[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 5.11.2010

KOM(2010) 633 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

EDUARUANNE TEISE PÕLVKONNA SCHENGENI INFOSÜSTEEMI (SIS II) ARENDAMISE KOHTA

Jaanuar 2010 – juuni 2010

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Projekti hetkeseis 3

2.1. Aruandeperioodil tehtud edusammud 3

2.1.1. Ülevaade 3

2.2. Esimene vahe-eesmärgi test 3

2.3. Ettevalmistused alternatiivseks tehniliseks lahenduseks 4

2.4. Ettevalmistused süsteemi kasutuselevõtuks 5

2.5. Ettevalmistused süsteemi migratsiooniks 6

2.6. SIS II võrk 6

2.7. Operatiivjuhtimine 7

2.8. Turvalisus ja andmekaitse 7

3. Juhtimine 8

3.1. Finantsmõju 8

3.2. Projekti juhtimine 9

3.2.1. Üldprogrammi nõukogu 9

3.2.2. SISVISi komitee (SIS II) 9

3.2.3. Riiklik kavandamine ja koordineerimine 9

3.2.4. Nõukogu 9

3.2.5. Euroopa Parlament 10

4. Järgmise aruandeperioodi prioriteedid 10

5. Kokkuvõte 10

1. Sissejuhatus

Käesolevas eduaruandes kirjeldatakse tööd, mida tehti 2010. aasta esimesel poolaastal seoses teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) arendamisega ja süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II toimuva migratsiooni ettevalmistamisega. Eduaruanne esitatakse nõukogule ja Euroopa Parlamendile vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1104/2008 ja nõukogu otsuse 2008/839/JSK (mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)) artiklile 18. Käesolev aruanne kujutab endast ühtlasi aruannet testimise hetkeseisu kohta.

2. Projekti hetkeseis

2.1. Aruandeperioodil tehtud edusammud

2.1.1. Ülevaade

Aruandeperioodi üks peamisi eesmärke oli teha esimene vahe-eesmärgi test, nagu see oli ette nähtud 4.–5. juunil 2009 toimunud justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungi järeldustes.

30. novembril 2009 toimunud justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungi järeldustes märgiti, et esimese vahe-eesmärgi testi tegemise lõpptähtaeg on hiljemalt 29. jaanuar 2010.

Komisjon pani tihedas koostöös liikmesriikidega paika vajalikud elemendid, et täita nõukogu järeldustes esitatud suuniseid.

Aruandeperioodil toimus töö seega kolmes peamises valdkonnas:

- esimese vahe-eesmärgi testi tegemine;

- ettevalmistused võimalikuks alternatiivseks tehniliseks stsenaariumiks ning

- süsteemi nõuete viimistlemine, et oleks võimalik süsteem kasutusele võtta.

2.2. Esimene vahe-eesmärgi test

Esimene vahe-eesmärgi test tehti ajavahemikus 21.–24. jaanuar 2010, järgides liikmesriikidega enne testide tegemist läbi arutatud ja kokku lepitud testimistingimusi ja tehnilisi parameetreid. Kesksüsteem toimis esimese 25 tunni jooksul suuremate tõrgeteta, aga tõsiseid probleeme tekkis ülejäänud 47 tunni jooksul. Testi tulemusi analüüsisid põhjalikult kvaliteedi tagamise eest vastutav komisjoni arendaja ja liikmesriikide volitatud väline töövõtja. Nõukogu 2009. aasta juuni istungi järeldustes on märgitud, et vahe-eesmärgi testide tulemusi peavad ühiselt kontrollima ja hindama komisjon, üldprogrammi nõukogu ja SIS II töökond.

Pärast tulemuste põhjalikku tehnilist analüüsi, kontrollimist ja hindamist leidis enamik üldprogrammi nõukogusse ja SIS II töökonda kuuluvatest liikmesriikide tehnilistest ekspertidest, et test ei olnud veenev. Komisjon võttis ekspertide arvamust arvesse ja tegi kooskõlas nõukogu 2009. aasta juuni istungi järeldustega uue testi. Kõnealustes järeldustes on märgitud, et juhul kui testi tulemused ei ole veenvad, korratakse testi kuni selle luhtumise või õnnestumiseni.

