Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 1 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 486/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE STANDARDMUUDATUSE KOHTA, MILLEGA MUUDETAKSE KOONDDOKUMENTI

„Murfatlar“

PDO-RO-A0030-AM01

Teate kuupäev: 14. september 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Uute veiniviinamarjasortide lisamine peamiste tootmises kasutatavate viinamarjasortide hulka

Tootespetsifikaati lisatakse veiniviinamarjasordid „Traminer roz“ valgete veinide puhul ja „Mamaia“ punaste veinide puhul.

Tänu kaitstud päritolunimetusega veini „Murfatlar“ tootmispiirkonna mulla- ja kliimatingimustele (kvaliteetsed mullad ja rohke päikesekiirgus), sisaldavad sordi „Traminer Roz“ viinamarjad palju suhkrut, mis soodustab sellele sordile iseloomuliku aroomi teket.

Väga aromaatse veini lõhn meenutab roosi kroonlehtede hõngu, see on pehme ja sametine, veidi teravamaitseline; vein jätab suhu vürtsika järelmaitse. Vein on hästi tasakaalustatud ja meeldivalt mineraalne, selle värvusnüansid ulatuvad kollakasvalgest roosani.

Viinamarjasorti „Mamaia“, mille SCDVV Murfatlar kiitis heaks 1991. aastal, iseloomustab suur suhkrusisaldus (210–230 g/l), keskmine happesus ja intensiivne värvus.

Tänu soojuse, niiskuse, päikesekiirguse taseme, pinnavormide ja mulla (süsinikurikkad mustmullad lössikihil) koosmõjule on viinamarjasordist „Mamaia“ valmistatud vein aromaatne, sametine, terviklik, veidi terava maitsega ja vürtsika järelmaitsega.

Kahe viinamarjasordi lisamine Murfatlari piirkonnas kasvatatavatele sortidele laiendab tootevalikut, mitmekesistab piirkonnas teatavatest soodsate ilmastikutingimustega kohandunud algupärastest viinamarjasortidest valmistatud veinide tootmist ja tugevdab Murfatlari piirkonna mainet.

Muudetud on tootespetsifikaadi IV peatükki ja koonddokumendi punkte 5, 2 ja 7.

2. Geograafilise tootmispiirkonna muutmine seoses halduskorraldusega

Taotluse kohaselt soovitakse, et kaitstud päritolunimetusega veinide „Murfatlar“ tootmiseks määratletud piirkond hõlmaks Constanța maakonna Cobadini kommuuni Viișoara küla.

Cobadini kommuuni kuuluva Viișoara küla naabruses põhja pool asuvad Peștera ja Ciocârlia kommuunid, lõuna poole jääb Chirnogeni kommuun, mis kuuluvad kõik Murfatlari piirkonda.

Tänu Cobadini ja Viișoara kommuunide ilmastikutingimusi mõjutavatele teguritele (meri, sool, päikesekiirgus ja palju valgust, mis on orgaaniliste ühendite sünteesi peamised allikad) on viinamarjade ning seega ka veinivirde suhkrusisaldus väga suur, mis võimaldab toota terviklikke ja rikkaliku maitsega vaikseid veine, mis on ühtaegu värsked, täidlased ja sametised, tervikliku lõhnabuketiga ning mille organoleptilised omadused on sarnased kaitstud päritolunimetusega rahulike veinide „Murfatlar“ omadustega.

Viinamarjakasvatused asuvad avatud kasvatusaladel, enamasti mäenõlvadel, viinapuud saavad palju päikesekiirgust, võib öelda, et päikesekiired silitavad kasvavaid viinamarju.

Cobadini ja Viișoara ümbruse mulla- ja ilmastikutingimused on samased KPN veinide „Murfatlar“ tootmiseks määratletud piirkonna omadega, need tingimused võimaldavad toota vaikseid veine, millel on mitmekesine puuviljaline või õistaimi meenutav lõhn, aromaatsetele viinamarjasortidele omaste nootidega.

Geograafilise piirkonna puhul on vaja viia sisse parandus seoses Cuza Vodă külaga, mis peaks kuuluma Cuza Vodă ja mitte Castelu kommuuni, kuna Cuza Vodă küla haldusterritoriaalset korraldust on muudetud ja küla kuulub nüüd sama nime kandva kommuuni koosseisu, mille haldusala moodustabki ainult nimetatud küla.

Muudetud on tootespetsifikaadi III peatükki ja koonddokumendi punkti 6.

3. Lisatud täiendav teave toote ja geograafilise piirkonna seose kohta

Tootespetsifikaati on lisatud teave seose kohta geograafilise piirkonnaga ning piisavalt selge kirjelduse jaoks tuleb lisada üksikasjalik teave piirkonna ja toote ning piirkonna ja toote seose kohta.

Muudetud on tootespetsifikaadi II peatükki ja koonddokumendi punkti 8.

4. Uus tootmiseks lubatud veinitüüp – jäävein

Tootespetsifikaati on lisatud uus veinitüüp – KPN veini „Murfatlar“ raames tootmiseks lubatud jäävein; tegemist on vaikse veiniga, mille suhkrusisaldus on aromaatsetesse viinamarjasortidesse kuuluvate viinamarjade hilise koristamise tõttu suur, ühtlasi soodustavad ka piirkonna ilmastikutingimused (niiskus, viinamarjade üleküpsemine jne) suhkrute kogunemist hilise koristusperioodi kestel.

Muudetud on tootespetsifikaadi V, VI, X ja XI peatükki, need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5. Jääveini analüütiliste/organoleptiliste omaduste kirjeldus

Seoses selle vaikse veini lisamisega tootespetsifikaati on ühtlasi lisatud selle veini analüütiliste ja organoleptiliste omaduste üksikasjalik kirjeldus, et tagada vastavus eeskirjadele KPN toote puhul.

Muudetud on üksnes tootespetsifikaadi XI peatükki.

6. Teatavate veinide tootmisel kasutatavate tehnoloogiliste eritavade lisamine

Tootespetsifikaati on lisatud teatud tehnoloogiliste toimingutega seotud tingimused (teatavad tootmistavad), mis võimaldavad toota roosasid veine, valgetest viinamarjasortidest valmistatud oranže veine; valgeid veine, mis saadakse viinamarjakestade virdes leotamise abil; valgetest viinamarjadest valmistatud punaseid veine ja jääveini.

Muudetud on tootespetsifikaadi X peatükki, muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7. Turustustingimustega seotud tegurite selgitamine

Et tagada vastavus õigusnormidele, on tootespetsifikaadis süstematiseeritud ja selgemalt väljendatud veini märgistuse ja pudelitesse villimisega seotud teatavad nõudeid.

Muudetud on tootespetsifikaadi XII peatükki, muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8. Nõuetele mittevastavate tootmistingimuste selge määratlemine

Tootespetsifikaadis esitatud veinitootmisega seotud tingimusi, mis võivad osutada nõuetele mittevastavusele, on muudetud, näidates selgelt ära olukorrad, mille puhul on võimalik lugeda kvaliteedinõuded asjakohasteks.

Muudetud on tootespetsifikaadi XIV peatükki, muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Murfatlar

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Analüütilised ja organoleptilised omadused – valged ja roosad veinid

LÜHIKIRJELDUS

Vaiksed veinid „Murfatlar“ on terviklikud ja pehmed. Aromaatsetest ja poolaromaatsetest valgetest viinamarjasortidest saadud veinidel on viinamarjasordile iseloomulikud omadused, punased veinid sisaldavad sametisi tanniine, mis toovad esile neile sortidele iseloomuliku kuivuse ja parkivuse.

Tegemist on meeldivate veinidega, mille maitses on tugevalt tunda küpsete (kollaste või punaste) puuviljade noote, veinid on külluslikud, mahlakad ja täidlased, peaaegu ülemääraselt rõhutatud omadustega, nende happesus on tasakaalustatud, alkoholisisaldus on magusatele veinidele iseloomulik, andes veinidele pehme ja õrna iseloomu.

Valgete vaiksete veinide värvus ulatub kollakasrohelisest kuldkollaseni, nende lõhnas on eksootiliste puuviljade, tsitrusviljade, viinapuuõite, heina, jasmiini ja akaatsia lõhnanoote. Tegemist on värskete, puuviljaliste ja sametiste veinidega, vananemisel omandavad teatud sortidest pärinevad veinid tervikliku lõhnabuketi.

Vaiksete roosade veinide värvus on suurema või väiksema intensiivsusega roosa, neile on iseloomulikud eksootiliste puuviljade ja tsitrustaimede lõhnanoodid, nad on värsked ja toniseerivad, nende maitse on tasakaalustatud ja järelmaitse on puuviljaline.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

15,00

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

11,00

Minimaalne üldhappesus:

3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

350

2. Analüütilised ja organoleptilised omadused – punased veinid

LÜHIKIRJELDUS

Vaiksed punased veinid on sametised, terviklikud, nende värvus ulatub rubiinpunasest intensiivse punaseni. Nende veinide lõhnas on tunda punaseid küpseid puuvilju, kuivatatud ploomi, musti metsamarju, nende maitse on terviklik, rikkalik, veini happesus ja tanniinide sisaldus on tasakaalustatud. Vananedes omandavad veinid vürtside ja šokolaadi lõhnanüansse.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

15,00

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

11,00

Minimaalne üldhappesus:

3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

3. Analüütilised ja organoleptilised omadused – jäävein

LÜHIKIRJELDUS

Valge jäävein on selge, kristalselt sädelev, kuldkollase värvusega, seda iseloomustab värske valge viljalihaga küpsete ja mahlaste puuviljade lõhn ning magus apelsini, aprikoosi, keedetud eksootiliste puuviljade ja ananassi maitse.

Roosa jäävein on selge, kristalselt sädelev, roosa värvusega, seda iseloomustab värske maasika ja keedetud murakate lõhn ning kreemjas maitse.

Punane jäävein on selge, kristalselt sädelev, purpurpunase värvusega, seda iseloomustab küpsenud metsamarjade lõhn ning pehme ja terviklik maitse.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

15,00

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

11,00

Minimaalne üldhappesus:

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

350

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritavad

Valge veini valmistamine punastest viinamarjasortidest

Tootmistehnoloogia mitmekesistamine: valge veini valmistamine punastest viinamarjadest, selle veini kohta kasutatakse nimetust „blanc de noirs“. Tegemist on tehnoloogiaga, mis võimaldab valmistada valget veini punastest viinamarjadest ning tuua esile kõik punaste viinamarjasortide võimalused. Saadud vein on terviklik, seda iseloomustab peenekoeline, kergelt taimse varjundiga ja elegantne maitse, milles on tunda õistaimede ja puuviljade noote. Happesus suurendab veinide värskust ja mineraalsed nüansid muudavad buketi terviklikumaks.

Valged vaiksed veinid, mis on saadud viinamarjakestade virdes leotamise abil – roosa vein valgetest viinamarjadest

Veinid, mida saadakse viinamarjasortidest „Pinot Gris“ ja „Traminer Roz“, mille viljad on lillakasroosa või purpurhalli värvusega, sordi „Pinot Gris“ puhul ka sinakashalli värvusega, on sädelevad valged vaiksed veinid, mille värvus ulatub valkjaskollasest ja õlgkollasest roosani; sõltuvalt veinivalmistaja valikutest on võimalik saada valgeid ja roosasid vaikseid veine.

Vaikne oranž vein valgetest viinamarjadest – veinil on omapärane kollasest kuni merevaigukollaseni ulatuv värvus, terviklik struktuur ning värske ja väljendusrikas lõhna- ja maitsebukett, milles on tunda pähkli, mee ja meekärje noote, veini tanniinisisaldus on märkimisväärselt suurem kui vaiksete valgete veinide puhul.

Nende veinide valmistamise meetod erineb tavapärasest valge veini valmistamise meetodist selle poolest, et viinamarjakesti leotatakse valgetest viinamarjadest saadud veinivirdes, leotamise aeg sõltub sellest, kui intensiivse värvusega veini veinivalmistaja soovib saada.

Veinivalmistuse eritavad

Jäävein

Mulla- ja ilmastikutingimused (suur päikesekiirguse hulk, temperatuurierinevused päeva ja öö vahel, hilja tekkiv udu, suur niiskussisaldus, mis võimaldab saavutada viinamarjades suhkrute kogunemise kõrge taseme ja koristada neid ka üleküpsenuna) on optimaalsed. Veini näol on tegemist rikastamata tootega, mida valmistatakse puhastest, haigusvabadest ja väärishallituseta viljadest, mis jäetakse mõne koristuseelse päeva jooksul miinuskraadide kätte ja koristatakse alles novembri-detsembrikuu lõpus.

Kui ilmastikuolud ei võimalda lasta viinamarjadel loomulikult külmuda enne koristamist, ilma et marjadel hakkaksid arenema hallitusseened, võib need viinamarjad korjata käsitsi kastidesse ja hoida negatiivse temperatuuri juures külmladudes.

Tuleb märkida, et viinamarjasordid „Chardonnay“, „Pinot Gris“, „Riesling italian“, „Muscat Ottonel“, „Tămâioasă Românească“ ja „Traminer Roz“ ning punased viinamarjad „Pinot Noir“, mida soovitatakse kasutada KPN veinide „Murfatlar“ valmistamiseks suure suhkrusisalduse ja lõhna-maitseprofiili tõttu, sobivad ka jääveini valmistamiseks.

Viinamarjade viinamarjaistanduses loomuliku kuivamise, külmumise ja ülessulamise tõttu või samade protsesside tehislikul teostamisel külmladudes eraldub marjadest vett ja suhkrute kontsentratsioon tõuseb. Külmumise ja ülessulamise tagajärjel omandavad viinamarjad mee, aprikoosi, mango, tsitrusviljade, viigimarja, vaarika ja maasika lõhnanüansid, mis muudavad veinid pehmemaks ning maitse tugevamaks; need maitseomadused säilivad ka juhul, kui viinamarju pressitakse külmununa.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. koristamine täisküpsuses – „Sauvignon“, „Riesling italian“„Riesling de Rhin“, „Fetească regală“, „Fetească albă“

15 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

2. koristamine täisküpsuses – „Tămâioasă românească“, „Crâmpoșie“, „Columna“, „Traminer roz“

15 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

3. koristamine täisküpsuses – „Muscat Ottonel“, „Pinot noir“, „Syrah“, „Burgund mare“

14 300 kilogrammi viinamarju hektari kohta

4. koristamine täisküpsuses – „Chardonnay“, „Pinot gris“

13 600 kilogrammi viinamarju hektari kohta

5. koristamine täisküpsuses – „Cabernet Sauvignon“

12 900 kilogrammi viinamarju hektari kohta

6. koristamine täisküpsuses – „Mamaia“

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

7. jäävein

6 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

8. koristamine täisküpsuses – „Sauvignon“, „Riesling Italian“, „Riesling de Rhin“, „Fetească regală“, „Fetească albă“

105 hektoliitrit hektari kohta

9. koristamine täisküpsuses – „Tămâioasă Românească“, „Crâmpoșie“, „Columna“, „Traminer roz“

105 hektoliitrit hektari kohta

10. koristamine täisküpsuses – „Merlot“, „Fetească neagră“

105 hektoliitrit hektari kohta

11. koristamine täisküpsuses – „Muscat Ottonel“, „Pinot noir“, „Syrah“, „Burgund mare“

100 hektoliitrit hektari kohta

12. koristamine täisküpsuses – „Chardonnay“, „Pinot gris“

95 hektoliitrit hektari kohta

13. koristamine täisküpsuses – „Cabernet Sauvignon“

90 hektoliitrit hektari kohta

14. koristamine täisküpsuses – „Mamaia“

84 hektoliitrit hektari kohta

15. jäävein

18 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kontrollitud päritolunimetusega veini „Murfatlar“ valmistamise ja pudelitesse villimise määratletud piirkond hõlmab järgmisi Constanța maakonna asulaid:

kontrollitud päritolunimetus „MURFATLAR“

— Murfatlari linn – Murfatlari ja Siminoci külad;

— Valu lui Traiani kommuun – Valu lui Traiani küla;

— Poarta Albă kommuun – Poarta Albă ja Nazarcea külad;

— Ovidiu linn – Ovidiu kommuun, Poiana küla;

— Ciocârlia kommuun – Ciocârlia küla;

— Cobadini kommuun – Viișoara küla.

Päritolu allnimetus „MEDGIDIA“, mis võib olla lisatud kontrollitud päritolunimetusele:

— Medgidia linn – Medgidia, Remus Opreanu, Valea Dacilori asulad;

— Castelu kommuun – Castelu ja Nisipari külad;

— Cuza Vodă kommuun – Cuza Vodă küla;

— Siliștea kommuun – Siliștea küla;

— Tortomani kommuun – Tortomani küla;

— Peștera kommuun – Peștera ja Ivrinezu Mici külad;

— Mircea Vodă kommuun – Mircea Vodă, Satu Nou, Țibrinu ja Gherghina külad;

— Saligny kommuun – Saligny ja Ștefan cel Mare külad.

Päritolu allnimetus „CERNAVODĂ“, mis võib olla lisatud kontrollitud päritolunimetusele:

— Cernavodă linn – Cernavodă kommuun;

— Seimeni kommuun – Seimeni ja Seimenii Mici külad;

— Rasova kommuun – Rasova ja Cochirleni külad.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

Burgund Mare N – Grosser Burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka, Limberger

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto

Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Colonne B

Crâmpoșie B

Fetească albă B – Pasareasca alba, Poama fetei, Madchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N – Schwarze Madchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B – Konigliche Madchentraube, Konigsast, Ktralyleanka, Dănăşană, Galbenă de Ardeal

Mamaia N

Merlot N – Bigney rouge

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Pinot Gris G – Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klävner Morillon Noir

Riesling de Rhin B – Weisser Riesling, White Riesling

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sauvignon B – Sauvignon verde

Syrah N – Shiraz, Petit Syrah

Traminer Roz Rs – Rosetraminer, Savagnin roz, Gewürztraminer

Tămâioasă românească B – Rumanische Weihrauchtraube, Tamianka

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

Murfatlari piirkond asub Lõuna-Dobrogea platool, mõlemal pool Carasu orgu ja paralleeli 44° 15’ põhjalaiust. Geograafiliselt asub Murfatlari määratletud piirkond Rumeenia kaguosas, Doonau ja Musta mere vahel, Dobrogea platoo keskel.

Piirkonnas on palju päikesevalgust ja -soojust, sademete hulka, mis on kogu riigi väikseim, võib pidada keskmiseks. Pinnas koosneb peamiselt molluskite kodadest moodustunud lubjakivist, on suure kaltsiumkarbonaadi sisaldusega ja mõjutab oluliselt veinide kvaliteeti.

Kõik looduskeskkonna eripärad, eeskätt mulla ja päikesekiirgusega seotud tegurid, on eriti soodsad viinamarjade kasvatamiseks ja kvaliteetveini tootmiseks. Loodusliku niiskuse puudumist saab kompenseerida hästi korraldatud kastmissüsteemiga.

Geoloogiline aluspind koosneb lössist ja lössi sadekihtidest, mis katavad Lõuna-Dobrogea platoo mesosoikumi ja tertsiaari lubjakivi ja lubjakiviseguse liivakivi kihte, see tähendab deluviaalseid ja kolluviaalseid kivimeid.

Tasandikulis-struktuursed pinnavormid, mille absoluutne kõrgus merepinnast on 100–130 meetrit ja mis koosnevad peamiselt eelkambriumist pärineval aluspõhjal paiknevast ja paksu 400meetrise kvaternaari lössikihiga kaetud kriidi- ja sarmaadi ajastu lubjakivist, mida liigendavad suure kaldega (15–30o) kulumisastangu nõlvadega (Carasu oru vasak nõlv) või kanjoni tüüpi suhteliselt sümmeetrilised orud, mida kaldest tingitud erosioon on märkimisväärselt mõjutanud, ja mida on lokaalselt stabiliseeritud mullatööde või muude erosiooni pidurdavate meetmete abil, on leidnud põllumajanduslikku kasutust (eelkõige viinamarjakasvatuse näol).

Kliima on kontinentaalne. Suved on väga soojad ja kuivad, talved mahedad, kevad on varajane ja sügis hiline, tegemist on seega ideaalsete tingimustega viinamarjade küpsemiseks ja üleküpsemiseks. Päikesekiirguse hulk on kogu riigis üks suuremaid, 130 kcal/cm2, aastas on päikeselist aega 2 220–2 300 tundi ja plusskraadid on valitsevad 4 200 tunni jooksul aastas.

Kohalikke ilmastikuolusid mõjutavad peamiselt Doonau jõge Musta merega ühendav kanal, mis läbib viinamarjakasvatusala ida-läänesuunaliselt, peegeldunud päikesevalgus ja piirnevate piirkondade soojusinerts. Doonau jõge Musta merega ühendava kanali nõlvad ning maa- ja veepinna temperatuuri erinevus põhjustavad õhuliikumisi, mis avaldavad mõju koos Dobrogea keskosast puhuvate tuultega. Aasta keskmine päevane temperatuur on talvel 0 oC lähedal ja suvel ligikaudu 28 oC.

Mullad koosnevad valdavalt lössi aluskihil paiknevast mustmullalaadsest aktiivsest kihist (karbonaate sisaldavad mustmullad, tüüpilised mustmullad), tavalisest ja kivimirohkest kamarkarbonaatmullast ning nõlvadel asuvatest vähearenenud muldadest ja erodeeritud muldadest, mis on loodusliku või inimtegevusega seotud mõju tõttu tugevalt degradeerunud.

8.2. Tootega seotud andmed

Sõltuvalt kasutatavast viinamarjasordist, aasta ilmastikutingimustest ja saagi koristamise ajast võivad KPN veinid „Murfatlar“ olla kuivad kuni magusad, mis annab tunnistust veinitootmise kvalitatiivsest mitmekesisusest. Kontrollitud päritolunimetusega vein „Murfatlar“ võib olla valge, punane või roosa vein.

Valged veinid on selged ja sädelevad, nende värvus ulatub rohekaskollasest kuldkollaseni. Nende maitse on sametine ja lõhn tüüpiline nendele sortidele, millest vein on valmistatud.

Punased veinid on selged ja sädelevad, nende värvus ulatub rubiinpunasest intensiivse purpurpunaseni. Nende maitse on terviklik ja lõhn on tüüpiline nendele sortidele, millest vein on valmistatud. Sõltuvalt viinamarjade suhkrusisaldusest nende koristamise ajal võib saadud veini märgistusel kasutada seadusega lubatud traditsioonilisi märkeid (cules la maturitate deplină, cules târziu, cules la înobilarea boabelor).

KPN veinide „Murfatlar“ iseloomulikud omadused tulenevad veini tootmiseks kasutatava veinivirde eripäradest. Need eripärad on seotud viinamarjasortidega, millele avaldavad mõju rohke päikesekiirgus, päikesest tingitud soojus (tegemist on riigi ühe päikeselisema piirkonnaga) ning vähene sademete hulk. Need tegurid soodustavad viinamarjade paremat küpsemist ja võimaldavad saada kõrge suhkrusisaldusega veinivirde. Meri mõjutab soodsalt piirkonna kliimat, eelkõige sügisel, kui meri on oluline temperatuuri reguleeriv tegur. Cernavodă piirkonnas mõjutab kliimat ka Doonau jõgi, eelkõige avaldub see mõju jõega piirnevatel kasvatusaladel. Oluline veini kvaliteeti mõjutav tegur on ka suure kaltsiumkarbonaadi sisaldusega muld.

8.3. Põhjuslik seos

Kvaliteetse veini saamiseks valitakse KPN veini „Murfatlar“ piirkonnas kasutatavaid viinamarjasorte hoolikalt, rakendatavad viljelustavad võimaldavad maksimaalselt ära kasutada rohket päikesekiirgust, eelkõige tänu viinamarjakobarate harvendamisele, samuti pööratakse suurt tähelepanu viinamarjakoristuse kvaliteetsele korraldamisele, selle käigus kontrollitakse suhkrusisaldust, happesust ning lõhnaomadusi. Kasutatavad veinivalmistustavad ja veini tootmisega seotud oskusteave on tegurid, mis võimaldavad – koos mulla- ja ilmastikutingimustega – toota kvaliteetset veini. Saadud veinid on hõlpsasti äratuntavad terviklikud ja puuviljalised veinid, eelkõige on tegemist valgete veinidega, millel on küpsete puuviljade ja värskete tsitrusviljade lõhn, kahvaturoosa värvusega roosade veinidega ja mahedate tanniinidega punaste veinidega.

Veinide värskus ja terviklik lõhn, valgete ja roosade veinide puuviljalisus ning punaste veinide mahedad tanniinid ja terviklik sametine lõhn saavutatakse ilmastikutegurite (värskus ja küpsemine), mulla eripärade (lössikihil paiknevad karbonaate sisaldavad mustmullad ja tüüpilised mustmullad, mis tagavad eri toitainete hea tasakaalu), viljelusega seotud tegurite (viinamarjasortide valik, viinapuude istutustihedus, lehestiku piiramine, koristuskuupäeva kindlaksmääramisega seotud otsused), veinivalmistustavade ja veinivalmistamisega seotud oskusteabe koosmõjul.

Kuiv mullastik, mida mõjutab piirkonna mitmes kohas nähtav lubjakivist aluskiht, tugevalt kontinentaalne kliima, mida iseloomustavad väga soe suvi, pikk sügis, vähesed ja aasta peale ebaühtlaselt jagunevad sademed (kevadel ja sügisel on sajuhooajad hilised) ning eelkõige rohke päikesekiirgus, mis pakub valgust ja soojust, muudavad selle piirkonna ideaalseks veinide tootmiseks kasutatavate väärisviinamarjasortide kasvatamiseks; teatud aastatel võimaldavad need tegurid lasta viinamarjadel üle küpseda ning välja areneda väärishallitusseenel Botrytis cinerea varietatea nobilis.

8.4. Asjaomased inimtegurid

Kuulus Rooma luuletaja Ovidius, kes elas pagenduses Toma linnas aastatel 9–17 pKr, on jätnud kirjaliku tunnistuse kõnealuse veini valmistamise kohta.

Vasile Pârvan on kirjutanud: „... mitmel piirkonnas asuval ilmalikul ja religioossel monumendil on kujutatud viinapuuokste ja viinapuudega kroonitud müütilisi tegelasi, mis enamasti annab tunnistust Dionysose kultusest“ (Bacchus).

Keskajast pärinevatest dokumentidest ilmneb, et viinamarjaistandused Rumeenias kujutasid endast olulist ja kohati hindamatut vara, viinamarjakasvatajaid ja veinivalmistajaid koheldi põllumeeste kõrgema klassi esindajatena. Seetõttu pöörasid ka kõrgkihi esindajad viinamarjadele ja veinivalmistamisele erilist tähelepanu; viinamarjakasvatajaid, kes jätsid oma istandused hooldamata, karistati.

Viinamarjaistanduste taastamist Viișoara külas võib pidada omalaadseks tänuavalduseks kohalikele tublidele inimestele, kes rääkisid õhinal viinamarjakasvataja õilsast elukutsest, mis oli selles piirkonnas levinud enne kommunistliku režiimi tulekut ja mida nad ei olnud unustanud; nii muutus Viișoara küla aja jooksul selleks, mis ta omal ajal oli olnud – külaks keset viinapuid. Viișoara küla nimi pärineb 1926. aastast, varem kandis küla nime Valea Caceamac, tegemist on nimega, mis pärineb ajast, kui Dobrogea oli Türgi võimu all ja mis võib türgi keeles omada kaht tähendust, sõltuvalt kasutatavast dialektist.

Pärast esimest maailmasõda taastati maanteed kogu Rumeenias, kuid eelkõige laastatud Dobrogeas, kus sõja jäljed on nähtavad veel tänapäevalgi. Korda tehti ka Rooma ajast pärinev tee, mis ühendab Toma linna (praegune Constanța) Tropaeum Traianiga (Adamclisi). Uus tee võimaldas Caceamaci küla elanikel asuda elama 2 km võrra ida suunas, mõlemale poole Rooma ajast pärinevat teed. Teatud ajal oli küla tuntud nime all „küla keset viinapuid“, sellest tuleneb ka küla uus nimi Viișoara, mis osutab külaelanike esialgsele tegevusalale, viinapuude kasvatamisele.

Murfatlari piirkonnas hakkasid kaks Rumeenia viinamarjakasvatajat, Gheorghe Nicoleanu ja Vasile Brezeanu 1907. aastal katseliselt kasvatama viinamarjasorte „Chardonnay“, „Pinot Gris“, „Pinot Noir“ ja „Muscat Ottonel“. Tulemused olid väga head.

Lisaks sellele hakati istandustes kasvatama ka algupäraseid Rumeenia viinamarjasorte, seejärel aretasid teadlased katseinstituutides välja tugevad ja suure kvaliteedipotentsiaaliga hübriidsordid, nagu „Fetească regală“ ja „Fetească neagră“. Tänu vähestele sademetele ja rohkele päikesekiirgusele on tegemist piirkonnaga, kus on nende sortide arenguks optimaalsed tingimused, mis võimaldab saavutada parima suhkrusisalduse ja suurepärased lõhnaomadused. Murfatlari piirkonna viinamarjakasvatuse uurimiskeskuse asutamine 1927. aastal võimaldas märkimisväärselt laiendada viinamarjasortide valikut: „Sauvignon“, „Muscat Ottonel“, „Traminer Rose“, „Riesling Italian“, „Cabernet Sauvignon“ ja „Merlot“.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistus, muud nõuded)

Turustustingimused

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusele Murfatlar võib tootjate huvidest lähtuvalt lisada ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimedest:

a) kontrollitud päritolunimetuse „MURFATLAR“ puhul: BASARABI, VALUL ROMAN, BISERICA VECHE, POARTA ALBĂ, SIMINOC, CIOCÂRLIA, PIATRA ROŞIE, NAZARCEA;

b) päritolu allnimetuse „MEDGIDIA“ puhul: VALEA DACILOR, CETATE, MIRCEA VODĂ, SATU NOU, CUZA VODĂ, TORTOMAN, SILIŞTEA, ŢIBRINU;

c) päritolu allnimetuse „CERNAVODĂ“ puhul: DEALU VIFORUL, DEALU HINOG, COCHIRLENI, RASOVA, SEIMENI.

Link tootespetsifikaadile

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_murfatlar_modif_cf_cererii_683_19.04.2021_no_track_changes_4.pdf

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.