This document corrects COM(2018)556 final of 19.7.2018 Concerns all the language versions. Correction of minor clerical errors The text should read as follows:

Seepärast peavad kõik olema valmis Ühendkuningriigi väljaastumiseks Euroopa Liidust 30. märtsil 2019. Käesolevat teatist tuleb vaadelda seoses EL 27 riigijuhtide üleskutsega kiirendada valmistumist igal tasandil. Ühtlasi julgustatakse selles kõiki sidusrühmi, keda Ühendkuningriigi väljaastumine võib mõjutada, võtma just praegu kõik vajalikud meetmed, et väljaastumiseks valmis olla.

Ühendkuningriigi väljaastumisel Euroopa Liidust on tagajärjed kodanikele, ettevõtetele ja haldusasutustele nii Ühendkuningriigis kui ka Euroopa Liidus. Need hõlmavad muu hulgas uusi kontrolle ELi (uuel) välispiiril, Ühendkuningriigis välja antud litsentside, tunnistuste ja lubade kehtivust ning andmete edastamise uusi tingimusi.

Samuti isegi juhul, kui väljaastumisleping ratifitseeritakse ja tulevasi suhteid käsitlev leping sõlmitakse üleminekuperioodi jooksul, ei oleks suhted Ühendkuningriigiga samad, nagu on suhted liidu liikmesriigiga. Euroopa Ülemkogu on korduvalt meenutanud, et kolmandal riigil ei saa olla samu õigusi ja hüvesid, mis on liikmesriigil. Seetõttu on Ühendkuningriigi jaoks valmistumine selleks, et temast saab kolmas riik, väga tähtis isegi kõige väikseimaid häireid põhjustava stsenaariumi korral.

Praegu on kavas jõuda Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vahel väljaastumislepingus kokkuleppele oktoobris 2018, lepingule on kavas lisada edasisi suhteid käsitlev poliitiline deklaratsioon. Nii jääks piisavalt aega lepingu sõlmimise protsessi lõpuleviimiseks Euroopa Liidus (nõukogu Euroopa Parlamendi nõusolekul) ja ratifitseerimiseks Ühendkuningriigis.

Euroopa Liit ja Ühendkuningriik peavad praegu läbirääkimisi väljaastumislepingu üle. Läbirääkijate tasandil saavutatud edusamme seoses lepingu tekstiga tutvustati 19. märtsil 2018. Need edusammud hõlmavad 31. detsembrini 2020 kestva üleminekuperioodi üksikasju (vt allpool). Täiendavatest edusammudest teatati ELi ja Ühendkuningriigi läbirääkijate ühisavalduses 19. juunil 2018. Saavutatud edust hoolimata on veel lahendamata olulised küsimused, nagu selliste geograafiliste tähiste edasine kaitse Ühendkuningriigis, mis olid kaitstud siis, kui Ühendkuningriik oli veel liikmesriik, ning liikmeks oleku ajal Ühendkuningriiki edastatud isikuandmete kaitse nõuded. Samuti on lahendamata küsimused, mis on seotud praeguse politsei- ja õiguskoostööga kriminaalasjades. Lahendatud ei ole ka küsimusi, mis on seotud väljaastumislepingu haldamisega, sealhulgas Euroopa Liidu Kohtu rolliga. Edu ei ole saavutatud kaitsemeetmetes kokkuleppele jõudmisel, et vältida rangelt kontrollitavat piiri Iirimaa saarel, olenemata tulevaste suhete küsimuses peetavate läbirääkimiste tulemustest.

Kavandatud stsenaariumist olenemata põhjustab see Euroopa kodanikele, ettevõtetele ja haldusasutustele märkimisväärseid häireid. Euroopa Ülemkogu on korduvalt toonitanud vajadust valmisolekumeetmete järele ning kutsus 29. juunil 2018 liikmesriike, liidu institutsioone ja kõiki sidusrühmi taas üles tegema veelgi tõsisemalt tööd selle nimel, et olla valmis kõikidel tasanditel ja igasugusteks tulemusteks. Käesolevas teatises kirjeldatakse käimasolevat ettevalmistavat tegevust, tutvustatakse seni võetud valmisolekumeetmeid ja juhitakse tähelepanu lahendamist vajavatele probleemidele.

