ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 28.10.2009 
SEK(2009) 1433 lõplik 
  
 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
Lisatud järgmisele dokumendile: 
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARL AMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
  
Loomade heaolu märgistuse või malikud variandid ning üleeur oopalise loomade kaitse ja 
heaolu tugikeskuste võrgustiku rajamine 
  
 
MÕJU HINDAMISE A RUANDE KOKKUVÕTE 
{KOM(2009) 584 lõplik} 
{SEK(2009) 1432} 
 
ET 2   ET TAUSTTEAVE  
2006. aastal võeti vastu loomade kaitset ja heao lu käsitlev ühenduse te gevuskava aastateks 
2006–2010. Selles tegevuskavas rõhutatakse tarbijate teavitamist, mis on oluline osa loomade 
heaolu käsitlevast põhjalikust teavitamisstrat eegiast ja kavandatavast  üleeuroopalise loomade 
heaolu tugikeskuste võrgustiku loomisest. 
2005. ja 2006. aastal viidi loomade heaolu va ldkonnas läbi kolm Eur obaromeetri uuringut. 
Uuringute tulemused näitasid, et avalikkus toet ab vägagi märgise või logo ideed, millega 
edastataks teavet loomade heaolu st toidu tootmisprotsessis.  
2006. aasta detsembris avaldas tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat konsulteerimise 
kokkuvõtte  „Märgistus: konkurentsivõime, tarbija te teavitamine ja parem õiguslik 
reguleerimine ELis”1, mis hõlmas ka loomade heaolu märgistust. Enamik konsultatsioonides 
osalejatest pidas toidu tootmisega seonduvaid loomade heaolutingimusi kajastavat teavet 
tarbija jaoks oluliseks ning leidis , et see suurendab tootjate ja jaemüüjate jaoks potentsiaalseid 
turustusvõimalusi.  
2007. aasta mais võttis ministrite nõukogu vastu jä reldused loomade heaolu märgistuse kohta2 
ja kutsus neis komisjoni üles selle teema kohta aruannet esitama, et aruande põhjal põhjalike 
aruteludega edasi minna.  
Pärast tegevuskava vastuvõtmist ja uuringute läbi viimist hakkas tervise- ja tarbijaküsimuste 
peadirektoraat uurima loomade heaolu märgistuse mitmesugus te seadusand like ja muude 
vahendite võtmise ning loomade heaolu tugi keskuste võrgustiku loomise võimalusi, et 
arutelusid jätkata. Tuleb siiski märkida, et algatus ei olnud mõeldud loomade heaolu 
standardite tõstmiseks. Märgistust käsitleva alga tuse eesmärk on suurendada tarbijate teadmisi 
loomade heaolu valdkonnas ning teha seda muude  vahendite hulgas ka märgistusel esitatava 
teabe abil; tugikeskuste võrgustiku ette panek on kavandatud loomade heakskiidetud 
heaolustandardite ühtlustamiseks ja loomade h eaolu alaste parimate tavade jagamise ja 
kasutamise edendamiseks. Et aidata aruanne t ette valmistada, tellis tervise- ja 
tarbijaküsimuste peadirektoraat uuringu, mille s hinnati loomade heaoluga seonduva teabe 
märkimise erinevate võimaluste teostatavust lo omset päritolu toidu puhul ning seda, kas on 
mõttekas rajada ühenduse tasand il tugikeskuste võrgustik, mis tegeleks loomade kaitse ja 
heaoluga. Kõnealuse uuringu viis läbi Civic Consulting  (juht), uuringut aitas läbi viia 
toiduahela hindamise konsortsiumi (FCEC) kuuluv Agra CEAS Consulting .  
Uuringus jõuti järeldusele, et tarbijate jaoks on põhiprobleem loom ade heaoluga seoses see, et 
toidu puhul ei esitata teavet loomade heaolustandardit e kohta. Uuringu käigus leidsid 
konsultatsioonides osalejad m itmeid põhjusi, miks toiduain ete turul sell ine teave puudub, 
sealhulgas järgmised põhjused: 
– puudub loomade heaolustandardite ühtlustatud sü steem, mida kasutada märgistusel;  
– tarbijatele on raske edastada selget ja arusaadavat teavet erinevatest loomade 
heaolustandarditest toiduainete kaupa ja 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/food/f ood/labellingnutrition/betterre gulation/competitiveness_ 
consumer_info.pdf.  
2 http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_D ata/docs/pressData/en/agricult/93986.pdf.  
 
