Kõige rohkem tõkkeid – 36 meedet – on registreeritud Venemaa puhul. Aktiivsete tõkete arvu poolest on 25 tõkkega teisel kohal Hiina ja kolmandal kohal Indoneesia, kus kohaldatakse praegu 23 meedet, takistades samuti märkimisväärselt ELi eksporti ja investeerimisvõimalusi.

Hoolimata sellest, et G20 juhid kordasid 2017. aasta 8. juulil Hamburgis toimunud G20 tippkohtumisel oma lubadust loobuda protektsionismist, on üheksa riiki, kus kaubandustõkete arv on kõige suurem, kõik G20 riigid (vt joonis 1).

2017. aasta lõpus oli aktiivsete kaubandus -ja investeerimistõkete arv rekordiliselt suur: 396. Võrreldes 372 tõkkega 2016. aasta lõpus kinnitab see arv ELi sidusrühmi mõjutavate protektsionistlike suundumuste jätkumist. Samas tõendab see näitaja turulepääsu partnerluse üha suuremat tõhusust kaubandustõkete kindlakstegemisel. Turulepääsu andmebaas võimaldab eristada registreeritud kaubandustõkked kolmandate riikide, meetme liikide ja sektorite kaupa. Käesolevas aruandes lähtutakse samast jaotusest.

Ehkki andmebaasis ja käesolevas aruandes ei otsustata registreeritud meetmete (eba)seaduslikkuse üle, on leitud, et kõik kõnealused tõkked tekitavad ELi ettevõtjatele probleeme ja nendega tuleks tegeleda turulepääsu meetmete raames esmajärjekorras, kuna nad võivad olla diskrimineerivad ja ebaproportsionaalsed ning piirata muul viisil kaubandust.

Mõni ettevõtja ei pruugi olla teadlik võimalusest tegeleda tõketega ELi turulepääsu meetmete kaudu. Komisjon soovib sellealast teadlikkust suurendada ennekõike väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) seas ja käivitas liikmesriikides turulepääsu päevade algatuse. See on osutunud kasulikuks kohalike ettevõtjate jaoks, kes saavad konkreetset teavet tõketest teatamise ja selle kohta, kuidas saavad komisjon ja liikmesriigid koostada ja viia ellu spetsiaalse tõkete kaotamise strateegia.

On oluline märkida, et turulepääsu andmebaas (ja käesolev aruanne) ei anna täielikku ülevaadet kõikidest ELi ettevõtjate ees seisvatest kaubandustõketest. Ettevõtjad võivad otsustada teatavast tõkkest teatamata jätta, sest nad loodavad tõkke ületada või selle mõjust kõrvale hoida.

Tõhustatud partnerluse tavapärases turulepääsu komponendis oleme teinud suuremaid jõupingutusi kolmel moel: tihedam ELi institutsioonide ja sidusrühmade vaheline koostöö, tõkete tähtsuse parem kindlakstegemine ning tõhusam teabevahetus ja teadlikkuse suurendamine. Teabevahetuse parandamiseks seati eelmise aasta aruande keskseks teemaks kindlalt tõkked, mis on ELi ettevõtjate jaoks kõige tähtsamad ehk millega nad endi hinnangul seisavad kolmandates riikides kõige rohkem silmitsi. Saadud positiivsele tagasisidele tuginedes kasutatakse selle aasta aruandes sama käsitlust ja uuritakse, millised on need tõkked, mis mõjutavad ettevõtjate ja turulepääsu andmebaasi andmetel 57 kolmandasse riiki suunatud ELi eksporti kõige enam. ELi ettevõtjaid mõjutavate meetmete analüüs kinnitab, et eelmistel aastatel täheldatud protektsionistlikud suundumused on jätkuvalt tõusuteel.

