Pärast 15. juuni 2016. aastal avaldatud teist aruannet on Türgist saabunud Kreeka saartele kokku 9 250 inimest, st päevas on saabunud kokku keskmiselt 81 inimest. Kuigi saabunute arv augustis kasvas, on see võrreldes 2015. aasta suvega (2015. aasta juunist septembrini saabus iga päev keskmiselt peaaegu 2 900 inimest) ja ka võrreldes avalduse rakendamise algusele eelnenud kuuga (siis ületas keskmine saabunute arv 1 700 inimest päevas) väiksem. Sellega seoses kujutavad avalduse rakendamise algusest alates registreeritud 11 hukkunut, nii traagiline kui see ka pole, Egeuse merel märkimisväärset langust kõnealuses arvestuses, kuna 2015. aastal kaotas elu kokku 270 inimest.

See pühendumus väljendub käesolevas aruandes kirjeldatud arengutes. Aruandes kirjeldatakse jätkuvat positiivset suundumust ning selgitatakse, milliseid meetmeid on veel vaja võtta, et tõhustada edusamme ja saavutada avalduses eesmärgiks seatud tulemused.

Edusamme on tehtud ka avalduse teiste osade rakendamisel. Loodud on raamistik, mis peaks võimaldama pärast vastuvõetavuse ja varjupaigataotluste põhjendatuse läbivaatamist pagulased sujuvalt Türki tagasi saata. Türgis asuvate Süüria pagulaste ümberasustamise tempo on kiirenenud. 3 miljardi euro suurusest Türgi pagulasrahastust on EL praeguseks kasutusele võtnud 2,2 miljardit eurot.

Avalduse põhieesmärk on lõhkuda inimsmugeldajate ärimudel, mis ekspluateerib rändajaid ja pagulasi, kes oma elu ohtu seades liiguvad ebaseaduslikult Türgist Kreekasse. Avalduse vastuvõtmise järel toimunud piiriületuste ja hukkunute arvu märkimisväärne langus annab tunnistust selle tulemuslikkusest. Kuna piiriületajate Kreekast Türki tagasisaatmine edeneb aeglases tempos ning samal ajal jätkavad mõned isikud piiri ületamist, suurendab see survet Kreeka saartel asuvatele vastuvõturajatistele . Kuigi Kreekasse suunduv pagulasvoog on üldiselt palju väiksem kui enne avalduse vastuvõtmist, tuleb arenguid tähelepanelikult jälgida.

ELi-Türgi avalduse rakendamist käsitlevad komisjoni eduaruanded on järjekindlalt näidanud, et vaatamata mitmetele probleemidele on saavutatud häid tulemusi.

Komisjoni moodustatud sisserändajate teavitamise strateegia töökond on püüdnud leida infokanaleid, mida varjupaigataotlejad ja rändajad teabe saamiseks kasutavad, määrata kindlaks edastatavad sõnumid ja neid levitada. Järgmise aasta alguses on koostöös tuntud meediakonsortsiumiga kavas käivitada keskne reaalajas teabekeskus, mille eesmärk on haarata miljoneid pagulasi üle maailma.

NATO osaleb Egeuse merel teostatava luure, seire ja kohaluure kaudu rahvusvahelistes jõupingutustes, mille eesmärk on piirata ebaseaduslikku kaubandust ja rännet. Frontexi ja NATO operatsioonid hõlmavad varajast hoiatamist ja jälgimistegevust, samuti operatiivteabe vahetamist Kreeka ja Türgi rannikuvalve vahel. Frontex ja NATO mereväe juhatus allkirjastasid 2016. aasta juulis standardse töökorra ning püüavad luua olukorrast ühist pilti. Eesmärk on kasutada NATO tegevust Egeuse merel, et tõsta praegust kõrget avastamise määra veelgi ning kiirendada sisserändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega seonduvate vahejuhtumite, marsruutide ja meetodite kohta käiva teabe vahetamist.

Europol on lähetanud Kreekasse 8 spetsialisti, kes aitavad uurida rändajate ebaseaduslikku üle piiri toimetamist. Lisaks sellele lähetasid liikmesriigid esmase vastuvõtu keskustesse hiljuti 10 külalisametnikku teostama teise astme turvakontrolle. Kuigi kõnealust personali peetakse kehtivate nõuete jaoks piisavaks, tuleb siiski arvestada sellega, et rändevoogude suurenemisel võib tekkida vajadus ka personali suurendada.

