ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON  
Brüssel, 30.9.2010 
SEK(2010) 1127 
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
 
Lisatud dokumendile 
  
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
 
Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) kohta 
  
{KOM(2010) 521  lõplik } 
{SEK(2010) 1126}  
 
ET 2   ET MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
1. REGULEERIMISALA JA TAUST  
1.1. Reguleerimisala 
Käesoleva mõjuhinnangu keskmes on küsimus, kuidas tuleks moderniseeritud võrgu- ja 
infoturbeametit, mis on laialt tunnustatud kui  õige ja vajalik poliitikavahend võrgu- ja 
infoturbeprobleemide käsitlemiseks, õigesti kuj undada, et toetada liik mesriikide asutusi ja 
komisjoni võrgu- ja infoturbepoliitika eesmä rkide saavutamisel, kui Euroopa Võrgu- ja 
Infoturbeameti (ENISA) volitused lõpevad 2012. aasta märtsis. 
1.2. Taust 
Tänapäeva maailmas tugineb ühiskond ja ma jandus väga olulisel määral info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) korralikule to imimisele. Seetõttu on ülimalt tähtis 
tagada, et süsteemid oleksid stabiilsed ja et kasutajad usaldaksid neid. Üha suuremal arvul 
ähvardavad ohud, rünnakud ja süsteemide vast u kasutatav pahavara  võivad võrgu- ja 
infosüsteemide baasinfrastruktuuride korraliku toimimise ohtu seada. Arvestades, et need 
süsteemid ja võrgud on riikidevahelised, on võrgu- ja infoturbe ees olevale katsumusele vaja 
Euroopa tasandil lahendust. 
Nende küsimustega tegelemiseks asutati 2004. aastal Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet 
(ENISA)1 viieks aastaks põhieesmärgiga „ tagada [liidu] võrgu- ja infoturbe kõrge ja tõhus 
tase ning töötada Euroopa Liidu kodanike, tarb ijate, ettevõtete ning avaliku sektori 
organisatsioonide jaoks välja võr gu- ja infoturbekultuur, mis om akorda aitaks kaasa siseturu 
sujuvale toimimisele […]. ” 
Vahepeal on võrgu- ja infoturbeprobleemid  koos tehnoloogia ja turu arenguga pidevalt 
muutunud. Seetõttu asus komisjoni juba vara kult enne ENISA määruse kehtivusaja lõppu 
2009. aasta märtsis koos asjaomaste sidus rühmadega kindlaks määrama, millised 
poliitikaettepanekud täidaksid ELi võrgu- ja in foturbe-eesmärke 2009. aastast edasi kõige 
paremini. Pärast ENISA vahehindamist2 2007. aastal ja 24. septembril 2008 toimunud 
avalikku arutelu3 võtsid nõukogu ja Euroopa Parlament va stu määruse, millega pikendati 
ENISA seniseid volitusi samal kujul kolme aasta võrra 13. märtsini 20124. Selle määruse 
põhjendustes kutsusid nõukogu ja Euroopa Parlament üles „[jätkama] arutelu [...] ameti 
teemadel [ning] Euroopa parema info- ja võrg uturbe alase töö üldsuuna [edasist arutelu] .”  
Komisjon aitas arutelule kaasa, algatades 200 8. aasta novembris täiendava ELi ulatusega 
avaliku arutelu tugevdatud info- ja võrgut urbepoliitika võimalike eesmärkide ning nende 
                                                 
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 460/2004, 10. märts 2004, millega luuakse Euroopa 
Võrgu- ja Infoturbeamet. 
2 Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule – Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) 
hindamise kohta, KOM(2007) 285 (lõplik), 1.6.2007, 
 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/Le xUriServ.do?uri=CELEX :52007DC0285:EN:NOT. 
3 Arutelu toimus 13. juunist 7. septembrini 2007. 
4 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1007/2008, 24. september 2008, millega muudetakse 
määrust (EÜ) nr 460/2004 (millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet) seoses selle kestusega 
(ELT L 293, 31.10.2008). 
 
