SELETUSKIRI

Nõukogu otsusega 2011/734/EL on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 ja artikli 136 alusel kindlaks määratud Kreeka eelarvedistsipliini koordineerimise ja järelevalve meetmed ning sätestatud Kreeka jaoks majanduspoliitilised suunised. Kreekal soovitati võtta meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2014. aastaks, parandades struktuurset eelarvepositsiooni vähemalt 10 protsendipunkti SKPst asjavahemikul 2009–2014.

Otsuse järgimine ei ole oluline mitte ainult ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse seisukohast, vaid ka seoses Kreeka rahastamisega euroala liikmesriikide poolt Kreeka laenulepingu ja Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (EFSF) raames.

Prognooside kohaselt peaks valitsemissektori eelarve puudujääk olema 2012. aastal 13,4 miljardit eurot, st allapoole nõukogu otsuses kehtestatud ülempiiri 14,8 miljardit eurot. Valitsemissektori eelarve puudujääk peaks prognooside kohaselt olema 2012. aastal 6,9 % SKPst, mis on allapoole kehtestatud ülemmäära 7,3 % SKPst. Esmane puudujääk peaks kõnealusel aastal olema sihttasemest suurem 0,5 % SKPst. Üldtulemus kajastab kavandatust väiksemaid intressimakseid pärast 2012. aasta märtsi võlavahetust.

Kreeka võttis 11. novembril vastu 2013. aasta eelarve, millega tagatakse eelarve konsolideerimise jätkamine meetmetega, mille eesmärk on tagada kokkuhoid 5 % SKPst. Samuti võeti 7. novembril vastu keskpika perioodi eelarvestrateegia, millega nähakse ette meetmed puudujäägi täiendavaks vähendamiseks järgmistel aastatel. Kreeka on võtnud tõhusaid meetmeid vastavalt nõukogu otsusele 2011/734/EL. Kreeka on aastatel 2009–2012 parandanud struktuurset eelarvepositsiooni juba rohkem, kui on soovitanud nõukogu, st vähemalt 10 protsendipunkti SKPst asjavahemikul 2009–2014. Prognooside kohaselt on Kreeka parandanud struktuurset puudujääki 13,9 protsendipunkti võrra SKPst, st 14,7 %-lt SKPst 2009. aastal hinnanguliselt 1,5 %-le SKPst 2012. aastal.

Praeguste prognooside kohaselt on majandus palju nõrgem, kui prognoositi otsuse 2012/734/EL vastuvõtmisel 2012. aasta märtsis. Kreeka majandus on viiendat aastat järjest languses. Komisjoni talituste 2012. aasta sügisprognoosi kohaselt väheneb reaalne SKP 6,0 % 2012. aastal ja 4,2 % 2013. aastal (võrreldes nõukogu otsuses prognoositud langusega 4,7 % 2012. aastal ja seisakuga 0 % 2013. aastal), mille järel kasvab SKP vaid 0,6 % 2014. aastal. Võrdluseks võib tuua, et nõukogu 2012. aasta märtsi otsus tugines juba 2013. aastal algavale kasvule. Majandusväljavaadete märkimisväärne halvenemine kajastab poliitilist ebakindlust Kreekas kahtede valimiste ajal, nõrgenevat sisenõudlust ning viivitusi programmi rakendamisel ning avaliku sektori ja erasektori rahaliste vahendite väljamaksmisel.

Majandusolukorra märkimisväärne halvenemine tähendab vastavalt ka riigi rahanduse väljavaadete halvenemist, kui poliitikat ei muudeta, ning muudab keeruliseks ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise 2014. aastaks, nagu on ette nähtud nõukogu otsuses 2011/734/EL. Raskeid majandustingimusi arvesse võttes on asjakohane pikendada kohandamisperioodi. Eelkõige tuleks pikendada nõukogu otsuses sätestatud tähtaega ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Kreekas kahe aasta võrra, st aastani 2016. Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise eesmärgid tuleks kehtestada valitsemissektori eelarve nominaalse esmase eelarvepositsiooni alusel. Esmane puudujääk peaks olema 2,925 miljardit eurot 2012. aastal (1,5 % SKPst), 0 eurot 2013. aastal (0 % SKPst), 2,775 miljardit eurot 2014. aastal (1,5 % SKPst), 5,700 miljardit eurot 2015. aastal (3,0 % SKPst) ja 9,000 miljardit eurot 2016. aastal (4,5 % SKPst).