Komisjoni ELi koordinaator tagab jätkuvalt igapäevase suhtluse Kreeka ja Türgi ametiasutuste, ELi ametite, rahvusvaheliste organisatsioonide ja teiste liikmesriikidega. ELi ametid osutavad ulatuslikku ja olulist toetust. Kuid nad sõltuvad suurel määral liikmesriikide saadetavatest ekspertidest, ning siin jäävad vajadused pidevalt võimalustele alla. 26. septembri seisuga on Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet kasutanud Kreekas 83 tõlki ja 70 liikmesriikide eksperti, kellest 41 kasutatakse esmase vastuvõtu keskustes. Esmase vastuvõtu keskustesse oleks vaja 100 eksperti ning seega on praegu puudu 59 eksperti, kes toetaksid ELi-Türgi avalduse rakendamist Piirivalve toetamisega seoses on Frontex 25. septembri seisuga kasutanud Kreekas 699 ametnikku, kellest 675 ametnikku on seotud ELi-Türgi avalduse rakendamisega. Sellegipoolest jääb ajavahemikus 2016. aasta septembrist detsembrini ekspertidest puudu. Arvestada tuleb personali suure voolavusega, sest iga ametnike vahetusega läheb oskusteavet kaduma ning vahendeid tuleb suunata koolitusse.

Esimesed otsused apellatsioonikaebuste kohta tehti augusti keskpaigas. Kuid see protsess on olnud aeglane. Kõige värskemate andmete kohaselt on vastuvõetavusmenetlust ja varjupaigataotluste põhjendatust käsitlevate varjupaigateenistuse esimese astme otsuste suhtes esitatud kokku 1 013 apellatsioonikaebust. Siiani esitatud 311 vastuvõetavust käsitlevast apellatsioonikaebusest on kuue puhul teise astme apellatsiooniotsus kinnitanud esimeses astmes tehtud vastuvõetamatuse otsust. 305 teise astme apellatsiooniotsuse puhul lükati esimeses astmes tehtud vastuvõetamatuse otsus ümber. Varjupaigataotluste põhjendatuse kontrollimise osas kinnitas teise astme otsus 40 korral esimese astme negatiivset otsust ning kahel juhul lükati negatiivne otsus ümber.

Kreeka võttis vastu õigusaktid, mille alusel rajati apellatsiooniamet ja uued apellatsioonikomiteed, et vaadata läbi pärast 20. juulit Kreeka varjupaigatalituse esimese astme otsuste suhtes esitatud teise astme apellatsioonikaebused. Kõnealuste komiteede töö on väga oluline, et tagada nõuetekohane varjupaigataotluste hindamine kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste standarditega. Apellatsioonikomiteede käsutusse tuleb anda vahendid, et kiirendada kõnealuste apellatsioonikaebuste läbivaatamist täisvõimsusel, et täita eesmärk töödelda igas kuus ligikaudu 500 juhtumit (100 juhtumit komitee kohta), ning esikohale tuleks seada varjupaigamenetlused Kreeka saartel, mis jäävad ELi-Türgi avalduse raamesse.

Töö jätkub eesmärgiga suurendada saartelt vabatahtlikku tagasipöördumist. ELi abiga on Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni vabatahtliku tagasipöördumise programmi kaudu lahkunud Kreekast alates 1. juunist vabatahtlikult oma päritoluriiki 1 976 rändajat, nendest 230 rändajat Kreeka saartelt. 2016. aastal on programmi kasutanud Kreekas kokku 4 678 rändajat.

Türgi riigipöördekatse järgselt peatus ajutiselt tagasivõtmine ja tagasisaatmine, kuid see taastus septembri alguseks. Kuna saartel ei ole Türgi kontaktametnikke (vaata eespool), on kõnealust tegevust koordineeritud otse Türgi ametiasutuste kaudu.

