Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 421/08)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1).

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Bergerac“

PDO-FR-A0190-AM03

Teate kuupäev: 8. september 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Ametlik geograafiline kood

Geograafilise piirkonna omavalitsusüksused ja vahetus läheduses asuv piirkond on viidud kooskõlla ametliku geograafilise koodiga.

Piirkonna ulatus jääb samaks.

Muudetud on koonddokumendi punkte 6 ja 9.

2. Roosad veinid

Sordid ’Sémillon B’, ’Sauvignon B’, ’Sauvignon gris G’ ja ’Muscadelle B’ lisatakse roosade veinide tootmiseks lubatud täiendavate viinamarjasortide loetellu.

Täiendavad viinamarjasordid moodustavad kuni 20 % põllumajanduslikust majapidamisest.

Täiendavate viinamarjasortide osakaal segu kogumassist on kuni 20 %, millest kuni 10 % on sorte ’Sauvignon B’ ja ’Sauvignon gris G’ ja 10 % sorti ’Muscadelle B’.

Valgete sortide lisamine roosadesse veinidesse võimaldab tagada värskuse ja organoleptilised omadused, mis võivad teatavate ebasoodsate ilmastikunähtuste tõttu ohtu sattuda (eelkõige kõrged temperatuurid pärast värvumist).

See lisandus ei mõjuta toote kvaliteeti.

See muudatus ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

3. Kasvatusala maksimaalne keskmine koormus

Kasvatuskoha maksimaalset keskmist koormust on ühtlustatud, et saavutada sama väärtus valgete ja mustade viinamarjasortide puhul, muutmaks kontrolli tõhusamaks.

See muudatus ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

4. Veinivalmistamisel kasutatav aktiivsüsi

Aktiivsöe kasutamine, mis varem oli keelatud, lubatakse reguleeritult ja piiratud ulatuses: „Roosade veinide valmistamisel on aktiivsöe kasutamine lubatud veinivirde puhul 20 % ulatuses asjaomase veinivalmistaja sama aasta saagist valmistatud roosa veini mahust.“ . Eesmärk on keskenduda nende kasutamisel halvema organoleptilise või analüütilise kvaliteediga partiidele (eelkõige oksüdeerumisega seotud muutused aroomis), muutmata samas toote tüüpilisi omadusi.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkte 4 ja 5.1.

5. Seos piirkonnaga

Võttes arvesse võimalust kasutada veinivalmistamisel aktiivsütt, on seos päritolupiirkonnaga läbi vaadatud.

See muudatus ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

6. Viide kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega. Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Bergerac

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Valge vein

LÜHIKIRJELDUS

Valgetel veinidel on tavaliselt nii lille- kui ka puuviljane lõhn, suus on tunda teatavat happesust ja mõnikord võib veinides arvata leiduvat viinamarjasorti ’Sauvignon B’. Need veinid võivad hästi sobida tarbimiseks lühikese aja jooksul. Mõned täidlasemad veinid, mis on valmistatud sortidest ’Semillon B’ või ’Muscadelle B’, saavutavad oma komplekssuse pärast mõneaastast laagerdumist. Valged veinid on kuivad vaiksed veinid ja pärast rikastamist ei tohi nende alkoholisisaldus olla üle 13 mahuprotsendi. Nende fermenteeritavate suhkrute sisaldus võib olla kuni 3 grammi liitri kohta. Nende minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus: milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2. Punane vein

LÜHIKIRJELDUS

Neid veine iseloomustab sageli puuviljade aroom ja tanniinine struktuur, mis kombineerib sordi „Merlot N“ pehmuse ja ümaruse ning sordi ’Cabernet franc N’ tanniinide tugevuse. Tanniinide liigse ekstraheerimise vältimiseks on keelatud pidevpressid ja automaatselt tühjenevad siiberpumbaga konteinerid. Neile esimestel aastatel pisut terava maitsega veinidele tuleb kasuks laagerdumine, mis tagab tanniinide tekke. Tegemist on kuivade vaiksete veinidega, mille üldalkoholisisaldus ei tohi pärast rikastamist ületada 13,5 mahuprotsenti. Nende fermenteeritavate suhkrute sisaldus võib olla kuni 3 grammi liitri kohta. Nende minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3. Roosa vein

LÜHIKIRJELDUS

Roosad veinid jagunevad kuivadeks ja poolkuivadeks veinideks. Pärast rikastamist ei tohi nende üldalkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Nende minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti. Peamiselt sortidel „Cabernet franc N“ ja „Cabernet-sauvignon N“ põhinevad roosad veinid on sageli rafineerituma värvusega ja võivad olla clairet’-tüüpi veinid. Need on kas kuivad või pehmed veinid, mille fermenteeritavate suhkrute maksimaalne sisaldus on 10 grammi liitri kohta ja värskus on endiselt alles.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Konkreetsed veinivalmistustavad

1. Aktiivsöe kasutamine

Konkreetne veinivalmistustava

Roosade veinide valmistamisel on aktiivsöe kasutamine lubatud veinivirde puhul 20 % ulatuses asjaomase veinivalmistaja sama aasta saagist valmistatud roosa veini mahust.

2. Rikastamine

Konkreetne veinivalmistustava

Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad on punaste veinide puhul lubatud tingimusel, et rikastamisaste ei ületa 10 %. Töödeldava partii naturaalne alkoholisisaldus suureneb kuni 1 mahuprotsendi võrra.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti punaste veinide puhul ja 13 mahuprotsenti roosade ja valgete veinide puhul. Peale eespool esitatud sätete tuleb veinivalmistustavade puhul järgida liidu tasandil ning maa- ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustusi.

3. Istutustihedus

Viljelustava

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Reavahe ei või olla suurem kui 2,5 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahemaa ei või olla väiksem kui 0,8 meetrit. Seda tihedust võib vähendada kuni 3 300 puuni hektari kohta. Sellisel juhul ei tohi ridade vahe olla suurem kui 3 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,9 meetri.

4. Kastmine

Viljelustava

Kastmine on keelatud.

5. Tagasilõikamine

Viljelustava

Viinapuude lõikamisel kasutatakse järgmisi tehnikaid: Guyot’ vorm, Royat’ nöörpuu vorm ja noorenduslõikamine (taille à cots).

— Viinapuude puhul, mille istutustihedus on suurem kui 4 000 taime hektari kohta, on pungade maksimumarv hektari kohta 60 000 ja tüve kohta 16.

— Viinapuude puhul, mille istutustihedus on väiksem kui 4 000 taime hektari kohta, on pungade maksimumarv hektari kohta 60 000 ja tüve kohta 20.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. Valge vein 77 hektoliitrit hektari kohta

2. Punane vein 68 hektoliitrit hektari kohta

3. Roosa vein 72 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine toimub 26. veebruari 2020. aasta ametliku geograafilise koodi alusel Dordogne’i departemangu alljärgnevate kommuunide territooriumil.

Täielikult hõlmatud kommuunid:

Baneuil, Bergerac, Boisse, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadières, Bouniagues, Campsegret, Carsac-de-Gurson, Colombier, Conne-de-Labarde, Cours-de-Pile, Creysse, Cunèges, Eymet, Faurilles, (Le) Fleix, Fonroque, (La) Force, Fougueyrolles, Fraisse, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Ginestet, Issigeac, Lalinde, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Lanquais, (Les) Lèches, Lembras, Lunas, Mescoules, Minzac, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Monmadalès, Monmarvès, Monsaguel, Montazeau, Montcaret, Montpeyroux, Mouleydier, Moulin-Neuf, Nastringues, Naussannes, Plaisance, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prigonrieux, Queyssac, Rampieux, Razac-de-Saussignac, Razac-d’Eymet, Ribagnac, Rouffignac-de-Sigoulès, Sadillac, Saint-Agne, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Capraise-d’Eymet, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Germain-et-Mons, Saint-Géry, Saint-Julien-Innocence-Eulalie, Saint-Laurent-des-Vignes, Saint-Léon-d’Issigeac, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Nexans, Saint-Perdoux, Saint-Pierre-d’Eyraud, Saint-Rémy, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Vivien, Saussignac, Serres-et-Montguyard, Sigoulès-et-Flaugeac, Singleyrac, Thénac, Vélines, Verdon, Villefranche-de-Lonchat.

Osaliselt hõlmatud kommuunid:

Beaumontois en Périgord (ainult endise Nojals-et-Clotte’i kommuuni territoorium, millest sai 1. jaanuaril 2016 Beaumontois en Périgordi delegeeritud kommuun), Eyraud-Crempse-Maurens (ainult endise Maurensi kommuuni territoorium, millest sai 1. jaanuaril 2019 Eyraud-Crempse-Maurensi delegeeritud kommuun).

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

’Cabernet franc N’ (tume)

’Cabernet-Sauvignon N’ (tume)

’Cot N’ (tume) – ’Malbec’

’Merlot N’ (tume)

„Muscadelle B“ (hele)

’Sauvignon B’ (hele) – ’Sauvignon blanc’

’Sauvignon gris G’ (hall) – ’Fié gris’

’Semillon B’ (hele)

’Ugni blanc B’ (hele)

8. Seos(t)e kirjeldus

Périgord Purpre nime all tuntud põllumajanduspiirkond on mitmekesine maa-ala, mis võimaldab välja töötada mitmesuguseid algupäraseid tooteid.

Pinnase hea veerežiim koos pehme merelise kliimaga tagab viinamarjade hea fenoolse küpsuse, mis väljendub eelkõige punaste veinide tanniinises struktuuris ja peamiselt ’Cabernet’ sortidel põhinevate roosade veinide rafineeritud värvuses. Valged veinid saavad pinnasest oma happesuse ning lillesed ja/või puuviljalised omadused, mis tulenevad viinamarjasortide segamisest.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond koosneb järgmistest kommuunidest (vastavalt ametlikule geograafilisele koodile (code officiel géographique) 26. veebruari 2020. aasta seisuga):

— Dordogne’i departemang: Cause-de-Clérans, Saint-Géraud-de-Corps. – Gironde’i departemang: Caplong, Castillon-la-Bataille, Francs, Gardegan-et-Tourtirac, Gensac, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Margueron, Pineuilh, Puisseguin, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Cibard, Saint-Emilion.

— Lot-et-Garonne’i departemang: Duras, Loubès-Bernac ja Saint-Jean-de-Duras.

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega „Bergerac“ veinide märgistusel võib osutada suuremale geograafilisele piirkonnale „Sud-Ouest“. See laiem geograafiline nimetus võib olla ka reklaamprospektidel ja mis tahes anumatel. Laiema geograafilise piirkonna nimetuse tähed ei või olla kõrgemad ega laiemad märgisel esitatud kontrollitud päritolunimetuse tähtedest.

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Valgete veinide märgistusel peab olema sõna „kuiv“. Märge „poolkuiv“ peab olema esitatud selliste roosade veinide märgistusel, mille fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) sisaldus on 4–10 grammi liitri kohta.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-a078cfed-a9b4-4684-997f-6fc1ea003699

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.