[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 28.07.2006

KOM(2006) 426 lõplik

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 2026/97 artikli 18 alusel lõplik tasakaalustav tollimaks, ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1676/2001, millega kehtestatakse muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

(KOMISJONI ESITATUD)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ettepanek käsitleb nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määruse (EÜ) 2026/97 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), mida on on viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004 (edaspidi „algmäärus”), ja nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005, kohaldamist Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) importi käsitlevas menetluses. |

Üldine taust Käesolev ettepanek on tehtud algmäärust rakendades ning algmääruses sätestatud sisuliste ja menetluslike nõuete kohase uurimise tulemusena. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EÜ) nr 1676/2001, millega kehtestatakse muu hulgas Indiast pärineva PET-kile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (EÜT L 227, 23.8.2001, lk.1), määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 366/2006 (ELT L 68, 8.3.2006, lk.6). Nõukogu määrus (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 2026/97 artikli 18 alusel lõplik tasakaalustav tollimaks (ELT L 68, 8.3.2006, lk.15). |

Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Menetlusega seotud huvitatud isikutel oli juba võimalus kaitsta oma huve uurimise ajal algmääruse sätete kohaselt. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Käesolev ettepanek on algmääruse rakendamise tulemus. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõjuhindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste ammendavat loetelu. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatud meetmete kokkuvõte 12. juulil 2005. aastal algatas komisjon Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kehtiva tasakaalustava tollimaksu osalise vahepealse läbivaatamise. India ühe eksportiva tootja Garware Polyester Limited (edaspidi „Garware”) subsideerimise uurimisega piirdunud läbivaatamise eesmärk oli hinnata, kas kehtiva tasakaalustatud tollimaksu tase on piisav kahjustava subsideerimise tasakaalustamiseks. Lisatud ettepanek tõsta Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile) impordi suhtes kehtivat tasakaalustavat tollimaksu põhineb uurimistulemustel, mis kinnitasid, et Garware sai tõepoolest palju suuremat subsiidiumi kui esialgne uurimine näitas. Seega tehakse ettepanek, et tasakaalustavaid tollimakse tõstetakse vastavalt nimetatud uurimise tulemustele, samas kui Garware’i PET-kile impordile määrusega (EÜ) nr 1676/2006 kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse vähendatakse tasakaalustavate tollimaksude protsendi võrra, mis vastab kõnealuse äriühingu saadud ekspordisubsiidiumidele. Seetõttu tehakse ettepanek, et nõukogu võtab vastu lisatud määruse ettepaneku, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. |

Õiguslik alus Nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrus (EÜ) 2026/97 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), mida on viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004, ja nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |

Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Eesmärk on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: Meedet kirjeldatakse algmääruses ja see ei võimalda riiklike otsuste tegemist. Selle kohta, kuidas on ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtjate ning kodanike rahalist ja halduskoormust vähendatud ning mil viisil on nimetatud koormus proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, andmete avaldamist ei nõuta. |

Õigusakti valik |

Kavandatud õigusakt: määrus. |

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest eespool nimetatud algmäärusga ei nähta ette muid võimalusi. |

MÕJU EELARVELE |

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

1. Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 367/2006, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist määruse (EÜ) nr 2026/97 artikli 18 alusel lõplik tasakaalustav tollimaks, ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1676/2001, millega kehtestatakse muu hulgas Indiast pärineva polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/1997 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), ja eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed,[2] ja eriti selle artikli 14 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

I. Varasem uurimine ja kehtivad meetmed

(1) Nõukogu kehtestas 6. detsembri 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 2597/1999[3] tasakaalustava tollimaksu CN-koodide ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90 alla kuuluva Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile (PET-kile, edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes. Määruse vastuvõtmiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi „esialgseks uurimiseks”. Meetmetena kehtestati väärtuseline tollimaks vahemikus 3,8% kuni 19,1% üksikult nimetatud eksportijate suhtes, kusjuures kõikide teiste äriühingute vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldati jääktollimaksumäära 19,1%. Garware Polyester Limited’i (edaspidi „Garware” või „äriühing”) toodetud ja eksporditud PET-kile suhtes kehtestatud tasakaalustav tollimaks oli 3,8%. Esialgne uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 1997. aastal kuni 30. septembrini 1998. aastal.

(2) Nõukogu säilitas 27. veebruari 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 367/2006[4] Indiast pärineva PET-kile impordi suhtes pärast dumpinguvastaste tollimaksude aegumise läbivaatamist algmääruse artikli 18 alusel määrusega (EÜ) nr 2597/1999 kehtestatud lõpliku tasakaalustava tollimaksu.