Eriolukorra meetmed ei tähendaks tingimata õiguslikke meetmeid ELi tasandil, vaid võiksid kuuluda liikmesriikide pädevusse, sõltudes pädevusvaldkonnast. Näiteks tollivaldkonnas ei ole põhimõtteliselt vaja muuta liidu tolliseadustikku, sest see sisaldab juba kolmandaid riike käsitlevaid sätteid, kuid liikmesriikides rakendatavad eriolukorra meetmed võivad olla vajalikud selleks, et tulla toime võimaliku pika tolliprotseduuride teostamist ootavate sõidukite järjekorraga. Liidu tolliseadustiku õigusraamistikus tuleks eriolukorra meetmed välja töötada ja neid rakendada kooskõlastatult.

Erandolukorra plaanimine kõige halvemat võimalikku tulemust silmas pidades ei ole märk umbusust läbirääkimiste vastu. Komisjon kasutab väga olulisi vahendeid ja teeb suuri jõupingutusi selle nimel, et saavutada kokkulepe. See on meie eesmärk. Samas ei ole võimalik ennustada läbirääkimiste tulemusi.

Eriolukorra meetmed oleksid põhimõtteliselt ajutised meetmed, mida kohaldatakse vajalikes pikaajalistes kohandustes kokkuleppimiseni. Eriolukorra meetmetega ei saa saavutada samu tulemusi, mis on võimalikud väljaastumislepingu üle peetud läbirääkimiste tulemusel toimuva korrakohase väljaastumisega. Samuti ei oleks nendega võimalik taastada praegust olukorda, kus Ühendkuningriik on liikmesriik.

Erandolukorra plaanimine tähendab selliste meetmete kavandamist, mis oleksid vajalikud, et vähendada mõju, mis on Ühendkuningriigi väljaastumisel liidust ilma väljaastumislepinguta ja seega ilma üleminekuperioodita ning mis ilmneks vältimatult väljaastumiskuupäeva paiku (30. märts 2019).

ELis võetavad valmisolekumeetmed on näiteks Londonis asunud detsentraliseeritud asutuste üleviimine ja Ühendkuningriigi asutuste ülesannete üleandmine EL 27 asutustele. Need meetmed on vajalikud sõltumata sellest, kas Ühendkuningriigiga saavutatakse kokkulepe, sest kolmas riik ei saa täita liidu ülesandeid ega olla liidu ameti asukohaks.

Valmisolekumeetmed on meetmed, mis tuleb võtta Ühendkuningriigi väljaastumise tagajärjel, sõltumata sellest, kas Ühendkuningriigiga on sõlmitud väljaastumisleping.

Valmisolek tähendab kõigi võimalike stsenaariumide ettenägemist ning kõigi nendega seotud oluliste riskide hindamist, vastureaktsiooni kavandamist ja võimalikele tagajärgedele reageerimist. Selleks et tagada, et vastureaktsioon on kavandatud ja et liidu sidusrühmad ja avaliku sektori asutused saavad riske võimalikult palju maandada, tuleb võtta kõik võimalikud ja vajalikud meetmed. Seetõttu peavad kõik valmistuma muudatusteks, mis vältimatult kaasnevad Ühendkuningriigi lahkumisega liidust.

Enam kui neljakümne aasta jooksul loodud suhete katkestamise vältimatuks tulemuseks on suured muudatused ELi ja Ühendkuningriigi vastasmõjus igal tasandil, sealhulgas majanduslikul ja õiguslikul. Valmisolek ei hoia ära neid Ühendkuningriigi otsuse tagajärjeks olevaid muudatusi, vaid püüab vähendada nende mõju. Samal ajal kui Euroopa Liit peab Ühendkuningriigiga läbirääkimisi korrakohase väljaastumise üle, on ta eesmärk kaitsta 27 liikmesriigist koosneva liidu huve ning ka liidu kodanikud, ettevõtted ja liikmesriigid peaksid tegema ettevalmistusi. Seetõttu tuleb kiiresti tõhustada ettevalmistusi igal tasandil, võttes arvesse kõiki võimalikke tulemusi.

