EUROOPA KOMISJON Brüssel,23.8.2016 COM(2016) 528 final 2016/0254(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2062/94



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ettepaneku eesmärk on muuta Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri (EU-OSHA) asutamismäärust, mis on pärit 1994. aastast. Läbivaatamise põhjused on järgmised. EU-OSHA asutamismääruse läbivaatamisega viiakse asutust käsitleva kehtiva määruse teatavad sätted vastavusse detsentraliseeritud asutusi käsitleva ühise lähenemisviisiga. Lisaks annab läbivaatamine võimaluse ajakohastada EU-OSHA eesmärke ja ülesandeid. Eesmärke ja ülesandeid on kavas kohandada selliselt, et need kajastaksid paremini valdkonna suundumusi ja uusi vajadusi. Läbivaatamise puhul ei ole tegemist õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi hulka kuuluva algatusega. Samaaegselt EU-OSHA asutamismäärusega on kavas läbi vaadata ka ülejäänud kahe nn kolmepoolse Euroopa Liidu asutuse (Eurofoundi ja CEDEFOPi) asutamismäärused. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega EU-OSHA asutamismäärust on muudetud kolm korda (1995., 2003. ja 2005. aastal) peamiselt selleks, et võtta arvesse ELi laienemist või aluslepingu muutmist. Nende muudatustega ei ole asutuse põhialuseid oluliselt muudetud. Läbivaatamine võimaldab kirjeldada üksikasjalikumalt EU-OSHA rolli komisjoni toetajana töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate meetmete väljatöötamisel. Läbivaatamise käigus ajakohastatakse EU-OSHA kui töötervishoiu ja tööohutuse valdkonna tehnilise, teadusliku, õigus- ja majandusteabe ning eksperditeadmiste keskuse volitusi. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega EU-OSHA ülesanne on teavitada ja toetada tõenditel põhinevat poliitikakujundamist valdkondades, mis on seotud töötervishoiu ja tööohutusega. Läbivaatamisel võetakse seega arvesse olemasolevaid ELi meetmeid töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas ning nähakse ette vastastikune täiendamine kõnealuses valdkonnas käimasolevate ja kavandatud teadusuuringutega, mida rahastatakse ELi vahenditest, näiteks programmi „Horisont 2020“ raames. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Kavandatav õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikkel 153, mis hõlmab EU-OSHA tegevust töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas, ning on seotud ELi toimimise lepingu artikli 153 lõike 2 punktis a osutatud liikmesriikide koostööd soodustavate meetmetega. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Käesolevas ettepanekus käsitletakse teatavaid aspekte, mis on seotud ELi asutuse sisemise toimimisega ja tegevusega Euroopa Liidu institutsioonilises raamistikus. Seega ei saa käesoleva ettepaneku eesmärke saavutada liikmesriikide tasandil võetavate meetmetega. •Proportsionaalsus Asutamismääruse läbivaatamisel tuleks arvesse võtta mõju halduskoormusele ja eelarvekuludele ning järgida proportsionaalsuse põhimõtet. Läbivaatamisel tuleb juhinduda üldpõhimõttest, et asutamismääruse tekst peab olema lihtne, selge ja paindlik ning üksikasjalike sätete jaoks tuleb kasutada muid reguleerimise vorme (nt töökord). Asutamismäärusel peaks olema keskpikk kehtivusaeg ja määrusega tuleks tagada asjakohane paindlikkus, et asutus saaks tulevikus areneda ilma, et määrust tuleks taas läbi vaadata.

•Vahendi valik Vahend on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse nõukogu määrus (EÜ) nr 2062/94. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Asutus korraldas viimati hindamise 2011. aastal ning selle käigus keskenduti asutuse strateegiale ajavahemikuks 2009–2013. •Konsulteerimine sidusrühmadega Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 154 konsulteeriti ELi tasandi tööturu osapooltega nii liidu meetmete võimaliku suuna kui ka kavandatava ettepaneku sisu üle. Tööturu osapooled rõhutasid oma arvamuses, et kindlasti peaks säilima asutuse kolmepoolne olemus ning see peab kajastuma ka asutuse eesmärkides ja kõikide rühmade esindatuses asutuse juhtimisstruktuuris. Olulisi ettepanekuid EU-OSHA asutamismääruse kohta ei esitatud. Komisjon teavitas muid asjaomaseid sidusrühmi läbivaatamist käsitlevatest üldistest otsustest ning konsulteeris nendega vajaduse korral. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Ei kohaldata. •Mõjuhinnang Võttes arvesse asutamismääruse läbivaatamise piiratud ulatust, siis selle mõju ei hinnatud. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Ei kohaldata. Ettepanek ei ole seotud õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmiga. •Põhiõigused Ei kohaldata. 4.MÕJU EELARVELE Mõju eelarvele inim- ja finantsressursside osas on üksikasjalikumalt kirjeldatud finantsselgituses ning see on kooskõlas komisjoni teatisega COM(2013) 519. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord

Kooskõlas ühise lähenemisviisiga sisaldab ettepanek sätet, et komisjon hindab kõnealust asutust. Lisaks käesolevale ettepanekule on komisjonil kavas koostada valdkondadeülene hinnang, et vaadelda asutuse eesmärke, volitusi, juhtimist ja ülesandeid ka seoses muude asutustega, kes tegelevad tööturu, töötingimuste, kutsehariduse ja -õppe ning oskustega. •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul) Ei kohaldata. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Asutamismääruse läbivaatamine võimaldab ajakohastada EU-OSHA eesmärke ja ülesandeid. Eelkõige võimaldab see kirjeldada üksikasjalikumalt EU-OSHA rolli komisjoni, muude ELi institutsioonide ja asutuste, liikmesriikide, sotsiaalpartnerite ja selles valdkonnas osalejate toetajana töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil. Lisaks loob läbivaatamine võimaluse näha ette pettusevastased meetmed, huvide konflikti vältimise poliitika, hindamise ja läbivaatamise korra ning peakorterit käsitleva lepingu. Määruse läbivaatamise käigus viiakse programmitöö ja aruandluse sätted vastavusse läbivaadatud raamfinantsmääruses kehtestatud nõuetega. Juhtimisstruktuuri puhul kasutatav terminoloogia viiakse kooskõlla ühise lähenemisviisi terminoloogiaga. Käesoleva ettepaneku raames ei uuritud asutamismääruse teatavata osade vastavust ühisele lähenemisviisile, seda tehakse pärast täiendavat hindamist. 2016/0254 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2062/94 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 153 lõike 2 punkti a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA) loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 2062/94, et aidata parandada töökeskkonda ning kaitsta töötajate ohutust ja tervist meetmete kaudu, mille eesmärk on laiendada ja levitada teadmisi, mis võiksid töökeskkonna paranemisele kaasa aidata. (2)Alates EU-OSHA loomisest 1994. aastal on asutusel olnud oluline roll töötervishoiu ja tööohutuse parandamisel kogu Euroopa Liidus. Samas on töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas toimunud pidev areng. Seda silmas pidades tuleks teha teatavaid muudatusi nõukogu määruses (EÜ) nr 2062/94 sätestatud EU-OSHA eesmärkide ja ülesannete kirjelduses.

