EUROOPA KOMISJON Brüssel,15.6.2016 COM(2016) 387 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE EUROOPA LIIDU 2015. AASTA LAENUTEHINGUTE KOHTA



Sisukord 1.Sissejuhatus 2.Euroopa Liidu laenuandmistehingud 2.1.Maksebilansi toetamise süsteem 2.2.Euroopa finantsstabiilsusmehhanism 2.3.Makromajanduslik finantsabi 2.4.Euratomi rahastamisvahend 3.Euroopa Liidu laenuvõtmistehingud 3.1.Maksebilansi toetamise süsteem 3.2.Euroopa finantsstabiilsusmehhanism 3.3.Makromajanduslik finantsabi 3.4.Euratomi rahastamisvahend 4.Euroopa Investeerimispank 4.1.Euroopa Investeerimispanga laenuandmistehingud 4.2.Euroopa Investeerimispanga laenuvõtmistehingud 1.Sissejuhatus

Nõukogu otsustes, millega kehtestatakse Euroopa Liidu (EL) laenuandmise vahendid, on nõutud, et komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti ja nõukogu igal aastal nende vahendite kasutamisest. Teavitamisnõude täitmiseks kirjeldatakse käesolevas aruandes iga asjaomase vahendi puhul ette nähtud laenuandmistehinguid ja vastavaid laenuvõtmistehingud. Et pilt ELi tegevusest oleks täielik, on käesoleva aruande viimases jaos antud kokkuvõtlik ülevaade Euroopa Investeerimispanga (EIP) 2015. aasta laenuandmise ja laenuvõtmise tegevustest. Järgmises tabelis on näidatud ELi viimase viie aasta tehingud kokku. Tabel 1. ELi tehingud kokku (maksta jäänud põhiosa miljonites eurodes) Likvideeritav ESTÜ (1) (2) Euratomi rahastamisvahend (1) Maksebilansi toetamise süsteem Makromajanduslik finantsabi Euroopa finantsstabiilsusmehhanism Kokku 2011 2012 2013 2014 2015 225 183 179 192 204 447 423 386 348 300 11 400 11 400 11 400 8 400 5 700 590 545 565 1 829 3 007 28 000 43 800 43 800 46 800 46 800 40 662 56 351 56 330 57 569 56 011 (1) Vahetuskurss on antud iga aasta 31. detsembri seisuga. (2) Euroopa Söe- ja Teraseühendus (ESTÜ) on alates 2002. aastast likvideerimisel. Viimaste ESTÜ emiteeritud võlakirjade lunastustähtpäev on 2019. aastal. Tagasimaksmata summa suurenemine tuleneb vahetuskursi muutustest. 2.Euroopa Liidu laenuandmistehingud Komisjon annab nõukogu ja Euroopa Parlamendi või ainult nõukogu otsuste alusel ja lähtuvalt taotletavatest eesmärkidest rahalist toetust kolmandatele riikidele ja liikmesriikidele. Reeglina antakse toetust kahepoolsete laenudena, mida rahastatakse kapitaliturgudelt ja tagatakse ELi eelarvega. Kolmandatele riikidele antava rahalise toetuse kooskõla ELi välistegevuse üldiste eesmärkidega tagavad komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Euroopa välisteenistuse toel. 2.1.Maksebilansi toetamise süsteem Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 143 ning nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 332/2002 (millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem) (maksebilansi toetust käsitlev määrus) kohane maksebilansi toetamise süsteem kujutab endast liidu antavaid keskmise tähtajaga laene. Üldjuhul