·Ametiasutused on kinnitanud oma kavatsust jätkata kinnisvaramaksu (ENFIA) reformi, mis põhineb uuel laiemal kinnisvaramaksubaasil, mille maksed algavad 2022. aasta märtsis, ning on esitanud järgmiste sammude ajakava.

·Avaliku halduse valdkonnas edeneb integreeritud personalijuhtimissüsteemi juurutamine hästi, nii et koostatud on 81 % ametikohtade juhenditest ja kõik juhendid peaksid saama valmis 2022. aasta jaanuariks. Haridus- ja usuasjade ministeeriumi alalise sekretäri ametisse nimetamist hõlbustavad õigusnormid võetakse eeldatavasti vastu 2021. aasta novembri lõpuks, tagades samal ajal kooskõla allkirjastamisvolituste delegeerimisega vastavalt riigi täitevõimu seadusele. Ametiasutused on samuti teinud edusamme rakendusmeetmete alal, et järgida riikide korruptsioonivastase ühenduse järelejäänud soovitusi, mis käsitlevad korruptsiooni ärahoidmist parlamendiliikmete, kohtunike ja prokuröride puhul ning ametiisikutele altkäemaksu andmist.

·Sotsiaalhoolekande reformide alal võtsid ametiasutused vastu esmased õigusaktid, et kohaldada uut puuete hindamise süsteemi isikliku abi hüvitiste saamise õiguse hindamisel; teisesed õigusaktid, mis käsitlevad süsteemi algset katserakendamise perioodi, võetakse vastu 2022. aasta alguses, mis on veidi hiljem, kui prognoositi 11. aruandes. Ühtse sotsiaalkindlustusfondi (e-EFKA) ülejäänud direktoraatide avamine kogu Kreeka territooriumil edeneb hästi, kuid IT-taristu ei ole veel tööküps.

·Üldiselt on viimastel kuudel tehtud suuri edusamme pooleliolevate erastamistehingute alal. Esiteks valiti kui 26. augustil 2021 Egnatia kiirtee pikaajalise kontsessiooni jaoks eelisinvestor rahalise pakkumuse jaoks, mis koosnes peaaegu 1,5 miljardi euro suurusest ettemaksest ja aastamaksest, mis moodustas 7,5 % kontsessionääri aastasest brutotulust, ning seejärel valmistasid ametiasutused ette teemaksujaamade valmimise ja käitamise ning kõigile tunnelitele kasutusloa andmise ajakava. Teiseks valiti 9. septembril 2021 eelisinvestor riikliku gaasiettevõtte (DEPA) taristu müügiks ning seejärel esitati toimik kontrollikojale ja kontrollikoda kiitis selle heaks. Kolmandaks tehti edusamme mitme piirkondliku sadamaga seotud tehingu hankemenetluses ja 15. oktoobril 2021 esitati siduvad pakkumused Kreetal Gournesi (Heraklion) (Gournesi endise Ameerika sõjaväebaasi osa arendamine) kohta. Ametiasutused kiitsid heaks ka varade arendamise ajakohastatud kava, mis on põhimõtteliselt erastamiskava, milles on sätestatud selles sisalduvate tehingute järgmised sammud.

·Kreeka varade ja osaluste haldamise amet ajakohastas oma strateegilist kava, milles sätestatakse ameti eesmärgid, ja tugevdas oma rolli portfelli kuuluvate äriühingute aktiivse aktsionärina. Strateegilise kava ajakohastamise raames tegi amet edusamme ka õiguslike muudatuste valdkonnas, mida on vaja, et riigi omandis olevate äriühingute tulemused paraneksid. Kuna amet jätkab oma arengut ja liigub ajakohastatud kava rakendamise faasi, on jätkuvalt äärmiselt oluline, et kõik osalised toetaksid ameti sõltumatust kooskõlas selle asutamisseadusega, kuna see toetab ameti volituste täitmist ja panustab jätkuvatesse positiivsetesse tulemustesse Kreeka riigi varade väärtuse loomisel. Lisaks lepiti kokku Ateena linnatranspordi organisatsiooni (OASA) tulemuslikkuse lepingus, sealhulgas konkreetses metoodikas, mille alusel hinnata avaliku sektori kohustuste jaoks eraldatavat summat, mille organisatsioon peaks saama, samas kui pooleliolevad meetmed lepingu täitmiseks peaksid olema lõpetatud novembri lõpuks.