ET 3   ET – üle Euroopa on välja töötatud erinevaid loom ade heaolu märgistu ssüsteeme, mis loob 
erinevused toidukaupade vahel ja toob k aasa selle, et ettevõ tjatel on ebavõrdsed 
tingimused. 
Võttes arvesse väljaspool komisjoni tehtud teos tatavusuuringu käigus läbiviidud huvirühmade 
konsultatsioonide järeldusi, uurib ja selgitab komisjon aruandes poliitikavahendeid, mis sobiksid tarbijate puuduliku teavitamise probl eemi lahendamiseks ja ühtsel turul esineva 
ebavõrdsuse kõrvaldamiseks, sealhulgas võ imalusi, mida pakuvad loomade heaolu 
märgistussüsteemide vabatahtlikkus / kohustu slikkus ning üleeuroopalise tugikeskuste 
võrgustiku rajamine, et jagada loomade heaolu ga seonduvaid parimaid tavu. Praeguses etapis 
ei esitata aruandes mingeid kohustusi kokkulep itud meetmete võtmiseks, vaid arutatakse 
lihtsalt erinevate võimaluste üle, mida võiks ka sutada tegevuskava eesmärkide elluviimiseks. 
Mõju hindamises on esitatud analüüs, et toet ada strateegiliste suundade väljatöötamist 
küsimustes, kuidas saaks loomade heaolu valdko nnas avalikkust paremini teavitada ning kas 
ja kuidas luua loomade heaoluga tegelev üleeuroopaline tugikes kuste võrgustik, nagu on 
aruandes sätestatud. Aruandes, mille valmim ine on kavandatud 2009. aasta sügisesse, ei 
esitata lõplikke õiguslikke ette panekuid, vaid need esitatakse, kui vaja, ja neile lisatakse 
konkreetse ettepaneku mõju hindamine. 
Arvestades, et aruandes käsi tletud valdkondadel on erinev mõj u, on mõju hindamine jagatud 
kahte ossa – esimeses osas keskendutakse ta rbijate teavitamise parandamise erinevatele 
võimalustele valdkonnas, mis on seotud loomad e heaoluga loomakasvatustoodete puhul, ning 
teises osas uuritakse tugikes kuste võrgustiku rajamise mõju. 
I
 OSA: LOOMADE HEAOLU MÄRGISTAMINE  
Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat uuris võimalust loomade heaolu märgistamise 
süsteemi loomiseks, et parandada tarbijate teadmisi heaolustanda rdite valdkonnas ja 
olemasolevate heaoluskeemide alal ning ühtlust ada siseturgu (vältida  üldmõiste „heaolu” 
puhul erinevate heaolustandard ite kasutamist). Algatuse eesmärk ei ole tõsta ühenduse 
õigusaktides sätestatud miinimumstandardei d ega parandada kehtivates õigusaktides 
sätestatud nõuete täitmist. 
Käesolevas mõju hindamises on keskendutud ar uandes esitatud võimalustele seoses loomade 
heaolu märgistamisega ja siin üritatakse kirjeldada iga võimalusega kaasnevat tõenäolist mõju huvirühmade kaupa. Arvestades, et loomade heao lu käsitleva strateeg ia väljatöötamine on 
alles algetapis, jäädakse mõju  hindamise juures peamiselt kvalitatiivsele tasandile; kui on 
olnud võimalik, on esitatud ka võimali ku mõju kvantitatiivne hinnang.  
Kohustusliku märgituse puhul kaaluti mitut võimalust: 
– kohustuslik märgistus: heaolustandard, mis osutab sellele, mis tingimustes loomset 
päritolu toode toodeti;  
– kohustuslik märgistus: loomakasvatusmeetod, mis kirjeldab, kuidas loomset päritolu 
toode toodeti;  
– kohustuslik märgistus: toote vastavus ELi miinimumstandarditele või muudele 
samaväärsetele standarditele.  
 
