Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 44/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Anjou Villages“

Viitenumber PDO-FR-A0493-AM01

Teate kuupäev: 14. november 2019

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda käsitlevat teksti on muudetud järgmiselt: „Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab järgmiste kommuunide territooriume vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele:

— Deux-Sèvres’i departemang: Bouillé-Loretz, Val en Vignes (endised Bouillé-Saint-Pauli ja Cersay’ delegeeritud kommuunide territooriumid);

— Maine-et-Loire’i departemang: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Mâchelles’i, Faye-d’Anjou’, Rablay-sur-Layoni ja Thouarcé delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endine Blaison-Gohier’ delegeeritud kommuuni territoorium), Bouchemaine, Brissac Loire Aubance (endised Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i ja Coutures’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’ La Jumellière’i ja Valanjou’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Cléré-sur-Layon, Doué-en-Anjou (endised Brigné, Concourson-sur-Layoni, Saint-Georges-sur-Layoni ja Les Verchers-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (endine Ingrandes’i delegeeritud kommuuni territoorium), Lys-Haut-Layon (endised La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layoni, Tancoigné, Tigné ja Trémont’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Mauges-sur-Loire (endised Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire’i ja La Pommeraye’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Savennières, Terranjou (endised Chavagnes’i, Martigné-Briand’i ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Tuffalun (endine Ambillou-Château’ delegeeritud kommuuni territoorium), Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay’ delegeeritud kommuunide territooriumid).

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.“

Redaktsiooniline muudatus: haldusüksuste uues loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi kinnitamist toimunud ühinemisi või muid halduspiirkondade muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles loetelus Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatavate ametlike geograafiliste koodide kehtivale versioonile. Geograafilise piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Ühtlasi viidatakse sellele, et avalikkuse paremaks teavitamiseks on INAO veebisaidil tehtud kättesaadavaks geograafilist piirkonda hõlmavad kartograafilised dokumendid.

Sellega seoses muudetakse koonddokumendi punkti°6, milles käsitletakse geograafilist piirkonda.

2. Piiritletud kasvatusalade kogupindala

Tootespetsifikaadi 1.°peatüki punkti IV alapunktis°2 lisatakse sõnade „5.°september 2007“ järele sõnad „ja 19.°jaanuar 2017“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatuse heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3. Vahetus läheduses asuv piirkond

1. peatüki punkti IV alapunktis 3 asendatakse kommuunide nimekiri järgmisega:

— Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay;

— Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

— Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium);

— Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Blaison-Saint-Sulpice (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Brissac-Quincé, Chemellier’, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i, Saint-Saturnin-sur-Loire’i, Saulgé-l’Hôpitali ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Brossay, Cernusson, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (endised Doué-la-Fontaine’i, Forges’i, Meigné ja Montfort’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Gennes-Val-de-Loire (endised Chênehutte-Trêves-Cunault’, Gennes’i, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies’ ja Le Thoureil’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Huillé, Jarzé Villages (endine Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (endised Cerqueux-sous-Passavant’i ja Vihiers’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mauges-sur-Loire (endised La Chapelle-Saint-Florent’i, Le Marillais’, Saint-Florent-le-Vieil’, Saint-Laurent-de-la-Plaine’i jat Saint-Laurent-du-Mottay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mazé-Milon (endine Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (endised Bouzillé, Champtoceaux’, Draini, Landemont’i, Liré, Saint-Laurent-des-Autels’i ja La Varenne’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saint-Sigismond, Saumur, Soucelles, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Tuffalun (endised Louerre’i ja Noyant-la-Plaine’i delegeeritud kommuunide territooriumid),Turquant, Les Ulmes, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (endised Pellouailles-les-Vignes’i ja Saint-Sylvain-d’Anjou’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Villevêque;

— Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

See võimaldab arvesse võtta pärast tootespetsifikaadi viimase versiooni vastuvõtmist toimunud kommuunide mitmesuguseid ühinemisi. Vahetus läheduses asuva piirkonna ulatus jääb täpselt samaks.

