Arvestades, et liikmesriigid haldavad umbes 80 % ELi eelarvest, on komisjoni jaoks äärmiselt oluline jätkata nende abistamist, et nad suudaksid välja töötada oma riiklikud pettusevastased strateegiad. Siinkohal on oluline roll liikmesriikide pettusevastastel koordineerimistalitustel. Kuus liikmesriiki on vastu võtnud riikliku pettusevastase strateegia. Tšehhi teatas kavatsusest oma strateegia läbi vaadata, Itaalia aga teatas, et tema pettusevastane koordineerimistalitus on koostanud ja välja töötanud strateegilised tegevussuunad ja meetmed, mida igal aastal ajakohastatakse ja avaldatakse alates 2012. aastast Itaalia parlamendile esitatavates aastaaruannetes. Viis liikmesriiki teatas, et nende riikliku pettusevastase strateegia vastuvõtmise protsess on pooleli.

Kõik komisjoni pettusevastase võitluse strateegias esitatud meetmed on nüüd kas täidetud või rakendamisel (korduvad meetmed, nagu koolitus ja pettustealase teadlikkuse suurendamine). Pettusevastaste meetmete rakendamist komisjonis jätkatakse komisjoni talituste pettusevastaste strateegiate alusel, mis töötati välja komisjoni pettusevastase võitluse strateegia põhjal. Need vaadatakse regulaarselt läbi ja ajakohastatakse. Selle tulemusel on mitu komisjoni talitust oma pettusevastase strateegia läbi vaadanud ja kolm talitust on vastu võtnud ühise pettusevastase strateegia.

See on teine Euroopa Liidu finantshuvide kaitset käsitlev aastaaruanne, mille komisjoni praegune koosseis esitab koostöös liikmesriikidega. Aruandes kirjeldatakse komisjoni ja liikmesriikide võetud meetmeid võitluses pettustega ja nende meetmetega saavutatud tulemusi. Aruande koostamisel lähtuti Euroopa Liidu toimimise lepingust, määrustest ja teistest õigusaktidest, mis käsitlevad Euroopa Liidu finantshuvide kaitset, ja asjakohastest siseriiklikest õigusaktidest.

2015. aastal ilmnes, et OLAFi juhitud ühiste tollioperatsioonide järel väljastatud vastastikuse abistamise teated on oluline teabeallikas eeskirjade eiramiste kindlakstegemiseks teatavat liiki kaupu hõlmavate tehingute puhul;

Mitmed liikmesriigid said komisjonilt soovitused võtta meetmeid läbipaistvuse suurendamiseks või korruptsioonivastaste jõupingutuste tugevdamiseks avaliku halduse, kohtusüsteemi ja riigihangete valdkonnas. Enamik liikmesriike on ELi direktiivide ülevõtmiseks siseriiklikku õigusesse välja töötanud uued siseriiklikud õigusaktid. Seitsmes liikmesriigis jõustusid uued õigusaktid 18. aprillil 2016.

2015. aastal jätkusid Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutelud kahe ettepaneku üle, mille eesmärk on tugevdada ja suurendada kriminaalõiguse tõhusust ELi finantshuvide kaitsmisel,. Need ettepanekud olid järgmised:

See peegeldab suures osas erinevate rahastamisprogrammide üha laialdasemat rakendamist, kuid sõltub suures osas kahe liikmesriigi erilisest olukorrast, nagu on märgitud eespool.

Komisjon ja liikmesriigid on rõhutanud vajadust tegevuse planeerimise järele ja kontrollitegevuse keskendamist riskianalüüsi ja IT vahendite alusel. Seda silmas pidades edendab komisjon liikmesriikides Arachne riskianalüüsi vahendi kasutamist, et tugevdada juhtimiskontrolli. Need uued tavad võisid oluliselt kaasa aidata avastamissuutlikkuse parandamisele.

Komisjon esitab kooskõlas määruse nr 883/2013 artikliga 19 Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2. oktoobriks 2017 määruse kohaldamist käsitleva hindamisaruande, et hinnata määruse muutmise vajadust. Sel eesmärgil tellib komisjon sõltumatu välisuuringu, et selgitada välja, millises ulatuses määruse eesmärgid on täidetud ja endiselt olulised. Lisaks sellele vaadeldakse hindamise käigus määruse nr 883/2013 toimimist pettusevastase võitluse puhul kujuneva olukorra laiemas kontekstis. Sellega seoses on peamiseks küsimuseks mõju, mida Euroopa Prokuratuuri asutamine võib avaldada OLAFi rollile juurdlustegevuses.