See partnerlus on osutunud hindamatuks teabe kogumisel ning ühise strateegia väljatöötamisel ja prioriteediks seadmisel, et kaotada edukalt ELi eksportijaid takistavad tõkked. Neile kogemustele tuginedes ja protektsionismi suurenemist silmas pidades teatas komisjon oma teatises „Kaubandus kõigile“ tõhustatud partnerlusest, et tugevdada tehtavaid jõupingutusi ning minna nendega kaubandus- ja investeerimistõkete kaotamise juurest vabakaubanduslepingute rakendamise juurde.

Joonisel 3 on esitatud ülevaade 2017. aastal registreeritud meetmete geograafilisest jaotusest. Kõige rohkem teatati 2017. aastal uutest tõketest kaubandus- ja investeerimissuhetes Hiinaga (10), kellel oli märkimisväärne edumaa Venemaa (6) ees, mis kinnitab juba eelmistel aastatel kindlakstehtud protektsionistlikke suundumusi. Neli uut tõket võttis kasutusele Lõuna-Aafrika ning kolm uut tõket India ja Türgi. Kaks uut tõket võttis kasutusele Liibanon, Ecuador, Jaapan, Filipiinid, Araabia Ühendemiraadid, Tuneesia ja Venezuela. Ülejäänud 27 registreeritud uut tõket jagunesid muude kolmandate riikide vahel. Samuti tasub märkida, et Euroopa – Vahemere piirkonnas võeti 2017. aastal kasutusele seitse uut tõket. See osutab muret tekitavale suundumusele, mida käsitletakse põhjalikumalt peatükis II.A.

Joonis 2 näitab, et riigisisesed meetmed (216) on tähtsamad kui tavapärased piiril võetavad meetmed (180). Riigisiseste meetmete hulka kuuluvad teenuste, investeeringute, riigihangete ja intellektuaalomandi õigustega seotud piirangud ning põhjendamatud tehnilised kaubandustõkked. Kõige rohkem oli selliseid meetmeid registreeritud Venemaa puhul (19), kellele järgnes tihedalt Hiina (17).

Tollivormistuses mitmekomponendiliste pooljuhtide ümberliigitamise tulemusena on varem tollimaksuvabadele infotehnoloogiatoodetele kehtestatud taas tollimaks, avaldades ELi uuendusmeelsele pooljuhtide tööstusele halba mõju. Samuti tasub märkida, et pooljuhtide tööstus on üks kümnest strateegilisest kõrgtehnoloogilisest sektorist, mida hõlmab tööstuspoliitika algatus „Made in China 2025“, millega kaasneb Euroopa tööstuse jaoks nii märkimisväärseid võimalusi kui ka suuri probleeme.

Lisaks avaldas Hiina Riiklik Krüptograafia Amet (State Cryptography Administration, SCA) 13. aprillil 2017 krüpteerimist käsitleva seaduse eelnõu, mis hõlmab teadustöö, kaubanduslikul eesmärgil kasutamise, impordi, ekspordi ja sertifitseerimisega seotud valdkondi. Muu hulgas on EL mures, et seadust võidakse kohaldada ka toodetele, mille põhifunktsioon ei ole krüpteerimine. Komisjon loodab, et Hiina võtab enne seaduse vastuvõtmist ELi märkusi arvesse.

1. juunil 2017 jõustus Hiinas uus küberturvalisuse seadus. Seaduse elluviimiseks koostatakse haldusnõuete, suuniste ja standardite kujul praegu kümneid rakendusmeetmeid. Kuigi küberturvalisus on õiguspärane poliitiline eesmärk, on Hiinas kohaldatav küberturvalisuse põhimõte liiga laiaulatuslik, hõlmates ka majandus- ja tööstuspoliitikat. Koos ebamääraste, märkimisväärset ebakindlust tekitavate reeglitega on see suur kaubandustõke mitte üksnes IKT ettevõtjatele, vaid ka teistele ELi ettevõtjatele, kes neid tooteid kasutavad.