(3)Määrust (EÜ) nr 2062/94 on mitu korda muudetud. Kuna sellesse tuleb teha uusi muudatusi, tuleks määrus selguse huvides asendada ja kehtetuks tunnistada. (4)Vastavalt võimalustele tuleks asutust juhtida ja selle tegevust korraldada kooskõlas Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 19. juuli 2012. aasta ühisavaldusega detsentraliseeritud asutuste kohta. Käesolev ettepanek ei piira EU-OSHA asutamismääruse hilisemat muutmist, mille kohta võib komisjon esitada ettepaneku pärast käesoleva õigusaktiga ette nähtud täiendavat hindamist või omal algatusel. Komisjon hindab kõikide tööturu, töötingimuste, kutsehariduse ja -õppe ning oskuste valdkonnas tegutsevate ELi asutuste eesmärke, volitusi, juhtimist ja ülesandeid. (5)Kuna ELi kolm nn kolmepoolsed asutust – Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA), Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound) – tegelevad kõik tööturu, töökeskkonna, kutsehariduse ja -õppe ning oskuste küsimustega, peaksid kolm asutust tegema tihedat koostööd, et parandada tõhusust ja ära kasutada koostoimet. Lisaks peaks asutus vajaduse korral tegema tõhusat koostööd Euroopa Komisjoniga, et kasutada ära asutusesisest teadussuutlikkust. (6)Euroopa Liidus ja liikmesriikides on juba organisatsioone, mis pakuvad seda liiki teavet ja teenuseid. Selleks et nende organisatsioonide juba tehtud tööst ELi tasandil maksimaalset kasu saada, on asjakohane säilitada olemasolev hästitoimiv võrk, mille EU-OSHA on loonud määruse (EÜ) nr 2062/94 kohaselt ning kuhu kuuluvad liikmesriikide koordinatsioonikeskused ja riiklikud kolmepoolsed võrgud. Samuti on tähtis, et asutusel oleksid väga tihedad toimivad sidemed tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomiteega, et tagada tõhus koordineerimine ja sünergia. (7)Määruse (EÜ) nr 2062/94 finantssätted ning programmitööd ja aruandlust käsitlevad sätted tuleks viia kooskõlla komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1271/2013. (8)EU-OSHA personali käsitlevad määruse (EÜ) nr 2062/94 sätted tuleks viia kooskõlla Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega (edaspidi „teenistustingimused“), mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68. (9)Asutus peaks võtma vajalikud meetmed, et tagada konfidentsiaalse teabe turvaline käsitlemine ja töötlemine. Vajaduse korral võtab EU-OSHA vastu julgeolekueeskirja, nagu on sätestatud komisjoni otsuses (EL, Euratom) 2015/443 ja komisjoni otsuses (EL, Euratom) 2015/444. (10)On vaja ette näha üleminekusätted seoses eelarvega ning haldusnõukogu, tegevdirektori ja personaliga, et tagada asutuse tegevuse jätkumine kuni käesoleva määruse jõustumiseni, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK ASUTUSE EESMÄRK JA ÜLESANDED Artikkel 1 – Asutuse asutamine ja eesmärgid 1.Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (edaspidi „asutus“) ehk EU-OSHA luuakse Euroopa Liidu asutusena. 2.Asutuse eesmärk on pakkuda Euroopa Liidu institutsioonidele ja asutustele, liikmesriikidele, sotsiaalpartneritele ning töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas osalejatele tehnilist, teaduslikku, õigus- ja majandusteavet ning eksperditeadmisi selles valdkonnas. Artikkel 2 – Ülesanded 1.Asutusel on seoses artikli 1 lõikes 2 osutatud poliitikavaldkondadega järgmised ülesanded: (a)koguda, analüüsida ja levitada liikmesriikides töötervishoidu ja tööohutust käsitlevat tehnilist, teaduslikku ja majandusalast teavet ning esitada teavet Euroopa Liidu institutsioonidele ja asutustele, liikmesriikidele ja huvitatud isikutele; teavet kogutakse selleks, et selgitada välja riskid ja head tavad ning olemasolevad riiklikud prioriteedid ja programmid ning omada vajalikku teavet Euroopa Liidu prioriteetide ja programmide tarvis; (b)koguda ja analüüsida tehnilist, teaduslikku ja majandusteavet tööohutust ja töötervishoidu käsitlevate teadusuuringute kohta ning muu uurimistegevuse kohta, mis hõlmab tööohutuse ja töötervishoiuga seotud aspekte, ning levitada teadusuuringute ja uurimistegevuse tulemusi; (c)edendada ja toetada koostööd ning teabe ja kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel tööohutuse ja töötervishoiu valdkonnas, sealhulgas koolitusprogrammide osas; (d)korraldada konverentse, seminare ja liikmesriikide eksperditeadmiste vahetamist tööohutuse ja töötervishoiu valdkonnas;

(e)varustada Euroopa Liidu institutsioone ja asutusi ning liikmesriike objektiivse kättesaadava tehnilise, teadusliku, õigus- ja majandusteabega ning eksperditeadmistega, mida nad vajavad selleks, et luua ja rakendada arukaid ja tõhusaid meetmeid töötajate ohutuse ja tervise kaitseks; pakkuda sel eesmärgil Euroopa Komisjonile eelkõige tehnilist, teaduslikku, õigus- ja majandusteavet ning eksperditeadmisi, mida komisjon vajab, et täita oma ülesandeid ning teha kindlaks, valmistada ette ja hinnata töötajate ohutuse ja tervise kaitsmisega seotud õigusakte ja meetmeid, eelkõige õigusaktide mõju osas, õigusaktide kohandamise osas lähtuvalt tehnika, teaduse ja õigusloome arengust, õigusaktide praktilise rakendamise osas ettevõtetes, pöörates erilist tähelepanu mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; (f)luua koostöös liikmesriikidega artiklis 12 nimetatud võrk ja koordineerida selle tegevust, arvestades seda liiki teavet ja teenuseid pakkuvate riiklike, ELi ja rahvusvaheliste asutuste ja organisatsioonide olemasolu; (g)koguda kolmandatelt riikidelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt teavet tööohutuse ja töötervishoiu kohta ning anda neile kõnealuse valdkonnaga seotud teavet; (h)pakkuda tehnilist, teaduslikku ja majandusteavet ennetusmeetmete rakendamise meetodite ja vahendite kohta, teha kindlaks hea tava ja edendada ennetustegevust, pöörates põhitähelepanu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate eriprobleemidele. Hea tava osas peaks asutus keskenduma eelkõige tavadele, mis võimaldavad praktiliselt hinnata tööohutuse ja töötervishoiuga seotud riske ning määrata kindlaks meetmed nende kõrvaldamiseks; (i)aidata kaasa Euroopa Liidu tööohutuse ja töötervishoiu alaste strateegiate ja tegevusprogrammide väljatöötamisele, ilma et see piiraks komisjoni pädevust; (j)suurendada teadlikkust ning korraldada töötervishoidu ja tööohutut käsitlevat teavitustegevust ja kampaaniaid. 2.Asutus tagab, et levitatav teave vastab sihtkasutajate vajadustele. Selle eesmärgi saavutamiseks teeb asutus vastavalt artikli 12 lõikele 2 tihedat koostööd artikli 12 lõikes 1 osutatud riiklike koordinatsioonikeskustega. 3.Oma ülesannete täitmisel suhtleb asutus tihedalt nii avaliku kui ka erasektori erialaasutustega, avaliku sektori asutustega ning töövõtjate ja tööandjate organisatsioonidega. Ilma et see piiraks asutuse enda eesmärke, tagab ta koostöö muude Euroopa Liidu ametitega, eelkõige Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondiga, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusega ning, kui see on asjakohane, ka muude ELi ametitega, et vältida kattuvusi ning edendada sünergiat ja tegevuse vastastikust täiendavust. II PEATÜKK ASUTUSE TÖÖKORRALDUS Artikkel 3 – Haldus- ja juhtimisstruktuur Asutuse haldus- ja juhtimisstruktuur koosneb järgmistest osadest: (a)haldusnõukogu, kes täidab artiklis 5 sätestatud ülesandeid; (b)juhatus, kes täidab artiklis 10 sätestatud ülesandeid; (c)tegevdirektor, kes täidab artiklis 11 sätestatud kohustusi; (d)võrk, mille ülesanded on sätestatud artiklis 12. 1. JAGU. HALDUSNÕUKOGU Artikkel 4 – Haldusnõukogu koosseis 1.Haldusnõukogu koosneb järgmistest isikutest: (a)igast liikmesriigist üks valitsust esindav liige;