Kõige rohkem on avalduse alusel tagasisaatmiste tagamist takistanud varjupaigataotluste aeglane töötlemine esimeses astmes Kreeka varjupaigatalituse poolt (seda isegi Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti abiga) ning apellatsioonikaebuste käsitlemine äsjaasutatud Kreeka apellatsiooniametis. Arvukate varjupaigataotluste haldamise tarbeks asjaomaste asutuste loomisel ning töömenetluste väljatöötamisel tehtavaid edusamme on pidurdanud vahendite puudus (sealhulgas puudus Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti intervjueerijatest). Kreeka ametiasutused peavad tegema koheselt täiendavaid jõupingutusi, et suurendada märkimisväärselt ja jätkusuutlikult oma võimekust saata tagasi saabuvaid rändajaid. , Seda peetakse ebaseaduslike rändajate ja ebaseaduslikult üle piiri toimetajate tegevuse peamiseks takistavaks teguriks.

15. juuni 2016. aasta teise aruande järgselt on avalduse raames tagasi saadetud 116 Kreekasse ebaseaduslikult sisenenud isikut, nende seas 22 süürlast. Seega on ELi-Türgi avalduse järgselt Türki tagasi saadetud rändajate koguarv 578. . Tagasisaadetute hulgas oli ka pakistanlasi, alžeerlasi, egiptlasi, marokolasi, jeemenlasi, iraaklasi, liibanonlasi ja palestiinlasi. Tagasisaadetud isikud olid kas saanud negatiivse varjupaigaotsuse (sealhulgas teistkordse negatiivse otsuse), nad olid oma varjupaigataotluse tagasi võtnud või ei olnud varjupaika taotlenudki.

Avalduses nähakse ette, et kõik pärast 20. märtsi Türgist Kreeka saartele saabuvad uued ebaseaduslikud rändajad ja varjupaigataotlejad, kelle varjupaigataotlus on tunnistatud vastuvõetamatuks või põhjendamatuks, saadetakse tagasi. Tagasisaatmismeetmete rakendamisel järgitakse rangelt ELi ja rahvusvahelist õigust ning tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet.

Kreeka ametiasutused on teatanud, et kogu tema territooriumil asub kokku enam kui 60 000 registreeritud rändajat. Ajavahemikus 9. juunist 30. juulini eelregistreeris end varjupaigamenetluse raames 27 592 mandri-Kreekas asuvat rändajat, neist 1 225 olid saatjata alaealised. See oli Kreeka ametiasutuste jaoks märkimisväärne haldusalane ettevõtmine, mida rahastati ELi vahenditest ning millele aitas teadmiste osas kaasa Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet ja Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon.

Kreeka ametiasutused nimetasid ametisse vastuvõtu- ja isikutuvastusteenistuse juhi. Kuid kohalikult tasandil halvab esmase vastuvõtu keskuste juhtimist jätkuvalt suutmatus nimetada ametisse ja saata kohale alalised Kreeka esmase vastuvõtu keskuste koordinaatorid, kuigi seda oleks pidanud tegema juba 2016. aasta alguses. Seda on vaja aga kiiremas korras teha, et tagada esmase vastuvõtu keskuste üldine juhtimine, ning julgeolekukaalutlustel. Täiel määral ELi-Türgi avaldust arvesse võttes tuleks prioriteedina ametlikult vastu võtta ka esmase vastuvõtu keskuste uus standardne töökord.

Stabiilne, kuigi märgatavalt vähenenud saabujate voog ning tagasisaatmiste aeglane tempo on pannud saarte vastuvõtusuutlikkuse üha kasvava surve alla. Seetõttu on Kreeka esmase vastuvõtu keskused üha rohkem ülerahvastatud, tekitades keerulisi ja mõnikord ohtlikke olukordi nagu näiteks hiljutine tulekahju Lesbose saarel. 27. septembri seisuga oli saartel asuvate rändajate koguarvuks 13 863, mis on märkimisväärselt rohkem kui saarte vastuvõtusuutlikkus, milleks on ainult 7 450 inimest.

Türgis on õiguslikud arengud hõlmanud töölubasid käsitlevate eeskirjade kohaldamist, mille tulemusena on tööloa taotluse esitanud 10 584 Süüria kodanikku. Üle 8 000 neist on siiani heaks kiidetud, mis on juba kaks korda rohkem kui sama näitaja kogu 2015. aasta jooksul.