Võttes arvesse kõnealuseid suundumusi, mis veelgi tungivamalt osutavad sellele, et valitsus peab läbi viima ambitsioonikad reformid, tuleb ajakohastada Kreeka majanduse kohandamise programmi vastastikuse mõistmise memorandumi majanduspoliitilisi tingimusi. Tingimused ei ole seotud mitte ainult eelarve konsolideerimise meetmetega, vaid ka meetmetega, mida tuleb võtta majanduskasvu edendamiseks ja negatiivse sotsiaalse mõju vähendamiseks.

Võttes arvesse euroala liikmesriikide kokkulepitud algatusi võla jätkusuutlikkuse parandamiseks ja Kreeka kavandatud teatavaid võlataset vähendavaid meetmeid, samuti struktuurimeetmete rakendamise tulemusel vähenevat eelarvepuudujääki ja suuremat SKP nominaalkasvu, peaks võla suhe SKPsse jõudma haripunkti 2013. aastal. Võla suhe SKPsse peaks hakkama vähenema alates 2014. aastast ja jõudma allapoole taset 160 % SKPst 2016. aastal. See peaks parandama võlasuundumuse jätkusuutlikkust, mõjutamata samas esmase ülejäägi suundumust.

Komisjon on vastu võtnud soovituse nõukogu otsuse kohta, millega muudetakse otsust 2011/734/EL, ja edastanud selle nõukogule.

Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega muudetakse otsust 2011/734/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 9 ja artiklit 136,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1) ELi toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 punktiga a on ette nähtud võimalus võtta meetmeid nende liikmesriikide suhtes, mille rahaühik on euro, et tugevdada asjaomaste liikmesriikide eelarvedistsipliini koordineerimist ja järelevalvet.

(2) ELi toimimise lepingu artiklis 126 on sätestatud, et liikmesriigid hoiduvad ülemäärasest valitsemissektori eelarve puudujäägist, ning sellega on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Stabiilsuse ja kasvu pakt, mille ennetavate sätetega rakendatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, on raamistik, millega toetatakse usaldusväärse eelarvepositsiooni kiiret taastamist soodustavat valitsuse poliitikat, võttes arvesse majanduse olukorda.

(3) Nõukogu otsustas 27. aprillil 2009 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu (EÜ asutamisleping) artikli 104 lõikega 6, et Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk.

(4) Nõukogu võttis 10. mail 2010 ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 9 ja artikli 136 alusel vastu otsuse 2010/320/EL,[1] mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab võtma puudujääki vähendavaid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2014. aastaks. Nõukogu kehtestas ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtajaks 2014. aasta ning määras kindlaks iga-aastased valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärgid.

(5) Nõukogu otsust 2010/320/EL on korduvalt oluliselt muudetud. Kuna otsusesse tuli teha täiendavaid muudatusi, sõnastati see 12. juulil 2011 selguse huvides nõukogu otsuse 2011/734/EL[2] kaudu uuesti. Kõnealust otsust muudeti esimest korda 8. novembril 2011[3].

(6) Komisjoni soovituse alusel tehti 13. märtsil 2012[4] nõukogu otsuses 2011/734/EL mitu muudatust, mis hõlmavad ka eelarve kohandamise kava, jättes samas muutmata ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks kehtestatud tähtaja[5]. Otsusega kinnitati soovitust, et Kreeka peaks võtma meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2014. aastaks, parandades struktuurset eelarvepositsiooni vähemalt 10 protsendipunkti SKPst ajavahemikul 2009–2014.

