panus era-, tööstus- ja teenustesektorilt; e)kõrgharidust, teadust ja innovatsiooni hõlmavas teadmiste kolmnurgas tegutsevate organisatsioonide asjakohaselt tasakaalustatud osalemine partnerluses; f)asjaomasele sektorile kohase intellektuaalse omandi haldamise plaani esitamine, märkides selles, kuidas on eri partnerorganisatsioonide panuseid arvesse võetud; g)meetmed erasektori kaasamiseks ja erasektoriga tehtava koostöö toetamiseks, hõlmates finantssektorit ja eelkõige VKEsid, ning uute ettevõtete (start-ups) ja jagunemisel tekkivate ettevõtete (spin-offs) ja VKEde asutamise toetuseks, pidades silmas teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse tulemuste äriotstarbelist kasutamist; h)valmisolek rakendada konkreetseid meetmeid koostoime ja koostöö tagamiseks avaliku sektori ja kolmanda sektoriga, kui see on vajalik; i)valmisolek suhelda organisatsioonidega ja võrgustikega väljaspool teadmis- ja innovaatikakogukonda eesmärgiga jagada parimaid tavasid ja tipptaseme teadmisi. j)valmisolek teha konkreetseid ettepanekuid sünergia tekitamiseks liidu algatuste ja muude asjakohaste algatustega. ê 1292/2013 artikli 1 lõike 6 punkt d ð uus 3. Miinimumtingimus teadmis- ja innovaatikakogukonna moodustamiseks on vähemalt kolme ð sõltumatu ï partnerorganisatsiooni osalemine, kes on asutatud vähemalt kolmes erinevas liikmesriigis. Kõik sellised partnerorganisatsioonid peavad olema üksteisest sõltumatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1290/2013 artikli 8 tähenduses . ê 1292/2013 artikli 1 lõike 6 punkt e ð uus 4. Lisaks lõikes 3 sätestatud tingimustele peab vähemalt kahe kolmandiku teadmis- ja innovaatikakogukonnas osalevate partnerorganisatsioonide asukoht olema liikmesriikides. Igasse teadmis- ja innovaatikakogukonda peab kuuluma vähemalt üks kõrgharidusasutusð , üks teadusorganisatsioon ï ja üks eraõiguslik äriühing. ê 1292/2013 artikli 1 lõike 6 punkt f ð uus 5. EIT võtab vastu teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse rahastamise, seire järelevalve ja hindamise kriteeriumid ja korra ning avaldab need enne uute teadmis- ja innovaatikakogukondade valimisprotsessi algust. Nendest teavitatakse viivitamata liikmesriikide esindajate ð rühma, millele on osutatud artikli 6 punktis kï erikoosseisu sidusrühmade foorumil.

ê 1292/2013 artikli 1 lõige 7 (kohandatud) ð uus Artikkel 107a Teadmis- ja innovaatikakogukondade hindamise ja seire järelevalve põhimõtted EIT korraldab muu hulgas määruses (EL) nr 1291/2013 ð teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavas liidu raamprogrammis ï ja strateegilises innovatsioonikavas sätestatud asjakohaste tulemusnäitajate alusel ning ð tihedas ï koostöös komisjoniga iga teadmis- ja innovaatikakogukonna väljundi, tulemuste ja mõju pideva seire järelevalve ja nende korrapärased välishindamised. Kõnealuste järelevalve- ja hindamismeetmete Sellise seire ja selliste hindamiste tulemused tehakse teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning avalikustatakse. Artikkel 117b Teadmis- ja innovaatikakogukonna tegevuse kestus, pikendamine ja lõpetamine 1. Sõltuvalt pideva järelevalve ja perioodiliste hindamiste tulemustest ja teatavate valdkondade eripäradest on teadmis- ja innovaatikakogukondade tavaline tegevusaeg 7–15 aastat. ê 1292/2013 artikli 1 lõige 7 (kohandatud) ð uus 21. ð Erandina finantsmääruse artikli 130 lõike 4 punktist c ï EIT võib EIT sõlmida teadmis- ja innovaatikakogukonnaga partnerluse raamlepingu esialgse kestusega seitse aastat. 32. ð Enne algse seitsmeaastase perioodi lõppu toimunud põhjaliku vahehindamise tulemuse põhjal ï Juhatus võib juhatus otsustada pikendada teadmis- ja innovaatikakogukonnaga sõlmitud partnerluse raamlepingu kestust pärast Ö alg Õperioodi ð veel kuni seitsmeks aastaks või mitte enam kasutada EIT rahalist toetust ega pikendada partnerluse raamlepingut. Juhatus võtab eelkõige arvesse teadmis- ja innovaatikakogukonna rahalist jätkusuutlikkust, selle kogukonna suutlikkust tagada avatus uutele liikmetele, samuti ï artiklis 2019 osutatud liidu rahastamispaketi rahalise ð toetuse ï piiresulatust , kui see on kõige sobivam viis ð ning asjakohasust ï EIT eesmärkide ð saavutamisel ï saavutamiseks. 43. Juhul kui teadmis- ja innovaatikakogukonna hindamine näitab, et tulemused ei ole piisavad pole ootuspärased ð või et puudub Euroopa lisaväärtus ï, võtab juhatus asjakohased meetmed, mille hulka kuuluvad Ö EIT Õ rahalise toetuse vähendamine, muutmine või tühistamine katkestamine või Ö partnerluse raam Õlepingu lõpetamine. ò uus 4. Enne partnerluse raamlepingu neljateistkümnenda aasta lõppu toimunud lõpphindamise tulemuse põhjal võib EIT sõlmida teadmis- ja innovaatikakogukonnaga koostöömemorandumi. ê 294/2008 (kohandatud) ð uus

