ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 10.9.2009 
SEK(2009) 937 
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
Lisatud dokumentidele: 
NÕUKOGU MÄÄRUS 
 
Muudetud ettepanek:  
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
 
mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURO DAC-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) 
nr […/…] [, millega kehtestatakse kritee riumid ja mehhanismid selle liikmesriigi 
määramiseks, kes vastutab mõnes liikmes riigis kolmanda riigi kodaniku või 
kodakondsuseta isiku esitatud ra hvusvahelise kaitse taotluse  läbivaatamise eest,] tõhusa 
kohaldamise eesmärgil 
 
(uuesti sõnastatud) 
 
ja 
 
ettepanek: 
 
NÕUKOGU OTSUS, 
 
mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Euro poli taotlusi sõrmejälgede 
andmete võrdlemiseks EURODAC-süstee mi andmetega õigu skaitse eesmärgil 
   
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE  
   
{KOM(2009) 342 lõplik} 
{KOM(2009) 344 lõplik} 
{SEK(2009) 936}  
ET 2   ET 1. PROBLEEMIASETUS 
Justiits- ja siseküsimuste nõukogu segakom itee 12.–13. juuni 2007. aastal peetud kohtumise 
järeldustes leiti, et turvalis use parandamise ja terrorismivas tase võitluse eesmärgi täielikuks 
saavutamiseks tuleks liikmesriikide politsei- ja õiguskaitseasutustele ning Europolile teatavatel tingimustel anda juurdepääs EU RODAC-süsteemile, kui nad oma tööülesannete 
käigus tegelevad terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja 
uurimisega. Seetõttu kutsus segakomitee komisjoni  üles esitama võimalikult kiiresti vajalikud 
ettepanekud kõnealuse eesmärgi saavutamiseks. 
Õiguskaitseasutuste juurdepääsu puudumine EU RODAC-süsteemile terrorismi ja muude 
raskete kuritegude vastases võitluses toodi ühe puudusena välja ka komisjoni 24. novembri 
2005. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlame ndile (justiits- ja siseküsimuste valdkonna 
Euroopa andmebaaside suurema tõhususe, tugevdatud koostalitusvõime ja koostoime kohta)
1.  
EURODAC-süsteem on kogu ühendus t hõlmav varjupaigataotlejate  sõrmejälgede võrdlemise 
süsteem. See loodi 15. detsembril 2000. aastal jõustunud EURODACi määrusega, mida 
kasutatakse kõikides Dublini õigustikku kohaldav ates riikides. EURODAC-süsteem loodi, et 
on hõlbustada Dublini määruse2 kohaldamist, mille eesmärk on kehtestada selge ja toimiv 
mehhanism selle liikmesriigi määramiseks, ke s vastutab varjupaigataotluse läbivaatamise 
eest, hoida ära meelepärase varjupaiga otsimist  ja tagada tõhus juurdepääs asjakohastele 
menetlustele. Eesmärk saavutatakse kolmandate  riikide kodanike sõrmejälgede tuvastamise 
süsteemi abil, kohaldades nime tatud määrust kõnealuste kodani ke suhtes sõrmejälgede 
säilitamise, võrdlemise ja kustutamise rangelt  kindlaksmääratud ja üh tlustatud eeskirjade 
alusel.  
Andmebaas sisaldab ainult järg mist teavet: sõrmejälgede andmed, päritoluliikmesriik, 
varjupaigataotluse esitamise koht ja kuupäe v, sugu, päritoluliik mesriigis kasutatud 
viitenumber, sõrmejälgede võtmise kuupäev ja sõrmejälgede andmete kesksüsteemi edastamise kuupäev. 
Õiguskorra tagamisel on liikmesriikidel juur depääs varjupaigataotle jate sõrmejälgede 
andmebaasidele riiklikul tasandil, kuid juurdepääs teiste liikmesriikide andmebaasidele on keerulisem. 
Kuigi teatavate ELi vahenditega võimaldatakse praegu liikmesriigil teostada päringuid 
sõrmejälgede ja muude õiguskaitsega seot ud andmete kohta, mis on teise liikmesriigi 
andmebaasis, esinevad andmebaasi struktuuris puudused te abe võrdlemisel ja isiku 
tuvastamisel , kui varjupaigataotlejate andmeid vaheta takse piiriüleselt, ning tulemuseks on 
aeganõudvate ja ülemäära keerukate menetluste  kasutamine sellises koostöös. 
Andmebaasi struktuuris esinevad  puudused teabe võrdlemisel ja isiku tuvastamisel ilmnevad 
selles, et praegu ei ole olemas ühtegi süsteemi,  millele õiguskaitseasutustel oleks juurdepääs 
ja mis võimaldaks määrata kindlaks liikmesriigi, kellel on teavet asjaomase varjupaigataotleja kohta. Kui mõne liikmesriigi automaatse sõrmejälgede tuvastamise süsteemi poolt nõukogu otsuse 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõ ige seoses terrorismi- ja 
piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (Prü mi otsus)) kohaselt te htud päring ei anna 
                                                