·märkimisväärseid edusamme on tehtud investeeringute litsentsimist käsitlevate õigusaktide lihtsustamisel, kusjuures enamik lahtistest elementidest on nüüd kindlaks määratud. Viimases elemendis, st teisestes õigusaktides, mis võimaldavad lihtsustada haridussektori majandustegevuse litsentsimismenetlusi, peaks kokku lepitama 2022. aasta jaanuaris.

Kreeka majanduse taastumine hoogustub hoolimata jätkuvast pandeemiast. Pärast tugevat esimest poolaastat ja oodatust paremat turismihooaega on komisjoni sügisprognoosi kohaselt 2021. aasta majanduskasv 7,1 %, jõudes seega praktiliselt pandeemiaeelse majandusaktiivsuse tasemele. Prognooside kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal 5,2 %. Kuigi pandeemia mõju on endiselt väga kaugeleulatuv, peaks see käimasoleva vaktsineerimiskampaaniaga järk-järgult vähenema. Toetav eelarve- ja rahapoliitika ning Kreeka taaste- ja vastupidavuskava eeldatav hoogne rakendamine peaksid senisel kujul jätkuma. Tööturg püsib vastupanuvõimeline, seda ka tänu valitsuse toetuskavadele, mis jätkuvalt kaitsevad haavatavamate sektorite töökohti. 2022. aasta eelarvekavas kinnitati, et kehtivad erakorralised toetusmeetmed peaksid valdavalt järk-järgult lõppema 2021. aasta lõpuks ja järgmisse aastasse ulatuvaid meetmeid kohandatakse majanduse muutuvate vajadustega. See koos majanduse elavnemisega peaks toetama valitsemissektori eelarvepuudujäägi edasist vähenemist.

Käesoleva aruande alusel võib eurorühm otsustada aktiveerida poliitikaga seotud tingimustel põhinevate võlameetmete järgmise paketi, mille maht on 767 miljonit eurot. Need meetmed lepiti eurorühmaga kokku 22. juunil 2018 ning nende hulka kuulub väärtpaberituruprogrammi ja netofinantsvarade kokkuleppe alusel keskpankadele kuuluvatest Kreeka riigivõlakirjadest tuleneva tuluga samaväärsete summade ülekandmine ja teatavate Euroopa Finantsstabiilsuse Fondist antud laenude puhul intressimäära kasvu marginaalist loobumine. Poliitikaga seotud tingimustel põhinevate võlameetmete viies osamakse tehti pärast eurorühma 17. juuni 2021. aasta kohtumist.

Tõhustatud järelevalve moodustab tervikliku raamistiku majandusarengu jälgimiseks ja majanduse kestlikuks taastumiseks vajaliku poliitika rakendamiseks. See võimaldab korrapäraselt hinnata Kreeka viimase aja majandus- ja finantsarengut ning jälgida valitsemissektori rahastamistingimusi ja ajakohastada võla kestlikkuse analüüsi. Tõhustatud järelevalve loob ka raamistiku selleks, et hinnata Kreeka 22. juunil 2018. aastal eurorühma ees võetud üldist kohustust jätkata Euroopa stabiilsusmehhanismi programmi raames vastuvõetud reforme ja viia need lõpule ning tagada finantsabiprogrammide raames vastuvõetud oluliste reformide eesmärkide saavutamine. Sellest tulenevalt jälgitakse tõhustatud järelevalve kaudu selliste konkreetsete kohustuste täitmist, mille eesmärk on viia kokkulepitud tähtaegadeks – mis ulatuvad 2022. aasta keskpaigani – lõpule peamised struktuurireformid, mida alustati programmi raames järgmises kuues põhivaldkonnas: i) eelarvepoliitika ja struktuurne eelarvepoliitika, ii) sotsiaalhoolekanne, iii) finantsstabiilsus, iv) töö- ja tooteturud, v) Kreeka varade ja osaluste haldamise amet (HCAP) ja erastamine ning vi) avaliku halduse ajakohastamine .

