[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 10.1.2007

KOM(2006) 849 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Rohelise raamatu järelmeetmedTaastuvatest energiaallikatest elektri tootmisel saavutatud edu aruanne

{SEK(2007) 12}

SISUKORD

1. Sissejuhatus ja taust 4

2. Üldpilt. Kuhu me praegu rakendatud poliitikaga välja jõuame? 4

3. Riikide tasandil saavutatud edu hindamine. Areng liikmesriikides 6

4. Elektritootmise areng erinevates taastuvenergiasektorites: tuule-, biomassi-, hüdro-, maasoojus- ja päikeseenergia 11

4.1. Tuuleenergia. Kolme juhtiva riigi ringi laiendamine ja ülemaailmsele turule suundumine 11

4.2. Biomass 13

4.3. Päikeseenergia 16

4.4. Väikehüdroenergia 17

4.5. Maasoojusenergia 18

5. Direktiivi õiguslik rakendamine 18

6. Järeldused ja edasised meetmed 20

LISA 23

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Rohelise raamatu järelmeetmedTaastuvatest energiaallikatest elektri tootmisel saavutatud edu aruanne

1. Sissejuhatus ja taust

Taastuvenergia kasutamine tõotab strateegilist paremust varustuskindluses, vähendab pikaajalist hinnakõikumist, millest Euroopa Liit hinnavõtjana fossiilkütuste osas sõltub, ning võib pakkuda suuremat konkurentsieelist ELi energiatehnoloogia tööstusele. Lisaks vähendab taastuvenergia kasutamine õhusaastet ja kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Samuti võimaldab see parandada maa- ja eraldatud piirkondade majanduslikke ja sotsiaalseid väljavaateid tööstusriikides ning aitab rahuldada arengumaade esmaseid energiavajadusi. Kõikide nende eeliste kumulatiivne mõju annab kindla aluse taastuvenergia toetamiseks.

Direktiivi 2001/77/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul)1 artikli 3 lõike 4 kohaselt hindab komisjon, kui suures ulatuses on liikmesriigid saavutanud edu siseriiklike eesmärkide täitmisel ja kas nad täidavad eesmärki, mille kohaselt energiaallikatest toodetud elektrienergia osa moodustab 21% energiast. See on käesoleva aruande põhieesmärk.

2. ÜLDPILT. KUHU ME PRAEGU RAKENDATUD POLIITIKAGA VÄLJA JÕUAME?

EL seab eesmärgiks, et 2010. aastaks saadakse 21% tema 25 liikmesriigis toodetud energiast taastuvatest energiaallikatest. See siht seati ELi taastuvenergia direktiivis 2001/77/EÜ, milles on sätestatud liikmesriikide eesmärgid.

Taastuvallikatest toodetava elektrienergia direktiiv on olnud ajalooline samm taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise arendamises. See on olnud rakendatavate uute poliitikate põhiline tõukejõud.

Komisjoni viimasest, kaks aastat tagasi avaldatud aruandest2 alates on täiendavalt 50% elektrit toodetud taastuvatest energiaallikatest (v.a hüdroelekter). Praeguste poliitikate ja jõupingutuste tulemusena on oodata, et 2010. aastaks saavutatakse selle 19% osakaal. Teisisõnu, Euroopa jõuab tõenäoliselt aastaks 2010 lähedale oma eesmärgile taastuvatest energiaallikatest elektri tootmisel. Suur- ja väikehüdroenergia on ikka veel suurimad taastuvallikad elektrienergiasektoris. Nende panus moodustas kuni 10% elektri kogutarbimisest 2005. aastal. Kuna hüdroenergia sõltub põuast või suurest sademetehulgast, kasutatakse käesolevas aruandes ilmastikutegurite mõjutuste vältimiseks tavalise sademetekogusega aastat. On ka muid taastuvenergiaallikaid, mida käesolevas aruandes ei kirjeldata, kuna nende turuosa ei ole märkimisväärne. Kuid päikese soojusenergia, laineenergia ja tõusu-mõõnaenergia mängivad edaspidi kindlasti oma osa energiatootmises.[1]

[pic]

Joonis 1. Taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise tagasivaateline areng 25-liikmelises Euroopa Liidus aastatel 1990-2005.[2]

2005. aastal moodustas taastuvallikatest toodetud elekter 15% elektri kogutarbimisest Euroopa Liidus.[3] Seda tuleks vaadelda ootuspärasest suurema elektri kogutarbimise taseme taustal Euroopas. ELi elektritarbimine kasvab 2% aastas.[4] Tuleks siiski märkida, et peale Saksamaa ja Hispaania moodustavad suuri edusamme tegevad riigid kahjuks vaid suhteliselt väikese osa kogu ELi turust. Paljudes liikmesriikides on taastuvenergiaallikatest toodetud elektri osakaal koguni vähenemas. |

Alates 1990. aastast on uutest taastuvenergiaallikatest toodetud 148 TWh, mis võrdub Iirimaa, Austria ja Portugali elektri kogutarbimisega.

Saavutusi võib seega pidada heaks tänu väheste aktiivsete liikmesriikide tõsistele jõupingutustele, kuid kokkuvõttes mitte piisavaks heaks, sest paljud liikmesriigid on oma eesmärkide saavutamisel kaugele maha jäänud. Teha tuleb rohkem, kui Euroopa soovib pöörata selja süvenevale jätkusuutmatusele energiatulevikus.