Direktiivi ettepaneku eesmärk on tugevdada kehtivat õigusraamistikku, ühtlustades miinimumeeskirjad ELi finantshuve mõjutavate süütegude määratlemiseks, ning kehtestada ka sellistel juhtudel kohaldatavad karistused ja aegumistähtajad. Läbirääkimised Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel algasid 2014. aastal ja kestavad veel. Viimane kolmepoolne kohtumine toimus juunis 2015 lahendamata põhiküsimuste arutamiseks, täpsemalt käibemaksupettuste lülitamiseks direktiivi kohaldamisalasse ning karistuste ja aegumistähtaegade ühtlustamiseks. Käibemaksuküsimuste arutelud jätkuvad praegu nõukogus, lähtudes 8. septembril 2015 vastu võetud Taricco kohtuotsusest, milles Euroopa Kohus kinnitas, et käibemaksupettus on hõlmatud Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooniga.

EL ja liikmesriigid on kohustatud üheskoos kaitsma ELi finantshuve ning võitlema pettuste vastu. Riikide ametiasutused haldavad umbes 80 % ELi kuludest ja koguvad traditsioonilisi omavahendeid. Komisjon korraldab mõlemas valdkonnas üldist järelevalvet, kehtestab nõudeid ja kontrollib nende täitmist. On väga oluline, et komisjon ja liikmesriigid teeksid ELi finantshuvide tõhusa kaitse tagamiseks tihedat koostööd. Üks käesoleva aruande peamisi eesmärke on hinnata, kui hästi see koostöö toimis 2015. aastal ja kuidas saaks seda paremaks muuta.

Pettusevastane infosüsteem (AFIS) on üldmõiste pettusevastaste rakenduste kogumi kohta, mida OLAF haldab ühise tehnilise taristu kaudu ja mille ülesandeks on:

Mitu komisjoni talitust on oma pettusevastase võitluse strateegia läbi vaadanud ja kolm neist on vastu võtnud seitset fondi hõlmava ühise pettusevastase võitluse strateegia aastateks 2015–2020. Eesmärgikohased pettuseriski analüüsid on teostatud kooskõlas ajakohastatud suunistega, mis käsitlevad talituste tasandi pettusevastase võitluse strateegia väljatöötamist. Nende analüüside tulemused näitavad suundumust, mille kohaselt tundliku teabega tegelemises nähakse üha suuremat pettuseriski. Teisalt saab seda seletada asjaoluga, et mitterahalistele pettustele pööratakse suuremat tähelepanu. See võib viidata ka asjaolule, et komisjon töötleb üha suuremal hulgal tundlikku teavet. Neid suundumusi käsitletakse pettuste ennetamise ja tuvastamise võrgustiku käimasolevate arutelude käigus.

Komisjon toetab kindlalt Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) protokolli ebaseadusliku tubakatoodetega kauplemise tõkestamise kohta (edaspidi „protokoll“) õigeaegset ratifitseerimist. 4. mail 2015 tegi komisjon ELi Nõukogule ametliku ettepaneku protokoll ELi nimel ratifitseerida. Protokoll on esimene mitmepoolne õiguslik vahend, mille eesmärk on lahendada sigarettide salakaubanduse probleem tervikliku lähenemise kaudu üleilmsel tasandil.

• Ühine tollioperatsioon HANSA. See operatsioon, mille Ühendkuningriigi tolliasutus korraldas koostöös Europoliga, võttis sihikule ebaseaduslike aktsiisikaupade, peamiselt sigarettide, siseliikumise. OLAF tagas turvalise teabevahetuse süsteemi ja võttis operatsioonist osa. Lõpphindamine on veel pooleli.

Pettusevastase infosüsteemi portaal on ühtne ja ühine taristu eespool kirjeldatud teenuste osutamiseks ja see loob olulise mastaabisäästu ja sünergia sellise laiaulatusliku ja mitmekesise IT teenuste ja töövahendite kogumi arendamisel, haldamisel ja käitamisel.

