[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 22.12.2010

KOM(2010) 783 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Totalitaarsete režiimide poolt Euroopas toime pandud kuritegude mälestuse teadvustamine

SISSEJUHATUS

Totalitaarsed režiimid on läbi ajaloo valitsenud põhiõigusi rikkudes ning inimväärikust täielikult jalge alla tallates. Selline traagiline minevik on enamikul liikmesriikidest. 2007. aastal Rooma lepingute viiekümnenda aastapäeva puhul vastu võetud Berliini deklaratsioonis märgiti, et „ Euroopa integratsioon annab tunnistust sellest, et me oleme õppust võtnud oma kannatusterohkest ajaloost, mis on täis veriseid konflikte. Praegu elame kõik üheskoos, nagu ei kunagi varem .”

Mälestus Euroopa ajaloost on kõigi eurooplaste ühine pärand nii tänapäeval kui ka tulevaste põlvede jaoks. Totalitaarsete režiimide toime pandud kuritegude taagaga lepituse saavutamiseks on vaja neid mälestusi jagada ja teadvustada. Stockholmi programmis[1] rõhutatakse, et „ Euroopa Liit põhineb ühistel väärtustel, mis ei sobi kokku inimsusvastaste kuritegude, genotsiidi ja sõjakuritegude, sealhulgas totalitaarsete režiimide poolt toime pandud kuritegudega . Igal liikmesriigil on oma lähenemisviis sellele küsimusele, kuid leppimise huvides peab selliste kuritegude puhul valitsema ühtne suhtumisviis, mida me kõik võimaluse korral jagame ja toetame. Euroopa Liit peab etendama abistaja rolli.”

2008. aasta novembris võttis nõukogu vastu raamotsuse teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu kriminaalõiguse vahenditega võitlemise kohta. Nimetatud raamotsus käsitleb üksnes kuritegusid, mille ajendiks on rassiline kuuluvus, nahavärv, usutunnistus, sünnipära ning rahvuslik või etniline päritolu. Raamotsus ei hõlma kuritegusid, mis on toime pandud muudel põhjustel, näiteks totalitaarsete režiimide poolt. Nõukogu protokollile raamotsuse vastuvõtmisel lisatud deklaratsiooniga kutsutakse komisjoni üles uurima, kas on olemas vajadus täiendava vahendi järele, mis hõlmaks genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja selliste sõjakuritegude avalikku õigustamist, eitamist või mitteoluliseks tunnistamist, mis on suunatud isikute rühma vastu, keda määratletakse muude kriteeriumite kui rassilise kuuluvuse, nahavärvi, usutunnistuse, sünnipära või rahvusliku või etnilise päritolu alusel, nagu näiteks ühiskondliku seisundi või poliitiliste veendumuste alusel, ning esitama nõukogule sellekohase aruande kahe aasta jooksul alates kõnealuse raamotsuse jõustumisest. Kõnealust nõuet korrati ka Stockholmi programmis.

Mineviku mälestuste säilitamise tähtsust rõhutas ka Euroopa Parlament 2. aprilli 2009. aasta resolutsioonis Euroopa südametunnistuse ja totalitarismi kohta. Euroopa Parlament rõhutab, et tegemist on väga olulise küsimusega, kuna ilma tõe avalikustamiseta ja mälestamiseta ei saa leppimist toimuda.

Liikmesriigid on tegelenud ja tegelevad ka praegu tundliku ja keeruka probleemiga, kuidas oleks kõige parem tõde avalikkuse ette tuua ning kuidas kirjutada ajalugu nii, et ka tulevased põlved saaksid minevikus aset leidnud õudustest ja kuritegudest õppida. Iga liikmesriik on leidnud oma tee, kuidas kõnealuste teemadega toime tulla, ning komisjon saab seda protsessi arutelude julgustamise, kogemuste jagamise ning parimate tavade edendamise kaudu toetada.

Käesoleva aruande eesmärk on anda ülevaade, kuidas komisjoni kavatseb täita kõnealuses protsessis arvestatavat rolli, ning kehtestada alus edasistele aruteludele, mis käsitlevad Euroopa Liidu osa totalitaarsete režiimide toime pandud kuritegude mälestuse teadvustamisel. Aruandega esitatakse ka vastus nõukogule kõnealuses valdkonnas vajaminevate täiendavate vahendite kohta.

Aruande ettevalmistamine

Komisjon teostas käesoleva aruande koostamiseks mitmeid ettevalmistavaid algatusi. 2007. aasta novembris korraldas komisjon Brüsselis kõrgetasemelise seminari teemal „Kuidas lahendada Euroopa totalitaarse mäluga seotud probleeme: ohvrid ja leppimine”[2].