Uued apellatsioonikomiteed on siiani teinud saartega seotud juhtumite puhul vähemalt 35 otsust – kolm vastuvõetavuse ja 32 varjupaigataotluste põhjendatuse kohta. Üks apellatsioonikomiteede loomist käsitlevat otsust apelleerida sooviv süürlane on esitanud Kreeka Riiginõukogule kõrgema astme apellatsioonikaebuse.

ELi ümberasustamisrühm, mis tegutseb komisjoni ELi Ankara delegatsiooni raames, koordineerib ja toetab jätkuvalt liikmesriikide operatsioone ja suhteid Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni, ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Türgi Rändehalduse Peadirektoraadiga. Kõik osapooled on teinud koostööd, et kõrvaldada protsessi käigus tekkida võivad tehnilised probleemid, mis võivad ümberasustamisprotsessi aeglustada ning mõjutada ELi ümberasustatud pagulaste koguarvu. Ühtne intervjueerimiskeskus Ankaras lihtsustab ümberasustamiskandidaatidest süürlaste intervjueerimist.

Avalduse rakendamise toetamiseks esitas komisjon 2016. aasta märtsis ettepaneku lubada liikmesriikidel täita seni jaotamata 54 000 pagulasega seotud ümberpaigutamiskohustused praegu Türgis asuvate, selgelt rahvusvahelist kaitset vajavate Süüria kodanike vastuvõtmise teel, kasutades selleks ümberasustamist või seadusliku vastuvõtmise muid vorme. Ettepanekuga nähakse ka ette, et liikmesriigid, kes seda võimalust kasutavad, saavad iga Türgi territooriumilt seaduslikult vastu võetud Süüria kodaniku eest ühekordselt 6 500 eurot . Euroopa Parlamendi 15. septembril 2016 esitatud arvamuse järel on nõukogu valmis ettepaneku vastu võtma.

Liikmesriigid on valmis läbi viima täiendavaid ümberasustamisi. 2. septembril esitasid Türgi ametiasutused ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametile loetelu 5 700 võimalikust ümberasustatavast Süüria pagulasest (kuigi kõiki toimikuid ei kasutata näiteks korduste või võimalike loobumiste tõttu). ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet loodab esitada esimesed 300 juhtumit liikmesriikidele septembri lõpuks. Türgi ametiasutustele on selgitatud uute ümberasustamise kandidaatide pideva esitamise tähtsust ning türklased vastasid, et tegelevad järgmise, umbes 5 000 süürlast hõlmava nimekirja koostamisega.

Viimaste andmete kohaselt on 26. septembri seisuga 1:1 ümberasustamisraamistiku raames ELi ümber asustatud 1 614 süürlast. Kõnealuse raamistiku alusel asustab EL iga süürlase kohta, kelle Türgi võtab Kreeka saartelt tagasi, ühe süürlase Türgist ümber ELi. Neist on 15. juuni 2016. aasta teise aruande avaldamise järel Türgist 12 liikmesriiki (Belgia, Eesti, Hispaania, Itaalia, Leedu, Läti, Madalmaad, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa ja Soome) ümber asustatud kokku 1 103 süürlast. Sellega ulatub ümberasustamisraamistikus osalevate liikmesriikide arv 13-ni. Kuigi ümberasustamine juuli keskpaigas riigipöördkatse tõttu katkes, jätkus see uuesti augustis. Vajalikud menetlused läbinud ja ümberasustamist ootavate isikute arv on 509. Selle tulemusena on ümberasustamise tempo võrreldes Kreeka saartelt tagasisaatmistega märkimisväärselt kiirenenud. Ning sellel tempol ei tohi lasta raugeda.

Komisjon on pärast 15. juuni 2016. aasta teise aruande avaldamist eraldanud Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi raames Kreeka vastuvõtusuutlikkuse parandamiseks ning rändajate ja pagulaste abistamiseks enam kui 90 miljonit eurot. Kõnealune hiljutine hädaabi anti lisaks juba eelnevalt eraldatud erakorralistele vahenditele: alates 2015. aasta algusest on kõnealuste ELi rahastamisvahendite kaudu eraldatud meetmete võtmiseks Kreekas ligikaudu 352 miljonit eurot. Kreekale on ajavahemikuks 2014–2020 riiklike programmide kaudu eraldatud 509 miljoni eurot. Neid programme vaadatakse praegu uuesti läbi, et kohandada neid paremini Kreeka praegustele vajadustele. Hiljuti loodud ELi erakorralise toetuse rahastamisvahendi kaudu eraldatakse suures mahus ELi vahendeid (ligikaudu 198 miljonit eurot) humanitaarpartneritele. Kõnealuse toetuse eesmärk on katta rändajate ja pagulaste põhilisi humanitaarvajadusi, sealhulgas peavari, kanalisatsioon ning talongisüsteem toidu ja muude vajalike kaupade hankimiseks. Abi hõlmab spetsiaalset laste haridustoetust ja toetust saatjata alaealistele.