[pic]

Joonis 2. Uutest taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise tagasivaateline areng Euroopa Liidus (EL 25) aastatel 1990-2000.[5]

3. RIIKIDE TASANDIL SAAVUTATUD EDU HINDAMINE. ARENG LIIKMESRIIKIDES

Heade tulemustega riikidele, kellest mõned saavutavad eesmärgi koguni enne tähtaega, lisandub üheksa liikmesriiki. Samas paistab aga, et üheteistkümnel liikmesriigil jääb siseriiklik kohustus täitmata.

EL 15 liikmesriigid pidid direktiivi 2001/77/EÜ üle võtma 2003. aasta oktoobriks. Kümme liikmesriiki, kes ühinesid Euroopa Liiduga 2004. aasta 1. mail, pidid selle üle võtma ühinemiskuupäevaks. Viimasest aruandest alates on kehtestatud mitmeid eri poliitikaid, vastu on võetud energiaseadusi ja rakendatud uusi määrusi.

Lisaks koguseliselt mõõdetavatele saavutustele taastuvenergiaallikatest elektri tootmisel näitab käesolev aruanne liikmesriikide saavutusi taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise aktiivsete meetmete edendamisel. Käesoleva aruande meetodite suhtes tuleb märkida, et arvessevõetud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri turuosa hõlvamine on normaliseeritud,[6] st et kliimatingimuste mõjutuste (nt põud või suur vihmasademete hulk) vältimiseks kasutatakse tavalise vihmasademete tasemega aastat ja tavalise tuulega aastat. Teiseks, analüüs esitatakse peamiselt eesmärgi saavutamise protsentuaalse tasemena. Näiteks saavutab riik ideaalselt 2004. aastal 40% eesmärgist ja 2005. aastal 50%.[7] Mitte kõikidel liikmesriikidel ei ole andmeid 2005. aasta kohta, seega esitatakse andmed nii 2004. kui ka 2005. aasta kohta.

Arvesse võetakse ka toetusraamistiku uusi elemente 2005. aastal ja 2006. aasta esimesel poolel. Lisaks ametlikele poliitikatele võetakse arvesse ka investorite perspektiivi, sest see annab hea aluse taastuvenergiaturu majandusliku rakendatavuse ja turu tervise hindamiseks riigis.[8] Saavutatud turuosa ja rakendatud poliitikate praeguse seisu põhjal võib liikmesriike liigitada viide kategooriasse:

1. Suurepärane: õigel teel 2010. aasta eesmärgi saavutamiseks ((

2. Praeguste arengute korral on 2010. aasta eesmärgi saavutamine reaalne (

3. 2010. aasta eesmärgi saavutamiseks tuleb veel tublisti tööd teha (

4. 2010. aasta eesmärgi saavutamiseks on vaja palju rohkem pingutada ((

5. Kohustuse täitmisest kaugel ((

Alljärgnevalt antakse lühiülevaade iga liikmesriigi praegusest olukorrast. Lisaandmed on esitatud riikide ülevaadetes.

[pic]

Joonis 3. Taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri alase eesmärgi täitmine riigi tasandil: tegelik ja normaliseeritud täiendav taastuvallikatest toodetud elektri turu hõlvamine (2004 võrreldes 1997).

[pic] Joonis 4: Taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri alase eesmärgi täitmine riikides, kus on juba olemas andmed 2005. aasta kohta: tegelik ja normaliseeritud täiendav taastuvallikatest toodetud elektri turu hõlvamine (2005 võrreldes 1997).

1. Suurepärane: õigel teel 2010. aasta eesmärgi saavutamisel ((

Taani . Taastuvallikatest toodetud elektri, eriti tuuleenergia tugev kasv . Maailmas juhtival kohal avamere tuuleenergias. Kui oletada praeguse kasvu jätkumist, ületab Taani kergesti oma eesmärgi 29% aastaks 2010. Võimalik, et eesmärk täidetakse kolm kuni neli aastat varem.

Saksamaa . Taastuvenergiatööstuse tugev areng. Uus valitsus jätkab varasemat pühendumust taastuvallikatest toodetud elektri turule, säilitades seega turu stabiilsuse.

Ungari. Tugev kasv alates 2004. aastast tänu tahke biomassi kasutamisele (kaaspõletamine). 2010. aastaks seatud 5,8% eesmärk saavutati 2005. aastal. Valitsuse kavandatud uued meetmed annavad tõenäoliselt tulemuseks 7,9% taastuvallikatest toodetud elektrit aastaks 2010, seega seatud eesmärgi.[9]

2. Praeguste arengute puhul 2010. aasta eesmärgi saavutamine reaalne (

Soome. Toodab ligi veerandi oma elektrist taastuvatest energiaallikatest, millest poole hüdroenergiast ja poole biomassist. Uus poliitika asetab rõhku kohalike biomassiressursside enamale kasutamisele.[10]

Iirimaa. taastuvallikatest toodetud elektri mõõdukas kasv, peamiselt tänu tuuleenergiale. Uus soodustariifidega tugisüsteem peaks eeldatavasti looma soodsamad investeerimistingimused kui varasem pakkumissüsteem, asetades Iirimaa 2010. aasta eesmärgi täitmiseks soodsasse seisu.