(7) Määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et kui kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9 on võetud tõhusaid meetmeid ja kui pärast kõnealuse teatise vastuvõtmist leiavad aset ootamatud majandust kahjustavad sündmused, millel on riigi rahandusele märkimisväärne negatiivne mõju, võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud teatis vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9.

(8) Praeguste prognooside kohaselt on majandus palju nõrgem, kui prognoositi nõukogu otsuse 2011/734/EL viimase muudatuse vastuvõtmisel 2012. aasta märtsis. Nii reaalne kui ka nominaalne SKP peaksid aastatel 2012–2013 olema prognoositust palju väiksemad. Kreeka rahvamajanduse arvepidamise läbivaatamine 2012. aasta oktoobris osutas palju järsemale reaalse SKP langusele, kui oli prognoositud nõukogu otsuses. Komisjoni talituste 2012. aasta sügisprognoosi kohaselt väheneb SKP 6,0 % 2012. aastal ja täiendavad 4,2 % 2013. aastal (võrreldes nõukogu otsuses prognoositud langusega 4,7 % 2012. aastal ja seisakuga 0 % 2013. aastal), misjärel kasvab SKP 0,6 % 2014. aastal. Majandusstsenaariumi märkimisväärne halvenemine tähendab vastavalt ka riigi rahanduse väljavaadete halvenemist, kui poliitikat ei muudeta.

(9) Prognooside kohaselt peaks valitsemissektori eelarve puudujääk olema 2012. aastal 6,9 % SKPst, mis on allapoole nõukogu otsusega 2012. aastaks kehtestatud ülemmäära 7,3 % SKPst (ESA95 alusel). Nominaalväärtuses peaks valitsemissektori eelarve puudujääk olema 2012. aastal 13,4 miljardit eurot, võrreldes nõukogu otsuses kehtestatud ülempiiriga 14,8 miljardit eurot. Esmane puudujääk on oodatust ulatuslikuma majanduslanguse tõttu tõenäoliselt veidi suurem kui eesmärgiks seatud 1,0 % SKPst. Prognooside kohaselt on Kreeka parandanud struktuurset puudujääki 13,9 protsendipunkti võrra SKPst, st 14,7 %-lt SKPst 2009. aastal hinnanguliselt 1,5 %-le SKPst 2012. aastal. Seega on Kreeka aastatel 2009–2012 parandanud struktuurset eelarvepositsiooni juba rohkem, kui on soovitanud nõukogu, st vähemalt 10 protsendipunkti SKPst asjavahemikul 2009–2014. Kreeka parlament võttis 11. novembril 2012 vastu 2013. aasta eelarve, millega nähakse ette kulude kokkuhoid summas üle 9,2 miljardi euro, st üle 5 % SKPst. 2013. aasta eelarve moodustab osa keskpika perioodi eelarvestrateegiast aastateks 2013–2016, mille võttis Kreeka parlament vastu mõned päevad varem, 7. novembril 2012. Keskpika perioodi eelarvestrateegia ja selle asjakohaste rakendusaktidega on ette nähtud väga mahukas ja kiire eelarve konsolideerimine üle 7 % SKPst 2016. aastaks koos laiaulatuslike struktuurimeetmetega, mis toetavad eelarve märkimisväärset konsolideerimist. Kõnealuseid suundumusi arvesse võttes tuleb ajakohastada Kreeka majanduse kohandamise programmi vastastikuse mõistmise memorandumi majanduspoliitilisi tingimusi. Kreeka võetud kohustused ei ole seotud mitte ainult eelarve konsolideerimise meetmetega, vaid ka meetmetega, mida tuleb võtta majanduskasvu edendamiseks ja negatiivse sotsiaalse mõju vähendamiseks. Üldiselt on Kreeka võtnud 2012. aastal tõhusaid meetmeid, et vähendada eelarvepuudujääki vastavalt nõukogu otsusele 2011/734/EL.