Nõukogu protokollile raamotsuse vastuvõtmisel lisatud deklaratsiooni kohaselt korraldab komisjon üleeuroopalise avaliku ärakuulamise, mis käsitleb selliseid kuritegusid nagu genotsiid, inimsusvastased kuriteod ja sõjakuriteod, mis on toime pandud totalitaarsete režiimide poolt või nende poolt, kes neid kuritegusid avalikult õigustavad, eitavad, moonutavad või mitteoluliseks tunnistavad, ning rõhutab vajadust ülekohus sobival viisil heastada ning esitada vajaduse korral nimetatud kuritegusid käsitleva raamotsuse ettepanek. Kõnealune ärakuulamine toimus 8. aprillil 2008 Brüsselis ning komisjon korraldas selle ühiselt koos eesistujariigi Sloveeniaga[3].

2009. aastal rahastas komisjon sõltumatu instituudi uuringut, mille eesmärk oli esitada faktiline ülevaade meetoditest, mida kasutati liikmesriikides totalitaarsete režiimide toime pandud kuritegude mälestuse teadvustamisega seotud küsimuste lahendamisel[4]. Kõnealune totalitaarsete režiimide poolt Euroopas toime pandud kuritegude mälestuse teadvustamist liikmesriikides käsitlev uurimus (edaspidi „uurimus”) koostati 2010. aasta alguses ning see on edastatud liikmesriikidele ja Euroopa Parlamendile. Uurimus on kättesaadav ka komisjoni veebisaidil.

2010. aasta mais saadeti liikmesriikidele küsimustikud eesmärgiga saada faktilist teavet totalitaarsete režiimide poolt toime pandud kuritegude mälestuse teadvustamise olukorra kohta liikmesriikides[5].

TOTALITAARSETE REžIIMIDE POOLT TOIME PANDUD KURITEGUDE MÄLESTUSE TEADVUSTAMINE: OLUKORD LIIKMESRIIKIDES

Ülevaade

Uurimuse kohaselt on kõik asjaomased liikmesriigid totalitaarsete režiimide toime pandud kuritegude pärandiga seotud probleemide lahendamisel meetmeid võtnud. Liikmesriigid on kasutusele võtnud erinevaid lähenemisviise, mis arvestavad nende ajalugu, erilisi asjaolusid, kultuuri ja õigussüsteemi. Uurimuse tulemusena võib öelda, et puudub kõigile sobiv ühtne lahendus ning igas liikmesriigis kasutatakse erinevaid vahendeid ja meetodeid (ohvrite õiguste tagamine, kurjategija õiguste tagamine, tõeotsimine, mälestuse jäädvustamine, teadlikkuse suurendamisega seotud algatused jne), mis sobivad konkreetsele liikmesriigile. Isegi liikmesriikides, kes on kannatanud sarnaste totalitaarsete režiimide all, võib vahendite, meetmete ja tavade valik märkimisväärselt erineda.

Ohvrite õiguste tagamine on totalitarismilt demokraatiale eduka ülemineku tagamisel väga oluline. Kõnealuse eesmärgi saavutamisel on peamisteks vahenditeks kurjategijate üle peetavad kohtuprotsessid, tõeotsimismehhanismid, arhiivide avamine, lustratsioonimenetlused, rehabiliteerimine, kannatuste hüvitamine ohvritele ning konfiskeeritud varade tagastamine. Uurimuse kohaselt on kõnealusesse protsessi kaasatud erinevad huvitatud isikud, kes on peamiselt valitsusvälised organisatsioonid, ametiasutused ning sõltumatud organisatsioonid. Näiteks Eesti, Läti, Poola ja Sloveenia on asutanud üldise pädevusega ametiasutused, teistes liikmesriikides aga tegelevad sellega spetsiaalselt selleks otstarbeks loodud asutused.

Totalitaarsete režiimide toime pandud kuritegude mälestuse jäädvustamine ja teadvustamine on väga tähtis ka noorte harimisel demokraatia ja põhiõiguste edendamise olulisuse vallas. Uurimuse kohaselt on kõnealune veendumus üks nendest, mis jookseb totalitaarsete režiimide toime pandud kuritegude käsitlemisel punase niidina üle kogu ELi. Möödunud aegade õudusi hõlmavatest hästi jäädvustatud, korraldatud ning kergesti mõistetavatest mälestustest võivad saada head teadlikkuse suurendamise ning koolitusvahendid Uurimuse kohaselt mängivad kõnealuses valdkonnas väga tähtsat rolli valitsusvälised organisatsioonid.