Kreeka majandusarengut ja -poliitikat jälgitakse majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raames ja tõhustatud järelevalve raamistiku alusel vastavalt määruse (EL) nr 472/2013 ( ) artiklitele 2 ja 3. Kreeka üle tõhustatud järelevalve tegemisel ( ) tunnistatakse asjaolu, et Kreeka peab jätkama meetmete rakendamist, et tegeleda majandus- ja finantsraskuste allikate või võimalike allikatega, ning rakendama ühtlasi struktuurireforme jõulise ja kestliku majanduskasvu toetamiseks.

Küll aga on mõningate kohustuste täitmine võrreldes 11. aruandes kokku lepitud ajakavaga viibinud. Täpsemalt:

·võlgnevuste likvideerimine on võrreldes 11. aruandega paranenud vaid veidi, mis on tingitud viivitustest 2021. aasta märtsi võlgnevuste likvideerimise kavas kokku lepitud poliitikameetmete rakendamisel, uute võlgnevuste kuhjumisest ja oodatust suuremast uute pensionitaotluste laekumisest. Meetmed väljamaksete kiirendamiseks on nüüd jõus ning ametiasutused eeldavad, et pensioniga mitteseotud võlgnevused tuleks likvideerida 2021. aasta detsembriks ja töötlemata pensionitaotlused tuleks läbi vaadata 2022. aasta keskpaigaks. Ametiasutused on kokku leppinud, et edasiste viivituste vältimiseks hakkavad nad alates 2021. aasta oktoobrist iga kuu jälgima poliitika rakendamisel tehtud edusamme. Kreeka kontrollikoja soovituste rakendamine ja eelarvemenetluste lihtsustamine on jätkunud kavakohaselt.

·Avaliku sektori tulude ameti reformimise valdkonnas on maksukogumise läbivteenuse IT-süsteem katsetamisetapi täielikult läbinud, kuid tegelikult võetakse see täies mahus kasutusele eeldatavasti alles 2022. aasta aprillis, mitte aga 11. aruandes kokku lepitud tähtajal 2021. aasta lõpus.

·Esmase tervishoiusüsteemi loomine, mis on konkreetne kohustus, on pandeemia ja hiljutise valitsuse ümberkorraldamise tõttu veel kaugemale edasi lükkunud. Ametiasutused kohustusid esitama seaduseelnõu 2021. aasta detsembriks, et võtta see vastu 2022. aasta veebruariks koos teiseste õigusaktidega, mida on vaja, et väravavahisüsteem ja patsientide registreerimise põhimõtted saaksid 13. tõhustatud järelevalve aruande esitamise ajaks rakendatud. Tervishoiuteenuste osutajatelt summade tagasinõudmine (st kulutused, mis ületavad ravimitele ja muudele tervishoiuteenustele ette nähtud avaliku sektori kulutuste ülemmäära) edeneb hiljutiste summade osas hästi, kuid 2020. aasta eest kogutavate summade puhul on esinenud olulisi viivitusi. Tervishoiuhangete valdkonnas võetakse uus õigusraamistik eeldatavasti vastu 10. detsembril 2021 ja hanketegevus liigub 2022. aasta keskpaiga eesmärkide suunas, s. t et haiglate kogukuludest 40 % käiks läbi tsentraliseeritud hangete.

·Õigusvaldkonnas on kohtuasjade integreeritud haldussüsteemi pakkumiskutsete esitamise ettevalmistusetapis tekkinud lisaviivitus, mistõttu ei ole võimalik saavutada eelmist eesmärki sõlmida projekti hankeleping 2022. aasta esimeses kvartalis. See on murettekitav, arvestades projekti tähtsust ja selle kavandatud pikka rakendusperioodi. Elektroonilises dokumendiesituses on tehtud täiendavaid edusamme nii tsiviil- kui ka halduskohtute poolel ning meetmed tuleb lõpule viia 2022. aasta aprilliks.

