Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2020/C 98/14)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõikele 5 (1).

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Languedoc“

PDO-FR-A0922-AM06

Teate kuupäev: 19. detsember 2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi I peatüki punkti IV alapunkti 2, milles käsitletakse nimetuse tootmis- ja geograafilist piirkonda, lisatakse viide pädeva riikliku komitee 9.–16. juuli 2018. aasta ja 19. juuni 2019. aasta konsultatsioonidele.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäevad, millal pädev asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatused heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks geograafiline tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad päritolunimetusega „Languedoc“ toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2. Veinivalmistustavad

Roosade veinide tootmiseks on veinivalmistamises tarbitava söe kasutamine teatavatel tingimustel kas puhtal kujul või segatuna eri valmististega veinitootja juures lubatud, kuid üksnes seoses pressimisvirde ja kääriva veiniga sellises proportsioonis, mis ei ületa 20 % asjaomase veinitootja valmistatud roosade veinide mahust vastava saagikoristuse puhul, ja annuses, mis ei ületa 30 g/hl töödeldava koguse puhul.

Koonddokumendi punkti „Konkreetsed veinivalmistustavad“ ajakohastatakse.

3. Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi I peatüki V punkti lisatakse teatud sordid päritolunimetusega veinide tootmiseks teiseste sortidena.

Need teiseste sortidena kasutusele võetud sordid on kooskõlas päritolunimetusega veinide kirjeldusega ning aitavad kaasa põua ja seenhaigustega kohanemisele. Need sordid võimaldavad vähendada taimekaitsevahendite kasutamist.

— Valgete veinide valmistamine: „ Gris G“, „Muscat à petits grains blancs B“, „Assyrtiko B“, „Carignan Gris G“, „Clairette Rose Rs“, „Piquepoul Gris G“, „Rivairenc Blanc B“, „Rivairenc Gris G“, „Terret Gris G“.

— Punaste veinide valmistamine: „Agiorgitiko N“, „Calabrese N“, „Marselan N“.

— Roosade veinide valmistamine: „Carignan Gris G“, „Clairette Rose Rs“,„Marselan N“, „Piquepoul Gris G“, „Rivairenc Blanc B“, „Rivairenc Gris G“, „Terret Gris G“.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4. Veinide liikumise kuupäev enne tarbimisse lubamist

Kauba liikumise kuupäevad selliste volitatud laopidajate vahel, kes piiravad veinide liikumist enne tarbimisse lubamist, jäetakse välja.

See punkt ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5. Roosade veinide saagis

Tootespetsifikaadi punkti VIII alapunktis 1 suurendatakse roosade veinide põhisaagist 50 hektoliitrilt 54 hektoliitrini hektari kohta, et reageerida roosade veinide turuosa suurenemisele. See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet. Koonddokumendis väljendatud maksimaalset saagist ei ole muudetud.

6. Deklareerimiskohustused

Tootespetsifikaadi II peatükis täiendatakse tootjate deklareerimiskohustusi, et oleks võimalik nõuetekohaselt jälgida varem nimetuse „Languedoc“ raames hierarhilise nimetuse all deklareeritud veini kogust, mida lõpuks turustatakse kaitstud päritolunimetuse „Languedoc“ all. Spetsifikaadis on seega sätestatud „veini üldisema nimetuse all turustamise deklaratsioon“ ja „tootmisest loobumise deklaratsioon“ päritolunimetusega „Languedoc“ hõlmatud geograafilises piirkonnas toodetud veini deklareeritud koguste jälgitavuse tagamiseks.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Languedoc

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Analüütilised omadused

— Nimetusega „Languedoc“ hõlmatud veinid on kuivad vaiksed veinid, mis jagunevad punasteks, roosadeks ja valgeteks veinidest.

— Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11,5 mahuprotsenti.

— Punaste veinide (välja arvatud veinid, mille puhul kasutatakse märget primeur (värske) või nouveau (uus) ja mis on turustamisvalmis kas lahtiselt või villituna) õunhappesisaldus on kuni 0,4 g liitri kohta.

