ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 30.3.2009 
SEK(2009) 400 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
   
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
 
elutähtsa sideinfrastr uktuuri kaitse kohta 
„Euroopa kaitsmine laiaulatuslike kü berrünnakute ja häirete eest:  
valmisoleku, turvalisuse ja vastupidavuse suurendamine”  
   
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
 
{KOM(2009) 149} 
{SEK(2009) 399} 
ET 2   ET MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
1. MILLES SEISNEB PROBLEEM ? 
Info- ja sidetehnoloogiasektor on ELi majand use ja ühiskonna jaoks eluliselt oluline 
Info- ja sidetehnoloogiast on saanud kogu ELi majanduse ja ühiskonna alustala. Info- ja 
sidetehnoloogiasektor on kõigi ühisko nnaharude jaoks eluliselt oluline . Äriühingud 
sõltuvad info- ja si detehnoloogiasektorist  nii otsemüügi kui ka sisemenetluste tõhususe 
osas. Info- ja sidetehnoloogia kasutamine on üha rohkem levinud ka valitsussektorisse ja 
ametiasutustesse . E-valitsuse teenuste kasutuselevõtt kõikidel tasanditel tagab menetluste 
tõhustumise, muutes avaliku sektori paljudes ol ukordades info- ja sidetehnoloogiast tugevalt 
sõltuvaks. Ka kodanikud sõltuvad üha rohkem infoühi skonna teenustest ning kasutavad 
info- ja sidetehnoloogiat oma igapäevaelus . Küberhäired mõjutaksid igapäevategevusi 
negatiivselt ning kodanike isik likke andmeid edastatakse üh a rohkem elektroonilisel teel. 
Ebapiisavad turvameetmed võivad põhjustada de likaatsete isikuandmete sattumist valedesse 
kätesse ja tuua kaasa identi teedivarguse või muu pettuse ohu.1 Selliste infrastruktuuride 
turvalisuse ja vastupidavuse s uurendamine on seetõttu koda nike isikuandmete kaitseks 
ning eraelu puutumatuse õiguse nõuetekoha seks jõustamiseks eluliselt oluline . 
Info- ja sidetehnoloogia süsteemid ja teen used on juba iseenesest eluliselt oluline 
infrastruktuur ning need toimivad ka muude  elutähtsate tehnoloogiliste ja ühiskondlike 
infrastruktuuride jaoks toetusplatvormina. Seda tunnistati Euroopa  Komisjoni rohelises 
raamatus Euroopa esmatähtsa infrastrukt uuri kaitse programmi kohta, millega koondati 
elutähtsate sideinfrastruktuuride  mõiste alla kõik info- ja  sidetehnoloogia süsteemid, mis 
on ise elutähtsad infrastruktuurid või mis on hädavajalikud elutähts ate infrastruktuuride 
(telekommunikatsioon, arvu tid/tarkvara, Intern et, satelliidid jne) toimimiseks2. Selline 
määratlus vastab OECD lähenemisviisile3.  
Olemasolevatele terminoloogilistele erinevustele vaatamata on oluline, et elutähtsate 
sideinfrastruktuuride mõiste toetab süst eemset nägemust info - ja sidetehnoloogia 
süsteemide, teenuste, võrgust ike ning infrastruktuuride  („info- ja sidetehnoloogia 
infrastruktuurid”) turvalist ja katkematut toimim ist käsitlevatest poliitilistest 
strateegiatest . Internet moodustab  kõnealuste info- ja sidete hnoloogiliste infrastruktuuride 
olulise osa , kuna see on  laialdaselt levinud ja mängib tehnol oogilise lähenemise protsessis 
tähtsat rolli. 
                                                 
1 http://www.times online.co.uk/tol/news/uk/crime/article4211711.ece 
2 KOM(2005) 576 (lõplik). 
3 http://www.oecd.org/dataoecd/1/13/40825404.pdf . 
ET 3   ET Mis on kaalul? 
Elutähtsate sideinfrastrukt uuride lai levik osutab, et  küberhäirete mõju oleks kogu 
ühiskonnas märkimisväärselt tunda .  