ELi õigusaktide kohaselt nõutakse liikmesriikidelt kindlaks määratud aine (kütuse märgistusaine) lisamist gaasiõlidele ja petroolile, mis on maksustatud madalama riikliku aktsiisimääraga kui määr, mida kohaldatakse mootorikütustele. Aine kiideti heaks komisjoni otsusega ja alates nõude kehtestamisest on kasutatud ainult ühte erimärgistusainet – Solvent Yellow 124. Kõige viimase läbivaatamise ajal teatati komisjonile märgistusaine ebaseadusliku eemaldamisega seotud petturliku tegevuse kasvust.

Liikmesriikide kogemus on näidanud, et käibemaksupettuse skeemides kasutatakse sageli ära tehingute ahela kontrollimise nõrkusi, mis on seotud kolmandates riikides asuvate partnerite kaasamisega. Komisjon alustas nõukogult 2015. aastal saadud mandaadi alusel läbirääkimisi Norraga käibemaksu valdkonna halduskoostööd käsitleva ELi kokkuleppe sõlmimiseks. Kõnelused on praegu pooleli.

Komisjoni 19. septembril 2013 avaldatud uuringut käibemaksulõhe mõõtmiseks ja analüüsimiseks ajakohastati 2015. aastal. Uuringus esitati käibemaksulõhe 2013. aasta prognoos 26 ELi liikmesriigi kohta ja ajakohastatud prognoosid aastateks 2009–2012. Uuring näitas, et käibemaksutulu kogumine ei ole oluliselt paranenud, kuna EL 26 üldine käibemaksulõhe ulatus 168 miljardi euroni, mis tähendab käibemaksutulu vähenemist 15,2 %. Liikmesriigid teevad koostööd komisjoniga, et uurida uusi võimalusi Eurofisci võrgustiku tugevdamiseks, et pettuseskeeme oleks võimalik avastada tavalisest palju kiiremini.

2015. aastal võttis komisjon vastu neljast delegeeritud ja neljast rakendusmäärusest koosneva eiramisjuhtumitest teatamist käsitlevate sätete paketi mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 ühise haldamise valdkonnas. Õigusaktid jõustusid novembris 2015. Eesmärk on parandada liikmesriikide poolse eeskirjade eiramisest ja pettustest teatamise kvaliteeti ja järjepidevust ning tagada, et liikmesriikide ametiasutustele langev halduskoormus oleks võimalikult madal. Liikmesriikide esitatud teavet kasutatakse pettusevastastel eesmärkidel ja see esitatakse igal aastal selles aruandes.

2.4.Muud

2.4.1.Programmi Herakles rakendamine

Programmiga Herakles III (2014–2020) edendatakse meetmeid võitlemiseks pettuste, korruptsiooni ja mis tahes muu sellise ebaseadusliku tegevuse vastu, mis kahjustab Euroopa Liidu finantshuve. Programmi 2015. aasta eelarve oli 14,1 miljonit eurot, mis oli ette nähtud:

meetmete rahastamiseks, millega tugevdada liikmesriikide tolli- ja politseiasutuste operatiiv- ja haldussuutlikkust;

koolitustegevuseks ja konverentside korraldamiseks;

IT-toe pakkumiseks.

27. mail 2015 avaldas komisjon aruande eelmise programmi Herakles II (2007–2013) hindamise kohta. Aruandes kinnitati, et programmiga saavutati soovitud mõju mõistliku kuluga, sidusrühmad võtsid programmi hästi vastu ning programmiga suudeti luua lisaväärtust.

3.Järelmeetmed seoses Euroopa Parlamendi resolutsioonidega Euroopa Liidu finantshuvide kaitse kohta – pettusevastane võitlus – 2014. aasta aruanne

Komisjon kinnitab, et esitatud andmed ei ole veel täielikult liikmesriikide vahel võrreldavad ja võtab teadmiseks parlamendi taotlused olukorra parandamiseks. 2015. aastal kiideti heaks eeskirjade eiramisest teatamist käsitlevate uute määruste pakett (vt punkt 2.3.2). Komisjon on algatanud koostöös riikide ekspertidega uute teatamist käsitlevate suuniste ettevalmistamise, mille eesmärk on erinevuste vähendamine ning teatamisprotsessi ja teabe kvaliteedi ühtlustamine, et suurendada võrreldavust. Lisaks sellele võeti 2016. aastal kasutusele eeskirjade eiramisest teatamise süsteemi uus versioon.