Luksemburg . Head taastuvallikatest elektri tootmise positsioonid, eelkõige biogaasi ja päikeseenergia osas. Suuremate soodustariifide kasutuselevõtmise tulemusel oodatakse suuremat taastuvallikatest toodetud elektri turu hõlvamist.

Hispaania. Taastuvallikatest toodetud elektri turu hõlvamise suur kasv peamiselt tänu tuuleenergia kasutamise kasvule. Hispaania on maailma suuruselt teine tuuleenergia tootja ja ta on valmis tugeva hootise tuulevõimsuse kaasamiseks võrgustikku. Sellegipoolest varjutab elektritarbimise suur kasv taastuvenergia kasutuselevõtmise märkimisväärset taset.

Rootsi. Suur poliitiline huvi biomassi arendamise vastu viimase kolme aasta jooksul. 3 TWh tahkest biomassist energiat toodetud ja veel 3 TWh kavandatud biomassi kaaspõletamisest olemasolevates elektrijaamades. Uus energiaseadus ja -poliitika kuni 2030. aastani võivad olukorda parandada.

Holland. Märkimisväärne taastuvallikatest elektri tootmise kasv, eelkõige biomassi osas, tänu soodustariifide tugisüsteemile ja kõrgetele naftahindadele. Sellegipoolest võib finantsabi määramata ajaks külmutamine 2006. aasta augustis ulatuslikul määral puhta biomassi ja avamere tuule osas turu taastuvallikatest toodetud elektri algatuste jaoks destabiliseerida. 2010. aasta eesmärgi 9% saavutamiseks on vaja suuremat kindlust ja tuge.

3. 2010. aasta eesmärgi saavutamiseks tuleb veel tublisti tööd teha (

Tšehhi Vabariik. Taastuvallikatest toodetud elektri tagasihoidlik edu finantsabi ebakindluse tõttu. Läbivaadatud toetuskava peaks ootuspäraselt andma suuremat toetust alates 2006. aastast. taastuvallikatest elektri tootmise eesmärgi 8% saavutamiseks 2010. aastaks on vaja kiiremat kasvu.

Leedu. Seni on edusammud olnud tagasihoidlikud. 2005. aastal taastuvallikatest toodetud elektri toetussüsteemi tehtud muudatused peavad andma käegakatsutavaid tulemusi varsti, et suudetaks täita 2010. aasta eesmärk 7%.

Poola. Roheliste sertifikaatide madalate hindade ja mittevastavuse korral karistuste puudumise tõttu on taastuvallikatest elektri tootmise kasv olnud väga tagasihoidlik. Biomassi ja tuuleenergiaga tehakse algust aeglaselt. Suuremate kvoodikohustuste tõttu on 2007. aastast alates oodata sertifikaatide hinna tõusu ja taastuvallikatest elektri tootmise kiiremat kasvu.

Sloveenia. taastuvallikatest toodetud elektri tagasihoidlik kasv jääb aastase suure elektrikasutuse nõudluse (4,5%) varju. Sellegipoolest annab toetuskava Sloveenia hea positsiooni oma eesmärgi 33,6% saavutamiseks 2010. aastaks.

Ühendkuningriik . Mõningast edu on näha, eelkõige biogaasi osas, kuid 2010. aasta eesmärgi saavutamiseks peab valitsuse poliitika taastuvenergiate osas muutuma.

4. 2010. aasta eesmärgi saavutamiseks on vaja palju rohkem pingutada ((

Belgia . Kesine kasv. Kvootide kehtestamine on vallandanud roheliste sertifikaatide märkimisväärse kasvu. Selle väljendumine taastuvallikatest toodetud elektri tootmises on siiski olnud tagasihoidlik. 6% eesmärgi saavutamiseks tuleb rohkem pingutada.

Kreeka. Taastuvallikatest toodetud elektri kesine kasv, peamiselt haldustõkete tõttu, kuigi hiljuti võeti vastu uus määrus nende tõkete vähendamiseks. Hiljutine märkimisväärne tuuleenergia kasv (1000 MW tootmisvõimsus aastaks 2005) annab taastuvallikatest toodetud elektri turule positiivse tõuke. 2010. aasta eesmärgi 20,1% saavutamiseks on vaja suurendada taastuvallikatest elektri tootmist.

Portugal. Suured edusammud alates 2004. aastast. Valitsus korraldab praegu pakkumismenetlust 1500 MW tuulepargi rajamise ettepanekuks. Siiski on 2010. aasta eesmärgi täitmiseks vaja palju pingutada ning püüda piirata elektrinõudlust.

5. Kohustuse täitmisest kaugel ((

Suutmatus taastuvallikatest toodetud elektri direktiivi õigesti rakendada või selle aeglane rakendamine näitab sageli, et eesmärke taotletakse suure tõsidusega. Taastuvallikatest toodetud elektri kasv on sageli aeglane kavandamisel esinevate viivituste ja haldustõkete, piiratud võrgujuurdepääsu (subjektiivsed, läbipaistmatud ja diskrimineerivad võrguühenduste ja -tugevdamise eeskirjad) tulemusel ja rahalistel põhjustel.