Haridus ja teadlikkuse parandamine

Noorte kodanikupädevuse ja demokraatlike väärtuste alases harimises on oluline ülesanne täita aktiivsel kodanikuõpetusel. Hiljutised uurimused näitavad, et haridus korreleerub positiivselt ja oluliselt aktiivse kodanikukäitumisega. Mineviku kohta teavitamisele ja harimisele suunatud algatused hõlmavad muuseumide, kannatuste ning hukkamisega seotud paikade külastamist, koolides mängu- ja dokumentaalfilmide näitamist ning kultuuriürituste ja kunstilise loomingu toetamist. Komisjonile esitatud teabe alusel tundub, et totalitaarsete režiimide toime pandud kuritegude teadvustamise ja teavitamisega seotud meetmed on olemas ainult liikmesriikides, keda see otseselt puudutab.

Totalitaarsete režiimide toime pandud kuritegude mälestusele pühendatud memoriaale ja monumente leidub põhimõtteliselt igas liikmesriigis. Kannatustega seotud paiku ning koondus- ja surmalaagreid võib leida peaaegu kõigist totalitaarsete režiimide all kannatanud liikmesriikidest. Näiteks mõnes liikmesriigis on totalitaarsete kommunistlike režiimide toime pandud kuritegudele pühendatud eraldi muuseumid (nt Tšehhi, Eesti, Ungari, Läti, Leedu ja Rumeenia).

Mälestuspäevad

Uurimuses rõhutatakse, et samu sündmusi tähistavad mälestuspäevad võivad liikmesriigiti erineda. Näiteks 18 liikmesriiki mälestavad holokausti 27. jaanuaril (rahvusvaheline holokausti ohvrite mälestuspäev), 6 liikmesriigis valiti aga selleks mõni teine päev. Viies liikmesriigis tähistatakse totalitaarsete režiimide ohvrite mälestuspäeva (23. august), mille kohta tegi ettepaneku Euroopa Parlament.

Teadusprojektid

Uurimusest selgub, et kõnealuse valdkonna uurimisteemade ja -projektide arv on väga suur. Mõne liikmesriigi ametiasutused on välja töötanud ulatuslikud teadusprogrammid. Ülikoolid, eraõiguslikud uurimisasutused ning fondid on välja töötanud spetsiifilisemad projektid. Teadusprojektid keskenduvad eelkõige totalitaarsete režiimide toime pandud kuritegusid käsitlevate ajalooliste faktide tõestamisele või üleminekuperioodi õigusemõistmise strateegiate analüüsimisele. Totalitaarsete kommunistlike režiimide toime pandud kuritegude uurimine on märkimisväärselt rohkem arenenud liikmesriikides, kes selliste kuritegude all kannatasid.

Totalitarismi sümbolid

Uurimuse kohaselt suutsid asjaomased liikmesriigid üldiselt võrdlemisi kiiresti eemaldada nende repressiivse minevikuga seotud sümbolid (nt muuta tänavanimed, eemaldada avalikest kohtadest sümbolid jne). Mõnes liikmesriigis on totalitaarsete režiimidega seotud sümbolite kasutamine seadusega selgesõnaliselt keelatud. Näiteks kolmes liikmesriigis (Ungari, Leedu ja Poola) hõlmab see keeld kommunistliku minevikuga seotud sümbolite kasutamist.

Kuritegude eitamist käsitlev õiguslik raamistik

Uurimusest ja komisjonile saadetud liikmesriikide vastustest paljastuvad liikmesriikide õiguslike raamistike keerukad ja lahknevad lähenemisviisid, mida kohaldatakse genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja selliste sõjakuritegude avaliku õigustamise, eitamise või mitteoluliseks tunnistamise suhtes, mis on suunatud isikute rühma vastu, keda määratletakse muude kriteeriumite kui rassilise kuuluvuse, nahavärvi, usutunnistuse, sünnipära või rahvusliku või etnilise päritolu alusel, nagu näiteks ühiskondliku seisundi või poliitiliste veendumuste alusel[6]. Uurimuse põhjal on võimalik visandada järgmine skemaatiline ülevaade.