(3) Nõukogu muutis 27. veebruari 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 366/2006[5] 13. augusti 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1676/2001[6] pärast viie India tootja suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksumäära osalist vahepealset läbivaatamist ning kehtestas dumpinguvastase tollimaksu, mis jääb 0% ja 18% vahele. Garware PET-kile impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks oli 17,4%. Märgitakse, et Garware’i dumpinguvastase tollimaksu määra kohandati, et võtta arvesse määruse (EÜ) nr 367/2006 alusel tasakaalustatava subsideerimise taset (vt ka põhjendus 71 allpool).

II. Osalise vahepealse läbivaatamise taotlemine

(4) Taotluse teha nõukogu määruse (EÜ) nr 2597/1999 osaline vahepealne läbivaatamine, mis hõlmaks Garware suhtes kohaldatud tasakaalustavate tollimaksude taset, esitasid järgmised ühenduse tootjad: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA ja Toray Plastics Europe (edaspidi „taotlejad”). Taotluse esitajate toodang moodustab põhiosa ühenduse PET-kile toodangust.

(5) Taotlejad väitsid, et Garware PET-kile impordi suhtes kehtivate tasakaalustavate meetmete tase ei olnud enam piisav kahju põhjustava subsideerimise tasakaalustamiseks, sest Garware subsideerimisega seotud tingimused olid oluliselt muutunud.

III. Uurimine

(6) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustas komisjon, et osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks on olemas piisavad tõendid, ning kuulutas 12. juulil 2005. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamise teadaandega [7] välja osalise vahepealse läbivaatamise kooskõlas algmääruse artikliga 19.

(7) Läbivaatamine piirdub ühe eksportiva tootja – Garware – subsideerimise uurimisega, eesmärgiga hinnata vajadust jätkata, lõpetada või muuta kehtivate meetmete taset. Uurimisperiood kestis 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005.

(8) Komisjon teatas asjaomasele eksportivale tootjale, India valitsusele ja taotlejatele ametlikult osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest Huvitatud isikutele anti võimalus teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamise teadaandes nimetatud tähtaja jooksul.

(9) Uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon Garwarele küsimustiku, mille äriühing koostöövalmilt täitis. Garware valdustes Indias tehti kontrollkäik.

(10) Äriühingut Garware, India valitsust ja taotlejaid teavitati uurimise olulistest tulemustest ja neil oli võimalus esitada oma märkused (vt põhjendus 73 allpool).

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

I. Vaatlusalune toode

(11) Vaatlusalune toode on esialgse uurimise määratluse kohaselt polüetüleentereftalaatkile (PET-kile), mis on Indiast pärit ja tavaliselt deklareeritud CN-koodi ex 3920 62 19 all.

II. Samasugune toode

(12) Nagu juba esialgse uurimise puhul, leiti ka nüüd, et Garwares toodetud ja India siseturul müüdud ning ühendusse eksporditud PET-kile on samade põhiliste füüsiliste ja tehniliste omaduste ja kasutusvõimalustega. Seepärast on need samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 5 tähenduses.

C. SUBSIIDIUMID

I. Sissejuhatus

(13) Läbivaatamistaotluses sisalduva teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mis väidetavalt hõlmavad subsiidiumide andmist:

2. Üleriigilised kavad:

i Eellubade kava / eelnevate vabastusotsuste kava (Advance Licence Scheme/ Advance Release Order);

ii Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme);

iii Erimajanduspiirkonnad / ekspordisuunitlusega üksuste kava (Special Economic Zones / Export Oriented Units Scheme);

iv Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme);

v Tulumaksukavad (Income Tax Schemes)

- Ekspordi tulumaksuvabastuse kava (Export Income Tax Exemption Scheme)

- Tulumaksusoodustused teadus- ja arendustegevuseks (Income Tax Incentive for Research and Development)

vi Ekspordikrediidi kava (Export Credit Scheme)

vii Tollimaksuvaba täiendamise sertifikaat (Duty-Free Replenishment Certificate)

(14) Kavad i kuni iv ja vii põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubanduse seadus“).. Väliskaubanduse seadus lubab India valitsusel väljastada ekspordi- ja impordipoliitikat käsitlevaid teadaandeid. India valitsus on avaldanud ekspordi- ja impordipoliitika viie aasta plaani (edaspidi „ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitlev dokument”), mis hõlmab ajavahemikku 1. aprillst 2002 kuni 31. märtsini 2007. Lisaks sellele on India valitsus avaldanud ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 reguleeriva menetlusjuhendi ( handbook of procedures governing the EXIM policy 2002-07 – HOP I 2002-07 ; edaspidi „menetlusjuhend”), mida regulaarselt ajakohastatakse.[8]

(15) Punktis v nimetatud tulumaksukavad põhinevad 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega.

(16) Punktis vi nimetatud ekspordikrediidi kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35A, mis lubavad India reservpangal juhendada kommertspanku ekspordikrediidi küsimuses.