Artikkel 128 Akadeemilised kraadid ja diplomid 1. Artikli 76 lõike 1 punktis c nimetatud kõrgharidustegevustega seotud akadeemilisi kraade ja diplomeid annavad osalevad kõrgharidusasutused siseriiklike eeskirjade ja siseriikliku akrediteerimise korra kohaselt. EIT ja teadmis- ja innovaatikakogukonna vahelistes kokkuleppes ð partnerluse raamlepingutes ja toetus ïÖ lepingutes Õ nähakse ette, et need akadeemilised kraadid ja diplomid võivad olla märgistatud ka kui EIT kraadid ja diplomid. 2. EIT julgustab osalevaid kõrgharidusasutusi: a)andma ühiseid või mitmekordseid akadeemilisi kraade ja -diplomeid, mis kajastavad teadmis- ja innovaatikakogukondade ühtset iseloomu. Need võivad siiski olla ka ühe kõrgharidusasutuse antud; ê 1292/2013 artikli 1 lõige 8 baa)levitama parimaid tavasid seoses horisontaalsete küsimustega; ê 294/2008 (kohandatud) cb)võtma arvesse: i)asutamisaluslepingu artiklite 149 Ö 165 Õ ja 150 Ö 166 Õ kohaselt võetud ühenduse Ö liidu Õ meetmeid; ii)Euroopa kõrgharidusruumi kontekstis võetud meetmeid. Artikkel 139 EIT Ö tegevuslik Õ sõltumatus ning kooskõla Ö liidu Õ ühenduse, liikmesriikide ja valitsustevahelise tegevusega 1. EIT tegutseb riikide ametiasutustest ja välissurvest siseriiklikest asutustest ja välistest mõjudest sõltumatult. 2. EIT tegevus on kooskõlas muu ühenduse Ö liidu Õ tasandil toimuva tegevusega ja muude ühenduse Ö liidu Õ tasandil rakendatavate vahenditega, eelkõige kõrghariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas. 3. EIT võtab nõuetekohaselt arvesse ka piirkondliku, riikliku ja valitsustevahelise tasandi poliitikasuundi ja algatusi, et kasutada parimaid tavasid, väljakujunenud kontseptsioone ja olemasolevaid ressursse. ê 294/2008 (kohandatud)

ð uus Artikkel 1411 Õiguslik seisund 1. EIT on ühenduse Ö liidu Õ asutus ja juriidiline isik. Tal on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle riigi õigusaktidele juriidilistele isikutele antakse. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisasju ning olla kohtus menetlusosaliseks. 2. EIT suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste Ö Liidu Õ privileegide ja immuniteetide protokolli Ö nr 7 Õ. Artikkel 1512 Vastutus 1. EIT kannab ainuvastutust kõikide oma kohustuste täitmise eest. 2. EIT lepingulist vastutust reguleeritakse asjaomase lepingu sätetega ning selle lepingu suhtes kohaldatavate seadustega. Otsuste tegemine vastavalt EIT sõlmitud lepingus sisalduvale mis tahes vahekohtuklauslile kuulub Euroopa Kohtu pädevusse. 3. Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab EIT kõik kahjud, mida EIT või selle teenistujad oma kohustuste täitmisel on tekitanud, vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele üldpõhimõtetele. Kõikide selliste kahjude hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Kohtu pädevusse. 4. Kõiki EIT makseid seoses lõigetes 2 ja 3 nimetatud vastutusega ning nendega kaasnevaid kulusid ja väljaminekuid käsitatakse EIT kuludena ning need kaetakse EIT rahalistest vahenditest. 5. EIT vastu asutamisaluslepingu artiklites 230 Ö 263 Õ ja 232 Ö 265 Õ sätestatud tingimustel algatatud kohtuasjad kuuluvad Euroopa Kohtu pädevusse. Artikkel 1613 Läbipaistvus ja juurdepääs dokumentidele 1. EIT ð ning teadmis- ja innovaatikakogukonnad ï tagavadb oma tegevuse läbipaistvuse kõrge taseme. Eelkõige loovadb EIT ð ning teadmis- ja innovaatikakogukonnad ï kättesaadava tasuta veebisaidi, kus esitatakse teavet Ö nende Õ EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuste kohta. ê 1292/2013 artikli 1 lõige 10 2. Enne teadmis- ja innovaatikakogukondade valimiseks ettepanekute esitamise taotlusvooru algatamist avalikustab EIT oma kodukorra, artikli 221 lõikes 1 osutatud finantseeskirjad ning artiklis 97 osutatud teadmis- ja innovaatikakogukondade valimise üksikasjalikud kriteeriumid.

ê 294/2008 (kohandatud) ð uus 3. EIT avalikustab viivitamata artiklis 1815 osutatud jooksva kolmeaastase tööprogrammi ð ühtse programmdokumendi ï ja iga-aastase ð konsolideeritud ï tegevusaruande. 4. Ilma et see piiraks lõigete 5 ja 6 kohaldamist, ei avalda EIT kolmandatele isikutele saadud konfidentsiaalset teavet, mida on põhjendatult palutud käsitleda konfidentsiaalsena. 5. EIT organite liikmete suhtes kehtib EÜ asutamisaluslepingu artiklis 287 Ö 339 Õ sätestatud konfidentsiaalsuskohustus. EIT poolt käesoleva määruse kohaselt kogutud teabe suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1725 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) . 6. EIT valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele). Juhatus võtab vastu nimetatud määruse praktilise rakendamise korra hiljemalt kuus kuud pärast EIT asutamist. 7. EIT ð suhtes kohaldatakse ï ametlikud dokumendid ja trükised tõlgitakse kooskõlas Ö nõukogu Õ 15. aprilli 1958. aasta määrusttega nr 1 (millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled). Ö EIT toimimiseks vajalikke Õ Vajalikke tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus, mis loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 2965/1994. Artikkel 1714



Rahalised vahendid Ö Teadmis- ja innovaatikakogukondade rahastamine Õ 1. EITd rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest eraldatava toetusega artiklis 19 sätestatud rahastamispaketis ja muudest era- ja avaliku sektori allikatest eraldatavate toetustega. ê 1292/2013 artikli 1 lõike 11 punkt a (kohandatud) ð uus 12. Teadmis- ja innovaatikakogukondi rahastatakse eelkõige järgmistest allikatest: a)partnerorganisatsioonide antavad toetused, mis moodustavad märkimisväärse osa rahalistest vahenditest; b)vabatahtlikud toetused liikmesriikidelt, Ö assotsieerunud riikidelt või Õ kolmandatelt riikidelt või nende ametivõimudelt; c)toetused rahvusvahelistelt organitelt või institutsioonidelt; d)teadmis- ja innovaatikakogukondade enda varast ja tegevusest saadud tulu ning intellektuaalse omandi õiguste kasutustasud; e)kapitali sihtannetused, sealhulgas EIT sihtasutuse hallatavad sihtannetused;