Hiina on endiselt üks ELi kõige rohkem kaubandust piiravaid partnereid. Juba aastaid on ELi ettevõtjad seisnud silmitsi keeruliste tõketega, mille hulka kuuluvad ühisettevõtet käsitlevad nõuded, turule sisenemise piirangud, tehnosiirdega seotud kohustused ja põhjendamatud tehnilised eeskirjad, samuti süsteemsed liigse tootmisvõimsusega seotud probleemid mitte ainult tavapärastes sektorites, nagu terase- ja alumiiniumitööstus, vaid üha enam ka kõrgtehnoloogilistes tootmisharudes. 2017. aastal on takistusi oluliselt juurde tulnud – registreeriti kümme uut kaubandustõket. Kuigi neist kaks leidsid 2017. aastal eduka lahenduse ja neid analüüsitakse põhjalikumalt käesoleva aruande edulugude osas, on selgelt näha takistuste jätkuvat suurenemist.

Sarnaselt kõigi teiste tõketega näitavad teenusekaubanduse valdkonnas esinevad tõkked nende uute takistuste arvu, millest teatati komisjonile otse turulepääsu raamistiku kaudu. Võttes arvesse selle sektori olulisust turulepääsu tagamisel loob komisjon rohkem vahendeid, et anda teavet kolmandatesse riikidesse teenuste ekspordi tingimuste kohta. Need on kasulikud eelkõige VKEde jaoks.

Jooniselt 5 on näha, et 2017. aastal registreeritud uued meetmed mõjutasid 12 majandussektorit, samal ajal kui lisatõkked mõjutasid ELi eksporti horisontaalselt.

Põllumajandus- ja kalandussektoris on Lõuna-Aafrika võtnud pärast ELis toimunud linnugripi puhanguid mitu sanitaar- ja fütosanitaarmeedet. Pärast kõrge patogeensusega linnugripi 2016. aasta puhangut on ELi kümnest liikmesriigist kaheksal endiselt keelatud linnuliha eksportimine Lõuna-Aafrikasse, kuigi nad on pärast seda tunnistatud Maailma Loomatervise Organisatsiooni rahvusvaheliste standardite kohaselt linnugripist vabaks. Lõuna-Aafrika sõnul on vaja neid riike enne kaubanduse jätkamist uuesti kontrollida. Selliste kontrollide eesmärk ei ole selge, arvestades et gripijuhtumeid enam ei esine.

EL on jäänud arutelule avatuks ja võtnud Venemaaga kahepoolsete kohtumiste korraldamiseks, teabe vahetamiseks ja täheldatud probleemide hindamiseks ühendust. Samuti eelistab EL turulepääsu piirangute kaotamisel WTO raamistikku (nt mitmesugused komiteed, kaubavahetuse nõukogu). Vajaduse korral on EL kasutanud ka WTO vaidluste lahendamise mehhanismi, et panna Venemaa oma WTO-kohustusi täitma (nt seoses hiljuti sigade Aafrika katku tõttu kehtestatud sealihakeeluga).

2017. aastal kehtestas Venemaa uue keeruka aktsiisimäärade süsteemi, mis võimaldab omamaiseid ja imporditud veine erinevalt kohelda, mõjutades veel ühe kaubandustõkkena Euroopa veini- ja kangete alkohoolsete jookide sektorit. Geograafilise tähisega ja kaitstud päritolunimetusega veinide aktsiisimäärad kehtivad üksnes omamaistele (Venemaa) veinidele. Eraldi käsitletuna viitaks see säte tõepoolest, et geograafilise tähisega veine tuleb Venemaal toota Vene viinamarjadest, mis tähendaks imporditud veinide diskrimineerimist.

Palju esines ekspordipiiranguid. Alates 2014. aasta oktoobrist kehtinud toornahkade ekspordikeeldu pikendati uuesti 2018. aasta aprillini. Samuti otsustas Venemaa seada karmid piirangud kasepalkide ekspordile. 2017. aasta novembris välja antud dekreedi eelnõus kehtestati kasepalkide ekspordikvoodid kuueks kuuks. Ekspordikvootide maht on 567 000 m³ ehk Venemaa 2014.–2016. aasta keskmisest ekspordimahust umbes ühe kolmandiku võrra vähem. Kvoote hakatakse rakendama 2018. aasta teises pooles. Kohalike ametiasutuste sõnul on meede mõeldud selgelt omamaise puiduturu kaitsmiseks ja puidutöötlemissektori (sealhulgas vineeritootmise) ergutamiseks.