ET 3   ET eesmärkide saavutamise vahendite teemal5. Komisjon pidas 2008. aasta detsembris ELi 
võrgu- ja infoturbepoliitika tugevdatud vahendi te ja mehhanismide teemal ka tööseminari 
võrgu- ja infoturbeekspertidega liikmesriikide pädevatest asutustest. Lisaks võttis komisjon 
2009. aasta märtsis vastu teatise elut ähtsa sideinfrastruktuuri kaitse kohta,6 milles sätestatakse 
ENISA põhiroll olla Euroopa Liidule toeks tu rvalisuse, vastupidavuse ja valmisoleku 
suurendamisel. Seda lähenemisviisi toetati elutähtsa sideinfrastruktuuri kaitse teemal 
Tallinnas 27. ja 28. aprillil 2009 peetud ministrite konverentsil, mille üks järeldus oli, et „ ees 
olevad uued ja pikaajalised probleemid nõuavad ENISA volituste põhjalikku läbimõtlemist 
ja ümbersõnastamist selleks, et paremini keskenduda ELi prioriteetidele ja vajadustele;  
saavutada paindlikum reageerimisvõime; ar endada oskusi ja pädevusi, ning kindlustada 
ameti juhtimise tulemuslikkust ja üldist mõ jujõudu. Selliselt saab muuta ENISA alaliseks 
püsivaraks iga liikmesriigi jaoks ja Euroopa Liidu jaoks üldiselt .” 
18. detsembril 2009 võttis nõukogu va stu resolutsiooni Euroopa ühise lähenemisviisi kohta 
võrgu- ja infoturbele,7 milles rõhutati, et „ ENISA peaks läbivaadatud volitustega olema ELi 
eksperdikeskus ELiga seotud võrgu- ja infoturbeküsimustes .” 
Komisjoni Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuut liku ja kaasava majanduskasvu strateegias8 on 
üks 2020. aasta Euroopat edasi viiv suurproj ekt Euroopa digitaalne tegevuskava, milles 
võrgu- ja infoturbel on keskne roll. Selle usalduse ja turvalisuse nimel tehtud  
poliitikaalgatuse eesmärk Euroopa digi taalses tegevuskavas on võimaldada  ELil, 
liikmesriikidel ja sidusrühmadel välja are ndada kõrgetasemeline võime ja valmisolek 
võrgu- ja infoturbeprobleemide ennetami seks, tuvastamiseks ja neile paremini 
reageerimiseks. See aitab suurendada usal dust Euroopa digitaalse üh tse turu vastu ja selle 
turu turvalisust ning parandada Eu roopa ettevõtete konkurentsivõimet. 
2. PROBLEEMI OLEMUS  
2.1. Milles probleem seisneb? 
Kindlaks on määratud järgmised probleemiteki tajad, mis muudavad sidusrühmad võrgu-ja 
infoturbeohtude ja intsidentide ees kaitsetuks. Kõ ik need näitavad, et vaja on usaldusväärset 
ELi tasandil struktuuri selleks, et probleem iga toime tulla ja kogu Euroopas võrgu- ja 
infoturbe alal tehnoloogia- ja turutingimuste pideva muutumise tempost mitte maha jääda. 
• Riikide tasandil lähenemisviiside mitmekesisus ja killustatus.  Võrgu- ja 
infoturbeprobleemid ei püsi riik ide piirides ning neid ei saa seega tõhusalt lahendada ainult 
riikide tasandil. Samas tegelevad riigiasutuse d eri liikmesriikides selle probleemiga väga 
erinevalt. Turbenõuete paljusus eri liikmesr iikides nõuab suuri kulut usi ettevõtjatelt, kes 
tegutsevad kogu ELi ulatuses, ja see põhjustab Euroopa siseturu killustumise ja siseturul 
konkurentsi kadumise. 
                                                 
5 7. novembrist 2008 kuni 9. jaanuarini 2009, aruanne on kättesaadav aadressil 
http://ec.europa.eu/information_society/policy/nis/nis_public_consultation/index_en.htm . 
6 Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning 
Regioonide Komiteele elutähtsa sideinfrastruktuuri kaitse kohta, KOM (2009)149 lõplik, 30.3.2009. 
7 Nõukogu 18. detsembri 2009. aasta resolutsioon Euroopa ühise lähenemisviisi kohta võrgu- ja 
infoturbele, (2009/C 321/01). 
8 KOM(2010)2020. 
 