f)annakud, annetused ja toetused eraisikutelt, institutsioonidelt, sihtasutustelt või muudelt siseriiklikelt asutusteltÖ siseriikliku õiguse alusel asutatud Õ organitelt; g)EIT Ö rahaline Õ toetused; h)rahastamisvahendid, sealhulgas liidu üldeelarvest rahastatavad eraldatud rahastamisvahendid. Toetus võib sisaldada mitterahalist panust. ê 294/2008 23. Üksikasjad EIT-poolseks rahastamiseks määratakse kindlaks määratletakse artikli 221 lõikes 1 nimetatud EIT finantseeskirjades. ò uus 3. Eelarvelised kulukohustused, mis on seotud rohkem kui üht eelarveaastat hõlmavate meetmetega, võib jaotada mitme aasta peale aastasteks osamakseteks, tingimusel et teadmis- ja innovaatikakogukondade rahastamisvajadusi, mis määratakse kindlaks igal aastal, jälgitakse asjakohaselt. ê 1292/2013 artikli 1 lõike 11 punkt b (kohandatud) ð uus 4. EIT Ö rahaline Õ toetus teadmis- ja innovaatikakogukondadele võib katta kuni 100 % teadmis- ja innovaatikakogukonna väärtust lisava tegevuse abikõlblike kulude kogusummast ð sellise kogukonna tegevuse algetappides ï. ð Selline toetus väheneb aja jooksul järk-järgult vastavalt strateegilises innovatsioonikavas kindlaks määratud kaasrahastamismääradele.ï ê 294/2008 (kohandatud) ð uus 5. Teadmis- ja innovaatikakogukonnad või nende partnerorganisatsioonid võivad taotleda ühenduse Ö liidu Õ abiÖ rahalist toetust Õ, eelkõige ühenduse Ö liidu Õ programmide ja fondide raames kooskõlas nende vastavate eeskirjadega ning võrdsel alusel teiste taotlustega. Selliseid Ö toetusega Õ toetusi ei Ö kaeta samu kulusid Õ anta tegevustele, mida Euroopa Lliidu üldeelarvest Ö muu programmi alusel Õ juba rahastatakse. ê 1292/2013 artikli 1 lõike 11 punkt c

6. EIT poolne keskmine toetus ei tohi olla üle 25 % teadmis- ja innovaatikakogukonna kogurahastusest. ò uus 6. Partnerorganisatsioonide toetused teadmis- ja innovaatikakogukondade rahastamiseks määratakse kindlaks vastavalt käesoleva artikli lõikes 4 osutatud kaasrahastamismääradele ning neis võetakse arvesse teadmis- ja innovaatikakogukondade rahalise jätkusuutlikkuse strateegiat. ê 1292/2013 artikli 1 lõike 11 punkt c (kohandatud) ð uus 7. EIT loob konkurentsipõhise läbivaatusÖ eraldamis Õmehhanismi, et eraldada Ö anda Õ asjakohane osa oma rahalisest toetusest teadmis- ja innovaatikakogukondadele. See hõlmab teadmis- ja innovaatikakogukondade äriplaanide ja tulemuste hindamist pideva seire järelevalve alusel ð ning eelkõige selliste edusammude hindamist, mida need kogukonnad on teinud rahalise jätkusuutlikkuse saavutamisel ï. ê 1292/2013 artikli 1 lõige 12 (kohandatud) ð uus Artikkel 1815 Tegevuse kavandamine ja aruandlus 1. EIT võtab ð kooskõlas oma finantseeskirjadega ï vastu ð ühtse programmdokumendi ï jooksva kolmeaastase tööprogrammi, mis põhineb strateegilisel innovatsioonikaval (kui see on vastu võetud) ning milles esitatakse Ö järgmine: Õ a) EIT ja teadmis- ja innovaatikakogukondade peamised prioriteedid ja kavandatud algatused;, b) sealhulgas hinnang rahastamisvajaduste ja -allikate kohta; c) Samuti esitatakse selles asjakohased näitajad teadmis- ja innovaatikakogukondade ning EIT tegevuse seiramiseks üle järelevalve teostamiseks, kasutades tulemustele suunatud Ö mõjule suunatud Õ lähenemisviisi; EIT esitab esialgse jooksva kolmeaastase tööprogrammi komisjonile selle aasta 31. detsembriks, mis lõppeb kaks aastat enne asjaomase kolmeaastase tööprogrammi jõustumist (N-2 aasta). ò uus d) muud EIT finantseeskirjadega ette nähtud elemendid.