Neli liikmesriiki on võtnud vastu totalitaarsete režiimide toime pandud kuritegude eitamist käsitleva siseriikliku õigusakti, mis selgesõnaliselt hõlmab totalitaarse kommunistliku režiimi toime pandud kuritegusid:

- Tšehhi kriminaalkoodeksis on karistatav õigusrikkumine, mille puhul inimene avalikult eitab, seab kahtluse alla, kiidab heaks või püüab õigustada natsistlikku või kommunistlikku genotsiidi või muid natsionaalsotsialistide või kommunistide toime pandud inimsusvastaseid kuritegusid[7].

- Poolas on kuriteona karistatav avalik ja faktidega vastuolus olev natsistlike ja kommunistlike kuritegude, rahu- ja inimsusvastaste ning sõjakuritegude eitamine[8].

- Ungaris on kuriteona karistatav genotsiidi ja muude natsistliku või kommunistiliku režiimi toime pandud inimsusvastaste kuritegude avalik eitamine, kahtluse alla seadmine või mitteoluliseks tunnistamine[9].

- Leedus on kuriteona karistatav rahvusvaheliste kuritegude ning Nõukogude Liidu ja Saksamaa poolt Leedu Vabariigi või selle kodanike vastu toime pandud kuritegude avalik õigustamine, eitamine või mitteoluliseks tunnistamine[10].

Teistes liikmesriikides peale Läti[11] tundub olevat võimatu või väga raske ette kujutada olukorda, kus genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja selliste sõjakuritegude avalik õigustamine, eitamine või mitteoluliseks tunnistamine, mis on suunatud isikute rühma vastu, keda määratletakse muude kriteeriumite kui rassilise kuuluvuse, nahavärvi, usutunnistuse, sünnipära või rahvusliku või etnilise päritolu alusel, oleks inkrimineeriv. Selle põhjuseks on asjaolu, et puuduvad genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegude (olenemata põhjustest) eitamist käsitlevad õigusaktid või et sellisest käitumisest tulenev inkrimineerimine ei hõlma ühiskondlikul seisundil või poliitilistel veendumustel põhinevaid põhjuseid või et selline inkrimineerimine mõjutaks sõnavabadust. Mõnes vastuses märgiti siiski, et välistada ei saa inkrimineerimist kriminaalõiguse mõne muu sätte alusel, nagu vihkamise õhutamine või lahkunute mälestuse rüvetamine.

Uurimuse ja komisjonile saadetud liikmesriikide vastuste alusel tundub, et siiani ei ole liikmesriikide kohtud süüdi mõistnud ühtegi isikut, kes oleks avalikult õigustanud, eitanud või tunnistanud mitteoluliseks genotsiidi, inimsusvastaseid kuritegusid ja selliseid sõjakuritegusid, mis on suunatud isikute rühma vastu, keda määratletakse muude kriteeriumite kui rassilise kuuluvuse, nahavärvi, usutunnistuse, sünnipära või rahvusliku või etnilise päritolu alusel.

MÄLESTUSE JÄÄDVUSTAMISE JA TEADVUSTAMISEGA SEOTUD ELI TASANDI MEETMED

Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2009. aasta resolutsioonis rõhutatakse totalitaarsete režiimide toime pandud kuritegude mälestuse teadvustamise olulisust. Üldasjade nõukogu võttis 16. juunil 2009 vastu järeldused, mille kohaselt „selleks, et tõsta Euroopa teadlikkust totalitaarsete režiimide poolt toime pandud kuritegudest, tuleb jäädvustada mälestused Euroopa valulikust minevikust, sest neid sündmusi mäletamata oleks leppimine raske”.

Ideed teadvustada üle kogu ELi totalitaarsete režiimide toime pandud kuritegude ühist mälestamist väljendati ka komisjoni ja eesistujariigi Sloveenia 2008. aasta aprillis korraldatud ärakuulamisel. Nimetatud ärakuulamine ja muud konverentsid on esile tõstnud kindla seisukoha, et Lääne-Euroopas asuvad liikmesriigid peaksid olema Ida-Euroopas asuvate liikmesriikide traagilisest minevikust teadlikumad.

Kõnealuse mõõtme tähtsust on rõhutanud ka mitmel rahvusvahelisel konverentsil, nagu Tšehhi senatis 2008. aasta juunis toimunud rahvusvaheline konverents, kus võeti vastu deklaratsioon „Euroopa südametunnistus ja kommunism” („Praha deklaratsioon”), totalitaarsete režiimide uurimise instituudi poolt 2010. aasta veebruaris korraldatud konverents „Kommunismi kuriteod” ja Euroopa Parlamendi presidendi egiidi all Balti riikide poolt 2009. aasta oktoobris korraldatud konverents „Euroopa 70 aastat pärast Molotovi-Ribbentropi pakti”. Euroopa Parlamendis on loodud mitteametlik parlamendiliikmete rühm „Euroopa ajalugude leppimine”, mille põhieesmärk on sobitada kokku Euroopa erinevad ajaloolised narratiivid ning ühendada need ühtseks Euroopa minevikumälestuseks.

