Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2022/C 459/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muudatuse taotluse suhtes vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Bovški sir“

ELi nr: PDO-SI-0423-AM01 – 2.9.2020

KPN (x) KGT ( )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Društvo rejcev drobnice Bovške (Boveci lamba- ja kitsekasvatajate ühendus)

Taotleja on sama rühm, kes esitas nimetuse „Bovški sir“ registreerimise taotluse, mistõttu tal on õigustatud huvi.

Aadress: Trenta 34

SI - 5232 Soča

Riik: Sloveenia

Tel + 386 31 409 012

2. Liikmesriik või kolmas riik

Sloveenia

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

☐ Toote nimetus

☒ Toote kirjeldus

☐ Geograafiline piirkond

☐ Päritolutõend

☒ Tootmismeetod

☒ Seos piirkonnaga

☒ Märgistamine

☒ Muu

4. Muudatus(t)e liik

☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

☐ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitata määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena.

5. Muudatused

5.1. Toote kirjeldus

1. Muudatus

Kõik käesolevas osas osutatud muudatused on seotud tootespetsifikaadi punkti 1.2.1 (Toote esitusviis) muutmisega.

Lause „Lambapiima peavad tootma Boveci kohaliku lambatõu lambad“ asendatakse lausega „Vähemalt 80 % lambapiimast peavad tootma kohalikku Boveci lambatõugu lambad ja selle tõu ristandid (nt täiustatud Boveci tõugu lambad), samas kui ülejäänud piima võivad toota muud tõugu lambad“.

Selle muudatuse põhjuseks on asjaolu, et Boveci lammaste genofond väheneb järk-järgult, kuna Boveci lambad surid pärast teist maailmasõda peaaegu välja, mis piiras oluliselt nende geneetilist potentsiaali. Seetõttu on aretajad aeg-ajalt kasutanud muude tõugude, peamiselt friisi tõugu jäärasid. Täiustatud Boveci tõugu lambad on kohalikku Boveci tõugu lammaste ning erakordselt viljaka ja suure piimaanniga ida-friisi tõugu lammaste ristamise tulemus. Kohalikku Boveci lambatõugu täiustati, et saada suuremaid isendeid, kes suudaksid toota kvaliteetsest põhisöödast rohkem piima. Täiustatud Boveci tõug registreeriti 2020. aastal uue tõuna. Piimaand on võrreldav Boveci lamba piimaanniga ning mõlema tõu piim sisaldab sarnases osakaalus valku ja rasva. Seega ei mõjuta see muudatus toote „Bovški sir“ lõplikke ega organoleptilisi omadusi.

2. Muudatus

Lause „Toodet „Bovški sir“ valmistatakse ketta kujul, mille läbimõõt on 20–26 cm, kõrgus 8–12 cm ja kaal 2,5–4,5 kg“ asendatakse lausega „Toodet „Bovški sir“ valmistatakse ketta kujul, mille läbimõõt on 17–26 cm, kõrgus 8–12 cm ja kaal 1,8–4,5 kg“.

Muudatus puudutab ketta läbimõõdu alampiiri langetamist 20 cm-lt 17 cm-le ja kaalu alampiiri alandamist 2,5 kg-lt 1,8 kg-le.

Turismist on viimastel aastatel saanud Soča oru üks kiiremini kasvavaid tööstusharusid, mis on märkimisväärselt suurendanud nõudlust toote „Bovški sir“ järele, tuues kaasa muutusi müügistruktuuris. Kliendid eelistavad enamasti osta toodet „Bovški sir“ otse tootjatelt terve juustuketta kujul, mis selgitab suurt nõudlust kergemate juustude järele. Toote „Bovški sir“ ketaste suuruse ja kaalu muutmine võimaldab tootjatel olla tootmises paindlikum ja toota väiksemaid/kergemaid juustukettaid, vastates seega tarbijate nõudlusele.

3. Muudatus

Lause „Tarbimiseks sobiv tavapärane laagerdumisaste: vähemalt 60 päeva“ asendatakse lausega „Tarbimiseks sobiv tavapärane laagerdumisaste: vähemalt 45 päeva“.

Muudatus on seotud tarbimiseks sobiva tavapärase laagerdumisastme saavutamiseks vajaliku aja lühendamisega 60 päevalt vähemalt 45 päevale.

Juustu „Bovški sir“ kaalu ja suuruse vähenemine on vähendanud ka juustu laagerdumisaega, kuna väiksemad juustud küpsevad kiiremini ja on tarbimiseks valmis 45 päeva pärast.

Selline ajaline lühendamine ei mõjuta ei loomulikku laagerdamisprotsessi ega toote lõppomadusi.