ê 1292/2013 artikli 1 lõige 12 (kohandatud) ð uus Komisjon esitab kolme kuu jooksul tööprogrammi esitamisest oma arvamuse raamprogrammis „Horisont 2020” määratletud EIT erieesmärkide ja EIT ning liidu poliitikavaldkondade ja vahendite vastastikuse täiendavuse kohta. EIT võtab komisjoni arvamust nõuetekohaselt arvesse ja põhjendab mittenõustumise korral oma seisukohta. EIT edastab lõpliku tööprogrammi teavitamise eesmärgil Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. Taotluse korral esitab direktor lõpliku tööprogrammi Euroopa Parlamendi vastutavale komisjonile. 2. EIT võtab aastaaruande vastu iga-aastase ð konsolideeritud ï Ö tegevus Õaruande iga aasta 30. juuniks. AruandesÖ , milles Õ antakse ülevaade Ö esitatakse põhjalik teave Õ EIT ja teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevusest Ö kohta Õ eelneval kalendriaastal ning ðpanuse kohta, mille on EIT teinud teadusuuringuid ja innovatsiooni toetava liidu raamprogrammi eesmärkide saavutamisse jaï Ö liidu innovatsiooni-, teadus- ja hariduspoliitikasse ja -eesmärkidesse. Samuti Õ hinnatakse Ö aruandes Õ tulemusi kehtestatud eesmärkide, näitajate ja ajakava seisukohast, sooritatud tegevusega seotud riske ning vahendite kasutamist ja EIT üldist tööd. ðIga-aastane konsolideeritud tegevusaruanne sisaldab ka muud põhjalikku teavet kooskõlas EIT finantseeskirjadega. ï EIT edastab aastaaruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning annab neile vähemalt kord aastas teavet EIT tegevuse ning panuse kohta, mida EIT annab raamprogrammi „Horisont 2020” ning liidu innovatsiooni-, teadus- ja hariduspoliitikasse ja -eesmärkidesse. ê 294/2008 (kohandatud) ð uus Artikkel 1916 EIT seire järelevalve ja hindamine 1. Tulemuste kõrge kvaliteedi, teadusliku tipptaseme ja vahendite tõhusaima kasutamise saavutamiseks tagab EIT, et tema tegevus, kaasa arvatud teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu hallatav tegevus, on pideva ja süstemaatilise seire järelevalve ja perioodilise sõltumatu hindamise all ð kooskõlas tema finantseeskirjadega ï. Hindamiste tulemused avalikustatakse. 2. Komisjon näeb ette hiljemalt 2011. aasta juuniks ja igaks kolmandaks aastaks pärast uue finantsraamistiku jõustumist EIT hindamise Ö hindamised Õð läbipaistva protsessi alusel valitud sõltumatute ekspertide abil, kooskõlas EIT finantseeskirjadega ï. Hinnang põhineb sõltumatul välishindamisel ning selles Ö Nende hindamiste käigus Õ uuritakse, kuidas EIT täidab oma ülesannetdeid,. Selles käsitletakse EIT ja teadmis- ja innovaatikakogukondade kogu tegevust ning hinnatakse EIT ð Euroopa ï lisaväärtust ja, tegevuse mõju, tulemuslikkust tõhusust, jätkusuutlikkust, tõhusust tulemuslikkust ning asjakohasust ja tegevuse kooskõla ð sidusust ï ja/või vastastikust täiendavust ð asjakohaste ï olemasolevate riiklike poliitikatega ja ühenduse Ö liidu Õ poliitikameetmetega, et toetada kõrgharidust, teadusuuringuid ja innovatsiooni. Hinnangus Ö Hindamiste käigus Õ võetakse arvesse sidusrühmade seisukohti nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil ð ning nende tulemusi kasutatakse komisjoni programmihindamistel, mis on ette nähtud teadusuuringuid ja innovatsiooni toetava liidu raamprogrammiga ï. ê 1292/2013 artikli 1 lõike 13 punkt b (kohandatud) ð uus 32 a. Komisjon võib ð läbipaistva protsessi alusel valitud ï sõltumatute ekspertide abiga teha strateegilise tähtsusega teemade või küsimuste kohta täiendavaid hindamisi, uurida EIT edusamme seatud eesmärkide saavutamisel, teha kindlaks tegevust soodustavad tegurid ja selgitada välja parimad tavad. Sellega seoses Ö Nende täiendavate hindamiste tegemisel Õ võtab komisjon täielikult arvesse haldusmõju EIT-le ning teadmis- ja innovaatikakogukondadele. ê 294/2008 (kohandatud) 43. Komisjon edastab Ö teatab Õ Ö hindamiste Õ hindamise tulemused koos oma Ö tähelepanekutega Õ arvamusega ja vajadusel mis tahes ettepanekud käesoleva määruse muutmiseks Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. Juhatus võtab hindamise tulemusi asjakohaselt arvesse EIT programmides ja tegevuses.

ê 294/2008 (kohandatud) Artikkel 18 Esialgne etapp 1. Juhatus esitab kaheteistkümne kuu jooksul pärast oma loomist Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile artiklis 15 nimetatud esimese jooksva kolmeaastase tööprogrammi projekti. Euroopa Parlament, nõukogu või komisjon võivad igaüks esitada EIT juhatusele arvamuse mis tahes teema kohta projektis kolme kuu jooksul pärast projekti kättesaamist. Kui sellised arvamused EIT-le esitatakse, siis peab juhatus kolme kuu jooksul vastama ja teatama mis tahes prioriteetide või kavandatud tegevuse muudatustest. 2. EIT valib ja määrab kaheksateistkümne kuu jooksul pärast juhatuse loomist kaks või kolm teadmis- ja innovaatikakogukonda, toimides kooskõlas artiklis 7 nimetatud kriteeriumite ja menetlustega. 3. Komisjon esitab EIT esitatud projektile tuginedes strateegilise innovatsioonikava ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule enne 2011. aasta lõppu. Lisaks artiklis 17 ettenähtud strateegilise innovatsioonikava sisule sisaldab kõnealune kava ka järgmist: a)EIT tegevuse üksikasjalik kirjeldus ja volitused; b)juhatuse ja teadmis- ja innovaatikakogukondade vahelise koostöö kord; c)teadmis- ja innovaatikakogukondade rahastamise üksikasjad. 4. Pärast esimese strateegilise innovatsioonikava vastuvõtmist kooskõlas artikli 17 lõikega 4 võib juhatus valida ja nimetada täiendavad teadmis- ja innovaatikakogukonnad vastavalt artiklite 6 ja 7 sätetele. ê 1292/2013 artikli 1 lõige 15 (kohandatud) ð uus Artikkel 2019 Eelarvelised kulukohustused Ö EIT eelarve Õ 1. Raamprogrammist „Horisont 2020” käesoleva määruse rakendamiseks ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 ette nähtud rahastamispakett on 2711,4 miljonit eurot (jooksevhindades). ò uus 1. EIT tulud koosnevad liidu toetusest. EIT tulud võivad sisaldada ka toetust muudest era- ja avaliku sektori allikatest.

