Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahelisele partnerlus- ja koostöölepingule allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta /* KOM/2010/0626 lõplik - NLE 2010/0305 */





ET Brüssel 5.11.2010 KOM(2010) 626 lõplik 2010/0305 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahelisele partnerlus- ja koostöölepingule allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta SELETUSKIRI 23. märtsil 2006 volitas nõukogu komisjoni pidama läbirääkimisi kaubandus- ja koostöölepingu sõlmimiseks Iraagi Vabariigiga ning andis selleks läbirääkimissuunised Läbirääkimisi alustati 2006. aasta novembris. Need kulgesid edukalt ning jõudsid lõpule 2009. aasta novembris. Kokku peeti üheksa läbirääkimisvooru. 2009. aasta veebruaris Bagdadis peetud ELi ja Iraagi läbirääkimiste seitsmendas voorus leppisid Iraak ja EL kokku, et tõstavad eelnõu järgus oleva lepingu staatust, asendades lepingu pealkirja „Kaubandus- ja koostööleping” pealkirjaga „Partnerlus- ja koostööleping” ning nähes ette korrapäraselt kohtuva ministrite tasandil koostöönõukogu moodustamise. Nõukogu kiitis heaks nende muudatuste kandmise läbirääkimissuunistesse. EL ja Iraak astuvad partnerlus- ja koostöölepingu (edaspidi „leping”) sõlmimisega üldse esimest korda lepingulisse suhtesse. Lepinguga luuakse õigusraamistik, mis hõlmab valdkondi korrapärasest poliitilisest dialoogist kaubandussuhte, reguleeriva koostöö ja arenguabini. Leping on sõlmitud 10 aastaks, see on pikendatav ja sellega luuakse kindel alus Iraagi ja ELi sidemete tugevdamiseks. Selle eesmärk on arendada poliitilist dialoogi kahepoolsetes, piirkondlikes ja rahvusvahelistes küsimustes, parandada Iraagi ja ELi vahelise kaubanduse tingimusi, toetada oluliste reformide läbiviimist Iraagis ja tema arengut ning toetada tema integreerumist maailmamajandusega. Leping annab tunnistust ELi kindlast soovist aidata kaasa Iraagi ülesehitamisele. ELi jaoks on see Iraagile abi andmise ja ELi ning Iraagi vaheliste suhete süvendamise peamine raamistik. Lepingus sätestatakse peamiselt järgmist: 1. Välis- ja julgeolekupoliitika alane poliitiline dialoog ja koostöö – korrapärase poliitilise dialoogi pidamine ministrite ja vanemametnike tasandil – lepingu peaelemendid on inimõigusi ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevad sätted – terrorismi ning väike- ja kergrelvadega ebaseadusliku kauplemise vastast võitlust ning Rahvusvahelist Kriminaalkohut käsitlevad sätted. 2. Kaubandus ja investeeringud Kuigi Iraak ei kuulu veel Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO), sisaldab leping WTO eeskirjadel põhinevat soodusrežiimita kaubanduskokkulepet, milles siiski nähakse ette teatavad märkimisväärsed soodustused eriti riigihangete ning teenuste ja investeeringute valdkonnas. Kaubandust käsitlevas jaos nähakse ette ka tõhus vaidluste lahendamise mehhanism, mille raames antakse vahekohtule õigust teha siduvaid otsuseid ja kehtestatakse nende täitmise kord. 3. Koostöö mitmes valdkonnas, nagu (järgnev loetelu ei ole täielik): energeetika, transport, investeeringud, inimõigused, haridus, teadus ja tehnoloogia, õigus, vabadus ja turvalisus (s.h varjupaiga- ja rändekoostöö), keskkond, piirkondlik ja kultuurikoostöö. 4. institutsioonilised sätted lepingu rakendamise kohta, millega nähakse ette koostöönõukogu kohtumine ministrite tasandil kord aastas ja koostöönõukogu abistava koostöökomitee loomine. Lepingu artiklis 117 on sätestatud, et kuni lepingu jõustumiseni kohaldatakse selle teatavaid osi ajutiselt. Arvestades lepingu tähtsust, arvab komisjon, et nõukogu peaks veidi viivitama artiklis 117 osutatud teatamisega, et Euroopa Parlament saaks lepingu kohta oma arvamust avaldada. Komisjon on valmis tegema koostööd nõukogu ja Euroopa Parlamendiga, et lepingut saaks ajutiselt kohaldada juba 2011. aastal. 2010/0305 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahelisele partnerlus- ja koostöölepingule allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 207 ja 209 koostoimes artikli 218 lõikega 5, võttes arvesse komisjoni ettepanekut [1] ning arvestades järgmist: (1) 23. märtsil 2006 volitas nõukogu komisjoni pidama läbirääkimisi kaubandus- ja koostöölepingu sõlmimiseks Iraagi Vabariigiga. (2) 27. oktoobril 2009 kiitis nõukogu heaks komisjoni ettepaneku muuta läbirääkimissuuniseid lepingu staatuse tõstmiseks, asendades lepingu senise pealkirja pealkirjaga „Partnerlus- ja koostööleping” ning nähes ette ministrite tasandil kohtuva koostöönõukogu moodustamise. (3) Partnerlus- ja koostöölepingule (edaspidi „leping”) tuleks alla kirjutada, eeldusel et see hiljem sõlmitakse. Lepingu teatavaid osi tuleks selle ametliku sõlmimise menetluse ajal kohaldada ajutiselt, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahelisele partnerlus- ja koostöölepingule allakirjutamine, eeldusel et nõukogu võtab vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud liidu nimel lepingule alla kirjutama. Artikkel 3 Vastavalt lepingu artiklile 117 kohaldatakse kuni lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni selle artikleid 1 ja 2 ning I, II, III ja V jaotist ajutiselt alates esimesest päevast, mis järgneb kolmandale kuule pärast kuupäeva, millal lepinguosalised on teineteisele teatanud lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Artikkel 4 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval. See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja […] LISA PARTNERLUS- JA KOOSTÖÖLEPING ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahel BELGIA KUNINGRIIK, BULGAARIA VABARIIK, TŠEHHI VABARIIK, TAANI KUNINGRIIK, EESTI VABARIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, PRANTSUSE VABARIIK, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIK, KÜPROSE VABARIIK, LÄTI VABARIIK, LEEDU VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, UNGARI VABARIIK, MALTA VABARIIK, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, POOLA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, RUMEENIA, SLOVEENIA VABARIIK, SLOVAKI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, kes on Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid”, ja EUROOPA LIIT, edaspidi „liit”, ühelt poolt ning IRAAGI VABARIIK, edaspidi „Iraak”, teiselt poolt, edaspidi koos „lepinguosalised”, Preambul Arvestades liidu ja selle liikmesriikide ning Iraagi Vabariigi vahelisi sidemeid ja nende ühiseid väärtusi, tunnistades, et liit ja selle liikmesriigid ning Iraagi Vabariik soovivad neid sidemeid tugevdada ning panna aluse kaubandusele ja koostööle, millega kaasneb poliitiline dialoog, arvestades seda, kui oluliseks lepinguosalised peavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja eesmärke ja põhimõtteid, inimõiguste järgimist, demokraatlikke põhimõtteid ning poliitilisi ja majanduslikke vabadusi, mis on partnerluse tähtsaim alus, kinnitades tahet järgida demokraatlikke põhimõtteid, inimõigusi ja demokraatlikke vabadusi, mis on sätestatud ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes asjaomastes rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates dokumentides, tunnistades majandusliku arenguga kaasneva jätkusuutliku sotsiaalarengu suurt tähtsust, tunnistades lepinguosaliste vahelise koostöö süvendamise tähtsust, ja ühist tahet kindlustada, süvendada ja mitmekesistada oma suhteid vastastikust huvi pakkuvates valdkondades suveräänsuse, võrdsuse, diskrimineerimisest hoidumise, õigusriigi ja hea valitsemistava, looduskeskkonna hoidmise ja vastastikuse kasu alusel, tunnistades vajadust jätkata Iraagi poliitilisi ja majanduslikke reforme ning majanduse taastamist ning vaesemate ja ebasoodsamas olukorras olevate elanikkonnakihtide elutingimuste parandamist, tunnistades vajadust suurendada naiste rolli poliitika, kodanikuõiguste, sotsiaal-, majanduse ja kultuuri valdkonnas ning tugevdada võitlust diskrimineerimise vastu, soovides luua soodsaid tingimusi liidu ja Iraagi Vabariigi vahelise kaubanduse oluliseks arendamiseks ja mitmekesistamiseks ning majandus-, kaubandus-, investeerimis-, teadus- ja tehnoloogia- ning kultuurikoostöö tihendamiseks, seades eesmärgiks edendada kaubandust ja investeeringuid ning üksmeelseid majandussuhteid turumajanduse põhimõtete alusel, võttes arvesse vajadust luua soodsad tingimused äri- ja investeeringutingimuste parandamiseks, olles teadlik vajadusest parandada äritegevust ja investeeringuid mõjutavaid tingimusi ning äriühingute asutamise, tööjõu, teenuste osutamise ja kapitali liikumise tingimusi, võttes arvesse lepinguosaliste õigust reguleerida teenuste osutamist oma territooriumil ja tagada õiguspäraste avaliku korra eesmärkide täitmine, võttes arvesse lepinguosaliste kohustust teostada kaubavahetust vastavalt Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO”) asutamist käsitlevale 15. aprilli 1994. aasta Marrakechi lepingule ja sellega seoses kummagi huvi saavutada Iraagi ühinemine nimetatud lepinguga, tunnistades, et arengmaadel on WTO raames erilised vajadused, tunnistades, et terrorism, organiseeritud kuritegevus, rahapesu ja uimastikaubandus on tõsine oht rahvusvahelisele stabiilsusele ja julgeolekule ning lepinguosaliste koostöö eesmärkide täitmisele, märkides piirkondliku koostöö süvendamise ja tihendamise tähtsust, kinnitades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohaldamisalasse kuuluvad lepingu sätted on siduvad Ühendkuningriigi ja Iirimaa kui eraldiseisvate lepinguosaliste ja mitte Euroopa Liidu liikmete suhtes, välja arvatud juhul, kui Euroopa Liit teatab Iraagile, et nimetatud sätted on Ühendkuningriigi või Iirimaa kui Euroopa Liidu liikme suhtes muutunud siduvaks vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollile Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes. Sama kehtib Taani kohta Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt, ON KOKKU LEPPINUD järgmises: Artikkel 1 Partnerluse loomine 1. Käesolevaga luuakse partnerlus ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahel. 2. Partnerluse eesmärgid on: a. luua sobiv raamistik lepinguosaliste vahelisele poliitilisele dialoogile, mis võimaldab arendada poliitilisi suhteid; b. edendada lepinguosaliste vahel kaubandust, investeerimist ja üksmeelseid majandussuhteid, et soodustada nende majanduse püsivat arengut ning c. panna alus õigus-, majandus-, sotsiaal-, rahandus- ja kultuurikoostööle. Artikkel 2 Alus Inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes asjaomastes rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates dokumentides määratletud demokraatia põhimõtete ja inimõiguste ning õigusriigi põhimõtte austamine on mõlema lepinguosalise sise- ja välispoliitika alus ning käesoleva lepingu oluline osa. I JAOTIS Välis- ja julgeolekupoliitika alane poliitiline dialoog ja koostöö Artikkel 3 Poliitiline dialoog 3. Lepinguosaliste vahel seatakse sisse korrapärane poliitiline dialoog. See tugevdab nendevahelisi suhteid, aitab kaasa koostöö arengule ning suurendab üksteisemõistmist ja ühtekuuluvust. 4. Poliitiline dialoog hõlmab kõiki ühist huvi pakkuvaid küsimusi, eeskätt rahu, välis- ja julgeolekupoliitikat, riigisisest dialoogi ja lepitust, demokraatiat, õigusriiki, inimõigusi, head valitsemistava ning piirkondlikku stabiilsust ja integratsiooni. 5. Poliitilist dialoogi peetakse igal aastal ministrite ja kõrgete ametnike tasandil. Artikkel 4 Terrorismivastane võitlus Lepinguosalised kinnitavad veel kord terrorismivastase võitluse tähtsust ning lepivad kokku teha koostööd terroriaktide ennetamisel ja tõkestamisel kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonide, rahvusvaheliste inimõiguste, humanitaar- ja põgenikeõiguse ning oma riigi õigusaktide ja eeskirjade kohaselt. Koostööd tehakse eelkõige järgmiselt: – ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1373 ja teiste asjaomaste ÜRO resolutsioonide, ÜRO terrorismivastase strateegia, rahvusvaheliste konventsioonide ja rahvusvaheliste aktide täieliku rakendamise raames; – vahetades teavet terrorirühmituste ja nende tugivõrgustike kohta kooskõlas rahvusvaheliste ja siseriiklike õigusaktidega ning – vahetades mõtteid terrorismivastases võitluses kasutatavate vahendite ja meetodite üle (näiteks tehnilised vahendid ja koolitus), samuti vahetades terrorismivastases võitluses saadud kogemusi. Lepinguosaliste eesmärk on saavutada võimalikult kiiresti kokkulepe ÜRO terrorismivastase võitluse tervikliku konventsiooni suhtes. Lepinguosalised on sügavalt mures terrorismi õhutamise üle ja rõhutavad oma kindlat tahet võtta kõiki vajalikke rahvusvahelistele ja siseriiklikele õigusaktidele vastavaid meetmeid sellisest tegevusest tuleneva ohu vähendamiseks. Artikkel 5 Massihävitusrelvade leviku tõkestamine Lepinguosalised on seisukohal, et massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levik riiklike ja valitsusväliste osalejate hulgas on üks tõsisemaid ohte rahvusvahelisele stabiilsusele ja julgeolekule. Seda arvestades lepivad lepinguosalised kokku, et nad teevad koostööd ning võitlevad massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku vastu, tagades desarmeerimist ja tuumarelva leviku tõkestamist käsitlevate rahvusvaheliste lepingute ja kokkulepete ning muude asjakohaste rahvusvaheliste kohustuste täieliku täitmise ja rakendamise siseriiklikul tasandil. Lepinguosalised lepivad kokku, et käesolev säte on käesoleva lepingu oluline osa. Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamiseks ning aitavad sellele kaasa, – võttes meetmeid kõikidele muudele asjaomastele rahvusvahelistele dokumentidele allakirjutamiseks, nende ratifitseerimiseks või vajaduse korral nendega ühinemiseks ning nende täielikuks rakendamiseks; – luues tõhusa siseriikliku ekspordikontrolli süsteemi nii massihävitusrelvadega seotud kaupade transiidi kui ka ekspordi kontrollimiseks, sealhulgas massihävitusrelvadega seotud kahese kasutusega tehnoloogiate lõppkasutuse jälgimiseks, ning kehtestades ekspordikontrolli eeskirjade rikkumise eest tõhusad karistused. Lepinguosalised lepivad kokku, et algatavad korrapärase poliitilise dialoogi eespool nimetatud toimingute toetamiseks ja kooskõlastamiseks. Artikkel 6 Väike- ja kergrelvad 1. Lepinguosalised tunnistavad, et väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseaduslik tootmine, vahendamine ja levitamine ning nende ülemäärane kokkukoondamine, puudulik haldamine, ladude ebapiisav turvamine ja kontrollimatu levik on endiselt tõsiseks ohuks rahule ja rahvusvahelisele julgeolekule. 2. Lepinguosalised nõustuvad järgima ja täielikult täitma oma vastavaid kohustusi, et võidelda väike- ja kergrelvade ning nende laskemoonaga ebaseadusliku kauplemise vastu vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele lepingutele ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele, ning oma kohustusi muude kõnealuses valdkonnas kohaldatavate rahvusvaheliste dokumentide raames, näiteks ÜRO tegevusprogramm väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõikide aspektide ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kohta. 3. Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd ning tagama kooskõlastamise, vastastikuse täiendavuse ja sünergia jõupingutustes, mis on suunatud väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku kaubanduse probleemiga tegelemisele üleilmsel, piirkondlikul, allpiirkondlikul ja riiklikul tasandil, ning lepivad kokku korrapärase poliitilise dialoogi pidamises, mis kuulub nende selles valdkonnas tehtava koostöö juurde ning ühendab seda. Artikkel 7 Rahvusvaheline Kriminaalkohus Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et kõige raskemad rahvusvahelisele üldsusele murettekitavad kuriteod ei tohi jääda karistamata ning et tuleb võtta siseriiklikke ja rahvusvahelisi meetmeid niisuguste tegude eest vastutuselevõtmiseks. Lepinguosalised tunnistavad, et Iraak ei ole veel Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi osalisriik, kuid Iraak kaalub võimalust statuudiga tulevikus ühineda. Selle käigus valmistub Iraak Rooma statuudi ja sellega seotud dokumentidega ühinemiseks ning nende ratifitseerimiseks ja rakendamiseks. Lepinguosalised kinnitavad taas oma kindlat kavatsust teha selles valdkonnas koostööd, vahetades kogemusi siseriiklikes õigusaktides rahvusvahelistest õigusaktidest tulenevate muudatuste tegemise kohta. II JAOTIS KAUBANDUS JA INVESTEERINGUD I jagu Kaubandus I peatükk. Üldsätted Artikkel 8 Kehtivus- ja kohaldamisala Käesolevat peatükki kohaldatakse lepinguosaliste vahelise kaubavahetuse suhtes. Artikkel 9 Tollimaksud Käesoleva peatüki tähenduses hõlmab tollimaks mis tahes maksu või lõivu, mis on kehtestatud kaupade impordi ja ekspordi suhtes või sellega seoses, sealhulgas mis tahes lisamaksu või -lõivu, mis on kehtestatud sellise impordi ja ekspordi suhtes või sellega seoses. Tollimaks ei hõlma: a) maksu, mis on võrdväärne riigisisese maksuga, mis on kehtestatud kooskõlas artikliga 11; b) maksu, mis on kehtestatud kooskõlas käesoleva lepingu II jaotise 1. jao II peatükiga; c) maksu, mis on kehtestatud kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (edaspidi „1994. aasta GATTi kokkulepe”) VI, XVI ja XIX artikli, WTO 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakendamise lepingu, WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu ja WTO kaitsemeetmete lepinguga, WTO põllumajanduslepingu artikliga 5 ning WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppega; d) tasu või muud lõivu, mis kehtestatakse kooskõlas lepinguosalise õigusaktide, 1994. aasta GATTi kokkuleppe VIII artikliga ning selle märkuste ja lisasätetega. Artikkel 10 Enamsoodustusrežiim 1. Pooled kohaldavad kaubavahetuse osas vastastikku enamsoodustusrežiimi kooskõlas 1994. aasta GATTi kokkuleppe I artikli lõikega 1 ning selle märkuste ja lisasätetega. 2. Lõiget 1 ei kohaldata: e) soodustustele, mis on antud selleks, et luua 1994. aasta GATTi kokkuleppe kohane tolliliit või vabakaubanduspiirkond, või sellise liidu või piirkonna loomise tõttu; f) soodustuste suhtes, mis on antud teatavatele riikidele 1994. aasta GATTi kokkuleppe ja muude arengumaid soodustavate rahvusvaheliste kokkulepete kohaselt. Artikkel 11 Võrdne kohtlemine Lepinguosaline tagab teise lepinguosalise kaupade võrdse kohtlemise vastavalt 1994. aasta GATTi kokkuleppe III artiklile ning selle märkustele ja lisasätetele. Selleks inkorporeeritakse 1994. aasta GATTi kokkuleppe III artikkel ning selle märkused ja lisasätted käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks. Artikkel 12 Tariifipoliitika 1. Liitu imporditud Iraagist pärinevate toodete suhtes kohaldatakse liidu enamsoodustusrežiimi kohaseid tollimaksumäärasid. Liitu imporditud Iraagist pärinevate toodetele ei kohaldata niisugust tollimaksu määra, mis on suurem teistele WTO liikmetele 1994. aasta GATTi kokkuleppe I artikli alusel kohaldatavast määrast. 2. Liidust pärinevate toodete importimisel Iraaki kohaldatakse tollimaksu, mis ei ole suurem kui imporditud kaupade suhtes praegu kehtiv 5 % suurune rekonstruktsioonilõiv. 3. Lepinguosalised lepivad kokku, et kuni Iraagi ühinemiseni WTOga võivad nad muuta importkaupadele kehtestatud tollimaksu suurust omavahelise konsulteerimise tulemusel. 4. Kui pärast käesolevale lepingule allakirjutamist kohaldab Iraak imporditud kaupade tollimaksude vähendamisi, eelkõige WTO läbirääkimistest tulenevaid vähendamisi, erga omnes põhimõttel, kohaldatakse liidust pärinevatele importkaupadele selliseid vähendatud tollimaksusid, mis asendavad tollimaksu baasmäära või rekonstruktsioonilõivu alates kuupäevast, mil selliseid vähendamisi kohaldama hakatakse. Artikkel 13 1994. aasta GATTi kokkuleppe asjakohaste sätete kohaldamine Lepinguosalised kohaldavad omavahelistes suhetes järgmisi 1994. aasta GATTi kokkuleppe artikleid, mis inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks: g) V artikkel koos märkuste ja lisasätetega; h) VII artikli lõiked 1, 2, 3, 4a, 4b, 4d ja 5 koos märkuste ja lisasätetega ning 1994. aasta GATTi kokkuleppe VII artikli rakendamise WTO leping koos märkuste ja lisasätetega; i) VIII artikkel koos märkuste ja lisasätetega; j) IX artikkel; k) X artikkel. Artikkel 14 Kaupade kirjeldamise harmoneeritud süsteem Lepinguosaliste vahelise kaubandusega hõlmatud toodete klassifikatsioon esitatakse lepinguosaliste vastavates tariifinomenklatuurides, mida tõlgendatakse kooskõlas Brüsselis 14. juunil 1983 sõlmitud rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni kohase kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemiga. Artikkel 15 Kaupade ajutine import Ilma et see piiraks õigusi ja kohustusi, mis tulenevad lepinguosalisi siduvatest rahvusvahelistest kaupade ajutise impordi konventsioonidest, vabastavad lepinguosalised teise lepinguosalise ajutiselt imporditud kaubad impordi- ja tollimaksudest. Kohaldatakse ajutise impordi korda, arvestades tingimusi, mille alusel asjaomane lepinguosaline on sellistest konventsioonidest tulenevad kohustused võtnud. Artikkel 16 Koguseliste piirangute keeld Liit ja Iraak kaotatavad käesoleva lepingu jõustumisel omavahelises kaubavahetuses kõik impordi- ja ekspordipiirangud, ei kehtesta ega säilita neid ega mingeid muid samasuguse mõjuga meetmeid vastavalt 1994. aasta GATTi kokkuleppe XI artiklile ning selle märkustele ja lisasätetele. Selleks inkorporeeritakse 1994. aasta GATTi kokkuleppe XI artikkel ning selle märkused ja lisasätted käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks. Artikkel 17 Ekspordimaksud Lepinguosaline ei või kohaldada ega kehtestada tollimakse, makse ega muid tasusid ja lõive, mida kohaldatakse seoses kaupade ekspordiga teisele lepinguosalisele. Lepinguosaline ei või kohaldada ega kehtestada riigisiseseid makse, tasusid ja lõive seoses kaupade ekspordiga teisele lepinguosalisele lisaks nendele, mida kohaldatakse riigisiseseks müügiks ettenähtud samasugustele kaupadele. II peatükk. Kaubanduse parandusmeetmed Artikkel 18 Dumpinguvastased meetmed 1. Käesolevas lepingus sätestatu ei takista lepinguosalisel võtmast dumpinguvastaseid ja tasakaalustusmeetmeid vastavalt 1994. aasta GATTi kokkuleppe VI artiklile ning selle märkustele ja lisasätetele, 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakendamise lepingule ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingule. 2. Käesoleva artikli suhtes ei kohaldata lepingu II jaotise VI jagu. Artikkel 19 Kaitsemeetmed 1. Käesolevas lepingus sätestatu ei takista lepinguosalisel võtmast 1994. aasta GATTi kokkuleppe XIX artikli ja WTO kaitsemeetmete lepingu kohaseid meetmeid. 2. Käesoleva artikli suhtes ei kohaldata lepingu II jaotise VI jagu. III peatükk. Erandid Artikkel 20 Üldised erandid Käesolevasse lepingusse inkorporeeritakse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks 1994. aasta GATTi kokkuleppe XX artikkel koos märkuste ja lisasätetega ning 1994. aasta GATTi kokkuleppe XXI artikkel, mida pooled kohaldavad omavahelistes suhetes. IV peatükk. Mittetariifsed meetmed Artikkel 21 Tööstusstandardid, vastavushindamine ja tehnilised eeskirjad 1. Suhe WTO tehniliste kaubandustõkete lepinguga Lepinguosalised kohaldavad omavahelistes suhetes WTO tehniliste kaubandustõkete lepingut, mis inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks. 2. Kehtivus- ja rakendusala Käesolevat peatükki kohaldatakse tehniliste kaubandustõkete lepingus määratletud tehniliste eeskirjade, standardite ja vastavushindamismenetluste väljatöötamisele, vastuvõtmisele ja kohaldamisele. 3. Eesmärgid Lepinguosalised teevad tehniliste eeskirjade, standardite ja vastavushindamismenetluse alal koostööd selleks, et: a) lepinguosaliste vahelise kaubanduse soodustamiseks vähendada tehnilisi kaubandustõkkeid ja vältida uute loomist; b) parandada kaupade toomist teineteise turule, parandades nende ohutust, kvaliteeti ja konkurentsivõimet; c) laiendada rahvusvaheliste tehniliste eeskirjade, standardite ja vastavushindamismenetluste kasutamist, sealhulgas sektorikohaste meetmete võtmist, ning lähtuda nende eeskirjade, standardite ja vastavushindamismenetluste väljatöötamisel rahvusvahelisest heast tavast; d) standardite ja tehniliste eeskirjade vastavushindamismenetluste väljatöötamine, vastuvõtmine ja kohaldamine oleks tehniliste kaubandustõkete lepingu kohaselt läbipaistev ega takistaks lepinguosaliste vahelist kaubandust; e) töötada välja Iraagi tehniliste eeskirjade kehtestamise, standardimise, vastavushindamise, akrediteerimise, metroloogia ja turuseire infrastruktuur; f) kujundada Iraagi ja liidu standardimise ja vastavushindamise alaseid ning reguleerivate asutuste vahelisi töösidemeid; g) aidata kaasa Iraagi institutsioonide osalemisele rahvusvaheliste standardimisorganisatsioonide ja tehniliste kaubandustõkete komitee tegevuses. 4. Tehnilised eeskirjad, standardimine ja vastavushindamismenetlused 4.1 Lepinguosalised tagavad, et tehnilisi eeskirju ei koostata, võeta vastu ega kohaldata selleks, et tekitada või võimaldada tekitada tarbetuid takistusi lepinguosaliste vahelisele kaubandusele vastavalt tehniliste kaubandustõkete lepingule. 4.2 Lepinguosalised ühtlustavad võimaluste piires omavahel standardeid, tehnilisi eeskirju ja vastavushindamismenetlusi. 