Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse liidu programm, mille alusel toetatakse teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas perioodil 2014–2020 /* COM/2012/0782 final - 2012/0364 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Euroopa Liidu üks suuremaid saavutusi on ühtne turg. Integratsioon ja hästi toimiv siseturg on asendamatud strateegia „Euroopa 2020” edukaks muutmisel ja ELi majanduse jätkusuutliku majanduskasvu teele suunamisel, et ületada 2008. aastal puhkenud finantskriis ja sellele järgnenud riigivõlakriis. Kuna kapitaliturud on ülemaailmsed, on finantsaruandluse ja auditi eeskirjade ülemaailmsel tasandil ühtlustamine olulise tähtsusega nii kapitaliturgude sujuvaks toimimiseks kui ka finantsteenuste integreeritud turu saavutamiseks ELis. Selle asemel et kehtestada enda piirkondlike finantsaruandlusstandardite kogum, millega ühtlustataks ELi tasandi õigusakte, kuid mis suurendaks ülemaailmsel tasandil piirkondlikku killustatust, otsustas EL 2002. aastal võtta vastu rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid (IFRS). Kuna ühe rohkem riike liigub IFRSide ja nende vastuvõtmise suunas, peab Euroopa suurendama oma mõju rahvusvahelises standardite kehtestamise protsessis, et ta oleks kuuldav. Selleks et olla kuuldav ja et meid kuulataks, peab EL leidma sisemise üksmeele. EFRAG[1], mis on Euroopa Komisjoni tehniline nõustaja raamatupidamisarvestuse küsimustes, on järk-järgult võtnud endale rolli anda tulevikku suunatud, tehnilisi ja usaldusväärseid nõuandeid Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) standardite kehtestamise protsessis. Nii rahvusvaheline standardite kehtestaja kui ka Euroopa huvisid esindav organisatsioon peavad olema sõltumatud, omama piisavat suutlikkust ja eksperditeadmisi kvaliteetsete standardite koostamiseks ja standarditega seotud nõu andmiseks ning neil peab olema tugev finantsbaas, et nad saaksid pikka aega täita oma avalikest huvidest lähtuvat missiooni. Sel eesmärgil kehtestasid Euroopa Parlament ja nõukogu 2009. aastal ühenduse programmi, mille alusel toetatakse teatavaid tegevusi finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas[2]. See programm lõpeb 31. detsembril 2013. Käesoleva määruse eesmärk on uuendada kõnealust programmi järgmise finantsraamistiku (2014–2020) jaoks ning võimaldada kõnealusel perioodil toetada otse liidu eelarvest programmi toetusesaajate rahastamist. Programmi algsed toetusesaajad olid järelevalveasutuste komiteed,[3] Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Komitee Sihtasutus (IASCF), Euroopa finantsaruandluse nõuanderühm (EFRAG) ning avaliku huvi järelevalve nõukogu (PIOB). Otsusega nähti ette ka võimalus lisada uus toetusesaaja või asendada vana toetusesaaja. 2010. aastal asutati Euroopa järelevalveasutused, mis võtsid muu hulgas üle eelmiste järelevalveasutuste komiteede ülesanded. Seepärast on käesoleva määruse eesmärk pikendada ELi kaasrahastamist järelejäänud toetusesaajate puhul, nimelt IFRSi sihtasutuse (IASCFi õigusjärglane), EFRAGi ja PIOBi puhul. 1.1. Finantsaruandlus: Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite Sihtasutus (IFRSi sihtasutus) 2007. aastal alanud finantsturgude kriis on rõhutanud läbipaistvuse olulisust ning seepärast liikus raamatupidamisstandardite teema poliitilises tegevuskavas kõrgele kohale. Sai selgeks, et soodne ärikeskkond ja ülemaailmsed võrdsed tingimused tuleks kombineerida läbipaistvuse ja võrreldavusega, mis aitavad kaasa hästi toimiva ülemaailmse kapitalituru saavutamisele. Juhid üle kogu maailma mõistsid ühtsete kvaliteetsete ülemaailmsete raamatupidamisstandardite määravat tähtsust[4]. Euroopa Liit võttis juhipositsiooni, kui ta otsustas võtta vastu rahvusvahelised raamatupidamisstandardid (IFRS ja IFRIC) liidu õigusesse. Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1606/2002 (edaspidi „IASi määrus”) peavad ELis noteeritud äriühingud koostama oma konsolideeritud finantsaruanded ELis vastu võetud rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid kasutades. Liikmesriigid võivad nõuda või lubada nende standardite kasutamist raamatupidamise aastaaruande ja/või börsil noteerimata äriühingute puhul. Liidus vastuvõetud IFRSi kasutavate Euroopa ettevõtjate finantsaruandeid aktsepteeritakse ilma korrigeerimata mitmel kapitaliturul üle maailma – sealhulgas USAs, Austraalias ja Jaapanis. Kuna üha rohkem riike võtavad vastu IFRS-standardid või ühtlustavad oma eeskirjad nendega, on liikumine ülemaailmselt aktsepteeritud, ühtsete rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite eesmärgi suunas kindel. Rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid (IFRS ja IFRIC) töötavad välja Rahvusvaheline Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) ja IFRSide tõlgendamise komitee. IFRSi sihtasutus on nende organisatsioonide katusorganisatsioon ning hoolitseb nende sujuva toimimise ja nõuetekohase rahastamise eest. Kvaliteetseid raamatupidamisstandardeid koostav organ peab olema sõltumatu ja tal peab olema piisav suutlikkus, et värvata parimaid inimesi. Selleks vajab ta kindlat, neutraalset, usaldusväärset ja arvutatavat rahastamisbaasi pikaajaliselt. Lisaks rahastamisele peab ka IFRSi sihtasutuse juhtimine toetama selle organisatsiooni sõltumatut, usaldusväärset ja nõuetekohast toimimist. Sihtasutuse juhtimist on viimastel aastatel parandatud eelkõige järelevalvenõukogu loomisega. See organ loodi, et võimaldada rakendada aruandekohustust ja avalike huvide nõuetekohast esindamist organisatsioonis. Standardite nõuandekogu tulemuslikkust on suurendatud ning on loodud nõuetekohase menetluse järelevalvekomisjon (Due Process Oversight Committee). Vaja on teha veel tööd, et tagada, et IFRSi sihtasutus tugevdab oma positsiooni kvaliteetsete standardite kindlaksmäärajana, kes esindab kapitaliturgude ülemaailmset olemust. Selleks näitas Euroopa Liit otsusega 716/2009, et ta on valmis pakkuma IFRSi sihtasutusele vajalikku rahalist toetust stabiilse kaasrahastamise kava abil. EL hakkas koos teatavate üksikute liikmesriikidega tegema makseid IFRSi sihtasutuse eelarvesse vastavalt oma kaalule ülemaailmsetel kapitaliturgudel. ELi toetus IFRSi sihtasutuse eelarvesse 2011. eelarveaastal oli 4 229 165,14 eurot (17 % sihtasutuse kogu toetuskõlblikest kuludest kõnealusel aastal). Vastavalt järelevalvenõukogu lõpparuandele, mis käsitles IFRSi sihtasutuse juhtimise läbivaatamist[5] ja avaldati 9. veebruaril 2012, seotakse liikmelisus järelevalvenõukogus IFRSi sihtasutuse eelarve rahalise toetamisega. Seepärast on esmatähtis, et EL jätkab IFRSi sihtasutuse eelarve toetamist vastavalt oma ülemaailmsele majanduslikule kaalule, kui Euroopa tahab säilitada oma praegust positsiooni rahvusvahelise finantsaruandluse valdkonnas. 