Liidu toetust võib anda rahalise toetusena teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavast liidu raamprogrammist ning muudest liidu programmidest, ilma et see piiraks vastava mitmeaastase finantsraamistiku alusel otsustatud summade kasutamist. ê 1292/2013 artikli 1 lõige 15 ð uus 2. Kõnealune summa on Euroopa Parlamendile ja nõukogule eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise 2. detsembrini 2013. institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punkti 17 tähenduses . 23. Euroopa Parlament ja nõukogu kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires. EIT rahalist toetust antakse teadmis- ja innovaatikakogukondadele nimetatud rahastamispaketi raames ð lõikes 1 osutatud liidu toetusest ï. ê 294/2008 ð uus Artikkel 2120 Aastaeelarve koostamine ja vastuvõtmine 1. ð EIT eelarve sisu ja ülesehitus määratakse kindlaks kooskõlas EIT finantseeskirjadega. ïEIT kuludeks on personalikulud, haldus- ja infrastruktuurikulud ning tegevuskulud. Halduskulud hoitakse võimalikult madalal. 2. Eelarveaasta vastab kalendriaastale. 23. Direktor koostab EIT järgmise eelarveaasta tulude ja kulude prognoosi ning edastab selle juhatusele. 4. Tulud ja kulud peavad olema tasakaalus. ê 1292/2013 artikli 1 lõike 16 punkt a ð uus 35. Juhatus võtab vastu ð EIT tulude ja kulude ï eelarvestuse projekti koos ametikohtade loetelu projektiga ja esialgse jooksva kolmeaastase tööprogrammiga ning edastab need ðühtse programmdokumendi osana kuupäevaks, mis on määratud kindlaks EIT finantseeskirjades,ï N-2 aasta 31. detsembriks ð Euroopa Parlamendile, nõukogule jaï komisjonile.

ê 1292/2013 artikli 1 lõike 16 punkt b 6. Komisjon esitab vastavalt eelarvestuse projektile liidu üldeelarve projektis eelarvestuse, mida ta peab üldeelarvest antava toetuse seisukohast vajalikuks. ê 294/2008 (kohandatud) 7. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad EIT toetuseks kasutatavad assigneeringud. 48. Juhatus võtab vastu EIT eelarve, mis muutub lõplikuks pärast Euroopa Liidu üldeelarve lõplikku kinnitamist. Vajaduse korral tehakse instituudi eelarves vastavaid kohandusi. 59. Juhatus teatab eelarvepädevatele institutsioonidele võimalikult vara oma kavatsusest viia ellu projekte, millel võivad olla olulised rahalised tagajärjed EIT eelarve rahastamisele, eriti projektide puhul, mis on seotud kinnisvaraga, nagu hoonete üürimine või ostmine. Juhatus teatab sellest komisjonile. 610. Iga olulise eelarvemuudatuse puhul järgitakse sama korda menetlust. Artikkel 2221 Eelarve täitmine ja kontroll 1. EIT võtab vastu oma finantseeskirjad vastavalt Ö finantsmääruse Õ määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikele 1 artikli 70 lõikele 3. Need ei või kalduda kõrvale määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, välja arvatud juhul, kui EIT konkreetse tegevusega seotud vajadus seda nõuab ja komisjon on andnud eelneva nõusoleku. Selleks et võimaldada EIT-l täita oma eesmärke ning ligi tõmmata ja hoida partnereid erasektorist, tuleb Ö asjakohaselt Õ arvesse võtta piisava tegevusvabaduse vajadust. ê 1292/2013 artikli 1 lõike 17 punkt a ð uus 21 a. EIT-le ð teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavast liidu raamprogrammist ja muudest liidu programmidestï antavat rahalist toetust kasutatakse kooskõlas ð nende programmide eeskirjadegaï määrusega (EL) nr 1290/2013 ning määrusega (EL) nr 1291/2013. ê 294/2008 32. Direktor vastutab EIT eelarve täitmise eest. 43. EIT raamatupidamine konsolideeritakse komisjoni raamatupidamisega.

ê 1292/2013 artikli 1 lõike 17 punkt b 4. Nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse direktori tegevusele EIT aasta N eelarve täitmisel enne N + 2 aasta 15. maid. ê 294/2008 (kohandatud) ð uus Artikkel 2322 Ühenduse Ö Liidu Õ finantshuvide kaitse 1. Pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks kohaldatakse EIT suhtes täielikult Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 . 2. EIT ühineb 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel (mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust). Juhatus vormistab selle liitumise ametlikult ja võtab vastu vajalikud meetmed, et hõlbustada sisejuurdluste läbiviimist OLAFi poolt. 3. Kõigis EIT vastuvõetud otsustes ja sõlmitud lepingutes ð partnerluse raamlepingutes või toetuslepingutes ï tuleb selgesõnaliselt sätestada, et OLAF ja kontrollikoda võivad kontrollida kõikide ühenduse Ö liidu Õ raha saanud töövõtjate ja alltöövõtjate dokumente kohapeal, sealhulgas lõplike abisaajate tööruumides. ê 1292/2013 artikli 1 lõige 19 ð uus Artikkel 2422a EIT tegevuse lõpetamine Kui EIT tegevus otsustatakse lõpetada, siis toimub likvideerimine komisjoni järelevalve all vastavalt kohaldatavatele õigusnormidele. Lepingutes tTeadmis- ja innovaatikakogukondadega sõlmitavates ð partnerluse raamlepingutes või toetuslepingutes ï ning EIT sihtasutuse asutamislepingus sätestatakse asjakohased sätted sellise olukorra puhuks. ê 294/2008 ð uus

Artikkel 2523 Põhikiri Käesolevaga võetakse vastu käesoleva määruse I lisas ð on ï esitatud EIT põhikiri. ò uus Artikkel 26 Kehtetuks tunnistamine Määrus (EÜ) nr 294/2008 tunnistatakse kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt III lisas esitatud vastavustabelile. ê 294/2008 Artikkel 2724 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja



FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK

1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad (programmi teemavaldkond) 1.3. Ettepanek/algatuse liik 1.4. Ettepaneku/algatuse põhjendused 1.4.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise täpne ajakava 1.4.2. ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda eri teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud. 1.4.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid 1.4.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega 1.5. Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju 1.6. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteem 2.2.1. Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus 2.2.2. Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta 2.2.3. Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal). 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub

3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Hinnanguline mõju kuludele – ülevaade 3.2.2. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade 3.2.3. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut) muutmine ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) 2021.–2027. aasta strateegilise innovatsioonikava kohta. 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad (programmi teemavaldkond) Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ aastateks 2021–2027 1.3. Ettepanek/algatus käsitleb ◻ uut meedet ◻ uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest X olemasoleva meetme pikendamist ◻ ühe või mitme meetme ümbersuunamist teise või uude meetmesse või ühendamist teise või uue meetmega 1.4. Ettepaneku/algatuse põhjendused 1.4.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) on programmi „Euroopa horisont“ (2021–2027) käsitleva komisjoni ettepaneku lahutamatu osa avatud innovatsiooni samba all, kuid sellel on eraldi õiguslik alus (EIT määrus).

