Laevaehituse riigiabi raamistik

(2003/C 317/06)

1. SISSEJUHATUS

1. 1970. aastate algusest on laevaehituse riigiabi suhtes kohaldatud mitut ühenduse erikorda. Võrreldes tööstusharudega, mille suhtes ei ole kohaldatud erieeskirju, on laevaehituse suhtes kohaldatav kord sisaldanud segu rangematest ja leebematest sätetest. Käesoleva raamistikuga nähakse ette uued eeskirjad laevaehituse riigiabi hindamiseks pärast laevaehitusele antavale abile uusi eeskirju kehtestava nõukogu 29. juuni 1998. aasta määruse (EÜ) nr 1540/98 [1] aegumist 31. detsembril 2003.

2. Käesoleva raamistiku eesmärgiks on võimalikult suures ulatuses kõrvaldada erinevused laevaehituse ja muude tööstusharude suhtes kehtivate eeskirjade vahel ning seeläbi lihtsustada ja muuta selgemaks komisjoni tegevuspõhimõtted selles vallas, kohaldades valdkondadevahelisi üldsätteid ka laevaehituse suhtes.

3. Sellest hoolimata tõdeb komisjon, et teatavad laevaehitust mõjutavad tegurid peaksid kajastuma riigiabi kontrollimist käsitlevates komisjoni tegevuspõhimõtetes. Need tegurid on järgmised:

a) liigne tootmisvõimsus, allalöödud hinnad ja kaubandusmoonutused maailma laevaehitusturul;

b) laevad on oma olemuselt väga suured tootmisvahendid, see suurendab riiklikult toetatavatest laenuvõimalustest tulenevat konkurentsimoonutuste ohtu;

c) asjaolu, et ebaõiglast kaubandust käsitlevaid Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirju on raske kohaldada laevaehituse vallas;

d) Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) raames sõlmitud laevaehitust käsitlevad kokkulepped, nimelt 1998. aasta OECD kokkulepe riiklikult toetatava ekspordikrediidi suuniste kohta ja sellega seotud valdkondlik lepe laevade ekspordikrediidi kohta, mida ühenduses kohaldatakse vastavalt nõukogu 22. detsembri 2000. aasta otsusele 2001/76/EÜ, millega asendatakse 4. aprilli 1978. aasta otsus riiklikult toetatava ekspordikrediidi vallas teatavate suuniste kohaldamise kohta. [2]

4. Komisjon tõdeb, et OECD raames tehakse tööd eesmärgiga asendada veel jõustumata 1994. aasta kokkulepe, mis käsitleb harilike konkurentsitingimuste järgimist laevaehituse ja -remondi vallas. [3] Käesolev raamistik ei ole mingil juhul mõeldud selle töö tulemuse piiramiseks ja seda võib läbi vaadata OECD raames sõlmitud kokkulepet silmas pidades.

5. Neid erijooni arvestades on käesoleva raamistiku eesmärkideks, lisaks kohaldatavate eeskirjade lihtsustamisele:

a) tõhustada ühenduse laevatehaste tööd ja suurendada nende konkurentsivõimet, eeskätt uuenduste edendamise teel;

b) vajaduse korral hõlbustada majanduslikult mittetasuva tootmisvõimsuse vähendamist;

c) täita kehtivaid rahvusvahelisi kohustusi ekspordikrediidi ja arenguabi vallas.

6. Nende eesmärkide saavutamiseks nähakse käesoleva raamistikuga ette erimeetmed uuendusabi, sulgemisabi, ekspordikrediidi, arenguabi ja piirkondliku abi osas.