1.2. Finantsaruandlus: Euroopa finantsaruandluse nõuanderühm (EFRAG) EFRAG loodi 2001. aastal eraõigusliku organisatsioonina, mis annaks Euroopa Komisjonile tehnilist eksperdinõu finantsaruandluse valdkonnas. Alguses andis EFRAG komisjonile peamiselt nõu selle kohta, kas liidus vastuvõetav rahvusvaheline raamatupidamisstandard vastab kinnitamise tehnilistele kriteeriumidele[6]. EFRAG on järk-järgult võtnud endale rolli ennetavalt mõjutada IASBd tema standardite kehtestamise töös. EFRAG koostab arvamuskirju standardite kavandite kohta ning varajases etapis avaldab aruteludokumente raamatupidamisarvestuse jooksvate küsimuste kohta. EFRAGi arvamuskirju loetakse ja neile viidatakse kogu maailmas. Algselt oli esindatus ja hääleõigus EFRAGi juhtorganites (nt üldkogu ja nõukogu) seotud EFRAGi eelarve rahalise toetamisega. Peamise tehnilise töö eest vastutav organ, milleks on tehniliste ekspertide rühm, on alati olnud sõltumatu. 2008. aastal reformiti põhjalikult EFRAGi juhtimist, et peegeldada selle suuremat rolli avalikus poliitikas, muutudes platvormiks, kus kujundada Euroopa ühine seisukoht raamatupidamisarvestuse küsimustes. Eesmärk oli tagada suurem avalik järelevalve ja aruandekohustus. Kaks peamist muudatust olid järgmised: · loodi planeerimise ja vahendite komitee, kuhu koondub varajases etapis tehtav ennetav töö ning kus osalevad ka liikmesriikide standardite kindlaksmäärajad; ning · tugevdati nõukogu rolli: nõukogu liikmed ei ole enam rahastavate organisatsioonide esindajad, vaid on määratud ametisse isikuliselt. Liikmed esindavad erinevaid sidusrühmi – aruannete koostajad (sealhulgas väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad), kasutajad ja finantseerimisasutused; või neil on avaliku sektori taust – ning kõigilt eeldatakse tegutsemist avalikes huvides. 17st nõukogu liikmest on neli nn avaliku sektori taustaga liikmed: neil on konkreetne taust avalikus sektoris poliitika kujundamises ning nad määrab komisjon. Tehniliste ekspertide rühm on jätkuvalt vastutav EFRAGi peamise tehnilise töö eest. Kõiki EFRAGi seisukohtasid rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohta peab arutama ja need heaks kiitma tehniliste ekspertide rühm, kes tegutseb sõltumatu tehnilise eksperdikomisjonina. EFRAGi eesistuja juhatab tehniliste ekspertide rühma koosolekuid ning EFRAGil on eraldi sekretariaat (koosneb arvestusvaldkonna spetsialistidest). Suurema osa tehniliste ekspertide rühma tööst moodustab komisjonile standardite kinnitamise kohta nõu andmine ja arvamuskirjad IASBile. Enamik EFRAGi koosolekutest on avalikkusele avatud ning komisjoni talitused võivad osaleda EFRAGi koosolekutel vaatlejatena. 2008. aastal toimunud juhtimise eesmärgistatud reform võimaldas EFRAGil laiendada oma ennetavaid tegevusi koostöös Euroopa riiklike standardite kindlaksmäärajatega. EFRAG jätkab järgnevatel kuudel juhtimise edasiste reformide kaudu vahendite edasiarendamist tagamaks, et ta muutub peamiseks platvormiks nn ELi ühiseks hääle kujundamiseks arvestusvaldkonnas ning IASBile ELi seisukohtade esitamiseks. Selleks vaatab EFRAG oma juhtimisstruktuuri põhjalikult läbi, võttes nõuetekohaselt arvesse viimaseid arenguid rahvusvahelise finantsaruandluse valdkonnas. Kuna üha rohkem riike võtavad vastu IFRSid, peab EL võtma meetmeid, et vältida oma mõju ja kaalu järk-järgulist vähenemist IASBis. Seepärast on määrava tähtsusega, et Euroopa huvid on rahvusvahelisel tasandil hästi esindatud. Selleks on oluline, et Euroopa räägib ühel häälel, mis on usaldusväärne ja põhineb tehniliselt kindlatel alustel. EFRAG vajab kindlat, pikaajalist ja mitmekesist rahastamist, et olla usaldusväärne ja sõltumatu ning et suuta koostada kvaliteetseid dokumente, võttes tööle parimaid eksperte. Üleeuroopaline seisukoht on esindatud ainult siis, kui lisaks suurtele liikmesriikidele kaasrahastab komisjon EFRAGi väiksemate liikmesriikide nimel. Aastate 2010–2013 rahastamisprogrammi koostamisel lähtuti eesmärgist tagada pikas perspektiivis töökindel rahastamine. ELi 16. septembri 2009. aasta rahastamisotsuse kohaselt oli ELi toetus EFRAGile 2011. eelarveaastal 2 288 160 eurot (43 % EFRAGi kogu eelarvest kõnealusel aastal). Kõnealuse programmi eesmärgid on pikaajalised ja seepärast on keeruline teha järeldusi vaid rahastamise kahe täisaasta järel. Senise rahastamise kogemuse põhjal on programm oma peamised eesmärgid täitnud. Muu hulgas on see võimaldanud EFRAGil laiendada oma tegevust ja teha ennetavat tööd, suhelda sidusrühmadega ja kuulata nende seisukohti teavitusüritustel ning suurendada oma sõltumatust, makstes eesistujale ise palka. Põhjalikum teave seniste kogemuste kohta on esitatud komisjoni talituste eelhinnangus, mis on lisatud käesolevale ettepanekule. 