Programmi „Euroopa horisont“ käsitlevas ettepanekus kinnitati EIT ning selle teadmis- ja innovaatikakogukondade tähtsust ja panust ELi strateegiliste prioriteetide elluviimisel innovatsiooni valdkonnas. Selles esitati EIT eelarve aastateks 2021–2027 ning EIT ulatus, lisaväärtus ja peamised tegevusvaldkonnad, juhtides samas tähelepanu EIT muutunud rollile, et suurendada EIT panust programmi „Euroopa horisont“ eesmärkide saavutamisse. Algatuse eesmärk on viia EIT määrus kooskõlla programmiga „Euroopa horisont“ ja parandada EIT toimimist, võttes arvesse varasematel aastatel saadud kogemusi. Samuti on selle eesmärk pakkuda välja uus strateegiline innovatsioonikava, milles on esitatud EIT strateegia ja prioriteedid ajavahemikuks 2021–2027 ning määratud kindlaks EIT eesmärgid, peamised meetmed, oodatavad tulemused ja vajalikud vahendid. EIT üldeesmärk aastatel 2021–2027 on aidata kaasa Euroopa jätkusuutlikule majanduskasvule ja konkurentsivõime suurendamisele, tugevdades liikmesriikide ja liidu innovatsioonisuutlikkust. Sel eesmärgil edendab ja lõimib ta kõrgeimate standardite kohast haridus-, teadus- ja innovatsioonitegevust. EIT jätkab tegevust esmajärjekorras oma teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu, mis on ulatuslikud Euroopa partnerlused, milles keskendutakse ühiskonna konkreetsete probleemide lahendamisele. Ta jätkab innovatsiooni ökosüsteemide tugevdamist nende kogukondade ümber, soodustades teadmiste kolmnurga kolme haru lõimimist. Iga teadmis- ja innovaatikakogukond säilitab oma organisatsioonilise struktuuri, mis põhineb ühispaiknemiskeskustel, mis on teadmiste kolmnurga osalisi ühendavad geograafilised keskused, mis võimaldavad geograafilist lähedust ja tihedamat koostööd. EIT viib ellu tegevusi, mille eesmärk on: 1) tugevdada kestlikke innovatsiooni ökosüsteeme kõikjal Euroopas; 2) edendada ettevõtlus- ja innovatsioonioskuste arendamist elukestva õppe kaudu ning muuta ELi kõrgharidusasutused ettevõtluslikumaks; 3) viia turule üleilmsete probleemide uusi lahendusi. Oma tegevuse elluviimisel loob EIT koostoimet ja lisaväärtust programmi „Euroopa horisont“ raames. Rakendamine toimub teadmis- ja innovaatikakogukondade toetamise ja EIT koordineeritud tegevuse kaudu. Toetus teadmis- ja innovaatikakogukondadele: EIT koondab kaheksa olemasolevat teadmis- ja innovaatikakogukonda, edendades seega nende kasvu ja mõju, ning toetab nende muutmist rahaliselt jätkusuutlikuks. See puudutab eelkõige kolme 2009. aastal käivitatud teadmis- ja innovaatikakogukonda (EIT Climate, EIT Digital ja EIT InnoEnergy), mille partnerluse raamlepingud lõppevad pärast 2024. aastat. EIT käivitab ka kaks uut teadmis- ja innovaatikakogukonda konkreetsetes teemavaldkondades, et tulla toime tulevaste üleilmsete ühiskondlike probleemide ja vajadustega (konkursid on ette nähtud 2021. ja 2024. aastaks). EIT toetab teadmiste kolmnurga tegevusvaldkondi juhtivaid teadmis- ja innovaatikakogukondi järgmise kaudu: 1 – haridus- ja koolitustegevus, millel on tugevad ettevõtluskomponendid, et koolitada järgmise põlvkonna talente, sealhulgas EIT märgisega programmide väljatöötamine ja rakendamine, eelkõige magistri- ja doktoriõppe tasandil (EIT märgis); 2 – innovatsiooni toetav tegevus, et arendada tooteid ja teenuseid, milles keskendutakse konkreetsetele ärivõimalustele; 3 – ettevõtete asutamine ja tugitegevus, nt kasvu kiirendamise kavad, et aidata ettevõtjatel oma ideid edukalt ellu viia ja kiirendada kasvuprotsessi. EIT koordineeritud tegevus: EIT eesmärk on toetada kõrgharidusasutusi, et nad oleksid innovatsiooni väärtusahelatesse ja ökosüsteemidesse paremini lõimitud. EIT rakendab teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu toetusmeedet, mille projektidesse on koondatud kõrgharidusasutused ja muud olulised innovatsioonis osalejad, näiteks ettevõtjad, et nad arendaksid strateegilisi suutlikkuse suurendamise valdkondi. Partneritel on ühised eesmärgid ning nad töötavad koos vastastikku kasulike tulemuste nimel. Meetmega tagatakse kaasav lähenemisviis, et meelitada ligi ka muid kõrgharidusasutusi kui teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerid, interdistsiplinaarne ja sektoritevaheline lähenemisviis ning seos Euroopa Komisjoni aruka spetsialiseerumise strateegia, asjakohaste valdkondlike platvormide ning EIT piirkondliku innovatsioonikavaga. Piirkondliku innovatsioonikava ja uute EIT koordineeritavate tegevustega suurendab EIT oma piirkondlikku innovatsioonialast mõõdet ja sellega seotud mõju. 1.4.2. ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda eri teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „liidu meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.

