Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/018 ES/País Vasco Productos metálicos, Hispaania) /* COM/2012/0620 final */





SELETUSKIRI Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe[1] punkt 28 võimaldab paindlikkusmehhanismi kaudu kasutada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF, edaspidi ka „fond”) igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ettenähtud assigneeringuid kuni 500 miljoni euroga. Fondist abi saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2]. 28. detsembril 2011 esitas Hispaania taotluse EGF/2011/018 ES/País Vasco Productos metálicos, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 25 (Metalltoodete tootmine, v.a masinad ja seadmed)[3] alla kuuluvas 423 ettevõttes, mis tegutsevad Hispaania NUTS II piirkonnas País Vascos (ES21). Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist otsustas komisjon, et määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 kohaselt on kõik kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS Põhiandmed: || EGFi viitenumber || EGF/2011/018 Liikmesriik || Hispaania Artikkel 2 || punkt b Asjaomased ettevõtted || 423 NUTS II piirkond || País Vasco (ES21) NACE Revision 2 osa || 25 (Metalltoodete tootmine, v.a masinad ja seadmed) Vaatlusperiood || 22.1.2011 – 22.10.2011 Individuaalsete teenuste osutamise alguskuupäev || 19.3.2012 Taotluse kuupäev || 28.12.2011 Koondamisi vaatlusperioodil || 1 106 Eeldatav meetmetes osalevate koondatute arv || 500 Individuaalsete teenustega seotud kulud (eurodes) || 1 870 000 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud[4] (eurodes) || 129 300 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (%) || 6,47 Kogueelarve (eurodes) || 1 999 300 Fondi toetus eurodes (65 %) (eurodes) || 1 299 545 1. Taotlus esitati komisjonile 28. detsembril 2011 ning seda täiendati lisateabega viimati 5. septembril 2012. 2. Taotlus vastab fondi vahendite kasutamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis b, ja see on esitatud kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul. Seos koondamiste ja maailmakaubanduses üleilmastumise või üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste vahel 3. Näitamaks seost koondamiste ning üleilmse finants- ja majanduskriisi vahel, väidab Hispaania, et metalltoodete sektor on olulisim sisendite tarnija tervele reale erinevatele tootmistegevustele, eeskätt laevaehitus- ja ehitussektorile ning autotööstusele. Kõiki neid sektoreid tabas majanduskriis kõikjal üle Euroopa Liidu rängalt, nagu komisjon[5] ja selle talitused[6] on juba varem tõdenud. Peale selle kehtivad endiselt ka varasemates EGFi taotlustes esitatud argumendid nende sektorite kohta[7], eelkõige argumendid, mille komisjon esitas 9. augustil 2012 seoses ühe teise Hispaanialt laekunud EGFi taotlusega, mis oli seotud sama sektoriga[8]. 4. Hispaania on üks liikmesriike, mida üleilmne finants- ja majanduskriis on eriti rängalt tabanud. Tööstus omakorda on üks selles kriisis enim kannatanud sektoreid ja olukord läheb üha halvemaks. Töötleva tööstuse toodangu indeks (2005=100) || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 EU-27 || 104,81 || 109,23 || 107,36 || 91,59 || 98,44 || 103,15 Saksamaa || 105,83 || 112,73 || 113,06 || 93,64 || 104,57 || 113,91 Prantsusmaa || 101,01 || 102,62 || 99,05 || 85,34 || 89,11 || 92,42 Hispaania || 105,38 || 107,56 || 98,97 || 82,52 || 83,03 || 82,16 Allikas: Eurostat 5. Üleilmsest finants- ja majanduskriisist tulenevad tööstuse sünged väljavaated tõid kaasa vähema nõudluse metalli ja metalltoodete järele ning seega ka vähenenud tootmise. Aastal 2009 vähenes Hispaanias metallitööstuse toodang tervikuna 24,6 % ja metalltoodete toodang 23,3 %, võrrelduna eelneva aastaga. Nagu on näidatud allpool, hakkasid mõlemad tegevusvaldkonnad 2011. aasta esimeses kvartalis taastuma, kuid see suundumus osutus ebapüsivaks ja mõlemas sektoris vähenes tootmine aasta teises pooles uuesti märkimisväärselt. Tööstustoodangu muutumine Hispaanias || 2009 || 2010 || 2011 I kv || 2011 II kv || 2011 III kv || 2011 IV kv Metallitööstus[9] || -24,6 || 0,4 || 2,9 || -2,8 || -2,7 || -9,6 Metalltooted[10] || -23,3 || -6,4 || 7,4 || -1,3 || -1,0 || -10,2 Allikas: INE (Instituto Nacional de Estadística) ja Confemetal 6. Metalltoodete sektori toodangu vähenemine avaldas mõju ka tööhõivele. Seetõttu kadus Hispaanias aastal 2009 metallitööstuses rohkem kui 180 000 töökohta ja aastal 2010 veel 60 000 töökohta, mis kokku moodustasid ligikaudu 15 % sektori kogutööhõivest. Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis b esitatud kriteeriumidele 7. Hispaania esitas kõnealuse taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punkti b sekkumiskriteeriumide alusel, mille kohaselt on fondist abi saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise perioodi jooksul ettevõtetes, mis tegutsevad samas NACE Revision 2 osas liikmesriigi NUTS II tasandi ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. 8. Taotluses on märgitud 1 106 töötaja koondamine 423 ettevõttest, mis tegutsevad NACE Revision 2 osas 25 (Metalltoodete tootmine, v.a masinad ja seadmed)[11] NUTS II tasandi País Vasco (ES21) piirkonnas üheksakuulisel vaatlusperioodil, mis kestis 22. jaanuarist 2011 kuni 22. oktoobrini 2011. Koondamiste koguarv on määratud kindlaks määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu teise taande kohaselt. Selgitus koondamiste ettenägematuse kohta 9. Hispaania ametiasutused väidavad, et finants- ja majanduskriis on viinud maailma majanduse ootamatu kokkuvarisemiseni, millel on tohutu mõju paljudele sektoritele. Majanduslangus, mille sarnast viimasel ajal pole nähtud, tõi metalltoodete sektoris kaasa uute tellimuste drastilise vähenemise teistelt majanduslanguse käes vaevlevatelt sektoritelt. Kriisi tagajärjel ei ole majanduse areng 2008. aastast saadik järginud tööhõive järjekindla suurenemise tendentsi, mis valitses metallitööstuses varasematel aastatel. Aastatel 2000–2006 suurenes tööhõive selles sektoris 8 % (ehk 300 000 töökoha võrra)[12], samas kui aastatel 2009–2010 vähenes see peaaegu 15 %. Seega ei saanud koondamisi metalltoodete sektoris ette näha ega ka lihtsate vahenditega vältida. Töötajaid koondanud ettevõtete andmed ning toetust vajavate töötajate kirjeldus 10. Taotlus on seotud 1 106 töötaja koondamisega 423 ettevõttest, mis tegutsevad NACE Rev. 2 osas 25 (Metalltoodete tootmine, v.a masinad ja seadmed) NUTS II tasandi País Vasco (ES21) piirkonnas. Taotluses nimetatud ettevõtete täielik loetelu on esitatud käesolevale ettepanekule lisatud komisjoni talituste töödokumendis. Kõigile koondatud töötajatele antakse võimalus meetmetes osaleda. Seni EGFi juhtumite haldamise käigus omandatud kogemuste põhjal prognoosivad Hispaania ametivõimud, et EGFi meetmetes osalemise kasuks otsustab siiski hinnanguliselt ligikaudu 500 töötajat. 11. Toetust vajavad töötajad jagunevad järgmiselt. Kategooria || Arv || Protsent Mehed || 930 || 84,09 Naised || 176 || 15,91 ELi kodanikud || 1 080 || 97,65 ELi mittekuuluvate riikide kodanikud || 26 || 2,35 15–24aastased || 23 || 2,08 25–54aastased || 746 || 67,45 55–64aastased || 333 || 30,11 üle 64aastased || 4 || 0,36 12. Nende hulgas on 29 töötajat, kellel on pikaajaline terviseprobleem või puue. 13. Elukutsete lõikes on jagunemine järgmine. Kategooria || Arv || Protsent Juhid || 5 || 0,45 Spetsialistid || 12 || 1,08 Tehnikud ja tehnilised töötajad || 85 || 7,69 Kantseleitöötajad || 133 || 12,03 Oskus- ja käsitöölised || 272 || 24,59 Seadme- ja masinaoperaatorid || 267 || 24,14 Isiklikke teenuseid osutavad isikud ja lihttöölised || 332 || 30,02 14. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Hispaania kinnitanud, et fondi toetuse rakendamise eri etappides ja eelkõige sellele juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt meeste ja naiste võrdõiguslikkuse ning mittediskrimineerimise põhimõtteid. Asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja sidusrühmade kirjeldus 15. Territoorium, kus koondamised toimusid, asub País Vasco NUTS II piirkonnas, mis koosneb Álava, Guipúzcoa ja Vizcaya provintsist. Kõnealune piirkond asub Põhja-Hispaanias ning külgneb idapiiril Navarra, lõunapiiril La Rioja, läänepiiril Cantabria ja Castilla y Leóniga. Hispaania keskmisega võrreldes on País Vasco piirkond väike ja tihedalt asustatud: see hõlmab ainult 1,4 % (7 234 km²) Hispaania territooriumist, kuid piirkonna rahvaarv moodustas 2011. aastal Hispaania rahvaarvust 4,8 % (2,2 miljonit). 