KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Ühtse turu akt II Üheskoos uue majanduskasvu eest /* COM/2012/0573 final - 2012/ () */





KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Ühtse turu akt II Üheskoos uue majanduskasvu eest (EMPs kohaldatav tekst) Sisukord 1..... SISSEJUHATUS. 4 2..... ÜHESKOOS UUE MAJANDUSKASVU EEST. 5 2.1. Täielikult integreeritud võrgustike väljaarendamine ühtsel turul 6 Raudteetransport 6 Meretransport 7 Lennutransport 8 Energia. . 8 2.2. Kodanike ja ettevõtjate piiriülese liikuvuse edendamine. 9 Kodanike liikuvus. 9 Juurdepääs rahastamisele. 10 Ettevõtluskeskkond. 11 2.3. Digitaalmajanduse toetamine kogu Euroopas. 12 Teenused. 12 Digitaalne ühtne turg. 13 E-arvete esitamine riigihangete puhul 14 2.4. Sotsiaalse ettevõtluse, ühtekuuluvuse ja tarbijausalduse tugevdamine. 15 Tarbijad. . 15 Sotsiaalne ühtekuuluvus ja sotsiaalne ettevõtlus. 16 3..... KOKKUVÕTE. 17 I LISA: ÜHTSE TURU AKTI II PÕHIMEETMED.. 18 II LISA: Ühtse turu akt I: meetmete hetkeseis. 20 1. SISSEJUHATUS Käesoleval aastal täitub 20 aastat ühtse turu loomisest. Palju on saavutatud: ajavahemikul 1992–2008 loodi tänu ühtsele turule ELis täiendavalt 2,77 miljonit töökohta ja SKP suurenes täiendavalt 2,13 %[1]. Euroopa tarbijate jaoks tähendab ühtne turg suuremat valikut ja madalamaid hindasid, ühe näitena võib esile tuua mobiilkõnede hindade vähenemise 70 %. Kodanikele on ühtne turg taganud vabaduse reisida, elada ja töötada seal, kus nad soovivad. Noorte jaoks on avanenud võimalus õppida välismaal – viimase 25 aasta jooksul on seda võimalust kasutanud üle 2,5 miljoni üliõpilase. Tänu ühtsele turule on 23 miljoni ELi ettevõtte jaoks avanenud juurdepääs 500 miljonile tarbijale. Need on selged tõendid selle kohta, et tugev, sügav ja integreeritud ühtne turg on Euroopa kodanike jaoks taganud majanduskasvu, loonud töökohti ja pakkunud võimalusi, mida 20 aastat tagasi veel ei olnud. Ühtse turu edendamine on pidev protsess. Ühtset turgu tuleb arendada vastavalt pidevalt muutuvale maailmale, võttes poliitika kujundamisel arvesse sotsiaalseid ja demograafilisi väljakutseid, uusi tehnoloogiaid ja nõudeid, loodusvarade intensiivset kasutamist ja kliimamuutuseid. Majandus- ja finantskriis on tekitanud uusi väljakutseid ja rõhutanud vajadust põhjalike struktuurireformide järele. Kuna tööpuudus on püsivalt suur, eelkõige noorte hulgas, ja osa Euroopa elanikkonnast elab vaesuses, võib majanduskriisi käsitada ka sotsiaalse kriisina. Peame reageerima sellele kriisile kiiresti, sihiteadlikult ja otsustavalt. Vastasel korral suureneb oht, et Euroopa ja liikmesriigid keskenduvad iseendile, mis võib vähendada usaldust Euroopa projekti vastu. Ühtne turg on peamine vahend, millega saavutada pikaajaline eesmärk – konkurentsivõimeline sotsiaalne turumajandus. Ühtne turg aitab edendada Euroopa konkurentsivõimet maailmaturul. Sise- ja välispoliitika ühtsus ja vastastikune täiendavus edendavad kaubandust ja majanduskasvu. Vajame rohkem kui kunagi varem ühtset turgu, mis toetab majanduskasvu ja töökohtade loomist edendavaid reforme, suurendab kodanike ja ettevõtjate usaldust ning annab neile konkreetset praktilist kasu. See peab olema pidevalt meie tähelepanu keskmes. Komisjoni poolt 2011. aasta aprillis esitatud ühtse turu aktis[2] on esitatud 12 vahendit ühtse turu täiendavaks arendamiseks ning see kajastab terviklikku lähenemisviisi, mida Mario Monti ja Euroopa Parlament toetasid oma aruannetes ühtse turu tuleviku kohta[3][4]. Selles esitati 12 põhimeedet ja 50 täiendavat meedet majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. Euroopa Parlamendi, ELi nõukogu, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee ja paljude sidusrühmade koostöö tulemusel on kujundatud ühine poliitiline visioon ühtse turu edasise arengu kohta ning koondatud poliitiline tähelepanu. Tuleb teha kiireid edusamme, et viivitamata ja võimaluse korral käesoleva aasta lõpuks leppida kokku ühtse turu akti I kaheteistkümne põhimeetme ettepanekus, nagu on soovinud Euroopa Ülemkogu[5]. Praeguseks on Euroopa Parlament ja nõukogu leppinud kokku kaheteistkümnest põhimeetme ettepanekust üheteistkümnes. Pidades silmas kriisi kiireloomulisust, peame aega kaotamata valmistama ette järgmisi samme. Seepärast esitatakse käesolevas teatises „Ühtse turu akt II” esmatähtsate meetmete teine pakett. Kõnealuste meetmete eesmärk on saavutada konkreetseid tulemusi kohapeal ning kehutada kodanikke ja ettevõtjaid kasutama ühtse turu eeliseid. Praeguse kriisi arenemisel ja uute väljakutsete tekkimisel tuleb tulevikus kahtlemata võtta täiendavaid meetmeid, et tagada ühtse turu tõhusus majanduskasvu ja heaolu edendamise edasiviiva jõuna. Selle edukus sõltub sellest, kas ühtse turu eeskirju kohaldatakse kohapeal tõhusalt, ettenähtavalt ja usaldusväärselt. Sellega seoses on esmatähtis, et liikmesriikide ametiasutused võtaksid ühtse turu eeskirjad üle ja rakendaksid neid järjepidevalt. Komisjon pöörab sellele väljakutsele täit tähelepanu vastavalt 2012. aasta juuni asjaomasele teatisele[6]. Selleks tuleb teha täiendavaid jõupingutusi suurima kasvupotentsiaaliga sektorites, nt teenused ja võrgustikud. Samuti parandatakse Euroopa poolaasta kasutamise raames ühtse turu toimimise seiret. Eesmärk on edendada vastastikust kontrolli ja olemasolevaid meetmeid, et kõrvaldada järelejäänud tõkked nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil. Selleks et visioon ühtsest turust muutuks kodanike ja ettevõtjate jaoks käegakatsutavaks reaalsuseks, on vaja kõigi osaliste pidevat poliitilist toetust. Ühtse turu akti I rakendamisel on komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu partnerlus toiminud hästi. Sellist partnerluse vaimu on vaja ka ühtse turu akti II rakendamiseks. 2. ÜHESKOOS UUE MAJANDUSKASVU EEST Alates ühtse turu akti I vastuvõtmisest 2011. aasta aprillis on komisjon esitanud 12 põhimeetme ja 50 täiendavast meetmest 36 meetme kohta ettepanekud (vt II lisa). Käesolev teatis põhineb ühtse turu aktil I ja selles on kindlaks määratud neli kasvumootorit ja vastavad põhimeetmed. Käesolevas teatises esitatakse neli uue kasvu mootorit: 1. täielikult integreeritud võrgustike väljaarendamine ühtsel turul; 2. kodanike ja ettevõtjate piiriülese liikuvuse edendamine; 3. digitaalmajanduse toetamine kogu Euroopas; 4. sotsiaalse ettevõtluse, ühtekuuluvuse ja tarbijausalduse tugevdamine. Võrgustikud on majanduse alustala ning eesmärk on luua ühtne turg, kus kodanikud ja ettevõtjad saavad kasu ühtsest transpordi- ja energiaturust. Kodanike ja ettevõtjate piiriülene liikuvus on ühtse turu keskne osa ning selle edendamiseks tuleb teha kõik, mis võimalik. Kuna digitaalsektor on tootlikkuse ja loovuse peamine tõukejõud, peaksime edendama ühtset digitaalturgu, kus kodanikud ja ettevõtjad saavad internetis piiriüleselt piiranguteta kaubelda. Sotsiaalne ettevõtlus, ühtekuuluvus ja tarbijausaldus tagavad kaasava majanduskasvu, pakkudes kodanikele ja ettevõtjatele võimalusi õiglastel, selgetel ja võrdsetel tingimustel. Nelja kasvumootoriga seotud 12 vahendi ja põhimeetme väljatöötamisel on võetud arvesse Euroopa Parlamendi,[7] liikmesriikide, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee[8] ning sidusrühmade seisukohti. Need kajastavad parema õigusloome põhimõtteid, komisjoni tellimusel läbiviidava Euroopa mõõtme puudumise hinna uuringu raames tehtavat tööd ning kodanike ja ettevõtjate 20 põhimuret[9]. Lisaks on neid käsitletud kooskõlas Euroopa 2020 juhtalgatuste (eelkõige tööstuspoliitika strateegia,[10] digitaalarengu tegevuskava,[11] algatus „Innovaatiline liit”[12]) käimasoleva läbivaatamisega. Kõik 12 põhimeedet edendavad majanduskasvu, tööhõivet ja usaldust ühtsel turul. Need saab rakendada praeguse komisjoni mandaadi ajal. Mitte kõik meetmed ei ole õiguslikku laadi, kuid kõik neist peaksid tegelikult mõjutama kodanike igapäevaelu[13]. 