ET 4   ET • Euroopa piiratud varajase hoia tuse ja reageerimise võime. Praegused riiklikud varajase 
hoiatuse ja intsidentidega tegelemise süsteemid erinevad liikmesriigiti märkimisväärselt, 
samas kui ELi tasandil süsteemi ei ole. Vaja on ELi poliitilisi vahendeid, millega tuvastada 
võrgu- ja infoturberiskid ja -puudused, luue s asjakohased reageerimismehhanismid ning 
tagades, et need reageerimismehhanismid on sidusrühmadele teada ja nad rakendavad neid. 
• Usaldusväärsete andmete puudumine ja p iiratud teadmised üha keerukamatest 
probleemidest.  Võrgu- ja infoturbeintsidentide mõju  või isegi nende esinemise kohta on 
väga vähe usaldusväärset kvantitatiivset info t, ning seetõttu on poliitikakujundajatel raske 
võtta asjakohaseid poliitikameetmeid ja ettevõ tjatel raske teha turvalisusse investeerimise 
otsuseid. 
• Puudub teadlikkus võrgu- ja infoturb eriskidest ja -probleemidest. Võrgu- ja infoturbe 
tagamise eest vastutavad i ndividuaalsed sidusrühmad; nende ülesanded ei ole aga alati 
selgelt kindlaks määratud ja teatavaks tehtud. Ühelt poolt alahindavad tarbijad sageli võrgu- ja infoturbeohte ning ignoreerivad oma isiklikku vastutust IKT-süsteemide 
turvamises. Teiselt poolt näevad ettevõtjad sage li peamiselt võrgu- ja infoturbekulusid ja 
mitte selle turbega kaasnevaid potentsiaalseid sääste. 
• Võrgu- ja infoturbeprobleemide rahvusvaheline mõõde . Võrgu- ja infoturvet 
ähvardavad ohud ning võimalikud intsidendid on olemuselt rahvusvahelised, nii võivad 
ELi meetmed olla vähem tõhusad, kui võrgu- ja infoturbeprobleemidega ei tegeleta 
asjakohaselt rahvusvahelisel tasandil . Meil on vaja välja  arendada ELi stra teegia ja võrgu- 
ja infoturbe kontaktpunkt, et anda ELile parem positsioon rahvusvahelises plaanis. 
• Vajadus koostöömudelite järele, et tagada poliitika õige rakendamine.  Võrgu- ja 
infoturbepoliitika õige rakendamine nõuab ELi tasandil koostöömudeleid. Sidusrühmad 
vajavad juhiseid võrgu- ja infoturbeohtude kindlaksmääram iseks ning olemasoleva võrgu- 
ja infoturbepoliitika rakendamise heade tavade välja arendamiseks. 
• Vajadus tõhusamalt tegutsed a küberkuritegevuse vastu. Võrgu- ja infoturbe nimel 
tehtav töö on valdavalt olnud korraldatud endise  esimese samba alusel, see tähendab, et 
küsimusi arutati institutsioonide  vahel. Lissaboni lepingu j õustumisega on siiski vaja 
infoturbeameti jaoks arvesse võtta laiemat võrgu-  ja ülesannete paketti, mis hõlmab ka nn 
teise ja kolmanda samba valdkondi, st küs imusi, mida varem otsustas nõukogu üksi. 
2.2. Keda see probleem kõige enam puudutab? 
Võrgu- ja infoturbeintsidendid võivad väga oluliselt mõjutada mitmesuguseid sidusrühmi, 
kelle hulgas on suured ja väikesed  ettevõtjad, riigiasutused ja avaliku halduse asutused ning 
üksikisikud. Teisisõnu puudutab võrgu- ja infotu rve kõiki ja selle eest vastutavad kõik. 
Võrgu- ja infoturbeintsidentide täpse arvu ja /või nende vastavate majanduslike tagajärgede 
kohta on vähe objektiivset kvantitat iivset infot või ei ole seda üldse. Üks teabe allikas on IDC 
EMEA turu-uuring,
9 kus märgiti, et 28  %-l EL 27 majapidamistest esines viimase 12 kuu 
jooksul probleeme rämpsposti või viirustega. Keskmiselt ligikaudu 7  %-l äriklientidest esines 
eelmisel aastal turvaintsidente. 
                                                 
9 IDC EMEA, The European Network and Information Security Market, Scenario, Trends and 
Challenges (Euroopa võrgu- ja infoturbeturg, -trendid ja -probleemid), aprill 2009, viidetega 
Eurobaromeetri e-kommunikatsiooni uuringule, aprill 2007. 
 