3. Piirkondlikud kavad

(17) Läbivaatamise taotluses esitatud teabe ja komisjoni küsimustikule saabunud vastuste põhjal uuris komisjon ka Maharashtra osariigi omavalitsuse 1992. aasta ergutussüsteemi (edaspidi „ES”). Kava põhineb Maharashtra osariigi tööstuse, energeetika ja tööhõiveministeeriumi otsustel.

II. Üleriigilised kavad

1. Eellubade kava (Advance Licence Scheme, edaspidi „ALS“)) / eelnevate vabastusotsuste kava (Advance Release Order , edaspidi „ARO“))

(a) Õiguslik alus

(18) Kavasid on üksikasjalikult kirjeldatud ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitleva dokumendi lõigetes 4.1.1 kuni 4.1.14 ning menetlusjuhendi peatükkides 4.1 kuni 4.30.

(b) Abikõlblikkus

(19) Tuvastati, et Garware ei kasutanud uurimisperioodil ALS/ARO-kavasid, mistõttu kavade tasakaalustava mõju hindamine ei ole vajalik.

2. Imporditollimaksude hüvituskava (DEPBS)

(a) Õiguslik alus

(20) DEPB-kava täpne kirjeldus on esitatud ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitleva dokumendi lõikes 4.3 ning menetlusjuhendi 4. peatükis. Esialgse uurimise ajal oli kahte tüüpi DEPB-kavasid: ekspordieelne ja ekspordijärgne. Ekspordieelne DEPB-kava tühistati 1. aprillil 2000. aastal, mistõttu käesolevas läbivaatamises uuriti ainult ekspordijärgset kava.

(b) Abikõlblikkus

(21) Kava raames toetatakse tootvaid eksportijaid ja vahendavaid eksportijaid.

(c) Praktiline rakendamine

(22) Iga tingimustele vastav eksportija võib taotleda DEPB-krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana kava raames eksporditud toodete väärtusest. India asutused on kehtestanud sellised DEPB-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Määrad kehtestatakse standardsete sisend-/väljundnormide (SION) alusel, võttes arvesse eeldatavat imporditud sisendite sisaldust eksporditavas tootes ja tollimaksu sellele eeldatavale impordile, sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte.

(23) Nimetatud kava raames hüvitise saamiseks peab äriühing eksportima. Eksporditehingu hetkel peab eksportija esitama India asutustele avalduse, milles näidatakse, et eksport toimub DEPBS-kava raames. Kaupade eksportimiseks väljastavad India tolliasutused lähetamismenetluse ajal ekspordi saatearve. Selles dokumendis märgitakse muu hulgas eksporditehingu puhul antava DEPBS-krediidi summa. Sellel hetkel teab eksportija temale antava hüvitise määra. Kui tolliasutused on esitanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam DEPBS-krediidi andmise üle otsustusõigust. Hüvitise arvutamisel kasutatakse DEPBS-määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni esitamise ajal. Seetõttu ei ole võimalik hüvitise määra tagasiulatuvalt muuta.

(24) Samuti leiti, et India raamatupidamisstandardite kohaselt saab DEPBS-krediiti kirjendada ettevõtte raamatupidamises pärast ekspordikohustuse täitmist tekkepõhiselt sissetulekuna.

(25) Seda krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks järgneva mis tahes piiramatult imporditavate kaupade impordi puhul, välja arvatud kapitalikaubad. Selliseid imporditud kaupu, mille puhul kasutatakse kõnealust krediiti, võib müüa siseturul (kui nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil.

(26) DEPBS-krediit on vabalt ülekantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast.

(27) Taotluse DEPBS-krediidi saamiseks võib esitada kuni 25 eksporditehingu suhtes ja juhul, kui taotlus kantakse elektroonilisse andmebaasi, piiramatu arvu eksporditehingute suhtes. De facto ei ole taotlemisel rangeid tähtaegu, kuna menetlusjuhendi peatükis 4.47 nimetatud ajavahemikke arvestatakse alati kõige hilisemast DEPBS-taotlusesse lisatud eksporditehingust..

(28) Äriühinge juhtis komisjoni tähelepanu sellele, et kava kaotab varsti kehtivuse ning asendatakse väidetavalt „WTO nõuetele vastava” kavaga, mis jõustub 1. aprillil 2006. DEPB pidi esialgu kehtivuse kaotama 1. aprillil 2005. Kuid kuna selleks kuupäevaks ei olnud asenduskava rakendamisvalmis, pikendati DEPBS-kava 1. aprillini 2006. Äriühing ei ole kinnitanud, kas uus kava on nimetatud hilisemal kuupäeval jõustunud. Igal juhul jääb väidetav muudatus väljapoole uurimisperioodi.

(d) Järeldused DEPBS-kava kohta

(29) DEPBS-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. DEPBS-krediit on India valitsuse antav rahaline toetus, sest krediiti kasutatakse hiljem imporditollimaksude tasumiseks, mistõttu vähenevad India valitsuse tulud, mille ta muidu maksmisele kuuluvatest tollimaksudest saaks. Lisaks toob DEPBS-krediit eksportijale kasu, sest see parandab äriühingu likviidsust.

