ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
51.

tuletab sellega seoses meelde seoseid kaubanduse, patentide ja standardite vahel; on veendunud, et suureneva rahvusvahelise konkurentsi standardimine ja normatiivsed elemendid on ELi kaubanduspoliitika jaoks hädavajalikud ja peaksid olema ELi strateegilise tööstuspoliitika üks peamisi tugisambaid; tuletab meelde, et standardite kehtestamist peetakse riskivaldkonnaks, mille puhul on oht Hiina lahknemiseks ja eraldumiseks; rõhutab, et piraatkaubanduse vastu võitlemine on ELi intellektuaalomandi kaitse kaubandusaspektide alaste pingutuste hulgas üks peamisi prioriteete; on mures, et Hiina on endiselt ELi saabuva võltsitud ja piraatkauba peamine päritoluriik nii kauba väärtuse kui ka mahu poolest; rõhutab, et ELi ja Hiina geograafilisi tähiseid käsitlev leping on esimene samm piraatkaubanduse vastu võitlemiseks ning nõuab tungivalt, et komisjon suurendaks pingutusi ELi intellektuaalomandi, sealhulgas patentide kaitsmiseks; väljendab muret Hiina kohtuasutuste väljakujuneva tava pärast nõuda ülemaailmset pädevust õiglaste, mõistlike ja mittediskrimineerivate litsentsimistingimuste kindlaksmääramisel standardsete põhipatentide puhul ning takistada ettevõtetel oma otsuste vaidlustamist; rõhutab, et selline praktika tähendab, et Hiina ettevõtetel lubatakse mitte maksta õiglast hinda standardsete põhipatentide kasutamise eest, mis seab ohtu Euroopa teadustegevuse; kutsub komisjoni üles tegema selles küsimuses koostööd Hiina ametivõimudega; nõuab, et kõigis asjaomastes organites, sealhulgas ÜRO Rahvusvahelises Telekommunikatsiooniliidus pöörataks koos ELi seisukohti jagavate partneritega, eelkõige USAga, suuremat tähelepanu rikkumistele digiteerimise ja kommunikatsiooni valdkonnas; nõuab rohkem poliitilisi arutelusid Hiina algatuste, näiteks algatuse „Made in China 2025“ (Valmistatud Hiinas 2025) või veelgi asjakohasema „China Standards 2035“ (Hiina standardid 2035) mõjude üle; väljendab seoses sellega muret Hiina suureneva digitaalse autoritaarsuse ning pingutuste pärast edendada oma digitaalset juhtimismudelit kogu maailmas; rõhutab vajadust sõlmida ühisavalduse algatuse raames WTO e-kaubanduse leping, et edendada Hiinaga esmatasandi avatust ja võrdseid tingimusi;
v)