2.1. Täielikult integreeritud võrgustike väljaarendamine ühtsel turul Võrgustike kaudu pakutakse ka teenuseid, mida enamik kodanikest ja ettevõtjatest kasutab iga päev, eelkõige transpordi- ja energiavaldkonnas. Just nendes kahes valdkonnas ei ole ühtne turg hoolimata kõigist jõupingutustest välja arendatud. Komisjoni eesmärk on luua transpordi ja energia ühtne turg, kus tarbijatel (nii kodanikud kui ka ettevõtjad) on tegelik valik ja ettevõtted saavad vabalt ja võrdsetel tingimustel osutada teenuseid kõikjal ja kõigile. Tõhusad, integreeritud ja jätkusuutlikud transpordi- ja energiainfrastruktuurivõrgustikud on selle eesmärgi elluviimise eeltingimuseks. Samuti on oluline olemasolevate võrgustike tõhusa kasutamise edendamine ning EL jätkab nende arendamise rahastamist struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide kaudu ning üleeuroopaliste võrgustike raames. Ettepanekutega 2013. aasta järgse ELi eelarve kohta ja eelkõige ettepanekuga Euroopa Ühendamise Rahastu kohta on ette nähtud transpordi-, energia- ja digitaalvõrgustike olulised investeerimisallikad, mida tuleb kasutada nii, et kõik liikmesriigid saaksid täielikult osaleda ühtsel turul. Märkimisväärset edu selle visiooni elluviimisel on saavutatud paljude transpordiliikide puhul ja kolmanda energiapaketi rakendamisel ning see on suurendanud teenuste valikut ja kasu tarbijatele. Euroopa transpordi- ja energiaturu integreerimise edendamiseks jätkab komisjon konkurentsieeskirjade ja eelkõige monopolivastaste eeskirjade ranget jõustamist. Kuid enamat tuleb teha eelkõige raudtee-, lennu- ja meretranspordi valdkonnas, samuti elektri- ja gaasisektoris, kuna Euroopa ettevõtjad ja tarbijad maksavad ikka veel kõrget hinda, mis tuleneb ebatõhusatest ja killustunud transpordi- ja energiaturgudest. Komisjon on kindlaks määranud neli põhimeedet, mis on järgmised sammud ühise visiooni elluviimiseks. Komisjon jätkab meetmete kavandamist valdkondades, kus võib saada täiendavat majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset kasu, nt maanteetranspordi sektoris. Kehtivate kabotaažipiirangute tõttu sõidab palju veokeid tühjalt, mis mõjutab negatiivselt konkurentsivõimet ja kaubandust, samuti on keeruline kontrollida vastavust peamistele sotsiaalnormidele. Raudteetransport 1. põhimeede : Avada riigisisesed raudtee reisijateveoteenused teiste liikmesriikide operaatoritele, et parandada raudtee reisijateveoteenuste kvaliteeti ja kulutõhusust. Raudteetranspordi valdkonnas ei lubata ühe liikmesriigi operaatoritel ikka veel osutada reisijateveoteenuseid teise liikmesriigi riigisisestel liinidel. Samal ajal võib avaliku teenuse lepinguid sõlmida otse ilma avaliku hanketa. Riigisisese reisijateveoteenuste turu avanud liikmesriikide kogemused, osutavad, et konkurents raudteetranspordisektoris suurendab oluliselt tõhusust, eelkõige turgu valitsevate raudteeveoettevõtjate puhul. Tänu sellele saavutati avaliku teenuse lepingute raames raudteeveoteenuste rahastamisel riiklikest vahenditest oluline kokkuhoid, mis võib ulatuda 20–30 %ni. Nendele positiivsetele kogemustele tuginedes töötab komisjon välja neljanda raudteepaketi. Tagades kõigile ELis tegevusloa saanud raudteeveoettevõtjatele õiguse osutada piiranguteta riigisiseseid reisijateveoteenuseid ELis ja osaleda avaliku teenuse lepingute hangetel, tagab kõnealune raudteepakett Euroopa kodanikele konkurentsitihedamad, tõhusamad, kvaliteetsemad ja taskukohasemad riigisisesed raudteetransporditeenused. See tõmbaks ligi muid transpordiliike kasutavaid reisijaid ja sellel oleks positiivne mõju keskkonnale. Samuti tõhustatakse neljanda raudteepaketiga infrastruktuuri haldamise juhtimist, et optimeerida olemasoleva infrastruktuuri kasutamist läbilaskevõime parema jaotamise, hooldustööde kavandamise ja arendustegevuse teel. See koos uue ühise lähenemisviisiga ohutuse ja koostalitluse nõuetele aitab tagada mittediskrimineeriva juurdepääsu tõeliselt võrdsetel tingimustel. Meretransport 2. põhimeede: Luua meretranspordi tõeline ühtne turg, lõpetades ELi sadamate vahel transporditavate ELi kaupade suhtes selliste haldus- ja tollieeskirjade kohaldamise, mida kohaldatakse välissadamatest saabuvate kaupade suhtes. Ligikaudu 40 % ühtse turu meretranspordist moodustab kaupade lähimerevedu ELi sadamate vahel[14]. Kehtivate eeskirjade kohaselt loetakse, et ELi sadamate vahel sõitvad laevad lahkuvad sadamast väljudes ELi tolliterritooriumilt. Seetõttu peab ühest liikmesriigist teise liikmesriiki kaupa vedavate laevade puhul tavapärase korra kohaselt järgima samu keerulisi haldusmenetlusi nagu välissadamatest saabuvate laevade puhul. Kuigi ELi õigusaktidega on juba kehtestatud meretranspordi lihtsustatud haldusmenetlused, tuleb ELi sadamate vahel sõitvate laevade puhul ikka veel järgida mitmeid keerulisi menetlusi, mis seab ELi-sisese meretranspordi võrreldes muude transpordiliikidega ebavõrdsesse seisu. Selleks et luua tõeline kaupade mereveo ühtne turg majanduskasvu üldiseks edendamiseks merenduse ja meremajanduse valdkonnas,[15] esitab komisjon „sinise vööndi” seadusandlike ja mitteseadusandlike meetmete paketi, et vähendada ELi-sisese meretranspordi halduskoormust tasemeni, mis on võrreldav muude transpordiliikide (lennu-, raudtee- ja maanteetransport) halduskoormusega. Seda toetatakse kaasaegse info- ja sidetehnoloogiaga, mis võimaldab usaldusväärselt ja piisava kindlusega jälgida laevade ja kaupade liikumist ühtse turu piires toimiva meretranspordi puhul. Meretranspordi konkurentsivõime sõltub muu hulgas ka sadamateenuste kättesaadavusest, tõhususest ja usaldusväärsusest. Üleilmastuvas maailmas on vaja väärtusahela integreeritud lähenemisviisi. Seega tuleb juurdepääs sadamatesse korraldada integreeritud viisil. Selles on esmatähtis roll sadamaasutustel. Sadamateenuste kättesaadavus, tõhusus ja usaldusväärsus aitab edendada meretranspordi konkurentsivõimet. Seepärast valmistab komisjon sadamateenuste tõhususe ja üldise kvaliteedi edendamiseks ette meetmeid, mis käsitlevad liikmesriikide kohustusi seoses sadamate ja sisemaaühenduste nõuetekohase planeerimisega, riiklikest vahenditest rahastamisega ja sadamatasude läbipaistvusega, haldusmenetluste lihtsustamisega sadamates ja sadamas teenuste osutamise piirangute läbivaatamisega. Lennutransport 3. põhimeede: Kiirendada ühtse Euroopa taeva algatuse rakendamist, et parandada lennunduse ohutust, teenindusvõimet, tõhusust ja keskkonnamõju. Euroopa ühtse integreeritud õhuruumi haldamise puudumine mõjutab negatiivselt õhuruumi kasutajaid. Sellega kaasneb otselendude asemel tarbetu ümberlend ja lennuliikluse viivitused, mis põhjustavad märkimisväärset kahju majandusele ja keskkonnale. Euroopa õhuruumi killustatus tingib lennuettevõtjatele täiendavaid kulusid hinnanguliselt ligikaudu 5 miljardit eurot aastas[16]. Need kulud peavad lõppkokkuvõttes kandma lennureisijad ja Euroopa majandus. Lennuliikluse jätkuva kasvu tõttu ei ole olemasolevad lennuliikluse juhtimise süsteemid ohutuse, läbilaskevõime ja kulude seisukohast enam jätkusuutlikud. Ühtse Euroopa taeva algatuse rakendamise kiirendamine uute meetmete, sealhulgas seadusandlike