(b)igast liikmesriigist üks tööandjate organisatsioone esindav liige; (c)igast liikmesriigist üks töötajate organisatsioone esindav liige; (d)kolm komisjoni esindavat liiget. Kõikidel punktides a–d osutatud liikmetel on hääleõigus. Nõukogu nimetab punktides a, b ja c osutatud liikmed ametisse tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee liikmete ja asendusliikmete hulgast. Punktis a osutatud liikmed nimetatakse ametisse liikmesriigi ettepanekul. Punktides b ja c osutatud liikmed nimetatakse ametisse nõuandekomitee vastavate rühmade esindaja ettepanekul. Nõuandekomitee kolme rühma ettepanekud esitatakse nõukogule; teavitamise eesmärgil esitatakse ettepanekud ka komisjonile. Komisjon nimetab liikmed, kes teda esindavad. 2.Igal haldusnõukogu liikmel on asendusliige. Täisliikme puudumise korral esindab teda asendusliige. Asendusliige nimetatakse ametisse vastavalt lõikes 1 sätestatud korrale. 3.Haldusnõukogu liikmed ja nende asendajad nimetatakse ametisse vastavalt nende teadmistele töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas, võttes arvesse asjakohaseid juhtimis-, haldus- ja eelarvealaseid oskusi. Kõik haldusnõukogus esindatud osalised püüavad tagada meeste ja naiste tasakaalustatud esindatuse ja piirata oma esindajate vahetumist, et tagada nõukogu töö järjepidevus. 4.Liikmete ja asendusliikmete ametiaeg on neli aastat. Seda võib pikendada. Ametiaja lõppemisel või ametist lahkumisel jäävad liikmed ametisse kuni nende tagasinimetamiseni või asendamiseni. 5.Valitsuste, tööandjate organisatsioonide ja töötajate organisatsioonide esindajad moodustavad haldusnõukogus eraldi rühmad. Iga rühm määrab koordinaatori, et tõhustada arutelusid rühmade sees ja vahel. Tööandjate ja töötajate rühmade koordinaatorid on oma vastavate organisatsioonide esindajad Euroopa tasandil ning neid ei pea nimetama ametisse määratud haldusnõukogu liikmete seast. Koordinaatorid, keda ei ole valitud haldusnõukogu liikmeteks lõike 1 tähenduses, osalevad haldusnõukogu koosolekutel ilma hääleõiguseta. Artikkel 5 – Haldusnõukogu ülesanded 1.Haldusnõukogu: (a)annab asutusele üldise tegevussuuna ja võtab igal aastal hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastavalt artiklile 6 vastu asutuse programmdokumendi; (b)võtab hääleõiguslike liikmete kahe kolmandiku häälteenamusega vastu asutuse aastaeelarve ja täidab muid asutuse eelarvega seotud ülesandeid kooskõlas III peatükiga; (c)võtab vastu asutuse iga-aastase konsolideeritud tegevusaruande ja hinnangu asutuse tegevuse kohta ning edastab need hiljemalt iga aasta 1. juuliks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale. Tegevuse konsolideeritud aastaaruanne avalikustatakse; (d)võtab vastavalt artiklile 17 vastu asutuse suhtes kohaldatavad finantseeskirjad; (e)võtab vastu pettustevastase strateegia, mis on proportsionaalne pettuste ohuga, ja võtab arvesse rakendatavate meetmete kulusid ja kasulikkust;

(f)võtab vastu eeskirjad, et vältida ja lahendada oma liikmete ja sõltumatute ekspertide huvide konflikte; (g)võtab vajaduste analüüsi põhjal vastu teavitamis- ja levitamiskavad ja ajakohastab neid korrapäraselt; (h)võtab vastu oma töökorra; (i)kasutab kooskõlas lõikega 2 asutuse personali suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele ametnike personalieeskirjadega ning teenistuslepingute sõlmimise pädevust omavale asutusele muude teenistujate teenistustingimustega (edaspidi „ametisse määrava asutuse volitused“); (j)võtab vastu asjakohased rakenduseeskirjad, et jõustada vastavalt personalieeskirjade artiklile 110 personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused; (k)nimetab ametisse tegevdirektori ja vajaduse korral pikendab tema ametiaega või tagandab ta ametist kooskõlas artikliga 19; (l)nimetab vastavalt ametnike personalieeskirjadele ja muude teenistujate teenistustingimustele ametisse peaarvepidaja, kes on oma ülesannete täitmisel täiesti sõltumatu; (m)kontrollib sise- või välisauditi aruannetest ja hinnangutest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlustest tulenevate järelduste ja soovituste suhtes asjakohaste järelmeetmete võtmist; (n)teeb kõik otsused asutuse sisestruktuuride loomise ja vajaduse korral nende muutmise kohta, võttes arvesse asutuse tegevusega seonduvaid vajadusi ja lähtudes eelarve usaldusväärsest haldamisest; (o)lubab määrata kindlaks artikli 30 lõikes 1 osutatud koostöökorra. 2.Haldusnõukogu võtab kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110 vastu personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 ja muude teenistujate teenistustingimuste artiklil 6 põhineva otsuse, millega delegeeritakse asjakohased ametisse nimetava asutuse volitused tegevdirektorile ja määratakse kindlaks tingimused, mille alusel võib volituste delegeerimise peatada. Tegevdirektoril on õigus need volitused edasi delegeerida. 3.Erandlike asjaolude korral võib haldusnõukogu teha otsuse peatada ajutiselt tegevdirektorile delegeeritud ja tema poolt edasi delegeeritud ametisse nimetava asutuse volitused ning täita kõnealuseid volitusi ise või delegeerida need ühele oma liikmetest või mis tahes töötajale peale tegevdirektori. Artikkel 6 – Iga-aastane ja mitmeaastane programm 1.Vastavalt artikli 11 lõike 5 punktile c koostab tegevdirektor igal aastal programmdokumendi, mis sisaldab mitmeaastaseid ja iga-aastaseid programme, mis on kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 artikliga 32 ja milles võetakse arvesse komisjoni kehtestatud suuniseid. 2.Haldusnõukogu võtab lõikes 1 osutatud programmdokumendi vastu iga aasta 30. novembriks ning esitab programmdokumendi ja kõik selle hilisemad ajakohastatud versioonid hiljemalt iga aasta 31. jaanuariks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Programmdokument jõustub pärast liidu üldeelarve lõplikku kinnitamist ja vajaduse korral kohandatakse seda vastavalt eelarvele. 3.Iga-aastane tööprogramm sisaldab üksikasjalikke eesmärke ja oodatavaid tulemusi, sealhulgas tulemusnäitajaid. Samuti sisaldab see rahastatavate meetmete kirjeldust koos igale meetmele eraldatavate rahaliste vahendite ja inimressurssidega vastavalt tegevuspõhise eelarvestamise ja juhtimise põhimõtetele. Iga-aastane tööprogramm on kooskõlas lõikes 5 osutatud mitmeaastase tööprogrammiga. Iga-aastases programmis osutatakse selgelt ülesannetele, mis võrreldes eelmise eelarveaastaga on lisatud või tühistatud või mida on muudetud. Iga-aastased tööprogrammid ja/või mitmeaastased programmid sisaldavad strateegiat, mis käsitleb suhteid artiklis 30 osutatud kolmandate riikidega või rahvusvaheliste organisatsioonidega, ja strateegiaga seotud meetmeid. 4.Kui asutusele antakse mõni uus ülesanne, muudab haldusnõukogu vastuvõetud iga-aastast tööprogrammi. Haldusnõukogu võib delegeerida tegevdirektorile õiguse teha iga-aastases tööprogrammis vähetähtsaid muudatusi. Kõik iga-aastase tööprogrammi olulised muudatused kinnitatakse sama korra kohaselt kui algne iga-aastane tööprogramm. 5.Mitmeaastases tööprogrammis esitatakse üldine strateegiline programm, sealhulgas eesmärgid, eeldatavad tulemused ja tulemusnäitajad. Selles esitatakse ka vahendite eraldamise programm, sealhulgas mitmeaastase eelarve ja personali jaoks. Selles esitatakse strateegia, mis käsitleb suhteid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, ning täpsustatakse strateegiaga seotud vahendid.