märgib, et üha rohkem rahvusvahelisi osalejaid, nende hulgas Venemaa, rakendavad hübriidsõja strateegiaid, sealhulgas ELi ja selle liikmesriikide vastyu; rõhutab, et need teod on eriti destabiliseeriva ja ohtliku iseloomuga, kuna need hägustavad sõja ja rahu vahelisi piire, destabiliseerivad demokraatlikke riike ja tekitavad sihtrühmaks olevas elanikkonnas kahtlusi; seetõttu peaksid EL ja selle liikmesriigid koostöös NATO ja tema partneritega, sealhulgas idapartnerlusriikidega, kellel on selles valdkonnas ainulaadsed kogemused ja teadmised, suurendama Venemaa hübriidsõjategevuse (sealhulgas manipuleerivate desinformatsioonikampaaniate, küberrünnete, spionaaži ja valimistesse sekkumise) jälgimist ja analüüsimist; eelkõige peaksid nad kiiresti tagama, et kasutusele võetakse piisavad ressursid, personal ja vahendid, mis võimaldavad Venemaa hübriidohtusid ja sekkumisi tuvastada, analüüsida, ära hoida, nende vastu võidelda ja neid kõrvaldada; eespool loetletu on eriti oluline seoses katsetega õõnestada Euroopa projekti, polariseerida ja lõhestada demokraatikke ühiskondi, kasutades selleks desinformatsiooni, ning toetada ja rahastada demokraatiavastaseid, populistlikke, äärmuslikke, peamiselt parempoolseid või vasakradikaalseid erakondi, liikumisi ja vabaühendusi või poliitilisi separatistlikke jõudusid kogu Euroopas, sealhulgas küberruumis ning sotsiaalmeedia ja meediakanalite (nt Russia Today ja Sputnik) kaudu; ELis tegutsevad erakonnad, kes on hea meelega valmis saama kasu rahalistest vahenditest, mille Venemaa Föderatsioon teeb kättesaadavaks vastutasuks poliitilise või muud liiki toetuse eest, mida parlament või muud organisatsioonid pakuvad Venemaa poliitikameetmetele või eesmärkidele, kahjustades seega ELi huve ja väärtusi, kannavad moraalset ja poliitilist vastutust;
27.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid säilitaksid ja jagaksid Afganistanis viibinud sõjaväelaste ja õiguskaitsjate kaudu saadud luureteavet, pöörates erilist tähelepanu biomeetrilistele andmetele, mis on üliolulised, et liikmesriigid ja kolmandad riigid saaksid tagasipöörduvad välisvõitlejad tuvastada; toonitab, et võitlus terrorismi rahastamise vastu on Afganistanis turvalisust soodustava keskkonna loomise võtmetegur; nõuab tungivalt, et kõik asjaomased partnerid suurendaksid pingutusi, et lõhkuda kõik terrorismi rahastamise võrgustikud; rõhutab, et Talibani võimuletulekust tulenevat vahetut terrorismiohtu Afganistanis tuleb põhjalikult käsitleda ELi strateegilises kompassis, milles kirjeldatakse ELi ees seisvaid sõjalisi ohte ja liidu ambitsioone eelseisvatel aastatel; nõuab tungivalt, et Euroopa luureteenistused suurendaksid korrapäraselt ajakohastatavate ohuanalüüside jagamist, et tõhustada luureandmete jagamist ja institutsioonilist koostööd;
B.

arvestades, et Araabia Ühendemiraatide välisasjade ja rahvusvahelise koostöö ministeerium teatas 29. märtsil 2017, et „elektroonilise kuritegevuse eest vastutav riigiprokuratuur andis korralduse Ahmed Mansoori vahistamiseks, süüdistades teda vale ja eksitava teabe levitamises internetis tegevuskavade kaudu, mille eesmärk on levitada antipaatiat ja sektantlust“; arvestades, et Araabia Ühendemiraatide ametivõimude muudki avaldused viitasid sellele, et Mansoori kinnipidamise ainus põhjus oli tegelikult tema internetis jagatud seisukohad; arvestades, et tema vastu esitatud süüdistused põhinevad Araabia Ühendemiraatide 2012. aasta küberkuritegevuse seaduse väidetavatel rikkumistel; arvestades, et nii ÜRO inimõiguste ülemvoliniku kui ka organisatsiooni Human Rights Watch andmetel mõisteti Mansoor süüdi üksnes inimõiguste kaitsmisega seotud tegevuse eest, sealhulgas selle eest, et ta rääkis Twitteris riigis valitsevast ebaõiglusest, osalemise eest inimõiguste teemalistel veebiseminaridel ja sõnumite saatmise eest inimõigustega tegelevatele valitsusvälistele organisatsioonidele;
I.

arvestades, et Sahharovi auhinna laureaadid kannatavad jätkuvalt süstemaatiliste repressioonide, sealhulgas meelevaldsete kinnipidamiste, haarangute ja kodude piiramise, agressioonide ja omavoliliste trahvide all, mida on dokumenteerinud nii Observatorio Cubano de Derechos Humanos kui ka Centro Cubano de Derechos Humanos; arvestades, et Daamid Valges on viimase kolme kuu jooksul kogenud selliseid repressioone vähemalt 318 korda – juunis 60, juulis 142 ja augustis 116 juhtumit; arvestades, et Sahharovi auhinna laureaat Guillermo Fariñas Hernández on öelnud, et nagu eespool nimetatud inimõigusorganisatsioonid on teatanud, on teda aastaid iga kuu süstemaatiliselt represseeritud, et tema telefonikõnesid jälgitakse ning kodust lahkumisel peetakse teda vaid mõnesaja meetri kaugusel süstemaatiliselt kinni ning et ainuüksi septembris peeti teda meelevaldselt kinni kolmel korral, viimati 8. septembril 2021;
34.