Sellega seoses muudetakse lisatingimusi käsitlevat koonddokumendi punkti 9.

4. Põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud säte

1. peatüki punkti VI alapunkti 2 on lisatud järgmine säte: „Ridadevahelisel alal peab olema hooldatud looduslik või külvatud taimkate; sellise taimkatte puudumisel peab ettevõtja tegema vajalikud mullatööd, et hooldada looduslikku taimkatet, või põhjendama viinamarjakasvatuse valdkonna ametiasutuste lubatud biotõrjevahendite kasutamist. Biotõrjevahendite hulka kuuluvate herbitsiidide kasutamisel teatud kasvatusalal on muude tõrjevahendite kasutamine keelatud.“

Käesolev muudatusettepanek tuleneb ettevõtjate põllumajandusökoloogia tavade praegusest arengust kogu Angers’i viinamarjakasvatuspiirkonnas. See annab tunnistust keskkonnakaitsega seotud küsimuste suurenevast arvesse võtmisest tehniliste lahenduste kasutamisel. Toetades taimkatte olemasolu või mehaaniliste või bioloogiliste umbrohutõrjevahendite kasutamist, vähendab see nõue keemiliste herbitsiidide kasutamist. Herbitsiidide kasutamise vähendamine peab võimaldama tõhustada viinamarjaistanduste mullakaitset ja säilitada nende looduslikke omadusi (viljakus, bioloogiline mitmekesisus, bioloogiline puhastamine), mis aitab kaasa veinide kvaliteedile ja autentsusele ning tugevdab veinipiirkonna mõistet.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5. Koristushooaja algus

1. peatüki punkti VII alapunktis 1 on lause: „Koristushooaja alguse kuupäev määratakse kindlaks põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku artikli D. 645-6 sätete alusel“ välja jäetud.

Koristushooaja alguse kuupäeva kindlaksmääramine ei ole enam vajalik, kuna ettevõtjatel on nüüd mitu vahendit, mis võimaldavad neil täpsemalt hinnata viinamarjade küpsusastet. Kõikidel ettevõtjatel on isiklikus ja ühiskasutuses teatavad seadmed ja varustus, mis võimaldab sõltuvalt tootmiseesmärkidest täpselt kindlaks määrata koristushooaja alustamise optimaalse kuupäeva iga kasvatusala jaoks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6. Suhkrusisaldus

1. peatüki punkti IX alapunkti 1 alapunkti b on lisatud pärast sõnu „glükoos ja fruktoos“ järgmised sõnad „veinide puhul, pärast kääritamist“.

Selle muudatuse eesmärk on vältida segiajamist suhkrusisaldusega enne kääritamist, oluline on rõhutada, et seda suhkrusisaldust tuleb kontrollida pärast kääritamist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7. Veinikeldri mahutavus

1. peatüki punkti IX alapunkti 1 alapunkti d lause: „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem põllumajanduslikku majapidamise keskmisest saagikusest viimase viie aasta jooksul“ asendatakse järgmise lausega: „Ettevõtja veinikeldri mahutavus peab olema vähemalt 1,4 korda suurem viimase viie aasta jooksul valmistatud veini keskmisest kogusest. “

Kehtivas tootespetsifikaadis ei osutatud mitte kogusele (väljendatuna hektoliitrites või kuupmeetrites), vaid saagikusele, st koristatud saagi mahule, mis on jagatud tootmispindalaga (väljendatuna hektoliitrites hektari kohta). Kavandatud muudatus võimaldab seda ühikutega seotud ebaühtlust parandada ilma sisuliste muudatusteta (minimaalne mahutavus peab alati olema 1,4 korda suurem kui põllumajandusliku majapidamise eelmistel hooaegadel toodetud veini keskmine kogus).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8. Veinide ringlus

1. peatüki punkti IX alapunkti 5 alapunkt b, mis hõlmab veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel, jäetakse välja.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9. Seos geograafilise piirkonnaga

Seost on muudetud, et ajakohastada asjaomaste kommuunide arv (näiteks Maine-et-Loire’i departemangus 43 asemel 24).