Vahe-eesmärgi testi korrati 2.–5. märtsini 2010. Enamik liikmesriike (13 liikmesriiki 16-st eksperdiorganite töös osalevast liikmesriigist) pidas uut testi õnnestunuks. Selleks et anda ülevaade testi ulatusest, võib näiteks tuua asjaolu, et 72-tunnise testi käigus töödeldi 860 180 tehingut, mis hõlmasid teadete loomist, ajakohastamist või kustutamist, kusjuures iga tehingut töödeldi teenustaseme kokkuleppes ettenähtud aja ehk kolme minuti jooksul. 72-tunnise koormustesti käigus saadetud 26 844 897-st päringust jõudis kesksüsteem vastata 26 834 528-le (99,96 %) teenustaseme kokkuleppes ettenähtud aja ehk ühe sekundi jooksul (enamikule ülejäänud päringutest vastati vähem kui kolme sekundi jooksul). Kesksüsteem kinnitas nõuetekohaselt kõik saadud teated (loomise, ajakohastamise või kustutamise tehingud ning päringud). Kesksüsteem näitas testimisperioodil oma suutlikkust töödelda keskmiselt 100 standardpäringut ja teha 3,3 loomise, ajakohastamise või kustutamise tehingut ühes sekundis. Komisjon märkis esimesel vahe-eesmärgi perioodil, et üldine koostöö liikmesriikide ekspertidega projekti üldjuhtimise nõukogu raames oli vahe-eesmärgi testi jooksul väga viljakas.

Komisjon teatas esimese vahe-eesmärgi testi edukast lõpetamisest ja andis nõukogu arutelusse täiendava panuse, võttes 12. aprillil 2010 vastu aruande teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) arendamise finants- ja lepinguliste aspektide kohta[1].

Justiits- ja siseküsimuste nõukogu otsustas seetõttu 23. aprillil 2010, et SIS II arendamist jätkatakse praeguse SIS II projekti põhjal ning kutsus komisjoni üles esitama nõukogule 3.–4. juuni 2010. aasta istungil SIS II kasutuselevõtu üldine ajakava. See tuli kinnitada siduva üldise ajakavana soovitatavalt 2010. aasta juuli lõpuks või hiljemalt nõukogu 7.–8. oktoobri 2010. aasta istungil.

Komisjon esitas justiits- ja siseküsimuste nõukogule 3.–4. juuni 2010. aasta istungil SIS II kasutuselevõtu kõrgetasemelise ajakava, mis kinnitatakse eeldatavasti nõukogu oktoobrikuu istungil. Ajakavas on süsteemi kasutuselevõtu tähtajaks ette nähtud 2013. aasta esimene kvartal.

Esimese vahe-eesmärgi testiga seotud edusammudest ja testi tulemustest on korrapäraselt ja läbipaistval viisil teavitatud ka Euroopa Parlamenti.

2.3. Ettevalmistused alternatiivseks tehniliseks lahenduseks

Selleks et valmistada ette alus võimalikuks üleminekuks alternatiivsele tehnilisele stsenaariumile SIS II funktsioonide rakendamiseks juhul, kui hinnatakse, et mõnd vahe-eesmärki ei ole saavutatud, pidasid komisjon ja Prantsusmaa kahepoolseid arutelusid, mille eesmärk oli selgitada välja võimalus sõlmida vajaduse korral delegeerimisleping SIS II arendamise alternatiivse stsenaariumi (SIS 1+RE) rakendamiseks.

Nõukogu 2009. aasta juuni ja novembri istungite järeldustes on sätestatud, et juhul kui vahe-eesmärgi testide käigus tuvastatakse nõuete eiramine, otsustab nõukogu finantsandmeid ja lepinguid käsitleva põhjaliku teabe alusel kahe kuu jooksul, kas paluda komisjonil peatada praegune SIS II projekt ja jätkata SIS II arendamist alternatiivse tehnilise lahenduse kaudu.