(30) Lisaks sõltub DEPBS-krediit õiguslikult ekspordijõudlusest ning seepärast peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustavaks.

(31) Seda kava ei saa lugeda lubatud tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagasimaksmise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul rakendatava tagasimaksmise määratlus ja kord) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks sellele ei ole olemas süsteemi ega menetlust, mis kinnitaks, milliseid sisendeid eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas algmääruse I lisa punkti i ja II ja III lisa tähenduses on toimunud imporditollimaksude ülemääraseid makseid. Pealegi on eksportijal õigus saada DEPBS-kava alusel hüvitisi olenemata sellest, kas ta impordib mingeid tootmissisendeid või mitte. Hüvitiste saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega on ka eksportijatel, kes hangivad kõik oma tootmissisendid kodumaal ega impordi kaupu, mida saab kasutada sisenditena, õigus saada DEPBS-kava alusel hüvitisi.

(e) Subsiidiumisumma arvutamine

(32) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid subsiidiumisaajale antud hüvitisena, mille olemasolu tehti kindlaks uurimisperioodi jooksul. Sellega seoses loeti, et hüvitis antakse hüvitisesaajale hetkel, millal selle kava alusel sooritatakse eksporditehing. Sellel hetkel on India valitsus kohustatud loobuma tollimaksudest, mis on rahaline toetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses.

(33) Eelnevat silmas pidades peetakse kohaseks hinnata kõnealuse hüvituskava alusel saadud kasu suuruseks krediidi summat, mis on saadud uurimisperioodi jooksul kõigi nimetatud kava alusel toimunud eksporditehingute eest. Äriühingu teatel vähendati DEPBS-kava kohaldatavat määra 11%-lt 8%-le alates 26. maist 2005, st, et väidetav muutus toimub väljaspool läbivaatamise uurimisperioodi, mistõttu ei olnud võimalik kontrollida nimetatud muudatuse mõju ja tähtsust, ning väide tuleb algmääruse artikli 5 alusel tagasi lükata.

(34) Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati sellest summast algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha; nii saadi lugeja.

(35) Algmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma ekspordi kogukäibele uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Gaware kasutas uurimisperioodil seda kava ja sai 10,3% subsiidiumi.

3. Ekspordisuunitlusega üksuste kava (EOUS) / Erimajanduspiirkondade kava (SEZS)

(a) Õiguslik alus

(36) Nimetatud kavasid on üksikasjalikult kirjeldatud ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitleva dokumendi 6. peatükis (EOUS) ja menetlusjuhendi 7. peatükis (SEZS).

(b) Abikõlblikkus

(37) Leiti, et Garware ei kasutanud uurimisperioodil kumbagi nimetatud kavadest, mistõttu nende tasakaalustava mõju edasine hindamine ei ole vajalik.

4. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS)

(a) Õiguslik alus

(38) EPCGS-kava on üksikasjalikult kirjeldatud ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitleva dokumendi 5. peatükis ja menetlusjuhendi 5. peatükis.

(b) Abikõlblikkus

(39) Kava alusel on abikõlblikud tugitootjate ja teenuse pakkujatega seotud tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad. Tuvastati, et Garware kasutas uurimisperioodil nimetatud kava.

(c) Rakendamine

(40) Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uued ja 2003. aasta aprillist alates ka kuni 10 aasta vanused kasutatud kapitalikaubad) vähendatud tollimaksumääraga. Selleks väljastab India valitsus taotluse esitamisel ja lõivu maksmisel EPCG-litsentsi. Alates 2000. aasta aprillist võimaldab kava kõigile selle alusel imporditud kapitalikaupadele 5 %list vähendatud importtollimaksu. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporttoodete tootmiseks.

(d) Järeldused EPCG-kava kohta

(41) EPCGS-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse rahaline toetus, kuna see vähendab India valitsuse tollisissetulekut. Lisaks toob tollimaksu vähendamine eksportijale kasu, sest impordi arvelt säästetud tollimaksud parandavad tema likviidsust.

(42) Lisaks sõltub EPCGS-kava õiguslikult ekspordijõudlusest, sest litsentse ei väljastata ekspordikohustuseta. Seetõttu peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustavaks.

(43) Seda kava ei saa lugeda lubatud tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaupade suhtes ei kohaldata selliseid lubatavaid süsteeme, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate kaupade tootmisel.

(e) Subsiidumisumma arvutamine

(44) Lugeja määrati kindlaks järgmiselt: subsiidiumisumma arvutati kooskõlas algmääruse artikli 7 punktiga 3 imporditud kapitalikaupade tasumata tollimaksu alusel, mis jaotati PET-kile tootmisharus kõnealuste kapitalikaupade tavalisele amortisatsiooniperioodile. Sellele summale lisati intress, et kajastada saadava kasu väärtuse muutumist aja jooksul. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha.