antakse toetust koos Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja muude mitmepoolsete laenuandjate, nagu näiteks Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) või Maailmapanga poolse rahastamisega. Maksebilansi toetuse kohta teeb nõukogu iga juhtumi puhul eraldi otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega. Võimalikud abisaajad on euroalast väljapoole jäävad liikmesriigid, kellel on suuri raskusi maksebilansi tasakaalustamisega. Süsteemi eesmärk on leevendada abi saava liikmesriigi raskusi välisraha kaasamisel ja taastada riigi maksebilansi jätkusuutlikkus. Toetust antakse eeldusel, et täidetakse majanduspoliitilised tingimused, mille on kinnitanud nõukogu – pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist – ning mille üksikasjades on komisjon ja abisaaja liikmesriik enne laenulepingu sõlmimist vastastikuse mõistmise memorandumis kokku leppinud. Vastastikuse mõistmise memorandumis kokku lepitud meetmete pidevat järgimist kontrollitakse korrapäraselt ja see on täiendavate osamaksete väljamaksmise eeltingimus. Vajalikud vahendid kaasab komisjon Euroopa Liidu nimel kapitaliturgudelt. Kooskõlas maksebilansi toetust käsitleva määrusega esitab komisjon iga kolme aasta järel majandus- ja rahanduskomiteele ning nõukogule aruande maksebilansi toetamise süsteemi rakendamise kohta. 2013. aastal võttis komisjon vastu Rumeeniale antava ennetava finantsabi teise programmi summas kuni 2 miljardit eurot, mis aegus 2015. aasta septembri lõpus, ilma et seda oleks kasutatud. Uut programmi ei ole praegu kavandatud. 2015. aasta jaanuaris maksis Läti tagasi 1,2 miljardit eurot ja Rumeenia 1,5 miljardit eurot. 31. detsembri 2015. aasta seisuga oli maksebilansi toetamise süsteemi kaudu väljamakstud tagasimaksmata kogusumma 5,7 miljardit eurot. Järgmises tabelis on esitatud maksebilansi toetamise süsteemi kaudu eraldatud laenude areng kuni 2015. aasta 31. detsembrini. Tabel 2. Maksebilansi toetamine kuni 31.12.2015 (laenusumma miljardites eurodes) Riik Otsustatud summa Väljamakstud summa Tagasimakstud summa Tagasimaksmata summa Kaalutud keskmine tagasimaksetähtaeg (aastates) Ungari 6,5 5,5 4,0 1,5 0,3 Läti 3,1 2,9 2,2 0,7 5,2 Rumeenia 5,0 5,0 1,5 3,5 2,4 Rumeenia (ennetav finantsabi) 1,4 0 0 0 - Rumeenia (ennetav finantsabi) 2,0 0 0 0,0 - Kokku 18,0 13,4 7,7 5,7 2,2 2.2.Euroopa finantsstabiilsusmehhanism Nõukogu 11. mai 2010. aasta määrusega (EL) nr 407/2010 kehtestati Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM), mis tugineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 122 lõikele 2. EFSM on täielikult tagatud ELi eelarvega ja selle üldine laenuandmisvõime ulatub 60 miljardi euroni. Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi rahastu käivitati 2011. aastal Iirimaa ja Portugali jaoks ning kummalegi eraldati laenuna vastavalt 22,5 miljardit eurot ja 26 miljardit eurot.