Prantsusmaa ametiasutused rõhutasid, et praeguse SIS 1+ vananenud komponentide väljavahetamiseks sõlmitud lepingut (mida kohaldatakse vajaduse korral ka SIS 1+RE suhtes) ei saa pärast 2010. aasta septembrit enam kasutada. Seega ei ole teise vahe-eesmärgi testi tagamiseks olemas varuplaani, kui seda esimese vahe-eesmärgi testi tulemusena ei aktiveerita. See probleem leidis kajastamist ka justiits- ja siseküsimuste nõukogu 2010. aasta aprilli istungi järeldustes.

Ülesannete mis tahes delegeerimine Prantsusmaale eeldab, et võetakse vastu ettepanekud selliste õigusaktide kohta, millega muudetakse migratsiooni käsitlevaid õigusakte, ning tagatakse niimoodi vajalik paindlikkus SIS II arendamiseks alternatiivse tehnilise stsenaariumi abil. See tehti teoks 3. juunil 2010, kui võeti vastu kaks nõukogu määrust, mis jõustusid 25. juunil 2010[2]. Komisjon ja Prantsusmaa kohustuvad seetõttu välja selgitama lepingulised tingimused, mis on vajalikud teise vahe-eesmärgi testi varustsenaariumi tagamiseks.

2.4. Ettevalmistused süsteemi kasutuselevõtuks

Süsteemi nõuete viimistlemisel keskenduti nõuete kindlaksmääramisele, et vältida edaspidi projekti vajaduste pidevat muutumist.

Tähtsal kohal on süsteemi võimsus. Esialgses spetsifikatsioonis eeldati, et süsteemil tuleb hallata 15 miljonit kannet ning et kannete arv suureneb aja jooksul 22 miljonini. Seoses sellega, et SISi kasutavate liikmesriikide arv suurenes ning et pädevad ametiasutused kasutavad süsteemi intensiivselt riigi tasandil, sisaldas praegune süsteem 2010. aasta jaanuariks üle 31 miljoni teate. Mitme eri seminari osalejad märkisid, et SIS II hõlmab nende hinnangul edaspidi tõenäoliselt 52 miljonit teadet. Seetõttu lepiti kokku, et süsteemi võimsus peaks selle kasutusevõtmise ajal olema 70 miljonit teadet ning SIS II tuleks testida, et teha kindlaks, kas see suudab ilma tehniliste muudatusteta hallata ka 100 miljonit teadet.

Esialgsete spetsifikatsioonidega võrreldes toimunud märkimisväärse kõrvalekalde mõju arutati süsteemi päringute töötlemise ning teadete loomise, ajakohastamise ja kustutamise tehingutega seotud vastuvõetava ja toimingutele suunatud jõudluse kontekstis. Lisaks uuriti SIS II kesksüsteemi suutlikkust suurema koormusega toime tulla ning tehti asjakohaseid ettepanekuid.

Arutelud toimusid ka lõppkasutaja prioriteetide üle, juhul kui SIS II kesksüsteemi asukohas tekib tõsine probleem ja kesküksuse asemel tuleb kasutusele võtta varukesküksus. Ka siin suutsid arutelus osalejad tuvastada lahendusi, mis on sätestatud teenustaseme kokkulepetes.

Süsteemi nõuete viimistlemiseks tehtud töö tulemusel oli SISVISi komitee 26. mail valmis arutama süsteemi ajakohastatud nõudeid ja SIS II kasutuselevõtu üldist ajakava. SIS II kasutuselevõtu uueks tähtajaks nähti ette 2013. aasta esimene kvartal.

Komisjon teatas nõukogule uuest ajakavast justiits- ja siseküsimuste nõukogu 3.–4. juuni 2010. aasta istungil. Üldise ajakavaga loodi võimalus lisada uus tähtaeg (31. märts 2013) sellistesse ettepanekutesse, millega muudetakse õigusakte, mis käsitlevad üleminekut süsteemist SIS 1 + süsteemi SIS II (edaspidi „migratsiooni käsitlevad õigusaktid”). Seoses eelarveprognoosiga teatas komisjon nõukogu istungil oma kavast hoida kulud kehtiva finantsperspektiivi (2007–2013) raames süsteemile SIS II ette nähtud eelarveliste vahendite tasemel.