ET 4   ET Mõju hindamisel vaadeldi ka vabatahtlike võimaluste mõju; need võimalused olid: 
– nõuete kehtestamine loomade heaoluga  seonduvate väidet e vabatahtlikuks 
kasutamiseks;  
– vabatahtliku ühenduse tasandil kehtiva märgise „Loomade Heaolu Ühenduse 
Märgis” loomine, mida võivad kasuta da kõik, kui nad täidavad nõutavaid 
kriteeriume;  
– loomade heaolu märgistust ja kvalit eedinõudeid käsitleva juhise koostamine. 
Kuigi mõju hindamises ei esitata lõplikke järeldusi ühegi loomade heaolu märgistamist 
käsitleva võimaluse kohta, määratakse siin kindlaks seadusandli kud ja muud võimalused, 
mida peetakse kõige tõenäolisemalt teosta tavaks praeguses etap is (ühtlustatud nõuded 
loomade heaolu vabatahtlike märgete ja/või „Loomade Heaolu Ühenduse Märgise” jaoks). Loodetavasti aitavad aruanne ja mõju hindami ne üheskoos kaasa inst itutsioonidevaheliste 
arutelude õnnestumisele. Neil ar uteludel kaalutakse põhjalikuma lt, kas edasised ELi meetmed 
on vajalikud.  
II
 OSA: ÜLEEUROOPALINE LOOMADE KAITSE JA HEAOLU TUGIKESKUSTE VÕRGUSTIK  
Mõju hindamise teise osa eesmärk on uurida ja  hinnata, kuivõrd teosta tavad on erinevad 
võimalused üleeuroopalise loomade kaitse ja heaolu tugikeskuste võrgustiku rajamiseks. 
Keskse ühenduse tugikeskuse rajamise võimalust  kaaluti konsulteerim ise käigus väljatoodud 
probleemide taustal. Need probleemid on järgmised: 
– Puuduvad ühtlustatud loomade heaolustandard id / näitajad loomade heaolu kõrgema 
taseme kirjeldamiseks. 
– Puudub koordineerimine olemasol evate institutsioonide vahe l, et jagada paremaid 
tavu.  
– On vaja sõltumatut allikat, et saada ELi tasandi teavet. Ning lõpetuseks  
– ELi tasandil koordinatsiooni puudumise tõttu tehakse topelttööd. 
Arvestades nimetatud kitsas kohti, arutab komisjon võimalu si, mis loodetavasti aitavad 
paremini koordineerida olemas olevaid vahendeid ja samal aj al määrata edasisi vajadusi, 
tagades järjepidevama ja paremini koordineerit ud lähenemisviisi loomade kaitse ja heaoluga 
seoses kõigi ühenduse polii tikavaldkondade vahel.  
Mõju hindamisel kaalutud peamis ed poliitilised valikud olid:  
– praeguse olukorra jätkumine ( status quo  võimalus),  
– mitmesugused võimalused tsentraliseeritud lähenemisviisiks, 
– mitmesugused võimalused detsentr aliseeritud lähenemisviisiks ja 
– konkreetne strateegia iga ülesande jaoks, et määrata kindlaks tsentraalsed ja 
detsentraalsed elemendid. 
 