Koonddokumendi seost hõlmavat punkti 6 on vastavalt muudetud.

10. Üleminekumeede

1. peatüki punkti XI on lisatud järgmine: „Sätteid, mis hõlmavad kohustust tagada ridadevahelisel alal hooldatud looduslik või külvatud taimkate või selle taimkatte puudumisel ettevõtja kohustust teha vajalikud mullatööd või kasutada biotõrjevahendeid, et hooldada looduslikku taimkatet, ei kohaldata viinapuude kasvatusalade suhtes, mis on käesoleva tootespetsifikaadi kinnitamise hetkel olemas ja milles viinapuude ridade vahe on 1,70 meetrit või väiksem. “

Üleminekumeede võimaldab vältida selliste olemasolevate viinamarjaistanduste ebasoodsasse olukorda sattumist, kelle praegune korraldus ei ole kohandatud põllumajanduslikele keskkonnakaitsenõuetele. Tihedalt istutatud viinapuudega viinamarjaistandustes, kus viinapuude ridade vahe on 1,70 meetrit või vähem, võib püsihaljastuse hooldamine või nõutavate pinnasetööde tegemine tuua kaasa tehnilisi probleeme (tööde mehhaniseerimine, varustus, töövahendid). Madalamates kohtades asuvates viinamarjaistandustes võib rohtumine suurendada ka kevadiste külmakahjustuste ohtu. Lisaks sellele tekitab taimkatte olemasolu seda suurema veevarustusega seotud konkurentsiolukorra viinapuudega, mida suurema istutustihedusega istandusega on tegemist. Seevastu viinapuuistandused, mis on rajatud pärast tootespetsifikaadi kinnitamist, peavad olema kooskõlas lisatud põllumajanduslike keskkonnakaitsenõuetega, sõltumata sellest, milline on nende istutustihedus ja viinapuude ridade vahekaugus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11. Registripidamine

2. peatüki punkti II alapunktis 3 asendatakse sõna „puissance“ (potentsiaalne) sõnaga „naturel“ (looduslik).

Selleks et ühtlustada tootespetsifikaat Anjou Saumuri piirkonna kõikides tootespetsifikatsioonides kasutatud sõnastusega, asendatakse väljendid „titre en puissance“ (potentsiaalne sisaldus) ja „degré“ (kraadi) väljendiga „titre alcoométrique volumique naturel“ (naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides). Need muudatused parandavad tootespetsifikaatide loetavust. Registripidamist käsitlevate sätete ühtlustamise eesmärk on hõlbustada kontrollikava koostamist ning nende registrite kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12. Peamised kontrollitavad punktid

3. peatükki on muudetud, et tagada kooskõla Anjou Saumuri piirkonna tootespetsifikaatides kontrollitavate põhipunktidega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Anjou Villages

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Tegemist on vaiksete punaste veinidega, mille peamised analüütilised omadused on järgmised:

minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 11 mahuprotsenti.

Fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus pärast kääritamist võib olla kuni 3 grammi liitri kohta.

Malolaktiline kääritamine peab olema lõppenud. Turustamiseks valmis või pakendamise staadiumis olevate veinide õunhappe sisaldus ei tohi ületada 0,4 grammi liitri kohta.

Pärast rikastamist ei või veini üldalkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi kogusisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega.

Veinid peavad vananema vähemalt koristamise aastale järgneva aasta 15. juunini.