3. Kes peaksid valmistuma?

Ühendkuningriigi väljaastumiseks ei pea valmistuma mitte ainult Euroopa Liidu institutsioonid. Selleks tuleb valmistuda ELi, liikmesriikide, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning valmis peavad olema ka majandustegevuses osalejad. Selleks et olla väljaastumiseks valmis ja vähendada võimaliku kokkuleppeta stsenaariumi kõige halvemaid tagajärgi, peavad kõik, kes on väljaastumisega seotud, täitma oma kohustused.

Valmistuma peavad eelkõige erasektori osalejad, ettevõtjad ja kutsetöötajad

Kuigi võib tunduda, et Ühendkuningriigi väljaastumine toimub Ühendkuningriigi ja Euroopa Liidu vahel pigem kõrgel ja abstraktsel tasandil, on selle tagajärjed kodanike, kutsetöötajate ja ettevõtjate jaoks väga reaalsed. Liikmesriikide majandus on ühtse turu kaudu tihedalt seotud, üle piiri kulgevad integreeritud tarneahelad ja väga levinud on teenuste piiriülene osutamine. Asjaomastele ettevõtjatele võib väljaastumisel olla seetõttu märkimisväärne mõju.

On oluline, et ettevõtjad sõltumata suurusest (sealhulgas väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd)) valmistuksid selleks ja asuksid juba nüüd tegutsema. Erasektori osalejad, ettevõtjad ja kutsetöötajad peavad võtma vastutuse oma olukorra eest, hindama kokkuleppeta stsenaariumi võimalikku mõju oma ärimudelile, tegema vajalikud majanduslikud otsused ning võtma ja viima lõpule kõik nõutavad haldusmeetmed enne 30. märtsi 2019. Kodanikud, keda mõjutab Ühendkuningriigi väljaastumine, ja nende teenistuses olevad avaliku halduse asutused peaksid samuti 30. märtsiks 2019 valmis olema.

Võimalike küsimustega tuleks pöörduda pädevate asutuste poole. Tööstusliitudel nii ELi kui ka liikmesriigi/piirkondlikul tasandil on otsustav roll valmistumist käsitleva teabe edastamisel oma liikmetele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Saatkondadel, konsulaatidel ja elanikkonnale teenuseid osutavatel asutustel on kodanike teavitamisel samalaadne roll.

Sellega seoses tuleb meenutada, et ELi õigusraamistik, mida kohaldatakse kolmandate riikide suhtes, on juba olemas ja sidusrühmad peaksid olema sellega kursis. Kõnealust õigusraamistikku väljaastumise kuupäeval ei muudeta. Komisjon on avaldanud teated (vt allpool ja lisa), et tuletada meelde õigusnorme, mida kohaldatakse siis, kui Ühendkuningriigist saab kolmas riik.

Avaliku sektori asutused saavad toetada ja anda suuniseid, et selgitada võimalikult põhjalikult õiguslikku korda, mis reguleerib Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi suhteid, ja teha vajalikud muudatused õigusraamistikus tagamaks, et see toimib sujuvalt 27 liikmesriigist koosnevas Euroopa Liidus, kuid õigusraamistikku ei ole võimalik kohandada nii, et sellega saaks lahendada kõik konkreetsed äriprobleemid.

Paljud ettevõtted asuvad ümber EL 27-sse või laiendavad oma äritegevust EL 27-sse. Osa ettevõtteid on hoiatanud kokkuleppeta Brexiti mõju eest oma tegevusele või ärimudelile.

Teataval juhul on ettevõtte mure põhjuseks näiteks vajadus vahetada Ühendkuningriigis antud luba EL 27 asutuse või ameti antud loa vastu. Võib juhtuda, et teatavad kutsetöötajad peavad vahetama Ühendkuningriigis antud sertifikaadi EL 27 liikmesriigis antud sertifikaadi vastu või taotlema oma Ühendkuningriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamist mõnes EL 27 liikmesriigis. Seetõttu kutsutakse neid sidusrühmadele suunatud teadete kaudu (vt allpool) üles võtma võimalikult kiiresti vajalikud meetmed.