Nimetatud üritustel esitati mitmeid meetmeid, mida tuleks võtta totalitaarsete kommunistlike režiimide toime pandud kuritegude mälestuse säilitamiseks ja teadlikkuse suurendamiseks. Näite ulatuslikest meetmetest ja ootustest võib leida „Totalitaarsete režiimide toime pandud kuritegusid” käsitlenud esimese üleeuroopalise ärakuulamise tulemustest, millele kirjutasid alla 8. aprillil toimunud ärakuulamisel osalejad[12].

Euroopa Parlament kutsus oma 2. aprilli 2009. aasta resolutsioonis üles kuulutama 23. augusti üleeuroopaliseks kõikide totalitaarsete ja autoritaarsete režiimide ohvrite mälestamise päevaks, mida tähistataks väärikalt ja erapooletult. Eesti, Läti, Leedu, Sloveenia ja Rootsi juba tähistavad kõnealust mälestuspäeva.

Komisjon on kooskõlas oma kohustustega seadnud eesmärgiks aidata kaasa Euroopas totalitaarsete režiimide toime pandud kuritegude mälestamise teadvustamisele. Komisjoni arvates on oluline tegeleda kõigi liikmesriikide totalitaarset minevikku käsitlevate teabelünkade kõrvaldamisega. See hõlmab eelkõige ajavahemikku, kus Ida- ja Lääne-Euroopat eraldas raudne eesriie. Mälestused ja teadlikkus traagilisest minevikust ning totalitaarsete režiimide toime pandud kuritegudest peaksid Euroopa rahvaid ühendama. On oluline kaasa aidata Euroopat laastanud totalitaarsete režiimide kõigi ohvrite teadvustamisele ning nende toetamisele. Komisjon võib kaasa aiata kogemuste ja tavade vahetusele kõnealuses valdkonnas. Sellega kinnitatakse ka Euroopa Liidu aluseks olevate inimväärikuse austamist, vabadust ja demokraatiat hõlmavate väärtuste olulisust.

ELi rahastamisprogrammide täies mahus kasutamine

Komisjon on valmis kasutama oma rahastamisprogramme, et aidata huvitatud osapooltel toetada ja teadvustada totalitaarsete režiimide toime pandud kuritegude ohvreid. ELi-poolne rahastamine on eriti oluline piiriüleste ja üleeuroopaliste projektide teostamisel.

Programm „Kodanike Euroopa ”

Programmi „Kodanike Euroopa” IV meetme „Elavad Euroopa mälestused”[13] eesmärk on jäädvustada natsismi ja stalinismi ohvrite mälestust ning parandada teadmisi laagrites ja muudes tsiviilisikute massihävituspaikades toimunust. Kõnealuse meetmega toetatakse projekte, mille eesmärk on säilitada natsistlike massiküüditamiste, endiste koonduslaagrite ja teiste suuremastaabiliste kannatus- ja hukkamispaikadega seotud peamisi objekte ja mälestusmärke ja nimetatud sündmustega seotud dokumentide arhiive ning jäädvustada ohvrite mälestust, samuti mälestust nendest, kes äärmuslikes tingimustes päästsid inimesi holokaustist. Kõnealuse meetmega toetatakse ka projekte, millega mälestatakse stalinistliku režiimi massiküüditamise ja massilise hävitamise ohvreid ning säilitatakse neid sündmusi käsitlevaid dokumentide arhiive ja mälestusmärke. Kõnealuse programmi loomist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse lisas eraldatakse meetmele „Elavad Euroopa mälestused” umbes 4 % programmi koguvahenditest (ajavahemikuks 2007–2013 ette nähtud kogusumma ulatub 215 miljoni euroni).

- Arvestades liidu aluseks olevate väärtuste edendamise strateegilist tähtsust ning võttes arvesse üha suurenevat kvaliteetsete ettepanekute arvu tulevaseks programmiperioodiks 2014–2020, uurib komisjon võimalusi, kuidas oleks tulevikus võimalik leida kõnealusele meetmele piisavaid vahendeid. Komisjon on juba alustanud ettevalmistusi järgmise programmi koostamiseks.