Kuigi Venemaa on toibumas kaheaastasest majanduskriisist, jätkas ta 2017. aastal kohaliku tööstuse kaitsmiseks kaubandustõkete kasutamist, mis kinnitab eelmistes aruannetes täheldatud suundumusi. Venemaa jäi 2017. aastal uute tõkete arvu (6) poolest teisele kohale, viies selle riigi olemasolevate tõkete arvu 36ni, olles esikohal kaubandustõkete koguarvu poolest. Kuigi autotööstusele ei kehtestatud 2017. aastal ühtegi konkreetset uut meedet, jääb see endiselt iseäranis kaubandus- ja investeerimistõkete sihtmärgiks.

2017. aastal registreeritud uute tõketega tegelemisel võtab EL ka kõik need vajalikud meetmed, mis võivad aidata kaotada komisjoni turulepääsu andmebaasis juba varem registreeritud 25 olemasolevat tõket. EL on neid küsimusi Hiinaga arutanud paljudes WTO komiteedes ning kahepoolsetes foorumites alates kaubandus- ja investeerimispoliitika dialoogist kuni majandusküsimuste ja kaubanduse töörühmani. Uute tõkete tekkimise võimalus on siiski endiselt märkimisväärne. Näiteks on Hiina väljendanud kavatsust kehtestada uued sertifitseerimisnõuded madala riskiastmega toiduainetele ning muudetud standardid ja uued kirjeldused veinidele ja veinitoodetele. Need põhjustavad Euroopa tootjatele tõenäoliselt tõsiseid häireid. Sellise arengu kontekstis on vaja teha leidlikke lisapingutusi, sealhulgas võimendada koostööd eri poliitikavaldkondades, et Hiinaga paremini turulepääsu küsimusi arutada.

Kuigi on täheldatud teatavaid edusamme Hiina meditsiiniseadmeid käsitleva õigusraamistiku puhul (vt allpool), võeti valdkonnas vastu kaks uut problemaatilist meedet. 2017. aasta aprillis tühistasid Hiina rahandusministeerium ning riiklik arengu- ja reformikomisjon meditsiiniseadmete registreerimisel võetavad katsetasud. Kõnealune meede mõjutas negatiivselt selliste katseteenuste kättesaadavust, mida on vaja Hiinas uute seadmete registreerimiseks, tekitades seetõttu ELi ettevõtjatele märkimisväärseid kulusid ja viivitusi. 2017. aasta septembris käivitas Hiina teatavatele seadmetele hinna määramiseks riikliku programmi, mille raames pidid tootjad esitama väga lühikese aja jooksul suure hulga teavet. Käesolevas aruandes ei ole kumbagi meedet käsitletud uue tõkkena, vaid lisahäirijana Hiina tervishoiuvaldkonna keerukas õigusraamistikus.

Komisjon jätkab nende meetmete ja muude kaubanduse häirijatega tegelemist, et hoida ära protektsionistlike meetmete järk-järguline laiendamine ning parandada Euroopa ettevõtjate turulepääsu ja üldist kauplemis- ja investeerimiskeskkonda. Ennekõike juhtis komisjon Türgi tähelepanu olemasolevate tõkete teemale tolliliidu ühiskomitees. Võttes arvesse Türgi turu tähtsust ELi ettevõtjate jaoks on mõnda uut tõket arutatud ka kõrgeimal poliitilisel tasandil.

