ET Euroopa Liidu Teataja C 265/18

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 265/11

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„FICHI DI COSENZA”

EÜ nr: IT-PDO-0005-0682-25.02.2008

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus:

„Fichi di Cosenza”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Nimetus „Fichi di Cosenza” tähistab kuivatatud viigimarju, mis on saadud hariliku viigipuu (Ficus carica sativa (domestica L.)) sordist „Dottato” (või „Ottato”). Punktis 4 osutatud geograafilises piirkonnas kasvatud „Dottato” sordist viigimarjad on värskena ovaalsed, veidi kerajad. Emakasuue on poolavatud ja seda ümbritseb roheline sõõr, mis küpsedes muutub pruunimaks. Koor on õlekarva ning muutub aegamisi rohekas-kollaseks, mõnel puhul on võimalik eristada õrnu pikitriipe. Õiepõhi on merevaigu värvi ning selles on merevaigu värvi viljaliha. Viljaliha on keskmise tihedusega, kergelt aromaatne ega ole eriti mahlane; mahl ei ole eriti tihe, aga küpsedes võib emakasuudme kaudu tilkhaaval välja nõrguda. Viigimarjadel on magus, meelaadne maitse. Seemned on väikesed ja tühjad ning neid on suhteliselt vähe.

Viigimarjadel „Fichi di Cosenza” peavad tarbimisse laskmisel olema järgmised omadused:

Füüsikalised omadused:

suuruse järgi jagatakse viigimarjad kolme klassi:

suured: 55–65 marja kilos;

keskmised: 66–85 marja kilos;

väikesed: üle 85 marja kilos;

kuju: pikliku veepiisa kuju; mõnel juhul on tipp kergelt lame;

viljavars: kõigil viljadel olemas, lühike ja peen;

koor: kuldse läikega värvus, mis varieerub intensiivsed õlgkollasest kuni helebeežini, mõnel puhul esineb veidi tumedamaid alasid;

triibud viljal (pikisuunas): õrnalt nähtavad;

seemned: suhteliselt vähe, väiksemõõdulised (keskmine laius 0,98 mm ja pikkus 1,30 mm), tavaliselt tühjad ja väherabedad.

Keemilised omadused:

veesisaldus: maksimaalselt kuni 24 %, pakendatud marjade puhul kuni 28 %;

suhkrusisaldus (grammi kuivaine kohta): 48–57 päikese käes kuivatatud viljadel; 50–75 kasvuhoones kuivatatud viljadel.

Organoleptilised omadused:

maitse: eriliselt magus, meelaadne.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

— Kõik „Fichi di Cosenza” tootmise etapid peavad leidma aset punktis 4 osutatud piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Viigimarjad pakendatakse puust või toiduainete hoidmiseks ette nähtud materjalist alustele, nii et paki kaal on 50–1 000 g, või papist või toiduainete hoidmiseks ette nähtud materjalist pakendisse, nii et paki kaal on vahemikus 1–25 kg. Pakendid tuleb katta läbipaistva kilega.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Tarbimisse laskmisel peab toote märgisel olema selgete loetavate tähtedega ELi graafiline sümbol ning järgmised märked:

— nimetus „Fichi di Cosenza”, millele võib järgneda tõlge mõnda teise keelde, ning tõlgitav väljend „kaitstud päritolunimetus”;

— toote logo.

Toote pakendile on lubatud lisada itaalia keeles või kohalikus dialektis järgmised märked:

Fichi secchi di Cosenza, Fichi essiccati del cosentino, Ficu siccati, Ficu Janchi.

Keelatud on lisada märkeid, mis ei ole sõnaselgelt ette nähtud.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

„Fichi di Cosenza” tootmispiirkonda piirab põhjast Pollino mäemassiivi lõunakülg, mis eraldab seda Basilicata maakonnast, ja lõunas Sila lavamaa ja sellelt lähtuvad jõed – Nicà kagusuunas ja Savuto edelasuunas. Kui jätta välja üle 35 % langusega nõlvad, asub tootmispiirkond tervikuna üle 800 m merepinnast. See hõlmab kogu lõunast põhja suunas voolava ja kirdes Joonia merre suubuva Crati jõe oru ning edelas Türreeni merre suubuva Savuto jõe parema kalda.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Looduslikud tegurid

Pinnas

„Fichi di Cosenza” tootmispiirkonnas domineerib valdavalt sõmer, veevaene pinnas, milles on palju lupja. Kokkuvõttes võib seda iseloomustada kui keskmiselt viljakat.