ET 5   ET 3. ELI MEETMETE PÕHJENDUS , ELI LISANDVÄÄRTUS JA SUBSIDIAARSUS  
Võrgu- ja infosüsteemide vastastikuse sõltuvuse tõ ttu on üksikutel osalej atel äärmiselt raske, 
kui mitte võimatu, oma võrgu- ja infoturbeintsidentide vastaste kaitsemeetmete üldist majanduslikku ja ühiskondlikku mõju õigesti hinna ta. Riikide erinev poliitika ja erinevad 
tavad lõhestavad siseturgu nii võrgu- ja infotu rbeintsidentide negatiiv sete väljapoole suunatud 
mõjude (ebaadekvaatsed poliitikameetmed kahjustavad turge teistes liikmesriikides) kui ka heade võrgu- ja infoturbetavade positiivsete  väljapoole suunatud mõjude (head tavad ühes 
liikmesriigis parandavad võrgu- ja infoturvet  tervikuna, luues sellega selge ühiskondliku 
hüve) tõttu. Seetõttu on ELi poliitiline sekkumine õigustatud, sest see võib anda siseturu toimimisele tõelise lisandväärtuse. Sellist li sandväärtust tunnistati ka määruses (EÜ) 
nr 460/2004, millega loodi ENISA ning mis sätestab, et ENISA pädevus peaks kaasa aitama siseturu sujuvale toimimisele. 
ELi sekkumine võrgu- ja infoturbe poliitikasse on ühtlasi õigustatud subsidiaarsuse 
põhimõttega . Nagu on märgitud elutähtsa sideinfrastr uktuuri kaitse teatis es, tähendaks ELi 
täielik riikide võrgu- ja infoturbepoliitika sse mittesekkumise strateegia pigem nõuda igalt 
liikmesriigilt ainult oma enda tagala kaitsmist, vaatamata infosüsteemide vastastikusele sõltuvusele. Piisav kooskõlastatus liikmesriikide va hel selleks, et oleks tagatud, et võrgu- ja 
infoturberiske saab hästi juhtida piiriülestes tingimustes, vastab seega subsidiaarsuse 
põhimõttele. Pealegi parandaks Euroopa tasa ndil tegutsemine riik ide praeguse poliitika 
tõhusust. 
Euroopa kodanikud usaldavad üha enam oma a ndmed keerukatele infosüsteemidele (nt 
pilvandmetöötlus). Seetõttu võib kooskõlastatud ja koostööpõhise võrgu- ja infoturbepoliitika 
meede avaldada tugevat kasulikku mõju tõhusale põhiõiguste kaitsele , ja eriti isikuandmete ja 
eraelu puutumatuse  õiguse kaitsele. Ka seetõttu näib edasine ELi poliitiline tegutsemine 
küllaldaselt õigustatud. 
4. P
OLIITILISED EESMÄRGID  
Käesolevas mõjuhinnangus uuritakse, kuidas saaks moderniseeritud võrgu- ja infoturbeametit, 
mis on üldiselt tunnustatud kui kõige sobivam organisatsiooniline struktuur, kõige paremini kujundada nii, et see aitaks koos teiste lii du vahenditega poliitilis i eesmärke saavutada. 
Peamine eesmärk on võimaldada ELil, liikme sriikidel ja sidusrühm adel välja arendada 
suur võime ja valmidus võrgu- ja infoturbep robleemide ennetamiseks, tuvastamiseks ja 
neile paremini reageerimiseks . See aitab suurendada usaldust Euroopa digitaalse ühtse turu 
vastu ja selle turu turvalisust ning paranda da Euroopa äriettevõt ete konkurentsivõimet. 
See eesmärk jaguneb seitsmeks konkreetseks eesmärgiks : 
(1) regulatiivsete lähenemisviiside ühtsus  — anda komisjonile ja liikmesriikidele 
juhiseid ja nõu võrgu- ja infoturbe va ldkonnas tervikliku normatiivse raamistiku 
ajakohastamiseks ja väljaarendamiseks; 
(2) ennetamine, tuvastamine ja reageerimine  — parandada valmisolekut, aidates kaasa 
Euroopa varajasele hoiatusele ja reageerim isvõimele, üleeuroopalis tele varuplaanidele 
ja õppustele; 
(3) tugi poliitika kujundamisele  — anda abi ja nõu komisjonile ja liikmesriikidele; 
 