Samuti tuleb märkida, et uus negatiivne areng on toimunud ravimisektoris juba varem registreeritud tõkke puhul. Türgi valitsuse 64. tegevuskava raames nähti ette, et kui imporditud ravimeid ei kohandata konkreetsetele asukoha nõuetele, arvatakse need hüvitatavate ravimite nimekirjast välja. Alates 2018. aasta veebruarist tähendab see kohest turult väljatõrjumist.

Kolmas kaubandustõke on seotud Türgis kehtiva lisamaksude korraga, mida kohaldatakse kolmandatest riikidest pärit impordile. Peale nende lisamaksude, mille kohaldamisala on viimastel aastatel pidevalt laiendatud, kehtestas Türgi 2017. aastal nn lisakohustused (11. septembri 2017. aasta otsus nr 2017/10926). Tegu on tasakaalustavate maksudega, millega tõstetakse ELi üldiste tariifsete soodustuste kava kohased tariifid samale tasemele maksudega, mida kohaldatakse Türgis sellistest riikidest pärit impordile, mille puhul peaks Türgi tavaliselt kohaldama ELi üldiste tariifsete soodustuste kava kohaseid tariife, kui neid kaupu imporditakse Türki ELi kaudu.

Samuti kohaldavad Türgi ametiasutused ekspordimaksuga seotud meetmeid toornahkadele ja värvimata parknahkadele (wet-blue). See meede paneb veelgi raskemasse olukorda ELi nahatööstuse, kus on probleeme toormaterjalidele juurdepääsuga kogu maailmas.

Türgi on säilitanud viimastel aastatel mitu kaubandustõket, nagu koormavad tollimenetlused või lisatollimaksud kolmandatest riikidest pärit kaupade impordile, mis on vastuolus tema kohustustega ELi ja Türgi tolliliidu kahepoolses kaubandussuhete raamistikus. 2017. aastal kehtestas Türgi veel kolm kaubandust piiravat meedet, millega teatatud kaubandustõkete koguarv suurenes 20ni.

Meditsiiniseadmete valdkonnas vähendati 2017. aasta augustis Riikliku Ravimihindade Asutuse (NPPA) erakorralise meetmega põlveproteeside hindu, selle asemel et oodata, kuni valitsus lisab need seadmed hädavajalike ravimite riiklikku nimekirja nagu varasematel juhtudel. EL juhib jätkuvalt neile küsimustele India ametiasutuste tähelepanu, sealhulgas kaubandusküsimuste jaoks loodud ELi ja India allkomisjonis, ELi ja India ravimite, biotehnoloogia ja meditsiiniseadmete töörühmas ja suhtluses India ametiasutustega, sealhulgas ELi investeeringute hõlbustamise mehhanismi raames.

2014. aastal kehtestas India taas tollimaksu teatavatele IKT toodetele, nagu 3G mobiilsideseadmed. Vaatamata ELi demaršidele, sealhulgas ELi delegatsiooni juhi kirjad India ministrile ning kahepoolsed kohtumised, nagu kaubandusküsimuste jaoks loodud ELi ja India allkomisjoni koosolekud, ei tegelenud India selle meetmega üldse, vaid jätkas 2017. aastal protektsionistlike meetmete vastuvõtmist IKT sektoris. Taas kehtestati (ja mõnel juhul tõsteti) makse sellistele toodetele nagu kõik tugijaamad, mobiiltelefonid ja nende osad, digitaalkaamerad, konverterid, lülitid ja tindikassetid. India on ühinenud infotehnoloogia lepinguga (ITA-1) ja võtnud seega kohustuse hoida enamik neist tariifiridadest tollimaksuvabana. See teema on tõstatatud mitmes kirjas, kaubandusküsimuste jaoks loodud ELi ja India allkomisjonis, WTO organites ja suhtluses India ametiasutustega, sealhulgas ELi investeeringute hõlbustamise mehhanismi raames. EL hindab praegu kõiki võimalusi selle küsimusega tegelemiseks. Hiljuti India osariikide 2018.–2019. aasta eelarves esitatud teade tõsta makse IKT toodete puhul ning teistes sektorites, nagu autoosade ja tekstiilisektor, annab märku protektsionismi suurenemisest.

