SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Ukraina on arendanud alates 2014. aastast tugevat partnerlust Euroopa Liiduga, minnes kaugemale tavapärasest kahepoolsest koostööst, et saavutada järkjärguline poliitiline assotsieerumine ja majanduslik integratsioon. 1. septembril 2017 jõustunud ELi-Ukraina assotsieerimisleping, mis sisaldab põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda käsitlevaid sätteid, on peamine vahend, mis toob Ukraina ja ELi teineteisele lähemale. Lisaks tihedamate poliitiliste sidemete, tugevamate majandussidemete ja ühiste väärtuste austamise edendamisele on lepinguga loodud kindel raamistik selleks, et viia ellu põhjalik reformikava, milles keskendutakse korruptsioonivastasele võitlusele, sõltumatule kohtusüsteemile, õigusriigile ja paremale ettevõtluskliimale. EL on pidevalt toetanud neid reforme, mis on olulised selleks, et meelitada keskpikas perspektiivis ligi investeeringuid, suurendada tootlikkust ja tõsta elatustaset. Muude toetusvahendite kasutamise kõrval on EL andnud Ukrainale viis korda järjest makromajanduslikku finantsabi, andes aastatel 2014–2021 laenudena kokku 5 miljardit eurot.

Ent hoolimata pikaajalisest strateegilisest poliitilisest suundumusest ja pühendumisest reformide elluviimisele seisab Ukraina endiselt silmitsi suurte probleemidega. Alates COVID-19 pandeemia puhkemisest on nakatunud enam kui 3,8 miljonit ja nakkuse tõttu surnud peaaegu 100 000 inimest. Majanduskasv taastus 2021. aastal aeglaselt (eeskätt jaemüügi- ja ehitussektori toel) ning tulevikuväljavaateid varjutavad märkimisväärsed riskid. Inflatsioon kiirenes ja jõudis 2021. aasta lõpuks 10 %-le. Kasvavad geopoliitilised pinged piiril Venemaaga on tublisti mõjutanud kindlustunnet, eelkõige välisinvestorite seas. Omavaluuta on alates 2021. aasta novembri keskpaigast kaotanud 9 % oma väärtusest USA dollari suhtes, hoolimata samal ajavahemikul toimunud Ukraina keskpanga sekkumistest kogusummas umbes 1,6 miljardit USA dollarit, mille tulemusel ametlikud reservid kahanesid 5,5 %.

Selles kontekstis tõusis Ukraina valitsuse eurovõlakirjade tootlus 2022. aasta jaanuari keskel ebaproportsionaalselt kõrgeks. Seega ei ole enam võimalik Ukraina maksebilansi puudujäägi jätkusuutlik katmine erasektori vahenditega. Vastavalt Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) viimastele prognoosidele, mis esitati 8. novembril 2021 lõpule viidud ja 22. novembril 2021 heaks kiidetud esimeses programmi läbivaatamises, suurendab juurdepääsu puudumine kapitaliturgudele riigi rahastamispuudujääki 2022. aastal vähemalt 2,5 miljardi USA dollari võrra. Peale selle õõnestavad Ukraina juba niigi ohustatud majanduslikku ja finantsstabiilsust suurenevad geopoliitilised pinged. Pidevad julgeolekuohud on juba kaasa toonud märkimisväärse kapitali väljavoolu. Kahjulik mõju tulevastele investeeringutele, mille vallas Ukraina on juba niigi naaberriikidest maha jäänud, vähendab veelgi riigi suutlikkust panna vastu nii majandus- kui ka poliitilistele šokkidele. Lisaks panevad praegu Ukrainat ähvardavad arvukad ohud suure surve alla riigi institutsioonid seoses vajadusega kaitsta oma kodanikke, mis tekitab märkimisväärseid lisariske riigi ja laiema ühiskonna üldisele stabiilsusele.

Võttes arvesse asjaolu, et tulenevalt suurenenud geopoliitilisest ebakindlusest ja selle mõjust majanduslikule olukorrale Ukrainas on kaotatud juurdepääs rahvusvahelistele kapitaliturgudele, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku anda stabiilsuse edendamiseks Ukrainas laenudena 1,2 miljardit eurot makromajanduslikku finantsabi.

