4.Osamaksete tegemine vastavalt rahastamislepingule sõltub kättesaadavatest rahalistest vahenditest ja komisjoni otsusest, mis tehakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikliga 24 selle kohta, et Horvaatia on rahuldavalt täitnud taaste- ja vastupidavuskava rakendamisega seotud asjakohased eesmärgid ja sihid. Tingimusel, et lõikes 1 osutatud juriidilised kohustused jõustuvad, peavad toetuse väljamaksmiseks olema eesmärgid ja sihid täidetud hiljemalt 31. augustiks 2026.

1.Liit teeb Horvaatiale tagastamatu toetusena kättesaadavaks rahalise toetuse summas 6 295 431 146 eurot. 4 631 762 551 eurot on võimalik siduda juriidiliste kulukohustustega 31. detsembriks 2022. Sõltuvalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 ette nähtud ajakohastamisest, mille raames arvutatakse Horvaatia puhul summa, mis on eespool nimetatud summaga võrdne või sellest suurem, on alates 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023 võimalik siduda juriidiliste kulukohustustega lisaks 1 663 668 594 eurot.

(59)Käesolev otsus ei tohiks mõjutada selliste menetluste tulemust, mis on seotud liidu vahendite eraldamisega muude kui määruse (EL) 2021/241 kohaste liidu programmide raames, ega selliseid menetlusi, mis on seotud siseturu toimimise moonutamisega ja mida võidakse algatada eelkõige ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest,

(55)Horvaatia taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogukulu on 6 393 794 220 eurot. Kuna taaste- ja vastupidavuskava vastab rahuldavalt määruses (EL) 2021/241 sätestatud hindamiskriteeriumidele ning selle hinnanguline kogukulu on Horvaatia jaoks ette nähtud maksimaalsest rahalisest toetusest suurem, peaks Horvaatiale taaste- ja vastupidavuskava jaoks eraldatav rahaline toetus olema võrdne Horvaatia jaoks kättesaadava rahalise toetuse kogusummaga.

(54)Pärast seda, kui komisjon on andnud Horvaatia taaste- ja vastupidavuskavale positiivse hinnangu ja leidnud, et kava vastab rahuldavalt määruses (EL) 2021/241 sätestatud hindamiskriteeriumidele, tuleks kooskõlas kõnealuse määruse artikli 20 lõikega 2 sätestada käesolevas otsuses kava rakendamiseks vajalikud reformid ja investeerimisprojektid, asjakohased eesmärgid, sihid ja näitajad ning summa, mille liit teeb kava rakendamiseks kättesaadavaks tagastamatu rahalise toetusena.

(53)Horvaatia taaste- ja vastupidavuskavas ei ole esitatud ametiasutuste plaane selle kohta, kuidas kaasatakse sidusrühmad kava rakendamisse. Selleks et tagada asjaosaliste omalus, on oluline kaasata kõik piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ning muud asjaomased sidusrühmad, sealhulgas tööturu osapooled ja kodanikuühiskond, kavas sisalduvate investeeringute ja reformide elluviimise vältel vahendite territoriaalse jaotamise järelevalvesse.

(51)Kava hõlmab piiriüleseid ja mitut riiki hõlmavaid projekte kolmes valdkonnas. Esiteks sisaldab digipöörde komponent infosüsteemide koostalitlusvõimega seotud meetmeid, mis hõlmavad põhiregistrite loomist, ajakohastamist ja omavahelist ühendamist ning koostalitlusvõime kesksüsteemi loomist kooskõlas Euroopa koostalitlusvõime raamistikuga. Teiseks peaks hariduse komponendi raames kõrghariduse digiüleminek ergutama ja kiirendama kõrgharidusasutuste suuremat kaasatust piiriülestesse ja rahvusvahelistesse projektidesse, eelkõige projektidesse, mille puhul digitaalne küpsus on osalemiseks vajalik eeltingimus. Kolmandaks avaldavad veevarustuse ja jäätmekäitluse komponendi raames ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise programmid keskkonnale positiivset mõju, vähendades keskkonna- ja veereostust ning aidates kaasa veekogude kaitsele, mistõttu nende mõju on piiriülene ja rahvusvaheline.

(49)Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid, mis võivad aidata suurendada naiste osalemist tööturul. Tööjõureform peaks aitama kaasa selle eesmärgi saavutamisele, toetama töö- ja eraelu tasakaalu, kaudselt vähendama soolist palgalõhet ja kahandama suurt soolist pensionilõhet. Kava alusel on plaanis rahastada IKT-projekte, mille raames võetakse arvesse võrdsuse kaalutlusi. Kava hõlmab haridussüsteemi reformi, mille eesmärk on tagada kõigile lastele võrdsed võimalused, peamiselt alushariduses ja lapsehoius osalemise suurendamisega ning põhikoolides õppetundide arvu tõstmisega. Horvaatial on plaanis töötada välja sotsiaalse juhendamise teenused, mis peaksid toetama raskesti ligipääsetavaid toetusesaajate rühmi, nagu puuetega inimesed, vägivallaohvrid, kodutud, rändajad, romad ja sotsiaalhoolekandesüsteemist lahkuvad noored, aidates neil tööd leida. Kavas nähakse ette mitu investeeringut puuetega inimeste erivajaduste rahuldamiseks, näiteks meetmed hoonete ja eluasemete füüsilise ligipääsetavuse tagamiseks, piisavate liikuvusteenuste pakkumiseks, töökohtadele hübriidjuurdepääsu edendamiseks ja digitaalsetele avalikele teenustele juurdepääsu tagamiseks.

(48)Horvaatia taaste- ja vastupidavuskava koosneb viiest komponendist ja ühest algatusest, mis on sidusad ja toetavad ühiseid eesmärke stimuleerida Horvaatia majanduse taastumist ja leevendada COVID-19 mõju, aidata kaasa rohe- ja digipöördele ning kaasavale majanduskasvule ning suurendada Horvaatia majanduse vastupanu- ja konkurentsivõimet. Kava komponendid, eelkõige hoonete renoveerimise algatus, peaksid lisaks aitama korvata kahju, mille põhjustasid 2020. aastal aset leidnud kaks maavärinat, mis laastasid Kesk-Horvaatiat, sh Zagrebit ja selle ümbrust, ning Banovina piirkonda. Kõnealune algatus ja kõik viis komponenti hõlmavad reformide ja investeeringute sidusaid pakette, milles sisalduvad meetmed tugevdavad ja/või täiendavad vastastikku üksteist. Ka eri komponendid ja algatused on kavandatud koostoimelistena ning ükski meede ei ole vastuolus teise meetme tulemuslikkusega ega õõnesta seda.

(46)Horvaatia taaste- ja vastupidavuskavas kirjeldatud kord määruse (EL) 2021/241 alusel eraldatud vahendite kasutamisel huvide konfliktide, korruptsiooni ja pettuste ärahoidmiseks, avastamiseks ja kõrvaldamiseks, sealhulgas topeltrahastamise vältimiseks, on üldiselt piisav. Enne esimese maksetaotluse esitamist tuleks täita eesmärgid, mis on seotud rakendamises ja kontrollimises osalevate asutuste õiguslike volituste kehtestamisega, koordineeriva asutusega ja IT-süsteemi ajakohastamisega. Lisaks peaksid kontrolli eest vastutavatel isikutel olema õigus- ja haldusvolitused oma kavandatud rollide ja ülesannete täitmiseks, tingimusel et töökoormuse analüüsiga seotud eesmärgid ja sellekohased soovitused on täidetud hiljemalt esimese maksetaotluse esitamise ajaks.

(45)Horvaatia taaste- ja vastupidavuskava rakendamise süsteemi on asjakohaselt kirjeldatud. See on sidusalt kavandatud ning põhineb kindlatel protsessidel ja struktuuridel; kontrollijate ja audiitorite rollid ja vastutusalad on selged, asjaomased kontrollifunktsioonid on asjakohaselt eraldatud ning audiitorite sõltumatus on tagatud. Kava rakendamise koordineerivaks asutuseks peaks olema rahandusministeeriumi makromajandusliku analüüsi direktoraat. Iga komponendi ja alakomponendi puhul on reformide ja investeeringute elluviimiseks määratud ministeeriumi ja keskvalitsuse tasandi pädev asutus vastavalt riigi haldussüsteemi seaduses sätestatud valdkondlikule pädevusele. Rahandusministeeriumi riikliku fondi osakonna ülesandeks on koostada maksetaotlused ja edastada need Euroopa Komisjonile kord poolaastas pärast eesmärkide ja sihtide saavutamise kontrollimist, lisades liidu vahendite haldaja kinnituse ja tehtud auditite kokkuvõtte. Auditeerimisasutuse ülesanded on määratud Euroopa Liidu programmide rakendussüsteemi auditeerimise ametile.

(44)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile j ja V lisa punktile 2.10 on taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud kord piisav (hinne A), et tagada kõnealuse määruse alusel eraldatud vahendite kasutamisel korruptsiooni, pettuste ja huvide konflikti ärahoidmine, avastamine ja kõrvaldamine, ning see peaks eeldatavasti tulemuslikult vältima topeltrahastamist kõnealuse määruse alusel ja muudest liidu programmidest. See ei piira muude õigusaktide ja vahendite kohaldamist, millega edendatakse ja tagatakse liidu õiguse järgimist, sealhulgas korruptsiooni, pettuste ja huvide konfliktide ärahoidmiseks, avastamiseks ja kõrvaldamiseks ning liidu rahaliste vahendite kaitsmiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2020/2092.

(43)Üldjuhul on Horvaatia kavandatud meetmete puhul esitanud kulude üksikasjaliku jaotuse koos viidetega varasematele sarnastele projektidele või kulunäitajate põhjendamiseks tehtud uuringutele, samuti piisavad selgitused kogukulude kindlaksmääramiseks kasutatud metoodika kohta. Mitmesuguste meetmete puhul, mille kulusid ei ole võimalik eelnevalt üksikasjalikult kindlaks määrata, nagu projektid, mis valitakse välja konkurentsipõhiste menetluste, näiteks projektikonkursside kaudu, on taaste- ja vastupidavuskavas üldiselt varasemale kogemusele tuginedes põhjendatud, et kulud ei ole meetme eesmärke arvestades ebaproportsionaalsed. Valdava enamuse meetmete puhul peetakse kuluprognoose mõistlikuks ja põhjendatuks. Kuigi Horvaatia ametiasutused on teinud suuri jõupingutusi kuluarvestust käsitleva vajaliku teabe esitamiseks, ei hõlma metoodika ja kulude põhjendamine järjekindlalt kõiki meetmete elemente ja osa kogukuludest ei ole mõnel juhul piisavalt selgitatud. Mõned kuluprognoosid ületasid mõõdukas ulatuses sarnaste projektide kuluvahemikku. Kuna nende kuluprognooside puhul ei ole kasutatud metoodikat piisavalt hästi selgitatud ning põhjenduse ja kulu enda vaheline seos ei ole mõnikord täiesti selge, on kõrgem hinne kulude hindamise kriteeriumi puhul välistatud. Taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogukulu on kooskõlas kulutõhususe põhimõttega ning vastavuses riigis eeldatava majandusliku ja sotsiaalmõjuga.

(41)Liikmesriigid peaksid tagama, et rahastu kaudu saadavast rahalisest toetusest teavitatakse ja seda kinnitatakse vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 34. Tehnilist abi taotletakse tehnilise toe instrumendi kaudu, mille eesmärk on aidata liikmesriikidel oma kava rakendada.

(40)Taaste- ja vastupidavuskava meetmete rakendamisse on plaanis kaasata mitu valitsusasutust. Rahandusministeeriumi raames loodav keskne koordineeriv asutus on juhtiv riiklik asutus, kelle ülesandeks on taaste- ja vastupidavuskava üldine koordineerimine ja seire, sealhulgas meetmete edenemise aktiivne jälgimine iga komponendi jaoks seatud eesmärkide ja sihtide alusel. Vahetu vastutus taaste- ja vastupidavuskavas ette nähtud reformide ja investeeringute elluviimise eest lasub pädevatel ministeeriumidel, samas kui ministrite tasandi rakenduskomitee peaks tagama kõigi liidu rahaliste vahendite kasutamise kooskõla. Taaste- ja vastupidavuskavas on määratud kindlaks kõikide kavas ette nähtud investeeringute ja reformide eesmärgid ja sihid. Eesmärkide ja sihtide arv vastab meetmete arvule ja kava ulatusele Horvaatia majanduse suhtes. Eesmärkide ja sihtide saavutamise mõõtmiseks kasutatavad kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed näitajad on piisavalt selged, realistlikud ja kõikehõlmavad, et tagada eesmärkide täitmise jälgitavus ja tõendatavus. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab põhjalikku koordineerimis-, rakendamis- ja seirekorda, kuid selle rakendamine peaks olulisel määral sõltuma rakendusasutuste haldus- ja rakendussuutlikkusest ning mõned rakendusasutused tuleb veel kindlaks määrata või luua. Seepärast tuleb erilist tähelepanu pöörata rakendus- ja koordineerimisstruktuuri loomisele, mille raames keskne koordineerimisasutus kavatsetakse luua 2021. aasta lõpuks, nagu näeb ette vastav eesmärk.

(39)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile h ja V lisa punktile 2.8 on taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud kord piisav (hinne A), et tagada taaste- ja vastupidavuskava, sealhulgas kavandatud ajakava, eesmärkide ja sihtide ning nendega seotud näitajate tõhus seire ja elluviimine.

