ET Euroopa Liidu Teataja C 198/1

Üheksas aastaaruanne nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeetme (mis käsitleb Euroopa Liidu osalemist väike- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses (2002/589/ÜVJP)) rakendamise kohta

(2010/C 000/01)

SISSEJUHATUS

Euroopa Liit jätkas 2009. aastal väike- ja kergrelvade küsimuse tõstatamist kõikidel rahvusvahelistel foorumitel ja poliitilises dialoogis, mida peeti asjakohaste rahvusvaheliste vahendite raames, nagu väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitlev ÜRO 2001. aasta tegevusprogramm.

Kooskõlas 2008. aasta detsembris vastu võetud nõukogu järeldustega väike- ja kergrelvi käsitleva elemendi lisamise kohta ELi ja kolmandate riikide vahelistesse lepingutesse, peeti 2009. aastal mitmeid läbirääkimisi, sealhulgas väike- ja kergrelvade klausli osas. Sellega seoses kiideti väike- ja kergrelvi käsitlev element heaks Hiina, Iraagi, Liibüa ja Lõuna-Koreaga sõlmitud lepingutes.

EL jätkas kolmandate riikide ning rahvusvaheliste- ja piirkondlike organisatsioonide toetamist nende võitluses väike- ja kergrelvade destabiliseeriva varumise vastu. See hõlmas mitme ühismeetme ja nõukogu otsuse raames käivitatud projektide rakendamist, abi osutamist arengu- ja koostöövahendite kaudu ning ELi liikmesriikide poolt riigisiseselt toetatud projektide elluviimist.

EL jätkas 2009. aastal osalemist relvakaubanduslepingu protsessis. Kõik ELi liikmesriigid toetasid hääletusel ÜRO Peaassamblee 2009. aasta resolutsiooni relvakaubanduslepingu kohta, millega kutsuti 2012. aastaks kokku rahvusvaheline konverents, mis hakkab pidama relvakaubanduslepingu alaseid läbirääkimisi. Samuti jätkas EL kolmandate riikide kaasamist sellesse protsessi ja innustas neid jätkuvalt kõnealust protsessi toetama, kasutades sealhulgas nõukogu otsuse 2009/42/ÜVJP (millega edendatakse relvakaubanduslepingu sõlmimiseni viivat protsessi kolmandates riikides) rakendamist ja korraldades 2009. aastal viis piirkondlikku seminari.

Euroopa Ülemkogu 15.–16. detsembri 2005. aasta kohtumisel vastu võetud väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseaduslikku varumist ja salakaubaveo vastast võitlust käsitlev ELi strateegia kujutab endast jätkuvalt strateegilist juhendit tegevuste jaoks, mida EL ja tema liikmesriigid teostavad väike- ja kergrelvade valdkonnas mitmete kättesaadavate vahendite kaudu.

Käesolev aruanne on koostatud osana nõukogu ühismeetme 2002/589/ÜVJP rakendamisest. Aruanne hõlmab 2009. aastal teostatud tegevusi ning koosneb kolmest osast ja lisast:

— I osa käsitleb liikmesriikide siseriiklikke jõupingutusi väike- ja kergrelvadega seotud probleemide lahendamisel;

— II osa käsitleb rahvusvahelisi rakendusalaseid jõupingutusi;

— III osa käsitleb osalemist rahvusvaheliste organisatsioonide töös ja piirkondlikes meetmetes tavarelvastuse, eriti väike- ja kergrelvade valdkonnas;

— lisas esitatakse ELi liikmesriikide väike- ja kergrelvade valdkonna kontaktpunktide nimekiri.

I. RIIKIDE RAKENDUSALASED JÕUPINGUTUSED 2009. AASTAL

EL võttis 8. detsembril 2008. aastal vastu ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP. Selle õiguslikult siduva akti vastuvõtmine näitab, et ELi relvaekspordi toimimisjuhendi läbivaatamine on ametlikult edukalt lõpule viidud ning seega saab läbitud veel üks etapp ELi ekspordikontrolli standardite parandamisel. Ühine seisukoht on olulisel määral ajakohastatud ja täiendatud dokument, mis asendab toimimisjuhendi. See sisaldab mitmeid uusi elemente, mis süvendavad ja laiendavad selle kohaldamisala. Nende elementide hulka kuulub kontrolli laiendamine vahendustegevusele, transiiditehingutele ja tehnoloogia immateriaalsele võõrandamisele ning samuti karmimate menetluste rakendamine, et ühtlustada liikmesriikide ekspordipoliitikat. Tunnistades sõjatehnoloogiat ja -varustust eksportivate riikide erilist vastutust, on liikmesriigid taas väljendanud oma kindlat soovi tõkestada sellise sõjatehnoloogia ja -varustuse eksporti, mida võidakse kasutada ebasoovitavatel eesmärkidel, nagu siserepressioonideks või rahvusvaheliseks agressiooniks või mille kasutamine põhjustaks piirkondlikku ebastabiilsust.

I.A. Haldus- ja õiguskaitseasutuste vaheline koostöö, koordineerimine ja teabevahetus

Järgnevalt on esitatud ELi liikmesriikide poolt 2009. aastal tehtud siseriiklikud jõupingutused, mille eesmärk on tugevdada koostööd siseriiklike haldus- ja õiguskaitseasutuste vahel, mis vastutavad väike- ja kergrelvade salakaubandusest ja nende liigsetest varudest tulenevate riskide käsitlemise eest.

AUSTRIA

Austria on veelgi tugevdanud haldus- ja õiguskaitseasutuste vahelist koostööd, koordineerimist ja teabevahetust. 2009. aasta jooksul toimusid ministrite kohtumised Euroopa asjade ja rahvusvaheliste suhete ministeeriumi, siseministeeriumi, majandus- ja tööministeeriumi ning kaitseministeeriumi vahel.

BULGAARIA

Bulgaaria on täiendavalt tõhustanud institutsioonidevahelist koostööd, koordineerimist ja teabevahetust, et võidelda väike- ja kergrelvade varumise ja levikuga ning tõkestada salakaubandust.

TŠEHHI VABARIIK

Vastavalt seadusele nr 122/1997 Coll. (muudetud redaktsioonis), mis käsitleb Tšehhi Vabariigi ministeeriumite ja keskasutuste süsteemi, kuulub kontroll ja järelevalve relvade ja laskemoona, relvakaubanduse, relvade võõrandamise, vahendamise ja litsentsimise üle ning asjakohaste seaduste, lepingute, konventsioonide, määruste ja eeskirjade järgimise üle järgmiste institutsioonide pädevusse:

siseministeerium

tööstus- ja kaubandusministeerium

kaitseministeerium

tolliamet

Välisministeerium on koordinaator ja riiklik kontaktpunkt suhtlemisel välisriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega küsimustes, mis seonduvad väike- ja kergrelvadega ning Tšehhi Vabariigi rahvusvaheliste kohustustega.

KÜPROS

Küprose politsei peakorteri juurde asutati riiklik relvaarhiiv ning arvutiandmebaas lihtsustab väike- ja kergrelvade alast teabevahetust teiste pädevate ametiasutustega ELis, piirkondlike organisatsioonide ja kolmandate riikidega.

TAANI

Üldine süsteem Taanis

Taani justiitsministeerium rakendab relvi ja lõhkeaineid reguleerivaid Taani õigusakte, sealhulgas ka väike- ja kergrelvi käsitlevaid norme.

Vastavalt relvi- ja lõhkeaineid käsitlevate Taani õigusaktide sätetele ei või relvi ja laskemoona importida, toota, omandada, omada või kanda ilma justiitsministri väljaantud loata või ministri poolt selliste lubade andmiseks volitatud isiku loata.

Õigusaktidega sätestatakse samuti, et mis tahes relvi või lõhkeaineid, sealhulgas laskemoona ei või eksportida ilma justiitsministri eriloata. See säte hõlmab ka väike- ja kergrelvi.

Justiitsminister on andnud kohalikele politseipiirkondadele volitused anda välja teatavaid eespool nimetatud relvalube väike- ja kergrelvade kohta (tulirelvade omamine jne).

Andmebaasid ja registrid

Taani politsei on loonud elektroonse keskandmebaasi (politsei relvaregister), millesse kantakse tulirelva relvaloa saamiseks esitatud avalduste alusel kõik isikud, kellele on antud luba tulirelva omamiseks, ning registreeritakse kõik sileraudsete haavlipüsside jne ostud. Register sisaldab andmeid ka kaotsiläinud ja varastatud relvade kohta.

Politsei relvaregister sisaldab kogu asjakohast teavet, sealhulgas relva kategooria ja liigi, tootja, mudeli, märgistuse (number), kaliibri ja eritunnuste kohta. Igale relvale antakse registreerimisel spetsiaalne ID-number. Politsei võib anda korralduse relva märgistamiseks ID-numbriga, kui tootja ei ole relva märgistanud. Register sisaldab ka varasemat teavet, mis võimaldab saada andmeid relva eelmiste omanike kohta.

Kaotatud tulirelvi jne käsitlev teave edastatakse ka Schengeni infosüsteemile (SIS).

Kõik vintpüsse kasutavad Taani ühendused on lisaks kohustatud looma oma relvaregistri, mis peab sisaldama teavet kõikide ühendusele ja selle liikmetele kuuluvate tulirelvade kohta.

Lisaks peavad kõik relvakauplemise luba omavad ettevõtjad pidama registrit ning politseilt saadud konkreetsete juhiste kohaselt korrapäraselt teavitama politsei relvaregistrit enda poolt ostetud ja müüdud relvadest.

EESTI

Eesti tugevdas 2009. aastal täiendavalt asjakohaste ministeeriumite ja valitsusasutuste vahelist koostööd, koordineerimist ja teabevahetust. Välisministeeriumi egiidi all toimusid kohtumised välis-, kaitse-, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, kaitsepolitseiameti, maksu- ja tolliameti ning politseiameti esindajate vahel, et käsitleda küsimusi, mis seonduvad ekspordikontrolliga ning kehtivate õigusaktide asjakohasuse järelevalve ja hindamisega, ning et teha kindlaks relvade, sõjaväevarustuse ja kahesuguse kasutusega kaupade võõrandamist käsitlevad sätted, mis on iganenud või muutunud ebaolulisteks. Lisaks korraldati 2009. aasta novembris välisministeeriumis ekspordikontrolli alase teadlikkuse suurendamise ühepäevane seminar (millel keskenduti ka väike- ja kergrelvadele). Ürituse eesmärk oli suurendada kodanikuühiskonna- ja valitsusväliste organisatsioonide ning erinevate sektorite ja tootjate teadlikkust.

SOOME

Väike- ja kergrelvade ekspertide riiklik koordineerimisrühm jätkas 2009. aastal oma tööd. Koordineerimisrühm koosneb relvakontrolli, desarmeerimise ning väike- ja kergrelvade leviku tõkestamisega tegelevate ministeeriumide esindajatest ning kõnealuse küsimusega tegelevate riigi valitsusväliste organisatsioonide esindajatest. Koordineerimisrühm arutab muu hulgas Soome poliitikat seoses väike- ja kergrelvadega ning riiklike, piirkondlike ja ülemaailmsete sätete ja eeskirjade rakendamist ning kahepoolse abi osutamist väike- ja kergrelvade alastele projektidele.

Soome politsei ülemjuhatus eraldati siseministeeriumist ja 1. jaanuaril 2010 asutati riiklik politseiamet. Politseiametile anti üle ülesanded, mis puudutavad tulirelvade tsiviilkäibesse lubamist ning tulirelvaseaduse rakendamise üldist järelevalvet.

Tulirelvaseaduse rakendamise üldine järelevalve kuulub siseministeeriumi pädevusse. Politsei kontrollib seaduse täitmist. Piirivalveamet ja tolliamet kontrollivad seaduse täitmist oma pädevusvaldkonnas.

Konfiskeeritud või vabatahtlikult riigile üle antud väike- ja kergrelvad kuuluvad hävitamisele, kui neid ei anta üle riigiasutuste kollektsioonidesse. Väike- ja kergrelvasid hävitab politsei, kes lõikab relvad väikesteks tükkideks. 2009. aastal hävitati kokku 6 338 tulirelva, mis moodustas 97 % konfiskeeritud või vabatahtlikult riigile üle antud tulirelvade koguarvust.

SAKSAMAA

Väike- ja kergrelvade ning sealhulgas nende laskemoona destabiliseerivast varumisest ja levikust tulenev oht rahule, julgeolekule ja arengule on endiselt väga murettekitav. Saksamaa on kindlalt otsustanud väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona destabiliseeriva hankimise ja leviku tõkestamiseks ja selle lõpetamisele kaasaaitamiseks rakendada kõikehõlmavat lähenemisviisi. Nende eesmärkide poole püüdlemisel juhindub Saksamaa kui Euroopa Liidu liikmesriik väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastase võitluse ELi strateegiast, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 15.–16. detsembril 2005.

Välisministeerium korraldas regulaarselt väike- ja kergrelvaküsimuste riikliku koordineerimisrühma koosolekuid. Nendel koosolekutel kohtuvad ministeeriumide, haldusasutuste, sõjalise kasutusega relvade kontrolliüksuse ning valitsusväliste organisatsioonide relva- ja ekspordikontrolli eksperdid, et arutada väike- ja kergrelvadega, sealhulgas nende laskemoonaga seotud küsimusi. Rühm arutab muu hulgas Saksamaa poliitikat seoses väike- ja kergrelvade käsitlemisega rahvusvahelistel ja piirkondlikel foorumitel, mitmepoolse ja kahepoolse abi küsimusi ning samuti riiklike, piirkondlike ja ülemaailmsete sätete ja eeskirjade rakendamist. Koosolekuid juhatab välisministeeriumi esindaja.

Riiklikul tasandil tehti mitmeid haldusorganite ja õiguskaitseasutuste koostöö alaseid algatusi. Algatused hõlmasid hiljuti jõustunud õigusakte, samuti olemasolevate õigusaktide tegeliku toimimise läbivaatamist. Koolitus oli sellise tegevuse regulaarne osa. 2009. aastal hõlmasid need algatused eelkõige järgmist:

Saksamaa on astunud konkreetseid samme rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastast ÜRO konventsiooni täiendava tulirelvade, nende osade, komponentide ja laskemoona ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse vastu suunatud ÜRO protokolli ning ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset avastamist ja jälgimist võimaldava rahvusvahelise vahendi sätete rakendamiseks. Sellest tingitud relvaseaduse muudatustega laiendatakse relvade märgistamise ja registripidamise kohustust ka relvade olulistele osadele ning selle tulemusel lihtsustub relvade päritolu kindlakstegemine rahvusvahelisel tasandil.

KREEKA

Kreeka kodanikukaitseministeeriumi ja politsei prioriteediks on võitlus väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastu. Nimetatud salakaubaveo vähendamiseks, kui mitte likvideerimiseks, ning kodanike turvatunde tagamiseks võetakse kõik võimalikud meetmed.