7. Teatavad tunnusjooned, näiteks väikesed tootesarjad, toodetavate ühikute suurus, väärtus ja keerukus ning asjaolu, et üldiselt kasutatakse prototüüpe kaubanduslikult, muudavad laevaehituse ainulaadseks ja eristavad seda muudest tööstusharudest. Seetõttu on laevaehitus ainus valdkond, mis võib saada uuendusabi. Määrusega (EÜ) nr 1540/98 seati sisse abi uuendustesse investeerimiseks, mis oli mõeldud andmiseks üksnes nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, et soodustada tehnoloogilise riski võtmist. Siiski ei olnud kõnealuse sätte rakendamine rahuldav. Leitakse, et laevaehituse ainulaadsus õigustab valdkonnakohase uuendusabi säilitamist. Seetõttu püütakse käesoleva raamistikuga parandada uuenduste toetamist, võttes eeskätt arvesse raskusi varasema sätte kohaldamisel.

8. Komisjon võib pidada laevade ehitamiseks, remondiks ja ümberehitamiseks antavat abi ühisturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui see on kooskõlas käesoleva raamistiku sätetega.

9. Käesolev raamistik ei piira ajutisi meetmeid, mis on kehtestatud laevaehituse ajutist kaitsemehhanismi käsitleva nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1177/2002. [4]

2. MÕISTED

10. Käesolevas raamistikus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) laevade ehitamine – iseliikuvate kaubanduslike merelaevade ehitamine ühenduses;

b) laevade remont – iseliikuvate kaubanduslike merelaevade parandamine või taastamine ühenduses;

c) laevade ümberehitamine – ühenduses selliste iseliikuvate kaubanduslike merelaevade ümberehitamine, mille kogumahutavus on vähemalt 1000, tingimusel, et ümberehitus hõlmab lastiplaani, laevakere, käitussüsteemi või reisijate majutamise võimaluste põhjalikku muutmist;

d) iseliikuvad kaubanduslikud merelaevad:

i) reisijate- ja/või kaubaveoks kasutatavad laevad, mille kogumahutavus on vähemalt 100,

ii) eriülesanneteks kasutatavad laevad (näiteks põhjasüvendid ja jäämurdjad), mille kogumahutavus on vähemalt 100,

iii) vedurpuksiirid võimsusega vähemalt 365 kW,

iv) ekspordikrediidi ja arenguabi puhul kalalaevad kogumahutavusega vähemalt 100, kui see on kooskõlas 1998. aasta OECD kokkuleppega riiklikult toetatava ekspordikrediidi suuniste kohta ja sellega seotud valdkondliku leppega laevade ekspordikrediidi kohta või mõne emba-kumba neist muutva või asendava kokkuleppega ning samuti ühenduse eeskirjadega, mis käsitlevad riigiabi kalanduse ja akvakultuuri vallas,

v) alapunktides i–iv osutatud laevade lõpetamata, kuid ujuvad ja liikuvad kered.

Seejuures tähendab "iseliikuv merelaev" püsiva käituri ja rooliseadmega laeva, mis on igati sõidukõlblik avamerel. Sõjalisel otstarbel kasutatavad laevad (s.o laevad, mis oma ehituslike põhiomaduste ja võimaluste tõttu on mõeldud kasutamiseks ainuüksi sõjalistel otstarvetel, nagu sõjalaevad ja muud ründe- või kaitseotstarbelised laevad) ja muudel laevadel üksnes sõjaväelise otstarbega tehtud muudatused või neile sel otstarbel lisatud omadused ei lähe arvesse tingimusel, et selliste laevade, muudatuste või omaduste suhtes kohaldatavad meetmed või menetlused ei kujuta endast riigiabi eeskirjadega vastuolus olevat varjatud tegevust kaubandusliku laevaehituse huvides;

e) sidusüksus – füüsiline või juriidiline isik:

i) kellele kuulub ettevõte või kes käsutab ettevõtet, mis tegeleb laevade ehitamise, remondi või ümberehitamisega, või

ii) keda laevade ehitamise, remondi või ümberehitamisega tegelev ettevõte omab või käsutab otse või kaude, aktsiaosaluse kaudu või muul viisil.