Komisjon kohustub lahendama viimased järelejäänud lepingulised küsimused, et võimaldada süsteem kasutusele võtta.

On oluline märkida, et süsteemi nõuete viimistlemise tagajärjel ei muutunud põhikohustused, mis tulenevad vahetult SIS II-ga seotud õigusaktidest.

2.5. Ettevalmistused süsteemi migratsiooniks

Nõukogu määruses[3] ja nõukogu otsuses[4], mis käsitlevad migratsiooni süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II („migratsiooni käsitlevad õigusaktid”), on sätestatud komisjoni ning liikmesriikide ülesanded ja vastutus kõnealuse migratsiooni ettevalmistamisel, sealhulgas SIS II edasiarendamisel ja testimisel. Kuna kõnealustes õigusaktides oli tähtajaks märgitud 30. juuni 2010, esitas komisjon nende muutmise ettepanekud põhieesmärgiga pikendada andmete süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II üleviimise tähtaega. Selle tulemusena võeti 3. juunil 2010 vastu nõukogu määrus nr 541/2010,[5] millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), ja nõukogu määrus (EL) nr 542/2010,[6] millega muudetakse otsust 2008/839/JSK sama küsimuse kohta.

Need määrused sisaldavad kooskõlas justiits- ja siseküsimuste nõukogu 4.–5. juuni 2009. aasta järeldustega järgmist:

- üldprogrammi nõukogule antakse ametlik staatus;

- õigusraamistikku muudetakse paindlikumaks, et oleks võimalik kasutada alternatiivset tehnilist stsenaariumit, ning

- migratsiooni käsitlevate õigusaktide kohta sätestatakse, et need kaotavad kehtivuse „kuupäeval, mille määrab nõukogu …, ning igal juhul hiljemalt 31. märtsil 2013, või juhul kui minnakse üle … alternatiivsele tehnilisele stsenaariumile, 31. detsembril 2013.”.

2.6. SIS II võrk

SIS II projekt hõlmab sellise laivõrgu paigaldamist, mis vastab kättesaadavuse, turvalisuse, geograafilise katvuse ja teenuse taseme nõuetele ning võimaldab riiklikel süsteemidel suhelda kesksüsteemiga.

Mai lõpus otsustas komisjon ajutiselt peatada riiklike kohalike liideste varuliideste toimimise. Sellised varuserverid ei ole kohustuslikud. Projekti uue, hiljuti visandatud ajakava kohaselt võib niimoodi kokku hoida võrguga seotud kulusid. Liikmesriikidele saadeti varuliideste toimimise peatamise kohta teade. Varuserverid aktiveeritakse uuesti hilisemas etapis, enne süsteemi kasutuselevõttu.

Käesoleva aruandega hõlmatud ajavahemikul ühendati SIS II s-TESTA võrguga edukalt, õigeaegselt ja ettenähtud eelarve raames Bulgaaria süsteem.

2.7. Operatiivjuhtimine

SIS II kasutuselevõtu ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide (sealhulgas SIS II) pikaajalise operatiivjuhtimise eest vastutava ameti asutamise vahelisel üleminekuetapil vastutab SIS II operatiivjuhtimise eest komisjon.

Ettevalmistused Prantsuse ametiasutustega infrastruktuuri ja bürooruumide tagamiseks sõlmitud lepingu pikendamiseks kahe aasta võrra on lõpusirgel[7]. Prantsusmaa ametiasutused on töötajate värbamist ja koolitamist käsitleva teenuslepingu alusel palganud komisjoni arendatud süsteemide juhtimiseks vajalikud töötajad. Üks prioriteete on lõpetada Prantsusmaaga läbirääkimised üleminekuetapi operatiivülesannete täitmist käsitleva lepingulise raamistiku üle. Esmatähtis on jõuda Prantsusmaaga kokkuleppele ka selles, kuidas delegeerida järjepidev arendustegevus SIS 1+RE lahenduse baasil, juhul kui selline lahendus on vajalik.