Kui standardses töökorras on kokku lepitud, tuleks hinnata, kas on täidetud tingimused kõnealuse kava rakendamise käivitamiseks. ELi-Türgi avalduses sätestatakse, et kava käivitatakse siis, kui Türgi ja ELi vahelised ebaseaduslikud piiriületused on lõppemas või on vähemalt oluliselt ja püsivalt vähenenud. Kava käivitamine parandaks avalduse rakendamist, andes süürlastele ebaseadusliku ELi rändamise asemel turvalise ja seadusliku alternatiivi.

Seetõttu on oluline olukorda jätkuvalt jälgida ning võtta ennetavaid meetmeid. Türgi ametiasutuste ja nende ELis asuvate partnerite vahelise sidepidamise ja teabevahetuse tõhustamine on esile kerkivate ohtude kõrvaldamisel olulise tähtsusega. ELis on võetud meetmeid haavatavate piiride kaitseks. Näiteks pärast Bulgaaria ametiasutuste taotlust saada täiendavat toetust, on Frontex hakanud järk-järgult suurendama oma kohalolekut Bulgaaria piiridel Türgiga (ja ka Serbiaga). 26. septembri seisuga on Bulgaarias hõivatud 177 eksperti, kuid sellegipoolest on neist veel suur puudus, kuna kokku lepiti 345 eksperdi kaasamises. Komisjon kutsub jätkuvalt kõiki liikmesriike üles osalema Frontexi üleskutsete täitmises. Lisaks sellele eraldas komisjon hiljuti Bulgaariale 108 miljonit eurot hädaabi piirivalve tugevdamiseks ja rände haldamise parandamiseks riigi välispiiril Türgi, Serbia ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga. Läbivaatamisel on Bulgaaria taotlused täiendava hädaabi saamiseks kuni 52 miljoni euro ulatuses. Euroopa piiri- ja rannikuvalve peatne käivitamine peaks oluliselt toetama ELi välispiiri kaitse tõhusust ja järjepidevust.

Jõupingutused kontrollida Egeuse merel rändevooge ei ole siiani kaasa toonud alternatiivsete Türgist lähtuvate marsruutide teket. Asjaolu, et liikmesriikidesse nagu Austria ja Saksamaa saabub jätkuvalt märkimisväärsel hulgal rändajaid, näitab, et inimestel on jätkuvalt võimalik Türgist lahkuda. Mõned laevad on ette võtnud pikema reisi teistesse liikmesriikidesse: aruandlusperioodil jõudis Itaaliasse 24 Türgist lahkunud laeva. Maismaal on tuvastatud ebaseaduslike piiriületuste arvu kasvu Türgi maismaapiiril Bulgaaria ja Kreekaga.

tõhus õigusalane koostöö kriminaalasjades kõigi ELi liikmesriikidega;

ELi-Türgi tagasivõtulepingu kõigi sätete rakendamine.

Komisjon on julgustanud Türgit täitma võimalikult kiiresti kõik viisanõude kaotamise tegevuskava seni täitamata kohustused. Komisjon ja Türgi on jätkanud lahenduste leidmiseks kaasavat dialoogi, hõlmates õiguslikke ja menetluslikke muudatusi, mis on vajalikud kõigi täitmata kohustuste täitmiseks.

Samaaegselt jätkusid arutelud kaasseadusandjate vahel komisjoni ettepaneku üle tugevdada kõigi viisanõudest vabastatud riikide kodanike viisavaba reisimise peatamise kehtivat korda.