on veendunud, et selle ajavahemiku lõpus tuleks sõltumatu eetikaorgani põhjendatud soovitus avalikustada, ilma et see piiraks isikuandmete kaitse üldmääruse ja isiklike õiguste kohaldamist, koos pädeva asutuse otsusega, kes peaks esitama selgituse, kui soovitusi täielikult ei järgita; on seisukohal, et esimese meetmena võib soovituste ja otsuste avaldamine või edastamine iseenesest kujutada endast sanktsiooni; rõhutab, et selline organ ei saa asendada Euroopa Liidu Kohut; teeb ettepaneku, et erandjuhtudel, kui pädev asutus põhjendab nõuetekohaselt, et juhtumi uurimiseks on vaja rohkem aega, võib ta paluda eetikaorganil pikendada otsuse tegemise tähtaega veel kuni 20 tööpäeva võrra; on seisukohal, et seda kaheastmelist lähenemisviisi tuleks kohaldada alati, kui isikul oli põhjendatud alust arvata, et teave oli avalikustamise ajal tõene, ning soovitab, et tahtlikku rikkumist, rasket hooletust, tõendite varjamist, nõuete täitmata jätmist või koostööst hoidumist tuleks käsitleda sanktsioonide kehtestamise soovituste puhul raskendavate asjaoludena isegi siis, kui rikkumine ise on lõppenud;
42.

tuletab meelde, et ELi rahalist toetust võib saada ERTMSiga seotud investeeringuteks nii raudteeäärsetesse kui ka rongisisestesse süsteemidesse, kuid see võib katta vaid osa kasutuselevõtu kogukuludest, ning suurem osa kuludest jääb taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate kanda; on veendunud vajaduses praegusi rahastamisvahendeid täiustada, et stimuleerida ulatuslikke investeeringuid ERTMSi; seda arvestades palub komisjonil koostada kõikehõlmavad suunised, et toetada laiaulatuslikku strateegiat raudteeäärse ja rongisisese ERTMSi rahastamiseks;
53.

tuletab meelde, et Euroopa Kontrollikoja auditeerimisvolitused EIP suhtes on määratud kindlaks ELi toimimise lepingu artikli 287 lõikes 3; tuletab meelde, et kontrollikoda on pädev auditeerima EIP tegevust liidu kulude ja tulude haldamisel; tuletab meelde, et auditikomisjon on pädev auditeerima EIP aktsiakapitali vastavalt EIP põhikirja protokolli nr 5 artiklile 12; juhib tähelepanu asjaolule, et seetõttu ei saa kontrollikoda anda EIP grupi tehingute ja liidu eelarve seoste kohta täielikku ülevaadet; tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 308 lõige 3 võimaldab nõukogul muuta EIP põhikirja protokolli lihtsa otsusega ilma aluslepingu täieliku läbivaatamiseta; rõhutab, et liidu tagatised ja muud EIP hallatavad rahastamisvahendid on uue mitmeaastase finantsraamistiku alusel suurema tähtsusega; kutsub seetõttu nõukogu üles muutma protokolli nr 5 artiklit 12, et anda kontrollikojale roll EIP aktsiakapitali auditeerimisel; märgib, et praegune komisjoni, EIP ja kontrollikoja vaheline kolmepoolne kokkulepe liidu eelarvest rahastatavate või tagatud tehingute auditite kohta aegus 2020. aastal; kutsub komisjoni, kontrollikoda ja EIPd üles suurendama tegevusvolitusi käsitleva kolmepoolse kokkuleppe uuendamise käigus kontrollikoja rolli ja veelgi tugevdama tema auditeerimisvolitusi EIP tegevuse suhtes;
33.