(36)Reformid, mille eesmärk on vähendada ettevõtjate haldus- ja finantskoormust, lihtsustades koormavaid eeskirju ja vähendades maksutaolisi lõive, peaksid eeldatavasti suurendama väärtuse loomist erasektoris. Korruptsiooni- ja rahapesuvastased meetmed ning kohtusüsteemis kohtuasjade kuhjumise vähendamiseks ja kohtuasjade lahendamise kiirendamiseks läbiviidavad reformid peaksid tugevdama institutsioone ja suurendama investorite usaldust, aidates Horvaatial ligi meelitada investeeringuid ja oskusteavet. Reguleeritud kutsealade liberaliseerimiseks elluviidavad reformid peaksid suurendama majanduses konkurentsi, mis on kasulik tarbijatele ja võimaldab luua töökohti. Reformid, millega parandatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamistiku tõhusust ja tulemuslikkust, sealhulgas teadus- ja arendustegevuse maksusoodustuste täiustatud kava ja innovatsiooni toetamise programmide kaudu, peaksid toetama pädevusvaldkondade arengut ning avaldama püsivat positiivset mõju tootlikkusele ja majandusele üldiselt. Riigile kuuluvate ettevõtete üldjuhtimise parandamine ning selliste ettevõtete ja mittetootlike varade intensiivsem müük peaks avaldama püsivat positiivset mõju ressursijaotuslikule tõhususele majanduses. Kava sisaldab ka märkimisväärseid algatusi avaliku halduse protsesside parandamiseks, sealhulgas nende digiteerimise kaudu (näiteks ettevõtte registreerimiseks ja tasude maksmiseks), ning ametnike oskuste arendamise toetamiseks, millel peaks olema püsiv positiivne mõju nii ettevõtjatele kui ka leibkondadele osutatavate teenuste kvaliteedile.

(34)Taaste- ja vastupidavuskavaga toetatavatel digivaldkonna reformidel ja investeeringutel on eeldatavasti püsiv mõju. Näiteks Horvaatia avaliku halduse digiteerimist toetavad investeeringud toovad eeldatavasti kaasa süsteemsed muutused, mis võimaldavad riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil koostalitusvõimeliste süsteemide arendamist ning andmepõhiseid otsustusprotsesse avalikus halduses. Samuti peaksid need eeldatavasti muutma Horvaatia avaliku halduse ja kasutajate vahelist suhtlust. Investeeringud ühendatusesse peaksid aitama vähendada ka linna- ja maapiirkondade vahelist digilõhet tänu täiendavatele meetmetele, mida on plaanis võtta muude riiklike või liidu rahaliste vahendite toel, et tagada liidu gigabitieesmärkide saavutamine.

(32)Digipööret toetavad meetmed on läbivalt esindatud kogu Horvaatia taaste- ja vastupidavuskavas, kajastades kavandatud digiteerimispüüdluste laiaulatuslikkust ja valdkondadevahelist olemust. Üks taaste- ja vastupidavuskava komponent on tervenisti pühendatud Horvaatia majanduse ja ühiskonna digipöördele, millega seoses on plaanis rakendada sidusaid meetmeid, et toetada avaliku halduse digiteerimist ja digitaalsete avalike teenuste osutamist. Need hõlmavad ka investeeringuid digitaalsesse ühendatusesse eesmärgiga parandada digitaalset taristut püsi- ja mobiilsidevõrgul põhineva internetiühenduse tagamiseks äärepoolsetes maapiirkondades, mis on digitaalse kaasatuse mõttes teistest piirkondadest maha jäänud.

(30)Reformid ja investeeringud peaksid andma olulise panuse CO2-heite vähendamise eesmärkide ja kliimaeesmärkide saavutamisse, nagu on ette nähtud Horvaatia riiklikus energia- ja kliimakavas aastani 2030 ning pikaajalises CO2-heite vähendamise strateegias. Seoses määruses (EL) 2020/852 määratletud keskkonnaeesmärkidega näeb kava ette märkimisväärsed kliimamuutuste leevendamise meetmed, mille eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heidet, peamiselt hoonete energiatõhususe suurendamise, energia- ja transpordisektoris taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu edendamiseks tehtavate investeeringute ning uuenduslike tehnoloogiate kasutamise kaudu. Kava sisaldab ka olulisi meetmeid, mis on seotud kliimamuutustega kohanemisega ning hõlmavad muu hulgas veevarude säästva kasutamise toetamist, vähendades veekadusid ja energiatarbimist veevarustusvõrkudes. Lisaks hõlmab kava ulatuslikke investeeringuid üleujutusriski ennetamisse, millega edendatakse looduspõhiseid lahendusi. Horvaatia kava peaks eeldatavasti aitama saavutada liidus 2030. aastaks seatud energia- ja kliimaeesmärke ning 2050. aastaks seatud kliimaneutraalsuse eesmärki.

(29)Üldiselt on rohepööret toetavad reformid ja investeeringud olemasolevate riiklike kavadega kooskõlas. Keskkonnapoliitika osas peaks taaste- ja vastupidavuskava aitama otseselt kaasa loodusvarade paremale majandamisele. Kava hõlmab taristuinvesteeringuid vee- ja reoveesüsteemide uuendamiseks ning ringmajandusele ülemineku kiirendamiseks. Selleks et vähendada prügilatesse saadetavate jäätmete osakaalu, eraldatakse rahalisi vahendeid uue taristu, sealhulgas ringlussevõturajatiste ja jäätmete sortimiskeskuste rajamiseks. Kava hõlmab investeeringuid, millega edendatakse põllumajandussektoris ringmajandust, et aidata vähendada toidu raiskamist. Lisaks hõlmab kava konkreetseid meetmeid elurikkuse kaitseks, nagu jõgede ja lammide taastamine ning invasiivsete võõrliikide kõrvaldamine Neretva delta tundlikul alal. Need meetmed peaksid tagama Horvaatia taaste- ja vastupidavuskava püsiva mõju rohepöördele, sealhulgas elurikkusele ja keskkonnakaitsele.

(28)Taaste- ja vastupidavuskava hõlmab pikaajalisi reforme ja investeeringuid, mis toetavad rohepööret. Need hõlmavad investeeringuid energiatõhususse avaliku ja erasektori hoonete renoveerimise kaudu, reforme taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu soodustamiseks, investeeringuid geotermilisse energiasse ning investeeringuid elektri- ja jaotusvõrku, et hõlbustada taastuvate energiaallikate integreerimist. Investeeringud CO2 kogumisse ja säilitamisse peaksid tutvustama uuenduslikke kliimamuutuste leevendamise potentsiaaliga tehnoloogiaid. Lisaks toetatakse taaste- ja vastupidavuskavaga teise põlvkonna biokütuste kasutuselevõttu, saastevaba vesiniku tootmist ja tankimistaristu kasutuselevõttu; kõik need meetmed soodustavad üleminekut kestlikule liikuvusele järgmisel kümnendil. Taaste- ja vastupidavuskavaga edendatakse üleminekut maanteetranspordilt raudteetranspordile, nähes ühtlasi ette investeeringud heiteta sõidukitesse ja laevadesse ning nendega seotud taristu toetamise. Lisaks peaksid keskkonnahoiueesmärkide saavutamisele kaasa aitama investeeringud keskkonnasäästlike kutseoskuste arendamisse ning VKEde ja suurettevõtjate toetamine selleks, et nad investeeriksid keskkonnahoidlikesse tootmisprotsessidesse ja turismi säästvamaks muutmisse.

(27)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile e ja V lisa punktile 2.5 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava meetmeid, mis aitavad suures ulatuses (hinne A) kaasa rohepöördele, sealhulgas elurikkusele, või sellest tulenevate probleemide lahendamisele. Kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 40,3 %, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) 2021/241 VI lisas esitatud metoodikale. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 17 on taaste- ja vastupidavuskava kooskõlas riiklikus energia- ja kliimakavas 2021-2030 sisalduva teabega.

(26)Kui valida meetmed, mis aitavad oluliselt kaasa keskkonnaeesmärkide saavutamisele või mille prognoositav mõju keskkonnaeesmärkidele on olematu või väheoluline, võib algusest peale eeldada, et paljud kavas sisalduvad meetmed, näiteks hariduse ja koolituse, tööturu ja avaliku halduse valdkonnas, ei kahjusta oluliselt keskkonnaeesmärke. Vajaduse korral peaksid konkreetsed eesmärgid ja sihid tagama olulise kahju ärahoidmise. Muu hulgas ei tohiks investeeringud CO2 kogumisse ja säilitamisse hõlmata seadmete ostmist ega kasutamist fossiilkütuste taaskasutamise suurendamiseks või naftatootmise suurendamiseks. Ka geotermilisse energiasse investeerimise puhul peaksid eesmärgid ja sihid tagama, et projektid ei hõlma nafta ega gaasi uurimist ega kaevandamist, et selleks otstarbeks ei osteta mingeid seadmeid, et keskkonda ei lasta metaani ning et geotermiline puurimine ei süvenda veepuudust ega avalda kahjulikku mõju vee kvaliteedile. Zadari lennujaama investeerimisprojektis keskendutakse konkreetselt lennujaama elektrifitseerimisele ja päikesepaneelide paigaldamisele, tagades, et määruse (EL) 2021/241 kohast toetust ei kasutata lennujaama füüsiliseks laiendamiseks. Zagrebi kesklinnas asuvatesse meditsiinijäätmete põletusseadmetesse tehtava investeeringuga seotud eesmärk peaks tagama ringlussevõetamatute ohtlike meditsiinijäätmete energiakasutuse, suitsugaasi puhastussüsteemi ja pideva heiteseire süsteemi. Erilist tähelepanu on pööratud ka horisontaalsetele kavadele, mille puhul peaksid eesmärgid tagama, et olulise kahju ärahoidmise põhimõtte järgimise nõuded on kava ülesehitusse sisse kirjutatud.

(25)Kooskõlas määrusega (EL) 2021/241 ja komisjoni tehniliste suunistega olulise kahju ärahoidmise põhimõtte kohaldamiseks (2021/C 58/01) on Horvaatia esitanud tõendid ja kinnitused selle kohta, et taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvad reformide ja investeerimisprojektide elluviimise meetmed ei tohiks oluliselt kahjustada ühtegi kuuest keskkonnaeesmärgist, milleks on kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine, vee- ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse, üleminek ringmajandusele, saastuse vältimine ja tõrje ning elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine.

(23)Kava sisaldab mitmesuguseid sekkumisi, millega aidatakse kaasa Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisele ning mille eesmärk on muu hulgas laiendada juurdepääsu alusharidusele ja lapsehoiule, töötada välja digitaalsed lahendused sotsiaaltoetusi käsitlevate andmete vahetamiseks ning juurutada sotsiaalse juhendamise teenused, et edendada tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust, eelkõige noorte seas.

(22)Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid, mille eesmärk on parandada kõige haavatavamate isikute tööalast konkurentsivõimet, seeläbi vähendades sotsiaalset tõrjutust ja vaesust. Horvaatias on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht tihedalt seotud töötuse ja mitteaktiivsusega. Vanemaealised inimesed, puuetega inimesed ja tööta leibkondades elavad inimesed on suhteliselt suuremas vaesuse ohus, samas kui töötushüvitiste kava hõlmavus ja töötushüvitise summa on endiselt väikesed. Taaste- ja vastupidavuskavaga võetakse kohustus suurendada vaesuse vähendamiseks kavandatud peamise hüvitise – garanteeritud miinimumhüvitise – piisavust ja laiendada selle hõlmavust. Samuti on plaanis suurendada töötushüvitise suurust ja pikendada selle maksmise kestust ning tõsta miinimumpensione. Ka meetmete puhul, mis on seotud koolituse ja oskuste arendamisega turismisektoris ning rohe- ja digivaldkondades, pööratakse erilist tähelepanu kõige haavatavamatele elanikkonnarühmadele.

(21)Teenusteturu jätkuv liberaliseerimine, sealhulgas mitme ametitoimingu liberaliseerimine, peaks tooma kasu tarbijatele, suurendama konkurentsi ja tekitama rohkem töökohti. Halduskoormuse ja maksutaoliste lõivude vähendamine ning haldusmeetmed, mis on seotud riigile kuuluvate ettevõtete üldjuhtimise ja riigihangete korraldamisega, korruptsioonivastase võitlusega ja rahapesuvastase tegevuse suutlikkuse suurendamisega, peaksid aitama täita Horvaatia kohustusi pärast Euroopa vahetuskursimehhanismiga (ERM II) ühinemist. Need sammud mõjutavad positiivselt investorite usaldust, muutes Horvaatia sissetulevate investeeringute ja oskusteabe siirde jaoks atraktiivsemaks. Need reformid, aga ka investeeringud tõhusamasse transpordisüsteemi, tööstusharude CO2-heite täiendavasse vähendamisse, hoonete energiatõhususe suurendamisse ning rohe- ja digipöörde edendamisse peaksid suurendama konkurentsivõimet ja muutma majanduse üldiselt jätkusuutlikumaks.

(20)Komisjoni simulatsioonid näitavad, et taaste- ja vastupidavuskava võib suurendada Horvaatia SKPd 2026. aastaks 2,9 % võrra. Kavas ette nähtud investeeringute ja reformide rakendamine peaks aitama parandada Horvaatia majanduse peamisi nõrku kohti, nagu suhteliselt madal tööhõive tase ja väike kasvupotentsiaal. Investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni peaksid edendama Horvaatia konkurentsivõimet ja tootlikkust, täiendusõpe aga võib parandada tööjõu konkurentsivõimet ning lahendada oskuste nappuse ja tööturu vajadustele mittevastavuse probleemi. Märkimisväärsed investeeringud haridusse peaksid aitama parandada õpiväljundeid. Kõik need meetmed peaksid suurendama inimkapitali ja tõstma tööjõu tootlikkust ning seeläbi kasvatama tööjõu panust potentsiaalsesse majanduskasvu.

(17)Horvaatia taaste- ja vastupidavuskava peaks eeldatavasti parandama Horvaatia ettevõtluskeskkonda ning kõrvaldama majanduskasvu ja investeeringuid takistavad tegurid, millele on osutatud nõukogu mitmes järjestikuses soovituses. Ettevõtluskeskkonda käsitlevate meetmete paketi eesmärk on vähendada halduskoormust ja maksutaolisi lõive, alandada ametitoimingutele esitatavaid regulatiivseid nõudeid ja parandada juurdepääsu rahastamisele. Taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvate meetmete eesmärk on ka parandada riigile kuuluvate ettevõtete üldjuhtimist ning intensiivistada selliste ettevõtete ja mittetootlike varade müüki. Oluline osa investeeringutest peaks olema suunatud rohe- ja digipöördele. Taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud märkimisväärsete investeeringute eesmärk on rakendada nõukogu soovitusi energiatõhususe ja keskkonnataristu ning tõhusama transpordisüsteemi kohta. Horvaatia taaste- ja vastupidavuskavas on ette nähtud täiendavad meetmed, et järgida ka muid nõukogu poolt Horvaatiale antud soovitusi, sealhulgas teadusuuringute ja innovatsiooni ning tervishoiu valdkonnas.