Veini värvus on harilikult rubiinpunane, sügav ja väljapeetud. Veini lõhnas võib sageli tunda õrnu punaste puuviljade ja lillede (iiris, kannike,...) nüansse, mis arenevad keerulisemateks varjunditeks, tumedate marjade, vürtside, ulukiliha või alusmetsa lõhnanüansside seguks. Maitse on täidlane ja lopsakas, säilinud on nüansirikkus. Tanniinid on tuntavad, kuid segunevad teiste maitsetega, järelmaitse on püsiv. Tegemist on suurepärase veiniga, kuid enne selle maitsmist tuleb mõned aastad oodata.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Istutustihedus – ridadevaheline laius

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei või olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui 1 m. Kasvatusalade puhul, kus viinapuude tihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, võib koristatud saaki kasutada kontrollitud päritolunimetusega toote valmistamiseks, kui on järgitud käesolevas tootespetsifikaadis sätestatud eeskirju, mis hõlmavad viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust. Neil kasvatusaladel ei või ridade vahe olla suurem kui 3 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe ei või olla väiksem kui 1 m.

Viinapuude lõikamise ja toestamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuud tuleb lõigata hiljemalt 30. aprillil, kasutades kombineeritud lõikamist. Tüve kohta jäetakse kuni 14 punga ja pika võrse puhul kuni 8 punga.

Toestatud lehestiku kõrgus peab olema vähemalt võrdne 60 %ga ridade vahekaugusest, toestatud lehestiku kõrgust mõõdetakse alates lehestiku alumisest piirist, mis peab olema vähemalt 0,40 meetri kõrgusel maapinnast, kuni külgvõrsete ülemise piirini, mis peab olema vähemalt 0,20 meetri võrra kõrgemal ülemisest toestustraadist.

Viinamarjade kasvatusalade puhul, mille istutustihedus on alla 4 000 tüve hektari kohta, kuid vähemalt 3 300 tüve hektari kohta, kehtivad täiendavalt järgmised toestamiseeskirjad: toestusvaiade maapealse osa kõrgus peab olema vähemalt 1,90 meetrit; toestusvõrestikul on neli toestustraatide rida; ülemise toestustraadi kaugus maapinnast on vähemalt 1,85 meetrit.

Kastmine

Viljelustavad

Kastmine on keelatud.

Veinivalmistuse eritavad

Lubatud on kasutada subtraktiivseid rikastamismeetodeid ja maksimaalne osalise kontsentratsiooni määr kasutatud koguste suhtes on 10 %. Puutükkide kasutamine on keelatud. Pärast rikastamist ei või veini üldalkoholisisaldus ületada 12,5 mahuprotsenti.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b. Maksimaalne saagikus

60 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mis hõlmab järgmiste kommuunide territooriume vastavalt 2018. aasta ametlikele geograafilistele koodidele:

— Deux-Sèvres’i departemang: Bouillé-Loretz, Val en Vignes (endised Bouillé-Saint-Pauli ja Cersay’ delegeeritud kommuunide territooriumid);

— Maine-et-Loire’i departemang: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (endised Champ-sur-Layoni, Faveraye-Mâchelles’i, Faye-d’Anjou’, Rablay-sur-Layoni ja Thouarcé delegeeritud kommuunide territooriumid), Blaison-Saint-Sulpice (endine Blaison-Gohier’ delegeeritud kommuuni territoorium), Bouchemaine, Brissac Loire Aubance (endised Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance’i ja Coutures’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endised Chanzeaux’ La Jumellière’i ja Valanjou’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Cléré-sur-Layon, Doué-en-Anjou (endised Brigné, Concourson-sur-Layoni, Saint-Georges-sur-Layoni ja Les Verchers-sur-Layoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (endine Ingrandes’i delegeeritud kommuuni territoorium), Lys-Haut-Layon (endised La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layoni, Tancoigné, Tigné ja Trémont’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Mauges-sur-Loire (endised Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire’i ja La Pommeraye’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Savennières, Terranjou (endised Chavagnes’i, Martigné-Briand’i ja Notre-Dame-d’Allençoni delegeeritud kommuunide territooriumid), Tuffalun (endine Ambillou-Château’ delegeeritud kommuuni territooriumid), Val-du-Layon (endised Saint-Aubin-de-Luigné ja Saint-Lambert-du-Lattay’ delegeeritud kommuunide territooriumid).