rõhutab, et avamere tuulegeneraatorite dekomisjoneerimine ei tohi avaldada püsivat keskkonnamõju ega ohustada kalalaevu merepõhjaaluse taristu jäänuste tõttu; juhib lisaks tähelepanu sellele, et ringlussevõtu meetodeid tuleks edasi arendada, et keskkonnamõju vähendada; on seisukohal, et on oluline tagada, et avamere tuuleparke ehitataks ainult juhul, kui avamere tuulegeneraatorite olelusringi protsessides kasutatakse integreeritud lähenemisviisi, mis tähendab, et algusest peale on selge, kuidas avamere tuulegeneraatoreid saab kestlikult projekteerida, ehitada, kasutada, dekomisjoneerida ja ringlusse võtta; rõhutab samuti, et dekomisjoneerimise strateegiad, mis näevad ette rajatiste alternatiivset tulevast kasutust või kõrvaldamist, tuleb algusest peale integreerida projekteerimis- ja paigalduskavadesse ning et ringmajanduse põhimõtete järgimiseks tuleb arvestada pikaajalise kestliku mõjuga;
27.

on seisukohal, et tõsiste puuduste avastamise korral on vaja palju kiiremaid järelmeetmeid, et need puudused viivitamata kõrvaldada; usub, et läbivaadatud mehhanismi tuleks lisada mõiste „tõsine puudus“ määratlus ja kiirendatud menetlus selliste puuduste korral; on seisukohal, et praegustele mittesiduvatele parimate tavade kataloogidele peaks andma ELi õiguse alusel käsiraamatutena ametliku staatuse, et suurendada läbipaistvust ja võimaldada hinnangute võrdlemist objektiivsete kriteeriumide alusel;
38.

rõhutab, kui oluline on koostada kestlikkuse mõju eel- , vahe- ja järelhindamine, järgides konkreetset ajakava, käsitledes võimalikke riske võimalikult vara ja kui see osutub järelhindamise põhjal vajalikuks, käsitleda negatiivset mõju; kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti korrapäraselt käimasolevatest ja lõpuleviidud kestlikkuse mõju hindamistest; rõhutab, et kestliku arengu eesmärkide, rohelise kokkuleppe ja ILO inimväärse töö tegevuskava edendamiseks kaubandus- ja investeerimislepingutes on vaja välja töötada konkreetsete eesmärkidega terviklik raamistik; rõhutab, et uusi lepinguid tuleks sõlmida alles siis, kui need eesmärgid on täidetud, ning kehtivaid lepinguid tuleks vastavalt muuta;
39.

märgib, et andekate inimeste ringlus ning teadusuuringute ja innovatsiooni võimalused on liikmesriigiti väga erinevad; on veendunud, et komisjon ja liikmesriigid peaksid püüdma saavutada selle, et andekate inimeste ringlus kujutaks endast teadlaste tasakaalustatud liikuvust, leevendades nii ajude äravoolu probleemi; on seisukohal, et sellise tasakaalu saavutamine nõuab tegutsemist Euroopa tasandil vastavate poliitikameetmete ja -vahendite abil;
43.

on probleemide enneolematu taseme tõttu veendunud, et ELi eesmärgid alalises struktureeritud koostöös (PESCO) ja võimearenduses peavad hõlmama ühtse koguspektri väekogumit; tuletab meelde, et ELi kaitsealased investeeringud on investeeringud Atlandi-ülesesse kogukonda tervikuna, mis viib õiglasema koormuse jagamiseni Atlandi-üleste NATO partnerite vahel; rõhutab vajadust edendada kaitsevõime arendamist, et reageerida asjakohaselt ühistele ohtudele; on veendunud, et ELi liikmesriigid, eriti ELi ja NATO 21 ühist liiget, peavad tegutsema sidusalt ning peaksid kaaluma võimete arendamisega seotud selge Euroopa ambitsiooni kindlaks määramist, eelkõige suurendades oma investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni, jätmata kõrvale Atlandi-ülest partnerlust; kutsub ELi ja NATO 21 ühist liiget üles kohaldama ühtsete jõudude põhimõtet, nähes ELis ja NATOs planeerimise eesmärgil ette sama potentsiaalselt kättesaadava võimete kogumi; julgustab mõlema organisatsiooni liikmeid tegema suuremaid jõupingutusi parema sidususe saavutamiseks NATO kaitseplaneerimise ja ELi võimearenduse algatuste, eelkõige suure mõjuga võimete arendamise eesmärkide, ELi võimearendusplaani ja ELi kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise vahel kohtades, kus kohustused kattuvad, et vältida tarbetut dubleerimist ja uutele ohtudele paremini reageerida; rõhutab Euroopa Kaitseagentuuri olulist rolli ELi võimearendusplaani koostamisel; rõhutab, et igasugune ELi eesmärkide läbivaatamine peab ühtlasi peegelduma ELi peaeesmärkides ja suure mõjuga võimete arendamise eesmärkides; rõhutab, et selline läbivaatamine on hädavajalik, et sellistest algatustest nagu PESCO täit kasu saada; on lisaks veendunud, et EL peab parandama seoseid võimete planeerimise ning sellealase teadus- ja arendustegevuse vahel;
63.

