[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 4.9.2008

KOM(2008) 533 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuenda raamprogrammi prioriteetse teema „infoühiskonna tehnoloogiad” (IST) meetmete järelhindamine

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuenda raamprogrammi prioriteetse teema „infoühiskonna tehnoloogiad” (IST) meetmete järelhindamine

(EMPs kohaldatav tekst)

1. Sissejuhatus

Käesolevas teatises käsitletakse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuenda raamprogrammi prioriteetse teema „infoühiskonna tehnoloogiad” (IST) meetmete hindamise tulemusena tehtud järeldusi ja soovitusi seoses i2010 strateegiaga[1]. Teatises esitatakse komisjoni esialgne arvamus ning juba võetud või alles kavandatavad meetmed. Hindamine teostati ajavahemikul mai 2007 – mai 2008, pidades kinni nõuetest, mis on sätestatud finantsmääruses,[2] selle rakenduseeskirjades[3] ja seitsmenda raamprogrammi[4] hindamist käsitlevates sätetes.

2. Taust

Kuuenda raamprogrammi[5] eesmärk oli tugevdada Euroopa teadusruumi ja Euroopa tööstuse teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid ning toetada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet rahvusvahelisel tasandil, samal ajal edendades ELi muud poliitikat toetavaid teadusuuringuid.

Suurem osa 2003.–2006. aastal rakendatud kuuenda raamprogrammi investeeringutest oli seotud teatavate prioriteetsete teemadega, millega sooviti kontsentreerida ja integreerida ühenduse teadusuuringuid. 3 984 miljonit eurot investeeriti IST prioriteetsesse teemasse ja veel 216 miljonit eurot kiiretesse võrkudesse, mis ühendaksid Euroopa teadusasutusi ülejäänud maailma teadusasutustega. Seitsmendast raamprogrammist info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate (IKT) teema jaoks ette nähtud vahendite kogusumma on 2007.–2013. aastal 9 050 miljonit eurot.

3. Hindamise teostamine

Eesmärk oli hinnata kuuenda raamprogrammi raames teostatud IST teadusuuringute süsteemset mõju ja seda, mil määral need on aidanud kaasa raamprogrammi ja ELi laiemate strateegiliste eesmärkide elluviimisele. Hinnangu andmisel keskenduti investeeringu asjakohasusele, tõhususele, mõjususele, kasulikkusele ja jätkusuutlikkusele[6].

Hindamise teostas Esko Aho juhitud sõltumatu kõrgetasemeline eksperdirühm,[7] keda toetas rühm elukutselisi hindajaid[8]. Eksperdirühm analüüsis programmi dokumente ning tulemus- ja mõjunäitajaid. Rühm kogus teavet IKT sektori peamistelt osalejatelt ja IST teadusuuringuid teostavatelt organisatsioonidelt, samuti kogenud töösturitelt, riskikapitaliettevõtjatelt ja akadeemikutelt. Saadud tulemusi arutati Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni (ITRE) liikmetega ning liikmesriikide delegatsioonidega IST programmi komitees (ICTC).

Hindamisaruanne on toodud I lisas. Seda on levitatud laialt, sealhulgas Europa[9] portaali kaudu, ning see on esitatud ICTC-le ja IKT nõuanderühmale.

4. Komisjoni esialgne arvamus ning juba võetud või alles kavandatavad meetmed

Komisjon tervitab eespool nimetatud aruannet ja võtab alljärgnevas kastis esitatud 23 soovitust täielikult teadmiseks. Komisjon teeb ettepaneku kaasata need laiemasse arutellu Euroopa innovatsiooni ja IKT poliitika üle.

Usaldusväärse finantsjuhtimise võimaluste piires tehakse jätkuvalt jõupingutusi menetluste lihtsustamiseks ja halduskoormuse vähendamiseks. Seitsmendas raamprogrammis aktsepteeritakse teatavate osalejate, sealhulgas VKEde puhul üldkulude kindlat määra ning on võimalik lähtuda keskmisest personalikulust. Eelnevalt kontrollitakse ainult selliste projektide koordinaatorite ja osaliste rahalist elujõulisust, kes taotlevad üle 0,5 miljoni euro. Varasem nõue finantstagatise esitamise kohta asendatakse tagatisfondiga ning auditiaruannet nõutakse üksnes juhul, kui kulunõuded ületavad 0,375 miljonit eurot. Samuti on nüüdseks loodud ühtne registreerimissüsteem, nii et igal osaleval organisatsioonil tuleb registreeruda ainult üks kord. Kulud hüvitatakse pärast raamatupidamisaruande esitamist ning igal projektil võib olla erinev aruandlusperiood.

Paindlikkuse suurendamiseks on igal projektikonsortsiumil õigus vahendeid oma osaliste vahel ümber jagada, ilma et ta peaks teavitama sellest komisjoni. Iga konsortsiumi juhitakse täiesti sõltumatult ja tema osalised võivad vastavalt konsortsiumilepingus sätestatud nõuetele muutuda. Selleks tuleb kõigest teavitada komisjoni.

Et äratada huvi väikestes, kiiresti arenevates äriühingutes, saab ühendus nüüdsest hüvitada kuni 75 % VKEde, ülikoolide ja avalik-õiguslike organisatsioonide kuludest, võrreldes kuuenda raamprogrammi 50 %ga. Halduskulud ei ole piiristatud ja hüvitatakse 100 % ulatuses ning eelmakse moodustab tavaliselt 50 % ühenduse toetuse kogusummast.