ELi tasandi meetme põhjused (ex ante): innovatsioonivaldkonna probleemide laad ja ulatus nõuab osalejate ja ressursside koondamist Euroopa tasandil, mis soodustab piiriülest koostööd. On vaja kaotada valdkondade ja väärtusahelate lülide isoleeritus ning edendada soodsa keskkonna loomist teadmiste ja oskusteabe tõhusaks vahetamiseks ning ettevõtlusalase võimekuse arendamiseks ja ligitõmbamiseks. Programmi „Euroopa horisont“ mõjuhinnangus tehti kindlaks ELi innovatsioonisuutlikkuse konkreetsed struktuursed puudused, millega tuleb tegeleda ELi tasandil ja millele keskendutakse EIT panuses. Eelkõige peavad Euroopa kõrgharidusasutused ergutama ettevõtlust, ületama valdkondade vahelisi piire ja muutma institutsiooniliseks konkreetsete valdkondadega mitteseotud tugeva koostööd teadusringkondade ja tööstussektori vahel kogu ELis. Ettevõtlusalase ande ja kutsealateenuste, kapitali ja turgude kättesaadavus ELi tasandil ning peamiste innovatsioonitegevuses osalejate koondamine ühise eesmärgi saavutamiseks on innovatsiooni ökosüsteemi soodustamise põhielemendid. Tehtavad jõupingutused on vaja kooskõlastada kogu ELis, et luua omavahel ühendatud ELi-üleste ettevõtlusklastrite ja ökosüsteemide kriitiline mass. Sekkumise selline ulatus läheb kaugemale sellest, mida liikmesriigid saavad üksi saavutada, ja nõuab sekkumist ELi tasandil. Oodatav tekkiv liidu lisaväärtus (ex post): EIT peaks saavutama oma 2021.–2027. aasta eesmärgid, nagu on esitatud programmi „Euroopa horisont“ ettepanekus. ELi investeeringud EITsse annavad järgmist konkreetset kasu: – uute koostööd ja innovatsiooni soodustavate keskkondade loomine; – teadusringkondade ja teadussektori suurem innovatsioonivõime; – uus ettevõtlike inimeste põlvkond; – innovatsiooniprojektide loomine ja arendamine; – EIT innovatsioonitegevuse suurem piirkondlik ulatus. 1.4.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid EIT loodi 2008. aastal, et lahendada suuri ühiskondlikke probleeme, parandades ELi innovatsioonisuutlikkust ja -tulemusi. 2017. aastal jõuti EIT vahehindamises järeldusele, et EIT on jätkuvalt väga asjakohane ja tal on selge ELi lisaväärtus. Puudub muu vahend, mis võimaldab luua kogu ELi hõlmavaid haridus-, teadus- ja ärivaldkonna ning muude sidusrühmade innovatsioonivõrgustikke. EIT on loonud Euroopa innovatsiooni ökosüsteemi, millel on üle 1200 partneri, kes tegutsevad ettevõtluse, teadusuuringute ja hariduse valdkonnas, ning see jaguneb kaheksaks teadmis- ja innovaatikakogukonnaks, mis hõlmavad rohkem kui 40 ühispaiknemiskeskust. Üle 50 % partneritest tuleb ettevõtlussektorist (tööstus, VKEd ja idufirmad), mis näitab, et tegemist on turulähedase vahendiga. EIT kogukonna tulemuseks on rohkem kui 600 turule viidud uut toodet ja teenust, enam kui 1250 toetatud idufirmat ja uuenduslikku projekti, rohkem kui 890 miljonit eurot väliseid investeeringuid ja enam kui 6 000 loodud töökohta. Nüüd tulevad tööturule esimesed 1 700 lõpetajat, kes on läbinud EIT märgisega magistrikursused. EIT on loodud sõltumatu organina, mis võimaldab tal olla paindlik, autonoomne, ettevõtluspõhine ja teha kiireid otsuseid. Toetuse saamiseks kulub 4 kuud, programmi „Horisont 2020“ puhul kulub selleks keskmiselt 6 kuud. Teadmis- ja innovaatikakogukondades võimaldavad innovatsiooni edendada eeskirjad, milles keskendutakse konkurentsivõimelisele rahastamisele, rahalisele jätkusuutlikkusele ja lihtsustamisele. EIT halduskulud on väga väikesed –vähem kui 2 % kogu eelarvest – võrreldes programmi „Horisont 2020“ kohta teatatud keskmisega 4,6 %. Ajavahemikul 2021–2027 soovitakse EIT täiustamiseks eelkõige – lihtsustada menetlusi veelgi teadmis- ja innovaatikakogukondade juhtimise tõhustamiseks (nt uue kaasrahastamismehhanismi kasutuselevõtmine, mitmeaastased toetused jne); – toetada kõrgharidusasutuste paremat lõimimist innovatsiooni väärtusahelatesse ja ökosüsteemidesse; – lahendada veelgi rohkem üleilmseid probleeme, käivitades kaks uut teadmis- ja innovaatikakogukonda; – suurendada teadmis- ja innovaatikakogukondade avatust ja läbipaistvust ning viia nad paremini vastavusse programmi „Euroopa horisont“ raames kavandatava Euroopa partnerluste käsitlusega; – suurendada EIT mõju piirkondlikul ja kohalikul tasandil, eelkõige riikides, kus innovatsioonitulemused on halvemad;