 
1 KOM(2005) 597, lk 6.  
2 ELT L 50, 25.2.2003, lk 1. 
ET 3   ET tulemusi, ei ole kindel, et asjaomast teavet ei ole ühelgi liikmesriigil. Seetõttu jäävad 
õiguskaitseasutused teadmatusse nii selle suhtes , kas asjaomane teave on olemas ja millisel 
liikmesriigil see teave on, kui ka selle suhtes, kas teave on sama isiku kohta. Õiguskaitseametnik saab teabe olemasolust mõne  teise liikmesriigi andmebaasis teada ainult 
siis, kui õiguskaitseasutus esitab teistele l iikmesriikidele vastastikuse õigusabi taotluse 
sooritada oma andmebaasides päring ja ed astada asjaomane teave kriminaalasjades 
vastastikuse õigusabi konventsiooni
3 kohaselt. Nõukogu raamotsust 2006/960/JSK 
õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitust eabe vahetamise lihtsustamise kohta (raamotsus 
2006/960) saab kasutada ainult siis, kui varjupa igataotleja kohta andmeid omav liikmesriik on 
teada. 
Koostööd takistab ka see, et olemasolevad va hendid ei võimalda kõneal ust teavet vahetada 
kiiresti ja lihtsamalt.  Kui Prümi otsuse kohane otsing ei anna tulemust, on ainus liikmesriigi 
käsutuses olev võimalus esitada teistele liikme sriikidele vastastikuse õigusabi taotlus. Kui 
puuduvad tõhusad vahendid, et määrata kindlaks, kas mõnel teisel liik mesriigil on teavet, on 
ametiasutuste tegevus ülemäära kulukas, aeganõ udev ja ohustab seega oluliselt õigusaktide 
kohaldamist. Teabe õigeaegne kättesaadavus on eriti tähtis, et hoida ära kahju tekitamine 
isikutele või kaupadele või vält ida elutähtsa infrastruktuuri kahj ustamist. Kiire juurdepääs on 
vajalik ka raske kuriteo tõendite hävitamise või raske kuriteo toimepanemise vältimiseks.  
2. SUBSIDIAARSUSE  ANALÜÜS 
ELi õigus võtta kõnealuses valdkonnas meet meid on tagatud Euroopa Liidu lepingu VI 
jaotisega (politseikoostöö ja õigusalase koostöö kohta kriminaalasjades). Praegu 
politseikoostöö valdkonnas kohaldatavad ELi õigusaktid ei ole piisavad, et lihtsustada liikmesriikide koostööd päringute tegemisel varj upaigataotlejate sõrmejälgede andmete kohta 
ja kõnealuste andmete vahetamisel. Asjakoh aste meetmeteta ELi tasandil ei suuda 
õiguskaitseasutused kõrvalda da praegu andmebaasi struktuur is esinevaid puudusi teabe 
võrdlemisel ja isiku tuvastamisel.  
Europoli väitel piiriüleste kuritegude arv kasvab ja see kujutab meie ühiskonnale üht suurimat 
ohtu. Liikmesriikide õiguskaitseasutuste piisav a ja tõhusa koostööta, mille hulka kuulub ka 
juurdepääs mõnes teises liikmesriigis säilit atavale asjakohasele teabele, on kõnealustel 
asutustel väga raske, kui mitte võimatu, võidelda tulemuslikult piiriülese kuritegevusega. Selliste kuritegude olemuse tõttu on liikmesriiki de koostöö tagamiseks vaja võtta meetmeid 
ELi tasandil. 
Lisaks sellele aitavad ELi tasandil võetava d meetmed kindlustada ühtlustatud sätete 
kohaldamise andmekaitse tagamisel, sest kui lii kmesriigid peaksid õigusaktid vastu võtma 
iseseisvalt, oleks andmekaitse ühtlast taset raske saavutada.  
Isegi juhul, kui selliste või malike varjupaigataotlejate ar v, kes võivad olla segatud 
piiriülestesse terroriaktidesse või muudesse rasketesse  kuritegudesse, ei ole väga suur, peaksid 
selliste kuritegude raskus ning mõju ühiskonnale  ja igapäevaelule piisavalt õigustama ELi 
tasandil võetavaid meetmeid. 
                                                