Aho aruande 23 soovitust: Soovitatakse teha jõupingutusi selleks, et tugevdada seitsmenda raamprogrammi raames veelgi selliseid avaliku ja erasektori partnerlusi, mis on oma olemuselt püsivamad, näiteks ühised tehnoloogiaalgatused. Soovitatakse jätkata tööd selle nimel, et mitmesugused meetmed ja vahendid ei killustaks VKEdele ja suurtele äriühingutele antavat toetust. Seitsmenda raamprogrammi abil tuleks luua foorum, mis võimaldaks viia uusi, kiiresti arenevaid äriühinguid kokku riskikapitali investoritega. Igas projektis tuleks ergutada osalema organisatsioone väljapoolt ELi, olgu tegu arengumaade või tööstusriikidega. Nõustamissüsteem (nt IST nõuanderühm) tuleks muuta rahvusvaheliseks, kaasates sellesse tippteadlasi ja -insenere kogu maailmast. Tööprogrammis peaksid kajastuma kõige värskemad rahvusvahelised suundumused ja probleemid. Kõnealuses valdkonnas ilmnevate uute ja huvitavate suundumuste kiiremaks arvestamiseks võidakse vajada paindlikumat lähenemisviisi. Teadusuuringud peaksid keskenduma rahvusvahelise juhtpositsiooni saavutamisele ja hoidmisele valdkondades, kus Euroopal on suhteline eelis või uus võimalus tõusta esirinda. Euroopa peaks olema valiv, mitte püüdlema maailmas kõikidel aladel juhtpositsiooni poole. E-infrastruktuuride ideed tuleks laiendada rakenduslikumatele ja kasutajakesksematele lahendustele muudes sektorites. Ühiste tehnoloogiaalgatuste raamatupidamiskontrolli peaksid teostama nendes osalevad äriühingud ja liikmesriigid, nii et ühenduse tasandil sekkutaks sellesse minimaalselt. Eksperdirühm soovitab tungivalt, et suhted osalistega rajaneksid kõikides etappides suuremal määral usaldusel. Mõnede negatiivsete juhtumite olemasolu ei tohiks veel takistada innovatsiooni. Tuleks nõuda lühemaid taotlusi, milles ei kirjeldataks niivõrd üksikasjalikult tööpakette, vaid keskendutaks partnerluse asjakohasusele, ennekõike eriti innovatiivsete osaliste kaasamisele. Rahastamiseta jäänud taotluste esitajatele tuleks anda täpsemat ja kasulikumat tagasisidet. Tuleks katsetada uut lähenemisviisi, mille kohaselt taotlustele ei antaks kohe lõplikku hinnangut. Kõik projektid, mis vastavad mõnele põhilisele tingimusele, peaksid saama katseetapis väikse summa stardiraha. Seejärel valitaks välja edukad katseprojektid, mida rahastataks täielikult. Projektide rahastamine mitte lubaduste ja maine, vaid tegelike tulemuste alusel võiks ühest küljest vähendada esialgset asjaajamist ja teisest küljest meelitada ligi (väikseid) innovatiivseid äriühinguid, kes muidu loobuksid ühenduse rahalise toetuse taotlemisest. Tuleks kaaluda uue ja kujunemisjärgus tehnoloogiaga seotud programmi avatud osa puhul kasutatava kaheastmelise hindamismenetluse laiendamist muudele programmi osadele. Sel juhul annaksid võimalikud osalised kõigepealt ülevaate oma projekti ideest ning esitaksid täpsema kava alles pärast seda, kui nad on välja valitud. Kuna aruandlus on aeganõudev ega pruugi vastata projekti ajakavale, tuleks seda optimeerida, et osalised saaksid esitada aruandeid vastavalt oma tegevusele. Kui see muutub projekti rakendamise käigus vajalikuks, peaks olema võimalik suunata uurimismeetmed ümber uutele prioriteetidele. Samuti tuleks olla paindlikum partnerite koosseisu muutumise suhtes projekti käigus, nähes sealhulgas ette võimaluse vahetada partnereid, kui uurimismeetmed võtavad suuna, mille puhul tuleks kasuks uued partnerid või olemasolevate partnerite asendamine. Eksperdirühm soovitab kasutada strateegilisemalt standardimist, et luua uusi kogu ELi hõlmavaid turge. Standardimine on vajalik vahend innovatsiooni läbisurumiseks ja elujõuliste turgude loomiseks uutele toodetele ja teenustele. Eksperdirühm tervitab hiljutist komisjoni teatist kommertskasutusele eelnevate hangete kohta, soovitades käivitada uusi algatusi, mis võimaldaksid riigiasutustel teostada hankeid uuenduslike toodete ja teenuste väljaarendamiseks. Euroopa ühtne turg tuleb muuta investorite võrgustiku (business angels) ja riskikapitali seisukohalt tõhusamaks ning Euroopa investeerimisfonde tuleb kasutada tõhusamalt, et suruda läbi raamprogrammide tulemusena sündivaid uuendusi. Kui üksnes turujõududest ei piisa, tuleks Euroopa tasandil üldistes huvides kujundada strateegilisem lähenemisviis standardimisele, keskendudes koostalitusvõimele ja standardite väljatöötamisele valdkondades, kus on selgelt tõendatud vajadus sidusate innovatiivsete teenuste ja Euroopa eestvedava rolli järele. Suurte piirkondlike ja riiklike e-infrastruktuuride omavahelist ühendamist tuleks veelgi edendada. Kogu ELi hõlmavaid platvorme ja infrastruktuure vajatakse näiteks e-valitsuse (eelkõige hangete), e-tervise (piiriülesed rakendused), logistika ja transpordi valdkonnas. Raamprogrammi alla kuuluvaid teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust peaksid täiendama muud meetmed, eriti avalikud hanked nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil. |