2009. aastaks kehtestati kuritegevuse vastu võitlemist käsitleva poliitika raames eesmärk suurendada ebaseaduslikult omatavate ja kaubeldavate väike- ja kergrelvade konfiskeerimist ning selleks töötasid pädevad politseiasutused välja eriotstarbelised tegevuskavad. Jõupingutused on suunatud kahele valdkonnale:

1) kontroll relvade seadusliku kaubanduse iga etapi (import, kaubandus, omamine ja kasutamine) üle;

2) kontrolli tõhustamine koostöös teiste pädevate asutustega, eesmärgiga leida ja konfiskeerida ebaseaduslikult imporditavaid, kaubeldavaid, omatavaid ja kasutatavaid väike- ja kergrelvi.

a) Meetmed seadusliku väike- ja kergrelvadega kauplemise kontrollimiseks

Meie agentuur haldab elektroonset andmebaasi, mis on teabevahetuse riiklik keskasutus ning mis on suuteline otse vastu võtma ja edastama teavet kõigi seaduslikult kaubeldud ja seaduslikus omandis olevate relvade kohta. Andmebaasi ajakohastatakse pidevalt, et kajastada kõiki muutusi relvade omandistaatuses. Kõik kaotsiläinud relvad (kaotatud, varastatud, väljapetetud, tagaotsitavad relvad) sisestatakse sellesse andmebaasi, et need konfiskeerida või kasutada neid tõenditena kriminaalmenetluses ning et neid oleks võimalik identifitseerida nende leidmise korral.

See andmebaas annab iga relva kohta ajaloolist teavet alates selle importimisest kuni selle seadusliku lõppvaldajani (relvaregister). Lisaks lihtsustab andmebaas väike- ja kergrelvade alast teabevahetust teiste Kreeka ja välisriikide ametiasutustega. Iga seadusliku relvakaubandusega tegeleva ettevõtja jaoks on kindlaks määratud igakuiste kontrollide miinimumarv. Sellist teavet võrreldakse meie agentuuri elektroonilisse andmebaasi sisestatud andmetega.

— Rangelt järgitakse kohaldatava seaduse nr 2168/1993 ning asjakohaste ministri otsuste sätteid. Need moodustavad Kreeka peamise reguleeriva raamistiku, millega reguleeritakse relvadega seotud küsimusi. Kõnealune seadus on ühtlustatud direktiiviga 91/477/EMÜ ja Schengeni konventsiooniga ning sisaldab mõnel juhul isegi rangemaid sätteid (seaduse 2168/1993 artikkel 15 ning karistusseadustiku artikkel 272, mida on muudetud seadusega 2928/2001).

— Väike- ja kergrelvade seaduslik kaubandus Kreekas (import, eksport, kaubandus ja transiit) eeldab eriluba, mille pädev asutus väljastab vastavalt seaduse nr 2168/1993 sätetele.

— Siseriiklike asutuste (sadama- ja tolliasutused, erikontrolli agentuur) ja sõjaväeorganite vaheline koostöö on väga hea ning mõlemad vahetavad teavet nende riikide pädevate asutustega, kust Kreekasse relvi imporditakse või kust on pärit Kreekat transiidina läbivad relvad.

b) Meetmed väike- ja kergrelvade salakaubaveo kontrollimiseks

— Kuna kahepoolne koostöö piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil on vältimatu, et vältida ja tõkestada relvade ühest riigist teise toimuvat salakaubavedu, on Kreeka sõlminud politseikoostöö lepingud oma naaberriikidega ning osaleb rahvusvaheliste, piirkondlike ja kahepoolsete organisatsioonide (Aadria mere – Joonia mere algatus, Kagu-Euroopa koostööalgatus, EUROPOL – INTERPOL) töös.

— Riiki sisenevaid sõidukeid ja isikuid kontrollitakse kindlaksmääratud sisenemispunktides.

— Pidevalt viiakse läbi kontrolle mere- ja maapiiridel (koostöös sadamaasutustega), et vältida relvade ebaseaduslikku sissevedu Kreekasse ebaseaduslikult sisenevate isikute poolt.

— Avastatud juhtumeid uuritakse põhjalikult, et tuvastada ja lõhkuda võrgustikud, mis võivad tegeleda ebaseadusliku väike- ja kergrelvadega kauplemisega.

— Relvakaubanduse ning relvade omamise ja kasutamisega seonduvate tõsiste probleemide korral võetakse erimeetmeid koostöös kohalike kogukondade ja asutustega.

UNGARI

Ungari on täiendavalt tõhustanud institutsioonidevahelist koostööd, koordineerimist ja teabevahetust, et võidelda väike- ja kergrelvade hankimise ja levikuga ning et tõkestada salakaubandust. 2009. aastal toimusid välisministeeriumi, kaitseministeeriumi, justiits- ja õiguskaitseministeeriumi ning teiste asutuste esindajate korrapärased kohtumised.

IIRIMAA

Ettevõtlus-, kaubandus- ja tööhõiveministeerium kui sõjaväevarustuse ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordiks litsentse väljastav asutus jätkas 2008. aasta ekspordikontrolli seaduse rakendamist.

Välisministeerium tegi kogu aasta jooksul koostööd transpordiministeeriumiga, tagamaks et viimane on täielikult teadlik õhuteed pidi toimuva relvade salakaubaveo ohust.

LUKSEMBURG

Välisministeeriumi ülesanne on pidada sidet teiste riikide ja organisatsioonidega väike- ja kergrelvade alase rahvusvahelise koordineerimistegevuse eesmärgil.

MALTA

Politseiamet, tolliamet, kaubandusministeerium ja välisministeerium tegid pidevalt koostööd ja vahetasid omavahel teavet. Relvade impordi ja ekspordiga seonduvad toimingute suhtes kohaldavad erinevad asutused koordineeritud mehhanismi, mis on kehtestatud asjakohaste siseriiklike õigusaktidega.

POOLA

Poola on täiendavalt tõhustanud institutsioonidevahelist teabevahetust, et ennetada salakaubandust.

PORTUGAL

Jätkati jõupingutusi õiguskaitseasutuste vahelise koostöö, koordineerimise ja teabevahetuse tõhustamiseks väike- ja kergrelvade hankimise ja leviku tõkestamisel ning salakaubaveo ennetamisel. 2009. aastal toimusid korrapärased kohtumised välisministeeriumi, kaitseministeeriumi ja siseministeeriumi esindajatega.

HISPAANIA

Hispaania tegi 2009. aastal märkimisväärseid edusamme väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kõikide aspektide alase ÜRO tegevusprogrammi elluviimisel ning väike- ja kergrelvade rahvusvahelise märgistamis- ja jälgimisvahendi rakendamisel.

Läbi on viidud tegevusi rahukultuuri edendamiseks ja kontrolli parandamise eesmärgil täiendavate standardite kehtestamiseks ning tugevdatud on olemasolevaid suhteid ÜRO desarmeerimisbüroo, Interpoli, piirkondlike organisatsioonide (OSCE, NATO) ning (siseriiklike ja välisriikide) valitsusväliste organisatsioonidega.

Mitmed väike- ja kergrelvade ning laskemoona alase tegevuse ja teabevahetuse koordineerimise eest vastutavad ministeeriumid on pidanud neis küsimustes korrapäraselt koosolekuid, eriti aga relvade ja lõhkematerjalide alaline ministeeriumidevaheline komisjon (CIPAE, tuleb kokku kaks korda kuus), kaitseotstarbeliste ja kahesuguse kasutusega kaupade väliskaubanduse reguleerimise ministeeriumidevaheline nõukogu (JIMDDU, üks kord kuus) ning väike- ja kergrelvade salakaubanduse avastamise ja tõkestamise eest vastutavad töörühmad.

I. B. Vastu võetud õigusaktid, kehtivate õigusaktide tegeliku toimimise läbivaatamine

Terve rida liikmesriike on 2009. aastal võtnud vastu uusi õigusakte või vaatavad praegu läbi kehtivaid õigusakte. Viimased arengud hõlmavad järgmist:

AUSTRIA

2009. aastal ei võetud vastu uusi õigusakte konkreetselt väike- ja kergrelvade kohta.

Relvaekspordi kontrolli on oluliselt parandatud 2005. aasta väliskaubandusseadusega ning sellele järgneva 2006. aasta väliskaubandusmäärusega. Kõnealuse rakendusõigusaktiga viiakse litsentside andmine vastavusse ELi relvaekspordi toimimisjuhendi asjakohaste sätetega ning muudetakse toimimisjuhend Austria ettevõtjatele kohustuslikuks. Lisaks määratletakse selles vahendaja ja vahendustegevuse mõisted kooskõlas nõukogu ühise seisukohaga 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta.

Austria sõjalisi kaupu käsitlev määrus ning majandus-, pere- ja noorsooministeeriumi sõjaväevarustuse alla mittekuuluva sõjatehnika nimekiri on kooskõlas ELi sõjaliste kaupade ühise nimekirjaga. Väliskaubandusseaduse kohaselt kehtib ELi sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja kuuluvate kaupade ekspordi, transiidi ja vahenduse suhtes litsentsinõue. ELi sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja kuuluvate kaupadega ühendusesisese kauplemise suhtes on teatavate eranditega kehtestatud järelevalve kord. Sõjalise võimsusega tavarelvasüsteemide arendamise, tootmise, käsitsemise, kasutamise, hooldamise või muu teenindamise, ladustamise, katsetamise või levitamisega seonduvat tehnilist abi ei anta juhul, kui selline abi on vastuolus ELi ühiste seisukohtade või ELi ühismeetmete kohaste piiravate meetmetega, OSCE otsustega või ÜRO Julgeolekunõukogu siduvate resolutsioonidega.

Lisaks loetletakse kaitseministeeriumi poolt vastu võetud määruses sõjaväevarustus ja muud relvad, mille hävitamist kaalutakse. Nimekirja koostamisel on aluseks võetud ELi ja OSCE määratlused.

Austria on suurendanud teadlikkust väike- ja kergrelvadega seonduvatest probleemidest Euroopa asjade ja rahvusvaheliste suhete ministeeriumi avatud uste päeval, mis toimus 26. oktoobril 2009. Plakatite ja dokumentaalfilmi vahendusel teavitati üldsust väike- ja kergrelvade salakaubanduse kohutavatest tagajärgedest.

BELGIA

14. aprillil 2009 vastu võetud kuningliku dekreediga (valitsuse rakendusakt), millega muudetakse 24. aprilli 1997. aasta kuninglikku dekreeti, parandati relvakaupmeeste, -kollektsionääride ja -omanike valduses olevate tulirelvade ja laskemoona ladustamise ja kogumise turvalisus- ja ohutusstandardeid. Tulirelvade ja laskemoona iga liigi suhtes kehtestati konkreetsed ladustamise turvalisuse standardid. Uus kuninglik dekreet sisaldab uusi turvalisuse eeskirju seoses tulirelvade omamise, eksponeerimise, kodus ladustamise ja transpordiga. Kõnealused meetmed peavad jõustuma hiljemalt 25. aprillil 2010.

TŠEHHI VABARIIK

Eelmistel aastatel on vastu võetud siseriiklikke õigusakte, mis käsitlevad väike- ja kergrelvi, laskemoona ja tavarelvi. Lisaks kehtestavad valitsusasutused rakenduseeskirju, millega kontrollitakse relvade eksporti, importi, transiiti, võõrandamist ja vahendamist ning millega tagatakse asjakohaste õigusaktide range, järjepidev ja sujuv rakendamine. Tšehhi Vabariigi valitsuse üldine poliitika, sealhulgas riigi õigusaktide süsteem, on kooskõlas ja täielikus vastavuses asjakohaste ELi direktiivide, rahvusvahelise õiguse, konventsioonide, lepingute ja nendest tulenevate kohustustega.

Tšehhi Vabariigi valitsus kiitis 5. jaanuaril 2009 heaks valitsuse dekreedi nr 10, millega tehti asjakohastele ministeeriumitele ja riigiasutustele ülesandeks valmistada ette muudatusettepanekud seoses teatud vastutust põhjustavate kaupade (mille hulka kuuluvad nii väike- ja kergrelvad kui laskemoon) käsitlemise ühtse süsteemiga.

2009. aastal võeti vastu seitse muudatusettepanekut kehtivatesse õigusaktidesse, millest neli jõustus 2009. aastal ning kolm on jätkuvalt läbivaatamisel ja need jõustuvad eeldatavasti 2010. aastal.

Kõige olulisemad seadused ja eeskirjad

Seadus nr 38/1994 Coll.1 sõjaväevarustuse väliskaubanduse reguleerimise kohta selle muudetud redaktsioonis

(nn sõjaväevarustuse väliskaubanduse seadus)

Seadus nr 156/2000 Coll. tulirelvade, laskemoona ja pürotehniliste seadmete päritolutõendite kohta selle muudetud redaktsioonis (nn tulirelvade päritolutõendite seadus)

Seadus nr 594/2004 Coll. kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi, võõrandamise, vahendamise ja transiidi kontrollimise ühenduse korra rakendamise kohta selle muudetud redaktsioonis

Seadus nr 156/2009 Coll. kaitse- ja julgeolekualastel eesmärkidel kasutatavate asjade käitlemise kohta selle muudetud redaktsioonis

Seadus nr 220/2009 Coll. seaduse nr 38/1994 Coll. muutmise kohta

Dekreet nr 332/2009 Coll. seaduse nr 38/1994 Coll. (selle muudetud redaktsioonis) rakendamise kohta

Seadus nr 484/2008 Coll. seaduse nr 119/2002 Coll. (tulirelvade ja laskemoona kohta, nn relvaseadus) muutmise kohta

KÜPROS

Väike- ja kergrelvade eksport, transiit ja edasivõõrandamine on reguleeritud ministri määrusega 257/2005 sõjaväevarustuse ekspordi kohta, mida on muudetud ministri määrusega 165/2008. Eespool nimetatud määrus on viidud vastavusse ELi relvaekspordi toimimisjuhendi ja asjaomase nõukogu 13. juuni 2000. aasta avaldusega (2000/C191/01). Väike- ja kergrelvade kõikide ekspordi, edasivõõrandamise (reekspordi) ja transiidilitsentside väljaandmine kuulub Küprose kaubandus-, tööstus- ja turismiministeeriumi pädevusse ning tolli- ja aktsiisiosakond vastutab ekspordikontrolli läbiviimise eest vastavalt tollialaste õigusaktide sätetele.

Lisaks on väike- ja kergrelvade import, omandamine, omamine ja vedu reguleeritud seadusega 113(1)/2004 tulirelvade ja mittetulirelvade kohta, mis on ühtlustatud Euroopa Liidu muudetud direktiivi 91/477/EMÜ ja avaldusega 2000/C191/01. Nimetatud seadusega sätestatakse väike- ja kergrelvade tootmise keeld, mille kohaselt on Küprose Vabariigi kodanikel või elanikel keelatud nende tootmine, välja arvatud juhul, kui neil on sellekohane kehtiv litsents, mille on väljastanud politseiülem. Kõnealune litsents antakse kodanikele teatud tingimustel, näiteks muu hulgas ei tohi taotleja kohta olla karistusandmeid karistusregistris ja lisaks peab taotleja läbima riikliku arstliku läbivaatuse.

