1.Taust

Määrusega (EL) nr 1286/2013 loodi mitmeaastane tegevusprogramm „Fiscalis 2020“, et parandada maksusüsteemide toimimist ELis. Kooskõlas määruse artikli 17 lõigetega 1 ja 2 telliti programmi vahehindamist toetav välisuuring. Selle tulemused, millele on tuginetud käesoleva aruande koostamisel, on esitatud aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis.

Vahehindamise eesmärk oli hinnata programmi „Fiscalis 2020“ elluviimist alates selle käivitamisest 1. jaanuaril 2014 kuni selle rakendamisega poole peale jõudmiseni (31. detsember 2017). Hindamisel võeti arvesse kõikvõimalikke programmi raames rahastatud meetmeid ja sidusrühmi.

Käesoleva aruande eesmärk on anda ülevaade edusammudest programmi eesmärkide saavutamisel, vahendite kasutamise tõhususest ja programmi lisaväärtusest ELi tasandil. Aruandes käsitletakse ka lihtsustamist ja eesmärkide jätkuvat asjakohasust ning programmi panust ELi aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkide saavutamisse.

2.Asjakohasus

Programm „Fiscalis 2020“ põhineb üle 25 aasta kehtinud Fiscalise programmi varasematel versioonidel. See võimaldab praeguseid probleeme silmas pidades rakendada sidusalt ELi maksuõigust, tagades teabevahetuse, toetades halduskoostööd ja suurendades maksuhaldurite haldussuutlikkust. Praegu osaleb programmis 34 riiki: 28 ELi liikmesriiki ning 6 kandidaatriiki ja potentsiaalset kanditaatriiki.

Programmi on rakendatud sedavõrd kaua, et enamik sidusrühmi ei suuda enam sisuliselt hinnata olukorda, mis valitses enne programmi käivitamist. Ühised IT-süsteemid, st Euroopa infosüsteemid, millele kulub umbes 75 % programmi jaoks eraldatud vahenditest, on olnud pikka aega riikide ja ELi maksumaastiku lahutamatu osa. Riiklikud maksuhaldurid on üksmeelel, et programm „Fiscalis 2020“ on nii vajalik kui ka asjakohane ning et selles on arvesse võetud tegelikke vajadusi ja muresid. Programmi meetmed on kõrgelt hinnatud ja üldjuhul vastavad maksuhaldurite vajadustele. Eelkõige hinnatakse kõrgelt võrgustike loomist ja ideede vahetamist, mida peetakse kõikide programmi meetmete põhiaspektideks. Enamiku Euroopa infosüsteemide vajalikkus ja asjakohasus on iseenesestmõistetav – paljudel juhtudel võimaldavad just need süsteemid ELi õiguse kohast olulist teabevahetust. Sidusrühmad hindavad kõrgelt ka toetavaid meetmeid, nagu IT-koolitus.

Pidades silmas vajadust tagada ühtse turu nõuetekohaseks toimimiseks tõhus teabevahetus, on kasutusele võetud sellised süsteemid nagu väike ühe akna süsteem. Sellega on arvesse võetud ka vajadust luua süsteemid, millega vähenevad maksuhaldurite vajatavad vahendid ja maksumaksjate halduskoormus. Sidusrühmad märgivad, et näiteks väike ühe akna süsteem töötati välja spetsiaalselt selleks, et uusi käibemaksualaseid õigusakte oleks võimalik rakendada täiendavat halduskoormust tekitamata. Selle süsteemi väljatöötamise kulud olid keskmiselt 2,5 miljonit eurot liikmesriigi kohta. Kui rääkida süsteemiga kaasnevast kasust, siis süsteemi kaudu jagatakse igal aastal välja enam kui 3 miljardit eurot käibemaksutulu, kusjuures see summa suureneb igal aastal umbes 15 %. Enamik ELi liikmesriike saab kõnealusest süsteemist netotulu.

Ilma Fiscalise programmi meetmeta, millega on loodud olulised kanalid teabe vahetamiseks, oleks kindlasti vaja leida olemasolevate vajaduste ja probleemide jaoks muud lahendused. Peale selle ei ole kindel, kas selliseid süsteeme oleks võimalik rakendada ilma ühise koordineerimisraamistikuta või Fiscalise taolise rahastamisallikata.

Ehkki Fiscalise programmist saavad kasu eeskätt riiklikud maksuhaldurid, on mõne Euroopa infosüsteemi või koolitusmooduli kasutajana ning teinekord konkreetses ühismeetmes osalejana kaasatud programmi ka paljud ettevõtjad. Lihtsustatud menetlused ning ELi õiguse võrdne ja prognoositav kohaldamine on oluline nii ettevõtjatele kui ka maksuhalduritele. Programmis on hulk meetmeid, milles keskendutakse neile valupunktidele. Fiscalise programm on ettevõtjate vaatenurgast üldjoontes asjakohane, sest selle prioriteedid ja meetmed on kooskõlas ettevõtjate vajadustega ning neis käsitletakse ettevõtjate ees seisvaid konkreetseid probleeme.