Sageli ei mõisteta ega/või analüüsita täieliku lt ohtusid, mis tulenevad inimeste kavandatud 
rünnakutest, loodusõnnetustest või tehnilistest riketest. S eetõttu ei ole sidusrühmade 
teadlikkuse tase asjakohaste kaitse- ja va stumeetmete väljatöötamiseks piisav.  
Küberrünnakud on muutunud enneolematult keerukaks  ning üksikisikud või 
kuritegelikud ühendused panevad neid sageli toime tulu saamise või poliitiliste sihtide 
saavutamise eesmärgil. Üldise suundumuse näited on  laiaulatuslikud küberrünnakud 
Eesti, Leedu ja Gruusia vastu.  Probleemi tõsidust kinnitavad uss- ja muude viiruste ning 
õelvara tohutu arv, robotivõrkude (botnetid ) levik ja rämpsposti suurenev hulk4. Info- ja 
sidetehnoloogia infrastruktuur id on pideva rünnaku all  ning kui Euroopa ei valmista 
ennast selleks ette, muutuvad rünnakute tagajärjed märgatavalt tõsisemaks.  
Sõltuvus elutähtsatest sideinfrastr uktuuridest, nende piiriülene va stastikune sõltuvus ja seotus 
muude infrastruktuuridega te kitavad vajaduse arendada süsteemselt nende turvalisust ja 
vastupidavust esmase kaitserindena häirete ja rünnakute vastu , lisaks ja täiendavalt 
meetmetele, mida võetakse elutähtsate sideinfr astruktuuride vastu s uunatud kuritegeliku ja 
terroristliku tegevuse vastu võitlem iseks, selle ennetamiseks ja süüdlaste väljaselgitamiseks.  
Probleemi olemus 
Praegu käsitletakse elutähtsate sideinfrastruk tuuride turvalisust ja vastupidavust 
peamiselt liikmesriikide tasandil ning te gevus ei ole üleeuroopaliselt kuigivõrd 
kooskõlastatud . Süstemaatilise piiriülese  koostöö puudumine vähendab 
märkimisväärselt riigisiseste vastumeetmete tõhusust. Lisaks võib ühe riigi elutähtsate 
sideinfrastruktuuride turvalisuse ja vastupi davuse madal tase suurendada ka teiste 
riikide haavatavust ja ohtusid.  
Kuna elutähtsad sideinfrastrukt uurid on ülemaailmsed, tihedalt  muude 
infrastruktuuridega seotud ja nendest sõltuvad , ei saa  nende turvalisust ja vastupidavust 
tagada ainuüksi riiklik e ja kooskõlastamata lähenemisviiside abil . Lisaks on üldtuntud 
asjaolu, et turujõud ei innusta alati piisavalt  erasektorit, et see in vesteeriks elutähtsate 
sideinfrastruktuuride kaitsesse valitsu se poolt tavapäraselt nõutaval tasemel . 
Eespool osutatud üldise probleemi peamised põhjused  on: 
• elutähtsate sideinfrastruktuur ide turvalisust ja vastupidavu st käsitlevaid poliitilisi 
strateegiaid hõlmava lähenemisv iisi ebaühtlus liikmesriikides . Elutähtsate 
sideinfrastruktuuride turvalisust ja vastupida vust käsitlevates liik mesriikide poliitilistes 
strateegiates on erinevusi. Lisaks ei ole as jatundlikkus ja valmisolek ühtlaselt jaotunud, 
nagu on rõhutatud komisjoni koostatud riiklikke  lähenemisviise käsitlevas analüüsis ning 
kinnitatud Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) aruandes5;  
                                                 
