SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU KONTEKST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Samal ajal on lisaks terrorismi rahastamisega seonduvale avastatud üle terve maailma ka olulisi lünki finantstehingute läbipaistvuses, mis tähendab, et tihtipeale kasutatakse vahendustegevust pakkuvate juriidiliste isikute puhul offshore piirkondi, mis distantseerivad omaniku tema varast, tihti maksudest kõrvalehoidmiseks või maksustamise vältimiseks. Ettepaneku eesmärk on hoida ära suuremahuliste rahaliste vahendite peitmine, mis võib takistada võitlust finantskuritegevusega, ning tagada äriühingute tegevuse suurem läbipaistvus, et ettevõtjate või teiste juriidiliste isikute tegelikud omanikud ei saaks varjuda peidetud identiteedi taha.

Korralik rahandussüsteem, kus on olemas nii nõuetekohane järelvalve kui ka analüüsivahendid, võib tänu anomaalsete tehingumustrite avastamisele aidata kaasa terroristlike ja kriminaalsete sidemete, võrgustike ja ohtude paremale mõistmisele ning tuua kaasa kõigi vastavate pädevate asutuste ennetava tegevuse. Siiani on lünki terroristide poolt kasutatavate rahaliste vahendite jälgimisel, alates sularahast kuni kultuuriväärtuste ja virtuaalvaluutadega kauplemiseni ja anonüümsete ettemaksukaartideni. Käesoleva ettepaneku eesmärk on neid lünki täita, ilma et tekiks tarbetuid takistusi rahaliste maksete ja rahaturgude toimimisel seaduskuulekate tavakodanike ja ettevõtete jaoks, tasakaalustades julgeoleku tugevdamise vajaduse põhiõiguste kaitse vajadusega, k.a. isikuandmete kaitse ja majanduslik vabadus.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

20. mail 2015 võeti vastu rahapesu ja terrorismi rahastamise vastane raamistik. Uuesti läbivaadatud eeskirjad koosnevad neljandast rahapesu vastasest direktiivist ja määrusest (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet.

Neljanda rahapesu vastase direktiivi ülevõtmise ning määruse (EL) 2015/847 jõustumise kuupäev on 26. juuni 2017. Samas on komisjon julgustanud liikmesriike neljanda rahapesu vastase direktiivi ülevõtmise kuupäeva ettepoole tooma ning käesoleva ettepaneku kohaselt on ülevõtmise ja jõustumise kuupäevaks 1. jaanuar 2017. Muudatusettepanekud puudutavad teatud küsimusi, millega liikmesriigid saavad tegelema hakata juba neljanda rahapesuvastase direktiivi ülevõtmise käigus. Kõigi meetmete eesmärk on tõhustada praegust rahapesu ja terrorismi rahastamise vastast süsteemi ning need on koostatud nii, et seda süsteemi ühtlustatult täiendada. Nii on ettepanekus ära toodud liikmesriikide neljanda rahapesuvastase direktiivi rakendamise kogemustele (keskregistrite sisseseadmine) tuginevad eeskirjad, tulles vastu asjaosaliste palvetele, kes vastavaid eeskirju tegelikult rakendavad (uute kohustatud üksuste loomine, rahvuslike rahapesu andmebüroode mõju suurendamine, lähenemisviisi ühtlustamine kõrge riskiga kolmandate riikide osas) ning peegeldavad uusimaid suundi rahapesu ja terrorismi rahastamise vastases võitluses (parem juurdepääs teabele kasusaavate omanike kohta). Muudatusettepanek võimaldab liikmesriikide õiguskorral ajaga kaasas käia ning olla valmis tänapäevasteks väljakutseteks. Juba võetud kohustusi silmas pidades peaksid liikmesriigid suutma kiirendada käesolevate sätete ülevõtmist.

Ettepanekus on arvesse võetud hinnanguid ja järeldusi, mida komisjon on teinud hinnates olemasolevate mehhanismide kaudu liikmesriikide õiguslikke ja institutsioonilisi raamistikke ja praktilisi samme rahapesu ja terrorismi rahastamise takistamisel. See põhineb teabel, mida komisjonile neljanda rahapesu vastase direktiivi rakendamisega seoses on antud. Muudatusettepanekutes on arvestatud olemasolevate uuringute ja aruannetega (eriti nendega, mis viidi läbi aastatel 2009 ja 2012) liikmesriikides kehtivate eeskirjade rakendamise, uute rahvusvaheliste nõuete (eriti rahapesuvastase töökonna täiendatud soovituste) ning sellise teabe kohta, mida on kogutud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 258 kohaste rikkumismenetluste algatamise kaudu. Selleks, et saada terviklikku ja täpset ülevaadet, on komisjon arvesse võtnud ka teavet, mis on saadud rahvusvahelise koostöö kaudu finantsjärelvalve valdkonnas.

Mis puudutab muudatusettepanekute täitmist, siis ettepanekute tegemisel on aluseks võetud olemasolevad rahapesu vastased eeskirjad ning oluline rõhuasetus on ka kehtivate õigusnormide rakendamisel. Ettepanek väljendab komisjoni pühendumust jälgida, et direktiiv võetaks üle nõuetekohaselt ning et liikmesriikides rakendatav süsteem oleks tõhus. Komisjon võtab aluseks rahapesuvastase töökonna juba tehtud töö (eksperdihinnangu protsess) või kasutab liikmesriikide poolt läbiviidud riskihindamist tõhususe hindamise alusena.

Lõpuks, mis puudutab äriühinguõigust ja direktiivi 2009/101/EÜ, siis on see direktiiv liikmesriikide poolt juba üle võetud. Direktiivi 2009/101/EÜ muutmise ettepanekud loovad uued eeskirjad, mis on suunatud selgelt määratletud ettevõtjate ja usaldusfondide kategooriale ning mis täiendavad ja peegeldavad neljanda rahapesuvastase direktiivi sätteid eesmärgiga suurendada äriühingute tegevuse läbipaistvust. Seetõttu – kuna neil sätetel on kindel kohaldamisala – tuleb need lisada direktiivi 2009/101/EÜ, et tagada vajalikud ristviited neljandale rahapesuvastasele direktiivile.