Käsutusõigus tekib siis, kui isikul või laevade ehitamise, remondi või ümberehitamisega tegeleval ettevõttel on või kui ta käsutab rohkem kui 25 % vastavalt kas ettevõtte või isiku aktsiakapitalist;

f) abi – abi Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, sealhulgas sellised meetmed nagu laenuvõimalused, tagatised ja maksusoodustused.

3. KOHALDATAVAD SÄTTED

3.1. Kohaldamisala

11. Laevaehituse abi hõlmab abi laevatehastele, sidusüksustele, laevaomanikele ja kolmandatele isikutele, mida antakse otse või kaude laevade ehitamiseks, remondiks või ümberehitamiseks.

3.2. Valdkondadevaheliste sätete kohaldamine

12. Üldpõhimõtteks on, et laevaehitusele võib anda abi asutamislepingu artiklite 87 ja 88 ja kõikide nende alusel vastuvõetud õigusnormide ja meetmete, sealhulgas allpool loetletute kohaselt:

a) nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks; [5]

b) komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes; [6]

c) komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 69/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes; [7]

d) komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes; [8]

e) määrus (EÜ) nr 1177/2002;

f) ühenduse suunised raskustes olevate ettevõtete päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta; [9]

g) ühenduse suunised keskkonnakaitseks antava riigiabi kohta; [10] ja

h) uurimiseks ja arendamiseks antavat riigiabi käsitlev ühenduse raamistik. [11]

3.3. Erisätted

13. Üldpõhimõtte suhtes, mida kirjeldatakse 3. jao 2. alajaos, kehtivad järgmised erandid, mida õigustavad 1. jaos esitatud tegurid.

3.3.1. Uurimis-, arendus- ja uuendusabi

14. Laevade ehitamise, remondi või ümberehitamisega tegelevate ettevõtete uurimis- ja arenduskulutuste katmiseks antavat abi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks, kui see on kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud uurimiseks ja arendamiseks antavat riigiabi käsitlevas ühenduse raamistikus või mõnes hilisemas sellealases kokkuleppes.

15. Olemasolevatele laevu ehitavatele, remontivatele või ümber ehitavatele tehastele uuendusteks antavat abi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks, kui abi osatähtsus on kõige rohkem 20 % kogusummast ja täidetud on järgmised tingimused:

a) see on seotud uuenduslike toodete ja menetluste tööstusliku rakendamisega, st toodete ja menetlustega, mis on tehnoloogiliselt uued või võrreldes asjakohase tööstusharu tehnika tasemega ühenduses märkimisväärselt parendatud ja millega kaasneb tehnoloogilise või majandusliku ebaõnnestumise oht;

b) abi piirdub ainult nende ettevõtmise kulutuste toetamisega, mis on otse ja ainuüksi seotud uuendusosa investeeringute, kavandamise, inseneritöö ja katsetamisega. Erandjuhul võib toetada tehnoloogiliste uuenduste järeleproovimiseks hädavajalikke täiendavaid tootmiskulusid, kui need piirduvad vähima vajaliku summaga.

3.3.2. Sulgemisabi

16. Laevu ehitavate, remontivate või ümber ehitavate tehaste täielikust või osalisest sulgemisest tulenevate harilike kulutuste katmiseks antavat abi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks tingimusel, et tulenev tootmisvõimsuse vähenemine on tegelik ja pöördumatu.

17. Punktis 16 osutatud abikõlblikud kulutused on järgmised:

a) maksed koondatavatele või enne ametlikku pensioniiga pensionile jäävatele töötajatele;

b) koondatavate või enne ametlikku pensioniiga pensionile jäävate töötajate nõustamise kulud, sealhulgas laevatehaste tehtavad maksed, mille eesmärk on hõlbustada kõnealusest laevatehasest sõltumatute väikeettevõtete loomist, mille põhitegevuseks ei ole laevade ehitamine;

c) töötajatele kutsealaseks ümberõppeks tehtavad maksed;

d) kulutused, mis tulenevad laevatehas(t)e, selle/nende hoonete, rajatiste ja infrastruktuuri ümberkorraldamisest muuks otstarbeks kui laevaehitus.