1.3. Auditeerimine: avaliku huvi järelevalve nõukogu (PIOB) Avaliku huvi järelevalve nõukogu (PIOB) on kasumit mittetaotlev Hispaania sihtasutus, mis asub Madridis. PIOBi peamised partnerid on järelevalverühm, mis on rahvusvahelisi reguleerivaid asutusi ja institutsioone esindav organ,[7] ning Rahvusvaheline Arvestusekspertide Föderatsioon (IFAC), mis on eraõiguslik organ, mis esindab arvestuseksperte ja audiitoreid üle maailma[8]. PIOB koosneb kümnest liikmest, sealhulgas eesistuja. Kaks liiget määrab Euroopa Komisjon. PIOBi liikmed on isikud, kelle järelevalverühm on nimetanud ametisse kolmeks aastaks vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumile. PIOB esindab eri sidusrühmasid: seadusandjad (nt Euroopa Parlament, liikmesriikide parlamendid), finantsturge reguleerivad asutused ja järelevalveasutused, sealhulgas audiitorite järelevalveorganid, raamatupidamise ja auditi valdkonna standardite riiklikud kehtestajad, audiitorid ja auditi kutseala üldiselt, finantsaruannete koostajad (ettevõtjad), finantsaruannete kasutajad (nt investorid, analüütikud, uurijad, tarnijad), teadlased. PIOBi roll on tagada, et Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni (IFAC) raames jälgitakse audiitorite rahvusvaheliste standardite ettepanekute tegemisel, koostamisel ja vastuvõtmisel nõuetekohaseid protsesse, järelevalvet ja läbipaistvust. Sihtasutust valitseb usaldusisikute kogu, kus iga PIOBi liige on usaldusisik. ELi 16. septembri 2009. aasta rahastamisotsuse kohaselt oli ELi toetus PIOBile 2010. eelarveaastal 286 231 eurot. See summa moodustas 22 % PIOBi kogu toetuskõlblikest kuludest (1 301 050 eurot). Samas oli ELi toetus PIOBile 2011. eelarveaastal 288 991,78 eurot, mis samuti moodustab 22 % PIOBi toetuskõlblikest kuludest kõnealusel aastal (1 313 599 eurot). PIOBi kaasrahastamise kogemus on seni olnud positiivne. Euroopa Komisjonil on olnud võimalus külastada PIOBi ruume kahel korral (märts 2010 ja aprill 2011) ning kontrollida selle finantskontrolli. Euroopa Komisjon koolitas ka PIOBi töötajaid ELi eelarvemenetluse valdkonnas. Praktilisest küljest on 2010. ja 2011. aasta tegevustoetuse haldamisega seotud tegevused olnud väga kasulikuks õppetunniks mõlemale poolele. See on loonud aluse tulevaste rahastamistoetuste tõhusamaks haldamiseks. ELi poolne PIOBi kaasrahastamine on saanud eeskujuks teistele võimalikele toetajatele. Praegu kaasrahastavad PIOBit ainult IFAC (umbes 78 %) ja EL (umbes 22 %). Euroopa Komisjon jätkab tööd PIOBi rahastamise mitmekesistamiseks ja PIOBi sõltumatuse tugevdamiseks auditi kutsealast. Eeldatavalt eraldavad mitu rahvusvahelist institutsiooni PIOBile vahendeid juba 2013. eelarveaasta jaoks Lisaks on järelevalverühm, PIOB ja IFAC loonud rakkerühma, et valida ja veenda rühma rahastajaid kogu maailmast rahastama PIOBi püsivalt ja pika aja jooksul. Kui EL vähendaks oma rahastamispanuse taset võrreldes praegusega (mis moodustab 22 % kogueelarvest), annaks see vale signaali ajal, mil PIOB püüab mitmekesistada oma rahastamisstruktuuri. Äärmiselt oluline on see ka võttes arvesse meie praeguseid auditituru reforme, mille eesmärk on suurendada audiitorühingute, rahvusvaheliste auditeerimisstandardite (ISAd) koostajate ja auditi valdkonna järelevalveasutuste sõltumatust. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Komisjon hindas rahastamise võimalikke alternatiive oma eelhinnangus, mis on lisatud komisjoni ettepanekule 2010.–2013. aasta programmi kehtestamise kohta[9]. Programmi eesmärk oli tagada stabiilne, mitmekesine, usaldusväärne ja piisav rahastamine ning võimaldada asjaomastel asutustel täita oma ülesandeid sõltumatult ja tõhusalt. On selgelt kindlaks tehtud, et ELi kaasrahastamine on nende eesmärkide saavutamiseks kõige tõhusam ja asjakohasem valik. Komisjon leidis käeolevale ettepanekule lisatud eelhinnangus, et programm on seni täitnud ootuseid ja seatud eesmärke ning rahastamist tuleks jätkata. Lisaks loodi rahastamise programm eesmärgiga täita pikaajalisi eesmärke. Seepärast on asjakohane teha ettepanek selle jätkamiseks järgmises finantsraamistikus (2014–2020). 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1. Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114. Kooskõlas komisjoni poolt mitmeaastase finantsraamistiku raames vastu võetud seadusandliku poliitikaga tehakse ettepanek kehtestada käesolev rahastamisprogramm määruse kujul. 3.2. Subsidiaarsuse põhimõte ELi programmiga nähakse ette võimalus kaasrahastada teatavate selliste asutuste tegevust, mis täidavad eesmärke, mis moodustavad osa ELi poliitikast finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas ning toetavad seda. Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas, kuna vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 5 ei ole ettepaneku eesmärgid liikmesriikide tasandil piisaval määral saavutatavad, mistõttu on nimetatud meetme ulatuslikkus ja mõjusus paremini saavutatavad ELi tasandil. 3.3. Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega. Nagu tehti kindlaks eelhindamise käigus, ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. ELi poolset rahastamist kavandatakse finantsteenuste sektori täpselt määratletud ja piiratud hulga kõige olulisemate asutuste puhul. Praeguse institutsionaalse raamistiku alusel tagatakse uue rahastamiskorraga stabiilne, mitmekesine, usaldusväärne ja piisav rahastamine, et võimaldada asjaomastel asutustel täita ELiga seotud või ELi avalikes huvides olevat missiooni sõltumatult ja tõhusalt. Rahalist toetust antakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruses (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju, ning komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruses (EL, Euratom) nr …/…, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju, sätestatud tingimustele. 4. MÕJU EELARVELE ELi eelarvest aastateks 2014–2020 eraldatav summa on 58,01 miljonit eurot jooksevhindades. Programm kestab seitse aastat, nii et see kattub finantsperspektiivi kestusega (2014–2020). 