EUROOPA KOMISJON Strasbourg, 13.6.2017 COM(2017) 331 final 2017/0136(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), ja muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise korra ja sellega seotud asutustega ning kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise nõuetega (EMPs kohaldatav tekst) {SWD(2017) 246 final}

{SWD(2017) 247 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST 1.1.Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Tuletislepingud on Euroopa pankade ja ettevõtjate jaoks oluline vahend oma riskide juhtimiseks olenemata sellest, kas need on seotud intressimäärade muutumise, valuutakursi kõikumise või äripartnerite makseviivitusega. Samas on läbipaistvuse puudumine tuletisinstrumentide turgudel kahetsusväärsel kombel võimaldanud edasi kanduda negatiivsel mõjul. Finantsstabiilsuse kaitsmiseks tuleb tuletisinstrumentide turgusid niisiis tõhusalt reguleerida ja kontrollida. Võttes arvesse finantsturgude üleilmset olemust ja kooskõlas G20 2009. aasta Pittsburghi kokkuleppega vähendada tuletisinstrumentide laialdase kasutamisega seotud süsteemset riski võttis EL 2012. aastal vastu Euroopa turu infrastruktuuri määruse. Selle määruse olulise elemendina tuleb standardsed börsivälised tuletislepingud kliirida keskse vastaspoole kaudu. Keskne vastaspool on turu infrastruktuur, mis vähendab süsteemset riski ja suurendab finantsstabiilsust, kuna ta seisab tuletislepingu kahe vastaspoole vahel (st tegutseb müüja jaoks ostjana ja ostja jaoks müüjana) ja vähendab sellega mõlema poole riski. Samuti on Euroopa turu infrastruktuuri määrusega kehtestatud kesksetele vastaspooltele ranged organisatsioonilised, äritegevust käsitlevad ja usaldatavusnõuded ning kesksete vastaspoolte usaldatavusnõuete täitmise järelevalve kord, et minimeerida kesksete vastaspoolte kasutajate riske ja toetada süsteemi stabiilsust. Alates 2012. aastast, kui Euroopa turu infrastruktuuri määrus vastu võeti, on keskne kliirimine järjest laienenud ning kesksed vastaspooled on üha enam koondunud ja integreeritud kogu liidus ja kolmandate riikidega. Käesoleva ettepanekuga tagatakse, et järelevalvekord peab nende arengusuundadega sammu. Tehakse ettepanek, et turgude edasise integreerimise, finantsstabiilsuse ja võrdsete tingimuste tagamise huvides loob EL oma kapitaliturgude liidu jaoks tõhusama ja ühtsema kesksete vastaspoolte järelevalvesüsteemiga. Alates Euroopa turu infrastruktuuri määruse vastuvõtmisest on kesksete vastaspoolte olulisus kasvanud ning see suureneb tulevastel aastatel veelgi Euroopa turu infrastruktuuri määruse vastuvõtmisest möödunud viie aasta jooksul on kesksete vastaspoolte tegevuse maht ja ulatus liidus ja kogu maailmas kiiresti kasvanud. See on märk sellest, et õigusaktid toimivad ja täidavad oma ülesannet. 2016. aasta juuni lõpu seisuga kliiriti umbes 62 % kõigi börsiväliste tuletislepingute koguväärtusest kõigis varaklassides (intressimäärad, krediidirisk, välisvaluuta jne) kesksete vastaspoolte kaudu, mis võrdub 337 triljoni USA dollariga. Umbes 97 % (328 triljonit USA dollarit) kõigist keskselt kliiritud tuletislepingutest on intressimäära tuletisinstrumendid. 2015. aasta lõpus kliiriti keskselt umbes 60 % kõigist börsivälistest intressimäära tuletisinstrumentidest, samas kui 2009. aasta lõpus oli see näitaja 36 % . Samuti on keskne kliirimine omandanud suurema tähtsuse krediidituletisinstrumentide (nn krediidiriski vahetustehingute) turul, kusjuures selliste kehtivate krediidiriski vahetustehingute osakaal, mis kliiritakse kesksete vastaspoolte kaudu, on alates sellealaste andmete esmakordsest avaldamisest jõudsalt kasvanud: 2016. aasta juuni lõpus oli see 37 %, sama näitaja 2010. aasta juuni lõpus aga oli 10 % . Kesksete vastaspoolte kiiresti suurenev roll ülemaailmses finantssüsteemis ei tulene mitte ainult keskse kliirimise kohustuse kehtestamisest eri varaklasside puhul, vaid ka üha suuremast vabatahtlikust keskse kliirimise kasutamisest, kuna turuosalised on hakanud aru saama kesksest kliirimisest saadavast kasust (kliirimiskohustus kehtib alles 2016. aasta juunist) . Euroopa turu infrastruktuuri määrusega on nõutud, et teatavad intressimäära tuletisinstrumendid ja krediidiriski vahetustehingud kliiritakse keskselt kooskõlas sarnaste nõuetega muudes G20 riikides . Pankade kapitalinõudeid on muudetud, et soodustada keskset kliirimist ja muuta kahepoolne kliirimine suhteliselt kallimaks, sest kahepoolsete tehingute suhtes kehtivad alates 2017. aasta märtsist täiendavad tagatisnõuded . Kesksete vastaspoolte tegevus peaks järgmistel aastatel jätkuvalt intensiivistuma. On tõenäoline, et kliirimiskohustus kehtestatakse täiendavatele varaklassidele ning et vabatahtlik kliirimine suureneb tulenevalt stiimulitest riski ja kulude vähendamiseks. Seda suundumust soodustab 2017. aasta mai ettepanek muuta Euroopa turu infrastruktuuri määrust sihipärasel viisil, et parandada selle tulemuslikkust ja proportsionaalsust, kuna sellega luuakse kesksetele vastaspooltele täiendavad stiimulid vastaspooltele tuletisinstrumentide keskse kliirimise pakkumiseks . Kapitaliturgude liidust tulenevate sügavamate ja integreeritumate kapitaliturgude tõttu kasvab ELis piiriülese kliirimise vajadus ning seega suureneb veelgi kesksete vastaspoolte olulisus ja omavaheline seotus finantssüsteemis. Kesksete vastaspoolte üha kasvav roll tekitab küsimusi seoses vajadusega ajakohastada Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohast järelevalvekorda, pidades samuti silmas kapitaliturgude liidu loomist Kesksete vastaspoolte järjest suurenev olulisus finantssüsteemis ja sellega seonduv krediidiriski koondumine neisse infrastruktuuridesse on valitsustele, reguleerivatele asutustele, järelevalveasutustele, keskpankadele ja turuosalistele silma hakanud. Keskselt kliiritavate tehingute maht ja ulatus on kasvanud, samas kui keskseid vastaspooli on jätkuvalt suhteliselt piiratud arv. Praegu on ELis 17 keskset vastaspoolt, kellel on Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohane luba pakkuda liidu piires oma teenuseid, kuigi kõigil neist ei ole luba kliirida kõiki varaklasse (näiteks ainult kaks keskset vastaspoolt kliirivad krediidituletisinstrumente ja ainult kaks keskset vastaspoolt kliirivad inflatsioonipõhiseid tuletisinstrumente ). Lisaks sellele on Euroopa turu infrastruktuuri määruse samaväärsussätete kohaselt tunnustatud 28 kolmanda riigi keskset vastaspoolt, mis võimaldab neil pakkuda liidus oma teenuseid. Seega on kliiringuturud ELis integreeritud ning teatavate varaklasside puhul väga kontsentreeritud. Samuti on nad on üksteisega väga seotud . Ehkki laialdasem kliirimine nõuetekohaselt reguleeritud ja kontrollitavate kesksete vastaspoolte kaudu kindlustab süsteemi stabiilsust, tähendab riski kontsentreerumine seda, et keskse vastaspoole maksejõuetuse tõenäosus on väike, kuid sellel võib olla äärmiselt suur mõju. Võttes arvesse kesksete vastaspoolt keskset kohta finantssüsteemis, on kesksete vastaspoolte üha suurem süsteemne olulisus murettekitav. Kesksetest vastaspooltest enestest on saanud süsteemsete riskide allikas, kuna nende maksejõuetus kahjustaks märkimisväärselt finantssüsteemi ja sellel oleks süsteemne mõju. Näiteks võib kesksete vastaspoolte kliiritavate tehingute ulatuslik kontrollimatu lõpetamine ja arveldamine tuua kaasa likviidsusprobleemid ja tagatise nappuse turul, põhjustades ebastabiilsust alusvarade turul ja finantssüsteemis laiemalt. Sarnaselt mõnede teiste finantsvahendajatega on ka kesksete vastaspoolte puhul võimalus vahendite väljavooluks juhul, kui kliirivad liikmed kaotavad usu keskse vastaspoole maksevõime vastu. See võib tingida keskse vastaspoole likviidsusšoki, kuna ta püüab täita oma kohustust tagastada põhitagatis (st alustamise tagatis). Mõju, mis on riski kõrgendatud kontsentratsioonist tuleneval keskse vastaspoole maksejõuetusel, võimendaks kesksete vastaspoolte aina suurem omavaheline seotus kas otse või kaudselt läbi oma liikmete, kelleks on tavaliselt suured ülemaailmsel tasandil tegutsevad pangad, või klientide. Sellele reageerimiseks ja kooskõlas G20 raames saavutatud konsensusega võttis komisjon 2016. aasta novembris vastu ettepaneku võtta vastu määrus kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse kohta. Ettepanku eesmärgiks on tagada, et asutused on oleksid asjakohaselt valmis käsitlema maksejõuetuks muutuvaid keskseid vastaspooli, kaitsma finantsstabiilsust ja piirama kulusid maksumaksjale. Ettepanek kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse kohta tõstis taas tähelepanu keskmesse Euroopa turu infrastruktuuri määrusega hõlmatud ELi ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte järelevalve korra ja selle, millisel määral saab kõnealust korda viis aastat pärast Euroopa turu infrastruktuuri määruse vastuvõtmist tõhusamaks muuta. Praegu on see ettepanek Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutamisel. See pooleliolev töö peab toimuma koordineeritult ja kooskõlas käesoleva ettepanekuga. ELi kesksete vastaspoolte järelevalve kord

Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohaselt teevad liidus asutatud kesksete vastaspoolte üle järelevalvet riiklike järelevalveasutuste kolleegiumid, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA), Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) asjaomased liikmed ja muud asjaomased ametiasutused, nagu suurimate kliirivate liikmete, teatavate kauplemiskohtade ja väärtpaberite keskdepositooriumide järelevalveasutused. Kõnealustesse kolleegiumitesse võib kuuluda kuni 20 liikmesasutust ja neid koordineerib koduriigi asutus. See korraldus tekitab teatavaid küsimusi, pidades silmas praegust turu integreerituse taset, mis peab järelevalvekorras kajastuma. Samuti on see oluline kapitaliturgude liidu edendamisel. Esiteks tähendab kliirimisteenuste üha suurem koondumine piiratud arvu kesksetesse vastaspooltesse ja sellest tulenev piiriülese tegevuse suurenemine seda, et väike arv üksikuid liikmesriike on kogu ELi finantssüsteemi jaoks üha olulisemad. Seda suundumust silmas pidades tuleb uuesti läbi mõelda praegune järelevalvekord, mis tugineb peamiselt koduriigi asutustele (näiteks on koduriigi asutuse kanda lõppvastutus selliste oluliste otsuste eest nagu tegevusloa laiendamine või edasiandmis- ja koostalitluskokkulepete heakskiitmine). Teiseks võivad erinevad kesksete vastaspooltega seotud järelevalvetavad ELis (näiteks erinevused tegevusloa andmise tingimustes või mudeli kinnitamise korras) tekitada kesksetele vastaspooltele ning kaudselt nende kliirivatele liikmetele ja klientidele õigusliku ja järelevalvealase arbitraaži riski. Komisjon on juhtinud tähelepanu kõnealustele esile kerkivatele riskidele ja suurema järelevalvealase ühtsuse vajadusele oma 2016. aasta septembri teatises kapitaliturgude liidu kohta ja avalikus konsultatsioonis Euroopa järelevalveasutuste tegevuse kohta . Mõlemas dokumendis juhiti tähelepanu ebaühtlastest järelevalvetavadest tulenevatele probleemidele. Kolmandaks ei võeta keskpankade kui raha emiteerijate rolli kesksete vastaspoolte kolleegiumides piisavalt arvesse. Kuna keskpankade ja järelevalveasutuste volitused võivad kattuda, eriti sellistes valdkondades nagu koostalitlus ja likviidsusriski kontroll, võib juhtuda, et järelevalvemeetmed mõjutavad keskpankade põhiülesandeid sellistes valdkondades nagu hinnastabiilsus, rahapoliitika ja maksesüsteemid. Kriisiolukorras võivad nimetatud asutuste vahelised ebakõlad võimendada finantsstabiilsust ohustavaid riske, kui ülesannete jagamine ametiasutuste vahel jääb ebaselgeks. Kolmandate riikide kesksete vastaspoolte järelevalve kord Praegu kliirivad märkimisväärset hulka liikmesriikide valuutades nomineeritud finantsinstrumente kolmandate riikide tunnustatud kesksed vastaspooled. Näiteks Chicago Mercantile Exchange börsil USAs on eurodes nomineeritud intressimäära tuletisinstrumentide tinglik väärtus 1,8 triljonit eurot ja rootsi kroonides nomineeritud intressimäära tuletisinstrumentide tinglik väärtus 348 miljardit rootsi krooni. Ka see on mitmes mõttes murettekitav. Esiteks on Euroopa turu infrastruktuuri määruse samaväärsuse ja tunnustamise süsteemi rakendamisel olnud mõningaid puudusi, eelkõige pideva järelevalve alal. Ennekõike on ESMA-l pärast kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamist olnud raskusi juurdepääsuga kesksete vastaspoolte teabele, nende kohapealsete kontrollimisega ning teabe vahetamisega asjaomaste ELi seadusandjate, järelevalveasutuste ja keskpankadega. Selle tulemusena on oht, et keskse vastaspoole riskijuhtimise tava ja/või selle riskijuhtimismudeli muutmine jääb avastamata ja/või sellega ei tegeleta, millel võib olla oluline mõju ELi üksuste finantsstabiilsusele. Teiseks võivad järelevalveasutuste ja keskpankade eesmärkide lahknevused kolleegiumis kolmandate riikide kesksete vastaspoolte puhul võimenduda, kui kaasatud on kolmandate riikide ametiasutused. Kolmandaks on oht, et kolmandates riikides kehtivate keskseid vastaspooli käsitlevate õigusnormide ja/või õigusraamistiku muudatustel võib olla negatiivne mõju reguleerimisega seotud või järelevalvetulemustele, mis toob kaasa ebavõrdsed tingimused ELi ja kolmandate riikide kesksetele vastaspooltele ning õigusliku või järelevalvealase arbitraaži võimaluse. Praegu puudub mehhanism, mis tagaks, et ELi teavitatakse sellistest muudatustest automaatselt ja et ta saab võtta asjakohased meetmed. On tõenäoline, et need mureküsimused muutuvad lähiaastatel veelgi teravamaks, kuna kapitaliturgude rahvusvahelisus tähendab, et kolmandate riikide kesksete vastaspoolte täidetav roll kasvab kindlasti. Lisaks ESMA poolt tunnustatud 28 kesksele vastaspoolele on tunnustamist taotlenud veel 12 keskset vastaspoolt kümnest jurisdiktsioonist, kes ootavad komisjoni otsust nende õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse kohta. Lisaks sellele kliirivad suurt osa eurodes nomineeritud tuletisinstrumentide tehingutest ja muudest tehingutest, mille suhtes kehtib