— Veinide, mis on turustamisvalmis kas lahtiselt või villituna, fermenteeritava suhkru (glükoos ja fruktoos) sisaldus vastab järgmistele väärtustele.

Fermenteeritava suhkru piirnormid:

— valged veinid, roosad veinid, punased veinid naturaalse alkoholisisaldusega üle 14 mahuprotsendi: 4 g/l;

— punased veinid naturaalse alkoholisisaldusega kuni 14 mahuprotsenti: 3 g/l;

— märget primeur või nouveau kandvad veinid: 2 g/l;

— villimata veinides, mis kannavad märget primeur või nouveau, on lenduvate hapete sisaldus kuni 10,2 meq/l;

— muude veinide kui märget primeur kandvate veinide üldhappesus ja lenduvate hapete sisaldus ning vääveldioksiidi üldsisaldus on sätestatud liidu õigusaktides. Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) 13 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Organoleptilised omadused

— Punastel veinidel, mille valmistamisel on alati kasutatud mitut viinamarjasorti, on keskmise intensiivsusega sügav värvitoon, punaste ja mustade marjade kuni vürtsiste ja röstitud nootideni ulatuv aroomipalett ning tugev küpsete tanniinidega struktuur. Nende säilitamispotentsiaal on keskmiselt 2–5 aastat, välja arvatud märget primeur või nouveau kandvad veinid, mis tuleb ära tarbida nende valmistamisele järgnevatel kuudel.

— Roosad veinid on valmistatud vähemalt kahest viinamarjasordist koosnevast segust, peamiselt sortidest „Syrah N“, „Cinsaut N“ ja „Grenache N“. Loomuliku särava tooniga veinid on valmistatud otsese pressimise ja lühikese leotamise teel või saignée-meetodil (marjadest oma raskusjõul välja imbuv roosakas mahl eraldatakse) pärast lühikest kääritamisprotsessi. Neil veinidel on mitmekesine lõhnabukett ning meeldiv ja ümar maitse.

— Valged veinid on samuti kuivad. Need valmistatakse viinamarjasortide segust. Enamasti on need toonilt selged, maitselt Languedoci veinidele iseloomulikult ümarad ning aroomiga, milles on tunda eksootilisi puuvilju, tsitrusvilju, valgeid lilli või kuivatatud puuvilju.

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

— Roosade veinide tootmiseks on veinivalmistamises tarbitava söe kasutamine kas puhtal kujul või segatuna eri valmististega veinitootja juures lubatud, kuid üksnes seoses pressimisel saadava virde ja veel kääriva veiniga sellises proportsioonis, mis ei ületa 20 % asjaomase veinitootja valmistatud roosade veinide mahust vastava saagikoristuse puhul, ja annuses, mis ei ületa 30 g/hl töödeldava koguse puhul.

— Lisaks eespool nimetatud sättele tuleb veinivalmistustavade puhul võtta arvesse kohustusi, mis on kehtestatud liidu tasemel ning sätestatud maaeluseadustikus.

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Ridadevaheline laius ei tohi olla suurem kui 2,5 meetrit.

Iga puu kasvuala maksimaalne pindala on 2,50 m2. Pindala saamiseks korrutatakse ridade vahekaugus ja sama rea puude vahekaugus.

Viinapuud lõigatakse enne etappi E nii, et jäetakse alles kaks esimest punga ja kolm avanenud lehte. Viinapuud lõigatakse lühikeseks, võrseid kärbitakse nii, et igal viinapuul oleks maksimaalselt 12 punga; igal lühivõrsel on maksimaalselt kaks punga.

— Sorti „Syrah N“ kandvaid viinapuid võib lõigata Guyot’ lihtmeetodil, nii et igal viinapuul oleks maksimaalselt 10 punga, millest kuni kuus punga tuleb jätta pikale võrsele ning 1–2 kõrvalvõrsele peab kummalegi jätma maksimaalselt kaks punga.

— Viinamarjasordi „Grenache N“ korral, mida ähvardab viljaalgete pudenemine (coulure), võib viinapuude lõikamisel jätta pikad võrsed, millest igaühel on maksimaalselt viis punga.