1. Komisjon on nõus, et tuleb teha täiendavaid jõupingutusi programmi rahvusvahelise ulatuse suurendamiseks valdkondades, kus Euroopal on võimalik saavutada juhtpositsioon. Tänu rahvusvahelistele koostöölepingutele on kõik projektid nüüdsest avatud üle 150 riigile samadel tingimustel kui liikmesriikidele ja 38 assotsieerunud riigile. Laiemaks rahvusvaheliseks koostööks on loodud uus rahastamisvahend. Komisjon uurib, kuidas oleks võimalik veelgi laiendada IKT teadusuuringute rahvusvahelist ulatust.

Komisjon nõustub, et Euroopa innovatsioonikeskkond on IKT teadusuuringute tulemuste tõhusaks ärakasutamiseks kriitilise tähtsusega, ning on eksperdirühmale eriti tänulik soovituste eest, mis käsitlevad vajadust teha süsteemseid muudatusi. On väga oluline, et Euroopa muutuks teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavate investeeringute jaoks atraktiivsemaks ning et väikeste, kõrgtehnoloogiliste äriühingute õitsenguks ja kasvuks loodaks õiged tingimused. Esimese sammuna uurib komisjon, kuidas aidata uutel, kiiresti arenevatel äriühingutel leida riskikapitali investoreid. Teiseks uurib komisjon, kuidas oleks võimalik kiirendada innovatiivseid tooteid ja teenuseid käsitlevate standardite ja tehniliste kirjelduste väljatöötamist. Lisaks uurib komisjon, kuidas oleks võimalik luua terviklikumaid innovatsioonialaseid „ökosüsteeme”,[10] mis vähendaksid uuenduslikest lahendustest huvitatud avaliku ja eraturu killustatust, kasutada ära sünergiat ning koordineerida Euroopas tehtavaid jõupingutusi süstemaatilisemalt. See töö põhineb juhtivate turgude algatusel[11] ja kommertskasutusele eelnevate hangete teatisel;[12] ühtlasi võetakse arvesse ühiste tehnoloogiaalgatuste, ühiste riiklike teadusprogrammide ja Euroopa tehnoloogiaalgatuste kaudu omandatud kogemusi.

5. Kokkuvõte

Komisjon kutsub Euroopa Parlamenti ja nõukogu võtma hindamise teostanud eksperdirühma järeldused ja soovitused teadmiseks ning mõtlema sellele, kuidas nende alusel oleks kõige parem edasi toimida. Komisjon teadvustab endale, et bürokraatia vähendamine on endiselt märkimisväärne probleem. Ta on eksperdirühmaga ühel meelel, et teadusuuringute rahastamiseeskirjade rakendamisel tuleks leppida teatava riskiga. Komisjoni arvates on ka Euroopa Parlamendil ja nõukogul oma osa usaldusel põhineva keskkonna loomisel. Seepärast kutsub ta neid üles võtma eespool öeldut tulevikus arvesse, kui nad arutavad raamprogrammis osalemise eeskirju ja finantsmäärust.

Komisjon korraldab järelduste ja soovituste põhjal arupärimise, et suurendada paindlikkust, kärpida bürokraatiat ja reageerida üleskutsele suurendada ELi tasandil toimuvate teadusuuringute strateegilist mõju. Selleks käivitab komisjon seoses käesoleva hindamisaruandega IST meetmete laiemate ja pikaajalisemate poliitiliste tagajärgede üle avaliku konsulteerimise, mille tulemused võetakse kokku 2009. aasta alguses IKT teadusuuringuid ja innovatsiooni käsitlevas teatises.

Uute meetmete tõhusust võimaldab mõõta seitsmenda raamprogrammiga seotud IKT teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse vahehindamine. Vahehindamine avaldatakse 2009. aasta lõpul ja sellest juhindutakse edasistes kaalutlustes.

I LISA HINDAMISARUANDE PÕHILISED JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) alane innovatsioon on Euroopa konkurentsivõime ja majandusliku heaolu seisukohalt ülioluline. IKT moodustab teadmistepõhise majanduse alustala ning selle edasiarendamine ja kasutamine on väga vajalik kasvu ja tootlikkuse säilitamiseks. Seega tehti õigesti, kui infoühiskonna alastesse teadusuuringutesse ja tehnoloogiaarendusse tehtavad investeeringud kuulutati teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kuuenda raamprogrammi prioriteetseks teemaks ning selleks eraldati 2003.–2006. aastal 4 miljardit eurot.

Käesoleva IST prioriteetse teema hindamise käigus vaadeldi teadusuuringute tõhusust uute teadmiste ja uuenduste loomisel, samuti nimetatud uuenduste rakendamisel majanduskasvu ja heaolu teenistusse, kasutades selleks Euroopa üldisemaid innovatsioonisüsteeme.

Teadusuuringutesse tehtud investeeringuid on hallatud hästi ja need on andnud eesmärkide saavutamisel tulemusi. Siiski on võimalik muuta paindlikumaks ja lihtsustada rahastamismehhanisme ning tugevdada kõnealuses valdkonnas Euroopa teadusruumi üleilmset mõju. Programmide paindlikum haldamine võib aidata tekitada uutes, kiiresti arenevates äriühingutes rohkem huvi osalemise vastu. Suurema osa eksperdirühma soovitustest, mis on seotud teadusuuringute haldamisega, suudab komisjon viia ellu seitsmenda raamprogrammi vältel (ajavahemikul 2010–2013).