18. Lisaks sellele võib ettevõtete puhul, mis täielikult lõpetavad laevade ehitamise, remontimise või ümberehitamise, pidada ühisturuga kokkusobivaks ka järgmisi meetmeid:

a) abi, mille summa ei ületa suuremat järgmisest kahest sõltumatu nõustaja kindlaksmääratud väärtusest: rajatiste raamatupidamislik jääkväärtus või kavandatud kolmeaastase ajavahemiku jooksul saadav diskonteeritud tegevuskasum, miinus kasu, mida abistatav ettevõte saab rajatiste sulgemisest;

b) abi laenude ja laenutagatiste kujul, mille abil ettevõte saab käibekapitali, mida ta vajab pooleli olevate tööde lõpuleviimiseks, tingimusel, et see piirdub vähima vajalikuga ja märkimisväärne osa töödest on juba tehtud.

19. Ettevõtted võivad saada osalise sulgemise abi üksnes juhul, kui nad ei ole saanud viimase 10 aasta jooksul päästmis- või ümberkorraldamisabi. Kui päästmis- või ümberkorraldamisabi andmisest on möödunud vähem kui 10 aastat, lubab komisjon anda osalise sulgemise abi üksnes erandlikel ja ettenägematutel asjaoludel, mis ei sõltu ettevõttest.

20. Abi summa ja osatähtsus peavad olema asjakohaste sulgemiste ulatust silmas pidades põhjendatud, kusjuures arvesse võetakse asjakohase piirkonna struktuuriprobleeme ja muule tööstustegevusele ümberlülitumise puhul ühenduse õigusnorme, mis kehtivad sellise muu tegevuse suhtes.

21. Et tagada abi saavate sulgemiste pöördumatus, hoolitsevad liikmesriigid selle eest, et suletud laevaehitusrajatised jäävad suletuks vähemalt 10 aastaks.

3.3.3. Tööhõiveabi

22. Töökohtade loomiseks, samuti halvemusega ja puudega töötajate töölevõtmiseks laevu ehitavates, remontivates või ümber ehitavates ettevõtetes või halvemusega ja puudega töötajate töölevõtmisest tulenevate lisakulude katmiseks antavat abi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks, kui see on kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes käsitleva komisjoni 12. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2204/2002 [12] sisalduvate sisuliste sätetega.

3.3.4. Ekspordikrediit

23. Riiklikult toetatavate laenuvõimaluste kujul kodu- või välismaistele laevaomanikele või kolmandatele isikutele laevade ehitamiseks või ümberehitamiseks antavat abi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks, kui see on kooskõlas tingimustega, mis sisalduvad riiklikult toetatava ekspordikrediidi suuniseid käsitlevas 1998. aasta OECD kokkuleppes ja sellega seotud valdkondlikus leppes laevade ekspordikrediidi kohta või neid leppeid hiljem muutnud või asendanud kokkulepetes.

3.3.5. Arenguabi

24. Mõnele arengumaale arenguabina laevade ehitamiseks ja ümberehitamiseks antud abi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks, kui see on kooskõlas asjakohaste tingimustega, mis sisalduvad riiklikult toetatava ekspordikrediidi suuniseid käsitlevas 1998. aasta OECD kokkuleppes ja sellega seotud valdkondlikus leppes laevade ekspordikrediidi kohta või neid leppeid hiljem muutnud või asendanud kokkulepetes.

25. Komisjon teeb kindlaks väljapakutud abi "arenguosa", abi vajalikkuse ja selle, kas see kuulub riiklikult toetatava ekspordikrediidi suuniseid käsitleva 1998. aasta OECD kokkuleppe ja sellega seotud valdkondliku laevade ekspordikrediiti käsitleva leppe või neid leppeid hiljem muutnud või asendanud kokkulepete kohaldamisalasse. Arenguabi saamiseks peavad saama pakkumisi esitada eri laevatehased. Pakkumismenetlused peavad olema kooskõlas ühenduse riigihanke-eeskirjadega niivõrd, kuivõrd need eeskirjad on kohaldatavad.