·Kuigi ametiasutused astusid teretulnud samme majandustegevuse ja tooteturgude järelevalve kontrolliraamistiku reformimiseks valdkondades, mida jälgitakse tõhustatud järelevalve kohustuse raames, ei ole reform veel lõpetatud. Eelkõige viimases järelejäänud valdkonnas, st keskkonnakaitse alal, võtsid ametiasutused vastu esmased õigusaktid, et muuta kontrolliasutuste sanktsioonide ja jõustamisvolituste raamistikku, et muuta keskkonnajärelevalve läbipaistvamaks, ettevõtjate jaoks sõbralikumaks ja nõuete järgimist soodustavamaks. Selle reformi lõpuleviimiseks on vaja välja töötada jõustamiskorraldusmudel, et jõustamissüsteemi rakendamisel oleks lihtsam tegutseda ühtlustatult.

·Katastriprojekti lõpuleviimiseks vajaliku metsakaartide ratifitseerimisega seotud konkreetse kohustuse täitmisel on esinenud lisaviivitusi, osaliselt käesoleva aasta alguses aset leidnud metsatulekahjude tõttu. Kuigi neid tegureid tunnistatakse, seab kaartide ratifitseerimistähtaja korduv horisontaalne pikendamine ohtu katastri õigeaegse valmimise. Ametiasutused märkisid, et kaardid võidakse ratifitseerida 2022. aasta keskpaigaks, mille saavutamisega on aga seotud märkimisväärsed riskid.

Lisaks konkreetsete kohustuste täitmisel saavutatud edule väljendatakse aruandes heameelt selle üle, et ametiasutused on teinud edusamme mitme ulatuslikuma struktuurireformi elluviimisel, mis on algatatud tõhustatud järelevalve raames. Täpsemalt:

·täielikult toimib uus projektide ettevalmistamise rahastu – erastamisagentuuri allüksus, mis tegeleb investeerimisprojektide arendamisega ja laiema toetuse andmisega strateegiliselt tähtsate projektide, sealhulgas Kreeka taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvate projektide kiirendamiseks. Esimesed lepingud, mida peetakse strateegiliselt tähtsaks ning mis seetõttu lisatakse strateegiliste projektide kavva ja mis saavad eelistähelepanu, esitati rahastule 8. novembril 2021. Lisaks teevad ametiasutused pidevalt edusamme riigihangete uue õigusraamistiku kasutuselevõtmisel, seda ka hiljuti vastu võetud strateegia laiemas kontekstis. Ülejäänud teiseste riigihankeõigusaktide vastuvõtmisel on esinenud mõningaid viivitusi ja need peaksid saama vastu võetud 2021. aasta novembri lõpuks. Kõik need sammud on Kreeka taaste- ja vastupidavuskavas esitatud investeeringute eduka rakendamise seisukohalt otsustava tähtsusega.

·Samuti edenevad hästi õigusküsimuste valdkonna ulatuslikumad reformid, sealhulgas kohtute erikodade loomise lõpuleviimine, liikumine kohtukorralduse muudetud seadustiku vastuvõtmise suunas ja JustStati osakonna töölehakkamine (selle osakonna ülesanne on parandada kohtusüsteemi andmete kvaliteeti).

·Uute digiteenuste ja -rakenduste kasutuselevõtt edeneb pidevalt ning seda toetavad meetmed, mis võimaldavad tõhustada süsteemi koostalitlusvõimet ja andmevahetust avalikus halduses.

·Et tegeleda avaliku halduse ajutiste töötajate arvu märkimisväärse suurenemisega alates 2018. aastast, võtsid ametiasutused vastu 2022. aastal tööle võetavate ajutiste töötajate ülempiiri, mis on teretulnud otsus. Ettenägematute arengusuundade tõttu, nagu õpetajate ootamatult suur pensionile jäämine ja suurenenud vajadus pakkuda õpilastele erituge, ei olnud siiski võimalik saavutada oodatud vähenemist, et täielikult tasakaalustada 10 500 ajutise õpetaja lepingu muutmist alalisteks töölepinguteks, mis leidis aset enne käesoleva õppeaasta algust. Ametiasutused on kohustunud hindama alaliste ja ajutiste haridustöötajate vajadust ning tagama, et 3 000 uue ajutise õpetaja töölevõtmine järgmisel õppeaastal korvatakse.