2012/0364 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse liidu programm, mille alusel toetatakse teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas perioodil 2014–2020 (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[10], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 716/2009/EÜ[11] kehtestati ühenduse programm, mille alusel toetatakse teatavaid tegevusi finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas. Kõnealuse otsuse alusel kaasrahastab EL Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG), rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite sihtasutust (IFRSi sihtasutus, mis on rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite komitee sihtasutuse (IASCF) õigusjärglane) ning avaliku huvi järelevalve nõukogu (PIOB) tegevustoetuste vormis kuni 31. detsembrini 2013. (2) 2008. aastal alanud kriis finantsturgudel on asetanud finantsaruandluse ja auditeerimise küsimused ELi poliitilise tegevuskava keskmesse. Hästi toimiv ühine finantsaruandluse raamistik on siseturu, kapitaliturgude tulemusliku toimimise ja finantsteenuste integreeritud turu saavutamiseks ELis esmatähtis. (3) Maailma majanduse seisukohast on vaja ülemaailmset raamatupidamisarvestuse keelt. Paljudes jurisdiktsioonides kogu maailmas on vastu võetud ja kasutatakse Rahvusvahelise Raamatupidamisstandardtite Nõukogu (IASB) koostatud rahvusvahelisi finantsaruandluse standardeid (IFRS). Sellised rahvusvahelised raamatupidamisstandardid tuleb välja töötada läbipaistva ja demokraatlikule kontrollile alluva protsessi alusel. ELi huvide järgimise, üleilmsete standardite kõrge kvaliteedi ja liidu õigusega kooskõla tagamiseks on oluline, et liidu huvid oleksid nimetatud rahvusvahelises standardite kehtestamise protsessis asjakohaselt arvesse võetud. (4) Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta,[12] tuleks rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid inkorporeerida liidu õigusesse, et neid kohaldaksid äriühingud, kelle väärtpaberid on noteeritud reguleeritud turul ELis, tingimusel et rahvusvaheline finantsaruandlusstandard vastab kõnealuses määruses sätestatud kriteeriumidele. Seega on rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel siseturu toimimises oluline roll ning EL on otseselt huvitatud, et rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite väljatöötamise ja heakskiitmise protsess tagab siseturu õigusraamistiku nõuetega kooskõlas olevad standardid. (5) IFRSe annab välja IASB ning nendega seotud tõlgendusi annab välja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite tõlgendamise komitee – kaks asutust, mis kuuluvad rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite sihtasutusse. Seega on oluline kehtestada IFRSi sihtasutuse asjakohane rahastamiskord. (6) Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) asutasid 2001. aastal emitente, investoreid ja arvestusspetsialiste esindavad Euroopa organisatsioonid, mis tegutsevad finantsaruandluse valdkonnas. Määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt esitab EFRAG komisjonile arvamusi selle kohta, kas IASBi välja antud raamatupidamisstandard või rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite tõlgendamise komitee välja antud tõlgendus, mida tuleb kinnitada, vastab kõnealuses määruses sätestatud kinnitamise kriteeriumidele. EFRAG võtab endale ka rolli olla Euroopa ühiseks hääleks arvestusvaldkonnas ülemaailmsel tasandil. Selle ülesande täitmisel esitab EFRAG ettepanekuid IASBi standardite kehtestamise protsessi jaoks. (7) Võttes arvesse EFRAGi keskset rolli siseturgu käsitlevate õigusaktide ja poliitika toetamisel ning Euroopa huvide esindamisel standardite kehtestamise protsessis rahvusvahelisel tasandil, on vaja, et EL tagaks EFRAGi stabiilse rahastamise ja seega toetaks selle rahastamist. (8) Kohustusliku auditi valdkonnas moodustas järelevalverühm, mis on Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni (IFAC) juhtimise reformi järelevalve eest vastutav rahvusvaheline organisatsioon, 2005. aastal avaliku huvi järelevalve nõukogu (PIOB). PIOBi ülesanne on jälgida rahvusvaheliste auditeerimisstandardite (ISAd) vastuvõtmiseni viivat protsessi ning muid IFACi tegevusi, mis on üldistes huvides. Auditeerimisstandardeid on võimalik vastu võtta ELis kohaldamiseks eelkõige tingimusel, et need on välja töötatud nõuetekohase läbipaistva menetluse käigus avaliku järelevalve all ja läbipaistvuse tingimustes, nagu on nõutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiivi 2006/43/EÜ (mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit)[13] artiklis 26. Ka 30. novembri 2011. aasta uued ettepanekud auditi kohta näevad ette rahvusvaheliste auditeerimisstandardite kehtestamise ELis[14]. (9) Rahvusvaheliste auditeerimisstandardite kehtestamine ELis ja PIOBi põhiülesanne tagada nende vastavus direktiivi 2006/43/EÜ nõuetele tähendab, et EL on otseselt huvitatud selle tagamisest, et rahvusvaheliste auditeerimisstandardite väljatöötamise ja heakskiitmise protsessi tulemuseks on siseturu õigusraamistikuga kooskõlas olevad standardid. Artikli 26 lõike 3 muudetud tekstis, nagu on osutatud direktiivi ettepaneku[15] artiklis 1, tunnistatakse selgesõnaliselt PIOBi rolli. Seega on oluline tagada PIOBi asjakohane rahastamiskord. (10) Raamatupidamisarvestuse ja auditeerimise valdkonnas töötavad asutused sõltuvad tugevalt rahastamisest ja neil on ELis oluline roll, mis on otsustava tähtsusega siseturu toimimise jaoks. Otsusega nr 716/2009/EÜ kehtestatud programmi kavandatud toetusesaajaid on kaasrahastatud liidu eelarvest tegevustoetuse alusel, mis on võimaldanud neil suurendada oma sõltumatust erasektorist ja ajutisest rahastamisest, seega suurendades nende suutlikkust ja usaldusväärsust. (11) Kogemus on näidanud, et liidu kaasrahastamisega tagatakse, et toetusesaajad saavad kasu selgest, stabiilsest, mitmekesisest, usaldusväärsest ja piisavast rahastamisest ning et see aitab toetusesaajatel olla suutelised täitma oma ülesandeid avalikes huvides sõltumatult ja tõhusalt. Seepärast tuleks rahvusvaheliste raamatupidamisarvestuse ja auditeerimise standardite kehtestamise toimimiseks ning eelkõige IFRSi sihtasutusele, EFRAGile ja PIOBile jätkuvalt anda liidu toetusena piisavalt rahalisi vahendeid.. (12) Lisaks rahastamismudeli muutmisele viiakse IFRSi sihtasutuses ja EFRAGis praegu läbi juhtimise reformid, tagamaks, et nende asutuste struktuur ja töökord võimaldavad neil täita oma ülesandeid avalikes huvides sõltumatult, tõhusalt, läbipaistvalt ning demokraatlikule kontrollile alluval viisil. Seoses IFRSi sihtasutusega loodi 2009. aastal järelevalvenõukogu, et tagada avalik aruandekohustus ja järelevalve, ning on tugevdatud standardite nõuandekogu tulemuslikkust, parandatud läbipaistvust ning mõjuhinnangud on muudetud IASB