ELi kliirimiskohustus, praegu Ühendkuningriigis asuvad kesksed vastaspooled. Pärast Ühendkuningriigi lahkumist EList muutub seega tuntavalt selliste tehingute osakaal, mida kliiritakse väljaspool ELi jurisdiktsiooni, ja seetõttu on eespool väljatoodud probleemid veelgi murettekitavamaks. See toob kaasa olulisi ja lahendamist vajavaid probleeme liidu finantsstabiilsuse tagamisel. Neid kaalutlusi silmas pidades võttis komisjon 4. mail 2017 vastu teatise „Reageerimine kriitilise finantsturgude infrastruktuuriga seotud probleemidele ja kapitaliturgude liidu edasiarendamine“ . Teatises märgiti, et Euroopa turu infrastruktuuri määrust tuleb veelgi muuta, et parandada kehtivat raamistikku, millega tagatakse finantsstabiilsus ning toetatakse kapitaliturgude liidu edasist arendamist ja süvendamist. Vajadus parandada olemasolevat järelevalvekorda Kuna ELi kliirimiskeskkond areneb jätkuvalt, peab kesksete vastaspoolte kriiside ennetamise ja ohjamise kord peab olema võimalikult tõhus. Euroopa turu infrastruktuuri määrus ja komisjoni ettepanek võtta vastu määrus kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse kohta on olulised sellekohased sammud. Ent viis aastat pärast Euroopa turu infrastruktuuri määruse vastuvõtmist on kliirimise mahu suurenemine, kliiringu keerukus ja piiriülene mõõde liidus ja kogu maailmas toonud esile vajakajäämised liidu ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte järelevalve korralduses. Käesoleva ettepanekuga sätestatakse seega Euroopa turu infrastruktuuri määruse ja ESMA määruse konkreetsed muudatused, eelkõige eesmärgiga kehtestada nii ELi kui ka kolmandate riikide kesksete vastaspoolte järelevalve jaoks selge ja ühtne kord. Käesolevale ettepanekule lisatud mõju hindamise aruandes on käsitletud nende muudatuste kulusid ja kasu. Selles on esitatud mitu varianti, kuidas tõhustada järelevalvet kesksete vastaspoolte üle ELi tasandil, kaasata emitendist keskpanku rohkem kesksete vastaspoolte järelevalvesse ning parandada ELi võimet kolmandate riikide kesksete vastaspooltega seotud riske jälgida, kindlaks teha ja maandada. Mõjuhinnangus on esitatud ulatuslikud tõendid selle kohta, et kavandatud muudatused aitavad tulemuslikult kaasa ELi finantssüsteemi üldise stabiilsuse tugevdamisele ja sellele, et praegugi väikese tõenäosusega (kuid äärmiselt suure mõjuga) keskse vastaspoole maksejõuetuse risk väheneks veelgi, hoides turuosaliste kulud samal ajal minimaalsed. Samuti aitavad kavandatud muudatused kaasa kapitaliturgude liidu edasisele arendamisele ja süvendamisele kooskõlas komisjoni poliitilistele prioriteetidega. 1.2.Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Käesolev ettepanek on seotud ja kooskõlas mitme ELi poliitikameetme ja poolelioleva algatusega, mille eesmärk on järgmine: i) tegeleda kesksete vastaspoolte süsteemse olulisusega, ii) edendada keskse kliirimise kasutamist ja iii) suurendada ELi tasandi järelevalve tõhusust ja tulemuslikkust nii ELis kui ka väljaspool seda. Esiteks on käesolev ettepanek kooskõlas komisjoni 2016. aasta novembri ettepanekuga võtta vastu määrus kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse kohta. Selle ettepanekuga soovitakse tagada, et ELi ja riiklikud asutused oleksid piisavalt valmis käsitlema maksejõuetuks muutuvaid keskseid vastaspooli, kaitsma finantsstabiilsust ja hoidma ära seda, et maksejõuetuks muutuvate kesksete vastaspoolte restruktureerimise ja kriisilahendusega soetud kulud jäävad maksumaksjate kanda. Komisjoni ettepanekuga soovitakse tagada, et kui tekib selline ebatõenäoline olukord, kus kesksed vastaspooled seisavad silmitsi suurte raskuste või maksjõuetusega, säilivad nende kriitilised funktsioonid ning samal ajal kaitstakse finantsstabiilsust ja aidatakse hoida ära seda, et maksejõuetuks muutuvate kesksete vastaspoolte restruktureerimise ja kriisilahendusega soetud kulud jäävad maksumaksjate kanda. Kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamiseks ja kriisilahenduseks ette nähtud kriisiohjamiskord, mida ettepanek sisaldab, põhineb sellel, et kriiside ärahoidmiseks on Euroopa turu infrastruktuuri määruse alusel olemas väga kvaliteetne kord (st kesksete vastaspoolte reguleerimise ja järelevalve jaoks) Kui Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohast kesksete vastaspoolte järelevalvet tugevdatakse veelgi, peaks finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse meetmete kasutamise vajaduse tõenäosus, olgu see kuitahes väike, veelgi vähenema. Käesoleva ettepaneku alusel järelevalves tehtud kohandused ja täiendused peavad samuti asjakohaselt kajastuma arutamisel olevas seadusandlikus ettepanekus kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse kohta. Selleks, et võtta arvesse uut rolli, mis on keskseid vastaspooli käsitleval täitevkogul Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohastes kolleegiumites ja seega kriisilahenduskolleegiumites, võivad olla vajalikud sihtotstarbelised muudatused. Teiseks on käesolev ettepanek kooskõlas komisjoni 2016. aasta novembris vastu võetud ettepanekuga kapitalinõuete määruse muutmise kohta. Ettepanekuga soovitakse jätta finantsvõimenduse määra künniste arvutamisel välja keskselt kliiritavate tuletistehingute alustamise tagatised, mille kliirivad liikmed on saanud rahas oma klientidelt ja mis antakse edasi kesksetele vastaspooltele. Seega lihtsustab see juurdepääsu kliirimisele, kuna kapitalinõuded klientide või kaudse kliirimise teenuste osutamise puhul vähenevad, tugevdades jällegi kesksete vastaspoolte olulisust finantssüsteemis.

Kolmandaks täiendab käesolev ettepanek komisjoni 2017. aasta mais vastu võetud ettepanekut Euroopa turu infrastruktuuri määruse sihtotstarbeliste muudatuste kohta . Käesoleva ettepanekuga püütakse lihtsustada teatavaid Euroopa turu infrastruktuuri määruse nõudeid ja muuta need proportsionaalsemaks, et vähendada turuosaliste ülemääraseid kulutusi, kahjustamata seejuures finantsstabiilsust. Käesolev ettepanek peaks seega andma turuosalistele täiendavad stiimulid keskse kliirimise kasutamiseks, tugevdades taas kesksete vastaspoolte olulisust finantssüsteemis. Neljandaks on käesolev ettepanek kooskõlas 2017. aasta märtsi konsultatsiooniga, mille komisjon algatas Euroopa järelevalveasutuste tegevuse kohta, et tugevdada ja parandada nende tulemuslikkust ja tõhusust. Viiendaks on see kooskõlas finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraadi kogemusega selliste kolmandaid riike käsitlevate sätete rakendamise ja jõustamise alal, mis sisalduvad ELi finantsalastes õigusaktides ning mida on käsitletud komisjoni talituste töödokumendis samaväärsuse kohta. Selles komisjoni talituste töödokumendis on antud faktiline ülevaade kolmandaid riike hõlmavast samaväärsuse menetlusest finantsteenuseid reguleerivates ELi õigusaktides. Selles on käsitletud kogemust selliste kolmandaid riike käsitlevate sätete rakendamise ja jõustamise alal, mis sisalduvad ELi finantsalastes õigusaktides. Samuti on selles esitatud samaväärsuse põhiaspektid (nt volituste kasutamine, hindamine, hilisem järelevalve) ja see annab rohkem selgust selle kohta, milline on praktikas lähenemine kõnealustele ülesannetele. Kuuendaks, käesolev ettepanek on kooskõlas tööga, mis on rahvusvahelisel tasandil pooleli finantsstabiilsuse nõukogu raamistikus ja mille eesmärk on muu hulgas i) edendada keskse kliirimise kasutamist ja piiriüleseid kokkuleppeid erinevate jurisdiktsioonide vahel, et suurendada börsiväliste tuletisinstrumentide turu stabiilsust; ii) saavutada makse- ja arveldussüsteemide komitee ja Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) välja töötatud finantsturgude infrastruktuuri põhimõtete järjepidev kohaldamine; iii) teha G20 tuletisinstrumentide turgude reformide elluviimise järelevalvet (finantsstabiilsuse nõukogu börsiväliste tuletisinstrumentide töörühma kaudu); iv) koostada kesksete vastaspoolte kriisilahenduse kohta täiendavad suunised (finantsstabiilsuse nõukogu kriisilahenduse rühm). 1.3.Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Käesolev ettepanek on samuti seotud ja kooskõlas komisjoni jõupingutustega arendada edasi kapitaliturgude liitu.. ELi kapitaliturgude edasise arendamise ja integreerimise vajadust rõhutati komisjoni 2016. aasta septembri teatises kapitaliturgude liidu kohta. Kesksete vastaspoolte järelevalve suurem ühtsus ELi tasandil võib toetada sügavamate ja paremini integreeritud kapitaliturgude arengut, sest tõhusamad ja vastupidavamad kesksed vastaspooled on hästi toimiva kapitaliturgude liidu oluline osa. Sel eesmärgil kutsutakse teatises kapitaliturgude liidu tegevuskava vahearuande kohta, mille komisjon 8. juunil 2017 vastu võttis, üles suurendama ESMA volitusi, et tugevdada ühtset järelevalvet nii ELis kui ka mujal. Suuremate ja likviidsemate finantsturgude teke, mis kaasneb kapitaliturgude liiduga, toob seevastu kaasa selle, et kesksete vastaspoolte kaudu kliiritakse üha enam tehinguid, ja suurendab nende süsteemset olulisust. Pidades silmas suuremate mahtude võimalust ning praeguseid õigusliku ja järelevalvealase arbitraaži võimalusi, tuleb tugeva ja stabiilse kapitaliturgude liidu tagamiseks järelevalveraamistikku veelgi täiustada. Lisaks sellel on ettepanek kooskõlas komisjoni aruteludokumendiga majandus- ja rahaliidu tuleviku kohta, mis võeti vastu 31. mail 2017. Ennekõike märgitakse aruteludokumendis, et tõelise rahandusliidu loomine on tõhusa ja stabiilse majandus- ja rahaliidu jaoks esmatähtis. Dokumendi kohaselt hõlmab see juba päevakorral olevate küsimustega edasi tegelemist, sealhulgas kapitaliturgude liidu loomisega edasiminekut. Ettepanek aitab toetada sügavamalt integreeritud kapitalituru arengut, kuna sellega tagatakse kesksete vastaspoolte järelevalve suurem ühtsus ELi tasandil. Ettepanekus käsitletakse finantssüsteemi sujuvat toimimist ohustavaid probleeme ja tagatakse sel viisil, et finantsturgudel on jätkuvalt võimalik kaasa aidata jätkusuutlikule ja pikaajalisele majanduskasvule eesmärgiga süvendada tarbijate ja ettevõtjate huvides siseturgu, mis on osa komisjoni jõupingutustest investeeringute, majanduskasvu ja töökohtade loomise toetamiseks. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS 2.1.Õiguslik alus Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114, mis on ühtlasi Euroopa turu infrastruktuuri määruse ja ESMA määruse õiguslik alus. Mõju hindamise aruande koostamise osana tehtud analüüsi käigus tuvastati need Euroopa turu infrastruktuuri määruse elemendid, mida on vaja muuta, et tugevdada ELi finantssüsteemi üldist stabiilsust ja vähendada veelgi juba praegugi väikese tõenäosusega (ent äärmiselt suure mõjuga) keskse vastaspoole maksejõuetuse riski, hoides turuosaliste kulud samal ajal minimaalsed. Vajalike muudatuste tegemise pädevus on ainult kaasseadusandjatel. ESMA määruse muudatusi on vaja selleks, et luua keskseid vastaspooli käsitlev täitevkogu, millele antakse Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohaselt olulised ülesanded. 2.2.Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Euroopa turu infrastruktuuri määrus on määrus, mis on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Euroopa turu infrastruktuuri määrusega on nähtud ette järelevalveraamistik, mida kohaldatakse nii ELis asutatud kesksete vastaspoolte suhtes kui ka selliste kolmandate riikide kesksete vastaspoolte suhtes, kes osutavad kliirimisteenuseid ELis asutatud kliirivatele liikmetele või kauplemiskohtadele. Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohaselt on sellel liikmeriigil, kus keskne vastaspool on asutatud, järelevalvekorras oluline roll. Süsteemseid riske, mis tulenevad väga integreeritud ja üksteisega seotud kesksetest vastaspooltest, kes tegutsevad piiriüleselt ja riiklikust jurisdiktsioonist väljaspool, ei saa liikmesriigid ja riiklikud järelevalveasutused siiski ühepoolselt käsitleda. Lisaks ei saa liikmesriigid üksi maandada riske, mida põhjustab riiklike järelevalvetavade lahknevus. Liikmesriigid ja riiklikud asutused ei saa tegeleda üksi süsteemsete riskidega, mida kolmandate riikide kesksed vastaspooled võivad põhjustada terve ELi finantsstabiilsusele. Üksikud liikmesriigid ei suuda käesoleva määruse eesmärke, nimelt kesksete vastaspoolte turvalisuse ja tõhususe suurendamist nende tegevusele kehtivate ühtsete nõuete sätestamise kaudu, piisavalt saavutada. Seega on neid meetmete ulatuse tõttu võimalik saavutada paremini ELi tasandil kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. 2.3.Proportsionaalsus Ettepaneku eesmärk on tagada, et Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohase järelevalvekorra tulemusena väheneb süsteemne risk tuletisinstrumentide turul proportsionaalsemalt ja tulemuslikumalt ning minimaalsete kuludega turuosaliste jaoks. Ettepanekus on esitatud ELi tasandil tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte järelevalve tõhustatud raamistik, milles on täpsustatud kõigi erinevate asjaomaste siseriiklike ja ELi ametiasutuste ja institutsioonide rolle ja vastutusala. Järelevalvekorra ümberhäälestamise kaudu aitab käesoleva ettepanek tegeleda probleemidega, mis tulenevad kesksete vastaspoolte piiriülese süsteemse olulisuse kasvust, säilitades samal ajal asutamise liikmesriigi ametiasutuste eelarvepoliitilise vastutuse. Lisaks sellele võetakse ettepanekuga kasutusele lähenemisviis, mille kohaselt kolmandate riikide kesksetel vastaspooltel on võimalik täita Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohaseid nõudeid, täites omaenese siseriiklikke samaväärseid eeskirju. See võimaldab kasutada proportsionaalset lähenemisviisi, mis keskendub kolmandate riikide kesksete vastaspoolte süsteemsele olulisusele ELi turgude jaoks. Samal ajal ei lähe ettepanek kaugemale sellest, mis on vajalik selleks, et saavutada Euroopa turu infrastruktuuri määruse eesmärgid seoses süsteemsete riskide vähendamisega, luues läbipaistvad ja objektiivsed kriteeriumid kolmandate riikide kesksete vastaspooltega seotud riskide kindlakstegemiseks, jälgimiseks ja maandamiseks. Seega aitab ettepanek otseselt muuta Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohast järelevalvekorda kokkuvõttes proportsionaalsemaks. Samuti tehakse ettepanekuga Euroopa turu infrastruktuuri määrusesse ainult sihtotstarbelisi muudatusi, mis piirduvad ESMA-le Euroopa turu infrastruktuuri määruses sätestatud ülesannete täitmiseks vajalike volituste andmisega. 2.4.Vahendi valik Nii Euroopa turu infrastruktuuri määrus kui ka õigusakt, millega luuakse ESMA, on määrused ja seega tuleb neid muuta sama laadi õigusaktiga. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED 3.1.Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