Austria. Taastuvenergia tootmises on valdav suurhüdroenergia (60% kogu elektritarbimisest). Viimastel aastatel on märgatavalt kasvanud tuule- ja biomassisektori võimsus tänu soosivatele soodustariifidele. Siiski on praegu investeerimistingimused kehvad läbivaadatud toetuskava tõttu, mille tulemusel on taastuvallikatest elektri tootmise areng seiskunud.

Küpros . Taastuvallikatest toodetud elektrit praktiliselt ei kasutata. Uus soodustariifisüsteem algas 2006. aastal.

Eesti. Suurema hüdroenergia ja biomassi tulemusel on taastuvallikatest elektri tootmine tagasihoidlikult kasvanud. Praegune toetuskava ei paista siiski sobivat teiste allikate nagu tuuleenergia arendamiseks.

Prantsusmaa. taastuvallikatest toodetud elektri täiendava turu hõlvamise tulemusi ei ole seni näha. Biomassist toodetud elektri pakkumissüsteem on jälle edasi lükatud. Paremad haldusmenetlused võiksid anda paremaid tulemusi tulevikus.

Itaalia. Kvootide rakend amise tulemusel on Itaalias varemalt kasutusele võetud mõned uued taastuvallikatest toodetud elektri liigid. Selle on siiski täiesti üles kaalunud suur elektritarbimise kasv. Praeguse taastuvallikatest toodetud elektri turu hõlvamise ja 2010. aasta eesmärgi 25% vahel on suur lünk. Haldusprobleemid on jätkuvalt üks peamisi tõkkeid kasvule suure taastuvate energiaallikate potentsiaaliga riigis.

Läti . Taastuvallikatest toodetud elektri kasutuselevõtmine on väga tagasihoidlik stabiilse toetuskava puudumise tõttu.

Malta. Praktiliselt ei ole taastuvallikatest toodetud elektrit kasutusele võetud.

Slovaki Vabariik. Taastuvallikatest toodetud elektri kesine edu. 2010. aasta eesmärgi 31% täitmiseks on vaja palju tugevamat toetust.

Eesmärkide saavutamise arutelust on toetustaseme teemat võimatu eraldada . Euroopa Liidus on taastuvallikatest elektri tootmiseks antav toetus liikmesriigiti väga erinev. Komisjoni eelmises aruandes taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia toetamise kohta[11] hinnati erinevusi üksikasjalikult. Tuuleenergiat toetatakse kasinalt kahekümne viiest liikmesriigist üheksas. Kui tootjatele antav kogutoetus on omahinnast madalam, ei ole taastuvenergiate käikulaskmist oodata. Biomassi tootva metsanduse osas ei anna pooled liikmesriikidest piisavalt toetust, et sellest saaks katta tootmiskulud. Biogaasi puhul ei ole ligi kolmes neljandikus liikmesriikidest toetus piisav rajatiste väljaarendamiseks.

Toetuskavade arutelus tuleks samuti käsitleda haldustõkete küsimust. Taastuvallikatest toodetud elektri turu hõlvamise eesmärkide täitmiseks kuluefektiivselt on vaja luua protsess, mis lihtsustab taastuvallikatest rohkemat elektritootmist õigeaegselt ja lihtsal viisil.

4. ELEKTRITOOTMISE ARENG ERINEVATES TAASTUVENERGIASEKTORITES: TUULE-, BIOMASSI-, HÜDRO-, MAASOOJUS- JA PÄIKESEENERGIA

Hüdroenergia jääb valdavaks allikaks,[12] kuid lisanduvad uued taastuvallikad, nagu tuul või biomass, mille osa muutub oluliseks. Suurhüdroenergia on hästi väljaarendatud tehnoloogia, mille potentsiaal on 25-liikmelises Euroopa Liidus peaaegu välja arendatud. Seetõttu ei võeta seda käesolevas analüüsis arvesse.

4.1. Tuuleenergia. Kolme juhtiva riigi ringi laiendamine ja ülemaailmsele turule suundumine

Euroopa Liit püsib tuuleenergias maailmaturu osaga 60% maailmas juhtival kohal. Maailma tuuleenergiaturg kasvab jõudsalt, kusjuures märgatavalt kasvab Aasia turg (eelkõige Indias) ja Põhja-Ameerika rajatiste[13] kasvutempo on tugevalt tõusnud. 2002. aastal oli 80% maailma tootmisvõimsusest paigaldatud Saksamaal ja Hispaanias. 2005. aastal oli see osakaal 56%. Saksamaa muljetavaldava aastase kasvu aeglustumist korvas teiselt poolt teiste Euroopa turgude, nagu Ühendkuningriigi, Portugali[14] ja Itaalia turgude kasv.

2000. aastast alates on tuuleenergiavõimsus ELis kasvanud enam kui 150%. Taastuvenergia valges raamatus[15] eeldatav kogus 40 000 MW saavutati kavandatust viis aastat varem. Kokku 40 455 MW võimsusega tuuleenergiarajatised tootsid 2005. aastal 82 TWh. Tuulesektori suurepärane jõudlus on võimaldanud tõsta selle tööstuse 2010. aasta sihttaset 75 000 MW-ni.