meetmete abil (nt institutsionaalse korralduse täpsustamine, aeronavigatsiooniteenuste osutamise turupõhimõtete tugevdamine, ühisettevõtte SESAR käivitamise kiirendamine, toimivusskeemi ümberkorraldamine ja komisjonile selgete jõustamisvahendite tagamine, eelkõige seoses funktsionaalsete õhuruumiosadega) aitab kõrvaldada olemasolevad tõkked ja suurendab järsult tootlikkust ja tõhusust. See parandaks veelgi lennuohutust Euroopas, vähendaks kodanike ja ettevõtjate transpordikulusid ning piiraks tänu otsematele lennuühendustele kasvuhoonegaaside heidet. Energia 4. põhimeede: Parandada kolmanda energiapaketi rakendamist ja jõustamist ning arendada välja piiriülene turg, mis toob kasu tarbijatele. Integreeritud energiaturg aitab hoida energiahinnad madalamal ja soodustab investeeringuid. Prognooside kohaselt säästaksid ELi tarbijad odavaimale olemasolevale elektritariifile üleminekul kokku kuni 13 miljardit eurot aastas[17]. Samuti tagab integreeritud energiaturg ELile turvalisema energiavarustuse kui 27 väiksemat energiaturgu ning hõlbustab võimalikult vähekulukat üleminekut vähese CO2-heitega energiasüsteemidele. Energiat peab saama edastada sinna, kuhu vaja, ilma et seda takistaksid riigipiiridest tulenevad füüsilised tõkked. Hoolimata kolmanda energiapaketi vastuvõtmisest ei ole veel suudetud luua Euroopa täielikult integreeritud energiaturgu; see mõjutab negatiivselt kõiki energiatarbijaid, sealhulgas kodumajapidamisi. Selleks et saavutada seatud eesmärk, s.o luua 2014. aastaks energia siseturg, peavad liikmesriigid jõuliselt rakendama kehtivaid eeskirju ning sõltumatud riiklikud ja ELi asutused peavad neid kindlalt jõustama. Lisaks tuleb sel kümnendil teha energiasüsteemidesse suuri investeeringuid, et ajakohastada ELi võrgustikud, vähendada CO2-heidet ja suurendada energiatõhusust[18]. Komisjon esitab peagi teatise, et anda ülevaade energia siseturu elluviimisel saavutatud edusammudest ja esitada meetmed, mis aitavad tagada, et ELi energiaturg kasutab ära oma potentsiaali ning vastab ELi kodanike ja ettevõtjate ootustele. 2.2. Kodanike ja ettevõtjate piiriülese liikuvuse edendamine Kodanike ja ettevõtjate liikuvus on Euroopa integratsiooni ja ühtse turu keskne osa. Komisjon jätkab tööd ühtse turu suunas, kus kodanikud, töötajad ja ettevõtjad saavad piiriüleselt vabalt liikuda, millal ja kuhu nad soovivad, ilma et seda takistaksid erinevatest siseriiklikest eeskirjadest ja õigusaktidest tulenevad piirangud. Liikuvus on eeltingimus ühtse turu võimaluste ärakasutamiseks, olgu need sotsiaalset, kultuurilist, poliitilist või majanduslikku laadi. Vähese liikuvuse hind on kõrge. Hoolimata asjaolust, et täitmata vabade töökohtade arv on alates 2009. aasta keskpaigast kasvanud, on töötus paljudes liikmesriikides rekordtasemel. Samas piiravad ettevõtjate piiriülest liikuvust raskused uute projektide rahastamisel ning suur halduskoormus. Kuigi ELi parema õigusloome tegevuskava on parandanud ettevõtluskeskkonda, tuleb jätkuvalt keskenduda liigse õigusliku ja halduskoormuse vähendamisele. Järgmised olulised sammud ühise visiooni elluviimisel on seega viia kokku piiriülene tööjõu nõudlus ja pakkumine, parandada juurdepääsu rahastamisele ja edendada ettevõtluskeskkonda Euroopas. Kodanike liikuvus 5. põhimeede: Arendada EURESe portaal tõeliseks Euroopa töö- ja töötajate otsimise vahendiks. EL on võtnud kodanike liikuvuse hõlbustamiseks olulisi meetmeid. ELi õigusaktidega on lubatud kanda kodaniku seadusjärgsed sotsiaalkindlustusõigused üle liikmesriiki, kus ta tööd otsib. Samuti on ette nähtud teises liikmesriigis omandatud kutsekvalifikatsiooni tunnustamine. EURESe võrgustik ja selle portaal ühendab riiklikke tööturuasutusi ning annab teavet ja nõu vabade töökohtade ja töötingimuste kohta teistes liikmesriikides. Vahendeid ja meetmeid tööpakkumiste ja tööotsijate kokkuviimiseks eri liikmesriikides saab siiski veelgi parandada, et seeläbi edendada Euroopa tööturgu. Selleks kavatseb komisjon muuta EURESe võrgustiku ELi-sisese töötajate ja töö otsimise ning töövahendamise tõhusamaks vahendiks. Koos oskuste ja kvalifikatsiooni läbipaistvust ja koostalitlust suurendavate internetipõhiste vahenditega (nt Europass ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistik) hõlbustab täiendavate teenuste kättesaadavus EURESe võrgutiku kaudu töötajate piiriülest liikuvust. See aitab vähendada tööjõu nõudluse ja pakkumise ebakõlasid ning mõjutab positiivselt tööhõivet ja majanduskasvu. Komisjon hindab võimalusi hõlmata EURESe võrgustiku kaudu ka koolitust ja tööpraktikat. Enamat tuleb teha ka ELis töötavate kolmandate riikide kodanike liikuvuse edendamiseks; eelkõige peaks nõukogu ja Euroopa Parlament võtma kiiresti vastu ettevõttesisest üleviimist ja hooajatöötajaid käsitlevad ettepanekud. Täiendavate sotsiaalkindlustusõiguste, sealhulgas pensionide ülekandmise võimalus on samuti oluline tegur töötajate liikuvuse tagamiseks liikmesriikide vahel. Nagu juba rõhutatud 2011. aasta aprilli ühtse turu aktis, tuleb liikuvuse edendamiseks tagada töötajatele teise liikmesriiki kolimisel tööandjapensioni õiguste ülekandmine. Komisjonil on hea meel, et nõukogu on nõustunud jätkama läbirääkimisi komisjoni 2007. aasta asjaomase muudetud õigusakti ettepaneku üle. Juurdepääs rahastamisele 6. põhimeede: Edendada pikaajalisi investeeringuid reaalmajandusse, hõlbustades juurdepääsu pikaajalistele investeerimisvahenditele. Hoolimata sellest, et krediidituru kriis suudeti tänu Eurosüsteemi poolt 2011. aasta lõpus antud erakorralisele likviidsustoetusele ära hoida, on rahastamistingimused muutunud finantskriisi tingimustes paljude ELi ettevõtete jaoks märkimisväärselt raskemaks. Rahastamistingimused on karmid eelkõige alustavate ettevõtjate ja VKEde jaoks ning riikides, mille majandust kriis kõige rohkem mõjutas. Riskikapitalifondidest kaasatavate vahendite mahu vähenemine 45 % on märkimisväärselt piiranud uuenduslike ettevõtete rahastamist[19]. Arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv sõltub suuresti rahastamise kättesaadavusest pikema aja jooksul. ELi tasandil on juba võetud meetmeid, et edendada pikaajalisi investeeringuid reaalmajandusse, eelkõige on rahastamiseks kasutatud ELi rahastamisvahendeid,[20] Euroopa Investeerimispanka,[21] Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatust[22] ja komisjoni tegevuskava VKEde rahastamisvõimaluste parandamiseks ning täiendavalt võetud rahalisi ja õiguslikke meetmeid. Toetusena Euroopa Ülemkogu aruteludele majanduskasvu ja töökohtade teemal, algatas komisjon koostöös liikmesriikidega sihipärase ümberkavandamise, et kasutada struktuurifonde VKEde rahastamistingimuste parandamiseks, mis on ka järgmise rahastamisperioodi põhielement. Samuti hindab komisjon uute panga kapitalinõuete mõju, mis tuleneb uute Basel III standardite rakendamisest teatavates võtmevaldkondades, nt VKEde rahastamine. Sellist laadi pikaajaline investeerimine reaalmajandusse on siiski piiratud. Konkreetseid poliitikavalikuid selles küsimuses hinnatakse peatselt esitatavas rohelises raamatus ELi majandusse tehtavate pikaajaliste investeeringute rahastamise kohta. Lisaks esitab komisjon ettepanekud pikaajaliste investeerimisfondide võimalike liikide kohta. Investeerimisfondid võivad pakkuda uusi võimalusi pikaajaliste projektide ja eraettevõtete rahastamiseks. Tingimusel, et on tagatud asjakohane investorite kaitse, võib see olla ahvatlev pakkumine jaeinvestorite jaoks, kes soovivad investeerida pika aja jooksul, hajutada riske