2013. aastal otsustati mõlemale liikmesriigile antud laenu maksimaalset keskmist tagasimaksetähtaega pikendada 12,5 aastalt 19,5 aastale. EFSMist abisaajad võivad taotleda kõikide EFSMist saadud laenude tähtaegade pikendamist või refinantseerimist arvestusega, et väljamakstud laenusummade keskmine tagasimaksetähtaeg (arvutatuna alates esialgsest väljamaksest) ei oleks pikem kui 19,5 aastat. Sellega seoses maksti 2015. aasta septembris ja oktoobris kolmes osas kokku välja 5 miljardit eurot, tagasimaksetähtaegadega 8, 14 ja 20 aastat, mida kasutati selleks, et pikendada Iirimaa 5 miljardi euro suuruse laenu tagasimaksetähtaega (tagasimaksetähtpäev oli 4. detsember 2015). 31. detsembri 2015. aasta seisuga on Iirimaale väljamakstud laenusummade keskmine tagasimaksetähtaeg 15,4 aastat. Lisaks sellele rahastati 7,16 miljardi suurust üleminekulaenu, mis anti Kreekale ühe kuu pikkuseks perioodiks 20. juulist kuni 20 augustini 2015. Kõnealune laen maksti täies ulatuses tagasi. Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi kaudu väljamakstud tagasimaksmata kogusumma oli 2015. aasta lõpu seisuga 46,8 miljardit eurot (Iirimaa: 22,5 miljardit eurot, Portugal: 24,3 miljardit eurot). Järgmises tabelis on näidatud Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi kaudu eraldatud laenude arengu kuni 2015. aasta 31. detsembrini. Tabel 3. Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi rahastu kuni 31.12.2015 (laenusumma miljardites eurodes) Riik Otsustatud summa Väljamakstud summa Tagasimakstud summa Tagasimaksmata summa Kaalutud keskmine tagasimaksetähtaeg (aastates) Kreeka 7,16 7,16 7,16 0 - Iirimaa 22,50 22,50 0 22,5 15,4 Portugal 26,00 24,30 0 24,3 12,3 Kokku 55,66 53,96 7,16 46,8 13,8 2.3.Makromajanduslik finantsabi Makromajanduslik finantsabi (MFA) on kavandatud ELile geograafiliselt, majanduslikult ja poliitiliselt lähedaste riikide abistamiseks erandliku välisrahastamise vajaduse korral. Selle eesmärgiks on taastada makromajanduslik ja finantsstabiilsus EL kandidaatriigis, potentsiaalses kandidaatriigis või naaberriigis (ning erandlikel juhtudel muudes kolmandates riikides), aidates sel viisil kaasa makromajanduslike ja struktuurireformide läbiviimisele. Makromajanduslikku finantsabi antakse erandkorras ja ajutiselt ning see makstakse välja osadena, mille väljamaksmine põhineb rangetel majanduspoliitilistel tingimustel. Makromajanduslik finantsabi täiendab IMFi kohandamisprogramme ning seda antakse asjaomaste programmide olemasolu korral. Makromajanduslikku finantsabi võib anda laenuna ja/või tagastamatu abina (teatud tingimustel). Kui abisaaja riik ei suuda laenu tagasimakseid teha, saab komisjon oma kohustuste täitmiseks pöörduda abi saamiseks välistegevuse tagatisfondi poole, nii et asjaomase laenu tagasimaksmine komisjoni poolt on tagatud. Jaanuaris 2015 tegi komisjon ettepaneku kolmanda Ukraina makromajandusliku finantsabi programmi kohta summas kuni 1,8 miljardit eurot laenudena, mille parlament ja nõukogu võtsid vastu 15. aprillil 2015. aastal. Asjaomane laenuleping allkirjastati 22. mail 2015. aastal. Koos kahe eelmise programmiga on nende kolme Ukraina programmi kogusumma, kui kõik on täies ulatuses välja makstud, 3,41 miljardit eurot, mis on suurim finantsabi, mida EL on nii lühikesel ajaperioodil kolmandale riigile osutanud. Ukraina makromajandusliku finantsabi programmi esimene osa (600 miljonit eurot) maksti välja 2015. aasta juulis. Teise osa (samuti summas 600 miljonit eurot) väljamaksmine, mis pidi esialgsete plaanide kohaselt aset leidma 2015. aastal, on edasi lükatud, kuna mitmed reformi käigus võetavad meetmed on aeglaselt edenenud. Ukraina makromajandusliku finantsabi esimese programmi viimane osa (250 miljonilt eurot), mis põhines 2002. ja 2010. aasta otsustel, maksti välja 2015. aasta aprillis. 