5. Läbipaistvus ja teatamine 5.1 Lepinguosalised kohaldavad omavahelistes suhetes tehniliste kaubandustõkete lepingus tehniliste eeskirjade, standardite ja vastavushindamismenetluste suhtes sätestatud teabevahetuskohustust. 5.2 Lepinguosalised lepivad kokku vahetada kontaktpunktide kaudu kiirhoiatusi, teaduslikke arvamusi, teateid sündmuste kohta ja muud teavet, mis võib olla oluline nende kaubandussuhete seisukohalt. 5.3 Lepinguosalised võivad teha koostööd kontaktpunktide ning ühiste andmebaaside loomisel ja käitamisel. V peatükk. Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed Artikkel 22 Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed 1. Lepinguosalised teevad koostööd sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonnas eesmärgiga hõlbustada kaubandust, kaitstes inimeste, loomade ja taimede elu ja tervist. Käesolevasse lepingusse inkorporeeritakse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise leping, mida pooled kohaldavad omavahelistes suhetes. 2. Lepinguosalised võivad nõudmisel teha kindlaks ja lahendada konkreetsete sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamisel tekkivad probleemid eesmärgiga saavutada vastastikku rahuldav lahendus. II jagu Teenusekaubandus ja ettevõtlus Artikkel 23 Kohaldamisala 1. Käesolevas jaos nähakse ette lepinguosaliste vahelise teenuskaubanduse ja ettevõtluse järkjärgulise liberaliseerimise meetmed. 2. Jagu kohaldatakse meetmete suhtes, mis mõjutavad teenusekaubandust ja ettevõtlust [2] mis tahes majandustegevuses, välja arvatud: a) tuumamaterjalide kaevandamine, tootmine ja töötlemine; b) relvade, laskemoona ja sõjavarustuse tootmine; c) audiovisuaalsed ja kultuuriteenused; d) koolitusteenused; e) tervishoiu- ja sotsiaalteenused; f) riigisisene merekabotaaž; g) õhutransporditeenused ja neid toetavad teenused, välja arvatud: i) õhusõidukite remondi- ja hooldusteenused, mille ajaks õhusõiduk liiklusest kõrvaldatakse; ii) õhutransporditeenuste müük ja turustamine; iii) arvutipõhise ettetellimissüsteemi (CRS) teenused; iv) maapealse käitlemise teenused; v) õhusõidukite rent koos meeskonnaga; vi) lennujaamateenused ning h) kosmosetransporditeenused. 3. Jao sätteid ei tõlgendata nii, et see seaks kohustusi seoses riigihangetega. 4. Jao sätteid ei kohaldata lepinguosaliste antavatele toetustele. 5. Kooskõlas käesoleva jaoga säilitab kumbki lepinguosaline õiguse reguleerida ja kehtestada uusi norme, et tagada õiguspäraste poliitiliste eesmärkide saavutamine. Artikkel 24 Mõisted Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „teenusekaubandus” on määratletud kui teenuse osutamine järgmistel viisidel: (1) lepinguosalise territooriumilt teise lepinguosalise territooriumile; (2) lepinguosalise territooriumil teise lepinguosalise teenusetarbijale; (3) teise lepinguosalise territooriumil oleva teenust osutava ettevõtte kaudu; (4) ühe lepinguosalise teenuseosutaja poolt füüsiliste isikute kohaloleku kaudu teise lepinguosalise territooriumil. b) „meede” on lepinguosalise mis tahes meede seaduse, määruse, eeskirja, korra, otsuse, haldusmeetme või mõnel muul kujul; c) „lepinguosalise vastu võetud või säilitatud meetmed” on meetmed, mida võtavad: i) keskvalitsus, piirkondlikud või kohalikud omavalitsused ja riiklikud, piirkondlikud või kohalikud ametiasutused ning ii) valitsusvälised asutused keskvalitsuse, piirkondliku või kohaliku omavalitsuse või riikliku, piirkondliku kohaliku ametiasutuse delegeeritud volitusi kasutades; d) „teenused” hõlmavad kõikide teenindusalade kõiki teenuseid, välja arvatud teenused, mida osutatakse valitsuse funktsioonide täitmisel; e) „ettevõtlus” on mis tahes äriline või kutsealane tegevus, mis toimub: i) juriidilise isiku asutamise, omandamise [3] või ülalpidamise kaudu või ii) filiaali või esinduse loomise või ülalpidamise kaudu lepinguosalise territooriumil majandustegevuse eesmärgil; f) „investor” tähendab lepinguosalise füüsilist või juriidilist isikut, kes soovib tegeleda või tegeleb majandustegevusega ettevõtluse kaudu; g) „teenus, mida osutatakse valitsuse funktsioonide täitmisel” on teenus, mida ei osutata kaubanduslikel alustel ega konkureerides ühe või mitme teenuseosutajaga; h) „teenuseosutaja” on lepinguosalise füüsiline või juriidiline isik, kes pakub või osutab teenust; i) „liidu füüsiline isik” on liidu liikmesriigi kodanik vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele ja „Iraagi Vabariigi füüsiline isik” on Iraagi Vabariigi kodanik vastavalt selle õigusaktidele; j) „juriidiline isik” on asjakohaste õigusaktide järgi nõuetekohaselt asutatud või muul viisil korraldatud mis tahes juriidiline üksus kas kasumi saamiseks või muuks otstarbeks, kas era- või riigi omanduses, kaasa arvatud aktsiaselts, usaldusühing, täisühing, ühisettevõte, füüsilisest isikust ettevõtja või ühistu; k) „liidu juriidiline isik” ja „Iraagi Vabariigi juriidiline isik” on juriidiline isik, kes on asutatud vastavalt kas liidu liikmesriigi või Iraagi Vabariigi õigusaktide alusel ja kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või põhitegevuskoht on vastavalt kas Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaldamisalasse kuuluval territooriumil või Iraagi Vabariigi territooriumil; Kui juriidilisel isikul on vastavalt Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaldamisalasse kuuluval territooriumil või Iraagi Vabariigi territooriumil vaid registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või põhitegevuskoht, käsitatakse teda vastavalt liidu või Iraagi Vabariigi või äriühinguna vaid juhul, kui tema tegevus on tegelikult ja pidevalt seotud vastavalt kas liidu või Iraagi Vabariigi majandusega. Eelmisest lõigust olenemata kohaldatakse käesoleva lepingu sätteid väljaspool liitu või Iraagi Vabariiki asutatud laevandusettevõtjate suhtes, mida kontrollivad vastavalt mõne Euroopa Liidu liikmesriigi või Iraagi Vabariigi kodanikud, juhul kui nende laevad on kooskõlas asjakohaste õigusaktidega registreeritud vastavalt Euroopa Liidu liikmesriigis või Iraagi Vabariigis ning sõidavad mõne Euroopa Liidu liikmesriigi või Iraagi Vabariigi lipu all; l) „majandustegevus” ei hõlma valitsuse funktsioonide täitmisega seotud tegevusi, st tegevusi, mis ei toimu kaubanduslikel alustel ja ühe või mitme ettevõtjaga konkureerides; m) „tütarettevõtja” on juriidiline isik, kes on teise juriidilise isiku tegeliku kontrolli all [4]; n) „juriidilise isiku filiaal” on äriüksus, mis ei ole iseseisev juriidiline isik, kuid on laadilt püsiv, näiteks emaettevõtja laiendus, millel on oma juhtkond ja vahendid äritehingute tegemiseks kolmandate isikutega nii, et viimased, kuigi teades, et vajaduse korral on olemas õiguslik side emaettevõtjaga, mille peakontor asub välismaal, ei pea suhtlema otse kõnealuse emaettevõtjaga, vaid võivad teha tehinguid nimetatud laienduseks oleva äriüksusega. Artikkel 25 1. Alates käesoleva lepingu jõustumisest kohtleb liit Iraagi Vabariigi teenuseid ja teenuseosutajaid kooskõlas teenustekaubanduse üldlepingust (edaspidi „GATS”) [5] tulenevate liidu ja tema liikmesriikide turulepääsu ja võrdset kohtlemist käsitlevate erikohustuste loendiga. 2. Kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 3 võimaldab Iraak liidu teenustele, teenuseosutajatele, ettevõtetele ja investoritele tingimusi, mis ei ole halvemad neist soodsamatest tingimustest, mida võimaldatakse kas Iraagi Vabariigi või kolmanda riigi teenustele, teenuseosutajatele, ettevõtetele ja investoritele [6], sõltuvalt sellest kummad tingimused on paremad 3. Iraagi Vabariik võib muuta liidu teenuste, teenuseosutajate, ettevõtete ja investorite kohtlemist, võimaldades neile tingimusi ja esitades nõudeid, mille tulemusel nende kohtlemine muutub ebasoodsamaks võrreldes sarnaste oma riigi teenuste, teenuseosutajate, ettevõtete ja investorite kohtlemisega. Selliste muudatuste tegemisel arvestatakse järgmist: a) Iraagi Vabariik ei kohtle liidu teenuseid, teenuseosutajaid, ettevõtteid ega investoreid halvemini kui mis tahes kolmanda riigi teenuseid, teenuseosutajaid, ettevõtteid ja investoreid; b) Iraagi Vabariik teavitab muudatuse tegemise kavatsusest Euroopa Komisjoni [7] neli kuud enne uute tingimuste kavandatava rakendamise alguskuupäeva. Iraak esitab Euroopa Komisjoni taotlusel üksikasjaliku teabe tingimuste ja nõuete muutmise põhjuste kohta. Kui liit kaheksa nädala jooksul Iraagile esitatud teabele ei vasta, loetakse tingimused ja nõuded tema poolt vastu võetuks; c) lepinguosalise taotlusel võidakse kavandatavad tingimused ja nõuded esitada koostöökomiteele läbivaatamiseks ja heakskiitmiseks. 4. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõikega 2 liidu teenustele, teenuseosutajatele, ettevõtetele ja investoritele ettenähtud soodustuste kohaldamist, kohtleb Iraagi Vabariik pärast ühinemisest WTOga liidu teenuseid ja teenuseosutajaid GATSi erikohustuste loendi alusel. Artikkel 26 1. Käesoleva jao kohaselt võimaldatavat enamsoodustusrežiimi ei kohaldata maksusoodustuste suhtes, mida lepinguosalised teevad või kavatsevad tulevikus teha topeltmaksustamise vältimise lepingute või muude maksukokkulepete alusel. 2. Käesolevas jaos sätestatut ei tõlgendata nii, et see takistaks lepinguosalistel võtmast või rakendamast meetmeid, mille eesmärk on takistada topeltmaksustamise vältimiseks sõlmitud lepingute maksustamissätetest ja muudest maksukokkulepete või siseriikliku maksuseaduse kohastest maksudest kõrvalehoidmist. 3. Käesolevas jaos sätestatut ei tõlgendata nii, et see takistaks liikmesriikidel või Iraagil oma asjakohaste maksualaste õigusaktide kohaldamisel tegemast vahet maksumaksjate vahel, kes eeskätt oma elu- või asukoha poolest ei ole ühesuguses olukorras. Artikkel 27 Muud kokkulepped Käesolevas jaos sätestatu ei piira lepinguosaliste investorite õigust saada soodsamat kohtlemist, mis nähakse ette investeeringuid käsitlevate kehtivate või tulevaste rahvusvaheliste lepingutega, milles osalevad mõni liidu liikmesriik ja Iraak. Artikkel 28 Läbipaistvus Iga lepinguosaline vastab viivitamata teise lepinguosalise asjaomase teabe taotlusele tema üldmeetme või rahvusvahelise lepingu kohta, mis on seotud käesoleva lepinguga või mõjutab seda. Iga lepinguosaline loob ühe või mitu teabekeskust, mis taotluse alusel annavad sellekohast konkreetset teavet teise lepinguosalise teenuseosutajatele. Kõnealused teabekeskused on loetletud lisas 3. Teabekeskused ei pruugi olla õigusaktide hoiukohaks. Artikkel 29 Erandid 1. Käesoleva jao suhtes kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud erandeid. Vastavalt nõudele, et selliseid meetmeid ei rakendata viisil, mis võiks tekitada meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist nende maade vahel, kus valitsevad sarnased tingimused, või teenustekaubanduse varjatud piirangut, ei tõlgendata käesolevat jagu nii, et see takistaks lepinguosalisel vastu võtta või rakendada meetmeid, mis on: a) vajalikud riikliku julgeoleku ja kõlbluse kaitseks ning avaliku korra tagamiseks; b) vajalikud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitseks; c) vajalikud kindlustamaks vastavust seaduste ja määrustega, mis ei ole vastuolus käesoleva jaoga, sealhulgas need, mis käsitlevad: i) pettusel põhinevate ja kuritahtlike tavade takistamist või teenuslepingute rikkumise tagajärgede lahendamist; ii) isikute eraelu kaitset isikuandmete töötlemisel ja levitamisel ning isiklike andmestike ja kontode konfidentsiaalsuse kaitset; iii) ohutust; d) vastuolus artikli 25 eesmärkidega, tingimusel et erineva kohtlemise eesmärk on tagada teise lepinguosalise teenuste ja teenuseosutajatega seotud otseste maksude tõhus ja õiglane kehtestamine ja kogumine. e) vastuolus artikli 25 eesmärkidega, tingimusel et erineva kohtlemise eesmärk on takistada topeltmaksustamise vältimise lepingute maksustamissätete ja muude maksukokkulepete või riigisisese maksuseaduse kohaste maksude vältimist või neist maksudest kõrvalehoidumist. 3. Käesolevat jagu ei kohaldata lepinguosaliste vastavate sotsiaalkindlustussüsteemide suhtes või selliste tegevuste suhtes kummagi lepinguosalise territooriumil, mis on kas või ajutiselt seotud avaliku võimu teostamisega. 4. Käesolevat jagu ei kohaldata meetmetele, mis mõjutavad füüsilisi isikuid, kes püüavad pääseda lepinguosalise tööturule, ega ka kodakondsuse ning alalise elu- või töökohaga seotud meetmetele. 