6.Vahendite eraldamise programmi ajakohastatakse igal aastal. Strateegilist programmi ajakohastatakse, kui selle järele on vajadus, ja eriti artiklis 28 osutatud hindamise tulemuse arvesse võtmiseks. Artikkel 7 – Haldusnõukogu esimees 1.Haldusnõukogu valib esimehe ja tema kolm asetäitjat järgmiselt: üks isik liikmesriike esindavate liikmete hulgast, üks isik tööandjate organisatsioone esindavate liikmete hulgast, üks isik töötajate organisatsioone esindavate liikmete hulgast ja üks isik komisjoni esindavate liikmete hulgast. Esimees ja aseesimehed valitakse haldusnõukogu hääleõiguslike liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. 2.Esimehe ja aseesimeeste ametiaeg on kaks aastat. Nende ametiaega võib pikendada ühe korra. Kui nende liikmesus haldusnõukogus lõppeb mis tahes ajal nende ametiaja jooksul, lõppeb nende ametiaeg automaatselt samal päeval. Artikkel 8 – Haldusnõukogu koosolekud 1.Haldusnõukogu koosolekud kutsub kokku esimees. 2.Asutuse tegevdirektor osaleb aruteludes hääleõiguseta. 3.Haldusnõukogul on aastas vähemalt üks korraline koosolek. Lisaks toimuvad haldusnõukogu koosolekud kas selle esimehe algatusel, komisjoni taotlusel või vähemalt kolmandiku liikmete taotlusel. 4.Haldusnõukogu võib kutsuda oma koosolekutele vaatlejatena isikuid, kelle seisukoht võib olla huvipakkuv. 5.Sekretariaaditeenust osutab haldusnõukogule asutus. Artikkel 9 – Haldusnõukogu hääletuskord 1.Ilma et see piiraks artikli 5 lõike 1 punktide a ja b ning artikli 19 lõike 7 kohaldamist, võtab haldusnõukogu otsused vastu hääleõiguslike liikmete häälteenamusega. 2.Igal hääleõiguslikul liikmel on üks hääl. Hääleõigusega liikme puudumise korral võib tema eest hääletada tema asendusliige. 3.Esimees osaleb hääletamisel. 4.Tegevdirektor osaleb aruteludes hääleõiguseta. 5.Haldusnõukogu kodukorraga kehtestatakse üksikasjalikum hääletamiskord, eelkõige tingimused, mille korral üks liige võib tegutseda teise liikme nimel. 2. JAGU. JUHATUS Artikkel 10 – Juhatus 1.Haldusnõukogu abistab juhatus.

2.Juhatus: (a)valmistab ette haldusnõukogus vastu võetavad otsused; (b) kontrollib koos haldusnõukoguga asjakohaste järelmeetmete võtmist vastavalt järeldustele ja soovitustele, mis tulenevad sise- või välisauditi aruannetest ja hindamistest, samuti Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlustest; (c)abistab ja nõustab tegevdirektorit haldusnõukogu otsuste rakendamisel eesmärgiga tugevdada haldus- ja eelarvejuhtimise järelevalvet, ilma et see piiraks tegevdirektori kohustuste täitmist, mis on sätestatud artiklis 11. 3.Kiireloomulistel juhtudel võib juhatus vajaduse korral teha haldusnõukogu nimel teatavaid esialgseid otsuseid, eelkõige haldusküsimustes, sealhulgas ametisse nimetamise volituste delegeerimise peatamise ja eelarveküsimuste kohta. 4.Juhatuse koosseisu kuuluvad haldusnõukogu esimees ja kolm aseesimeest, artikli 4 lõikes 5 osutatud kolme rühma koordinaatorid ning üks komisjoni esindaja. Iga artikli 4 lõikes 5 osutatud rühm võib määrata kuni kaks asendajat, kes osalevad juhatuse koosolekutel täisliikmete puudumise korral. Haldusnõukogu esimees on ühtlasi juhatuse esimees. Tegevdirektor osaleb juhatuse koosolekutel, kuid tal ei ole hääleõigust. 5.Juhatuse liikme ametiaeg on kaks aastat. Ametiaega võib pikendada. Juhatuse liikme ametiaeg lõpeb samal ajal tema liikmesuse lõppemisega haldusnõukogus. 6.Juhatus tuleb kokku vähemalt kolm korda aastas. Lisaks toimuvad juhatuse koosolekud kas selle esimehe algatusel või liikmete taotlusel. 7.Juhatuse kodukorra kehtestab haldusnõukogu. 3. JAGU. TEGEVDIREKTOR Artikkel 11– Tegevdirektori ülesanded 1.Tegevdirektor juhib asutust. Tegevdirektor annab aru haldusnõukogule. 2.Ilma et see piiraks komisjoni, haldusnõukogu ja juhatuse volitusi, täidab tegevdirektor oma ülesandeid sõltumatult ning ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki valitsuselt ega muult organilt. 3.Tegevdirektor annab Euroopa Parlamendile selle taotluse korral oma ülesannete täitmisest aru. Nõukogu võib kutsuda tegevdirektori oma ülesannete täitmisest aru andma. 4.Tegevdirektor on asutuse seaduslik esindaja. 5.Tegevdirektor vastutab käesoleva määrusega asutusele pandud ülesannete täitmise eest. Eelkõige teeb tegevdirektor järgmist: (a)juhib asutuse igapäevatööd; (b)rakendab haldusnõukogu otsuseid; (c)koostab programmdokumendi ja esitab selle pärast komisjoniga konsulteerimist haldusnõukogule;