7. Türgi pagulasrahastu

15. juuni 2016. aasta teise aruande järel on rahastu raames nii humanitaar- kui muu abina eraldatud aastateks 2016–2017 kokku 2,239 miljardit eurot. See moodustab suure osa 3 miljardi euro suurusest kogusummast. Eraldatud vahenditest ulatub lepingutega kaetud osa juba 1,252 miljardi euroni. Eraldatud vahendite osas teeb komisjon jõupingutusi, et kiirendada rahastust väljamakseid, mis praeguseks ulatuvad 467 miljoni euroni.

15. juuni 2016. aasta aruande avaldamise järel on komisjon jätkanud jõupingutusi, et rahuldada pagulaste ja Türgi vastuvõtvate kogukondade kõige pakilisemaid vajadusi.

Rahastu humanitaarabi rahastamispaketi raames on siiani eraldatud 595 miljonit eurot, millest 512 on lepingutega kaetud. Sellest 407 miljonit eurot on välja makstud. Juunis avaldas komisjon humanitaarabi rakenduskava. Kava kohaselt on lisaks juuli lõpuks lepingutega kaetud 74 miljonile eurole, mis olid mõeldud tegevuse laiendamiseks kaitse, talveks valmistumise, tervishoiu ja hariduse valdkonnas, sõlmitud 348 miljoni euro suurune leping Maailma Toiduprogrammiga, kes hakkab koostöös Türgi organisatsioonidega rakendama ELi kõigi aegade suurimat humanitaarprogrammi „Hädaolukorra sotsiaalne turvavõrk“. Programmi raames jaotatakse elektroonilisi kaarte kuni miljonile kõige haavatavamas olukorras olevale pagulasele, et katta kõige põhilisemaid toidu, peavarju ja haridusega seotud vajadusi prognoositavate, igakuiste lisamaksetega. Tegemist on kulutõhusa ja tulemusliku süsteemiga, mis aitab säilitada asjaomaste isikute väärikust. Nimetatud programmi rakendamine on kõnealuse valdkonna järgmiste kuude kõige olulisemaks prioriteediks koos talveks valmistumise, kaitse ning informaalse hariduse ja tervishoiuga.

Muu abi rahastamispaketi raames kiitis komisjon 2016. aasta juulis heaks hariduse, tervishoiu, munitsipaaltaristu ja sotsiaal-majandusliku toetuse erimeetme Türgis asuvate pagulaste toetuseks, eraldades kokku 1,415 miljardit eurot. Türgi tervishoiuministeeriumi ja Türgi rahvusliku hariduse ministeeriumiga on sõlmitud kaks olulist lepingut kokku 600 miljoni euro ulatuses. Nendega avatakse pagulastele püsiv juurdepääs haridusele ja tervishoiuteenustele. Need lepingud on täienduseks kahele augustis sõlmitud lepingule: 60 miljoni euro suuruse väärtusega otseleping Türgi rändehalduse peadirektoraadiga, et toetada rändajaid Kreekast Türgisse naasmisel, ning 20 miljoni euro väärtusega leping Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooniga, et arendada Türgi rannikuvalve otsingu- ja päästeoperatsioonide suutlikkust (vt eespool). Järgmise paari kuu jooksul allkirjastatakse uusi projekte, millega aidatakse ehitada koole, haiglaid ja arendada kommunaalteenuseid Kokku on muuks kui humanitaarabiks eraldatud seni ligikaudu 1,6 miljardit eurot, millest 740 miljonit on lepingutega kaetud. 60 miljonit eurot on juba välja makstud. Tervishoidu ja haridust hõlmavate uute lepingute ettemaksetega tõuseb see summa oktoobri lõpuks 240 miljoni euroni. Järgmised sammud hõlmavad ettevalmistusi rahvusvaheliste finantsasutustega sõlmitavate mitmete delegeerimiskokkulepete katmiseks lepingutega , et toetada munitsipaal- ja sotsiaaltaristut, samuti Süüria kriisile reageerimiseks loodud ELi piirkondliku usaldusfondi raames altpoolt algatatud projekte uutes valdkondades, nagu pagulaste parem juurdepääs kõrgharidusele, kutseõppele ja tööturule.

Peamised valupunktid ja järgmised sammud Kõigi kavandatud programmide kiire menetlemise tagamine; nende tõhusa ja rahaliselt usaldusväärse teostamise tagamine täielikus koostööd Türgi ametiasutustega.

8. Tolliliidu moderniseerimine