ET 6   ET (4) volituste andmine sidusrühmadele  — arendada välja turbe- ja riskijuhtimiskultuur, 
stimuleerides teabe jagamist ja laialdast koostööd avalikust ja er asektorist osalejate 
vahel, ka kodanikele ja VKEde otseseks kasuks, ning arendada võrgu- ja infoturbest 
teadlikkuse kultuuri; 
(5) Euroopa muutmine elujõuliseks os alejaks rahvusvahelises plaanis  — saavutada 
kõrge koostöötase kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organi satsioonidega, et 
edendada ühtset ülemaailmset lähenemisviisi võrgu- ja infoturbele ning anda mõjujõud 
kõrgetasemelistele rahvusvahelis tele algatustele Euroopas; 
(6) koostööpõhine rakendamine — hõlbustada koostööd võrgu- ja infoturbepoliitika 
rakendamisel; 
(7) küberkuritegevuse vastu võitlemine  — arendada välja tõhus reageerimine 
küberkuritegevuse võrgu- ja infoturbeaspe ktidele koostöö kaudu (endise) teise ja 
kolmanda samba asutustega, näiteks Europoliga. 
5. VÕIMALIKUD KORRALDUSLIKUD VORMID JA POLIITIKAVALIKUD  
Mõjuhinnangus (peatükk 4 ja lis a 4) uuritakse rida võimalikke  korralduslikke vorme eespool 
nimetatud poliitikavalikute rakendamiseks, s ealhulgas: i) ametit, ii) enam või vähem 
ametlikku avaliku ja erasektori partnerlust, iii) mitteametlikku kontaktvõrgustikku, iv) alalist 
pädevate asutuste võrgusti kku ja v) otsest integreerim ist komisjoni talitusse.  
Nende erinevate korralduslike vormide võrdlemis el näib ameti vorm kõige sobivam poliitilise 
vahendi valik selle eeliste tõttu seoses: 1) organisatsioonilise struktuuri ning sisulise 
õiguskindlusega, 2) sobivusega sellise tundli ku sektori nagu võrgu- ja infoturbe konkreetsete 
probleemide jaoks (väline eksper torgan, sidusrühmadega suhte kooskõlastatus, liikmesriikide 
kaasatus/pühendumus) ja 3) ENISA t unnustatust ja reputatsiooni võrgu- ja 
infoturberingkondades. 
Seetõttu arendati välja järgmised poliitikav alikud ja hinnati neid üksikasjalikult ameti 
korraldusliku vormi seisukohast. 
Poliitikavalik 1: pol iitikat ei tehta  
Variant, et poliitikat ei tehta,  eeldab, et ENISA lakkab eksistee rimast pärast 2012. aasta märtsi 
ja et ükski teine ELi institutsioon ei võ ta kogu või osa ENISA praegust tegevust üle. 
ENISA sulgemine tähendaks, et kõik senised in vesteeringud, näiteks se llise organisatsiooni 
asutamisse, mis suudab kaasata kõrgetasemelisi spetsialiste, kogemuste ülesehitamisse ning 
sidusrühmadega ja rahvusvaheliste institutsioonidega ja nende vaheliste võrgustike loomisse võetakse tagasi hetkel, kui olemasolev amet on saavutanud õige „sõidukiiruse”. 
Võrgu- ja infoturbeprobleemi keerukus kogu Eu roopas nõuab moderniseeritud ja tugevdatud 
ametit, mitte olemasoleva ameti sulgemist. Seda kinnitab ENISA-le sõnaselgelt määratud roll, näiteks reformitud elektroonilise side õiguslikus raamistikus,
10 ja sidusrühmade üldine toetus, 
mida nad on avaldanud Euroopa Võrgu- ja Infoturbeametile tähtsama rolli andmisele. 
Poliitikavalik 2: jätkata endiselt  
                                                 