(d)viib programmdokumendi ellu ja annab haldusnõukogule selle elluviimise kohta aru; (e)koostab asutuse iga-aastase konsolideeritud tegevusaruande ja esitab selle haldusnõukogule hindamiseks ja vastuvõtmiseks; (f)koostab sise- või välisauditi aruannete ja hindamiste ning Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste järelduste kohaselt järelmeetmete võtmiseks tegevuskava ning annab kaks korda aastas komisjonile ning korrapäraselt haldusnõukogule ja juhatusele aru tehtud edusammudest; (g)kaitseb liidu finantshuve, kohaldades selleks ennetusmeetmeid pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu võitlemiseks, tehes tulemuslikke kontrolle, nõudes eeskirjade eiramise avastamise korral tagasi valesti makstud summad ning kohaldades vajaduse korral tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja finantskaristusi; (h)koostab asutuse pettustevastase strateegia ning esitab selle haldusnõukogule heakskiitmiseks; (i)koostab asutuse suhtes kohaldatavate finantseeskirjade projekti; (j)koostab asutuse tulude ja kulude eelarvestuse projekti ning täidab asutuse eelarvet. 6.Tegevdirektor otsustab ka selle üle, kas asutuse ülesannete tõhusaks ja tulemuslikuks täitmiseks on ühes või mitmes liikmesriigis vaja luua üks kohalik kontor või mitu kohalikku kontorit. Sellise otsuse tegemiseks on vaja komisjoni, haldusnõukogu ja selle liikmesriigi eelnevat nõusolekut, kuhu kohalik kontor luuakse. Otsuses määratakse täpselt kindlaks kohaliku kontori tegevuse ulatus, et vältida tarbetuid kulusid ja asutuse haldusülesannete dubleerimist. 4. JAGU. VÕRK Artikkel 12 – Võrk 1.Asutus rajab võrgu, mis koosneb: –riikide teabevõrkude põhiosadest, sealhulgas riigi tööturu osapoolte organisatsioonidest, vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale; –riikide koordinatsioonikeskustest. 2.Liikmesriigid teavitavad asutust korrapäraselt oma töötervishoiu ja tööohutuse alaste riiklike teabevõrkude põhiosadest, sealhulgas igast riigiasutusest, mis nende arvates võiks kaasa aidata asutuse tööle, võttes arvesse vajadust tagada oma territooriumi võimalikult täielik kaetus.

Riigi pädevad asutused või nende poolt riigi koordinatsioonikeskuseks määratud riiklik asutus kooskõlastab ja/või edastab asutusele riiklikul tasandil esitatavat teavet iga koordinatsioonikeskuse ja asutuse vahel sõlmitud kokkuleppe raames asutuse vastuvõetud tööprogrammi alusel.

Kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega konsulteerivad riigi ametiasutused riigi sotsiaalpartneritega ja võtavad arvesse nende seisukohti. 3.Erilist huvi pakkuvad teemad loetletakse asutuse iga-aastases tööprogrammis. 4.Pidades silmas omandatud kogemusi, vaatab asutus kindlate ajavahemike järel uuesti läbi lõikes 2 nimetatud võrgu põhiosad ja teeb muudatused vastavalt haldusnõukogu otsusele, arvestades liikmesriikides aset leidnud uusi ametissenimetamisi. III PEATÜKK FINANTSSÄTTED Artikkel 13 – Eelarve

1.Igaks eelarveaastaks, mis ühtib kalendriaastaga, koostatakse asutuse kõikide tulude ja kulude eelarvestus, mis esitatakse asutuse eelarves. 2.Asutuse eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus. 3.Ilma et see piiraks muid sissetulekuallikaid, koosnevad asutuse tulud järgmistest vahenditest: (a)Euroopa Liidu üldeelarvesse kantud liidu toetus; (b)liikmesriikide võimalik vabatahtlik rahaline osalus; (c)tasu väljaannete ja kõikide asutuse osutatavate teenuste eest; (d)asutuse töös osalevate kolmandate riikide osamaksud vastavalt artiklile 30. 4.Asutuse kulud hõlmavad personali töötasu, haldus- ja taristukulusid ning tegevuskulusid. Artikkel 14 – Eelarve koostamine 1.Tegevdirektor koostab igal aastal asutuse järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse projekti, mis sisaldab ametikohtade loetelu, ning edastab selle haldusnõukogule. 2.Kõnealuse projekti põhjal võtab haldusnõukogu vastu asutuse järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse projekti. 3.Asutuse tulude ja kulude eelarvestuse projekt esitatakse komisjonile iga aasta 31. jaanuariks. 4.Komisjon edastab eelarvestuse projekti eelarvepädevatele institutsioonidele koos liidu üldeelarve projektiga. 5.Eelarvestuse projekti alusel kannab komisjon liidu üldeelarve projekti arvestuslikud summad, mida ta peab ametikohtade loetelu jaoks vajalikuks, ja üldeelarvest makstava toetuse suuruse ning esitab need kooskõlas aluslepingu artiklitega 313 ja 314 eelarvepädevatele institutsioonidele. 6.Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad asutuse toetuseks kasutatavad assigneeringud. 7.Eelarvepädevad institutsioonid võtavad vastu asutuse ametikohtade loetelu. 8.Asutuse eelarve võtab vastu haldusnõukogu. See on lõplik pärast liidu üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse selles vajalikud kohandused. 9.Hoonetega seotud kõikide selliste projektide suhtes, mis võivad märkimisväärselt mõjutada asutuse eelarvet, kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) nr 1271/2013 sätteid. Artikkel 15 – Eelarve täitmine 1.Asutuse eelarve täitmise eest vastutab tegevdirektor.

2.Tegevdirektor edastab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele kogu hindamismenetluse tulemuste seisukohast asjakohase teabe. Artikkel 16 – Raamatupidamisaruanded ja eelarve täitmisele heakskiidu andmine 1.Asutuse peaarvepidaja esitab järgmise eelarveaasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale ja Euroopa Kontrollikojale esialgse raamatupidamisaastaaruande. 2.Asutus esitab järgmise eelarveaasta 31. märtsiks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Kontrollikojale eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruande.

Komisjoni peaarvepidaja edastab järgmise eelarveaasta 31. märtsiks kontrollikojale asutuse esialgse raamatupidamise aastaaruande, mis on konsolideeritud komisjoni raamatupidamisaruannetega. 3.Pärast seda, kui tegevdirektor on saanud finantsmääruse artikli 148 kohaselt kontrollikoja märkused asutuse esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab tegevdirektor omal vastutusel asutuse lõpliku aruande ja esitab selle haldusnõukogule arvamuse saamiseks. 4.Haldusnõukogu esitab oma arvamuse asutuse lõpliku raamatupidamisaruande kohta. 5.Peaarvepidaja edastab igale eelarveaastale järgnevaks 1. juuliks lõpliku raamatupidamisaruande ja haldusnõukogu arvamuse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale. 6.Lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmise aasta 15. novembriks. 7.Tegevdirektor saadab Euroopa Kontrollikojale vastuse kontrollikoja tähelepanekute kohta 30. septembriks. Tegevdirektor saadab kõnealuse vastuse ka haldusnõukogule. 8.Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor parlamendile finantsmääruse artikli 165 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mis on vajalik, et asjaomase eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus sujuks tõrgeteta. 9.Kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse teinud nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament enne aasta n + 2 15. maid heakskiidu tegevdirektori tegevusele aasta n eelarve täitmisel. Artikkel 17 – Finantseeskirjad Asutuse suhtes kohaldatavad finantseeskirjad võtab vastu haldusnõukogu pärast konsulteerimist komisjoniga. Need ei või lahkneda delegeeritud määrusest (EL) nr 1271/2013, välja arvatud juhul, kui see on konkreetselt vajalik asutuse toimimiseks ja komisjon on selleks eelnevalt nõusoleku andnud. IV PEATÜKK TÖÖTAJAD Artikkel 18 – Üldsätted 1.Asutuse personali suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi ning nende personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks liidu institutsioonide kokkuleppel vastu võetud eeskirju. 2.Haldusnõukogu võtab kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110 vastu asjakohased rakenduseeskirjad personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste jõustamiseks. Artikkel 19 – Tegevdirektor 1.Tegevdirektor on personali liige ja võetakse tööle liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkti a alusel asutuse ajutise teenistujana.

