Sidusrühmade konverents korraldati 17. juunil 2016, et teha kindlaks peamised nõuetele vastavuse ja ühtsel turul nõuete täitmise parema tagamisega seotud probleemid ning võimalikud edasised sammud. Konverentsil oli 144 osalejat, kes esindasid ettevõtjaid (62), riikide ametiasutusi (60) ja muid osalisi (22). Konverentsi üksikasjalik protokoll on avaldatud aadressil http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/17963 .

21. oktoobril 2016 toimunud kohtumisel teavitas komisjon osalejaid nõuete täitmise tagamise ja nõuetele vastavuse algatuse seisust ning selgitas, et eesmärk on saada tagasisidet vaatluse all olevate ideede sobivuse kohta. Üksikasjalik protokoll on avaldatud aadressil http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do= groupDetail.groupDetailDoc&id=28611 .

Komisjon soovis tõendite põhjal hinnata, kuivõrd on määruse (EÜ) nr 765/2008 turujärelevalve sätted olnud tulemuslikud, tõhusad, asjakohased ja sidusad ning võimaldanud saavutada Euroopa lisaväärtust. Hindamise tulemused toetavad selliste meetmete võtmist, mille eesmärk on tõhustada võitlust ühtsel turul kättesaadavaks tehtud nõuetele mittevastavate toodetega.

Vastanute seas olid arvukalt esindatud ettevõtjad (127), neile järgnesid avaliku sektori asutused (80) ja kodanikud (32). 49 % vastanud ettevõtjatest olid tootjad, 21 % toodete importijad/turustajad, 8 % toodete kasutajad, 5 % vastavushindamisasutused, 1 % veebiteenuste vahendajad ja 16 % muud.

Vastuste geograafilise jaotumise poolest olid esindatud kõik riigid, välja arvatud Läti, Luksemburg, Malta ja Liechtenstein. Enamik vastanutest (116) tegutseb ainult oma asukohariigis.

Toodete vastavus ühtsel turul ja olemasolevate nõuete täitmise tagamise mehhanismide heidutav mõju

Enamik vastanuid (89 %) leidis, et nende tooteid mõjutab ELi ühtlustamisõigusaktides sätestatud tooteid käsitlevate nõuete mittejärgimine.

45 % vastanuist ei osanud siiski hinnata nõuetele mittevastavate toodete ligikaudset osakaalu asjaomases sektoris. See protsent oli ligikaudu sama suur kõikide vastanute kategooriate puhul.

80 % konsultatsioonil osalenud ettevõtjatest kinnitasid, et nõuetele mittevastavus mõjutab negatiivselt õiguslikke kohustusi järgivate ettevõtjate müüki ja/või turuosa. Paljud ettevõtjad (42 %) ei oska siiski hinnata, kui palju nad nõuetele mittevastavuse tõttu müügis kaotavad.

Peamiseks toodete nõuetele mittevastavuse põhjuseks ühtsel turul pidas 33,47 % vastanuist teadlikku valikut kasutada ära turu võimalusi võimalikult väikese kuluga, 26,78 % leidis, et see on tingitud vähestest teadmistest, 10,88 % arvas, et põhjuseks on tehnilist või muud laadi suutmatus nõudeid järgida, 10,46 % oli seisukohal, et põhjus on eeskirjade ebaselguses ja 9,62 % vastas, et tegemist on hoolimatusega.

Kõik vastanud on kogenud või teavad juhtumeid, kus turujärelevalveasutustel puudusid konkreetsete ülesannete täitmiseks piisavad rahalised vahendid, inimressursid ja tehnilised vahendid. 67,36 % vastanuist ei osanud siiski riigi ametiasutuse rahaliste vahendite ligikaudset puudujääki hinnata.

Mis puudutab turujärelevalveasutuste vahendite suurendamist, siis kaks lahendust kolmest said vastanuilt ühehäälse heakskiidu, kuid kolmanda puhul, nimelt et turujärelevalveasutused peaksid kehtestama oma sektori ettevõtjatele kontrollide rahastamiseks haldustasud, olid tulemused vastukäivad. 55,91 % ettevõtjatest ja 40,63 % tarbijatest ja muudest osalenutest ei ole mingil juhul selle variandiga nõus, samal ajal kui 50,00 % avaliku sektori asutustest on selle poolt (15 % on täiesti nõus ja 35 % on pigem nõus).

Sidusrühmad on sarnasel seisukohal seoses turujärelevalveasutuste vahendite tõhusa kasutamisega.

Paljud vastanud (46 %) on nõus, et turujärelevalve heidutav mõju nende sektoris ei ole piisav või selle heidutav mõju on mõõdukas (34 %) ning et komisjoni välja pakutud variandid parandavad turujärelevalvemeetmete hoiatavat mõju.

Abistamine nõuete järgimisel liikmesriikides ja ELi tasandil

Vastamine küsimustiku sellele osale oli vabatahtlik ja seega oli keskmine vastamismäär kuni 80 % (ligikaudu 190 vastust küsimuse kohta).

Vastanud olid üksmeelel, et mõnikord on raske leida, ja ka mõista, täpset teavet tehniliste eeskirjade kohta, millele tooted peavad vastama, enne kui need lastakse siseturule või muudele ELi turgudele.

Meetodid, mida vastanud kasutavad abi ja teabe leidmiseks tehniliste eeskirjade kohta, millele tooted peavad vastama, erinevad veidi, sõltudes vastanu kategooriast. Enamik vastanuist eelistab otsida teavet komisjoni veebisaidilt. Seoses meetoditega, mida riikide ametiasutused peavad nõuetele mittevastavate toodete hulga vähendamiseks turul rakendama, leidsid vastanud, et kõige paremini aitavad mittevastavust vähendada nii avaliku sektori asutuste poolne teavitamine, abistamine kui ka nendepoolne nõuete täitmise tagamine.

Ettevõtjapoolne toote nõuetele vastavuse tõendamine

Vastamine küsimustiku sellele osale oli vabatahtlik ja seega oli keskmine vastamismäär kuni 66 % (ligikaudu 158 vastust küsimuse kohta).

Ettevõtjatel paluti kirjeldada, kuidas nad edastavad teavet toote nõuetele vastavuse kohta. Ligikaudu 30 % vastanuist leidis, et nad ei kasuta väljapakutud variante.

Valdav enamik vastanuist nõustuvad täiesti või pigem nõustuvad sellega, et elektrooniliste vahendite laialdasem kasutamine nõuetele vastavuse tõendamisel vähendaks ettevõtjate halduskoormust (70,62 %) ja ametiasutuste halduskulusid nõuete täitmise tagamisel (65,14 %), võimaldaks leida teavet kiiremini (82,29 %) ning pakuks tarbijatele/lõppkasutajatele rohkem ja ajakohast teavet (68,00 %).

Piiriülene turujärelevalve ELis