(15)Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid eelarveraamistiku tugevdamiseks ning aitab lahendada Horvaatia avaliku haldusega seotud väljakutseid, nagu palgakujundusraamistik ja killustatus kohalike omavalitsuste tasandil. Konkreetseid meetmeid on plaanis võtta selleks, et suurendada avaliku halduse suutlikkust ja tõhusust avaliku sektori projektide ja poliitika kavandamisel ja rakendamisel. Horvaatia kava näeb ette meetmed kohtusüsteemi tõhususe parandamiseks ning sisaldab konkreetseid siduvaid kohustusi kohtumenetluste kestuse lühendamiseks, kohtuasjade kuhjumise vähendamiseks ja õigusemõistmise digiteerimise parandamiseks. Samuti nähakse kavas ette korruptsiooni ennetamise ja selle eest karistamise tõhustamine.

(13)Soovitusi, mis on seotud eelarvepoliitiliste meetmete abil pandeemiale viivitamata reageerimisega, võib pidada Horvaatia taaste- ja vastupidavuskava kohaldamisalast välja jäävateks, kuigi Horvaatia on 2020. ja 2021. aastal üldiselt asjakohaselt ja piisavalt reageerinud kiireloomulisele vajadusele toetada majandust eelarveliste vahenditega kooskõlas üldise vabastusklausli sätetega.

(12)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa punktile 2.2 peaks taaste- ja vastupidavuskava aitama eeldatavasti tõhusalt lahendada kõiki probleeme või suurt osa probleemidest (hinne A), mis on kindlaks tehtud asjakohastes riigipõhistes soovitustes, sealhulgas nende eelarveaspektides, ja määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt Horvaatiale esitatud soovitustes, või probleeme, mis on kindlaks tehtud muudes asjakohastes dokumentides, mille komisjon on Euroopa poolaasta raames ametlikult vastu võtnud.

(11)Tervishoiu ning majandusliku, sotsiaalse ja institutsioonilise vastupidavuse samba rakendamisele aitab kaasa tervishoiusüsteemi parendamine vajalike struktuurireformide elluviimise ning taristu ja meditsiinitoodete tagamise abil, mis ühtlasi suurendab majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning lähenemist nii Horvaatias kui ka liidus. Peale selle on kavandatud meetmeid esmatasandi tervishoiuteenuste ja ravimite kättesaadavuse täieliku territoriaalse katvuse saavutamiseks, mis parandab tervishoiusüsteemi vastupidavust ja valmisolekut ning samal ajal tõstab elukvaliteeti maapiirkondades, äärealadel ja saartel. Kava raames toetatakse pikaajalist hooldust investeeringute abil, mille eesmärk on parandada koduhoolduse ja kogukonnapõhiste hooldusteenuste ning ka institutsionaalse hoolduse (inimeste jaoks, kellele seda liiki hooldus on hädavajalik) kättesaadavust, juurdepääsetavust ja kvaliteeti; lisaks on mitu komponenti pühendatud avaliku halduse ja institutsioonilise vastupidavuse tugevdamisele. Kava hõlmab hariduse valdkonnas olulisi meetmeid, eelkõige alushariduses ja lapsehoius osalemise suurendamist taristusse investeerimise kaudu, ühevahetuselise kooliskäimise võimaldamist ja kohustuslike õppetundide arvu suurendamist põhikoolides ning õppekavade läbivaatamist, samuti kõrghariduse ajakohastamist; kõik need meetmed peaksid haridustulemusi eeldatavasti märkimisväärselt parandama. Reformidega on kavas vähendada riiklike teadusasutuste killustatust, liikuda teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamisel tulemustele orienteerituse suunas ning parandada teaduskarjääri arengut, keskendudes eelkõige loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkondadele.

(10)Kava panus aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu samba rakendamisse on ennekõike seotud ettevõtluskeskkonna parandamise, VKEde ja suurettevõtjate toetamise ning innovatsiooni ja teadus- ja arendustegevuse stimuleerimisega. Kavandatud meetmetega kaasneb ettevõtjate halduskoormuse ja maksutaolistest lõivudest tuleneva koormuse edasine vähendamine, mitme reguleeritud kutseala liberaliseerimine, ettevõtjate konkurentsivõime suurendamiseks kapitalile juurdepääsu võimaldamine ja tootlikkuse tõstmine, millega samaaegselt kohandatakse ettevõtjate äriprotsesse rohe- ja digipöördega, sealhulgas ettevõtjate poolt keskkonnahoidlikusse tehnoloogiasse tehtavate investeeringute suurendamise kaudu. Lisaks keskendutakse kavas turismisektori säästvuse suurendamisele ja digitehnoloogia kasutuselevõtule, eelkõige taristu ajakohastamise kaudu, et suurendada selle energiatõhusust ja taastuvate energiaallikate kasutamist, edendades samal ajal ringmajanduse põhimõtetega kooskõlas olevate uute äriplaanide vastuvõtmist. Sotsiaalset ühtekuuluvust on plaanis suurendada peamiselt aktiivse tööturupoliitikaga, mis on muu hulgas suunatud haavatavatele elanikkonnarühmadele, haridusmeetmetega ja vaesuse vähendamise sotsiaalpoliitikaga. Lisaks on plaanis parandada territoriaalset ühtekuuluvust, eelkõige hõredamalt asustatud alade ja saarte juurdepääsetavust ja ühendatust maantee-, raudtee- ja merendustaristu laiendamise ja ajakohastamise ning haldamise parandamise kaudu, lõuna-põhjasuunalise elektrivõrgu parema ühendamise tagamise kaudu ning ühisveevärgi- ja kanalisatsioonivõrkude ajakohastamise kaudu.

(9)Kava keskkonnahoiumõõde hõlmab asjakohaseid meetmeid, mis peaksid aitama kaasa kliimaeesmärkide saavutamisele ning keskkonna ja elurikkuse säilimisele. Peamised rohepöördele keskenduvad komponendid hõlmavad investeeringuid hoonete renoveerimisse, taastuvenergiasse ja energiatõhususse, jäätmekäitlusse ja veemajandusse ning kestlikku ja uuenduslikku liikuvusse. Lisaks kavatsetakse investeerida teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni, elurikkuse ja ökosüsteemide säilitamisse ning üleminekusse keskkonnahoidlikele töökohtadele ja ringmajandusele. Kavas keskendutakse selgelt Horvaatia majanduse ja ühiskonna digiüleminekule, mille aluseks on mitmesugused meetmed avaliku halduse digiteerimise ja internetipõhiste avalike teenuste osutamise toetamiseks. Samuti on nähtud ette investeeringud püsivõrgul põhinevasse ja traadita digitaalsesse ühendatusesse ning täiendavad reformid kooskõlas liidu digitaalse ühendatuse juhtalgatusega ja liidu ühtse ühendatust käsitleva meetmepaketiga, et soodustada investeeringuid digitaristusse äärepoolseimates maapiirkondades, mis on gigabitiühendatuse teenuste osas teistest piirkondadest maha jäänud.

(4)14. mail 2021 esitas Horvaatia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. See esitati pärast konsultatsioone, mis viidi läbi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, tööturu osapoolte, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja muude asjaomaste sidusrühmadega kooskõlas riikliku õigusraamistikuga. Riikide vastutus taaste- ja vastupidavuskavade eest on aluseks nende edukale rakendamisele ja püsivale mõjule riigi tasandil ning usaldusväärsusele liidu tasandil. Määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt on komisjon hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ning sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega.

(3)2. juunil 2021 avaldas komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Horvaatia kohta põhjaliku analüüsi. Komisjon järeldas oma analüüsis, et eelkõige valitsemissektori võla, erasektori võla ja välisvõla tõttu esineb Horvaatias makromajanduslik tasakaalustamatus olukorras, kus potentsiaalne majanduskasv on väike.

(2)9. juulil 2019 ja 20. juulil 2020 esitas nõukogu Euroopa poolaasta raames Horvaatiale soovitused. Eelkõige soovitas nõukogu võtta kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja tagada selle taastumine; kui majandustingimused võimaldavad, viia ellu eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada keskpikas perspektiivis usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid; tugevdada eelarveraamistikku ja tingimuslike kohustuste järelevalvet keskvalitsuse ja kohalikul tasandil; tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet ning edendada tervishoiutöötajate ja -asutuste ühtlasemat geograafilist jaotust, tihedamat koostööd kõigi haldustasandite vahel ja investeeringuid e-tervise valdkonda. Lisaks soovitas nõukogu tõhustada tööturumeetmeid ja -asutusi ning nende kooskõla sotsiaalteenustega, konsolideerides samal ajal sotsiaaltoetusi ja suurendades nende vaesust vähendavat mõju. Samuti soovitati viia ellu haridusreform ning parandada kõigi tasandite hariduse ja koolituse kättesaadavust, kvaliteeti ja vastavust tööturu vajadustele, edendades samal ajal ka oskuste omandamist. Nõukogu soovitas Horvaatial jätkuvalt kasutada meetmeid likviidsustoetuse pakkumiseks väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning füüsilisest isikust ettevõtjatele; vähendada veelgi maksutaolisi lõive ning piiranguid kaupade ja teenuste turu reguleerimisel; parandada riigile kuuluvate ettevõtete üldjuhtimist ning intensiivistada selliste ettevõtete ja mittetootlike varade müüki. Nõukogu soovitas Horvaatial suurendada avaliku halduse suutlikkust ja tõhusust avaliku sektori projektide ja poliitika kavandamisel ja rakendamisel keskvalitsuse ja kohalikul tasandil; vähendada avaliku halduse territoriaalset killustatust ja ühtlustada pädevuste funktsionaalset jaotust ning võtta sotsiaalpartneritega konsulteerides kasutusele ühtlustatud palgakujundusraamistik avaliku halduse ja selle talituste töötajate jaoks. Lisaks soovitati Horvaatial kiirendada küpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ning keskenduda investeerimisega seotud majanduspoliitikas teadusuuringutele ja innovatsioonile, säästvale linna- ja raudteetranspordile, puhtale energeetikale, taastuvatele energiaallikatele ja keskkonnataristule ning rohe- ja digipöördele, võttes samal ajal arvesse piirkondlikke erinevusi. Lõpetuseks soovitas nõukogu tõhustada korruptsiooni ennetamist ja selle eest karistamist, eelkõige kohalikul tasandil, ning parandada kohtusüsteemi tõhusust. Olles taaste- ja vastupidavuskava esitamise ajal hinnanud nende riigipõhiste soovituste rakendamisel tehtud edusamme, leiab komisjon, et soovitus võtta kõik pandeemiale tulemuslikult reageerimiseks ning majanduse ja selle taastumise toetamiseks vajalikud eelarvepoliitilised meetmed ning soovitus tagada VKEde ja füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks piisav likviidsustoetus on täielikult rakendatud.

(1)COVID-19 puhangul on olnud häiriv mõju Horvaatia majandusele. 2019. aastal oli Horvaatia sisemajanduse koguprodukt (SKP) elaniku kohta 42,7 % ELi keskmisest. Komisjoni 2021. aasta kevadprognoosi kohaselt vähenes Horvaatia reaalne SKP 2020. aastal 8,0 % ning peaks 2020. ja 2021. aastal kumulatiivselt vähenema 3,4 %. Keskpika perioodi majanduslikke näitajaid mõjutavate pikemaajaliste aspektide hulka kuuluvad kohmakas ettevõtluskeskkond, oskuste mittevastavus tööturu vajadustele ja tööjõupuudus ning vähene investeerimine teadus- ja arendustegevusse ning digitaristusse. Kõigi nende tegurite tõttu on potentsiaalne majanduskasv väike. Lisaks on Horvaatial vaja parandada oma avaliku halduse tõhusust, et riiklikku poliitikat paremini kavandada, koordineerida, rakendada ja hinnata ning tagada liidu rahaliste vahendite kasutamise suutlikkus, pidades silmas liidupoolse rahastamise sissevoolu, mis ajavahemikul 2027. aasta lõpuni moodustab potentsiaalselt ligikaudu 40 % SKPst.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,8.7.2021 COM(2021) 401 final LISA

järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS Horvaatia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta {SWD(2021) 197 final}



LISA 1. JAGU. TAASTE- JA VASTUPIDAVUSKAVAGA ETTE NÄHTUD REFORMID JA INVESTEERINGUD 1.Reformide ja investeeringute kirjeldus A. KOMPONENT 1.1. VASTUPIDAV, ROHELINE JA DIGITAALMAJANDUS Selles Horvaatia taaste- ja vastupidavuskava komponendis kasutatakse Horvaatia majanduse mõningate struktuursete nõrkuste käsitlemisel laiaulatuslikku horisontaalset lähenemisviisi. Horvaatia majanduskasvu ja lähenemist ülejäänud liidule pärsivad madal tootlikkus, erasektori suhteliselt madalad investeeringud, kõige innovaatilisemate ettevõtete piiratud juurdepääs rahastamisele ning üldiselt ettevõtluskeskkond, mida iseloomustab suhteliselt suur haldus- ja maksulaadne koormus ning kutsealade ülemäärane reguleerimine. Lisaks on tööstustoodangu osakaal Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikide seas väikseim ning ka Horvaatia on teistest riikidest maha jäänud innovatsiooni, kõrgema tehnoloogilise tasemega toodetesse ning rohe- ja digiüleminekutesse tehtavate investeeringute taseme poolest. Komponendil on kolm eesmärki: -Ettevõtluskeskkonna parandamine, jätkates reforme haldus- ja maksulaadse koormuse vähendamiseks ning reguleeritud kutsealade edasiseks liberaliseerimiseks. -Saavutada kapitaliressursside parem jaotus majanduses, muutes õigusraamistikku, et stimuleerida erasektori investeeringuid; ettevõtete tootlike investeeringute toetamine toetuste ja soodusrahastamisvahendite kaudu, eelkõige keskkonnasõbralike tehnoloogiate kasutuselevõtuks; ning parandada juurdepääsu alternatiivsetele või uuenduslikele rahastamisviisidele. -Ettevõtete toetamine nende tegevuse kohandamisel uue digitaalse keskkonnaga, pöörates erilist tähelepanu kultuuri- ja loomesektoritele, mida liikumispiirangud, mis piirasid isikuteenuseid, eriti rängalt mõjutasid. Komponent käsitleb riigipõhist soovitust, pakkudes likviidsust väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, vähendades maksutaolisi lõive ja piiranguid kaupade ja teenuste turu reguleerimisel, edendades erainvesteeringuid ning keskendudes investeeringutele keskkonnasäästlikule majandusele ja digitehnoloogiale üleminekul (riigipõhine soovitus 3, 2020). Samuti aitab see järgida soovitust vähendada kõige koormavamaid maksutaolisi lõive ning toodete ja teenuste turu ülemäärast reguleerimist (riigipõhine soovitus 4, 2019). Komponent jaguneb kaheks alakomponendiks: C1.1.1 (konkurentsivõime tugevdamine ja majanduse üleminek keskkonnasäästlikule majandusele) ja C.1.1.2 (innovatsiooni edendamine ja majanduse digiteerimine).