10 Vt http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?uri=OJ:L:2009:337:SOM:EN:HTML . 
 
ET 7   ET Variant 2 kujutab „tavapärase tegevuse” stsenaariumit, s.o sama poliitikavahendi jätkamist 
samal kujul ja samade ressurssidega. Sidusrühm ade hulgas valitseb üldine üksmeel, et ENISA 
on saavutanud võrgu- ja infoturbeküsimustes usaldusväärse hindamisorgani staatuse ning 
arenenud tippkeskuseks oma valdkonnas. 
Arvestades praeguseid personali - ja eelarvepiiranguid, saab amet mõju avaldada ainult 
piiratud arvul võrgu- ja infoturbeküsimustes. See ei vasta siiski sidusrühmade üldistele 
ootustele. Ametile edasi arenemiseks ja üha suurenevatele ootustele vastamiseks võimalust mitte anda võib põhjustada usalduskriisi. 
Poliitikavalik 3: laiendada ENISA-le ülesandeid  ja lisada õiguskaitseasutused ja eraelu 
puutumatuse kaitse asutused täievoliliste sidusrühmadena  
Selle variandi puhul ame ti rolli laiendatakse ni ng selle keskmes on: 
• sidusrühmade vahelise kontaktvõrgustiku ja teadmiste võrgustiku ülesehitamine ja 
säilitamine; 
• võrgu- ja infoturbe tugikeskuseks olemin e poliitika arendamiseks ja poliitika 
rakendamiseks (eelkõige seoses eraelu puutum atuse e-kaitse, e-allk irjade, elektroonilise 
identifitseerimise ning võrgu- ja in foturbealaste hankestandarditega); 
• liidu elutähtsa sideinfrastruktuuri kaitse ja  vastupidavuspoliitika toetamine (nt õppused, 
EP3R,
11 Euroopa teabe jagamise ja hoiatussüsteem jne); 
• ELi võrgu- ja infoturbeandmete kogumise ra amistiku loomine, sealhulgas seadusliku 
andmete esitamise ja jagamise meetodite ja tavade väljaarendamine; 
• võrgu- ja infotube ökonoomika uurimine ja sellest aru andmine; 
• kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste or ganisatsioonidega koostöö õhutamine ühtse 
ülemaailmse lähenemisviisi edendamiseks võrgu- ja infoturbe küsimustes ning 
kõrgetasemelistele rahvusvahelistele al gatustele Euroopas mõjujõu andmiseks;  
• õiguskaitse ja õigusalase koost öö võrgu- ja infoturbeaspektidega seotud mitteoperatiivsete 
ülesannete täitmine.  
Ameti käsutuses oleks kõik tema töö rahul dava põhjalikkusega tegemiseks vajalikud 
ressursid, see tähendab, mis annaks ametile tõ elise mõjujõu. Suuremate ressurssidega saaks 
ENISA täita aktiivsemat rolli ja teha rohke m algatusi sidusrühmade aktiivse osalemise 
õhutamiseks. Peale selle võimaldaks see uus ol ukord suuremat paindli kkust, et kiiresti 
reageerida muutustele pidevalt ar enevas võrgu- ja infoturbekeskkonnas. 
Poliitikavalik 4: lisada tööfunktsioone küberrünnakute vastu võitlemisel ja 
küberintsidentidele reageerimisel  
Lisaks poliitikavalikus 3 märgitud tegevusele oleks ametil sellised tööfunktsioonid nagu täita 
aktiivsemat rolli ELi elutähtsa sideinfrastruktuu ri kaitses, näiteks intsidentide ennetamises ja 
neile reageerimises, eelkõige tegutsedes ELi võrgu- ja infoturbeintsidentidega tegeleva 
rühmana (CERT) ja koordineerides riikide vastavaid rühmi (CERTid) ELi võrgu- ja 
infoturbehäirekeskusena, mille tegevus hõlmab nii igapäevast juhtimist kui ka hädaolukorra 
teenuste käsitlemist.  
                                                 