IT ameti asutamist käsitleva õigusaktide pakme esialgsed ettepanekud[8] asendati 2010. aasta märtsis määruse läbivaadatud ettepanekuga,[9] milles võetakse arvesse Lissaboni lepingust tulenevaid muudatusi. Praegu peetakse nende ettepanekute üle läbirääkimisi nõukogu ettevalmistavates organites ja Euroopa Parlamendis ning ettepanekud loodetakse vastu võtta 2010. aasta lõpuks.

2.8. Turvalisus ja andmekaitse

Seoses teatavate liikmesriikide tõstatatud küsimustega korraldas komisjon uuringu, mille raames käsitleti juurdepääsu krüpteerimata andmetele. Juurdepääsu sellistele andmetele saab anda ainult Bratislavas asuva võrgu opereerimiskeskuse turvalises keskkonnas. Välja töötati mitu stsenaariumi, mille üle konsulteeriti ka liikmesriikidega. Eri võimalused hõlmasid teistkordset krüpteerimist, aga ka täiendavaid organisatoorseid meetmeid. Liikmesriigid ei saavutanud üksmeelt kõige sobivama stsenaariumi suhtes. Teistkordset krüpteerimist peeti kulukaks ja aeganõudvaks. Lisaks leiti, et arvesse tuleks võtta ka võimalikku mõju võrgu stabiilsusele ja jõudlusele.

Komisjon korraldas liikmesriikide ekspertidele kaks külastust võrgu opereerimiskeskusse. Eksperdid avaldasid heakskiitu seoses keskuse töökorralduse ja turvalisusega ning andsid ka mõned soovitused. Komisjon kohustub hoolega jälgima nende soovituste elluviimist ja vajaduse korral korraldama täiendavaid konsultatsioone.

Komisjon võttis 4. mail 2010 vastu SIS II turvakava,[10] milles käsitletakse SIS II turvalisuse tagamist üleminekuperioodil, s.t kuni IT ameti asutamiseni.

3. Juhtimine

3.1. Finantsmõju

Aruandeperioodi lõpuks olid komisjoni poolt alates 2002. aastast seoses SIS II projektiga võetud eelarvelised kulukohustused 93 987 003 eurot. Asjaomased lepingud hõlmavad teostatavusuuringuid, SIS II kesksüsteemi arendamist, tuge ja kvaliteedi tagamist, SIS II võrku, operatiivjuhtimise ettevalmistamist Strasbourgis, turvalisust, ettevalmistusi biomeetriaga seotud küsimustes ja teabevahetust.

Eespool nimetatud summast on ajavahemikus 2002. aastast kuni 2010. aasta juuni lõpuni tegelikult välja makstud 55 574 168 eurot. Suurimad kulutused tehti arendamisele (26 500 816 eurot), võrgule (16 012 711 eurot) ning toele ja kvaliteedi tagamisele (7 192 480 eurot).

Kuna liikmesriigid jõudsid süsteemile esitatavate lõplike tegevusnõuete suhtes üksmeelele, alustab komisjon läbirääkimisi oma peaarendajaga, et saada täpsed andmed projekti lõpuleviimise jaoks vajaliku lisatöö kulude kohta ning sätestada sellised kulud asjaomastes lepingutes. See võimaldab esitada hiljemalt justiits- ja siseküsimuste nõukogu 2010. aasta oktoobri istungil üksikasjaliku eelarve, mis hõlmab kuni süsteemi kasutuselevõtuni jäävat ajavahemikku.