Käesolevale ettepanekule lisatud mõju hindamise aruandes on esitatud analüüs selle kohta, mil määral Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohane kord ELis ja väljaspool seda asutatud kesksete vastaspoolte järelevalveks on täitnud oma eesmärki tagada võrdsed tingimused kesksete vastaspoolte teenuste tõhusaks ja tulemuslikuks osutamiseks, olles samal ajal ühtsed, asjakohased ja andes ELi lisaväärtust. Samuti kajastab analüüs kahe ESMA poolt 2015. ja 2016. aastal seoses Euroopa turu infrastruktuuri määruse järelevalvekolleegiumide tööga korraldatud vastastikuse eksperdihinnangu tulemusi. Lisaks sellele tugineb analüüs tagasisidel, mille ESMA andis komisjonile Euroopa turu infrastruktuuri määruse läbivaatamise raames koostatud aruandes ja mis käsitleb praegu Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohaselt kehtiva kolmandate riikide samaväärsuse ja tunnustamise korra hindamist. Seoses Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohase ELis asutatud kesksete vastaspoolte järelevalve korra tulemuslikkusega näitavad praktilised kogemused, et kolleegiumide praeguse ülesehituse puhul võimaldab nende liikmete vaheline koostöö esindada erinevate keskse kliirimisega seotud osaliste järelevalveasutuste seisukohti ning toetab seega eesmärke ühtlustada järelevalvet ja võrdsustada tingimusi ELis asutatud kesksete vastaspoolte jaoks. Siiski on väljendatud muret kesksete vastaspoolte järelevalve ühtsuse üle eri liikmesriikides, mis tähendab, et kesksete vastaspoolte piiriülese järelevalve puhul võiks lähenemisviis olla tulemuslikum. Ennekõike erineb märkimisväärselt kolleegiumi liikmete vahelise koostöö ulatus sõltuvalt sellest, millist rolli kolleegium otsustamisprotsessis täidab. Ehkki ESMA tõdes, et tegevusloa andmise menetluse käigus hõlbustasid kesksete vastaspoolte kolleegiumid üldiselt kahepoolset koostööd, sest ühelt poolt said eesistujast riigi pädevad asutused kolleegiumi liikmetelt kasulikku ja konstruktiivset tagasisidet, mida kõnealused asutused oma riskihindamises arvesse võtsid, teisalt aga said kolleegiumi liikmed teabe, mida neil oli vaja ühisarvamuse vastuvõtmise üle hääletamiseks., on sellisel juhul, kui ühisarvamust ei vajata, koostöö tase madal. Seega leiab ESMA, et on olemas oht, et pärast tegevusloa saamist muutuvad kesksete vastaspoolte kolleegiumid pelgalt teabevahetusmehhanismideks, selle asemel et olla tulemuslik vahend järelevalveks. Lisaks viitavad esialgsed tähelepanekud sellele, et: i) kolleegiumi erinevad liikmed osalevad kolleegiumis toimuvates aruteludes erineval määral; ii) riigi pädevate asutuste järelevalvealased lähenemisviisid on märkimisväärselt erinevad isegi juhul, kui kõne all olevad kesksed vastaspooled on omavahel võrreldavad. Ühtsed vormid, mille ESMA andis riiklike pädevate asutuste käsutusse järelevalvealase ühtsuse soodustamiseks, ei ole suutnud seda probleemi lahendada, kuna riiklikud pädevad asutused teostavad oma kaalutlusõigust erinevalt. Seega on kesksete vastaspoolte ELi tasandi järelevalve ühtlustamise, ELis võrdsete tingimuste loomise ja järelevalvealase suurema ühtsuse saavutamise alal arenguruumi. Kolmandate riikide kesksete vastaspoolte järelevalve puhul on olemasolev kord võimaldanud ESMA-l tunnustada 28 kolmandate riikide keskset vastaspoolt, kellel on lubatud pakkuda kliirimisteenuseid ELi vastaspooltele. See on kooskõlas G20 eesmärgiga edendada piiriüleseid kokkuleppeid. Samal ajal leidis enamik Euroopa turu infrastruktuuri määruse konsultatsioonile vastanuist (enamasti finantssektori ettevõtjad ja tööstusliidud), et Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohane kolmandate riikide kesksete vastaspoolte samaväärsuse kord on tegelikult tekitanud olukorra, kus ELis asutatud kesksetele vastaspooltele kehtivad nõuded võivad olla rangemad kui kolmandate riikide kesksetele vastaspooltele kehtivad nõuded, mis toob ELi kesksete vastaspoolte jaoks kaasa ebavõrdsed tingimused. Samuti juhtis ESMA tähelepanu sellele, et Euroopa turu infrastruktuuri määruse lähenemisviis kolmandate riikide kesksetele vastaspooltele on äärmiselt paindlik ning tugineb täielikult kolmandate riikide eeskirjadele ja järelevalvekorrale, samas kui enamik kolmandate riikide jurisdiktsioone peab keskseid vastaspooli süsteemselt olulisteks infrastruktuurideks ja kontrollib neid põhjalikumalt. ESMA väitis, et Euroopa turu infrastruktuuri määruse praegune lähenemisviis võiks küll olla vastastikuse usalduse mudeliks, ent kui EL on ainus jurisdiktsioon, mis tugineb suuresti kolmandate riikide eeskirjadele ja ametiasutustele, võib see ta ohtu seada ja ei too kasu ELis asutatud kesksetele vastaspooltele. Seoses tõhususega toetas enamik Euroopa turu infrastruktuuri määruse konsultatsioonile vastanuist eesmärki tagada ELis asutatud kesksete vastaspoolte jaoks võrdsed tingimused, edendades selleks Euroopa turu infrastruktuuri määruse ühetaolist kohaldamist. Samal ajal osutasid nad kinnitamismenetluste pikkusele, rõhutades, et teatavatel juhtudel võivad riigi pädevad asutused oma heakskiidu andmist määramata ajaks edasi lükata, mis tingib õigusliku ebakindluse. Mõned vastajad osutasid ka vajadusele suurendada kolleegiumide töö läbipaistvust kesksete vastaspoolte jaoks tegevusloa andmise ja teenuste laiendamise menetluse kestel, aga ka kesksete vastaspoolte kasutajate jaoks, et neil oleks võimalik saada selgem ülevaade tegevusloa menetluse käigust ja selle tagajärgedest. Lisaks sellele soovisid mitmed ametiasutused ja osalevad ettevõtted ning turu infrastruktuuri korraldajad suuremat selgust seoses kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise ja nende osutatavate teenuste laiendamise menetluse ja ajakavaga. Vastajad tegid ettepaneku, et Euroopa turu infrastruktuuri määrusega tuleks täpsustada kolleegiumimenetluse korda, ennekõike kolleegiumi erinevate liikmete rolle ja vastutusala. Niisiis on sel alal arenguruumi, ennekõike selleks, et ühtlustada ELis asutatud kesksete vastaspoolte järelevalvet. See võiks kaasa aidata tulemuslikumale koostööle riiklike ja ELi järelevalveasutuste vahel, vältides seega järelevalveülesannete dubleerimist ning hoides kokku aega ja vahendeid, mis selleks eraldada tuleb. Seoses praeguse kolmandate riikide kesksete vastaspoolte järelevalvekorraga osutasid Euroopa turu infrastruktuuri määruse konsultatsioonile vastanud tööstusliidud, et komisjonil kulub samaväärsuse hindamiseks liiga kaua aega. Samuti tõstatas ESMA hulga küsimusi kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamismenetluse tõhususe kohta. Esiteks väitis ta, et menetlus on jäik ja koormav, mida näitab ka 2015. aastal tehtud tunnustamisotsuste piiratud arv. Teiseks märkis ta, et kolmanda riigi keskse vastaspoole tunnustamine põhjustab ESMA-le märkimisväärset halduskoormust. Seoses asjakohasusega on Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohane järelevalvekord jätkuvalt lahutamatu osa rahvusvahelistest jõupingutustest, mida tehakse ülemaailmse börsiväliste tuletisinstrumentide turu stabiilsuse suurendamiseks, hõlbustades samas jurisdiktsioonide vahelisi kokkuleppeid piiriülese tunnustamise kohta. Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohane järelevalvekord tagab ka selle, et finantsturgudel on jätkuvalt võimalik kaasa aidata jätkusuutlikule ja pikaajalisele majanduskasvule eesmärgiga süvendada tarbijate ja ettevõtjate huvides siseturgu, mis on osa komisjoni jõupingutustest investeeringute, majanduskasvu ja töökohtade loomise toetamiseks. Nagu on kirjeldatud käesolevale ettepanekule lisatud mõju hindamise aruande punktis 2.4, on Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohane järelevalvekord kooskõlas muude ELi õigusaktidega, mille eesmärk on: i) tegeleda kesksete vastaspoolte süsteemse olulisusega, ii) edendada keskse kliirimise laialdasemat kasutamist ja iii) suurendada ELi tasandi järelevalve tõhusust ja tulemuslikkust nii ELis kui ka väljaspool seda. ELi lisaväärtuse seisukohast täitis Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohane järelevalvekord lünga, kehtestades uue raamistiku, mis hõlbustas järelevalvealast ühtsust ELi tasandil, et tegeleda ELi vastaspooltele kliirimisteenuseid pakkuvatest kesksetest vastaspooltest tuleneva süsteemse riskiga. 3.2.Konsulteerimine sidusrühmadega Käesolev ettepanek tugineb mitmel avalikul konsultatsioonil. Esiteks võetakse selle juures arvesse arvamusi, mida sidusrühmad ja avaliku sektori asutused on väljendanud pärast komisjon poolt 4. mail 2017 avaldatud teatist, mis käsitles reageerimist kriitilise finantsturgude infrastruktuuriga seotud probleemidele ja kapitaliturgude liidu edasiarendamist. Komisjon leidis, et tuletisinstrumentide kliirimise valdkonnas esinevaid probleeme arvesse võttes on vaja täiendavaid muudatusi, et tagada finantsstabiilsus ning ELi finantsturgude jaoks süsteemselt oluliste kesksete vastaspoolte turvalisus ja usaldusväärsus ning et toetada kapitaliturgude liidu edasiarendamist. Teiseks tugineb ettepanek konkreetsetele märkustele seoses Euroopa turu infrastruktuuri määruse ja kesksete vastaspoolte järelevalvega, mis tehti 21. märtsist 17. maini 2017 toimunud konsultatsiooni käigus Euroopa järelevalveasutuste tegevuse kohta. Konsultatsioon püüdis luua selgema ülevaate neist valdkondadest, kus Euroopa järelevalveasutuste tulemuslikkust ja tõhusust saab suurendada. Kolmandaks võetakse ettepanekus arvesse järelevalvealasele ühtsusele keskendunud märkusi, mis esitati 20. jaanuarist 17. märtsini 2017 toimunud konsultatsiooni raames kapitaliturgude liidu vahearuande kohta. Konsultatsiooni eesmärk oli saada teada sidusrühmade arvamus selle kohta, kuidas on võimalik ajakohastada ja täiendada praegust kapitaliturgude liidu programmi nii, et see oleks kapitaliturgude arengule tugevaks poliitiliseks raamistikuks. Konsultatsiooni käigus saadi 178 vastust. Neljandaks võetakse ettepanekus arvesse konkreetselt Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohase järelevalvekorra kohta tehtud märkusi, mis esitati 2015. aasta maist augustini toimunud konsultatsiooni raames Euroopa turu infrastruktuuri määruse läbivaatamise kohta. Konsultatsiooni käigus saadi rohkem kui 170 vastust mitmesugustelt sidusrühmadelt ja avaliku sektori asutustelt. Üldiselt märkisid vastajad, et praegune Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohane järelevalvekord aitab suurendada ELis asutatud kesksete vastaspoolte turvalisust ja toimekindlust, ning toetasid üldiselt järelevalvekolleegiumide täidetavat rolli. Samuti juhtisid vastajad tähelepanu sellele, et enamikku Euroopa turu infrastruktuuri määruse nõuetest on hakatud kohaldama alles hiljuti ja et seega oleks ennatlik kaaluda olemasoleva järelevalvestruktuuri täielikku uuendamist. Vastajad, eriti avaliku sektori asutused rõhutasid, et võttes arvesse praegu tegutsevate kesksete vastaspoolte erinevaid liike (kohalikud ja piiriülesed), peaksid riigi pädevad asutused olema järelevalvesse jätkuvalt aktiivselt kaasatud. Samas rõhutasid paljud vastajad ka seda, et kesksete vastaspoolte tegevus on piiriüleselt süsteemselt oluline, mistõttu tuleb vältida järelevalve tegemist pelgalt riiklikul tasandil. Enamik vastanutest toetas kesksete vastaspoolte järelevalve ühtsuse edendamist ELi tasandil ja märkis, et praegune kord on lünklik ja ebatõhus. Põhjustena, miks tuleks laiendada ELi tasandi järelevalvevolitusi, tõid vastajad piiriülese tegevuse suurenenud mahu, kesksete vastaspoolte süsteemse olulisuse ja juurdepääsu likviidsusele euroalal. Vastajad hoiatasid siiski, et kui kaalutakse ELi ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte suhtes kehtivate järelevalvevolituste laiendamist ELi tasandile, tuleks seda teha kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega, eelkõige kuna mitte ühelgi ELi struktuuril ei ole piisavaid vahendeid maksejõuetuks muutuva keskse vastaspoole aitamiseks, kui tahes piiratud sellise sündmuse oht ka ei oleks. Mitu vastajat, nende hulgas ESMA rõhutas vajadust parandada praegust raamistikku kolmandate riikide kesksete vastaspooltega seonduva osas. 3.3.Mõjuhinnang Komisjon koostas mõjuhinnangu asjaomaste poliitikavalikute kohta. Poliitikavariante hinnati, juhindudes peamistest eesmärkidest, milleks olid ELi turgude jaoks süsteemse olulisusega kesksete vastaspoolte turvalisuse ja tõhususe säilitamine ning finantsstabiilsuse suurendamine, killustamata seejuures tarbetult ülemaailmset süsteemi. Õiguskontrollikomitee kiitis mõju hindamise aruande 2. juunil 2017 heaks. Aruanne esitati õiguskontrollikomiteele 22. mail ja komitee tegi kirjaliku menetluse kaudu mitu täiendussoovitust. Seega esitati mõjuhinnang 30. mail uuesti õiguskontrollikomiteele. Mõjuhinnangus tehti õiguskontrollikomitee soovituste arvesse võtmiseks järgmised muudatused. 1. Spetsiifilised süsteemsed riskid seoses Ühendkuningriigi EList väljaastumisega: poliitikavariantide peatükis lähtestsenaariumi osas täpsem kirjeldus muutuste kohta, mis seonduvad Ühendkuningriigi lahkumisega EList. 2. Eelistatud poliitikavariant kolmandate riikide kesksete vastaspooltega seotud riskide maandamiseks: üksikasjalikum kirjeldus selle kohta, kuidas kriteeriumide või künniste põhist järelevalvet käsitlev 3. variant kolmandate riikide kesksete vastaspoolte puhul tegelikkuses toimiks, sõltuvalt riskidest, mida kõnealused vastaspooled ELile põhjustavad.