11 Vastupidavust käsitlev Euroopa avaliku ja erasektori partnerlus, vt KOM(2009)149. 
 
ET 8   ET See variant nõuaks ameti eelarve ja personali oluliselt suurenda mist, mis tekitab muret seoses 
ameti vahendite kasutusele võtmise võimega ja  eelarve efektiivse kasutamisega võrreldes 
saadava kasuga. 
Poliitikavalik 5: lisada tööü lesandeid õiguskaitseasutuste ja kohtute toetamiseks 
küberkuritegevuse vastu võitlemisel  
Lisaks variandi 4 puhul loetletud ülesannetele lisaks see variant ametile järgmised ülesanded: 
• anda tuge menetlusõiguse alal (vt küberkurit egevuse konventsioon): nt liiklusandmete 
kogumine, sisuandmete jälgimine, voogude järe levalve teenindust t õkestavate rünnakute 
korral; 
• olla eksperdikeskus võrgu- ja infoturbeas pekte hõlmavate kriminaaljuurdluste jaoks. 
See nõuaks nagu variant 4 ameti ressursside olulis t suurendamist ja tekitaks samamoodi muret 
seoses ameti vahendite kasutuselevõtmise või mega ning eelarve efektiivse kasutamisega. 
6. POLIITIKAVALIKUTE VÕRDLEMINE JA MÕJU HINDAMINE  
Võimalike majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnamõjude analüüs näitab, et variant 1 
avaldaks igas suhtes negatiivse t mõju ja halvendaks olukorda. 
Variant 2 ei ole optimaalne, sest ametil ei oleks va jalikke ressursse selleks, et piisavalt 
tegeleda pidevalt muutuva võrgu- ja infoturbe spektri probleemidega, mis võib ohustada ameti 
mainet ja lõpuks tekitada usalduskriisi. 
Variandi 3 puhul aitaks moderniseerit ud võrgu- ja infoturbeamet: 
vähendada riikide lähenemisviiside killustatust (probleemitekitaja 1), suurendada andmete ja 
teadmiste/teabepõhist poliitikas ja otsuste tegemi st (probleemitekitaja 3) ning suurenda üldist 
teadlikkust võrgu- ja infoturberis kidest ja -probleemidest (probl eemitekitaja 4) ning nendega 
toime tulekut, aidates kaasa: 
• tõhusamale teabe kogumisele riskide, ohtude ja haavatavust põhjustavate 
aspektide kohta igas liikmesriigis; 
• praeguste ja tulevaste võrgu- ja infotu rbeprobleemide ja -riskide alase teabe 
suuremale kättesaadavusele; 
• kvaliteetsema võrgu- ja infoturbepoliitika loomisele liikmesriikides;  
parandada Euroopa varajase hoiatuse ja reageerimise võimet (p robleemitekitaja 2): 
• aidates komisjonil ja liikmesriikidel ko rraldada üleeuroopalis i õppusi, saavutades 
sellega mastaabisääste ELi ulatuseg a intsidentidele reageerimisel; 
• hõlbustades EP3R toimimist, mis võib l õpuks tulemuseks anda rohkem ühistest 
poliitika eesmärkidest ja ELi tasandil turbe- ja vastupidavusstandarditest 
juhinduvaid investeeringuid; 
edendada ühtset ülemaailmset lähenemisviisi võrgu- ja infoturbele (probleemitekitaja 5): 
 
