[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 8.3.2011

KOM(2011) 102 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 450/2003 (tööjõukuluindeksi kohta) rakendamise kohta

1. SISSEJUHATUS

Analüüsides majandusarengut lühi- ja keskpikas perspektiivis, on olulised tööjõukulud töötatud tunni kohta. Komisjon ja Euroopa Keskpank tuginevad tööturu olukorrast tingitud võimaliku inflatsioonisurve hindamisel tööjõukulude indeksile töötatud tunni kohta. Indeks tuleb välja arvutada võimalikult kiiresti iga liikmesriigi, terve ELi ja euroala kohta. Samuti on tööjõukuluindeks tähtis sotsiaalpartnerite jaoks palgakokkulepete saavutamisel ja komisjoni enda jaoks tööjõukulude lühiajaliste arengute jälgimisel. Tööjõukuluindeks on üks Euroopa peamine majandusnäitaja (PEEI)[1].

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 450/2003 tööjõukuluindeksi kohta[2] (edaspidi „tööjõukuluindeksi määrus”) loob ühise raamistiku võrreldavate tööjõukuluindeksite koostamiseks ja edastamiseks Euroopa Liidus. Igas kvartalis avaldab komisjon (Eurostat) pressiteate tööjõukuluindeksi kohta tunnis[3].

2003. aasta juulis võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 1216/2003,[4] milles on sätestatud üksikasjalikumalt indeksi edastamisega seotud menetlused, konkreetsed (hooajalised) korrektiivid ja riiklike kvaliteediaruannete sisu. 2007. aasta märtsis võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 224/2007[5]. Sellega on muudetud määrust (EÜ) nr 1216/2003 ja laiendatud tööjõukuluindeksi kohaldamisala nii, et see kataks klassifikaatori NACE Rev. 1 jagudes L, M, N ja O nimetatud majandustegevust. Laiendamine tähendab, et tööjõukuluindeks hõlmab nüüd ka turuväliseid teenuseid, mis moodustavad nimetatud jagude põhilise osa ja mille dünaamika võib olla turuteenuste omast erinev. 2007. aasta augustis võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 973/2007,[6] millega muudeti teatavaid määrusi konkreetsete statistikavaldkondade, sealhulgas tööjõukuluindeksi kohta, et rakendada majandustegevusalade statistilist klassifikaatorit NACE Revision 2.

Määruse (EÜ) nr 450/2003 artiklis 13 on sätestatud, et komisjon peab iga kahe aasta tagant esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. Aruanne peaks eeskätt käsitlema edastatud andmete kvaliteeti. Liikmesriikide iga-aastased kvaliteediaruanded on kohustuslikud vastavalt tööjõukuluindeksi määruse artikli 8 lõikele 2. Määruse (EÜ) nr 1216/2003 I lisas on tööjõukuluindeksi kvaliteet määratud järgmiste aspektide kaudu: asjakohasus, õigsus [Termin on muutunud. Uus termin „täpsus”], õigeaegsus [Termin on muutunud Uus termin „ajakohasus”] ja täpsus [Termin on muutunud. Uus termin „õigeaegsus”], kättesaadavus ja selgus, võrreldavus, sidusus ja terviklikkus.

Võrreldavus ja terviklikkus on märkimisväärselt paranenud, seega keskendub käesolev aruanne täpsuse, ajakohasuse ja sidususe aspektidele. Ei peatuta väikestel viivitustel aruannete edastamisel, kuna need olid ajutised.

2. ÜLDINE ARENG PÄRAST VIIMAST ARUANNET

Pärast eelmist, 2008. aastal vastu võetud aruannet[7] on tehtud märkimisväärseid edusamme. Rakendati uus NACE Rev. 2 klassifikaator, nagu paluti esimesel aruannete edastamisel juunis 2009. NACE Rev.2 sisseviimine nõudis liikmesriikidelt palju ressursse. Paljudel juhtudel tuli seetõttu ka andmete kogumise meetodid põhjalikult läbi vaadata, mille tulemusena tehti muudatusi tööjõukuluindeksi kvaliteedi parandamiseks. Samal ajal kaotas kehtivuse turuväliste teenuste suhtes lubatud erand ning kõik liikmesriigid esitasid vastavad andmed 2009. aasta jooksul.

Ajakohasus on märgatavalt paranenud ning ainult kahel liikmesriigil (Belgial ja Iirimaal) on veel teatavaid raskusi kehtestatud edastuskuupäevadest kinnipidamisega. Varaseimaid andmeid on ulatuslikult läbi vaadatud, kuid see oli vältimatu, arvestades uue NACE Rev. 2 klassifikaatori kasutuselevõttu ning andmekogumissüsteemide muudatusi teatavates liikmesriikides. Et aidata kasutajaid ja anda selge ülevaade läbivaatamiste ulatuse kohta, on Eurostati veebisaidil toodud kõik Euroopa Liidu ja euroala kohta alates 2009. aasta juunist avaldatud näitajad.