Eelarve täitmine |

2002. aastast kuni 2010. aasta juunini | 2010. aasta jaanuarist juunini |

Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |

Arendus | 43 175 733 | 26 500 816 | 0 | 2 240 213 |

Tugi ja kvaliteedi tagamine | 9 399 894 | 7 192 480 | 722 836 | 900 547 |

Võrk | 32 375 954 | 16 012 711 | 5 421 281 | 1 413 447 |

Operatiivjuhtimise ettevalmistamine | 6 124 038 | 4 528 421 | 40 425 | 709 493 |

Turvalisus | 869 275 | 217 712 | 0 | 73 803 |

Uuringud ja konsultatsioonid | 940 481 | 921 611 | 20 650 | 26 516 |

Teabekampaania | 33 373 | 33 373 | 0 | 0 |

Ekspertide lähetuskulud | 1 053 380 | 152 171 | 77 930 | 39 640 |

Muu | 14 874 | 14 874 | 0 | 0 |

KOKKU: | 93 987 003 | 55 574 168 | 6 283 122 | 5 403 657 |

Käesoleva aruandega hõlmatud ajavahemikul peaarendajale määratud rahalised karistused, mille suurus oli kokku 390 000 eurot ja mille põhjuseks oli asjaolu, et peaarendaja ei suutnud 2008. aasta detsembris SIS II töövõimelisust testida, on tasaarveldatud projektiga seotud muude tööde kuludega.

3.2. Projekti juhtimine

3.2.1. Üldprogrammi nõukogu

Aruandlusperioodil oli kesksel kohal koostöö üldprogrammi nõukogus. Üldprogrammi nõukogule anti ametlik staatus Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) toimuvat migratsiooni käsitleva kahe nõukogu määruse vastuvõtmisega 3. juunil 2010. Määrused jõustusid 25. juunil 2010.

Üldprogrammi nõukogu kohtus aruandeperioodi jooksul mitteametlikus koosseisus 21 korda.

3.2.2. SISVISi komitee (SIS II)

SIS II arendamisel abistab komisjoni SISVISi komitee. 2010. aasta jaanuarist kuni juunini kohtus SISVISi komitee viis korda, et arutada SIS II-ga seotud küsimusi.

Lisaks SISVISi komitee korrapärastele koosolekutele kutsutakse kokku komitee töörühmi ja korraldatakse seminare liikmesriikide ekspertide osalusel, et arutada tehnilisi üksikasju. Sellistel kohtumistel keskendutakse peamiselt projekti lõppeesmärkidega seotud küsimustele:

- Testimiste nõuanderühm esitab SISVISi komiteele arvamusi küsimustes, mis on seotud testide korraldamise, rakendamise ja tõlgendamisega. Aruandeperioodi jooksul kohtus nõuanderühm seitse korda.

- Muudatusi hindav nõukogu annab nõu teatatud vigade parandamise liigituse, kvalifitseerimise ja võimaliku mõju kohta. Nimetatud töörühm, kes annab ka aru SISVISi komiteele, kohtus aruandeperioodi jooksul kuus korda.

- Aruandeperioodi jooksul korraldati kaks migratsioonialast seminari, et anda SISVISi komiteele nõu ja jätkata selle olulise küsimusega seotud tööd.

3.2.3. Riiklik kavandamine ja koordineerimine

SISVISi komitee raames on loodud töörühm, mis koosneb liikmesriikide ja kasutajate projektijuhtidest. Töörühma koosolekute eesmärk on arutada kavandamise üksikasju, riske ja tegevust nii projekti üldtasandil kui ka riiklikul tasandil. Aruandeperioodi jooksul kohtus töörühm neli korda.

3.2.4. Nõukogu

Komisjon osaleb Schengeni infosüsteemi eest vastutavate nõukogu ettevalmistavate organite koosolekutel ja igal nõukogu istungil, mille päevakorras on SIS II. Neil kokkusaamistel on komisjon esitanud suulise ettekande SIS II projekti hetkeseisust, seotud riskidest ja järgmisena kavandatavatest sammudest.

3.2.5. Euroopa Parlament

Euroopa Parlament jälgis tähelepanelikult aruandeperioodil toimunut. On tõenäoline, et 2011. aasta eelarvemenetluse ajal pööratakse tähelepanu eelarvekomitee soovitusele hoida vahendid, mis on ette nähtud migratsiooniks süsteemi SIS II, senikaua reservis, kui süsteemi testimine on edukalt ellu viidud ja tehtud on põhjalik audit.