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

„Cabernet-Sauvignon N“

„Cabernet Franc N“

8. Seos(t)e kirjeldus

1. Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

a) Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub kontrollitud päritolunimetuse „Anjou“ geograafilise piirkonna lääneosa keskel ning paikneb peamiselt Armorikaani mäemassiiviga seotud eelkambriumist ja mesosoikumist pärineval pangal, mida idaservas katavad kohati kruusasetted või senomaani ladejärgust pärinevad kivimikompleksid, eeskätt molluskite kivistisi sisaldav mergel. 2018. aastal hõlmas geograafiline piirkond kontrollitud päritolunimetuste „Anjou-Coteaux de la Loire“, „Coteaux du Layon“ ja „Savennières“ geograafilisi piirkondi ning mõningaid nendega piirnevaid kommuune. Geograafiline piirkond hõlmab territooriumi, mis on piiritletud ja valitud seoses looduskeskkonna sobivusega punaste vananevate veinide tootmiseks. See hõlmab Maine-et-Loire’i departemangu 24 kommuuni ja Deux-Sèvres’i departemangu 2 kommuni Angers’ linnast kagu ja lõuna pool. Piirkonna maastiku moodustab suur hulk laugjaid ja erineval määral päikesele avatud mäekülgi, mille kõrgused jäävad vahemikku 50–90 meetrit.

Viinamarja kasvatamiseks piiritletud maatükid on päikesele hästi avatud, mullastikus domineerivad kildalise tekstuuriga ja savi-kruusasegused pruunmullad, kohati esineb ka karpe sisaldaval merglil asuvaid pruunmuldasid. Pinnasekiht on valdavalt õhuke, hea vee läbilaskvusega, puuduvad märgid liigniiskusest, iseloomulik on pinnase väike veevaru. Mullastik on soodsa soojusrežiimiga ja võimaldab küllalt varajast saaki. Geograafilise piirkonna lääneosas esineb kohati kihindeid, mis pärinevad happelistest (rüoliit) või leeliselistest (spiliit) tardkivimitest ja on tekitanud väga klibuse mulla.

Geograafilise piirkonna kliima on mõõdukas ookeaniline kliima, temperatuurierinevused on küllalt väikesed, see on tingitud ühelt poolt Atlandi ookeani suhtelisest lähedusest ja teiselt poolt Loire’i jõe ja selle lisajõgede temperatuuri reguleerivast mõjust, samuti ka asjaolust, et viinamarjakasvatused asuvad mäekülgedel. Põhja-lõuna ja lõuna-ida suunalised kõrgendikud moodustavad kaitse sageli niiskust toovate läänetuulte eest. Geograafiline piirkond on seega väheste sademetega ala, millele on iseloomulik fööniefekt, ookeani niiskuse eest pakuvad kaitset kõrgemad Choletais’ ja Mauges’i mäestikud. Aastane sademehulk on suurusjärgus 585 millimeetrit, samas kui Choletais’ mäestikupiirkonnas võib see ulatuda ligi 800 millimeetrini.

b) Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

On teada, et viinamarjakasvatus oli Anjou piirkonnas olemas juba alates I sajandist pKr ning sellega on selles piirkonnas tegeletud pidevalt. VI sajandi poeedi Apolloniuse luuleridade kohaselt oli viinamarjakasvatus piirkonnas õitsval järjel: „Mitte kaugel Bretagne’ist on kaljul asuv linn, kus on rikkalikult Cerese ja Dionysose ande ja mis on oma nime Andegave (Angers) saanud kreeka keelest.“ Kuigi Angers’ piirkonna viinamarjakasvatus arenes kogu keskaja jooksul Loire’i jõe kallastel ja Angers’ linna ümbruses asuvate kloostrite juures edasi, sai piirkond tõeliselt kuulsaks alates XII ja XIII sajandist. Henri II ja Akvitaania Eleanori valitsusaja õitseng võimaldas Anjou veinidel jõuda kõige suursugusematele laudadele.