2.Tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast pärast avatud ja läbipaistvat valikumenetlust.

Tegevdirektoriga lepingu sõlmimisel esindab asutust haldusnõukogu esimees. 3.Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Selle perioodi lõppedes koostab komisjon hinnangu, milles võetakse arvesse tegevdirektori tegevuse tulemuslikkuse hindamist ning asutuse edasisi ülesandeid ja eesmärke. 4.Komisjoni ettepanekul, milles võetakse arvesse lõikes 3 osutatud hinnangut, võib haldusnõukogu pikendada tegevdirektori ametiaega ühel korral kuni viie aasta võrra. 5.Tegevdirektor, kelle ametiaega on pikendatud, ei tohi pärast üldperioodi lõppu osaleda sama ametikoha tulevastes valikumenetlustes. 6.Tegevdirektori võib ametist tagandada üksnes otsusega, mille haldusnõukogu teeb komisjoni ettepaneku alusel. 7.Tegevdirektori ametisse nimetamise, ametiaja pikendamise ja ametist tagandamise otsused teeb haldusnõukogu hääleõigusega liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Artikkel 20 – Liikmesriikide lähetatud eksperdid ja muud töötajad 1.Asutus võib kasutada riikide lähetatud eksperte või muid asutuseväliseid töötajaid. 2.Haldusnõukogu võtab vastu otsuse, milles sätestatakse eeskirjad riikide ekspertide asutusse lähetamise kohta. V PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 21 – Õiguslik seisund 1.Asutus luuakse liidu asutusena. Ta on juriidiline isik. 2.Asutusel on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle riigi õigusaktidele on juriidilistel isikutel. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus menetlusosaliseks. 3.Asutus asub Hispaanias Bilbaos. 4.Asutus võib kooskõlas artikli 11 lõikega 6 asutada kohalikke kontoreid liikmesriikides, kui need selleks nõusoleku annavad. Artikkel 22 – Privileegid ja immuniteedid Asutuse ja selle personali suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli. Artikkel 23 – Kasutatavad keeled 1.Asutuse suhtes kohaldatakse määrust nr 1.

2.Haldusnõukogu võib otsustada, milliseid keeli kasutatakse asutusesisesel suhtlemisel. 3.Asutuse toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus. Artikkel 24 – Läbipaistvus 1.Asutuse valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001. Haldusnõukogu võtab kuue kuu jooksul alates oma esimese koosoleku kuupäevast vastu üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamiseks. 2.Asutuses toimuva isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 45/2001. Kuue kuu jooksul alates oma esimese koosoleku kuupäevast kehtestab haldusnõukogu meetmed, mida asutus võtab määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaldamiseks, sealhulgas meetmed, mis käsitlevad asutuse andmekaitseametniku ametisse nimetamist. Meetmed kehtestatakse pärast konsulteerimist Euroopa Andmekaitseinspektoriga. Artikkel 25 – Pettustevastane võitlus 1.Selleks et lihtsustada võitlust pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999, ühineb asutus kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta ja võtab vastu kõikide oma töötajate suhtes kohaldatavad asjakohased sätted, kasutades kõnealuse kokkuleppe lisas esitatud vormi. 2.Euroopa Kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda asutus on rahastanud liidu vahenditest. 3.OLAF võib määruses (EÜ) nr 1073/1999 ja määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korra kohaselt teostada uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas seoses asutuse rahastatud toetuse või lepinguga on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. 4.Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, sisaldavad asutuse ning kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahelised koostöölepingud ning asutuse lepingud, toetuslepingud ja toetuse määramise otsused sätteid, milles antakse Euroopa Kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õigus selliste auditite ja juurdluste teostamiseks vastavalt oma pädevusele. Artikkel 26 – Turvaeeskirjad salastatud teabe ja tundliku, kuid salastamata teabe kaitse kohta Asutus võtab vajaduse korral vastu oma turvaeeskirjad, mis on samaväärsed komisjoni turvaeeskirjadega, mis käsitlevad Euroopa Liidu salastatud teabe ja tundliku, kuid salastamata teabe kaitset ning mis on sätestatud otsustes (EL, Euratom) 2015/443 ja 2015/444. Asutuse turvaeeskirjad hõlmavad muu hulgas ja vajaduse korral sätteid sellise teabe vahetamise, töötlemise ja säilitamise kohta. Artikkel 27 – Vastutus 1.Asutuse lepingulist vastutust reguleerib vastava lepingu suhtes kohaldatav õigus. 2.Otsuste tegemine vastavalt asutuse sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile kuulub Euroopa Liidu Kohtu pädevusse. 3.Lepinguvälise vastutuse korral heastab asutus vastavalt liikmesriikide õigusaktide ühistele üldpõhimõtetele kõik kahjud, mida asutuse osakonnad või töötajad on oma ülesannete täitmisel tekitanud. 4.Lõikes 3 osutatud kahju hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Liidu Kohtu pädevusse. 5.Töötajate isiklik vastutus asutuse ees on reguleeritud nende suhtes kohaldatavate personalieeskirjade või teenistustingimuste sätetega. Artikkel 28 – Hindamine 1.Hiljemalt viis aastat pärast artiklis 35 osutatud kuupäeva ja seejärel iga viie aasta tagant teostab komisjon vastavalt oma suunistele hindamise, milles hindab asutuse tegevust eesmärkide saavutamisel, volituste kasutamisel ja ülesannete täitmisel. Hindamise eesmärk on eelkõige välja selgitada võimalik vajadus muuta asutuse volitusi ja selliste võimalike muudatuste finantsmõju.

2.Kui komisjon leiab, et asutuse töö jätkamine ei ole asutusele seatud eesmärkide, volituste ja ülesannete seisukohast enam põhjendatud, võib ta teha ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta või see kehtetuks tunnistada. 3.Komisjon esitab hindamistulemused Euroopa Parlamendile, nõukogule ja haldusnõukogule. Hindamistulemused avalikustatakse. Artikkel 29 – Haldusuurimine Asutuse tegevust uurib Euroopa Ombudsman vastavalt aluslepingu artiklile 228. Artikkel 30 – Koostöö kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega 1.Niivõrd kui see on vajalik käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks ja ilma et see piiraks liikmesriikide ja liidu institutsioonide vastavat pädevust, võib asutus teha koostööd kolmandate riikide pädevate asutuste ja/või rahvusvaheliste organisatsioonidega.