– muuta EIT tegevus nähtavamaks liikmesriikides ja mujal; – suurendada koostoimet ja vastastikust täiendavust programmi „Euroopa horisont“ ning ELi ja liikmesriikide muude vahenditega. 1.4.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Tuginedes oma laiaulatuslikule tegevusulatusele ja erilisele rollile, on EIT-l hea võimalus luua koostoimet ja vastastikust täiendavust teiste ELi programmide või vahenditega, muu hulgas toetades senisest enam teadmis- ja innovaatikakogukondi planeerimisel ja rakendamisel. Allpool esitatud mittetäielik loetelu sisaldab konkreetseid näiteid selle kohta, kuidas EIT aitab saavutada keskpikas kuni pikas perioodis koostoime programmi „Euroopa horisont“ raames ja mujalgi. „Euroopa horisont“: On oodata EIT ja kogu programmi „Euroopa horisont“ suurt koostoimet. Eelkõige on samba „Innovatiivne Euroopa“ mõju seisukohast tähtis koostoime Euroopa innovatsiooninõukoguga ja toetus ökosüsteemidele. Samba [„Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“] raames saab EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu teha koostööd Euroopa partnerlustega, aidata kaasa missioonidele, toetada nõudlusega seotud meetmeid ja pakkuda kasutusteenuseid, et edendada tehnosiiret ja kiirendada temaatiliste klastrite või muude Euroopa partnerluste tulemuste kommertsialiseerimist. Erasmus: Erasmus ja EIT loovad koostoimet oma kogukondade vahel. Koostöö eesmärk on tagada, et Erasmuse õpilased, kes osalevad teadmis- ja innovaatikakogukondade partnerite haridus- ja koolitusasutuste tegevuses, saaksid võimaluse osaleda teadmis- ja innovaatikakogukondade suvekoolides või muus asjakohases koolitustegevuses (nt ettevõtluse ja innovatsiooni juhtimine) ning luua kontakte teadmis- ja innovaatikakogukondade vilistlaste võrgustikuga. Võimaluse korral tagatakse koostoime Euroopa ülikoolide algatusega, mis võiks aidata laiendada EIT haridus- ja koolitustegevust süsteemse mõju saavutamiseks. Digitaalse Euroopa programm Teadmis- ja innovaatikakogukondade ühispaiknemiskeskused teevad koostööd Euroopa digitaalse innovatsiooni keskustega, et toetada tööstussektori ja avaliku sektori organisatsioonide ümberkujundamist. Ühtekuuluvuspoliitika fondid (eelkõige ERF ja ESIF+): EIT teadmis- ja innovaatikakogukonnad edendavad oma ühispaiknemiskeskuste kaudu piirkondlikku ja piirkondadevahelist koostööd teadmiste kolmnurga osaliste (haridus, teadus, ettevõtlus) ja korraldusasutuste vahel koostoimes tööga, mida tehakse Euroopa Komisjonis piirkondadevahelise koostöö ja investeeringutega seotud aruka spetsialiseerumise prioriteetide valdkonnas. InvestEU: EIT teadmis- ja innovaatikakogukonnad püüavad teha koostööd InvestEU nõustamiskeskusega, et pakkuda tehnilist tuge ja abi teadmis- ja innovaatikakogukondade toetatavate projektide elluviijatele projektide ettevalmistamiseks, arendamiseks ja rakendamiseks. Loov Euroopa: Programm on eriti asjakohane kultuuri- ja loovsektoriga seotud tulevase teadmis- ja innovaatikakogukonna tegevuse seisukohast. Programmiga arendatakse tugevat koostoimet ja vastastikust täiendavust sellistes valdkondades nagu loomingulised oskused, töökohad ja ärimudelid.

1.5. Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju X Piiratud kestusega X hõlmab ajavahemikku [01/01]2021 – [31/12]2027 X finantsmõju kulukohustuste assigneeringutele avaldub ajavahemikul 2021–2027 ja maksete assigneeringutele ajavahemikul 2021–2029. ◻ Piiramatu kestusega Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.6. Ettenähtud eelarve täitmise viisid

◻ Eelarve otsene täitmine komisjoni poolt ◻oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali; ◻ rakendusametite kaudu ◻ Eelarve jagatud täitmine koostöös liikmesriikidega X Eelarve kaudne täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: ◻kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele; ◻rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (täpsustage); ◻Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile; X finantsmääruse artiklites 70 ja 71 osutatud asutustele; ◻avalik-õiguslikele asutustele; ◻avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised; ◻liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised; ◻isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“. 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Märkige sagedus ja tingimused. EIT rakendab hindamis- ja seireraamistikku, mis võimaldab paindlikkust kõigil asjakohastel tasanditel ning tagab sidususe programmi „Euroopa horisont“ üldeesmärkidega ja soovitud mõju. Eelkõige tagatakse komisjoni, EIT ning teadmis- ja innovaatikakogukondade omavaheline tagasiside, et saavutada eesmärgid järjepideval, ühtsel ja tõhusal viisil. SEIRE EIT seire seatakse sisse vastavalt järgmistele tasanditele:

1. EIT peamine ülesanne on jälgida oma tegevuseelarve täitmist, peamiselt teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu. Komisjon osaleb kõigi EIT poolt välja töötatavate või rakendatavate asjaomaste mõju- ja seirevahendite arendamises, et tagada kooskõla ja järjepidevus programmi „Euroopa horisont“ üldise seiresüsteemiga, sealhulgas peamiste mõju saavutamise võimalustega, Euroopa partnerluste kriteeriumide raamistikuga ja strateegilise planeerimise protsessiga. EIT ülesanne on jälgida korrapäraselt teadmis- ja innovaatikakogukondade tegevuse tulemuslikkust ja tulemusi ning kohandada pidevalt oma seiresüsteeme. Sellise jälgimise tulemusi kasutatakse teadmis- ja innovaatikakogukondade majandustegevuse kavandamisel, EIT eelarveotsuste tegemisel ning teadmis- ja innovaatikakogukondade kui toetusesaajatega sõlmitavate partnerluse raamlepingute ja eritoetuslepingute ettevalmistamisel. 2. EIT enda tegevuse (väljundite, tulemuste ja mõju) jälgimisel kasutatakse nii kvantitatiivseid kui ka kvalitatiivseid näitajaid keskpikas perspektiivis. Pärast seda, kui jaanuaris 2018 muudeti EIT rahaliselt täiesti sõltumatuks, allkirjastati EIT ja komisjoni (hariduse ja kultuuri peadirektoraadi) vahel vastastikuse mõistmise memorandum. Vastastikuse mõistmise memorandumis on kindlaks määratud nendevahelise koostöö üksikasjad ja üksikasjalik kord, mis käsitleb EIT-le Euroopa Liidu üldeelarvest rahalise toetuse andmist. EIT tegevuse jälgimise käigus vaadatakse strateegilises innovatsioonikavas ja ühtses programmdokumendis ettenähtu saavutamist selle näitajate analüüsi kaudu. Samuti mõõdetakse EIT tulemuslikkust teadmis- ja innovaatikakogukondade toetamisel, EIT kooskõlastatud tegevusega seotud projektide haldamisel, teadlikkuse suurendamise ja teavitustegevuse intensiivsust ja ulatust (seminaride ja häid tavasid tutvustavate ürituste arv), tulemuste levitamist ja rahvusvahelist tegevust ning EIT mõju Euroopa laiemale innovatsiooni-, teadus- ja hariduspoliitikale. 3. Komisjon viib 2023. ja 2026. aastal läbi EIT tegevuse ning sealhulgas teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu hallatava tegevuse perioodilise hindamise kooskõlas EIT määruse ja programmi „Euroopa horisont“ määrusega. Nende hindamiste eesmärk on hinnata EIT tegevuse tulemuslikkust, tõhusust, asjakohasust, sidusust ja ELi lisaväärtust. Hindamine põhineb sõltumatutel välishinnangutel ja selle tulemusi kasutata