Tootmine arenes märkimisväärselt alates XVI sajandist seoses Hollandi kaupmeeste saabumisega, kes otsisid veini oma kodumaa ja asumaade jaoks. Hollandlased ostsid piirkonnast suures koguses veini ja kaubanduse maht muutus XVIII sajandiks nii suureks, et transpordi edendamiseks kaevati geograafilist piirkonda läbivale Layoni jõele mitu kanalit.

Veini „Anjou“ tuntus põhineb eeskätt viinamarjasordist ‛Chenin B’ valmistatud valgetel veinidel, kuid pärast viinapuutäiga seotud kriisi, hakati alates 1865. aastast üha rohkemates istandustes kasvatama ka viinamarjasorti ‛Cabernet franc N’ ehk nn Bretagne’i viinamarja (nimetus on seotud sellega, et see sort saabus paatidega Loire’i jõe suudmealalt, mis sel ajajärgul kuulus Bretagne’i piirkonda).

XX sajandi algul keskendus veinide valmistamine eeskätt „rouget“ valmistamisele, see on kohalik nimetus kerge punase veini kohta, mida tarbiti kohvikutes ja mis tähistab Angers’ piirkonna veinitööstuse muutumise esimest etappi, mis viis edasi piirkonna sümboliks olevate roosade veinide suurtootmisele. Selle muutumise teine etapp tugineb tootjate kogemustele piirkonna taimekoosluse haldamisel. Vaatlused ja analüüsid, mille abil otsiti optimaalset vastavust viinamarjasordi ja selle kasvatusalade vahel, viinamarjakoristusmeetodite tundmaõppimine ja veini valmistamise meetodite omandamine tõid alates 1960. aastatest kaasa punaste veinide tootmise arengu.

Veinitootjad jõudsid arusaamisele, et punaste veinidega seotud kasvatusalad ja oskusteave väärivad suurema eripäraga veinide tootmise arendamist. Kontrollitud päritolunimetus „Anjou Villages“ registreeriti 14. novembril 1991. 2010. aastal tootsid seda veini 130 eraõiguslikku veinikeldrit ja 2 veinikooperatiivi.

2. Teave toodete kvaliteedi ja omaduste kohta

Veini värvus on harilikult rubiinpunane, sügav ja väljapeetud. Veini lõhnas võib sageli tunda õrnu punaste puuviljade ja lillede (iiris, kannike,...) nüansse, mis arenevad keerulisemateks varjunditeks, tumedate marjade, vürtside, ulukiliha või alusmetsa lõhnanüansside seguks.

Maitse on täidlane ja lopsakas, säilinud on nüansirikkus. Tanniinid on tuntavad, kuid segunevad teiste maitsetega, järelmaitse on püsiv. Tegemist on suurepärase veiniga, kuid enne selle maitsmist tuleb mõned aastad oodata.

3. Põhjuslikud seosed

Ühendatud on kohalikud tavad, mille kohaselt toimub pindmise viljaka mullakihiga kasvatusalade jaotus, ja väga hea päikesele avatust võimaldav topograafia, mis soodustab viinapuude ühtlast veevarustust ja võimaldab viinamarjasortidel „Cabernet franc N“ ja „Cabernet-sauvignon N“ välja arendada kogu potentsiaali ja eripärad. Sellised viinamarjakasvatuse tingimused nõuavad viinapuude ja nende tootmispotentsiaali optimaalset haldamist, sealhulgas vajadust määrata kindlaks viljelustavad ja ranged lõikamiseeskirjad.