ET 5   ET Kuigi mõju hindamise tulemusena ei eelistata praeguses etapis ühtegi võimalust, on jõutud 
järeldusele, et kui selles va ldkonnas ELi tasandil meetmeid võetakse, oleks kõige lihtsamini 
teostatav lähenemisviis, kus on segunenud ts entraalsed ja detsentraalsed elemendid.   
VÕIMALIKE TULEVIKUS TEHTAVATE ETTEPANEKUTE HINDAMINE  
See on esimene samm erinevate poliitiliste va hendite mõju hindamisel. Mis tahes ametliku 
poliitilise otsuse puhul, mida võida kse arutelude tulemusena teha, on vaja läbi viia uus mõju 
hindamine, et hinnata otsuse te ostatavust eelarve seisukohast ja täpsemalt kõiki kulusid. Oleks 
vaja tõendeid tarbijate nõudlus e kohta loomade heaoluga seos es, konkurentsihäirete kohta, 
mis on tingitud loomade heaolu märgistamise kriteeriumide kehtestamiseks vajaliku ühenduse 
ühtlustatud raamistiku puudumisest , ning ettevõtjate ees avanevat e turuvõimaluste kohta, kui 
nad kasutaksid kõrgemal tasemel loomade heaolustandardeid, kui on ette nähtud ühenduse õigusaktidega. 
Märgistussüsteeme käsitlevate mis tahes edasiste ettepanekute hindamise aluseks on 
järgmised kriteeriumid:  
– kuivõrd erinevad poliitilised vahendid võimaldavad seda, et märgistussüsteem 
töötatakse välja teaduslikult põhjendatud materjalide alusel ja mil määral on 
rakendatavad sihttasemed, millega hinnata loomade heaolu taset, 
– kuivõrd erinevad poliitilised vahendid võima ldavad läbi viia kont rolle /auditeid ja 
kas sertifitseerimiseks sa ab kasutada sõltumatut sertifitseerimisasutust,  
– kuivõrd erinevad poliitilised vahendid või maldavad vältida konkurentsihäireid, 
– kuivõrd erinevad poliitilised vahendid kujutavad endast usaldusväärset, 
kasutajasõbralikku ja läbipa istvat teavitamisvahendit h eaolustandardite jaoks ning 
kas nende abil saavad tarbijad teha teadlikumaid valikuid ning 
– kuivõrd erinevad poliitilised vahendi d on vastavuses ELi rahvusvaheliste 
kohustustega kolmandate riikide kaubandusparterite ees. 
Tugikeskuste võrgustiku loomisega seoses  on võetud hindamise aluseks järgmised 
põhimõtted: 
– üleeuroopaline loomade kaitse ja heaolu tugi keskuste võrgustik peab täiendama teiste 
ühenduse institutsioonide praegusi meetmeid, mitte tegelema kattuvate ülesannetega,  
– tuleb katta kõik loomade kasutamise valdkonnad ja  
– tugikeskuste võrgustik ei tohi  sõltuda välistest huvidest. 
Arvatakse, et kõige suurem mõju on algatu sel sotsiaal- ja majanduse valdkonnas, näiteks 
seoses tarbijate teavitamise, konkurentsihäirete, tarbijahindade, tootjate kulutuste ja samuti 
olemasolevate märgistussüsteemidega, samuti on sel mõju ELi sise- ja väliskaubandusele. 
Kindlasti tuleb arvesse võtta mõju haldus koormusele, väike- ja keskmise suurusega 
ettevõtjatele ning ke skkonnale, samuti heaolukriteeriumi de kasutuselevõtu mõju praegu 
kehtivale või edaspidise kehtima hakkavale t oodete kvaliteedimärgistussüsteemile, näiteks 
mahepõllumajanduses.  
 
ET 6   ET Neid mõjusid hinnatakse, kasutades projekti „Welfare Quality” tulemu si ja välisuuringuid, 
ning nende alusel analüüsitakse edaspidi  võimalikku sotsiaal-, majanduslikku ja 
keskkonnamõju. Viiakse läbi ka tarbijauuringu id (Eurobaromeetri vahendusel), et teha 
kindlaks, kas tarbijate seisukohad, mida eelmistes  uuringutes väljendati (valmisolek maksta 
jne), on jäänud samaks või mõjutavad ta rbijate ostuharjumusi nüüd muud tegurid.