Niisutamine on lubatud vastavalt maaelu ja merekalanduse seadustiku artiklile D. 645–5.

b. Maksimaalne saagis

Punaste ja roosade veinide saagis

60 hektoliitrit hektari kohta

Valgete veinide saagis

70 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

a) Viinamarjade korjamine ning punaste ja roosade veinide tarbeks viinamarjade töötlemine ja veinide valmistamine toimub järgmiste kommuunide territooriumil: — Aude’i departemang: Aigues-Vives, Ajac, Albas, Alet-les-Bains, Alzonne, Antugnac, Aragon, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arquettes-en-Val, Azille, Badens, Bages, Bagnoles, Barbaira, Bizanet, Bize-Minervois, Blomac, Bouilhonnac, Bouriège, Boutenac, Cabrespine, Campagne-sur-Aude, Camplong-d’Aude, Canet, Capendu, Cascastel-des-Corbières, Cassaignes, Castelnau-d’Aude, Castelreng, Caunes-Minervois, Caunettes-en-Val, Caves, Cépie, Comigne, Conilhac-Corbières, Conilhac-de-la-Montagne, Conques-sur-Orbiel, Couiza, Cournanel, Coustaussa, Coustouge, Cruscades, Cucugnan, Davejean, Dernacueillette, La Digne-d’Amont, La Digne-d’Aval, Douzens, Duilhac-sous-Pyerepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Espéraza, Fa, Fabrezan, Felines-Termenès, Ferrals-les-Corbières, Festes-et-Saint-André, Feuilla, Fitou, Fleury-d’Aude, Floure, Fontcouverte, Fontiès-d’Aude, Fontjoncouse, Fournes-Cabardès, Fraisse-Cabardès, Fraissé-des-Corbières, Gaja-et-Villedieu, Gardie, Ginestas, Gruissan, Homps, Les Ilhes, Jonquières, Labastide-en-Val, Ladern-sur-Lauquet, Lagrasse, Laroque-de-Fa, Lastours, Laure-Minervois, Leucate, Lézignan-Corbières, Limoux, Limousis, Loupia, Luc-sur-Aude, Luc-sur-Orbieu, Mailhac, Mayronnes, Maisons, Magrie, Malras, Malves-en-Minervois, Marseillette, Mirepeisset, Montazels, Montbrun-des-Corbières, Montgaillard, Montirat, Montlaur, Montolieu, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moussoulens, Moux, Narbonne, Névian, Ornaisons, Padern, Palairac, La Palme, Paraza, Pauligne, Paziols, Pépieux, Peyriac-de-Mer, Peyriac-Minervois, Peyrolles, Pezens, Pennautier, Pieusse, Pomas, Port-la-Nouvelle, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Pradelles-en-Val, Puichéric, Quintillan, La Redorte, Ribaute, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Roquecourbe-Minervois, Roquefort-des-Corbières, Roquetaillade, Rouffiac-d’Aude, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Rustiques, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Couat-d’Aude, Saint-Couat-du-Razès, Sainte-Eulalie, Saint-Frichoux, Saint-Hilaire, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Nazaire-d’Aude, Saint-Pierre-des-Champs, Saint-Polycarpe, Sainte-Valière, Salles-d’Aude, Sallèles-Cabardès, Salsigne, La Serpent, Serres, Serviès-en-Val, Sigean, Talairan, Taurize, Termes, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Tourouzelle, Tourreilles, Trassanel, Trausse-Minervois, Trèbes, Treilles, Tuchan, Ventenac-Cabardès, Ventenac-Minervois, Vignevieille, Villanière, Villalier, Villar-en-Val, Villar-Saint-Anselme, Villardonnel, Villarzel-Cabardès, Villebazy, Villedubert, Villegailhenc, Villegly, Villelongue-d’Aude, Villemoustaussou, Villeneuve-des-Corbières, Villeneuve-Minervoisf, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villetritouls, Vinassan; — Gardi departemang: Aspères, Aujargues, Brouzet-lès-Quissac, La Cadière-et-Cambo, Calvisson, Cannes-et-Clairan, Carnas, Combas, Conqueyrac, Corconne, Crespian, Fontanès, Gailhan, Junas, Langlade, Lecques, Liouc, Montmirat, Montpezat, Moulézan, Nages-et-Solorgues, Nîmes, Orthoux-Sérignac-Quilhan, Saint-Clément, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Mamert-du-Gard, Salinelles, Sardan, Sommières, Souvignargues, Vic-le-Fesq, Villevieille; — Hérault’ departemang: Adissan, Agel, Aigne, Aigues-Vives, Alignan-duVent, Aniane, Arboras, Argelliers, Aspiran, Assas, Assignan, Aumelas, Autignac, Azillanet, Babeau-Bouldoux, Bassan, Beaufort, Beaulieu, Berlou, Béziers, Boisseron, Le