4 KOM(2006) 688 (lõplik).  
5 http://www.enisa.europa.eu/d oc/pdf/resilience/stock_taki ng_final_report_2008.pdf 
ET 4   ET • üleeuroopalise juhtimismude li keeruline kasutuselevõtt . Elutähtsate 
sideinfrastruktuuride turvalisuse ja usaldusväärsuse suurendamine tekitab eriomaseid  
juhtimisprobleeme . Valitsuste ülesandeks  on määratleda elutähts aid sideinfrastruktuure 
käsitlevad poliitilised strateegiad, kuid erasektori kaasamine on kõnealuste strateegiate 
rakendamiseks hädavajalik . Kõnealuste kohustuste haldam iseks on riiklikul tasandil 
näidismudelina loodud avaliku ja erasektori partnerlusi.  Kuigi on ühiselt leitud, et 
avaliku ja erasektori partnerl used oleksid soovitavad ka Eur oopa tasandil, ei ole siiani 
selleni jõutud;  
• Euroopa piiratud suutlikkus varajasek s hoiatamiseks ja intsidentidele 
reageerimiseks . Aruteludest nähtus, et liikmesriikide varajase hoiatamise ja intsidentidele 
reageerimise süsteemides on erinevusi. Osades liikmesriikides ei teavitata võrguturbeintsidentidest korrapäraselt (kui gi mõned võrguoperaatorid võivad seda 
mitteametlikult teha) ja/või nad ei ole asut anud organisatsiooni, mis toimiks peamise 
teavituskeskusena. Valitsuse tasandi asutuste  vaheline koostöö ja teabe jagamine on 
vähearenenud  ning seda takistab usaldusväärsete  teabe jagamise ja kooskõlastamise 
süsteemide puudumine, millest on omakorda tingitud vajadus, et riikide või valitsuste 
infoturbeintsidentidega tegelevad rühmad  (Computer Emergency Response Teams  – 
CERTid) toimiksid hästi, st neil on ühi selt kokkulepitud põhisuutlikkus . Lisaks on ELi 
tasandi õppused ja praktilised simulatsioonid , mis on elutähtsate si deinfrastruktuuride 
turvalisuse ja vastupidavuse s uurendamise võtmeelement, alles lapsekingades ;
 
• vähene teadlikkus Interneti turvalisust ja vastupidavu st ähvardavatest ohtudest . 
Internet on tänu oma haju tatud ja dubleeritud ülesehitusele osutunud siiani küllaltki 
kindlaks ja vastupid avaks infrastruktuuriks . Siiski on asjakohane kahelda  Interneti 
suutlikkuses vastu pidada üha arvukamatele  häiretele ja küberrünn akutele, arvestades 
selle erakordset kasvu , üha suurenevat keerukust  ning uute teenuste tekkimist .  
Ükski riik ei ole eraldiseisev saar . Elutähtsate sideinfrastrukt uuride, eelkõige Interneti 
ülemaailmne olemus nõuab turvalis ust ja vastupidavust käsitlevat ühist ülemaailmset 
lähenemisviisi . Otsene rahvusvahelise tasandi mõju on võimalik ELi tugeva 
kooskõlastatuse abil.   
2. MILLISED ON ELI MEETMETE PÕHJENDUSED ? 
Puhtalt riiklik lähenemisviis ei pruugi olla  eespool osutatud prob leemide lahendamiseks 
piisav . Märkimisväärsete piiriüleste mõjude tõttu  võivad paljud võrgu- ja infoturbeohud kaasa 
tuua negatiivseid piiriüleseid välismõjusid, millega ei suudeta riik likul tasandil tõhusalt 
tegeleda ning mis võivad põhjusta da häireid teistes riikides.  
Elutähtsate sideinfrastruktuuride turvalis use ja vastupidavuse suurendamisele 
suunatud kõikehõlmav ELi lähenemisviis täiendaks asjakohaselt elutähtsate 
sideinfrastruktuuride kaitset käsitlevai d riiklikke kavasid ning annaks neile  ja 
liikmesriikide vahelistele olemasolevatele koostööprogrammidele Euroopa lisandväärtust . 
Kuna paljud probleemid ja teemad on ühised, oleks ühisest lähenemisviisist kõigile kasu. 
Eesti küberrünnakule järgnenud arutel udes osutati, et sarnaste rünnakute tagajärgi on võimalik 
vähendada ennetusmeetmete , nagu struktureeritum teabevahetus Euroopa tasandil, ja 
kriisiaegse kooskõlastatud tegevusega . Komisjonil on, subsidiaarsuse põhimõttega 
ET 5   ET täielikult kooskõlas, ideaalne positsioon sellis te jõupingutuste kooskõlastamiseks tihedas 
koostöös liikmesriikide ja muude ra hvusvaheliste organisatsioonidega. 
