ET Euroopa Liidu Teataja C 194/6

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2016/C 194/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„ŠTAJERSKI HMELJ”

ELi nr: SI-PGI-0005-01191 – 10.1.2014

KPN ( ) KGT ( X )

1. Nimetus(ed)

„Štajerski hmelj”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Sloveenia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.8. Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Rohttaimede perekonda kuuluv humal on mitmeaastane ronitaim. Humal on lahksuguline taim, kus ühel taimel on ainult kas isasõied või emasõied. Humalakäbisid moodustavad üksnes emastaimed ja nii pakuvadki majanduslikku huvi tihedaisse nuttidesse koondunud emasõied (käbid).

Tootele „Štajerski hmelj” on iseloomulik taimse, puuviljase ja lillelise nüansiga peen humalalõhn. Toode „Štajerski hmelj” koosneb Sloveenia riiklikku sordiregistrisse kantud kohalikest humalasortidest, peamiselt kasutatakse sorte „Savinjski golding”, „Aurora”, „Atlas”, „Ahil”, „Apolon”, „Bobek”, „Buket”, „Blisk”, „Celeia”, „Cekin”, „Cicero”, „Cerera”, „Dana”, „Styrian Gold”, „Styrian Eureka” ja „Styrian Eagle”. Kõige laiemalt on levinud sordid „Aurora”, „Bobek”, „Celeia” ja „Savinjski golding”, uute sortide „Dana” ja „Styrian Gold” kasutamise osa on väiksem. Sordid klassifitseeritakse peene aroomiga, aromaatseteks („Aurora”, „Bobek”, „Celeia”, „Savinjski golding”) ja mõrudeks humalateks („Dana”).

Sloveenia humalauuringu ja pruulimise instituut (IHPS) määrab igal aastal kindlaks kaitstud geograafilises piirkonnas kasvava humala värskelt korjatud ja kuivatatud käbide eeterlike õlide keskmise sisalduse ja koostise. Kõige enam levinud sordi „Aurora” puhul määrati ajavahemikul 2005–2014 kindlaks järgmised kümne aasta keskmised näitajad: eeterlikud õlid 1,4 ml/100 g kuivatatud humalakäbide kohta; farneseeni suhteline sisaldus 6,1 %, linalooli suhteline sisaldus 0,8 %. ALFA-humuleeni ja beeta-karüofülleeni suhtarv oli 3,1. Kõige enam kasutatava sordi „Savinjski golding” puhul määrati ajavahemikul 2005–2014 kindlaks järgmised kümne aasta keskmised näitajad: eeterlikud õlid 1,1 ml/100 g kuivatatud humalakäbide kohta; farneseeni suhteline sisaldus 6,0 %, linalooli suhteline sisaldus 0,5 %. ALFA-humuleeni ja beeta-karüofülleeni suhtarv oli 2,9.

Toote „Štajerski hmelj” eeterlike õlide minimaalne sisaldus on 0,5 ml/100 g kuivatatud humalakäbide kohta.

Registreeritav nimetus „Štajerski hmelj” hõlmab kuivatatud humalakäbisid ja nendest valmistatud tooteid (humalagraanulid ja humalaekstraktid). Kõik tooted on saadud kuivatatud humalakäbidest. Graanuleid (tüüp 90), lupuliiniga rikastatud graanuleid (tüüp 45), CO2-humalaekstrakti ja etanooli-humalaekstrakti käsitatakse tavapäraste humalatoodetena.

Humalagraanuleid (tüüp 90) toodetakse jahvatatud humalast, mis graanulivormis kokku surutakse. Graanuleid (tüüp 45) toodetakse külmutatud ja kuivatatud jahvatatud humalast, mida on eelnevalt sõelutud, et eemaldada muud kui lupuliini sisaldavate humalakäbi osakesed.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Štajerski hmelj” kõik tootmisetapid (sh humalakäbide kuivatamine) peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

Graanuleid ja ekstrakte võib toota ka väljaspool määratletud geograafilist piirkonda. Graanulite või ekstraktide tootmisel ei ole lubatud kuivatatud humalakäbidele aineid lisada.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toode „Štajerski hmelj” on märgistatud „Štajerski hmelj” üldlogoga.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud geograafilise tähisega hõlmatud geograafilise piirkonna piir ulatub Štajerska piirkonna läänepiirini ning kulgeb edasi edela ja lõuna suunas piki Sava jõge. Piirkonna piir on edelas Horvaatia Vabariigi riigipiir, idas Mura jõgi ning põhjas Austria riigipiir.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Sajandite jooksul on määratletud geograafilises piirkonnas kasvatatud humalat tänu soodsatele kliima- ja mullatingimustele, mistõttu on toode „Štajerski hmelj” märkimisväärselt kõrge kvaliteediga ning saavutanud rahvusvaheliselt hea maine ja tuntuse.