Bosc , Boujan-sur-Libron, Brignac, Brissac, Cabrerolles, Cabrières, Campagne, Canet, Cassagnoles, Castelnau-le-Lez, Castries, La Caunette, Causse-de-la-Selle, Causses-et-Veyran, Caussiniojouls, Caux, Cazedarnes, Cazevieille, Cazouls-lès-Béziers, Cébazan, Cessenon-sur-Orb, Cesseras, Ceyras, Claret, Clermont-l’Hérault, Combaillaux, Corneilhan, Cournonsec, Cournonterral, Creissan, Cruzy, Faugères, Félines-Minervois, Ferrières-Poussarou, Fontanès, Fontès, Fos, Fouzilhon, Fozières, Gabian, Garrigues, Gignac, Guzargues, Jonquières, Juvignac, Lacoste, Lagamas, Laurens, Lauret, Lauroux, Lavalette, Lavérune, Liausson, Lieuran-Cabrières, La Livinière, Lodève, Lunel, Lunel-Viel, Magalas, Margon, Les Matelles, Mauguio, Mérifons, Minerve, Montagnac, Montarnaud, Montesquieu, Montbazin, Montblanc, Montouliers, Montoulieu, Montpellier, Montpeyroux, Moulès-et-Baucels, Mourèze, Murles, Murviel-lès-Béziers, Murviel-lès-Montpellier, Nébian, Neffiès, Nézignan-l’Evêque, Nissan-lez-Enserune, Nizas, Octon, Olmet-et-Villecun, Olonzac, Oupia, Paulhan, Pégairolles-de-Buèges, Pégairolles-de-l’Escalette, Péret, Pézenas, Pierrerue, Pignan, Plaissan, Poujols, Poussan, Pouzolles, Prades-le-Lez, Prades-sur-Vernazobre, Le Puech, Puéchabon, Puisserguier, Quarante, Restinclières, Roquebrun, Roquessels, Roujan, Saint-André-de-Buèges, Saint-André-de-Sangonis, Saint-Aunès, Saint-Bauzille-de-la-Sylve, Saint-Bauzille-de-Montmel, Saint-Clément-de-Rivière, Saint-Chinian, Saint-Christol, Saint-Drézéry, Saint-Félix-de-Lodez, Saint-Gély-du-Fesc, Saint-Geniès-des-Mourgues, Saint-Georges-d’Orques, Saint-Guiraud, Saint-Jean-de-Cuculles, Saint-Jean-de-la-Blaquière, Saint-Jean-de-Buèges, Saint-Jean-de-Fos, Saint-Jean-de-Minervois, Saint-Mathieu-de-Tréviers, Saint-Nazaire-de-Ladarez, Saint-Pargoire, Saint-Pons-de-Mauchiens, Saint-Privat, Saint-Saturnin, Saint-Sériès, Saint-Thibéry, Saint-Vincent-de-Barbeyrargues, Sainte-Croix-de-Quintillargues, Saturargues, Sauteyrargues, Sauvian, Sérignan, Servian, Siran, Soubès, Soumont, Sussargues, Le Triadou, Usclas-du-Bosc, Vacquières, Vailhan, Vailhauquès, Valflaunès, Valmascle, Vendémian, Vendres, Vérargues, Vieussan, Villeneuve-lès-Maguelonne, Villeneuvette, Villeveyrac, Villespassans; — Pyrénées-Orientales’i departemang: Amélie-les-Bains-Palalda, Ansignan, Arboussols, Argelès-sur-Mer, Bages, Baho, Baixas, Banyuls-sur-Mer, Banyuls-dels-Aspres, Bélesta, Bouleternère, Le Boulou, Brouilla, Cabestany, Caixas, Calce, Camélas, Canet-en-Roussillon, Canohès, Caramany, Cases-de-Pene, Cassagnes, Castelnou, Caudiès-de-Fenouillèdes, Cerbère, Céret, Claira, Les Cluses, Collioure, Corbère, Corbère-les-Cabanes, Corneilla-del-Vercol, Corneilla-la-Rivière, Elne, Espira-de-Conflent, Espira-de-l’Agly, Estagel, Estoher, Felluns, Finestret, Fosse, Fourques, Ille-sur-Têt, Joch, Lansac, Laroque-des-Albères, Latour-Bas-Elne, Latour-de-France, Lesquerde, Llauro, Llupia, Marquixanes, Maureillas-las-Illas, Maury, Millas, Montalba-le-Château, Montauriol, Montescot, Montesquieu-des-Albères, Montner, Néfiach, Oms, Opoul-Périllos, Ortaffa, Palau-del-Vidre, Passa, Perpignan, Peyrestortes, Pézilla-de-Conflent, Pézilla-la-Rivière, Pia, Planèzes, Pollestres, Ponteilla, Port-Vendres, Prats-de-Sournia, Prugnanes, Rasiguères, Reynès, Rigarda, Riunoguès, Rivesaltes, Rodès, Saint-André, Saint-Arnac, Saint-Cyprien, Saint-Estève, Saint-Féliu-d’Amont, Saint-Féliu-d’Avall, Saint-Génis-des-Fontaines, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-Lasseille, Saint-Jean-Pla-de-Corts, Saint-Martin, Saint-Michel-de-Llotes, Saint-Nazaire, Saint-Paul-de-Fenouillet, Sainte-Colombe-de-la-Commanderie, Saleilles, Salses-le-Château, Le Soler, Sorède, Sournia, Taillet, Tarerach, Tautavel, Terrats, Thuir, Tordères, Toulouges, Tresserre, Trévillach, Trilla, Trouillas, Villelongue-dels-Monts, Villemolaque, Villeneuve-de-la-Raho, Villeneuve-la-Rivière, Vinça, Vingrau, Vivès, Le Vivier.