Selleks võib asutus komisjoni eelneval nõusolekul leppida kolmandate riikide asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega kokku koostöökorra. Kõnealune koostöökord ei too liidule ega selle liikmesriikidele kaasa õiguslikke kohustusi. 2.Asutus on osalemiseks avatud nendele kolmandatele riikidele, kes on sõlminud liiduga vastavad lepingud.



Esimeses lõigus osutatud lepingute asjakohaste sätete alusel töötatakse välja kord, milles täpsustatakse eelkõige asjaomaste kolmandate riikide poolset asutuse töös osalemise olemust, ulatust ja viisi, sealhulgas sätteid, mis käsitlevad asutuse käivitatud algatustes osalemist, rahalist panust ja töötajaid. Personaliküsimustes peab kõnealune kord olema igal juhul kooskõlas personalieeskirjadega. 3.Haldusnõukogu võtab vastu strateegia, mis käsitleb kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega arendatavaid suhteid asutuse pädevusse kuuluvates küsimustes. Artikkel 31 – Peakorterit käsitlev leping ja tegutsemistingimused 1.Vajalikud kokkulepped, milles käsitletakse asutusele asukohaliikmesriigis antavaid ruume ja selle liikmesriigi pakutavaid vahendeid ning asukohaliikmesriigis tegevdirektori, haldusnõukogu liikmete, asutuse töötajate ja nende pereliikmete suhtes kohaldatavaid erieeskirju, sätestatakse asutuse ja selle liikmesriigi vahelises peakorterit käsitlevas lepingus, kus peakorter asub. 2.Asutuse asukohaliikmesriik tagab võimalikult head tingimused asutuse toimimiseks, sealhulgas mitmekeelse ja Euroopale orienteeritud koolihariduse ning asjakohase transpordiühenduse. VI PEATÜKK ÜLEMINEKUSÄTTED Artikkel 32 – Haldusnõukogu käsitlevad üleminekusätted 1.Määruse (EÜ) nr 2062/94 artikli 8 alusel moodustatud asutuse haldusnõukogu liikmete ametiaeg lõpeb ... [käesoleva määruse jõustumiskuupäeval]. 2.Ajavahemikul … [käesoleva määruse jõustumiskuupäev] kuni … [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevani] täidab käesoleva määruse artiklis 5 osutatud haldusnõukogu ülesandeid määruse (EÜ) nr 2062/94 artikli 8 kohaselt loodud haldusnõukogu. Artikkel 33 – Personali käsitlevad üleminekusätted 1.Määruse (EÜ) nr 2062/94 artikli 11 alusel ametisse nimetatud asutuse direktorile antakse tema ametiaja lõpuni käesoleva määruse artiklis 11 sätestatud tegevdirektori ülesanded. Tema muud lepingutingimused ei muutu. Artikkel 34 – Eelarvet käsitlevad üleminekusätted Määruse (EÜ) nr 2062/94 artikli 14 alusel heaks kiidetud eelarvete täitmisele heakskiidu andmise menetlust rakendatakse kooskõlas kõnealuses määruses kehtestatud reeglitega.

VII PEATÜKK LÕPPSÄTTED Artikkel 35 – Kehtetuks tunnistamine Nõukogu määrus (EÜ) nr 2062/94 tunnistatakse kehtetuks alates [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevast] ja viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele. Artikkel 36 – Asutuse poolt vastu võetud sise-eeskirjade jõussejäämine Määruse (EÜ) nr 2062/94 alusel haldusnõukogu poolt vastu võetud sise-eeskirjad jäävad pärast [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva] jõusse, kui asutuse haldusnõukogu ei otsusta käesoleva määruse kohaldamisel teisiti. Artikkel 37 – Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Määrust kohaldatakse alates XXX. Artikleid 32, 33 ja 34 kohaldatakse alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäevast]. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja FINANTSSELGITUS 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 1.3.Ettepaneku/algatuse liik 1.4.Eesmärgid

1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6.Meetme kestus ja finantsmõju 1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid 2.HALDUSMEETMED 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2.Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2.EU-OSHA hinnanguline personalivajadus 3.2.3.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.4.Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3.Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA) 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile

04: Tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus 04 03: Tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalne kaasatus 04 03 12: Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA) 1.3.Ettepaneku/algatuse liik ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest ⌧ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4.Eesmärgid 1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Eesmärgid / ELi lisaväärtus kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020“: lisada hoogu tööhõivele, majanduskasvule ja investeeringutele, luua süvendatud ja õiglasem majandus- ja rahaliit. 1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile Erieesmärk nr 1: Asutuse ülesanne on anda liidu institutsioonidele, liikmesriikidele ja huvitatud isikutele töötervishoiu- ja tööohutusealast tehnilist, teaduslikku ja majandusteavet. Assigneering on ette nähtud selleks, et rahastada meetmeid, mis on vajalikud asutuse ülesannete täitmiseks, eelkõige: – teavitus- ja riskiennetusmeetmed, milles pööratakse erilist tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; – Euroopa riskiseirekeskuse tegevus, mis rajaneb ettevõtetest või konkreetsest tegevusvaldkonnast kogutud heade tavade näidetel; – väiksemates ettevõtetes töötervishoiu ja tööohutuse tagamiseks ette nähtud asjakohaste vahendite ettevalmistamine ja esitamine;

– riikliku õiguse ja/või tava kohaselt riigi tööturu osapoolte organisatsioone ja koordinatsioonikeskusi hõlmavate riiklike teabevõrkude peamistest osadest koosneva võrgu käitamine; – kogemuste, teabe ja heade tavade vahetamise korraldamine koostöös Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ja muude rahvusvaheliste organisatsioonidega; – kandidaatriikide integreerimine kõnealustesse teabevõrkudesse ning nende erilist olukorda arvesse võtvate töövahendite loomine; – üleeuroopalise tervisliku töökoha kampaania ning tervishoiu- ja ohutusalase Euroopa nädala korraldamine ja läbiviimine, pöörates tähelepanu töökohaga seotud ohtudele ja töötajate vajadustele. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile: 04 03 12 – Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur – Jaotiste 1, 2 ja 3 kohaselt antav toetus 1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. EU-OSHA ülesanne on täiendada, koguda ja pakkuda usaldusväärset ja asjakohast teavet, analüüse ja vahendeid, et edendada teadmisi, suurendada teadlikkust ning vahetada töötervishoidu ja tööohutust käsitlevat teavet ja häid tavasid, et vastata töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas osalejate vajadustele. 1994. aasta asutamismäärusega on asutusele seatud järgmised ülesanded: Kuna vastavalt aluslepingu ning tööohutuse ja -tervishoiu hilisemate tegevusprogrammide sätetele soodustatakse eriti töökeskkonna parandamist, et tagada töötaja turvalisus ja tervisekaitse, on asutuse eesmärk anda ühenduse asutustele, liikmesriikidele ja selles valdkonnas osalejatele vajalikku tehnilist, teaduslikku ja majandusteavet tööohutuse ja töötervishoiu valdkonnas. EU-OSHA eesmärk on olla tunnustatud juht tervislike ja ohutute töökohtade edendamisel Euroopas, tuginedes kolmepoolsele koostööle, osalusele ning riske ennetava käitumise toetamisele töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas, et luua arukas, jätkusuutlik, tootlik ja kaasav majandus. EU-OSHA on kolmepoolne organisatsioon, mis peab kinni heast valitsemistavast. Hea valitsemistava hõlmab mitut aspekti, nagu avatus ja reageerimisvalmidus, läbipaistvus, ühtsus, tulemuslikkus, tõhusus ja usaldusväärsus. 1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Asutuse eesmärgid on selgelt määratletud ja neid ajakohastatakse vajaduse korral. Eesmärgid on sõnastatud nii, et oleks võimalik jälgida nende saavutamist. Kehtestatud on tulemuslikkuse põhinäitajad, et aidata juhtkonnal hinnata eesmärkidega seotud edusamme ja nende kohta aru anda. Selleks et hinnata, kas asutuse tegevus on kasutajate jaoks asjakohane ja jätkusuutlik, ning seda, kas eesmärgid on täidetud, rakendab EU-OSHA hindamisprogrammi. 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Asutuse praeguse strateegia kohaselt on määratletud kuus prioriteetset valdkonda:

