ET 
 
 
EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS, 
14. detsember 2006,  
Eesti Panga taotlusel, seoses määruseelnõuga kohu stusliku reservi nõude arvestuse ja täitmise 
korra kehtestamise kohta  
(CON/2006/59) 
 
Sissejuhatus ja õiguslik alus  
27. novembril 2006 sai Euroopa Keskpank (EKP) E esti Panga taotluse avaldada arvamust seoses 
määruseelnõuga kohustusliku reservi nõude arvestuse ja  täitmise korra kehtestamise kohta (edaspidi 
„määruseelnõu“). 
EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Üh enduse asutamislepingu artikli 105 lõikel 4 ja 
29. juuni 1998 otsuse 98/415/EÜ (riikide ametiasu tuste konsulteerimise kohta Euroopa Keskpangaga 
seoses õigusaktide eelnõudega)1 artikli 2 lõikel 2, kuna määruseelnõu käsitleb rahapoliitika instrumente. 
Euroopa Keskpanga nõukogu on käeso leva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga 
kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.  
 
1.  Määruseelnõu eesmärk   
Määruseelnõu eesmärk on kooskõla suurendamine  Basel II raamistikuga. Määruseelnõu peamine 
muudatus käsitleb reservinõude arvestusbaasi, jättes välja hüpoteegiga tagatud eluasemelaenude portfelli; 
seega pöördutakse tagasi kohustuspõhise reservinõude  arvestuse juurde. Täiendavalt viiakse sisse 
mitmeid tehnilisi muudatusi, sealhulgas leppetrahvi määra korrigeerimine, ar velduskonto päevasisese 
miinimumtaseme väljajätmine ja muutused Eesti Panga ja krediidiasutuse lepingulistes suhetes. 
Määruseelnõu jõustumine on ette  nähtud 1. jaanuaril 2007.  
 2. Üldised märkused 2.1  EKP on analüüsinud Ees ti kohustusliku reservi süsteemi oma arvamuses CON/2006/3
2 ja 
rõhutanud, et Eestis euro kasutusele võtmisel tu leb kõrvaldada Eesti ja eurosüsteemi kohustusliku 
reservi süsteemi erinevused.  Seda arvesse võttes toetab EKP, et hüpoteegiga tagatud 
                                                 
1  EÜT L 189, 3.7.1998, lk 42.  
2  EKP 13. jaanuari 2006 arvamus CON/2006/3, Eesti Panga taotlu sel, määruse „Kohustusliku reservi nõude arvestuse ja 
täitmise korra kehtestamine“ eel nõu ja määruse „Eesti Panga presidendi 12. juuli 2002 määr use nr 12 „Krediidiasutuste 
usaldatavusnormatiivid“ muutmine“ eelnõu kohta. 
2 eluasemelaenude portfell jäetakse reservinõude ar vestusbaasist välja, kuna sellega läheneb Eesti 
kohustusliku reservi süsteem eurosüsteemi korrale3. 
2.2 EKP toetab samuti Eesti Pangas avatud ar velduskonto päevasisese 40% miinimumtaseme nõude 
väljajätmist, mis täiendavalt harmoneerib Eest i kohustusliku reservi süsteemi Eurosüsteemi 
korraga.  
2.3 EKP märgib ära trahvimäära muutuse, mis v iib Eesti trahvisüsteemi suuremasse vastavusse 
eurosüsteemi raamistikuga ning paneb trahvimäära sõltuvusse poliitilise otsusega määratud määrast ja ei kohalda kindlat määra (hetkel kohaldatakse 20%  aastamäära). Siiski soovib EKP juhtida Eesti 
Panga tähelepanu asjaolule, et Eesti Panga trahvimäär on seotud eurosüsteemi põhilise refinantseerimistoimingu pakkumisintressi alammä äraga, kuid eurosüsteem kohaldab laenamise 
püsivõimaluse intressimääraga seotud määra. Eu rosüsteemi raamistiku kohaselt võib reservinõude 
summa suhtes, mille asjaomane asutus jättis täit mata, kohaldada makset, mis ületab laenamise 
püsivõimaluse intressimäära kuni 5 protsendipunkti
4. Olenevalt rikkumise tõsidusest võib 
eurosüsteem kohaldada ka suuremat trahvi, nä iteks makset, mis on kuni kaks korda suurem 
laenamise püsivõimaluse intressimäärast, või nõuda asjaomaselt  asutuselt EKP või riigi keskpanga 
juures intressita deposiidi avamist, mis ület aks kuni kolm korda reservinõude summa, mille 
asjaomane asutus jättis täitmata. 
2.4 Peale selle ja nagu märgitud ka arvamuses CON/2006/35 puudub kohustusliku reservi arvutamise ja 
täitmise korda kehtestava määruseelnõu 1. lisa punk tis 1 kõigi EL liikmesriikide loetelu. 1. lisa 
punkti 2 kohaselt tohib likviidsusportfell sisaldada vaid selliseid võlakirju, mis vastavad punkti 2 
alapunktides sätestatud nõuetele. Seega kohtleb m ääruseelnõu euroala liikmesriikide valitsuste ja 
teiste EL liikmesriikide valitsuste eurodes võlakirja emissiooni nõut ava minimaalse krediidireitingu 
osas erinevalt.  
2.5  Eesti ja eurosüsteemi kohustusliku reservi sü steemi vahel on siiski olulised erinevused, mis 
tulenevad peamiselt nendele süsteemidele pa ndud erinevatest funktsioonidest. Erinevused 
eurosüsteemi tegevuse aluseks olevast õigusraamis tikust tuleb kõrvaldada Eestis euro kasutusele 
võtmisel. Eurosüsteemi kohustusliku reservi süst eemi õiguslik alus on sätestatud: i) Euroopa 
Keskpankade Süsteemi ja Euroopa  Keskpanga põhikirja artiklis 19; ii) määruses (EÜ) nr 2531/98; 
iii) 12. septembri 2003. aasta määruses EKP/ 2003/9 kohustusliku reser vi kohaldamise kohta6; ja 
iv) reservibaasi mõiste ja arvutamise osas 22. novembri 2001. aasta määruses EKP/2001/13 rahaloomeasutuste sektori koondbilansi kohta
7. Neid õigusakte kohaldatakse vahetult ja need on 
euroala krediidiasutustele kohustuslikud ning nend e eesmärgiks on tagada, et eurosüsteemi 
kohustusliku reservi süsteemi tingimused on ühtsed kogu euroalal. Eurosüsteemi raamistikus on 
                                                 
3  EKP arusaama kohaselt m uudetakse vastavalt ka määruseelnõu 4. lisa. 
4  Nõukogu 23. novembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2531/98 (Euroopa Keskpanga kohaldatavate kohustuslike reservide 
kohta) (EÜT L 318, 27.11.1998, lk. 1) artikli 7 lõige 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) No 134/2002 (EÜT L 26, 
26.1.2002, lk. 1). 
5 Vt arvamuse CON/2006/3 punkti 10. 
6  ELT L 250, 2.10.2003, lk 10.  
7  EÜT L 333, 17.12.2001, lk 1. Määrus t on viimati muudetud määr usega EKP/2004/21 (OJ L 371, 18.12.2004, lk 42).  
3 kohustusliku reservi nõude põhiliseks eesmärgiks st abiliseerida rahaturuintressimäära ja tekitada 
või suurendada struktuurset likviidsuse puudujääki.  
 Käesolev arvamus avaldatakse EKP veebilehel.   Frankfurt Maini ääres, 14. detsember 2006 
 
[alla kirjutanud] 
 
EKP president 
Jean-Claude TRICHET