Uus tuuleenergia moodustab 33% uuest elektritootmisvõimsusest ELis. Ülejäänud 67% on peamiselt tavapärased soojuselektrijaamad. TEA-tuuleenergia moodustab 2,6% Euroopa Liidu elektri kogutarbimisest, mis võrdub Taani ja Portugali elektritarbimisega kokku. Tuulest toodetud elektri keskmine kasv aastas on viimasel viiel aastal olnud 26%.

Nagu märgiti komisjoni 2005. aasta detsembri teatises,[16] ei toeta üks kolmandik ELi riikidest tuuleenergiat piisavalt. Pooltes ELi liikmesriikides ei rakendata tuult piisavalt. Selle aeglase arengu peamine põhjus ei ole tahtlik poliitika, vaid viivitused lubade väljastamisel, ebaõiglased võrgutingimused ja aeglane elektrivõrgu tugevdamine ja laiendamine. Need ohustavad endiselt tuuleenergia kasvu tulevikus.

Tööstus on võtnud 2010. aasta uueks eesmärgiks 75 000 MW. See võimsus peaks andma ligikaudu 160 TWh, mis moodustab 4%-6% Euroopa 2010. aasta elektritarbimisest. Selle tootmisvõimsuse sisseseadmiseks tuleb „heade tulemustega” riikide ringi laiendada. Avamere turg on tuuleenergia arendamisel lähiaastail kindlasti põhielement.

Elektrivõrkudesse saab integreerida suuremas osakaalus tuuleenergiat . Näiteks 2005. aastal kattis tuuleenergia 18% Taani elektrinõudlusest .

Euroopa tuuleenergiatööstus on maailmaturu kasvuga sammu pidanud. Saksa ja Hispaania töösturid on üha vähem sõltuvad oma kodumaise turu kasvust ning üha suurema osa moodustab eksport. Taani on suutnud säilitada tuuleenergiasektori töökohtade arvu 20 000 tasemel tänu selle sektori eksporditurule. BWE (Saksa Tuuleenergia Assotsiatsioon) andmetel võis Saksa tuuleenergiatööstus 2005. aastal uhkust tunda 5,03 miljardi euro suuruse käibe üle. Pool sellest summast, st 2,51 miljardit eurot on ekspordilt teenitud käive. Sama seis on töökohtade osas, milles eksport moodustab nüüd 31 900 töökohta Saksa tuuleenergiatööstuse 63 800 töökohast.

Tuuleenergiaturu kasvuga maailmas on kaasnenud sektori tööstuslik ümberkorraldamine. See ümberkorraldamine on põhjalikult muutnud tuuleenergia tööstuslikku olukorda alates 2002. aastast. Tööstus on märkimisväärselt konsolideerunud ning selles on vähem suuri osalisi, eelkõige maailmaturul. Keskmise ja väikese suurusega ettevõtetel on endiselt oma osa, ehkki piirkondlikuma turu tasandil.

[pic]

Joonis 5. Tuulest elektri tootmise tagasivaateline areng EL 25 liikmesriikides aastatel 1990-2005.[17]

4.2. Biomass

Kogu biomassipõhise elektritootmise moodustavad kolm kütuseliiki: tahke biomass, biogaas ja tahkete olmejäätmete biolagunev osa. Üksikasjalikumad andmed esitatakse tahke biomassi ja biogaasi kohta. Biomassist toodetud elekter moodustab 2% ELi elektri kogutarbimisest. Biomass kasvas 2002. aastal kokku 18% võrra, 2003. aastal 13% võrra, 2004. aastal 19% võrra ja 2005. aastal 23% võrra.[18] Selle areng on kindlasti viimastel aastatel oluliselt kiirenenud. Kui 2004. aasta kasvumäära saaks üle kanda 2010. aastale, ulatuks biomassi osalus ligi 167 TWh tasemele, mis vastab elektrikogusele, mida on vaja biomassist toota, et täita eesmärk toota 21% elektrist taastuvatest energiaallikatest.[19] Kuid 2005. aasta panus biomassi arendamisse Hollandis võib jääda vaid lühiajaliseks eduks.[20]

[pic]

Joonis 6: Tahkest biomassist, biogaasist ja tahketest olmejäätmetest toodetud elektri tagasivaateline areng EL 25 liikmesriikides aastatel 1990-2004 ning selle ülekandmine 2010. aastale eeldusel, et aastane kasvumäär on 19%.[21]

4.2.1. Tahke biomass

Tahkest biomassist toodetakse elektrit metsa- ja põllumajandussaaduste ja -jääkide põletamisel soojuselektrijaamades. Kogu biomassi kasutuse arenedes kiirenes tahke biomassi areng 2004. ja 2005. aastal märgatavalt. Viimaste aastate kasvumäärad ulatusid EL 25 tasemel 2002. aastal 20%, 2003. aastal 13% ja 2004. aastal 25% tasemele.

25-liikmelises ELis toimunud areng on näidatud joonisel 7 Aastatel 2002-2004 lisandus elektrivõrku ligi 10 TWh täiendavalt toodetud elektrit. Suurimad kogu taastuvallikatest toodetud elektri tootmisse panustajad on Soome ja Rootsi, kellele järgnevad Saksamaa, Hispaania, Ühendkuningriik, Taani, Austria ja Holland.