– muutuste ennetamine tulevikuprognooside kaudu; – faktide ja arvandmete kogumine ning teadlastele ja poliitikakujundajatele teabe esitamine uute ja tekkivate riskide Euroopa ettevõtete uuringute, töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate ülevaadete ning arvamusküsitluste kaudu; – töötervishoiu ja tööohutuse haldamise vahendite loomine; – töötervishoiu ja tööohutusega seotud teadlikkuse suurendamine tervist edendavate töökohtade kampaania ja muude teadlikkust suurendavate meetmete kaudu; – teadmiste levitamine võrgu kaudu, eelkõige OSHwiki kaudu; – võrgutöö ja asutuse kommunikatsiooni korraldamine. 1.5.2.Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Asutuse eesmärk on anda ühenduse asutustele, liikmesriikidele ja selles valdkonnas osalejatele tehnilist, teaduslikku ja majandusteavet töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas. 1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid EU-OSHA on täitnud oma ülesandeid, eelkõige kogunud töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnaga seotud teavet ja seda levitanud ning viinud ellu teadlikkuse tõstmise algatusi, alates 1995. aastast. Asutus võib anda väärtusliku panuse, tuginedes pädevusvaldkondades omandatud eksperditeadmistele. Asutusel on tunnustatud tugev teadmistebaas töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas. Asutuse eesmärk on anda oma pädevusvaldkonnas kvaliteetset, teaduslikult põhjendatud ja erapooletut teavet. EU-OSHA eesmärk on see, et kogutud teadmisi kasutataks tõhusate meetmete väljatöötamiseks, ning parandada seeläbi töötervishoidu ja tööohutust konkurentsivõimelises ja õiglases Euroopas. 1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega EU-OSHA teeb koostööd ELi muude samas valdkonnas tegutsevate asutustega. EU-OSHA on sõlminud koostöölepingud Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) ning Euroopa Kemikaaliametiga (ECHA). Nende lepingutega on eelkõige ette nähtud varane konsulteerimine tööprogrammi koostamise käigus ja seda täiendavad iga-aastased tegevuskavad, mille raames lepitakse kokku täiendavad teabevahetuse vormid ja, kui see on asjakohane, ühised tegevused. See tagab vastastikuse täiendavuse ja sünergia. 1.6.Meetme kestus ja finantsmõju ◻ Piiratud kestusega ettepanek/algatus –◻ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA –◻ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA ⌧ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.

1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid ◻ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt –◻ rakendusametite kaudu ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ⌧ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on usaldatud: ◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada); ◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile; ⌧ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 osutatud asutustele; ◻ avalik-õiguslikele asutustele; ◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised; ◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised; ◻ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. Märkused Ei kohaldata 2.HALDUSMEETMED 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Kõik ELi asutused töötavad range järelevalve süsteemis, mis hõlmab sisekontrolli koordinaatorit, komisjoni siseauditi talitust, haldusnõukogu, komisjoni, kontrollikoda ja eelarvepädevaid institutsioone. Jätkatakse EU-OSHA asutamismääruses sätestatud süsteemi kohaldamist. 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1.Välja selgitatud ohud

Puuduvad 2.2.2.Ettenähtud kontrollimeetod(id) Ei kohaldata 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. EU-OSHA kehtiva asutamismäärusega ei ole pettusevastaseid meetmeid konkreetselt ette nähtud, kuid direktor ja haldusnõukogu on võtnud asjakohaseid meetmeid kooskõlas sisekontrollistandarditega, mida kohaldatakse kõikides ELi institutsioonides. Kooskõlas ühise lähenemisviisiga võttis asutus 2014. aasta novembris vastu pettustevastase strateegia. 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: Eelarverida Assigneeringuteliik Rahaline osalus Rubriik 1A – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks Liigendatud/liigendamata EFTA riigid Kandidaatriigid Kolmandad riigid Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses 04 03 12: Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA) Liigendatud JAH JAH EI Uued eelarveread, mille loomist taotletakse: Ei kohaldata Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: Eelarverida Assigneeringuteliik Rahaline osalus Nr

[Nimetus………………………………………] Liigendatud/ liigendamata EFTA riigid Kandidaatriigid Kolmandad riigid Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses [XX.YY.YY.YY] JAH/EI JAH/EI JAH/EI JAH/EI 3.2.Hinnanguline mõju kuludele Järgnevalt esitatud mõju kuludele on kooskõlas komisjoni teatisega COM(2013) 519. 3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: 1A Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 VÄLJUNDID • Tegevusassigneeringud Eelarverida nr Kulukohustused (1) 14,678 14,095 14,679 14,679 14,679 14,973 15,273 15,579 103,957 Maksed (2) 14,678 14,095 14,679 14,679 14,679 14,973 15,273 15,579 103,957 Eelarverida nr Kulukohustused (1a) Maksed (2a) Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud Eelarverida nr (3) Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi assigneeringud KOKKU Kulukohustused =1+1a+3 14,678 14,095 14,679 14,679 14,679 14,973 15,273 15,579 103,957 Maksed =2+2a +3 14,678 14,095 14,679 14,679 14,679 14,973 15,273 15,579 103,957









3.2.2.EU-OSHA hinnanguline personalivajadus 3.2.2.1.Ülevaade –◻ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist –⌧ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 2016 2017 2018 2019 2020 VÄLJUNDID Ametnikud (AD palgaastmed) 0 0 0 0 0 Ametnikud (AST palgaastmed) 0 0 0 0 0 Lepingulised töötajad 24 24 24 24 24 Ajutised töötajad 41 40 40 40 40 Riikide lähetatud eksperdid 0 0 0 0 0 VÄLJUNDID 65 64 64 64 64 3.2.2.2.Haldusala peadirektoraadi hinnanguline personalivajadus –◻ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist. –⌧ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:

2016 2017 2018 2019 2020 Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) 0,8 0,8 0,8 0,8 0,8 XX 01 01 02 (delegatsioonides) XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad) XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud) XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) XX 01 04 aa peakorteris

delegatsioonides XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) Muud eelarveread (täpsustage) VÄLJUNDID Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad Komisjoni seisukoha kooskõlastamine ja esindamine asutuse tegevuses. Koosseisuvälised töötajad 3.2.3.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga –⌧ Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga. –◻ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. –◻ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.4.Kolmandate isikute rahaline osalus –Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist. –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

N Aasta

N+1 Aasta

N+2 Aasta

N+3 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) Kokku Täpsustage kaasrahastav asutus Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU



3.3.Hinnanguline mõju tuludele