Kliima

„Fichi di Cosenza” tootmispiirkonda iseloomustab mahe kliima. See ala jääb Türreeni ja Ioonia mere vahele. Põhjast kaitseb Pollino mäemassiiv seda külma põhjatuule tramontana eest ning lõunast Sila lavamaa kuumade ja tormiste kagutuulte eest.

Olemasolevate ilmastikuandmete põhjal võib öelda, et piirkonnas ei esine tugevat külma ega udu. Aastane keskmine temperatuur on mõõdukas. Kevade lõpus ja suve alguses esineb lühikesi, hajutatud vihmahooge. Viigimarjade kvaliteedi jaoks kõige olulisemal perioodil, kui toimub viljade küpsemine, koristamine ja kuivatamine, mille puhul on ülioluline, et iga päev puhuks mõõdukas tuul, ei esine vihma ja temperatuur ei ole liiga kõrge. Tänu sellistele ilmastikuoludele küpsevad viigimarjad peaaegu täielikult puu otsas ning nende kvaliteet on oluliselt parem kui mujal piirkondades kuivatatud samast sordist viigimarjadel.

Inimfaktor

Kuivatatud viigimarjad, mis oma säilivuse ja energiaväärtuse tõttu on olnud Cosenza piirkonnas oluliseks toiduaineks juba alates antiigist, said hiljem ka oluliseks majandusallikaks (ASN, 1587). Samuti on „Dottato” sordi viigimarjade kasvatamise ja harimise tulemusel kujunenud ümbruskonnas välja omad kindlad tavad, mida ei esine mujal.

Juba kaugest minevikust saadik (Ravasini, 1911) on Cosenza põllumehed hoidnud hoolega ära viigipuude ristumist metsviigipuudega, mis istanduste ümbruses on kasvanud.

Tänu piirkonna erilistele kliimaoludele võivad viigimarjad puu külge kuivama jääda kuni nad varre külge kinnituvad (sel juhul neid kutsutakse kohalikus dialektis sõnaga passulune). Kohalike viigimarjakasvatajate ülesandeks on leida õige hetk, millal viigimarjad on piisavalt kuivad, ning koristada need hoolega käsitsi. Parasitaarhaiguste vältimiseks tuleb kuivatamisprotsessi kohe jätkata. See võib toimuda päikese käes (traditsiooniline meetod) või klaasist või muust läbipaistvast materjalist kasvuhoones (kasvuhoone meetod). Kuivatamine toimub kolme kuni seitsme päeva jooksul roost või muust toiduainete töötlemiseks sobivast hingavast materjalist restidel.

Kolme kuni seitsme päevase kuivatamise käigus (kuivatamise täpse kestuse määrab viigimarjakasvataja oma kogemuste põhjal) tuleb viigimarju hoolikalt jälgida: sensoorse analüüsi teel määratakse kindlaks küpsuse aste ja ühtlus, marjade sanitaarne olukord, organoleptilised omadused ja esteetilised omadused. See peab tagama, et lõpptootel on tarbimiseks ja edasiseks töötlemiseks sobivad omadused (näiteks esimestel päevadel tuleb küpsemise ühtlustamiseks viigimarju vähemalt kaks korda päevas käsitsi ringi pöörata; varreta ja mädaplekkidega marjad eemaldatakse jne).

„Dottato” sordi viigimarjade kasvatamine, töötlemine ja kuivatamine on pannud aluse asjaomastele tavadele, mida on minevikus kirjeldanud õpetlased ja kaupmehed, kes olid tuttavad Cosenza kuivatatud viigimarjade võludega (Casella, 1933; Pagano, 1857):

„aastasadade jooksul on kohalikud elanikud ohtralt vaeva nähes kujundanud välja viigimarjakasvatuse võtted ja meetodid. Esmalt tuleb valida sobivad sordid, seejärel kohandada maaharimisviise, monteerida sobivad põllutööriistad ja -masinad, leida iga tööetapi jaoks kõige sobivam periood ning lõpuks töötada välja parimad töötlemisviisid. Ainult nii on võimalik saada kohaliku omapäraga kõrgekvaliteedilisi viigimarju (olulised on nii organoleptilised, esteetilised, sanitaarsed kui ka toiteomadused)”.