16. Metalltoodete sektori koondamisi toimus País Vasco piirkonna kõigis kolmes provintsis, ent erineval määral: Vizcayas toimus koondamiste koguarvust 57 %, Guipúzcoas 30 % ja Álavas 13 %. 17. Peamisteks sidusrühmadeks on País Vasco autonoomse piirkonna valitsus (Gobierno Vasco), eelkõige: piirkondlik tööstuse, innovatsiooni, turismi ja kaubanduse ministeerium, piirkondlik tööstuse ja energeetika aseministeerium, halduse ja tööstusjulgeoleku direktoraat, piirkondlik tööhõive- ja sotsiaalministeerium, piirkondlik planeerimise ja tööhõive aseministeerium ja País Vasco tööhõivetalitus. Peale nende avaliku sektori sidusrühmade osalevad veel FVEM (Federación Vizcaína de Empresas del Metal), ADEGI (Asociación de Empresarios de Gipuzkoa) ja SEA (Sindicato Empresarial Alavés). Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule ja riigi tööhõivele 18. Piirkonna statistikatalituse Eustat (Instituto Vasco de Estadística) väitel andis metallitööstus País Vasco piirkonna kogulisaväärtusest 10 miljardit eurot (18 %). Juunis 2010 andis sektor tööd peaaegu 162 000 töötajale, mis moodustas piirkonna kogutööhõivest 16 %. Ainuüksi metalltoodete allsektoris tegutses nelikümmend protsenti neist töötajatest. Nii et kui üleilmne finants- ja majanduskriis metalltoodete sektorit tabas, olid selle tagajärjed tööhõivele País Vascos rängad. 19. Absoluutarvudes hinnatakse, et País Vasco piirkonnas on tööstussektoris 2008. aasta kolmandast kvartalist saadik kadunud 31 000 töökohta. Kõigis kolmes País Vasco provintsis on töötuse määr ajavahemikul 2008–2011 vähemasti kahekordistunud, nagu on näidatud alljärgnevas tabelis. Töötuse määr País Vascos || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 Álava || 2,7 || 9,9 || 10,0 || 6,9 Guipúzcoa || 3,3 || 6,5 || 7,4 || 7,5 Vizcaya || 4,3 || 8,6 || 10,0 || 13,5 País Vasco || 3,8 || 8,1 || 9,2 || 10,6 Allikas: Eustat 20. Sestsaadik, kui esitati käesolev taotlus EGFist toetuse saamiseks, on majandusolukord Hispaanias veelgi halvenenud: Eurostati andmetel ulatus riigisisene töötuse määr 2012. aasta juulis 25,1 protsendini, mis oli üle kahe korra kõrgem kui EL-27 keskmine ja peaaegu kümme protsendipunkti kõrgem kui ELis töötuse poolest teisel kohal olevas riigis (Portugal, 15,7 %). Peale selle, nagu on selgitatud punktis 16, toimus suurem osa taotlusega hõlmatud koondamistest Vizcayas, mis on País Vasco kõrgeima töötusemääraga provints. Nendel põhjustel ei ole metalltoodete sektorist koondatud töötajatel uue töö leidmise väljavaated kuigi roosilised. Rahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, sealhulgas selle täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega 21. Kõik loetletud meetmed üheskoos moodustavad individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi, mille eesmärk on koondatud töötajate tagasitoomine tööturule. – Võimaluste uurimine: see tegevus seisneb koondatud töötajate profiili koostamises ja teadmiste kogumises metalltoodete sektori kohta, et kohandada koondatud töötajatele pakutavate meetmete paketti. Eesmärk on: mõista profiile ja oskusi, mida sektoris tegutsevad ettevõtted otsivad, teha kindlaks muud sektorid, ükskõik kas metalltoodetega seotud või mitte, mis võiksid pakkuda sihtrühmale töövõimalusi, ning luua töövahendus. – Nõustamine: teenus seisneb reas tegevustes, mis aitavad sihtgrupi töötajatel uuesti tööle lõimuda, eelkõige: – sihtgrupi töötajate individuaalse profiili ja vajaduste „diagnoosimine”, et teha kindlaks edasised sammud, mis aitaksid neil uuesti tööle pääseda. Selle meetme põhjal määratakse kindlaks edaspidiste meetmete võimalused ja