Kuigi riiklikud julgeolekuprobleemid  mängivad võrgu- ja infoturv et käsitlevate poliitiliste 
strateegiate ja kohustuste määratlemisel väga  olulist rolli, võivad need viia õigusliku 
killustumiseni ning mõjutada Euroopa Liidu kui terviku konkurentsivõimet ja Euroopa ühtse turu suutlikkust suurendada heaolu. 
2006. aastal teatas komisjon
6 oma kavatsusest koos tada Euroopa elutähtsate infrastruktuuride 
kaitse programmi7 raames info- ja sidetehnoloogia va ldkondlik poliitili ne strateegia, „et 
täiustada võrkude ja infosüsteemide turvalisust ja vastupidavust” . Euroopa Ülemkogu kiitis 
selle avalduse heaks 2007. aastal8. 
Võttes asjakohaselt arvesse rahvusvahelist mõ õdet, põhineks kõnealune algatus tunnustatud 
põhimõtetel, nagu elutähtsate sideinfrastruktuu ride kaitset käsitlev ad G8 põhimõtted, ÜRO 
Peaassamblee resolutsioon 58/199, milles käs itletakse ülemaailmse küberturbekultuuri 
väljatöötamist ja elutähtsate sideinfrastruktuuride kaitset („Creation of a global culture of cyber-security and the protection of critical information infrastructures”), ning hiljutine OECD soovitus elutähtsate sidein frastruktuuride kaitse kohta.  
Kavandatud poliitilises algatu ses võetakse arvesse NATO küberkaitsealaseid meetmeid ja 
välditakse nende dubleerimist. NATO meetmete põhirõhk on sõjaväelisel  kaitsel ja nende 
hulka kuuluvad küberkaitsealan e ühine poliitika ni ng küberkaitse korraldusasutuse ( Cyber 
Defence Management Authority ) ja NATO kooperatiivse küberk aitse kompetentsikeskuse 
(Cooperative Cyber Defence Centre of Excellence)  tegevus.  
3. M
ILLISED ON EESMÄRGID ?  
Kõnealuse algatuse eesmärk on suurendada  kirjeldatud ohtudega seotud valmisoleku ja 
reageerimise taset kogu Euroopas , vältides liikmesriikide lä henemisviiside killustumist. 
Põhieesmärk oleks määratleda ühiseid menetlu si, et tulla paindlikult toime tuntud ja 
tundmatute ohtudega. Asjaomased avaliku ja erasektori sidusrühmad vastutavad ennetus-, 
avastamis-, taastamis- ja erakorraliste meetmete asjakohase ja järjepideva  rakendamise 
eest, et saavutada elutähtsate sideinfrastruktuuride so biv turvalisus- ja vastupidavustase 
ning tagada teenuste järjepidevus . Täiustatud turvalisus ja vastupidavus mõjutaksid 
positiivselt ka ELi kodanike isik uandmete ja eraelu puutumatuse kaitset . 
Käesoleva ettepaneku üldist eesmärki, mis on elutähtsate sideinfrastruktuuride turvalisuse 
ja vastupidavuse tagamine nende esmase kaitserindena , on võimalik saavutada nelja 
konkreetse eesmärgi kaudu:  
(1) ületada lõhed elutähtsate sideinfrastruktuurid e turvalisust ja vast upidavust käsitlevate 
riiklike poliitiliste strateegiate vahel; 
(2) tugevdada Euroopa tasandi juhtimist elutäh tsate sideinfrastruktuuride turvalisuse ja 
vastupidavuse valdkonnas;  
                                                 
6 KOM(2006) 251. 
7 KOM(2006) 786. 
8 Nõukogu resolutsioon 2007/C 68/01. 
ET 6   ET (3) suurendada Euroopa suutlikkust intsidentidele operatiivselt reageerida;  
(4) tõhustada Interneti turva lisust ja vastupidavust. 