Euroopa institutsioonid tervitasid ametiasutuste kavatsust hinnata avaliku halduse personalivajadust ja seda, kuidas meelitada ligi pädevaid töötajaid, rõhutades samas, kui oluline on hoida avaliku halduse kogukulud stabiilsena, et aidata keskpikas perspektiivis järgida ettevaatlikku eelarvepoliitikat. Üldiselt suurenes avaliku halduse töötajate arv pärast Kreeka finantsabi programmist lahkumist 2018. aasta augustis 2,6 %, peamiselt ajutiste töötajate arvelt, kelle arv suurenes 24,5 %. See kajastub palgakuludes, mis peaksid 2018–2022 suurenema 6 %. Suhtena SKPsse prognoositakse palgakulude suurenemist 9,5 %ni 2022. aastal, võrreldes 9,3 %ga 2018. aastal (). Jätkuv hoolikas järelevalve ja suuremad jõupingutused, et tugevdada keskset kontrolli värbamismenetluste üle, ning allesjäänud ebatõhususte kõrvaldamine () aitab tagada, et avaliku halduse maht ja kulud jäävad stabiilseks. Samal ajal julgustatakse ametiasutusi kasutama ühtse palgafondi paindlikkust, et avalik sektor jääks atraktiivseks töökohaks.

Pangandussektoris täheldati viivislaenude suurt vähenemist, kuigi haavatavus püsib. Tänu väärtpaberistamistehingutele oli viivislaenude osakaal 2021. aasta juunis 20,3 % () (st pool 2019. aasta lõpus registreeritud suhtarvust). Viivislaenude väärtpaberistamine suurendab eraldiste vajadust, mis vähendab lühikeses perspektiivis pankade kasumlikkust ja kapitalipositsioone, kuid võimaldab pankadel vähendada edaspidi oma riskikulu ja teha oma bilanssides ruumi uute laenude andmiseks. Edasilükkunud maksukohustuste osakaal pankade kapitalis on endiselt suur. Suvel võeti edukaid kapitali suurendavaid meetmeid ja järgmised meetmed on kavandamisel lähikuudel. Nn kaljuefekti oht pärast moratooriumide aegumist ei ole seni realiseerunud, kuid langusriskid püsivad.

Kokkulepitud poliitikameetmete rakendamine finantssektoris on paranenud, kuid varasemate viivituste korvamine on endiselt keeruline. Maksejõuetusraamistiku toimimist toetab nüüd asjakohane elektrooniline taristu. Müügi- ja tagasirendiüksuse loomise kontsessiooniprotsess on veninud veelgi pikemaks, kuid see ei näi olevat mõjutanud maksejõuetusraamistiku rakendamist. Konkreetses kohustuses lahendada kodumajapidamiste maksejõuetusjuhtumite kuhjumine on liigutud edasi, kuigi aeglaselt. Menetluses on suur hulk kohtuasju, millest vaid 19,5 % puhul on määratud uus kohtuistungi kuupäev, mis mõnel juhul on isegi pärast 2022. aastat. Ametiasutused valmistuvad võtma asjakohaseid meetmeid, muu hulgas parandamaks nende menetlemist teatavates kohtutes, et lahendada kuhjunud juhtumid suures osas 2022. aasta jooksul, mis on jätkuvalt keeruline. Hoolimata maksete kiirenemisest seoses sissenõutud riigigarantiide kuhjumisega 2021. aasta kolmandas kvartalis, ei vasta võlgnevuste likvideerimise tempo ikka veel ootustele. Ametiasutused on võtnud kohustuse esitada igakuiselt ajakohastatud teavet mõlemat liiki võlgnevuste (kodumajapidamiste maksejõuetuse juhtumid ja riigigarantiid) likvideerimisel tehtud edusammude kohta. On tervitatav, et hiljuti võeti vastu ulatuslik tsiviilkohtumenetluse muutmisseadus, kuna see peaks kiirendama õigusemõistmist ja suurendama täitemenetluste, sealhulgas e-oksjonite tõhusust. Käimas on ka töö e-oksjonite platvormi täiustamiseks.