- Programmi „Kodanike Euroopa” raames toimunud struktureeritud dialoogi osana kaalub komisjon regulaarsete kohtumiste pidamist, mis oleks pühendatud meetmele „Elavad Euroopa mälestused” ning kus oleks võimalik vahetada kogemusi, analüüsida parimaid tavasid, tuua kokku peamisi abisaajaid ja sidusrühmi, kes hõlmaksid ka kõnealuses valdkonnas tegutsevaid sõltumatuid teadlasi ning eksperte.

Euroopa Liidu muud programmid

Totalitaarsete režiimide toime pandud kuritegude mälestuse teadvustamisele saab kaasa aidata ka järgmiste programmide kaudu:

- Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmes raamprogramm. Kõnealusest programmist on võimalik rahastada Euroopa totalitaarse minevikuga seotud meetmeid. 2010. aasta töökava „Sotsiaalmajandus- ja humanitaarteadused” hõlmab VIII teema all kõnealuseid küsimusi käsitlevat projektikonkurssi: „Demokraatia totalitarismi ja populismi varjus: Euroopa kogemus”[14]. Kõnealuse projektikonkursiga toetatakse mitmes ELi liikmesriigis asuvaid teadusinstituute hõlmavaid ulatuslikke koostööprojekte, mille eesmärk on toetada „jagatud mandri” pärandi mõistmist, mille kohaselt hiljutiste totalitaarsete režiimide kogemus ja mälestused on liikmesriikide rühmiti erinevad. Komisjonile on kõnealuse teema raames esitatud 10 ettepanekut ning sõltumatute ekspertide hindamise ja valikumenetluse järel on praegu käimas läbirääkimised.

- MEDIA 2007 on Euroopa audiovisuaaltööstuse toetamiseks loodud programm. Programmi eesmärk on säilitada ja edendada Euroopa kultuurilist mitmekesisust ning kinematograafilist ja audiovisuaalset pärandit, tagada eurooplaste juurdepääs sellele ning edendada kultuuridevahelist dialoogi ja suurendada Euroopa audiovisuaalsete teoste levi nii Euroopa Liidu sees kui ka väljaspool seda. Kooskõlas nimetatud eesmärkidega saab MEDIA 2007 toetada selliste filmide ja muude audiovisuaalsete teoste tootmist, mis käsitlevad totalitaarse minevikuga seotud teemasid. Kõnealusest programmist toetati näiteks filmi „Teiste elu” ( Das Leben der Anderen ). MEDIA raames rahastamine võib hõlmata ka (kuigi mitte täielikult) audiovisuaalsete teoste subtiitritega varustamist, mis on kõnelust valdkonda käsitlevate audiovisuaalsete teoste liikmesriikide vahelise levi lihtsustamisel väga suure tähtsusega.

- Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia poliitika toetusprogrammist toetatakse Europeanaga[15] seotud eesmärgi raames kultuurimaterjalide suunatud digiteerimist. Kõnealust programmi oleks võimalik kasutada totalitaarseid režiime käsitlevate materjalide (nt raamatud, audiovisuaalsed ja helimaterjalid, arhiivimaterjalid) digiteerimiseks. Programmist rahastatud projekte peavad juhtima erinevate Euroopa riikide kultuuriasutused ning nende teemad peavad olema laiemale üldsusele huvi pakkuvad või tuleks nende sisu teha kodanikele Europeana kaudu kohe pärast digiteerimist kättesaadavaks.

- ELi elukestva õppe programmist toetatakse riikidevahelisi projekte, millega edendatakse aktiivset kodanikuõpetust ning milles käsitletakse sallivuse väärtusi, paremaid teadmisi Euroopa ajaloost ja kultuuripärandist ning demokraatlikku käitumist. Komisjon tegeleb ka kodanikuaktiivsuse analüütilise mudeli loomisega, mis hõlmab kahte koondnäitajat, millest üks on suunatud täiskasvanute ja teine õpilaste kodanikuoskustele. Selleks otstarbeks kasutatud kodanikuaktiivsuse esialgne määratlus on järgmine: „ osalemine kodanikuühiskonnas, kogukonna ja/või poliitilises elus, mida iseloomustab vastastikune austus, vägivallatus ning inimõiguste ja demokraatia põhimõtete järgmine ”. Aktiivse kodanikuõpetuse edendamine ametliku, mitteametliku ja vabahariduse keskkonnas võimaldab tutvustada sallivusega seotud väärtusi, demokraatlikku käitumist ning vastastikust austust kultuuri- ja ajalooküsimustes. Demokraatia, õigluse, võrdsuse, kodanikuks olemise ja inimõiguse kontseptsioonide tundmisel põhinev kodanikupädevus on osa haridusnõukogus vastu võetud Euroopa võtmepädevuste lähteraamistikust,[16] mida rakendatakse siseriiklikul tasandil.