Teiseks kehtestas India ilma eelneva konsulteerimiseta uue impordikeelu paljudele tekstiili- ja nahasektori toodetele, sealhulgas roomajate nahad, naaritsa toornahad, rebase ja tšintšilja karusnahad ning naaritsa pargitud nahad. Nende importimisele kohaldatakse 1972. aasta eluslooduse kaitse seadust ning ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES). ELi eksportijad aga järgivad CITESi nõudeid ja kõik riiki eksporditavad karusnahad on pärit kasvanduste loomadelt, keda on kasvatatud kõrgeimate heaolu standardite järgi. 2017. aasta aprillis saadeti Indiale ELi suursaadikute ja teiste samamoodi meelestatud partnerite allkirjastatud kiri ning see teema tõstatati korduvalt kaubandusküsimuste jaoks loodud ELi ja India allkomisjoni koosolekul juulis, ELi ja India sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete ja tehniliste kaubandustõkete töörühma koosolekul novembris ja sagedases suhtluses India ametiasutustega, sealhulgas ELi investeeringute hõlbustamise mehhanismi raames. Ühiskirjale pole vastust veel saadud.

IKT ja elektroonikasektoris kehtestatakse elektromagnetilise häire ja ühilduvuse vastavushindamismenetluse raames uued standardid ja tehnilised eeskirjad, mis tekitavad Euroopa eksportijatele suuri kaubandushäireid. Uute eeskirjadega tehakse kohustuslikuks kolmanda isiku heakskiidul põhinev vastavushindamismenetlus, mis on rangem, kui on vaja andmaks importijaliikmele piisav kindlus selle kohta, et madala riskiastmega seadmed on vastavuses kehtivate tehniliste eeskirjade ja standarditega.