 
3 Nõukogu akt, 29. mai 2000, millega kehtestatakse Euroopa Liidu lepingu artikli 34 kohane 
konventsioon Euroopa Liidu riikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades (EÜT C 197, 
12.7.2000, lk 1). 
ET 4   ET 3. ALGATUSE  EESMÄRGID 
Üldised eesmärgid on järgmised:  
• terroriaktide ja muude rask ete kuritegude vältimine, avastamine ja uurimine; 
• terroriaktide ja muude rasket e kuritegude ohvrite kaitse. 
Konkreetsed eesmärgid on järgmised: 
• suurendada ELis turvalisust, võttes selleks järgmisi meetmeid: lihtsustada teatavatesse 
kategooriatesse kuuluvate kolma ndate riikide kodanike isi kusamasuse kontrollimist ja 
vähendada andmebaasi struktuuris esinev aid puudusi teabe võrdlemisel ning tagada 
kiiremad ja lihtsamad mene tlused kõnealuste isikute isi kusamasuse kontrollimiseks; 
• lihtsustada ohvrite isikusamasuse kindlak stegemist, kasutades samu vahendeid. 
Eespool nimetatud poliitikaeesmärkide saav utamise poole püüeldes tuleks tagada, et 
kehtestatakse juurdepääsutingimused ja kaits emeetmed, millega kaitstakse alati põhiõigusi, 
eelkõige varjupaigaõigust ja õigust isikuandmete kaitsele. 
4. VALIKUVÕIMALUSED  POLIITIKA  ELLUVIIMISEKS 
4.1. Probleemi lahendamisest hoidumine ELi tasandil – praeguse olukorra 
säilitamine (valikuvõimalus A) 
Selle valikuvõimalusega ei kaasne ELi meetme te võtmist. Isikusamasuse kindlakstegemine ja 
kontrollimine nõuaksid endiselt pa lju aega, menetlus oleks ka edaspidi liigselt keerukas ja 
selle tulemused ebakindlad.  
4.2. EURODAC-süsteemile juurdepääsu regul eerimine õiguskaitse eesmärkidel 
(valikuvõimalus B) 
Kõnealuse valikuvõimalusega luuakse alus l iikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli 
tingimusjuurdepääsule EURODAC-süsteemile , muutes EURODACi määrust ning 
reguleerides lisatud nõukogu otsuse ettepane kuga tegelikku juurdepääsu ja EURODAC-
süsteemis säilitatavate isikuandmete kasutami st. Kui tuvastatakse kokkulangevus, esitatakse 
EURODAC-süsteemis leiduvad andmeliigid. Tu lemusliku päringuga kaasnevaid lisateabe 
taotlusi ei käsitletaks nõukogu otsuse ette panekus, vaid neid reguleeritaks pigem 
olemasolevate vahenditega, nagu raamotsusega 2 006/960 ja vastastikuse õigusabi taotlustega.  
Selle valikuvõimalusega on seotud veel kaks  lahendust: i) võimaldada otsinguid EURODAC-
süsteemis ainult sõrmejälgede alusel või ii) võimaldada otsinguid nii sõrmejälgede kui ka latentsete sõrmejälgede alusel. Praegu ei ol e EURODAC-süsteemis võimalik teostada otsingut 
latentsete sõrmejälgede alusel ja see võimalus tuleks süsteemi lisada. Õiguskaitse seisukohast on otsing latentse sõrmejälje alusel väga olulin e, sest kuriteopaigalt leitakse tavaliselt ainult 
latentseid sõrmejälgi. 
ET 5   ET 4.3. EURODAC-süsteemile j uurdepääsu reguleerimine  õiguskaitse eesmärkidel ja 
lisateabe vahetamine varjupaigatao tlejate kohta (valikuvõimalus C)  
Kõnealuse valikuvõimalusega luuakse alus l iikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli 
tingimusjuurdepääsule EURODAC-süsteemile , muutes EURODACi määrust ning 
reguleerides lisatud nõukogu otsuse ettepane kuga tegelikku juurdepääsu ja EURODAC-
süsteemis säilitatavate isikuandmete kasutami st. Kui tuvastatakse kokkulangevus, esitatakse 
EURODAC-süsteemis leiduvad andmeliigid. Ette panekuga luuakse ka asjakohane menetlus, 
mille käigus taotluse esitanud liikmesriik ei es ita lisateabe taotlust olemasolevaid vahendeid 