3. Eelistatud poliitikavariantide mõju süsteemsetele riskidele: üksikasjalikum kirjeldus emitentidest keskpankade selliste ülesannete kohta, mis seonduvad ELi ja ELi-väliste kesksete vastaspooltega. Täpsustus selle kohta, et kompromiss järelevalvekoormuse ja finantsstabiilsuse vahel oleks proportsionaalne ELi avatusega kolmandate riikide kesksetest vastaspooltes tulenevatele riskidele. Selgitus selle kohta, et sihtotstarbeline asukohanõue viiks kulud miinimumini. 4. Muud küsimused: i) selgitus selle kohta, kuidas toimuks otsustamisprotsess täitevkogul võrreldes praeguste kolleegiumidega; ii) tegevuseesmärkide kindlaksmääramine järelevalve ja hindamise kohta käivas peatükis; iii) täpsem selgitus selle kohta, miks mõju hindamise aruandele ei ole lisatud ametlikku hinnangut ELi kesksete vastaspoolte kohta. Mõjuhinnangus kaalutud variandid käsitlevad Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohase järelevalvekorra sihtotstarbelisi muudatusi, mis kehtivad nii ELis asutatud kesksetele vastaspooltele kui ka sellistele kolmandate riikide kesksetele vastaspooltele, kes pakuvad oma teenuseid või on valmis neid pakkuma ELi vastaspooltele. Soovitud eesmärkide saavutamiseks määrati kindlaks mitu eelistatud poliitikavarianti. ·ELis asuvate kesksete vastaspoolte järelevalve parandamiseks tuleks olemasolevat järelevalvekorda ühtlustada ja rohkem tsentraliseerida Euroopa järelevalvemehhanismi kehtestamise kaudu, mis tagaks riikide ametiasutuste, emitendist keskpankade ja ESMA asjakohase kaasamise nende vastutusala piirides. See aitab suurendada ELis asutatud kesksete vastaspoolte järelevalve korra sidusust, edendades võrdseid tingimusi Euroopa kesksete vastaspoolte jaoks ja Euroopa turu infrastruktuuri määruse ühtlast kohaldamist liidus, ning tagab samas, et järelevalvealase vastutuse ja sellega seonduva riikliku eelarvepoliitilise vastutuse konkreetsed valdkonnad püsivad asjakohasel viisil kooskõlas. See aitab alandada kulusid nii institutsioonide tasandil, kus välditakse järelevalvealast kattuvust ametiasutuste vahel, kui ka kesksete vastaspoolte jaoks, kuna nende järelevalveraamistikku lihtsustatakse ja topeltjärelvalve ohtu vähendatakse. ·Selleks et tõhustada ELis kehtivat järelevalvekorda, mis on välja töötatud kolmandate riikide kesksete vastaspooltega seotud riskide leevendamiseks, leitakse mõju hindamise aruandes, et ESMA ja asjakohased emitentidest keskpangad peaksid kohaldama kolmandate riikide kesksetele vastaspooltele objektiivsetel kriteeriumidel või künnistel põhinevaid astmelisi täiendavaid järelevalvenõudeid. ELi järelevalve tase ja intensiivsus oleksid proportsionaalsed ja sõltuksid riskidest, mida kolmandate riikide kesksed vastaspooled ELile põhjustavad. Kehtestada võib mitmesugused kriteeriumid või künnised: väikese mõjuga kesksete vastaspoolte (esimese taseme kesksed vastaspooled) suhtes jätkataks põhiliselt Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohase samaväärsuse ja tunnustamise korra rakendamist. Keskmise või suure mõjuga kesksete vastaspoolte (teise taseme kesksete vastaspooled) suhtes kehtiksid samas astmeliselt kohaldatavad täiendavad järelevalvenõuded, mis hõlmaksid äärmuslikul juhul ELi tegevusloa ja asukoha nõuet kolmandate riikide selliste kesksete vastaspoole puhul, millest tuleneks märkimisväärne risk ELi ja selle finantssüsteemi stabiilsuse jaoks. ·Järelevalvenõuete astmeline kohaldamine võimaldab teha kolmandate riikide kesksete vastaspoolte suhtes proportsionaalset ja tasakaalustatud järelevalvet ning leevendada asjakohaselt kõiki nendega seonduvaid süsteemseid riske, killustamata seejuures tarbetult ülemaailmset süsteemi ja ülemääraste kulutusteta turuosaliste jaoks. See aitab tugevdada ELi järelevalveasutuste ja emitendist keskpankade mehhanisme kolmandate riikide kesksetest vastaspooltest tulenevate riskidega tegelemiseks, tagab võrdsed tingimused ELis asutatud kesksetele vastaspooltele ja kolmandate riikide kesksetele vastaspooltele ning võimaldab kolmandate riikide kesksete vastaspoolte puhul paremat jõustamist ja nõuetele vastavuse tagamist. Kuigi see variant võib tingida teatavaid täiendavaid kulutusi institutsioonide tasandil ja kolmandate riikide kesksetele vastaspooltele ning lõppkokkuvõttes turuosalistele, tuleb neid kulutusi võrrelda süsteemse riski maandamise seisukohast saadava kasuga, ehkki süsteemse riski maandamise täpset rahalist väärtust on keerukas prognoosida. Kavandatud poliitikavariantide paketi eesmärk on kehtestada selge ja ühtlane kord ELis ja kolmandates riikides asutatud kesksete vastaspoolte järelevalveks. Mõjuhinnangu aruandes võetakse arvesse ka eelistatud variantide üldisi kulusid ja kasu, et hinnata nõuete täitmisega seotud kulusid ja turuosalistele tekkivat koormust. Järgmises punktis esitatakse kavandatud meetmete eeldatav mõju. 3.4.Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Kui Euroopa turu infrastruktuuri määruse üldeesmärk on vähendada süsteemset riski, suurendades kesksete vastaspoolte turvalisust ja tõhusust, siis käesoleva algatuse eesmärk on muuta kesksete vastaspoolte järelevalve tulemuslikumaks ja tõhusamaks ning vähendada hoolikal riskihindamisel põhineva proportsionaalse lähenemisviisiga turuosaliste regulatiivset ja nõuete täitmisega kaasnevat koormust. See on kooskõlas komisjoni parema õigusloome tegevuskavaga. Käesoleva algatusega karmistatakse ELis asutatud kesksete vastaspoolte järelevalve korda (võttes arvesse nende üha kasvavat suurust, integreeritust, riskide kontsentratsiooni ja omavahelist seotust) ja antakse ELi ametiasutustele võimalus paremini jälgida ja maandada riske, mis on seotud ELi positsioonidega kolmanda riigi kesksetes vastaspooltes. Nii aidatakse veelgi vähendada keskse vastaspoole maksejõuetuse riski, mis on praegugi vähetõenäoline, kuid millel võivad olla äärmiselt rängad tagajärjed, ja tugevdada kogu ELi finantssüsteemi üldist stabiilsust. Täiustatud järelevalveraamistik aitab parandada õigus- ja majanduskindlust tervikuna. Kuigi raamistiku rakendamisega võivad alguses kaasneda majanduslikud kulud, pakub 2007.–2008. aasta finantskriis arvukalt empiirilisi tõendeid, mis räägivad võimalikult tõhusatel järelevalvenormidel põhineva kriisiennetuse kasuks. Eelistatud poliitikavariantide rakendamise kulusid saab prognoosida ainult teataval määral, kuna mõlemad probleemid on seotud kesksete vastaspoolte järelevalvega. Kui ELi ja riigi ametiasutuste lisakulusid või kulude restruktureerimist (nt täiendavad vahendid ja ülesanded) saab välja arvutada, ei ole mõju turuosalistele nii lihtne kindlaks teha ja see põhineks oletustel, mis muudaks tulemuse küsitavaks. Kuna kolmandate riikide keskseid vastaspooli käsitlev eelistatud variant põhineb peale selle järelevalvenõuete astmelisel karmistamisel, sõltuksid kulud konkreetsest kesksest vastaspoolest ja järelevalvealuse ja tunnustatud keskse vastaspoole tegevuse mõjust ELile. Siiski on võimalik kindlaks teha, mis võib tekitada turuosalistele kulusid või mis võib anda kokkuhoidu. Õigusormide lihtsustamise ja kulude kärpimise võimalused Käesoleva algatuse eesmärk on ühtlustada ELis asutatud kesksete vastaspoolte järelevalveraamistikku ja karmistada kolmandate riikide kesksete vastaspoolte järelevalvet. Tänu ELi tasandi järelevalve koondamisele Euroopa järelevalvemehhanismi lõpetab käesolev algatus riigi ametiasutuste ülesannete dubleerimise. See peaks andma ELi tasandil mastaabisäästu ja vähendama spetsiaalsete ressursside vajadust riikide tasandil. Mis puutub turuosalistesse, siis peaksid kesksed vastaspooled saama eelkõige kasu halduskoormuse vähenemisest, kuna ELi tasandil hakataks piiriülest järelevalvet tegema ühtse kontaktpunkti kaudu. Mõju turuosalistele (sealhulgas VKEd) Mis puutub ELis asuvate kesksete vastaspoolte järelevalvesse, ei tohiks eelistatud variandiga kaasnevad muutused kliiringukulusid oluliselt mõjutada ei kliirivate liikmete ega nende klientide või kaudsete klientide jaoks. Euroopa järelevalvemehhanismi rahastamiseks võib olla vaja küsida kesksetelt vastaspooltelt järelevalvetasu. See oleks aga proportsionaalne nende tegevusega ja moodustaks nende käibest ebaolulise osa. Kuigi need kohandamiskulud võidakse kanda üle turule, on need minimaalsed. Mis puutub kolmanda riigi kesksete vastaspoolte järelevalvesse, siis tekiks eelistatud variandi rakendamise korral kulud peamiselt siis, kui järelevalvenõuete astmelise karmistamise tõttu muutub vajalikuks asukoht ELis või selle tegevusluba. Välja arvatud asukoha nõude osas, oleks esimese ja teise taseme kesksete vastaspoolte olukord sarnane selliste kesksete vastaspoolte omaga, kes on asutatud ELis, nii et Euroopa mehhanismi rahastamiseks tuleks tasuda väike järelevalvetasu. See tähendaks turuosalistele ainult tagasihoidlikke lisakulusid. Euroopa järelevalvemehhanismi loomiseks ja töölehakkamiseks, et teha igapäevast järelevalvet praeguseks ELis asutatud 17 keskse vastaspoole üle, on vaja kindlat arvu tuumiktöötajaid. Eeldusel, et tunnustuse saavad kõik kolmanda riigi kesksed vastaspooled, kes seda taotlevad, tekib ligikaudu 40 kolmanda riigi keskset vastaspoolt, mis kuuluvad täitevkogu vastutusvaldkonda – seda kas kaudselt jälgimise ja teabevahetuse kaudu (esimese taseme kesksed vastaspooled) või lisaks sellele otsesema järelevalve kaudu, mida tehakse endast suuremat võimalikku riski kujutavate teise taseme kesksete vastaspoolte üle. Seega, võttes arvesse kolmanda riigi kesksete vastaspoolte arvu, kelle üle tuleb teha kas kaudset või otsest järelevalvet, ning vastavalt esimese või teise taseme kesksete vastaspooltega seoses täidetavate ülesannete laadi ja keerukust, on hinnanguliselt vaja ligikaudu 49 täistööajaga töötajat. Kesksete vastaspoolte järelevalvet käsitleva eelistatud poliitikavariandiga seotud lisakulud peaksid kokkuvõttes küündima aastas ligikaudu 7 miljoni euroni.