Esilekerkiv suundumus: negatiivsete mõjude ülekandumise efekt Euroopa – Vahemere piirkonnas Kogu Euroopa – Vahemere piirkonnas on protektsionism tõusuteel ning eri riigid on hakatud teatavaid tõkkeid jäljendama. Suurenenud kaubavahetuse puudujääk, mida on osaliselt põhjustanud madalad nafta- ja gaasihinnad, on viinud tõkete arvu selles piirkonnas 33ni (Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Liibanon, Maroko ja Tuneesia). Kõige rohkem tõkkeid on Egiptuses, Alžeerias ja Iisraelis. 2017. aastal registreeriti seitse uut tõket: Liibanonis kaks, Tuneesias kaks, Iisraelis ja Alžeerias üks. Kuigi Egiptuses kehtestati 2017. aastal üks uus tõke, esineb seal palju ELi eksporti takistavaid pikaajalisi tõkkeid. Neist kõige suurem on eksportijate kohustuslik registreerimine, mida kohaldatakse läbipaistmatul ja koormaval viisil, mis mõjutab märkimisväärselt paljusid sektoreid. Alžeerias on võetud alates 2015. aastast kasutusele hulk piiravaid meetmeid, millest kõige olulisemad on mitteautomaatsed impordilitsentsid muu hulgas mitme sellise toote puhul nagu sõidukid, tsement, teras ja keraamika. Lisaks sellele süsteemile kehtivad impordikvoodid, mis tõkestavad suurel määral meie kaubandust. EL tõstatas selle teema kõigil foorumitel (nt assotsiatsiooninõukogu, assotsiatsioonikomitee, kaubandusküsimuste jaoks loodud allkomisjon) ja kõrgetasemelistel kohtumistel. Neist jõupingutustest hoolimata võttis Alžeeria valitsus 2017. aastal kasutusele uued veelgi piiravamad meetmed. 2017. aasta detsembris heakskiidetud ja alates 1. jaanuarist 2018 kohaldatud uue süsteemi põhielemendid on järgmised: – ajutine impordikeeld 851 tootele (peamiselt põllumajandus- ja töödeldud põllumajandustooted), mille osakaal moodustas 2016. aastal ELi ekspordist ligi üks miljard eurot; – suuremad tollimaksud 129 tootele, mille osakaal moodustas 2016. aastal ELi ekspordist ligi pool miljardit eurot; – autode impordilitsentside süsteemi säilitamine (ja teiste toodete litsentsimise ärakaotamine). Iisraelis võeti 2017. aasta detsembris kasutusele uued toitumisalase teabe märgistust käsitlevad nõuded. Need nõuded ei ole kooskõlas väljakujunenud rahvusvaheliste tavadega ning võivad suuremate pakendamis- ja märgistamiskulude tõttu tuua kaasa imporditud toodete diskrimineerimise. EL esitas 2017. aasta mais oma arvamuse WTO tehniliste kaubandustõkete komiteele ja jätkas Iisraeli ametiasutuste survestamist. Selle tulemusena võttis Iisraeli parlament vastu mõne muudatusega versiooni, milles nähti ette palju pikem rakendamisperiood (kaks aastat) ja millega vabastati märgistamisnõuetest väiksema suurusega toiduained. Samuti on käimas kosmeetikatooteid käsitlevate õigusaktide reform, mille eesmärk on viia Iisraeli nõuded võimalikult suures ulatuses kooskõlla ELi nõuetega, peamiselt turustamisjärgset kontrolli silmas pidades. EL väljendas heameelt Iisraeli kavatsuse üle liikuda ELi kosmeetikatoodete määrusega kooskõla saavutamise poole, kuid juhtis tähelepanu mitmele murekohale Iisraeli õigusaktides, mis võivad negatiivselt mõjutada ELi ettevõtjate juurdepääsu Iisraeli turule. Iisraeli parlament ikka veel arutab seda reformi ja EL suhtleb Iisraeli partneriga aktiivselt. Ka Liibanon võttis 2017. aastal kasutusele ühe uue tõkke, millega tühistati alates 2013. aastast EList imporditud süsivesinikele kehtinud tollimaksuvabastus. 4. aprillil 2017 otsustas Liibanoni tollinõukogu ilma eelneva konsulteerimiseta tühistada maksuseaduste läbivaatamise käigus tollimaksuvabastuse, mida anti EList eksporditud naftale ja naftasaadustele. Samuti kiitis Liibanoni valitsus heaks tõsta teatavate toodete, sealhulgas alkohoolsete jookide impordimakse. See on vastuolus ELi-Liibanoni assotsieerimislepinguga. Tänu Liibanoni ametiasutustega peetud intensiivsele dialoogile suutis EL tagada, et seda meedet liidu ekspordi suhtes ei rakendata. Kuigi olukord Tuneesias ei ole sama terav, ilmneb seal siiski protektsionistlikke suundumusi. Need hõlmavad tehnilisi ja halduslikke probleeme, millega seisavad silmitsi EList ravimite, rehvide ja keraamiliste plaatide eksportijad. Alates 2017. aasta kevadest on avalikkus survestanud Tuneesia ametiasutusi võtma vastu importi piiravaid meetmeid, et pidurdada kaubavahetuse ja jooksevkonto puudujääki. Selleks kehtestati koormavad tollimenetlused, ennekõike ELi tolli kohustus esitada Tuneesiasse suunatud ekspordi deklaratsioon, ning sadamates hakati tegema süsteemseid tehnilisi kontrolle suurele hulgale toodetele. Samuti suurendati tariife vähem olulistele tarbekaupadele, sealhulgas assotsiatsioonilepinguga hõlmamata põllumajandus- ja töödeldud tooted. Komisjon jälgib seda küsimust hoolikalt ja püüab seda lahendada regulaarse dialoogi abil allkomisjoni koosolekutel ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna teemalistel läbirääkimistel. Selle piirkondliku probleemi kontekstis on meie eesmärk kasutada rohkem ära kõiki olemasolevaid tehnilisi ja poliitilisi vahendeid, et turulepääsu võimalikult palju suurendada. Samal ajal kui jätkame koostööd Euroopa – Vahemere piirkonna riikidega majandusprobleemidega tegelemiseks, tuleb kõigi poolte huvides järgida assotsiatsioonilepingute ja WTO lepingute sätteid. Kaubandustõkked ei edenda, vaid kahjustavad ettevõtjate konkurentsivõimet selle piirkonnas.