sisu; – sihtgrupi töötajate enesekindluse ja motivatsiooni suurendamine (nt neile kutsealaste eesmärkide kehtestamine, tugevate külgede arendamine ja lünkade kõrvaldamine, eeskujude toomine positiivsest suhtumisest tööotsingutesse jne). – Koolitus: selle tegevuse eesmärk on anda sihtgrupi töötajatele võimed ja oskused, mida nad vajavad, et uuesti tööhõivesse lõimuda. Lähtudes eespool kirjeldatud „Võimaluste uurimise” ja „Nõustamise” meetmete tulemustest, on koolitusmeetmed kahesugused: – kutsekoolitus, et arendada oskusi vastavalt sihtgrupi töötajate profiilidele ja plaanidele; – horisontaalne koolitus, et arendada sotsiaalseid ja kutseoskusi, mis on kõikidel kutsealadel ühised. – Töökohavahetuse toetamine: meede seisneb sihtgrupi töötajate juhendamises (individuaalselt ja/või rühmana), et nad parandaksid oma tööotsioskusi: näiteks õpetatakse neile tööotsimisvõtteid, antakse nõu elulookirjelduse koostamisel ja õpetatakse neid kasutama ära oma suhtevõrgustikke. Siia kuulub ka abi varem omandatud oskuste ja kogemuste tunnustamisel. – Ettevõtlus: tegevuse eesmärk on anda teavet võimaluste kohta, mida pakub ettevõtlus ja töötamine füüsilisest isikust ettevõtjana, ning sihtgrupi huvitatud töötajate abistamine ettevõtte loomisel. – Koolitusstipendiumid: kõik koolitusel osalevad sihtgrupi töötajad saavad 250 eurot rahalist toetust ühekordse otsese väljamaksena. – Praktikastipendiumid: kõik töökohal praktikandina õppivad sihtgrupi töötajad saavad 250 eurot rahalist toetust ühekordse otsese väljamaksena. – Hooldustoetus: see teenus seisneb rahalise toetuse andmises neile sihtgrupi töötajatele, kellel tekib koolitusel või muudes meetmetes osalemisel täiendavaid kulusid eelkõige ülalpidamiskohustuste tõttu (nt lapsed, eakad või puuetega pereliikmed). Antava rahalise toetuse summa määratakse kindlaks toetusesaaja isiklike asjaolude põhjal ning igal juhul on ülempiiriks 800 eurot. 22. Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on taotluse hulka arvatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 3, koosnevad kuludest, mis on ette nähtud haldus- ja kontrollimeetmeteks ning taotlusega seotud reklaami- ja teavitustegevuseks. Teavitustegevus seisneb eelkõige järgmises: pressiteated ja konverentsid, teabe jagamine projekti rakendamise kohta kahe veebisaidi, uudiskirja, e-õppe platvormi, ajaveebide ja sotsiaalvõrgustike kaudu, ning lõpuüritus, millel tutvustatakse saavutatud tulemusi. Sellise ulatusliku teavitus- ja reklaamitegevuse paketi tõttu ongi fondi toetuse rakendamise kulude osakaal mõnevõrra kõrgem. 23. Hispaania ametivõimude kavandatavad individuaalsed teenused on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Hispaania ametiasutuste hinnangu kohaselt on kogukulud 1 999 300 eurot, millest individuaalsete teenuste kulud moodustavad 1 870 000 eurot ja fondi toetuse rakendamisega seotud kulud 129 300 eurot (6,47 % kogukuludest). Fondilt taotletav kogusumma on 1 299 545 eurot (65 % kogukuludest). Meetmed || Sihtgrupi töötajate hinnanguline arv || Hinnangulised kulud sihtgrupi töötaja kohta (eurodes) || Kulud kokku (EGF ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes) Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik) Võimaluste uurimine (Prospección) || 500 || 534,00 || 267 000 Nõustamine (Servicio de orientaciíon) || 500 || 436,00 || 218 000 Koolitus (Formación) || 500 || 1 914,00 || 957 000 Töökohavahetuse toetamine (Inserción) || 250 || 310,00 || 77 500 Ettevõtlus (Emprendimiento) || 300 || 168,33 || 50 500 Koolitusstipendiumid (Beca de formación) || 500 || 250,00 || 125 000 Praktikastipendiumid (Beca de prácticas) || 300 || 250,00 || 75 000 Hooldustoetus (Servicio de conciliacíon) || 125 || 800,00 || 100 000 Individuaalsed teenused kokku || || 1 870 000 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik) Haldus || || 46 950 Kontroll || || 15 000 Teavitamine ja reklaam || || 67 350 EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud kokku || || 129 300 Eeldatavad kulud kokku || || 1 999 300 Fondi toetus (65 % kogukuludest) || || 1 299 545 24. Hispaania kinnitab, et eespool kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatud meetmeid, näiteks F.I.P.