ning saada stabiilset ja püsivat tulu madala volatiilsusega. Suure kasvupotentsiaaliga väikeettevõtete puhul on riskikapital oluline täiendus pangapõhisele rahastamisele. Ühtse turu akti I raames esitas komisjon määruse ettepaneku, et hõlbustada kapitali kaasamist ja selle piiriülest investeerimist riskikapitalifondide kaudu. Selleks viib komisjon 2012. aastal lõpule uuringu piiriüleste riskikapitaliinvesteeringute võimalike maksutõkete kohta ning kavandab selle alusel järgmisi samme, et esitada lahendused 2013. aastal, võideldes samas maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vastu[23]. Ettevõtluskeskkond 7. põhimeede: Ajakohastada ELi maksejõuetuseeskirjad, et hõlbustada ettevõtete püsimajäämist ja anda ettevõtjatele teine võimalus. Euroopas tegutsevad ettevõtjad naudivad üldiselt soodsat ettevõtluskeskkonda, mida EL parema õigusloome tegevuskava raames veelgi parandab. Kuid teha võiks enamgi. Euroopa vajab ajakohastatud maksejõuetuseeskirju, mis aitavad üldiselt kindlatel alustel olevatel ettevõtetel püsima jääda, julgustavad ettevõtjaid võtma põhjendatud riske ja võimaldavad võlausaldajatel anda laenu soodsamatel tingimustel. Ajakohastatud maksejõuetuseeskirjad annavad ettevõtjatele teise võimaluse ja tagavad kiired kõrgekvaliteedilised menetlused, mis on nii võlgnike kui ka võlausaldajate huvides. Seega tuleb kehtestada tingimused selliste siseriiklike maksejõuetus- ja võlakoormuse vähendamise skeemide ELi-üleseks tunnustamiseks, mis võimaldavad rahalistes raskustes olevatel ettevõtetel turul taas konkurentsivõimeliselt kaasa lüüa. Tuleb tagada lihtsad ja tõhusad maksejõuetusmenetlused ka juhul, kui varad või kohustused on mitmes liikmesriigis. Tuleb kehtestada kontsernide maksejõuetust käsitlevad eeskirjad, mis suurendavad kontsernide püsimajäämise võimalusi. Selleks esitab komisjon õigusakti ettepaneku, et ajakohastada maksejõuetust käsitlevat Euroopa määrust. Tuleb siiski teha enamat. Praegu ei aktsepteerita paljudes liikmesriikides ebaõnnestumisi ning kehtivad eeskirjad ei võimalda ausatel uuenduslikel ettevõtjatel kiiresti ja suurte kuludeta end maksejõuetuks tunnistada. Tuleb välja töötada meetmed ja algatused liikmesriikide jaoks, et piirata maksejõuetusega seotud häbimärgistamist ja lühendada liiga pikka võlakoormuse vähendamise perioodi. Samuti tuleb kaaluda, kuidas veelgi parandada siseriiklike maksejõuetuseeskirjade tõhusust, et tagada siseturul äriühingutele, ettevõtjatele ja eraisikutele võrdsed võimalused. Selleks esitab komisjon teatise koos õigusakti ettepanekuga maksejõuetust käsitleva Euroopa määruse läbivaatamiseks. Ettevõtluskeskkonna edasiseks parandamiseks tuleb võtta täiendavaid meetmeid. Erinevad siseriiklikud maksusüsteemid põhjustavad ELis piiriüleselt tegutsevatele ettevõtetele märkimisväärset halduskoormust. Eelkõige VKEdele, kes soovivad tegutseda teises liikmesriigis, põhjustab suuri probleeme asjaolu, et liikmesriigid kohaldavad erinevaid käibemaksueeskirju ja –menetlusi[24]. Seepärast on komisjon teatanud, et teeb ettepaneku standardsete käibemaksudeklaratsioonide kehtestamiseks, mis võimaldab ettevõtjatel soovi korral esitada liikmesriikide erinevate käibemaksuvormide asemel standardse käibemaksudeklaratsiooni[25]. Majanduskasvu edendavad järjest enam investeeringud immateriaalsesse varase nagu teadus- ja arendustegevus, patendid ja oskusteave. Selleks tuleb parandada ettevõtluskeskkonda nii, et see soodustaks ja kaitseks loovust ja innovatsiooni. Lisaks juunis toimunud Euroopa Ülemkogul sõlmitud kokkuleppele oleks esmatähtis võtta vastu õigusakt ühtse patendikaitse kohta ELis ja luua ühtne spetsialiseerunud kohtusüsteem (2011. aasta aprilli ühtse turu akti üks põhimeede). See võimaldaks registreerida esimese ühtse mõjuga Euroopa patendi 2014. aasta kevadeks, mis aitab vähendada patentimiskulusid ja patendivaidluste lahendamisega seotud kulusid ELis. Selleks et edendada investeerimist immateriaalsesse varasse ja aidata uuenduslikel ettevõtetel saada teadus- ja arendustegevusest konkurentsivõimet suurendavat kasu, uurivad komisjoni talitused intellektuaalse omandi väärtuse hindamise meetodeid ja kaaluvad meetmeid seoses ärisaladuse kaitset käsitleva väga killustunud õigusraamistikuga, et ettevõtted ja teadusasutused saaksid turvalisemalt ja odavamalt vääruslikke teadmisi ja teavet siseturul kasutada lubada, edasi anda ja jagada. 2.3. Digitaalmajanduse toetamine kogu Euroopas Digitaalmajandus muudab ühtset turgu põhjalikult. Tänu innovaatilisusele, kiirusele ja piiriülesele ulatusele võib see viia ühtse turu integratsiooni uuele tasemele. Komisjoni eesmärk on arendada välja digitaalmajandus, mis kaasaegsete võrguteenuste ja kiire internetiühenduse teel annaks jätkusuutlikku majanduslikku ja sotsiaalset kasu. Kõigil kodanikel peab olema võimalus osaleda digitaalmajanduses, olles samas kaitstud ebaseadusliku kaubanduse eest. Mõnes suuremas majandusruumis jäi ajavahemikul 2006–2011 digitaalmajanduse arvele juba 21 % SKP kasvust[26]. Digitaalmajandusel on tugev täiendav ülekanduv mõju, mis väljendub tootlikkuse tõstmises ja ühiskonnaprobleemidele (nt elanikkonna vananemine, kaasatus ja haridus) uute lahenduste pakkumises. Tuleb täiendavalt pingutada, et kiiresti saavutada digitaalarengu tegevuskavas[27] ning e-kaubandust ja internetipõhiseid teenuseid käsitlevas teatises[28] seatud eesmärgid. Järgmiste oluliste sammudena tuleb piirata võrguteenuste killustatust vastavalt riigipiiridele, edendada investeeringuid kiiretesse võrkudesse ja kasutada ära paberivabast avalikust haldusest saadavat kasu. Teenused 8. põhimeede: Toetada internetipõhiseid teenuseid, muutes makseteenused ELis tõhusamaks Teenustesektoris pakuvad eriti suuri võimalusi internetipõhised teenused. Nende võimaluste realiseerimiseks tuleb tagada õiged raamtingimused, eelkõige piiriüleselt. Nagu juba rõhutatud 2011. aasta aprilli ühtse turu aktis, tuleb erilist tähelepanu pöörata makseteenustele ja internetis tellitud kaupade kohaletoimetamise teenustele. Makseturu parandamine on esmase tähtsusega, kuna jätkuvalt esineb turule sisenemise tõkkeid[29] ning 35 % internetikasutajatest ei osta internetis kaupu ega teenuseid maksmisviisiga seotud kahtluste tõttu. Tuleb lahendada paljud probleemid, nagu ebapiisav ühtlustamine, ebapiisav konkurents mõnes kaardi- ja internetimaksete valdkonnas ning puudulikud stiimulid tehniliseks standardimiseks, nt mobiilimaksete valdkonnas. Seepärast teeb komisjon ettepaneku makseteenuste direktiivi läbivaatamiseks. Samuti esitab komisjon õigusakti ettepaneku kaardimaksete mitmepoolsete vahendustasude kohta. Teine prioriteet on tagada tõhusad, usaldusväärsed ja taskukohased internetis tellitud kaupade kohaletoimetamise teenused ning komisjon teeb 2013. aastal pärast üldsusega konsulteerimist otsused järgmiste sammude kohta. Nagu 2011. aasta aprilli ühtse turu aktis märgitud, esitas komisjon käesoleva aasta juunis tegevuskava,[30] et 2015. aastaks täielikult ära kasutada teenuste direktiivi kasvupotentsiaal. Liikmesriigid ja komisjon peavad tegema koostööd, et viivitamata rakendada asjaomased meetmed, nagu on üles kutsunud Euroopa Ülemkogu. Nad peaksid pöörama erilist tähelepanu teenuste direktiivi täielikule järgimisele ja selle majandusliku mõju suurendamisele, täielikult elektrooniliste ühtsete kontaktpunktide harta rakendamisele ja reguleeritud kutsealasid käsitlevate eeskirjade vastastikusele hindamisele. Samuti peaksid nad täielikult rakendama teenuste direktiivi mittediskrimineerimise