Infrastruktuuritõkked takistavad edasist kasvu enam kui majanduslikud. Biomassi kasutamise suurendamiseks koostatud biomassi alases tegevuskavas[22] käsitletakse praegustel biomassiturgudel Euroopas täheldatud probleeme. Selles sätestatakse ka ühenduse kooskõlastatud tegevuskava. Selle meetmed hõlmavad biomassi pakkumise ja nõudluse parandamist; tehniliste raskuste ületamist ning teadus- ja arendustöö arendamist.

Kindlasti on biomassisektori pikaajalised traditsioonid ja metsatööstuse tähtsus ühes asjaoluga, et enamus elektrijaamadest on suureulatuslikud tööstusüksused, mis töötavad soojus- ja elektrienergia koostootmise reÿiimil, tugevad tegurid, mis toetavad biomassist elektri tootmise sektori arengut Põhjamaades. Arengut Saksamaal viivad edasi peamiselt kuni 20 MW võimsusega keskmise ulatusega tootmisüksused, samas kui tänu soojus- ja elektrienergia koostootmise erilisele toetamisele käitatakse kaastootmisreÿiimil kasvavas osakaalus biomassi elektrijaama.

Peaaegu on pooltes liikmesriikidest lubatud tahke biomassi kaaspõletamine traditsioonilistes elektrijaamades. Nagu võib eelkõige näha Inglise ja Ungari näitest, võimaldab see valik eriliselt kõrget kasvumäära. Ühendkuningriigis kaalus biomassist kaaspõletamise teel toodetud elekter selgelt üles kogu elektritootmise tahkest biomassist 2004. aastal ja kasvas 2005. aastal peaaegu 75% (+1,4 TWh) võrra. Praegu kasutatakse Ungaris kolmes suurimas kaaspõletamisel töötavad elektrijaamas kütusena 630 000 tonni biomassi.

[pic]

Joonis 7. Tahkest biomassist (v.a tahketest olmejäätmetest) elektri tootmise tagasivaateline areng EL25 liikmesriikides aastatel 1990-2005.[23]

Komisjon võttis äsja vastu ja esitas nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Liidu metsanduse tegevuskava.[24] See tegevuskava toetab muu hulgas metsaressursside kasutamist energiatootmise lähteainena. See on eriti oluline tahke biomassi tootmiseks.

4.2.2. Biogaas

Praeguste kõrgete naftahindade ja maagaasihindade juures on raiskamine toota biogaasi ja seejärel sel lihtsalt põleda lasta. 2005. aastal toodeti sel viisil energiakasutuseks Euroopa Liidu eri riikides ligi 5 Mtoe. Koguressurss on praeguse jäätmetootmise juures hinnatavalt enam kui 20 Mtoe. Biogaasi kasutamine energiatootmiseks ei ole üksnes energiatootmise küsimus, vaid jäätmekäitluse ja keskkonnakaalutluste küsimus. Ligi pool Euroopa jäätmetest lihtsalt ladestatakse prügilates.

Ligikaudu kaks kolmandikku biogaasist kasutatakse elektri tootmiseks ja üks kolmandik soojuse tootmiseks. Hinnanguliselt toodeti 2004. aastal biogaasist elektrit 14,9 TWh. Pool sellest elektrist saadakse soojus- ja elektrienergia koostootmise jaamadest.

Biogaasi saadakse mitmetest eri liiki protsessidest. See võib tulla olmejäätmetest prügimägedes kogunevast prügilagaasist – mis ei ole keskkondlikult väga otstarbekas – või seda võidakse toota mädandites. Töötlemine sõltub kasutatavate jäätmete liigist. Biogaasi saab teha majapidamis- või põllumajandusjäätmetest, näiteks virtsast ja saagikoristusjäätmetest. Biogaasi saab töödelda väikestes ühe majandi ulatusega biogaasiüksustes või ühis- ja kesküksustes . Nendes üksustes, mida peamiselt arendatakse Taanis, saab samaaegselt töödelda eri liiki jäätmeid, põhiliselt mitmesuguste muude orgaaniliste jäätmetega segatud sõnnikut ja virtsa. Spetsiaalsed biogaasijaamad on tõhus viis põllumajanduslike ja tööstuslike bioloogiliste jäätmete käitlemise viis ning nende jaamade suurus võimaldab samuti jäätmete energiasisaldust tõhusalt ära kasutada. Sellel tehnoloogial on märkimisväärne kasvupotentsiaal.

Biogaasist elektri tootmise aastased kasvumäärad on viimasel aastakümnel olnud kõrged ja ulatuvad 24% tasemele 2002. aastal, 13% -ni 2003. aastal, 22%-ni 2004. ja 15%-ni 2005. aastal.

[pic]

Joonis 8: biogaasist elektri tootmise tagasivaateline areng EL 25 liikmesriikides aastatel 1990-2005.[25]

Euroopa keskkonnamääruste tugevdamine prügilate piirangute ja maksustamise osas innustab otsusetegijaid leidma energia- ja kliimasõbralikumaid lahendusi orgaaniliste jäätmete käitlemiseks vahetult pärast kogumist. Ligi pool Euroopa olmejäätmetest ladustatakse siiski prügilates, mis tähendab jäätmete ja väärtusliku energia äraviskamist.