Lisaks järelevalvealastele kuludele tekiks kliirimise vastaspooltel (kliirivad liikmed ja nende kliendid) kulusid juurde eelkõige siis, kui süsteemselt väga olulistele teise taseme kesksetele vastaspooltele kehtestataks ELis tegevusloa ja asukoha nõue. Need kulud tuleneksid õiguslikest ja tegevusega seotud asjaoludest, aga ka – nõuetekohase kalibreerimise puudumise korral – turu killustatusest ja selle mõjust turu likviidsusele ja täitmishindadele. Tegevusmarginaali suurenemine või vähenemine sõltuks suuresti turuosaliste võimest asendada kolmanda riigi kesksed vastaspooled ELis asutatud kesksete vastaspooltega. Selliste kulude tegureid on üksikasjalikult selgitatud käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangu punktis 5.3. Lisaks võiks asukohanõue juhul, kui seda ei määrata vastavalt kolmanda riigi keskse vastaspoole konkreetsele süsteemsele riskile, mis põhineb objektiivsetel kriteeriumidel, mõjutada kliirimiskulusid, kliirivate liikmete klientide (sealhulgas finantssektorivälised vastaspooled ja väikesed finantssektori vastaspooled) juurdepääsu kaudsele kliirimisele ja seega üldiselt ELi vastaspoolte võimet maandada riske. Seda mõju tuleb aga võrrelda tõhusamast kriisiennetusest saadava kasuga. Üldiselt ettevõtted, VKEd ja mikroettevõtjad võidavad kesksete vastaspoolte suuremast stabiilsusest ja nende oluliste põhifunktsioonide järjepidevusest, kui tulevikus peaks puhkema kriis, mis viib need raskustesse või maksejõuetuseni. Sellise kriisi puhkemise tõenäosust tuleks veelgi vähendada, suurendades asjaomaste ELi ametiasutuste võimet ennetada süsteemsete riskide tekkimist ELi kesksetes vastaspooltes ja vähendada kahjulike finantsprobleemide levikut kolmanda riigi kesksete vastaspoolte kaudu. Kokkuvõttes vähendataks sellega ka finantssektoris kriisi võimalikke negatiivseid järelmõjusid (pangandussektori väiksem valmidus ja/või võime rahastada reaalmajandust, majanduslangus jne), mis tavaliselt mõjutavad tugevalt VKEsid ja samuti vähendavad nende võimet tagada endale rahastus. Lisaks peaks ettepanek veelgi soodustama keskse kliirimise kasutamist ja parandama VKEde juurdepääsu finantsinstrumentidele kas tehingutega seotud riski maandamiseks või investeerimiseks, kui koos komisjoni hiljutise algatusega Euroopa turu infrastruktuuri määruse toimivuse ja tulemuslikkuse hindamiseks, millega püütakse vähendada väiksemate vastaspoolte ülemääraseid kulusid, täpsustatakse nii ELi kui ka kolmanda riigi kesksete vastaspoolte järelevalvekorda. Seega lihtsustataks ettepanekuga veelgi liidus piiriüleste tehingute tegemist ning toetataks tõhusat ja konkurentsivõimelist ELi kesksete vastaspoolte turgu, toetades seeläbi ka kapitaliturgude liidu eesmärkide saavutamist. Mõju ELi eelarvele Üldiselt ei tohiks ELi kesksete vastaspoolte järelevalves kavandatud muudatused ELi eelarvet mõjutada, kuna mis tahes lisakulud, nt Euroopa järelevalvemehhanismi lisaressursid, kaetaks kesksetelt vastaspooltelt võetavast järelevalvetasust. Samas peaksid sellised muudatused peaksid kokkuvõttes tooma kasu kõigile turuosalistele ja liikmesriikidele, kuna tänu nendele peaks ELi kliiringuturg muutuma turvalisemaks. ELis asutatud kesksete vastaspoolte järelevalve karmistamise finantsmõju muid aspekte käsitletakse allpool. Sarnaselt ei tohiks kolmanda riigi kesksetest vastaspooltest tuleneva riski maandamiseks kavandatud muudatused mõjutada ELi eelarvet, kuna Euroopa järelevalvemehhanismi mis tahes lisaressursid kaetaks samuti kolmanda riigi kesksetelt vastaspooltelt kogutud järelevalvetasudest. Samas oleks see ELile kasulik, kuna sellega vähendataks tõenäosust, et ELi kanduvad üle finantsstabiilsuse riskid, ja tagataks, et kolmanda riigi kesksete vastaspooltega tehinguid tegevad ELi vastaspooled tegutsevad turvalises keskkonnas, toetades sellega tugevat ja stabiilset maailmaturgu. 3.5.Põhiõigused EL seisab põhiõiguste kaitsmisel kõrgete nõuete eest ning on alla kirjutanud mitmetele erinevatele inimõiguste konventsioonidele. Seda tausta arvestades ei mõjuta ettepanek vahetult tõenäoliselt neid õigusi, mis on loetletud ÜRO peamistes inimõiguste konventsioonides, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, mis on Euroopa Liidu aluslepingute lahutamatu osa, ja Euroopa inimõiguste konventsioonis. 4.MÕJU EELARVELE Kavandatud muudatused ELi kesksete vastaspoolte järelevalve parandamiseks ja kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tekitatavate riskide maandamiseks ei tohiks mõjutada ELi eelarvet. ESMA võimalikud lisaülesanded, näiteks kolmanda riigi kesksete vastaspoolte registreerimine ja nende pidev järelevalve, võivad põhjustada vajaduse suurendada ESMA kavandatud ressursse. ELi eelarve mis tahes lisakulud kantaks Euroopa järelevalvemehhanismi rahastamise suurendamisega, nt otsese järelevalve all olevatelt ELis asuvatelt ja kolmandate riikide kesksetelt vastaspooltelt võetavatest tasudest. Ettepaneku finantsmõju ja mõju eelarvele on esitatud ettepanekule lisatud finantsselgituses. 5.MUU TEAVE 5.1.Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Ettepanek sisaldab nõuet hinnata täielikult Euroopa turu infrastruktuuri määrust, keskendudes eelkõige sellele, kui tulemuslikult ja tõhusalt on kavandatud järelevalvekord aidanud saavutada Euroopa turu infrastruktuuri määruse esialgse eesmärgi suurendada finantsstabiilsust. Hindamise käigus tuleks seega kaaluda kõiki Euroopa turu infrastruktuuri määruse aspekte, kuid eelkõige järgmist: ·finantsseisundi taastamise või kriisilahenduse menetluses olevate kesksete vastaspoolte arv; ·mitu korda on riigi pädevad asutused kasutanud vaidluste lahendamise mehhanismi; ·kolmanda riigi kesksete vastaspoolte kohapealsete kontrollide arv; ·tunnustatud kolmanda riigi kesksete vastaspoolte arv;

·mitu korda on kolmanda riigi keskne vastaspool rikkunud samaväärsuse ja/või tunnustamise tingimusi; ·EL vastaspoolte hinnangulised kulud. Üldiselt tuleks selline hindamine teha vähemalt viis aastat pärast kõnealuste muudatuste kohaldamist. Hindamise käigus tuleks küsida kõigi asjaomaste sidusrühmade arvamust, kuid eelkõige kesksete vastaspoolte, kliirivate liikmete, finantssektoriväliste vastaspoolte, väikeste finantssektori vastaspoolte ja üldiselt kliirivate liikmete klientide ja kaudsete klientide arvamust. Vaja on küsida ka ESMA ning samuti riikide ametiasutuste ja keskpankade arvamust. ESMA-lt tuleks analüüsi jaoks küsida ka statistikat. 5.2.Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus 5.2.1.ESMA järelevalvenõukogu alla keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu loomine Muudatused keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu ja ESMA järelevalvenõukogu vahelise suhte täpsustamiseks (ESMA määrus, artiklid 4, 6, 40, 42, 43) Artikli 1 lõikega 1 lisatakse ESMA määruse artiklile 4 punkt 4, et sätestada keskse vastaspoole määratlus, mis on kooskõlas Euroopa turu infrastruktuuri määrusega. Artikli 1 lõikega 2 lisatakse ESMA määruse artiklile 6 punkt 1a, et luua ESMA struktuuris järelevalvenõukogu täitevkogu, mis hakkab tegelema liidu ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte järelevalve valdkonnaga (keskseid vastaspooli käsitlev täitevkogu). Artikli 1 lõikega 4 lisatakse ESMA määruse artikli 40 lõikele 1 punkt f, et sätestada, et keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu juhataja ja kaks direktorit on ESMA järelevalvenõukogu hääleõiguseta liikmed. Artikli 1 lõikega 5 muudetakse ESMA määruse artikli 42 esimest lõiku, et sätestada, et järelevalvenõukogu eesistuja, hääleõigusega liikmed, keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu juhataja ja kaks direktorit tegutsevad liidu huvides sõltumatult ja objektiivselt. Artikli 1 lõikega 6 muudetakse ESMA määruse artikli 43 lõiget 1, et määrata kindlaks järelevalvenõukogu ja keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu ülesannete jaotus. Artikli 1 lõikega 6 asendatakse ka ESMA määruse artikli 43 lõige 8, et lisada, et kokkuleppel keskseid vastaspooli käsitleva täitevkoguga allub tegevdirektor järelevalvenõukogule. Muudatused keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu struktuuri kindlaksmääramiseks (ESMA määrus, uued artiklid 44a–44c) Et määrata kindlaks, milline peaks ESMAs olema järelevalvenõukogu täitevkogu struktuur, lisatakse artikli 1 lõikega 7 ESMA määruse III peatüki 1A jaole artiklid 44a, 44b ja 44c. Jaos 1A sätestatakse keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu koosseis, selle ülesanded ja otsustusõigus, et tagada seoses kesksete vastaspoolte järelevalvega kogu ELis ühtne järelevalve, piisaval tasemel pädevus, samuti kiire ja tõhus otsustusprotsess. Artiklis 44a sätestatakse, et järelevalvenõukogusse kuuluvad keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu raames i) alalised liikmed, sealhulgas sõltumatu juhataja ja kaks direktorit, kellel on hääleõigus, ning EKP ja komisjoni esindaja, kellel hääleõigust ei ole; ning ii) iga konkreetse keskse vastaspoolega seotud liikmed, sealhulgas keskse vastaspoole asukohaliikmesriigi pädeva asutuse esindaja (hääleõigusega) ja asjaomase emitendist keskpanga esindaja (hääleõiguseta). Alalised liikmed peaksid osalema kõigil keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu koosolekutel. Konkreetse keskse vastaspoolega seotud liikmed peaksid osalema ainult vajaduse korral ja kui see on asjakohane nende järelevalve all oleva keskse vastaspoole seisukohast. Keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu juhataja võib Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 18 alusel kutsuda vaatlejana osalema järelevalvekolleegiumi liikmeid ning kolmandas riigis asutatud ja ESMA poolt tunnustatud kesksete vastaspoolte ametiasutuste esindajaid, et tagada, et keskseid vastaspooli käsitlev täitevkogu võtaks piisavalt arvesse teiste asjaomaste asutuste seisukohti. Sõltumatute alaliste liikmete ja konkreetse keskse vastaspoolega seotud liikmete osalemine tagab, et keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu otsused on järjepidevad, asjakohased ja proportsionaalsed kogu ELis ning et asjaomased riiklikud pädevad asutused, emitendist keskpangad ja vaatlejad on kaasatud otsustusprotsessi liikmesriigis asutatud keskset vastaspoolt puudutavates küsimustes. Otsuste tegemisel kolmandate riikide keskseid vastaspooli puudutavates küsimustes peaksid osalema üksnes keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu alalised liikmed ja asjaomased liidu valuutasid emiteerivad keskpangad. Artiklis 44b sätestatakse, et keskseid vastaspooli käsitlev täitevkogu peaks täitma talle Euroopa turu infrastruktuuri määrusega antud konkreetseid ülesandeid, millega tagatakse siseturu nõuetekohane toimimine ning liidu ja selle liikmesriikide finantsstabiilsus. Kui ei ole teisiti märgitud, osutavad Euroopa turu infrastruktuuri määruse muudatustes viited ESMA-le keskseid vastaspooli käsitlevale täitevkogule. Selles sätestatakse ka, et keskseid vastaspooli käsitleval täitevkogul peavad olema oma töötajad ja piisavad ressursid, et tagada tema autonoomsus, sõltumatus ja asjakohane toimimine. Artiklis 44c sätestatakse, et kiire ja tõhusa otsustusprotsessi tagamiseks teeb keskseid vastaspooli käsitlev täitevkogu otsused oma liikmete lihthäälteenamuse alusel vastavalt artikli 44a lõike 1 alusel sätestatud hääleõigusele, ning et juhatajal on võrdsete häälte korral otsustav hääl. Muudatused keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu liikmete vastutuse ja sõltumatuse kehtestamiseks (ESMA määrus, artiklid 48a, 49 ja 50) Artikli 1 lõikega 8 asendatakse ESMA määruse III peatüki 3. jao pealkiri, et määrata kindlaks keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu juhataja ja kahe direktori suhtes kohaldatavad nõuded. Artikli 1 lõikega 9 lisatakse uus artikkel 48a, et kehtestada keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu juhataja ja direktorite ametisse määramine. Artikli 48a lõikes 2 sätestatakse, et juhataja ja kaks direktorit määratakse avatud valikumenetluse alusel ametisse teenete, oskuste ja teadmiste põhjal, mis neil on kliirimisalastes, kauplemisjärgsetes ja finantsküsimustes, samuti kesksete vastaspoolte järelevalve ja reguleerimise valdkonnas saadud kogemuste põhjal, et tagada vajaliku oskusteabe olemasolu. Artikli 48a lõikes 4 täpsustatakse, et komisjon esitab kandidaatide ametisse nimetamise ettepaneku Euroopa Parlamendile heakskiitmiseks. Pärast Euroopa Parlamendilt heakskiidu saamist võtab nõukogu vastu rakendusotsuse, millega määratakse ametisse juhataja ja kaks direktorit. Kaasseadusandjate ametisse nimetamisse kaasamine tagab läbipaistvuse ja demokraatliku kontrolli. Lisaks sätestatakse artikli 48a lõikes 5, et nõukogu võib komisjoni ettepaneku alusel, mille on heaks kiitnud Euroopa Parlament, võtta vastu rakendusakti, et teatavatel tingimustel kõrvaldada ametist juhataja või direktorid ning teha nad vastutavaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu ees ja tagada liidu institutsioonide õiguste kaitse.