Lisaks reguleeritakse väike- ja kergrelvade ebaseaduslikku valmistamist, omamist, ladustamist ja kaubandust seadusega 113(I)2004, millega nähakse selle sätete rikkumise korral ette kuni viieteistkümneaastane vangistus ja/või 42 715 euro suurune trahv.

TAANI

Taani parlament võttis 12. juunil 2008. aastal vastu uue õigusakti, mille eesmärk on tõhustada jõupingutusi, mis on suunatud relvade ebaseadusliku omamise vastu avalikes kohtades. Taani karistusseadustikku lisati uus säte, mille kohaselt avalikes kohtades relvade ebaseadusliku omamise, veo või kasutamise eest raskendavatel asjaoludel karistatakse kuni nelja-aastase vangistusega.

1. oktoobril 2004 jõustus uus seadus, mis sisaldab kolmandate riikide (st muud riigid kui Taani) ja Taani vahelise relvaveo eeskirju. Eeskirjad keelavad relvaveo riikidesse, kelle suhtes ÜRO, EL või OSCE on kehtestanud relvaembargo. Lisaks on keelatud relvavedu Taani ja nende kolmandate riikide vahel, kes ei ole väljastanud vajalikke ekspordi- ja impordilitsentse.

Lisaks võttis Taani parlament 14. juunil 2005 vastu õigusakti, millega reguleeritakse muu hulgas ka relvavahendust. Selle õigusakti kohaselt on ilma justiitsministri või ministri volitatud isiku väljastatud litsentsita keelatud vahendajana pidada läbirääkimisi tehingute üle või korraldada tehinguid, millega kaasneb ELi mittekuuluvate riikide vaheline relvade jne võõrandamine, nagu on sätestatud Taani relvi ja lõhkeaineid käsitlevates õigusaktides. Lisaks on keelatud selliseid relvi jne osta või müüa ELi mittekuuluvate riikide vahelise relvade võõrandamise käigus või relvade jne omanikuna sellist võõrandamist korraldada. Keeld ei kehti välismaal elavate Taani kodanike tegevuse suhtes teises ELi liikmesriigis või väljaspool ELi. Selle õigusaktiga rakendatakse nõukogu 23. juuni 2003. aasta ühine seisukoht 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta.

EESTI

2009. aastal tehti väikesi muudatusi relvaseaduses, millega kehtestatakse relvade ja nende laskemoona käitlemise, tsiviilkäibesse lubamise, tsiviilkäibes olemise ning tsiviilkäibest kõrvaldamise õiguslikud alused ja korda, nõuded lasketiirule ja laskepaigale ning nendes valdkondades riikliku järelevalve teostamise alused ja kord; muudatusi tehti, et viia seadus täielikult kooskõlla Euroopa Liidu määrusega relvakaubanduse kohta ning et täpsustada välisriikide kodanike õigust relvi omada.

Relvaseaduse muutmise ja kohandamise protsess jätkub, et viia see kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/51/EÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta.

2009. aastal ei tehtud väike- ja kergrelvadega seonduvates õigusaktides teisi muudatusi.

Strateegiliste kaupade seadus on Eestis läbivaatamisel; siiski ei tehtud 2009. aastal selles ühtegi muudatust.

SOOME

Soomes on võetud seadusandlikke meetmeid, et rakendada riigis nõuded, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/51/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta. Parlamendile on esitatud heakskiitmiseks seaduseelnõu (seaduseelnõu 106/2009).

PRANTSUSMAA

Prantsusmaa jätkas ÜRO tulirelvaprotokolli sätete rakendamist, pidades silmas direktiivi 2008/51/EÜ jõustumist 21. mail 2008.

Prantsusmaa on kohandanud oma väike- ja kergrelvi käsitlevaid eeskirju, kuna vastu võeti Wassenaari kokkuleppe sõjavarustuse nimekiri, mis on relvaekspordi siseriikliku kontrollimise võrdlusaluseks.

UNGARI

2009. aastal ei võetud vastu uusi õigusakte väike- ja kergrelvade kohta. Ungari on rakendanud nõukogu ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad.

LÄTI

ELi nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP (millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad) sätted on täielikult lisatud Läti Vabariigi õigusaktidesse.

Ministrite kabinet võttis 2009. aasta detsembris vastu uue määruse nr 1665 („Litsentside ja muude strateegiliste kaupade kontrollimisega seotud dokumentide väljaandmise kord”), millega rakendatakse ühises seisukohas esitatud kriteeriume, mille abil vaadatakse läbi litsentside taotlused, mis on esitatud ELi sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja kuuluvate kaupade osas.

2009. aasta märtsis muudeti 19. juuli 2007. aasta strateegilise tähtsusega kaupade ringluse seadust, lisades sellele sätted õiguskaitseasutuste läbiviidava operatiivtegevuse käigus kasutatava varustuse kohta.

2009. aastal tehti kehtivates siseriiklikes õigusaktides mitmeid väikseid muudatusi, mille põhjuseks olid struktuurimuutused erinevates institutsioonides, mis teostavad strateegiliste kaupade kontrollimist.

24. novembril 2009 muudeti määrusi strateegilise tähtsusega kaupade ja teenuste riikliku nimekirja kohta, mis sisaldas kontrollitavate kaupade nimekirja lisaks kaupadele, mis on loetletud ELi nõukogu määruses (EÜ) nr 1334/2000 ja ELi sõjaliste kaupade ühises nimekirjas, ning sellele lisati sätted õiguskaitseasutuste läbiviidava operatiivtegevuse käigus kasutatavate järelevalvekaamerate kohta.

Kaitseministeerium võttis 2009. aastal vastu uued relvaeeskirjad, millega kehtestati ühtsed nõuded relvade ringluse suhtes riigi relvajõududes. Riigi relvajõudude kõigil tasanditel teostatava kontrolli aluspõhimõtete esitamisega optimeeriti ning muudeti läbipaistvamaks registripidamise protsess ja hoiutingimuste määratlemine.

Praegu töötatakse välja relvade käitlemise uusi eeskirju, et lisada Läti seadusandlusse õigusnormid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiiviga 2008/51/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ.

LEEDU

Leedu korraldas 2009. aasta juunis tööstussektorile ja akadeemilisele ringkonnale teavitusseminari, millel käsitleti ekspordikontrolli alaseid eeskirju ja poliitikat, sealhulgas väike- ja kergrelvade ebaseadusliku liikumise jälgimise ennetamist.

Leedu ajakohastas korrapäraselt nende riikide nimekirja, kuhu ja mille kaudu on keelatud ühises sõjavarustuse nimekirjas loetletud kaupade eksportimine ja transiitvedu ning mille puhul on keelatud vahendustegevus ühises sõjavarustuse nimekirjas loetletud kaupadega kauplemisel ja tehingute sooritamisel, et kajastada ÜRO Julgeolekunõukogu või Euroopa Liidu poolt sõjaväevarustuse osas kehtestatud piiravates meetmetes tehtud muudatusi.

LUKSEMBURG

2009. aastal ei võetud vastu uusi õigusakte konkreetselt väike- ja kergrelvade kohta.

Antud valdkonna õigusliku aluse moodustavad 15. märtsi 1983. aasta seadus relvade ja laskemoona kohta ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi 31. oktoobri 1995. aasta määrus, mis käsitleb relvade, laskemoona ja sõjaliseks kasutamiseks ettenähtud varustuse ning sellega seotud tehnoloogia importi, eksporti ja transiiti. Need õigusaktid avaldati Luksemburgi Suurhertsogiriigi ametlikus väljaandes Mémorial. Hetkel on käimas kehtivate õigusaktide läbivaatamine.

Keelatud relvad

15. märtsi 1983. aasta relva- ja laskemoonaseaduse artikliga 4 keelatakse teatavat liiki relvade ja laskemoona import, tootmine, ümberehitamine, parandamine, omandamine, ostmine, valdamine, ladustamine, vedu, kandmine, võõrandamine, müük või eksport või selliste relvade ja laskemoonaga kauplemine. Olenemata nimetatud sättest võib justiitsminister siiski anda loa eelkõige:

a) selliste relvade ja laskemoona impordiks, omandamiseks, ostmiseks, veoks, valdamiseks, müügiks, võõrandamiseks või ekspordiks või nendega kauplemiseks, mis kujutavad endast antiikesemeid, kunstiteoseid või dekoratiivesemeid või mis on mõeldud kollektsiooni või väljapaneku osaks; loa andmisele võib kehtestada tingimuse, et relv on püsivalt kahjutuks tehtud;

b) teaduslikel või hariduslikel eesmärkidel kasutatavate relvade ja laskemoona impordiks, omandamiseks, ostmiseks, veoks, valdamiseks, müügiks, võõrandamiseks või ekspordiks;

c) teise riiki veetavate relvade impordiks, ekspordiks või transiidiks välisriigist.

Sellise loa andmisel võib nõuda, et kõnealuseid relvi ei või kasutada ühelgi muul eesmärgil peale eespool nimetatute.

Luksemburgil puudub riiklik märgistamissüsteem, mida kasutada väikerelvade tootmise ja/või impordi korral. Riigis ei ole ühtegi relvatehast. Relvameistrid ning relvade ja laskemoonaga kauplejad peavad pidama arvestust sissetulevate ja väljaminevate relvade üle, näidates ära iga relva margi, kaliibri ja seerianumbri ning selle tarnija ja ostja nime ja aadressi. Registrist peab samuti nähtuma ministri antud loa number ja väljaandmiskuupäev. See tuleb esitada pädevate asutuste esindajate nõudel. Relvameistritelt ja relvakaupmeestelt võidakse nõuda oma registri koopia esitamist justiitsministrile. Justiitsminister kehtestab relvade ja laskemoona maksimumkogused, mida relvameistritel ja relvakaupmeestel on lubatud laos hoida.

Rahutuste, kahtlaste kogunemiste või avaliku korra rikkumiste korral võib justiitsminister anda korralduse mis tahes relva- ja laskemoonakaupluste ja töökodade sulgemiseks või evakueerimiseks ning nende sisu viimiseks selleks ettenähtud kohta.

15. märtsi 1983. aasta seaduse rikkumine on karistatav kaheksapäevase kuni viieaastase vanglakaristusega.

Ekspordikontroll

Eksporditaotlus tuleb esitada keelatud tulirelvade ametile, lisades omandaja isikut tõendava dokumendi koopia.

ELi liikmesriikidesse eksportimise korral peavad taotlejad lisama dokumendi, millega kinnitatakse omandaja elukohaliikmesriigi eelnevat nõusolekut, ning väljapoole ELi eksportimise korral koopia asjaomase riigi nõusolekust tulirelva omandamisega.

Väljastatud luba annab omandajale aluse asjaomane tulirelv müüjalt füüsiliselt üle võtta ja transportida see Luksemburgi piirile. Võttes arvesse, et see luba kehtib üksnes Luksemburgi territooriumil, peab omandaja tegema oma elukohariigis päringuid selle riigi õiguse kohaselt vajalike lubade kohta.

Samuti tuleb taotleda ekspordilitsentsi välisministeeriumi litsentsimisasutuselt.

Seoses relvade omandamist ja valdust käsitleva direktiiviga 91/477/EMÜ (artikkel 11) ja selle kohaselt teavitab Luksemburg teisi asjaomaseid liikmesriike nende territooriumile eksportimiseks antud litsentsidest.

Litsentsimisasutus võib nõuda, et spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks mõeldud relvade, laskemoona ja varustuse ning nendega seotud tehnoloogia transiiditaotluste esitamisel esitatakse ka dokument, milles kaupade päritoluriigi pädev asutus tõendab, et eksport kõnealusesse sihtriiki on lubatud.

Ekspordi- või transiidilitsentside taotlustele tuleb lisada taotleja allkirjaga kinnitus, et ta kohustub eksporti või transiiti teostama kooskõlas litsentsitaotlusega. Pärast iga ekspordilitsentsiga hõlmatud kaubasaadetist peab eksportija esitama litsentsimisasutusele kolme kuu jooksul tõendid, et kaubad saabusid lubatud sihtriiki ning et importija on need lasknud tollis vormistada siseriiklikuks kasutuseks.

Selliseks tõendiks on kas importiva riigi tolliasutuse väljastatud dokument, mis tõendab, et eksporditud kaup lubati siseriiklikuks kasutuseks, või mis tahes muu dokument, mis tõendab, et kauba on otse vastu võtnud selleks importivas riigis kvalifitseeritud asutus või nimetatud asutuse nimel tegutsev ettevõte.

Relvade hävitamine

Luksemburgis kasutatakse relvade hävitamiseks (sõjaväe, politsei ja tolli poolt) nende tükkideks lõikamist. Seda teostavad nende teenistuste vastavad relvaüksused. Tükkideks lõigatud metall asetatakse konteineritesse ning vastav personal transpordib need seejärel terasetehastesse, kus tükid sulatatakse elektroonsetes kõrgahjudes tunnistajate juuresolekul. Seejärel koostatakse operatsiooni kohta raport.

MADALMAAD

Madalmaad ei teinud 2009. aastal väike- ja kergrelvi käsitlevates õigusaktides olulisi muudatusi. Madalmaad töötavad praegu välja rakendusõigusakte seoses ELi direktiivi 2008/51/EÜ ja TOC relvaprotokolliga.

PORTUGAL

Tehti järgmised seadusandlikud algatused:

— seadus 17/2009, millega muudetakse seadust 5/2006 (millega kehtestati terviklik kord, mida kohaldatakse kõigi väike- ja kergrelvade kategooriate suhtes, välja arvatud sõjaliseks kasutamiseks mõeldud ning relva- ja julgeolekujõude relvad);

— seadus 49/2009, millega reguleeritakse vahendustegevust ning lahingurelvade eksporti, importi, transiiti ja ümberlaadimist, millega kehtestatakse kohustus registreerida kõik vahendajad kaitseministeeriumis.

RUMEENIA

2009. aastal ajakohastati ja muudeti sõjalise otstarbega kaupade nimekirja, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrollirežiimi, ning seda tehti vastavalt Euroopa Liidu ja Wassenaari kokkuleppe nimekirjale (valitsuse otsus nr 1607/2009).

SLOVAKKIA

ELi väike- ja kergrelvade alase ühismeetme ning tavarelvade ebaseadusliku kaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ELi programmi riigisisese rakendamise ning Slovakkia väike- ja kergrelvade alaste õigusaktide osas jõustus 2009. aastal uus õiguslik raamistik, mis hõlmab lahingurelvade ja sõjaväevarustuse, väike- ja kergrelvade ning nende osade ja nende laskemoona importi, eksporti, võõrandamist, vahendamist, litsentsimist ja valdamist.