Komisjon andis Euroopa Parlamendile pidevalt teavet SIS II-ga seotud edusammude kohta: parlamendiliikmetega toimusid korrapäraselt kahepoolsed kohtumised ning komisjoni volinik Cecilia Malmström saatis pärast iga justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungit 2010. aasta esimesel poolel kirja Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni esimehele (ja raportööridele). Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile esitati ülevaade SIS II hetkeseisust 10. mail.

Komisjon vastas ka kahele parlamendi küsimusele SIS II kohta.

4. JÄRGMISE ARUANDEPERIOODI PRIORITEEDID

- viia lõpule läbirääkimised peaarendajaga, et sätestada nõuete viimistlemisega seotud küsimused asjaomases lepingus;

- valmistada hiljemalt justiits- ja siseküsimuste nõukogu oktoobrikuu istungiks ette projekti lõpuleviimise üldine ajakava ja üksikasjalik eelarve (võttes arvesse peaarendajaga sõlmitava lepingu üle peetavaid läbirääkimisi);

- rakendada liikmesriikide kokkulepitud lõplikke nõudeid, mis on vajalikud süsteemi kasutuselevõtuks;

- töötada välja test viimistletud nõuete jaoks;

- teha ettevalmistusi süsteemi kasutuselevõtuks ning

- jätkata tööd operatiivjuhtimise ettevalmistamiseks, sealhulgas võtta IT ameti asutamist käsitlevate õigusaktide üle peetavate läbirääkimiste järelmeetmeid ja teha ettevalmistusi ameti asutamiseks.

5. Kokkuvõte

Käesoleva aruandega hõlmatud ajavahemikul tehti projekti edasiviimisel mitu positiivset sammu. Tänu esimese vahe-eesmärgi testi edukale lõpuleviimisele tehti edusamme mitmes valdkonnas. Eelkõige tuleks mainida justiits- ja siseküsimuste nõukogu 23. aprilli istungil antud kinnitust selle kohta, et SIS II arendamine praeguse SIS II projekti alusel jätkub. Seda toetati süsteemi kasutuselevõtu tähtaja muutmist käsitleva kahe määruse vastuvõtmisega 3. juunil. Lisaks sellele tehti edusamme lahenduse leidmisel kaua arutlusel olnud küsimustele, näiteks küsimus võrgu juhtimiskeskust läbivate andmete turvalisuse kohta. Liikmesriikide ekspertide külastus keskusesse oli edukas, kuna eksperdid said ülevaate juba olemasolevatest ulatuslikest riskileevendamise meetmetest.

Nõukogu kutsus komisjoni üles viimistlema koos liikmesriikidega võimalikult kiiresti süsteemi kasutuselevõtmiseks vajalikud nõuded. Aruandeperioodil täheldati komisjoni ja liikmesriikide ekspertide tihedat ja viljakat koostööd süsteemi kasutuselevõtmiseks vajalike nõuete viimistlemisel. Selleks peeti hulk üksikasjalikke arutelusid üldprogrammi nõukogus, mille staatus muudeti ametlikuks eespool nimetatud määrustega.

Süsteemi nõuete ajakohastamise eesmärk on liikuda SIS II kasutuselevõtmise suunas ning integreerida teine vahe-eesmärgi test selliste testide programmi, millega püütakse SIS II projekti arendamist ühtlustada.

Justiits- ja siseküsimuste nõukogu nõudis ka uut üldist ajakava ja üksikasjalikku eelarveprognoosi. Nõukogu juunikuu istungil märkis komisjon, et suvel alustatakse põhjalikke läbirääkimisi süsteemi peaarendajaga süsteemi viimistletud nõuete integreerimiseks projekti lepingusse. Läbirääkimiste tulemusi võib oodata justiits- ja siseküsimuste nõukogu 2010. aasta oktoobrikuu istungiks.