-kava (Plan de Formación e Inserción Profesional) ja F.P.O.-kava (Plan de formación Profesional Ocupacional), mida kaasrahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist (ESF). Mõlema kava eesmärk on parandada, suurendada ja ajakohastada töötajate kvalifikatsiooni ning nende sihtrühmaks on ligikaudu 10 % töötajatest, kes vastasid EGFi toetuse tingimustele juba enne käesoleva taotluse esitamist komisjonile. Hispaania ametivõimud on kinnitanud, et on rakendatud meetmed topeltrahastamise vältimiseks. Kuupäev(ad), millal alustati või millal kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste pakkumist asjaomastele töötajatele 25. EGFile kaasrahastamiseks esitatud kooskõlastatud paketis sisalduvate individuaalsete teenuste osutamist asjaomastele töötajatele alustas Hispaania 19. märtsil 2012. Seega kujutab kõnealune kuupäev endast fondist saadava toetuse puhul toetuskõlblikkusperioodi algust. Menetlused tööturu osapooltega konsulteerimiseks 26. On toimunud mitmeid kohtumisi ja nõupidamisi País Vasco autonoomse piirkonna valitsuse (eelkõige piirkondliku tööstuse, innovatsiooni, turismi ja kaubanduse ministeeriumi ning piirkondliku tööhõive- ja sotsiaalministeeriumi) ning metalltoodete sektoris tegutsevate tööandjate esindusorganisatsioonide vahel. Nendeks esindusorganisatsioonideks olid FVEM (Federación Vizcaína de Empresas del Metal), ADEGI (Asociación de Empresarios de Gipuzkoa) ja SEA (Sindicato Empresarial Alavés). Konsultatsioonid olid seotud fondi taotluse esitamisega ja koondatud töötajatele osutatavate individuaalsete teenustega. 27. Peale selle on piirkonna valitsus, ettevõtjate ühendused ja sotsiaalpartnerid moodustanud komitee, mis vastutab projekti koordineerimise, juhtimise ja rakendamise eest. País Vasco kõige esinduslikumaid ametiühinguid hoitakse projekti rakendamisel tehtavate edusammudega kursis piirkonna tööturuasutuste ja nende juhatuste kaudu. 28. Hispaania ametiasutused on kinnitanud, et riiklikes ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud. Teave meetmete kohta, mis on siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud 29. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Hispaania ametiasutused oma taotluses: · kinnitanud, et fondist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute vastutusalas; · tõendanud, et kavandatud meetmed on ette nähtud töötajate toetamiseks ja neid ei kasutata ettevõtete või sektorite ümberstruktureerimiseks; · kinnitanud, et eespool nimetatud toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust ELi muudest rahastamisvahenditest. Haldus- ja kontrollisüsteemid 30. Hispaania teatas komisjonile, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis haldavad ja kontrollivad ESFi vahendeid. Seega on EGFi eest vastutavaks haldus- ja kontrolliasutuseks País Vasco tööhõivetalituses (Servicio Vasco de Empleo) olev tööjõu aktiveerimise direktoraat (Dirección de Activación Laboral), mis vastutab ühtlasi ESFi País Vasco rakenduskava juhtimise eest. Rahastamine 31. Hispaania taotluse põhjal on kavas fondist rahastada kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti (sealhulgas EGFi toetuse rakendamise kulud) 1 299 545 euro ulatuses, mis moodustab 65 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav assigneering fondist põhineb Hispaania esitatud teabel. 32. Arvestades määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 lõike 1 alusel fondist eraldatava toetuse maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise võimalusi, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a. 33. Kavandatava rahalise toetuse puhul jääb enam kui 25 % fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks aasta viimasel neljal kuul kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikega 6. 34. Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa kohta. Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes asjakohasel poliitilisel tasandil esimesena kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni. Kui üks eelarvepädev institutsioon on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine. 35. Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2012. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28. Makseassigneeringute allikad 36. Kui mõlemad eelarvepädevad institutsioonid on vastu võtnud praeguseks esitatud ettepanekud fondi kasutamiseks, saab aastal 2012 algselt eelarvereale 04 05 01 kantud makseassigneeringute summa täielikult ära kasutatud ja seepärast ei piisa sellest käesoleva taotluse jaoks vajamineva summa katmiseks. Esitatakse taotlus EGFi eelarverea makseassigneeringute suurendamiseks kas vahendite ümberpaigutamise teel, kui leitakse mõni saadaolevate assigneeringute allikas, või paranduseelarve teel. Kõnealuselt eelarverealt eraldatavat summat kasutatakse käesoleva taotluse jaoks vajatava 1 299 545 euro suuruse summa katmiseks. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2011/018 ES/País Vasco Productos metálicos, Hispaania) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[13] eriti selle punkti 28, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[14] eriti selle artikli 12 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[15], ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud globaliseerumise tõttu maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tulemusena, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2) Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 kuni 30. detsembrini 2011 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. (3) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. (4) Hispaania esitas 28. detsembril 2011 taotluse, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega 423 ettevõttes, mis tegutsevad NACE Revision 2 osa 25 (Metalltoodete tootmine, v.a masinad ja seadmed) valdkonnas NUTS II tasandi piirkonnas País Vascos (ES21), ning täiendas taotlust lisateabega viimati 5. septembril 2012. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 1 299 545 euro eraldamiseks. (5) Hispaania rahalise taotluse rahuldamiseks tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 1 299 545 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). [4] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda lõiguga. [5] KOM(2009) 104 (lõplik), 25.2.2009, komisjoni teatis „Reageerimine kriisile Euroopa autotööstuses”. [6] Eurostat – Statistics in focus 61/2011 on Industry, trade and services, "EU-27 Construction activity falls by 16 % from its pre-crisis high by the second quarter of 2011", http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-SF-11-061/EN/KS-SF-11-061-EN.PDF [7] Laevaehituse kohta vt: EGF/2010/006 PL/H. Cegielski-Poznan, EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard ja EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard. Ehitussektori kohta vt: EGF/2011/006 ES/Comunidad Valenciana Construction, EGF/2011/009 NL/Gelderland Construction 41, EGF/2011/012 NL/Noord Brabant-Zuid Holland ja EGF/2011/017 ES/Aragón Construction. Autotööstuse kohta vt: EGF/2009/019 FR/Renault, EGF/2010/002 ES/Cataluńa Automotive ja 2011/003 DE/Arnsberg and Düsseldorf Automotive. [8] COM(2012) 451 final, 9.8.2012, mis käsitleb taotlust EGF/2011/019 ES/Galicia Metal. [9] Toodangut mõõdetakse metallitootmise näitaja baasil (IPIMET ehk Indicador de Producción del Metal), mida arvutab Hispaania metallitööstuse liit Confemetal. [10] Määratlus põhineb NACE Revision 2 osal 25 (Metalltoodete tootmine, v.a masinad ja seadmed). [11] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1893/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1). [12] Väljaanne „Spotlight on Europe's "invisible sector" – The metalworking and metal articles industries”, Euroopa Komisjon, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat. [13] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [14] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [15] ELT C […], […], lk […].