4. MILLISED ON POLIITIKAVALIKUD ? 
1. poliitikavalik:  tavapärane tegevus  
Edasiste meetmete kavandamata jätm ine ei ole mõeldav valikuvõimalus . ELi tasandi 
horisontaalsete meetmeteta jätkavad liikmesriigid individuaalset tegevust või tegutsevad kahepoolsel või piiratud määral  mitmepoolsel alusel. Tekib oht selliste erin evate riiklike  
lähenemisviiside esilekerkimiseks , mis ei sobi omavahel kokku. Lisaks on piiriülene 
koostöö ajutine ning küberrünnaku te keerukuse ja ulatuse tõttu  potentsiaalselt ebatõhus. 
Kuna liikmesriigid jätkavad kõnealuste probleemide käsitlemist erineva tempoga, võivad 
sidusrühmad hoiduda turvalisusse ja vas tupidavusse investeerimast , sest standardite ja 
kohustuste paljusus vähendaks nende konkurentsivõi met. Probleemi piiriülene olemus rõhutab 
erinevusi turvalisuse, vastupidavuse ja va lmisoleku tasemes üle kogu Euroopa. Euroopa 
elutähtsate sideinfrastruktuuride haavatavus jääb endiselt märkimisväärseks ja suureneb 
individuaalsetele jõupingutustele vaatamata tõenäo liselt veelgi.  
2. poliitikavalik: mittesiduv raamistik  
Komisjon loob koostöö- ja kooskõlastusraamistiku , mis töötatakse välja teatise ja 
tegevuskava kujul, et kaasata liikmesriike, erasektorit ja kodanikuühiskonda. Te atise kiidab 
heaks ELi nõukogu ning ka Euroopa Parlamen t võib teha otsuse arutellu sekkuda. 
Algatus keskendub eespool osutatud eesmärkidel e ja selles kavandataks e eelkõige järgmist: 
(1) edendada elutähtsate sideinfrastrukt uuride turvalisust ja vastupidavust 
käsitlevate riiklike poliiti liste strateegiate ühtsust : 
• määratledes riiklike poliitiliste tavade ja ühiste lähenemisviiside näited, mida on 
võimalik üle võtta; 
• asutades liikmesriikide jaoks Euroopa foor umi, et nad saaksid jagada elutähtsate 
sideinfrastruktuuride turvalisust ja vastupida vust käsitlevat teavet ja häid poliitilisi 
tavasid; 
(2) tugevdada Euroopa tasandi juhtimist elutähtsate sideinfrastruktuuride 
turvalisuse ja vastupidavuse valdkonnas : 
• käivitades Euroopa avaliku ja erasektori partnerluse vastupidavuse 
tugevdamiseks (E3PR) , et soodustada avaliku ja erasektori va helist koostööd 
turvalisuse ja vastupidavus e alaste eesmärkide, põhinõue te ning heade poliitiliste 
tavade ja meetmete valdkonnas;  
(3) suurendada Euroopa suutlikkust ints identidele operatiivselt reageerida :  
ET 7   ET • asutades hästitoimivad riikide või valits uste infoturbeintsidentidega tegelevad 
rühmad (CERTid)9 kui riigi valmisoleku, teabe jagamise, kooskõlastamise ja 
reageerimise alase suutlikkuse võtmeelemendi; 
• leppides kokku riikide või valitsuste info turbeintsidentidega tegelevate rühmade 
suutlikkuse ja teenuste miinimumtasemes;  
• soodustades riikide või vali tsuste infoturbeintsiden tidega tegelevate rühmade 
koostööd Euroopa tasandil, lihtsusta des kontakte ja koostööd riikide 
reageerimissuutlikkuse vahel, korraldades simuleeritud laiaulatuslikke intsidente 
hõlmavaid üleeuroopalisi ja /või piirkondlikke õppusi; 
• edendades situatsiooniplaneerimist laia ulatuslikele võrguturbeintsidentidele 
reageerimiseks ja kriisio lukordadest taastumiseks; 
• rahastades simuleeritud laiaulatuslikke võrguturbeintsidente hõlmavate Euroopa 
tasandi õppuste väljatöötamist; 
• toetades Euroopa teabe jagamise ja hoiat ussüsteemi (EISAS) väljatöötamist ning 
kasutuselevõttu, et vastata võrdselt ja tõhusalt nii kodanike kui ka VKEde 
vajadustele;  
(4) tõhustada Interneti turvalisust ja vastupidavust :  
• määratledes Interneti pikaajalist stabi ilsust ja vastupidavust käsitlevad ELi 
prioriteedid;  
• leppides kokku Internet i turvalisust ja vastupidavus t käsitlevate, esmalt Euroopa 
ja seejärel rahvusvahelise tasandi põhimõtetes.  