(45) Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma jaotatud kogu ekspordikäibele uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on juriidiliselt sõltuv ekspordijõudlusest. Gareware sai subsiidiumi 1,8%.

5. Tulumaksuvabastuse kava (ITES)

(a) Õiguslik alus

(46) Nimetatud kava õiguslik alus sisaldub 1961. aasta tulumaksuseaduses, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega. Viimases sätestatakse igal aastal maksude kogumise alus ning mitmesugused vabastused ja mahaarvamised, mida on võimalik taotleda. Eksportivad äriühingud võivad taotleda tulumaksuvabastust 1961. aasta tulumaksuseaduse lõigete 10A, 10B ja 80HHC alusel.

(b) Rakendamine

(47) Kuna ei leitud, et Garware oleks tulumaksuvabastuse kava alusel toetust saanud, ei ole nimetatud kava tasakaalustava mõju edasine analüüs vajalik.

6. Ekspordikrediidi kava (ECS)

(a) Õiguslik alus

(48) Kava üksikasjad on sätestatud India reservpanga (RBI) üldistes ringkirjades IECD nr 5/04.02.01/2002-03 (ekspordikrediit välisvaluutas) ja IECD nr 10/04.02.01/2003-04 (ekspordikrediit ruupiates), mis on adresseeritud kõikidele India kommertspankadele.

(b) Abikõlblikkus

(49) Tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad vastavad nimetatud kava tingimustele. Leiti, et Garware kasutas uurimisperioodi ajal nimetatud kava.

(c) Rakendamine

(50) Nimetatud kava alusel sätestab RBI kohustuslikus korras ekspordikrediidi suhtes kohaldatava intressimäära ülempiiri nii India ruupiates kui ka välisvaluutas, mida kommertspangad võivad eksportijalt võtta, „et muuta krediit eksportijatele kättesaadavaks rahvusvaheliselt konkurentsivõimeliste määradega”. ECS koosneb kahest allkavast, lähetamiseelse ekspordikrediidi kavast („pakenduskrediit”), mis hõlmab eksportijale ostu, töötlemise, tootmise, pakendamise ja/või ekspordieelse veo rahastamiseks antud krediiti, ja lähetamisjärgse ekspordikrediidi kavast, mis näeb ette käibekapitali laenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks. Ka suunab RBI pankasid andma teatava osa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks.

(51) Nende RBI üldiste ringkirjade tulemusena saavad eksportijad ekspordikrediiti soodusintressimääraga, võrreldes tavalise kommertskrediidi („sularahakrediidi”) intressimääradega, mis määratakse kindlaks turul valitsevate tingimuste alusel.

(d) Järeldus ECSi kohta

(52) Vähendades rahastamiskulusid võrreldes turuintressimääradega, annavad eespool nimetatud soodusintressid kõnealusele eksportijale soodustuse algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Hoolimata asjaolust, et ECS raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on selle soodustuse näol tegemist valitsuse toetusega algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti iv tähenduses. RBI on avalik-õiguslik asutus, kuuludes seetõttu algmääruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud „valitsuse” mõiste alla, ning ta annab kommertspankadele korralduse eksportivatele äriühingutele soodsa rahastamise võimaldamiseks. Nimetatud soodustingimustel rahastamine on samaväärne subsiidiumiga, mida loetakse algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustavaks, kuna soodusintressimäärad sõltuvad eksporditegevusest.

(e) Subsiidiumi summa arvutamine

(53) Subsiidiumisumma on arvutatud uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordikrediidilt makstud intresside ja selle summa vahe alusel, mis oleks kuulunud tasumisele, kui oleks kohaldatud turu intressimäärasid nagu äriühingu kasutatud tavalise kommertskrediidi puhul. See subsiidiumisumma (lugeja) on jaotatud kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2, kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Garware sai ECSi alusel kasu ning sai 1,2% suuruse subsiidiumi.

7. Tollimaksuvaba täiendamise sertifikaat (DFRC)

(a) Õiguslik alus

(54) Selle kava õiguslik alus sisaldub ekspordi- ja impordipoliitikat 2002–2007 käsitleva dokumendi lõigetes 4.2.1 kuni 4.2.7 ja menetlusjuhendi lõigetes 4.31 kuni 4.36.

(b) Rakendamine

(55) Kuna ei leitud, et Garware oleks tollimaksuvaba täiendamise kava alusel toetust saanud, ei ole nimetatud tasakaalustava mõju edasine analüüs vajalik.