Lisaks soojuse- ja elektritootmisele saab biogaasi kasutada ka sõidukikütusena. Rootsis sõidab biogaasil juba 779 bussi, enam kui 4500 autot kasutavad bensiini ja biogaasi või maagaasi segust koosnevat kütust ning alates möödunud aastast töötab selliselt ka rong.

Neljandik ELi riikidest toetab biogaasi arendamist piisavalt.

4.3. Päikeseenergia

Päikeseenergiarajatiste koguvõimsus on ELis kasvanud enneolematu keskmise tempoga aastas – 70% viimasel viiel aastal, 127 MWp[26] tasemelt 2000. aastal 1794 MWp tasemele 2005. aasta lõpus. Rajatiste koguvõimsuse muljetavaldavat kasvu Euroopas juhib Saksamaa: 86% praegu paigaldatud päikeseenergiarajatiste võimsusest ELis asub Saksamaal. Teised Euroopa turud on täiesti erineva mõõduga. Hollandis on paigaldatud üle 50 MWp ja Hispaanias 58 MWp. Teine näitaja, Euroopa Liidu 25 liikmesriigi „maksimumvõimsus elaniku kohta” suhe tõuseb samuti märkimisväärselt. See tõusis tasemelt 2,5 Wp elaniku kohta 2004. aastal tasemele 3,9 Wp elaniku kohta 2005. aastal. Võrdluseks: Jaapani (128 miljonit elanikku) rajatiste võimsus on 8,9 Wp/elanik, samas kui USA (291 miljonit elanikku) rajatiste võimsus on 1,3 Wp/elanik.

Päikeseenergia on peamiselt detsentraliseeritud tehnoloogia. Hoonete katusele paigaldatuna on selle elektri eeliseks, et see annab tänu soojuspõhise elektritootmise kadude konverteerimisele pluss edastus- ja jaotuskadude säästmisele kahekordse primaarenergiataseme. Sellel sektoril on kõrgetehnoloogiakomponent, see on olemuselt modulaarne ja suure potentsiaaliga pikas perspektiivis.[27]

4.4. Väikehüdroenergia

Euroopa praegune arengusuund väikeste elektrijaamade võimsuse arendamisel ei ole väga dünaamiline haldus- ja keskkonnaalaste tõkete tõttu. Sellegipoolest on sektoril tõeline potentsiaal, mis võib kujuneda stabiilseks ja elujõuliseks majandustegevuseks.

Termin „väikehüdroenergia” tähendab tavaliselt hüdroelektrijaamu võimsusega kuni 10 MW. Maailma teistes piirkondades võib suuri ja väikesi hüdroelektrijaamu eristav võimsuselävi väga erinev olla. Näiteks Hiinas peetakse kõiki alla 50 MW rajatisi väikehüdroenergiaks. Sellele taastuvale energiaallikale on iseloomulikud märgatavalt erinevad potentsiaalid ja elektritootmishinnad Euroopas.

Väikehüdroenergia võimsus kasvas viimasel neljal aastal EL 25s aastas keskmiselt 3,8%. Aeglase arengu peamised põhjused on eelkõige kasutusse rakendatud potentsiaal ja suured haldustõkked (nt keskkonnaload). Võrreldes olukorraga 15-liikmelises ELis, on ELiga 2004. aasta 1. mail ühinenud liikmesriigid selles sektoris üles näidanud dünaamilisemat arengut, peamiselt tänu arengule Sloveenias ja Poolas. 10-liikmelises ELis oli kõrgem kasvumäär, peaaegu 8% aastatel 2000-2004.

[pic].

Joonis 9. Väikehüdroenergia tootmisvõimsuse tagasivaateline areng EL 25 liikmesriikides aastatel 1990-2004.[28]

4.5. Maasoojusenergia

Maasoojusenergia sektor on hüdroenergia, biomassi ja tuuleenergia järel praegu maailmas neljas suurim taastuvaid energiaallikaid kasutav elektrienergia tootmise sektor. 2004. aasta lõpus moodustas see 8,911 MW maailma tootmisvõimsusest. Euroopal on 9% maailma maasoojuse tootmisvõimsusest.

Euroopas ei kasutata maasoojust aga suurel määral elektrisektoris, vaid küttekasutuses, kus valdavas enamuses kasutatakse seda ehitussektoris maasoojuspumpade kaudu.[29]

ELis kasutatakse maasoojusallikaid elektri tootmiseks praegu peamiselt Itaalias, Portugalis (Assoori saared) ja Prantsusmaal. Vaieldamatu Euroopa liider on Itaalia, mille rajatiste tootmisvõimsus on 790 MWe, mis on üle 95% rajatiste koguvõimsusest EL 25. Peale nende juhtivate riikide võib täheldada uusi arenguid Austrias ja Saksamaal, kus binaarse ringprotsessi tehnoloogiaga toodetakse elektrit ja soojust samal ajal.