Mõned soovitused võivad nõuda pikemaajalist tööd ja/või jääda raamprogrammi piirest välja, ulatudes strateegilisemale ja poliitilisemale tasandile. See, mil määral Euroopa suudab enda loodud uusi teadmisi ja oskusi ära kasutada, sõltub paljudest erinevatest innovatsioonialast „ökosüsteemi” mõjutavatest meetmetest ja poliitikast. Innovatsiooni takistavate tõkete kõrvaldamiseks ning tugevamate sidemete loomiseks kasutajate, teadlaste ja ettevõtjate vahel on vaja süsteemseid muudatusi, eriti piirkondlikes innovatsioonisüsteemides.

Hindamine on tuvastanud hulga võimalusi, kuidas luua IKT teadusuuringutest tulenevate uuenduste jaoks Euroopa raamprogrammides parem keskkond. Tuleb suurendada koostoimet riskikapitali investeeringutega, piirkondlike innovatsioonistrateegiatega ja riigihangetega. Nagu kuuenda raamprogrammi tulemusena käivitunud ühiste tehnoloogiaalgatuste puhul, nii vajatakse Euroopa tasandil strateegilisemat lähenemisviisi ka standardimisele, juhtiva turu arendamisele ning avaliku ja erasektori partnerlusele.

1. EUROOPA TEADUSUURINGUTESSE TEHTAVATE INVESTEERINGUTE HALDAMINE

1.1. Kasulikkus ja säästvus – kuuenda raamprogrammi IST meetmete roll

Ilma ELi toetuseta oleks suur osa kuuenda raamprogrammi IST meetmete raames rahastatud teadusuuringutest jäänud teostamata või teostatud palju väiksemas ulatuses. Kuuenda raamprogrammi IST meetmetel oli seega märkimisväärne roll nimetatud teadusuuringute viimisel Euroopa ja üleilmsele tasandile. See on eriti oluline juhul, kui probleemi lahendamiseks vajatakse kriitilist massi, laiaulatuslikke arutelusid ja värsket pilku või kui teadusuuringute tulemusi tuleb jagada vastava valdkonna kõrgetasemelise eksperdirühmaga.

Saavutatud tulemuste jätkusuutlikkus on suur. Osalised saavad võrkude tugevdamisest ning uutest teadmistest ja oskustest märkimisväärset kasu. Võrgustike loomise mõju on väga oluline, sest paljude osaliste vahel kujuneb välja pikaajaline koostöö. Mõned sellistest võrgustikest on muutunud stabiilseteks struktuurideks, millel on keskne koht laiemates koostööraamistikes, näiteks Euroopa tehnoloogiaalgatused. Ühiseid tehnoloogiaalgatusi on Euroopa tasandi teadusuuringutes seega hakatud kasutama kui avaliku ja erasektori partnerluse tugevdamise vahendit. Nanoelektroonika ja manussüsteemidega seotud uued ühised tehnoloogiaalgatused on hea näide raamprogrammi pikaajalisest positiivsest mõjust.

Soovitatakse teha jõupingutusi selleks, et tugevdada seitsmenda raamprogrammi raames veelgi selliseid avaliku ja erasektori partnerlusi, mis on oma olemuselt püsivamad, näiteks ühised tehnoloogiaalgatused.

1.2. Mõjusus – kuuenda raamprogrammi IST teadusuuringute mõju

Väikeste äriühingute (VKEde) osalus programmis ületab kokkuvõttes 20 %, mis on märgatavalt kõrgem Euroopa Parlamendi ja nõukogu kehtestatud eesmärgist (15 %). Kiiresti arenevate äriühingute osalus on siiski endiselt madal. See teeb küsitavaks, mil määral raamprogramm on kiiresti arenevate äriühingute jaoks huvipakkuv ja ligipääsetav ning kuivõrd selles osalemine lihtsustab juurdepääsu riskikapitalile ning Euroopa ja maailmaturgudele.

Et VKEde kasvuks optimaalse keskkonna loomiseks on vaja nii väikseid kui ka suuri äriühinguid, peaks rahastamismehhanismid olema avatud mõlematele. Kummalgi äriühingu liigil on innovatsioonialases „ökosüsteemis” oma koht ning nad on üksteise jaoks olulised. On positiivne, et raamprogrammi alla kuuluv teaduskoostöö võimaldab väikestel ja suurtel äriühingutel osaleda üheskoos enamikus projektides. Väiksemad, sihtotstarbelised teadusprojektid ei tohi siiski muutuda VKEde erivahendiks ning suuremates integreeritud projektides ei tohi liigselt domineerida suurettevõtjad.

Soovitatakse jätkata tööd selle nimel, et mitmesugused meetmed ja vahendid ei killustaks VKEdele ja suurtele äriühingutele antavat toetust.

Euroopa projektides osalemise tulemusena tekkinud teadusuuringute võrgustikud on tõhustanud teadmiste edasiandmist organisatsioonide vahel ning teabevahetuse kiirust, samuti inimressursside liikuvust. Üks ELi investeeringute kõige selgematest tulemustest on muutused, mis toimuvad raamprogrammis osalemisest tingituna teaduskoostöös. Paljud osalised on teatanud, et raamprogrammi jooksul kujunenud tugevad võrgustikud on aluseks ka nende edaspidisele teaduskoostööle.