- Komisjon teavitab totalitaarsete režiimide toime pandud kuritegude teadvustamisega tegelevaid võimalikke toetusesaajaid täpsemalt kõnealuste programmide raames eksisteerivatest rahastamisvõimalustest.

23. augusti tähistamine üleeuroopalise mälestuspäevana

Euroopa Parlamendi välja kuulutatud üleeuroopalist kõikide totalitaarsete ja autoritaarsete režiimide ohvrite mälestamise päeva tähistatakse praeguseks Eestis, Lätis, Leedus, Sloveenias ja Rootsis.

Komisjon kutsub liikmesriike üles uurima võimalusi, kuidas oma ajaloo ja iseärasuste valguses kõnealust algatust järgida.

Euroopa mälu ja südametunnistuse platvorm

Euroopa Parlament tegi oma 2. aprilli 2009. aasta resolutsioonis ettepaneku luua Euroopa mälu ja südametunnistuse platvorm, mis toetaks totalitarismi ajaloo käsitlemisele spetsialiseerunud riiklike uurimisinstituutide võrgustikke ja koostööd. Samuti kutsuti üles looma kõikide totalitaarsete režiimide ohvrite üleeuroopaline dokumentatsioonikeskus/memoriaal. Resolutsiooniga nõutakse ka olemasolevate asjaomaste rahastamisvahendite tugevdamist, et toetada professionaalseid ajaloouuringuid eespool nimetatud teemadel. Üldasjade ja välissuhete nõukogu 16. juuni 2009. aasta järeldustes tunnustati nimetatud algatust, millega toetataks totalitaarsete režiimide uurimise ja mälestamisega seotud ametiasutuste võrgustikke ja koostööd. Kõigi liikmesriikide kõigi tasandite toimijate, sealhulgas sõltumatute teadlaste ning ekspertide panuse ühendamine kogemuste, analüüside ja parimate tavade vahetamisel, sealhulgas seoses sellega, kuidas liikmesriigid edendavad koolide õppekavade kaudu kollektiivset mälu, on üks moodus, kuidas kõnealuses valdkonnas teadlikkuse ja kogumuste vahetuse edendamisele kaasa aidata.

- Nimetatud platvormile võiks aastase juriidilise eksistentsi järel olla võimalik taotleda programmist „Kodanike Euroopa” iga-aastast tegevustoetust. Komisjoni arvates on oluline, et kogemuste ning parimate tavade vahetus ühendaks kõigi liikmesriikide toimijaid, sealhulgas sõltumatuid teadlasi ning eksperte.

Kas kõnealuse valdkonnaga seotud meetmeid tuleks ELi tasandil ühtlustada?

Nõukogu palus komisjonil uurida, kas lisaks rassismi ja ksenofoobiat käsitlevale raamotsusele on olemas vajadus täiendava vahendi järele, mis hõlmaks genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja selliste sõjakuritegude avalikku õigustamist, eitamist või mitteoluliseks tunnistamist, mis on suunatud isikute rühma vastu, keda määratletakse muude kriteeriumite kui rassilise kuuluvuse, nahavärvi, usutunnistuse, sünnipära või rahvusliku või etnilise päritolu alusel, nagu näiteks ühiskondliku seisundi või poliitiliste veendumuste alusel.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 83 on õiguslik alus kuritegude ja karistuste määratlemiseks eriti ohtlike, piiriülese mõõtmega kuriteoliikide puhul tulenevalt nende kuritegude olemusest või mõjust või erivajadusest tõkestada neid ühistel alustel. Kõnealused kuriteoliigid on loetletud Euroopa Liidu toimimise lepingu 83 artiklis 1. Genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja selliste sõjakuritegude avalik õigustamine, eitamine või mitteoluliseks tunnistamine, mis on suunatud isikute rühma vastu, keda määratletakse muude kriteeriumite kui rassilise kuuluvuse, nahavärvi, usutunnistuse, sünnipära või rahvusliku või etnilise päritolu alusel, ei kuulu nende kuriteoliikide hulka. Nõukogu võib seda loetelu ühehäälselt laiendada, kui Euroopa Parlamendilt on kuritegevuse olukorra muutumise tõttu saadud selleks nõusolek.

