SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Komisjonis täna vastu võetud telekommunikatsiooni reguleerivate õigusaktide uus pakett hõlmab teatist Euroopa visioonist ühenduse kohta kodanike ja ettevõtjate jaoks digitaalsel ühtsel turul ja õigusakti ettepanekut Euroopa elektroonilise side seadustiku kohta, millega vaadatakse läbi elektroonilist sidet reguleeriv raamistik. Komisjoni ettepanekutes nähakse ette vajalikud reformid väga suure läbilaskevõimega võrkude kättesaadavuse ja kasutuselevõtu tagamiseks, mis võimaldab toodete, teenuste ja rakenduste laialdast kasutamist digitaalsel ühtsel turul.

Kuna internet ja digitaalne ühenduvus muudavad isiklikku elu ja kutsetegevust ELis ja väljaspool seda, tuleb avalikkust innustada kinni haarama sellise ümberkujundamisega avanevatest võimalustest.

Seepärast on komisjon seadnud 2025. aastaks strateegilise eesmärgi võtta kasutusele gigabiti internetiühendus sellistes avalike teenuste osutamise paikades nagu haldusasutused, raamatukogud ja haiglad. Nende ja muude ühiskondliku elu keskuste, nagu üldsusele avatud vabaõhualade võrku ühendamine, pakkudes toimivast internetiühenduse kiirusest tunduvalt suuremat kiirust, võimaldab kõikide elualade kodanikel saada kasu järgmise põlvkonna ühendustest, kui ollakse liikvel paikades, kus see on oluline.

Lisaks osutatud eesmärki toetavatele meetmetele soodustab uus pakett ka kohalike traadita side juurdepääsupunktide kasutuselevõttu lihtsama planeerimise ja kergemate regulatiivsete kohustuste kaudu, muu hulgas ka siis, kui juurdepääsu pakutakse mitteärilisel alusel või avalike teenuste osutamise kõrvalteenusena.

Kavandatava meetmega täiendatakse neid jõupingutusi, muutes määruse (EL) nr 1316/2013 (edaspidi: „Euroopa ühendamise rahastu määrus”) ja määruse (EL) nr 283/2014 (edaspidi: „suuniste määrus“) Euroopa Ühendamise Rahastu kommunikatsioonivaldkonna õigusraamistikku. Muudatustega soovitakse julgustada avalikke ülesandeid täitvaid üksusi, näiteks riigiasutusi ja avalike teenuste osutajaid pakkuma tasuta kohalikku traadita ühendust kohalikes avaliku elu keskustes (nt haldusasutused, raamatukogud, tervishoiuasutused ja väline avalik ruum). Selleks pakutakse rahalisi stiimuleid üksustele, kes soovivad pakkuda tasuta kohalikku suure läbilaskevõimega traadita internetiühendust nende jurisdiktsiooni kuuluvas avalikus ruumis või teeninduskohtades. Sekkumise esimeses etapis seatakse prioriteediks vahendite eraldamine kohalikele ametiasutustele juurdepääsupunktide loomiseks avaliku elu keskustes, sealhulgas üldsusele avatud vabaõhuruumis.

Soodustades integratsiooni olemasolevate avalike teenustega, edendab sekkumine kodanike huvi suure läbilaskevõimega internetiühenduse teenuste vastu ja annab seeläbi olulise panuse nii lairibateenuste kasutuselevõtmisse kui ka avaliku taristu arengusse. Tasuta kohalik traadita ühendus, mis on kättesaadav rahvarohketes kohtades, kus inimesed kogunevad järgmisse sihtpunkti edasiliikumiseks, pakub märkimisväärset lisaväärtust, võimaldades muuta jõude- ja sõiduaja tootlikuks, puhke- või eneseharimiskogemuseks. Samuti võivad sellised kohalikud traadita juurdepääsupunktid pakkuda paremat leviala raskesti ligipääsetavates kohtades, aga ka kohtades, kus vastasel korral puuduks paljudel võimalus traadita internetti kasutada. Kui kasutajatel on internetiühendus ka kõikjal väljas viibides, paraneb nende liikuvus, paindlikkus ja huvi avaliku sektori ettevõtjate pakutavate teenuste kasutamise vastu, aga ka kontroll oma aja planeerimise üle. Samal ajal tagab mis tahes juurdepääsupunkti piiratud leviala selle, et selline avalik pakkumine ei mõjuta kommertspakkumisi, kuid võib mängida olulist rolli lairibaühenduse kasutamise ja digitaalse kirjaoskuse edendamisel. See omakorda suurendab kasutajate huvi kommertsalustel pakutava paikse või mobiilse lairibaühenduse vastu. Kavandatava sekkumisega täiendatakse Euroopa elektroonilise side seadustiku ettepanekus sätestatud universaalteenuse uut legaaldefinitsiooni, mille kohaselt on igal ELi kodanikul õigus võrguühendusele: õigus vähemalt teatavas kindlaksmääratud asukohas saada toimivat internetiühendust, millel on taskukohane hind ning mis võimaldab täielikult osaleda digitaalmajanduses ja -ühiskonnas.