3.3.6. Piirkondlik abi

26. Laevade ehitamiseks, remondiks või ümberehitamiseks antavat piirkondlikku abi võib pidada ühisturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui täidetud on järgmised tingimused:

a) abi peab olema antud selleks, et investeerida olemasolevate laevatehaste täiustamisse või ajakohastamisse eesmärgiga suurendada nende jõudlust ega tohi olla seotud asjakohas(t)e laevatehas(t)e rahalise ümberkorraldamisega;

b) piirkondades, millele on osutatud asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a ja mis vastavad kaardile, mille komisjon on iga liikmesriigi suhtes kinnitanud piirkondliku abi andmiseks, ei tohi abi osatähtsus ületada 22,5 %;

c) piirkondades, millele on osutatud asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c ja mis vastavad kaardile, mille komisjon on iga liikmesriigi suhtes kinnitanud piirkondliku abi andmiseks, ei tohi abi osatähtsus ületada 12,5 % või kohaldatavat piirkondliku abi ülemmäära, kusjuures aluseks võetakse neist kahest piirmäärast väiksem;

d) abi peab piirduma abikõlblike kulutustega, mis on määratletud kohaldatavates ühenduse suunistes piirkondliku abi kohta.

4. TEATAMISKOHUSTUS

27. Kõikidest kavatsustest anda uut abi laevade ehitamiseks, remontimiseks või ümberehitamiseks kas mõne kava raames või kavaga hõlmamata üksiktoetusena tuleb komisjonile teatada, välja arvatud juhul, kui abitingimused on sätestatud mõnes määruses, millega nähakse teatavate riigiabi liikide puhul ette vabastus eelneva teatamise kohustusest.

5. JÄRELEVALVE

28. Liikmesriigid esitavad komisjonile aastaaruanded kõikide olemasolevate abikavade kohta määruses (EÜ) nr 659/1999 ja selle rakendussätetes esitatud eeskirjade kohaselt.

6. ERINEVATEST ALLIKATEST PÄRIT KATTUV ABI

29. Käesolevas raamistikus ettenähtud abi ülemmäärasid kohaldatakse sõltumata sellest, kas asjakohast abi rahastatakse täielikult või osaliselt liikmesriigi või ühenduse vahenditest. Käesoleva raamistiku alusel võimaldatavat abi ei või ühendada asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohase riigiabi muude vormidega või muude ühenduse rahastamisvormidega, kui sellise kuhjumise tagajärjel on abi osatähtsus käesoleva raamistikuga ettenähtust suurem.

30. Erinevateks eesmärkideks antava abi suhtes, mis hõlmab samu abikõlblikke kulutusi, kohaldatakse kõige soodsamat abi ülemmäära.

7. KÄESOLEVA RAAMISTIKU KOHALDAMINE

31. Käesoleva raamistik kehtib 1. jaanuarist 2004 ja mitte kauem kui 31. detsembrini 2006. Selle ajavahemiku vältel võib komisjon raamistiku läbi vaadata, pidades eeskätt silmas ühenduse rahvusvahelisi kohustusi.

[1] EÜT L 202, 18.7.1998, lk 1.

[2] EÜT L 32, 2.2.2001, lk 1. Otsust on muudetud otsusega 2002/634/EÜ (EÜT L 206, 3.8.2002, lk 16).

[3] EÜT C 375, 30.12.1994, lk 1.

[4] EÜT L 172, 2.7.2002, lk 1.

[5] EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

[6] EÜT L 10, 13.1.2001, lk 20.

[7] EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30.

[8] EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33.

[9] EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2.

[10] EÜT C 37, 3.2.2001, lk 3.

[11] EÜT C 45, 17.2.1996, lk 5.

[12] EÜT L 337, 13.12.2002, lk 3.

--------------------------------------------------