Slovakkia Riiginõukogu võttis vastu kaks õigusakti. Seadust nr 179/1998 Coll. muudeti uue seadusega nr 403/2009 Coll., millega võimaldatakse litsentsimise eest vastutuse üleminek majandusministeeriumilt kaitseministeeriumile.

Seadus nr. 292/2009 Coll., millega kehtestati kaubanduskontrolli terviklik kord, mida kohaldatakse kõigi väike- ja kergrelvade kategooriate suhtes, välja arvatud sõjaliseks kasutamiseks mõeldud relvad.

SLOVEENIA

Relvaseaduse muutmisseadus võeti vastu 2004. aastal (Sloveenia Vabariigi Teataja SVT) nr 61/2000, 73/2004). Relvaseaduse viimases muutmisseaduses (2004. aasta juuli) nähti taas ette üheaastane üleminekuperiood, mille jooksul on jõus amnestia ja toimub relvade legaliseerimine, ning relvade vahendamine määratleti samuti relvakaubanduse osana. Viimane relvaseaduse muutmisseadus võeti vastu 2009. aastal. Seadusega nähakse samuti ette relvade legaliseerimine kolme kuu jooksul (kuni 14.2.2010). Seadus on täielikult ühtlustatud ELi direktiiviga 2008/51/EÜ, 1.5.2008.

2004. aastal muudeti kriminaalmenetluse seadustikku (SVT nr 63-2167/1994 ja 95-4208/2004) järgmiselt: määratleti ja tunnistati kriminaalkuriteoks tehingud, mis hõlmavad relvade vahendamist ja pakkumist, ning pikendati kõnealuse kuriteo eest määratavat vanglakaristust kolmelt aastalt viiele. Kriminaalmenetluse seadustiku muutmisseadus (SVT nr 39/2009) tõi mõningaid muudatusi relvade või lõhkeainete ebaseadusliku tootmise ja kaubanduse osas.

Sätestati kaks uut lõiget 3. Kui eelmises lõikes osutatud kuritegu hõlmab üksikuid tulirelvi või nende laskemoona väikest kogust, määratakse karistatakse kuriteo toimepanijat vangistusega kuni üks aasta ja neli kuud. Tulirelvade tähistuse võltsimise või ebaseadusliku kustutamise, eemaldamise või muutmise eest määratakse eelmises lõikes osutatud sama karistus.

Sloveenia Vabariigi vanglate ameti volitatud ametiisikute poolset relvade kandmist, ladustamist ja hooldamist reguleeritakse vanglate ametis relvade kandmist, ladustamist ja hooldamist käsitlevate eeskirjadega (SVT nr 85/2009, lk 11418-11424). Eeskirjade 2. peatüki artiklites 2–17 sätestatakse relvade käitlemise, ladustamise ja kaitsmise moodused. Artikliga 17 sätestatakse, et peadirektor peab nimetama isikud, kes vastutavad kasutuses mitteolevate relvade ülevõtmise, käitlemise, ladustamise ja hooldamise ning eriregistrite pidamise eest. Artiklitega 4 ja 5 sätestatakse, et relvad ladustatakse sobivates ruumides, mis on turvatud kõrvaliste isikute juurdepääsu, varguse, tulekahju ning teiste ohtude või väärkasutamise eest. Vanglate ameti volitatud ametiisikute (vanglaametnikud) teenistusrelvade registrit reguleeritakse vanglate ametis relvade kandmist, ladustamist ja hooldamist käsitlevate eeskirjadega. Järelevalve eest vastutavad organisatsiooni siseüksuste (vanglad) ülemad ja vangivalvurid. Ladustatavate relvade arvu kontrollitakse vähemalt kord aastas toimuva inventuuri käigus. Vanglate amet peab samuti teenistusrelvade keskregistrit, mida ajakohastatakse koheselt, ning iga kolme aasta järel kontrollib peakorteri volitatud isik teenistusrelvade hoidmist ja hooldamist.

HISPAANIA

2009. aastal ei võetud vastu uusi õigusakte konkreetselt väike- ja kergrelvade kohta.

Asjakohane õiguslik alus sisaldub 28. detsembri 2007. aasta seaduses 53/2007 sõjaväevarustuse ja kahesuguse kasutusega kaupade väliskaubanduse kontrolli kohta, mis jõustus 29. jaanuaril 2008, ning 12. detsembri 2008. aasta kuninglikus dekreedis 2061/2008, milles arendatakse seaduses 53/2007 osutatud rakenduseeskirju.

Seaduses võetakse arvesse 8. detsembri 2008. aasta ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP (millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad) ning OSCE kriteeriumi väike- ja kergrelvadega seotud eksporditehingute kohta.

Tulirelvade, nende laskemoona ja lõhkeainete kontrolli suhtes kohaldatakse veel 29. jaanuari 1993. aasta kuninglikku dekreeti 137/1993, millega võetakse vastu tulirelvi käsitlevad õigusnormid, ning 16. veebruari 1998. aasta kuninglikku dekreeti 230/1998, millega võetakse vastu lõhkeaineid käsitlevad õigusnormid.

Kõnealused õigusaktid põhinevad Euroopa Liidu vastu võetud õigusaktide, ÜRO tegevusprogrammi, ÜRO Peaassamblee poolt vastuvõetud resolutsioonide, sealhulgas väike- ja kergrelvade mitmepoolse märgistamis- ja jälgimisvahendi rakendamise resolutsiooni, ning ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsiooni (ÜRO peaassamblee poolt vastu võetud 31. mail 2001) ja seda täiendava ebaseadusliku tulirelvadega, nende osadega ja laskemoonaga kauplemise protokolli (nn ÜRO tulirelvaprotokoll) kõikidel sätetel ja on nendega kooskõlas.

Samuti on Hispaania tulirelvade ametlike markeeringute vastastikuse tunnustamise konventsiooni ja väikerelvade märgistamise alalise rahvusvahelise komisjoni eeskirjade osaline ning võtab vastu siseriiklikke otsuseid, mis tehakse kõnealuse konventsiooni kontekstis.

ÜHENDKUNINGRIIK

Valitsus viis 2009. aastal lõpule seadusandlikud muudatused, mis tulenesid 2002. aasta ekspordikontrolli seaduse alusel vastu võetud teiseste õigusaktide läbivaatamisest 2007. aastal. 2008. aasta ekspordikontrolli korraldusega, mis jõustus 6. aprillil 2009, konsolideeriti kolm eelnevat ekspordi- ja kaubandusalast korraldust: 2003. aasta korraldus kaupade ekspordi, tehnoloogia võõrandamise ja tehnilise abi osutamise (kontrolli) kohta selle muudetud redaktsioonis; 2008. aasta korraldus kaubandustegevuse (kontrollialused kaubad) kohta (mis asendas 2003. aasta kaubandustegevuse (kontrolli) korralduse ning millega kehtestati kolmeastmeline struktuur kaubanduse kontrollimiseks); ning 2004. aasta korraldus kontrollialuse kaubandustegevuse (sihtriigid, mille suhtes on kehtestatud embargo) kohta. Seega koondati uue korraldusega Ühendkuningriigi õigusaktid, mis käsitlesid sõjaliste ja poolsõjaliste kaupade ekspordikontrolli, kahesuguse kasutusega kaupade siseriikliku kontrolli ning kaubanduse kontrolli, st kontrolli Ühendkuningriigi osalemise üle kahe välisriigi vahel asetleidvas sõjaliste ja teatud teiste kaupade liikumises või selle korraldamises või soodustamises.

I. C. Haldus-, õiguskaitse- ja kohtuasutustele korraldatud koolitus

Järgnevalt on esitatud ELi liikmesriikide siseriiklikud jõupingutused ja algatused oma riigiasutuste koolitamise alal.

MALTA

Haldus- ja õiguskaitseasutuste koolitamine on vastava agentuuri iga-aastases õppekavas.

POOLA

Välisministeeriumis korraldati 2009. aasta märtsis ekspordikontrolli alase teadlikkuse suurendamise seminar (millel käsitleti ka väike- ja kergrelvade küsimust). Seminar korraldati, et suurendada relvade ja sõjaväevarustuse tootjate ja eksportijate teadlikkust.

HISPAANIA

Nagu varasematelgi aastatel, jätkasid Hispaania erinevad õiguskaitseasutused 2009. aastal kursuste ja seminaride korraldamist tulirelvi ja lõhkematerjale käsitlevate kriminaalõigusaktide teemal ning infotehnoloogia kasutamist nende täitmise kontrollimisel. Korrapäraseid seminare korraldati ka teadlikkuse tõstmiseks väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamise ja tõkestamise õiguslikust raamistikust, et säilitada ja süvendada nende küsimuste eest vastutavate politseiametnike teadmisi.

ÜHENDKUNINGRIIK

Valitsus viib kogu riigis läbi ulatuslikku ettevõtetele suunatud ekspordikontrolli alase teadlikkuse suurendamise kampaaniat, mille käigus korraldati 2009. aastal kogu riigis 42 seminari ja koolituskursust, milles osales üle 820 inimese 340 organisatsioonist. Kuigi need üritused ei keskendunud väike- ja kergrelvade küsimusele, toodi nende käigus esile, millised on kontrollialuste kaupade nõuetekohase litsentsita eksportimise tagajärjed.

Need seminarid ja koolituskursused hõlmasid järgmist: ekspordikontrolli küsimuste töökojad algajatele; keskastme seminarid, millel käsitleti mitmeid küsimusi, sealhulgas: tehnoloogia eksport, olemasolevate litsentside erinevad liigid, ekspordikontrollialaste õigusaktide ja Ühendkuningriigi poolt kontrollitava sõjavarustuse nimekirja järgimine ettevõtete poolt; avatud ekspordilubade ja nende järgimise alane seminar; uus seminar muudetud kaubanduskontrollide kohta, terve rida seminare kontrollitava sõjavarustuse nimekirjas kasutatava liigituse kohta ning seminarid, millel käsitleti litsentsitaotluste esitamise parandamist, kasutades litsentsitaotluste esitamise on-line süsteemi SPIRE.

16 ettevõttes viidi läbi kohapealne koolitus. Lisaks tegid ekspordikontrolliorganisatsiooni töötajad möödunud aastal mitmeid ettekandeid teistes valitsusasutustes, näiteks maksu- ja tolliametis ning kaubandus- ja investeeringute agentuuris, ning esinesid lisaks kaubandusassotsiatsioonides ja konverentsidel.

I.D. Muud algatused või tegevused

TAANI

Korrapäraselt korraldatakse nn ohutuid üleandmisi, mille käigus on võimalik anda politseile üle ebaseaduslikke relvi, ilma et isikule esitataks süüdistus relva- ja lõhkeaineseaduse rikkumise eest.

Viimane ebaseaduslike relvade ohutu üleandmine korraldati 2009. aasta mais ja juunis, mille käigus anti politseile üle kokku 8 085 relva.

2009. aastal jätkas Taani politsei intensiivse ja sihipärase uurimise läbiviimist mootorratta- ja tänavajõukude liikmete hulgas, et muu hulgas avastada relvade ebaseaduslikku omamist ja süüdlased vastutusele võtta. Kokkupõrgetes eri jõukude liikmete või nendega seotud isikute vahel kasutati mitmel juhul relvi.

Riiklik kohtuekspertiisikeskus sai 2009. aastal uurimiseks 2 831 relva. Taani riigi politsei käsutuses ei ole andmeid jõukude liikmetelt konfiskeeritud relvade hulga kohta.

EESTI

2009. aastal käivitasid politseiprefektuurid kogu riigis ebaseaduslike relvade ja laskemoona üleandmise kampaaniad, mille eesmärk on kõrvaldada tsiviilkäibest ebaseaduslikus omanduses olevad relvad. Nende kampaaniate eesmärk oli suurendada kodanike teadlikkust oma seaduslikest kohustustest seoses tulirelvade omamisega, vähendada ebaseaduslike relvade ja laskemoona hulka ning suurendada ühiskonna turvalisust. Nende kampaaniate käigus koguti kodanikelt kokku 92 tulirelva. Kõik kogutud ja arestitud relvad hävitatakse.

PRANTSUSMAA

Prantsusmaa jätkas relvaekspordi läbipaistvuse poliitikat, eelkõige väike- ja kergrelvade suhtes, ning koostas parlamendile esitatava aastaaruande Prantsusmaa relvaekspordi kohta.

Prantsusmaa alustas siseriiklikul tasandil analüüsimist, milline peaks olema Prantsusmaa lähenemisviis desarmeerimisele, demobiliseerimisele ja taasintegreerimisele ning relvastatud vägivalla kontseptsioonile.

KREEKA

Tabel 2009. aastal konfiskeeritud relvade ja lõhkeaine kohta:

Automaatvintpüssid: 110 Püstolid: 538 Käsirelvad: 124 Haavlipüssid ja spordirelvad: 689 Kokku: 1 461

ITAALIA

2009. aasta detsembris võeti kasutusele arvutisüsteem SPACE. Selle täiel määral toimivaks muutumisel on võimalik elektrooniliselt jälgida iga tsiviilkäibes olevat tulirelva, mis on toodetud Itaalias, sinna imporditud või sealt eksporditud või mis on Itaalia ettevõtete või kodanike valduses.

2009. aastal hävitasid Itaalia relvajõud riigi territooriumil 15 000 väike- ja kergrelva, mis olid tunnistatud liigseteks varudeks.

MALTA

2009. aastal hävitati kokku 97 relva ja tulirelva.

POOLA

2009. aasta jooksul leiti kokku 3 932 relva ning 1 103 relva hävitati.

RUMEENIA

Alates 2009. aasta detsembrist toimub riikliku ekspordikontrolliameti ümberkorraldamine välisministeeriumi peadirektoraadiks ANCEX.

2009. aastal integreeriti välisministeeriumisse riiklik asutus, mis vastutab relvade ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrollirežiimi eest (valitsuse otsus nr 1423/2009).

Välisministeerium / peadirektoraat ANCEX vastutab Rumeenia ekspordikontrollisüsteemi eest (õiguslik raamistik, litsentside andmine, jõustamine, kontaktide loomine ettevõtjatega, läbipaistvus).

SLOVAKKIA

Slovaki Vabariigis kehtivad asjakohased õigusaktid ja vajalikud haldusmeetmed väike- ja kergrelvade tootmise, omamise ja märgistamise ning nendega kauplemise kontrollimiseks. Tõhus ekspordikontrollisüsteem võimaldab vastavatel ametiasutustel igal ajal tuvastada ja jälgida relvade liikumist kogu Slovaki Vabariigi territooriumil.

See süsteem toetab tõhusalt võitlust tavarelvade salakaubanduse vastu Slovaki Vabariigis.