5.2. Tootmismeetod

1. Muudatus

Spetsifikaadi punkti 3.2.1 (Piima ettevalmistamine juustu valmistamiseks) esimene lause, milles on sätestatud, et „[v]ähemalt 80 % lambapiimast peavad tootma kohalikku Boveci lambatõugu lambad“ asendatakse lausega „Vähemalt 80 % lambapiimast peavad tootma kohalikku Boveci lambatõugu lambad ja selle tõu ristandid (nt täiustatud Boveci tõugu lambad).“

Muudatus puudutab muudatust 1 punktis 5.1. (Toote kirjeldus).

2. Muudatus

2. peatükis (Toote „Bovški sir“ tehnilise tootmisprotsessi ülevaade) muudetakse punkti 11 (Laagerdumine) järgmiselt: „Juust on tarbimiskõlblik pärast vähemalt 45-päevast laagerdumist.“

Punktides 3.2.8 (Juustu laagerdumine) ja 3.2.9.1 (Juustu hindamine) korrigeeritakse juustu laagerdumisaega 60 päevalt 45 päevale.

Muudatus puudutab muudatust 3 punktis 5.1 (Toote kirjeldus).

5.3. Seos piirkonnaga

Muudatus

Spetsifikaadi punktis 5.1.3.2 (Piimatootmine) asendatakse olemasolev tekst „Tooteks „Bovški sir“ töödeldud piim on saadud kohalikku Boveci tõugu piimalammastelt (üksikasjalikumalt kirjeldatud allpool)“ tekstiga „Tooteks „Bovški sir“ töödeldud piim on saadud kohalikku Boveci tõugu piimalammastelt (üksikasjalikumalt kirjeldatud allpool) ja nende ristandidelt, nagu täiustatud Boveci tõugu lambad, mis on kohalike Boveci lammaste ning erakordselt viljaka ja suure piimaanniga ida-friisi tõugu lammaste ristand. Boveci lambaid on ristatud piimaanni parandamiseks.“

Muudatus puudutab muudatust 1 punktis 5.1 (Toote kirjeldus).

5.4. Märgistamine

Muudatus

Tootespetsifikaadi punkt 5.3 (toote „Bovški sir“ logo) jäetakse välja.

See mõjutab ka muudatust punktis 3.2.9.2 (Märgistamine), mille esimeses lauses on öeldud, et „[k]õikidele spetsifikaadi nõuetele vastavad juustud on märgistatud tootja nime, toote „Bovški sir“ nimetuse ja logo (vt allpool), ühenduse vastava tähise ja riikliku kvaliteedimärgiga“. Lause asendatakse lausega: „Kõikidele spetsifikaadi nõuetele vastavad juustud on märgistatud tootja nime, toote „Bovški sir“ nimetuse ja ühenduse vastava tähisega“.

Toote „Bovški sir“ logo kuulub Boveci lamba- ja kitsekasvatajate liidule Društvo rejcev drobnice Bovške. Kuna toote „Bovški sir“ tootjad ei ole kohustatud liitu astuma, ei oleks asjakohane nõuda mitteliikmetelt logo kasutamist. Kui mitteliikmed soovivad kasutada liidu logo, võivad nad selle liidult saada.

5.5. Muu

Muudatus

Muu – Hindamisleht

Punktis 5.2 (Toote „Bovški sir“ hindamisleht pärast laagerdumist) esitatud tabelis pealkirjaga „Miinimumpunktid iga omaduse kohta“ on esitatud miinimumpunktide arv juustu välimuse, värvuse, juustumassi, ristlõike, lõhna ja maitse eest. Juustu välimuse, ristlõike ja lõhna minimaalset punktiarvu tabelis on muudetud. Välimuse minimaalset punktisummat suurendatakse 1,5-lt 1,75-le, ristlõike puhul seda vähendatakse 2,5-lt 2,0-le ja juustu lõhna puhul suurendatakse 1,5-lt 1,75-le.

Kavandatud muudatused tulenevad toote „Bovški sir“ mitmeaastase organoleptilise hindamise tulemustest. Hindamise käigus esile kerkinud kõige olulisemad probleemid olid seotud juustu ristlõikega, kuna toorpiimast valmistatud juustudel on harva ideaalne ristlõige. On esinenud olukordi, kus teatavaid juustusid ei olnud ristlõike punktisumma tõttu võimalik müüa, isegi kui kõik muud omadused said kõrge hinde.

Välimuse minimaalset punktisummat on suurendatud, kuna välimus on samuti oluline: see näitab juustude ühtlust ja puhtust ning tõendab, et tootja on selle eest nõuetekohaselt hoolt kandnud. Samuti on tõstetud lõhna minimaalset punktisummat, kuna lõhn on esimene märk sellest, et juust ei vasta nõuetele.

