Programmi rakendamise eelarve oli ajavahemikus 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2013 215 miljonit eurot. Eelarvet kritiseeriti palju, sest leiti, et see on programmi ambitsioonikaid eesmärke ja tulemuste suuri ootuseid arvestades liiga väike.

Alates 2008. aastast on järk-järgult loodud kontaktpunkte, et tagada praktilise teabe levitamine programmi rakendamise, selle meetmete ja rahastamisvõimaluste kohta ning anda abi taotlejatele ja programmi toetusesaajatele.

Programm aitas edendada sõpruslinnade liikumist, julgustades linnu ja omavalitsusi mõtlema teemapõhisemalt, võttes arvesse poliitikat. Sõpruslinnade võrgustik oli uus meede, mida komisjon tutvustas vahetult pärast programmi „Kodanike Euroopa” (2007–2013) algust, et täiendada traditsioonilist sõpruslinnade meedet uut tüüpi suurte projektidega, mille eesmärk on suurendada mõju ja jätkusuutlikkust. See oli juba iseenesest innovaatiline ja andis osalevatele linnadele võimaluse luua kestvad sidemed, saavutada märkimisväärsed tulemused ja võtta osa poliitika kujundamisest. Sõpruslinnade võrgustike meetme taotluste arv kasvas seetõttu ajavahemikus 2007–2013 üle 50 %.

Programmi rakendamise hindamine näitas, et eurooplaste kokkutoomine eri liikmesriikidest, et arutada ühist huvi pakkuvaid küsimusi ja nende kallal tööd teha, suurendas nende teadlikkust põhiväärtustest, ühiskondliku osaluse määra ja lõpptulemusena kaasatust Euroopa Liidu tegevustesse. Samas aitavad vastastikust mõistmist, mitmekesisust, dialoogi ja teiste austamist edendavad meetmed luua ühtekuuluvustunnet ja Euroopa identiteeti, mis tugineb ühisele arusaamale Euroopa väärtustest, kultuurist, ajaloost ja pärandist. Need algatused võivad potentsiaalselt muuta osalejate suhtumist teistesse Euroopa kodanikesse, suurendada nende osalust demokraatlikes protsessides ning süvendada teadmisi Euroopa Liidu, ELi institutsioonide ja protsesside kohta ning tekitada nende vastu suuremat huvi.

Mitmed programmi projektid aitasid kaasa nende põhiväärtuste edendamisele, millele tuginevad Euroopa ühiskonnad, nagu rahu, sallivus, vastastikune mõistmine ja solidaarsus. Nende väärtuste edendamine, Euroopa kodanike kaasamine integreerimisse ja Euroopa ajaloo aktiivse mäletamise idee on Euroopa projektide olemuslik osa. Tegemist on ühist huvi pakkuvate küsimustega, kus ressursside ühendamine loob lisaväärtust.

Programmi raames toetati kodanikuühiskonna organisatsioone nii tegevustoetuste kui ka projektide rahastamise kaudu. Selle käigus toetati mitut ELile keskendunud organisatsiooni, kes edendasid kodanikuaktiivsust eri viisidel. See tagas, et asjakohastele valdkondadele pöörati pidevalt tähelepanu ja ELi poliitika aruteludes osalesid sõltumatud mõtlejad. Peale selle said kodanikuühiskonna organisatsioonid ja nende partnerid tänu programmis osalemisele tõsta oma võimekust ja koguda rahvusvahelisi kogemusi ning õppida üksteiselt ja luua jätkusuutlikke võrgustikke.

Ajaloolise mälu meetmete tähtsus kasvas programmi jooksul. Holokausti ja genotsiidiga seotud tundlikke teemasid käsitlevate projektide puhul lõi komisjoni oma sekkumise kaudu olulist lisaväärtust, julgustades vaba arvamustevahetust ja teiste seisukohtadega arvestamist.

Programmis „Kodanike Euroopa” oli ajavahemikul 2007–2013 ligikaudu 7 miljonit otsest osalejat. Programm jõudis pea 25 000 linnani Euroopas ja selle käigus loodi 350 linnade võrgustikku, kes koondusid ühiste teemade ümber. Kodanike probleemidega tegelemiseks mobiliseeriti 4 250 kodanikuühiskonna organisatsiooni. Üle 500 organisatsiooni oli seotud kodanikele suunatud ajaloolise mälu meetmetega.