III. Piirkondlikud kavad

Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem (Package Scheme of Incentives – PSI)

(a) Õiguslik alus

(56) Et soodustada tootmisettevõtete levikut osariigi vähem arenenud piirkondadesse, on Maharashtra osariigi valitsus 1964. aastast saadik pakkunud osariigi arenevates piirkondades rajatud uutele üksustele stiimuleid kava raames, mida üldiselt tuntakse „ergutussüsteemi” nimetuse all. Kava on selle juurutamisest saadik mitu korda muudetud ning „1993. aasta kava” kehtis 1993. aasta 1. oktoobrist kuni 2001. aasta 31. märtsini, samal ajal kui uusim parandus, „2001. aasta kava”, kehtestati 2001. aasta 31. märtsil ja selle kehtimine on ette nähtud kuni 2006. aasta 31. märtsini. Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem koosneb mitmest allkavast, millest peamised on vabastus kohalikust müügimaksust ja kohaliku maksu octroi tagasimaksmine.

(b) Abikõlblikkus

(57) Tingimustele vastamiseks peavad äriühingud investeerima vähearenenud piirkondadesse, rajades selleks kas uue tööstusettevõtte või tehes suuremahulise kapitaliinvesteeringu olemasoleva tööstusettevõtte laiendamisse või mitmekesistamisse. Nimetatud piirkonnad liigitatakse vastavalt nende majandusarengule eri kategooriatesse (nt vähearenenud piirkond, vähem arenenud piirkond, kõige vähem arenenud piirkond). Toetussumma kindlaksmääramise peamine kriteerium on piirkond, kus ettevõte asub või kuhu see rajatakse, ja investeeringu suurus.

(c) Rakendamine

(58) Kohalikust müügimaksust vabastamine: Kaupade suhtes kohaldatakse tavaliselt riiklikku müügimaksu (osariikidevahelise müügi puhul) või osariigi müügimaksu (osariigi piires toimuva müügi puhul) erinevatel tasemetel sõltuvalt osariigist/osariikidest, kus tehinguid teostatakse. Kaupade impordi või ekspordi puhul müügimaksu ei võeta, samas kehtib omamaise müügi puhul kohaldatava maksumääraga müügimaks. Vabastuskava raames ei pea määratud üksused oma müügitehingute pealt müügimaksu arvestama. Sarnaselt vabastatakse määratud üksused kohaliku müügimaksu tasumisest kaupade ostmisel tarnijalt, kes ise vastab kava tingimustele. Ehkki müügitehing ei too määratud müügiüksusele mingit kasu, toob ostutehing kasu määratud ostuüksusele. Leiti, et Garware on uurimisperioodi jooksul nimetatud vabastusest kasu saanud.

(59) Kohaliku maksu octroi tagasimakse kava: kohaliku maksuga maksustavad India kohalikud omavalitsused, sealhulgas Maharashtra osariigi valitsus, linna või piirkonna territoriaalpiiridesse toodavaid kaupu. Tööstusettevõtetel on õigus saada Maharashtra valitsuselt kohalik maks tagasi, kui nende tootmisrajatis paikneb osariigi territooriumil teatud kindlates linnades ja piirkondades. Tagastatav kogusumma piirdub 100 %ga põhikapitali tehtud investeeringust. Leiti, et Garware on uurimisperioodi jooksul nimetatud tagasimaksmisest kasu saanud.

(d) Järeldus Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteemi kohta

(60) Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteemi raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Kaks uuritud allkava kujutavad endast Maharashtra osariigi valitsuse rahalist toetust, kuna kõnealune soodustus vähendab Maharashtra osariigi valitsusele muidu laekuma pidavat tulu. Lisaks toob see vabastus/tagasimaksmine äriühingule kasu, parandades selle likviidsust.

(61) Äriühing väitis, et müügimaks tühistati 1. aprillil 2005 ja et Maharashtra osariigi valitsus on peale seda kehtestanud käibemaksu korra, mille alusel äriühing on kohustatud maksma täieliku määra. Siiski toimus see väidetav muutus peale uurimisperioodi lõppu, seetõttu ei saa nimetatud muudatuse mõju ja tähendust kindlaks teha. Igal juhul ei esitatud seoses selle korraga ja äriühingu sellekohaste kohustustega asjakohaseid tõendeid. Vastavalt algmääruse artiklile 5 tuleb kõnealune väide tagasi lükata.

(62) Ergutussüsteemis võivad osaleda üksnes äriühingud, mis on investeerinud teatavatesse Maharashtra osariigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse geograafilistesse piirkondadesse. Süsteemis ei saa osaleda väljaspool neid piirkondi asuvad äriühingud. Soodustuse määr on erinev vastavalt asjaomasele piirkonnale. See süsteem on vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 2 punktile a ja artikli 3 lõikele 3 konkreetne ja seetõttu tasakaalustav.