A.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Allkomponent C1.1.1 Konkurentsivõime tugevdamine ja majanduse üleminek keskkonnasäästlikule majandusele Selle allkomponendi eesmärk on edendada majandustegevust, konkurentsivõimet ja investeeringuid, vähendades veelgi ettevõtjate haldus- ja maksulaadset koormust, liberaliseerides veelgi reguleeritud kutsealasid, suurendades toetuste, sooduslaenude ja omakapitaliinstrumentide abil juurdepääsu krediidile, meelitades ligi välismaiseid otseinvesteeringuid ning toetades kultuuri- ja loomesektorit digitaaltehnoloogiale üleminekul. Reform C1.1.1 R1 Ettevõtluskeskkonna reformi jätkamine. Selle reformi eesmärk on veelgi parandada Horvaatia ettevõtluskeskkonda järgmiste meetmete abil:

-riigi- ja haldusasutuste poolt ettevõtetele pakutavate teenuste digiteerimine ning -parandada ettevõtjate regulatiivseid tingimusi ning jätkata haldus- ja maksukoormuse vähendamist. -majandusliku mõju hindamise parandamist käsitleva strateegia ja tegevuskava vastuvõtmine Reform hõlmab halduskoormuse vähendamise ning maksutaoliste ja muude lõivude vähendamise 5. tegevuskava vastuvõtmist, IT-süsteemi loomist, et jälgida meetmete rakendamist ning ajakohastada ja digiteerida mittemaksuliste maksude register. Strateegia ja tegevuskava vastuvõtmine avalikus halduses kasutatavate majandusliku mõju hindamise menetluste parandamiseks, et paremini toetada innovatsiooni ja uute ärimudelite kasutuselevõttu. Sellega seoses viiakse VKEde mõjuhindamise test üle digitaalsesse platvormi, et hõlbustada avaliku sektori administraatorite koostööd ning toetada veebipõhist koolitust ja teabevahetust. Riigiteenistujate täiendkoolitus konkreetsetes valdkondades on osa investeeringust. Investeeringuga seotud meetmed hõlmavad regulatiivse sanitaarsüsteemi rakendamist, mis võimaldab uute ärimudelite kontrollitud testimist. Reform viiakse lõpule 31. detsembriks 2024. Reform C1.1.1 R2 Reguleeritud kutsealade reformi jätkamine Reformi eesmärk on suurendada Horvaatia majanduse tootlikkust teenusteturgude jätkuva liberaliseerimise kaudu. Reform hõlmab vähemalt 50 kutsenõude regulatiivse nõude lihtsustamist või täielikku kaotamist, mis põhineb teenusteturgude liberaliseerimist käsitleva teise ja kolmanda tegevuskava, sealhulgas juristide, notarite, maksunõustajate, audiitorite, proviisorite kutsealade rakendamisel. apteekide, füsioterapeutide, arhitektide, inseneride ja turismijuhtide poolt ning võttes arvesse Maailmapanga soovitusi kutsekodade registreerimis- ja liikmiskulude kohta, killustatud ainuõigusi üksikutel kutsealadel (näiteks arhitektide ja inseneride puhul), kraadiõppe kutseeksam (näiteks arhitektidele ja inseneridele) ning maksunõustajate omandi- ja juhtimispiirangud. Reform viiakse lõpule 31. detsembriks 2024. Reform C1.1.1 R3 Erainvesteeringute edendamise strateegilise raamistiku edendamine Reformi eesmärk on muuta Horvaatia atraktiivseks investeerimisobjektiks välismaiste otseinvesteeringute edendamise ja hõlbustamise strateegilise raamistiku väljatöötamise ja vastuvõtmise kaudu. Reform hõlmab kolme analüütilist uuringut: pakkudes i) ülevaadet institutsionaalsest maastikust, ii) hinnangut välismaiste otseinvesteeringute mõju kohta ja iii) soovitusi regulatiivseteks ja institutsioonilisteks muudatusteks ning maksusoodustuste kavandamiseks; strateegilise raamistiku, sealhulgas tegevuskava vastuvõtmine ja digitaalse platvormi loomine rakendamise hõlbustamiseks. Strateegiline raamistik peaks tagama poliitika sidususe ja koordineerimise eri ministeeriumide ja institutsioonide vahel, kes tegelevad investeeringute edendamise ja hõlbustamisega, maksimeerima investeeringute mõju tootlikkusele, töökohtade loomisele ja regionaalarengule ning toetama Horvaatia üleminekut digitehnoloogiale ja kliimamuutustele. Reform viiakse lõpule 31. detsembriks 2024. Reform C1.1.1 R6 „Vastupidava kultuuri- ja loomesektori arendamine“ Reform hõlmab elektroonilise meedia ning autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste seaduse muudatuste jõustumist, millega kehtestatakse internetis leiduva loomingulise, kultuurilise ja meediasisu autorite tõhus õiguskaitse, võttes arvesse vajadust kõrvaldada tõkked, mis takistavad kaitstud sisu edukat turustamist internetis. Uus õigusraamistik peaks motiveerima ettevõtjaid kohandama oma äriprotsesse digitaalse ühtse turu tööstusstandarditega, arendades uusi ja innovaatilisi internetipõhiseid ärimudeleid ning uusi ja innovaatilisi tooteid ja teenuseid. Reformitud autoriõiguse raamistik peaks edendama kultuuri- ja loomemajandust, pakkudes stabiilset õigusraamistikku veebiplatvormide ja -rakenduste loomiseks, lihtsustades loomingulise, kultuurilise ja meediasisu litsentsimist internetis, edendades seeläbi kultuurilist, keelelist ja meedia mitmekesisust. Meedia ja autoriõiguse õigusraamistiku muutmine peaks hõlbustama tele- ja raadioprogrammide piiriülest levitamist, kehtestades selged eeskirjad nn otsesignaalide ringluse kohta ning avaliku infosisu taaskasutamise kohta uute innovatiivsete toodete ja teenuste loomiseks digitaalsel ühtsel turul. Lisaks tagatakse seadusandliku reformiga läbipaistvus tegelike tulusaajate registriga seotud omandistruktuuride avaldamisel ja selle teabe avaldamisel teenusepakkuja veebisaidil, samuti suurendatakse läbipaistvust seoses teabega rahastamise summade ja allikate kohta. Reform viiakse lõpule 30. juuniks 2022. Investeering C1.1.1 R1-I1 Ettevõtlussektorile pakutavate valitsus- ja avaliku halduse teenuste digiteerimine (G2B) Investeeringu eesmärk on parandada ettevõtjatele pakutavate avalike teenuste kättesaadavust, läbipaistvust ja tõhusust nende digiteerimise kaudu valitud prioriteetsetes valdkondades, nagu ettevõtete registreerimine ja litsentsimine. See peaks võimaldama Horvaatia turule sisenemist ja investeeringuid käsitleva teabe edasist integreerimist, parandades seeläbi andmete täpsust ja kättesaadavust ning sellest tulenevalt poliitika kujundamist ja rakendamist eri valitsustasanditel. Eesmärk on parandada teabevahetust ja andmete konsolideerimist valitsusasutustes, et rakendada ühekordsuse põhimõtet. Kõnealune investeering koosneb järgmistest meetmetest: -Esimene meede hõlmab investeeringuid, mis põhinevad olemasoleval digitaalsel platvormil START piiratud vastutusega äriühingute loomiseks ja mis võimaldavad kasutajatel registreerida uusi äriühinguid internetis. Selle meetmega laiendatakse platvormi START funktsioone, et suurendada teenuste mahtu, parandada süsteemile juurdepääsu ja selle kättesaadavust ning tagada, et kõik uued äriandmed integreeritakse ühte andmebaasi. Selle meetme raames viiakse ellu kolm investeerimisprojekti. Esiteks luuakse, varustatakse ja võetakse kasutusele 20 uut füüsilist juurdepääsupunkti START-platvormile, et suurendada START-platvormi kasutamist ja integreerida paremini digitaalsete ja füüsiliste platvormide kaudu algatatud protsessid. Teiseks lisatakse START-platvormile uued funktsioonid, ajakohastades seda ja ühendades selle äriregistri erinevate andmebaasidega, et võimaldada juurdepääsu haldusmenetlusele digitaalse autentimise kaudu. Kolmandaks luuakse digitaalne litsentsimisplatvorm (START Plus), et suurendada turule sisenemise tingimuste ning ärieeskirjade läbipaistvust.

-Teine meede hõlmab ettevõtete kohustuslike maksete konsolideerimist ning on üks eeltingimus Horvaatia ühinemiseks Euroopa vahetuskursimehhanismiga (ERM II) ja pangandusliiduga. Meetmega luuakse ühtne kohustuslik digitaalse tasu platvorm, mis võimaldab ettevõtjatel maksta veebis seitsme kõige sagedasema ja kulumahukama kohustusliku tasu eest, ning aidatakse optimeerida olemasolevat haldusmenetlust, pakkudes järgmisi funktsioone: i) loetleda ettevõtja makstavad tasud, ii) pidada maksegraafikut arveldustähtaegadega, iii) anda võimalus täita ja esitada pädevatele asutustele nõutavad elektroonilised vormid, iv) näha ette võimalus maksta tasusid otse veebis ja v) anda ülevaade makstud tasudest. -Kolmanda meetmega lihtsustatakse ja digiteeritakse strateegiliste investeerimisprojektide seadusega, investeeringute soodustamise seadusega ning teadus- ja arendusprojektidele riigiabi andmise seadusega seotud menetlusi; ning arendada edasi ja ajakohastada ettevõtete elektroonilist andmebaasi, mis on loodud ettevõtte infrastruktuuri parendamise seaduse alusel. Eespool nimetatud menetluste digiteerimine hõlmab digitaalse platvormi rakendamist taotluste esitamiseks ja neile juurdepääsuks. Esimene ja kolmas meede viiakse lõpule 31. detsembriks 2024 ja teine meede 30. juuniks 2022. Investeering C1.1.1 R1-I2 Haldus- ja maksukoormuse jätkuv vähendamine Need investeeringud moodustavad lahutamatu osa käimasolevast ettevõtluskeskkonna reformist, mille eesmärk on veelgi vähendada ettevõtete haldus- ja maksukoormust, ning hõlmavad meetmeid nelja tegevuskava rakendamiseks, mis eeldatavasti parandavad oluliselt ettevõtluskeskkonda Horvaatias. See investeering on jagatud kaheks meetmete alarühmaks, mis hõlmavad järgmist: -2017., 2018., 2019. ja 2020. aasta tegevuskavade rakendamine halduskoormuse vähendamiseks kalanduse, fütosanitaar- ja veterinaarkontrolli, turismi ja majutuse, jäätmekäitluse, sotsiaalhoolekande, teadustegevuse ja kohtumenetluste valdkonnas kõige koormavamate haldusmenetluste optimeerimise ja digiteerimise kaudu. See alainvesteering toetab ka maksutaoliste lõivude vähendamise tegevuskava täielikku rakendamist energeetika, põllumajanduse ja maakatastri valdkonnas. -Rakendada viiendat tegevuskava halduskoormuse vähendamiseks täiendavalt 265 445 617 eurot (2 000 000 000 Horvaatia kunat), vähendada maksutaolisi ja mittemaksulisi lõive 132 722 808 eurot (1 000 000 000 Horvaatia kunat) ning luua IT-süsteem, et jälgida meetmete rakendamist ning ajakohastada ja digiteerida maksuväliste maksude register. Esimene osa meetmetest viiakse lõpule 31. detsembriks 2022. Teine osa meetmetest viiakse lõpule 31. detsembriks 2025. Investeering C1.1.1 R4-I1 Ettevõtete toetamine energia- ja ressursitõhusale majandusele üleminekul Investeeringuga rahastatakse toetuste kaudu väikeste, keskmise suurusega ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate tootlikke investeeringuid keskkonnahoidlikesse tehnoloogiatesse, mis aitavad kaasa energiamahukate tööstusharude, sealhulgas metalli-, tekstiili-, toidu-, keemia-, ehitus- ja puidutöötlemistööstuse energia- ja ressursitõhusale majandusele. Need energiamahukad tööstusharud annavad tööd paljudele inimestele ja CO2-heite vähendamise protsess nõuab märkimisväärseid investeeringuid. Toetusi antakse eespool nimetatud abikõlblikest sektoritest pärit majanduslikult elujõulistele äriühingutele üksnes juhul, kui nad tõendavad, et kavandatud investeeringud aitavad kaasa ühe või mitme järgmise eesmärgi saavutamisele: -edendada ringmajandust, võttes toodete tootmistsüklis ja olelusringis kasutusele ressursitõhususe, sealhulgas esmase ja teisese toorme jätkusuutliku tarnimise; -süsinikdioksiidiheite vähendamine ja heite vähendamine energiamahukates tööstusharudes, sealhulgas uuenduslike vähese heitega tehnoloogiate tutvustamine ja kasutuselevõtt. Panust eespool nimetatud eesmärkide saavutamisse näidatakse määruse (EL) nr 2021/241 VI ja VII lisas esitatud sekkumisvaldkondade puhul. Kõnealuse meetme kaudu rahastatavate investeeringute eeldatav mõju on kahjulike heitkoguste vähendamine vähemalt 20 % võrreldes investeeringutega, mille eesmärk ei ole energiatõhusus ja taastuvate energiaallikate kasutamine, ning ringlussevõetavate materjalide ja ringlussevõetavate materjalide kasutamine tootmise kogu materjalimahus peab olema vähemalt 20 %. Tagamaks, et meede vastab tehnilisele juhendile „Mitte tekitada olulist kahju“ (2021/C58/01), peavad tulevaste projektikonkursside pädevuses sisalduvad abikõlblikkuse kriteeriumid: I.nõuda InvestEU fondi jätkusuutlikkuse hindamist käsitlevate komisjoni tehniliste suuniste kohaldamist; ning II.jätta rahastamiskõlblikest tegevustest ja varadest välja järgmine loetelu: i) fossiilkütustega seotud tegevus ja varad, sealhulgas alljärgnev kasutus ; ii) ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) alla kuuluvad tegevused ja varad, millega saavutatakse kasvuhoonegaaside heite prognoos, mis ei ole väiksem kui asjaomased võrdlusalused ; iii) prügilate, jäätmepõletustehaste ja mehhaaniliste bioloogilise töötlemise rajatistega seotud tegevus ja varad ; ning iv) tegevused ja varad, mille puhul jäätmete pikaajaline kõrvaldamine võib keskkonda kahjustada; ning III.nõuda, et kõigi tehingute puhul, sealhulgas nende puhul, mis on vabastatud jätkusuutlikkuse hindamisest, kontrollitaks projektide vastavust asjakohastele ELi ja riiklikele keskkonnaalastele õigusaktidele. Investeering viiakse lõpule 31. detsembriks 2024. Investeering C1.1.1 R4-I2 Mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahastamisvahend

Investeeringu eesmärk on veelgi soodustada investeerimistegevust Horvaatia turul, pakkudes VKEdele soodsamaid rahastamistingimusi kasvu- ja arenguetapis (üksused, kellel on juurdepääs rahastamisele) ning toetades selliste konkreetsete sihtrühmade juurdepääsu rahastamisele, kellel tavaliselt sellist juurdepääsu ei ole (nt mikroettevõtjad, idufirmad, noored ettevõtjad, investeeringud teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni, vähem arenenud piirkondadesse investeerivad ettevõtjad). Selle investeeringu raames eeldatavasti kasutatavad rahastamisvahendid on i) Horvaatia VKEde, innovatsiooni ja investeeringute ameti (HAMAG BICRO) ning Horvaatia Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (HBOR) otselaenud mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kellel on oma suuruse, äriajaloo puudumise ja üldiselt suuremate rahastamisriskide tõttu tavaliselt raske või puudub juurdepääs pangalaenule; ning ii) intressitoetused mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele kasvu- ja arenguetapis, mida annavad HAMAG BICRO ja HBOR oma tavapäraste garantii- ja laenuprogrammide kaudu ning mida rakendatakse koostöös finantsvahendajatega või HBORi otselaenude kaudu. Kõnealune investeering koosneb järgmistest rahastamisvahenditest: -HAMAG BICRO annab kuni 100 000 EUR suuruseid mikrolaene otse mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kellel on laenu suuruse ja mahu tõttu tavaliselt raskem juurdepääs rahastamisele kuni kümne aasta jooksul koos soodusintressimäärade ja madalamate laenutagatisnõuetega. Selle rahastamisvahendi kaudu rahastatakse eeldatavasti 39 816 843 eurot (300 000 000 Horvaatia krooni). Vähemalt 7 608 756 eurot (57 328 173 kunat) eraldatakse keskkonnasõbralike tootmisprotsesside toetamiseks ja VKEde ressursitõhususe parandamiseks, 6 327 139 eurot (47 671 827 kunat), et aidata VKEdel oma tegevust digitaliseerida, ning ülejäänud 25 880 948 eurot (195 000 000 kunat) eraldatakse investeeringuteks, mille eesmärk on suurendada konkurentsivõimet ja vastupanuvõimet. Seda rahastamisvahendit hallatakse HAMAG BICRO muudest vahenditest eraldi tagamaks, et kasutamata vahendeid või kõnealusest rahastamisvahendist tagasisaadavaid vahendeid kasutatakse kapitali tagasimaksmise kaudu sarnastel eesmärkidel ja samade abikõlblikkuse tingimustega seoses keskkonnamõjuga. -HBOR annab otse üle 100 000 EUR suuruseid laene mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kellel on suurema riski tõttu tavaliselt keerulisem juurdepääs rahastamisele koos soodusintressimäärade ja madalamate laenutagatisnõuetega. Meede peaks peamiselt olema suunatud idufirmade, noorte ettevõtjate, naisettevõtjate projektide rahastamisele, investeeringutele teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni ning investeeringutele majanduslikult vähem arenenud piirkondades. Selle rahastamisvahendi kaudu rahastatakse eeldatavasti 66 361 404 eurot (500 000 000 Horvaatia krooni). Vähemalt 12 681 260 eurot (HRK 95 546 955) eraldatakse keskkonnasõbralike tootmisprotsesside toetamiseks ja VKEde ressursitõhususe parandamiseks, 10 545 231 eurot (HRK 79 453 045) kasutatakse selleks, et aidata VKEdel oma tegevust digitaliseerida, ning ülejäänud 43 134 913 eurot (325 000 000 HRK) eraldatakse investeeringuteks, mille eesmärk on suurendada konkurentsivõimet ja vastupanuvõimet. Seda rahastamisvahendit hallatakse HBORi muudest instrumentidest eraldi tagamaks, et kasutamata vahendeid või kõnealusest rahastamisvahendist tagasisaadavaid vahendeid kasutatakse kapitali tagasimaksmise kaudu sarnastel eesmärkidel ja samade abikõlblikkuse tingimustega seoses keskkonnamõjuga. -Intressitoetuse fondi loomine laenutingimuste lihtsustamiseks pangalaenude puhul, mis on antud olemasolevate HAMAG BICRO tagatisskeemide alusel mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Selle rahastamisvahendi kaudu rahastatakse eeldatavasti 13 272 281 eurot (100 000 000 Horvaatia kunat). Vähemalt 2 536 252 eurot (19 109 391 kunat) eraldatakse keskkonnasõbralike tootmisprotsesside toetamiseks ja VKEde ressursitõhususe parandamiseks, 2 109 046 eurot (15 890 609 kunat), et aidata VKEdel oma tegevust digitaliseerida, ning ülejäänud 8 626 983 eurot (65 000 000 kunat) eraldatakse investeeringuteks, mille eesmärk on suurendada konkurentsivõimet ja vastupanuvõimet. -Intressitoetuse fondi loomine, et lihtsustada mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele HBORi olemasolevate krediidiinstrumentide alusel antud pangalaenude laenutingimusi. Selle rahastamisvahendi kaudu rahastatakse eeldatavasti 26 544 562 miljonit eurot (200 000 000 Horvaatia krooni). Vähemalt 5 072 504 eurot (HRK 38 218 782) eraldatakse keskkonnasõbralike tootmisprotsesside toetamiseks ja VKEde ressursitõhususe parandamiseks, 4 218 093 miljonit eurot (HRK 31 781 218) kasutatakse selleks, et aidata VKEdel oma tegevust digitaliseerida, ning ülejäänud 17 253 965 miljonit eurot (HRK 130 000 000) eraldatakse investeeringuteks, mille eesmärk on suurendada konkurentsivõimet ja vastupanuvõimet. Selleks et tagada meetme vastavus tehnilisele juhendile „Mitte tekitada olulist kahju“ (2021/C58/01), majandus- ja säästva arengu ministeeriumi ning Horvaatia VKEde, innovatsiooni ja investeeringute ameti (HAMAG BICRO) või Horvaatia Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (HBOR) vahelisele lepingule ning sellele järgnevale rahastamisvahendi investeerimispoliitikale, I.nõuda InvestEU fondi jätkusuutlikkuse hindamist käsitlevate komisjoni tehniliste suuniste kohaldamist; ning II.jätta rahastamiskõlblikest tegevustest ja varadest välja järgmine loetelu: i) fossiilkütustega seotud tegevus ja varad, sealhulgas alljärgnev kasutus ; ii) ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) alla kuuluvad tegevused ja varad, millega saavutatakse kasvuhoonegaaside heite prognoos, mis ei ole väiksem kui asjaomased võrdlusalused ; iii) prügilate, jäätmepõletustehaste ja mehhaaniliste bioloogilise töötlemise rajatistega seotud tegevus ja varad ; ning iv) tegevused ja varad, mille puhul jäätmete pikaajaline kõrvaldamine võib keskkonda kahjustada; ning III.nõuda, et HAMAG BICRO, HBOR või finantsvahendaja kontrolliks projektide vastavust asjakohastele ELi ja riiklikele keskkonnaalastele õigusaktidele kõikide tehingute puhul, sealhulgas need, mis on vabastatud jätkusuutlikkuse hindamisest. Investeering viiakse lõpule 30. juuniks 2026. Investeering C1.1.1 R4-I3 Rahastamisvahend keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele ja suurettevõtjatele Investeeringu eesmärk on edendada keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate ja suurettevõtjate konkurentsivõimet ning rohelist ja digitaalset üleminekut, pakkudes soodsamaid rahastamisallikaid, mis on investeeringute kasvu peamine tingimus lühikeses ja keskpikas perspektiivis. Selle investeeringu raames eeldatavasti kasutatakse järgmisi rahastamisvahendeid: -Uus katusfond, mille eesmärk on anda individuaalseid või portfellitagatisi investeerimislaenudele ja käibekapitalilaenudele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele ja suurettevõtjatele ning mille kavandatav eraldis on 79 633 685 eurot (600 000 000 Horvaatia kuna). Kasutamata vahendeid või kõnealusest rahastamisvahendist kapitali tagasimaksmise kaudu tagasisaadavaid vahendeid kasutatakse sarnastel eesmärkidel ja samade abikõlblikkustingimustega keskkonnamõju osas; -Ning intressitoetuse fond keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele ja suurtele üksustele antavate laenude rahastamiskulude (nt intressimaksed, tasud ja preemiad) vähendamiseks, mille kavandatav eraldis on 26 544 562 eurot (200 000 000 Horvaatia krooni). Rahastamisvahendeid kasutatakse investeeringuteks uutesse, ajakohastesse ja kõrgtehnoloogilistesse tehnoloogiatesse (masinad ja seadmed), ettevõtlussuutlikkuse suurendamisse ja tugevdamisse (tootmis- ja teenindusrajatiste ning -võimsuse laiendamine), eelistades taastuvenergia, energiatõhususe, ringmajanduse, keskkonnakaitse, tootmise digitaliseerimise, hanke- ja müügiprotsesside projekte. Selleks et tagada meetme vastavus tehnilisele juhendile „Mitte tekitada olulist kahju“ (2021/C58/01), majandus- ja säästva arengu ministeeriumi ning Horvaatia Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (HBOR) vahelisele lepingule ja sellele järgnevale rahastamisvahendi investeerimispoliitikale, tehakse järgmist: I.nõuda InvestEU fondi jätkusuutlikkuse hindamist käsitlevate komisjoni tehniliste suuniste kohaldamist; ning II.jätta rahastamiskõlblikest tegevustest ja varadest välja järgmine loetelu: i) fossiilkütustega seotud tegevus ja varad, sealhulgas alljärgnev kasutus; ii) ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) alla kuuluvad tegevused ja varad, millega saavutatakse kasvuhoonegaaside heite prognoos, mis ei ole väiksem kui asjaomased võrdlusalused; iii) prügilate, jäätmepõletustehaste ja mehhaaniliste bioloogilise töötlemise rajatistega seotud tegevus ja varad; ning iv) tegevused ja varad, mille puhul jäätmete pikaajaline kõrvaldamine võib keskkonda kahjustada; ning III.nõuda, et HBOR või finantsvahendajad kontrolliksid projektide vastavust asjakohastele ELi ja riiklikele keskkonnaalastele õigusaktidele kõigi tehingute puhul, sealhulgas nende puhul, mis on vabastatud jätkusuutlikkuse hindamisest.