(10) Prognooside kohaselt peaks 2012. aastal valitsemissektori koguvõlg vähenema nõukogu otsusega ette nähtud 26,95 miljardi euro asemel 11,1 miljardi euro võrra. Selle põhjuseks on oodatust väiksemad erastamistulud ja väiksem valitsemissektori võla konsolideerimine ning prognoositust kehvemad viitlaekumised ja muud intresside kohandamised. Statistikaandmete läbivaatamisel ilmnenud madalama nominaalse SKP ja kehvemate makromajanduslike väljavaadete tõttu peaks võla suhe SKPsse 2012. aastal suurenema 162,5 %ni. Pidades silmas liikmesriikide kokkulepitud algatusi võla jätkusuutlikkuse parandamiseks ja Kreeka kavandatud teatavaid võlataset vähendavaid meetmeid, peaks paranema võlasuundumuse jätkusuutlikkus, mõjutamata samas esmase ülejäägi suundumust. Võttes lisaks arvesse struktuurimeetmete rakendamise tulemusel vähenevat eelarvepuudujääki ja suuremat SKP nominaalkasvu, peaks võla suhe SKPsse jõudma haripunkti 2013. aastal. Võla suhe SKPsse peaks hakkama vähenema alates 2014. aastast ja jõudma allapoole taset 160 % SKPst 2016. aastal.

(11) Hoolimata võetud meetmetest tähendab majandusolukorra märkimisväärne halvenemine vastavalt ka riigi rahanduse väljavaadete halvenemist, kui poliitikat ei muudeta, ning muudab keeruliseks ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise 2014. aastaks, nagu on soovitanud nõukogu oma otsuses 2011/734/EL. Raskeid majandustingimusi arvesse võttes on asjakohane pikendada kohandamise tähtaega. Eelkõige tuleks pikendada nõukogu otsuse kohast tähtaega kahe aasta võrra aastani 2016. Ajakohastatud kohandamisprogrammi kohaselt tuleks esmase eelarvepositsiooni eesmärgiks seada aastateks 2013–2016 vastavalt 0 %, 1,5 %, 3 % ja 4,5 % SKPst. Ajakohastatud kava kohaselt väheneb valitsemissektori eelarve puudujääk allapoole 3 % SKPst 2016. aastal. Hoolimata kohandamisperioodi pikendamisest tuleb eesmärkide saavutamiseks teha aastatel 2013–2014 väga suuri eelarvepingutusi, eriti perioodi algul. Seega aitab ülemäärase puudujäägi kõrvaldamise tähtaja läbivaatamine säilitada programmi usaldusväärsuse, võttes samas arvesse konsolideerimise majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning vajadust säilitada usaldus valitsuse suutlikkusse lahendada eelarveprobleemid.

(12) Kõik käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on olulised eelarve nõutava kohandamise tagamiseks. Mõnel meetmel on otsene mõju Kreeka eelarvepositsioonile, samas kui teised on struktuurimeetmed, millega parandatakse eelarve haldamist ja saavutatakse kindlam eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis.

(13) Kreeka valitsuse rahalise olukorra väga tõsise halvenemise tõttu on euroala liikmesriigid otsustanud anda Kreekale stabiilsustoetust, et kindlustada finantsstabiilsus euroalal tervikuna, kusjuures toetust antakse koos Rahvusvahelise Valuutafondi mitmepoolse abiga. Alates 2012. aasta märtsist on euroala liikmesriigid andnud toetust nii kahepoolse Kreeka laenulepingu raames kui ka EFSFi laenudena. Laenuandjad on otsustanud, et toetuse andmine sõltub sellest, kas Kreeka täidab otsust 2011/734/EL, mida on muudetud käesoleva otsusega. Eelkõige eeldatakse, et Kreeka täidab käesolevas otsuses sätestatud meetmed otsusega ettenähtud ajakava jooksul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2011/734/EL muudetakse järgmiselt.

1. Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„(1) Kreeka kõrvaldab ülemäärase eelarvepuudujäägi võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2016. aastaks.