Suur osa teadusuuringutest on „turukauge” või seotud põhiuuringutega ning uute toodete ja teenuste kommertskasutus ei ole selle otsene eesmärk. Viimasel ajal on tehtud vähe selleks, et viia programmides osalejaid kokku riskikapitali ettevõtjatega. Enne 2002. aastat tehti samme, et töötada välja vahend niisuguste sidemete edendamiseks, mis jäi järgnenud majanduslanguse tõttu suurel määral soiku. Nüüd on aeg kaaluda uuesti ühe või mitme seesuguse vahendi loomist.

Seitsmenda raamprogrammi abil tuleks luua foorum, mis võimaldaks viia uusi, kiiresti arenevaid äriühinguid kokku riskikapitali investoritega.

Punktis 2.1 antakse täiendavaid soovitusi kõnealuste sidemete tugevdamiseks ja nendest tulenevate turu-uuenduste ergutamiseks.

Rahvusvaheline koostöö ELi ning Hiina, India ja Aafrika vahel on tugevnenud ning 25 maailma innovatsiooniliidrist on programmi kaasatud 60 %. Integreeritud projektid on tõhusalt aidanud ühendada Euroopa IST teadusuuringuid maailma innovatsioonisüsteemiga. Rahvusvahelist koostööd tuleks aga kasutada ka selleks, et tuua maailma tippteadus ja -tehnoloogia Euroopa teadlasteni ja võimaldada neil sellest kasu saada. Seepärast soovitatakse muuta raamprogramm veelgi üleilmsemaks, nagu on kirjeldatud allpool.

1.3. Raamprogrammi muutmine üleilmseks

Euroopa ei saa teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse puhul endasse kapselduda. Euroopa teadlased peavad tegema koostööd maailma tippudega, olgu need Euroopast või väljastpoolt seda. Selleks et Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni arengut toetaksid kõige helgemad pead ja kõige paremad ideed, sõltumata nende päritolust, tuleb olla maailmale veelgi avatum. Lisaks tuleb teha koostööd väljastpoolt ELi pärinevate äriühingutega, kui teatavat Euroopas välja töötatud tehnoloogiat soovitakse võtta kommertskasutusse muudel turgudel. Sellest on lõpptulemusena omakorda kasu Euroopa äriühingutele ja tarbijatele.

Kui raamprogrammis osalevad kogu maailma parimad teadlased, suureneb selle vastu huvi ka Euroopa tippude seas. See on eriti oluline suure innovatiivsusastmega väikeste, kiiresti arenevate äriühingute puhul, mis ei ole praegu programmis piisavalt esindatud. Võimalus töötada koos maailma tippteadlaste ja -uuendajatega motiveeriks neid enam programmis osalema.

Kuigi väliskoostöö on tihenenud, eriti Aasia ja Aafrikaga, soovitab eksperdirühm sellealaseid jõupingutusi veelgi tugevdada, et programm muutuks tõeliselt üleilmseks.

Kõikide projektide puhul tuleks ergutada osavõttu väljastpoolt Euroopat. Toetada tuleks nii väljaspool Euroopat asuvate arengumaade kui ka tööstusriikide osalemist.

Nõustamissüsteem (nt IST nõuanderühm) tuleks muuta rahvusvaheliseks, kaasates sellesse tippteadlasi ja -insenere kogu maailmast.

Tööprogrammis peaksid kajastuma kõige värskemad rahvusvahelised suundumused ja probleemid. Kõnealuses valdkonnas ilmnevate uute ja huvitavate suundumuste kiiremaks arvestamiseks võidakse vajada paindlikumat lähenemisviisi.

Teadusuuringud peaksid keskenduma rahvusvahelise juhtpositsiooni saavutamisele ja hoidmisele valdkondades, kus Euroopal on suhteline eelis või uus võimalus tõusta esirinda. Euroopa peaks olema valiv, mitte püüdlema maailmas kõikidel aladel juhtpositsiooni poole.

1.4. Asjakohasus ja strateegiline mõju – kuuenda raamprogrammi IST meetmed ja ELi laiemad eesmärgid

2003.–2006. aastal IST teadusuuringutesse tehtud investeeringud on aidanud Euroopal saavutada või säilitada mõnes teadusvaldkonnas juhtpositsiooni, kuid sellega ei ole kõikidel juhtudel kaasnenud juhtiva turu hõivamine IKT ja selle rakenduste alal. Kuuenda raamprogrammi IST meetmed on kindlustanud juhtpositsiooni mobiilside turul ja teadusalast juhtpositsiooni kiirete võrkude, võretöötluse, arenenud robootika ja audiovisuaalsete süsteemide alal. Samuti on maailmas saavutatud juhtkoht teadus- ja uurimistegevuseks ette nähtud kiirete e-infrastruktuuride väljatöötamise ja kasutamise alal. Lisaks suuremate äriühingute jätkuvale osalusele on nimetatud valdkondades loodud võimalusi ka uute äriühingute, eriti VKEde osavõtuks. Kiiresti arenevate tehnoloogiate toetamine on toonud maailmas juhtpositsiooni kvantside, nanoelektroonika ja komplekssete süsteemide vallas.

Edu kiirete elektrooniliste võrkude (e-infrastruktuuride) väljatöötamisel on kinnitanud Euroopa olulist rolli infrastruktuuride arendamisel. Nimetatud algatustega on Euroopa maailmas esirinnas.

E-infrastruktuuride ideed tuleks laiendada rakenduslikumatele ja kasutajakesksematele lahendustele muudes sektorites.

