EUROOPA KOMISJON Brüssel,15.12.2021 COM(2021) 814 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE keskkonnakuritegevuse vastase võitluse tugevdamise kohta



1.SISSEJUHATUS Euroopa rohelise kokkuleppe edu sõltub suuresti eeskirjadest, mille eesmärk on vähendada saastet, käidelda jäätmeid ja kaitsta elurikkust. Keskkonnakuritegevus raskendab oluliselt nende eesmärkide saavutamist ja selle tõkestamiseks tuleb pingsamalt tegutseda. Keskkonnakuritegevus on kasvav probleem, mis põhjustab ELis ja mujal märkimisväärset kahju keskkonnale ja inimeste tervisele ning majandusele. Interpoli ja ÜRO Keskkonnaprogrammi andmetel on keskkonnakuritegevus uimasti-, inim- ja piraatkaubanduse järel maailmas suuruselt neljas kuritegevuseliik, mis kasvab aastas 5–7 % . Eurojusti andmetel kuuluvad kõige raskemate keskkonnakuritegude hulka ebaseaduslik jäätmevedu, looduslike liikidega kaubitsemine, reostuskuriteod ning ebaseaduslik kauplemine ohtlike ainetega . Hiljutiste uuringute kohaselt jäävad ELis ainuüksi ebaseadusliku jäätmeturu tulud vahemikku 4–15 miljardit eurot aastas. Kriminaalõiguse alusel tuleb käsitleda selliseid rikkumisi nagu õhu, vee ja mulla ebaseaduslik raske saastamine, väär jäätmekäitlus, ebaseaduslik kauplemine looduslike liikidega, ebaseaduslik mineraalide kaevandamine, ebaseaduslik metsloomade ja -lindude jahtimine ning maapinna tühjendamine loodusaladel. Kõik need tegevused halvendavad õhu ja vee kvaliteeti, saastavad maapinda, kahjustavad looduslikke liike ning kahjustavad või hävitavad väärtuslikke looduslikke elupaiku. Keskkonnaseisundi halvenemise mõju, näiteks tervisekahjustuste tõttu kannatab nii iga inimene kui ka ühiskond tervikuna. Löögi saavad ringmajandus, aus konkurents ja valitsemissektori tulud. Kannatavad nii tulevased kui ka praegused põlvkonnad. Hoolimata kahjust, mida rikkumiste toimepanijad põhjustavad, on nende tegevuse avastamise oht sageli väike ning rikkumiste eest süüdistuse esitamise ja karistamise oht veelgi väiksem, samas kui keskkonnakaitsemeetme eiramine toob neile rahalist tulu. See aitab selgitada ka organiseeritud kuritegevuses osalemist. Mais 2017 lisas nõukogu organiseeritud ja rasket kuritegevust käsitleva ELi poliitikatsükli raames keskkonnakuritegevuse vastase võitluse 2018.–2021. aasta kuritegevusvastaste prioriteetide hulka. See prioriteet kaasati 2021. aastal ka 2022.–2025. aasta prioriteetidesse . Keskkonnakuritegevuse vastu võitlemine on üks aspekt ÜRO mõistes „õigusriigi põhimõte keskkonnavaldkonnas“ (environmental rule of law) . See mõiste tähendab, et õigusnorme mõistetakse, järgitakse ja nende täitmine tagatakse laialdaselt ning keskkonnakaitsest saavad kasu nii inimesed kui ka planeet. Pärast keskkonnakuritegude direktiivi vastuvõtmist 2008. aastal on saanud selgemaks, millised probleemid on seotud keskkonnakuritegevuse tõkestamisega ja kuidas seda tegevust kõige paremini tõkestada. Nõukogu koostas 2019. aastal pärast Euroopa keskkonnakuritegevuse ennetamise ja tõkestamise poliitika praktilise rakendamise ja toimimise vastastikuse hindamise vooru aruande soovitustega. Aruanne käsitles muu hulgas riiklike strateegiate vastuvõtmist, asutustevahelist koostööd ja koordineerimist, koolitustegevust ning statistikat . Et keskkonnakuritegude vastu tulemuslikult võidelda, peab õigusraamistik vastama praegustele probleemidele ja andma kindla õigusliku aluse nende lahendamiseks. Rikkumiste käsitlemist ei saa pikaajaliselt parandada, kui riigid ei sea keskkonnakuritegevuse vastast võitlust nii riigi kui ka ELis piiriülesel tasandil täitetegevuses tähtsale kohale. Kui kriminaalkaristuste määramise tõenäosus on väike, ei hoidu rikkujad keskkonnakuritegevusest, isegi kui õigusraamistikku parandatakse. Eeltoodut arvestades kutsub komisjon ELi kaasseadusandjaid ja liikmesriike üles prioriseerima keskkonnakuritegevuse vastase võitluse tugevdamise meetmeid. 2. ELi ÕIGUSRAAMISTIKU TUGEVDAMINE Keskkonnakuritegude direktiivi vastuvõtmine 2008. aastal oli oluline samm, et tunnistada kriminaalõiguse tähtsust keskkonna tulemuslikul kaitsmisel. Direktiiv on taganud, et teatavaid ühiselt kokku lepitud keskkonnaalaseid õigusrikkumisi käsitatakse kõigis ELi liikmeriikides kuritegudena. Küll aga ilmnes komisjoni 2020. aasta hindamisest, et kehtival keskkonnakuritegude direktiivil on märkimisväärseid piiranguid ja puudusi. Direktiivi ei ole ELi keskkonnaõiguse arengule vastavalt ajakohastatud ja see ei vasta praegustele probleemidele. Näiteks ei hõlma see selliseid õigusrikkumiseliike nagu ebaseaduslik puidukaubandus ja ebaseadusliku laevade ringlussevõtt. Mis puudutab direktiivi praktilist mõju, siis nõuab direktiiv üsna üldiselt, et riigi õigusaktid peavad sisaldama sätteid kriminaalkaristuste kohta, kuid ei käsitle karistusmäärasid ega karistuste liike ega ka keskkonnakuritegude avastamise või nende eest süüdistuse esitamisega seotud küsimusi. Peale selle on vaja suuremat selgust keskkonnaalaste õigusrikkumiste määratluse ja direktiivis kasutatud põhimõistete, nagu „oluline kahju“ osas. Hindamine näitas ka seda, et karistusmäärad on liikmesriigiti väga erinevad ja nende kohaldamine praktikas ei paista olevat hoiatav. Pärast direktiivi jõustumist ei ole piiriülene koostöö selgelt paranenud. Kohapeal töötavate spetsialistide nõuannetel on selleks, et keskkonnakuritegevuse vastu tulemuslikult võidelda, vaja ·käsitleda keskkonnaalaseid õigusrikkumisi osana laiemast keskkonnarikkumiste nähtusest ning kasutada nii haldus- kui ka kriminaalõigust; ·tagada keskkonnakuritegude ennetamine ja avastamine ning karistused ja kahjustuste parandamine; ·kaasata mitmesuguseid oskusi, valdkondi ja erialasid; ·tagada spetsialistide seas kõrgetasemeline koordineerimine ja koostöö; ·tagada andmete kogumine ja tulemuslik kasutamine ning ·eraldada piisavad inim- ja rahalised ressursid. Selleks et kõrvaldada direktiivi praegused puudused ning võtta arvesse keskkonnakuritegevuse uusi arengusuundi ja spetsialistide põhinõudmisi, teeb komisjon ettepaneku lisada uude keskkonnakuritegude direktiivi järgmised aspektid. ·Ajakohastatakse ja täpsustatakse kuritegude loetelu. Ajakohastatakse kehtiva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate kuritegude loetelu ja sellesse lisatakse uusi kuritegusid, et võtta arvesse ELi keskkonnaõiguse praegust seisu ning paremini käsitleda kõige kahjulikumat õigusvastast tegevust. Läbivaatamise tulemusel suureneb õiguskindlus, sest lisatakse kuritegude täpsed ja selged kirjeldused. Ettepaneku kohaldamisalasse kuuluvad kuriteod kujutavad endast valdkondlike õigusaktide käesoleva ettepaneku kuupäeval kehtivatest versioonidest tulenevate kohustuste olulisi rikkumisi . Komisjon jätkab seadusandlike ettepanekute esitamist Euroopa rohelise kokkuleppe alusel. Nende näidetena võib tuua ettepanekud ELi turule lastud toodetega seotud raadamise ja metsade seisundi halvenemise riski minimeerimise kohta ning peatne ettepanek looduse taastamise õigusraamistiku kohta. Komisjon kutsub kaasseadusandjaid üles kaaluma keskkonnakuritegude direktiivi kohaldamisala edasist laiendamist kooskõlas selliste tulevaste uute õigusaktidega. Nii peaks tagatama, et uute õigusaktidega hõlmatud kõige raskemaid õigusrikkumisi võetakse arvesse ka edasiarendatavas keskkonnakuritegude direktiivis. Uude keskkonnakuritegude direktiivi kavatsetakse lisada järgmised uued õigusrikkumiseliigid: ·ebaseaduslik puidukaubandus; ·ebaseaduslik laevade ringlussevõtt; ·ebaseaduslik veevõtmine, mis põhjustab olulist kahju veevarudele; ·ELi kemikaale käsitlevate õigusaktide olulised rikkumised, mis põhjustavad olulist kahju keskkonnale või inimeste tervisele; ·selliste toodete turule laskmine, mille puhul on rikutud kohustuslikke nõudeid ja mis põhjustavad nende ulatuslikuma kasutuse tõttu olulist kahju keskkonnale või inimeste tervisele; ·laevadelt pärinevate saasteainete vette heitmine; ·kogu liidu jaoks probleemseid invasiivseid võõrliike käsitlevate õigusaktide olulised rikkumised; ·teostusloa hankimise ja keskkonnamõju hindamise nõuetest raske kõrvalehoidmine, mis põhjustab olulist kahju; ·fluoritud kasvuhoonegaaside käsitlemisega seotud olulised rikkumised.

·Tugevdatakse kriminaalkaristusalaseid sätteid. Kavandatud sätetega karistuseliikide ja karistusmäärade ühtlustamise kohta suurendatakse karistuste heidutavat mõju ning aidatakse tagada nende järjepidevam kohaldamine ELis, mis loob ettevõtjatele võrdsed tingimused. Pakutakse välja täiendavad karistused ja meetmed tagamaks, et riikide kohtunikel ja prokuröridel on vahendid, mis võimaldavad määrata karistusi igale juhtumile kohandatud viisil. Raskendavaid asjaolusid käsitlevad sätted tagavad, et karistusi määratakse tõhusamalt, sealhulgas võttes arvesse seoseid organiseeritud kuritegevusega, toimepanijate senist eeskirjadest kinnipidamist ning inspekteerimis- ja täitetegevuse takistamist. ·Tunnistatakse ja tugevdatakse täitmise tagamise ahelat. Tõhus kriminaalõiguskaitse sõltub keskkonnainspektsioonide, politsei ning muude õiguskaitseorganite, prokuratuuri ja kohtusüsteemi rolle ühendava ahela iga lüli esindajate suutlikkusest, oskustest ja tulemuslikkusest. Ettepaneku kohaselt võetakse vastu riiklikud strateegiad, mille ühine prioriteet on teha jõupingutusi keskkonnakuritegevuse tõkestamiseks kõige tõhusamal viisil. Täitmise tagamise ahela tugevdamiseks püütakse ettepanekuga tagada asjakohase erikoolituse kättesaadavus, tulemuslikud uurimisvahendid ning liikmesriigi täitevasutuste vahelise koostöö mehhanismid. Need meetmed võimaldavad kogu ELis tulemuslikumat ja võrreldavamat tegevust keskkonnakuritegevuse vastu. Ettepanekus tunnistatakse ka Euroopa täitevasutuste võrgustike rolli. ·Tunnistatakse ja tugevdatakse kodanike ja kodanikuühiskonna rolli. Et keskkonnakuritegevuse vastu tulemuslikult võidelda, tuleb kaasata ka kodanikud ja kodanikuühiskond ning tagada üldsuse usaldus riikide täitevsüsteemide vastu. Rikkumistest ja keskkonnakuritegudest teatajaid ning kriminaalmenetluses koostöö tegijaid tuleks kaitsta ja toetada. Asjaomane üldsus peaks saama riigi menetlusnormide alusel kriminaalmenetluses osaleda, näiteks tsiviilhagejana. Keskkonnakuritegevus on keerukas nähtus ja et seda tulemuslikult käsitleda, on vaja terviklikku strateegilist käsitlust eri tasanditel. Seepärast on eriti tähtis tagada keskkonnaalase kriminaalõiguse tulemuslik rakendamine liikmesriikides. 3.KESKKONNAALASE KRIMINAALÕIGUSE TULEMUSLIKU RAKENDAMISE TAGAMINE LIIKMESRIIKIDES Edu saavutamiseks on vaja tugevat ja selget kriminaalõiguse raamistikku, kuid sellest üksi ei piisa. Vaja on ka tõhusaid õiguskaitsesüsteeme. Ettepanekuga nähakse ette keskkonnaalaste õigusrikkumistega seotud kriminaalõiguskaitse miinimumstandardid, nagu uurimisvahendid, ressursid ja koostöö. Komisjon saab aidata selle eesmärgi saavutamisele kaasa veel mitmel muulgi viisil. Sidusus keskkonnanõuete täitmise tagamist käsitlevate ulatuslikumate programmidega ja ELi keskkonnaalaste õigusaktide karistusalaste sätetega Kriminaalõiguse kasutamine on lõppkokkuvõttes seotud laiema eesmärgiga tagada ELi keskkonnaalaste õigusnormide üldine järgimine. Komisjon võttis 2018. aastal selle eesmärgi tähistamiseks kasutusele mõiste „keskkonnanõuete täitmise tagamine“ . See tähendab kombinatsiooni meetmetest, mida pädevad asutused kasutavad, et kindlustada nõuete täitmine. Nende meetmete hulgas on nõuete täitmise edendamine, rikkumiste vältimine, nõuete täitmise kontrollimine, rikkumiste avastamine ning haldus- ja kriminaalõiguslike täitemeetmete kasutamine. Nagu juba märgitud, rõhutavad spetsialistid, kui tähtis on kasutada kriminaalõiguslikke meetmeid, mis on sidusad laiema nõuete täitmise tagamisega ja haldusliku täitetegevusega. Kõigi, mitte ainult kriminaalkaristusi kaasa toovate ELi õiguse rikkumistega peavad kaasnema karistused . Seetõttu sisaldavad komisjoni seadusandlikud ettepanekud karistusalaseid sätteid. Et otsustada konkreetsel juhul sobivate karistuste üle, peab olema võimalik teha juhtumipõhiseid valikuid. Mõnikord otsustatakse keskkonnakuriteo eest süüdistus esitada, mõnikord kasutada halduskaristusi. Vahel võib olla vajalik kasutada nii haldus- kui ka kriminaalõiguslikke meetmeid, näiteks kui tegevusega, mida käsitatakse kuriteona, kaasneb ka vastutus parandada keskkonnakahjustus. Sel juhul ei tohi need meetmed aga endas kätkeda topeltkaristust. Komisjon aitab tagada sidusust järgmiste meetmete kaudu: ·üksikasjalikum keskendumine karistusalastele sätetele ELi valdkondlikes õigusaktides nii nende koostamise ajal kui ka nende ülevõtmisel riigi õigusse. Komisjon hindab muu hulgas, kas peale karistusalaste sätete lisamise tuleks teha ka muudatusi kehtivatesse ja tulevastesse uutesse keskkonnaõigussätetesse koos keskkonnakuritegude direktiivis sätestatud õigusrikkumiste kohandamisega, et tagada tulemuslik rakendamine ja täitetegevus; ·tihedam koostöö liikmesriikide ja õiguskaitsetöötajatega keskkonnanõuete täitmise ja keskkonnaalase juhtimise valdkonnas, eelkõige keskkonnanõuete täitmise ja keskkonnaalase juhtimise foorumi kaudu . See koostööraamistik võimaldab komisjonil käsitleda valdkonnaüleseid küsimusi, mis tekivad kriminaal- ja haldusõiguse kasutamisel täitetegevuses . Täitmise tagamise ahela toetamine Nõrgad lülid täitmise tagamise ahelas muudavad kogu süsteemi ebatõhusaks. Puudulik avastamine tähendab, et kuriteod jäävad paljastamata, ülekoormatud või vähese väljaõppega prokuratuurid tähendavad, et kuritegude eest ei esitata üldse süüdistusi või neid ei menetleta kohtus korralikult ning kohtusüsteemid, kus puudub suutlikkus või arusaamine keskkonnakuritegude dünaamikast, tähendavad kohtumenetluste venimist ja mitterahuldavaid tulemusi. ELi tasandil koordineerivad ja toetavad täitmise tagamise ahelat Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) (halduslik täitetegevus), Europol ja Eurojust. Ahelat toetavad ka keskkonnaasutuste, inspektorite, politseitöötajate, prokuröride ja kohtunike vabatahtlikud Euroopa võrgustikud, mis hõlbustavad täitev- ja justiitstöötajatel teadmisi ja kogemusi vahetada. Peale kavandatavate uute sätete töötab komisjon selle nimel, et toetada täitmise tagamise ahelat järgmiselt: ·kannustab vabatahtlikke kutsevõrgustikke kasutama keskkonnanõuete täitmise ja keskkonnaalase juhtimise foorumit, et vahetada vastavalt kriminaalõiguskaitse muutumisele teadmisi ahela toimimise kohta, ning püüdma vajaduse korral luua tihedamaid sidemeid ELi asutustega, nagu Eurojust; ·aitab arendada vahendeid ja lähenemisviise, mis muudavad keskkonnakuritegevuse vastu võitlemise tõhusamaks, näiteks toetab georuumilise luure ja tehisintellekti kasutamist, et koguda ja viia kokku tõendeid kuritegude, näiteks ebaseadusliku jäätmete kõrvaldamise või kaitsealuste elupaikade hävitamise kohta ; ·kannustab LIFE määruse kasutamist, et töötada välja tulemuslikumaid keskkonnakuritegevuse tõkestamise viise ning toetada mitme olulise võrgustiku tööd ;

·kaalub, kas tulevased seadusandlikud ettepanekud peaksid sisaldama sätteid nõuete täitmise kontrollimise ja rikkumiste avastamise kohta, et tõhustada karistusalaseid sätteid ja tugevdada üldist nõuete täitmise tagamist; ·parandab keskkonnaalase kriminaalõiguse käsitlemist jooksvas koolitusprogrammis, mille eesmärk on soodustada koostööd riikide kohtunike ja prokuröridega ELis ja mujal; ·edendab ja toetab kuritegevusega seotud ohte käsitlevat valdkondadevahelist Euroopa platvormi (EMPACT), mis on liikmesriikide juhitav turvalisusalane algatus organiseeritud ja raskest rahvusvahelisest kuritegevusest tulenevate ohtude kindlakstegemiseks, prioriseerimiseks ja käsitlemiseks, sealhulgas edendab ja toetab keskkonnakuritegevuse käsitlemist ühe esmatähtsa küsimusena 2022.–2025. aastal ja konkreetseid operatiivmeetmeid. Komisjon kaalub võimalust laiendada valdkondlikes õigusaktides OLAFi volitusi, et ta saaks läbi viia keskkonnaalaste õigusrikkumiste haldusuurimist. On väga tähtis, et ka liikmesriigid aitavad toetada täitmise tagamise ahelat ELi tasandil, eelkõige võimaldades oma spetsialistidel osaleda vabatahtlikes Euroopa võrgustikes ja kannustades neid seda tegema. Selleta on raskem tagada kogu ELis keskkonnakuritegevuse vastu võitlemisel sidusat ja ühesugust lähenemisviisi. Täitevtöötajate teadmiste ärakasutamine Keskkonnakuritegevuse tõkestamiseks on vaja mitmekülgseid teadmisi õigusest, menetlustest ning inimese ja looduse suhtest. Vajalikud teadmised on nii spetsialistidel kui ka õiguskaitse- ja justiitsasutustel ja -institutsioonidel. Euroopa õigusalase koolituse võrgustik (EJTN) pakub õigustöötajatele selles valdkonnas kvaliteetset koolitust ja jagab neile olulisi teadmisi. Vastastikuse hindamise kaheksa vooru läbiviimine nõukogus on näide selliste teadmiste kasutamisest. Teine selline näide on keskkonnakuritegude ja seotud rikkumiste vastast võitlust käsitleva juhenddokumendi heakskiitmine keskkonnanõuete täitmise ja keskkonnaalase juhtimise foorumi poolt 2021. aastal. Dokument valmis komisjoni, liikmesriikide ja kutsevõrgustike ulatusliku koostöö tulemusel. Veel üks näide on kutsevõrgustike töö sellistel teemadel nagu riskipõhised järelevalvetoimingud ning head tavad ja raskusastme tegurid süüdistuse esitamisel ja karistuse määramisel . Kriminaalõigussätete ja -tavade arengu käigus avaneb võimalusi selliseid erialateadmisi veelgi rohkem ära kasutada. Komisjon toetab selles küsimuses tegevust järgmiselt: ·levitab ja propageerib aktiivselt tööd, mis on juba tehtud koostöös spetsialistidega, sealhulgas Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku kaudu; ·kannustab spetsialistide võrgustikke selgitama välja probleemsed valdkonnad ja koostama praktilisi nõuandeid nende käsitlemiseks. Keskkonnakaitsjate, rikkumisest teatajate ja kuriteoohvrite toetamine Keskkonnakuritegevuse vastu peavad võitlema ametiasutused, kuid tähelepanu väärib ka keskkonnakaitsjate ja rikkumisest teatajate roll ning kuriteoohvrite olukord. Looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastu võitlemisel pakuvad suurt tuge spetsialiseerunud vabaühendused, kes avastavad kuritegusid, koguvad nende kohta tõendeid ja toovad esile nende mõju. Üldiselt on kodanikuühiskonnal, sealhulgas mitmesugustel vabaühendustel, tähtis roll ametiasutuste teavitamisel probleemidest, näiteks ebaseaduslikust jäätmete kõrvaldamisest. Rikkumisest teatajad võivad olla väga olulised ettevõtete kriminaaltegevuse avastamisel. Kõige esimeses ohvrite õigusi käsitlevas ELi strateegias (2020–2025) on teiste hulgas käsitletud ka keskkonnakuritegude ohvreid ning märgitud, et nad võivad olla eriti altid teisesele ohvristamisele, hirmutamisele ja kättemaksule, eelkõige siis, kui keskkonnakuritegu pannakse toime organiseeritud kuriteona. Komisjon jätkab keskkonnakaitsjate, rikkumisest teatajate ja kuriteoohvrite toetamist järgmiselt: ·propageerib LIFE määruse kasutamist projektide jaoks, milles kaasatakse keskkonnakaitsjaid võitlema keskkonnakuritegevuse vastu; ·kannustab liikmesriike kasutama tõhusaid kaebuste menetlemise süsteeme, mis võimaldavad kodanikuühiskonnal ohutult teavitada pädevaid asutusi keskkonnakuritegudest ; ·nagu on märgitud komisjoni 2021. aasta tööprogrammis, võetakse vastu seadusandlik ettepanek ajakirjanike ja õiguste kaitsjate, sealhulgas keskkonnakaitsjate vastu suunatud kohtuvaidluste kuritarvitamise vastu võitlemiseks. Ettevõtte vastutuse suurendamine Keskkonnaalaste õigusrikkumiste ja nende põhjustatud kahju käsitlemine tekitab mitmesuguseid küsimusi, sealhulgas vastutus keskkonnakahjustuste eest ja ettevõtte vastutus, arvestades olukorda, kus turud hõlmavad tarneahelaid, mis on haavatavad kuritegude ja muude üleastumiste suhtes .

Komisjon tunnistab, et võitlus keskkonnakuritegevuse vastu on tulemuslikum, kui see on osa laiemast püüdest suurendada ettevõtte vastutust ja tagada põhimõtte „saastaja maksab“ järgimine. Kõrvuti keskkonnakuritegevuse valdkonnas tehtava tööga teeb komisjon järgmist: ·korraldab keskkonnavastutuse direktiivi 2004/35/EÜ teise hindamise, mille käigus analüüsitakse, kuidas parandada põhimõtte „saastaja maksab“ kasutamist keskkonnakahjustuste puhul. Kuigi mõlema direktiiviga (keskkonnakuritegude direktiiv ja keskkonnavastutuse direktiiv) soovitakse tugevdada keskkonnakaitset, käsitleb keskkonnakuritegude direktiiv üksikute keskkonnaõiguse rikkumistega tegelemist ning keskkonnavastutuse direktiiv parandusmeetmeid keskkonnakahjustuste heastamiseks; ·nagu on märgitud komisjoni 2021. aasta tööprogrammis, esitab seadusandliku ettepaneku ettevõtte kestliku üldjuhtimise kohta, et edendada ettevõtete pikaajalist kestlikku ja vastutustundlikku käitumist. 4.PILK VÄLJAPOOLE: RAHVUSVAHELINE TEGEVUS

Keskkonnakuritegevuse vastu võitlemisel on ka rahvusvaheline mõõde. Looduslike liikidega kaubitsemise alguspunkt võib olla mujal kui ELi riikides ning nii ebaseaduslikul jäätmeveol kui ka looduslike liikidega kaubitsemisel on väga kahjulik mõju, sealhulgas ka väljaspool ELi piire. Kuna tarneahelad on üleilmsed, võidakse ELi importida kaupu ja teenuseid, millega on seotud rasked keskkonnaalased rikkumised. Arvestades et nii kliima- kui ka elurikkusekriis on üleilmne nähtus, mõjutab mujal maailmas toimuv keskkonnakuritegevus kahjulikult ka ELi, eriti kui kuriteod on ulatuslikud ja seavad ohtu üleilmse ühisvara. Rahvusvaheliselt pööratakse keskkonnakuritegevusega seotud probleemide lahendamisele üha suuremat tähelepanu ja valitseb süvenev arusaam, et püsivaid muutusi saab saavutada koos tegutsedes. Seepärast on tähtis jätkata selles valdkonnas rahvusvahelise koostöö arendamist. Kasvavat tähelepanu pööratakse ka ulatuslikele rikkumistele, mis põhjustavad suurt või pikaajalist kahju keskkonnale (tuntud ka nimetuse „ökotsiid“ all), ning seda valdkonda aitab käsitleda ka uus keskkonnakuritegude direktiiv, kuna sellega tugevdatakse keskkonnakuritegude vastast võitlust. Keskkonnakuritegevus võib aidata õhutada konflikte ja ebastabiilsust, sest seda seostatakse sageli relvastatud grupeeringute ja tsiviilkonfliktide rahastamise ning keskkonnaseisundi halvenemisega. Nagu sissejuhatuses juba märgitud, on keskkonnakuritegevus oma rahalise väärtuse poolest maailmas suuruselt neljas kuritegevuseliik. Looduslike liikidega kaubitsemisest, ebaseaduslikust metsaraiest ja sellega seotud ebaseaduslikust puidukaubandusest ning ebaseaduslikust jäätmeveost on saanud suur oht paljude riikide ja piirkondade julgeolekule, poliitilisele stabiilsusele, majandusele, loodusvaradele ja kultuuripärandile. Peale selle, et niisugune tegevus mõjutab keskkonda, näitab üha rohkem tõendeid, et sellest tegevusest tulenev ja seda toetav korruptsioon hoiab käigus spiraali, mis õõnestab õigusriiki, soodustab muud kriminaaltegevust ja külvab ebakindlust. Olukorras, kus loodust kasutatakse sõjarelvana või see saab kahju rünnakute ja konflikti püsimist soodustava tegevuse tõttu, ei lase looduse hävitamine ja kahjustamine taastuda konfliktist mõjutatud elanikkondadel, kelle elatus ja heaolu sõltub loodusvaradest. On tähtis seista üleilmselt kooskõlas rahvusvahelise humanitaarõigusega selle eest, et kaitsta looduskeskkonda relvastatud konflikti korral. Et aidata tõkestada keskkonnakuritegevust üleilmsel tasandil, on EL olnud looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastase võitluse rahvusvahelise konsortsiumi (ICCWC) oluline toetaja. See on partnerlus, milles osalevad ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni sekretariaat, Rahvusvaheline Kriminaalpolitsei Organisatsioon (INTERPOL), ÜRO narkootikumide ja kuritegevuse büroo (UNODC), Maailmapank ja Maailma Tolliorganisatsioon. Konsortsium töötab selle nimel, et pakkuda koordineeritud tuge riiklikele looduslike liikidega tegelevatele õiguskaitseasutustele ning nendega seotud allpiirkondlikele ja piirkondlikele võrgustikele. Liit peaks rohkem toetama ka õiguskaitse- ja kohtutöötajate koolitamist riikides, mis osalevad keskkonnakuritegudes üleilmsel tasandil. Selles töös võib abiks olla ka ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames toimuv tegevus. Sama tähtis on, et EL käsitleks keskkonnakuritegevusega seotud küsimusi kahepoolsetes suhetes partnerriikidega. Keskkonnakuritegevuse vastase võitluse tugevdamine on ja peaks üha enam olema ELi poliitiliste ja valdkonnapoliitika dialoogide osa ning üks kahepoolse ja piirkondliku koostöö valdkondi. Keskkonnakuritegude vastu võitlemine ELis on üleilmselt tähtis, sest on vajalik muu hulgas kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks. Seda võitlust ELis tugevdades saab EL näidata eeskuju ja olla tõhus üleilmne partner. Komisjon ja kõrge esindaja ·edendavad keskkonnakuritegevuse vastast võitlust rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas tehes koostööd ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) ja mitmepoolsete keskkonnalepingute raames; ·vaatavad läbi ELi looduslike liikidega kaubitsemise vastase tegevuskava, võttes arvesse selle rakendamisel seni saadud kogemusi; ·jätkavad koostööd üleilmsetel mitmepoolsetel foorumitel ning asjaomaste rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega (nt UNEP, Interpol, UNODC), et suurendada rahvusvahelist koostööd võitluses looduslike liikidega kaubitsemise ja metsakuritegude vastu ning kasutada probleemi riikidevahelist mõõdet; arendavad koostööd looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastase võitluse rahvusvahelise konsortsiumiga, et tugevdada politsei- ja kohtusüsteeme ning piirikontrolle riikides, kus võib toimuda looduslike liikidega kaubitsemine ja ebaseaduslik puidukaubandus; ·teevad rohkem selleks, et vajaduse korral kaasata keskkonnakuritegevuse tõkestamisega seotud küsimused poliitilistesse dialoogidesse, mida peetakse partnerriikidega, eelkõige nendega, kus keskkonnakuriteod on kõige raskemad või korduvad; ·tugevdavad jätkuvalt koostööd partnerriikidega, et vähendada elusloodusega seotud kuritegevust (sh salaküttimine) ja metsakuritegusid, näiteks suurendades väärtus-/tarneahelas osalevate asjakohaste sidusrühmade (nt jaemüüjate, rahvusvahelises kaubanduses tegutsejate ja tarbijate) suutlikkust, tegeledes ühtlasi ka keskkonnakuritegude algpõhjustega; ·jätkavad ELi toetust partnerriikidele teemaga seotud mitmepoolsete jäätmeid ja saastega seotud küsimusi käsitlevate keskkonnalepingute rakendamisel, eeskirjade ajakohastamisel ning nende täitmise tagamise suutlikkuse suurendamisel; ·jälgivad tähelepanelikult, mida tehakse rahvusvaheliselt ökotsiidi määratlemise ja sellele nähtusele võimaliku reageerimise küsimuses; ·töötavad välja võimalusi, et luua ELi naabruspoliitika ja partnerriikides õiguskaitse- ja õigustöötajatele koolitusprogramme keskkonnakuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemise kohta; Selles töös võib abiks olla ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames toimuv tegevus; ·jätkavad maailmas ohus olevate inimõiguslaste, sealhulgas keskkonnaõiguslaste otsest toetamist, kasutades ELi mehhanismi inimõiguste kaitsjate toetuseks;