märgib, et Euroopa delegaatprokuröride ametisse nimetamise menetlus käivitati 2019. aastal ja viidi lõpule 2020. aastal, kui 28. septembril 2020 andis Euroopa Kohtu ees ametivande 22 prokuröri; peab kahetsusväärseks Euroopa delegaatprokuröride nimetamata jätmist eelkõige Sloveenias, kus ametisse nimetamise protsess tühistati, samuti asjaolu, et paljudes teistes liikmesriikides esineb märkimisväärseid viivitusi; märgib, et peaprokurör Kövesi on sügavalt mures Sloveenia „ilmselge lojaalse koostöö puudumise“ pärast seoses viivitustega delegaatprokuröride ametissenimetamisel; nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks rangelt liikmesriike, kes ei ole veel nimetanud oma Euroopa delegaatprokuröre või ei ole kohandanud oma siseriiklikke õigusakte Euroopa Prokuratuuri töölerakendamiseks, peatades vajaduse korral nende rahastamise finantsmääruse artikli 63 lõigete 2 ja 8 ning valdkondlike eeskirjade alusel ja/või algatades rikkumismenetluse; märgib lisaks, et 2019. aasta lõpuks oli 18 liikmesriiki teatanud komisjonile, et nad on finantshuvide kaitse direktiivi oma siseriiklikku õigusesse üle võtnud; kutsub komisjoni üles tegema kõik endast oleneva, et motiveerida kõiki liikmesriike Euroopa Prokuratuuriga ühinema, ning nõuab tungivalt, et need viis liikmesriiki, kes ei ole veel ühinenud, teeksid seda põhjendamatu viivituseta;
17.

väljendab oma vankumatut pühendumist laste õiguste kaitsmisele ELis ja mujal; on seisukohal, et lapse parimate huvide austamise tagamisel peaks olema juhtpõhimõtteks sallivuse, aktsepteerimise ja mitmekesisuse edendamine, mitte LGBTIQ-foobia ja vihkamise edendamine; on sellega seoses seisukohal, et seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi segiajamine pedofiilia või rünnakutega laste õiguste vastu näitab selget katset kasutada inimõigustega seotud keelt diskrimineeriva poliitika rakendamiseks; on arvamusel, et see on vastuolus rahvusvaheliste inimõiguste põhimõtete ja normidega;
28.

tuletab meelde, et määruse alusel võetud meetmed peaksid olema proportsionaalsed, võttes arvesse tegelikku või potentsiaalset mõju liidu eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele või liidu finantshuvidele, samuti õigusriigi põhimõtete rikkumiste laadi, kestust, raskusastet ja ulatust; on seisukohal, et üldiselt on nii, et mida tõsisem on mõju, seda tõsisem on ka rikkumine;
9.

rõhutab, et kõik ELi liikmesriigid peavad sanktsioonide kohaldamist ja järgimist tõlgendama ühtmoodi järjepidevalt ja viivitamata; nõuab, et komisjon kui aluslepingute täitmise järelevalvaja tagaks, et ELi sanktsioonide rikkumise eest liikmesriikide tasandil määratavad karistused oleksid mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad; on seisukohal, et juhul kui olukorras, kus pidevalt inimõigusi rikutakse, ei rakendata asjakohaseid meetmeid, nõrgendab see ELi inimõiguste strateegiat, sanktsioonipoliitikat ja usaldusväärsust; on veendunud, et sanktsioonide rangema täitmise tagamiseks on vajalik tsentraliseeritud järelevalvemehhanism nende rakendamise ja järgimise üle; väljendab rahulolu teatega, et komisjon teeb ettepaneku luua sanktsioonide andmekogu ja koostada tegevuskava (mis sisaldab ka kriteeriume ja ajakava), et minna ELi sanktsioonide süstemaatilise eiramise tuvastamiselt üle rikkumismenetlustele Euroopa Liidu Kohtus;
D.