Euroopa teadusruum on tugevnenud, eriti tänu integreeritud projektidele, tippkeskuste võrgustikele ja projektide rühmitamisele. Euroopa tehnoloogiaalgatused on viinud koostöö kuuenda raamprogrammi IST meetmetest rahastatavate üksikprojektide piirest kaugemale. Tehnoloogiaalgatused on laiendanud sünergiat riiklike ja erasektori algatustega ning olnud oluliseks vaheetapiks uute ühiste tehnoloogiaalgatuste käivitamisel. Ühised tehnoloogiaalgatused stimuleerivad ettevõtjaid ja liikmesriike eraldama rohkem vahendeid uurimis- ja arendustegevusele. Nad annavad võimaluse luua teadustegevusega seotud avalike ja erasektori organisatsioonide vahel uusi partnerlusi, mis keskenduvad valdkondadele, kus teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus võivad aidata kaasa Euroopa konkurentsivõimele ja elukvaliteedi parandamisele. Ühiseid tehnoloogiaalgatusi võib seega pidada teedrajavaks avaliku ja erasektori teadusuuringute ühendamise vahendiks ning nendest on saanud seitsmenda raamprogrammi lahutamatu osa.

Nii ühistel tehnoloogiaalgatustel kui ka „eluslaboritel”[13] on potentsiaali tugevdada veelgi innovatsiooni muudes valdkondades. Need ühendavad endas süstemaatilisemalt kumbagi protsessi osapoolt: pakkumist (ettevõtjad ja teadlased) ja nõudlust (kasutajad ja riigiasutused). Ühiseid tehnoloogiaalgatusi ja eluslaboreid võiks samuti kasutada sihtotstarbeliste innovatsioonialaste hangete korraldamise vahendina. Eksperdirühm kardab siiski, et EL kohaldab ühiste tehnoloogiaalgatuste suhtes liiga ranget halduskontrolli, mis võib pärssida innovatsiooni ja innovatiivsete äriühingute osavõttu, nagu see on juhtunud raamprogrammi puhul.

Eksperdirühm soovitab, et ühiste tehnoloogiaalgatuste raamatupidamiskontrolli peaksid teostama nendes osalevad äriühingud ja liikmesriigid, nii et ühenduse tasandil sekkutaks sellesse minimaalselt.

1.5. Tõhusus – bürokraatia kärpimine

Teadusuuringute eesmärkide täitmise juures on oluline kulutasuvus. Nii raamprogrammi osalised kui ka komisjon peavad tegema täiendavaid jõupingutusi selleks, et programmi lihtsustada ja vähendada selle halduskoormust. Kuuenda raamprogrammiga halduskoormus eriti ei langenud, sest uute vahenditega ei oldud tuttavad ning integreeritud projektides ja tippkeskuste võrgustikus osales suur hulk partnereid. Üleminekuga seitsmendale raamprogrammile on olukord mõnevõrra paranenud, kuid programmi on vaja muuta veelgi lihtsamaks ja paindlikumaks. Komisjon peaks uurima, kuidas oleks võimalik teha täiendavaid lihtsustusi.

1.6. Halduse lihtsustamine

Programm ei saavuta tihti kogu oma potentsiaali meetmete tõttu, mida komisjon võtab avalike vahendite vastutustundliku kasutamise tagamiseks. Kõige innovatiivsemate äriühingute, eriti kiiresti arenevate VKEde osalemist teadusprogrammis pärsivad näiteks raskepärased kandideerimis- ja rakendusmenetlused.

Taotluste hindamise süsteem võib uustulnukad eemale peletada: osaliste väitel annavad erasektori rahastamisallikad tagasilükatud kandidaatidele paremat tagasisidet, konsensusel põhinev hindamisprotsess kipub soosima projekte, mis ei kätke endas radikaalseid innovatsioone, vaid pigem toote edasiarendust, ning vastava tööstusharu tippteadlasi on raske veenda hindamisel osalema.

Kuigi need probleemid on omased kõikidele teadusuuringutele, mida rahastatakse avaliku sektori vahenditest, raskendas kuuenda raamprogrammi puhul olukorda uute vahendite kasutuselevõtmine ja väga suurte projektikonsortsiumide haldamisest tingitud üldkulude kasv.

Eksperdirühm soovitab tungivalt, et suhted osalistega rajaneksid kõikides etappides suuremal määral usaldusel. Mõnede negatiivsete juhtumite olemasolu ei tohiks veel takistada innovatsiooni. Sellise lähenemisviisi väljatöötamise üksikasju kirjeldatakse allpool.

Tuleks teha jõupingutusi selle nimel, et muuta lihtsamaks ja paindlikumaks projektitsükli kolme põhietappi – kandideerimist, taotluste hindamist ja rahastatavate projektide haldamist.

Soovitused kandideerimisetapiks:

Tuleks nõuda lühemaid taotlusi, milles ei kirjeldataks niivõrd üksikasjalikult tööpakette, vaid keskendutaks partnerluse asjakohasusele, ennekõike innovatiivsete osaliste kaasamisele.

Soovitused taotluste hindamise etapiks:

Rahastamiseta jäänud taotluste esitajatele tuleks anda täpsemat ja kasulikumat tagasisidet.

Tuleks katsetada uut lähenemisviisi, mille kohaselt taotlustele ei antaks kohe lõplikku hinnangut. Kõik projektid, mis vastavad mõnele põhilisele tingimusele, peaksid saama katseetapis väikse summa stardiraha. Seejärel valitaks välja edukad katseprojektid, mida rahastataks täielikult. Projektide rahastamine mitte lubaduste ja maine, vaid tegelike tulemuste alusel võiks ühest küljest vähendada esialgset asjaajamist ja teisest küljest meelitada ligi (väikseid) innovatiivseid äriühinguid, kes muidu loobuksid ühenduse rahalise toetuse taotlemisest.