nõuetekohase protsessi ametlikuks osaks. (13) Programmi kogu kestuse ajaks tuleks kehtestada rahastamispakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus peamiseks juhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni XX/YY/201Z eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti [17] tähenduses. (14) Tuleb kohaldada ELi finantshuve kaitsvaid määrusi, milleks on 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL, Euratom) nr …/…. (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju),[16] võttes arvesse eelarvevahendite valiku lihtsuse ja järjepidevuse põhimõtteid, piiratud juhtumeid, mil komisjon võtab otsese vastutuse nende rakendamise ja juhtimise eest, ning nõutavat proportsionaalsust vahendite taseme ja nende kasutamisega seotud halduskoormuse vahel. (15) Käesoleva määrusega kehtestatav kaasrahastamise programm peaks aitama kaasa eesmärgile tagada äriühingute raamatupidamisaruannete võrreldavus ja läbipaistvus kogu ELis, aitama kaasa finantsaruandlusstandardite ülemaailmsele ühtlustamisele, edendades IFRSi rahvusvahelist tunnistamist, ning ühtlustatud ja kvaliteetsete auditeerimisstandardite edendamisele kõigis liikmesriikides. See programm panustab ka strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisesse, tugevdades finantsteenuste ja kapitali ühtset turgu ning panustades ka strateegia välismõõtmesse. (16) Käesoleva määrusega tuleks ette näha võimalus kaasrahastada teatavate selliste asutuste tegevusi, mis täidavad eesmärke, mis moodustavad osa ELi poliitikast standardite väljatöötamise, kinnitamise või standardite kehtestamise protsessi järelevalve valdkonnas seoses finantsaruandluse ja auditeerimisega, ja mis kõnealust poliitikat toetavad. Käesoleva määrusega tuleks ette näha võimalus kaasrahastada teatavate asutuste tegevusi, mis aitavad saavutada ELi üldistes huvides olevaid eesmärke kogu ELi hõlmavates küsimustes seoses standardite väljatöötamise, kinnitamise või standardite kehtestamise protsessi järelevalvega finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas. (17) ELi poolset rahastamist kavandatakse finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonna täpselt määratletud ja piiratud hulga kõige olulisemate asutuste puhul. Praeguse institutsionaalse raamistiku alusel tuleks rahastamiskorraga tagada stabiilne, mitmekesine, usaldusväärne ja piisav rahastamine, et võimaldada asjaomastel asutustel täita ELiga seotud või avalikes huvides olevat missiooni sõltumatult ja tõhusalt. (18) Rahalist toetust tuleks anda vastavalt tingimustele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruses (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju, ning komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruses (EL, Euratom) nr …/…, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju. Käesoleva määrusega kehtestatud kaasrahastamise programm asendab eelmise toetusesaajate rahastamise programmi. Seepärast tuleks õiguskindluse eesmärgil otsus 716/2009/EÜ kehtetuks tunnistada. (19) Selleks et edendada ELi huve finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas ning paindlikult kohanduda tulevaste juhtimis- ja institutsionaalsete muudatustega nendes valdkondades, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt õigusakte seoses programmi uute toetusesaajate valimisega. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning sobiva edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (20) Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning kuna nende ulatuse ja toime tõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Reguleerimisese ja reguleerimisala 1. Käesolevaga kehtestatakse liidu programm (edaspidi „programm”) perioodiks 1. jaanuar 2014 kuni 31. detsember 2020, et toetada nende asutuste tegevust, mis aitavad kaasa liidu poliitikaeesmärkide saavutamisele seoses finantsaruandluse ja auditeerimisega. 2. Programm hõlmab tegevusi, mille käigus töötatakse välja standardid või osaletakse nende väljatöötamises, kohaldatakse, hinnatakse või kontrollitakse standardeid või teostatakse järelevalvet standardite kehtestamise protsessi üle, et toetada liidu poliitika rakendamist finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas. Artikkel 2 Eesmärgid 1. Programmi eesmärk on parandada siseturu toimimise tingimusi, toetades rahvusvaheliste finantsaruandluse ja auditeerimise standardite läbipaistvat ja sõltumatut väljatöötamist. 2. Selle eesmärgi täitmist mõõdetakse eelkõige selle alusel, mitu riiki kasutavad rahvusvahelisi finantsaruandluse standardeid (IFRS) ja rahvusvahelisi auditeerimisstandardeid (ISA). Artikkel 3 Programmi alusel toetuse saajad 1. Programmi alusel toetuse saajad on järgmised: a) toetuse saajad finantsaruandluse valdkonnas: – Euroopa finantsaruandluse nõuanderühm (EFRAG); – rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite sihtasutus (IFRSi sihtasustus); b) toetuse saaja auditeerimise valdkonnas: avaliku huvi järelevalve nõukogu (PIOB). 2. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 9, et valida programmi jaoks uusi toetusesaajaid ja muuta lõiget 1 vastavalt. 3. Mis tahes uus toetuse saaja on kasumit mittetaotlev juriidiline isik, kes täidab eesmärki, mis moodustab osa liidu poliitikast finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas ja toetab seda ning on ühe lõikes 1 loetletud toetusesaaja otsene järglane. Artikkel 4 Toetuste andmine Programmi raames antakse rahalisi vahendeid tegevustoetusena. Artikkel 5 Läbipaistvus Iga programmi raames toetuse saaja märgib avalikkusele nähtavas kohas, nt veebilehel, trükises või aastaaruandes, et teda on rahastatud Euroopa Liidu eelarvest. Artikkel 6 Finantssätted Rahastamispakett käesoleva otsuse rakendamiseks ajavahemikul 2014–2020 on 58 010 000 eurot jooksevhindades. Artikkel 7 Programmi rakendamine 1. Komisjon rakendab programmi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju. 2. Programmi rakendamiseks võtab komisjon vastu iga-aastased tööprogrammid. Tööprogrammides sätestatakse soovitud eesmärgid, eeldatavad tulemused, rakendamise meetod ja nende kogusumma. Samuti esitatakse neis rahastatavate meetmete kirjeldus, igale meetmele eraldatud summa ja rakendamise orienteeruv ajakava. Toetuste kohta on neisse märgitud prioriteedid, peamised hindamiskriteeriumid ja maksimaalne kaasrahastamismäär. Artikkel 8 Euroopa Liidu finantshuvide kaitse 1. Komisjon astub vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate tegevuste rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega. 2. Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on käesoleva programmi alusel rahastatud liidu vahenditest. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate tööruumides kohapealseid kontrolle, mis peavad toimuma määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras ning mille eesmärk on teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidu eelarvest rahastamise lepinguga seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist, antakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud lepingutega, toetuslepingutega ja toetuse määramise otsustega, samuti käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õigus selliseks auditeerimiseks ja kohapealseks kontrolliks. Artikkel 9 Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. 2. Artikli 3 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 5. Artikli 3 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle ajavahemiku möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. Artikkel 10 Hindamine 1. Mitte hiljem kui kuus kuud enne programmi lõppu esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande programmi eesmärkide saavutamise kohta. Kõnealuses aruandes hinnatakse vähemalt programmi üldist asjakohasust ja järjepidevust, selle elluviimise tulemuslikkust ning toetusesaajate tööprogrammide üldist ja individuaalset tulemuslikkust artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamise seisukohast. 2. Aruanne edastatakse teavitamise eesmärgil Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Artikkel 11 Kehtetuks tunnistamine Otsus 716/2009/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014. Artikkel 12 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, millega kehtestatakse liidu programm, mille alusel toetatakse teatavaid tegevusi finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas perioodil 2014–2020 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[17] Poliitikavaldkond: 12 Siseturg ja teenused Tegevus: Finantsteenused ja kapitaliturud 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[18] X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Edendada IFRSide ülemaailmset vastuvõtmist Tagada ELi kaal IFRSide kujundamise mõjutamisel Aidata kaasa auditi standardite koostamise avaliku järelevalve sõltumatusele 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk: Parandada siseturu toimimise tingimusi, toetades rahvusvaheliste finantsaruandluse ja auditeerimise standardite läbipaistvat ja sõltumatut väljatöötamist. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile: 12 03 Finantsteenused ja kapitaliturud 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale. Toetusesaajate (IFRSi sihtasutus, EFRAG, PIOB) rahalise sõltumatuse suurenemine EFRAGi varustamine vahenditega, mis on vajalikud tema Euroopa avaliku huvi ülesande täitmiseks 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Tulemusnäitaja || Viimased teadaolevad tulemused || Eesmärk IFRSe kasutavate riikide arv || 2012. aastal kasutab IFRSe ligikaudu 120 riiki. || Suurenemine 2020. aastaks Nende standardite protsentuaalne osakaal, mille EL on kinnitanud, võrreldes IASBi poolt 2020. aastaks välja antud standardite arvuga || 29. oktoobri 2012. aasta seisuga oli ELis IFRSidest kinnitatud 89 % (124 standardit 139st). || 2020. aastal 100 % ISAsid kasutavate ELi riikide arv || 2012. aasta lõpu seisuga on 20 liikmesriiki täielikult kinnitanud täpsustatud ISAd. || Kvaliteetsete ISAde vastuvõtmine ja rakendamine kõigis liikmesriikides hiljemalt 2020. aastal. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Finantsaruandluse ja auditi valdkonnas toetusesaajate sõltumatuse (sh tajutava sõltumatuse) suurendamine võimaldab neil täita nende avaliku huvi kohast ülesannet rahuldavalt. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus Programmi põhieesmärk on tagada äriühingute raamatupidamisaruannete võrreldavus ja läbipaistvus kogu ELis ja ülemaailmselt, seega aidates kaasa kapitaliturgude sujuvale toimimisele EL ja ülemaailmsel tasandil. EL on suurim jurisdiktsioon, kes kohaldab IFRSe (määrus 1606/2002). Meie huvides on muuta rahvusvahelised raamatupidamisstandardid (IFRS) ülemaailmseks raamatupidamisarvestuse keeleks ning tagada ELi esindatus IFRSi sihtasutuse avalikus järelevalves (kus liikmelisus järelevalveorganis seotakse rahalise toetusega). Nende standardite väljatöötamisel on väga tähtis ka Euroopa oluline, usaldusväärne ja sõltumatu tehniline tulevikku suunatud panus. EFRAG vastutab nende tegevuste eest. ELi võib võtta direktiivi 2006/43 alusel vastu rahvusvahelised auditeerimisstandardid (ISAd). Seepärast on tal otsene huvi tagada, et need standardid on kvaliteetsed ning nende vastuvõtmise nõuetekohase protsessi suhtes kohaldab PIOB sõltumatut avalikku järelevalvet. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Praegune rahastamine on seni vastanud ootustele. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Euroopa Komisjon osaleb aktiivselt toetusesaajate juhtimisreformides. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju X Piiratud kestusega ettepanek/algatus – X Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 01.01.2014–31.12.2020 – ¨ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[19] X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt ¨ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ rakendusametitele – ¨ ühenduste asutatud asutustele[20] – ¨ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) Mitme eelarvetäitmisviisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused: 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. IFRSi sihtasutuse puhul: vahe- ja lõpparuanded EFRAGi puhul: lõpparuanded ning komisjoni talituste osalemine kõigis EFRAGi komiteedes PIOBi puhul: lõpparuanded ja korrapärane tagasiside järelevalverühmale 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteem 2.2.1. Tuvastatud ohud On risk, et ei saavutata tegevuseesmärke, kui toetusesaajate tulemi kvaliteet ei ole kooskõlas algsete eesmärkidega, mida kirjeldati iga-aastastes ettepanekutes. On oht ELi finantshuvidele/mainele juhul, kui komisjoni talitused ei suuda tuvastada kulutusi, mis ei ole toetuskõlbulikud. 