b) Viinamarjade korjamine ning valgete veinide tarbeks viinamarjade töötlemine ja veinide valmistamine toimub nende kommuunide territooriumil, mis märgiti ära kui punaste ja roosade veinide tootmiseks vajalike viinamarjade korjamise, töötlemise ja veinide valmistamise alad, millele lisandub Hérault’ departemangu kuuluvate järgmiste kommuunide territoorium: Castelnau-de-Guers, Florensac, Mèze, Pinet, Pomerols.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

„Syrah N“ – „Shiraz“

„Bourboulenc B“ – „Doucillon Blanc“

„Clairette B“

„Grenache Blanc B“

„Marsanne B“

„Piquepoul Blanc B“

„Roussanne B“

„Tourbat B“

„Vermentino B“ – „Rolle“

„Grenache N“

„Lledoner Pelut N“

„Mourvèdre N“ – „Monastrell“

8. Seos(t)e kirjeldus

Languedoci piirkonna viinamarjakasvatuse ajaloole on alates selle algusaegadest omane viinapuude kasvatamine mäenõlvade kuivadel ja kivistel muldadel.

Ajaloo keerdkäigud ning kloostrite ja kirikute mõju, mäenõlvadel asuvate viinamarjaistanduste majanduslikud probleemid ja demograafiline areng on alates Rooma impeeriumi aegadest kaasa toonud toodete mitmekesistamise ja arendamise ning aja möödumisel magusate, kangendatud, kuivade, punaste ja valgete veinide ning lauaviinamarjade tootmise, mille puhul on alati vaja jälgida viinamarjade optimaalset küpsusastet.