Tööjõukuluindeksi kättesaadavus ja kvaliteet üldiselt paranesid. Mitmel liikmesriigil tuli muuta oma andmekogumissüsteeme, et kaotada kõik kõrvalekalded määruses (EÜ) nr 450/2003 sätestatud kvaliteedistandarditest ja mõistetest. Näiteks hõlmavad Iirimaa ja Rootsi süsteem nüüd ka ebakorrapäraseid makseid ja Soome oma kõiki töötajate rühmi, mitte ainult täistööajaga töötajaid. Samuti on liikmesriigid teinud märkimisväärseid edusamme metaandmete esitamisel. Enamik liikmesriike on esitanud riiklikud kvaliteediaruanded õigel ajal ja peaaegu kõik liikmesriigid esitavad nüüd metaandmeid kord kvartalis, selgitades andmete muutumise põhjuseid. Indeksi volatiilsus on vähenenud peamiselt tänu edusammudele töötatud tunde käsitlevates andmesarjades, mida nüüd jälgitakse varasemast tähelepanelikumalt.

Kui kõigilt liikmesriikidelt saadakse tööjõukuluindeks, on Eurostatil võimalik koostada Euroopa Liidu koondnäitajad ja võrrelda liikmesriikide arenguid tööjõukuludes tunni kohta piisava täpsusega. On siiski rida küsimusi, mis nõuavad teatavatelt liikmesriikidelt veel lisapingutusi, et ühtlustamisprotsessi saaks lõpule viia. Neid küsimusi käsitletakse allpool.

Samal ajal kui liikmesriigid võtsid kasutusele tööjõukuluindeksi koostamiseks vajaliku infrastruktuuri, haldas ja tõhustas komisjon (Eurostat) oma süsteemi, mis võimaldab tööjõukuluindeksi andmeid õigel ajal vastu võtta, nende õigsust kontrollida, neid töödelda, koguda ja levitada. Neid protsesse, mis hakkasid täielikult toimima 2005. aastal, vaadatakse pidevalt läbi ja ajakohastatakse.

3. NÕUETE TÄITMISE HINDAMINE (2010. AASTA SEPTEMBRI SEISUGA)

3.1 Ülevaade

Paljud riigid, kes 2008. aasta aruande järgi täielikult nõuetele ei vastanud, on võtnud nõuete täitmiseks vajalikke meetmeid. Madalmaad vastavad nüüd tööjõukuluindeksi määruses sätestatud ajakohasuse nõuetele. Rootsi, Soome ja Iirimaa tegid oma andmekogumissüsteemides vajalikud muudatused, et saavutada vastavus tööjõukuluindeksi määruse mõistetele. Austria vaatas läbi oma hindamismeetodi ja parandas andmete esitamise ajakohasust. Siiski ilmnes NACE Rev. 2 jagudest G–S, et nende esimesi hinnanguid korrigeeriti küllalt suures ulatuses, mis nõuab edasist uurimist. Kreeka tegi edusamme paljudes aspektides, kuid tööjõukuluindeksi andmed on veel väga volatiilsed.

Nüüd, kui kõik liikmesriigid esitavad tööjõukuluindeksi määruses sätestatud tööjõukuluindeksi tuumikmuutujad, saab vastavuse järelevalve keskenduda paremini teistele tööjõukuluindeksi määruses sätestatud nõuetele. Näiteks hinnatakse tulevikus põhjalikumalt hooajaliste korrigeerimismenetluste kvaliteeti, sest hooajaliselt korrigeeritud tööjõukuluindeksid, nagu ka muu aastast lühemat ajavahemikku hõlmav makromajandusstatistika, on Eurostati pressiteadete peamine alus. Rootsi ja Soome on ainsad liikmesriigid, kes ei saada Eurostatile hooajaliselt korrigeeritud indekseid. Soome puhul tuleneb see asjaolust, et nende uus (alates 2007. aastast kasutatav) andmekogumissüsteem võimaldab lühikesi aegridu. Määruse (EÜ) nr 1216/2003 kohaselt pidi mitu liikmesriiki viima läbi teostatavusuuringuid, et hinnata, kuidas saada soodustusteta arvutatud summeeritud tööjõukuluindeksit. Mitmel juhul olid teostatavusuuringu tulemused negatiivsed ja viimastel aastatel ei ole sisulist edu saavutatud. Praegu ei arvutata soodustusteta arvutatud summeeritud tööjõukuluindeksit Austrias, Bulgaarias, Maltal, Saksamaal, Itaalias, Prantsusmaal ja Iirimaal. Bulgaarias, Saksamaal ja Iirimaal saab see lähitulevikus võimalikuks. Austria ja Itaalia saaksid soodustusteta arvutatud summeeritud tööjõukuluindeksit arvutada, kuid väga osalise NACE jagude või üksuse suuruse katvusega. Prantsusmaa ja Malta ei pea soodustusteta arvutatud summeeritud tööjõukuluindeksi arvutamist teostatavaks.