Vastuseks parlamendi murele seoses riigihanke-eeskirjade eiramistega tunnistab komisjon, et need on jätkuvalt vigade peamiseks allikaks ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas. Komisjon on siiski võtnud nii ennetus- kui ka parandusmeetmeid, et kõrvaldada eeskirjade eiramised, mis esinevad mitmes avaliku sektori kulutuste valdkonnas. Suur osa parandusmeetmete raames kohaldatud finantskorrektsioonidest on seotud selliste rikkumistega. Komisjon pöörab ka edaspidi suurt tähelepanu riigihanke-eeskirjade eiramiste avastamisele ja kõrvaldamisele. Komisjon annab selles valdkonnas riikide ametiasutustele ka pidevalt suuniseid ning on korraldanud seminare, esitlusi ja koolitusüritusi. Komisjon tegutseb ka kahepoolses raamistikus, et olla liikmesriikidele abiks spetsiifilistel teemadel.

Komisjon kaalub Euroopa Kontrollikoja riigihanget käsitlevat eriaruannet järgides eiramisjuhtumite haldamise süsteemi tehnilise täiustamise võimalusi, et täita kontrollikoja nõudmised toimivuse osas. Võidakse uurida koostalitluse võimalusi ka komisjoni teiste andmebaasidega. Abisaajate avalikuks tegemise ettepaneku kohta võib öelda, et see on kehtivate õigusaktidega juba ette nähtud ning avalikustamisele kuuluva teabe liikide loetelud on kehtestatud.

Rikkumisest teatajatel võib olla, nagu parlament rõhutas, oluline osa sellise väärkäitumise nagu korruptsioon ennetamisel ja avastamisel. Komisjon ise võttis rikkumisest teatamist käsitlevad sisesuunised vastu 6. detsembril 2012 ning institutsioonid ja organisatsioonid, kes ei ole seda veel teinud, võivad kasutada neid lähtealusena.

Seoses meetmetega, mis järgnesid OLAFi soovitustele liikmesriikidele ning mida parlament käsitles ka oma resolutsioonis, nõustub komisjon parlamendiga, et kõikehõlmava süüdistuse esitamine ELi finantshuve kahjustavate kuritegude eest on ELi ja selle liikmesriikide jaoks oluline. Komisjon tuletab siiski meelde, et liikmesriikide pädevate asutuste ülesanne on tagada OLAFi soovituste hindamine ja asjakohased järelmeetmed ning anda OLAFi taotluse korral teavet võetud meetmete kohta. OLAF omakorda analüüsib otsuseid, mille alusel riiklikud asutused otsustavad loobuda juhtumite uurimisest, mille kohta OLAF on andnud õiguslikud soovitused.

Komisjon tegi juba kindlaks põhjused, miks OLAFi õiguslikke soovitusi järgitakse ainult piiratud ulatuses; see teave on esitatud mõjuhinnangus, mis esitati koos 2013. aastal esitatud õigusloome ettepanekuga asutada Euroopa Prokuratuur. Euroopa Prokuratuuri ülesandeks on kavandatud kõrvaldada teatavad puudused, nagu näiteks liikmesriikide asitõendite kogumisega seotud probleemid. Lisaks sellele alustas komisjon määruse nr 883/2013 (millega reguleeritakse OLAFi juurdlustegevust) hindamisega, mis viiakse lõpule 2017. aastaks. Ka selle raames on võimalus seda teemat käsitleda.

4.KOOSTÖÖ LIIKMESRIIKIDEGA

4.1.Pettuste tõkestamise kooskõlastamise nõuandekomitee (COCOLAF)

Pettuste tõkestamise kooskõlastamise nõuandekomitee (COCOLAF) 2015. aasta kohtumisel liikmesriikide ekspertidega arutati pettusevastase võitluse peamisi arengusuundi ja ELi toimimise lepingu artikli 325 kohase aruande „Euroopa Liidu finantshuvide kaitse – pettustevastane võitlus 2014“ ettevalmistamist.

Nõuandekomitee alarühmad kohtusid 2015. aastal, et:

ette valmistada aruanne eeskirjade eiramisega seotud sätete kohta ja käivitada eiramisjuhtumite haldamise süsteem;