Euroopa Liit, liikmesriikide ja piirkondlikud ametiasutused ning kaubandusorganisatsioonid on avaldanud toetavat teavet ja koostanud vahendid, et aidata inimesi ja ettevõtteid, kuid vajalikud on täiendavad jõupingutused, mis keskenduvad eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.

ELi sisekaubanduse asemel kaubandus Ühendkuningriigi kui kolmanda riigiga: ettevalmistused uuteks protseduurideks Rahvusvahelised kauplejad on teadlikud sellest, mida tähendab kaubelda Euroopa Liitu mitte kuuluvate kolmandate riikidega (tollideklaratsioonid, sanitaar- ja fütosanitaarkontrollid jne). Samuti on nad kursis nõuetega, mis tuleb täita, et tuua tooteid kolmandatest riikidest liidu ühtsele turule (nt impordiformaalsused, vastavus kohaldatavatele liidu õigusaktidele ja vastavushindamismenetlused). Kuid paljudel ettevõtetel puudub kolmandate riikidega kauplemise kogemus, sest nad kauplevad ainult piirideta ühtsel turul. Seetõttu tuleb eriti kiiresti teavitada kõnealuseid ettevõtteid, sest Ühendkuningriigi väljaastumisega Euroopa Liidust kaasnevad probleemid on nende jaoks suurimad. Nad peavad võtma kasutusele menetlused, millega nad ei ole harjunud, kuid mis on kohustuslikud kolmandate riikidega kauplemise korral. Teave kolmandate riikidega kauplemise kohta on kättesaadav komisjoni veebisaidil. Lisaks sellele on liikmesriikide valitsused, näiteks Austrias, Iirimaal ja Madalmaades, loonud temaatilised veebilehed, et aidata ettevõtetel hinnata Ühendkuningriigi EList väljaastumise mõju ja/või väljaastumisele järgnevaid menetlusi (vt allpool).

Liikmesriikidel ning riiklikel ja piirkondlikel ametiasutustel on tähtis roll ...

Kui Ühendkuningriigist saab kolmas riik, on sellel märkimisväärne mõju Euroopa Liidule tervikuna, kuid Brexiti mõju igale üksikule liikmesriigile on väga erinev, sõltudes tema lähedusest Ühendkuningriigile ja sellest, kui tihedad on tema majandussuhted Ühendkuningriigiga (nt kas neil on ühine taristu või kontrollitakse ühiselt kaupade ja inimeste liikumist).

Liikmesriigid jagavad paljudes poliitikavaldkondades Euroopa Liiduga pädevust võtta vastu õigusakte ning nende riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused vastutavad liidu acquis’ rakendamise ja täitmise tagamise eest. Siseriiklikke õigusnorme on vaja kohandada ja sidusrühmadele tuleb anda suuniseid, samuti on vajalikud märkimisväärsed investeeringud personali ja taristusse (nt tollis, sanitaar- ja fütosanitaarkontrollid piiril, konkreetsete menetluste rakendamise eest vastutavad pädevad asutused jne). Piirkondlikud ametiasutused, eelkõige need, kellel on seadusandlikud volitused, aga ka kohalikud asutused tuleks kaasata ettevalmistustesse.

Valmistumise üksikasju ja korraldust arutavad EL 27 liikmesriikide eksperdid komisjoni korraldatud tehniliste ekspertide seminaridel. Need mitteametlikud seminarid on komisjoni jaoks platvormiks, et selgitada nt teadete sisu ja anda liikmesriikidele võimalus tõstatada muret tekitavaid teemasid, vastata küsimustele ja jagada parimat tava. Need on vahendiks, et leida Euroopa ühine lahendus esilekerkinud probleemidele.

Lisaks ELi tasandil toimuvatele aruteludele on mitu liikmesriiki analüüsinud põhjalikult siseriiklikku vajadust õigusaktide muutmiseks ja oma õigusaktides muude kohanduste tegemiseks. Mitu liikmesriiki on töötanud välja vahendid, et toetada oma ettevõtjaid Ühendkuningriigi väljaastumiseks valmistumisel.