2009. aastal käivitati teistkordselt tulirelvade amnestia kampaania. 2009. aasta novembris jõustus amnestia kõigile isikutele, kes omavad ebaseaduslikke väike- ja kergrelvi. Amnestiaga hõlmatud isikud saavad registreerida ilma karistuse või süüdimõistmiseta kõik väike- ja kergrelvad politseis ning neilt ei nõuta selgitusi relvade päritolu ega soetamise viisi kohta. Valitsuse ettevõtmise eesmärk on anda nendele isikutele, kes hoiavad registreerimata ja peidetud relvi, võimalus need ära anda, ilma et nende suhtes kohaldataks sanktsioone. Amnestia kehtib kuus kuud.

HISPAANIA

Hispaania pädevad asutused konfiskeerisid 2009. aastal Guarda Civil'i relvade ja lõhkematerjalide keskinspektsiooni koordineerimisel 227 ebaseaduslikku tulirelva (159 Schengeni riikidest ja 68 Schengeni alasse mittekuuluvatest riikidest). Praegu on Hispaania ametivõimude valduses kokku 286 247 igat liiki tulirelva; neist 19 452 on juba välja valitud oksjonil müümiseks ja 32 933 on ette nähtud hävitada.

2009. aastal viisid ametiasutused läbi 24 589 kontrolli kohtadel ja nende tulemusel algatati 742 juhul kohtumenetlused relvatootjate, relvameistrite, üksikisikute ja turvafirmade suhtes. Neist kohtuasjadest 151 on seotud tulirelvadega ja 591 lõhkematerjalidega. Tollitöötajad viivad läbi korrapäraseid kontrolle lennujaamades ja sadamates, et avastada nendel aladel toimepandud rikkumisi.

II. RAHVUSVAHELISED RAKENDUSALASED JÕUPINGUTUSED 2009. AASTAL

II.A. Väike- ja kergrelvade hankimise ja leviku vastu võitlemise ning tavarelvastuse salakaubanduse tõkestamise meetmed

II.A.1. ÜRO ning teiste rahvusvaheliste või piirkondlike organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide juhitavatele asjakohastele programmidele ja projektidele antav rahaline, tehniline ja muu abi

II.A.1.1.1. Euroopa Liidu toetatavad meetmed ja projektid: rahvusvaheliste ja piirkondlike vahendite toetamine

Väike- ja kergrelvade alase ÜRO tegevusprogrammi toetamine

EL jätkas ÜRO väike- ja kergrelvade tegevusprogrammi rakendamise toetamist. Tegevusprogrammi osalisriikide järgmise, 2010. aastal toimuva biennaalkohtumise ja 2012. aastal toimuva läbivaatamiskonverentsi ettevalmistamise käigus hakkas EL uurima ka konkreetseid meetmeid ja projekte, mida töötada välja koos ÜRO desarmeerimisbüroo ja teiste rahastajatega, et tugevdada ja parandada väike- ja kergrelvade valdkonna kõige olulisema rahvusvahelise vahendi rakendamist. 2010. aasta esimesel poolaastal võetakse vastu ÜRO desarmeerimisbüroo tegevust toetav nõukogu otsus, mis sisaldab järgmiste vahendite täieliku rakendamise toetamiseks võetavaid meetmeid:

— ÜRO tegevusprogramm piirkondlikul ja ülemaailmselt tasandil,

— väike- ja kergrelvade mitmepoolne märgistamis- ja jälgimisvahend,

— tavalaskemoona varude haldamise tehnilised juhised.

Relvakaubanduslepingu protsessi toetamine

Osana oma pühendumusest edendada kolmandate riikide ühinemist tulevase relvakaubanduslepinguga, võttis EL 2009. aasta jaanuaris vastu nõukogu otsuse 2009/42/ÜVJP (millega edendatakse relvakaubanduslepingu sõlmimiseni viivat protsessi kolmandates riikides) ja rakendab seda. Nõukogu otsuse eesmärk on suurendada riiklike ja piirkondlike osalejate, ÜRO liikmesriikide, kodanikuühiskonna ja tööstuse teadlikkust relvakaubanduslepingu üle toimuvast rahvusvahelisest arutelust ning edendada arutelu ÜRO liikmesriikide vahel, eelkõige valitsusekspertide töörühma töös mitteosalevate riikide vahel.

2009. aastal korraldati viis piirkondlikku seminari, mis hõlmasid vastavalt Lääne- ja Põhja-Aafrikat (Dakar, 28.–29. aprill 2009), Ameerikat ja Kariibi mere piirkonda (Mexico City, 18.–19. juuni 2009), Lähis-Ida (Amman, 28.–29. juuli 2009), Aasiat (Kuala Lumpur, 13.–14. oktoober 2009) ning Lõuna- ja Ida-Aafrikat (Addis Ababa, 10.–11. detsember 2009). Seminaridel osalemise tase oli väga kõrge nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt. Kõnealused üritused andsid osalejatele võimaluse omandada põhjalikumaid teadmisi tulevases relvakaubanduslepingus käsitletavate küsimuste kohta ning arutada konkreetseid piirkondlikke küsimusi relvakaubanduslepingut käsitlevate ÜRO arutelude ettevalmistamisel.

Relvakaubanduslepingu avatud töörühma juulikuise koosoleku ja 20. oktoobril 2009 toimunud ÜRO Peaassamblee esimese komitee istungi raames toimusid ka kõrvalüritused, et tutvustada ÜRO liikmesriikidele nõukogu otsusega ettenähtud esimese nelja seminari käigus saavutatud esialgseid tulemusi.

Aafrika Liidu toetamine

EL rahastas 2009. aastal eksperdi tööd ning toetas seeläbi Aafrika Liidu tegevust väike- ja kergrelvade strateegia väljatöötamisel. Ajutine Aafrika Liidu juhtivkomitee alustas väike- ja kergrelvade strateegia kavandi läbivaatamist, et see 2010. aastal vastu võtta. Aafrika Liidu väike- ja kergrelvade strateegia vastuvõtmine tõhustaks Aafrika Liidu jõupingutusi rahu ja julgeoleku ülesehitamisel ning tugevdaks selle pühendumust võidelda väike- ja kergrelvade ebaseadusliku hankimise ja kaubanduse vastu.

EL ja Aafrika Liit korraldasid Itaalia välisministeeriumi toetusel ning koostöös Itaalia rahvusvaheliste suhete instituudi, Euroopa julgeoleku-uuringute instituudi ja Chatham House'iga Roomas kolmepäevase konverentsi, millel käsitleti Aafrika ja ELi rahu- ja julgeolekupartnerluse rakendamist ning keskenduti Aafrikale eriomastele väike- ja kergrelvade alastele küsimustele ja probleemidele. Selle konverentsi tulemused on aidanud välja töötada Aafrika Liidu väike- ja kergrelvade strateegia kavandit.

Relvaeksporti käsitleva ELi ühise seisukoha (endine toimimisjuhend) edendamine

EL ja liikmesriigid toetavad nõukogu ühismeetme 2008/230/ÜVJP kaudu jätkuvalt ekspordikontrolli tugevdamist ning relvaekspordi toimimisjuhendi (nüüdne ühine seisukoht) põhimõtete ja kriteeriumide edendamist kolmandates riikides ning osutavad sel eesmärgil tehnilist ja praktilist abi, muu hulgas ka seoses siseriiklike õigusaktide koostamise, toimimisjuhendi kriteeriumite tõlgendamise ja kohaldamise ning ühtsust ja läbipaistvust suurendavate meetmete edendamisega. Eesistujariigid Tšehhi ja Rootsi korraldasid kolm teabeseminari Ukraina, Lääne-Balkani riikide ja Lõuna-Kaukaasia riikide jaoks, mis toimusid vastavalt 23.–24. aprillil 2008 Kiievis, 3.–5. juunil 2009 Tiranas ja 27.–28. oktoobril 2009 Tbilisis.

EL kiitis 2009. aastal samuti heaks jätkata teavitustegevust, mis on suunatud eespool nimetatud ühismeetme abisaajatele, ning viimistles ja võttis 2009. aasta detsembris vastu nõukogu otsuse 2009/1012/ÜVJP. Lisaks abisaajariikides või abi saavates piirkondades korraldatavatele teavitusseminaridele nähakse uues nõukogu otsuses ette töötajate vahetused, mille käigus abisaavast ELi kandidaatriigist pärit ametnikud saadetakse kuni üheks kuuks ELi riigi asjaomastesse asutustesse, ning ELi riikidest pärit ametnike külaskäigud abisaajariikide asjaomastesse asutustesse.

II.A.1.1.2. Euroopa Liidu toetatavad meetmed ja projektid: väike- ja kergrelvadega seonduvate tegevuste toetamine kolmandates riikides/piirkondades:

Ukraina

Nõukogu otsuse 2005/852/ÜVJP kohaselt kohustus EL eraldama miljon eurot NATO Hooldus- ja Varustusametile varustuse ostmiseks ning väike- ja kergrelvade hävitamiseks Ukrainas, mis kujutab endast panust 12-aastase NATO rahupartnerlusprogrammi projekti esimesse etappi. Kuigi projekti esimese etapi eesmärk oli hävitada 400 000 väike- ja kergrelva, 1 000 kaasaskantavat õhukaitsesüsteemi (MANPAD) ja 15 000 tonni laskemoona Ukrainas, on väike- ja kergrelvade hävitamine aeglustunud, kuna asjaomased Ukraina ametiasutused ei ole võimaldanud juurdepääsu kõigile 400 000 väike- ja kergrelvale, mis olid eelnevalt määratud hävitamisele. Tänaseks on hävitatud 130 000 väike- ja kergrelva.

Pärast mitmeid demarše võtsid Ukraina ametiasutused 2009. aasta juulis vastu vajaliku otsuse jätkata väike- ja kergrelvade ning laskemoona hävitamist Ukrainas NATO rahupartnerlusprogrammi sihtfondi projekti raames. Eeldatavasti toob see kaasa täiendavalt 54 500 väike- ja kergrelva ning 6 000 tonni laskemoona hävitamise. EL aitab eespool nimetatud nõukogu otsuse raames kaasa täiendava 54 500 väike- ja kergrelva hävitamisele, tagades sellega eraldatud vahendite tõhusa kasutamise.

Lääne-Balkani riigid

EL jätkas demilitariseerimiseks tehtavate jõupingutuste toetamist väike- ja kergrelvade valdkonnas, eelkõige uue, väike- ja kergrelvade kontrolli Kagu-Euroopa ja Ida-Euroopa piirkondliku keskuse (SEESAC) tegevust toetava nõukogu otsuse ettevalmistamise kaudu. Nõukogu otsusega ettenähtud tegevuste eesmärk on:

— parandada relvade ja laskemoona ohtlike ja ebastabiilsete varude haldamist ja turvalisust;

— vähendada relvade ja laskemoona olemasolevaid varusid hävitamise abil, ning

— rakendada Lääne-Balkani riikides rahvusvahelised ja riiklikud relvade märgistamise ja päritolu kindlakstegemise vahendid.

Nõukogu otsuses on abisaajateks määratud Lääne-Balkani riigid, eelkõige Horvaatia, Serbia, Bosnia ja Hertsegoviina ning Montenegro. SEESAC alustab oma tegevuste elluviimist 2010. aastal.

Kosovo (1): EL osutas toetust seeläbi, et rahastas eksperdi tööd seoses väikerelvade osakonna loomisega Kosovo siseministeeriumis ning relvaseaduse rakendamisega. Üldine eesmärk on tugevdada Kosovos õigusriigi põhimõtet ja luua kaasaegne süsteem, mis on kooskõlas ELi standarditega ning millega reguleeritakse relvade tsiviilotstarbel kasutamist (litsentside väljastamine, kaubandus, import, eksport). Seda projekti rahastatakse TAEIX programmi eelarvest.

Aafrika

Piirkondlikud majandusühendused: EL jätkas 2009. aastal oma käimasolevate projektide rakendamist väike- ja kergrelvade valdkonnas, et toetada Aafrika piirkondlikke majandusühendusi, sealhulgas Lääne-Aafrika riikide majandusühendust, Kesk-Aafrika riikide majandusühendust ning Ida-Aafrika Ühendust. Erinevate projektide eesmärgiks on muu hulgas tugevdada riikide suutlikkust tõhusalt võidelda ebaseaduslike väike- ja kergrelvade vastu, käsitleda piirkondliku lähenemisviisi alusel väike- ja kergrelvade piiriülese leviku probleemi ning tagada allpiirkonnas seaduslike relvade võõrandamise üldine ja tõhus poliitiline juhtimine. Neid projekte rahastatakse Euroopa Arengufondi eelarvest.

Väikerelvade piirkondlik keskus (RECSA): EL valmistus 2009. aastal selleks, et käivitada 2010. aasta alguses projekt, millega toetatakse Aafrika ja ELi strateegilist partnerlust tulirelvade ebaseadusliku hankimise ja kaubanduse vastases võitluses Aafrikas, kasutades selleks Nairobis asuvat väike- ja kergrelvade piirkondlikku keskust (RECSA). Projekti eesmärk on tõsta asjaomaste institutsionaalsete ja kodanikuühiskonna osalejate teadlikkust ja teadmisi tulirelvade ebaseadusliku hankimise ja kaubanduse vastase võitluse õiguslikest ja institutsionaalsetest aspektidest, eesmärgiga tugevdada siseriiklike keskuste rolli või toetada nende loomist ning arendada ja/või rakendada riiklikke tegevuskavasid. Samuti on selle eesmärk tugevdada Aafrika piirkondlike politseijuhtide organisatsioone ning riigisiseste, piirkondlike ja ülemandriliste õiguskaitseasutuste suutlikkust ja omavahelist koostööd tulirelvade ja lõhkeainete piiriülese salakaubaveo vastu võitlemisel. Seda projekti rahastatakse stabiliseerimisvahendi eelarvest (summas 3,3 miljon eurot).

Nigeeria: Euroopa Komisjon ja Nigeeria föderaalvalitsus allkirjastasid 19. novembril 2009 Nigeeria riigi strateegiadokumendi ja 2008.–2013. aasta riikliku näidisprogrammi, mille üheks eesmärgiks on toetada ametiasutuste jõupingutusi stabiilsuse säilitamiseks ning õigusriigipõhise turvalise keskkonna loomiseks nii riigisiseselt kui väljaspool riiki. Sellega seoses võib EL toetada meetmeid organiseeritud kuritegevuse ja väikerelvadega seonduvate küsimuste käsitlemisele spetsialiseerunud agentuuride tehnilise pädevuse ajakohastamiseks ning politsei uurimis- ja kohtuekspertiisi suutlikkuse tugevdamiseks, mille eesmärgiks on muu hulgas vähendada väike- ja kergrelvade ebaseaduslikku kaubandust ja salakaubavedu. Seda toetust saab rakendada konkreetsete projektide kaudu, millega toetatakse siseriikliku suutlikkuse suurendamist sellistes valdkondades nagu relvade omamise ja tootmise litsentsimine, relvavarude haldamissüsteemi loomine ning tolliasutuste ja piirikontrolliameti teadlikkuse suurendamine. Need projektid võib esialgselt käivitada 2011. aastal.