klausli, mille kohaselt ei tohi teenuste osutajad erinevalt kohelda tarbijaid rahvuse või elukoha alusel, kui see ei ole objektiivselt põhjendatud. Peatselt esitatava Euroopa jaekaubanduse tegevuskava raames võtab komisjon kooskõlas 2011. aasta aprilli ühtse turu aktiga meetmeid ebaausate kauplemistavade tuvastamiseks ja nende vastu võitlemiseks. Sellised ebaausad kauplemistavad on eriti kahjulikud VKEdele. Kui ei saavutata piisavat edu ebaausate kauplemistavade kõrvaldamisel, sealhulgas toiduainete tarneahela toimimise parandamist käsitleva kõrgetasemelise foorumi raames, kavandab komisjon 2013. aastal asjakohaseid täiendavaid meetmeid. Digitaalne ühtne turg 9. põhimeede: Vähendada kiire sideinfrastruktuuri kasutuselevõtuga seotud kulusid ja suurendada tõhusust. Juurdepääs kiirele lairibaühendusele on innovatsiooni, konkurentsivõime ja tööhõive seisukohalt esmatähtis. Lairibaühenduse leviku suurenemisel 10 % suureneks SKP aastas 1–1,5 %[31] ja tööviljakus 1,5 %[32]. Lairibaühendusest tulenev uuendustegevus ettevõtetes edendab tööhõivet ja tänu sellele võib 2020. aastaks tekkida kuni 2 miljonit uut töökohta[33]. Hoolimata tehtud edusammudest investeeritakse ELis ikka veel liiga vähe kiirete lairibavõrkude kasutuselevõttu ühtsel turul ning Euroopa digitaalse tegevuskava kohaste eesmärkide saavutamisest kiire internetiühenduse valdkonnas ollakse veel kaugel[34]. Ühtne turg aitaks seda protsessi märkimisväärselt kiirendada ja leevendada vähese investeerimise peamist põhjust, milleks on põhjendamatult kõrged infrastruktuuri kasutuselevõtu kulud, mis võivad ulatuda kuni 80 %ni kogukuludest ja mida saaks olemasoleva infrastruktuuri mitmeotstarbelise taaskasutamise teel kuni neljandiku võrra vähendada[35]. Komisjon esitab ühised eeskirjad, mis võimaldavad ettevõtetel lairibaühenduse kasutuselevõtul kulusid võimalikult minimeerida. Komisjoni ettepaneku Euroopa Ühendamise Rahastu kohta kiire vastuvõtmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt aitaks tõhusalt välja arendada kiire lairibaühenduse ja digitaalteenuste infrastruktuuri, kasutades tõhusalt ELi eelarvet erainvesteeringute edendamiseks majanduse võtmevaldkonnas. Digitaalse ühtse turu eesmärkide elluviimiseks peab EL kiiresti lahendama ka muid probleeme, nt tagama spektri parema kasutamise ühtsel turul ja jätkama arutelusid ELi telekommunikatsiooni- ja autoriõigusealaste õigusaktide võimaliku muutmise kohta. Viimati nimetatud küsimuses kavatseb komisjon võtta järelmeetmeid vastavalt rohelisele raamatule audiovisuaalteoste internetis levitamise kohta ja viia kiiresti lõpule 2001. aasta autoriõiguse direktiivi läbivaatamise. E-arvete esitamine riigihangete puhul 10. põhimeede: Muuta e-arvete esitamine riigihangete puhul peamiseks arveldusviisiks. ELi ja liikmesriikide keskpika perspektiivi eesmärk peaks olema suund paberivabale avalikule haldusele, seda eelkõige piiriülesel tasandil. Euroopa digitaalse tegevuskavaga[36] on ette nähtud, et 2015. aastaks peaks e-valitsuse teenuste kasutamine suurenema ELi kodanike puhul 50 % ja ettevõtjate puhul 80 %. Eriti lootustandev valdkond on e-arved, mis peaksid komisjoni kava kohaselt saama 2020. aastaks peamiseks arveldusviisiks[37]. Selliste õigusaktide vastuvõtmine, millega nähakse ette e-arvete järjepidev kasutamine riigihangetes, muudaks avaliku sektori „juhtivaks turuks” e-arvete valdkonnas ja soodustaks e-arvete laiemat kasutamist majanduses. Asjaomaste meetmetega muudetakse riigihankelepingu sõlmimise järgsed menetlused tõhusamaks ja odavamaks kõigi osaliste, sealhulgas maksumaksjate jaoks. Samuti aitaks see vähendada ametiasutuste makseviivitusi. Avaliku sektori puhul osutavad esialgsed prognoosid, et paari järgmise aasta pärast oleks võimalik kokku hoida ligikaudu 1 miljard eurot aastas, kui kõik arved esitataks elektrooniliselt[38]. Lisaks tuleb võtta meetmeid, et hoida ära ühtse turu edasine killustumine, mis on tingitud erinevatel ja sageli siseriiklikel nõuetel põhinevate e-arvete riiklike süsteemide jätkuvast rakendamisest. See muudab piiriüleste lepingute sõlmimise teiste liikmesriikide ametiasutustega ettevõtete jaoks keerulisemaks ja kulukamaks. Seepärast paneb komisjon ette konkreetsed meetmed, et saavutada kõnealused eesmärgid 2013. aastaks. Riigihangetes e-arvetele üleminek täiendab ELi riigihanke-eeskirjade käimasolevat ajakohastamist,[39] mis on 2011. aasta aprilli ühtse turu akti üks põhimeede. Ametiasutused, kes kaupade, teenuste ja tööde hankimisel juba kasutavad elektroonilisi vahendeid, on teatanud 5–20 % kokkuhoiust. E-riigihanke rakendamine kogu ELis vähendaks avaliku sektori kulusid kokku vähemalt 100 miljardi euro võrra aastas[40]. Seda silmas pidades tegi komisjon ettepaneku minna 2016. aasta keskpaigaks täielikult üle e-hankele lepingu sõlmimise eelses etapis[41]. Nõukogu ja Euroopa Parlament peaksid ettepaneku võtma vastu viivitamata. 2.4. Sotsiaalse ettevõtluse, ühtekuuluvuse ja tarbijausalduse tugevdamine Kuna majanduskriis räsib kõige valusamini meie ühiskonna ja territooriumi kõige haavatavamaid osi, on komisjoni arvates oluline, et ühtse turu poliitika tagaks kaasava majanduskasvu ilma kedagi diskrimineerimata, võimaldaks osalemist majanduses ja ühiskonnas ning edendaks territoriaalset ühtekuuluvust. Vajadust kiiresti tegutseda rõhutab asjaolu, et keskmine töötuse määr ELis oli 2012. aasta juulis 10,4 %[42] ja ligikaudu 81 miljonit Euroopa kodanikku ohustab vaesus[43]. Ühtse turu poliitika peab aitama tegeleda sotsiaalse tõrjutuse algpõhjustega. Sotsiaalne majandus ja sotsiaalne ettevõtlus on peamised tegurid sotsiaalse innovatsiooni, kaasatuse ja usalduse tagamiseks. Usalduse suurendamiseks ühtsel turul ja sotsiaalse turumajanduse edendamiseks on vaja vastutustundlikke ja uuenduslikke ettevõtteid, kes suudavad positiivselt mõjutada ühiskonda ja keskkonda. Usaldus on oluline ka selleks, et tarbijad saaksid täielikult kasutada ühtse turu eeliseid ning turvaliselt tarbida riigisiseselt või teisest liikmesriigist ostetavaid kaupu ja teenuseid. Tarbijad 11. põhimeede: Parandada ELi turul ringlevate kaupade ohutust turujärelevalvet ja tooteohutust käsitlevate eeskirjade parema ühtlustamise ja jõustamise teel. Ohutusnõuete järgimise tagamiseks on EL loonud kiire, tõhusa ja usaldusväärse võrgustiku. Olemasolevate mehhanismide ühtsust ja jõustamist saab siiski veelgi parandada. Ühtsel turul, kus tooted ringlevad vabalt 27 liikmesriigi territooriumil, peab turujärelevalve olema hästi koordineeritud, et oleks võimalik kiiresti sekkuda suurel alal. Turujärelevalve peaks võimaldama tuvastada ohtlikud või muul viisil kahjulikud tooted ja vajaduse korral kõrvaldada need turult ning tagama ebaausate ja kuritegelike ettevõtete karistamise. Samuti peaks sellel olema jõuline ennetav mõju. Komisjon paneb ette seadusandlike ja mitteseadusandlike meetmete paketi, mis tagab tarbijatele ohutute ja nõuetele vastavate toodete ühtlase ühtse turu ning tervise ja keskkonna kaitse ning ohutuse. Samuti vähendaks see ettevõtete jaoks nõuete täitmisega seotud kulusid ja kõrvaldaks petturitest ettevõtjatest lähtuva ebaausa konkurentsi, eelkõige ELi välispiiridel tooteohutuskontrolli parema koordineerimise teel. Tarbijad nõuavad ostetavate toodete kohta järjest rohkem teavet. Tarbijate jaoks on arukate valikute tegemiseks esmatähtis teabe läbipaistvus ja võrreldavus. Nagu 2011. aasta aprilli ühtse turu aktis teatavaks tehtud, paneb komisjon ette metoodika toodete keskkonnamõju (sealhulgas kasvuhoonegaaside