KOONDDOKUMENT

„Bovški sir“

ELi nr: PDO-SI-0423-AM01 – 2.9.2020

KPN (x) KGT ( )

1. KPN Nimetus(ed)

„Bovški sir“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Sloveenia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juustud

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Toode „Bovški sir“ on kõva, täisrasvane juust. Juust on vähemalt 80 % ulatuses tehtud lamba toorpiimast, mis pärineb kohalikku Boveci lambatõugu lammastelt ja selle tõu ristanditelt (nt täiustatud Boveci tõugu lambad), kuid võib sisaldada kuni 20 % ulatuses lehma- või kitsepiima. Ümmarguse terve juustuketta läbimõõt on 17–26 cm ja kõrgus 8–12 cm, kaal 1,8–4,5 kg. Juustu koorik on tugev, sile ja ühtlane, värv ulatub hallikaspruunist helebeežini. Juustuketta küljed on kergelt kumerad ja nurgad natuke ümarad. Juustumass on tihke, elastne, tihe, murdekoht puhas; juustusisu mureneb, kuid ei pudene tükkideks. Juust on ühtlast hallikasbeeži värvi, hõredalt, kuid ühtlaselt jaotunud läätsetera suuruste silmadega ning mõnikord väikeste aukude ja lõhedega. Küpsemate juustude juustumass on tihkem ja rabedam. Juustul on iseloomulik täidlane, intensiivne, kergelt pikantne lõhn ja maitse. Juustu laagerdatakse 45 päeva kuni kaks aastat. Lehma- või kitsepiima lisamisel muutuvad maitse ja lõhn mahedamaks. Toote „Bovški sir“ kuivainesisaldus on vähemalt 60 % ja rasvasisaldus kuivaines on 45 %.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Juustu „Bovški sir“ toodetakse kohalikku Boveci tõugu lammaste ja selle tõu ristandite (täiustatud Boveci tõugu lambad) toorpiimast või lamba-, kitse- ja lehmapiima segust. Kitse- või lehmapiima osa ei tohi ületada 20 % piima üldkogusest. Juustu „Bovški sir“ tootmine on piiratud loomade laktatsiooniperioodiga, mis ühtib loomade karjatamiseks kasutatava karjamaa rohttaimede kasvutsükliga. Suurima osa loomade laktatsiooniperioodi põhisöödaratsioonist moodustab karjamaasööt, millele on lubatud lisada heina ja silo. Põhisööt peab moodustama vähemalt 75 % päevase söödaratsiooni kuivainest.