(2) Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele suunatud kohandamiskava eesmärk on valitsemissektori eelarve esmane puudujääk (puudujääk ilma intressikuludeta), mis ei ületa 2,925 miljardit eurot 2012. aastal (1,5 % SKPst), ning valitsemissektori esmane ülejääk vähemalt 0 eurot 2013. aastal (0,0 % SKPst), 2,775 miljardit eurot 2014. aastal (1,5 % SKPst), 5,700 miljardit eurot 2015. aastal (3,0 % SKPst) ja 9,000 miljardit eurot 2016. aastal (4,5 % SKPst). Kõnealused esmase puudujäägi/ülejäägi eesmärgid osutavad, et ESA kohane valitsemissektori puudujääk peaks olema 6,9 % SKPst 2012. aastal, 5,4 % SKPst 2013. aastal, 4,5 % SKPst 2014. aastal, 3,4 % SKPst 2015. aastal ja 2,0 % SKPst 2016. aastal. Kõnealuste näitajate põhjal peaks tsükliliselt kohandatud esmane eelarvepositsioon paranema 4,1 %-lt SKPst 2012. aastal 6,2%-le SKPst 2013. aastal ja vähemalt 6,4 %-le SKPst aastatel 2014–2016 ning valitsemissektori tsükliliselt kohandatud eelarvepuudujääk olema -1,3 % SKPst 2012. aastal, 0,7 % SKPst 2013. aastal, 0,4 % SKPst 2014. aastal, 0,0 % SKPst 2015. aastal ja -0,4 % SKPst 2016. aastal. Finants- ja mittefinantsvarade erastamisest ning pankade rekapitaliseerimisega seotud tehingutest saadav tulu ning kõik ülekanded, mis on seotud eurorühma 21. veebruari 2012. aasta otsusega, mis käsitleb euroala liikmesriikide keskpankade, sealhulgas Kreeka Panga tulusid, mis tulenevad nende investeerimisportfellis olevatest Kreeka võlakirjadest, ei vähenda eelarve konsolideerimise vajadust ning neid ei võeta kõnealuste eesmärkide hindamisel arvesse.

(3) Lõikes 2 osutatud kohandamiskava on kooskõlas valitsemissektori koguvõlaga 172,5 % SKPst 2013. aastal, 171,4 % SKPst 2014. aastal, 166,2 % SKPst 2015. aastal ja 157,3 % SKPst 2016. aastal.

2. Artikli 2 lõike 10 järele lisatakse järgmine lõige:

„10a. Kreeka võtab viivitamata ja hiljemalt [otsuse vastuvõtmise kuupäev] järgmised meetmed:

a) 2013. aasta eelarve ja keskpika perioodi eelarvestrateegia aastani 2016, samuti käesoleva otsuse IA lisas kirjeldatud meetmed ja vastavad rakendusaktid. Keskpika perioodi eelarvestrateegiaga täpsustatakse alalised eelarve konsolideerimise meetmed, millega tagatakse, et käesoleva otsusega aastateks 2012–2016 kehtestatud eelarvepuudujäägi ülemmäära ei ületata ning võla suhe SKPsse hakkab jätkusuutlikult vähenema;

b) esitatakse parlamendile ajakohastatud erastamiskava ja avaldatakse varade arendamise kava ajakohastatud versioon poolaasta lõpu seisuga;

c) kantakse Kreeka erastamisfondi (HRADF) erastatavate varade portfelli üle Egnatia Motorway ning Elefsina, Lávrio, Igoumenitsa, Alexandroúpoli, Vólose, Kavála, Kérkyra, Pátra, Irákleio ja Rafina piirkondlike sadamate täielik ja otsene omandiõigus (aktsiad ja kontsessiooniõigused);

d) tagatakse, et ministeeriumid ja muud asjaomased üksused tagavad riigi kinnisvara haldavale peasekretariaadile täieliku juurdepääsu riigi omanduses oleva kinnisvara registritele;

e) muudetakse ja/või tunnistatakse kehtetuks riigi omanduses olevate ettevõtete (PPC, OLP ja OLTH sadamavaldajad, HELPE, EYATH ja EYDAP, sadamad jne) põhikirja sätted, mis erinevad äriühinguõiguse sätetest seoses eraaktsionäride hääleõiguse piirangutega;