15. mail 2014 otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu anda Tuneesiale makromajanduslikku finantsabi summas kuni 300 miljonit eurot laenuna, mille tagasimaksetähtaeg on kuni 15 aastat. Esimene osa summas 100 miljonit eurot maksti välja 2015. aasta mais ja teine osa summas 100 miljonit eurot 2015. aasta detsembris. 11. detsembril 2013 otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu anda Jordaaniale makromajanduslikku finantsabi summas kuni 180 miljonit eurot laenuna. Esimene osa, 100 miljonit eurot maksti välja 2015. aasta veebruaris ning teine ja viimane osa, 80 miljonit eurot, 2015. aasta oktoobris. 12. augustil 2013 otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu anda Gruusiale makromajanduslikku finantsabi summas kuni 46 miljonit eurot (kuni 23 miljonit toetusena ja kuni 23 miljonit laenuna). Esimese osamakse toetuse osa (13 miljonit eurot) maksti välja 2015. aasta jaanuaris ja laenu osa (10 miljonit eurot) 2015. aasta aprillis. 2015. aasta teise poolaastasse planeeritud toetuse teise osa ja laenu väljamaksmine lükati edasi 2016. aastasse, kuna IMFi programmi teine aruanne lükkus edasi. 22. oktoobril 2013. aastal otsustasid Euroopa Parlament ja nõukogu anda Kirgiisi Vabariigile makromajanduslikku finantsabi summas kuni 30 miljonit eurot (kuni 15 miljonit toetusena ja kuni 15 miljonit laenuna). Esimese osamakse toetuse osa (10 miljonit eurot) maksti välja 2015. aasta juunis ja laenu esimene osa (5 miljonit eurot) 2015. aasta oktoobris. 31. detsembri 2015. aasta seisuga on makromajandusliku finantsabi raames väljamakstud tagastamata laenude kogusumma 3 miljardit eurot, sealhulgas 1,245 miljoni ulatuses 2015. aastal väljastatud laenusummad (nagu on näidatud järgmises tabelis). Tabel 4. Makromajandusliku finantsabi raames antud laenud kuni 31.12.2015 (laenusumma miljardites eurodes) Riik 2015. a. väljamakstud summa 2015. a. tagastatud summa Tagastamata summa seisuga 31.12.2015 Väljamaksmisele kuuluv summa Albaania 0 0 9 0 Armeenia 0 0 65 0 Bosnia ja Hertsegoviina 0 4 120 0 endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik* 0 10 24 0 Gruusia 10 0 10 13 Jordaania 180 0 180 0 Kirgiisi Vabariik 5 0 5 10 Montenegro 0 1 4 0 Serbia 0 52 180 0 Tuneesia 200 0 200 100 Ukraina 850 0 2 210 1 200 Kokku 1 245 67 3 007 1 323

*endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik 2.4.Euratomi rahastamisvahend Euratomi laenuvahendit võib kasutada projektide rahastamiseks liikmesriikides (nõukogu otsus 77/270/Euratom) või teatavates kolmandates riikides (Ukraina, Venemaa või Armeenia) (nõukogu otsus 94/179/Euratom). 1990. aastal kehtestas nõukogu laenuvõtmise ülempiiriks 4 miljardit eurot, millest ligikaudu 3,7 miljardi euro kasutamise kohta on otsus tehtud ja 3,4 miljardit eurot on juba välja makstud. Vastavalt nõukogu otsusele laenuandmise ülempiiri kohta (77/271/Euratom, muudetud redaktsioon) teavitab komisjon nõukogu, kui allkirjastatud summa jõuab 3,8 miljardi euroni, ja teeb vajaduse korral ettepaneku laenuandmise uue ülempiiri kohta. 