Kavandatava meetmega nähakse ette lihtne rahastamismehhanism kohalike traadita side juurdepääsupunktide paigaldamiseks. Sekkumisega soovitakse saavutada maksimaalne lühiajaline mõju kodanike huvi suurendamise kaudu internetiühenduse teenuste vastu, samuti soovitakse lihtsustada avalike digitaalteenuste kasutamist, sealhulgas digitaalteenuste taristute kättesaadavust. Eeldus, et suurem huvi tagab juurdepääsupunktide edasise toimimise ja nende võimaliku asendamise ilma täiendava rahalise abi andmiseta, on vastavuses sellise abi järkjärgulise kaotamise eesmärgiga seal, kus võimalik, soodustades alternatiivsete rahastamismehhanismide kasutamist.

Et tagada kavandatava sekkumise sihipärasus ja maksimaalne kasu üldsusele, pakutakse rahastamist vaid sellistes tingimustes, kus suure kiirusega lairibaühendust pakkuv vabalt juurdepääsetav avaliku või erasektori juurdepääsupunkt seni puudub. Kuna üksikmeetmetele antav liidu rahaline abi jääb allapoole finantsmääruses sätestatud madala maksumusega toetuse (60 000 eurot) piirmäära, ei prognoosita sekkumise olulist mõju konkurentsile. Lisaks pakutakse sellist rahastust geograafiliselt tasakaalustatud viisil, mis toetab majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust Euroopa Liidus, pöörates erilist tähelepanu kohalike kogukondade vajadustele. Nende kriteeriumide ühise kohaldamise tulemusena vastab kavandatav sekkumine üleeuroopaliste võrkude toimimise aluseks olevale avatud ja konkurentsinõuetele vastavate turgude raamistikule.

Lisaks nõudluse stimuleerimisele kiire lairibaühenduse järele ja sellise ühenduse kasutuselevõtu hoogustamisele kogukonna tasandil, on sekkumisel ka mitmeid positiivseid järelmõjusid, näiteks parem juurdepääs e-valitsuse teenustele, selliste elanikkonnarühmade aktiivsem osalemine demokraatlikus elus, kelle jaoks internetiühendus on raskemini kättesaadav (näiteks pagulased ja madala sissetulekuga inimesed), aga ka täiendava taristu loomine kommunikatsiooniks hädaolukordade ja kriiside korral ja avalikke teenuseid puudutavate teadaannete edastamiseks. Selle tagamiseks, et piiratud ressurssidega kohalikud kogukonnad saaksid samuti kasu digitaalsel ühtsel turul osalemisest, peaks olema lubatud anda käesoleva meetme raames toetust kuni 100 % toetuskõlblikest kuludest, ilma et see piiraks kaasrahastamise põhimõtte kohaldamist. Võimalike toetusesaajate hulgas võivad olla kohaliku kogukonna liikmed, kes viivad ellu kavandatava meetme raames rahastatavat tegevust, et määrata kindlaks need avalikud keskused, kus tasuta traadita side juurdepääsupunktidest võib kogukonnale olla kõige rohkem kasu.