Tuleks kaaluda uue ja kujunemisjärgus tehnoloogiaga seotud programmi avatud osa puhul kasutatava kaheastmelise hindamismenetluse laiendamist muudele programmi osadele. Sel juhul annaksid võimalikud osalised kõigepealt ülevaate oma projekti ideest ning esitaksid täpsema kava alles pärast seda, kui nad on välja valitud. See võib alguses suurendada komisjoni töökoormust ja pikendada hindamisprotsessi, kuid vähendaks märkimisväärselt teadlaskonna koormust taotluste ettevalmistamisel.

Projektihaldamise etapis valmistab põhiliselt probleeme asjaolu, et teadusuuringuid tuleb teostada jäiga ajakava järgi ja eelnevalt kindlaks määratud partneritega. Seepärast soovitatakse järgmist:

Kuna aruandlus on aeganõudev ega pruugi vastata projekti ajakavale, tuleks seda optimeerida, et osalised saaksid esitada aruandeid vastavalt oma tegevusele.

Kui see muutub projekti rakendamise käigus vajalikuks, peaks olema võimalik suunata uurimismeetmed ümber uutele prioriteetidele.

Samuti tuleks olla paindlikum partnerite koosseisu muutumise suhtes projekti käigus, nähes sealhulgas ette võimaluse vahetada partnereid, kui uurimismeetmed võtavad suuna, mille puhul tuleks kasuks uued partnerid või olemasolevate partnerite asendamine.

2. ÜLDISEMAD POLIITILISED SOOVITUSED: EUROOPA INNOVATSIOONIALASEST „ÖKOSÜSTEEMIST” SAADAVA KASU TÄIELIK RAKENDAMINE MAJANDUSKASVU JA HEAOLU TEENISTUSSE

IKT on uusi võimalusi loov ja üha edasi leviv tehnoloogia, mille kasu sõltub teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse, tutvustamistegevuse ja innovatsioonialase „ökosüsteemi” dünaamilisusest. Ei piisa sellest, kui toetada teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust üksnes nõudluse poolelt, näiteks raamprogrammi kaudu. Nimetatud valdkond on ühtlasi vaja paremini siduda Euroopa innovatsioonialase „ökosüsteemiga”. Innovatsiooni puhul tuleb kasutada lähenemisviisi, mis tõukaks tagant teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust ning samal ajal looks turul nõudluse ja avalikud teenused. Selleks tuleb teha korraga jõupingutusi nii riiklikul/piirkondlikul kui ka Euroopa tasandil.

Kõnealustel põhjustel keskendus eksperdirühm hindamisel suurel määral teguritele, millest olenevad Euroopa teadusuuringute tulemused ja mõju. Paljud eksperdirühma soovitused käsitlevad seega süsteemseid meetmeid, mis jäävad raamprogrammi piirest välja, kuid mida tuleb seoses sellega arvestada. Tööd tuleks teha mitmes valdkonnas, kuid eksperdirühm juhib eriti tähelepanu kahele põhiküsimusele:

- uute turgude arendamine;

- Euroopa infrastruktuuride ja koostalitusvõime parandamine.

2.1. Uute turgude arendamine

Innovatsiooniks on vaja uusi kapitaliinvesteeringuid, kuid Euroopas on riskikapitalile raskem juurde pääseda kui USAs. Kuuenda raamprogrammi ajal oli varastes etappides (stardi- ja käivitusetapis) kasutada olev riskikapital EU 15s enamasti umbes poole väikesem kui USAs. Euroopa riigiasutused ei kasuta lisaks täielikult ära oma märkimisväärset ostujõudu, et edendada innovatsiooni uudsete teenuste ja tehnoloogia hangete kaudu.

Kuigi teadmised liiguvad ELi ja USA vahel mõlemas suunas, saab sellest enam kasu siiski USA. Ettevõtjad valivad Euroopa paljudel juhtudel uurimis- ja arendustegevuseks, kuid võtavad oma teadusuuringute tulemused kommertskasutusse USAs. Seda suundumust süvendab ka asjaolu, et valdav osa 50 kõige suuremast äriühingust IKT sektoris pärinevad Ameerikast või Jaapanist.

Selleks et parandada Euroopas uurimis- ja arendustegevuse ning innovatsioonialast „ökosüsteemi”, tuleb suurendada nõudlust uuenduslike lahenduste järele ja kiiresti arenevate innovatiivsete ettevõtjate rahastamist.

Nõudluse suurendamine uuenduslike lahenduste järele

Et uurimis- ja arendustegevuse tulemused rakendataks majanduskasvu teenistusse ja tooksid ühiskonnale kasu, peavad nendega kaasnema mitmetahulised, nõudlusele suunatud meetmed.

Eksperdirühm soovitab kasutada strateegilisemalt standardimist, et luua uusi kogu ELi hõlmavaid turge. Standardimine on vajalik vahend innovatsiooni läbisurumiseks ja elujõuliste turgude loomiseks uutele toodetele ja teenustele.