2013. aastal võttis komisjon vastu otsuse C(2013) 3496 kuni 300 miljoni euro suuruse laenu andmise kohta, et toetada Ukraina tuumareaktorite turvalisuse suurendamise programmi. Laenuleping allkirjastati 7. augustil 2013. Paralleelselt allkirjastati 2013. aasta märtsis Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangaga samalaadne leping 300 miljoni euro suuruse laenu kohta. Kuna kõik esialgsed laenu andmise eeltingimused olid rahuldavalt täidetud, võttis komisjon 27. mail 2015. aastal vastu otsuse 100 miljoni euro suuruse summa eraldamise kohta. Kuna täitmisega esines viivitusi, siis Euratomi rahastamisvahendist ei ole makseid Ukrainale siiski tehtud. 3.Euroopa Liidu laenuvõtmistehingud Laenuandmistehingute rahastamiseks on komisjon volitatud võtma Euroopa Liidu ja Euratomi nimel kapitaliturgudelt laenu. Laenuvõtmistehingud on laenuandmistehingutega ranges vastavuses, nii et ELi eelarvele ei ole mingit intressi- ega valuutariski. Võetud laenudele vastavad antud laenud. 3.1.Maksebilansi toetamise süsteem Maksebilansi toetamise süsteemi raames 2015. aastal turgudelt laenu ei võetud. Maksebilansi toetamise süsteemi kaudu väljamakstud tagasimaksmata kogusumma oli 2015. aasta lõpu seisuga 5,7 miljardit eurot. 3.2.Euroopa finantsstabiilsusmehhanism Vastuseks Iirimaa palvele pikendada tema 2015. aasta detsembris saabuvat 5 miljardi euro suuruse EFSMi laenu tagasimaksetähtaega, emiteeris EL 2015. aasta septembris ja oktoobris kolm võlakirja tagasimaksetähtaegadega 8, 14 ja 20 aastat ning kogusummas 5 miljardit eurot (nagu on näidatud järgmises tabelis). Kõnealuste ELi võlakirjade järele oli turul suur nõudlus, mis tõi kaasa suure ülemärkimise. Neid ELi võlakirju ostsid nii kõik olulised investorite rühmad ja eelkõige pikaajalised investorid (investeerimisfondid, varahaldurid, kindlustus- ja pensionifondid) kui ka ametlikud institutsioonid. Tabel 5. ELi EFSMi laenuvõtmistehingud 2015. aastal (miljonites eurodes) Riik Emiteerimiskuupäev Lõpptähtaeg Suurus Iirimaa – 1. osa 22/09/2015 04/10/2035 2 000 Iirimaa – 2. osa 01/10/2015 04/11/2023 2 000 Iirimaa – 3. osa* 15/10/2015 04/10/2029 1 000 Kokku 5 000 *Koos 80 miljoni euro suuruse makromajandusliku finantsabiga Jordaaniale ja 5 miljoni euro suuruse makromajandusliku finantsabiga Kirgiisi Vabariigile; (vt punkt 3.3. allpool) 3.3.Makromajanduslik finantsabi 2015. aastal tehti kaheksa edukat laenuvõtmistehingut kogusummas 1,245 miljonit eurot, nagu on näidatud tabelis 6. 3. veebruaril 2015 rahastati suunatud pakkumise abil Jordaania laenu esimene osa 100 miljonit eurot. Tehing põhines tagasimaksete struktuuril (viis lihtvõlakirja matkivad amortiseeritava laenu tagasimakse struktuuri) ja maksti välja 10. veebruaril 2015.

14. aprilliks 2015 koguti samasugusel amortiseeritava laenu tagasimakse struktuuril põhinev summa nominaalväärtusega 260 miljonit eurot, mis anti 21. aprillil laenuna Ukrainale (250 miljonit eurot) ja laenuna Gruusiale (10 miljonit eurot). 2015. aasta mais ja detsembris rahastati suunatud pakkumiste teel esimene ja teine osa laenust Tuneesiale (kumbki 100 miljonit eurot, bullet-laenudena). 2015. aasta juulis rahastati Ukraina kolmanda programmi esimene osamakse (600 miljonit eurot) võlakirjade avaliku pakkumise teel. 2015. aasta oktoobris ühitati kaks täiendavat tehingut (80 miljonit ja 5 miljonit eurot) kolmanda osamaksega Iirimaa EFSMi laenu refinantseerimiseks (vt punkt 3.2).