kasutades, nagu see oleks valikuvõimaluse B puhul, vaid võib kokkulangevuse korral paluda 
päritoluliikmesriigilt lisateavet varjupaigat aotleja kohta, kellele sõrmejälg kuulub.  
Nii nagu valikuvõimalusega B on ka selle valikuvõimalusega seotud veel kaks lahendust: 
i) võimaldada otsinguid EURODAC-süsteemis ainu lt sõrmejälgede alusel või ii) võimaldada 
otsinguid nii sõrmejälgede kui ka latentsete sõrmejälgede alusel. 
4.4. Riiklikele varjupaigataot lejate andmebaasidele  juurdepääsu reguleerimine 
õiguskaitse eesmärkidel  (valikuvõimalus D)  
Selle valikuvõimalusega luuakse detsentr aliseeritud võrgustik, mis võimaldaks igal 
liikmesriigil teha automaatselt otsinguid kõikide  teiste liikmesriikide varjupaigataotlejate 
andmebaasides.  Iga liikmesriik peaks looma eraldi r iikliku andmebaasi, mida kasutatakse 
ainult õiguskaitse eesmärkidel, ja mehha nismi kõikide liikmesriikide andmebaaside 
ühendamiseks ühte võrgustikku.  Uus võrgustik kopeeriks EURODA C-süsteemi salvestatud 
andmete sisu ja EURODAC-süsteemi funktsi oone. See sarnaneks kokkulangevuse või selle 
puudumise tuvastamisel põhinevale süsteemile, mis kehtestati Prümi otsusega. Juurdepääsu 
lisateabele reguleeritaks EURO DACi otsuse erisätete või olemasolevate vahenditega.  
Kõnealuse valikuvõimalusega seotud kulud oleksid liiga suured. Igas liikmesriigis tuleks luua 
eraldi andmebaas ja keerukas võrgustik, millega ühendatakse omavahel kõikide liikmesriikide kõnealused andmebaasid. Tundub, et ei ole vajalik ja asjakohane luua tä iesti uus ja keerukas 
tehniline võrgustik, kui selle ai nsaks põhjuseks on asjaolu, et õi guskaitseasutus saaks otsida 
teavet, mis mõnes andmebaasis on juba olemas. Seetõttu ei peeta kõnealust valikuvõimalust 
proportsionaalseks ja see jäetakse praegu kõrvale. 
5. MÕJU
 HINDAMINE 
Kavandatavate valikuvõimaluste mõju hinna takse järgmiste krit eeriumide alusel: 
– suurendada ELis turvalisust, võttes selleks järgmisi meetmeid: lihtsustada teatavatesse 
kategooriatesse kuuluvate kolma ndate riikide kodanike isi kusamasuse kontrollimist ja 
vähendada andmebaasi struktuuris esin evaid puudujääke teabe võrdlemises;  
– suurendada ELis turvalisust ning lihtsustada ohvrite isi kusamasuse kindlakstegemist 
kõnealuste isikute isikusamasuse kontrollimis e kiiremate ja lihtsamate menetluste abil; 
– mõju põhiõigustele, varjupaigaõigusele ja õigusele isikuandmete kaitsele; 
– rakenduskulud liikmesriikide valitsusasutuste jaoks; 
– ELi eelarve. 
ET 6   ET Valikuvõimalustel B ja C oleks su ur positiivne mõju nii turva lisuse suurendamisele ELis kui 
ka põhiõigustele. Nimetatud valikuvõimalused erinevad aga liikmesriikide jaoks tekkivate 
rakenduskulude poolest, kusjuures valikuvõima lus C on kulukam. Valikuvõimalusega C 
kaasneksid ka kulud uue haldus - ja tehnilise võrgustiku loomiseks, et vahetada lisateavet.  
Need kulud võivad olla väga suured, sest lii kmesriigid peavad tagama kõnealuse teabe 
kättesaadavuse teatava ajavahemiku jooksul. Li saks sellele tuleb tagada teabe õigeaegne 
kättesaadavus erandjuhtudel.  
6. VALIKUVÕIMALUSTE  VÕRDLUS 
Praeguse olukorra säilitamine (meetmete võtmata jätmine) ei paranda turvalisust ELis. Kui 
meetmeid ei võeta, jäävad õiguskaitseasutused  seega teadmatusse nii selle suhtes, kas 
asjaomane teave on olemas ja millisel liikmesriigil see teave on, kui ka selle suhtes, kas teave on sama isiku kohta. Seega puudub õiguskaitseasut ustel ka võimalus kõneal ust teavet saada. 
Võimalus taotleda teistelt liikmesriikid elt hüpoteetilist vastastikust õigusabi on liiga 
aeganõudev ja keerukas, et seda reaalselt kaaluda.  
Valikuvõimalustel B ja C, millega esitatak se vajalikud ettepanekud, et võimaldada 
õiguskaitseasutustele juurdepääs EURODAC-süs teemile, on selge eelis, sest need aitavad 
suurendada turvalisust ELis: ne nde võimalustega lihtsustatakse teatavate kolmandate riikide 
kodanike isikusamasuse kontrollimist ja vähendatakse andmebaasi struktuuris esinevaid puudusi teabe võrdlemisel, tagades kiiremad ja  lihtsamad menetlused kõnealuste isikute 
isikusamasuse kontrollimiseks ning luues või maluse otsingute teostamiseks EURODAC-
süsteemis latentsete sõrmejälgede alusel.  
Kuigi eesmärk oleks võimalik tulemuslikuma lt saavutada valikuvõimaluse C abil, ollakse 
seisukohal, et selle võimaluse rakendamise kulud on valikuvõimalusega B kaasnevatest 
kuludest suuremad. Pealegi ei viita praegu misk i sellele, et raamotsu s 2006/960 ei ole piisav 
vahend lisateabe vahetamiseks.  
Valikuvõimalus B muudaks lisateabe vahetamise võimalikuks ja lihtsaks, võttes samal ajal 
arvesse erandeid ja järgides tingimusi, mida kohaldatakse õiguskaitsealase teabe vahetamise 
suhtes. Ei ole põhjust kehtestada erieeskirju te abe vahetamiseks varjupaigataotlejate kohta. 
Lisaks sellele ei ole põhjust luua lisateabe vahetamiseks uut (kulukamat) korralduslikku ja 
tehnilist võrgustikku, kui pr aegune süsteem on selleks piisav ja asjakohane. See on eelistatud 
valikuvõimalus. 
Selle valikuvõimalusega võiks olla seotud veel  mitu lahendust. Käesolevas mõjuhinnangus ei 
valita nende lahenduste vahel, valiku teevad poliitiliste otsuste tegijad.  
Üks kõnealustest lahendustest on seotud õigusakti  reguleerimisalaga. Reguleerimisala oleks 
piiratud terroriaktide ja  muude raskete kuritegude vältimise,  avastamise ja uurimisega. On 
tehtud ettepanek, et mõiste „muud rasked kuriteod” hõlmaks järgmist: i) Euroopa 
vahistamismääruse raamotsuses esitatud rasket e kuritegude loetelu (liikmesriikide eelistus); 
ii) piiratumat kuritegude loetelu, mis võetaks e vastu kõnealuse otsuse kohaldamiseks ja 
millest jääksid välja kõik kuriteod, mis võiks id olla seotud varjupaigataotlejatega, nagu 
ebaseaduslik riiki sisenemine (kodanikuvabadu ste ekspertide eelistus) või iii) Euroopa 
vahistamismääruses esitatud kuritegude loetelu, millele on lis atud teatavad tagatised 
varjupaigataotlejate jaoks.  
ET 7   ET Teine lahendus on seotud ametiasutustega, kellel on juurdepääs EURODAC-süsteemi 
andmetele. Kõnealused asutused võiksid olla asutused, kes vastutavad  terroriaktide ja muude 
raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eest. Kõnealuste asutuste määramine võiks kuuluda i) täielikult liik mesriikide pädevusse või ii) va jada komisjoni heakskiitu. 
Viimasel juhul peaksid liikme sriigid komisjoni teavitama.  
Kolmas lahendus on seotud õigusakti kohaldamis e kestusega. Nimetatud kolme lahenduse 
peamine erinevus on see, kas nad sisaldavad aja list piirangut (aegumiskl auslit), ja juhul kui 
see nii on, siis sellise piirangu kestus.  
7. JÄRELVALVE
 JA HINDAMINE 
Iga liikmesriik hindab igal aastal EURODAC-süs teemis päringute teostamise tõhusust ning 
viie aasta möödudes pärast määruse jõustumi st vaatab komisjon läbi EUORDAC-süsteemi 
juurdepääsu toimimise ja esitab nõukogule aruande.