B. UUTE TURULEPÄÄSU TÕKETE MAJANDUSLIKU MÕJU HINDAMINE

See ülesanne on keeruline, sest raske on hinnata, kui palju mõjutavad tõkked (eriti mittetariifsed) eksportijate kulusid ja käitumist. Endiselt on mittetäielikud olemasolevad majandusandmed registreeritud tõketest tingitud kulude suurenemise kohta. Samuti on oluline pidada meeles, et mittetariifsetele tõketele on iseloomulik piirangute erinev määr. Kui jätta kõrvale otsesed keelud, ei kõrvalda kaubandust piiravad meetmed kaubandust täielikult, vaid pigem piiravad seda. Lisaks võivad samu tooteid või teenuseid puudutavad piirangud kattuda, mistõttu ei pruugi lisatõkked tuua ilmtingimata kaasa suuremat mõju ja ühe tõkke kõrvaldamine ei tähenda automaatselt paremat turulepääsu.

2017. aastal seatud uute tõketega seotud kaubavoogude analüüs on esimene samm, mis aitab hinnata ELi turulepääsu raames tehtud töö olulisust. Metoodikas lähtutakse kahepoolsetest ELi ekspordinäitajatest asjaomaste harmoneeritud süsteemi tariifikoodide kohta. Loomulikult ei pruugi tõkked kaotada kogu eksporti, tuleb neid arve käsitleda teoreetilise maksimaalse mõju näitajatena. Need näitavad ulatust ehk annavad üldist aimu sellest, kui oluline on eksport, mida tõkked võivad mõjutada. Nende meetmete võimaliku mõju hindamine on üks teguritest, mida komisjon võtab arvesse oma turulepääsu tõkete kaotamise prioriteetides.

Seda metoodikat kasutati 2017. aastal registreeritud 67 tõkkest 47 puhul. Kõrvale jäeti teenustega seotud, horisontaalsed ja muud meetmed, mida oli raske arvuliselt määrata. Arvutusest ilmneb, et 2017. aastal registreeritud uued kaubandustõkked võivad mõjutada ELi eksporti kuni 23,1 miljardi euro väärtuses. Seda on peaaegu 1,2 % ELi 2017. aasta koguekspordist.

Samasse suurusjärku jääb ka 2016. aasta, mil tõkete võimalik mõju ekspordile ulatus 27 miljardi euroni, kinnitades seega protektsionistlike meetmete laiendamist. Tööstussektorites võivad kolmes riigis kasutusele võetud meetmed mõjutada umbes kaht kolmandikku ekspordist (Hiina 7 miljardit eurot, Araabia Ühendemiraadid 4,5 miljardit eurot, Egiptus 3,1 miljardit eurot). Väärtuse poolest suurim mõju võib 2017. aastal avalduda sellistes sektorites nagu IKT ja elektroonikasektor (peaaegu 10 miljardit eurot), tekstiili- ja nahasektor (8,3 miljardit eurot) ja kemikaalisektor (3,1 miljardit eurot). Põllumajanduslikus toidutööstuses võivad Hiina poliitikameetmed mõjutada umbes poolt kaubandusvoogude väärtusest, ja ülejäänud 30 % mõjutavad Venemaa poliitikameetmed.

See märkimisväärne kaubanduse osa, mida uute turulepääsu tõkete kehtestamine võib mõjutada, annab taas kinnitust sellest, kui tähtis on ELi turulepääsu strateegia, et jälgida kaubandust piiravaid meetmeid, seada selliste meetmete kaotamine esmatähtsaks eesmärgiks ja kasutada selleks kõige sobivamaid vahendeid.