Erakorraline makromajanduslik finantsabi, mis on kavandatud kiire toetuse andmiseks ägeda kriisi ajal ja riigi vastupanuvõime suurendamiseks, makstakse välja 12 kuu jooksul kahes osas. Esimene osamakse tehakse poliitilise eeltingimuse täitmise ja IMFi programmi rahuldava elluviimise korral pärast käesoleva ettepaneku heakskiitmist, ELi esindava Euroopa Komisjoni ja Ukraina vahel kokku lepitud struktuuripoliitika meetmeid sisaldav vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumisel. Teise osamakse tegemine on seotud nii IMFi programmi kui ka vastastikuse mõistmise memorandumis kokku lepitud poliitikameetmete jätkuva rahuldava elluviimisega. Vastastikuse mõistmise memorandumis, mis on kõnealuse erakorralise makromajandusliku finantsabi andmise alus, keskendutakse tõenäoliselt piiratud arvule teostatavatele lühiajalistele poliitikameetmetele kõige kiiremat tegutsemist nõudvates poliitikavaldkondades, nagu majandusliku vastupanuvõime ja stabiilsuse suurendamine, valitsemine ja õigusriik ning energeetika. Järgmise pikaajalisema makromajandusliku finantsabi kavandamisel võidakse vaadata praegusest kriisist kaugemale ja keskenduda laiematele reformiprioriteetidele. Kavandatava meetme rakendamisega samal ajal antakse tõenäoliselt toetust ka naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendist „Globaalne Euroopa“ rahastatava eelarvetoetuse raames. Väljakuulutatud 120 miljoni euro suurune lisatoetus sellest instrumendist on oluline, et veelgi suurendada Ukraina riigi ülesehitamise ja vastupanuvõime suurendamise alaseid püüdlusi. Peale selle teeb EL Ukrainaga tihedat koostööd seoses Ukraina taotlusega saada olukorra stabiliseerudes korrapärast makromajanduslikku finantsabi.

Nagu käesoleva ettepaneku juurde kuuluvas komisjoni talituste töödokumendis täpsemalt selgitatud, leiab komisjon, tuginedes muu hulgas Euroopa välisteenistuse koostatud hinnangule poliitilise olukorra kohta, et kavandatud makromajandusliku finantsabi andmise poliitilised ja majanduslikud eeltingimused on täidetud.

•Üldine taust

Ukraina ja Venemaa piiril esinevatest geopoliitilistest pingetest ja julgeolekuprobleemidest tulenevad riskid on alates novembri keskpaigast pidevalt suurenenud. Need on avaldanud ränka mõju investorite kindlustundele, mida tõendab kapitali katkematu väljavool ja ametlike välisvaluutareservide kahanemine. Grivna nõrgenemine hoolimata Ukraina keskpanga pidevast omavääringut toetavast sekkumisest ning asjaolu, et valitsus on sisuliselt kaotanud juurdepääsu kapitaliturgudele, suurendavad märkimisväärselt riske Ukraina makromajanduslikele väljavaadetele. Pärast oodatust väiksemat, vaid 4 % majanduslangust 2020. aastal kahanes sisemajanduse koguprodukt 2021. aasta esimeses kvartalis eelmise aastaga võrreldes 2,2 %. Teises kvartalis toimunud 5,7 % suurune kasv võrreldes eelmise aastaga on pettumust valmistav, arvestades varasema languse suurust, ja sellele järgnes kasvu aeglustumine 2,7 %-le kolmandas kvartalis. Väikese kasvu põhjuseks on nii praegune keeruline pandeemiaolukord (COVID-19 juhtumite arv kasvab ja 2022. aasta jaanuari lõpu seisuga oli vaktsineerituse tase võrdlemisi madal (33 %)) kui ka suurenevate pingete mõju kindlustundele, samuti piiravad struktuursed tegurid, sealhulgas pidevalt madal investeeringute määr. Tulevaste poliitiliste jõupingutuste tegemisel jäävad investeerimist pärssivate märkimisväärsete struktuursete takistustena tähelepanu keskmesse endiselt laialt levinud korruptsioon ja riigile kuuluvate ettevõtete tiheda võrgustiku lõpetamata juhtimisreform.

Võttes arvesse rahapakkumise kasvu ja kiirenevat inflatsiooni, tõstis Ukraina keskpank ajavahemikus 2021. aasta juunist 2022. aasta jaanuarini oma baasintressimäära 400 baaspunkti võrra 10 %-le. Pärast inflatsioonitempo märkimisväärset aeglustumist 2020. aasta esimeses pooles oli inflatsioon hakanud 2020. aasta novembris taas kiirenema. Tarbekaupade hinnatõus oli 2021. aasta septembris keskmiselt 11 % ja aeglustus detsembris, jõudes 10 %-le. Tarbijahinnaindeksi inflatsioon kiireneb endiselt: 2021. aasta detsembris oli see muljetavaldav 62,2 %. Ehkki Ukraina keskpank leiab, et inflatsiooni haripunkt on saavutatud, on 2022. aastal oodata täiendavat rahapoliitika karmistamist, eriti selleks, et hoida inflatsioon 4–6 % eesmärgi piires. Võttes arvesse seda, et rahastamistingimusi muudetakse praegu kogu maailmas järk-järgult rangemaks, ning kuna Ukraina puhul on tegemist tekkiva turuga, suurendab riigi haavatavust veelgi üleilmsete riskide ümberhindamine.