3.4. Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik juustu „Bovški sir“ tootmise etapid alates piima tootmisest kuni juustu valmistamise ja laagerdumiseni peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kõikidele spetsifikaadi nõuetele vastavad juustud on märgistatud tootja nime, kaitstud nimetuse ja vastava ELi logoga. Kitse- või lehmapiima kasutamisel tuleb märkida nende osakaal. Tootjad võivad kasutada juustul lisamärgistust, kui toode on laagerdunud kauem kui aasta, on orgaaniline või toodetud mägimeiereis.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Bovški sir“ toorainena kasutatava piima ja juustu enda tootmispiirkond ühtib põhja ja lääne suunal Itaalia riigipiiriga alates Mali ja Veliki Mangarti mäest kuni Učje piiripunktini. Piirist alates läbib määratletud piirkonna välisäär Mali ja Veliki Muzeci mäge, hõlmab kogu ala Božca mäest kuni Na Vrhuni, edasi Hribi suunas, läbides Piroveci, Krasji Vrhi mäe, Zaprikraj mäe ja Zapleči mäe kuni Lopatniki mäeni ja Krni, Mali Šmohori, Bogatini ja Vratca mäe kuni Lanževica mäeni, Mala Vrata, Velika Vrata, Travniki, Malo Špičje mäe ja Kanjeveci mäe, möödudes Triglavi mäest ja Luknjast kuni Križini ning Prisojniki ja Mala Mojstrovka mäeni, möödudes Travnikist kuni Jaloveci mäeni, Kotovo Sedloni, Mali Mangarti mäeni ning tagasi Itaalia riigipiirini. Eespool nimetatud piirialad asuvad määratletud geograafilises piirkonnas.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Juust „Bovški sir“ on juba sajandeid hinnatud toode. Arheoloogilistest leidudest nähtub, et inimesed on Boveci piirkonnas elanud tuhandeid aastaid. Seepärast arvatakse, et juustu hakati selles mägises piirkonnas valmistama umbes kolme tuhande aasta eest samaaegselt raudtööriistade kasutuselevõtuga. Esimesed kirjalikud tõendid Boveci kohta on pärit ajast enne 1174. aastat ning selle piirkonna juustuvalmistamise kohta 14. sajandist. Selle ajastu kinnistusraamatutest ja muudest dokumentidest ilmneb, et juust oli väärtuslik kaup, kuna talumaksud, kalapüügiload ja muu selline arvutati juustukoguste alusel (Rutar, 1882). Nimetust „Bovški sir“ (itaalia keeles Formaggio di Plezo vero) on esimest korda mainitud 1756. aastal Itaalia linna Udine hinnakirjas, millest nähtub, et „Bovški sir“ oli märgatavalt kallim kui mitmed muud juustud. Karjatamise ja juustuvalmistamise meetodid ja mägiaasade majandamise reeglid on kirja pandud karjamaade korralduses (Pašni red). Esimese maailmasõja eelset karjamaade korraldust ja tööpäeva kulgu Zapotoki mäel Zadnja Trenta oru kohal on dr Henrik Tuma kirjeldanud väljaandes „Planinski Vestnik“. Sellest nähtub, et hoolimata tehnoloogia arengust on juustu „Bovški sir“ tootmine suures osas sama nagu sajandeid tagasi. Karjamaade kõrguse ja järskude nõlvade tõttu on määratletud geograafilises piirkonnas vähe pinda intensiivse põllumajandustootmise jaoks. Kogu kõnealune piirkond asub Natura 2000 alal ning suur osa sellest on Triglavi rahvuspargis. Geograafilises piirkonnas valitseb kontinentaalne Alpide kliima, mida osaliselt mõjutab Vahemere ilmastik. Selle mõju ulatub sisemaale piki Soča jõe orgu. Kogu aasta jooksul on sademete hulk suur (Bovecis oli ajavahemikul 1961–1990 keskmine sademete hulk 2 735 mm/aastas. Ümbritsevate kõrgete mäetippude tõttu ei paista päike mõnda orgu kuni kahe kuu jooksul aastas. Hoolimata suurest sademete hulgast väheneb karjamaade rohusööda saagikus õhukesele mullakihile mõjuva põua ja tugevate tuulte tõttu, seepärast sobib kõnealune piirkond kõige paremini lamba- ja kitsekasvatuseks.

Juustu „Bovški sir“ toodetakse kohalikku Boveci tõugu lammaste ja selle tõu ristandite (täiustatud Boveci tõugu lambad) piimast. Boveci lambad on välja arenenud sajandite jooksul Soca orus jõe ülemjooksu alal ja said oma nime Boveci linna järgi. Boveci tõugu lambad on piimalambad, kellele on iseloomulik kitsas peakuju ja lühikesed kõrvad. Ka tänapäeva aretustegevuses juhindutakse põhieesmärkidest, milleks on parem kohanemine karmide karjatamis- ja kasvatustingimustega kõrgetes mägedes ja mägikarjamaadel, rahulik temperament, pikaealisus ja vastupidavus. Juustu „Bovški sir“ tootmise tulemuslikkusele ja maitsele mõju avaldav piima rasva- ja kuivainesisaldus on Boveci lammaste puhul suurem kui Sloveenia muude piimalammaste vastav näitaja. Täiustatud Boveci tõugu lambad on kohalikku Boveci tõugu lammaste ning erakordselt viljaka ja suure piimaanniga ida-friisi tõugu lammaste ristamise tulemus. Kohalikku Boveci lambatõugu täiustati, et saada suuremaid isendeid, kes suudaksid toota rohkem piima.

Juustu „Bovški sir“ tootmiseks kasutatavat piima andvaid lambaid karjatatakse laktatsiooniperioodi jooksul kogu määratletud geograafilise piirkonna karjamaadel. Lambaid kasvatatakse traditsioonilisel viisil, mis on rahalises mõttes ka ainus teostatav võimalus. See tähendab, et juustu „Bovški sir“ tootmiseks kasutatavat piima saadakse lammastelt, kes piima andmise perioodil peamiselt söövad värsket rohtu, mis oluliselt mõjub juustu iseloomuliku maitse ja lõhna kujunemisele. Karjamaade kõrgus, kliima ja mulla geoloogiline koostis aitavad kaasa karjamaal kasvava taimestiku erakordsele mitmekesisusele. Kõnealuses piirkonnas kasvavad taimed, mis on iseloomulikud Alpide, sisemaa- ja Vahemere piirkondadele.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.gov.si/assets/ministrstva/MKGP/PODROCJA/HRANA/SHEME-KAKOVOSTI/SPECIFIKACIJE-EVROPSKA-KOMISIJA/Bovski_sir_specifikacija.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.