Selle kohta, et üldsus oleks programmist või selle mõjust otseselt teadlik, on vähe tõendeid. Kaudselt lahendatakse programmi kaudu ka probleeme, mis on väga asjakohased Euroopa kodanike vaatenurgast ja mille puhul peetakse vajalikuks võtta ELi meetmeid. Eelkõige parandab programm Euroopa kodanike elu sellega, et ta toetab maksualaste õigusaktide õiget ja tõhusat mõistmist ja rakendamist osalevates riikides. Hiljutised Panama dokumentidega seotud paljastused on mõjutanud seda, kuidas kodanikud tajuvad maksuküsimusi, ning on toonud selle teema teravalt päevakorda. Sellised küsimused nagu võitlus maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimisega, samuti maksualaste õigusaktide õiglase ja võrdse kohaldamise tagamine on muutunud Euroopa kodanike ja kogukondade silmis üha asjakohasemaks.

3.Tulemuslikkus

Programmi „Fiscalis 2020“ erieesmärgid on toetada maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise vastast võitlust ning ELi maksuõiguse rakendamist. Selleks tagatakse teabevahetus, toetatakse halduskoostööd ja suurendatakse osalevate riikide haldussuutlikkust, et aidata vähendada maksuhaldurite halduskoormust ja maksumaksjate nõuete täitmisega seotud kulusid.

Euroopa infosüsteemide roll on valdkondadeülene. Praegu on kasutusel 25 ühist IT-süsteemi, mis hõlmavad mitmesuguseid otsese ja kaudse maksustamisega seotud piiriüleseid küsimusi ning tugistruktuure ja -rakendusi. Kuna teabe jagamine on vahend, mille abil saavutada programmi erieesmärgid – eelkõige need, mis on seotud võitlusega maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise vastu ning ELi õiguse rakendamisega – on Euroopa infosüsteemid aidanud jõuliselt kaasa kõikide nende eesmärkide saavutamisele. Paljud kõnealustest süsteemidest on kättesaadavad ka ettevõtjatele, võimaldades neil hõlpsamini esitada ja saada teavet ning vähendades niiviisi aruandluskohustustega kaasnevat koormust.

Tõenditest, mis on kättesaadavad maksupettuse, maksudest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise vastase võitluse toetamise kohta, on näha, et selle eesmärgi saavutamisel võib olla märkimisväärne roll olemasolevatel teabejagamisvahenditel ja koostööfoorumitel. Need tõendid ei osuta üksnes ühiste IT-süsteemide üha suuremale kasutamisele, vaid sisaldavad ka veenvaid näiteid sellest, kuidas need süsteemid lihtsustavad maksuhaldurite igapäevatööd. IT-süsteemide panus maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastasesse võitlusse on olnud suurim käibemaksu ja aktsiiside valdkonnas (kus on kasutatud selliseid Euroopa infosüsteeme nagu väike ühe akna süsteem, käibemaksutagastussüsteem, aktsiisiga maksustatud toodete ringluse ja kontrolli süsteem, e-vormid ning käibemaksuteabe vahetamise süsteem). Panus, mille andis väiksem arv otsestele maksudele keskenduvaid IT-süsteeme (nagu maksukohustuslasena registreerimise number Euroopa portaalis või andmelevisüsteem), ei olnud nii suur. Nende süsteemide kohaldamisala on väiksem ning proportsionaalselt väiksem on ka teadlikkus, osalemine ja kasutamine.

Mis puudutab liidu maksuõiguse rakendamise toetamist teabevahetuse tagamise kaudu, siis programmil on olnud ülioluline roll, kuivõrd see on aidanud liikmesriikidel vastastikku huvi pakkuvates valdkondades üksteisega turvaliselt ja tulemuslikult suhelda ning on seega suurendanud nendevahelist koostööd. Sellele erieesmärgile on keskendunud suur osa iga-aastastes tööprogrammides esmatähtsaks seatud projektidest. Hindamise käigus täheldati eriti suuri edusamme käbemaksu- ja aktsiisialaste õigusaktide jaoks vajaliku teabevahetuse ja koostöö toetamisel.

Maksuhaldurite halduskoostöö toetamiseks on peamiselt rakendatud mitut liiki ühismeetmeid, mis on hõlmanud mitmesuguseid teemasid. Programmil on olnud oluline roll liikmesriikide ja muude osalevate riikide maksuhaldurite vahelise koostöö tugevdamisel. Tõendid selle kohta on kõige veenvamad kaudse maksustamise valdkonnas (eelkõige käibemaks ja aktsiis), kus ELi pädevus on suurim ja programmi meetmete tase vastavalt kõrge. Selle eesmärgi alla liigitatakse ka otsene halduskoostöö, mis väljendub mitmepoolsetes kontrollides ja osalemises haldusuurimistes. Mitmepoolsed kontrollid, mis on üks populaarsemaid meetmeliike (aastatel 2014–2017 osales neis 3 000 ametnikku), pakuvad rohkelt tõendusmaterjali selle kohta, et praktiline halduskoostöö mitte üksnes ei toimu, vaid on ka tulemuslik. Mitmepoolsed kontrollid koos koordineerimisrühmaga, mis aitab kooskõlastada töötavasid ja suurendada usaldust, on järjekindlalt kaasa toonud maksutulude laekumise ja suurendanud nõuetele vastavust.

Lisaks pidevalt muutuvale maksupoliitikale tekitavad ka riikidevahelised erinevused ja lüngad teadmistes vajaduse toetada programmi kaudu riiklike maksuhaldurite suutlikkuse suurendamist. Selleks on võetud mitut liiki ühismeetmeid ja rakendatud Euroopa Komisjoni spetsiaalseid tehnilise abi meetmeid. Ka programmi raames välja töötatud e-õppe moodulite eesmärk on suurendada osalevate ametnike suutlikkust.

4.Tõhusus