Tabel 6. ELi MFA laenuvõtmistehingud 2015. aastal (miljonites eurodes) Riik Kirjeldus Emiteerimiskuupäev Lõpptähtaeg Suurus Jordaania Jordaania 1. osa 10/02/2015 04/12/2029 100 Ukraina Ukraina (MFA I) 4. osa 21/04/2015 04/04/2023 250 Gruusia Gruusia 1. osa 21/04/2015 04/04/2030 10 Tuneesia Tuneesia 1. osa 07/05/2015 04/05/2027 100 Ukraina Ukraina (MFA III) 1. osa 22/07/2015 04/07/2020 600 Jordaania Jordaania 2. osa 15/10/2015 04/10/2029 80 Kirgiisi Vabariik Kirgiisi Vabariik 1. osa 15/10/2015 04/10/2029 5 Tuneesia Tuneesia 2. osa 01/12/2015 01/12/2028 100 Kokku 1 245 3.4.Euratomi rahastamisvahend 2015. aastal ei tehtud Euratomi rahastamisvahendi raames ühtegi laenuvõtmistehingut. 4.Euroopa Investeerimispank 4.1.Euroopa Investeerimispanga laenuandmistehingud Euroopa Investeerimispank (EIP) rahastab otse individuaalseid investeerimisprojekte või finantsvahendajate kaudu väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate või kohalike omavalitsuste väiksemaid projekte. Ühtlasi annab EIP grupp, sealhulgas Euroopa Investeerimisfond (EIF), laenutagatisi, tehnilist abi ja riskikapitali. EIP kogurahastamismaht oli 2015. aastal 77,5 miljardit eurot (võrreldes 77 miljardi euroga 2014. aastal). EIP grupp, sealhulgas Euroopa Investeerimisfond, finantseeris projekte 84,5 miljardi euro ulatuses, toetades 462 projekti 68 maailma riigis ning tuues kaasa ligi 230 miljardi euroni ulatuvad investeeringud. Täiendavalt oli EIP grupp 2015. aasta lõpuks heaks kiitnud rohkem kui 100 laenu ja tagatist nende taotlemiseks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist (EFSI), osana investeerimiskavast. EFSI raames tehtavad EIP finantseerimis- ja investeerimistehingud on garanteeritud ELi eelarvega. Kokku on lepitud 7,5 miljardi euro suuruses summas, millest 5,7 miljardit eurot eraldab EIP ja 1,8 miljardit eurot EIF. Kokku toob see kaasa 50 miljardi euro ulatuses investeeringuid. EIP rahastamistehingutel on mõju ELi eelarvele juhul, kui need hõlmavad ELi tagatist või muid ELi eelarvevahendeid. Lisaks EFSI-le kehtib sama järgmise suhtes. -EIP välislaenude mandaadi raames tehtavad rahastamistehingud (mis hõlmavad ühinemiseelset abi, naabrus- ja partnerlusriike, Aasiat, Ladina-Ameerikat ning Lõuna-Aafrikat). Selline rahastamine on kaetud ELi tagatisega, mis katab riikide maksejõuetuse ja poliitilise olukorraga seotud riske („ELi välislaenude tagatis”). Komisjon avaldab 2016. aasta teises pooles eraldi aruande EIP finantseerimistegevuse kohta välislaenude mandaadi alusel. -ELi eelarvet mõjutavad riskijagamisel põhinevad rahastamismehhanismid ELi projektide toetamiseks (nt teadus- ja arendustegevuse projektide rahastamise riskijagamisrahastu ja projektivõlakirjade algatus). 2015. aastal oli ELi liikmesriikides tehtud EIP rahastamistehingute maht 69,7 miljardit eurot, mis moodustas 90 % EIP laenuandmise kogumahust. EIP väljaspool ELi tehtud laenuandmistehingute maht oli 7,8 miljardit eurot, millest 4,8 miljardit eurot oli kaetud ELi välislaenude tagatisega. Kogu välislaenude mandaadi maht on 27 miljardit eurot pluss võimalik lisasumma 3 miljardit eurot. Võimaliku lisasumma täieliku või osalise kasutuselevõtu otsustavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastavalt seadusandlikule tavamenetlusele ja tuginedes välislaenude mandaadi vahekokkuvõtte tulemustele. 4.2.Euroopa Investeerimispanga laenuvõtmistehingud