Humala „Štajerski hmelj” kasvatuspiirkonnas on mitmeid jõgesid (Savinja, Mislinja, Drava ja Mura), millel on oluline mõju taimede kasvule ja toote kvaliteedile. Osutatud jõgede fluviaalsete terrasside valdav mullatüüp on keskmiselt sügav kuni sügav liivasel kruusal asuv leostunud pruunmuld, mida klassifitseeritakse leostunud mullaks. Humalakasvatuseks sobivad sellised mullad kõige paremini. Humalataimede kasvamisele ja arenemisele avaldab suurt mõju ka temperatuur. Humalataimed kasvavad kõige paremini temperatuuril 15–18 °C. Sellised optimaalsed temperatuurid valitsevad kogu geograafilises piirkonnas. Kasvamise jooksul vajab humalataim 500–600 mm sademeid. Kasvuperioodi (aprillist septembrini) vältel on geograafilises piirkonnas keskmine sademete hulk 690 mm.

Määratletud geograafilise piirkonna mõju humalatootmisele on tohutu, kuna kliima- ja mullatingimused ning traditsioon on toote „Štajerski hmelj” kvaliteedi ning seega ka tuntuse jaoks otsustava tähtsusega. Geograafilise piirkonna mõju nähtub selgelt sordi „Savinjski golding” kohta tehtud uuringust. Inglise humalasort „Fuggle” toodi piirkonda 19. sajandi lõpul Inglismaalt. Kui pärast 1926. aastat olid vastuvõtlikud sordid ebajahukaste tõttu hävinud, leidis laialdast kasutust sordi „Fuggle” ökotüüp „Savinjski golding”. Kuigi sort „Savinjski golding” kuulub geneetiliselt „Fuggle” sordirühma, erineb selle eeterlike õlide kvaliteet „Fuggle” sordirühma vastavast näitajast. See on tingitud tootmispiirkonna mõjust, mis avaldub õlide koostises ja kvalieedis (Joh. Barth & Sohn GmbH). Mõlema sordi mitmete proovide eeterlike õlide üksikkomponentide võrdlusest ilmneb, et sordi „Savinjski golding” beeta-karüofülleeni maksimumväärtus on madalam ning sellest tuleneb alfa-humuleeni ja beeta-karüofülleeni suhtarvu suurem maksimumväärtus. ALFA-humuleeni ja beeta-karüofülleeni suhtarv on üks humalaaroomi peamisi indikaatoreid. Humala hõrgu aroomi kahe järgmise indikaatori farneseeni ja linalooli maksimumväärtused on sordi „Savinjski golding” proovides samuti suuremad kui sordi „Fuggle” proovides (nagu on kinnitanud Sloveenia humalauuringu ja pruulimise instituudi rohkem kui 60 aasta jooksul tehtud võrdlusanalüüsid). Eelkõige on sort „Savinjski golding” taganud toote „Štajerski hmelj” (Steiermarki humalad) hea maine ülemaailmsel humalaturul.

Humalat „Štajerski hmelj” kaustatakse peaaegu täielikult (99 %) õllepruulimiseks. Humalas sisalduvad mõruained ja eeterlikud õlid annavad õllele iseloomuliku mõru maitse ja aroomi. Humal „Štajerski hmelj” on kogu maailmas tuntud oma peene aroomi ja eeterlike õlide (mõnel juhul üle 4,0 ml/100 g kuivatatud humalakäbide kohta) suure sisalduse poolest.

Selle humala kvaliteeti (st alfahapete ehk eeterlike õlide suur sisaldus ning toote ühtlikkus ja püsivus) on täiendavalt parandatud sihipärase aretustööga, mis on võimaldanud Sloveenia uute humalasortide arendamist. Toote igas liigis on alfahapete ja eeterlike õlide suurem sisaldus. Sort „Savinjski golding” on sillutanud teed Sloveenia uutele kohalikele sortidele, milles on säilinud iseloomulik meeldiv humalaaroom, milles leidub erinevaid puuvilja- ja lillenüansse. Need ülemaailmselt ainulaadse ja positiivse maine saavutanud sordid annavad õllele meeldiva, ümara mõruduse ja kvaliteetse maitse.

Toodetava humala kvaliteeti mõjutavad positiivselt ka kvaliteetse paljundusmaterjali ning viiruse- ja viroidivabade emastaimede kasutamine.