Kesk-Ameerika:

Kesk-Ameerika väike- ja kergrelvade kontrolliprogramm: 2009. aastal alustas Euroopa Liit Kesk-Ameerika väike- ja kergrelvade kontrolliprogrammi (CASAC) toetamist, et edendada tulirelvade ja lõhkeainete salakaubaveo vastast võitlust Kesk-Ameerikas ja naaberriikides, sealhulgas Kariibi mere piirkonnas. Projekt on kahetasandiline: ühelt poolt keskendub see Kesk-Ameerikale (sealhulgas Mehhiko ja Colombia) ning väike- ja kergrelvade kontrolli eest vastutavate siseriiklike ja piirkondlike institutsioonide ja riigiasutuste suutlikkuse suurendamisele ja nende tugevdamisele ning kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse tugevdamisele edendada relvastuse kontrolli; teisalt luuakse sellega piirkondadevaheline foorum piirkondlike kogemuste vahetamiseks, kusjuures rõhuasetus on teabe saamisel ning suutlikkuse parandamisel ja loomisel piiri- ja tollitsoonides. Seda projekti rahastatakse stabiliseerimisvahendi eelarvest (summas 1 miljon eurot).

Lisaks toetas Euroopa Liit paljudes riikides (San-Salvador, Sri Lanka, Kenya, Uganda …) arengu- ja koostööprojekte, mis seonduvad vägivalla vähendamise ja ennetamisega, sealhulgas ka riskikoolituse ja kannatanutele antava abiga, et murda ühiskonnas valitsev vägivallaahel ja edendada rahukultuuri. Lisaks toetas EL jätkuvalt desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise projekte (Kesk-Aafrika Vabariik, Côte d’Ivoire …), et edendada turvalist keskkonda, leevendada relvajõudude restruktureerimise sotsiaalset mõju, lihtsustada sõjaväe isikkoosseisu pensionileminekut või anda endistele võitlejatele sotsiaalmajanduslikke võimalusi.

II.A.1.2. ELi poliitiline koostöö kolmandate riikidega

Väike- ja kergrelvade küsimust käsitleti korduvalt ELi ja kolmandate riikide või allpiirkondlike organisatsioonide vahelise poliitilise dialoogi raames toimuvatel korralistel kohtumistel, sealhulgas kohtumistel Aafrika, Ameerika, Lähis-Ida, Pärsia lahe piirkonna, Ida-Euroopa ja Kagu-Euroopa riikide ja organisatsioonide esindajatega.

Euroopa Liit jätkas samuti tööd, et algatada ELi ja Hiina vahel väike- ja kergrelvadele pühendatud dialoog, milles võidakse näha ette konkreetseid ühisalgatusi väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku kaubanduse vastu võitlemiseks. Küsimust käsitleti viimati ekspertide tasandi kolmiku kohtumisel, mis toimus 12. oktoobril 2009 New Yorgis. 2010. aastal peaks toimuma väike- ja kergrelvade küsimust käsitlev ELi ja Hiina ekspertide kohtumine.

Kooskõlas 2008. aasta detsembris vastu võetud nõukogu järeldustega väike- ja kergrelvi käsitleva elemendi lisamise kohta ELi ja kolmandate riikide vahelistesse lepingutesse, on ülemaailmse desarmeerimise ja relvastuskontrolli töörühma (CODUN) liikmeid teavitatud läbirääkimistest, mida peetakse Brunei Darussalami, Hiina, Liibüa, Mongoolia, Filipiinide, Venemaa, Singapuri, Tai ja Vietnamiga asjaomaste lepingute üle väike- ja kergrelvi käsitleva elemendi lisamiseks, ning nad arutasid läbirääkimiste hetkeseisu. 2009. aasta teisel poolaastal lepiti Hiina, Iraagi, Liibüa ja Lõuna-Koreaga kokku väike- ja kergrelvi käsitleva lepinguklausli lisamises vastavatesse lepingutesse, mille üle peetakse ELiga läbirääkimisi.

II.A.2. ELi liikmesriikide rahaline, tehniline ja muu abi väike- ja kergrelvaprojektidele

Lisaks ELi käsutuses olevate eri vahendite kaudu rahastatavatele projektidele on liikmesriigid rahastanud kahepoolselt paljusid väike- ja kergrelvadega seotud projekte. Liikmesriigid on seni andnud käesolevasse aruandesse järgmised andmed.

AUSTRIA

2009. aastal aitas Austria jätkuvalt kaasa mitmesugustele ÜRO desarmeerimisbüroo juhitavatele abiprojektidele väike- ja kergrelvade leviku tõkestamise ÜRO protsessi toetuseks, pannes suurt rõhku projektidele Aafrikas.

Eelkõige on Austria toetanud järgmisi projekte:

— praktiliste desarmeerimismeetmete rakendamine Lääne-Aafrikas, tehniline tugi ECOWASi väikerelvade üksusele ja väikerelvade kontrolli programmile (ECOSAP);

— väikerelvade vahendamise reguleerimine Aafrikas;

— väike- ja kergrelvade kontrolli alase õigusakti väljatöötamine Kesk-Aafrikas.

Euroopa–Atlandi partnerlusnõukogu raames andis Austria rahalist toetust NATO hooldus- ja varustustalituse (NAMSA) juhitud projektile väike- ja kergrelvade hävitamiseks Albaanias. 2009. aastal käimasolevad NAMSA projektid, mida Austria oli eelmistel aastatel toetanud, hõlmavad väike- ja kergrelvade ning laskemoona hävitamist Ukrainas ja Kasahstanis.

Lisaks jätkas Austria väike- ja kergrelvade ning tavarelvade füüsilise turvalisuse ja varude haldamise alaste eriteadmiste arendamist. Austria toetas Oberammergaus asuvas NATO koolis toimunud väike- ja kergrelvade alast kahte rahvusvahelist koolituskursust, saates sinna koolitajaid ja osalejaid, millele lisandus praktiline õppus Austria laskemoonalaos. Samuti osalesid Austria koolitajad kolmel rahvusvahelisel koolituskursusel, mis viidi läbi Aafrikas ja Kesk-Aasias ning mis käsitlesid füüsilist turvalisust ja varude haldamist.

BELGIA

Belgia rahastas 2009. aastal jätkuvalt mitmeid projekte ja organisatsioone, kes tegutsesid väike- ja kergrelvade destabiliseeriva leviku küsimustes.

Genti ülikool avaldas 2009. aasta novembris aruande „Relvade jälgimine: ebaseaduslike relvade kontroll, liikumine ja kasutamine Colombias”, mille koostamist rahastas Belgia välisministeerium. Selles analüüsitakse Colombia valitsusvälistelt relvastatud osapooltelt konfiskeeritud väike- ja kergrelvi, tuvastatakse nende päritoluriigid ja tehakse ettepanekuid Euroopa väike- ja kergrelvade ekspordikontrolli hindamiseks ja parandamiseks.

Aafrikas jätkas Belgia 2009. aastal väike- ja kergrelvade kontrolliprojektide toetamist. Kongo Demokraatlikus Vabariigis toetati mitmeid desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise alaseid projekte. Burundis toetati Rubira kogunemiskoha arendamist ja ehitamist, kasutades selleks Pal-FNL võitlejate desarmeerimist ja demobiliseerimist. Malis toetati Tombouctou piirkonnas väikerelvade kogumist ja hävitamist kohalike komisjonide abil. Mosambiigis toetas Belgia operatsiooni Rachel, mille eesmärk on hävitada kodusõjast allesjäänud relvalaod. Hävitamisprotsess toimub Mosambiigi ja Lõuna-Aafrika politsei ühiste politseioperatsioonide vormis ning seda viivad läbi multidistsiplinaarsed rühmad, kes reageerivad teabele peidetud ja mahajäetud relvaladude asukoha kohta ning kes pärast nende sisu tuvastamist need ka hävitavad.

Balkani riikides kaasrahastas Belgia 2009. aastal UNDP projekti Bosnias ja Hertsegoviinas (SACBiH), mis on koordineeritud rahvusvaheline jõupingutus, et kehtestada väike- ja kergrelvade nõuetekohane kontroll ning laskemoona üleandmise turvaline ja tõhus logistikasüsteem, mille eesmärgiks on leevendada ohtu ja seonduvaid riske. Samuti toetas Belgia NATO sihtasutust Kosovo kaitsekorpuse toetamiseks pärast NATO osalemise lõppemist, sealhulgas toetas Belgia desarmeerimist ning väike- ja kergrelvade hävitamist.

Samuti toetab Belgia väikerelvauuringu projekti Small Arms Survey aastaaruande koostamist.

SOOME

Soome andis 2009. aastal rahalist toetust asjakohastele programmidele ja projektidele, mis viidi muu hulgas läbi Kasahstanis, Valgevenes ja Moldovas.

PRANTSUSMAA

Prantsusmaa toetas rahaliselt 2009.–2012. aastal läbiviidavale üleminekuperioodi demobiliseerimise ja taasintegreerimise programmi. See programm keskendub viiele prioriteetsele riigile (Burundi, Uganda, Kesk-Aafrika Vabariik, Kongo Demokraatlik Vabariik ja Rwanda) ning toetab Ida-Aafrika järvede piirkonna üleminekujärgus riikides läbiviidavates pikaajalistes arenguprogrammides tehtavaid demobiliseerimise ja taasintegreerimise alaseid jõupingutusi.

Samuti jätkas Prantsusmaa RACVIAC-CSC poolt Balkani riikides läbiviidava tegevuse rahastamist.

Prantsusmaa osales ECOWASi portugali- ja prantsuskeelsetele riikidele korraldatud koolituskursusel, millel käsitleti relva- ja laskemoonavarude haldamist ning mis toimus 11.–15. mail 2009 Bamako rahuvalvekoolis. Koolitus andis võimaluse üksikasjalikult viimistleda viieaastast kava, mis esitatakse Euroopa Arengufondile rahastamiseks.

Prantsusmaa osales 23.–25. novembril 2009 Nigeerias (Kaduna) töörühmas, et viimistleda raamdokumenti, millega antakse ECOWASile suuniseid, kuidas toetada oma liikmesriike relva- ja laskemoonavarude haldamisel ja turvamisel.

Lõpetuseks osales Prantsusmaa kahel missioonil, mille viis läbi Šveitsi juhitud rahvusvaheline väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona grupp (MSAG), mille eesmärk oli teha kindlaks meetmed, millega parandada Mali relva- ja laskemoonavarude ohutust ja turvalisust (missioonid toimusid 9.–21. veebruar 2009 ning 20. juuni–5. juuli 2009).

SAKSAMAA

Saksamaa toetab väike- ja kergrelvade, sealhulgas nende laskemoona valdkonna projekte ja tegevusi mitmete institutsioonide ja organisatsioonide raames ning nendega koostöös. Enamik tegevusi viiakse läbi pikema ajavahemiku jooksul kui kalendriaasta. 2009. aasta peamised algatused on järgmised.

Afganistan (kestus 2004– …, kogueelarve 3 000 000 eurot)

Alates 2004. aastast on Saksamaa toetanud desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise (DDR) ning ebaseaduslike relvarühmituste laialisaatmise (DIAG) protsesse Afganistanis, kaasrahastades liigsete relva- ja laskemoonavarude kõrvaldamist ja hävitamist.

Angola (kestus 2003–2009, kogueelarve 11 990 332 eurot)

Saksamaa toetab endiste võitlejate ja nende perede sotsiaalset ja majanduslikku taasintegreerimist Angolas. Instituto de Reintegração Sócio-Profissional para Ex-militares (IRSEM) kaudu toetab Saksamaa Maailmapanga poolt hallatavat Angola demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammi (ADRP). Endiste võitlejate taasintegreerimist toetatakse kohalikul tasandil sotsiaalmajandusliku arengu projektide kaudu ning kohalike omavalitsusasutuste tugevdamise teel.

Kambodža (kestus 2007–2009, kogueelarve 1 615 000 eurot)

Saksamaa toetab jätkuvalt Kambodža Kuningriigi valitsust tema töös väike- ja kergrelvade kontrolli küsimustega, mis keskenduvad varude haldamisele, liigsete tavalaskemoonavarude hävitamisele ja politseirelvade ohutule ladustamisele.

Kongo Demokraatlik Vabariik (kestus 2005–2011, kogueelarve 12 000 000 eurot)

Saksamaa toetab varem relvastatud rühmitustega seotud laste ja noorte sotsiaalset ja majanduslikku taasintegreerimist KDV Maniema provintsis 3,5 miljoni euroga (tehniline abi), samuti rahastab ta endiste võitlejate taasintegreerimist kuni 8,5 miljoni euroga (kuni 2008. aasta oktoobrini, finantsabi) töömahukate infrastruktuuriprojektide jaoks.

Kosovo (kestus 2006– …, kogueelarve 500 000 eurot)

Saksamaa toetab jätkuvalt Saferworldi tegevust, mille eesmärk on suurendada avalikkuse osalust tsiviilisikute valduses olevate ebaseaduslike väike- ja kergrelvade vähendamises ning edendada Kosovos soodsamat julgeolekukeskkonda.

Nepaal (kestus 2007–2010, kogueelarve 5 000 000 eurot)

Saksamaa rakendab alates 2007. aastast riigi lõunaosas projekti „Rahuprotsessi meetmete toetamine”. Projektiga tagatakse interneeritud maoistlikele võitlejatele ja ümbruskonna elanikele põhiteenused nagu veevarustus, kanalisatsioon ja tervishoid.

Nepaal (kestus 2007–2010, kogueelarve 2 300 000 eurot)

Saksamaa toetab Nepaali kesklääne piirkonnas sotsiaalmajandusliku rehabilitatsiooni ja taasintegreerimise programmi endistele võitlejatele, riigisiseselt ümberasustatud isikutele ja pagulastele ning neid vastuvõtvatele kogukondadele Rukumi ja Rolpa piirkondades. Projekti peamiseks eesmärgiks on luua põhiline sotsiaalne ja majanduslik infrastruktuur ning suurendada leibkondade sissetulekuid põllumajandus- ja mittepõllumajandussektoris. Programm toetab 2006. aasta rahulepingu rakendamist.

Ida-Aafrika järvede piirkond (kestus 2003–2009, kogueelarve 12 900 000 eurot)

Saksamaa panustab Maailmapanga hallatavasse mitut riiki hõlmavasse Ida-Aafrika järvede piirkonna demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammi (MDRP) selle sihtfondi kaudu kokku 12,9 miljonit eurot. Saksamaa eraldab 7,5 miljonit eurot rahalisi vahendeid ka projektile „Võitlus väike- ja kergrelvade ebaseadusliku leviku vastu” (2004–2011), mida rakendatakse ellu Ida-Aafrika järvede piirkonna konverentsi protsessi toetamise raames.