(e) Subsiidiumi summa arvutamine

(63) Maksuvabastuse osas arvutati subsiidiumi summa selle müügimaksusumma alusel, mis oleks tavapäraselt pidanud uurimisperioodil laekuma, kuid jäi kava raames maksmata. Sarnaselt arvutati ka kohaliku maksuga octroi seotud eksportijale antud soodustus uurimisperioodil tagastatud kohaliku maksu summana. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati need subsiidiumisummad (lugeja) uurimisperioodi kogumüügile (nimetaja), kuna subsiidium ei sõltu ekspordist ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. Kõnealusel perioodil sai Garware nimetatud kavadest kasu ning sai subsiidiume 1,6%.

IV. Tasakaalustavate subsiidiumide summa

(64) Vastavalt algmääruse sätetele määratud tasakaalustatavate subsiidiumide summa on uuritud eksportiva tootja puhul 14,9%. Nimetatud subsideerimissumma ületab algmääruse artikli 14 lõikes 5 nimetatud miinimumkünnise.

KAVA | DEPB (imporditollimaksude hüvituskava) | EPCG (kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava) | ECS (ekspordikrediidi kava) | Maharashtra osariigi valitsuse ergutussüsteem (PSI) | KOKKU |

% | % | % | % | % |

Garware | 10,3 | 1,8 | 1,2 | 1,6 | 14,9 |

(65) Seepärast leitakse algmääruse artikli 19 kohaselt, et praegu kehtivad meetmed ei ole enam piisavad ühenduse tootmisharu kahjustavate tasakaalustavate subsiidiumite vastu.

V. Subsideerimisega seotud muutunud asjaolude kestev olemus

(66) Vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 uuriti, kas kehtivate meetmete jätkumine ei oleks piisav kahjustava tasakaalustava subsiidiumi vastu.

(67) Tehti kindlaks, et uurimisperioodil sai Garware jätkuvalt kasu India asutuste tasakaalustavast subsideerimisest. Lisaks sellele on käesoleva läbivaatamise käigus tuvastatud subsiidiumi määr märkimisväärselt kõrgem esialgse uurimise käigus kindlaks tehtust. Eespool analüüsitud subsideerimiskavad annavad korduvaid soodustusi. Kui imporditollimaksude hüvituskava ja müügimaksu tagasimaksmine välja arvata, puuduvad märgid selle kohta, et need programmid lähemas tulevikus järk-järgult kasutuselt kõrvaldatakse. Garware väitel kavandati imporditollimaksude hüvituskava asenduskava jõustumiskuupäevaks 2006. aasta 1. aprill. Äriühing ei kinnitanud, kas see tegelikkuses toimus. Olukorda, mis tuleneb imporditollimaksude hüvituskava asendamisest väidetavalt „WTOga kokkusobiva” kavaga, mille kohta komisjonil puudub teave, tuleb hinnata sobival ajal. Põhjendatud tõendite puudumisel imporditollimaksude hüvituskava asendamise kohta leitakse, et praeguse läbivaatamise mõistes on imporditollimaksude hüvituskava siiani kehtiv. Ka ei esitanud äriühing üksikasju „käibemaksu-sarnase” kava kohta, mis väidetavalt asendas Maharashtra osariigi valitsuse müügimaksu uurimisperioodi lõpus ning seetõttu leitakse, et praeguse läbivaatamise mõistes on müügimaksu kava siiani kehtiv.

(68) Kuna on tõestatud, et äriühing saab palju suuremat subsiidiumi kui varem ning et tõenäoliselt saab ta edaspidigi suuremaid subsiidiumisummasid, kui esialgsel uurimisel kindlaks määrati, siis leitakse, et kehtiva meetme jätkumine ei ole piisav kahjustava tasakaalustava subsiidiumi vastu ning et meetmete taset tuleks seetõttu muuta, kajastamaks uusi uurimise tulemusi.

VI. Järeldus

(69) Pidades silmas Garware subsideerimise osas tehtud järeldusi ning tuvastatud kehtivate meetmete ebapiisavust kahjustava tasakaalustava subsiidiumi vastu tuleks Garware kõnealuse toote impordile kohaldatavat tasakaalustavat tollimaksu muuta, et kajastada uusi tuvastatud subsideerimise tasemeid.

(70) Allpool põhjenduses (72) esitatud muudetud tasakaalustav tollimaks kehtestati käesoleva läbivaatamise käigus leitud uue subsideerimise määraga, kuna esialgse uurimise käigus arvutatud kahjumarginaal jääb kõrgemaks.