Artikli 1 lõikega 10 muudetakse ESMA määruse artiklit 49, et sätestada, et keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu juhataja ja direktorid tegutsevad liidu huvides sõltumatult ja objektiivselt. Artikli 1 lõikega 11 muudetakse ESMA määruse artiklit 50, et sätestada, et demokraatliku vastutuse tagamiseks võivad Euroopa Parlament ja nõukogu paluda keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu juhatajal teha taotluse korral avaldus. Peale selle peab keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu juhataja esitama Euroopa Parlamendile taotluse korral kirjaliku aruande täitevkogu põhitegevuste kohta ja esitama jooksvalt Euroopa Parlamendi nõutud mis tahes teabe. Muudatused keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu ja ESMA tegevdirektori ülesannete eristamiseks, eelarve kindlaksmääramiseks ja ametisaladuse kehtestamiseks (ESMA määrus, artiklid 53, 63 ja 70) Artikli 1 lõikega 12 muudetakse ESMA määruse artiklit 53, et määrata kindlaks järelevalvenõukogu ja keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu ülesannete jaotus. Artikli 1 lõike 12 punktiga a muudetakse artikli 53 lõiget 2, et täpsustada, et tegevdirektor võtab arvesse keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu suuniseid ESMA aasta tööprogrammi rakendamiseks juhatuse kontrolli all. Artikli 1 lõike 12 punktiga b muudetakse artikli 53 lõiget 4, et sätestada, et tegevdirektor peab saama mitmeaastase tööprogrammi koostamisel enne selle juhatusele esitamist keskseid vastaspooli käsitlevalt täitevkogult tema vastutusalasse kuuluvate ülesannete puhul nõusoleku. Artikli 1 lõike 12 punktiga c muudetakse artikli 53 lõiget 7, et nõuda, et tegevdirektor peab saama ESMA tegevusaruande koostamisel enne selle juhatusele esitamist keskseid vastaspooli käsitlevalt täitevkogult tema vastutusalasse kuuluvate ülesannete puhul nõusoleku. Artikli 1 lõikega 13 lisatakse ESMA määruse artiklile 63 lõige 1a, et sätestada, et keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu ülesannetega seotud kulutused ja tasud esitatakse ESMA kalkulatsioonis eraldi. Keskseid vastaspooli käsitlev täitevkogu kinnitab tegevdirektori koostatud kulutuste ja tasude kalkulatsiooni eelnõu enne selle vastuvõtmist. Artikli 1 lõikega 14 muudetakse ESMA määruse artikli 70 lõiget 1, et kehtestada, et keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu liikmetel on kohustus hoida ametisaladust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 339 ja asjaomastele liidu õigusaktide sätetele isegi pärast oma ametikohustuste lõppemist. Muudatused ESMA teabekogumisvõime parandamiseks (ESMA määrus, artikkel 35) Artikli 1 lõikega 3 asendatakse ESMA määruse artikli 35 kuues lõik, et sätestada, et kui pädevatelt asutustelt või teistelt liikmesriigi üksustelt ei saada täielikku teavet, võib ESMA küsida seda otse tegevusloa saanud või tunnustatud keskselt vastaspoolelt, tegevusloa saanud väärtpaberite keskdepositooriumilt või tegevusloa saanud kauplemiskohalt. ESMA annab pädevatele asutustele sellistest taotlustest teada. 5.2.2.Liidus asutatud kesksete vastaspoolte järelevalve Muudatused liidus asutatud kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise tingimustes ja korras (Euroopa turu infrastruktuuri määruse artiklid 17, 18, 19, 20 ja 21) Tegevusloa andmise ja sellest keeldumise kord Artikli 2 lõikega 2 muudetakse Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 17 lõiget 3, nii et keskse vastaspoole taotluse täielikkust hindab pädev asutus ESMAga konsulteerides ning et pädev asutus teavitab ESMAt ja kolleegiumi mis tahes lisateabest, mis ta on seoses taotlusega saanud. Kolleegiumi koosseis ja juhatamine Artikli 2 lõikega 3 muudetakse Euroopa turu infrastruktuuri määruse artiklit 18, et selgitada kolleegiumi kuuluvate ametiasutuste vahel ülesannete jagamist. Artikli 18 lõikega 1 kehtestatakse, et kolleegiumi eesistuja on ja seda juhib keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu juhataja. Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 18 lõike 2 punktis a sätestatakse, et keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu alalised liikmed osalevad kolleegiumis ESMA asemel. Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 18 lõike 2 uue punktiga c lisatakse vajaduse korral ja vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1024/2013 Euroopa Keskpank selliste pädevate asutuste nimekirja, kes vastutavad keskse vastaspoole nende kliirivate liikmete järelevalve eest, kes on asutatud kolmes liikmesriigis, kelle agregeeritud osamaksed keskse vastaspoole artiklis 42 osutatud tagatisfondi on üheaastase ajavahemiku jooksul kõige suuremad. Kolleegiumi arvamus Artikli 2 lõikega 4 muudetakse Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 19 lõiget 3 seoses kolleegiumi liikmete hääleõigusega, et kehtestada, et keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu igal alalisel liikmel on üks hääl, v.a komisjoni esindaja, kellel hääleõigust ei ole. Tegevusloa kehtetuks tunnistamine Artikli 2 lõikega 5 muudetakse Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 20 lõiget 6, et sätestada, et keskse vastaspoole pädev asutus peab saatma ESMA-le ja kolleegiumi liikmetele oma igakülgselt põhjendatud otsuse tunnistada tegevusluba kehtetuks. Kontroll ja hindamine Artikli 2 lõike 6 punktidega a ja b asendatakse Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 21 lõiked 1 ja 3 seoses tegevusloa saanud kesksete vastaspoolte kontrolli ja hindamisega. Uues artikli 21 lõikes 1 sätestatakse, et pädev asutus kontrollib ja hindab koostöös ESMAga keskse vastaspoole vastavust Euroopa turu infrastruktuuri määrusele. Uues artikli 21 lõikes 3 sätestatakse, et ESMA määrab kindlaks sellise kontrolli ja hindamise sageduse ja ulatuse, ning kehtestatakse, et ESMA töötajad tuleks kutsuda osalema mis tahes kohapealsetes kontrollides. Samuti nõutakse selles, et pädevad asutused edastaksid ESMA-le keskselt vastaspoolelt saadud mis tahes teabe, ja et pädevad asutused nõuaksid asjaomaselt keskselt vastaspoolelt mis tahes teavet, mida ESMA vajab ja mida nad ise ei suuda anda.

Muudatused, mis on seotud ELis asutatud kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise ja nende järelevalvega (Euroopa turu infrastruktuuri määruse uued artiklid 21a, 21b ja 21c) Artikli 2 lõikega 7 lisatakse Euroopa turu infrastruktuuri määrusele artiklid 21a, 21b ja 21c, et määrata kindlaks keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu roll seoses kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmisega ja et selgitada vastutuse jaotust ametiasutuste vahel. Kuigi riikide pädevad asutused jätkavad praeguste järelevalveülesannete täitmist Euroopa turu infrastruktuuri määruse alusel, on teatavate otsuste puhul vaja ESMA ja vajaduse korral asjaomaste emitendist keskpankade eelnevat nõusolekut, et soodustada kesksete vastaspoolte järelevalve ühtsust kogu liidus. Uue artikliga 21a nähakse ette, et pädevad asutused koostavad ja esitavad ESMA-le eelneva nõusoleku saamiseks selliste otsuste lõplikud eelnõud, mis käsitlevad juurdepääsu kesksele vastaspoolele või kauplemiskohale, kesksele vastaspoolele tegevusloa andmist, keskse vastaspoole tegevuse ja teenuste laiendamist, kapitalinõudeid, tegevusloa kehtetuks tunnistamist, kontrolli ja hindamist, olulise osalusega aktsionäre ja liikmeid, pädevatele asutuste esitatavat teavet, mudelite läbivaatamist, stressiteste ja järeltestimist ning koostalitluskokkulepete kinnitamist. Samuti vajavad ESMA eelnevat nõusolekut kõik muud otsused, mis seonduvad artikli 22 kohaldamisega seoses kesksete vastaspoolte ja koostalitluskokkulepete kohta Euroopa turu infrastruktuuri määruse IV ja V jaotises sätestatud nõuetega. Kui ESMA teeb ettepaneku muuta pädeva asutuse teatavate otsuste lõplikke eelnõusid, võetakse sellised otsused vastu üksnes pärast seda, kui neid on ESMA soovituse kohaselt muudetud. Kui ESMA ei nõustu teatavate otsuste lõplike eelnõudega, ei saa neid vastu võtta. Uue artikliga 21a luuakse ka vaidluste lahendamise mehhanism ESMA ja riikide pädevate asutuste vaheliste eriarvamuste lahendamiseks. Kui pädev asutus ei nõustu ESMA muudatuste või vastuväidetega pädeva asutuse teatava otsuse lõplikus eelnõus, suunatakse küsimus edasi lõpliku otsuse tegemiseks ESMA järelevalvenõukogule. Lõpetuseks sätestatakse uues artiklis 21a, et ESMA võib vastu võtta üksikotsuse finantsturu osalise kohta, kui riigi pädevad asutused ei nõustu ESMA arvamuse või taotlusega. Sarnaselt on vaja asjaomase emitendist keskpanga eelnevat nõusolekut teatavate otsuste puhul, mida riigi pädev asutus kavatseb teha võimalike riskide tõttu, mida keskse vastaspoole mittenõuetekohane toimimine võib endast kujutada liidu rahapoliitika kindlaksmääramisele ja rakendamisele ning maksesüsteemide sujuva toimimise toetamisele. Kuna keskpankade ja järelevalveasutuste volitused võivad kattuda, võib juhtuda, et järelevalvemeetmed mõjutavad keskpankade põhiülesandeid sellistes valdkondades nagu hinnastabiilsus, rahapoliitika ja maksesüsteemid. Uues artiklis 21b sätestatakse asjaomaste emitendist keskpankade ülesanded, et kehtestada ametiasutuste vahel vastutuse jaotus, eelkõige seoses kesksete vastaspoolte makse- ja arveldussüsteemide ja seonduva likviidsusriski ning kõnealuse emitendist keskpanga vääringus nomineeritud tehingute puhul kehtiva halduskorraga. Uue artikliga 21b kehtestatakse, et pädevad asutused küsivad asjaomase emitendist keskpanga nõusolekut otsustele, mis on seotud kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise, keskse vastaspoole tegevuse ja teenuste laiendamise, tegevusloa kehtetuks tunnistamise, võimendustagatise nõuete, likviidsusriski kontrolli, tagatisnõuete, arvelduse ja koostalitluskokkulepete heakskiitmisega. Kui asjaomane emitendist keskpank esitab nendes valdkondades vastuväite pädeva asutuse otsuste eelnõudele, ei võeta neid vastu. Kui asjaomane emitendist keskpank teeb ettepaneku muuta nendes valdkondades pädeva asutuse otsuste eelnõusid, võetakse need vastu üksnes muudatustega. Uues artiklis 21c sätestatakse, et nii liikmesriigis kui ka kolmandas riigis asutatud kesksed vastaspooled peavad maksma ESMA järelevalve ja haldusülesannete täitmise eest tasu i) artiklis 17 osutatud tegevusloa taotlemise korral, ii) artikli 25 alusel tunnustuse taotlemise korral ja iii) aastatasu, mis on seotud ESMA vastutusvaldkonda kuuluvate ülesannete täitmisega. Edaspidi täpsustab komisjon delegeeritud õigusaktis tasuliike, teenuseid, mille eest tasu võetakse, tasude suurust ja seda, kuidas peavad selle tasuma tegevusloa saanud või seda taotlevad liidu kesksed vastaspooled ja kolmanda riigi tunnustatud kesksed vastaspooled, mis ei ole süsteemselt olulised (esimese taseme kesksed vastaspooled), ja tunnustatud kesksed vastaspooled, mis on või tõenäoliselt muutuvad liidu või ühe või mitme selle liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast süsteemselt oluliseks (teise taseme kesksed vastaspooled). Sellised järelevalvetasud võimaldavad ESMA-l täita oma kohustusi ja katta keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu ülesannete täitmisega seotud kulud. Muudatused, mis on seotud ametiasutustevahelise koostööga (Euroopa turu infrastruktuuri määrus, artikkel 24) Artikli 2 lõikega 8 laiendatakse Euroopa turu infrastruktuuri määruse artiklit 24, et lisada võimalik ebasoodne mõju rahapoliitika ülekandumisele ja maksesüsteemide sujuvale toimimisele nende eriolukordade loetellu, mille puhul keskse vastaspoole pädev asutus või mis tahes teine ametiasutus peab viivitamata teavitama ESMAt, kolleegiumi, Euroopa Keskpankade Süsteemi asjaomaseid liikmeid ja muid asjaomaseid ametiasutusi. 