Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule EAGGFi tagatisrahastu kulude kohta Varajase hoiatamise süsteem nr 9–10/2006 /* SEK/2006/1493 lõplik */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 20.11.2006 SEK(2006) 1493 lõplik KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE EAGGFi tagatisrahastu kulude kohta Varajase hoiatamise süsteem nr 9–10/2006 SISUKORD 1. SISSEJUHATUS 3 2. MÄRKUSED 2006. AASTA EELARVE TÄITMISE KOHTA 3 3. JÄRELDUSED 4 1. SISSEJUHATUS 1. lisas on esitatud eelarve tegelik täitmine ajavahemikul 16. oktoobrist 2005 kuni 31. augustini 2006 võrreldes kulude profiiliga, mis määrati kindlaks näitaja abil, mis kehtestati nõukogu 26. septembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2040/2000 (eelarvedistsipliini kohta) artikli 7 sätete põhjal.[1] 2. MÄRKUSED 2006. AASTA EELARVE TÄITMISE KOHTA Järgnev on lühikokkuvõte tähtsaimatest erinevustest tegeliku täitmise ja näitajakohase täitmistaseme vahel 2006. aasta eelarve eri sektorite lõikes (NB: sulgudes esitatakse praegune ülekasutamise (+) või alakasutamise (–) määr). 2.1. Finantstegurid Dollari kurss euro suhtes Eespool nimetatud ajavahemikus kantud kulude puhul võetakse arvesse dollari-euro kursi muutusi. Suure osa põllumajandustoodete, eelkõige teravilja ja suhkru eksporditoetuste ning mõnede sisetoetuste, näiteks puuviljatoetuse puhul mõjutab kulusid euro kurss dollari suhtes. Vastavalt määruse (EÜ) nr 2040/2000 artikli 8 lõikele 1 koostati eelarvepädeva institutsiooni vastuvõetav eelarve lähtuvalt 2005. aasta juulist kuni septembrini kehtivast keskmisest pariteedi suhtest 1 euro = 1,22 USA dollarit. Tuleb märkida, et ajavahemikus 1. augustist 2005 kuni 31. juulini 2006 oli keskmine pariteedi suhe ligikaudu 1 euro = 1,22 USA dollarit, s.t 2006. aasta eelarve koostamisel kasutatud kursi tasemel. 2.2. Alamrubriik 1a – Ühise põllumajanduspoliitika kulud (v.a maaelu arendamine) 2.2.1. Sekkumised põllumajandusturgudel (– 399,1 miljonit eurot) Komisjon märgib, et liikmesriikide prognooside kohaselt langeb ajavahemikul kuni 31. augustini 2006 täheldatud alakasutamine eelarveaasta lõpuks ligikaudu–363,0 miljoni euroni. Komisjon ajakohastas eelarvenõuete prognoose ja eeldab, et eelarveaasta lõpuni on alakasutamine keskmiselt –250,0 miljonit eurot, mis on liikmesriikide prognoositud tasemest madalam. 2.2.2. Puu- ja köögiviljad (– 162,1 miljonit eurot) Nimetatud sektori puhul on eelarve täitmisviisi põhjused samasugused nagu varajase hoiatamise süsteemi aruandes nr 5–6/2006. 2.2.3. Toetused 1. lisas nimetamata toodetele (– 123,7 miljonit eurot), kiutaimed (– 33,1 miljonit eurot), sealiha, munad ja kodulinnuliha (– 54,9 miljonit eurot) Nimetatud sektorite puhul on eelarve täitmisviisi põhjused samasugused nagu varajase hoiatamise süsteemi aruandes nr 7/2006. 2.2.4. Suhkur (+ 254.5 miljonit eurot), piim ja piimatooted (– 161.5 miljonit eurot) Suhkru puhul eeldatud täitmisviisi käsitlev olukord on esitatud varajase hoiatamise süsteemi aruandes nr 8/2006. Komisjon pöörab tähelepanu praegusele eelarve täitmise tasemele piimasektoris. Nõukogu võttis siiski vastu ettepaneku piimamaksu tasumise ajakava kohta asjaomastes liikmesriikides. Seepärast eeldatakse selles sektoris eelarveaasta lõpuks praeguste prognooside kohaselt 160,0 miljoni euro suurust eelarveassigneeringute ülekasutamist. (NB: varajase hoiatamise süsteemi aruandes esitatakse üksikasjalik selgitus seoses eelarve eeldatava täitmisega nimetatud sektoris eelarveaasta lõpuni. 2.2.5. Muud turumeetmed Muude turumeetmete puhul eeldab komisjon alakasutamist järgmistes valdkondades: teravili, riis, toiduained, oliiviõli, vein, edendamine ning veise- ja vasikaliha. 2.2.6. Otsetoetused (– 932,1 miljonit eurot) Komisjon märgib, et näitaja osutatud praegune üldine alakasutamine ajavahemikul kuni 31. august 2006 langeb eelarveaasta lõpuks – 785,0 miljoni euroni. Komisjon ajakohastas eelarvenõuete prognoose ja eeldab, et alakasutamine nimetatud sektoris on eelarveaasta lõpuks ligikaudu – 660, 0 miljonit eurot. Alakasutamine on koondunud peamiselt teatavatesse liikmesriikidesse, kes põhjendasid seda arvukate halduskaebustega, mille toetusesaajad esitasid eelkõige seoses õiguste jaotamisega. Samuti tekkisid nendes riikides raskused seoses toetuste haldamise ja maksmisega. Lõpuks viitasid mõned liikmesriigid sellele, et paljud vähese toetuse saajad loobusid summade väiksuse tõttu oma õigusest nimetatud toetusele, mis omakorda aitas kaasa eelarveassigneeringute alakasutamisele. 2.2.7. Põllumajanduskulude audit (160,9 miljonit eurot) Nimetatud valdkonna puhul on eelarve täitmisviisi põhjused eelarveaasta lõpuni eeldatavalt samasugused nagu varajase hoiatamise süsteemi aruandes nr 8/2006. 3. JÄRELDUSED Alamrubriigi 1a puhul kasutati ajavahemikus 16. oktoobrist 2005 kuni 30. juunini 2006 assigneeringuid liikmesriikide kuludeks kokku 41 144,7 miljoni euro väärtuses, mis moodustab 95,1% olemasolevatest assigneeringutest. Eelarveassigneeringute üldine alakasutamine näitajaga võrreldes ulatus ligikaudu – 1 191,7 miljoni euroni samal ajavahemikul ja on põhiliselt seotud otsetoetustega. Komisjon jälgib nimetatud olukorda tähelepanelikult. Aasta alakasutamise lõplik tase sõltub sellest, kui edukalt lahendavad liikmesriigid nimetatud kava täitmisega seotud raskused eelarveaasta lõpuks. Alamrubriigi 1b puhul kasutati ajavahemikus 16. oktoobrist 2005 kuni 31. augustini 2006 assigneeringuid liikmesriikide kuludeks kokku 4 736,9 miljoni euro väärtuses, mis moodustab 61,0% olemasolevatest assigneeringutest. Praegu eeldab komisjon, et maaelu arendamiseks ettenähtud assigneeringuid kasutatakse vastavalt 2006. aasta eelarves kavandatule. LISA [pic] [1] EÜT L 244, 29.9.2000, lk 27.