Avalik sektor on võimeline looma nõudluse uuenduslike toodete ja teenuste järele. Riigihanked moodustavad praegu ligikaudu 17 % Euroopa SKTst. Need on olnud läbi aegade üks tugevamaid innovatsiooni ja uute tehnoloogiate kasutuselevõttu soodustavaid jõude. Euroopa jääb siiski maha USAst, kus riigihangetel on innovatsioonis võtmeroll. Kui suurendada piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil innovatsioonile suunatud riigihankeid, on raamprogrammi teadusuuringutel seega potentsiaali luua märkimisväärselt suuremaid väärtusi. Samal ajal tuleks siiski rõhutada, et teadusuuringud ja innovatsioonile suunatud hanked ei peaks keskenduma üksnes toodetele, vaid ka uute, innovatiivsete teenuste väljaarendamisele.

Eksperdirühm tervitab hiljutist komisjoni teatist kommertskasutusele eelnevate hangete kohta, soovitades käivitada uusi algatusi, mis võimaldaksid riigiasutustel teostada hankeid uuenduslike toodete ja teenuste väljaarendamiseks.

Juurdepääsu parandamine rahastamisele

Euroopa rahalised võimalused äriühingute kasvu toetamiseks jäävad USA omadest maha. Et Euroopas ei ole piisavalt riskikapitali, satuvad paljud kaubandusliku potentsiaaliga tehnoloogiad ja teenused, mis on töötatud välja väikestes, väga innovatiivsetes Euroopa äriühingutes, USA investorite huviorbiiti. Kõnealuste äriühingute kasvutulu kandub sisuliselt Euroopast üle USAsse. Euroopa peab olema konkurentsivõimeline mitte ainult tehnoloogiaarenduse, vaid ka kapitali poolest, mida saaks kasutada innovatsiooniks ja majanduskasvuks. Tuleb tagada, et sellised äriühingud saavad oma kasvuks vajalikud vahendid Euroopast. See kindlustab ühtlasi uute innovatiivsete äriühingute olemasolu, kes oleksid võimelised osalema raamprogrammides. Et tekiks hästi toimiv turg innovatsiooni ja majanduskasvu rahastamiseks, on vaja investorite võrgustikku ( business angels ), stardikapitali ja kõiki muid etappe hõlmavat riskikapitali.

Euroopa ühtne turg tuleb muuta investorite võrgustiku ( business angels ) ja riskikapitali seisukohalt tõhusamaks ning Euroopa investeerimisfonde tuleb kasutada tõhusamalt, et suruda läbi raamprogrammide tulemusena sündivaid uuendusi.

2.2. Euroopa infrastruktuuride, standardite ja koostalitusvõime parandamine

Üks valdkondi, kus Euroopa saab luua tõelist lisandväärtust, on piiriüleste infrastruktuuride, koostalitusvõime ja teatavate sektoritega seotud standardite arendamine.

Mõnel juhul tagab turg tegelikkuses konkurentsi teel standardite väljatöötamise. Euroopa ja üleilmsete standardite kujunemist võivad siiski takistada riiklikud õigusaktid ja tavad. See killustab turge ega lase Euroopa äriühingutel ühtsest Euroopa turust täielikult kasu saada.

Kui üksnes turujõududest ei piisa, tuleks Euroopa tasandil üldistes huvides kujundada strateegilisem lähenemisviis standardimisele, keskendudes koostalitusvõimele ja standardite väljatöötamisele valdkondades, kus on selgelt tõendatud vajadus sidusate innovatiivsete teenuste ja Euroopa eestvedava rolli järele.

Suurte piirkondlike ja riiklike e-infrastruktuuride omavahelist ühendamist tuleks veelgi edendada. Kogu ELi hõlmavaid platvorme ja infrastruktuure vajatakse näiteks e-valitsuse (eelkõige hangete), e-tervise (piiriülesed rakendused), logistika ja transpordi valdkonnas. Raamprogrammi alla kuuluvaid teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust peaksid täiendama muud meetmed, eriti avalikud hanked nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil.

[1] Veebiaadress: http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm.

[2] Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, 25. juuni 2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248/1, 16.9.2002).

[3] Komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, 23. detsember 2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 357/1, 31.12.2002).

[4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412/1, 30.12.2006).

[5] Veebiaadress: http://fp6.cordis.lu/fp6/home.cfm.

[6] Veebiaadress: http://ec.europa.eu/budget/evaluation/Key_documents/regureq_en.htm.

[7] Rühma liikmed: E. Aho (esimees) – endine Soome peaminister ning Soome riikliku teadus- ja arendustegevuse fondi (Sitra) president, M. Cosnard – Nice-Sophia Antipolise Ülikooli polütehnikumi professor, INRIA esimees ja tegevjuht, H.-O. Henkel – Mannheimi Ülikooli professor ja IBMi endine tegevjuht Euroopas, Lähi-Idas ja Aafrikas, samuti Saksamaa Tööstusliidu endine president, L. Soete http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/rtd/fp6_ist_expost/index_en.htm.

[8] Teadlastest ja ettevõtjatest koosnev võrk, mis toimib koos investorite ja turgudega.

[9] Teatis „Juhtivate turgude algatus Euroopas” (KOM(2007) 860).

[10] Teatis „Kommertskasutusele eelnevad hanked: innovatsiooni kiirendamine jätkusuutlike ja kõrgekvaliteediliste avalike teenuste tagamiseks Euroopas” (KOM(2007) 799).

[11] Eluslaborid on omavalitsuse innovatsiooni- ja katsetuskeskused, kus kasutajad kohtuvad arendajatega, et töötada välja ja katsetada uusi ideid ja tooteid. Üldjuhul tegelevad need mobiilside tehnoloogiate ja rakendustega.