Valdkondlik projekt „Rahu ja julgeolek” (kestus 2008–2014, kogueelarve 5 000 000 eurot)

Saksamaa valitsus algatas 2001. aastal valdkondliku projekti „Arengukoostöö ja väikerelvade leviku kontroll” (DECOSAC). Projekti üks eesmärk oli arendada ja katsetada arengukoostöö käigus vahendeid väikerelvade leviku kontrollimiseks. 2008. aasta juulis ühendati valdkondlikud projektid „Arengukoostöö ja väikerelvade leviku kontroll”, „Kriiside ennetamine” ja „Julgeolekusektori reform” valdkondliku projektiga „Rahu ja julgeolek” (kestus 2008–2014, eelarve 2008–2011 on 5 000 000 eurot). Projekt „Rahu ja julgeolek” käsitleb väike- ja kergrelvadega seonduvaid küsimusi relvastatud vägivalla vähendamise ja ennetamise küsimuse kontekstis.

Senegal (kestus 2004–2015, teise etapi (2007–2010) eelarve 11 800 000 eurot)

Saksamaa toetab Casamance piirkonnas rahu taastamise ja sotsiaalmajandusliku arengu programmi. Selle programmiga edendatakse kohalikke rahualgatusi ja meetmeid tagasipöördujate taasintegreerimiseks. Samuti toetatakse sellega sotsiaalse ja majandusliku infrastruktuuri taastamist ning põllumajandustootmist ja teisi sissetulekuallikaid.

Saksamaa toetab jätkuvalt väikerelvauuringu Small Arms Survey tegevust seoses väike- ja kergrelvade ning eelkõige laskemoona ebaseadusliku kaubanduse teatud aspektidega.

UNGARI

Ungari osaleb Lääne-Balkani riikides USA kaitse- ja ohu vähendamise agentuuri (DTRA) juhitavas varude vähendamise projektis, mille eesmärk on säilitada stabiilsus ning hoida ära väike- ja kergrelvade ebaseaduslikku kaubandust, toetades selleks piirkonnas varude hävitamise projekte.

IIRIMAA

Iirimaa eraldas 2009. aastal 180 000 eurot ÜRO väikerelvade alaste meetmete koordineerimise projektile, mille eesmärk on luua väike- ja kergrelvade rahvusvaheliselt heakskiidetud standardid.

Iirimaa on eraldanud 46 100 eurot Genfi foorumile, mis on Genfis asuv organisatsioon, mis tegeleb valitsuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide vaheliste partnerluste loomisega desarmeerimis- ja relvakontrolliküsimustes. Iirimaa jätkab tööd, et toetada olemasolevaid väike- ja kergrelvade ebaseadusliku leviku vastu võitlemise protsesse.

Iirimaa on seisukohal, et kodanikuühiskonna osalemine väikerelvade protsessis on elulise tähtsusega ning et valitsusväliste organisatsioonide oskusteave on eriti väärtuslik põhiküsimuste esiletoomisel. Sel põhjusel toetas Iirimaa jätkuvalt rahvusvahelise väikerelvade tegevusvõrgustiku (IANSA) tööd ning eraldas sellele 2009. aastal 8 820 eurot.

LÄTI

Läti osaleb aktiivselt rahvusvaheliste foorumite (eelkõige ÜRO, OSCE, NATO) töös, millel käsitletakse väike- ja kergrelvade ning tavarelvastuse küsimusi. Läti esitab eelnimetatud organisatsioonidele igal aastal aruanded oma jõupingutuste kohta võitluses väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastu.

LEEDU

Afganistanis, Ghori provintsis toimuva piirkondliku ülesehitustegevuse raames on Leedu sõjaväelased alates 2005. aastast osalenud aegunud, liigsete ja elanikelt kogutud väike- ja kergrelvade, lõhkematerjalide ja laskemoona hävitamises. Piirkondlik ülesehitusrühm abistas kohalikke võimusid Afganistani ebaseaduslike relvarühmituste laialisaatmise (DIAG) programmis, relvade ladustamisel, märgistamisel ja arvelevõtmisel. Piirkondlik ülesehitusrühm abistas kohalikke võimusid väike- ja kergrelvade ning laskemoona kogumises.

LUKSEMBURG

— Väikerelvade leviku vastase võitluse meetmed:

Luksemburgi ametiasutused rahastavad aastatel 2008–2010 Euroopa Rahu- ja Julgeoleku-uuringute ja -info Instituudi (GRIP) poolt läbiviidavat projekti, millega tugevdatakse konfliktide ennetamisele ja rahu taastamisele suunatud Aafrika valitsusväliste organisatsioonide võrgustikku. Selle projekti eesmärgiks on muu hulgas luua Kesk- ja Lääne-Aafrika valitsusväliste organisatsioonide võrgustik rahukultuuri, rahu taastamise ja väikerelvade leviku vastase võitluse valdkondades. Kõnealust projekti toetatakse kokku 285 000 euroga.

MADALMAAD

Madalmaad toetasid 2009. aastal (muu hulgas) järgmisi institutsioone, projekte ning muid väike- ja kergrelvade ning laskemoonaga seotud tegevusi:

— Saferworld: valitsuste toetamine õigusaktide ja eeskirjade rakendamisel;

— ISS: relvade haldamise programmi toetamine alates 2002. aastast, sealhulgas valitsuste ja piirkondlike organisatsioonide toetamine õigusaktide ja eeskirjade rakendamisel ning uuringud mitmetes väike- ja kergrelvadega seonduvates küsimustes (hävitamise viisid, ebaseaduslik kaubandus jne);

— HALO sihtasutus: väike- ja kergrelvade ning laskemoona kokkukogumine ja hävitamine Afganistanis;

— väikerelvauuring (Small Arms Survey): väike- ja kergrelvade probleemi osas tehtud uuringute tulemusi käsitlev aastaraamat ning uuringute põhirahastamine;

— riikliku väike- ja kergrelvade teabekeskuse toetamine, Uganda riikliku tegevuskava elluviimine;

— miinivastase tegevuse rühm: väike- ja kergrelvade hävitamine Kongo Demokraatlikus Vabariigis.

POOLA

Poola osaleb Gruusia ekspordikontrolliasutuste esindajatele korraldatavas ELi pikaajalises projektis, mis käsitleb kahesuguse kasutusega kaupade eksporti. Projekti eesmärk on tutvustada rahvusvahelist ja siseriiklikku õiguslikku raamistikku, millega reguleeritakse relvade ja kahesuguse kasutusega kaupade (sealhulgas väike- ja kergrelvade) ekspordikontrolli. Käsitleti järgmisi põhiküsimusi: Gruusia ekspordikontrollisüsteemide praktilist kohaldamist, nende ühtsust ja läbipaistvust ja võimalusi nende parandamiseks. Projekt viiakse läbi koostöös Austria, Saksamaa, Sloveenia ja Rootsiga.

PORTUGAL

Rahuvalve või rahutagamise operatsioonides osalevad Portugali relvajõud kogusid vajadusel kokku ja hävitasid väike- ja kergrelvi.

HISPAANIA

Ameerika Riikide Organisatsioon

Hispaania tegi 2009. aastal 320 000 euro suuruse vabatahtliku annetuse Ameerika Riikide Organisatsioonile, et toetada seadusandlikke abiprojekte ja parlamentidevaheliste võrgustike tugevdamise projekte.

Väike- ja kergrelvi käsitlev parlamentaarne foorum

Kaks Hispaania parlamendi liiget on korrapäraselt osalenud väike- ja kergrelvi käsitleva parlamentaarse foorumi töös pärast seda, kui see alustas tegevust 2002. aasta oktoobris. Hispaania on foorumile andnud järgmist vabatahtlikku toetust: 30 000 eurot 2007. aastal; 80 000 eurot 2008. aastal ja 100 000 eurot 2009. aastal.

ECOWAS (Lääne-Aafrika riikide majandusühendus)

Hispaania kirjutas koos Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) täitevsekretariaadiga alla vastastikuse mõistmise memorandumile, milles kohustus toetama selle organisatsiooni tegevust ja programme 500 000 euroga, millest 200 000 eurot oli üldine toetus ja 300 000 eurot oli ette nähtud väike- ja kergrelvakontrolli programmi jaoks Lääne-Aafrikas.

ROOTSI

Rootsi on eelkõige välisministeeriumi, Rootsi rahvusvahelise arengukoostöö agentuuri (Sida), relvajõudude ja Folke Bernadotte Akadeemia vahendusel osutanud toetust mitmele projektile, mis on suunatud väike- ja kergrelvade salakaubanduse ennetamisele, tõkestamisele ja likvideerimisele kõigis selle aspektides, nagu on ette nähtud ÜRO tegevuskavaga.

Välisministeerium toetas 2009. aastal järgmisi projekte ja tegevusi.

— SIPRI (lisaks põhirahastamisele) projekt(id) seoses relvade võõrandamisega Aafrikasse ning relvakaubanduslepingu praktiliste probleemide ja võimalustega: 2,13 miljon Rootsi krooni

— Väikerelvauuring (Small Arms Survey), Genf: 1 miljon Rootsi krooni

— UNODA piirkondlikud seminarid relvastusega seonduva läbipaistvuse edendamiseks: tavarelvade võõrandamise ja sõjaliste kulutuste aruanne: 600 000 Rootsi krooni

— ÜRO tavarelvastuse registri uuendamine: 900 000 Rootsi krooni

Sida toetas 2009. aastal järgmisi projekte ja organisatsioone.

— Sihtasutus Arias (Arias Foundation): 11 miljonit Rootsi krooni ajavahemikuks 2009-2011

— ÜRO Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna rahu, desarmeerimise ja arengu piirkondlikule keskus (UNLIREC): 12 miljonit Rootsi krooni ajavahemikuks 2008-2012

— Väike- ja kergrelvi käsitlev parlamentaarne foorum: 4,6 miljonit Rootsi krooni ajavahemikuks 2008–2010

— UNICEFi väike- ja kergrelvade programm: 15,5 miljonit Rootsi krooni ajavahemikuks 2006–2009

— Saferworld: 12,6 miljonit Rootsi krooni ajavahemikuks 2006–2009

— UNDP ja UNICEFi demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammid Sudaanis: 60 miljonit Rootsi krooni ajavahemikuks 2009–2010 ning UNICEFi programmile Colombias: 5 miljonit Rootsi krooni 2009. aastaks

— Demobiliseerimise ja taasintegreerimise kontroll ja seire Colombias Ameerika Riikide Organisatsiooni desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammi (MAPP) raames: 6,5 miljonit Rootsi krooni 2009. aastaks

— Maailmapanga projekt Uganda laste demobiliseerimiseks ja taasintegreerimiseks: 6 miljonit Rootsi krooni ajavahemikuks 2008–2010

Rootsi relvajõud toetasid 2009. aastal järgmisi projekte ja tegevusi.

— Osavõtt kolmepoolsest (Rootsi, Ukraina, Läti) laskemoona hävitamise projektist Ukrainas

— Rahaline toetus ÜRO arenguprogrammi väikerelvade kontrolli ja vähendamise projektile (UNDP SACHIB) Bosnias ja Hertsegoviinas. Toetust anti 2008. ja 2009. aastal

— Rootsi riiklik kaitsekolledž tegeleb rahvusvahelise desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise ekspertide võrgustiku haldamise ja laiendamisega. Programm hõlmab koolitust, võrgustike loomist ja rahvusvahelist tegevust

— Rootsi riiklik kaitsekolledž on desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise alase ühtse koolitusgrupi liige ja praegu selle kaaseesistuja

— Desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise alaseid kursusi kavandatakse ja viiakse läbi koostöös Folke Bernadotte Akadeemiaga

Lisaks on Folke Bernadotte Akadeemia 2009. aastal toetanud järgmisi projekte ja tegevusi.

— Akadeemia on olnud alates 2008. aastast desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise alase ühtse koolitusgrupi liige (eelnevalt esindas Rootsit riiklik kaitsekolledž)

— Akadeemia on toetanud desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise ühtseid standardeid

— Akadeemia on vastutanud kahe desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise alase kursuse korraldamise eest, millest esimene toimus Rootsis Sandös ja teine Barcelonas

— Akadeemia osales mitmel desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise alasel sündmusel, mis toimusid nii Rootsis kui välisriikides

ÜHENDKUNINGRIIK

Rahastati Saferworldi tegevust, et aidata läbi viia kaheaastane projekt (algusega 2009. aasta aprillis), mille eesmärk on kaasata Hiina valitsusinstitutsioonid ja kodanikuühiskonna osapooled ning suurendada nende teadmisi tähtsusest, mida omab vastutustundlik lähenemisviis tavarelvade võõrandamisele, ning teadmisi rahvusvahelise relvakaubanduslepingu olemusest.

Selle projekti kolm peamist tegevusvaldkonda on poliitiline dialoog, teadlikkuse suurendamine ja uuringud.

Põhirahastati väike- ja kergrelvade piirkondlikku keskust (RECSA), et tõhustada selliste meetmete koordineerimist, mille abil võideldakse väike- ja kergrelvade ebaseadusliku leviku vastu Ida-Aafrika järvede piirkonnas, Somaali poolsaarel ja piirnevates riikides, tuginedes põhimõtetele ja eesmärkidele, mis on esitatud Nairobi deklaratsioonis, Nairobi protokollis ning RECSA asutamislepingus.

Samuti rahastati 2009. aastal UNODA piirkondlikku seminari tavarelvastusega seonduva läbipaistvuse edendamiseks, mis toimus Dakaris Lääne-Aafrika riikidele. Seminaril keskenduti tavarelvastuse võõrandamise läbipaistvusele, usaldust suurendavatele meetmetele ja praktiliste harjutuste läbiviimisele.

Ühendkuningriigi parlamendi relvaekspordi kontrolli komisjon külastas 2009. aasta mais Kiievit, millele 2007. aastal eelnes Ukraina parlamendiliikmete visiit Londonisse. Visiitide peamiseks eesmärgiks oli edendada Ukraina relvaekspordi suuremat läbipaistvust ja tõhustada parlamentaarset kontrolli selle üle.

OSCE, Ühendkuningriigi ja USA eksperdid aitasid 2009. aasta juunis Küprosel kõrvaldada ja hävitada 324 liigset kaasaskantavat õhukaitsesüsteemi.

II.A.3. Osalemine rahvusvahelistel seminaridel ja konverentsidel või nende korraldamine

RUMEENIA

Saferworld (Briti valitsusväline organisatsioon) korraldas 2009. aasta märtsis Bukarestis piirkondliku seminari, millel käsitleti rahvusvahelise võõrandamise käigus väike- ja kergrelvade kõrvaletoimetamise ohtude leevendamist, seminari kaaskorraldajaks oli Rumeenia riiklik ekspordikontrolliamet ja koostööd tehti EURISC fondiga (Rumeenia valitsusväline organisatsioon).

Seminari eesmärgiks oli teha kindlaks head tavad ja tõhustada rahvusvahelist dialoogi lähenemisviiside üle, mida riigid kasutavad, et teha kindlaks ja viia miinimumini oht, et väike- ja kergrelvad toimetatakse kõrvale ebasoovitavatele lõppkasutajatele või ebasoovitavaks kasutamiseks, sealhulgas oli eesmärgiks sellist ohtu vähendavate strateegiate väljatöötamine.