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) Risk, et tegevuseesmärke ei saavutata: – Toetuse saajatelt nõutakse aastaaruande esitamist vastavalt iga programmi konkreetsetele eesmärkidele ning kooskõlas 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta) suunistega. – Siseturu ja teenuste peadirektoraadis vastutavad tegevusüksused on korrapäraselt kontaktis toetuse saajatega ning eelkõige osalevad kõigis EFRAGi komiteedes. Oht ELi finantshuvidele: – Toetuste kohustuste assigneeringute ja maksete kontrollid siseturu ja teenuste peadirektoraadis järgivad tugevdatud finantsahelat ning koosnevad asjaomaste tõendavate dokumentide, sealhulgas vahe- ja lõpparuannete, auditeeritud raamatupidamisaruannete ja peadirektoraadi nõutud konkreetsete dokumentide kontrollimisest. Need kontrollid dokumenteeritakse kontrollnimekirjades, mida korrapäraselt täidavad kõik isikud, kes osalevad asjaomastes finantstehingutes (OIA, OVA, OVA2, FIA, FVA, FVA2, AO), sealhulgas teostab peadirektoraadi finantsüksus finants- ja õigusküsimuste kontrolle makse tegemise heakskiitmiseks. – Peadirektoraadi finantsüksus teostab korrapäraselt kohapealseid kontrolle iga toetusesaaja suhtes ning tehingute valimi substantiivseid kontrolle, et hinnata toetusesaaja finants- ja sisekontrolli süsteemi ning annab eelarvevahendite käsutajale täiendava kindluse ELi finantshuvide piisava kaitstuse kohta. Maksimaalne veamäär jääks alla 2 %. Kontrollide maksumus oleks ligikaudu 0,5 täistööaja ekvivalenti või 63 500 eurot aastas. Kontrollidest saadav kasu oleks, et 100 % aastas eraldatud summadest kasutatakse asjakohaselt ning järgides usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed Tugevdatud finantsahelad koos nii tegevusliku kui ka finantsilise eelkontrolliga Toetuse saaja raamatupidamisaruannete, aastaaruannete ja auditeerimistunnistuse korrapärane analüüs Korrapärased auditid kohapeal, et kontrollida eelarvesüsteeme ja kontrolle 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread[21] Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Number Nimetus || Liigendatud/ liigendamata ([22]) || EFTA[23] riigid || Kandidaatriigid[24] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 1 || 12.0301 Standardid, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas[25] || Liigendatud || EI || EI || EI || EI · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse: Ei kohaldata 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes, jooksevhindades (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Number 1 || Rubriik: Arukas ja kaasav majanduskasv Siseturu ja teenuste peadirektoraat || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || || 12.0301 Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite Sihtasutus (IFRS Foundation) || Kulukohustused || (1) || 4,335 || 4,422 || 4,510 || 4,600 || 4,692 || 4,786 || 4,882 || 0 || 32,227 Maksed || (2) || 3,251 || 4,400 || 4,488 || 4,578 || 4,669 || 4,763 || 4,858 || 1,220 || 31,007 12.0301 EFRAG || Kulukohustused || (1a) || 3,162 || 3,225 || 3,290 || 3,356 || 3,423 || 3,491 || 3,561 || 0 || 23,508 Maksed || (2a) || 2,372 || 3,209 || 3,274 || 3,339 || 3,406 || 3,474 || 3,543 || 0,891 || 22,617 12.0301 PIOB || Kulukohustused || (1a) || 0,306 || 0,312 || 0,318 || 0,325 || 0,331 || 0,338 || 0,345 || 0 || 2,275 Maksed[26] || (2a) || 0,000 || 0,306 || 0,312 || 0,318 || 0,325 || 0,331 || 0,338 || 0,345 || 1,930 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[27] || || || || || || || || || Eelarverida nr || || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || 0 Siseturu ja teenuste peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 7,803 || 7,959 || 8,118 || 8,281 || 8,446 || 8,615 || 8,788 || 0 || 58,010 Maksed || =2+2a+3 || 5,623 || 7,915 || 8,074 || 8,235 || 8,400 || 8,568 || 8,739 || 2,456 || 55,554 ||  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 7,803 || 7,959 || 8,118 || 8,281 || 8,446 || 8,615 || 8,788 || 0 || 58,010 || Maksed || (5) || 5,623 || 7,915 || 8,074 || 8,235 || 8,400 || 8,568 || 8,739 || 2,456 || 55,554 ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi <1> assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 7,803 || 7,959 || 8,118 || 8,281 || 8,446 || 8,615 || 8,788 || 0 || 58,010 || Maksed || =5+ 6 || 5,623 || 7,915 || 8,074 || 8,235 || 8,400 || 8,568 || 8,739 || 2,456 || 55,554 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || 7,803 || 7,959 || 8,118 || 8,281 || 8,446 || 8,615 || 8,788 || 0 || 58,010 Maksed || =5+ 6 || 5,623 || 7,915 || 8,074 || 8,235 || 8,400 || 8,568 || 8,739 || 2,456 || 55,554 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud” miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU Siseturu ja teenuste peadirektoraat ||  Personalikulud || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 3,836 ||  Muud halduskulud || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,175 || Siseturu ja teenuste peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 4,011 || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 4,011 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 8,376 || 8,532 || 8,691 || 8,854 || 9,019 || 9,188 || 9,361 || 62,021 Maksed || 6,196 || 8,488 || 8,647 || 8,808 || 8,973 || 9,141 || 9,312 || 59,565 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Ei kohaldata (tegevustoetused) 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || || Personalikulud || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 0,548 || 3,836 Muud halduskulud || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,175 