5.2.3.Kolmandate riikide kesksed vastaspooled Alates Euroopa turu infrastruktuuri määruse vastuvõtmisest on kesksete vastaspoolte tegevuse maht ja ulatus liidus ja kogu maailmas kiiresti kasvanud. Keskne kliirimine on muutunud tähtsamaks intressimäära ja krediidituletisinstrumentide puhul. Kesksete vastaspoolte kiiresti kasvav roll ülemaailmses finantssüsteemis ei kajasta mitte ainult keskse kliirimise kohustuse kehtestamist eri varaklasside puhul, vaid ka keskse kliirimise üha suuremat vabatahtlikku kasutamist, kuna turuosalised on hakanud aru saama kesksest kliirimisest saadavast kasust. Kooskõlas muude G20 riikide sarnaste nõuetega on Euroopa turu infrastruktuuri määrusega juba nõutud, et teatavad intressimäära tuletisinstrumendid ja krediidiriski vahetustehingud tuleb kliirida keskselt. Pankade kapitalinõudeid on samuti muudetud, et soodustada keskset kliirimist ja muuta kahepoolne kliirimine suhteliselt kallimaks variandiks, kuna kahepoolsete tehingute suhtes kehtivad alates 2017. aasta märtsist täiendavad tagatisnõuded. Selle tulemusena kliiritakse rohkem, kuid see on koondunud suhteliselt vähestesse ülemaailmsetesse kesksetesse vastaspooltesse. Praeguse seisuga on Euroopa turu infrastruktuuri määruse samaväärsuse sätete alusel tunnustatud 28 kolmanda riigi keskset vastaspoolt. Veel 12 keskset vastaspoolt 10 jurisdiktsioonist on seda taotlenud ja ootavad komisjoni otsust nende õigus- ja järelevalvekorra samaväärsuse kohta. Muudatused kolmanda riigi kesksete vastaspoolte korra samaväärsuse rakendamise parandamiseks (Euroopa turu infrastruktuuri määrus, artikli 25 lõige 6) Komisjon jätkab samaväärsust käsitlevate otsustega selle kindlaksmääramist, kas kolmandate riikide õigus- ja järelevalveraamistikud vastavad Euroopa turu infrastruktuuri määruse nõuetele, et oleks võimalik tunnustada nendes kolmandates riikides asuvaid keskseid vastaspooli. Käesoleva ettepanekuga kinnitatakse, et komisjon võib seada samaväärsust käsitleva otsuse tegemisele täiendavaid tingimusi. Artikli 2 lõike 9 punktiga e lisatakse uued lõiked 6a ja 6b, nii et komisjon võib vajaduse korral täpsustada delegeeritud õigusaktiga kriteeriume, mida kasutatakse kolmanda riigi keskse vastaspoole korra samaväärsuse kohta otsuse tegemisel. Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 25 uue lõikega 6b antakse ESMA-le ülesanne jälgida selliste kolmanda riigi kesksete vastaspoolte suhtes kehtiva õigus- ja järelevalvekorra suundumusi, mida komisjon on pidanud samaväärseks. Muudatused, mis on seotud kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamisega (Euroopa turu infrastruktuuri määrus, artikli 6 lõige 2, artikli 25 uued lõiked 2a, 2b ja 2c, uus artikkel 25a) Suurem läbipaistvus Selleks et parandada läbipaistvust sidusrühmade ja avalikkuse jaoks tervikuna, muudetakse Euroopa turu infrastruktuuri määrust, et selgitada kesksete vastaspoolte registreerimist ja nähakse ette, et ESMA avalik register peaks sisaldama rohkem andmeid (artikli 2 lõikega 1 muudetakse artikli 6 lõike 2 punkti b). Ettepanekus ei ole kolmanda riigi tunnustatud kesksetele vastaspooltele kehtestatud lisanõudeid. Kolmanda riigi süsteemselt mitteoluliste kesksete vastaspoolte (esimese taseme kesksed vastaspooled) ja kolmanda riigi süsteemselt oluliste kesksete vastaspoolte (teise taseme kesksed vastaspooled) liigitus Võttes arvesse kliirimismahu suurenemist kogu maailmas ja riski koondumist piiratud arvu ülemaailmsetesse kesksetesse vastaspooltesse, tuleb hakata Euroopa turu infrastruktuuri määruse alusel tunnustatud kolmanda riigi keskseid vastaspooli eristama vastavalt nende liigile. Seepärast nõutakse käesoleva ettepanekuga, et tunnustamistaotlust hinnates peab ESMA kaaluma kolmanda riigi keskse vastaspoole tekitatava süsteemse riski ulatust. Selle saavutamiseks ja et hakata nõudeid kohaldama proportsionaalselt, tuleb eristada väiksema riskiga kesksed vastaspooled nendest, mis on liidu või selle liikmesriikide jaoks süsteemselt olulised või tulevikus muutuvad selleks. See peegeldab fakti, et mitte kõik kolmanda riigi kesksed vastaspooled ei ole süsteemselt sama olulised. See sõltub nende kliiritud tehingute ulatusest ja liigist, samuti kliirimistegevuse mahust. Näiteks suhteliselt väike kolmanda riigi keskne vastaspool, kes kliirib üksnes piiratud arvu lepinguid, mis on näiteks nomineeritud kohalikus vääringus, tekitab objektiivselt võttes vähem probleeme ja väiksemaid riske liidu finantssüsteemile kui kolmanda riigi keskne vastaspool, kes kliirib suures mahus lepinguid, mis on nomineeritud liidu vääringus. Seepärast on kavas anda ESMA-le volitus eristada keskseid vastaspooli selle alusel, kas need on süsteemselt olulised või tõenäoliselt muutuvad selleks või mitte. Kolmanda riigi kesksetele vastaspooltele, kelle kohta ESMA on teinud otsuse, et need ei ole liidu ega liikmesriikide jaoks süsteemselt olulised ega tõenäoliselt ei muutu ka selleks, osutatakse kui esimese taseme kesksetele vastaspooltele (artikli 2 lõike 9 punktiga a lisatakse Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 25 lõikele 2 punkt e). Nende esimese taseme kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatakse jätkuvalt praegust korda ja tingimusi vastavalt komisjoni vastuvõetud kolmanda riigi samaväärsust kinnitavatele otsustele, mis võimaldavad ESMA-l tunnustada üksikuid kolmanda riigi keskseid vastaspooli. ESMA saab ka uued ülesanded seoses järelevalvega selliste esimese taseme tunnustatud kesksete vastaspoolte üle.

Esimese taseme kesksetest vastaspooltest saab ESMA eristada sellist kolmanda riigi kesksete vastaspoolte kategooriat, mida peetakse liidu või liikmesriikide finants- ja majandusliku stabiilsuse seisukohast süsteemselt oluliseks või mis tõenäoliselt muutuvad selleks lähemal ajal (nn teise taseme kesksed vastaspooled). See sätestatakse artikli 2 lõike 9 punktis c, millega lisatakse Euroopa turu infrastruktuuri määruse artiklile 25 lõige 2a. Selleks et ESMA saaks kindlaks teha, kas tegu on kolmanda riigi teise taseme keskse vastaspoolega, nähakse ette neli objektiivset kriteeriumi (artikli 25 uus lõige 2a): i) keskse vastaspoole äritegevuse laad, maht ja keerukus; ii) mõju, mis keskse vastaspoole maksejõuetusel või tegevushäirel oleks olulistele turgudele, finantseerimisasutustele või laiemale finantssüsteemile või ELi finantsstabiilsusele; iii) kolmanda riigi keskse vastaspoole kliiriva liikme struktuur ja iv) kolmanda riigi keskse vastaspoole suhted, vastastikune sõltuvus või muu koostoime muude finantsturu infrastruktuuridega. Komisjon peab neid kriteeriume delegeeritud õigusaktis täpsustama (artikli 25 lõike 2a teine lõik) kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmist. Kui ESMA otsustab, et tegu on kolmanda riigi teise taseme keskse vastaspoolega, saab selle tulemusena seda keskset vastaspoolt tunnustada või tal saab lubada osutada kliirimisteenuseid või tegeleda sellega liidus üksnes lisatingimuste täitmise korral. Neid tingimusi on vaja, et peegeldada lisaprobleeme, mis tekivad liidu ja ühe või rohkema liikmesriigi finantsstabiilsuse seisukohast. Kesksed vastaspooled, keda on juba praegu kehtiva Euroopa turu infrastruktuuri määrusega kehtestatud korra alusel tunnustatud, säilitavad oma staatuse esimese taseme keskse vastaspoolena, välja arvatud juhul, kui ESMA teeb otsuse, et see kolmanda riigi keskne vastaspool peaks kuuluma teisele tasemele. Proportsionaalsed nõuded kolmanda riigi süsteemselt olulistele teise taseme kesksetele vastaspooltele Süsteemselt olulised kolmanda riigi kesksed vastaspooled peavad täitma nelja liiki lisanõudeid (vt artikli 2 lõike 9 punkt b): i) ELi kesksete vastaspoolte suhtes kehtivate asjakohaste ja vajalike usaldatavusnõuete pidev järgimine. Nende hulka kuuluvad kapitalinõuded ning sisejuhtimise, äritegevuse eeskirjade, võimendustagatiste, tagatisfondide, finantsvahendite, likviidsuse, investeeringute, stressitestide, arvelduse ja koostalitlusvõime nõuded. Praegu on need sätestatud Euroopa turu infrastruktuuri määruse artiklis 16 ning IV ja V jaotises; ii) kirjalik kinnitus – 180 päeva jooksul – asjaomaselt ELi emitendist keskpangalt selle kohta, et kolmanda riigi keskne vastaspool täidab kõnealuse keskpanga kehtestatud kõiki nõudeid. Need lisanõuded määraksid keskpangad rahapoliitikaga seotud ülesannete täitmise käigus. Näiteks võivad need hõlmata lisanõudeid, mis käsitlevad likviidsusriske ning liidu või liikmesriikide makse- või arveldussüsteeme. Täpsemalt võiksid need puudutada keskses vastaspooles hoitava tagatise kättesaadavust ja konkreetseid liike, tagatise suhtes kohaldatava mis tahes väärtuskärpe suurust, investeerimispoliitikat või tagatiste eraldamist, likviidsuskokkuleppeid asjaomaste keskpankade vahel, keskse vastaspoole tegevuse võimalikku mõju ning tegevuse võimaliku häire või maksejõuetuse mõju finantssüsteemile ja liidu finantsstabiilsusele; iii) et ESMA saaks täita oma uusi järelevalveülesandeid, peab olema kirjalik kokkulepe kolmanda riigi keskse vastaspoolega, et ESMA pääseb juurde kogu keskse vastaspoole hoitavale teabele ja võib taotluse korral siseneda tema kõigisse äriruumidesse. Loomulikult peab saama seda teha kolmandas riigis ja olemas peaks olema juriidiline arvamus, mis seda kinnitab; iv) kolmanda riigi kesksel vastaspoolel peaksid olema kõik vajalikud menetlused ja meetmed, et ta suudaks täita eespool nimetatud esimest ja kolmandat tingimust. Kuna eespool nimetatud nõudeid tuleb kohaldada proportsionaalselt, luuakse ettepanekuga süsteem, mille kohaselt kolmanda riigi keskne vastaspool võib jätkata tuginemist oma riigi normidele ja nõuetele. See on uus võrreldavate nõuete täitmise süsteem, mis järgib finantsstabiilsuse nõukogu standardeid ja peegeldab USA ametiasutuste kohaldatavat sarnast süsteemi, põhineb lihtsal menetlusel, mille alusel kolmanda riigi keskne vastaspool saab taotleda, et ESMA võrdleks Euroopa turu infrastruktuuri määruse nõudeid ja kesksetele vastaspooltele kehtivaid ELi järelevalvestandardeid asjaomase kolmanda riigi omadega. Kui need on võrreldavad, võib ESMA otsustada, et mõne või kõigi kehtivate nõuete kohaldamine, samuti vastava järelevalve tegemine kõnealuses riigis annab sarnase tulemuse Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohaldamisega, ning teha erandi Euroopa turu infrastruktuuri määruse vastava sätte kohaldamisest. Selline lähenemisviis aitab oluliselt vähendada kahtede eri normide ja nõuete kohaldamisest tulenevat mis tahes koormust. Komisjon peab vastu võtma delegeeritud õigusakti, et täpsustada ESMA tehtava hindamise üksikasju (uus artikkel 25a). Samas, võttes arvesse kliirimisteenuste üha suuremat koondumist piiratud arvu ülemaailmsetesse kesksetesse vastaspooltesse ja suuremat riski, mida selline koondumine endast kujutab, võib mõni keskne vastaspool olla ELi finantssüsteemi jaoks süsteemselt eriti oluline. Seepärast võib ESMA otsuse tegemisel selle kohta, kas kolmanda riigi keskne vastaspool on süsteemselt oluline või tõenäoliselt muutub selleks, ka otsustada kokkuleppel asjaomaste ELi keskpankadega, et kõnealune üksus tekitab liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsusele nii suuri riske, et isegi Euroopa turu infrastruktuuri määruse täielik kohaldamine selle kolmanda riigi keskse vastaspoole suhtes ei ole piisav nende riskide maandamiseks ja seepärast ei tohiks teda tunnustada. Kui tehakse selline otsus, et kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamise protsessi kaudu ei suudeta tagada ELi finantsstabiilsust, tehakse ettepanek, et ESMA-l on asjaomaste ELi keskpankade nõusolekul õigus soovitada komisjonil jätta keskne vastaspool tunnustamata. Selle alusel on komisjonil õigus teha otsus, et kõnealust keskset vastaspoolt ei tuleks tunnustada, ja kui ta tahab osutada kliirimisteenuseid liidus, on ta vaja asutada ja taotleda tegevusluba liikmesriigis (artikli 25 uus lõige 2c). Muudatused kolmanda riigi kesksete vastaspoolte üle pärast nende tunnustamist tehtava jooksva järelevalve parandamiseks (Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 25 lõiked 5, 6 ja 7, uued artiklid 25b–25m) ESMA järelevalve kolmanda riigi kesksete vastaspoolte üle Selleks et reageerida puudustele Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohases samaväärsuse ja tunnustamise süsteemis, mida kasutatakse kolmanda riigi kesksete vastaspoolte järelevalve puhul, tehakse ettepanek laiendada ESMA õigusi. Sellega tagatakse, et kõrvaldatakse ESMA probleemid, mis on seotud juurdepääsuga kesksete vastaspoolte teabele, kesksete vastaspoolte kohapealsete kontrollidega ning asjaomaste ELi reguleerivate ja järelevalveasutuste ja keskpankade vahelise teabevahetusega. See minimeerib ohtu, et keskse vastaspoole riskijuhtimise tava ja riskijuhtimismudeli muutmine jääb avastamata, mis mõjutaks oluliselt ELi üksuste finantsstabiilsust. Teiseks kõrvaldaks see ohu, et järelevalveasutuse ja keskpanga eesmärgid kolleegiumides lahknevad seoses kolmanda riigi kesksete vastaspooltega juhul, kui hõlmatud on kolmandate riikide ametiasutused. Peale selle kõrvaldatakse oht, et kesksete vastaspoolte normide ja õigusraamistiku muutmine kolmandas riigis võiks negatiivselt mõjutada õigus- ja järelevalvetulemust. See tähendab, et ELi ja kolmandate riikide kesksetele vastaspooltele tagatakse võrdsed tingimused ja kaob õigusliku või järelevalvealase arbitraaži võimalus. ESMA uued ülesanded seoses tunnustatud esimese taseme ja teise taseme kesksete vastaspoolte järelevalvega määratakse kindlaks uues artiklis 25b (vt allpool). Kehtiva tunnustamiskorra rakendamise parandamine