3.2 Kvaliteedipuuduste kirjeldus

3.2.1 Täpsus

Mitme tööjõukuluindeksi aspektiga seoses esineb täpsusprobleeme. Üldiselt on need tingitud lähteandmete puudulikkusest ja võivad põhjustada tööjõukuluindeksite sarja suurt volatiilsust. Samuti ei pruugi ebatäpsed andmed olla täielikult võrreldavad teiste liikmesriikide andmetega ning võivad põhjustada lahknevust tööjõukuluindeksi ja muude andmeallikate vahel, millega mõõdetakse sarnaseid aspekte (nt töötajate tunnitasu areng rahvamajanduse arvepidamise andmeil). Üldiselt arutavad asjaomased liikmesriigid teadaolevaid täpsusega seotud probleeme iga-aastases kvaliteediaruandes ning komisjon (Eurostat) jälgib paremate allikate kasutusele võtmiseks tehtud või kavandatud edusamme.

Praegu esineb täpsusega seotud probleeme kolmel liikmesriigil. Saksamaa ja Ungari ei kasuta praegu lähteandmeid, mis võimaldaks neil määruse nõudeid täielikult täita. Kreeka esitatud tööjõukuluindeksi andmed osutavad tihti seletamatutele tõusumääradele, mida on raske siduda tööjõuturu arengutega.

Saksamaa: 2010. aasta esimeses kvartalis võttis Saksamaa tööjõukuluindeksi hindamise peamise allikana kasutusele uue kvartaalse palgauuringu. Enne kasutati allikana rahvamajanduse arvepidamise andmeid. Konkreetse allika kasutuselevõttu tuleks pidada edasiminekuks, kuid see tähendas ka seda, et teatavates majandussektorites olid väikeettevõtjad halvemini kaetud. Praegu kasutatakse meetodeid, mis katvuse probleemi leevendavad. Väikeettevõtjate töötajad on hõlmatud kaaludes, mida kasutatakse tööjõukuluindeksi arvutamiseks NACE Rev. 2 jagude B–S koondandmete jaoks.

Kreeka: tööjõukuluindeksite sarjale on omane suur volatiilsus ja ulatuslikud korrigeerimised. 2009. aastal saadetud kvaliteediaruanne on liiga üldsõnaline, et saaks teha järeldusi täpsusega seotud probleemide põhjuste kohta.

Ungari: lähteandmed ei hõlma väga väikesi (alla viie töötajaga) ettevõtjaid ja nende andmeid ei imputeerita.

3.2.2 Ajakohasus

Ajakohasus on pärast 2008. aasta aruannet pidevalt paranenud. Erinevatel põhjustel ei ole mõni liikmesriik sellegipoolest esitanud mõne kvartali tööjõukuluindeksit õigel ajal (70 päeva pärast vaatluskvartalit). Ajakohasus on äärmiselt tähtis, kuna viivitused andmete edastamises tähendavad, et Euroopa Liidu ja euroala koondnäitajate puhul tuleb kasutada hinnanguid. See võib põhjustada tarbetult suuri korrigeerimisi. Allpool on loetletud liikmesriigid, kes esitasid andmed nii hilja (> t+75), et neid ei saanud komisjoni poolt kord kvartalis välja antavasse pressiteatesse lisada. Eurostatil tuli selle kvartali kohta avaldatud ELi ja euroala koondnäitajate puhul kasutada asjaomaste riikide tööjõukuluindeksite väärtuste ekstrapolatsiooni.

Belgia ei esitanud andmeid õigel ajal kolmel korral viimase nelja kvartali jooksul. Võrreldes eelmiste aastatega on viivitused andmete esitamisel märgatavalt vähenenud. Belgia on asunud tõsiselt tegelema haldusregistrite ja menetluste lihtsustamisega. Belgia on kohustunud saavutama täielik vastavus alates 2011. aastast.

Iirimaa ei esitanud andmeid õigel ajal 2009. aasta kahes viimases kvartalis ja ei ole esitanud mingeid andmeid 2010. aasta kahe kvartali kohta. Selle põhjuseks on probleemid uue NACE Rev. 2 klassifikaatori rakendamisel ja uue andmekogumissüsteemi kasutuselevõtt. Eeldatavasti olukord 2011. aastal paraneb.