ET 9   ET • suurendades teabe- ja teadmistevahetust ELi-väliste riikidega; 
võidelda küberkuritegevuse vast u tõhusamalt ja tulemuslikumalt (probleemitekitaja 7): 
• osaledes selliste õiguskait se ja õigusalase koostöö võr gu- ja infoturbeaspektidega 
seotud mitteoperatiivsete ülesannete täitmis es nagu kahesuunaline teabevahetus ja 
väljaõpe (nt koostöös Euroopa Politseikolledžiga CEPOL). 
Variandil 4 oleks suurem mõju tegevuse tasandil lisaks mõjudele, mille saavutaks variandiga 
3. ELi võrgu- ja infoturbeintsidentidega tegele va rühmana tegutsedes ja riikide vastavaid 
rühmi (CERTid) koordineerides aitaks amet ettevõtjatel suurendada mastaabisääste ELi 
ulatusega intsidentidele reageerimisel ja vä hendada tegevusriske, näiteks tänu kõrgemale 
turbe- ja vastupidavustasemele. 
Variandiga 5 saavutataks küberkuritegevuse vastu võitlemises suurem tõhusus kui 
variantidega 3 ja 4, lisades ameti töösse õiguska itseasutuste ja kohtute toetamise funktsioonid. 
Kuigi variandid 4 ja 5 avaldaksid mõlemad su uremat positiivset mõju kui variant 3, oleksid 
need mõlemad variandid liikmesriikide jaoks po liitiliselt tundlikud se oses nende elutähtsa 
sideinfrastruktuuri kaitse üles annetega (st rida liikmesriike ei pooldaks tsentraliseeritud 
tööülesandeid). Lisaks võib volituste suurenda mine, nagu on ette nähtud variantides 4 ja 5, 
muuta ameti positsiooni ebaselgeks. Pealegi võib nende uute ja täiesti er inevate tööülesannete 
lisamine ameti volitustesse osutuda lühiajalisel t suureks katsumuseks ning on märkimisväärne 
risk, et amet ei ole võimeline seda tüüpi üles andeid korralikult täitma mõistliku aja jooksul. 
Lõpuks, aga mitte vähem tähtis ei ole asjaolu, et variantide 4 ja 5 rakendamise maksumus on 
lubamatult kõrge — selleks vaja lik eelarve oleks neli või v iis korda suurem kui ENISA 
praegune eelarve. 
Kõigi viie poliitikavaliku mõjude võrdlemisel  moderniseeritud võrgu- ja infoturbeameti 
korraldusliku vormi osas tuleb variandid 1 ja 2 kõrvale jätta, sest kumbki neist ei võimaldaks 
keeruka võrgu- ja infoturbeprobleemiga ELi ta sandil piisavalt tegeleda. Variandid 3, 4 ja 5 
seevastu võimaldaksid ELil tegeleda tulevaste võrgu- ja infoturbe poliitikavalikutega asjakohaselt. Variandid 4 ja 5 näivad hetkel liiga kaugeleulatuvad, seda nii enamiku liikmesriikide poliitilise tundlikkuse kui ka eelarvemõjude poolest. Seetõttu näib variant 3 
seitsme kindlaks määratud võrgu- ja in foturbeprobleemiga kõige efektiivsemalt 
tegelemiseks parim valikuvõimalus.  
7. S
EIRE JA HINDAMINE : KUIDAS TEGELIKKE KULUSID JA KASU NING SOOVITUD 
TULEMUSTE SAAVUTAMIST MÕÕTA ? 
Selles poliitikaalgatusega oleks ette nähtud perioodiline hindamine, mille tulemused 
edastataks komisjon Euroopa Parlamend ile ja nõukogule ning avaldaks need. Nendel 
hindamistel võetaks arvesse kõikide asjaomas te sidusrühmade seisukohti ameti juhatusega 
kokku lepitud tingimustel, ning hinnataks ameti tõhusust oma eesmärkide saavutamisel ning 
seda, kas amet on ikka veel tõhus vahend ja kas ameti volitusi ja/või teisi tema asutamismääruse aspekte tuleks muuta. Pärast  hindamist teeb ameti juhatus komisjonile 
soovitused määrusesse asjakohaste muudatuste te gemiseks. Ameti juhatus ja tegevdirektor 
peaksid võtma hindamistulemusi arvesse ameti tegevuse mitmeaastasel kavandamisel. 
Ameti tegevuse suhtes teostab järelevalvet  ombudsman asutamislepingu artikli 228 kohaselt.