f) õigusakt, millega määratakse kindlaks maksuhalduse peasekretariaadi roll ja pädevus ning lubatakse rahandusministeeriumil delegeerida otsustamisõigus peasekretariaadile;

g) rakendatakse kogenud maksuaudiitorid tööle valdkondades, kust on võimalik saada kiiret maksutulu, täielikult käivitatakse põhilised jõustamisvaldkonnad nagu suurte maksumaksjate üksus, viies üle 100 audiitorit, luuakse üks funktsionaalne üksus rikaste eraisikute ja suure sissetulekuga füüsilisest isikust ettevõtjate jaoks ja võetakse sinna tööle 50 kogenud maksuaudiitorit, kes annavad otse aru maksuhalduse peasekretariaadile;

h) ministrite nõukogu õigusakt (millega asendatakse ministrite nõukogu 29. oktoobri 2012. aasta õigusakt), mille eesmärk on tugevdada eelarve täitmist, edendada usaldusväärset eelarvehaldust ja näha ette täiendavad sätted, mis lähevad kaugemale ministrite nõukogu algse õigusakti sätetest ja millega: i) nähakse ette, et iga aasta detsembri lõpuks sõlmitakse koostöömemorandum rahandusministeeriumi ja muude ministeeriumide vahel või ministeeriumide ja järelevalve all olevate üksuste juhtide vahel (kattes seega kogu valitsemissektori); ii) tugevdatakse kohalike omavalitsuste suhtes kohaldatavaid tasakaalus eelarve eeskirju, sealhulgas parandus- ja karistusmehhanisme, et muuta need tõhusamaks; iii) tugevdatakse olemasolevat riigi omanduses olevate ettevõtete seire süsteemi, sealhulgas nähakse ette jõustamismehhanism, mida kohaldatakse ettevõtete jaoks seatud konkreetsetest eesmärkidest kõrvalekaldumise korral, ning iv) kehtestatakse raamistik selliste konkreetsete eesmärkide puhul, mida kohaldatakse kohalike omavalitsuste ja riigi omanduses olevate ettevõtete kohustusteregistrite puhul ja mis tuleb kehtestada iga aasta detsembriks; see hõlmab ka keskvalitsuse tehtavate ülekannete parandamise raamistikku, et kõrvaldada eesmärkidest kõrvalekalded aasta jooksul ja vajaduse korral järgmistel aastatel, tagades samas, et maksevõlgnevused ei suurene; määratakse sõnaselgelt kindlaks, et riigivarade erastamisest saadavad tulud kantakse otse eraldi kontole, et jälgida rahavoogusid, hoida ära kõrvalekaldumine ametlikust rahastamisest ja tagada võla õigeaegne teenindamine; nähakse ette automaatsed kulukärped, mida reeglina kohaldatakse eesmärkidest kõrvalekaldumise korral, tagades samas, et maksevõlgnevused ei suurene;

i) meetmed, millega parandatakse riikliku tervishoiuorganisatsiooni (EOPYY) praegust rahalist olukorda ja tagatakse, et eelarvet täidetakse nii, et eelarve oleks rohkem tasakaalus 2012. ja 2013. aastal, sealhulgas: i) lihtsustatakse toetusi; ii) suurendatakse kaasrahastamist erasektori osutatavate tervishoiuteenuste puhul; iii) sõlmitakse hinna-mahu kokkulepped ja vaadatakse läbi erasektori teenuseosutajatega sõlmitud erikokkulepped; iv) vaadatakse läbi EOPYY ja erasektori teenuseosutajate vahel sõlmitud lepingute kohased diagnostika- ja füsioteraapiateenuste tasud ja arv, et vähendada asjaomaseid kulusid 2013. aastal vähemalt 80 miljoni euro võrra; v) kehtestatakse võrdlushinnasüsteem meditsiiniseadmete hüvitamiseks ning vi) järk-järgult suurendatakse põllumajandusettevõtjate kindlustusfondi (OGA) liikmete tehtavaid makseid EOPYY muude liikmete tehtavate maksete keskmisele tasemele;