Veinivalmistajate viinapuuistandusi käsitlev vaatlus- ja analüüsitegevus võimaldab määrata kindlaks õige asukoha viinapuude istutamiseks, võttes arvesse kahe kasvatatava viinamarjasordi kohanemist kiltkivist aluspinnal arenenud pruunmuldade ja senomaani ladejärgust pärinevate savi-lubjamuldadega. Tuginedes eripärasele kasvatusalade piiritlemisele, kohandades võimalikult asjakohaselt viinapuude lõikamise eeskirju ja viinamarja viljelustavasid, koristades saaki optimaalses küpsusastmes, tehes temperatuuride ja kääritamisaegade haldamisel tehnilisi täiustusi, kehtestavad tootjad ranged tootmiseeskirjad struktureeritud punase veini tootmiseks. Tootjate oskusteave võimaldab koristada viinamarju, mille suhkrusisaldus on vähemalt 189 grammi liitri kohta ning mille fenoolide tase on optimaalne.

Põlvkondade jooksul on ettevõtjad võtnud viinamarjast parima, kasutades veinitootmisel oma eripäraseid tehnilisi võtteid. Õige pea hakati veine pärast kääritamist vananeda laskma, see muutis veini lõhna- ja maitsebuketi terviklikuks, kuid eeskätt muutis tanniinid pehmeks ja siidiseks. Nende eesmärkide saavutamiseks kehtestati tootespetsifikaadis veini minimaalne vananemisaeg kuni koristusperioodile järgneva aasta 15. juunini.

Kontrollitud päritolunimetusega vein „Anjou Villages“ kuulub Anjou piirkonna veinide paremiku hulka.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimist, veini valmistamist ja kääritamist käsitlevat erandit, hõlmab 2018. aasta ametlike geograafiliste koodide alusel järgmiste kommuunide territooriume:

— Deux-Sèvres’i departemang: Argenton-l’Église, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay;

— Indre-et-Loire’i departemang: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

— Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium);

— Maine-et-Loire’i departemang: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Blaison-Saint-Sulpice (endine Anetzi delegeeritud kommuuni territoorium), Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (endised Alleuds’, Brissac-Quincé, Chemellier’, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne’i, Saint-Saturnin-sur-Loire’i, Saulgé-l’Hôpitali ja Vauchrétieni delegeeritud kommuunide territooriumid), Brossay, Cernusson, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (endised Doué-la-Fontaine’i, Forges’i, Meigné ja Montfort’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (endised Juigné-sur-Loire’i ja Saint-Jean-des-Mauvrets’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Gennes-Val-de-Loire (endised Chênehutte-Trêves-Cunault’, Gennes’i, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies’ ja Le Thoureil’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Huillé, Jarzé Villages (endine Lué-en-Baugeois’ delegeeritud kommuuni territoorium), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (endised Cerqueux-sous-Passavant’i ja Vihiers’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mauges-sur-Loire (endised La Chapelle-Saint-Florent’i, Le Marillais’, Saint-Florent-le-Vieil’, Saint-Laurent-de-la-Plaine’i jat Saint-Laurent-du-Mottay’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Mazé-Milon (endine Fontaine-Miloni delegeeritud kommuuni territoorium), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (endised Bouzillé, Champtoceaux’, Draini, Landemont’i, Liré, Saint-Laurent-des-Autels’i ja La Varenne’i delegeeritud kommuunide territooriumid), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saint-Sigismond, Saumur, Soucelles, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Tuffalun (endised Louerre’i ja Noyant-la-Plaine’i delegeeritud kommuunide territooriumid),Turquant, Les Ulmes, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (endised Pellouailles-les-Vignes’i ja Saint-Sylvain-d’Anjou’ delegeeritud kommuunide territooriumid), Villevêque;

— Vienne’i departemang: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kõik vabatahtlikud märked kantakse etiketile tähtedega, mille mõõtmed ei ole (kõrguselt ega laiuselt) üle kahe korra suuremad kui kaitstud päritolunimetuse nime moodustavad tähed.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava geograafilise nime „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele.

Geograafilise nime „Val de Loire“ märkimiseks kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (kõrguselt ega laiuselt) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, mis moodustavad kaitstud päritolunimetuse nime.

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui tegemist on katastriüksusega ja selle nimi on esitatud saagideklaratsioonil. Selle katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b0f4fba4-e95f-4bf8-8e49-5b054d5d3e71

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.