Arvestades sekkumise paindlikkust ja sihipärasust, mis on seotud lairibavõrkude toetamiseks ette nähtud Euroopa ühendamise rahastu rakendamise rahastamispaketiga telekommunikatsioonisektoris, tuleks seda koos Euroopa ühendamise rahastu määruse kohaste seotud meetmete ja eraldi eelarvega käsitleda eraldi ühishuviprojektina, mille üksikasjad tuleb ette näha suuniste määruses. Arvestades nendele mõlemale valdkonnale antava rahalise abi piiratust, kuid lõplike kasusaajate suurt arvu, tuleb välja töötada selline haldusmenetlus, mis tagaks sujuva ja kiire otsustusprotsessi. Seetõttu peaks liikmesriikidel olema Euroopa ühendamise rahastu määruse kohaselt võimalus kiita käesoleva sekkumise alusel heaks ettepanekute kategooriad selle asemel, et anda nõusolek iga üksiku toetusesaaja kohta. Kui seda muudatust rakendada horisontaalselt nõnda, et sellest saavad kasu ka muud ühishuviprojektid, arvestab ettepanek ka liikmesriikide nõudmisega kasutada digitaalteenuste taristute puhul tõhusamaid rakendusmeetmeid.

Et meede oleks kasutatav paljudes eri olukordades ja tagaks konkreetsed tulemused nii kiiresti kui võimalik, tuleb tagada, et kättesaadava rahalise abi vorme tarbetult ei piirataks. Selles kontekstis on võimalik tagada oluline paindlikkus, kui rakendamise käigus saab kasutada võimalikult palju sekkumiseks sobivaid abi vorme. Seepärast ja arvestades käimasolevaid läbirääkimisi finantsmääruse läbivaatamiseks, tuleks Euroopa ühendamise rahastu määrust muuta, et täpsustada, et kõik meetmed, mis aitavad ellu viia ühishuviprojekte, sealhulgas praegune sekkumine, on üldjuhul kõlblikud saama toetust finantsmääruses ette nähtud rahalise abi vormide kaudu nii praegu kui ka tulevikus.

Teisalt tehakse samadel põhjustel ettepanek, et nii Euroopa ühendamise rahastu määruses kui ka suuniste määruses tuleks vastastikku sidusal viisil täpsustada, millised on sekkumise jaoks kättesaadavad rahalise abi vormid. Toetused on tõenäoliselt kõige sobivam rahalise abi vorm tasuta kohaliku traadita ühenduse eesmärgi saavutamiseks maapiirkondades, kuid muid rahalise abi liike, välja arvatud rahastamisvahendid, ei tohi algusest peale välistada. Rahastamisvahendite väljajätmine tuleneb nendega kaasnevast suhteliselt suurest halduskoormusest ja viivitustest rakendamisel, mis ei ole piisavalt kooskõlas kavandatavate meetmete iseloomuga.

Kiiruse ja tõhususe tagamiseks viiakse sekkumine ellu sujuvalt toimivate haldusmenetluste kaudu, kasutades taotluste läbivaatamiseks ja rajatud kohalike traadita juurdepääsupunktide edasiseks järelevalveks ja auditeerimiseks standarditud dokumente (nt vautšerid) ja veebipõhiseid vahendeid.

Loodetakse, et kavandatud meede, mida edendatakse pädevate lairibaühenduse asutuste ELi võrgustiku kaudu, suurendab kohalike omavalitsuste ja kodanike teadlikkust komisjoni uutest prioriteetidest seoses gigabitiühiskonnaga ning parandab ELi nähtavust ja usaldusväärsust ühenduvuse pakkumisel ja juurdepääsu tagamisel digitaalsetele teenustele kogu Euroopas. Kavandatava meetmega rahastatava tegevuse äratuntavus tagatakse komisjonis välja töötatud konkreetse visuaalse identiteediga, mis tehakse abisaajatele rakendamise jaoks kättesaadavaks, tagades seega kaubamärgi äratuntavuse.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Praegu on Euroopa ühendamise rahastu telekommunikatsiooni õigusraamistikus ette nähtud rahaline toetus telekommunikatsioonivaldkonnas digitaalteenuste taristute (toetuste ja/või hanke vormis) ja lairibavõrkude (rahastamisvahendite vormis) jaoks.