Alanud on arutelud Kreeka finantsstabiilsuse fondi tuleviku üle. Fondi õigusraamistiku reform peaks keskenduma fondi kestusele, juhtimisele, investeeringutest väljumise strateegiale ja eriõigustele. Kreeka ametiasutused eeldavad nüüd, et seadusemuudatus võetakse vastu käesoleva aasta lõpus.

Kokkuvõttes jõutakse käesolevas aruandes järeldusele, et Kreeka on teinud konkreetsete kohustuste täitmisel täiendavaid edusamme, seda hoolimata mõnes valdkonnas esinenud viivitustest, mis on osaliselt seotud pandeemiast või 2021. aasta augustis toimunud katastroofilistest tulekahjudest tingitud keeruliste tingimustega. Ametiasutused on täitnud energiasektori ja avaliku sektori finantsjuhtimise kohustused, tehes samal ajal olulisi ja tervitatavaid samme enamiku konkreetsete kohustuste täitmiseks 2022. aasta aprilliks. Euroopa institutsioonid tervitavad aktiivset ja konstruktiivset osalemist kõigis valdkondades ning julgustavad ametiasutusi hoidma tempot ja kõrvaldama viivitusi, eelkõige seoses finantssektori reformide, võlgnevuste likvideerimise, tervishoiu ja õigusemõistmisega.

MAKROMAJANDUSLIK ARENG

Taastumine hoogustub. 2021. aasta esimeses ja teises kvartalis kasvas majandus vastavalt 4,5 % ja 3,4 % (kvartali arvestuses). Välissektori positsioon peaks 2021. aasta kolmandas kvartalis märkimisväärselt paranema, võttes arvesse häid esialgseid turismiandmeid pärast seda, kui mais avati riik turismile ja suvel kaotati kogu ELis liikumispiirangud. Samal ajal on kaupade eksport näidanud 2021. aasta esimesel poolel turuosa suurenemist ja aidanud seega samal perioodil kaasa kasvule. Eeldatakse, et 2021. aasta SKP reaalkasvu toetavad ka Kreeka taaste- ja vastupidavuskava kohased investeeringud ning muud valitsuse toetusmeetmed. 2021. aasta teises kvartalis suurenes välismaiste otseinvesteeringute netomaht Kreekas märkimisväärselt, kuid nende osakaal SKPs jääb oluliselt alla ELi keskmise. Ülemaailmsest inflatsioonisurvest tingituna kiirenes inflatsioon suvekuudel jätkuvalt.

Tööhõive kasv suvel jätkus, seda toetasid valitsuse kavad, mis jätkuvalt kaitsesid haavatavate sektorite töökohti, samal ajal kui majanduse taastumine ja suur nõudlus hooajatöötajate järele turismisektoris hoogustas töökohtade loomist. Teabesüsteemi „Ergani“ viimaste andmete kohaselt oli töötajate netovool erasektorisse 2021. aasta kolmandas kvartalis positiivne, kusjuures töötajate arv suurenes eelmise aastaga võrreldes 6,7 %. 2021. aasta septembris jätkati lühendatud tööaja kava (Synergasia) raames 3 560 ettevõttes ligikaudu 37 800 töötaja toetamist. Tänu majanduse taastumisele, eelkõige turismisektoris, oli töötuse määr septembris 13,3 %, mis on 2020. aasta septembri tasemest 3 protsendipunkti madalam. Noorte töötus vähenes aasta teises kvartalis 38,5 %ni, kuid on endiselt 2,3 protsendipunkti kõrgem kui 2020. aasta teises kvartalis. Viimaste kättesaadavate andmete kohaselt vähenes vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste osakaal 2020. aastal 27,5 %ni, mis on 1,5 protsendipunkti madalam kui vastav 2019. aasta näitaja.