Õlle pruulimiseks kasutatava humala kasvatamisel on Sloveenias pikaajaline traditsioon, millest annavad tunnistust umbes 1160. aastal tehtud Škofja Loka mõisa (tol ajal Freisingi peapiiskopi alluvuses) maaregistri sissekanded. Intensiivne humalakasvatus algas pärast 1870. aastat.

Esimene sloveenikeelne üksikasjalik humalakasvatuse juhend Priporočilo hmelja (Teadmisväärset humala kohta) avaldati 1852. aastal ajalehes Novice kmetijskih, obertnijskih in narodnih reči (Teated põllumajanduse, oskustöö ja rahavastiku kohta) (Dr Janez Bleiweiss, 15. veebruar 1852).

Esimest korda nimetati humalat „Štajerski hmelj” 1883. aastal Steiermarki äriühingu aastaraamatus Gospodarska priloga12. augustil 1883 teates, et 1881. ja 1882. aastal oli humal „Štajerski hmelj” Nürnbergi laadale viidud kõige varajasem sort.

Ajalehe Jutro24. septembri 1929. aasta numbris anti teada, et 20. septembril kaubeldi 1929 Strasbourgi turul humalaga „Štajerski hmelj” poole kõrgema hinna pärast kui maksti Alsace’i parimate sortide eest, mis annab tunnistust humala „Štajerski hmelj” välismaal saavutatud heast mainest.

Humal „Štajerski hmelj” on välismaal tuntud ja hinnatud ingliskeelse nimetusega „Styrian hops”.

Žaleci humalakasvatuse ja pruulitööstuse ökomuuseumis hoitakse raamatukest „Styrian hops”, mis on trükitud endise Jugoslaavia Kuningriigi (1929–1945) ajal. Raamatukesest selgub, et Jugoslaavias humalat „Štajerski hmelj” eriti ei tarbitudki, sest suurim osa toodangust eksporditi Ühendkuningriiki, Ameerika Ühendriikidesse, Kanadasse, Belgiasse, Prantsusmaale ja Kaug-Idasse. Trükises on ka nimetatud toote „Štajerski hmelj” märgised ja sertifikaadid, mille alusel saab ostja vältida võltsitud toote ostmist.

Tänapäeval on Staiermargi humalatena turustatav toode „Štajerski hmelj” tuntud kogu maailma kõigis suuremates ja arvukates väiksemates pruulitööstustes. Toode „Štajerski hmelj” on kõrgelt hinnatud ja saavutanud kõrgeima kvaliteedihinnangu õllespetsialistide korraldatud rahvusvahelistel näitustel ja õlleproovidel.

Tänu toote „Štajerski hmelj” kõrgele kvaliteedile hindavad paljud tarbijad ka humalast „Štajerski hmelj” valmistatud tooteid, mis on olulise tähtsusega nende õllepruulimise jaoks. Sloveenia kauplemine humalaga on ekspordikeskne, sest juba aastaid läheb ekspordiks rohkem kui 95 % toodangust.

Toote „Štajerski hmelj” hea maine on tänase päevani säilinud ka tänu sellistele traditsioonilistele humalapidudele nagu augustis Braslovčes tähistatav humalakasvatajate festival Praznik hmeljarjev v Braslovčah ja Žalecis oktoobri alguses toimuv Hmeljarski likof ning igal aastal humalaprintsessi ja -vanema valimised. Mõne aasta eest avati Žaleci humalakasvatuse ja pruulitööstuse ökomuuseum, mis on keskendunud Sloveenia humalakasvatuse traditsioonile.

Toote „Štajerski hmelj” tänapäevasest mainest annavad tunnistust eri allikad (raamatud, veebisaidid, saated jne), milles rõhutatakse toote kvaliteeti ja head mainet (nt Slohops, A small flower is a big industry for a Slovenian valley (Sloveenia oru jaoks on väike õis suur tööstus), 7.8.2015, Ljubljana, RTV Slovenia veebisait).

Tim Hampson kirjutab oma raamatus „World Beer” (Maailmaõlu) (Dorling Kindersley, 2013, London, Ühendkuningriik), et humalast „Štajerski hmelj” on tingitud õlle Greene King IPA apelsini ja greipi meenutav mõrkjas maitse. Sama autori raamatus „The Beer Book” (Õlleraamat) (Dorling Kindersley, 2008, 2015) on viidatud asjaolule, et Sri Lanka õlletööstuses Lion Brewery kasutatav peamine koostisaine on humal „Štajerski hmelj”.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Viidatud määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Kmetijstvo/zascita_kmetijskih_pridelkov_zivil/SPEC_HMELJ_25_3_2016.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.