3. poliitikavalik: siduv raamistik  
Enamikku eespool osutatud probleemidest käsitlet akse arvukate siduvat e meetmete abil, mis 
võetakse vastu vastavalt vajadusele kas di rektiivi, määruse või otsuse vormis. 
Komisjon võib kavandada siduvaid meetmeid, et: (1) määratleda lähtealus riiklike poliitiliste strateegiate ühtlustamiseks . Kõnealuste 
meetmetega võidakse keskenduda elutähts ate sideinfrastruktuuride täiendavale 
turvalisusele ja vastupidavusele, mis jääb turgu käsitlevate juba kavandatud 
õigusaktide reguleeri misalast välja; 
(2) määratleda avaliku ja erasektori sidusrühmade roll ja kohustused  elutähtsate 
sideinfrastruktuuride turvalis use ja vastupidavuse valdkonnas; 
(3) suurendada operatiivset valmisolekut , kasutades selleks näite ks järgmisi vahendeid: 
(a) riikide või valitsuste infoturbeintside ntidega tegelevate rühmade ühtlustatud 
funktsioonide ja teenuste mi nimaalne standardite kogum; 
                                                
 
9 Infoturbeintsidentidega tegelevad rühmad. 
ET 8   ET (b) riikide situatsiooniplaneerimise raam istik, et välja tö ötada ELi tasandi 
situatsiooniplaanid. 
5. POLIITIKAVALIKUTE VÕRDLUS  
Poliitikavalikul „tavapärane tegevus” ei ole selget potentsiaali  elutähtsate 
sideinfrastruktuuride turvalis use ja vastupidavuse suurenda miseks Euroopas. Valik tuleb 
seetõttu teha mittesiduva ja siduva raamistiku va hel. Praegusel hetkel näib, et poliitikavalik 
„siduv raamistik” ei ole teostatav, ning se lle põhjused on muu hulgas järgmised:  
• suveräänsete riikide poliitiline reaalsus , mida tuleb kõikides ühenduse tasandi võrgu- ja 
infoturbe poliitilistes strateegiates asjakoha selt arvesse võtta;  
• vajadus võtta arvesse operat iivse vastutuse laialdast hajutatust erasektoris;  
• kogemuste puudumine avaliku ja er asektori vahelise elutähtsat e sideinfrastruktuuride alase 
teabe jagamise ja koostöö valdkonnas. 
Lisaks ei võimalda turbeintsi dentide kohta praegu kättesaadavate andmete madal kvaliteet  
(ebaühtlase teabe ja riiklike  julgeolekuprobleemid e tõttu) määratleda majanduse ja riigi 
poliitika seisukohast ühtseid reguleerivai d meetmeid. Ühtlasi toob see kaasa 
proportsionaalsuse põhimõtte järgimisega seotud probleemi , kuna on võimatu kavandada 
proportsionaalseid meetmeid, kui probleemi tä psest ulatusest ei ole hästi aru saadud.  
Siduvat raamistikku käsitleva poliitikavaliku välj atöötamine ja vastuvõtmine võtaks liiga kaua 
aega, võttes arvesse vajadust kõigi si dusrühmade kiire tegutsemise järele. 
Kokkuvõttes leitakse käesolevas mõju hindamises,  et lühikeses ja keskpikas perspektiivis 
tuleks eelistada 2. poliitikavalikut ning käivita da viivitamata kavandatud meetmed ja vaadata 
õigeaegselt läbi tulemused, sealhulgas ELi tugevdatud ja uuendatud võrgu- ja 
infoturbepoliitikat käsitleva av aliku arutelu tulemused. Kõneal used tulemused panevad aluse 
vajaduste ning võimalikke tulevasi siduvaid meetmeid käsitlevatele valikuvõimaluste 
hindamisele. 
Seejärel võib olla võimalik soovitada selliste meetmete rakendamist, mis sarnanevad 3. 
poliitikavaliku raames kirjeldatud meetmetega.