Samuti on neil mäenõlvadel põlvkondade vältel välja selgitatud hulk erilisi tootmiskohti, mida tuntakse tänu sealse toodangu kvaliteedile ja ainulaadsusele.

Collioure’ist kuni Portes de Nîmesini on päikesepaistelised mäenõlvad olnud juba üle 2 000 aasta kaetud viinapuudega ja on rohkelt tõendeid piirkonna veinide kvaliteedi ja eripärasuse kohta.

Neilt nõlvadelt pärinevad veinid on ajaloo jooksul omandanud maine, mille loojaks on tihti olnud kloostrid (Caul-Minervois, Valmagne, Lagasse, Fontcold jne). „Nii on Saint-Saturnini ja Cabrièresi viinamarjakasvatuse traditsioonid saanud alguse tänu Saint-Benoît-d’Animane’ile. Montpeyroux oli juba alates XIV sajandist Montpellier’ piiskoppide omand ja residents, kus saadi kasu tuntud veinidest. Sama kehtib SaintAignani (Saint-Chinian) kohta,“ nagu kirjutab Jean Clavel teoses „Histoire et Avenir des vins en Languedoc“ (Languedoci veinide ajalugu ja tulevik) (eraväljaanne, 1985).

1788. aastal kuningale esitatud aruandes ütleb Ballainvillersi haldur järgmist: „See puudutab kõiki päritolunimetusega veine, mida Narbonne’i veinide üldnimetuse all hinnati väga kõrgelt väljaspool provintsi ja kuningriiki. Need veinid olid peamiselt Lapalme’i, Leucate’i ja Fitou’ veinid ...“.

A. Jullien osutab 1816. aastal raamatus „Topographie de tous les vignobles connus“ (Kõikide teadaolevate viinamarjaistanduste topograafia) veinide eripärale, mis on seotud nende päritoluga, ning viitab Têti põhjaosast kuni Espira-de-l’Agly ja Rivesaltesini asuvatele viinamarjaistandustele ning Saint-Christoli, Saint-Georges de Orques’i ja Saint-Dézéry veinipiirkondadele: „veinid on meeldivad ja karged, täidlased, piiritusjookidele sarnase maitsega ning neid laagerdatakse 5–6 aastat, veine eristatakse ...“.

Et saavutada veinide päritoluga seotud eripära, valitakse viinamarjade koristamiseks ette nähtud piiritletud maatükil välja krundid, kus on sobiv mullastik, puuduvad taimede juurdumist takistavad tegurid, kus on tagatud taimede kasvuks vajalike toitainete olemasolu ning mulla mõõdukas ja korrapärane veevarustus, et taimed suudaksid kuumadel ja kuivadel suvedel vastu pidada. Need on liigitatud kruntideks, mis paiknevad terrassidena mereranniku ja 400 m kõrgusel merepinnast asuva soodsate tingimustega ala vahel.

Eelistatakse mere lähedal mäenõlvadel asuvaid maatükke või eelmäestiku piirkonnas paiknevaid laugemaid mäenõlvakuid, millele on vahel rajatud astangulised terrassid.

Selle täpselt määratletud ala pindala jääb alla kolmandiku piirkonna viinamarjaistanduste kogupindalast ning istandustega seotud toodang moodustab vähem kui 15 % piirkonna toodangu mahust.

Ilmastikutingimused ja mullastik on mõjutanud viinamarjasortide valikut ja nende istutamise asukohta. Need on üsna pika kasvutsükliga, piisavalt vastupidavad põuale ja kuumusele ning on kohanenud tavapärasest kõrgemate temperatuuridega. Toodangu kontroll, mis kajastub kindlaks määratud mõõdukas saagikuses, tagab saagi õige küpsusastme enne sügisvihmu ning tuul aitab säilitada viinamarjade sanitaarset kvaliteeti.

Tänu Vahemere erilisele soojale ja kuivale kliimale on punastele veinidele iseloomulik küpsete tanniinide olemasolu ning roosadele ja valgetele veinidele ümar maitse.