heide) arvutamiseks ning teeb teatavaks võimalused, kuidas seda mõju tarbijatele esitada. Sotsiaalne ühtekuuluvus ja sotsiaalne ettevõtlus 12. põhimeede: Anda kõigile ELi kodanikele juurdepääs põhimaksekontole, tagada pangakontotasude läbipaistvus ja võrreldavus ning muuta pangakonto vahetamine lihtsamaks. Juurdepääs maksekontole ja muudele pangateenustele on muutunud majanduslikus ja sotsiaalses elus osalemiseks hädavajalikuks, kuid siiski esineb veel diskrimineerimist elukoha, rahvuse või vahendite nappuse alusel. Kuna maksekontoga on seotud paljud teenused, on sellel oluline roll kodanike integreerimisel laiemasse sotsiaalsesse ja majanduslikku ellu. Sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse ja liikuvuse edendamiseks tuleb seega aidata kodanikke, kellel võib olla raskusi pangakonto avamisel. Püsivad probleemid seoses pangatasusid käsitleva teabe ebaselgusega muudavad ELi kodanike jaoks teadlike valikute tegemise keeruliseks. Kuna pakkumisi on keeruline võrrelda, väldivad tarbijad pangakontode vahetamist. Kõnealustele probleemidele lahenduste leidmiseks esitab komisjon õigusakti ettepaneku. Komisjon esitas 2011. aasta oktoobri sotsiaalettevõtluse algatuses[44] tegevuskava sotsiaalse ettevõtluse rolli tugevdamiseks ühtsel tulul, nagu oli ette nähtud 2011. aasta aprilli ühtse turu aktis. Tegevuskava rakendatakse praegu tihedas koostöös sotsiaalse ettevõtluse eksperdirühma ja asjaomaste sidusrühmadega. 2014. aasta algul hindab komisjon tehtud edusamme ja arutab, mida tuleks sotsiaalse ettevõtluse edendamiseks veel teha. Komisjoni eestvedamisel hakatakse alates 1. oktoobrist 2012 andma Diogo Vasconcelose sotsiaalse ettevõtluse auhinda. Sotsiaalse ettevõtluse valdkonnas on praegu kõige olulisem arendada vahendeid, millega suurendada usaldust sotsiaalsete ettevõtete vastu ja parandada selliste ettevõtete nähtavust. Tuleb koos välja töötada uued vahendid, millega tarbijatele, pankuritele, investoritele ja ametiasutustele teha selgeks sotsiaalsetest ettevõtetest saadav kasu. Komisjon töötab välja metoodika sotsiaalsetest ettevõtetest saadava sotsiaalmajandusliku kasu mõõtmiseks. Selleks et selgelt esile tuua, et sotsiaalsetesse ettevõtetesse tehtavad investeeringud tagavad kulude märkimisväärse kokkuhoiu ja tulude suurenemise (nt maksud või uued töökohad), tuleb välja töötada range ja korrapärane metoodika, mille alusel mõõta sotsiaalsete ettevõtete mõju ühiskonnale ilma liigse bürokraatiata. Sotsiaalse mõju mõõtmise metoodikat on muu hulgas vaja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondi käsitleva ettepaneku rakendamiseks ja sotsiaalse ettevõtluse toetuse rahastamisvahendi puhul, mida antakse sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmi raames, mille üle peavad Euroopa Parlament ja nõukogu praegu läbirääkimisi. Võttes arvesse, et töötajate proaktiivne osalemine ettevõtetes mõjutab oluliselt ühiskonna vastutustunnet ja tootlikkust, pöörab komisjon tähelepanu ka kooperatiividele ja töötajate osalusega ettevõtetele. Puue, sealhulgas vananemisega seotud puue, ei tohiks takistada kodanikel ja elanikkonna rühmadel ühtsest turust kasu saamast. Komisjon on praegu ette valmistamas algatust, et edendada puudega inimeste juurdepääsu kaupadele ja teenustele ühtsel turul. 3. KOKKUVÕTE Ühtse turu aktis II on esitatud 12 esmast prioriteeti, millele komisjon keskendub, et edendada majanduskasvu, tööhõivet ja usaldust ühtsel urul. Nende puhul on tegemist järgmiste sammudega sihiks seatud konkurentsivõimelise sotsiaalse turumajanduse suunas. Peame tegutsema koos, eelkõige koostöös Euroopa institutsioonidega ja liikmesriikidega, et viia need ellu võimalikult kiiresti. Komisjon kohustub esitama kõik peamised seadusandlikud ettepanekud 2013. aasta kevadeks ja kõik peamised mitteseadusandlikud meetmed hiljemalt kõnealuse aasta lõpuks. Komisjon kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles kiirendatud korras menetlema kõiki peamisi seadusandlikke meetmeid ja võtma need eelisjärjekorras vastu 2014. aasta kevadeks. Kiire rakendamise korral annab ühtse turu akt II koos ühtse turu aktiga I uusi võimalusi majanduskasvu, tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse edendamiseks 500 miljoni eurooplase jaoks. See näitab Euroopa kindlameelsust uue majanduskasvu tagamisel kriisist väljumise ühise tegevuskava abil. Peame tegutsema koos kiiresti ja sihiteadlikult. Me ei tohi kaotada aega. I LISA: ÜHTSE TURU AKTI II PÕHIMEETMED || Vahend || Põhimeede || Komisjoni ettepanek Täielikult integreeritud võrgustike väljaarendamine ühtsel turul 1 || Raudteetransport || Võtta vastu neljas raudteepakett, et parandada raudtee reisijateveoteenuste kvaliteeti ja kulutõhusust. || Õigusakti ettepanek esitatakse 2012. aasta neljandas kvartalis. 2 || Meretransport || Võtta vastu „sinise vööndi” pakett, et luua meretranspordi tõeline ühtne turg. || Seadusandlike ja mitteseadusandlike meetmete pakett esitatakse 2013. aasta teises kvartalis. 3 || Lennutransport || Kiirendada Ühtse Euroopa taeva algatuse rakendamist uute meetmete abil. || Tegevuskava koos seadusandlike meetmetega esitatakse 2013. aasta teises kvartalis. 4 || Energia || Rakendada tegevuskava, et parandada kolmanda energiapaketi rakendamist ja jõustamist. || Tegevuskava esitatakse 2012. aasta neljandas kvartalis. Kodanike ja ettevõtjate piiriülese liikuvuse edendamine 5 || Kodanike liikuvus || Arendada EURESe portaal tõeliseks Euroopa töö- ja töötajate otsimise vahendiks. || Komisjon teeb seadusandliku otsuse 2012. aasta neljandas kvartalis. 6 || Juurdepääs rahastamisele || Edendada pikaajalisi investeeringuid reaalmajandusse, hõlbustades juurdepääsu pikaajalistele investeerimisvahenditele. || Õigusakti ettepanek esitatakse 2013. aasta teises kvartalis. 7 || Ettevõtluskeskkond || Ajakohastada ELi maksejõuetuseeskirjad, et hõlbustada ettevõtete püsimajäämist ja anda ettevõtjatele teine võimalus. || Õigusakti ettepanek ja teatis esitatakse 2012. aasta neljandas kvartalis. Digitaalmajanduse toetamine kogu Euroopas 8 || Teenused || Vaadata läbi makseteenuste direktiiv ja teha ettepanek mitmepoolsete vahendustasude kohta, et muuta makseteenused ELis tõhusamaks. || Õigusakti ettepanek esitatakse 2013. aasta teises kvartalis. 9 || Digitaalne ühtne turg || Võtta vastu ühised eeskirjad, et vähendada kiire lairibaühenduse kasutuselevõtuga seotud kulusid ja suurendada tõhusust. || Õigusakti ettepanek esitatakse 2013. aasta esimeses kvartalis. 10 || E-arvete esitamine riigihangete puhul || Võtta vastu õigusaktid, millega muudetakse e-arvete esitamine riigihangete puhul peamiseks arveldusviisiks. || Õigusakti ettepanek esitatakse 2013. aasta teises kvartalis. Sotsiaalse ettevõtluse, ühtekuuluvuse ja tarbijausalduse tugevdamine 11 || Tarbijad || Parandada ELi turul ringlevate kaupade ohutust, vaadates läbi üldise tooteohutuse direktiivi ning võttes vastu uue ühtse turujärelevalve määruse ja täiendavate meetmete kava. || Seadusandlike ja mitteseadusandlike meetmete pakett esitatakse 2012. aasta neljandas kvartalis. 12 || Sotsiaalne ühtekuuluvus ja sotsiaalne ettevõtlus || Võtta vastu seadusandlik algatus, et võimaldada kõigile ELi kodanikele juurdepääs põhimaksekontole, tagada pangakontotasude läbipaistvus ja võrreldavus ning muuta pangakonto vahetamine lihtsamaks. || Õigusakti ettepanek esitatakse 2012. aasta neljandas kvartalis. II LISA: Ühtse turu akt I: meetmete hetkeseis Vahend || Meede || Tulemus / Hetkeseis Rahaliste vahendite kättesaadavus VKEde jaoks || PÕHIMEEDE Võtta vastu õigusakt riskikapitalifondide kohta. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 7. detsembril 2011. Võtta vastu tegevuskava, mis käsitleb rahaliste vahendite kättesaadavust VKEde jaoks. || Euroopa Komisjon võttis tegevuskava vastu 7. detsembril 2011. Vaadata läbi läbipaistvuse direktiiv. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 25. oktoobril 2011. Vaadata läbi prospektidirektiivi rakendusmäärus || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 30. märtsil 2012. Vaadata läbi turu kuritarvitamist käsitlev direktiiv. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 20. oktoobril 2011. Vaadata läbi finantsinstrumentide turgude direktiiv. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 20. oktoobril 2011. Kodanike liikuvus || PÕHIMEEDE Vaadata läbi kutsekvalifikatsioonide tunnustamise süsteem. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 19. detsembril 2011. Avaldada valge raamat pensionide kohta: || Euroopa Komisjon avaldas valge raamatu 16. veebruaril 2012. Võtta vastu õigusakt täiendavate pensioniõiguste kohta (õiguste ülekandmise võimalus). || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 9. oktoobril 2007. Vaadata läbi tööandjapensioni kogumisasutuse direktiiv. || Euroopa Komisjon on õigusakti ettepanekut ettevalmistamas. Luua Euroopa oskuste pass. || Euroopa Komisjon on passi ettevalmistamas. Võtta vastu nõukogu soovitus mitteformaalse ja informaalse õppe kohta. || Euroopa Komisjon esitas ettepaneku nõukogu soovituseks 5. septembril 2012. Intellektuaalomandiõigused || PÕHIMEEDE Võtta vastu õigusakt ühtse patendikaitse kohta. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 13. aprillil 2011. Uurida intellektuaalomandiõiguste väärtustamise vahendi väljatöötamise võimalusi. || Euroopa Komisjon uurib sellise vahendi väljatöötamise võimalusi. Võtta vastu õigusakt õiguste kollektiivse haldamise kohta. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 11. juulil 2012. Võtta vastu õigusakt omanikuta teoste kohta. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 24. mail 2011. Suurendada intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse rolli. || Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid määruse vastu 19. aprillil 2012 pärast komisjoni poolt 24. mail 2011 esitatud õigusakti ettepanekut. Tõhusamalt võidelda piraatluse ja võltsimise vastu. || Euroopa Komisjon on pidamas konsultatsioone järgmiste sammude kohta. Esitada õigusakti ettepanek kehtiva tollimääruse muutmiseks. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 24. mail 2011. Ajakohastada Euroopa kaubamärgisüsteemi. || Euroopa Komisjon on õigusakti ettepanekut ettevalmistamas. Tarbijad || PÕHIMEEDE Võtta vastu õigusakt vaidluste kohtuvälise lahendamise / vaidluste veebipõhise lahendamise kohta. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 29. novembril 2011. Jätkata tööd seoses Euroopa ühtse lähenemisviisiga ühistele kahjunõuetele. || Euroopa Komisjon on kaalumas poliitikavalikuid. Vaadata läbi üldine tooteohutuse direktiiv. || Euroopa Komisjon on õigusakti ettepanekut ettevalmistamas. Koostada tegevuskava turujärelevalve kohta. || Euroopa Komisjon on tegevuskava ettevalmistamas. Esitada ettepanek toodete ökoloogilise jalajälje algatuse kohta. || Euroopa Komisjon on algatust ettevalmistamas. Avaldada teatis reisijate õiguste kohta. || Euroopa Komisjon võttis teatise vastu 19. detsembril 2011. Vaadata läbi reisipakette käsitlev direktiiv. || Euroopa Komisjon on õigusakti ettepanekut ettevalmistamas. Tagada pangatasude läbipaistvus. || Euroopa Komisjon on õigusakti ettepanekut ettevalmistamas. Esitada õigusakt laenuvõtjate kaitse kohta hüpoteeklaenu turul. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 31. märtsil 2011. Teenused || PÕHIMEEDE Vaadata läbi õigusakt Euroopa standardimissüsteemi kohta. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 1. juunil 2011. Tagada teenuste direktiivi rakendamine. || Euroopa Komisjon võttis teatise vastu 8. juunil 2012. Viia läbi tulemuslikkuse kontroll liidu õigusaktide ühise konkreetse kohaldamise kohta liikmesriikide peamistes sektorites (ehitus, turism, ettevõtlusteenused). || Euroopa Komisjon võttis 8. juunil 2012 vastu teatise. Käivitada algatus võitluseks ebaausate kauplemistavade vastu. || Euroopa Komisjon on teatist ettevalmistamas. Luua ettevõtlusteenustealane kõrgetasemeline töörühm. || Euroopa Komisjon teeb kõrgetasemelise töörühma loomiseks ettevalmistusi. Võrgud || PÕHIMEEDE Võtta vastu energia- ja transpordiinfrastruktuuri käsitlevad õigusaktid strateegiliste projektide elluviimiseks. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 19. oktoobril 2011. Võtta vastu otsus raadiospektripoliitika programmi kohta. || Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid otsuse vastu 15. veebruaril 2012 pärast komisjoni poolt 20. septembril 2010 esitatud õigusakti ettepanekut. Digitaalne ühtne turg || PÕHIMEEDE Võtta vastu õigusakt e-allkirja, e-identimise ja e-audentimise kohta. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 4. juunil 2012. Esitada ettepanek rändlustasude kohta. || Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid määruse vastu 30. mail 2012 pärast komisjoni poolt 6 juulil 2011 esitatud õigusakti ettepanekut. Esitada tegevuskava e-kaubanduse arendamise kohta. || Euroopa Komisjon võttis tegevuskava vastu 11. jaanuaril 2012. Esitada liikmesriikidele suunised selle kohta, kuidas tuvastada tarbijate põhjendamatut diskrimineerimist rahvuse / asukohariigi alusel. || Euroopa Komisjon esitas teenuste paketi raames talituste töödokumendi 8. juunil 2012. Vaadata läbi avaliku sektori valduses oleva teabe direktiiv. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 12. detsembril 2011. Sotsiaalne ettevõtlus || PÕHIMEEDE Võtta vastu õigusakt, millega lihtsustatakse sotsiaalsete investeerimisfondide kasutamist. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 7. detsembril 2011. Võtta vastu õigusakt Euroopa sihtasutuse põhikirja kohta. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 8. veebruaril 2012. Käivitada sotsiaalse ettevõtluse algatus. || Euroopa Komisjon käivitas algatuse 25. oktoobril 2011. Võtta vastu teatis ettevõtjate sotsiaalse vastutuse kohta. || Euroopa Komisjon võttis teatise vastu 25. oktoobril 2011. Õigusakti ettepanek ettevõtete mittefinantsalase aruandluse kohta. || Euroopa Komisjon on õigusakti ettepanekut ettevalmistamas. Maksustamine || PÕHIMEEDE Vaadata läbi energia maksustamise direktiiv. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 13. aprillil 2011. Kehtestada ettevõtete ühine konsolideeritud tulumaksubaas. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 16. märtsil 2011. Määrata kindlaks käibemaksustrateegia elemendid. || Euroopa Komisjon võttis teatise vastu 6. detsembril 2011. Lahendada kodanike piiriülese maksustamisega seotud probleemid. || Euroopa komisjon võttis 11. novembril 2011 vastu teatise topeltmaksustamise vältimise kohta ja 15. detsembril 2011 teatise ja soovituse pärandi maksustamise kohta. Sotsiaalne ühtekuuluvus || PÕHIMEEDE Võtta vastu õigusakt, millega rakendatakse töötajate lähetamise direktiivi ja täpsustatakse asutamisvabaduse/teenuste osutamise vabaduse kasutamist koos sotsiaalsete põhiõigustega. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepanekud 21. märtsil 2012, kuid võttis seejärel tagasi ettepaneku, millega täpsustatakse asutamisvabaduse/teenuste osutamise vabaduse kasutamist koos sotsiaalsete põhiõigustega. Esitada teatis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kohta. || Euroopa Komisjon võttis teatise vastu 20. detsembril 2011. Vaadata läbi Altmarki-järgne pakett. || Euroopa Komisjon võttis seadusandliku otsuse vastu 20. detsembril 2011. Esitada algatus, mis käsitleb juurdepääsu põhimaksekontole. || Euroopa Komisjon võttis soovituse vastu 18. juulil 2011. Ettevõtluskeskkond || PÕHIMEEDE Võtta vastu õigusakt, millega lihtsustatakse raamatupidamisdirektiive. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 25. oktoobril 2011. Võtta vastu direktiiv, et lihtsustada eelkõige mikro-majandusüksuste finantsaruandluskohustusi. || Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid direktiivi vastu 14. märtsil 2012 pärast komisjoni poolt 26 veebruaril 2009 esitatud õigusakti ettepanekut. Võtta vastu Euroopa osaühingu põhikiri. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 25. juunil 2008. Võtta kasutusele Euroopa lepinguõiguse vabatahtlik vahend. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 11. oktoobril 2011. Võtta vastu määrus võlgade piiriülese sissenõudmise lihtsustamiseks. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 20. juulil 2011. Riigihanked || PÕHIMEEDE Vaadata läbi riigihangete direktiivid. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 20. detsembril 2011. Võtta vastu (muudetud) direktiiv kontsessioonilepingute sõlmimise kohta. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 20. oktoobril 2011. Võtta vastu õigusakt kolmandate riikide juurdepääsu kohta ELi riigihangetele. || Euroopa Komisjon esitas õigusakti ettepaneku 21. märtsil 2012. [1] Euroopa Komisjoni arvutused makromajandusliku mudeli QUEST II alusel. Üksikasjalikumad andmed mudeli kohta on kättesaadavad aadressil http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication1719_en.pdf [2] Euroopa Komisjoni teatis: „Ühtse turu akt: Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. „Üheskoos uue majanduskasvu eest”, KOM(2011) 206 (lõplik). [3] Mario Monti aruanne Euroopa Komisjoni presidendile „Uus ühtse turu strateegia”; 9. mai 2010. [4] Euroopa Parlament: „Ühtse turu loomine tarbijatele ja kodanikele” (Grechi aruanne); A7-0132/2010 [5] Euroopa Ülemkogu järeldused, 23. oktoober 2011; EUCO 52/11. [6] Euroopa Komisjoni teatis: „Ühtse turu parem juhtimine”, KOM(2012) 259. [7] Euroopa Parlamendi 14. juuni 2012. aasta resolutsioon „Ühtse turu akt ja järgmised sammud majanduskasvuks”, (2012/2663(RSP)). [8] Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Ühtse turu akt II – põhimeetmed”, CESE 1575/2012 [9]Euroopa Komisjon: „Ühtne turg inimeste silme läbi”, http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/docs/20concerns/publication_en.pdf [10] Euroopa Komisjoni teatis: „Üleilmastumisajastu ühendatud tööstuspoliitika”, KOM (2010) 614. [11] Euroopa Komisjoni teatis: „Euroopa digitaalne tegevuskava”, KOM (2010) 245. [12] Euroopa Komisjoni teatis: „Innovatiivne liit”, KOM (2010) 546. [13] Kõik käesolevas dokumendis kavandatud meetmed on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga (2007–2013) ja uue mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) ettepanekuga. [14] Arvutatud tonnkilomeetrites. Põhineb EUROSTATi andmetel. [15] Euroopa Komisjoni teatis: „Merenduse ja meremajanduse jätkusuutliku kasvu võimalused”, KOM (2012) 494. [16] Põhineb Euroopa taeva tulemuslikkuse hindamise organi ja tulemuslikkuse hindamise komisjoni aruannetes esitatud hinnagutel. [17] Uuring tarbijatele suunatud elektrienergia jaeturu toimimise kohta ELis, http://ec.europa.eu/consumers/consumer_research/market_studies/ retail_energy_market_study_en.htm [18] Euroopa energiasüsteemidesse tuleb 2020. aastaks investeerida ligikaudu 1 triljon eurot, millest 200 miljardit elektri- ja gaasivõrkudesse, http://ec.europa.eu/energy/publications/doc/2011_energy2020_en.pdf [19] Uuenduslike ettevõtete ja sobivate investorite piiriülese kokkuviimise eksperdirühma eesistuja aruanne, Euroopa Komisjon 2012, http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/ index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=6008&no=1 [20] Eelkõige ühtekuuluvuspoliitika raames. [21] Alates finantskriisi algusest 2008. aastal on Euroopa Investeerimispank rahastanud 40 miljardi euro ulatuses rohkem kui 210 000 VKEd. Euroopa Komisjoni teatis: „Tegevuskava VKEde rahastamisvõimaluste parandamiseks”, KOM(2011) 870 (lõplik). [22] Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse eesmärk on kaasata kapitaliturgudel institutsionaalseid investoreid infrastruktuuriprojektide rahastamisse. EL käivitas 2012. aasta juulis ELi-EIP projektivõlakirjade algatuse katseetapi. [23] Komisjon on algatanud üldsusega konsulteerimise. Vt: http://ec.europa.eu/taxation_customs/common/consultations/tax/2012_venture_capital_en.htm [24] Euroopa Komisjoni teatis: „Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm ELis - Sektoripõhise vähendamise kavad ja 2009. aasta meetmed”, KOM(2009) 544, ning http://ec.europa.eu/enterprise/policies/better-regulation/documents/ab_studies_2009_en.htm. [25] Euroopa Komisjoni teatis: „Käibemaksu tuleviku kohta”, KOM (2011) 851. [26] McKinsey Global Institute, „Internet matters, the net's sweeping impact on growth, jobs and prosperity”, mai 2011. [27] Euroopa Komisjoni teatis: „Euroopa digitaalne tegevuskava”, KOM(2010) 245 (lõplik). [28] Euroopa Komisjoni teatis: „Ühtne raamistik usalduse loomiseks digitaalse ühtse turu vastu seoses e-kaubanduse ja internetipõhiste teenustega”, KOM(2011) 942. [29] Eurostat, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutust kodumajapidamistes ja üksikisikute poolt käsitlev ühenduse 2009. aasta uuring. [30] Kui liikmesriigid seda täielikult kohaldaksid, tagaks see ELis täiendava majanduskasvu mahus 2,6 % SKPst. Euroopa Komisjoni teatis: „Teenindussektori majanduskasvu edendamise partnerlus 2012–2015”, KOM(2012) 261. [31] Czernich, N., Falck, O., Kretschmer, T., ja Woessman, L. (2009) Broadband infrastructure and economic growth (CESinfo töödokument nr 2861). [32]Booz & Company (2012) Maximising the impact of Digitalisation http://www.booz.com/media/uploads/BoozCo_Maximizing-the-Impact-of-Digitization.pdf [33] Komisjoni hinnang liikmesriikide uuringute alusel (Liebenau, J., Atkinson, R., Karrberg, P., Castro, D. and Ezell, S., 2009, The UK Digital Road to Recovery; Katz R.L. et al , 2009, The Impact of Broadband on Jobs and the German Economy). [34] Euroopa Komisjoni teatis: „Euroopa digitaalne tegevuskava”, KOM(2010) 245. [35] Analysis Mason (2008), The costs of deploying fibre-based next-generation broadband infrastructure. [36] Euroopa Komisjoni teatis: „Euroopa digitaalne tegevuskava”, KOM(2010) 245. [37] Euroopa Komisjoni teatis: „Elektrooniliste arvete eeliste ärakasutamine Euroopa hüvanguks”, KOM(2010) 712. [38] See näitaja põhineb komisjoni hinnangul, mis tugineb avalikult kättesaadavatele andmetele. Komisjoni algatuse tegelik mõju võib sellest näitajast erineda. [39] Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv riigihangete kohta, KOM/2011/896 (lõplik) ning ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste hankeid, KOM(2011) 895(lõplik), ühtse turu akti I põhimeede. [40] Euroopa Komisjoni teatis: „E-hangete strateegia”, KOM(2012) 179 final. [41] Euroopa Komisjoni teatis: „E-hangete strateegia”, KOM(2012) 179 final. [42] Eurostat [43]Eurostat EU-SILC, vaatlusaasta 2010. [44] Euroopa Komisjoni teatis: „Sotsiaalettevõtluse algatus”, KOM(2011) 682.