(71) Kuna algmääruse artikli 24 lõike 1 ja määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 14 lõike 1 kohaselt ei tohiks ühe ja sama dumpingust või ekspordisubsiidiumidest põhjustatud olukorra kõrvaldamise eesmärgil ühelegi tootele kehtestada nii dumpinguvastast kui tasakaalustavat tollimaksu, arvatakse käesoleva läbivaatamise tulemusena leitud ekspordisubsiidiumitele vastav tasakaalustav tollimaks (13,3%) äriühingule Garware määrusega (EÜ) nr 1676/2001 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust maha. Pärast viimatinimetatud määruse muutmist kehtestati määrusega (EÜ) nr 366/2006 Garware suhtes 20,1% suurune dumpingumarginaal. Sellest arvati maha 2,7% kajastamaks sel ajal kehtinud ekspordisubsiidiumitele vastavat tasakaalustavat tollimaksu ning seega kehtestati nimetatud äriühingu suhtes 17,4% suurune dumpinguvastane tollimaks. Käesoleva läbivaatamise tulemusena arvatakse selle individuaalsest dumpinguvastasest tollimaksust täiendavalt maha 10,6%, mis kajastab tuvastatud ekspordisubsiidiumitele vastavat tasakaalustavat tollimaksu; äriühingule Garware kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu tuleks seega nimetatud summa võrra vähendada 6,8 protsendile.

(72) Vastavalt eespool osutatule on Garware suhtes kavandatavad tollimaksu määrad, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:

Ekspordi-subsiidiumi marginaal | Üldine subsiidiumi-marginaal | Dumpingu-marginaal | Tasa-kaalustav tollimaks | Dumpingu-vastane tollimaks | Üldine tollimaksumäär |

% | % | % | % | % | % |

Garware | 13,3 | 14,9 | 20,1 | 14,9 | 6,8 | 21,7 |

(73) Äriühingut Garware, India valitsust ja taotlejaid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti soovitada kehtivate meetmete muutmist ning neil oli võimalus märkuste esitamiseks. Äriühingult Garware ja India valitsuselt märkusi ei saadud; taotlejate märkused kajastavad nende nõustumist komisjoni järeldustega.

(74) Käesolevas määruses sätestatud individuaalsed äriühingu tasakaalustavad ja dumpinguvastased tollimaksu määrad määrati kindlaks uurimiste tulemuste põhjal, mis viisid määruse (EÜ) nr 367/2006 ja määruse (EÜ) nr 366/2006 vastuvõtmiseni, samuti käesoleva läbivaatamise tulemuste põhjal. Need kajastavad Garwarega seotud ja selle uurimise käigus tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksu määrasid (erinevalt „kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatavale kogu riiki hõlmavale tollimaksule) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressi pidi nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib „kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksu määr.

(75) Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud tasakaalustavaid ja dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid (nt pärast juriidilise isiku nime muutumist või pärast uute tootmis- või müügiüksuste loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile[9] koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuste tootmis- ja müügiüksustega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nõukogu määruse (EÜ) nr 367/2006 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Järgmiste äriühingute Indias toodetud impordi vaba netohinna suhtes kohaldatakse ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmist tollimaksumäära:

Riik | Äriühing | Lõplik tollimaks (%) | TARICi lisakood |

India | Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India | 12,0 | A026 |

India | Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 12,5 | A027 |

India | Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 14,9 | A028 |

India | India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, India | 7,0 | A029 |

India | Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 7,0 | A030 |

India | MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 8,7 | A031 |

India | Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 19,1 | A032 |

India | Kõik muud äriühingud | 19,1 | A999“ |

Artikkel 2

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1676/2001 artikli 1 teine lõige asendatakse järgmisega:

„2. Järgnevalt loetletud riikidest pärit toodete vaba netohinna suhtes kohaldatakse ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist järgmist lõplikku dumpinguvastast tollimaksu:

Riik | Äriühing | Lõplik tollimaks (%) | TARICi lisakood |

India | Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi-110 003, India | 17,3 | A026 |

India | Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 0,0 | A027 |

India | Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 6,8 | A028 |

India | Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 0,0 | A030 |

India | MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 18,0 | A031 |

India | Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 0,0 | A032 |

India | Kõik teised äriühingud | 17,3 | A999 |

Korea | Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, Korea | 0,0 | A244 |

Korea | SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, Korea | 7,5 | A224 |

Korea | Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D, 275 Kongdug-Dong, Mapo-Gu, Seoul 121-721, Korea | 0,0 | A222 |

Korea | HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, Korea | 7,5 | A226 |

Korea | Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, Korea | 7,5 | A225 |

Korea | KP Chemical Corporation, No. 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, Korea | 7,5 | A223 |

Korea | Kõik muud äriühingud | 13,4 | A999“ |

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, xx xxxxx 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

[…]

[1] EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

[2] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

[3] EÜT L 316, 10.12.1999, lk. 1.

[4] ELT L 68, 8.3.2006, lk 15.

[5] ELT L 68, 8.3.2006, lk 6.

[6] EÜT L 227, 23.8.2001, lk 1.

[7] ELT C 172, 12.7.2005, lk 5.

[8] India kaubandus- ja tööstusministeeriumi 31.märtsi .2002. aasta teadaanne nr 1/2002-07.

[9] European Commission, Directorate General for Trade, Directorate B, J-79 5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels.