P7_TA(2014)0281

Euroopa elektroonilise side ühtne turg ***I

Euroopa Parlamendi 3. aprilli 2014. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette sätted, mis käsitlevad Euroopa elektroonilise side ühtset turgu ja ühendatud Euroopani jõudmiseks vajalikke meetmeid, ning millega muudetakse direktiive 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 2002/22/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1211/2009 ja (EL) nr 531/2012 (COM(2013)0627 – C7-0267/2013 – 2013/0309(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 408/29)

Euroopa Parlament,

(1) ELT C 177, 11.6.2014, lk 64.

(2) ELT C 126, 26.4.2014, lk 53.

P7_TC1-COD(2013)0309

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. aprillil 2014. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr …/2014, millega nähakse ette sätted, mis käsitlevad Euroopa elektroonilise side ühtset turgu ja ühendatud Euroopani jõudmiseks vajalikke meetmeid, ning millega muudetakse direktiive 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 2002/22/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1211/2009 ja (EL) nr 531/2012 ja otsust nr 243/2012/EL [ME 1]

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopal tuleb kriisist väljumiseks, töökohtade loomiseks ja konkurentsivõime taastamiseks kasutada ära kõik majanduskasvu allikad. Majanduskasvu taastamine ja töökohtade loomine liidus on strateegia „Euroopa 2020“ eesmärk. Pealegi on digitaalvaldkond muutunud avaliku ruumi osaks, kus kehtestatakse uusi piiriülese kaubanduse vorme ja luuakse Euroopa ettevõtetele üleilmses digitaalmajanduses ärivõimalusi paralleelselt innovaatilise turuarengu ning sotsiaalse ja kultuurilise suhtlusega. 2013. aasta Euroopa Ülemkogu kevadisel kohtumisel rõhutati digitaalse ühtse turu tähtsust majanduskasvule ja kutsuti üles võtma konkreetseid meetmeid info-ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) ühtse turu võimalikult kiireks loomiseks. Strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide ja nimetatud üleskutsega kooskõlas on käesoleva määruse eesmärk luua aidata kaasa elektroonilise side ühtne turg ühtse turu loomisele liidu elektroonilise side praeguse reguleeriva raamistiku (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid 2002/19/EÜ (4), 2002/20/EÜ (5), 2002/21/EÜ (6), 2002/22/EÜ (7), 2002/58/EÜ (8), komisjoni direktiiv 2002/77/EÜ (9), samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 1211/2009 (10), (EL) nr 531/2012 (11) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 243/2012/EL (12)) teatavate aspektide täiendamise ja kohandamise ning selle raamistiku järgmise läbivaatamise üldise sisu, eesmärgi ja aja kindlaksmääramise kaudu. [ME 2]

(2) Digitaalarengu tegevuskavas, mis on üks strateegia „Euroopa 2020“ juhtalgatus, on IKT ja võrgu ühenduvuse rolli Euroopa majanduse ja ühiskonna hädavajaliku alusena juba tunnustatud. Selleks et Euroopa saaks kasutada ära digitaalsetest muudatustest tulenevad eelised, vajab liit kõiki sektoreid hõlmavat dünaamilist elektroonilise side ühtset turgu kõikjal Euroopas. Selline tõeliselt ühtne sideturg on innovaatilise ja aruka digitaalmajanduse tugisammas ning sellise digitaalse ühtse turu alustala, kus veebipõhised teenused võivad vabalt liikuda üle piiride ühtses avatud, standardiseeritud ja koostalitlusvõimelises kontekstis . [ME 3]

(3) Tõrgeteta toimival elektroonilise side ühtsel turul Tuleks tagada vabadus pakkuda elektroonilise side võrke ja teenuseid liidu kõigile klientidele ja iga lõppkasutaja õigus valida turul pakutavast parim pakkumine ning seda ei tohiks takistada turgude killustatus liikmesriikide lõikes. Elektroonilise side praegune reguleeriv raamistik , milles tunnistatakse ja võetakse arvesse objektiivselt erinevaid tingimusi liikmesriikides, ei paku siiski täielikku lahendust sellele killustatusele muudel põhjustel , sest nii üldlubade andmise korra rakendamine ja spektri eraldamise kavad kui ka kohaldatavad eri sektoripõhised tarbijakaitse eeskirjad on pigem riiklikud kui liiduülesed, elektroonilise side teenuste pakkujatele kättesaadavad juurdepääsutooted on liikmesriigiti erinevad ning kohaldatakse erinevaid sektoripõhiseid tarbijakaitse eeskirju. Paljudel juhtudel määratakse liidu eeskirjadega kindlaks vaid lähtealus ja neid rakendatakse liikmesriikides sageli erinevalt. Kuigi näiteks direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) seatakse nõutava teabe liigile piirangud, nõuavad 12 liikmesriiki täiendavaid üksikasju, nagu plaanitavate tegevuste liigi rühmitamine, tegevuse geograafiline ulatus, sihtturg, ettevõtte struktuur, sh osanike nimed, kaubanduskoja tõend ja ettevõtte esindaja karistusregistri väljavõte. Sellised lisanõudmised näitavad, kui oluline on, et komisjon järgiks rikkumismenetluste osas kindlat poliitikat. [ME 4]

(4) Elektroonilise side tõeliselt ühtne turg peaks edendama konkurentsi, koordineeritust, investeerimist , innovatsiooni ja innovatsiooni suuremat suutlikkust uute ja täiustatud võrkude ja teenuste vallas, soodustades turu integratsiooni ja teenuste piiriülest pakkumist ; samuti peaks see viima ettevõtjate tarbetu regulatiivse koormuse miinimumini . See peaks aitama saavutada digitaalarengu tegevuskavas seatud kiire lairibavõrgu ambitsioonikaid eesmärke ja neid isegi ületada, ning soodustama selliste teenuste ja rakenduste loomist, millega saaks kasutada kogu ELis ühesuguse funktsionaalse ja mittefunktsionaalse tasemega kättesaadavaid andmeid ja avatud vorme koostalitlusvõimeliselt, standardselt ja turvaliselt . Digitaalse infrastruktuuri ja teenuste üha suurem kättesaadavus peaks omakorda suurendama tarbijate valikut, teenusekvaliteeti ja sisu mitmekesisust, edendama territoriaalset ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning hõlbustama liikuvust kõikjal liidus. [ME 5]

(4a) Nagu rõhutatakse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi poliitikaosakonna B (struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika) 2013. aastal avaldatud uuringus „Internet, digitaalne tegevuskava ja Euroopa regioonide majandusareng“, on IKT tunnustamise ja vastuvõtmise ning infoühiskonna arengu seisukohast soodne keskkond regioonides oluline ja isegi otsustav tegur, kuna piirkondlik tasand on IKT nõudluse kujunemisel esmane. [ME 6]

(4b) Nagu uuringus märgitakse, on piirkondlik tasand kohane infoühiskonna pakutavate võimaluste tuvastamiseks ning selle arendamiseks loodud programmide elluviimiseks. Samuti nähtub uuringust, et eri valitsustasandite vahelist suhtlust on võimalik tihendada. Et ühtne digitaalne turg välja kujuneks, tuleb ülevalt alla ja alt üles suunatud lähenemisviise kombineerida või neid vähemalt paralleelselt arendada. [ME 7]

(4c) Euroopa elektroonilise side ühtse turu väljakujundamiseks ning territoriaalse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1301/2013 (13) artiklis 5 sätestatud investeerimisprioriteeti 2a ellu viia nii selleks, et täiustada lairibajuurdepääsu ja kiireid võrke, kui ka selleks, et toetada digitaalmajanduses uute tehnoloogialahenduste ja võrkude kasutuselevõtmist; samuti tuleks kõikidele Euroopa piirkondadele anda võimalus sellesse valdkonda investeerida, nagu on täpsustatud nimetatud määruse artiklis 4. [ME 8]

(4d) Järgmise põlvkonna infrastruktuuridesse investeerimine, mis on hädavajalik, et liidu elanikud saaksid kasutada uusi uuenduslikke teenuseid, ei tohiks piirduda kesksete või tihedalt asustatud aladega, kus need end kindlasti ära tasuvad. Samal ajal tuleb investeerida ka äärealadesse ja äärepoolseimatesse, hõredamalt asustatud ning vähem arenenud piirkondadesse, et mitte veelgi süvendada nende arengut pärssivaid tegureid. [ME 9]

(5) Elektroonilise side ühtse turuga kaasnevad eelised peaksid jõudma laiemasse digitaalsesse ökosüsteemi. Sinna kuuluvad liidu seadmete valmistajad, sisu ja rakenduste ja tarkvara pakkujad ning majandus laiemas tähenduses, hõlmates selliseid sektoreid nagu haridus, pangandus, autotööstus, logistika, jaekaubandus, energeetika , meditsiin, liikuvus ja transport ning hädaolukordade ja looduskatastroofide arukas haldamine , mis sõltuvad oma tegevuse tõhustamisel , lõppkasutajale kvaliteedi ja pakkumise parandamisel ühenduvusest ja lairibaühendusest , näiteks kõikjal kättesaadavate pilvetehnoloogia pilvandmetöötluse rakenduste, sidevõrkudest tulevate suurte andmemahtude kõrgetasemelise analüüsi, võrguühendusega ja koostalitlusvõimeliste objektide ja ettevõtte eri harudele piiriüleste teenuste integreeritud osutamise võimaluste kaudu , et saavutada süsteemide avatud ja standardne koostalitlusvõimelisus, ning avatud andmete (open data) kontekstis . Samuti peaksid e-valitsuse ja e-tervishoiu teenuste ulatuslikumast kättesaadavusest kasu saama riikide kodanikud, haldusasutused ja tervishoiusektor. Elektroonilise side ühtse turu kontekstis võib paraneda ka kultuurisisu ja -teenuste kultuuri- ja haridussisu ja asjaomaste teenuste pakkumine ning kultuuriline mitmekesisus üldiselt. Elektroonilise side võrkude ja teenuste kaudu toimuv ühenduvuse pakkumine kommunikatsioon on kogu majandusele , ühiskonnale ja ühiskonnale tuleviku nutilinnadele sedavõrd tähtis, et vältida tuleks põhjendamatut sektoripõhist regulatiivset ja muud koormust. [ME 10]

(6) Käesoleva määruse eesmärk on viia lõpule liikuda elektroonilise side ühtse turu väljakujundamine väljakujundamise lõpuleviimise suunas , tegutsedes kolmel laial omavahel seotud suunal. Esiteks tuleks määrusega tagada vabadus toetada vabadust pakkuda elektroonilise side teenuseid ja võrke piiriüleselt eri liikmesriikides, tuginedes ELi ühtse loa mõistele, milles määratakse kindlaks tingimused, et tagada suurem järjekindlus ja prognoositavus sektoripõhise reguleerimise sisus ja rakendamises kõikjal liidus ühtlustades ja lihtsustades üldloasüsteemi kohaldamist . Teiseks tuleb senisest ühtsematel tingimustel võimaldada juurdepääsu piiriüleste elektroonilise side võrkude ja teenuste osutamiseks vajalikele põhisisenditele mitte ainult käsitleda traadita lairibaühenduse puhul, mille jaoks on olulise tähtsusega nii litsentsitud kui ka spektrilubade andmise tingimusi ja menetlusi ning litsentsivaba spekter, vaid ka püsiliinide kaudu pakutava ühenduse puhul spektri kasutamist . Kolmandaks tuleks äritingimuste ühtlustamise ja kodanike digitaalse kindlustunde suurendamise huvides käsitleda käesoleva määrusega ühtlustada lõppkasutajaid, määruse raames kasutajate ja eelkõige tarbijaid käsitlevad eeskirjad tarbijate kaitse eeskirju . See hõlmab mittediskrimineerimise põhimõtet, lepinguga seotud teavet, lepingu lõpetamist ja teenusepakkuja vahetamist käsitlevaid eeskirju, samuti eeskirju internetisisule, rakendustele ja teenustele juurdepääsu, ning andmeliikluse haldamise ning lõppkasutaja eraelu puutumatuse, andmekaitse ja -turbe jagatud ja ühiste standardite kohta, millega kaitstakse lõppkasutajaid ja tagatakse samaaegselt interneti ökosüsteemi pidev toimimine innovatsiooni mootorina. Lisaks sellele peaksid edasised reformid rändluse valdkonnas andma lõppkasutajatele kasutajatele kindlustunde kasutada liidus reisides internetiühendust ning toimima aja jooksul katalüsaatorina hindade ja muude tingimuste ühtlustumisele liidus , ilma et nad peaksid maksma lisatasu tariifidele, mida nad maksavad liikmesriigis, kus nad on lepingu sõlminud . [ME 11]

(7) Käesolev määrus peaks seega täiendama olemasolevat liidu reguleerivat raamistikku ning kooskõlas ELi õigusega vastu võetud kehtivaid siseriiklikke õigusakte, sätestades võttes teatavaid sihtmeetmeid, et sätestada nii elektroonilise side pakkujate kui ka lõppkasutajate kasutajate õigused ja kohustused ning muutes muuta sellest tulenevalt olemasolevaid direktiive ja määrust (EL) nr 531/2012, eesmärgiga tagada suurem ühtsus ja teha teatavaid sisulisi muudatusi, mis on kooskõlas konkurentsivõimelisema ühtse turuga. [ME 12]

(8) Käesolevas määruses ette nähtud meetmed on kooskõlas tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega: nende meetmetega ei sunnita ega soodustata konkreetse tehnoloogia kasutamist.

(9) Piiriülese elektroonilise side pakkumisel on halduskoormus endiselt suurem kui riigipiiridesse jääval teenuseosutamisel. Nimelt peavad piiriülesed teenusepakkujad teenuse pakkumisest endiselt teavitama ja maksma tasusid igas vastuvõtvas liikmesriigis. ELi ühtse loa omajatele peaks kehtima ühtne teavitussüsteem teenusepakkuja peamise tegevuskoha liikmesriigis (päritoluliikmesriigis), et vähendada piiriüleste operaatorite halduskoormust. ELi ühtset luba tuleks kohaldada kõigi ettevõtjate suhtes, kes pakuvad või kavatsevad pakkuda elektroonilise side teenuseid ja võrke enam kui ühes liikmesriigis, tagades neile seeläbi õigused, mis on seotud vabadusega pakkuda elektroonilise side teenuseid ja võrke käesoleva määruse kohaselt kõigis liikmesriikides. ELi ühtne luba, milles määratakse kindlaks kõigis liikmesriikides päritoluliikmesriigi üldloa alusel teenuseid osutavate elektroonilise side operaatorite suhtes kehtiv õigusraamistik, Üldloa teatav ühtlustamine, mille puhul tuleks teatised saata Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ametile (BEREC) peaks samuti tagama elektroonilise side teenuste ja võrkude osutamise pakkumise vabaduse tõhusa toimimise praktilise tõhususe kogu liidus. Pealegi ei ole teatis üldloasüsteemi kasutamiseks kohutuslik ja kõik liikmesriigid ei nõua seda. Et teatisenõue tekitab operaatorile halduskoormuse, peaksid teatist nõudvad liikmesriigid tarbetu regulatiivse koormuse vältimist käsitlevast liidu poliitikast lähtuvalt tõendama, et see on põhjendatud. Komisjonilt tuleks nõuda teatisenõuete hindamist ja vajaduse korral tuleks komisjonile anda õigus nõuda nende tühistamist. [ME 13]

(10) Elektroonilise side teenuste või võrkude pakkumine piiriüleselt võib toimuda mitmel viisil, sõltudes sellistest erinevatest teguritest nagu pakutava võrgu või teenuse liik, füüsilise infrastruktuuri vajalik suurus või abonentide arv eri liikmesriikides. Kavatsust pakkuda elektroonilise side teenuseid piiriüleselt või käitada elektroonilise side võrke enam kui ühes liikmesriigis saab tõendada sellise tegevuse kaudu nagu asjaomases liikmesriigis võrkudele juurdepääsu käsitlevate lepingute üle peetavad läbirääkimised või veebisaidi kaudu toimuv turundustegevus sihtliikmesriigi keeles. [ME 14]

(11) Olenemata sellest, kuidas teenusepakkuja soovib piiriüleselt elektroonilise side võrke käitada või elektroonilise side teenuseid pakkuda, peaks Euroopa elektroonilise side ettevõtja suhtes kohaldatav reguleeriv kord olema neutraalne nende äriliste valikute suhtes, millest lähtuvalt korraldatakse ülesanded ja tegevus eri liikmesriikides. Äriühingu struktuurist sõltumata tuleks Euroopa elektroonilise side ettevõtja päritoluliikmesriigina käsitada seega liikmesriiki, kus tehakse elektroonilise side võrkude või teenuste pakkumist käsitlevad strateegilised otsused. [ME 15]

(12) ELi ühtse loa aluseks peaks olema päritoluliikmesriigi üldluba. Selle suhtes ei tohiks kehtestada tingimusi, mida juba kohaldatakse muude olemasolevate siseriiklike õigusaktidega, mis ei puuduta konkreetselt elektroonilise side sektorit. Samuti peaksid käesoleva määruse ja määruse (EL) nr 531/2012 sätted kehtima Euroopa elektroonilise side ettevõtjate suhtes. [ME 16]

(13) Enamik sektorile iseloomulikke tingimusi, näiteks need, mis on puudutavad võrkudele juurdepääsu või võrkude turvalisust ja terviklust või juurdepääsu hädaabiteenustele, on tihedalt seotud võrgu või teenuse pakkumise kohaga. Sellest tulenevalt võivad Euroopa elektroonilise side ettevõtja suhtes kehtida tingimused, mida kohaldatakse liikmesriigis, kus ta tegutseb, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti. [ME 17]

(14) Kui liikmesriik nõuab, et sektor panustaks universaalteenuse osutamise kohustuste rahastamisse ja riikide reguleerivate asutuste halduskulude katmisse, peaksid panuse jagunemisega seotud kriteeriumid ja menetlused olema proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad Euroopa elektroonilise side ettevõtjate suhtes, nii et see ei takistaks piiriülest turule sisenemist, seda eelkõige uute ja väikeste ettevõtjate puhul. Üksiku ettevõtja panuse arvestamisel tuleks seega võtta arvesse maksja turuosa vastavalt asjaomases liikmesriigis realiseeritud käibele ning selle suhtes tuleks kohaldada miinimumkünnist.

(15) Võrdse kohtlemise põhimõte on Euroopa Liidu õiguse peamisi põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 20 ja 21. Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale eeldab see põhimõte, et sarnaseid olukordi ei tohi käsitada erinevalt ning erinevaid olukordi ühetaoliselt, välja arvatud juhul, kui selline käsitamine on objektiivselt põhjendatud. On oluline tagada, et ühetaoliste asjaolude korral ei kohtleks eri liikmesriigid Euroopa elektroonilise side ettevõtjat diskrimineerivalt ning et ühtsel turul kohaldataks järjekindlaid reguleerimistavasid, eelkõige seoses meetmetega, mis kuuluvad direktiivi 2002/21/EÜ artiklite 15 või 16 või direktiivi 2002/19/EÜ artiklite 5 või 8 kohaldamisalasse. Euroopa elektroonilise side ettevõtjatel peaks seega olema õigus kõigi liikmesriikide poolsele võrdsele kohtlemisele objektiivselt samaväärsetes olukordades, et võimaldada mitme riigi territooriumit hõlmavat integreeritumat tegevust. Samuti tuleks sellistel juhtudel näha liidu tasandil ette konkreetsed menetlused direktiivi 2002/21/EÜ artikli 7 punktis a osutatud parandusmeetmeid käsitlevate otsuste eelnõude läbivaatamiseks, et vältida põhjendamatuid erinevusi eri liikmesriikides Euroopa elektroonilise side ettevõtjate suhtes kehtivate kohustuste osas. [ME 18]

(16) Euroopa elektroonilise side ettevõtja päritoluliikmesriigi ja mis tahes vastuvõtva riigi vahel tuleks ära jagada regulatiivne ja järelevalvealane pädevus, eesmärgiga vähendada tõkkeid turule sisenemisel, tagades samal ajal, et asjaomased ettevõtjad jõustavad elektroonilise side teenuste ja võrkude osutamiseks kehtivaid tingimusi nõuetekohaselt. Ehkki kõigil riikide reguleerivatel asutustel peaks olema kohustus jälgida oma territooriumil kehtivate tingimuste täitmist vastavalt liidu õigusele, sealhulgas sanktsioonide ja ajutiste meetmete kaudu, siis peaks üksnes päritoluliikmesriigi reguleerival asutusel olema õigus peatada või tühistada Euroopa elektroonilise side ettevõtja õigused pakkuda elektroonilise side võrke ja teenuseid kõikjal liidus või mõnes selle osas. [ME 19]

(17) Raadiospekter on avalik hüve ning piiratud ressurss, mis on liidu mobiil mobiilside , traadita lairiba lairibaside, ringhäälinguga seotud side ja satelliitside siseturu jaoks tähtis ressurss sotsiaalsete, kultuuriliste ja majanduslike väärtuste loomisel ülitähtis. Liidu raadiospektripoliitika peaks aitama kaasa sõnavabadusele, sealhulgas arvamusvabadusele ning vabadusele saada ja levitada teavet ja ideid, olenemata riigipiiridest, samuti meediavabadusele ja meediakanalite paljususele . Traadita lairibaside arendamisega panustatakse digitaalarengu tegevuskava rakendamisse ning eelkõige eesmärki tagada aastaks 2020 kõigile liidu kodanikele juurdepääs lairibaühendusele kiirusega vähemalt 30 Mbit/s ning pakkuda liidus suurima võimaliku kiiruse ja läbilaskevõimega lairibaühendust. Vaatamata sellele on liit jäänud uusima põlvkonna traadita lairibatehnoloogia kasutuselevõtu ja leviku vallas maha maailma teistest olulistest piirkondadest (Põhja-Ameerika, Aafrika ja osa Aasiast), kuigi see on vajalik nimetatud poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. Samal ajal, kui mõned liidu piirkonnad on nii Euroopa digitaalarengu tegevuskava poliitilisi eesmärke silmas pidades kui ka üldises mõttes kaugele arenenud, on teised maha jäänud. Osaline põhjus on siin asjaolu, et traadita kiire lairibaside juurdepääsu jaoks eriti sobiva spektri kättesaadavaks tegemise protsess on liidus killustunud, mis seab ohtu kõnealuste poliitiliste eesmärkide saavutamise liidus tervikuna . Lubade andmise ja traadita lairibaside jaoks 800 MHz sagedusala kättesaadavaks tegemise protsessi killustatus, kus üle poole liikmesriikidest soovivad enda suhtes erandi tegemist poolte liikmesriikide puhul on komisjon kas teinud erandi või ei suuda liikmesriigid muul viisil kinni pidada otsuses nr 243/2012/EL seatud tähtajast, annab märku kiire tegutsemise vajadusest isegi praeguse raadiospektripoliitika programmi tähtaja raames. See annab ka märku, et komisjon peab oma volitusi paremini kasutama, mis on liidu meetmete nõuetekohase rakendamise ja liikmesriikidevahelise lojaalse koostöö jaoks äärmiselt oluline. Komisjoni sihipärased pingutused, mille eesmärk on jõustada juba vastu võetud liidu meetmed traadita lairibasideks kasutatava raadiospektri kättesaadavust ja kasutamise tõhusust käsitlevate tingimuste ühtlustamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele 676/2002/EÜ (14) ei ole olnud piisavad sellele , peaksid probleemile lahenduse leidmiseks leidmisele oluliselt kaasa aitama . [ME 20]

(17a) Traadita lairibaühenduseks kasutatava ühtlustatud spektriga kauplemine ja selle rentimine suurendab paindlikkust ning tagab spektriressursside tulemuslikuma jaotamise. Seetõttu tuleks seda veelgi rohkem hõlbustada ja soodustada, tagades muu hulgas, et kõik kasutusõigused, sh varem antud õigused, on piisavalt pika kehtivusega. [ME 21]

(18) Erinevate riiklike poliitikameetmete rakendamine tekitab siseturu ebaühtlust ja killustatust, mis takistab kogu liitu hõlmavate teenuste kasutuselevõttu ja traadita lairibaside siseturu lõpuleviimist. Eelkõige võib see luua ebavõrdsed tingimused juurdepääsuks sellistele teenustele, takistada konkurentsi eri liikmesriikides asutatud ettevõtete vahel, pärssida investeerimist uuematesse võrkudesse ja tehnoloogiasse ning innovaatiliste teenuste tekkimist, jättes kodanikud ja ettevõtjad seega ilma kõikjal kättesaadavatest integreeritud kvaliteetsetest teenustest ning traadita lairibaühenduse pakkujad ilma võimalusest suurendada tõhusust tänu integreeritumatele laiaulatuslikele toimingutele. Seetõttu peaks raadiospektri eraldamise teatavaid aspekte käsitlevad liidu tasandi meetmed toetama traadita lairibaside täiustatud teenuste ulatuslikku integreeritud levikut kogu liidus. Samal ajal on vaja piisavat paindlikkust, et võimaldada spetsiifiliste siseriiklike nõuete kehtestamist, ning liikmesriikidel peaks liikmesriikidel säilima õigus võtta meetmeid raadiospektri korraldamiseks avaliku korra, julgeoleku ja kaitse eesmärkidel või sellist üldist huvi pakkuvate sihtide järgimiseks ja soosimiseks nagu keeleline, kultuuriline ja meedia mitmekesisus . [ME 22]

(19) Elektroonilise side teenuste ettevõtjad, sealhulgas mobiilsideoperaatorid või nende konsortsiumid, peaksid ühiselt suutma seda, et suurem osa liidu territooriumist oleks lõppkasutajate pikaajalise kasu nimel kaetud tõhusate ja , tehnoloogiliselt ajakohaste, edumeelsete ning taskukohaste hindadega teenustega, ning seepärast saama kasutada raadiospektrit ühtlustatud sagedusaladel mitmes liikmesriigis samade tingimuste, menetluste, kulude, ajastuse ja kestuse alusel ning koos täiendavate raadiospektripakettidega, näiteks kombineerides madalamaid ja kõrgemaid sagedusalasid, et katta tihedalt ja vähem tihedalt asustatud alasid. Paremat koordineerimist ja suuremat järjepidevust soodustavad algatused edendaksid ka võrkude investeerimiskeskkonna prognoositavust. Seda prognoositavust edendaksid oluliselt ka raadiospektriga seotud kasutusõiguste pikaajalist kestust soosivad selged poliitikameetmed (ilma et seejuures piirataks nende õiguste tähtajatust mõnedes liikmesriikides), ning ühtlasi oleks see seotud sellise raadiospektri osalise või täieliku üleandmise, rentimise või ühikasutus selgete ühiskasutuse parandatud tingimustega, mille suhtes kehtib individuaalne kasutusõigus. [ME 23]

(20) Parandada tuleks raadiospektri kasutusõiguste koordineerimist ja järjepidevust, vähemalt nende sagedusalade puhul, mis on ühtlustatud traadita paikse, teisaldatava ja mobiilse lairibaside jaoks. See hõlmab Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) tasandil kindlaksmääratud sagedusalasid rahvusvahelise mobiilside (International Mobile Telecommunications ehk IMT) täiustatud süsteemide jaoks, samuti raadio-kohtvõrkude (RLAN) jaoks kasutatavaid sagedusalasid, näiteks 2,4 GHz ja 5 GHz. Samuti peaks see laienema sagedusaladele, mida võib ühtlustada tulevikus traadita lairibaside jaoks, nagu seda on kavandatud raadiospektripoliitika programmi artikli 3 punktis b ja raadiospektripoliitika töörühma 13. juuni 2013. aasta arvamuses, milles käsitletakse Euroopa ees seisvate probleemide lahendamist seoses traadita lairibaühenduse kasvava raadiospektrivajadusega, lähitulevikus näiteks sagedusalad 700 MHz, 1,5 GHz ja 3,8–4,2 GHz. Arvestades spektriga seotud otsuste märkimisväärset ühiskondlikku , kultuurilist, sotsiaalset ja majanduslikku mõju, tuleks nende otsuste puhul asjakohaselt arvesse võtta direktiivi 2002/21/EÜ artiklis 8a esitatud kaalutlusi ja vajaduse korral nimetatud direktiivi artikli 9 lõikes 4 esitatud üldist huvi pakkuvaid eesmärke. [ME 24]

(21) Eri riikide raadiospektri eraldamise menetluste järjepidevust soodustaksid senisest selgemad sätted, mis käsitlevad loa andmise menetluste ajastusega seotud kriteeriume; kasutusõiguste kestust, tasusid ja makseviise; läbilaskevõime ja leviga seotud kohustusi; selliste raadiosagedusalade ja sagedusvahemike kindlaksmääramist, mille suhtes kohaldatakse loa andmise menetlust; objektiivsed künnisnõuded tõhusa konkurentsi edendamiseks; kasutusõigustega kauplemise tingimused, sealhulgas ühiskasutuse tingimused.

(22) Rahalise koormuse piiramine vastavalt sellele, mida on vaja raadiospektri optimaalseks haldamiseks, hoides tasakaalu viivitamata makstavate ja perioodiliste tasude vahel, julgustaks investeeringuid infrastruktuuri ja tehnoloogia kasutuselvõttu ning võimaldaks suunata sellest tuleneda võivad kulueelised lõppkasutajatele.

(23) Raadiospektri sünkroonsem eraldamine ja sellest tulenev traadita lairibaühenduse kasutuselevõtt kõikjal liidus peaks toetama mastaabisäästu sellistes seonduvates tööstusharudes, kes tegelevad võrgu- ja lõppseadmetega. Need tööstusharud võiksid omakorda võtta senisest enam arvesse liidu algatusi ja poliitikameetmeid seoses raadiospektri kasutamisega. Sellest tulenevalt tuleks kehtestada sagedusalade jaotamise ajakavade ühtlustamise menetlus ja määrata kindlaks nende kasutusõiguste minimaalne või ühesugune kestus.

(24) Muude peamiste sisuliste tingimuste puhul, mida võib siduda traadita lairibaühenduseks kasutatava raadiospektri kasutusõigustega, soodustaks Koordineerimismehhanismi sisseseadmine soodustaks seda, et eri liikmesriigid kohaldavad ühtmoodi käesolevas määruses liidu reguleerivas raamistikus sätestatud reguleerivaid põhimõtteid ja kriteeriume ühtmoodi . Koordineerimismehhanismi abil oleks komisjonil ja teiste liikmesriikide pädevatel asutustel võimalus teha asjaomase liikmesriigi kasutusõiguste andmise kohta eelnevalt märkusi ning teiselt poolt oleks komisjonil võimalus liikmesriikide seisukohti arvestades tõkestada ettepaneku rakendamine, kui tundub, et see ei ole liidu õigusega kooskõlas. [ME 25]

(25) Arvestades traadita lairibaühenduse spektrivajaduse tohutut kasvu, tuleks edendada ergutada ja mitte takistada tõhusat spektrikasutust võimaldavaid lahendusi alternatiivseks juurdepääsuks traadita lairibaühendusele. See hõlmab praegu väikese võimsuse ja tööraadiusega traadita juurdepääsusüsteeme juurdepääsusüsteemide , näiteks nn raadio-kohtvõrke raadio-kohtvõrkude (RLAN, tuntud ka kui wifi), samuti väikese võimsuse ja levialaga juurdepääsupunktide kärgvõrgud kärgvõrkude (nn femto-, piko- või metrokärjed) kasutamist, kuid ei pea piirduma nendega . Dünaamilist juurdepääsu spektrile, ka litsentsivabadel tingimustel, ning muudele innovatiivsetele tehnoloogiatele ja spektrikasutustele tuleks toetada ja teha see võimalikuks . [ME 26]

(26) Sellised täiendavad traadita juurdepääsusüsteemid nagu RLAN, eelkõige üldsusele juurdepääsetavad RLAN-pääsupunktid, võimaldavad lõppkasutajatel üha enam juurdepääsu internetile ning võimaldavad mobiilsideoperaatoritel mobiilse andmeliikluse mujale suunamist ühtlustatud raadiospektriressursside kaudu, ilma et selleks oleks vaja raadiospektri individuaalset luba või kasutusõigust.

(27) Praegu kasutavad enamikku RLAN-pääsupunkte erakasutajad oma lairiba püsiühenduse kohaliku traadita laiendusena. Kui lõppkasutajad soovivad oma internetilepingu piires jagada oma RLAN-võrku teistega, peaks selliste pääsupunktide arvukus eelkõige tihedalt asustatud piirkondades maksimeerima traadita andmeside läbilaskevõimet raadiospektri taaskasutamise kaudu ja looma teistele lõppkasutajatele kättesaadava kulutõhusa traadita lairibaühenduse täiendava infrastruktuuri. Seega tuleks kõrvaldada või ära hoida tarbetud piirangud, mis takistavad lõppkasutajatel oma RLAN-pääsupunktide jagamist teiste lõppkasutajatega või sellistesse pääsupunktidesse ühendumist.

(28) Samuti tuleks kaotada RLAN-pääsupunktide kasutuselevõtu ja omavahelise sidumise tarbetud piirangud. Riigiasutused või avalike teenuste pakkujad kasutavad oma tööruumides üha rohkem RLAN-pääsupunkte nii enda tarbeks (näiteks töötajatele mõeldud kasutamiseks) kui ka selleks, et hõlbustada kodanike jaoks kohapeal kulutõhusat juurdepääsu e-valitsuse teenustele ning toetada arukate avalike teenuste osutamist reaalajas saadava teabega, näiteks ühistranspordi või liikluse korraldamise kohta. Samuti võiksid riigiasutused võimaldada kodanikele üldiselt juurdepääsu sellistele juurdepääsupunktidele neis tööruumides elanikkonnale pakutavate teenuste tugiteenusena ning nad peaksid seda saama teha kooskõlas konkurentsi- ja riigihankeeeskirjadega. Elektroonilise side võrkudele kohaliku juurdepääsu võimaldamine eraomandi sees või ümbruses või piiratud juurdepääsuga avalikul alal muu teenuse tugiteenusena, mis ei sõltu sellest juurdepääsust, näiteks RLAN-levialad (hotspots), mis on tehtud muu äritegevuse klientidele või avalikkusele kättesaadavaks kõnealusel alal, ei tohiks tähendada, et sellise juurdepääsu pakkujat käsitatakse elektroonilist sidet pakkuva ettevõtjana.

(29) Väikese võimsuse ja leivalaga traadita pääsupunktid on kodustele wifi ruuteritele sarnanevad väga väiksed ja silmatorkamatud seadmed, mille tehnilised näitajad tuleks kindlaks määrata liidu tasandil, et need saaks kasutusele võtta ja neid kasutada erinevates kohalikes oludes üldloa alusel, ilma põhjendamatute piiranguteta, mis võivad olla seotud individuaalsete ehituslubade või muude lubadega. Nende meetmete proportsionaalsus, millega täpsustatakse sellise kasutuse suhtes üldloa andmist võimaldavad tehnilised näitajad, tuleks tagada oluliselt piiravamate näitajatega kui seda on liidu meetmetes sellistele parameetritele nagu väljundvõimsus sätestatud maksimaalsed piirmäärad.

(30) Liikmesriikidel tuleks tagada, et raadiospektri haldamine riiklikul tasandil ei takista teisi liikmesriike kasutamast raadiospektrit, millele neil on õigus, või täitmast kohustusi, mis on seotud sagedusaladega, mille kasutamine on liidu tasandil ühtlustatud. Raadiospektripoliitika töörühma käimasolevatele tegevusele tuginedes on vaja luua koordineerimismehhanism, mille abil tagada, et igal liikmesriigil on võrdne juurdepääs raadiospektrile ning et koordineerimise tulemused on järjepidevad ja jõustatavad. [ME 27]

(31) Liidu reguleeriva raamistiku rakendamisest saadud kogemused näitavad, et kehtivad sätted, mis eeldavad reguleerivate meetmete järjepidevat kohaldamist, ja eesmärk panustada siseturu väljakujundamisse, ei ole loonud piisavaid stiimuleid, et juurdepääsutooteid loodaks harmoneeritud standardite ja ühtlustatud protsesside alusel, seda eelkõige püsivõrkude puhul. Eri liikmesriikides tegutsedes on ettevõtjatel raske leida sobiva kvaliteedi ja võrkude ja teenuste koostalitlusvõimega juurdepääsusisendeid, ning juhul, kui need on olemas, on nende tehnilised omadused erinevad. See suurendab kulusid ja on takistuseks teenuste piiriülesele osutamisele. [ME 28]

(32) Elektroonilise side ühtse turu integreerimine kiireneks raamistiku loomisega, milles määratakse kindlaks teatavad olulised Euroopa virtuaalsed tooted, mis on eriti olulised selleks, et elektroonilise side teenuste ettevõtjad saaksid pakkuda piiriüleseid teenuseid ning töötada välja kogu liitu hõlmava strateegia üha enam andmeedastusel põhinevas keskkonnas, toetudes võtmeparameetritele ja miinimumnäitajatele. [ME 29]

(33) Tuleks täpsustada neid operatiivseid vajadusi, mida täidavad erinevad virtuaalsed tooted. Euroopa virtuaalse lairibajuurdepääsu tooted peaksid olema kättesaadavad juhtudel, mil märkimisväärse turujõuga operaatorid on kohustatud raamdirektiivi ja juurdepääsu käsitleva direktiivi kohaselt pakkuma reguleeritud tingimustel juurdepääsu oma võrgu konkreetses pääsupunktis. Esiteks tuleks lihtsustada tõhusat piiriülest turule sisenemist lihtsustada ühtlustatud toodetega, mis võimaldavad teenuste piiriülestel pakkujatel alustada oma lõppklientidele teenuste pakkumist viivitamata ning prognoositava ja piisava kvaliteediga, sealhulgas teenused äriklientidele, kellel on tegevuskohad eri liikmesriikides, kui see osutub turuanalüüsi kohaselt vajalikuks ja proportsionaalseks. Need ühtlustatud tooted peaksid olema kättesaadavad piisava aja jooksul, et võimaldada juurdepääsu taotlejatel ja pakkujatel kavandada keskmise pikkusega ja pikaajalisi investeeringuid. [ME 30]

(34) Teiseks on keerukamad virtuaalse juurdepääsu tooted, mis nõuavad juurdepääsutaotlejatelt suuremaid investeeringuid ning võimaldavad tänu kohalikul tasandil pakutavale juurdepääsule rohkem kontrolli- ja diferentseerimisvõimalusi, olulise tähtsusega, et luua vajalikud tingimused jätkusuutlikuks konkurentsiks kogusiseturul. Seega tuleks piiriülese investeerimise soodustamiseks ühtlustada ka sellised järgmise põlvkonna võrkude võtmetähtsusega hulgimüügitasandi juurdepääsu tooted. Sellised virtuaalse lairibajuurdepääsu tooted tuleks välja töötada nii, et nende funktsioonid oleksid samaväärsed nagu füüsilisel eraldamisel, eesmärgiga laiendada valikut hulgimüügitasandi võimalikest parandusmeetmetest, mida esitada läbivaatamiseks riikide reguleerivatele asutustele direktiivi 2002/19/EÜ kohase proportsionaalsuse hindamise raames. [ME 31]

(35) Kolmandaks tuleb ühtlustada ka täiustatud liidesega püsiliinide lõppsegmentide jaoks kasutatav hulgimüügitasandi juurdepääsutoode, et võimaldada eluliselt tähtsate ühenduvusteenuste piiriülest pakkumist kõige nõudlikumatele äriklientidele. [ME 32]

(35a) On vaja ühtlustada tingimused äriteenuste osutamiseks kasutatavate kvaliteetsete hulgitoodete jaoks, et võimaldada sujuvat teenuste osutamist piiriülestele ja rahvusvahelistele äriühingutele kogu Euroopa Liidus. Sellisel ühtlustamisel võib olla sidekulude osas oluline mõju ELi konkurentsivõimele. [ME 33]

(36) IP-protokollil põhinevate ühenduvust võimaldavate toodete puudumine selliste eri liiki ja tagatud teenusekvaliteediga teenuste osutamiseks, mis võimaldavad võrgudomeenideülest ja võrgupiire ületavat teabevahetust nii liikmesriikide sees kui ka nende vahel, takistab täielikult internetiprotokollil põhinevatele võrkudele järkjärgulise ülemineku kontekstis selliste rakenduste arendamist, mis sõltuvad juurdepääsust teistele võrkudele, pärssides seeläbi tehnoloogilisi uuendusi. Lisaks sellele takistab kõnealune olukord selliste tõhususega kaasnevate võimaluste laiemat levimist, mis on seotud IP-põhiste võrkude ja tagatud teenusekvaliteediga ühenduvust võimaldavate toodete haldamise ja pakkumisega (eelkõige suurem turvalisus, usaldusväärsus ja paindlikkus, kulutõhusus ja ressursside kiirem jagamine), millest saavad kasu võrguoperaatorid, teenusepakkujad ja lõppkasutajad. Seega on vaja ühtlustatud lähenemisviisi nende toodete väljatöötamisele ja kättesaadavaks tegemisele mõistlikel tingimustel, mis hõlmavad vajaduse korral toodete ristpakkumise võimalust asjaomaste elektroonilise side ettevõtjate poolt. [ME 34]

(37) Käesoleva määrusega loodavaid Euroopa virtuaalse lairibajuurdepääsu tooteid tuleks arvesse võtta riikide reguleerivate asutuste hinnangus, kui uuritakse, millised on kõige sobivamad parandusmeetmed seoses juurdepääsuga märkimisväärset turujõudu omavate ettevõtjate võrkudele, vältides samas hulgimüügitasandi juurdepääsutoodete tarbetu dubleerimisega kaasnevat ülereguleerimist, olenemata sellest, kas sellised tooted on kehtestatud kooskõlas turuanalüüsiga või muudel tingimustel. Eelkõige ei tohiks Euroopa virtuaalse juurdepääsu toodete kasutuselevõtmisega kaasneda konkreetsele operaatorile kohustuseks tehtud reguleeritud juurdepääsutoodete arvu suurenemine. Samuti ei tohiks asjaolu, et riikide reguleerivad asutused peavad hakkama käesoleva määruse vastuvõtmise järel hindama seda, kas seniste hulgimüügitasandi juurdepääsu parandusmeetmete asemel tuleks kehtestada Euroopa virtuaalse lairibajuurdepääsu toote pakkumise kohustus, ning seda, kas Euroopa virtuaalse lairibajuurdepääsu toote kehtestamine on tulevaste turuanalüüside kontekstis ja märkimisväärse turujõu olemasolu korral asjakohane, mõjutada riikide reguleerivate asutuste vastutust selgitada välja kõige asjakohasemad ja proportsionaalsemad parandusmeetmed tuvastatud konkurentsiprobleemi lahendamiseks vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artiklile 16. [ME 35]

(38) Regulatiivse prognoositavuse huvides tuleks õigusloomes arvestada ka kehtiva õigusraamistiku kohase areneva otsustamistava põhielemente, mis mõjutavad tingimusi, mille alusel tehakse hulgimüügitasandi juurdepääsu tooted, sealhulgas Euroopa lairibajuurdepääsu virtuaalsed tooted, kättesaadavaks järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkudele. Need elemendid peaksid hõlmama sätteid, milles hulgimüügitasandi juurdepääsuturgude analüüsi seisukohast ja eelkõige silmas pidades võimalikku vajadust kehtestada hinnakontroll juurdepääsul järgmise põlvkonna võrkudele, võetakse arvesse seoseid püsi- ja traadita alternatiivsetest infrastruktuuridest tulenevate konkurentsipiirangute, mittediskrimineerivat juurdepääsu käsitlevate tõhusate tagatiste ning jaemüügi tasandi hindade, valikuvõimaluste ja kvaliteedi osas esineva konkurentsi vahel. See viimane määrab lõppkokkuvõttes ära lõppkasutajatele tagatava kasu. Näiteks võivad riikide reguleerivad asutused direktiivi 2002/21/EÜ artikli 16 kohaselt läbiviidava juhtumipõhise hindamise puhul ja ilma, et see piiraks märkimisväärse turujõu hindamist, olla seisukohal, et kahe järgmise põlvkonna püsivõrgu olemasolu korral on turutingimused piisavalt konkurentsipõhised selleks, et võrke uuendataks ja liigutaks ülikiirete teenuste pakkumise suunas. See on jaeturu tasandi konkurentsi seisukohast oluline parameeter. [ME 36]

(39) Konkurentsi tihenemine ühtsel turul peaks aja jooksul kaasa tooma turuanalüüsil põhineva sektoripõhise reguleerimise vähenemise. Ühtse turu lõpuleviimine peaks soodustama tõhusat konkurentsi asjaomastel turgudel ning konkurentsiõiguse järeljõustamist peetakse üha enam piisavaks vahendiks, et tagada turu toimimine. Selleks et tagada õiguslik selgus ja regulatiivsete lähenemisviiside prognoositavus kõigis liikmesriikides, tuleks ette näha selged ja siduvad kriteeriumid, mille alusel hinnata, kas eelneval reguleerimisel põhinevad kohustused on konkreetsel turul endiselt õigustatud, pidades silmas kitsaskohtade säilimist ja konkurentsialaseid väljavaateid, eelkõige infrastruktuuripõhist konkurentsi, ning jaemüügi tasandi konkurentsi selliste näitajate puhul nagu hind, valik ja kvaliteet, mis on lõppkokkuvõttes lõppkasutajate ja ELi majanduse üldise konkurentsivõime seisukohast kõige olulisemad. See kaalutlus peaks olema aluseks nende turgude nimekirja järgmisteks läbivaatamisteks, mille puhul võidakse kohaldada eelnevat reguleerimist, ja aitama riikide reguleerivatel asutustel koondada jõupingutused valdkondadele, kus konkurents ei ole veel tõhus, ja tegema seda ühtsel viisil. Elektroonilise side tõeliselt ühtse turu loomine võib mõjutada ka turgude geograafilist ulatust nii konkurentsipõhimõtete alusel tehtava sektoripõhise reguleerimise kui ka konkurentsiõiguse kui sellise rakendamise seisukohast.

(40) Lõppkasutajate kaitse sektoripõhiste eeskirjade erinev rakendamine riikide tasandil loob olulisi tõkkeid ühtsel digitaalsel turul. Eelkõige tähendab see nõuete järgimise suuremaid kulusid nende üldsusele elektroonilist sidet pakkuvate ettevõtjate jaoks, kes soovivad pakkuda teenuseid eri liikmesriikides. Lisaks sellele vähendavad turu killustatus ja kindlusetus seoses eri liikmesriikides tagatud kaitse tasemega lõppkasutajate usaldust, mis paneb neid loobuma elektroonilise side teenuste ostmisest välismaal. Et saavutada liidu eesmärk kaotada siseturu toimimist takistavad tõkked, tuleb asendada riikide tasandil kehtivad erinevad õigusmeetmed ühtse ja täielikult ühtlustatud sektoripõhiste eeskirjade kogumiga, millega tagatakse lõppkasutajale kaitse kõrge ja ühtne tase. Õigussätete täielik ühtlustamine ei tohiks takistada üldsusele elektroonilist sidetpakkuvaid ettevõtjaid pakkumast lõppkasutajatele selliseid lepinguid, mis näevad ette kõnealusest tasemest kõrgema kaitstuse taseme. [ME 37]

(41) Arvestades, et Käesoleva määrusega ühtlustatakse vaid teatavad sektoripõhised eeskirjad, ei tohiks määrus piirata liidu õigusaktide ja neid rakendavate siseriiklike õigusaktidega õiguse kohaselt kehtestatud üldiste tarbijakaitse eeskirjade ja nende siseriiklike rakendusaktide kohaldamist. [ME 38]

(42) Kui käesoleva määruse peatükkide 4 ja 5 sätetes viidatakse lõppkasutajatele, ei tuleks neid sätteid kohaldada ainult tarbijate, vaid ka muude lõppkasutajate rühmade, peamiselt mikroettevõtjate suhtes. Muud lõppkasutajad kui tarbijad peaksid individuaalse taotluse korral saama eraldi lepingu sõlmimise alusel teha erandi teatavatest sätetest. [ME 39]

(43) Elektroonilise side ühtse turu lõpuleviimine eeldab ka nende tõkete kõrvaldamist, mis takistavad lõppkasutajate juurdepääsu elektroonilise side teenustele kogu liidus. Seetõttu ei tohiks riigiasutused luua ega säilitada tõkkeid selliste teenuste piiriülesele ostmisele. Üldsusele elektroonilist sidet pakkuvad ettevõtjad ei tohiks keelata ega piirata lõppkasutajate juurdepääsu või neid diskrimineerida kodakondsuse või elukohaliikmesriigi alusel. Sellest hoolimata peaks olema võimalik kehtestada eristusi, mis põhinevad objektiivselt põhjendatud erinevustel hinna, riskide ja selliste turutingimuste osas nagu muutused nõudluses ja konkurentide tariifid.

(44) Nii püsi- kui ka mobiilsides on endiselt olulised hinnaerinevused riigisiseste ning teises liikmesriigis lõppevate kõnede ja lühisõnumite vahel. Kuigi riikide, operaatorite ja tariifipakettide ning mobiil- ja püsisideteenuste vahel on olulisi erinevusi, avaldab see siiski mõju haavatavamatele kliendirühmadele ning takistab sujuvat sidet liidus hoolimata sellest, et kõnede lõpetamise tasud on väga oluliselt langenud ja on toimunud nende absoluutväärtuse ühtlustumine eri liikmesriikides, ning sellest, et transiiditurgude hinnad on väga madalad. Samuti peaks üleminek täielikult internetiprotokollil põhinevale elektroonilise side keskkonnale tooma varem või hiljem kaasa kulude täiendava vähenemise. Sellest tulenevalt tuleks objektiivsete kriteeriumide alusel põhjendada mis tahes märkimisväärset erinevust riigisisese püsivõrgu kaugside (st igasugune side peale selle, mis toimub riigi numeratsiooniplaanis ühe suunakoodiga identifitseeritava geograafilise ala piires) ja teises liikmesriigis lõppeva püsivõrgu side jaehindade vahel. Rahvusvaheliste mobiilsideteenuste jaehinnad ei tohiks ületada reguleeritud rändluskõnedele ja lühisõnumitele määruses (EL) nr 531/2012 kehtestatud kõneteenuste ja lühisõnumi eurotariife, välja arvatud objektiivsete kriteeriumidega põhjendatud juhtudel. Sellised kriteeriumid võivad hõlmata lisakulusid ning nendega seotud mõistlikku marginaali. Muude objektiivsete tegurite hulgas võivad olla hinnaelastsusega seotud erinevused ja asjaolu, et kõigile lõppkasutajatele on hõlpsasti kättesaadavad muud tariifid, mida pakuvad üldsusele elektroonilist sidet pakkuvad ettevõtjad, kes pakuvad liidus piiriüleseid sideteenuseid väikeste lisatasudega või lisatasudeta, või samaväärsete funktsioonidega infoühiskonna teenuseid pakkuvad ettevõtjad, tingimusel et selliste alternatiivsete teenuste pakkujad teavitavad lõppkasutajaid aktiivselt neist võimalustest. [ME 40]

(45) Internet on viimaste aastakümnete jooksul arenenud innovatsiooni edendavaks avatud platvormiks, millele on lõppkasutajatel kasutajatel , sisu ja rakenduste ning internetiühenduse teenuste pakkujatel kerge juurde pääseda. Võrgu neutraalsuse põhimõte tähendab avatud interneti puhul seda, et andmeliiklust tuleb käsitada alati ühtviisi, ilma diskrimineerimise, piiramise või segamiseta ning sõltumata selle saatjast, vastuvõtjast, tüübist, sisust, seadmest, teenusest või rakendusest. Nagu on öeldud Euroopa Parlamendi 17. novembri 2011. aasta resolutsioonis (15) avatud interneti ja võrgu neutraalsuse kohta Euroopas, on interneti avatud loomus olnud tõesti peamine konkurentsivõime, majanduskasvu, sotsiaalarengu ja innovatsiooni edendaja, mis on viinud internetipõhiste rakenduste, sisu ja teenuste arengu tähelepanuväärse tasemeni, ning seega ka sisu ja teenuste pakkumise ja nõudluse kasvu edendaja, olles selle muutnud teadmiste, ideede ja teabe vaba ringluse eluliselt tähtsaks kiirendiks, sh riikides, kus juurdepääs sõltumatule meediale on piiratud. Praeguse regulatiivse raamistiku eesmärk on edendada lõppkasutajate võimet pääseda juurde saada kätte ja levitada teavet või kasutada rakendusi ja teenuseid vastavalt oma valikutele. BERECi 2012. aasta mais avaldatud andmeedastuse haldamise viise käsitlevast aruandest ning 2012. aasta detsembris avaldatud ja Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti tellitud uuringust (internetiühenduse turu toimimise ja internetiühenduse pakkumise kohta tarbija seisukohast) selgus hiljuti siiski, et märkimisväärne hulk lõppkasutajatest kannatab selliste andmeedastuse haldamistavade all, millega blokeeritakse või aeglustatakse konkreetseid rakendusi. Selliseid suundumusi arvestades on vaja liidu tasandil selgeid eeskirju, et säilitada avatud internet ning vältida ühtse turu killustamist, mida põhjustavad liikmesriikide individuaalsed meetmed. [ME 41]

(46) Lõppkasutajate vabaduse puhul pääseda juurde teabele ja seaduslikule sisule ja seda levitada Kasutajate õigus saada kätte ja levitada teavet ja infosisu ning kasutada rakendusi ja teenuseid vastavalt oma valikule tuleb järgida sõltub liidu õigust ja sellega kooskõlas olevaid riiklikke õigusakte olevate riiklike õigusaktide järgimisest . Käesolevas määruses määratakse kindlaks selle vabaduse võimalikud piirangud, mida üldsusele elektroonilist sidet pakkuvad ettevõtjad võivad kohaldada, aga see ei piira liidu muid õigusakte, sealhulgas autoriõigust ja direktiivi 2000/31/EÜ. [ME 42]

(47) Avatud interneti kontekstis ei tohiks üldsusele elektroonilist sidet internetiühenduse teenust pakkuvad ettevõtjad lepingus kokku lepitud internetiühenduse teenuste andmemahtude ja kiiruste piirangute piires blokeerida, aeglustada, halvendada ega diskrimineerida konkreetset sisu, rakendusi või teenuseid või nende konkreetseid kategooriaid, välja arvatud piiratud arvu mõistlike andmeliikluse haldamise meetmete puhul. Sellised meetmed peaksid olema tehniliselt vajalikud, läbipaistvad, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad. Mõisliku andmeliikluse haldamise alla kuulub raskete kuritegude ärahoidmine või takistamine, sealhulgas teenusepakkujate vabatahtlikult võetavad meetmed, et takistada juurdepääsu lapspornole ja selle levitamist. Võrgu ülekoormuse tagajärgi minimeerivaid meetmeid tuleks pidada mõistlikuks Võrgu ülekoormusega tegelemist tuleks lubada tingimusel, et võrgu ülekoormus on ajutine või esineb erakorralistel asjaoludel. Riiklikud reguleerivad asutused peaksid saama nõuda teenuseosutajalt tõendust, et andmeliikluse võrdväärne kohtlemine oleks oluliselt vähem tõhus. [ME 43]

(47a) Käesolev määrus ei piira direktiivi 2002/58/EÜ kohaldamist. [ME 44]

(48) Mahupõhiseid tariife tuleks pidada avatud interneti põhimõttega kokkusobivaks eeldusel, et lõppkasutajatel kasutajatel on võimalik valida oma tavapärasele andmekasutusele vastav tariif, lähtudes selgest, läbipaistvast ja üksikasjalikust teabest sellise valiku tingimuste ja tagajärgede kohta. Samal ajal peaksid sellised tariifid võimaldama üldsusele elektroonilist sidet internetiühenduse teenust pakkuvatel ettevõtjatel võrgu võimsust eeldatava andmemahuga paremini kohandada. On oluline, et enne andmemahu või andmeedastuskiiruse piiranguid ja kohaldatavaid tasusid käsitleva lepingu sõlmimist oleksid lõppkasutajad kasutajad täielikult teadlikud sellest, et neil on pidevalt võimalus jälgida oma tarbimist ja soovi korral hõlpsasti suurendada kättesaadavat andmemahtu. [ME 45]

(49) Lõppkasutajate seas on Peaks olema võimalik rahuldada kasutajate nõudlust ka selliste üldsusele elektroonilist sidet pakkuvate ettevõtjate või sisu, rakenduste või teenuste pakkujate teenuste ja rakenduste järele, mis eeldavad tagatud teenusekvaliteedi kõrgemat taset. Nende teenuste hulka võivad muu hulgas kuuluda IP ringhääling (IP-TV), videokonverentsid ja teatavad rakendused tervishoiu valdkonnas. Seega peaks lõppkasutajatel kasutajatel olema vabadus sõlmida lepinguid parema teenusekvaliteediga eriteenuste osutamiseks kas internetiühenduse teenuse pakkujatega, üldsusele elektroonilist sidet pakkuvate ettevõtjatega või sisu, rakenduste või teenuste pakkujatega lepinguid parema teenusekvaliteediga eriteenuste osutamiseks. Kui sellised lepingud sõlmitakse internetiühenduse teenuse pakkujaga, peaks teenusepakkuja tagama, et parem teenusekvaliteet ei põhjustaks varalist kahju internetiühenduse üldisele kvaliteedile. Lisaks ei tohiks kohaldada andmeedastuse haldamise meetmeid nii, et diskrimineeritakse konkureerivaid teenuseid. [ME 46]

(50) Lisaks sellele on sisu, rakenduste ja teenuste pakkujate hulgas nõudlus selliste edastusteenuste pakkumise järele, mis põhinevad paindlikel kvaliteediparameetritel, sealhulgas madalama prioriteedi määramine andmeedastuse jaoks, mis ei ole kiireloomuline. On oluline Võib olla ka vajalik , et sisu, rakenduste ja teenuste pakkujad saaksid leppida üldsusele elektroonilist sidet pakkuvate ettevõtjatega kokku paindlikus teenusekvaliteedis eriteenuste osutamiseks ning see võimalus osutub tõenäoliselt oluliseks selliste uute teatavate teenuste arendamisel osutamisel, nagu masinatevaheline teabevahetus (M2M). Ühtlasi peaksid sellised kokkulepped võimaldama üldsusele elektroonilist sidet pakkuvatel ettevõtjatel andmeedastust paremini tasakaalustada ja hoida ära võrgu ülekoormatust. Sisu, rakenduste ja teenuste pakkujad pakkujatel ning üldsusele elektroonilist sidet pakkuvad ettevõtjad pakkuvatel ettevõtjatel peaksid seetõttu olema vabad sõlmima ka edaspidi vabadus sõlmida kokkuleppeid kindlaksmääratud teenusekvaliteediga eriteenuste pakkumiseks tingimusel, et need kokkulepped ei kahjusta oluliselt internetiühenduse teenuste üldist kvaliteeti teenusekvaliteeti . [ME 239]

(51) Riikide reguleerivatel asutustel on oluline roll selle tagamisel, et lõppkasutajad saaksid kasutada seda vabadust juurdepääsuks avatud internetile. Selleks peaksid riikide reguleerivatel asutustel olema järelevalve- ja aruandekohustused ning nad peaksid tagama, et üldsusele internetiühenduse teenust või muud elektroonilist sidet pakkuvad ettevõtjad ja muude teenuste osutajad järgiksid asjakohaseid norme ning et kvaliteetsed ja mittediskrimineerivad internetiühenduse teenused, mida eriteenused ei kahjusta, oleksid kättesaadavad. Hinnates internetiühenduse teenuse võimalikku üldist kahjustamist, peaksid riikide reguleerivad asutused võtma arvesse selliseid kvaliteediparameetreid nagu ajastus ja usaldusväärsusparameetrid (latentsusaeg, värin, paketikadu), võrgu ülekoormuse tase ja tagajärjed, tegeliku ja väljareklaamitud kiirus kiiruse võrdlus, internetiühenduse teenuste ja eriteenuste parandatud kvaliteediga teenuste tõhususe võrdlus ning lõppkasutajate hinnang kvaliteedile. Riikide reguleerivatel asutustel reguleerivad asutused peaksid kehtestama kaebuste esitamise menetlused, millega tagatakse lõppkasutajate jaoks tõhusad, lihtsad ja hõlpsasti juurdepääsetavad õiguskaitsemehhanismid, ning neil peaks olema õigus kehtestada kõikidele või üksikutele üldsusele internetiühenduse teenuse pakkujatele, muude elektroonilise side teenuste pakkujatele ja muude teenuste osutajatele teenusekvaliteedi miinimumnõuded, kui see on vajalik, et vältida internetiühenduse teenuse kvaliteedi üldist kahjustamist või halvendamist. [ME 240]

(52) Hindade, tariifide ja tingimuste läbipaistvuse ja võrreldavuse tagamise meetmed ja teenusekvaliteedi parameetrid, sealhulgas need, mis puudutavad konkreetselt internetiühenduse teenuste osutamist, peaksid suurendama lõppkasutajate võimalusi teha neile sobivaim teenusepakkuja valik ja seega saada konkurentsist võimalikult suurt kasu. Kõik interaktiivsete, võrdluseks kasutatavate veebisaitide, suuniste või sarnaste vahendite vabatahtlikud sertifitseerimiskavad peaksid olema sõltumatud kõigist elektroonilise side pakkujatest, esitatud lihtsas ja selges keeles, kasutama täielikku ja ajakohast teavet ning läbipaistvaid meetodeid, olema usaldusväärsed ja juurdepääsetavad vastavalt veebisisu juurdepääsusuuniste versioonile 2.0 ning pakkuma tõhusat kaebuste käsitlemise menetlust. [ME 49]

(53) Enne kui lõppkasutaja teenuse ostab, tuleks teda osutatava teenuse hinnast ja liigist nõuetekohaselt teavitada. See teave tuleks samuti anda vahetult enne kõne ühendamist, kui teatavale numbrile või teenusele helistamisel kehtivad eraldi hinnatingimused, nagu tasuliste telefoniteenuste puhul, mille suhtes kohaldatakse sageli eritasusid. Kui selline kohustus on ebaproportsionaalne, võttes arvesse teenusepakkujale tariifide kohta teabe andmise kestust ja maksumust võrreldes keskmise kõne kestusega ja lõppkasutajale kaasnevate kulude riskiga, võib riigi reguleeriv asutus teha erandeid. Lõppkasutajat tuleks teavitada ka sellest, kas tasuta telefoninumbrite suhtes kohaldatakse lisatasusid. [ME 50]

(54) Üldsusele elektroonilist sidet pakkuvad ettevõtjad peaksid lõppkasutajaid muu hulgas piisavalt teavitama oma teenustest ja tariifidest, teenusekvaliteedi parameetritest, hädaabiteenustele juurdepääsust ja selle võimalikest piirangutest ning puuetega tarbijatele suunatud teenuste ja toodete valikust. Eelnevalt kindlaksmääratud andmesidemahuga tariifikavade puhul peaksid üldsusele elektroonilist sidet pakkuvad ettevõtjad teavitama tarbijaid ja muid lõppkasutajaid, kes seda soovivad, ka sellest, et neil on võimalus kanda eelmise arveldusperioodi kasutamata maht üle käimasolevasse arveldusperioodi. See teave tuleks anda selgel ja läbipaistval viisil ning see peaks olema kohandatud konkreetselt nendele liikmesriikidele, kus teenuseid osutatakse, ning igasuguste muutuste korral tuleks seda teavet ajakohastada. Eraldi läbiräägitavate pakkumiste puhul tuleks teenusepakkujad sellise teabe andmise kohustusest vabastada. [ME 51]

(55) Tooteid ja teenuseid käsitleva võrreldava teabe kättesaadavus on väga oluline, et lõppkasutajad saaksid pakkumisi sõltumatult hinnata. Kogemus on näidanud, et usaldusväärse ja võrreldava teabe kättesaadavus suurendab lõppkasutajate usaldust teenuste kasutamise vastu ning nende tahet kasutada ära valikuvõimalused.

(56) Lepingud on oluline vahend, millega tagada lõppkasutajatele teabe läbipaistvus ja õiguskindlus. Enne seda, kui lõppkasutaja ennast kasutaja end lepinguga seob, peaksid üldsusele elektroonilist sidet pakkuvad ettevõtjad andma talle selget ja arusaadavat teavet kõigi lepingu oluliste elementide kohta. Selline teave peaks olema kohustuslik ja seda ei tohiks muuta, välja arvatud juhul, kui lõppkasutaja ja teenusepakkuja selles omavahel kokku lepivad. Komisjon ja mitu riikide reguleerivat asutust leidsid hiljuti, et internetiühenduse teenuste väljareklaamitud kiiruse ja lõppkasutajatele tegelikult kättesaadava kiiruse vahel on suured erinevused. Üldsusele elektroonilist sidet pakkuvad ettevõtjad peaksid seetõttu enne lepingu sõlmimist teavitama lõppkasutajat kiirusest ja muudest teenusekvaliteedi parameetritest, mida nad suudavad lõppkasutaja põhiasukohas reaalselt tagada. Fikseeritud ja mobiilse andmeside puhul on tavapärane kiirus sideteenuse kiirus, mida klient peaks teenuse kasutamise korral olenemata kellaajast enamasti saama. Tavapärane kiirus tuletatakse hinnangulistest kiirusevahemikest, keskmisest kiirusest, kiirusest tipptundidel ja väikseimast kiirusest. Vastav metoodika tuleks kehtestada BERECi suunistes ning seda tuleks vastavalt tehnoloogia ja taristu arengule korrapäraselt ajakohastada. Liikmesriigid peaksid tagama, et teenusepakkujad võimaldavad enne lepingu sõlmimist lõppkasutajatele juurdepääsu mobiilsidevõrkude levialade võrdlusteabele, mis hõlmab ka eri tehnoloogiaid asjaomases liikmesriigis, et lõppkasutajad saaksid teha teadliku ostuotsuse. [ME 52]

(57) Seoses lõppseadmetega tuleks lepingutes täpsustada mis tahes piirangud, mille teenusepakkuja on seadmete kasutamisele kehtestanud, näiteks lukustatud SIM-kaardiga mobiilsidevahendid, ning lepingu ennetähtaegse lõpetamisega seotud tasud. Pärast lepingu kokkulepitud kestuse lõppu ei tohiks nõuda mingeid tasusid. Lepingutes tuleks täpsustada ka müügijärgselt pakutavate teenuste ja hooldusteenuste liigid ning kliendi tugiteenused. Võimaluse korral peaks see teave vastava nõudmise korral hõlmama ka tehnilist teavet lõppkasutaja valitud terminaliseadmete nõuetekohase toimimise kohta. Kui tehnilist ühildamatust ei ole tuvastatud, tuleks sellist teavet anda tasuta. [ME 53]

(58) Arvešoki vältimiseks peaks lõppkasutajal olema võimalik kõigi tagantjärele makstavate teenuste puhul määrata eelnevalt telefoni- ja internetiühenduse teenuste kasutamisega seotud tasude rahaline ülempiir. Seda võimalust See võimalus peaks pakkuma tasuta koos asjakohase teatega sisaldama asjakohast teadet , mida saab hiljem uuesti vaadata, kui kulud jõuavad kõnealuse ülempiiri lähedale. Ülempiiri saavutamise korral ei peaks lõppkasutajad enam teenust saama või neilt ei tuleks enam selle eest tasu nõuda, välja arvatud juhul, kui lõppkasutaja on sõnaselgelt soovinud, et talle osutataks jätkuvalt asjaomast teenust vastavalt teenusepakkujaga kokkulepitule. [ME 54]

(58a) Isikuandmete töötlemine, millele on viidatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses, millega nähakse ette sätted, mis käsitlevad Euroopa elektroonilise side ühtset turgu ja ühendatud Euroopani jõudmiseks vajalikke meetmeid, peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ (16) , milles reguleeritakse käesoleva määruse kohast isikuandmete töötlemist liikmesriikides liikmesriikide pädevate asutuste, eeskätt liikmesriikide määratud sõltumatute riigiasutuste järelevalve all, ning direktiiviga 2002/58/EÜ. [ME 55]

(58b) Isikuandmete töötlemine, millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses, millega nähakse ette sätted, mis käsitlevad Euroopa elektroonilise side ühtset turgu ja ühendatud Euroopani jõudmiseks vajalikke meetmeid, peaks toimuma kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (17) .[ME 56]

(59) Liikmesriikide kogemustest ning Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti tellitud hiljutisest uuringust selgub, et pikk lepinguperiood ja lepingu automaatne pikendamine takistavad märkimisväärselt teenusepakkuja vahetamist. Sellest tulenevalt on soovitav, et lõppkasutajatel oleks võimalik lõpetada leping ilma lisatasusid maksmata kuus kuud pärast selle sõlmimist. Sellisel juhul võidakse nõuda, et lõppkasutaja maksaks teenusepakkujale hüvitist subsideeritud lõppseadmete jääkväärtuse või pro rata temporis põhimõttel muude soodustuste eest. Automaatselt pikendatud lepingut peaks olema võimalik lõpetada ühekuulise etteteatamisajaga. [ME 57]

(60) Üldsusele elektroonilist sidet pakkuva ettevõtja poolt lepingutingimustes lõppkasutaja kahjuks tehtud olulisi muudatusi, näiteks seoses tasude, tariifide, andmemahu või kiirusepiirangu, katvuse või isikuandmete töötlemisega, tuleks käsitada põhjusena, mis annab lõppkasutajale õiguse lõpetada leping ilma lisatasusid maksmata.

(61) Teenuspaketid, mis sisaldavad elektroonilise side ja muid teenuseid, nagu lineaarsed ringhäälinguteenused, on muutunud üha levinumaks ja konkurentsi seisukohast väga oluliseks. Kui sellistesse pakettidesse kuuluvate teenuste suhtes kohaldatakse erinevaid lepingu lõpetamist ja teenusepakkuja vahetamist käsitlevaid lepingutingimusi, takistab see lõppkasutajal kogu teenusepaketti või selle osa konkureeriva pakkumise vastu välja vahetada. Seepärast tuleks käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad lepingu lõpetamist ja teenusepakkuja vahetamist, kohaldada kõigi selliste pakettide osade suhtes.

(62) Konkurentsikeskkonna kõigi eeliste ärakasutamiseks peaks lõppkasutajal olema võimalik teha teadlikke otsuseid ning vahetada teenusepakkujat, kui see on nende huvides. Seepärast peaks lõppkasutajal olema võimalik vahetada teenusepakkujat ilma õiguslike, tehniliste või menetluslike takistusteta, sealhulgas lepingutingimuste ja -tasude osas. Numbri liikuvus on tarbijate valiku hõlbustamisel ja tulemusliku konkurentsi tagamisel põhiline toetav tegur. Seda tuleks teha ilma viivitusteta, nii et number aktiveeritaks ühe tööpäeva jooksul numbri teisaldamise lepingu sõlmimisest. Maksmata arvete tasumine ei tohiks olla numbri teisaldamise tingimuseks.

(63) Ühtse kontaktpunkti loomise toetamiseks ja Selleks et muuta teenusepakkuja vahetamise vahetamine lõppkasutajate jaoks sujuvaks muutmiseks peaks vahetusprotsessi juhtima , tuleks BERECile anda õigus kehtestada suunised, milles sätestatakse vastuvõtva ja üleandva teenusepakkuja vastavad kohustused teenusepakkuja vahetamise ja numbri teisaldamise protsessis, tagades muu hulgas, et üldsusele elektroonilist sidet pakkuv vastuvõttev ettevõtja. Üldsusele elektroonilist sidet pakkuv üleandev ettevõtja ei tohiks pidurda ega takista vahetusprotsessi pidurdada ega takistada. Tuleks kasutada , et protsess on võimalikult laialdaselt automatiseeritud protsesse ja tagada ja et tagatakse isikuandmete kaitse kõrge tase. Samuti tuleks suunistes käsitleda küsimust, kuidas tagada lõppkasutajate puhul järjepidevus, sealhulgas olulised kontaktandmed, nagu e-posti aadressid, milleks võib pakkuda näiteks e-kirjade edasisaatmise võimalust. Teenusepakkuja vahetamise kohta läbipaistva, täpse ja õigeaegse teabe kättesaadavus peaks suurendama lõppkasutajate usaldust vahetamise vastu ja ka nende tahet osaleda aktiivselt konkurentsiprotsessis. [ME 58]

(64) Üldsusele elektroonilist sidet pakkuva üleandva ettevõtjaga sõlmitavad lepingud tuleks pärast teenusepakkuja vahetamist tühistada automaatselt, ilma et lõppkasutajad peaksid astuma lisasamme. Ettemakstud teenuste puhul tuleks ettemaksu kulutamata jääk teenusepakkujat vahetavale tarbijale tagasi maksta. [ME 59]

(65) Lõppkasutajatele tuleks oluliste kontaktandmete, nagu e-posti aadressi vahetamisel tagada järjepidevus. Selleks ning tagamaks, et e-kirjavahetus kaotsi ei läheks, tuleks lõppkasutajatele anda võimalus kasutada tasuta e-posti edasisaatmise teenust, mida pakub üldsusele elektroonilist sidet pakkuv üleandev ettevõtja, juhul kui lõppkasutajal on üleandva ettevõtja antud e-posti aadress. [ME 60]

(66) Pädevad siseriiklikud asutused võivad ette näha üldise numbrite teisaldamise ja teenusepakkuja vahetamise menetluse, võttes arvesse tehnika arengut ja vajadust tagada sujuv, tõhus ja tarbijasõbralik vahetusprotsess. Pädevad siseriiklikud asutused peaksid saama kehtestada proportsionaalseid meetmeid, et kaitsta lõppkasutajaid piisavalt kogu vahetusprotsessi jooksul, sealhulgas asjakohaseid sanktsioone, mis on vajalikud kuritarvituste ja viivituste riski minimeerimiseks ning selleks, et vältida olukorda, kus teenusepakkujat vahetatakse ilma lõppkasutaja nõusolekuta. Samuti peaks neil olema võimalik kehtestada sellistel juhtudel lõppkasutajate jaoks automaatse hüvitamise kord.

(67) Riikide reguleerivatel asutustel peaks olema võimalik võtta tõhusaid meetmeid, et kontrollida ja tagada käesoleva määruse järgimist, sealhulgas peaks neil olema õigus kehtestada määruse rikkumise korral tõhusaid rahalisi või halduskaristusi.

(68) Turu ja tehnika arengu arvessevõtmiseks tuleks komisjonile anda volitus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte käesoleva määruse lisade kohandamiseks. On eriti tähtis, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 61]

(69) Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses otsusega, mille kohaselt on liikmesriigid kohustatud kohandama oma kavu, et need vastaksid kasutusõiguste andmist ja nende tegelikku kasutamist käsitlevale ühisele ajakavale.

(70) Rakendamisvolitusi, mis seonduvad raadiospektri ühtlustamise ja kasutamislubade koordineerimise, väikese levialaga traadita pääsupunktide omaduste, liikmesriikide vahelise raadiospektri eraldamist käsitleva koordineerimise, Euroopa virtuaalse juurdepääsu tooteid käsitlevate täpsemate tehniliste ja metodoloogiliste eeskirjade ning internetiühenduse teenuse kaitsmise, andmeedastuse mõistliku haldamise ja teenusekvaliteediga ja mõistliku kasutamise kriteeriumidega , tuleks teostada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 182/2011 (18). [ME 62]

(71) Selleks et tagada käesoleva määruse kohase elektroonilise side ühtse turu lõpuleviimise eesmärgi ja selle eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete ning teatavate kehtivate õigusnormide vaheline järjepidevus ning võtta arvesse muutuva otsuste tegemise praktika keskseid aspekte, tuleks direktiive 2002/21/EÜ, 2002/20/EÜ, 2002/22/EÜ, määrust määruseid (EL) nr 531/2012, (EÜ) nr 1211/2009, samuti otsust nr 243/2012/EL muuta. Selleks tuleks ette näha, et direktiivi 2002/21/EÜ ja sellega seotud direktiive loetakse koostoimes käesoleva määrusega, komisjonile antakse suuremad volitused, mille abil tagada Euroopa konsultatsioonimehhanismi kontekstis märkimisväärse turujõuga Euroopa elektroonilise side ettevõtjate suhtes kehtestatud parandusmeetmete ühtsus, See hõlmab nende kriteeriumide ühtlustamist, mis on vastu võetud asjaomaste turgude kindlaksmääramise ja konkurentsivõime hindamiseks, direktiivis 2002/20/EÜ sätestatud teavitussüsteemi kohandamist ELi ühtse loa kasutuselevõtu eesmärgil ning direktiiviga 2002/22/EÜ ettenähtud lõppkasutajate õiguste minimaalset ühtlustamist käsitlevad sätted, mis osutuvad käesolevas määruses ettenähtud täieliku ühtlustamise tõttu tarbetuks, kehtetuks tunnistamist. [ME 63]

(72) Mobiilside turg on liidus endiselt killustatud, kuna ükski mobiiltelefonivõrk ei hõlma kõiki liikmesriike. Liidus reisivatele omamaistele klientidele mobiilsideteenuste pakkumiseks tuleb rändlusteenuse pakkujatel osta hulgimüügitasandi rändlusteenuseid külastatava liikmesriigi operaatoritelt. Sellised hulgimüügitasud takistavad oluliselt rändlusteenuste osutamist riigisisestele mobiilteenustele vastaval hinnatasemel. Nende tasude vähendamise soodustamiseks on vaja täiendavaid meetmeid. Selleks et hulgimüügitasandi kulusid arvesse võtta, tuleks rändlusteenust pakkuvate ettevõtjate vahel sõlmida kaubanduslikud või tehnilised lepingud, mille abil on võimalik võrgu leviala kõikjal liidus virtuaalselt laiendada. Asjakohaste stiimulite pakkumiseks tuleks kohandada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 531/2012 (19) sätestatud regulatiivseid kohustusi. Kui rändlusteenuse pakkujad tagavad oma võrkude või kahe- või mitmepoolsete rändluslepingute kaudu, et kõigi nende klientide suhtes kohaldatakse liidus vaikimisi riigisisesel tariifitasemel rändlustariife, ei tohiks nende teenusepakkujate suhtes kohaldada riigisisestel teenusepakkujatel lasuvat kohustust võimaldada oma klientidele juurdepääsu kõne- ja lühisõnumiteenustele ning alternatiivse rändlusteenuse pakkuja osutatavale andmeside-rändlusteenusele, kohaldades juhul, kui selline juurdepääs on juba antud, üleminekuperioodi. [ME 64]

(73) Kahe- või mitmepoolsete rändluslepingute abil võivad mobiilsideoperaatorid käsitleda oma riigisiseste klientide rändlust partnerite võrkudes enam-vähem võrdväärselt sellistele klientidele oma võrkudes teenuste pakkumisega, mis mõjutab kogu liitu katva virtuaalse võrgu raames kohaldatavaid jaemüügihindu. Selline hulgimüügitasandi süsteem võiks anda võimaluse arendada uusi rändlustooteid ning suurendada seeläbi valikuvõimalusi ja konkurentsi jaemüügitasandil. [ME 65]

(74) Euroopa digitaalarengu tegevuskava ja määrusega (EL) nr 531/2012 seatakse poliitiline eesmärk, mille kohaselt peaksid erinevused rändlus- ja riigisiseste tariifide vahel olema nullilähedased. Tegelikkuses eeldab see seda, et tarbijatel, kes kuuluvad sellistesse kodumaise tarbimise üldistesse kategooriatesse, mis on kindlaks määratud osapoole erinevate riigisiseste jaemüügitasandi pakettide alusel, peaks olema liidus reisides võimalik julgelt jätkata oma tarbimisharjumusi lisakuludeta, nii nagu see toimuks päritoluriigis. Sellised üldised kategooriad võib kindlaks määrata kehtivate kaubandustavade alusel, näiteks eristades riigisisese jaemüügitasandi pakette selle alusel, kas tegemist on ettemaksu- või järelmaksuklientidega; üksnes GSM-pakettidega (st kõneteenus, lühisõnumiteenus); erinevatele tarbimismahtudele kohandatud pakettidega; äri- või eraklientidele suunatud pakettidega; jaemüügitasandi pakettidega, mille puhul makstakse iga tarbitud ühiku eest, või pakettidega, mille puhul pakutakse teatavat hulka ühikuid (näiteks kõneminut, andmeedastuse megabait) teatava summa eest, olenemata tegelikust tarbimisest. Liidu eri osades riigisisestel mobiilsideturgudel klientidele kättesaadavate jaetasandi tariifide ja pakettide puhul võetakse arvesse konkurentsivõimelise turuga seonduvaid erinevaid kasutajate nõudmisi. Paindlikkus, mis iseloomustab riigisisest turgu, peaks kajastuma ka liidusiseses rändluskeskkonnas. Siiski tuleks arvestada sellega, et kuna rändlusteenuse pakkujad vajavad eri liikmesriikide sõltumatute võrguoperaatorite hulgimüügisisendeid, võib see asjaolu endiselt õigustada mõistliku kasutusega seotud piirangute kehtestamist, kui sellise rändlusteenuse tarbimise suhtes kohaldatakse riigisiseseid tariife. [ME 66]

(75) Ehkki Kuigi rändlusteenuse pakkujatel tuleks kõigepealt ise hinnata pakkujad hindavad ise kõne-, lühisõnumi- ja andmeside-rändlusteenuste mõistlikku mahtu, mille eest maksta riigisisest hinda erinevate jaepakettide raames, tuleks võivad nad vaatamata rändluse jaehindade kaotamisele 15. detsembriks 2015 kohaldada kehtiva riigisisese tasu eest osutatava jaemüügi tasandi reguleeritud rändlusteenuste tarbimise suhtes mõistliku kasutamise klauslit, osutades seejuures mõistliku kasutamise kriteeriumitele. Nimetatud kriteeriume kohaldatakse sellisel viisil, et tarbijad saavad liidus korrapäraselt reisides julgelt jätkata oma päritoluriigis tekkinud tavapäraseid tarbimisharjumusi, mis on seotud riigisiseste jaemüügipakettidega. Riikide reguleerivatel asutustel kontrollida reguleerivad asutused peaksid kontrollima , kuidas rändlusteenuse pakkujad kohaldavad kõnealuseid mõistliku kasutamise piire, ning tagada tagama , et need määratakse lepingus üksikasjaliku arvulise teabega konkreetselt kindlaks kliendile selgetel ja arusaadavatel tingimustel. Seda tehes peaksid riikide reguleerivad asutused avaliku konsultatsiooni tulemuste alusel võtma mõistliku kasutamise kriteeriumite kohaldamisel jaemüügi tasandi lepingutes, mida pakuvad rändlusteenuse pakkujad, täiel määral arvesse BERECi asjakohaseid suuniseid. BERECil tuleks oma juhistes teha kindlaks erinevad tarbimismudelid, tuginedes kõne-, andmeedastus- ja lühisõnumiteenuste kasutamise liidu tasandi suundumustele, ning prognoositav areng eelkõige seoses traadita võrkude kaudu toimuva andmekasutusega. Eurotariifide maksimaalsed hinnalaed peaksid jätkuvalt olema turvalimiidiks mõistliku kasutamise piirmäärasid ületavatele tarbimistasudele kuni määruse (EL) nr 531/2012 kehtivuse lõppemiseni. [ME 67]

(76) Kuna mobiilkõne lõpetamise tasud on kõikjal liidus viimastel aastatel märkimisväärselt langenud, peaks olema võimalik kaotada ka sissetulevate kõnede rändlustasud. Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks 15. detsember 2015 seada tähtajaks, mil lõppeb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 717/2007 (20) alustatud jaemüügi tasandi rändlusteenuste lisatasude järkjärguline kaotamine. Peale selle peaks komisjon enne jaeteenuste lisatasude lõplikku kaotamist andma 30. juuniks 2015 aru kõigist muudatustest, mis tuleb teha hulgihindades või hulgituru mehhanismides, võttes arvesse ka rändlusteenuste kõne lõpetamise tasusid kogu liidus. [ME 68]

(77) Selleks et tagada BERECi tegevuse stabiilsus ja strateegiline juhtroll, peaks BERECi reguleerivate asutuste nõukogu esindama täistööajaga esimees, kelle on reguleerivate asutuste nõukogu nimetatud ametisse teenete, oskuste, elektroonilise side turu osaliste ja turgude hea tundmise ning järelevalve ja reguleerimise valdkonnas asjakohase kogemuse alusel pärast avalikku valikumenetlust, mille on korraldanud ja mida haldab reguleerivate asutuste nõukogu, keda abistab komisjon. Et nimetada ametisse esimene reguleerivate asutuste nõukogu esimees, tuleks komisjonil muu hulgas koostada kandidaatide nimekiri, mis on koostatud kandidaatide teenete, oskuste, elektroonilise side turu osaliste ja turgude hea tundmise ning järelevalve ja reguleerimise valdkonna asjakohase kogemuse alusel. Järgmiste ametissenimetamiste jaoks tuleks käesoleva määruse kohaselt koostatavas aruandes läbi vaadata komisjonipoolse kandidaatide nimekirja koostamise vajadus. Seega peaks BERECi büroosse kuuluma reguleerivate asutuste nõukogu esimees, juhtkomitee ja haldusdirektor. [ME 69]

(78) Seepärast tuleks direktiive 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 2002/22/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1211/2009 ja (EL) nr 531/2012 ja otsust nr 243/2012/EL vastavalt muuta. [ME 70]

(79) Komisjon võib peaks määruse (EÜ) nr 1211/2009 kohaselt alati BERECiga konsulteerida konsulteerima , kui see osutub vajalikuks käesoleva määruse sätete rakendamiseks. [ME 71]

(79a) Elektroonilise side regulatiivne raamistik tuleks läbi vaadata selliselt, nagu on nõutud Euroopa Parlamendi resolutsioonis elektroonilise side reguleeriva raamistiku rakendamisaruande kohta (21) . Läbivaatamine peaks põhinema 2009. aasta järgse raamistiku mõju järelhindamistel, täielikul konsultatsioonil ja läbivaatamisest tulenevate ettepanekute oodatava mõju eelhindamisel. Ettepanekud tuleks esitada piisavalt varakult, et seadusandjal oleks võimalik neid nõuetekohaselt analüüsida ja arutada. [ME 72]

(80) Käesolevas määruses järgitakse põhiõigusi ning võetakse arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigusi ja põhimõtteid, eelkõige artiklit 8 (isikuandmete kaitse), artiklit 11 (sõna- ja teabevabadus), artiklit 16 (ettevõtlusvabadus) artiklit 21 (mittediskrimineerimine) ja artiklit 38 (tarbijakaitse).

(81) Kuna liikmesriigid ei suuda piisaval määral saavutada käesoleva määruse eesmärki, milleks on elektroonilise side Euroopa ühtse turu lõpuleviimiseks vajalike reguleerivate põhimõtete ja üksikasjalike eeskirjade kehtestamine, ning nimetatud eesmärk on oma ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus selle eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 1

Eesmärk ja kohaldamisala

1. Käesolevas määruses kehtestatakse reguleerivad põhimõtted ja üksikasjalikud eeskirjad, mis on vajalikud Euroopa elektroonilise side ühtse turu lõpuleviimiseks. Sellel turul [ME 73]

a) on selleks, et hõlbustada ühtlustatud näidisvormil põhineva, ühtlustatud ja lihtsustatud teavitamissüsteemi abil elektroonilise side teenuste ja võrkude pakkujatel õigus, võimalus ja stiimul arendada, laiendada ja käitada oma võrke ning pakkuda teenuseid pakkujate jaoks praktikas oma võrkude käitamise ja teenuste pakkumise õiguse kasutamist olenemata sellest, kus kõnealune teenusepakkuja asub või kus asuvad tema kliendid liidus; [ME 74]

b) on selleks, et hõlbustada kodanikel ja ettevõtjatel õigus ja võimalus kasutada praktikas oma õigust pääseda juurde konkurentsivõimelistele, turvalistele ja usaldusväärsetele elektroonilise side teenustele, olenemata sellest, kus neid liidus osutatakse, ilma et seda takistaksid piiriülesed piirangud või põhjendamatud lisakulud. [ME 75]

ba) selleks, et luua traadita lairibaside teenuste ühtlustatud raadiospektri jaoks koordineeritum liidu raamistik; [ME 76]

bb) selleks, et tagada liidusiseste rändlusteenuste eest põhjendamatult nõutavate lisatasude järkjärguline kaotamine. [ME 77]

2. Käesoleva määrusega kehtestatakse eelkõige reguleerivad põhimõtted, mille alusel komisjon, elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC) ja riikide ja piirkondade pädevad asutused toimivad oma pädevuse piires koostoimes direktiivide 2002/19/EÜ, 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 2002/22/EÜ sätetega, selleks et [ME 78]

a) tagada lihtsustatud, prognoositavad ja ühtlustatud reguleerivad tingimused kesksete halduslike ja äriliste parameetrite jaoks, sealhulgas seoses võimalike turuanalüüsi alusel kehtestatavate individuaalsete kohustuste proportsionaalsusega; [ME 79]

b) edendada ühtse turu jätkusuutlikku konkurentsi ja liidu üldist konkurentsivõimet ning vähendada vastavalt sektoripõhist turu reguleerimist, kui need eesmärgid on saavutatud; [ME 80]

c) soodustada investeerimist uutesse ja täiustatud suure võimsusega infrastruktuuridesse, mis ning tagada , et need hõlmavad kogu liitu ja mis suudavad vastata vastavad lõppkasutajate kasvavale nõudlusele, olenemata sellest, kus lõppkasutajad liidu territooriumil asuvad, ning selliste infrastruktuuridega seotud innovatsiooni; [ME 81]

d) hõlbustada innovaatiliste ja kvaliteetsete teenuste pakkumist; [ME 82]

e) tagada traadita lairibateenuste jaoks raadiospektri kättesaadavus ja selle tõhus kasutamine innovatsiooni, investeeringute, töökohtade ja lõppkasutajate kasu toetamiseks, olenemata sellest, kas kohaldatakse raadiospektri üldluba või individuaalseid kasutusõigusi; [ME 83]

f) teenida kodanike ja lõppkasutajate huvisid seoses ühenduvusteenustega, edendades investeerimistingimusi, et parandada võrkudele juurdepääsu ja teenustega seotud valikuvõimalusi ja kvaliteeti, lihtsustades liikuvust kõikjal liidus ning sotsiaalset ja territoriaalset kaasatust. [ME 85]

3. Lõikes 2 sätestatud üldiste reguleerivate põhimõtete rakendamise tagamiseks kehtestatakse käesolevas määruses ka vajalikud üksikasjalikud eeskirjad järgmistes valdkondades:

a) ELi ühtne luba Euroopa elektroonilise side ettevõtjatele;

b) reguleerivate tingimuste jätkuv lähendamise seoses riikide reguleerivate asutuste poolt Euroopa elektroonilise side ettevõtjatele kehtestatud parandusmeetmete vajalikkuse ja proportsionaalsusega;

c) teatavate hulgimüügitasandi lairibatoodete ühtlustatud pakkumine liidu tasandil ühtsetel reguleerivatel tingimusel;

d) kooskõlastatud Euroopa raamistik ühtlustatud raadiospektri eraldamiseks traadita lairibaside teenuste jaoks, millega luuakse Euroopa traadita side ala;

e) lõppkasutajate õigusi ja jaemüügiturul tõhusa konkurentsi edendamist käsitlevad ühtlustatud eeskirjad, millega luuakse Euroopa elektroonilise side tarbijate ala;

f) liidusiseste side- ja rändlusteenuste eest põhjendamatult nõutavate lisatasude järkjärguline kaotamine. [ME 85]

3a. Käesoleva määruse sätted ei piira liidu andmekaitsealase õigustiku ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklite 7 ja 8 kohaldamist. [ME 86]

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse direktiivides 2002/19/EÜ, 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ, 2002/22/EÜ ja 2002/77/EÜ sätestatud mõisteid.

Samuti kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „Euroopa elektroonilise side ettevõtja“ – liidus asutatud ettevõtja, kes pakub või kavatseb pakkuda elektroonilise side võrke või teenuseid kas otse või ühe või enama tütarettevõtja kaudu enam kui ühte liikmesriiki ja keda ei saa pidada mõne teise elektroonilise side ettevõtja tütarettevõtjaks; [ME 87]

2) „üldsusele elektroonilist sidet pakkuv ettevõtja“ – ettevõtja, kes pakub üldkasutatavaid elektroonilise side võrke või üldkasutatavaid elektroonilise side teenuseid;

3) „tütarettevõtja“ – ettevõtja, kelle puhul teisel ettevõtjal on otseselt või kaudselt i) õigus kasutada üle poole häältest või ii) õigus nimetada ametisse üle poole nõukogu, juhatuse või ettevõtjat seaduslikult esindava organi liikmetest või iii) õigus juhtida ettevõtja äritegevust; [ME 88]

4) „ELi ühtne luba“ – õigusraamistik, mida kohaldatakse Euroopa elektroonilise side ettevõtja suhtes kõikjal liidus päritoluliikmeriigis välja antud üldloa alusel ja kooskõlas käesoleva määrusega; [ME 89]

5) „päritoluliikmesriik“ – liikmesriik, kus asub Euroopa elektroonilise side ettevõtja peamine tegevuskoht; [ME 90]

6) „peamine tegevuskoht“ – ettevõtja tegevuskoht selles liikmesriigis, kus tehakse peamised otsused liidus elektroonilise side teenuste või võrkude pakkumise ja neisse tehtavate investeeringute kohta; [ME 91]

7) „vastuvõttev liikmesriik“ – liikmesriik, mis ei ole päritoluliikmesriik ja kus Euroopa elektroonilise side ettevõtja pakub elektroonilise side võrke või teenuseid; [ME 92]

8) „traadita lairibaühenduseks kasutatav ühtlustatud raadiospekter“ – raadiospekter, mille kättesaadavust , tõhusust ja tõhusat peamist kasutust käsitlevad tingimused on liidu tasandil ühtlustatud, eelkõige vastavalt määrusele 2002/21/EÜ ning otsuse 676/2002/EÜ alusel, ning mida kasutatakse muude elektroonilise side teenuste jaoks kui ringhääling; [ME 93]

9) „väikese levialaga traadita pääsupunkt“ – traadita võrguühendust võimaldavad väikese võimsuse ja tööulatusega väikeseadmed, mis kasutavad litsentsitud spektrit või litsentsitud ja litsentsivaba spektrit, mis võivad, kuid ei pruugi olla osa üldkasutatavast maapealsest mobiilsidevõrgust ja varustatud ühe või mitme vähese visuaalse mõjuga antenniga ning mille kaudu on üldsusel traadita juurdepääs elektroonilise side võrkudele olenemata sellest, milline on nende võrkude topoloogia; [ME 94]

10) „raadio-kohtvõrk“ (RLAN) – väikese võimsuse ja tööulatusega traadita juurdepääsusüsteem, mille puhul oht tekitada häireid teiste kasutajate poolt vahetus läheduses kasutatavate muude süsteemide töös on väike ja milles kasutatakse ainuõiguseta litsentsivaba spektrit, mille kättesaadavust ja tõhusat kasutust käsitlevad tingimused on kõnealuse eesmärgi jaoks liidu tasandil ühtlustatud; [ME 95]

11) „virtuaalne lairibajuurdepääs“ – sellist liiki hulgitasandi juurdepääs lairibavõrkudele, mis koosneb virtuaalsest juurdepääsulingist kliendi ruumidesse mis tahes juurdepääsuvõrgu arhitektuuri kaudu, välja arvatud füüsiline eraldamine, ja kindlaksmääratud üleandmispunktidele andmeedastuse teenusest ning mis hõlmab konkreetseid võrguelemente, konkreetseid võrgu funktsioone ja IT tugisüsteeme; [ME 96]

12) „tagatud teenusekvaliteediga ühenduvust võimaldav toode“ – toode, mis tehakse kättesaadavaks internetiprotokolli (IP) sidumispunkti kaudu ning mis võimaldab klientidel luua IP-sideühenduse sidumispunkti ning võrgu ühe või mitme kindlaksmääratud otspunkti vahel, samuti võimaldab see kindlaksmääratud tasemega võrgu katkematut jõudlust lõppkasutajatele eriteenuste pakkumiseks teatava tagatud teenusekvaliteediga vastavalt kindlaksmääratud parameetritele; [ME 97]

12a) „võrgu neutraalsus“ – põhimõte, et kogu interneti andmeliiklust koheldakse võrdselt ilma diskrimineerimata, piiramata või segamata, sõltumata selle saatjast, vastuvõtjast, tüübist, sisust, seadmest, teenusest või rakendusest; [ME-d 234 ja 241]

13) „kaugside“ – kõne- või sõnumiteenused, mille sihtkoht on väljaspool kohaliku keskjaama ja piirkondlike tariifide ala, mille määratlemiseks kasutatakse riigi numeratsiooniplaanis sisalduvaid geograafiliste piirkondade suunanumbreid; [ME 98]

14) „internetiühenduse teenus“ – üldkasutatav elektroonilise side teenus, millega pakutakse kooskõlas võrgu neutraalsuse põhimõttega internetiühendust ja selle kaudu ühendust praktiliselt kõigi internetiga ühendatud otspunktide vahel, sõltumata kasutatavast võrgutehnoloogiast või lõppseadmetest ;

15) „eriteenus“ – elektroonilise side teenus või mis tahes muu teenus, mis võimaldab pääseda juurde on optimeeritud konkreetsele sisule, rakendustele või teenustele või nende kombinatsioonile ja mille tehnilisi näitajaid kontrollitakse otspunktide vahel või mis võimaldab saata andmeid kindlaksmääratud arvule osapooltele või otspunktidele või võtta vastu andmeid kindlaksmääratud arvult osapooltelt või otspunktidelt; eriteenust ning mida pakutakse loogiliselt eraldiseisvate vahendite abil ja range juurdepääsukontrolli alusel, mis pakub igas etapis täiustatud kvaliteeti nõudvat funktsionaalsust, ning mida ei turustata ega kasutata laialdaselt internetiühenduse teenust asendava teenusena; [ME-d 235 ja 242]

16) „üldsusele elektroonilist sidet pakkuv vastuvõttev ettevõtja“ – üldsusele elektroonilist sidet pakkuv ettevõtja, kellele telefoninumber või teenus üle antakse; [ME 101]

17) „üldsusele elektroonilist sidet pakkuv üleandev ettevõtja“ – üldsusele elektroonilist sidet pakkuv ettevõtja, kellelt telefoninumber või teenus üle võetakse. [ME 102]

II peatükk

ELi ühtne luba

Artikkel 3

Vabadus pakkuda elektroonilist sidet kõikjal liidus

1. Euroopa Igal elektroonilise side ettevõtjal on õigus pakkuda elektroonilise side võrke ja teenuseid kõikjal liidus ning kasutada nende võrkude ja teenuste pakkumisega seotud õigusi igas liikmesriigis, kus ta tegutseb, ELi ühtse loa alusel ja üksnes tingimusel, et artiklis 4 sätestatud teavitamisnõuded on täidetud. [ME 103]

2. Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti ja ilma et see piiraks määruse (EL) nr 531/2012 kohaldamist, kohaldatakse Euroopa elektroonilise side ettevõtja suhtes igas asjaomases liikmesriigis kehtivaid eeskirju ja tingimusi vastavalt liidu õigusaktidele. [ME 104]

3. Erandina direktiivi 2002/20/EÜ artiklist 12 võib Euroopa elektroonilise side ettevõtja suhtes kohaldada vastuvõtvas liikmesriigis kehtivaid haldustasusid ainult siis, kui ettevõtja elektroonilise side teenuste aastakäive kõnealuses liikmesriigis on üle 0,5 % kogu selle riigi elektroonilise side käibest. Nende tasude kehtestamisel võetakse arvesse üksnes elektroonilise side teenuste käivet asjaomases liikmesriigis. [ME 105]

4. Erandina direktiivi 2002/22/EÜ artikli 13 lõike 1 punktist b võib Euroopa elektroonilise side ettevõtja suhtes kohaldada makse, et jagada universaalteenuse osutamise kohustuste netokulusid vastuvõtvas liikmesriigis ainult siis, kui tema elektroonilise side teenuste aastakäive kõnealuses liikmesriigis on üle 3 % kogu riigi elektroonilise side käibest. Nende maksude kehtestamisel võetakse arvesse üksnes käivet asjaomases liikmesriigis. [ME 106]

5. Objektiivselt samaväärsetes olukordades tuleb eri Liikmesriikide reguleerivatel asutustel kohelda Euroopa reguleerivad asutused kohtlevad elektroonilise side ettevõtteid olenemata nende päritoluliikmesriigist võrreldavates olukordades võrdselt. [ME 107]

6. Kui nende ettevõtjate vahel, kelle hulgas on Euroopa elektroonilise side ettevõtja, tekib vaidlus direktiivide 2002/19/EÜ, 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 2002/22/EÜ, käesoleva määruse või määruse (EL) nr 531/2012 kohaselt vastuvõtvas liikmesriigis kohaldatavate kohustuste üle, võib elektroonilise side Euroopa pakkuja konsulteerida oma päritoluliikmesriigi reguleeriva asutustega, kes võib reguleerimistavade järjepidevuse edendamise huvides esitada arvamuse. Vaidluse lahendamisel võtab vastuvõtva liikmesriigi reguleeriv asutus päritoluliikmesriigi reguleeriva asutuse arvamust võimalikult suurel määral arvesse. [ME 108]

7. Euroopa elektroonilise side ettevõtja, kellel on käesoleva määruse jõustumise kuupäeval õigus pakkuda elektroonilise side võrke ja teenuseid rohkem kui ühes liikmesriigis, esitab artiklis 4 sätestatud teatise hiljemalt 1. juuliks 2016. [ME 109]

Artikkel 4

Teavitamiskord Euroopa elektroonilise side ettevõtjate jaoks

1. Käesoleva määruse kohaselt esitab Euroopa elektroonilise side ettevõtja päritoluliikmesriigi reguleerivale asutusele üheainsa teatise enne tegevuse alustamist vähemalt ühes liikmesriigis.

2. Teatises kinnitatakse elektroonilise side võrkude ja teenuste pakkumist või kavatsust sellega alustada ning sellele lisatakse üksnes järgmine teave:

a) ettevõtja nimi, tema õiguslik seisund ja vorm, registreerimisnumber, koht, kus teenusepakkuja on registreeritud äriregistris või muus samalaadses avalikus registris, peamise tegevuskoha aadress, kontaktisik, pakutavate või pakkumiseks kavandatavate võrkude või teenuste lühikirjeldus ning päritoluliikmesriigi nimi;

b) vastuvõttev liikmesriik või vastuvõtvad liikmesriigid, kus pakutakse või kavatsetakse pakkuda teenuseid ja võrke otse või tütarettevõtjate kaudu, ning viimasel juhul tütarettevõtja nimi, õiguslik seisund ja vorm, aadress, registreerimisnumber, koht, kus teenusepakkuja on registreeritud äriregistris või vastuvõtva liikmesriigi muus samalaadses avalikus registris, iga asjaomase tütarettevõtja kontaktandmed ja vastavad tegevuspiirkonnad. Kui tütarettevõtjat kontrollivad ühiselt kaks või enam elektroonilise side ettevõtjat, kelle peamised tegevuskohad asuvad eri liikmesriikides, nimetab tütarettevõtja, milline emaettevõtjate päritoluliikmesriikide hulgast on käesoleva määruse kohaldamise seisukohast tema asjakohane päritoluriik, ning kõnealuse päritoluliikmesriigi emaettevõtja teavitab sellest vastavalt.

Teatis tuleb esitada päritoluliikmesriigi ja iga vastuvõtva liikmesriigi keel(t)es.

3. Päritoluliikmesriigi reguleerivat asutust tuleb teavitada kõigist muudatustest vastavalt lõikele 2 esitatud teabes ühe kuu jooksul pärast asjaolude muutumist. Kui muudatus, millest tuleb teatada, käsitleb kavatsust pakkuda elektroonilise side võrke või teenuseid vastuvõtvas liikmesriigis, mille kohta ei ole seni teatist esitatud, võib Euroopa elektroonilise side ettevõtja hakata kõnealuses vastuvõtvas liikmesriigis tegutsema pärast teatise esitamist.

4. Käesolevas artiklis sätestatud teavitamiskohustuse täitmata jätmist käsitatakse Euroopa elektroonilise side ettevõtja suhtes päritoluliikmesriigis kehtivate ühiste tingimuste rikkumisena.

5. Päritoluliikmesriigi reguleeriv asutus edastab lõike 2 kohaselt saadud teabe ning lõike 3 kohaselt kõik selles teabes tehtud muudatused asjaomaste vastuvõtvate liikmesriikide reguleerivatele asutustele ning BERECi büroole ühe nädala jooksul pärast sellise teabe või muudatuse saamist.

BERECi büroo haldab avalikkusele kättesaadavat registrit käesoleva määruse kohaselt esitatud teatistest.

6. Euroopa elektroonilise side ettevõtja taotluse korral väljastab päritoluliikmesriigi reguleeriv asutus kooskõlas direktiivi 2002/20/EÜ artikliga 9 kinnituse, milles täpsustatakse, et asjaomase ettevõtja suhtes kohaldatakse ELi ühtset luba.

7. Kui eri liikmesriikides on üks või mitu reguleerivat asutust seisukohal, et lõike 2 kohaselt esitatud teatises või lõike 3 kohaselt esitatud teabe muudatustes nimetatud päritoluliikmesriik ei vasta või ei vasta enam ettevõtja käesoleva määruse kohasele peamisele tegevuskohale, teatatakse sellest komisjonile, põhjendades oma hinnangut. Komisjonile esitatud teabe koopia saadetakse teadmiseks BERECi büroosse. Komisjon annab asjaomasele Euroopa elektroonilise side ettevõtjale ja vaidlustatud päritoluliikmesriigi reguleerivale asutusele võimaluse esitada oma seisukohad ning teeb seejärel otsuse kõnealuse ettevõtja päritoluliikmesriigi kindlaksmääramise kohta vastavalt käesolevale määrusele kolme kuu jooksul pärast seda, kui talle on küsimusest teatatud. [ME 110]

Artikkel 5

Vastavus ELi ühtsele loale

1. Iga asjaomase liikmesriigi reguleeriv asutus kontrollib ja tagab direktiivi 2002/20/EÜ artiklis 10 sätestatud menetlusi rakendava siseriikliku õiguse kohaselt, et Euroopa elektroonilise side ettevõtjad täidavad tema territooriumil kohaldatavaid eeskirju ja tingimusi vastavalt artiklile 3.

2. Vastuvõtva liikmesriigi reguleeriv asutus edastab päritoluliikmesriigi reguleerivale asutusele kogu asjakohase teabe üksikmeetmetest, mis ta on võtnud Euroopa elektroonilise side ettevõtja suhtes, et tagada oma territooriumil kohaldatavate eeskirjade ja tingimuste täitmine vastavalt artiklile 3. [ME 111]

Artikkel 6

Euroopa elektroonilise side ettevõtjate elektroonilise side pakkumise õiguste peatamine ja tühistamine

1. Ainult päritoluliikmesriigi reguleeriv asutus võib peatada või tühistada Euroopa elektroonilise side ettevõtja õigused pakkuda elektroonilise side võrke või teenuseid kõikjal liidus või mõnes selle osas vastavalt siseriiklikele õigusaktidele, millega on rakendatud direktiivi 2002/20/EÜ artikli 10 lõige 5, ilma et see piiraks mis tahes asjaomase liikmesriigi antud spektri või numbrite kasutamise õiguste peatamist või tühistamist käsitlevate meetmete ja vastavalt lõikele 3 võetud ajutiste meetmete kohaldamist.

2. Kui vastuvõtvas liikmesriigis artikli 3 kohaselt kohaldatavate eeskirjade ja tingimuste raske või korduva rikkumise korral ei ole vastuvõtva liikmesriigi reguleeriva asutuse lõikes 5 osutatud eeskirjade ja tingimuste täitmise tagamiseks võetud meetmed andnud tulemusi, teavitab vastuvõttev liikmesriik päritoluliikmesriigi reguleerivat asutust ja taotleb lõikes 1 sätestatud meetmete vastuvõtmist.

3. Kuni päritoluliikmesriigi reguleeriv asutus ei ole teinud lõplikku otsust lõike 2 kohaselt esitatud taotluse kohta, võib vastuvõtva liikmesriigi reguleeriv asutus võtta direktiivi 2002/20/EÜ artikli 10 lõiget 6 rakendava siseriikliku õiguse kohaselt kiireloomulisi ajutisi meetmeid, kui tal on tõendeid tema territooriumil vastavalt artiklile 3 kohaldatavate eeskirjade ja tingimuste rikkumiste kohta. Erandina direktiivi 2002/20/EÜ artikli 10 lõikes 6 seatud kolmekuulisest tähtajast, võivad kõnealused ajutised meetmed kehtida kuni ajani, mil päritoluliikmesriigi reguleeriv asutus võtab vastu lõpliku otsuse.

Komisjoni, BERECit ja päritoluliikmesriigi reguleerivat asutust ning teisi vastuvõtvaid liikmesriike teavitatakse vastuvõetud ajutisest meetmest õigeaegselt.

4. Kui päritoluliikmesriigi reguleeriv asutus kaalub otsuse tegemist Euroopa elektroonilise side ettevõtja õiguste peatamise või tühistamise kohta vastavalt lõikele 1 kas omal algatusel või vastuvõtva liikmesriigi reguleeriva asutuse taotlusel, teatab ta oma kavatsusest iga vastuvõtva liikmesriigi reguleerivale asutusele, keda see otsus puudutab. Vastuvõtva liikmesriigi reguleeriv asutus võib ühe kuu jooksul esitada arvamuse.

5. Võttes võimalikult suurel määral arvesse asjaomaste vastuvõtvate liikmesriikide reguleerivate asutuste arvamust, võtab päritoluliikmesriigi reguleeriv asutus vastu lõpliku otsuse ning teatab sellest nädala jooksul pärast vastuvõtmist komisjonile, BERECile ja nende vastuvõtvate liikmesriikide reguleerivatele asutustele, keda kõnealune otsus puudutab.

6. Kui päritoluliikmesriigi reguleeriv asutus on otsustanud peatada või tühistada Euroopa elektroonilise side ettevõtja õigused vastavalt lõikele 1, võtab asjaomase vastuvõtva liikmesriigi reguleeriv asutus vajalikud meetmed, et Euroopa elektroonilise side ettevõtja ei saaks jätkata tema territooriumil nende teenuste või võrkude pakkumist, mida kõnealune otsus käsitleb. [ME 112]

Artikkel 7

Täitemeetmete tagamise koordineerimine

1. Artikli 6 kohaldamisel võtab päritoluliikmesriigi reguleeriv asutus muus liikmesriigis pakutava või muus liikmesriigis kahju tekitanud elektroonilise side teenuse või võrguga seotud järelevalve- ja täitemeetmeid sama hoolsalt kui siis, kui elektroonilise side teenust või võrku oleks pakutud päritoluliikmesriigis.

2. Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil on võimalik kätte toimetada artiklite 5 ja 6 kohaselt võetud meetmetega seotud õigusdokumente. [ME 113]

III peatükk

Euroopa sisendid

1. jagu

Raadiospektri kasutamise koordineerimine ühtsel turul

Artikkel 8

Reguleerimisala ja üldsätted

1. Käesolevat jagu kohaldatakse traadita lairibaühenduse jaoks ühtlustatud raadiospektrile kooskõlas direktiiviga 2002/21/EÜ, otsusega nr 676/2002/EÜ ja otsusega nr 243/2012/EL . [ME 114]

2. Käesolev jagu ei piira liikmesriikide õigust saada kasu tasudest, mis on kehtestatud raadiospektriressursside optimaalse kasutamise tagamiseks vastavalt direktiivi 2002/20/EÜ artiklile 13, ning korraldada ja kasutada oma spektrit avaliku korra, julgeoleku ja kaitse eesmärkidel või selleks, et kaitsta üldisest huvist lähtuvaid eesmärke, nagu kultuuriline mitmekesisus ja meedia mitmekesisus . [ME 115]

3. Kasutades käesolevas jaos antud volitusi, võtab komisjon võimalikult suurel määral arvesse kõiki komisjoni otsusega 2002/622/EÜ (22) loodud raadiospektripoliitika töörühma (RSPG) esitatud asjakohaseid arvamusi ja kõiki parimaid reguleerimistavasid, aruandeid või juhiseid, mis BEREC on oma pädevusalasse kuuluvate küsimuste kohta välja andnud . [ME 116]

Artikkel 8a

Teatavate raadiosageduste kasutamise individuaalsete õiguste üleandmise ja rentimisega ning nende kestusega seotud aspektide ühtlustamine

1. Ilma et see piiraks direktiivi 2002/21/EÜ või konkurentsieeskirjade kohaldamist ettevõtjate suhtes, kohaldatakse järgmist seoses spektri või selle osade, mis on määratletud otsuse nr 243/2012/EL artikli 6 lõikes 8, kasutusõiguste üleandmise või rentimisega:

a) liikmesriigid teevad kõigi selliste kasutusõiguste kehtivad üksikasjad standardiseeritud elektroonilises vormis avalikult kättesaadavaks;

b) liikmesriigid ei tohi keelduda selliste kasutusõiguste praegustele omanikele üleandmist või rentimist lubamast;

c) punktis b hõlmamata juhtudel võivad liikmesriigid üleandmisest keelduda ainult juhul, kui on tuvastatud, et on olemas selge risk, et uus omanik ei suuda täita kasutusõiguse kehtivaid tingimusi;

d) punktis b hõlmamata juhtudel ei tohi liikmesriigid rentimisest keelduda, kui üleandja on otsustanud jääda vastutavaks kasutusõiguse kehtivate tingimuste täitmise eest.

2. Mis tahes haldustasu, mida on ettevõtjate suhtes kohaldatud seoses spektri üleandmise või rentimise taotluse töötlemisega, katab kokkuvõttes ainult halduskulusid, sh lisaetappe, nagu uue kasutusõiguse väljastamine, mis on taotluse töötlemise jooksul esinenud. Kõiki selliseid tasusid kohaldatakse objektiivsel, läbipaistval ja proportsionaalse viisil, mis minimeerib täiendavaid halduskulusid ja kaasnevaid tasusid. Direktiivi 2002/20/EÜ artikli 12 lõiget 2 kohaldatakse tasude suhtes, mida on käesoleva lõike alusel rakendatud.

3. Kõik spektri kasutusõigused antakse minimaalse kestusega 25 aastat ning kõigil juhtudel kestuseks, mis on investeeringute ja konkurentsi soodustamiseks asjakohane ning tõkestab spektri alakasutust või „varumist“. Liikmesriigid võivad anda tähtajatu kestusega kasutusõiguseid.

4. Liikmesriigid võivad sätestada õiguste proportsionaalse ja mittediskrimineeriva tühistamise, sh 25-aastase minimaalse kestusega õiguste tühistamise, et tagada spektri tõhus kasutamine, muu hulgas spektri haldamise, riikliku julgeoleku, litsentsitingimuste rikkumise, sagedusala ühtlustatud muutmise ja tasude maksmata jätmise tõttu;

5. Kõigi olemasolevate spektri kasutusõiguste kestust pikendatakse 25 aastani alates nende andmise kuupäevast, piiramata muid tingimusi, mis on seotud kasutusõiguse ja tähtajatu kestusega kasutusõigustega.

6. Litsentsi minimaalselt 25-aastane kestus ei tohiks vähendada reguleerivate asutuste võimet anda välja ajutisi litsentse ja teiseste kasutusotstarvetega litsentse ühtlustatud sagedusalas. [ME 117]

Artikkel 9

Raadiospektri kasutamine traadita la