arvestades, et nn Kobanî kohtuasja süüalustest 108 on HDP liikmed; arvestades, et neist 28 on kohtumõistmiseni vahi alla võetud; arvestades, et kuuele inimesele on kehtestatud kohtulikud piirangud ja 75 inimese kohta on välja antud vahistamismäärus; arvestades, et Euroopa Parlament jälgib jätkuvalt tähelepanelikult Kobanî kohtuprotsessi ja muid sarnaseid juhtumeid;
H.

arvestades, et 30. juunil 2021 täitus riikliku julgeoleku seaduse jõustumisest aasta; arvestades, et ametivõimude väitel on seadus suunatud üksnes „äärmusliku vähemuse“ vastu, kes ohustab avalikku julgeolekut; arvestades, et ühe aasta jooksul on seadust siiski kohaldatud selleks, et Hongkongi vaba ühiskond peaaegu igas valdkonnas täielikult lõhkuda, tuginedes niivõrd ebamääraselt sõnastatud süüdistustele nagu „õõnestamine“, „lahkulöömine“ ja „kokkumäng välisjõududega“; sellega on täielikult muudetud Hongkongi poliitilist ja õigusmaastikku ning takistatud ajakirjandusvabadust ja arvamuste vaba väljendamist; arvestades, et riiklikku julgeolekut kasutati selleks, et põhjendada demokraatliku leeri poliitiliste ja valitud esindajate, aktivistide, üliõpilaste ja ajakirjanike vastu suunatud tsensuuri, ahistamist, vahistamisi ja süüdistuste esitamist; arvestades, et riikliku julgeoleku seaduse alusel on vahistatud hinnanguliselt 128 inimest ja ametlik süüdistus on esitatud 64 inimesele, kellest 47 on praegu eelvangistuses; arvestades, et riikliku julgeoleku seadus on täielikult vastuolus põhimõttega „üks riik, kaks süsteemi“; arvestades, et ajakirjandusvabaduse vähenemine on vastuolus ka Hongkongi püüdlusega tegutseda rahvusvahelise ärikeskusena;
51.

tuletab meelde, et kuigi liiklusohutus on kõigi ELi, riikliku ja kohaliku tasandi asjaomaste osalejate ja ametiasutuste ühine vastutus, peaks EL võtma kindla juhtrolli, tagamaks et liiklusohutus jääb maanteetranspordis prioriteediks, et aidata vähendada liikmesriikide vahelist liiklusohutuse lõhet ja tagada, et EL jääb selles valdkonnas ülemaailmseks liidriks; rõhutab ELi kohustust edendada koostööd ja parimate tavade vahetamist kolmandate riikidega, näiteks Ühendkuningriigiga, et rakendada liiklusohutuse Stockholmi deklaratsiooni; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et ELi liiklusohutuse poliitika eesmärke kohaldatakse kogu asjakohase välistegevuse kavandamise suhtes, ning töötama välja tõhusa süsteemi liikluseeskirjade rikkumisi käsitleva teabe vahetamiseks naabruses asuvate kolmandate riikidega, et parandada jõustamist, tagades samal ajal, et igasuguse teabe jagamise suhtes tuleks kohaldada rangeid kaitsemeetmeid, auditeid ja järelevalvetingimusi, järgides seejuures täielikult kohaldatavaid ELi eeskirju;
—

võttes arvesse 9. augusti 2019. aasta aruannet „Ex ante and ex post evaluation study of the Fisheries Partnership Agreement between the European Union and Greenland“ („Euroopa Liidu ja Gröönimaa vahelise kalandusalase partnerluslepingu eel- ja järelhindamine“),
20.