Mäenõlvadele istutatud suure osa viinapuude uuendamine, mis oli hädavajalik pärast Teist maailmasõda, on tugevdanud traditsiooniliste viinamarjasortide ülekaalu. Selle uuendamisega võeti omaks ajaloolisele viinamarjakasvatusele tuginev ühine lähenemisviis, mis hõlmas veinitootjate ühistuid ja ametiühingutesse koondunud sõltumatuid valdkondi.

Mehhaniseerimise juurutamine ning pikaväädiliste viinamarjasortide, nagu „Syrah N“, viljeluse arendamine (kasvatatuna kohustuslikus korras spaleeris), on toonud kaasa muutused viljelustavades. Viinapuuistandusi kandvad maatükid, kuhu varem istutati viinapuud ruudukujuliselt ja mitte spaleeridena, asendati kõige sagedamini maatükkidega, kus ridadevaheline laius oli kuni 2,50 meetrit, kusjuures minimaalne istutustihedus moodustas 4 000 viinapuud hektari kohta. Siiski on säilinud viinapuude lõikamise meetod, mille puhul pügati taimed enamasti lühikeseks ning mille alusel pidi alles jätma piiratud arvu pungi ühe viinapuu kohta.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

— Kontrollitud päritolunimetusele „Languedoc“ võib olla lisatud märge primeur (värske) või nouveau (uus), mis peavad kohustuslikus korras olema esitatud koos viitega aastakäigule.

— Kontrollitud päritolunimetust „Languedoc“, millele võivad lisanduda täiendavad geograafilised nimetused „Cabrières“, „Grés de Montpellier“, „La Méjanelle“, „Montpeyroux“, „Pézenas“, „Quatourze“, „Saint-Christol“, „Saint-Derzéry“, „Saint-Georges-d’Orques“, „Saint-Saturnin“, „Sommières“, kandvaid veine, mida esitletakse kõnealuse kontrollitud päritolunimetuse all, ei ole lubatud pärast saagikoristust deklareerida, üldsusele pakkuda, transportida, turule lasta ega müüa, ilma et saatedokumentidesse, varude deklaratsiooni, kuulutusse, teabelehte, märgistusele, arvetele, mis tahes mahutitele ei oleks kantud eespool nimetatud kontrollitud päritolunimetus, millele tuleb vajaduse korral lisada täiendavad geograafilised nimetused.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade töötlemise ning veini valmistamisega seotud erandit, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi.

— Aude’i departemang: Alaigne, Arques, Arzens, Auriac, Belcastel-et-Buc, Berriac, La Bezole, Bourigeole, Bram, Brenac, Brousses-et-Villaret, Brugairolles, Bugarach, Camps-sur-l’Agly, Carcassonne, Castans, Caudebronde, Caunette-sur-Lauquet, Caux-et-Sauzens, Citou, Clermont-sur-Lauquet, Couffoulens, Coursan, Courtauly, Cubières-sur-Cinoble, Cuxac-Cabardès, Cuxac-d’Aude, Donazac, Fajac-en-Val, Fontiers-Cabardès, Granes, Greffeil, Labastide-Esparbairenque, Lairière, Lauraguel, Lespinassière, Leuc, Malves-en-Minervois, Marcorignan, Mas-Cabardès, Mas-des-Cours, Massac, Miraval-Cabardès, Missègre, Montclar, Monthaut, Montjardin, Montjoi, Montréal, Moussan, Mouthoumet, Ouveillan, Palaja, Pomy, Pradelles-Cabardès, Preixan, Puilaurens, Puivert, Quillan, Raissac-d’Aude, Raissac-sur-Lampy, La Redorte, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Ribaute, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Roquecourbe-Minervois, Roquefère, Roquefort-des-Corbières, Routier, Rouvenac, Saint-Benoît, Saint-Denis, Saint-Ferriol, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-le-Vieil, Saissac, Sallèles-d’Aude, Salza, Soulatge, Terroles, Valmigère, Véraza, Verzeille, Villarzel-Cabardès-du-Razès, Villedaigne, Villefloure, Villefort, Villesèquelande.