II.A.4. Teised algatused

Relvaeksporti käsitlev ühine seisukoht

Euroopa Liit innustas jätkuvalt tavarelvade, sealhulgas väike- ja kergrelvade ja nende laskemoona seadusliku üleandmise kontrolli tugevdamise edendamist. Tavarelvastuse ekspordi töörühma raames esitavad liikmesriigid aruande selle kohta, kuidas nende siseriiklikus õiguslikus raamistikus rakendatakse ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP; Bosnia ja Hertsegoviina, Kanada, Horvaatia, Island, Montenegro ja Norra on ametlikult teatanud, et nad järgivad kõnealust ühist seisukohta.

Kooskõlas ELi läbipaistva relvaekspordi poliitikaga ning rakendades ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP artiklit 8, võttis nõukogu 8. oktoobril teadmiseks ELi relvaekspordi 11. aastaaruande (ELT C 265, 6.11.2009).

ELi algatus lennutranspordi kaudu toimuva väike- ja kergrelvade salakaubaveo tõkestamiseks

2009. aasta esimesel poolaastal viis EL jätkuvalt ellu 2007. aastal käivitatud algatust õhuteed pidi toimuva väike- ja kergrelvade salakaubaveo tõkestamiseks. CODUNi ja SITCENi esindajad arutasid mitmetel koosolekutel võimalusi, kuidas tõhustada algatuse mõju ja liikmesriikide keskuste võrgustikku. Samuti analüüsiti põhjalikult algatuse rakendamise seisu 13. mail 2009 toimunud ekspertide koosolekul, mille korraldasid ühiselt SIPRI, eesistujariik Tšehhi ja Rootsi. SITCEN koostas 2009. aastal liikmesriikidelt saadud teabe põhjal uue uuringu õhuteed pidi toimuva väike- ja kergrelvade leviku kohta Sahara-taguses Aafrikas. Uuring on salastatud dokument ja seda saavad liikmesriikide asjaomased asutused kasutada õhuteed pidi toimuva väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse ennetamise vahendina.

ELi liikmesriigid viisid läbi järgmisi tegevusi.

HISPAANIA

Hispaania korraldas Hispaania Rahvusvahelise Arengukoostöö ameti (AECID) koolitus- ja abiprojektide raames Cartagena de Indiasi koolituskeskuses (Colombia) Ladina-Ameerika riikidele kuuenda väike- ja kergrelvade teemalise piirkondliku seminari, mis oli pühendatud ÜRO tegevusprogrammi tulevikule ning relvakaubanduslepingu kavandile, ning mis toimus 16.-20. veebruaril 2009, ning relvastatud vägivalda ja arengut käsitlevat Genfi deklaratsiooni käsitleva teise seminari, mis toimus 20.–23. aprillil 2009.

Hispaania rahastas seminari, mis käsitles väike- ja kergrelvade mitmepoolse märgistamis- ja jälgimisvahendi rakendamist, ning osales sellel Peruu korraldatud üritusel, mis toimus 24.–25. veebruaril Limas.

SLOVEENIA

Sloveenia on vahetanud teiste ELi liikmesriikidega teavet füüsiliste ja juriidiliste isikute kohta, kellele on antud luba tegeleda relvade vahendustegevusega.

Sloveenia on sõlminud Lääne-Balkani riikidega kahepoolseid lepinguid ja korraldanud nendega mitmeid tegevusi. Sloveenia politseil on kontaktametnikud Zagrebis, Belgradis ja Podgoricas.

Sloveenia on Kagu-Euroopa koostööalgatuse piiriülese kuritegevusega võitlemise piirkondliku keskuse liige. Sloveenia tolli- ja politseiasutused osalevad aktiivselt nendes projektides.

Kriminaalpolitsei koostas 2008. ja 2009. aastal aruande, milles käsitleti relvade salakaubanduse hetkeseisu Sloveenia Vabariigis. Süsteemne aruanne sisaldab kogu teavet ebaseaduslike või seaduslike relvadega seotud kuritegude kohta Sloveenias aruandlusperioodil ning Sloveenia kohtutes lõpuleviidud kriminaalasjade kohta. Aruanne sisaldab ka andmeid ja hinnangut olukorra kohta seoses relvadega seotud vahejuhtumitega (enesetapud, haavatasaamised) ning seoses seaduslike relvade kasutamisega kuritegude toimepanemisel.

II.B. Osalemine rahvusvaheliste organisatsioonide töös ja piirkondlikes meetmetes tavarelvastuse, eriti väike- ja kergrelvade valdkonnas

EL jätkas ülemaailmsel tasandil tehtavate jõupingutuste aluseks oleva ÜRO väike- ja kergrelvade tegevusprogrammi rakendamise toetamist. Tegevusprogrammi osalisriikide järgmise, 2010. aastal toimuva biennaalkohtumise ja 2012. aastal toimuva läbivaatamiskonverentsi ettevalmistamise käigus edendas EL oma suhetes kolmandate riikidega jätkuvalt ÜRO väike- ja kergrelvade tegevusprogrammi täielikku rakendamist. Sellel kohtumiste vahelisel perioodil alustas EL ka selliste konkreetsete meetmete ja projektide uurimist, mida töötada välja koos ÜRO desarmeerimisbüroo ja teiste rahastajatega, et tugevdada ja parandada väike- ja kergrelvade valdkonna kõige olulisema rahvusvahelise vahendi rakendamist. Sel eesmärgil võetakse 2010. aasta esimesel poolaastal vastu nõukogu otsus (nõukogu otsuse üksikasjalikku kirjeldust vt punktis II.A.1.1).

Avatud töörühm, mis moodustati, et hõlbustada ÜRO peasekretäri poolt 2008. aastal koostatud ja relvakaubanduslepingut käsitleva aruande soovituste rakendamise edasist analüüsimist, pidas 2009. aasta märtsis ja juulis kaks koosolekut.

Samuti oli EL 2009. aastal relvakaubanduslepingu protsessi esirinnas. ELi liikmesriigid toetasid ühehäälselt uut ÜRO Peaassamblee resolutsiooni eelnõu relvakaubanduslepingu kohta, mis võeti vastu 2009. aasta oktoobris ÜRO Peaassamblee 64. istungjärgu esimeses komitees. Resolutsiooni, mida toetas ÜRO liikmesriikide valdav enamus, sisaldab otsust kutsuda 2012. aastal kokku rahvusvaheline relvakaubanduslepingu alane konverents, mida valmistavad ette viis ettevalmistuskomisjoni, mis saavad kokku aastatel 2010.–2012.

EL jätkas samuti kolmandate riikide kaasamist sellesse protsessi ja innustas neid jätkuvalt kõnealust protsessi toetama. ELi liikmesriigid osalesid aktiivselt avatud töörühma kahe koosoleku (märts ja juuli) töös; kõnealune töörühm moodustati 2009. aastal, et hõlbustada ÜRO peasekretäri poolt 2008. aastal koostatud ja relvakaubanduslepingut käsitleva aruande soovituste rakendamise edasist analüüsimist.

Esitati ELi sissejuhatavad ja kokkuvõtvad avaldused, samas kui mitmed ELi liikmesriigid andsid märkimisväärse panuse relvakaubanduslepingu reguleerimisala, põhimõtete ja kriteeriumite üle peetavatesse temaatilistesse aruteludesse. EL toetas täiel määral avatud töörühma esimese kahe koosoleku menetlusaruande vastuvõtmist, millega tunnistatakse vajadust võtta rahvusvahelisi meetmeid, et lahendada probleeme, mis on seotud tavarelvade reguleerimata kaubanduse ja levimisega ebaseaduslikule turule.

Euroopa Liidu pühendumist sellele, et edendada kolmandate riikide ühinemist tulevase relvakaubanduslepinguga, tõendas asjaolu, et nõukogu võttis 2009. aasta jaanuaris vastu nõukogu otsuse 2009/42/ÜVJP (millega edendatakse relvakaubanduslepingu sõlmimiseni viivat protsessi kolmandates riikides) ja rakendas seda (nõukogu otsuse üksikasjalikku kirjeldust vt punktis II.A.1.1).

2009. aastal tugevdas EL oma koostööd OSCEga, sealhulgas osaledes OSCE asjaomastes organites toimunud temaatilistes aruteludes, mis käsitlesid väike- ja kergrelvi ning tavarelvastust. Nõukogu peasekretariaat osales 22. septembril 2009. aastal OSCE julgeolekukoostöö foorumi koosolekul, millel käsitleti väike- ja kergrelvi ning mille käigus tutvustati OSCE liikmesriikidele ELi väike-ja kergrelvade strateegiat. Samuti lõid nõukogu peasekretariaat ja komisjon kontaktid OSCE konfliktide ennetamise keskusega, et uurida võimalusi teha tulevikus ELi ja OSCE ühiseid algatusi väike- ja kergrelvade valdkonnas.

ELi liikmesriigid viisid läbi järgmisi tegevusi.

TŠEHHI VABARIIK

Tšehhi Vabariik osaleb korrapäraselt selliste rahvusvaheliste organisatsioonide ja organite töös, mis käsitlevad muu hulgas väike- ja kergrelvade, laskemoona ja tavarelvastuse probleeme (nt ÜRO ja OSCE) ning NATO töös, mis seondub väike- ja kergrelvade ning tavarelvastusega.

EESTI

Eesti jätkas 2009. aastal väike- ja kergrelvade osas kehtivate õigusaktide rakendamise parandamist.

Rahuvalve või rahutagamise operatsioonides osalevad Eesti relvajõud on hävitanud väike- ja kergrelvi.

Eesti on liitunud peamiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, mis muu hulgas tegelevad väike- ja kergrelvade probleemi lahendamisega. Sellega seoses osaleb Eesti aktiivselt temaatilistes aruteludes. Eesti esindajad võtsid aktiivselt osa mitmest väike- ja kergrelvade probleemidele pühendatud rahvusvahelisest konverentsist, kursusest ja seminarist, mille korraldajad olid ÜRO, OSCE, EL ning muud rahvusvahelised ja valitsusvälised organisatsioonid. Eesti toetab ühtlasi läbirääkimisi rahvusvahelise relvakaubanduslepingu üle.

SOOME

Soome jätkas 2009. aastal aktiivset osalemist rahvusvaheliste organisatsioonide ja piirkondlike mehhanismide väike- ja kergrelvatemaatikaga seotud töös (EL, ÜRO, OSCE, NATO/EAPC ja Wassenaari kokkulepe).

PRANTSUSMAA

Prantsusmaa pööras tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahelistes ÜVJP mõõtmega lepingutes ei mainita pea üldse väike- ja kergrelvi ning seepärast lisati Prantsusmaa eesistumisperioodil ühe poliitilise sättena artikkel, mis käsitleb väike- ja kergrelvi. Seepärast toetas Prantsusmaa 2009. aastal seda, et Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahelistel läbirääkimistel võetakse arvesse väike- ja kergrelvade küsimusi, mis parandab väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastase võitluse ELi strateegia (2005) elluviimist.

Prantsusmaa innustas ülemaailmse relvastuskontrolli ja desarmeerimise töörühmas (CODUN) viima ellu õhuteed pidi toimuva väike- ja kergrelvade salakaubanduse vastu võitlemise algatust. Prantsusmaa aitas SITCENil koostada nimekirja lennufirmadest, kes võivad osaleda sellises tegevuses. Prantsusmaa toetas SIPRI asjakohast projekti, mis järgnes relvade salakaubavedu, salakauba liikumist ja destabiliseerivaid võrke käsitlevale seminarile, mille korraldas 2009. aasta mais Rootsi koostöös ELi eesistujariik Tšehhi Vabariigiga.

SAKSAMAA

Saksamaa osaleb aktiivselt rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide ning mehhanismide väike- ja kergrelvadega ning nende laskemoonaga seotud töös. Need mitmepoolsed mehhanismid on eelkõige ÜRO, OSCE, NATO ja Wassenaari kokkulepe. Saksamaa lähetab korrapäraselt eksperte nimetatud organisatsioonide töö raames korraldatud hindamiskülastustele, seminaridele ja tööseminaridele. Saksamaa osutab korrapäraselt toetust väike- ja kergrelvade ning tavarelvade poliitikale ning NATO koolis läbiviidavatele rakenduskursustele.

UNGARI

Ungari osales lisaks ELi koostööraamistikule aktiivselt ka rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide (näiteks ÜRO, OSCE, Euroopa–Atlandi partnerlusnõukogu ning Viinis asuv ekspordikontrollirežiimi Wassenaari kokkulepe) väike- ja kergrelvade alases töös.

LEEDU

Leedu on 2009. aasta aruandeperioodi kohta esitanud järgmised asjakohased riiklikud aruanded ja küsimustikud:

— ÜRO väike- ja kergrelvade alase tegevuskava kohane vabatahtlik aruanne;

— ÜRO tavarelvastuse registrile esitatav teave;

— relvaekspordi ELi toimimisjuhendi kohane aastaaruanne;

— iga-aastaselt OSCEle esitatav teave väike- ja kergrelvade impordi ja ekspordi kohta ja liigseteks varudeks tunnistatud ja/või väike- ja kergrelvi käsitleva OSCE dokumendi kohaselt arestitud ja hävitatud väike- ja kergrelvade kohta;

— OSCE küsimustik tavarelvade ja nendega seotud tehnoloogiate ekspordi suhtes kohaldatavate poliitikate ja/või riiklike eksporditavade ja -menetluste kohta;

— Wassenaari kokkuleppe kohaselt korrapäraselt esitatavad aruanded relvade ja kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi kohta.

POOLA

Poola osales aktiivselt mitme rahvusvahelise ja piirkondliku organisatsiooni, näiteks ÜRO, OSCE, ELi ja NATO väike- ja kergrelvade alases töös.

SLOVAKKIA

Sloveenia täidab kõiki ÜRO ja OSCE poolt vastu võetud rahvusvahelisi kohustusi. Slovakkia osales aktiivselt nende rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide ning samuti ekspordikontrollimehhanismide töös. Slovakkia on tavarelvade ja kahese kasutusega kaupade ja tehnoloogiate ekspordi kontrolli käsitleva Wassenaari kokkuleppe osalisriik.

III.1. Ühinenud Rahvaste Organisatsioon

AUSTRIA

Austria osales väike- ja kergrelvade salakaubaveo vastase ÜRO tegevusprogrammi osalisriikide kolmandal biennaalkohtumisel ning kaasrahastas Aafrika arenguriikide osalemist kõnealusel kohtumisel.

Austria jätkas väike- ja kergrelvade alase ÜRO tegevusprogrammi elluviimise toetamist ja esitas oma riiklikud aruanded 2007. ja 2008. aasta kohta, sealhulgas relvade märgistamist ja nende liikumise jälgimist käsitleva teabe