j) võetakse järgmised ravimite hüvitamisega seotud meetmed: i) õigusakt, millega kontrollitakse ravimikulutusi ja millega käivitatakse erimeetmed (sealhulgas nt üldine hinna langetamine), kui mis tahes põhjusel ei saavutata tagastamismehhanismiga eesmärki. Sellised meetmed peaksid tagama samaväärse kokkuhoiu; ii) ministri dekreet, millega nähakse 2013. aastaks ette uus tagastamiskünnis (2,4 miljardit eurot ambulatoorse ravi puhul); iii) ajakohastatakse hinnakirja ja hüvitatavate ravimite nimekirja, hüvitades ainult kulutõhusad ravimid krooniliste haiguste raviks, kandes ravimid hüvitatavate ravimite nimekirjast mittehüvitatavate ravimite nimekirja ja vabamüügis olevate ravimite nimekirja ning kehtestades riikliku ravimiameti (National Organisation for Medicines (EOF)) väljatöötatud võrdlushinnasüsteemi. Kõnealuseid nimekirju tuleb ajakohastada vähemalt kaks korda aastas vastavalt nõukogu direktiivile 89/105/EMÜ, ning iv) asendatakse väljakirjutatud ravimid apteekide võrdluskategooriatesse kuuluvate sama toimeainega odavaimate ravimitega (kohustuslik asendamine geneeriliste ravimitega).”

3. Artikli 2 lõige 11 asendatakse järgmisega:

„11. Kreeka võtab 2012. aasta detsembri lõpuks järgmised meetmed:

a) üksikisiku tulumaksu ja ettevõtete tulumaksu reform, mille eesmärk on lihtsustada maksusüsteemi, laiendada maksubaasi ning kaotada maksuvabastused ja -soodustused;

b) esmased ja teisesed õigusaktid, et tagada erastamiskava kiire rakendamine;

c) kehtestatakse vee-ettevõtete õigusraamistik;

d) võetakse meetmed maksuhalduse parandamiseks, nähes ette tulemuste hindamise, parandades riskihindamismeetodite kasutamist ning luues spetsiaalsed võlahaldusüksused ja tugevdades neid;

e) töötatakse välja ja avaldatakse kava, et arveldada avaliku sektori üksuste võlgnevused tarnijate eest ja maksutagastused;

f) viiakse lõpule teiseste/täiendavate riiklike pensionifondide reformi rakendamine ning kõigi avaliku sektori olemasolevate fondide ühendamine;

g) õigusakt, millega laiendatakse ravimiettevõtjate suhtes kohaldatavat 5 % allahindlust (mis juba kehtib haiglatele müüdavate ravimite puhul) kõigile EOPYY apteekides müüdavatele toodetele;

h) suurendatakse geneeriliste ravimite osa 35 %-le kõigist apteekides müüdavatest ravimitest;

i) määratakse kõigisse haiglatesse sisekontroll ja võetakse kõigis haiglates kasutusele kohustusteregistrid.”

4. Artiklile 2 lisatakse järgmised lõiked:

„12. Kreeka võtab 2013. aasta märtsi lõpuks järgmised meetmed:

a) antakse välja ministri dekreet madalpingevoolu lõpptarbija hindade kohandamiseks;

b) ajakohastatakse keskpika perioodi eelarvestrateegiat, sealhulgas kehtestatakse kolmeks aastaks valitsemissektori allsektorite jaoks siduvad kulutuste ülemmäärad;

c) võetakse vastu ministeeriumide personalikavad;

d) nähakse ette märkimisväärselt sõltumatum maksuamet ning määratakse kindlaks sõltumatuse tase, juhtimisraamistik, vastutus, maksuameti juhi õiguslikud volitused ja ameti algne personal;

e) antakse välja ja avaldatakse avaliku teenistuse uus põhjalik korruptsioonivastane kava, sealhulgas maksu- ja tolliameti erisätted;

f) täielikult käivitatakse kinnisvara juriidilise väärtuse läbivaatamise tavamenetlus, et viia väärtus paremini vastavusse turuhindadega kapitali maksustamise direktoraadi vastutusel;

g) kantakse HRADFile üle 40 uut kinnisvaraüksust (erastamiskavaga ette nähtud „kinnisvarapartiid 2 ja 3”).