Investeering viiakse lõpule 30. juuniks 2026. Investeering C1.1.1 R4–I4 Finantsinstrument avaliku sektori asutustele Investeeringu eesmärk on anda avaliku sektori asutustele soodustingimustel rahalist toetust majandus-, munitsipaal-, transpordi- ja sotsiaaltaristu projektidele ning tehnoloogiaprojektidele, mis aitavad kaasa avaliku sektori üleminekule rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale, kusjuures kavandatud eraldis on 26 544 562 eurot (200 000 000 Horvaatia kunat). Vähemalt 30 % eelarvest või 7 963 368 eurot (60 000 000 Horvaatia kunat) sellest investeeringust peaks toetama keskkonnasõbralikke tootmisprotsesse ja ressursitõhusust avalikus sektoris. Selleks et tagada meetme vastavus tehnilisele juhendile „Mitte tekitada olulist kahju“ (2021/C58/01), majandus- ja säästva arengu ministeeriumi ning Horvaatia Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (HBOR) vahelisele lepingule ja sellele järgnevale rahastamisvahendi investeerimispoliitikale, I.nõuda InvestEU fondi jätkusuutlikkuse hindamist käsitlevate komisjoni tehniliste suuniste kohaldamist; ning II.jätta rahastamiskõlblikest tegevustest ja varadest välja järgmine loetelu: i) fossiilkütustega seotud tegevus ja varad, sealhulgas alljärgnev kasutus; ii) ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) alla kuuluvad tegevused ja varad, millega saavutatakse kasvuhoonegaaside heite prognoos, mis ei ole väiksem kui asjaomased võrdlusalused; iii) prügilate, jäätmepõletustehaste ja mehhaaniliste bioloogilise töötlemise rajatistega seotud tegevus ja varad; ning iv) tegevused ja varad, mille puhul jäätmete pikaajaline kõrvaldamine võib keskkonda kahjustada; ning III.nõuda, et HBOR või finantsvahendajad kontrolliksid projektide vastavust asjakohastele ELi ja riiklikele keskkonnaalastele õigusaktidele kõigi tehingute puhul, sealhulgas nende puhul, mis on vabastatud jätkusuutlikkuse hindamisest. Investeering viiakse lõpule 30. juuniks 2026. Investeering C1.1.1 R5-I1 Investeeringud omakapitali ja kvaasiomakapitali rahastamisvahenditesse Investeeringu eesmärk on tagada selliste eraettevõtjate kiirem areng, kellel ei ole võimalik saada rahastamist traditsioonilistelt finantsasutustelt ning kellele on kavas eraldada 29 862 632 eurot (225 000 000 Horvaatia krooni). Investeering hõlmab investeerimist või kaasinvesteerimist i) aktiivsetesse või tulevastesse riskikapitalifondidesse ja ii) börsivälistesse ettevõtetesse investeerivatesse fondidesse, pöörates erilist tähelepanu uuenduslike ja laienevate VKEde idu- ja kasvuetappide rahastamisele. Selle investeeringu alla kuuluvad fondid hõlmavad kutseliste erainvestorite osalemist vähemalt 30 % ulatuses iga fondi eeldatavast suurusest ning neid arendatakse eeldatavasti koostöös Euroopa Investeerimisfondiga. Fondid rakendavad keskkonna- ja sotsiaaljuhtimissüsteemi, et tagada nende kasutamine üksnes projektide puhul, mis vastavad olulise kahju puudumise põhimõttele. Kasutamata vahendeid või kõnealusest rahastamisvahendist kapitali tagasimaksmise kaudu tagasisaadavaid vahendeid kasutatakse samal eesmärgil ja samade abikõlblikkustingimustega seoses keskkonnamõjuga. Investeering viiakse lõpule 30. juuniks 2026. Investeering C1.1.1 R6-I1 Kultuuri- ja loomemajanduse konkurentsivõime muutmine ja tugevdamine Investeeringuga antakse toetuste kaudu rahalisi vahendeid mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning muude kultuuri- ja loomesektoris (nt arhitektuur, audiovisuaaltegevus, meedia, pärand, disain, lavakunst, raamatud ja kirjastamine, rakendus- ja kujutav kunst) tegutsevate juriidiliste ja füüsiliste isikute suutlikkuse suurendamiseks, et kohaneda digitaalse ühtse turu uue reguleeriva ja õigusraamistikuga. Investeering viiakse lõpule 30. juuniks 2026. Investeering C1.1.1 R6-I2: meedia faktikontrolli ja avalikustamise süsteemi loomine Investeeringuga toetatakse meedia faktikontrolli süsteemi loomist Elektroonilise Meedia Agentuuri poolt, sealhulgas menetluste ja eeskirjade väljatöötamist, tegelike tulusaajate registri loomist, faktikontrollijate digitaalse pädevuse suutlikkuse suurendamist, tehnoloogiliste programmide, platvormide ja meedia sidesüsteemide arendamist ning andmebaasi loomist. Investeering hõlmab järgmist: -Toetus Elektroonilise Meedia Agentuurile, et luua süsteem faktikontrollivõime suurendamiseks, sealhulgas menetluste ja eeskirjade, registrite ja andmebaaside väljatöötamiseks faktikontrolli eesmärgil ning tehnoloogiliste programmide, platvormide ja meedia sidesüsteemide arendamiseks, tugevdades faktikontrollijate digitaalse pädevuse suutlikkust. -Toetus andmebaasi loomiseks ning süsteemi loomiseks konfidentsiaalsete andmete ja rahastamisallikate avaldamiseks. Investeering viiakse lõpule 30. juuniks 2026. Allkomponent C.1.1.2 Innovatsiooni edendamine ja majanduse digiteerimine

Selle alakomponendi eesmärk on parandada Horvaatia majanduse positsiooni väärtusahelas, edendades innovatsiooni ja digiteerimist erasektoris. Selle alakomponendi meetmed hõlmavad investeerimissõbralikuma õigusraamistiku vastuvõtmist, noortele ja innovatiivsetele ettevõtjatele haldus- ja rahalise toetuse andmist, et edendada uuenduslike toodete väljatöötamist ja turustamist, ning ettevõtjatele digitaaltehnoloogiale ülemineku toetamist. Reform C1.1.2 R1 R &D stiimulite süsteemi reform Reformi eesmärk on suurendada teadus- ja arendustegevusse investeerivate ettevõtete arvu ja investeeringute suurust. Reformi eesmärk on suurendada teadus- ja arendustegevusse investeerivate ettevõtete arvu ja investeeringute suurust; reform koosneb olemasoleva teadus- ja arendustegevuse maksusoodustuste kava analüüsist ning teadus- ja arendustegevusse investeerimise õigusraamistiku muutmisest ja täiendamisest; D maksusoodustused, et innustada erasektorit suurendama teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute intensiivsust; D-investeeringud, teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute arvu suurendamine; D-maksusoodustused; menetluste lihtsustamine ja halduskoormuse vähendamine, parandades samal ajal läbipaistvust ja juurdepääsetavust. Teadus- ja arendustegevuse projektidele antava riigiabi seaduse muudatused põhinevad kehtiva maksusoodustuste süsteemi asjakohasuse ja tõhususe analüüsil. Reform viiakse lõpule 31. detsembriks 2024. Investeering C1.1.2 R2-I2 Investeerimine väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juhtimissuutlikkusse Investeeringu eesmärk on aidata ettevõtetel laiendada oma tegevust, suurendada tootlikkust ja luua töökohti, pakkudes VKEdele ärikonsultatsioonide alast toetust, et suurendada nende juhtimissuutlikkust. Toetus peaks hõlmama i) ärimudeli hindamist ja tegevuskava koostamist, ii) töötajate ja juhtide rühmakoolitust, iii) spetsiaalset nõustamist ning iv) tulemustele suunatud juhendamist ja juhendamist. Investeering viiakse lõpule 31. detsembriks 2025. Investeering C1.1.2 R2-I3 Starditoetuse rahastamine Investeeringu eesmärk on stimuleerida idufirmade kasvu kõrgtehnoloogilistes ja teadmistepõhistes sektorites kommertskasutusele eelnevas etapis, toetades tootearendust, suurendades tootmisvõimsust ja investeerimisvalmidust. Investeeringuga antakse idufirmadele investeerimisvalmiduse toetust projektidele, mis on välja töötatud väljaspool kontseptsiooni tõestamise etappi, kuid mis ei ole veel turuvalmis. See hõlmab ajakohastamist, kavandamist, tulemuslikkuse valideerimist, turu valideerimist, testimist, katseliinide arendamist, intellektuaalomandi kaitset ja välisteenuseid, mille eesmärk on töötada välja innovatiivne idee, samuti koolitusi rahastamisvajaduste leevendamise ja riskihindamise kohta. Rahastatavad tegevused võivad hõlmata ka osa kuludest, mis on seotud juurdepääsuga ülemaailmsetele ärivõrgustikele või klastritele, uute turustusvahendite kasutuselevõtuga ja juurdepääsuga uutele turgudele. Rahastamiskõlblike toetusesaajate hulka kuuluvad kuni viis aastat pärast registreerimist innovaatilised VKEd, mis ei ole loodud ühinemise tulemusel ja mis kuuluvad üldise grupierandi määruse kohaselt uuendusliku VKE määratluse alla. Investeering viiakse lõpule 30. juuniks 2025. Investeeringud C1.1.2 R2-I4 – Kiirendusmeetmete tugevdamine Investeeringuga antakse neljaks aastaks rahalist toetust kiirendusprogrammi loomiseks Horvaatias. Kiirendamisprogrammiga nähakse ette kuni 120 idufirmast koosnevate rühmade juhendamine, investeerimisvalmiduse toetamine ja juurdepääs investorite võrgustikele vähemalt kolme kuu jooksul. Investeerimisvalmiduse toetamine peaks hõlmama ärijuhtide ja ettevõtjate juurdepääsu juhendamisele ja nõustamisele, äri- ja tootearendusstrateegiate alast nõustamist, juurdepääsu tehnoloogiaspetsialistidele, intellektuaalomandiõiguste spetsialistidele, tehnoloogia tarnijatele, juurdepääsu võimalikele klientidele, esialgse investeerimistegevuse suuniseid. Eeldatakse, et investeeringu saajate hulka kuuluvad i) tootearenduse toetust vajavad varajase kasvuetapi idufirmad ja ii) küpsemad idufirmad, mis on investeerimiseks paremini ette valmistatud. Esimese rühma toetusesaajad saavad põhikoolituse investeerimisvalmiduse kohta, keskendudes esmaesitusele ja klientide vajaduste mõistmisele; teise rühma kuuluvad toetusesaajad saavad rohkem täiendkoolitust, mis keskendub näiteks läbirääkimistele ja klientide otsimisele. Investeering viiakse lõpule 30. juuniks 2026. Investeering C1.1.2 R2-I5 Innovatsiooniprojektide turustamine Investeeringu eesmärk on soodustada selliste innovatsiooniprojektide kommertsialiseerimist, mis on seotud turule sisenemisele lähedal olevate küpsete projektidega, ning suurendada uuenduslike toodete, teenuste või tehnoloogiate eksporti VKEde poolt, toetades müügi- ja turustuskanalite loomist välisturgudel ning tugevdades sidemeid teadusasutuste ja tööstuse vahel, samuti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning suuremate äriühingute vahel. Investeering peaks andma VKEdele võimaluse suuremas ulatuses väärtusahelasse siseneda. Investeeringuga toetatakse väljatöötatud toote või teenuse kohandamist ja nende turuletoomiseks ettevalmistamist. Arenenud toote kohandamise tingimustele vastavad tegevused hõlmavad lisakatseid ja katsetulemuste integreerimist lõpptootesse, nõustamisteenuseid, suutlikkuse suurendamist, teostatavusuuringute auditeid, tootedisaini ja intellektuaalomandi õiguste kaitset. Toodete turuletoomise ettevalmistamise tingimustele vastavad tegevused hõlmavad äriplaani või turustamiskava koostamist või läbivaatamist, turu-uuringuid ja -testimist, tootekatseid potentsiaalsete klientidega, tootmise ettevalmistamist ja investeerimist nullseeria toodetesse ning turundustegevust. Investeeringuga toetatakse küpsete innovatsiooniprojektidega VKEsid, mis on turuletoomisele lähedal ja mille puhul eeldatakse, et nad seavad esikohale ettepanekud, mis aitavad kaasa rohelisele majandusele üleminekule.

Investeering viiakse lõpule 31. detsembriks 2024. Investeering C1.1.2 R3-I1 Strateegiliste dokumentide koostamine majanduse ja tehisintellekti digitaalseks ümberkujundamiseks Investeeringu eesmärk on aidata Horvaatia ettevõtetel võtta oma tegevuses kasutusele digitaalsed vahendid, arendada digitaalseid ärimudeleid ja omandada digioskusi. Investeeringuga antakse rahalist toetust tehnilise abi hankimiseks Horvaatia majanduse digitaalse ümberkujundamise riikliku kava ja Horvaatia Vabariigi tehisintellekti arendamise riikliku kava koostamiseks. Investeering viiakse lõpule 31. märtsiks 2022. Investeeringud C1.1.2 R3-I2 digiteerimisvautšerid Investeeringu eesmärk on toetada VKEsid digitaalse ärimudeli väljatöötamisel, suurendada nende digiteerimisvõimet või parandada nende küberturvalisust vautšerisüsteemi kasutuselevõtu kaudu. Vautšerite süsteem peaks hõlmama koolitust ja teenuseid, mille eesmärk on parandada digioskusi, sealhulgas pilvetehnoloogiaga seotud oskusi, kohandada ärimudeleid digiülemineku, digiturunduse, kübervastupidavusvõime ning keerukate digitoodete ja -teenuste kasutuselevõtuga. Investeering viiakse lõpule 30. juuniks 2026. Investeering C1.1.2 R3-I3 Digiteerimise toetused Investeeringu eesmärk on toetada Horvaatia ettevõtete üleminekut digitehnoloogiale, andes rahalist toetust digilahenduste kasutuselevõtuks nende äritegevuses. Selle investeeringuga antakse toetusi digitaalsete vahendite ja seadmete ostmiseks ning digitaaloskuste, sealhulgas pilvetehnoloogiaga seotud oskuste parandamiseks, et töötada välja ja võtta kasutusele uusi tooteid, teenuseid ja protsesse. Investeeringu tingimustele vastavad tegevused hõlmavad uue ärimudeli kasutuselevõttu või uute tootmisvõimsuste, tarnevõimaluste või äritavade nähtavat paranemist. Toetusi antakse üksnes majanduslikult elujõulistele ettevõtjatele, kes tõendavad, et kavandatud investeeringud vastavad olulise kahju puudumise põhimõttele. Investeering viiakse lõpule 30. juuniks 2026. Investeering C1.1.2 R4-I1 – Toetus digitaalse innovatsiooni keskustele Investeeringuga antakse rahalist toetust Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste loomiseks ja toimimiseks. Investeering hõlmab järgmist: -Horvaatias digitaalse innovatsiooni keskuste süsteemide loomise ja järelevalve riikliku raamistiku väljatöötamiseks antava tehnilise abi rahastamine; -Vähemalt kolme riikliku Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuse loomise ja tegevuse riiklik kaasrahastamine kolme aasta jooksul ning -Riikliku kontaktpunkti loomine Euroopa innovatsiooni, kõrgtehnoloogia ja oskuste arendamise keskuses ning riikliku digitaalse innovatsiooni keskuse ökosüsteemi arendamise ja järelevalve mehhanismi loomine. Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste tegevus peaks hõlmama investeerimiseelset testimist, oskuste arendamist ja koolitust, juurdepääsu rahastamisele ja innovatsioonivõrgustiku arendamist. Investeering viiakse lõpule 31. detsembriks 2025. A.2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava Number Meede Eesmärk / siht Nimi Kvalitatiivsed näitajad

(eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad

(sihtide puhul) Ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus Mõõtühik Lähteväärtus Eesmärk Kvartal Aasta 1 C1.1.1. R1 Eesmärk VKEsid käsitleva määruse majandusliku mõju hindamise strateegia ja sellega kaasneva tegevuskava vastuvõtmine Horvaatia valitsuse poolt Strateegia ja tegevuskava vastuvõtmine 4. kv 2022 Keskendudes peamiselt reguleerimise majanduslikule mõjule VKEde sektorile, võtab MINGOR vastu ministeeriumide jaoks siduva regulatiivse poliitika strateegia, milles on selgelt määratud juhtimis- ja tegevusülesanded kohustusliku VKE-testi läbiviimise etappidel reguleerimisprotsessi jooksul. Reguleeriva poliitika strateegia alusel võetakse vastu tegevuskava, et korraldada, kavandada, koordineerida ja jälgida asjakohaste vahendite ja metoodika rakendamist ministeeriumide poolt (eelkõige VKE-testi ja muude reguleerimist käsitlevate majandusanalüüside puhul , kui on tuvastatud oluline majanduslik mõju ). 2 C1.1.1. R1-I1 Eesmärk Toimiv digitaalne platvorm tasude maksmiseks Digitaalne platvorm tasude maksmiseks 2. kv 2022 Luuakse ühtne makseplatvorm kohustuslike tasude kui uue digitaalse avaliku teenuse jaoks, et optimeerida olemasolevat haldusmenetlust ja pakkuda järgmisi funktsioone:

1) loetelu tasudest, mida ettevõtja peab maksma

2) maksegraafik koos maksetähtaegadega

3) võimalus maksta tasusid otse veebis

4) ülevaade tasutud kohustustest. 3 C1.1.1. R1-I1 Eesmärk START-süsteemide ajakohastamine Alusta platvormi ja ajakohastage lisateenuseid 4. kv 2024 Piiratud vastutusega äriühingute asutamise digitaalset platvormi START uuendatakse, digiteerides täiendavaid teenuseid registreerimiseks ja aruandluseks ning olemasolevate käivitussüsteemide integreerimiseks; 4 C1.1.1. R1-I1 Siht START-platvormi füüsiliste juurdepääsupunktide loomine Number 0 20 4. kv 2024 Luuakse füüsilised juurdepääsupunktid START-platvormile. 5 C1.1.1. R1-I1 Eesmärk MINGORi sihtotstarbeliste protsesside digiteerimine Horvaatia Vabariigi strateegiliste investeerimisprojektide seaduse, investeeringute soodustamise seaduse ning teadus- ja arendusprojektidele riigiabi andmise seaduse alusel ning JRPI süsteemi edasine digiteerimine ja võrgustamine Sihipäraste protsesside digitaliseerimine 4. kv 2024 Horvaatia strateegiliste investeerimisprojektide seaduse, investeeringute soodustamise seaduse ning teadus- ja arendusprojektidele riigiabi andmise seaduse rakendamise protsesside digiteerimine ning ettevõtlustaristu ühtse registri (JRPI) edasine digiteerimine ja võrgustamine 6 C1.1.1. R1-I2 Siht 2020. aasta maksuväliste ja maksutaoliste lõivude vähendamise tegevuskava rakendamine % (protsent) 0 100 1. kv 2022 Horvaatia valitsuse poolt 2020. aasta mais vastu võetud mittemaksuliste ja maksutaoliste lõivude vähendamise 2020. aasta tegevuskava rakendamine, mis sisaldab 33 meedet maksuväliste ja maksutaoliste lõivude vähendamiseks ning 17 meedet kutseeksamite tasude vähendamiseks, vähendab erasektori otseseid kulusid. 7 C1.1.1. R1-I2 Siht Majanduse halduskoormuse vähendamise tegevuskavade meetmete rakendamine 2018., 2019. ja 2020. aastal % (protsent) 61,02 95 4. kv 2022 2018., 2019. ja 2020. aasta tegevuskavades kindlaks määratud halduskoormuse vähendamise meetmete rakendamine, mis moodustab vähemalt 95 % kavandatud kulude vähendamisest. Halduskoormuse vähendamise tegevuskavadega optimeeritakse ja digiteeritakse erasektori jaoks kõige koormavamaks peetavaid haldusprotsesse. Kõik koormuse vähendamise meetmed kehtestatakse koostöös äriringkondade, esinduskogude ja kutseliitude esindajatega. 8 C1.1.1. R1-I2 Eesmärk VKEde mõjuhindamise testi digiteerimine koordinaatorite koostöö, veebipõhise koolituse ja vastastikuse teabevahetuse digitaalse platvormi väljatöötamise kaudu Digitaalne platvorm toimib 4. kv 2023 IT-nõustamisteenuste kasutamisega töötatakse välja ja luuakse digitaalne platvorm VKE-testi rakendamiseks. Platvorm koosneb VKE-testide IT-andmebaasist, mõjuhinnangu arvutamiseks kasutatavate standardväärtuste andmebaasist ning võimaldab süstemaatiliselt jälgida arvutatud mõju, analüütilisi aruandeid ja mõju simulatsioone. Platvormi lahutamatu osa moodustab lisaks andmebaasile portaali, mis on pühendatud parema õigusloome võrgustikku kuuluvate riiklike ekspertide vahelisele vastastikusele teabevahetusele ja kogemuste vahetamisele.

Kõiki meetmeid rakendatakse tehnilise abi projektide kaudu. 9 C1.1.1. R1-I2 Siht Uue tegevuskava meetmete rakendamine maksuväliste ja maksutaoliste lõivude vähendamiseks Arv (eurodes) 0 132 722 808 4. kv 2023 Ettevõtluskeskkonna hindamise oluline element on erinevad lõivud maksutaoliste lõivude ja haldustasude kujul. Analüüsitakse ja kaalutakse kõiki tasusid, mis tulenevad avalik -õiguslikest õigusnormidest, mida ettevõtjad maksavad keskvalitsusasutustele, kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele või muudele avaliku võimu organitele.

Uues/teises maksutaoliste lõivude ja maksutaoliste lõivude vähendamise tegevuskavas ettevõtjate maksutaolistest lõivudest ja maksutaolistest lõivudest tuleneva koormuse vähendamiseks võetavate meetmete rakendamise tulemusena vähendatakse otseseid kulusid vähemalt 132 722 808 eurot. 10 C1.1.1. R1-I2 Siht Ettevõtjate halduskoormuse vähendamise uues/viiendas tegevuskavas sätestatud esimeste meetmete rakendamine Arv (eurodes) 0 132 722 808 4. kv 2024 Halduskoormuse vähendamist käsitleva uue/viienda tegevuskava väljatöötamisel jätkatakse erasektori jaoks kõige koormavamaks peetavate haldusprotsesside optimeerimist ja digiteerimist. See loob ettevõtjatele soodsama õigus- ja halduskeskkonna, jätkates halduskoormuse vähendamise, lihtsustamise ja äritegevuse odavamaks muutmise meetmete rakendamist.



Uues/viiendas majanduse halduskoormuse vähendamise tegevuskavas sätestatud meetmete rakendamine vähendab ettevõtjate koormust vähemalt 132 722 808 EUR võrra. Meetmete rakendamine tagatakse majandus- ja säästva arengu ministeeriumi ning digitaalühiskonna arendamise keskasutuse vahelise koostöö kaudu. 11 C1.1.1. R1-I2 Siht Uues/viiendas tegevuskavas sätestatud teise meetmepaketi rakendamine ettevõtjate halduskoormuse edasiseks vähendamiseks Arv (eurodes) 132 722 808 265 445 617 4. kv 2025 Uues/viiendas majanduse halduskoormuse vähendamise tegevuskavas sätestatud meetmete rakendamine vähendab ettevõtjate koormust vähemalt 132 722 808 EUR võrra võrreldes 2024. aasta 4. kvartaliks seatud eesmärgiga.

Kõnealune koormuse vähendamine saavutatakse haldusprotsesside optimeerimise ja digiteerimise kaudu, mis on mõõtmis- ja analüüsiprotsessi käigus tunnistatud erasektori jaoks kõige koormavamaks. Meetmete rakendamine tagatakse majandus- ja säästva arengu ministeeriumi ning digitaalühiskonna arendamise keskasutuse vahelise koostöö kaudu. 12 C1.1.1. R2 Siht Vähemalt 50 kutseteenuste regulatiivse nõude lihtsustamine või tühistamine Number 250 300 4. kv 2024 2019. ja 2020. aasta teenusteturgude liberaliseerimise tegevuskavade rakendamine, võttes koostöös Maailmapangaga arvesse tehnilise abi projekti soovitusi ning samuti soovitusi, mis käsitlevad järgmist:

- kutsekodade registreerimis- ja liikmekulud;

- killustunud ainuõigused üksikutel kutsealadel (nt arhitektid ja insenerid);

- ülikoolijärgse kutseeksami tegemine (nt arhitektid ja insenerid);

- piirangud maksunõustajate omandi- ja juhtimishuvidele või hääletusõigustele. 13 C1.1.1. R3 Eesmärk

Millega luuakse strateegiline raamistik erainvesteeringute edendamiseks Digitaalse platvormi investeeringute hoogustamise ja kasutuselevõtu tegevuskava vastuvõtmine, et koordineerida ja tagada investeeringute tõhus edendamine ja toetamine rahvusvahelisel, riiklikul ja piirkondlikul tasandil. 4. kv 2024 Luuakse analüüsil ja soovitustel põhinev strateegiline raamistik erainvesteeringute edendamiseks, mis koosneb investeeringute edendamise riikliku kava (2023-2030) ja investeeringute suurendamise tegevuskava (2023-2028) vastuvõtmisest ja avaldamisest ning uue investeeringute soodustamise seaduse jõustumisest ning toimiva digitaalse platvormi kasutuselevõtmisest koordineerimiseks ja tõhusaks rahvusvaheliseks, riiklikuks ja piirkondlikuks investeeringute edendamiseks ja toetamiseks.





14 C1.1.1. R4-I1 Eesmärk Konkursikutsete avaldamine keskkonnasõbralikele tegevustele suunatud investeeringute rahastamiseks koos taotlejate ja projektide jaoks kehtestatud abikõlblikkuse kriteeriumidega (sh DNSH vastavuskriteeriumid) Toetustaotluste esitamise kutse avaldamine 2. kv 2022 Konkursikutsete algatamine toetuste saamiseks, et toetada VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate üleminekut keskkonnahoidlikule majandusele. Toetustega toetatakse keskkonnasäästlike tehnoloogiate arendamist ja rakendamist ettevõtete äriprotsessides, et vähendada negatiivset kliima- ja keskkonnamõju, edendada säästvat tootmist, suurendada tööhõivet jätkusuutlikumatel töökohtadel ning tugevdada kohalikku ja piirkondlikku konkurentsivõimet (kooskõlas ELi taksonoomiaga).

Valiku-/kõlblikkuskriteeriumid peavad kajastama RRF määruse VI ja VII lisas sätestatud kohaldatavate sekkumisvaldkondade nõudeid ning tagama, et toetatavad projektid vastavad DNSH tehnilistele suunistele (2021/C58/01), kasutades kõrvalejätmise loetelu ning asjaomaste ELi ja riiklike keskkonnaalaste õigusaktide järgimise nõuet.

Selle meetmega ei toetata investeeringuid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) reguleerimisalasse kuuluvatesse käitistesse.

Toetustega toetatakse erasektori ettevõtjate investeeringuid, mille eesmärk on:

- ringmajandusele keskenduvad projektid, integreerides ressursitõhususe aspektid toodete tootmisse ja olelusringi, sealhulgas esmaste ja teiseste toorainete jätkusuutlik tarnimine, ja/või

- energiamahukate tööstusharude CO2-heite vähendamine ja heitkoguste märkimisväärne vähendamine nendes tööstusharudes, sealhulgas uuenduslike vähese heitega tehnoloogiate tutvustamise kaudu. 15 C1.1.1. R4-I1 Siht Toetuste andmine VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele keskkonnasõbralikele tegevustele suunatud investeeringuteks Number 0 290 4. kv 2024 Vastavalt eesmärgis nr 14 sätestatud rahastamiskõlblikkuse/valikukriteeriumidele toetati vähemalt 250 VKEd ja vähemalt 40 keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjat.

Toetuste jaotuse soovituslik jaotus:

40 % VKEde puhul ja 60 % keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate puhul.

Üksikutele VKEdele antavate ELi toetuste maksimumsumma on kuni 1 000 000 eurot ning üksikisikutest keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele kuni 4 700 000 eurot. Toetuse maksimumtasemed kehtestatakse ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel saadud kogemuste põhjal. 16 C1.1.1. R4-I2 Eesmärk Rahastamisvahendi loomine mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate investeeringute toetamiseks Kokkulepped, mis on avaldatud i) asjaomase ministeeriumi (MINGOR või MINFIN) ja HAMAG BICRO vahel ning ii) asjaomase ministeeriumi (MINGOR või MINFIN) ja HBORi vahel, et tagada soodsad rahastamistingimused investeeringute tegemiseks vajalikele investeeringutele ja käibekapitalile ja/või suurendada ettevõtjate tegevuse mahtu. 1. kv 2022 Meetmega ergutatakse mikro-, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid investeerima uutesse tehnoloogiatesse, kaasaegsete masinate ja seadmete ostmisse ning tootmis- ja teenindusvõimsuse suurendamisse, samuti keskkonnahoidlikule majandusele ülemineku meetmetesse (nt keskkonnahoidliku tehnoloogia kasutuselevõtt, ringmajandusel põhinevate ärimudelite kasutuselevõtt, taastuvad energiaallikad, energiatõhusus).

Selle meetmega ei toetata investeeringuid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) reguleerimisalasse kuuluvatesse käitistesse.

Meede koosneb neljast rahastamisvahendist:

1) Horvaatia VKEde, innovatsiooni ja investeeringute ameti (HAMAG BICRO) otsesed mikrolaenud kuni 100 000 eurot ettevõtjatele, kellel on raskusi juurdepääsuga kommertspankade laenudele. Seda rahastamisvahendit hallatakse HAMAG BICRO muudest vahenditest eraldi tagamaks, et kasutamata vahendeid või kõnealusest rahastamisvahendist tagasisaadavaid vahendeid kasutatakse kapitali tagasimaksmise kaudu sarnastel eesmärkidel ja samade abikõlblikkuse tingimustega seoses keskkonnamõjuga.

2) Horvaatia Rekonstruktsiooni- ja Arengupangalt (HBOR) saadud 100 000 eurot ületavad otselaenud konkreetsetele sihtrühmadele, nagu idufirmad, noored ettevõtjad, naisettevõtjad, investeeringud ebasoodsas olukorras olevatesse piirkondadesse ning teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon, millel on suurem juurdepääs rahastamisele. Seda finantsinstrumenti hallatakse HBORi muudest instrumentidest eraldi tagamaks, et kõiki kasutamata vahendeid või kõnealusest vahendist kapitali tagasimaksmise kaudu tagasisaadavaid vahendeid kasutatakse sarnasel eesmärgil ja samade abikõlblikkustingimustega seoses keskkonnamõjuga.