Artikli 2 lõike 9 punktiga c asendatakse Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 25 lõige 5, et täpsustada, et ESMA peab vähemalt ühe korra kahe aasta jooksul vaatama läbi kolmanda riigi sellise keskse vastaspoole tunnustuse, kes on laiendanud liidus oma tegevust ja teenuseid. Kolmanda riigi keskse vastaspoole tunnustamise tühistamist käsitlevad sätted on nüüd viidud artiklitesse 25m ja 25n (vt allpool). Artikli 2 lõike 9 punktiga f asendatakse artikli 25 lõike 7 esimene lause, et näha ette ESMA ja kolmanda riigi keskse vastaspoole samaväärse korra eest vastutavate asjaomaste pädevate asutuste vahel tegelikult tõhus koostöö kord. Artikli 2 lõike 9 punktiga g muudetakse artikli 25 lõike 7 punkti d, et täpsustada, et järelevalve koordineerimisega seotud menetlused peaksid hõlmama kokkulepet kolmandate riikide ametiasutustega uurimiste ja kohapealsete kontrollide võimaldamiseks vastavalt käesoleva ettepaneku artiklitele 25d ja 25e. Punktiga g lisatakse artikli 25 lõikele 7 ka punkt 3 ja sätestatakse, et ESMA ja kolmanda riigi keskseid vastaspooli käsitleva samaväärse korra eest vastutavate asjaomaste pädevate asutuste vahelise koostöö korras tuleb kindlaks määrata menetlused, mida on vaja kolmanda riigi õigus- ja järelevalvealaste muutuste tõhusaks jälgimiseks. ESMA ja asjaomaste emitendist keskpankade uus roll tunnustatud kolmanda riigi kesksete vastaspoolte järelevalves Artikli 2 lõikega 10 lisatakse Euroopa turu infrastruktuuri määrusele uued artiklid 25b–25n, millega antakse ESMA-le uued õigused teha järelevalvet kolmanda riigi tunnustatud esimese taseme ja teise taseme kesksete vastaspoolte üle, et tugevdada selle jälgimist, kuivõrd kolmanda riigi kesksed vastaspooled järgivad Euroopa turu infrastruktuuri määruse nõudeid, ja parandada selle täitmise tagamist. Sellega nähakse ka ette asjaomaste emitendist keskpankade kaasamine kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamisse ja järelevalvesse seoses liidu vääringus nomineeritud finantsinstrumentidega, mis märkimisväärses mahus kliiritakse väljaspool liitu asuvas keskses vastaspooles, et maandada riske liidu siseturule ja liidu või ühe või mitme liikmesriigi finantsstabiilsusele. Uue artikliga 25b antakse ESMA-le uued õigused, et ta saaks tagada kolmanda riigi esimese ja teise taseme kesksete vastaspoolte pideva vastavuse normidele. Uue artikli 25b lõikes 1 sätestatakse, et ESMA peab vastutama pideva järelevalve eest selle üle, et teise taseme kesksed vastaspooled alati täidavad Euroopa turu infrastruktuuri määruse artiklis 16 ning IV ja V jaotises sätestatud usaldatavusnõudeid. Peale selle nõuab ESMA igalt teise taseme keskselt vastaspoolelt vastavalt artikli 25b lõikele 1 vähemalt kord aastas kinnitust selle kohta, et ta täidab muid artikli 25 lõikes 2b sätestatud järelevalvealaseid lisanõudeid. Asjaomased emitendist keskpangad peavad ESMAt samuti kohe teavitama, kui nende arvates ei täida teise taseme keskne vastaspool enam artikli 25 lõike 2b punktis b sätestatud tingimusi. Uue artikli 25 lõikega 2 nähakse ette, ESMA peab saama asjaomastelt emitendist keskpankadelt nõusoleku enne võimendustagatise nõudeid, likviidsusriski kontrolli, tagatisnõudeid, arveldust ja koostalitluskokkuleppeid käsitlevate otsuste vastuvõtmist. Kui asjaomasel emitendist keskpangal on otsuse eelnõule vastuväiteid, ei võta ESMA seda vastu. Kui asjaomane emitendist keskpank teeb ettepaneku muuta otsuse eelnõu, võib ESMA võtta selle vastu üksnes muudetult. Uue artikli 25 b lõikega 3 nähakse ette, et ESMA peab hindama tunnustatud kesksete vastaspoolte vastupanuvõimet ebasoodsatele turutingimustele Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 32 lõikega 2 kehtestatud ühtse metoodika alusel. Uue artikliga 25c kehtestatakse, et ESMA võib teabenõude või otsusega nõuda kolmanda riigi kesksetelt vastaspooltelt ja asjaomastelt kolmandatelt isikutelt kogu vajaliku teabe esitamist, et ta saaks täita Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohaseid ülesandeid. Uues artiklis 25d sätestatakse, et ESMA otsusega võidakse nõuda kolmanda riigi teise taseme kesksetelt vastaspooltelt üldises uurimises osalemist. Uues artiklis 25e sätestatakse, et ESMA otsusega võidakse nõuda kolmanda riigi teise taseme kesksetelt vastaspooltelt kohapealsetele kontrollidele allumist. ESMA peaks andma kolmanda riigi pädevatele asutustele teada oma kavatsusest korraldada kohapealne kontroll. Need asutused võivad kontrollimises ka osaleda. Sellistes kohapealsetes kontrollides kutsutakse osalema ka asjaomased emitendist keskpangad. Uute artiklitega 25f ja 25i luuakse menetlusnormid, sealhulgas seoses kaitseõigusega, juhuks kui on tõsiseid märke sellest, et kolmanda riigi keskne vastaspool ei pruugi esitada kogu vajalikku teavet ega alluda üldisele uurimisele või kohapealsele kontrollile. Artikli 2 lõikega 13 lisatakse Euroopa turu infrastruktuuri määrusele III lisa, milles sätestatakse kolmanda riigi keskse vastaspoole võimalikud rikkumised, sealhulgas: i) kapitalinõuetega seotud rikkumised; ii) organisatsiooniliste nõuete või huvide konfliktidega seotud rikkumised; iii) tegevusnõuetega seotud rikkumised; iv) läbipaistvuse ja teabe kättesaadavusega seotud rikkumised ja v) järelevalvetegevuse takistamisega seotud rikkumised. Uue artikliga 25g nähakse ette trahvid juhuks, kui tehakse kindlaks, et kolmanda riigi keskne vastaspool on sooritanud rikkumise. Artikli 2 lõikega 13 lisatakse Euroopa turu infrastruktuuri määrusele IV lisa, milles sätestatakse raskendavad või kergendavad asjaolud, mida kohaldatakse kolmanda riigi keskse vastaspoole võimalike rikkumiste puhul. Uue artikliga 25h nähakse ette tõhusad ja proportsionaalsed perioodilised karistusmaksed, mille teatavas olukorras määrab ESMA oma otsusega kolmanda riigi kesksetele vastaspooltele. Karistusi võib määrata, et sundida lõpetama rikkumised, esitama teavet või alluma uurimisele või kontrollile. Uue artikliga 25j nähakse ette, et ESMA avalikustab teatavatel tingimustel kõik kolmanda riigi kesksele vastaspoolele määratud trahvid ja perioodilised karistusmaksed. Uue artikliga 25 k nähakse ette, et selliste ESMA otsuste kohtuliku kontrolliga, millega määratakse kolmanda riigi kesksetele vastaspooltele trahv või perioodilised karistusmaksed, tegeleb Euroopa Kohus. Uue artikliga 25l antakse komisjonile finantsturgude arengu arvessevõtmiseks õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et muuta Euroopa turu infrastruktuuri määruse IV lisa. Euroopa turu infrastruktuuri määruse uue artikliga 25m nähakse ette, et ESMA peab teatavate tingimuste korral tühistama osaliselt või täielikult otsuse kolmanda riigi keskse vastaspoole tunnustamise kohta. Uue artikliga 25n kehtestatakse, et ESMA teeb ühe või mitu otsust, kui ta leiab, et kolmanda riigi teise taseme keskne vastaspool on toime pannud rikkumise. Otsuses nõuab ta keskselt vastaspoolelt rikkumise lõpetamist, määrab trahvid, avaldab avaliku teadaande või tühistab keskse vastaspoole tunnustamise.

5.2.4.Kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded Muudatused, mis on seotud mudelite ja parameetrite kinnitamisega (Euroopa turu infrastruktuuri määrus, artikkel 49) Seni nõuti artikliga 49, et lisaks sõltumatule hindamisele, mille keskne vastaspool pidi saama, kinnitasid keskse vastaspoole võimendustagatisnõuete, tagatisfondi maksete, tagatisnõuete ja muude riskikontrollimehhanismide arvutamiseks vastu võetud mudelite ja parameetrite olulisi muudatusi eraldi riigi pädev asutus ja ESMA. Artikli 2 lõike 11 punktiga b lisatakse Euroopa turu infrastruktuuri määruse artiklile 49 lõigud 1a, 1b, 1c, 1d, 1e ja 1f, milles selgitatakse tingimusi, mille korral võib kinnitada keskse vastaspoole vastuvõetud mudelite ja parameetrite olulised muudatused. Lõike 1a kohaselt on riigi pädeva asutuse kinnitus piisav, kuna artikli 2 lõikega 7 lisatakse Euroopa turu infrastruktuuri määrusele artikkel 21a, milles nõutakse, et ESMA annab Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 49 kohasele riigi pädeva asutuse kinnitamisotsusele eelneva nõusoleku. Seepärast ei ole enam vaja, et ESMA seda eraldi kinnitab. Kui keskne vastaspool kavatseb oluliselt muuta mudeleid või parameetreid, taotleb ta pädevalt asutuselt kõnealuse muudatuse kinnitamist. Pädev asutus hindab ESMAga konsulteerides keskse vastaspoole riske ja esitab aruande kolleegiumile, mis võtab enamuse alusel vastu arvamuse. Pärast sellise arvamuse vastuvõtmist annab pädev asutus kesksele vastaspoole teada, kas ta kinnitab kavandatud muudatuse. Lisaks sätestatakse uutes lõigetes õiguslik alus juhuks, kui on vaja esialgselt vastu võtta mudelite ja parameetrite oluline muudatus. Artikli 2 lõike 11 punktiga a muudetakse vastavalt Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 49 lõiget 1 ja tühistatakse kahe kinnituse nõue. Vastuvõetud mudelite ja parameetrite kohta peab vastavalt kõnealuses artiklis kindlaks määratud korrale arvamust avaldama kolleegium. Artikli 49 muudetud lõike 1 viimases lõigus märgitakse, et ESMA edastab stressitestide tulemused mitte ainult Euroopa järelevalveasutustele, vaid ka EKPSile ja Ühtsele Kriisilahendusnõukogule, et neil oleks võimalik hinnata finantsettevõtjate avatust keskse vastaspoole maksejõuetuse riskile. 5.2.5.Üleminekusätted Muudatused üleminekukorra kehtestamiseks, et oleks võimalik läbi vaadata enne määruse jõustumist vastu võetud tunnustamisotsused (Euroopa turu infrastruktuuri määrus, artikkel 89) Artikli 2 lõikega 12 lisatakse artiklile 89 uus lõige, millega kehtestatakse üleminekukord, et ette näha, et artikli 25 lõike 2 punkti e ja artikli 25 lõiget 2a kohaldatakse kuni delegeeritud õigusakti jõustumiseni, milles sätestatakse teise taseme kesksete vastaspoolte kindlaksmääramise kriteeriumid ja millele on osutatud artikli 25 lõike 2a teises lõigus. Artikli 2 lõikega 12 nähakse ka ette, et ESMA vaatab läbi kolmanda riigi kesksete vastaspoolte tunnustamisotsused, mis on vastu võetud enne määruse ettepaneku jõustumist. Uues sättes märgitakse, et läbivaatamine peab toimuma 12 kuu jooksul alates delegeeritud õigusakti jõustumisest, milles on sätestatud kriteeriumid selle üle otsustamiseks, kas kolmanda riigi keskne vastaspool on liidu või vähemalt ühe liikmesriigi finantsstabiilsuse jaoks süsteemselt oluline või tõenäoliselt muutub selleks. 2017/0136 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), ja muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise korra ja sellega seotud asutustega ning kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise nõuetega (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist:

1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 648/2012 on ette nähtud, et standardsed börsivälised tuletislepingud tuleb kliirida keskse vastaspoole kaudu kooskõlas G20 riikides kohaldatavate sarnaste nõuetega. Kõnealuse määrusega on kesksetele vastaspooltele kehtestatud ka ranged organisatsioonilised, äritegevust käsitlevad ja usaldatavusnõuded ning kesks