Tänu majanduskasvu taastumisele ja suuremale maksutulule hinnatakse 2021. aasta riigieelarve puudujäägi suuruseks 3,1 % sisemajanduse koguproduktist, mis on 200 baaspunkti võrra väiksem kui algselt kavandatud puudujääk. Riigi tulud suurenesid 2021. aastal 24 % ehk kavandatust 2,8 protsendipunkti rohkem ning riigi kulutused kasvasid 11 % ehk 1,5 protsendipunkti vähem kui oli eesmärgiks võetud. Neid tulemusi arvesse võttes läks riigi rahandusel möödunud aastal hästi. 2022. aasta eelarvepuudujäägi suuruseks on praegu kavandatud 3,5 % sisemajanduse koguproduktist, kuid tegelik tulemus on äärmiselt ebakindel, võib olla märgatavalt halvem ja sõltub eeskätt rahvusvahelise geopoliitilise olukorra arengust.

Pärast majanduskasvu taastumist asendus 2020. aasta märkimisväärne jooksevkonto ülejääk, mis kajastas nõudluse kokkutõmbumist, 2021. aastal puudujäägiga. 2020. aastal oli jooksevkonto ülejääk 5,3 miljardit USA dollarit, ajavahemikus 2021. aasta jaanuarist augustini aga registreeriti 830 miljoni USA dollari suurune puudujääk (0,5 % sisemajanduse koguproduktist). Sama ajavahemiku jooksul suurenesid kauba eksport ja import eelmise aastaga võrreldes vastavalt 36 % ja 30 %, mille tulemuseks oli 3 miljardi USA dollari suurune kaubavahetuse puudujääk. Teenuste valdkonnas, kus eksport ja import suurenesid vastavalt 12 % ja 21 %, oli 2,3 miljardi USA dollari suurune ülejääk. Esmane tulu jäi märkimisväärsesse, 3 miljardi USA dollari suurusesse puudujääki – vastupidiselt ajavahemikule 2020. aasta jaanuarist augustini, kui see oli 3,2 miljardi USA dollari suuruses ülejäägis – hoolimata sellest, et rahasaadetised suurenesid 18 %, kasvades 8,9 miljardi USA dollarini. 2021. aasta esimeses pooles taastusid märkimisväärselt ka välismaised otseinvesteeringud, eelkõige tänu tulu reinvesteerimisele.

Ametlikud välisvaluutareservid osutusid 2020. aastal kogu pandeemia vältel stabiilseks ning olid 2021. aasta augustis isegi kõigi aegade suurimad (31,6 miljardit USA dollarit), sisaldades IMFi eraldatud eriarveldusühikuid 2,73 miljardi USA dollari ulatuses. Hoolimata reservide väikesest kahanemisest 2021. aasta septembris jätkasid need kasvamist ja olid mullu detsembris endiselt peaaegu 31 miljardit USA dollarit, mida on 6 % rohkem kui aasta varem. Sama eeldatakse, et pärast investorite kindlustunde hiljutist muutumist ja keskpanga sekkumiste tagamist valuutaturul enam kui 700 miljoni USA dollari ulatuses 2022. aasta alguses on ametlikud kahanenud.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 25. mail 2020 vastu otsuse 701/2020/EL, mis käsitles eelmise makromajandusliku finantsabi andmist Ukrainale laenudena kogusummas 1,2 miljardit eurot (osana makromajandusliku finantsabi paketist laienemisprotsessis osalevatele ja Euroopa naabruses asuvatele riikidele COVID-19 pandeemia kontekstis). Abi maksti täielikult välja 2020.–2021. aastal.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Kavandatud makromajanduslik finantsabi on kooskõlas Euroopa naabruspoliitika eesmärkidega. See aitab toetada Euroopa Liidu eesmärki tagada majanduslik stabiilsus ja areng Ukrainas ning vastupanuvõime Euroopa idanaabruses üldisemalt. Kõnealuse abi andmisega toetatakse ametiasutuste jõupingutusi stabiilse makromajandusliku raamistiku loomisel ja kaugeleulatuvate struktuurireformide elluviimisel ning niiviisi suurendatakse kokkuvõttes Ukrainas rakendatavate ELi meetmete lisaväärtust ja parandatakse muus vormis riigile antava ELi finantsabi, sealhulgas eelarvetoetuse meetmete ja praeguse mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) raames välisrahastamisvahendite kaudu antavate toetuste tulemuslikkust. Kavandatud erakorraline makromajanduslik finantsabi on osa ELi paketist, mis sisaldab ka toetuskomponenti, milleks eraldatakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendist „Globaalne Euroopa“ täiendavad 120 miljonit eurot, ning see on Ukrainale antava üldise rahvusvahelise toetuse lahutamatu osa. Makromajanduslik finantsabi täiendab ka edaspidi muude mitme- ja kahepoolsete rahastajate antavat abi.