Komisjon palus riikidel võtta asjakohased meetmed, et tagada andmete esitamise tähtaegadest kinnipidamine tulevikus.

3.2.3 Sidusus

Liikmesriikidel palutakse võrrelda iga-aastases kvaliteediaruandes tööjõukuluindeksi kasvumäärasid töötaja tunnitasu omadega rahvamajanduse arvepidamises (ESA95 määratlus). Mõlemad andmekogumised mõõdavad sama nähtust, kuid erinevad määratluselt, allikate ammendavuselt ja kasvumäärade arvutamise metoodikalt. Ei saa oodata täieliku sidusust, kuid nendevahelise sidususe taset saab kasutada tööjõukuluindeksi kvaliteedi näitajana. Kuna kõik liikmesriigid ei esita kvartaliandmeid töötajate tunnitasu kohta (rahvamajanduse arvepidamise andmed), ei ole võimalik anda sidususest täielikku ülevaadet. Järgmine ülevaade põhineb 2008. aasta kvaliteediaruannetel. Lisaks, kuna rahvamajanduse arvepidamises kasutatakse siiani NACE Rev. 1 klassifikaatorit, samas kui tööjõukuluindeksi puhul kasutatakse NACE Rev. 2, piirdub võrdlus väga väikese arvu koondatud NACE jagudega.

Küpros ja Malta: Kuna tööjõukuluindeksi aluseks on rahvamajanduse arvepidamine (Malta) või põhineb rahvamajanduse arvepidamine tööjõukuluindeksil (Küpros), on sidusus vältimatu.

Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Itaalia, Madalmaad, Austria, Sloveenia: sidususe tase on piisav. Kasvumäärad on üldiselt samasuunalised ja samas suurusjärgus.

Taani, Prantsusmaa, Eesti, Leedu, Rumeenia ja Slovakkia: sidususe tase on madal; kahe allika kasvumäärades on suured erinevused.

Belgia, Bulgaaria, Iirimaa, Läti, Luksemburg, Ungari, Poola, Portugal, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik: rahvamajanduse arvepidamise kvartaliandmed puuduvad või ei ole neid kvaliteediaruandes mainitud.

Eurostat analüüsib üksikasjalikult tööjõukuluindeksi sidusust rahvamajanduse arvepidamise ja tööjõukulude uuringu andmetega ning jätkab seda tegevust. Analüüsi tulemusi arutatakse sageli liikmesriikidega, et parandada erinevate statistiliste valdkondade sidusust.

4. KOKKUVÕTE

Üldiselt on tööjõukuluindeksi määruse täitmine pärast viimast aruannet 2008. aastal jätkuvalt paranenud. Enamik liikmesriike on nüüd saavutanud vastavuse määruse nõuetele. Liikmesriigid on jätkanud ressursside suunamist meetmete rakendamisse, et saavutada paremini võrreldavad ja ajakohased indeksisarjad. See on kahtlemata tõstnud üldist kvaliteeti ja suurendanud seega andmete kasulikkust.

Andmete esitamise ajakohasus on paranenud ning on vähenenud liikmesriikide arv, kellel on probleeme andmetäpsusega.

Viimastel aastatel on komisjon (Eurostat) järjepidevalt innustanud liikmesriike olukorra parandamiseks veelgi rohkem pingutama. Komisjon jälgib pidevalt nõuete täitmise ja kvaliteediga seotud küsimusi, saades teavet nii esitatud andmetest kui ka riiklikest dokumentidest. Kui soovitud ja kavandatud parandamismeetmed ei anna nõutavat tulemust, võetakse asjaomaste riiklike ametiasutustega ühendust ning komisjon võtab määruse täitmise tagamiseks vajalikke meetmeid.

[1] KOM (2002) 661, komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule eurotsooni statistika kohta.

[2] ELT L 69, 13.3.2003, lk 1.

[3] Kord kvartalis koostatav pressiteade avaldatakse andmete avaldamise kalendris kindlaks määratud kuupäevadel; kalendri ja pressiteate leiab Eurostati veebisaidilt (http://ec.europa.eu/eurostat).

[4] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1216/2003, 7. juuli 2003, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 450/2003 tööjõukuluindeksi kohta (ELT L 169, 8.7.2003, lk 37).

[5] Komisjoni määrus (EÜ) nr 224/2007, 1. märts 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1216/2003 tööjõukuluindeksiga kaetava majandustegevuse osas (ELT L 64, 2.3.2007, lk 23).

[6] Komisjoni määrus (EÜ) nr 973/2007, 20. august 2007, millega muudetakse teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi, et rakendada majandustegevusalade statistilist klassifikaatorit NACE Revision 2 (ELT L 216, 21.8.2007, lk 10 ).

[7] KOM (2009) 33.