— Gardi departemang: Aigremont, Aigues-Mortes, Aigues-Vives, Aimargues, Aubais, Bernis, Boissières, Bouillargues, Bragassargues, Caissargues, La Calmette, Caveirac, Clarensac, Congénies, Cros, Dions, Domessargues, Durfort-et-Saint-Martin-de-Sossenac, Fons, Gajan, Gallargues-le-Montueux, Générac, Marguerittes, Milhaud, Monoblet, Montagnac, Mus, Parignargues, Pompignan, Poulx, Puechredon, Quissac, Rodilhan, Rogues, La Rouvière, Sainte-Anastasie, Saint-Come-et-Maruéjols, Saint-Dionizy, Saint-Gilles, Saint-Roman-de-Codières, Saint-Théodorit, Sauve, Sumène, Uchaud, Vergèze.

— Hérault’ departemang: Abeilhan, Agde, Agonès, Les Aires, Aumes, Baillargues, Balaruc-le-Vieux, Bédarieux, Bélarga, Bessan, Boisset, La Boissière, Bouzigues, Brenas, Buzignargues, Campagnan, Candillargues, Capestang, Cazilhac, Cazouls-d’Hérault, Celles, Cers, Clapiers, Colombiers, Coulobres, Le Crès, Le Cros, Dio-et-Valquières, Espondeilhan, Fabrègues, Ferrals-les-Montagnes, Ferrières-les-Verreries, Frontignan, Galargues, Ganges, Gigean, Gorniès, Grabels, La Grande-Motte, Hérépian, Jacou, Lansargues, Laroque, Lattes, Lespignan, Lézignan-la-Cèbe, Lieuran-lès-Béziers, Lignan-sur-Orb, Loupian, Lunas, Maraussan, Marseillan, Marsillargues, Mas-de-Londres, Maureilhan, Mireval, Mons, Montady, Montaud, Montels, Montferrier-sur-Lez, Mudaison, Notre-Dame-de-Londres, Olargues, Pailhès, Palavas-les-Flots, Pardailhan, Pérols, Pézènes-les-Mines, Les Plans, Poilhes, Popian, Portiragnes, Le Pouget, Pouzols, Puilacher, Puimisson, Puissalicon, Rieussec, Riols, Les Rives, Romiguières, Roqueredonde, Rouet, Saint-Bauzille-de-Putois, Saint-Brès, Saint-Etienne-d’Albagnan, Saint-Etienne-de-Gourgas, Saint-Félix-de-l’Héras, Saint-Geniès-de-Fontedit, Saint-Guilhem-le-Désert, Saint-Hilaire-de-Beauvoir, Saint-Jean-de-Cornies, Saint-Jean-de-Védas, Saint-Just, Saint-Martin-de-Londres, Saint-Maurice-Navacelles, Saint-Michel, Saint-Nazaire-de-Pézan, Saint-Paul-et-Valmalle, Saint-Pierre-de-la-Fage, Saint-Pons-de-Thomières, Salasc, Saussan, Saussines, Sète, Teyran, Thézan-lès-Béziers, Tourbes, Tressan, Usclas-d’Hérault, La Vacquerie-et-Saint-Martin-de-Castries, Valergues, Valras-Plage, Valros, Vélieux, Vendargues, Vias, Vic-la-Gardiole, Villeneuve-lès-Béziers, Villetelle, Viols-en-Laval, Viols-le-Fort.

— Pyrénées-Orientales’i departemang: L’Albère, Alenya, Arles-sur-Tech, Baillestavy, Le Barcarès, Bompas, Boule-d’Amont, Calmeilles, Campoussy, Casefabre, Clara, Eus, Fenouillet, Glorianes, Los Masos, Molitg-les-Bains, Montbolo, Mosset, Le Perthus, Prunet-et-Belpuig, Rabouillet, Saint-Laurent-de-Cerdans, Saint-Laurent-de-la-Salanque, Sainte-Marie, Saint-Marsal, Taurinya, Théza, Torreilles, Valmanya, Villelongue-de-la-Salanque, Vira.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0b3e8099-c716-4fba-aa3a-bf1572cf9fab

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.