I lisa

SISVISi komitee (SIS II) ja töörühmade koosolekud

a) Aruandeperioodil toimunud koosolekud

JAANUAR 2010 |

14 | Muudatusi hindav nõukogu |

5, 14, 21, 28 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

7, 14, 21 | Testimise nõuanderühm |

VEEBRUAR 2010 |

2, 11, 23, 26 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

24 | Liikmesriikide projektijuhtide koosolek |

25 | Muudatusi hindav nõukogu |

24 | SISVISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

20 | SISVISi komitee (SIRENE) |

4, 25 | Testimise nõuanderühm |

MÄRTS 2010 |

3, 10, 23, 25 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

24 | Liikmesriikide projektijuhtide koosolek |

24 | SISVISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

4, 11 | Testimise nõuanderühm |

APRILL 2010 |

6, 21 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

14 | SISVISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

28 | Muudatusi hindav nõukogu |

MAI 2010 |

12, 18, 25 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

26 | SISVISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

26 | Liikmesriikide projektijuhtide koosolek |

25/25 | Migratsiooni töörühm / muudatusi hindav nõukogu |

JUUNI 2010 |

2, 9, 15, 23 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

26 | Muudatusi hindav nõukogu / migratsiooni töörühm |

b) Järgmiseks aruandeperioodiks kavandatud koosolekud

JUULI 2010 |

6, 14, 28 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

15 | Muudatusi hindav nõukogu |

15 | Liikmesriikide projektijuhtide koosolek |

15 | SISVISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

1,8, 15, 22, 29 | Testimise nõuanderühm |

AUGUST 2010 |

4, 11, 18, 25 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

05, 12, 19, 26 | Testimise nõuanderühm |

SEPTEMBER 2010 |

1, 8, 15, 22, 29 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

22 | SISVISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

22 | Liikmesriikide projektijuhtide koosolek |

23 | Muudatusi hindav nõukogu |

2, 9, 16, 23, 30 | Testimise nõuanderühm |

OKTOOBER 2010 |

21 | Muudatusi hindav nõukogu |

20 | Liikmesriikide projektijuhtide koosolek |

20 | SISVISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

27 | SISVISi komitee (SIRENE) |

7, 14, 21, 28 | Testimise nõuanderühm |

6, 13, 20, 27 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

NOVEMBER 2010 |

3, 10, 17, 24 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

18 | Liikmesriikide projektijuhtide koosolek |

18 | SISVISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

17 | Muudatusi hindav nõukogu / migratsiooni töörühm |

4, 11, 18, 25 | Testimise nõuanderühm |

DETSEMBER 2010 |

1,8, 15, 22 | SIS II üldprogrammi nõukogu |

16 | Liikmesriikide projektijuhtide koosolek |

16 | SISVISi komitee (SIS II tehnilised küsimused) |

14 | Migratsiooni töörühm / muudatusi hindav nõukogu |

2, 9, 16 | Testimise nõuanderühm |

[1] Komisjoni talituste töödokument. Aruanne teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) arendamise finants- ja lepinguliste aspektide kohta. Brüssel, SEK (2010) 436.

[2] Nõukogu määrus (EL) nr 541/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), ja nõukogu määrus (EL) nr 542/2010, millega muudetakse otsust 2008/839/JSK sama küsimuse kohta.

[3] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1104/2008, 24. oktoober 2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), ELT L 299, 8.11.2008, lk 1.

[4] Nõukogu otsus 2008/839/JSK, 24. oktoober 2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), ELT L 299, 8.11.2008, lk 43.

[5] ELT L 155, 22.6.2010, lk 19.

[6] ELT L 155, 22.6.2010, lk 23.

[7] SIS II kesksüsteem ja VISi süsteemid asuvad Strasbourgis ning nende varusüsteemid Austrias, Salzburgi lähedal. Komisjon oli juba enne käesolevat aruandeperioodi sõlminud kooskõlas SIS II-ga seotud õigusaktidega teenuslepingud infrastruktuuri, töötajate värbamise ja koolitamise tagamiseks, eesmärgiga delegeerida operatiivjuhtimine Prantsusmaa ametiasutustele.

[8] Komisjon võttis need vastu 24. juunil 2009.

[9] Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta (KOM/2010/93 (lõplik), 19.3.2010.

[10] Komisjoni otsus, 4. mai 2010, keskse SIS II ja sideinfrastruktuuri turvakava kohta (2010/261/EL).