5. Käesolevas jaos sätestatu ei takista lepinguosalist kohaldamast meetmeid, millega reguleeritakse füüsiliste isikute pääsu tema territooriumile või nende ajutist viibimist tema territooriumil, sealhulgas meetmeid, mis on vajalikud tema piiride puutumatuse kaitseks ja füüsiliste isikute korrakohase liikumise tagamiseks üle tema piiride, tingimusel et ta ei kohalda neid meetmeid viisil, mis kaotaks soostustused, mis teisele lepinguosalisele on ette nähtud vastavalt artiklile 25 [8], või vähendaks neid. 6. Käesolevat jagu ei kohaldata keskpanga, rahandusorgani või mõne muu avaliku asutuse tegevuste suhtes raha- või vahetuskursipoliitika raames. 7. Käesolevat jagu ei tõlgendata nii, et see takistaks lepinguosalist ja tema avalik-õiguslikke asutusi oma territooriumil ainuõiguslikult tegemast toiminguid või osutamast teenuseid lepinguosalise, sealhulgas tema avalik-õiguslike asutuste nimel või tagatisel või nende rahalisi vahendeid kasutades. 8. Käesolevas jaos sätestatu ei piira kummagi lepinguosalise õigust võtta kõiki vajalikke meetmeid, et takistada käesoleva lepingule toetudes kõrvalehoidumist lepinguosalise meetmetest, mis on seotud kolmandate riikide pääsuga tema turgudele. Artikkel 30 Julgeolekuerandid 1. Käesolevat jagu tõlgendata selliselt, et see: a) kohustab lepinguosalist esitama teavet, mille avaldamist ta peab oma olulisi julgeolekuhuve kahjustavaks, või b) takistab lepinguosalist võtmast meedet, mida ta peab vajalikuks oma oluliste julgeolekuhuvide kaitsmiseks: i) seoses majandustegevusega, mis toimub otse või kaudselt relvajõudude varustamiseks; ii) seoses lõhustuvate ja ühinevate tuumamaterjalidega või ainetega, millest neid saadakse; iii) seoses relvade, laskemoona või sõjavarustuse tootmise ja müügiga ning muude kaupade ja materjalidega kauplemisega; iv) seoses riigi julgeolekuks vältimatute või riigi kaitse-eesmärkideks vajalike riigihangetega; v) sõja ajal või muudes rahvusvaheliste suhete kriisiolukordades, või c) takistab lepinguosalisel astumast samme vastavalt oma kohustustele Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja alusel, säilitamaks rahvusvahelist rahu ja julgeolekut. Artikkel 31 Teenusekaubanduse ja ettevõtluse järk-järguline liberaliseerimine Vastavalt olukorrale, sealhulgas Iraagi Vabariigi WTOga ühinemisest tulenevale olukorrale, võib koostöönõukogu esitada lepinguosalistele soovitusi laiendada vastastikust teenusekaubandust ja ettevõtlust, tagades GATSi, eeskätt V artikli täieliku täitmise. Ettepanekud, mille lepinguosalised on heaks kiitnud, võidakse lepinguosaliste kokkulepete alusel ellu viia. III jagu Äritegevus ja investeeringud Artikkel 32 Investeeringute soodustamine Lepinguosalised soodustavad vastastikku kasulike investeeringute suurendamist, luues erainvesteeringutele soodsa keskkonna. Artikkel 33 Kontaktpunktid ja teabevahetus Lepinguosaliste vahelise teabevahetuse soodustamiseks erainvesteeringutega seotud mis tahes kaubandusküsimustes määrab iga lepinguosaline kontaktpunkti. Kummagi lepinguosalise taotluse korral nimetab teise lepinguosalise kontaktpunkt küsimuse eest vastutava ametkonna või ametniku ja pakub nõuetekohast tuge taotleva lepinguosalisega teabevahetuse soodustamiseks. IV jagu Jooksvad maksed ja kapitali liikumine Artikkel 34 Eesmärk ja reguleerimisala 1. Lepinguosalised seavad eesmärgiks nendevaheliste jooksvate maksete ja kapitali liikumise liberaliseerimise kooskõlas rahvusvaheliste rahandusinstitutsioonide raames võetud kohustustega. 2. Käesolevat jagu kohaldatakse lepinguosaliste vaheliste kõikide jooksvate maksete ja kapitali liikumiste suhtes. Artikkel 35 Arveldusarve Lepinguosalised võimaldavad vabalt vahetatavas vääringus ja kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirjaga teha jooksevkonto makseid ja ülekandeid lepinguosaliste vahel. Artikkel 36 Kapitalikonto Lepingu jõustumisest alates võimaldavad lepinguosalised vastuvõtjariigi õigusaktide kohaselt tehtud otseinvesteeringutega ja käesoleva lepingu kohaste investeeringutega seotud kapitalil vabalt liikuda ning kõnealuse kapitali ja sellest tuleneva kasumi rahaks muuta ja päritoluriiki tagasi viia. Artikkel 37 Olemasoleva olukorra säilitamine Lepinguosalised ei kehtesta uusi piiranguid kapitali liikumisele ega jooksvatele maksetele lepinguosaliste riikide elanike vahel ega karmista praegu kehtivat korda. Artikkel 38 Kaitsemeetmed 1. Kui erandlike asjaolude korral liidu ja Iraagi vaheline kapitali liikumine põhjustab või ähvardab põhjustada suuri raskusi liidu või Iraagi vahetuskursi- või rahapoliitika toimimises, võib vastavalt kas liit või Iraak võtta liidu ja Iraagi vahelise kapitali liikumise suhtes kõige rohkem kuueks kuuks kaitsemeetmeid, kui need on tingimata vajalikud. 2. Kaitsemeetmeid võttev lepinguosaline esitab teisele lepinguosalisele esimesel võimalusel nende kaotamise ajakava. Artikkel 39 Lõppsätted 1. Käesolevas jaos sätestatu ei piira lepinguosaliste ettevõtjate õigusi saada kasumit mõne muu sooduskohtlemise alusel, mis on kehtestatud nende osalusel sõlmitud kehtivate kahepoolsete või mitmepoolsete kokkulepetega. 2. Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega, et käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks hõlbustada kapitali liikumist nende vahel. V jagu Kaubandusküsimused I peatükk. Riiklikud kaubandusettevõtted Artikkel 40 1. Lepinguosalised lähtuvad 1994. aasta GATTi kokkuleppe XVII artiklist, selle märkustest ja lisasätetest ning WTO käsitusleppest 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe XVII artikli tõlgendamise kohta, mis inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks. 2. Kui üks lepinguosaline esitab teisele lepinguosalisele taotluse teabe saamiseks riiklike kaubandusettevõtetega seotud üksikjuhtumite kohta, nende tegutsemisviisi ja nende tegevuse mõju kohta kahepoolsele kaubandusele, tagab taotluse saanud lepinguosaline võimalikult suure läbipaistvuse, ilma et see piiraks konfidentsiaalset teavet käsitleva 1994. aasta GATTi kokkuleppe XVII artikli lõike 4 punkti d kohaldamist. 3. Lepinguosalised tagavad, et riiklikele kaubandusettevõtetele kaupade tarnijad ja teenuste osutajad täidavad käesolevast lepingust tulenevaid lepinguosaliste kohustusi. II peatükk. Riigihanked Artikkel 41 Sissejuhatus 1. Lepinguosalised tunnistavad, et läbipaistev, konkurentsil põhinev ja avatud hankemenetlus teenib säästva arengu eesmärki, ja seavad eesmärgiks oma riigihangete turgude tegeliku ja järkjärgulise vastastikuse avamise. 2. Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „kommertskaubad ja -teenused” on niisugused kaubad ja teenused, mida tavaliselt müüakse või pakutakse müügiks turul valitsusvälistele ostjatele ja mida niisugused ostjad ostavad tavaliselt turult valitsemisega mitte seotud eesmärkidel; b) „ehitusteenus” on teenus, mille eesmärk on mis tahes vahenditega ehitada hooneid ja tsiviilrajatisi ÜRO ühtse tooteklassifikaatori (edaspidi „CPC”) 51. alajao tähenduses; c) „päev” on kalendripäev; d) „elektrooniline oksjon” on elektrooniliste seadmete abil toimuv järk-järguline tegevus, mille käigus tarnijad esitavad uue hinnapakkumise, hankemenetluse hindamiskriteeriumide kohase muu mõõdetava väärtuse või mõlemad, mille tulemusel muutub pakkumuste pingerida; e) „kirjalikult” ja „kirjalik” on sõnade ja numbritega esitatud mis tahes väljendus, mida saab lugeda ja taasesitada ning hiljem edastada. Mõiste hõlmab elektrooniliselt edastatavat ja salvestatavat teavet; f) „piiratud hange” on hange, mille puhul hankija võtab ühendust tema enda väljavalitud tarnija või tarnijatega; g) „meede” on õigusakt, eeskiri, kord, haldussuunis ja tava ning hankija toiming seoses asjaomase hankega; h) „korduskasutatav nimekiri” on nimekiri, mida hankija kavatseb korduvalt kasutada ja mis sisaldab tarnijaid, kelle hankija on tunnistanud nimekirja kandmise tingimustele vastavaks; i) „kavandatava hanke teadaanne” on hankija avaldatav teade, milles kutsutakse huvitatud tarnijaid esitama osalustaotlusi, pakkumusi või mõlemaid; j) „korvamismeetmed” on tingimused või kohustused, mis edendavad kohalikku arengut või parandavad lepinguosalise maksebilanssi näiteks kodumaise osaluse, tehnoloogia litsentsimise ning investeerimis-, vastuostu- jms toimingute ja nõuete abil; k) „avatud hange” on hange, mille puhul võivad pakkumuse esitada kõik huvitatud tarnijad: l) „isik” on füüsiline või juriidiline isik; m) „hankija” on käesoleva lepingu 1. lisa I liitega hõlmatud lepinguosalise üksus; n) „kvalifitseeritud tarnija” on tarnija, kelle hankija on tunnistanud osalemistingimustele vastavaks; o) „valikhange” on hange, mille puhul hankija kutsub pakkumusi esitama üksnes kvalifitseeritud tarnijad; p) „teenused” on ehitusteenused, kui ei ole sätestatud teisiti; q) „standard” on dokument, mille järgimine ei ole kohustuslik ning mille on heaks kiitnud tunnustatud asutus ja millega nähakse üldiseks ja korduvaks kasutamiseks ette tooteid ja teenuseid ning nendega seotud protsesse ja tootmismeetodeid käsitlevad eeskirjad, suunised või omadused. Standard võib sisaldada või käsitleda üksnes toote, teenuse, tootmistehnoloogia või -meetodi terminoloogiat, tähiseid, pakendamist, tähiseid ja märgistused; r) „tarnija” on isik, isikute rühm, kes pakub või saab pakkuda kaupu ja teenuseid ning s) „tehniline kirjeldus” on hanketingimus, milles: i) kehtestatakse hangitavate kaupade ja teenuste omadused, sealhulgas kvaliteedi, toime, ohutuse ja mõõtmete nõuded, või kaupade tootmise ja teenuste osutamise protsessid ja viisid, või ii) sätestatakse toote või teenuse puhul kasutatav terminoloogia, tähised, pakend, tähised ja märgistused. Artikkel 42 Kehtivus- ja rakendusala 1. Peatükki kohaldatakse asjaomaste hangetega seotud meetmete suhtes. Käesolevas peatükis tähendab „asjaomane hange” valitsuse ülesannete täitmiseks teostatavat hanget, mille puhul: a) hangitakse kaupu, teenuseid või mõlemat i) vastavalt käesoleva lepingu lepinguosalist käsitlevale 1. lisa 1. liite all-lisadele, ii) välja arvatud äriline müük või edasimüük või kasutamine kaupade tootmisel või teenuste pakkumisel kommertsmüügiks või edasimüügiks; b) hangitakse tooteid vastavalt lepingule ostmise, üürimise, rentimise või liisimise teel koos väljaostuvõimalusega või ilma; c) osade kogumaksumus on artiklis 45 sätestatud teate avaldamise ajal võrdne käesoleva lepingu lepinguosalist käsitlevale 1. lisa I liite all-lisades sätestatud piirmääraga või sellest suurem; d) hanke teostab hankija ning e) hange ei ole välja arvatud käesoleva lepingu kohaldamisalast. 2. Kui ei ole sätestatud teisiti, ei kohaldata käesolevat peatükki: f) maa, olemasolevate hoonete ja muu kinnisvara või nendega seotud õiguste omandamise või rentimise suhtes; g) lepinguosalise lepinguvälistele kokkulepetele ning mis tahes vormis antava abi suhtes, sealhulgas koostöölepingud, toetused, laenud, paigutused omakapitali, tagatised ja maksusoodustused; h) rahandusasutuse teenuste ja depooteenuste, reguleeritud finantsinstitutsioonide likvideerimis- ja juhtimisteenuste ning riigivõla, sealhulgas laenude, riigi võlakirjade, võlatõendite ja muude väärtpaberite müügi, tagasiostu või levitamise teenuste hanke või soetamise suhtes; i) riiklike töölepingute suhtes; j) hangete suhtes, mis viiakse läbi: i) rahvusvahelise abi, sealhulgas arenguabi andmiseks; ii) sõjaväeüksuste paiknemist käsitleva rahvusvahelise lepingu erimenetluse või klausli alusel või mis on seotud allakirjutanud riikide ühisprojekti rakendamisega; iii) rahvusvahelise organisatsiooni erimenetluse või klausli alusel, või mida rahastatakse rahvusvahelise toetuse, laenu või muu abiga, mille suhtes kohaldatav menetlus või klausel ei ole käesoleva peatükiga kooskõlas. 3. Lepinguosalised määravad kindlaks järgmised andmed ja esitavad need käesoleva lepingu lepinguosalist käsitleva 1. lisa I liite 1. all-lisades järgmiselt: k) keskvalitsusasutused, kelle hankeid käsitletakse käesolevas peatükis – 1. all-lisa; l) kõik muud üksused, kelle hankeid käsitletakse käesolevas peatükis – 2. all-lisa; m) käesoleva peatükiga hõlmatud teenused peale ehitusteenuste – 3. all-lisa; n) käesoleva peatükiga hõlmatud ehitusteenused – 4. all-lisa; o) üldmärkused – 5. all-lisa. 4. Kui hankija nõuab käesoleva lepingu lepinguosalist käsitleva 1. lisa I liite 1. all-lisades nimetamata isikult hanke tegemist eritingimuste kohaselt, kohaldatakse niisuguste tingimuste suhtes artiklit 43 mutatis mutandis. 5. Kui hankija hindab hanke väärtust eesmärgiga teha kindlaks, kas tegemist on asjaomase hankega, ei jaga ta hanget mitmeks hankeks ega kasuta selle väärtuse arvutamiseks erilisi hindamismeetodeid, et niisuguse hanke või selle osa suhtes ei tuleks kohaldada käesolevat peatükki. 6. Käesolevat peatükki ei tõlgendata selliselt, et see takistab lepinguosalisel võtmast meetmeid või jätmast avalikustamata teavet, kui ta peab meetmete võtmist või teabe mitteavalikustamist vajalikuks selleks, et kaitsta oma olulisi julgeolekuhuvisid, mis on seotud relvade, laskemoona või sõjavarustuse hankimise või riigi julgeoleku või riigikaitse seisukohalt hädavajalike hangetega. 7. Vastavalt nõudele, et selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mis põhjustab samasugustes tingimustes oleva lepinguosalise meelevaldse või põhjendamatu diskrimineerimise või rahvusvahelise kaubanduse varjatud piiranguid, ei tõlgendata käesolevat peatükki selliselt, et see takistab lepinguosalist kehtestamast ja jõustamast meetmeid, mis on: a) vajalikud kõlbluse, korra ja turvalisuse kaitseks; b) vajalikud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitseks; c) vajalikud intellektuaalomandi kaitseks või d) seotud puuetega isikute, heategevusinstitutsioonide või vangide tööga seotud kaupade ja teenustega. Artikkel 43 Üldpõhimõtted 1. Mis tahes meetme ja asjaomase hanke suhtes kohtlevad lepinguosalised ja nende hankijad asjaomaste hangetega seotud meetmete raames teise lepinguosalise kaupu ja teenuseid ning teise lepinguosalise tarnijaid otseselt ja tingimusteta vähemalt sama soodsalt, kui see lepinguosaline ja tema hankijad kohtlevad kodumaiseid kaupu, teenuseid ja tarnijaid. 2. Asjaomaste hangetega seotud meetmete puhul lepinguosalised ja nende hankijad: a) ei kohtle mõnda kohapealset tarnijat vähem soodsalt kui teisi kohapealseid tarnijaid selle välismaise kuuluvuse või omandiõiguse määra põhjal ega b) diskrimineeri kohapealset tarnijat või teenuste osutajat selle alusel, et tarnitav toode või pakutav teenus pärineb teiselt lepingupoolelt. 3. Kolmandate riikide kaupadele, teenustele ja tarnijatele avatud riigihankeid ja mis tahes tasandi avalike asutuste erihankeid käsitlevate seaduste, määruste, menetluste ja tavade osas võimaldab Iraagi Vabariik liidu kaupadele, teenustele ja tarnijatele vähemalt sama soodsa režiimi, kui ta võimaldab mis tahes kolmanda riigi kaupadele, teenustele ja tarnijatele. Elektrooniliste vahendite kasutamine 4. Kui asjaomane hange viiakse läbi elektrooniliste vahenditega, peab hankija: a) tagama, et hanke läbiviimisel kasutatakse muu hulgas ka autentimiseks ja andmete krüptimiseks muude vabalt kättesaadavate tehnoloogiasüsteemide ja tarkvaraga koostalitlust võimaldavaid vabalt kättesaadavaid infotehnoloogiasüsteeme ja tarkvara ning b) rakendama mehhanisme, millega tagatakse osalemistaotluste ja pakkumuste terviklus, sealhulgas fikseeritakse nende esitamise aeg ja väljastatakse selle kohta tõend, ning välistatakse neile loata juurdepääs. Hanke läbiviimine 5. Hankija viib asjaomase hanke läbi läbipaistvalt ja erapooletult, vältides huvide konflikte ja korruptsiooni, ning kooskõlas käesoleva peatükiga. Päritolureeglid 6. Asjaomase hanke puhul ei kohalda lepinguosaline teise lepinguosalise territooriumilt imporditavate kaupade ega tarnitavate teenuste suhtes muid päritolureegleid, kui need, mida samal ajal kohaldatakse tavapärase kaubanduse raames sama lepinguosalise territooriumilt samade kaupade impordi või samade teenuste tarnete suhtes. Artikkel 44 Hankeid käsitleva teabe avalikustamine 1. Lepinguosaline: a) avaldab viivitamata seadused, määrused, kohtuotsused, üldised haldusotsused, õigusaktidest tulenevad standardsed lepingupunktid, millele viidatakse hanketeadetes ja -dokumentides, samuti asjaomase hanke korra ja selles tehtavad muudatused laia levikuga pidevalt kättesadavas ametlikult määratud elektroonilises või paberipõhises meedias; b) selgitab neid taotlusel teistele lepinguosalistele; c) esitab käesoleva lepingu 1. lisa II liites selle elektroonilise ja paberipõhise meedia loetelu, kus ta avaldab punktis a nimetatud teabe; d) esitab käesoleva lepingu 1. lisa III liites selle elektroonilise meedia loetelu, kus ta avaldab artikli 45, artikli 47 lõikes 4 ja artikli 55 lõikes 2 nimetatud teabe. 2. Lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist viivitamata, kui muutub teda käsitlev teave käesoleva lepingu 1. lisa II ja III liites. Artikkel 45 Teadete avaldamine Teade kavandatava riigihanke kohta 1. Asjaomaste hangete puhul avaldab hankija käesoleva lepingu 1. lisa III liites kavandatavat hanget käsitleva teate, välja arvatud artiklis 52 nimetatud asjaoludel. Teates esitatakse käesoleva lepingu 1. lisa IV liites nimetatud teave. Teated tehakse elektrooniliselt ja tasuta kättesaadavaks ühe juurdepääsupunkti kaudu. Kokkuvõtlik teade 2. Iga kavandatava hanke puhul avaldab hankija koos kavandatavat riigihanget käsitleva teatega ühes WTO keeles vabalt juurdepääsetava kokkuvõtliku teate. Teade sisaldab vähemalt järgmisi andmeid: a) hanke nimetus; b) pakkumuse või hankes osalemise või korduskasutatavasse nimekirja kandmise taotluse esitamise viimane kuupäev ning c) aadress, kust saab taotleda hankedokumente. Plaanitavat hanget käsitlev teade 3. Hankijail soovitatakse avaldada tulevaste hangete plaan (edaspidi „plaanitavat hanget käsitlev teade”) võimalikult iga eelarveaasta alguses. Kõnealune teade peab sisaldama riigihanke sisu ja kavandatava hanke teate planeeritud avaldamiskuupäeva. 4. Käesoleva lepingu 1. lisa I liite 2. all-lisas nimetatud hankijad võivad plaanitavat hanget käsitlevat teadet käsitada kavandatavat riigihanget käsitleva teatena, tingimusel et selles esitatakse võimalikult täielikult käesoleva lepingu 1. lisa IV liites nimetatud teave koos märkusega selle kohta, et tarnijail on võimalik teatada oma huvist hanke vastu hankijale. Artikkel 46 Osalemistingimused 1. Hankija ei esita muid hankes osalemise tingimusi, kui need, millega tagatakse, et tarnija vastab õiguslikult ja finantsiliselt hanke nõuetele ning et ta on äriliselt ja tehniliselt suutlik asjaomast hanget täitma. 2. Selgitades välja tarnija vastavust osalemise tingimustele, hankija: a) hindab tarnija finantsilist, ärilist ja tehnilist suutlikkust vastavalt tema äritegevusele hankija territooriumil ja väljaspool seda; b) ei esita tingimust, et hankes osalemiseks peab tarnija olema eelnevalt sõlminud selle lepinguosalise hankijaga ühe või mitu lepingut või et tarnijal peab olema selle lepinguosalise territooriumil eelnevaid töökogemusi ning c) võib nõuda varasemat töökogemust, kui see on hanke tingimuste seisukohalt esmatähtis. 3. Tarnijate hindamisel lähtub hankija hanget käsitlevas teates või hankedokumentides eelnevalt sätestatud tingimustest. 4. Põhjuste hulka, mille alusel hankija kõrvaldab tarnija menetlusest, kuuluvad pankrot, valeandmete esitamine, mittevastavus peamistele nõuetele, eelmisest lepingust või eelmistest lepingute tulenevate kohustuste mittetäitmine, süüdimõistmine tõsistes kuri- või väärtegudes, eksimine ametialaste käitumisreeglite vastu ja maksude mittemaksmine. Artikkel 47 Tarnijate kvalifitseerimine Valikhange 1. Kui hankija kavatseb kasutada valikulist hankemenetlust, tuleb tal: a) kavandatava hanke teates esitada vähemalt käesoleva lepingu 1. lisa IV liite punktides 1, 2, 6, 7, 10 ja 11 nimetatud teave ja kutsuda huvitatud tarnijaid esitama osalustaotluse ning b) hiljemalt pakkumuste esitamise tähtaja alguseks esitama kvalifitseeritud tarnijaile vähemalt käesoleva lepingu 1. lisa IV liite punktides 3, 4, 5, 8 ja 9 nimetatud teabe vastavalt käesoleva lepingu 1. lisa VI liite punkti 2 alapunktile b. 2. Hankija käsitab kvalifitseeritud tarnijana neid kodumaiseid tarnijaid ja teise lepinguosalise tarnijaid, kes vastavad hankes osalemise tingimustele, välja arvatud juhul, kui hankija teatab kavandatava hanke teates, et hankes lubatakse osalema vaid piiratud arv tarnijaid, ning esitab tarnijate arvu piiramise kriteeriumid. 3. Kui hankedokumente ei tehta alates lõikes 1 nimetatud teate avaldamise kuupäevast avalikult kättesaadavaks, tagab hankija, et need tehakse kõikidele lõike 2 kohaselt väljavalitud kvalifitseeritud tarnijatele kättesaadavaks üheaegselt. 2. all-lisas nimetatud üksused 4. Käesoleva lepingu 1. lisa I liite 2. all-lisas sätestatud hankija võib pidada korduskasutatavat tarnijate nimekirja, kui teade, millega huvitatud isikuid kutsutakse taotlema nimekirja kandmist avaldatakse igal aastal, ning kui teade avaldatakse elektrooniliselt, tehakse see püsivalt kättesaadavaks käesoleva lepingu 1. lisa III liites nimetatud meediumil. Teates esitatakse käesoleva lepingu 1. lisa V liites nimetatud teave. 5. Kui korduskasutatav nimekirja kehtivusaeg on kuni kolm aastat, võib käesoleva lepingu lepinguosalist käsitlevale 1. lisa I liite 2. all-lisa kohane hankija lõikest 4 olenemata avaldada nimetatud lõikes osutatud teate ainult üks kord, nimelt nimekirja kehtivusaja algul, kui teates esitatakse kehtivusaeg ja teatatakse, et rohkem teateid ei avaldata. 6. Käesoleva lepingu 1. lisa I liite 2. all-lisa kohane hankija võimaldab tarnijail esitada korduskasutatavasse nimekirja esitamise taotluse mis tahes ajal ja kannab kvalifitseeritud tarnijad nimekirja mõistlikult lühikese aja jooksul. Käesoleva lepingu 1. lisa I liite 2. all-lisa kohane hankija võib teadet, milles tarnijaid kutsutakse üles taotlema korduskasutatavasse nimekirja kandmist, kasutada kavandatava hanke teatena, kui: a) teade on avaldatud kooskõlas lõikega 4 ja selles on esitatud käesoleva lepingu 1. lisa V liite kohane teave ja võimalikult täielikult käesoleva lepingu 1. lisa IV liites nimetatud teave koos märkusega selle kohta, et teadet tuleb käsitada kavandatava hanke teatena; b) hankija esitab temale konkreetse hanke suhtes oma huvist teatanud tarnijaile viivitamata kogu olemasoleva teabe, sealhulgas lepingu 1. lisa IV liites nimetatud muu teabe, et tarnijad saaksid kindlaks teha, kas nad on hankest huvitatud. 8. Käesoleva lepingu 1. lisa I liite 2. all-lisa kohane hankija võib võimaldada tarnijal, kes on vastavalt lõikele 6 taotlenud korduskasutatavasse nimekirja kandmist, esitada hanke raames pakkumuse, kui hankijal jääb piisavalt aega, et kindlaks teha, kas tarnija vastab osalemistingimustele. 9. Käesoleva lepingu 1. lisa I liite 2. all-lisas sätestatud hankija teatab osalemistaotluse või korduskasutatavasse nimekirja kandmise taotluse esitanud tarnijale viivitamata oma otsuse nende taotluse kohta. 10. Kui käesoleva lepingu 1. lisa I liite 2. all-lisa kohane hankija lükkab tagasi tarnija kvalifitseerimis- või korduskasutatavasse nimekirja kandmise taotluse, tühistab tema kvalifitseerimise või eemaldab ta korduskasutatavast nimekirjast, teatab hankija sellest tarnijat viivitamatult ja esitab tarnija taotlusel talle oma otsuse kirjaliku põhjenduse. Artikkel 48 Tehniline kirjeldus 1. Hankija ei koosta, võta vastu ega kohalda tehnilisi kirjeldusi ega nõua mõne vastavushindamismenetluse kasutamist, millega luuakse või võidakse luua tarbetuid kaubandustõkkeid lepinguosaliste vahel. 2. Hangitavate kaupade ja teenuste tehnilisi kirjeldusi koostades peab hankija võimaluse korral: a) esitama tehnilises kirjelduses pigem otstarvet ja funktsionaalseid nõudeid kui konstruktsiooni või välistunnuseid ning b) võtma tehniliste kirjelduste aluseks rahvusvahelised või Euroopa standardid, kui need on olemas, või siseriiklikud tehnilised normid, ametlikud siseriiklikud standardid või ehituseeskirjad. 3. Kui tehnilistes kirjeldustes kasutatakse konstruktsiooni ja välistunnustega seotud näitajaid, lisab hankija võimaluse korral hankedokumentidesse näiteks sõnad „või samaväärne”, et näidata, et ta võtab arvesse samaväärsete kaupade ja teenuste pakkumusi, kui need selgelt vastavad hanke tingimustele. 4. Hankija ei koosta tehnilisi kirjeldusi, mis sisaldavad konkreetse kaubamärgi või kaubanime, patendi, disainilahenduse või tüübi, teatava päritolu, tootja või tarnijaga seotud nõudeid või viiteid, välja arvatud juhul, kui hankeobjekte ei ole muul viisil võimalik piisavalt täpselt või arusaadavalt kirjeldada ja tingimusel, et hankija lisab hankedokumentidesse näiteks sõnad „või samaväärne”. 5. Hankija ei või konkurentsi piiramist põhjustaval viisil küsida ega vastu võtta nõuandeid, mida võidakse kasutada teatava hanke tehniliste kirjelduste ettevalmistamisel või vastuvõtmisel selliselt äriühingult, kelle ärihuvid võivad olla kõnealuse hankega seotud. 6. Lepinguosalised ja nende hankijad võivad kooskõlas käesoleva artikliga koostada, võtta vastu ja kohalda tehnilisi kirjeldusi, millega kaitstakse loodusvarasid ja keskkonda. Artikkel 49 Hankedokumendid 1. Hankija valmistab tarnijaile ette hankedokumendid, mis sisaldavad kogu asjakohaste pakkumuste koostamiseks ja esitamiseks vajalikku teavet. Dokumentides esitatakse käesoleva lepingu 1. lisa VIII liites nimetatud täielik kirjeldus, kui seda ei esitatud kavandatavat hanget käsitlevas teates. 2. Hankija esitab hankes osalevale tarnijale hankedokumendid viivitamata ja vastab kiiresti hankes osaleva tarnija esitatud mõistlikele hanget käsitleva teabe päringutele, tingimusel et teave ei anna tarnijale eeliseid teiste hankes osalejate suhtes. 3. Kui enne lepingu sõlmimist hankija muudab kavandatavat hanget käsitlevas teates või osalevaile tarnijaile hankedokumentides esitatud kriteeriume või nõudeid, või muudab teadet või hankedokumente, teatab ta kirjalikult kõikidest muudatustest või saadab muudetud või uuendatud teate või hankedokumendid: a) kõikidele teabe muutmise ajal hankes osalevaile tarnijaile, kui need on teada, või esitab muudatused samal viisil kui ta esitas algse teabe ning b) piisavalt varakult, et tarnijad saaksid vastavalt vajadusele pakkumusi muuta või need uuesti esitada. Artikkel 50 Tähtajad Hankija jätab oma põhjendatud vajadustele vastavalt tarnijaile piisavalt aega osalemistaotluste ja asjakohaste pakkumuste ettevalmistamiseks ja esitamiseks, arvestades seejuures muu hulgas hanke laadi ja keerulisust, allhangete eeldatavat mahtu ning juhul, kui pakkumusi ei saa esitada elektrooniliste vahenditega, siis ka pakkumuse kodu- ja välismaalt edastamiseks kuluvat aega. Tähtajad ja nende võimalikud pikendused peavad olema kõikidele huvitatud või osalevatele tarnijatele ühesugused. Tähtajad on sätestatud käesoleva lepingu 1. lisa IV liites. Artikkel 51 Läbirääkimised 1. Lepinguosaline võib sätestada, et tema hankijad peavad läbirääkimisi: a) seoses hangetega, mille puhul nad on näidanud sellist kavatsust kavandatud riigihanget käsitlevas teates või b) kui hindamisel ilmneb, et ükski pakkumus ei ole teadetes või hankedokumentides sätestatud hindamiskriteeriumide kohaselt selgelt kõige soodsam. 2. Hankija: a) tagab, et läbirääkimistel osalevate tarnijate kõrvalejätmine toimub teates või hankedokumentides sätestatud kriteeriumide kohaselt ning b) määrab pärast läbirääkimiste lõppu allesjäänud tarnijatele ühise tähtpäeva uute või muudetud pakkumuste esitamiseks. Artikkel 52 Piiratud hange Hankija võib korraldada piiratud hanke ja mitte kohaldada artikleid 45–47, 49–51, 53 ja 54 vaid järgmistel tingimustel: a) kui: i) ükski tarnija ei esitanud pakkumust ega osavõtutaotlust; ii) ei esitatud hankedokumentide olulistele nõuetele vastavaid pakkumusi; iii) ükski tarnija ei vastanud osalemistingimustele või iv) esitatud pakkumused kajastasid konkurentide kokkulepet ning eeldusel, et hankedokumente ei oldud oluliselt muudetud; b) kui kaupu või teenuseid saab tarnida ainult konkreetne tarnija ja muud samasugused arvestatavad kaubad või teenused puuduvad, sest hangitakse kunstiteost, patentide, autoriõiguste ja muude ainuõiguste tõttu või seetõttu, et tehnilistel põhjustel puudub konkurents; c) niisuguste kaupade või teenuste lisatarne korral algse tarnija poolt, mis ei olnud esialgse hanke objekt, kui tarnija vahetus: i) ei ole võimalik majanduslikel ja tehnilistel põhjustel, mis tulenevad näiteks olemasolevate seadmete, tarkvara, teenuste ja paigaldiste vahetatavus- ja koostalitlusnõudest ning ii) põhjustaks hankijale olulist ebamugavust või topeltkulusid; d) see on hankijale ettenägematute ja kiireloomulisuste sündmuste tõttu hädavajalik juhul, kui tooteid või teenuseid ei olnud avatud või valikulise hankemenetluse abil võimalik saada õigeks ajaks; e) tooraineturult ostetavate kaupade korral; f) kui hankija hangib prototüüpi või esimest toodet või teenust, mis on välja töötatud tema tellimusel teatava teadusuuringut, katsetus-, uurimis- või esialgset arendustööd käsitleva lepingu alusel ja selle raames; g) ostude korral, mis tehakse erakorralisest realiseerimisest, näiteks likvideerimisest või pankrotist tulenevatel üksnes lühiajaliselt kehtivatel eriti soodsatel tingimustel, mitte aga tavaliste ostude korral tavapärastelt tarnijatelt ning h) ideekonkursi võitjaga sõlmitavate lepingute korral, kui konkursi korraldus vastas käesoleva peatüki põhimõtetele ja konkursil osalejaid hindas sõltumatu komisjon eesmärgiga selgitada välja võitja, kellega sõlmitakse leping. Artikkel 53 Elektroonilised oksjonid Kui hankija kavatseb asjaomase hanke läbi viia elektroonilise oksjonina, esitab ta igale osalejale enne elektroonilise oksjoni algust: a) teabe automaatse hindamismeetodi kohta, mida kasutatakse pakkumuste pingerea koostamiseks ja muutmiseks oksjoni käigus, sealhulgas hankedokumentides sätestatud hindamiskriteeriumidele vastava matemaatilise valemi; b) pakkumuse elementide esialgse hinnangu, kui leping sõlmitakse kõige soodsama pakkumuse tegijaga, ning c) muu teabe oksjoni läbiviimise kohta. Artikkel 54 Pakkumuste läbivaatamine ja lepingute sõlmimise otsustamine 1. Hankija võtab pakkumused vastu, avab need ja vaatab need läbi nii, et hankemenetlus on läbipaistev ja erapooletu ning säilib pakkumuste konfidentsiaalsus. 2. Hankija ei karista ühtegi tarnijat selle eest, et sai tema pakkumuse kätte pärast pakkumuste esitamise tähtaega, kui hilinemine on tingitud üksnes hankija tehtud veast. 3. Kui hankija pakub ühele tarnijale võimalust parandada pakkumuste avamise ja lepingute sõlmimise otsustamise vahelisel ajal tahtmatud vormivead, tuleb tal sama võimalust pakkuda kõikidele osalevatele tarnijatele. 4. Pakkumuse arvessevõtmiseks lepingu sõlmimise üle otsustamisel peab pakkumus olema tehtud kirjalikult ja avamisel vastama teadetes ja hankedokumentides sätestatud olulistele nõuetele ja pärinema tarnijalt, kes vastab osalemistingimustele. 5. Välja arvatud juhul, kui hankija jõuab järeldusele, et lepingu sõlmimine ei ole avalikes huvides, sõlmib ta lepingu tarnijaga, kes hankija hinnangul on suuteline täitma lepingutingimusi ja kes ainuüksi teadetes ja hankedokumentides sätestatud lepingutingimuste kohaselt on esitanud soodsaima pakkumuse või parima hinna, kui hind on ainus kriteerium. 6. Kui hankijale esitatakse pakkumus, mille hind on teiste pakkumustega võrreldes oluliselt madalam, võib ta kontrollida, kas tarnija vastab osalemistingimustele ja on suuteline lepingutingimusi täitma. 7. Hankija ei tee valikuid, tühista hanget ega muuda sõlmitud lepinguid viisil, mis ei ole kooskõlas käesolevast lepingust tulenevate kohustustega. Artikkel 55 Hanketeabe läbipaistvus 1. Hankija teavitab osalevaid tarnijaid viivitamata ja nende taotlusel kirjalikult, kelle ta on kuulutanud hanke võitjaks. Kooskõlas artikli 56 lõigetega 2 ja 3 esitab hankija hanke kaotanud osaleja taotlusel talle selgituse, miks ei valitud tema pakkumust ja millised olid võitnud pakkumuse eelised. 2. Hankija avaldab hiljemalt 72 päeva pärast iga käesoleva peatükiga hõlmatud lepingu sõlmimist teate III liites loetletud asjakohase paber- või elektroonilise meediumi kaudu. Kui kasutatakse üksnes elektroonilist keskkonda, peab teave jääma mõistlikuks ajaks vabalt kättesaadavaks. Teates esitatakse vähemalt käesoleva lepingu 1. lisa VII liites nimetatud teave. Artikkel 56 Teabe avaldamine 1. Teise lepinguosalise taotlusel annab lepinguosaline viivitamata teavet, mis võimaldab kindlaks teha, kas hange viidi läbi õiglaselt, erapooletult ja käesoleva peatüki kohaselt, sealhulgas teabe võitnud pakkumuse omaduste ja suhteliste eeliste kohta. Juhul kui niisuguse teabe avalikustamine võib mõjutada tulevasi hankeid, ei avalda selle saanud lepinguosaline seda teistele tarnijatele muidu, kui ainult pärast nõupidamist teabe esitanud lepinguosalisega ja tema nõusolekul. 2. Olenemata käesoleva peatüki muudest sätetest ei anna lepinguosaline ega tema hankijad tarnijate kohta teavet, mis võib muuta tarnijatevahelise konkurentsi vähem õiglaseks. 3. Käesolevat peatükki ei tõlgendata nii, et lepinguosaline ja tema hankija, ametiasutus ja järelevalveasutus peaksid avaldama konfidentsiaalset teavet ka juhul, kui see võib kahjustada õiguskorda, õiglast konkurentsi tarnijate vahel, kahjustada konkreetsete isikute õigustatud ärihuve, sealhulgas nende intellektuaalset omandit või olla muul viisil vastuolus üldiste huvidega. Artikkel 57 Siseriiklik läbivaatamise kord 1. Lepinguosalised kehtestavad kiire, tõhusa, läbipaistva ja mittediskrimineeriva haldus- või kohtuliku läbivaatamismenetluse, mille abil tarnija võib vaidlustada: a) käesoleva peatüki sätete rikkumise või b) meetmed, mille lepinguosaline on võtnud käesoleva peatüki rakendamiseks, juhul, kui tarnijal ei ole lepinguosalise siseriiklike õigusaktide kohaselt õigust käesoleva peatüki sätete rikkumist otseselt vaidlustada, seoses asjaomase hankega, mille suhtes tarnijal on või oli huvi. Vaidlustamise kord on kirjalik ja see tehakse üldiselt kättesaadavaks. 2. Kui tarnija, kellel on või oli huvi asjaomase hanke suhtes, esitab kaebuse lõikes 1 nimetatud rikkumise või tegematajätmise kohta, soovitab lepinguosaline oma tarnijal ja hankijal leida lahendus omavahelise konsultatsiooni teel. Hankija vaatab niisugused kaebused läbi erapooletult ja kiiresti ning nii, et see ei mõjuta tarnija osalemist käimasolevates ega tulevikus toimuvates hangetes ega tema õigust taotleda parandusmeetmete võtmist haldus- või kohtuliku läbivaatamismenetluse kaudu. 3. Igale tarnijale võimaldatakse vaide ettevalmistamiseks ja esitamiseks piisav aeg kestusega vähemalt 10 päeva alates hetkest, mil tarnija sai või oleks pidanud saama teada vaide aluseks olevast asjaolust. 4. Selleks asutavad või määravad lepinguosalised vähemalt ühe tema hankijast sõltumatu erapooletu haldus- või õigusasutuse, mis võtab vastu ja vaatab läbi tarnijate vaided seoses asjaomase hankega. 5. Kui vaide vaatab esimesena läbi muu kui lõikes 4 osutatud asutus, tagab lepinguosaline, et tarnijal on võimalik tema otsus edasi kaevata erapooletule haldus- või kohtuasutusele, kes ei sõltu hankijast, kelle hanget ta vaidlustab. Läbivaatav organ, kes ei ole kohus, kuulub kohtu kontrolli alla või tal on menetlused, millega tagatakse, et: a) hankija vastab vaidele kirjalikult ja esitab läbivaatavale asutusele vajalikud dokumendid; b) menetluse osalistel on õigus ärakuulamisele enne, kui läbivaatav organ langetab vaidluses otsuse; c) menetluse osalistel on õigus võtta endale esindaja ja saatja; d) menetluse osalistel on õigus osaleda kõikides menetlustes; e) menetluse osalistel on õigus taotleda avalikku menetlust ja kutsuda tunnistajaid ning f) tarnija esitatud vaidlusküsimuses tehtavad otsused ja soovitused on kirjalikud ning iga otsuse ja soovituse kohta esitatakse põhjendus. 6. Lepinguosalised kehtestavad või täiendavad menetlusi, mille kohaselt: a) võetakse kiiresti ajutisi meetmeid, et tarnijal oleks võimalik hankes osaleda. Sellised ajutised meetmed võivad põhjustada hankeprotsessi peatamise. Menetlusega võib ette näha, et selliste meetmete kohaldamise üle otsustamisel võib arvesse võtta nende ülekaalukalt ebasoodsaid tagajärgi asjakohastele huvidele, sealhulgas avalikud huvid. Meetmete võtmata jätmist põhjendatakse kirjalikult ning b) juhul, kui läbivaatav organ tuvastab lõikes 1 nimetatud rikkumise või tegematajätmise, võetakse parandusmeetmed või korvatakse tekkinud kahju, mida võib piirata pakkumuse ettevalmistus- või vaidlustamiskuludega või mõlemaga. Artikkel 58 1. Lepinguosalised vaatavad käesoleva peatüki toimimise ja hangete turgude kahepoolse avamise läbi igal aastal. Hiljemalt üks aasta pärast käesoleva lepingu jõustumist alustavad lepinguosalised läbirääkimisi käesoleva lepingu 1. lisa I liite 1. ja 2. all-lisas sätestatud asjaomaste hankijate nimekirja täiendamiseks. 2. WTO kaubanduskokkuleppega ühinemiseks peetavate läbirääkimiste raames kinnitab Iraak oma soovi ühineda mitmepoolse riigihankeid käsitleva lepinguga. Artikkel 59 Ebasümmeetriline režiim ja üleminekumeetmed Iraagi arengu-, finants- ja kaubandusvajadustest lähtudes võimaldatakse talle järgmisi üleminekumeetmeid: a) Iraak võib kehtestada eelishinnaprogrammi, kehtestades täielikult Iraagi päritolu tarnijaile 5 % hinnasoodustuse kaupade ja teenuste ning 10 % hinnasoodustuse ehitustööde puhul. b) Eelishinnaprogramm lõpetatakse järk-järgult 10 aasta jooksul pärast käesoleva partnerlus- ja koostöölepingu jõustumist. III peatükk. Intellektuaalomandi kaitse Artikkel 60 1. Kooskõlas käesoleva artikli ja käesoleva lepingu 2. lisaga võtab Iraak viie aasta jooksul pärast lepingu jõustumist vastu õigusaktid, millega tagatakse rahvusvaheliste normide kohane piisav ja tõhus intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitse [9] kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste normide, sealhulgas WTO asutamislepingu lisas 1C sisalduva intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga (edaspidi „TRIPS-leping”), ning kehtestab tõhusad vahendid selliste õiguste kaitsmiseks. 2. Viie aasta jooksul pärast lepingu jõustumist ühineb Iraak käesoleva lepingu 2. lisa punktis 2 nimetatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi käsitlevate mitmepoolsete konventsioonidega, mille osalisteks on liikmesriigid või mida liikmesriigid nende konventsioonide asjakohaste sätete kohaselt tegelikult kohaldavad. 3. Viie aasta jooksul pärast lepingu jõustumist viib Iraak oma õigusaktid vastavusse käesoleva lepingu 3. lisa punktis 2 nimetatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi käsitlevate mitmepoolsete konventsioonidega, mille osaliseks on üks liikmesriik või mitu liikmesriiki või mida üks liikmesriik või mitu liikmesriiki nende konventsioonide asjakohaste sätete kohaselt tegelikult kohaldab. 4. Lepinguosalised jälgivad korrapäraselt käesoleva artikli ja 2. lisa rakendamist. Kui õigusaktide väljatöötamise või intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi vallas tekib kaubandustingimusi mõjutavaid raskusi, peetakse emma-kumma lepinguosalise taotlusel viivitamata nõu, et jõuda vastastikku rahuldavate lahendusteni. Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist alustavad lepinguosalised läbirääkimisi intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi käsitlevate sätete täpsustamiseks. 5. Lepinguosaline kohtleb teise lepinguosalise kodanikke intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste küsimustes vähemat sama soodsalt kui oma kodanikke, välja arvatud juhtudel, mis on sätestatud käesoleva lepingu 2. lisasse kantud või sellesse tulevikus kantavates rahvusvahelistes õigusaktides alates hetkest, mil lepinguosaline niisuguse õigusakti ratifitseerib. 6. Alates käesoleva lepingu jõustumisest kohtleb Iraak liidu ettevõtteid ja kodanikke seoses intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi tunnustamise ja kaitsmisega vähemalt niisama soodsalt kui mis tahes kolmandat riiki kahepoolsete kokkulepete alusel. VI jagu Vaidluste lahendamine I peatükk. Eesmärk ja reguleerimisala Artikkel 61 Eesmärk Käesoleva jao eesmärk on hoida ära ja lahendada lepinguosaliste vahelisi vaidlusi, otsides mõlemat lepinguosalist rahuldavaid lahendusi. Artikkel 62 Reguleerimisala Käesolevat jagu kohaldatakse kõikide vaidluste suhtes, mis tekivad käesoleva lepingu II jaotise tõlgendamisel ja kohaldamisel, kui ei ole selgelt sätestatud teisiti. II peatükk. Konsultatsioonid Artikkel 63 Konsultatsioonid 1. Lepinguosalised püüavad lahendada kõik artikli 62 tõlgendamise ja kohaldamisega seotud vaidlused omavahel heauskselt konsulteerides, et jõuda kiire, õiglase ja mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni. 2. Lepinguosaline esitab teisele lepinguosalisele kirjaliku konsultatsioonitaotluse, saates kirja koostöökomiteele ning märkides kirjas, milline meede on kõne all ning milliseid artiklis 62 osutatud sätteid tuleb tema hinnangul kohandada. 3. Konsultatsioonid peetakse 30 päeva jooksul pärast taotluse esitamise kuupäeva ja need toimuvad selle lepinguosalise territooriumil, kelle vastu kaebus esitati, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti. Konsultatsioonid loetakse lõppenuks 30 päeva möödumisel taotluse esitamisest, välja arvatud juhul, kui mõlemad lepinguosalised on nõus konsultatsioone jätkama. Konsultatsioonide käigus avaldatud teave on konfidentsiaalne. 4. Konsultatsioonid kiireloomulistes küsimustes, sealhulgas kiiresti riknevate ja hooajaliste kaupadega seoses, toimuvad 15 päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast ning need loetakse lõppenuks 15 päeva möödumisel taotluse esitamise kuupäevast. 5. Kui konsultatsioone ei peeta lõikes 3 või lõikes 4 nimetatud tähtaja jooksul või kui konsultatsioonide lõppedes ei ole jõutud mõlemat lepinguosalist rahuldava kokkuleppeni, võib kaebuse esitanud lepinguosaline taotleda vahekohtu moodustamist vastavalt artiklile 64. III peatükk. Vaidluste lahendamise kord Artikkel 64 Vahekohtumenetluse algatamine 1. Kui lepinguosalised ei ole suutnud vaidlust lahendada artiklis 63 sätestatud konsultatsioonide teel, võib kaebuse esitanud lepinguosaline taotleda vahekohtu moodustamist. 2. Vahekohtu moodustamise taotlus esitatakse kirjalikult lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, ning koostöökomiteele. Kaebuse esitanud lepinguosaline märgib oma taotluses viisil, mis annab kaebusele õigusliku aluse, milline konkreetne meede on kõne all, ja selgitab, mil viisil see meede rikub artiklit 62. Artikkel 65 Vahekohtu moodustamine 1. Vahekohus koosneb kolmest vahekohtunikust. 2. Lepinguosalised konsulteerivad omavahel ja lepivad kokku vahekohtu koosseisu 10 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise taotluse esitamist koostöökomiteele. 3. Kui lepinguosalised ei suuda lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul vahekohtu koosseisus kokkuleppele jõuda, võib lepinguosaline taotleda, et koostöökomitee eesistuja või tema esindaja valiks kõik kolm kohtunikku loosi teel artikli 78 kohaselt koostatud nimekirjast, valides ühe kohtuniku kaebuse esitanud lepinguosalise soovitatud isikute seast, ühe selle lepinguosalise soovitatud isikute seast, kelle vastu kaebus esitati, ja ühe kohtuniku isikute hulgast, keda lepinguosalised sooviksid vahekohtu esimeheks. Kui lepinguosalised saavutavad kokkuleppe ühe või mitme vahekohtuniku valikul, valitakse vahekohtu ülejäänud liikmed eespool kirjeldatud menetluse teel. 4. Koostöökomitee eesistuja või tema esindaja valib vahekohtunikud mõlema lepinguosalise esindajate juuresolekul viie päeva jooksul pärast kummaltki lepinguosaliselt lõikes 3 nimetatud taotluse saamist. 5. Vahekohtu moodustamise kuupäev on päev, mil kolm vahekohtunikku on valitud. 6. Kui lõikes 3 nimetatud taotluse esitamise ajaks ei ole koostatud ühtegi artiklis 78 nimetatud nimekirja, valitakse kolm vahekohtunikku loosi teel ühe või mõlema lepinguosalise varem ametlikult esitatud isikute seast. Artikkel 66 Vahekohtu vahearuanne Hiljemalt 90 päeva pärast vahekohtu moodustamist edastab vahekohus lepinguosalistele vahearuande, mis sisaldab tuvastatud asjaolusid, asjakohaste sätete kohaldatavust ning vahekohtu otsuste ja soovituste põhjendusi. Lepinguosalised võivad 15 päeva jooksul pärast vahearuande edastamist esitada vahekohtule kirjaliku taotluse vahearuande konkreetsete aspektide läbivaatamiseks. Vahekohtu lõppotsuses põhjendatakse piisavas ulatuses vaheläbivaatamise käigus esitatud väiteid ja selles vastatakse selgelt mõlema lepinguosalise küsimustele ja tähelepanekutele. Artikkel 67 Vahekohtu otsus 1. Vahekohus edastab oma otsuse lepinguosalistele ning koostöökomiteele 120 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva. Kui vahekohus leiab, et sellest tähtajast ei ole võimalik kinni pidada, teavitab vahekohtu esimees sellest kirjalikult lepinguosalisi ja koostöökomiteed, nimetades viivituse põhjused ning kuupäeva, mil vahekohus kavatseb oma töö lõpetada. Mingil juhul ei või otsuse teatavaks tegemine võtta rohkem kui 150 päeva alates vahekohtu moodustamisest. 2. Kiireloomulistel juhtumitel, sealhulgas kergesti riknevate või hooajakaupade puhul, teeb vahekohus kõik võimaliku, et teha oma otsus teatavaks 60 päeva jooksul alates vahekohtu moodustamisest. Mingil juhul ei või otsuse teatavaks tegemine võtta rohkem kui 75 päeva alates vahekohtu moodustamisest. Kui tegemist on kiireloomulise juhtumiga, võib vahekohus teha 10 päeva jooksul pärast loomist eelotsuse. Artikkel 68 Vahekohtu otsuse täitmine Lepinguosalised võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada vahekohtu otsuse heauskne täitmine ja püüavad selle täitmise tähtajas kokkuleppele jõuda. Artikkel 69 Otsuse täitmise mõistlik tähtaeg 1. Hiljemalt 30 päeva pärast vahekohtu otsuse teatavakstegemist lepinguosalistele teatab lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, kaebuse esitanud lepinguosalisele ja koostöökomiteele, kui kiiresti ta otsuse täita suudab (edaspidi „mõistlik tähtaeg”), juhul kui otsust ei ole võimalik täita kohe. 2. Kui lepinguosalised ei suuda vahekohtu otsuse täitmiseks mõistlikku tähtaega kokku leppida, võib kaebuse esitanud lepinguosaline 20 päeva jooksul pärast lõike 1 kohast teatavakstegemist selle lepinguosalise poolt, kelle vastu kaebus esitati, esitada vahekohtule kirjaliku taotluse mõistliku tähtaja kindlaksmääramiseks. Taotlusest tuleb teavitada samaaegselt teist lepinguosalist ning koostöökomiteed. Vahekohus edastab oma otsuse lepinguosalistele ning koostöökomiteele 20 päeva jooksul pärast taotluse esitamist. 3. Kui algse vahekohtu liikmed või mõni selle liikmetest ei saa taas kokkukutsutud vahekohtu töös osaleda, kohaldatakse artiklis 65 sätestatud menetlust. Vahekohus peab oma otsuse esitama 35 päeva jooksul pärast lõikes 2 nimetatud taotluse esitamist. 4. Mõistlikku tähtaega võib lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel pikendada. Artikkel 70 Vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmete kontrollimine 1. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, teatab kaebuse esitanud lepinguosalisele ja koostöökomiteele enne mõistliku tähtaja möödumist kõikidest vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmetest. 2. Kui lepinguosalised ei jõua kokkuleppele lõike 1 kohaselt teavitatud meetme olemasolus või selle kokkusobivuses artikliga 62, võib kaebuse esitanud lepinguosaline kirjalikult taotleda, et selles küsimuses teeks otsuse algne vahekohus. Taotluses tuleb ära märkida vaidlusalune meede ja selgitada, mil viisil on see meede artikliga 62 vastuolus. Vahekohus teeb oma otsuse teatavaks 45 päeva jooksul pärast taotluse esitamist. 3. Kui algse vahekohtu liikmed või mõni selle liikmetest ei saa taas kokkukutsutud vahekohtu töös osaleda, kohaldatakse artiklis 65 sätestatud menetlust. Vahekohus esitab oma otsuse 60 päeva jooksul pärast lõikes 2 nimetatud taotluse esitamist. Artikkel 71 Ajutised meetmed otsuse täitmata jätmise korral 1. Kui lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, ei teata enne mõistliku tähtaja möödumist mitte ühestki vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmest või kui artikli 70 lõike 1 kohaselt teatatud meede ei ole vahekohtu otsuse kohaselt kooskõlas kohustustega, mis sellel lepinguosalisel artikli 62 kohaselt on, pakub ta kaebuse esitanud lepinguosalise taotlusel ajutist hüvitist. 2. Kui hüvitise küsimuses ei jõuta kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast mõistliku tähtaja lõppu või pärast artikli 70 kohaselt tehtud vahekohtu otsust (mille kohaselt otsuse täitmiseks võetud meede ei ole artikliga 62 kooskõlas), on kaebuse esitanud lepinguosalisel õigus peatada artiklist 62 lähtuvate kohustuste täitmine rikkumisega põhjustatud tühistamise või vähendamisega võrdväärses ulatuses, teatades sellest lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, ning koostöökomiteele. Kaebuse esitanud lepinguosaline võib peatada kohustuste täitmise 10 päeva pärast teatamise kuupäeva, kui lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, ei ole taotlenud lõike 3 kohase vahekohtumenetluse algatamist. 3. Kui lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, on arvamusel, et kohustuste täitmise peatamise ulatus ei ole võrdväärne rikkumise põhjustatud tühistamise või vähenemisega, võib ta kirjalikult taotleda, et selles küsimuses teeks otsuse algne vahekohus. Taotlusest teatatakse kaebuse esitanud lepinguosalisele ja koostöökomiteele enne lõikes 2 nimetatud 10-päevase tähtaja möödumist. Algne vahekohus teeb oma otsuse kohustuste täitmise peatamise ulatuse kohta lepinguosalistele ja koostöökomiteele teatavaks 30 päeva jooksul pärast taotluse esitamise kuupäeva. Kohustuste täitmist ei peatata enne, kui algne vahekohus on oma otsuse teatavaks teinud, ja peatamine peab olema kooskõlas vahekohtu otsusega. 4. Kui algse vahekohtu liikmed või mõni selle liikmetest ei saa taas kokkukutsutud vahekohtu töös osaleda, kohaldatakse artiklis 65 sätestatud menetlust. Vahekohus teeb oma otsuse teatavaks 45 päeva jooksul pärast lõikes 3 nimetatud taotluse esitamist. 5. Kohustuste täitmise peatamine peab olema ajutine ning seda kohaldatakse üksnes seni, kuni artiklit 62 rikkuvad meetmed on tühistatud või muudatuste abil kõnealuse artikliga kooskõlla viidud vastavalt artiklile 72 või kuni lepinguosalised on vaidluse lahendamise suhtes kokku leppinud. Artikkel 72 Vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmete kontrollimine pärast kohustuste täitmise peatamist 1. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, teavitab kaebuse esitanud lepinguosalist ja koostöökomiteed kõikidest vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmetest ja taotleb, et kaebuse esitanud lepinguosaline alustaks taas kohustuste täitmist. 2. Kui lepinguosalised ei jõua teatavaks tehtud meetme artikliga 62 kokkusobivuses kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast teavitamist, võib kaebuse esitanud lepinguosaline taotleda kirjalikult algselt vahekohtult asjakohase otsuse tegemist. Taotlusest tuleb teavitada samaaegselt seda lepinguosalist, kes kaebuse esitas, ning koostöökomiteed. Vahekohtu otsus tehakse lepinguosalistele ning koostöökomiteele teatavaks 45 päeva jooksul pärast taotluse esitamist. Kui vahekohus leiab, et otsuse täitmiseks võetud meede on artikliga 62 kooskõlas, tuleb kohustuste täitmise peatamine lõpetada. 3. Kui algse vahekohtu liikmed või mõni selle liikmetest ei saa taas kokkukutsutud vahekohtu töös osaleda, kohaldatakse artiklis 65 sätestatud menetlust. Vahekohus teeb oma otsuse teatavaks 60 päeva jooksul pärast lõikes 2 nimetatud taotluse esitamist. Artikkel 73 Mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus Lepinguosalised võivad mis tahes ajal leida käesolevas jaos käsitletud vaidlusele mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse. Nad teatavad leitud lahendusest koostöökomiteele ja vahekohtule. Mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni jõudmisest teavitamisel lõpetab vahekohus oma töö ja menetlus lõpetatakse. Artikkel 74 Kodukord 1. Käesoleva jao kohast vaidluste lahendamise korda reguleerib koostöökomitees vastuvõetud kodukord ja toimimisjuhend. 2. Lepinguosalised võivad kodukorda ja toimimisjuhendit oma otsusega muuta. 3. Vahekohtu istungid on kodukorra kohaselt avalikud. Artikkel 75 Teave ja tehniline nõustamine Vahekohus võib lepinguosalise taotluse korral või omal algatusel hankida teavet mis tahes allikast, mida ta peab vahekohtumenetluse jaoks sobivaks, sealhulgas vaidluse pooltelt. Vahekohtul on õigus küsida ka ekspertide arvamust, kui ta peab seda vajalikuks. Kogu sel viisil saadud teave tuleb edastada mõlemale lepinguosalisele, kes võivad esitada märkusi. Lepinguosaliste territooriumil asutatud huvitatud füüsilistel või juriidilistel isikutel on vastavalt kodukorrale õigus esitada vahekohtule amicus curiae kokkuvõtteid. Artikkel 76 Tõlgendamisreeglid Vahekohus tõlgendab artiklit 62 vastavalt rahvusvahelise avaliku õiguse tõlgendamise tavadele, sh rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsioonile. Vahekohtu otsustega ei või suurendada ega vähendada artikliga 62 ette nähtud õigusi ja kohustusi. Artikkel 77 Vahekohtu otsused 1. Vahekohus püüab teha kõik otsused ühehäälselt. Kui ühehäälset otsust ei suudeta teha, otsustatakse arutatav küsimus häälteenamusega. Vahekohtunike eriarvamusi ei avaldata. 2. Vahekohtu otsus on lepinguosalistele siduv, kuid sellega ei looda füüsilistele ja juriidilistele isikutele õigusi ega kohustusi. Otsuses esitatakse tuvastatud asjaolud, lepingu asjakohaste sätete kohaldatavus ja vahekohtu järelduste põhjendused. Koostöökomitee teeb vahekohtu otsused tervikuna üldsusele kättesaadavaks, välja arvatud juhul, kui ta otsustab seda äriteabe konfidentsiaalsuse tagamise huvides mitte teha. IV peatükk. Üldsätted Artikkel 78 Vahekohtunike nimekiri 1. Koostöökomitee koostab hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva lepingu jõustumist nimekirja vähemalt 15 isikust, kes soovivad ja saavad vahekohtuniku ülesannet täita. Kumbki lepinguosaline valib vahekohtuniku kohale viis isikut. Lisaks valib kumbki lepinguosaline viis isikut, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanikud ja kes täidavad vahekohtu esimehe kohuseid. Koostöökomitee tagab, et nimekiri on alati täielik. 2. Vahekohtunikel peavad olema õiguse ja rahvusvahelise kaubanduse alased eriteadmised või kogemused. Nad peavad olema sõltumatud ja täitma oma ülesandeid üksikisikuna, ei tohi vastu võtta juhtnööre üheltki organisatsioonilt ega valitsuselt ega olla seotud kummagi lepinguosalise valitsusega ning peavad järgima toimimisjuhendit. Artikkel 79 Seosed WTO kohustustega 1. Kuni Iraagi ühinemiseni WTOga lähtub vahekohus oma otsustes artiklis 62 sisalduva või osutatud ja WTO asutamislepingu sättele viitava sätte eeldatava rikkumise kohta tõlgendusest, mis täielikult kooskõlas WTO vaidluste lahendamise organi asjaomastele otsustega. 2. Alates Iraagi ühinemisest WTOga kohaldatakse järgmisi sätteid. 3. Käesoleva jao vaidluste lahendamise sätted ei piira tegutsemist WTO raames, sealhulgas vaidluste lahendamist. 4. Kui lepinguosaline on teatava meetme suhtes algatanud vaidluse lahendamise menetluse kas käesoleva jao artikli 64 lõike 1 või WTO lepingu alusel, ei saa ta enne selle menetluse lõppemist algatada sama meetme suhtes vaidluse lahendamise menetlust mujal. Kui küsimus on kohustuses, mis on ühesugune nii lepingu kui ka WTO lepingu alusel, ei taotle lepinguosaline hüvitist sellise kohustuse rikkumise eest mõlema lepingu alusel. Juhul kui vaidluste lahendamise menetlus on algatatud, ei esita lepinguosaline taotlust hüvitise saamiseks teisele foorumile sellise kohustuse rikkumise eest, mis on identne teises lepingus sätestatud kohustusega, välja arvatud juhul, kui valitud foorum ei suuda menetluslikel või juriidilistel põhjustel kõnealuse kohustuse rikkumise kohta otsust langetada. 5. Käesolevas lõikes lähtutakse järgmisest: a) WTO asutamislepingu kohase vaidluse lahendamise menetlus peetakse algatatuks lepinguosalise taotlusega WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 6 kohase vahekohtu loomiseks ja see peetakse lõpetatuks, kui vaidluste lahendamise organ võtab vastu vahekohtu aruande ja olenevalt asjaoludest apellatsioonikogu aurande vastavalt WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artiklile 16 ja artikli 17 lõikele 14; b) käesoleva jao kohase vaidluse lahendamise menetlus peetakse algatatuks lepinguosalise taotlusega artikli 64 lõike 1 kohase vahekohtu moodustamiseks ja see peetakse lõpetatuks, kui vahekohus edastab oma otsuse lepinguosalistele ning koostöökomitee vastavalt artiklile 67. 6. Käesolevas jaos sätestatu ei takista lepinguosalist peatamast kohustuste täitmist WTO vaidluste lahendamise organi loal. WTO asutamislepingule ei saa tugineda, et takistada lepinguosalisel peatada käesoleva lepingu II jaotise kohaste kohustuste täitmist. Artikkel 80 Tähtajad 1. Kõiki käesolevas jaos sätestatud tähtaegu, sealhulgas vahekohtu otsuste teatavakstegemise tähtaegu, arvestatakse kalendripäevades alates viidatud toimingule või sündmusele järgnevast päevast. 2. Käesolevas jaos sätestatud tähtaegu võib pikendada lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel. III JAOTIS KOOSTÖÖVALDKONNAD Artikkel 81 Finants- ja tehniline abi 1. Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks saab Iraagi Vabariik liidult finants- ja tehnilist abi rahalise toetusena, mida antakse Iraagi Vabariigi majanduse poliitilise ümberkorraldamise kiirendamiseks. 2. Nimetatud abi antakse liidu majanduskoostöö raames vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu asjakohastele määrustele. Liidu rahalise abi eesmärgid ja valdkonnad nähakse ette sihtprogrammis, mis kajastab lepinguosaliste vahel kokkulepitavaid prioriteete, võttes arvesse Iraagi Vabariigi arenguvajadusi ja -strateegiaid, iga valdkonna suutlikkust abi vastu võtta ja reformide edukust. 3. Lepinguosalised tagavad, et liidu tehnilise abi andmisel võetakse arvesse muudest allikatest antavat abi. Liidu arengukoostöö poliitika ja tema rahvusvaheline tegevus lähtub ÜRO aastatuhande arengueesmärkidest ning ÜRO ja muude asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide peamistest arengueesmärkidest ja põhimõtetest. Liidu arengupoliitika elluviimisel võetakse igakülgselt arvesse abi tulemuslikkuse põhimõtteid, sealhulgas 2. märtsi 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskava. 4. Tehnilist ja finantsabi saav lepinguosaline vastab viivitamata teise lepinguosalise pädevate ametiasutuste esitatavatele halduskoostöö taotlustele Liidu abiga seotud pettuse ja eeskirjade eiramisega võitlemiseks, ilma et see piiraks vastastikust õigusabi käsitlevate sätete kohaldamist. 5. Iraagi valitsus nimetab pettusevastase võitluse kontaktpunkti. Kontaktpunkt tagab tulemuslikku koostöö tegemise liidu institutsioonide ja organitega, sealhulgas Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Pettusevastase Võitluse Ametiga (OLAF), eriti auditi- ja kontrollimeetmete rakendamise liidu finantshuvide kaitsmiseks. Artikkel 82 Koostöö sotsiaalvaldkonna ja inimarengu nimel Selle koostöö eesmärk on tugevdada üleilmastumise sotsiaalset mõõdet, arvestades, et sotsiaalne ja majandusareng ning keskkonda säästev areng arengu omavahel seotud. Koostöö raames rõhutatakse vaesuse vähendamise, kõikide inimeste, sealhulgas kaitsetute rühmade ja kodust lahkuma sunnitud inimeste inimõiguste ja põhivabaduste kaitse ning peamiste tervise, haridus- ja tööhõivevajaduste rahuldamise tähtsust. Neis valdkondades tehakse koostööd eeskätt suutlikkuse suurendamiseks ja institutsioonide arendamiseks vastavalt kaasatuse, hea valitsemistava järgimise ning usaldusväärse ja läbipaistva haldamise põhimõtetele. Artikkel 83 Haridus, koolitus ja noored 1. Lepinguosalised edendavad olemasolevate vahendite piires vastastikku kasulikku koostööd hariduse, koolituse ja noorsoo valdkonnas ja edendavad sugude võrdõiguslikkust. 2. Eriti aitavad lepinguosalised kaasa teabe, oskusteabe, üliõpilaste, teadlaste, tehniliste ressursside, noorte, sealhulgas noortöötajate vahetusele ning suutlikkuse suurendamisele, kasutades ära kummagi lepinguosalise olemasolevaid koostööprogramme ning tuginedes nende kogemusele selles valdkonnas. 3. Haridussüsteemi kvaliteedi tõstmiseks ja selle rahvusvaheliste sidemete tugevdamiseks tihendavad lepinguosalised kõrgkoolide koostööd näiteks Erasmus Munduse programmi raames. Artikkel 84 Tööhõive ja sotsiaalareng 1. Lepinguosalised lepivad kokku süvendada koostööd tööhõive ja sotsiaalvaldkonnas, sealhulgas koostööd sotsiaalse ühtekuuluvuse, inimväärse töö, töötervishoiu ja tööohutuse, tööõiguse, sotsiaalse dialoogi, inimressursside arendamise ja soolise võrdõiguslikkuse vallas, et edendada täielikku ja tootlikku tööhõivet ja inimväärset tööd, mis on säästva arengu ja vaesuse vähendamise eeltingimuseks. 2. Lepinguosalised kinnitavad oma kohustust edendada ja rakendada rahvusvaheliselt tunnustatud töö- ja sotsiaalnorme. Lepinguosalised võtavad käesoleva lepingu kohase tegevuse puhul arvesse ka asjakohaste mitmepoolsete sotsiaal- ja tööküsimusi käsitlevate lepingute rakendamist. 3. Koostöövormide hulka võivad kuuluda vastastikku kokkulepitud eriprogramme ja -projekte, dialoogi, suutlikkuse suurendamist ning kahe- ja mitmepoolset koostööd ja algatusi ühist huvi pakkuvates küsimustes. 4. Lepinguosalised kaasavad dialoogi ja koostöösse sotsiaalpartnereid ja muid sidusrühmi. Artikkel 85 Kodanikuühiskond Lepinguosalised tunnistavad kodanikuühiskonna, eelkõige kõrgkoolide ja mõttekodade rolli ja võimalikku panust käesoleva lepingu kohasesse dialoogi ja koostööprotsessi ning lepivad kokku, et edendavad tulemuslikku dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja kaasavad neid senisest enam. Artikkel 86 Inimõigused 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd inimõiguste edendamise ja tõhusa kaitse alal, sealhulgas ratifitseerides ja rakendades rahvusvahelisi inimõigusi käsitlevaid õigusakte, osutades tehnilist abi, pakkudes koolitust ja suurendades suutlikkust. Lepinguosalised on teadlikud sellest, et koostöö ja arenguprogrammide mõju jääb väikeseks, kui nende puhul ei kaitsta, edendata ega järgita inimõigusi. 2. Inimõiguste alane koostöö võib muu hulgas hõlmata järgmist: a) inimõigustega tegelevate valitsusasutuste ja valdkonnas töötavate valitsusväliste organisatsioonide tugevdamine; b) inimõiguste ja sellealase hariduse edendamine üleriigilisel ja kohalikul tasandil, eriti avaliku halduse, kohtu- ja õiguskaitseasutustes, et suurendada naiste ja laste õigusi; c) rahvusvahelistele humanitaar- ja inimõigusi käsitlevatele õigusaktidele vastavate Iraagi õigusaktide väljatöötamine; d) koostöö ja teabevahetus inimõigustega seotud ÜRO institutsioonidega; e) abi osutamine Iraagi valitsusele Iraagi kodanikele kohaste elutingimuste loomisel, nende poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste tagamisel ja diskrimineerimise vältimisel; f) rahvusliku leppimise ja karistamatuse vastase võitluse toetamine; g) igakülgse inimõiguste alase dialoogi loomine. Artikkel 87 Tööstus- ja VKEde pol