3) HAMAG BICRO intressitoetus laenude andmiseks mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kes kasutavad olemasolevaid HAMAG BICRO tagatisvahendeid

4) HBORi intressitoetus laenude andmiseks mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kes kasutavad olemasolevaid HBORi laenuprogramme



Keskkonnasäästlikule majandusele üleminekule kaasa aitavate projektide puhul nähakse ette soodsamad laenutingimused kui projektide puhul, mis ei keskendu keskkonnasäästlikule majandusele üleminekule.

Nende rahastamisvahendite kombineerimine muudest ELi või riiklikest allikatest saadava rahastamisega on lubatud tingimusel, et investeeringut ei rahastata topelt.

Mõlemad rahastamisvahendid tagavad käesoleva meetme raames toetatavate tehingute vastavuse tehnilisele juhendile“ Mitte tekitada olulist kahju" (2021/C58/01), kasutades jätkusuutlikkuse hindamist, kõrvalejätmise loetelu ning asjaomaste ELi ja riiklike keskkonnaalaste õigusaktide järgimise nõuet

Meetme kogusummast:

i) vähemalt 27 898 772 eurot eraldatakse keskkonnasõbralike tootmisprotsesside ja ressursitõhususe toetamiseks VKEdes, eeldades, et vähemalt 11 128 934 eurot läheb kasvuhoonegaaside vähendamiseks;

ii) 23 199 509 eurot eraldatakse VKEde abistamiseks tegevuse digitaliseerimisel;

iii) 94 896 808 eurot eraldatakse investeeringuteks, mille eesmärk on tugevdada konkurentsivõimet ja vastupanuvõimet. 17 C1.1.1. R4-I2 Siht Mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antud laenud/intressitoetused Number 0 800 2. kv 2026 Anda 800 laenu/intressitoetust ettevõtjalt HAMAG BICRO mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele kooskõlas vahe-eesmärgis nr 16 määratletud investeerimispõhimõtete ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidega.



18 C1.1.1. R4-I2 Siht Mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antud laenud/intressitoetused Number 0 500 2. kv 2026 Anda 500 laenu/intressitoetust HBORilt mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele kooskõlas vahe-eesmärgis nr 16 määratletud investeerimispõhimõtete ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidega. 19 C1.1.1. R4-I3 Eesmärk Rahastamisvahendi loomine keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate ja suurettevõtjate investeeringute toetamiseks Pädeva ministeeriumi (MINGOR või MINFIN) ja HBORi vaheline leping, millega nähakse ette soodsad (soodustavad) rahastamistingimused ning investeeringuteks ja käibekapitaliks vajalikud tagatised, et teha investeeringuid ja/või suurendada majandustegevuse ulatust. 1. kv 2022 Luuakse uus katusfond, mis on suunatud keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele ja suurettevõtjatele, et anda tagatisi investeerimislaenudele ja käibekapitalilaenudele, mis on vajalikud investeeringute rakendamiseks ning keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate ja suurettevõtjate kasvuks. Kogueraldis katusfondile on 79 633 685 eurot.

Kasutamata vahendeid või kõnealusest rahastamisvahendist kapitali tagasimaksmise kaudu tagasisaadavaid vahendeid kasutatakse samal eesmärgil ja samade abikõlblikkustingimustega seoses keskkonnamõjuga.

Uute investeeringute ja ettevõtluse kasvu stimuleerimiseks luuakse keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele ja suurtele üksustele antud laenude ja väljastatud tasude/preemiate intressitoetuste fond , millele eraldatakse kokku 26 544 562 eurot.



Kavandatud meetmed hõlmavad koostööd finantsvahendajatega (pangad ja liisingufirmad), et saavutada erasektori kaasamise efekt.

Mõlemad rahastamisvahendid tagavad käesoleva meetme raames toetatavate tehingute vastavuse tehnilisele juhendile“ Mitte tekitada olulist kahju" (2021/C58/01), kasutades jätkusuutlikkuse hindamist, kõrvalejätmise loetelu ning asjaomaste ELi ja riiklike keskkonnaalaste õigusaktide järgimise nõuet.

Selle meetmega ei toetata investeeringuid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) reguleerimisalasse kuuluvatesse käitistesse.

Toetusesaajad , kes teenisid eelmisel eelarveaastal rohkem kui 10 % oma tuludest kõrvalejätmist põhjustavasse loetellu kantud tegevustest või varadest, võtavad vastu ja avaldavad rohelisele majandusele ülemineku kavad.

Meetme kogusummast:

i) vähemalt 26 544 562 eurot eraldatakse keskkonnasõbralike tootmisprotsesside ja ressursitõhususe toetamiseks keskmise turukapitalisatsiooniga ja suurettevõtetes, eeldades, et vähemalt 10 617 824 eurot läheb kasvuhoonegaaside vähendamiseks;

ii) 79 633 685 eurot eraldatakse investeeringuteks, mille eesmärk on tugevdada konkurentsivõimet ja vastupanuvõimet. 20 C1.1.1. R4-I3 Siht Keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate ja suurettevõtjate toetatud projektide arv Number 0 150 2. kv 2026 Vähemalt 150 keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate ja suurte üksuste projekti (kogusummas vähemalt 331 807 021), mis on kaetud investeeringute tagatisfondi tagatiste/toetustega, ja projektide tööfondid kooskõlas investeerimispoliitika ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidega asjaomase vahe-eesmärgi raames. 21 C1.1.1. R4-I4 Eesmärk Rahastamisvahendi loomine avaliku sektori asutuste soodsamaks rahastamiseks Pädeva ministeeriumi (MINGOR või MINFIN) ja HBORi vaheline leping, mis sisaldab tegevuste ja abisaajate abikõlblikkus- ja kokkusobivuskriteeriume 2. kv 2022 Rahaline toetus riigile või kohalikele, piirkondlikele ja piirkondlikele valitsusüksustele kuuluvatele ettevõtetele ja institutsioonidele, kellel on soodsad tingimused investeeringute stimuleerimiseks i) vajalikesse majandus-, munitsipaal-, transpordi- ja sotsiaaltaristutesse ning ii) uutesse tehnoloogiatesse ja süsteemidesse, mis on vajalikud avaliku sektori asutuste tõhususe suurendamiseks, et parandada avalike teenuste kvaliteeti ja vähendada avaliku sektori rahastamise kulusid.

Meede hõlmab ka investeeringuid avaliku sektori keskkonnasäästlikule majandusele ülemineku projektidesse, nagu keskkonnasäästliku tehnoloogia kasutuselevõtt, ringmajanduse ärimudelite kasutuselevõtt, taastuvad energiaallikad ja energiatõhusus.

Rahastamisvahenditega tagatakse käesoleva meetme alusel toetust saavate toetusesaajate vastavus tehnilisele juhendile“ Mitte tekitada olulist kahju" (2021/C58/01), kasutades jätkusuutlikkuse hindamist, asjaomaste ELi ja riiklike keskkonnaalaste õigusaktide järgimise nõuet ning nõuet, et toetusesaajad, kes said eelmisel eelarveaastal rohkem kui 10 % oma tuludest kõrvalejätmist põhjustavasse loetellu kantud tegevustest või varadest, võtaksid vastu ja avaldaksid rohelise üleminekukava.

Selle meetmega ei toetata investeeringuid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) reguleerimisalasse kuuluvatesse käitistesse.

Meetme kogusummast:

i) vähemalt 7 963 368 eurot on ette nähtud keskkonnasõbralike projektide toetamiseks, eeldades, et vähemalt 3 185 347 eurot läheb kasvuhoonegaaside vähendamiseks; ii) 18 581 193 eurot eraldatakse investeeringuteks, mille eesmärk on parandada taristu jätkusuutlikkust ja kvaliteeti. Selline rahaliste vahendite jaotamine määratletakse nii HBOR lepingus kui ka finantsvahendajatega (pangad ja liisingufirmad) sõlmitud lepingutes. 22 C1.1.1. R4-I4 Siht Avaliku sektori projektidele antud laenud Number 0 132 722 808 2. kv 2026 HBOR annab avaliku sektori projektidele vähemalt 132 722 808 eurot subsideeritud laene kooskõlas vahe-eesmärgi nr 21 investeerimispoliitika ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidega. 23 C1.1.1. R5-I1 Eesmärk Omakapitali ja kvaasiomakapitali rahastamisvahendi loomine pädevate ministeeriumide (MINGOR või MINFIN) ja HBORi vahel avaldatud kokkulepe riskikapitalifondidesse investeerimiseks, koostöös EIFiga välja töötatud olemasolevate erakapitali investeerimisfondide suurendamiseks ja/või uute fondide ja/või kaasinvesteeringute arendamiseks. 4. kv 2022 Osana olemasolevast koostööst Euroopa Investeerimisfondiga (EIF) loob HBOR rahastamisvahendi, mille eesmärk on suurendada või saavutada Horvaatia turul tegutsevate börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate fondide ja riskikapitalifondide maksimaalne suurus ning luua uusi fonde ja/või kaasinvesteeringuid.

Börsivälistesse ettevõtetesse investeerivad fondid ja riskikapitalifondid luuakse erainvestorite osalusega 30 % võrreldes konkreetse fondi sihtsuurusega.

Rahastamisvahenditega tagatakse käesoleva meetme alusel toetust saavate toetusesaajate vastavus tehnilisele juhendile“ Mitte tekitada olulist kahju" (2021/C58/01), kasutades jätkusuutlikkuse hindamist, asjaomaste ELi ja riiklike keskkonnaalaste õigusaktide järgimise nõuet ning nõuet, et toetusesaajad, kes said eelmisel eelarveaastal rohkem kui 10 % oma tuludest kõrvalejätmist põhjustavasse loetellu kantud tegevustest või varadest, võtaksid vastu ja avaldaksid rohelise üleminekukava.

Selle meetmega ei toetata investeeringuid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) reguleerimisalasse kuuluvatesse käitistesse.

Kõik tegevused on suunatud „finantsiliselt elujõulistele“ projektidele, mille rahalise elujõulisuse määravad fondihaldusettevõtjad kooskõlas EIFi ja HBORi kehtestatud investeerimispõhimõtetega. Investeeringu rakendamisel tagab HBOR vahendite kasutamise vastavalt meetme kirjelduses kirjeldatud piirangutele ning rahastamisvahendis VKEde, keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate ja suurte ettevõtjate puhul kirjeldatud väljajätmise loetelule. 24 C1.1.1. R5-I1 Siht Omakapitali- ja kvaasiomakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringud Number 0 29 862 632 2. kv 2026 29 862 632 eurot investeeringut omakapitali ja/või kvaasikapitali era- ja riskikapitalifondidesse või kaasinvesteeringut koos fondidega, mis kõik vastavad asjaomases vahe-eesmärgis nr 23 määratletud investeerimispõhimõtetele ja kõlblikkuskriteeriumidele. 25 C1.1.1. R6 Eesmärk õigusraamistiku paranemisele. Elektroonilise meedia seaduse ning autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste seaduse jõustumine 2. kv 2022 Elektroonilise meedia seaduse ning autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste seaduse muudatustega toetatakse kultuuri- ja loomesektori ettevõtjaid nende tegevuse kohandamisel digitaalse ühtse turu ning ELi ja Horvaatia uue õigusraamistikuga, suurendades suutlikkust kohaneda uute ettevõtlustingimustega ja need kiiresti muuta, saavutades konkurentsivõime ja kasutades ära turu potentsiaali. 26 C1.1.1. R6-I1 Siht Investeeringud kultuuri- ja loomemajanduse ümberkujundamisse ja konkurentsivõimesse Number 0 100 2. kv 2026 Vähemalt 100 toetusmeedet mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning muudele juriidilistele ja füüsilistele isikutele (kultuuri- ja loomemajanduses, mis hõlmab arhitektuuri, audiovisuaaltegevust, sealhulgas videomänge, meediat, pärandit, disaini, lavakunsti, raamatuid ja kirjastamist, rakendus- ja visuaalkunsti), et tugevdada nende suutlikkust kohaneda digitaalse ühtse turu uue reguleeriva ja õigusraamistikuga ning luua, edendada ja levitada uusi innovatiivseid tooteid ja teenuseid.



27 C1.1.1. R6-I2 Eesmärk Faktikontrollisüsteemi loomine Kehtestatud faktikontrollisüsteem 2. kv 2026 Selleks et aidata võidelda väärinfo vastu, loob Elektroonilise Meedia Amet meedias faktide kontrollimise süsteemi, mis hõlmab menetluste ja eeskirjade väljatöötamist, registrite loomist ja faktikontrollijate digitaalse pädevuse suutlikkuse suurendamist, tehnoloogiliste programmide, platvormide ja meedia sidesüsteemide arendamist ning andmebaasi loomist.

Elektrooniline meediaagentuur loob andmebaasi ning omandistruktuuride ja rahastamisallikate avalikustamise süsteemi, mis hõlmab kohustatud isikute registri loomist ja kõigi vajalike tehniliste eeltingimuste esitamist, et kõik meediakanalid saaksid täita oma kohustusi lihtsal ja tõhusal viisil. 28 C1.1.2. R1 Eesmärk Teadus- ja arendustegevuse õigusraamistiku muutmine ja täiendamine; D maksusoodustus Uurimis- ja arendusprojektidele antava riigiabi seaduse muutmise seaduse jõustumine 4. kv 2024 Selleks et suurendada teadus- ja arendustegevusse ning teadus- ja arendustegevusse investeerivate ettevõtete arvu, jõustub teadus- ja arendustegevusse tehtavate erainvesteeringute suurendamine, teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute õigusliku raamistiku muutmine ning arengumaksusoodustused. Riigiabiseaduse muudatused tehakse kehtiva maksusoodustuste süsteemi asjakohasuse ja tõhususe analüüsi tulemuste põhjal ning neisse kaasatakse asjaomased sidusrühmad, eelkõige MFIN ja maksuamet. MINGOR valmistab ette seadusemuudatused ja esitab need parlamentaarsele menetlusele. 29 C1.1.2. R2-I2 Siht VKEde toetamine juhtimissuutlikkuse suurendamisel Number 0 150