nõuab, et tehtaks kohustuslik põhiõigustele avalduva mõju hinnang, enne kui tehisintellekti süsteemi õiguskaitse- või kohtusüsteemis rakendatakse või see seal kasutusele võetakse, et hinnata võimalikku ohtu põhiõigustele; tuletab meelde, et eelnev andmekaitsealane mõjuhinnang on kohustuslik igasuguse töötlemise puhul, eriti uute tehnoloogiate kasutamisel, millega võib tõenäoliselt kaasneda suur oht füüsiliste isikute õigustele ja vabadustele, ning on seisukohal, et see kehtib enamiku õiguskaitse ja kohtuvaldkonnas kasutatavate tehisintellekti tehnoloogiate korral; rõhutab andmekaitseasutuste ja põhiõiguste ametite asjatundlikkust nende süsteemide hindamisel; rõhutab, et need põhiõigustele avalduva mõju hinnangud tuleks teha võimalikult avalikult ja kodanikuühiskonna aktiivsel osalusel; nõuab, et mõjuhinnangutes esitataks selgelt ka tuvastatud riskide kõrvaldamiseks vajalikud kaitsemeetmed ja et mõjuhinnangud tehtaks enne tehisintellekti süsteemi kasutuselevõttu võimalikult suures ulatuses avalikkusele kättesaadavaks;
B.

arvestades, et hinnanguliselt on režiimi vastu protestimise eest eri aegadel kinni peetud üle 40 000 Valgevene kodaniku; arvestades, et inimõiguste kaitsjad on dokumenteerinud sadu piinamise ja väärkohtlemise juhtumeid ning hulk inimesi on endiselt kadunud ja mõni on leitud surnuna; arvestades, et Valgevene kinnipidamiskeskustes ja vanglates jätkub ebainimlik kohtlemine, piinamine ja tahtlik arstiabi andmisest keeldumine ning mitu meeleavaldajat on seal surnud; arvestades, et on dokumenteeritud mitu kohtus või vanglas toimunud enesetapukatset; arvestades, et kogu riigi kohtusüsteem näib olevat muudetud režiimi käepikenduseks ja seda kasutatakse režiimi püsimajäämise tagamiseks; arvestades, et Valgevenes on üle 720 poliitvangi ja Valgevene kodanike vastu on algatatud üle 4 600 kriminaalasja, kuid vägivalla ja repressioonide eest vastutavate või neis osalenud isikute vastu ei ole neid algatatud ühtegi; arvestades, et inimõiguste kaitsjate, opositsioonipoliitikute, kodanikuühiskonna, sõltumatute ajakirjanike ja teiste aktivistide suhtes rakendatakse süstemaatiliselt vägivaldseid repressioone; arvestades, et tuhanded Valgevene elanikud on olnud sunnitud või on neid muul viisil survestatud kodumaalt lahkuma ja otsima kaitset välismaal;
E.

arvestades, et pärast riigipööret korraldati selle vastu Myanmari mitmes linnas rahumeelseid proteste ja meeleavaldusi; arvestades, et alates 1. veebruarist 2021. aastal on ebaseaduslikult vahistatud või koduaresti pandud poliitikuid, valitsusametnikke, kodanikuühiskonna esindajaid, usutegelasi, rahumeelseid protestijaid ja kirjanikke; arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo viimases aruandes on märgitud, et alates riigipöördest on tapetud rohkem kui 1 120 inimest ja sõjaväevõimud on vahistanud rohkem kui 8 000 inimest, sealhulgas sadu poliitikuid, aktiviste ja ametnikke; arvestades, et kohtud on mõistnud süüdi 312 inimest, kellest 26-le on määratud surmanuhtlus, sealhulgas kahele lapsele; arvestades, et teadete kohaselt on vahi all surnud vähemalt 120 inimest; arvestades, et 2021. aasta juuli seisuga oli hunta tapnud vähemalt 75 last;
F.

arvestades, et teadete kohaselt on Paul Rusesabagina tervislik seisund olnud kinnipidamise ajal väga murettekitav, kuna tal on varem olnud vähk ja tal on südame-veresoonkonna häired; arvestades, et tema advokaatide sõnul on tal vahele jäänud kaks vähiuuringut ja vanglatöötajad ei ole lubanud tal saada kätte tema Belgia arsti poolt väljakirjutatud retseptiravimeid, mis põhjustab vaimseid ja füüsilisi kannatusi ning on vastuolus Rwanda põhiseaduse artiklitega 12 ja 14, mis käsitlevad õigust elule, õigust kehalisele puutumatusele ning kaitset ebainimliku või alandava kohtlemise eest;