13. Kreeka võtab 2013. aasta juuni lõpuks järgmised meetmed:

a) saavutatakse eesmärk 2 000 täies mahus töötavat maksuaudiitorit;

b) võetakse vastu uus maksutoimingute koodeks;

c) tagatakse, et kõik hankeüksused kasutavad e-riigihankesüsteemi kõigi hankemenetluste puhul.

14. Kreeka võtab 2013. aasta septembri lõpuks järgmised meetmed:

a) valitsus võtab vastu vajalikud õigusaktid, et kehtestada struktuurse eelarvetasakaalu reegel koos automaatse parandusmehhanismiga.”

5. Käesoleva otsuse lisa lisatakse otsusele 2011/734/EL IA lisana.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

Lisa:

„IA lisa:

Keskpika perioodi eelarvestrateegia 2013–2016 meetmed

Keskpika perioodi eelarvestrateegia kuni aastani 2016 hõlmab järgmisi täiendavaid meetmeid.

1. Palgakulude kärpimine vähemalt 1 100 miljoni euro võrra 2013. aastal ning täiendavalt 247 miljoni euro võrra alates 2014. aastast.

2. Pensionide kärpimine vähemalt 4 800 miljoni euro võrra 2013. aastal ning täiendavalt 423 miljoni euro võrra alates 2014. aastast.

3. Riigi tegevuskulude kärpimine vähemalt 239 miljoni euro võrra 2013. aastal ning täiendavalt 285 miljoni euro võrra alates 2014. aastast.

4. Haridusalaste kulude tõhustamisest saadav kokkuhoid vähemalt 86 miljonit eurot 2013. aastal ning täiendavalt 37 miljonit eurot alates 2014. aastast.

5. Riigi omanduses olevate ettevõtete kulude kärpimine vähemalt 249 miljoni euro võrra 2013. aastal ning täiendavalt 123 miljoni euro võrra alates 2014. aastast.

6. Kaitsealaste tegevuskulude kärpimine vähemalt 303 miljoni euro võrra 2013. aastal ning täiendavalt 100 miljoni euro võrra alates 2014. aastast.

7. Tervishoiukulude ja ravimitele tehtavate kulutuste kärpimine vähemalt 455 miljoni euro võrra 2013. aastal ning täiendavalt 620 miljoni euro võrra alates 2014. aastast.

8. Kokkuhoid sotsiaaltoetuste ümberkorraldamisest vähemalt 217 miljonit eurot 2013. aastal ning täiendavalt 78 miljonit eurot alates 2014. aastast.

9. Kohalikele omavalitsustele riigi poolt tehtavate ülekannete kärpimine vähemalt 50 miljoni euro võrra 2013. aastal ning täiendavalt 160 miljoni euro võrra alates 2014. aastast.

10. Avaliku sektori investeerimiseelarve kulutuste (riigisiseselt rahastatavad riiklikud investeeringud) kärpimine vähemalt 150 miljoni euro võrra 2013. aastal ning täiendavalt 150 miljoni euro võrra alates 2014. aastast.

11. Tulude suurendamine vähemalt 1 668 miljoni euro võrra 2013. aastal ning täiendavalt 1 820 miljoni euro võrra alates 2014. aastast.

[1] ELT 145, 11.6.2010, lk 6.

[2] ELT 296, 15.11.2011, lk 38.

[3] Nõukogu otsus 2011/791/EL (ELT L 320, 3.12.2011, lk 28).

[4] Viimane muudatus tehti nõukogu 13. märtsi otsusega 2012/211/EL (ELT L 113, 25.4.2012, lk 8).

[5] Nõukogu 13. märtsi 2012. aasta otsus 2012/211/EL, (ELT L 113, 25.4.2012, lk 8).