3.5. Mõju poliitika kujundamisele

Poliitika mõjutamise seisukohalt suudeti programmi ulatust suurendada ja kaasata kodanikud protsessi nii kohalikul kui ka piirkondlikul tasandil. Siiski oli suhteliselt vähetõenäoline, et inimestele kohalikul tasandil suunatud väikesed projektid hõlmaksid poliitika mõjutamiseks vajalikke teadmisi ja ambitsioone. Suuremad projektid, nagu sõpruslinnade võrgustikud, kodanikuühiskonna projektid ja toetusmeetmed, andsid võimaluse poliitikat kodanike abiga mõjutada, aga nende projektide puhul oli raske jõuda nende inimesteni, kes ei olnud juba aktiivselt kaasatud.

Osalejate võimalus mõjutada poliitikat oli suurem seal, kus neil oli võimalus luua seoseid poliitika kujundamise protsessiga. Tegevustoetused ja kodanikuühiskonna projektid, mille eesmärk oli poliitika kujundamisprotsesside mõjutamine Euroopa tasandil, olid osaliselt edukad, olenevalt nende konkreetsetest mehhanismidest, sihtrühmadest ja meetoditest. Otsustav roll oli sellistel teguritel nagu jätkusuutlike võrgustike loomine (nt Euroopa kodanike aasta liit, EYCA) ja konkreetsete sihtrühmade kaasamine (nt lapsed, noored või ebasoodsas olukorras olevad inimesed, nagu kaugematest maapiirkondadest pärit inimesed).

Peale selle panustas programm poliitika kujundamisse ELi tasandil nn struktureeritud dialoogi kaudu, tänu millele tagati sõltumatu kodanikuühiskonna hääled ELi aruteludes, viidi läbi uuringuid kodakondsusega seotud probleemide kohta ja korraldati foorum komisjoni ja teiste institutsioonide vaheliseks dialoogiks.

Reaalselt suudeti poliitikat mõjutada Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta (2011) ja Euroopa kodanike aasta (2013) käigus, kus programmi rahastatud projektid suurendasid teadlikkust ELi rolli kohta vabatahtliku tegevuse ja kodakondsuse valdkondades ning tekitasid seega sünergia selle valdkonna Euroopa meetmete kavas.

4. Järeldused

Programm „Kodanike Euroopa” (2007–2013) tekitas kodanikes suurt huvi, nagu on selgelt näha taotluste kasvavast arvust. Kodanikud tahavad aruteludest osa võtta ja öelda välja oma arvamuse ELi poliitika kohta, mis mõjutab nende igapäevaelu. Euroopa Komisjon peab Euroopa kodakondsust Euroopa integratsiooni tugevdamisel ja selle protsessi kaitsmisel väga oluliseks ning tahtis seepärast programmi kaudu anda kodanikele võimaluse oma seisukohtade väljendamiseks ja õhutada kodanikke üldiselt Euroopa projektidest rohkem osa võtma. See lähenemine põhines arusaamal, et osalemine suurendab teadlikkust ELi küsimustest, parandab vastastikust mõistmist ja Euroopaga identifitseerumist ning panustab seega Euroopa integratsiooni pikaajalise protsessi konsolideerimisele.

Isegi kui programmi pikaajalist mõju on keeruline hinnata, edendas see edukalt kodanike osalust ja demokraatlikku kaasatust ning jõudis väga paljude kodanikeni, kes muidu ei oleks Euroopa projektis osalenud. Ainsa otse kodanikele suunatud ELi programmina andis see ainulaadse võimaluse kaasata tavalised ELi kodanikud alt ülespoole lähenemisviisi abil. Programmi mõju kasvatas märkimisväärselt asjaolu, et viimase kolme aasta jooksul olid projektid kvaliteetsemad ja laiaulatuslikumad, tihedamalt seotud kodakondsuse ja kodanike osaluse põhiteemadega ning nendest võttis osa palju esmakordseid osalejaid. Tulevikus arendatakse programmi edasi, arvestades eelarve tingimustega ja seades eesmärgiks maksimeerida programmi mõju ning kasutada rahalisi vahendeid strateegiliselt, pöörates tähelepanu meetmetele, mis on suunatud otse kodanikele.

2017. aasta detsembris esitatakse programmi „Kodanike Euroopa” (2014–2020) vahehindamine ja selle käigus kontrollitakse, mil määral on järelhindamises antud soovitusi järgitud.

LISA

1. lisa. Programm „Kodanike Euroopa”: hea tava projektide näited

Sõpruslinnad ja nende võrgustikud