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 4,011 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[28] || || || || || || || || Personalikulud || || || || || || || || Muud halduskulud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 välja jäävad kulud kokku || || || || || || || || KOKKU || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 0,573 || 4,011 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täistööajale taandatud töötajate täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 4,125 || 4,125 || 4,125 || 4,125 || 4,125 || 4,125 || 4,125 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[29] XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || 0,375 || 0,375 || 0,375 || 0,375 || 0,375 || 0,375 || 0,375 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || || XX 01 04 yy[30] || - peakorteris[31] || || || || || || || - delegatsioonides || || || || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || KOKKU || 4,5 || 4,5 || 4,5 || 4,5 || 4,5 || 4,5 || 4,5 XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || 5 AD-kategooria ametnikku ja 6 AST-kategooria ametnikku, proportsionaalselt käsitletavate toimikute arvuga. Ülesanded: kulukohustuste algatajate ülesanded, kontrollijate ülesanded, toetusesaajaga ühenduse hoidmine ja järelevalve Koosseisuvälised töötajad || 1 lepinguline töötaja, proportsionaalselt käsitletavate toimikute arvuga. Ülesanded: registreerimine, abistamine lähetuste kavandamisel ja ettevalmistamisel 3.2.4. Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga – X Ettepanek/algatus on kooskõlas uue mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) ettepanekuga. – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. – ¨ Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[32]. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist – Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kokku IFRSi sihtasutuse omavahendid ja kolmandatelt isikutelt saadud vahendid (Toetuse saaja keskmine kaasrahastamine 87 %) || 24,873 || 27,576 || 30,278 || 32,977 || 35,674 || 38,370 || 41,064 || 230,813 EFRAGi omavahendid ja kolmandatelt isikutelt saadud vahendid (Toetuse saaja keskmine kaasrahastamine 60%) || 4,338 || 4,675 || 4,910 || 5,044 || 5,277 || 5,409 || 5,439 || 35,093 PIOBi omavahendid ja kolmandatelt isikutelt saadud vahendid (Toetuse saaja keskmine kaasrahastamine 78%) || 1,084 || 1,106 || 1,128 || 1,151 || 1,174 || 1,197 || 1,221 || 8,061 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 30,295 || 33,357 || 36,316 || 39,172 || 42,126 || 44,976 || 47,724 || 273,967 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: – ¨ omavahenditele – ¨ mitmesugustele tuludele [1] Euroopa finantsaruandluse nõuanderühm. [2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 716/2009/EÜ, 16. september 2009, millega kehtestatakse ühenduse programm, mille alusel toetatakse teatavaid tegevusi finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas, ELT L 253, 25.9.2009, lk 8. [3] Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (CESR), Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee (CEBS), Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Komitee (CEIOPS). [4] Korduvad üleskutsed alates 2009. aasta Londoni deklaratsioonist; viimati 2012. aastal Los Caboses. [5] http://www.iosco.org/monitoring_board/pdf/Final%20Report%20on%20the%20Review%20of%20the%20IFRS%20Foundation's%20Governance.pdf [6] EFRAG on organ, millele osutatakse IASi määruse põhjenduses 10. [7] Järelevalverühma liikmed on: Euroopa Komisjon, IOSCO (Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon), BCBS (Baseli pangajärelevalve komitee), IAIS (Rahvusvaheline Kindlustusjärelevalve Assotsiatsioon), FSB (finantsstabiilsuse nõukogu), International Forum of Independent Audit Regulators (IFIAR) ning Maailmapank. [8] PIOB teostab IFACi üle järelevalvet avaliku huvi seisukohast. Seega saab PIOBi partneritena käsitada ka järgmisi kolme IFACi sõltumatut komiteed: IAASB (Rahvusvaheline Auditeerimise ja Kindlustandvate Töövõttude Standardite Nõukogu), IESBA (rahvusvaheline arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu) ja IAESB (rahvusvaheline raamatupidamisarvestusalase hariduse standardite nõukogu). [9] KOM(2009) 14 (lõplik). [10] ELT C , , lk . [11] ELT L 253, 25.9.2009, lk 8. [12] EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1. [13] ELT L 157, 9.6.2006, lk 87. [14] Direktiivi artikli 26 muudetud tekst vastavalt direktiivi 2006/43/EÜ (mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit) muutva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku (KOM(2011) 778 (lõplik)) artiklile 1 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (avaliku huvi üksuste kohustusliku auditiga seonduvate erinõuete kohta) ettepaneku (KOM(2011) 779 (lõplik)) artikkel 20. [15] Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit, KOM(2011) 778 (lõplik). [16] [...] [17] ABM: tegevuspõhine juhtimine – ABB: tegevuspõhine eelarvestamine. [18] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [19] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [20] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [21] Allpool osutatud eelarverida 12.0301 tuleneb 2014.–2020. aasta mitmeaastase eelarveraamistiku nomenklatuurist. See vastab 2007.–2013. aasta mitmeaastase eelarveraamistiku eelarvereale 12 04 01. [22] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [23] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon [24] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalikud kandidaatriigid. [25] Eelarverida on esialgne ja võib muutuda pärast iga-aastast menetlust. [26] PIOBile tehtavad maksed tehakse ilma eelmakseteta ja ühe ülekandena järgneval aastal. [27] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [28] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [29] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. [30] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [31] Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond. [32] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.