Päikse käes kuivatatud viigimarjade kõrvale on Cosenza talupidajad sajandite jooksul aretanud suure hulga teisendtooteid.

5.2. Toote eripära:

Viigimarjade „Fichi di Cosenza” oluliseks omaduseks on see, et kuivatamise lõpus on nad terved, lihavad, nätsked, pehmed ja elastsed. Nende värvus varieerub helekollastest heleda merevaigu värvuseni. Kõige rohkem eristab „Fichi di Cosenza” viigimarju väljaspool Cosenza alasid kasvatatavatest „Dottato” sordi viigimarjadest see, et nende seemned on väikesed, peened ja mälumisel ei ole neid peaaegu tunda. Sellele lisanduvad muud fenoloogilised ja organoleptilised omadused, mille seas väärivad märkimist suur suhkrusisaldus, hea säilivus ja võimalus neid mitmel eripärasel viisil töödelda, mida kohapeal tavapäraselt rohkelt tehtud on.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

„Fichi di Cosenza” kvaliteedi ja omadused on tinginud peamiselt looduslikud ja inimtegurid.

Looduslikud tegurid

Pinnas on hea lõimisega, mitte liiga savine ega raske, mis tähendab, et sellesse ei kogune ülemäära vett, mis tagab viigipuudele paremad füsioloogilised tingimused ja vähendab seen- ja bakteriaalhaiguste tekkimise ohtu.

Mõõdukad ja pidevad suvetuuled, mis mahendavad suvist kõrget temperatuuri, aitavad vältida viigimarja õhukese koore liiga kiiret kuivamist ja pruunistumist. Samuti liigub vesi viigimarja keskelt pidevalt ja üha suuremas koguses üle terve marja kuni kooreni, mis muudab kuivatatava viigimarja ühtlaselt pehmeks ja võimaldab marjadel aegamööda puu otsas kuivada. Sellel on väga oluline mõju viigimarja kvaliteedile, sest see võimaldab need koristada õigel hetkel enne mahakukkumist ja parasiitide saagiks langemist.

Lisaks kasvab Cosenza kandis metsikut viigipuud vähe ning sellega ristamist ei toimu: see tähendab, et viljadel on vähe seemneid ning need ei ole viljakad ja on mõõdult väikesed.

Inimfaktor

Suurima panuse „Fichi di Cosenza” kvaliteedile annavad siiski inimesed. Viigimarjade kasvatamise igas etapis on väga suur osa käsitööl, kogemustel ja vilumusel, mis tagavad lõpptoote kõrge kvaliteedi, mida on mitmel puhul tunnustatud (C.U.P.E.C.C., 1936). Marjade koristamine ja töötlemine toimub alati käsitsi ning nõuab suurt vilumust ja oskusi, mis on põlvest põlve edasikantuna muutunud osaks piirkonna kultuuripärandist. Samuti on piirkonnas vanast ajast juurdunud tava valmistada viigimarjadest rohkesti mitmesuguseid hoidiseid, mis annavad tunnistust kohaliku elanikkonna loovast fantaasiast ja mille retsepti teinekord perekonnas saladuses on hoitud. Selliste tunnustatud toodete kohta on asjakohases kirjanduses rohkesti viiteid (Casella D. 1933; Casella L.A. 1915; Cerchiara 1933; Jacini 1877; R.E.D.A. 1960; Palopoli 1985). „Fichi di Cosenza” tootmispiirkonnas toimub mitmeid laatu ja folklooriüritusi, mis on pühendatud viigimarjadele. Näiteks Cosenzas toimuva San Giuseppe laada kohta on tõendeid juba vähemalt alates XIX sajandist.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud päritolunimetuse „Fichi di Cosenza” tunnustamise ettepaneku 9. jaanuari 2008. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 7.

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebilehel:

— klõpsates lingil: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg või

— minnes otse põllumajandusministeeriumi veebilehele (http://www.politicheagricole.it), seejärel klõpsates „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”; ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”).

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.