Uurimuse kohaselt on igas liikmesriigis sõltuvalt nende siseriiklikest asjaoludest (nt ohvrite õiguste tagamine, kurjategija õiguste tagamine, teabe kogumine, sümbolitega seotud poliitika jne) võetud erinevaid meetmeid. Isegi sarnase totalitaarse minevikuga liikmesriikides võivad heaks kiidetud õiguslikud vahendid, meetmed ja tavad olla erinevad, samuti võib erineda ka nende vastuvõtmise ja rakendamise ajastus. Komisjon on seetõttu seisukohal, et praegu ei ole tingimused kõnealuse võimaluse kasutamiseks täidetud, kuid komisjon jätkab olukorra jälgimist.

JÄRELDUSED

Komisjon on veendunud, et Euroopa Liidul on oma pädevuse piires ülesanne anda oma panus liikmesriikides käimasolevatesse protsessidesse, mille raames püütakse silma vaadata totalitaarsete režiimide toime pandud kuritegude pärandile. Euroopa Liidu aluspõhimõtteks on põhiõiguste austamine ning ta on pidevaks eeskujuks ja inspiratsiooniallikaks kõigile rahvastele, kellel on minevikukannatustega lepituse leidmisel probleeme. Minevikuõuduste mälestuse austamine peab olema kõigi eurooplaste ühine püüdlus, et ütlus „sinu minevik on minu minevik” muutuks reaalsuseks. Selle mälestuse jäädvustamine on meie ühine kohustus ning märk meie lugupidamisest ja austusest kõigi kannatanud ja langenud ohvrite suhtes. Nii saame kindlustada, et midagi sellist ei kordu enam kunagi. Mälestus juhtunust annab Euroopa Liidule jõudu pühenduda demokraatia ideaalide ja põhiõiguste austamisele ning aitab võidelda uute sallimatuse ja äärmuslikkuse ilmingutega.

[pic][pic][pic]

[1] 10. ja 11. detsembril 2009 vastu võtnud Euroopa Ülemkogu. ELT C 115, 4.5.2010, lk 1–38.

[2] Seminari eesmärk oli anda komisjonile rohkem teavet kõnealuste küsimustega seotud erinevatest aspektidest ning määrata kindlaks teemad, mida hakatakse arutama üleeuroopalisel avalikul ärakuulamisel.

[3] Ärakuulamine keskendus kahele peamisele küsimusele: teadvustamine ja leppimine. Eesistujariik Sloveenia avaldas ärakuulamist käsitlevad aruanded: „Totalitaarsete režiimide poolt toime pandud kuriteod. Totalitaarsete režiimide toime pandud kuritegusid käsitleva 8. aprilli üleeuroopalise ärakuulamise aruanded ja menetlused.” Toimetanud Peter Jambrek.

[4] Totalitaarsete režiimide poolt Euroopas toime pandud kuritegude mälestuse teadvustamist liikmesriikides käsitlev uurimus. Koostanud prof dr Carlos Closa Montero. Institute for Public Goods and Policy. Centre of Human and Social Sciences. CSIC. Madrid, Hispaania.http://ec.europa.eu/justice/doc_centre/rights/studies/docs/memory_of_crimes_en.pdf

[5] Küsimustikule on vastanud 16 liikmesriiki: LV, LT, EE, PL, HU, SK, SL, BG, RO, BE, IRL, SE, FI, PT, ES, DE.

[6] Uurimuses esitatakse liikmesriikide olukorra kohta süstemaatiline ülevaade (vt § 3.3.).

[7] Uus kriminaalkoodeks (kehtib alates 1. jaanuarist 2010) § 405.

[8] Riikliku mälestuste instituudi loomist käsitleva seaduse artikkel 55 – Poola rahva vastu sooritatud kuritegude eest vastutuselevõtmise komisjon, 18. detsember 1998.

[9] Kriminaalkoodeksi muudatus jõustus 24. juulil 2010.

[10] Kriminaalkoodeksi artikkel 170.

[11] Läti vastuse kohaselt võib genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja selliste sõjakuritegude eitamist näiteks ühiskondliku seisundi või poliitiliste veendumuste alusel pidada kriminaalseaduse artiklite 74 ja 71 alusel kuriteoks.

[12] Esitatud ärakuulamise aruandes ja protokollis, mille avaldas eesistujariik Sloveenia (vt eespool).

[13] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsus nr 1904/2006/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm „Kodanike Euroopa”.

[14] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/wp/cooperation/ssh/h_wp_201001_en.pdf

[15] Mitmekeelne online -kollektsioon Euroopa muuseumide, raamatukogude, arhiivide ja multimeedia digiteeritud varadest.

[16] ELT L 394, 30.12.2006.