Soojuspumbatööstus on maasoojussektoritest kaugelt kõige dünaamilisem, kuid kütterakendused jäävad komisjoni käesoleva aruande käsitlusalast välja. Maasoojusest elektri tootmise areng sõltub märkimisväärselt võimalustest toota soojust ja elektrit samal ajal.

[pic]

Joonis 10. Maasoojusallikatest elektri tootmise tagasivaateline areng EL 25 liikmesriikides aastatel 1990-2004.[30]

5. DIREKTIIVI ÕIGUSLIK RAKENDAMINE

Direktiiv, mille eesmärk on suurendada taastuvate energiaallikate panust elektritootmisse, hõlmab nelja põhivaldkonda: siseriiklike soovituslike eesmärkide seadmine tarbitava elektri tootmiseks taastuvatest energiaallikatest; haldusmenetluste lihtsustamine ja kiirendamine uute taastuvatest energiaallikatest elektri tootjate jaoks; siseriikliku elektrivõrgu ühendust taotlevate taastuvatest energiaallikatest elektri tootjate õiglane kohtlemine; ning taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri kohta vastastikku tunnustatud päritolutagatiste kehtestamine. Lisaks on liikmesriigid ja komisjon kohustatud aru andma taastuvatest allikatest elektri tootmisel seatud siseriiklike soovituslike eesmärkide ja ELi üldeesmärgi täitmise edu kohta.

Vastavalt artikli 3 lõikele 1 on komisjonil lubatud kontrollida, kas liikmesriigid on võtnud oma soovituslike eesmärkide saavutamiseks asjakohased meetmed.[31]

Kõik liikmesriigid on direktiivi ametlikult üle võtnud, mis eeldab, et liikmesriigid on jõustanud vähemalt esmased õigusaktid, mis hõlmavad direktiivi põhisätteid. Paljudes liikmesriikides on direktiivi täielikuks ülevõtmiseks vaja ka teiseseid õigusakte.

Nõudmised | Rikkumismenetluste põhjused |

Artikkel 9 – Õigusaktide ülevõtmine - Seadused, määrused ja haldusnormid. | Ebatäielik ülevõtmine teiseste õigusaktide puudumise tõttu |

Artikkel 3 – Eesmärkide seadmine ja asjakohased meetmed taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri osakaalu suurendamiseks. | Eesmärgile pühendumatus |

Artikkel 5 – Päritolutagatis | Päritolutagatiste süsteemi ei ole täielikult rakendatud. |

Artikkel 6 – Haldusmenetlused | Keerukas, läbipaistmatu ja/või diskrimineeriv lubade andmise kord taastuvatel energiaallikatel töötavate elektrijaamade ehitus- ja käituslubade väljastamiseks. |

Artikkel 7 – Võrgule juurdepääsu tingimused | Läbipaistmatud ja diskrimineerivad võrgujuurdepääsu tingimused ja mitmesuguste võrguinvesteeringute kulude jagamise/kandmise eeskirjade osas (ühendus, laiendamine ja tugevdamine). |

Rikkumismenetlusi seoses direktiiviga 2001/77/EÜ algatatakse kas komisjonile esitatud kaebuste alusel või komisjoni algatusel liikmesriikide aruannete või komisjoni talitustele taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise arengu kohta esitatud muu teabe alusel.

6. JÄRELDUSED JA EDASISED MEETMED

Praegune Euroopa Liidu arengusuund on suurem teadlikkus taastuvenergia kolmest peamisest tõukejõust: jätkusuutlikkus, konkurentsivõimelisus ja varustuskindlus.[32] Tööstus on läbi aegade juhindunud „ülevalt alla” algatustest, nagu toetused ja maksumeetmed, mis on mõeldud makromajanduslike ja keskkonnaeesmärkide saavutamiseks. Nõudlus taastuvenergia järele on aga saamas üha tähtsamaks „alt ülespoole” suunduvaks edasiviivaks jõuks tööstuse jaoks. Kasvavad elektrihinnad sunnivad tarbijaid kaaluma erinevaid elektrihankestrateegiaid. Energianõudlus kasvab jätkuvalt, kui ei rakendata aktiivselt energiatõhususe meetmeid. Elektrihinnad on aastatel 2004 ja 2005 kasvanud keskmiselt 40%, mis on tabanud kõige rängemalt kommerts- ja tööstustarbijaid.

Taastuvenergiatootjad on saanud olulisteks osalisteks elektriturgudel. Taastuvenergia tuleb asjakohaselt integreerida riiklikesse elektriturgudesse. Kolmanda poole juurdepääsu põhimõte on peamine, mis võimaldab investeerida taastuvenergiasse, mis lülitatakse elektrivõrku, ja meelitada turule uusi investoreid. Taastuvenergiate kasutamisel ja nendesse investeerimisel põhinev energiatootmine on tõhusam, kui taastuvenergias lähtutakse turuhinda kujundavatest signaalidest. Siseturg võimaldab tootmist koondada, parandades seega tõhusust nii taastuvenergia suur- kui ka väiketootmises. Riikidevaheline kauplemine võimaldab elektrit tootmise ülejääkidega piirkonnast müüa laiale klientuurile või importida seda kaugemalt. See on eriti oluline suure tuuleenergia tootmise tihedusega piirkondadele.

Taastuvenergiad võivad pakkuda ka kindlust elektrituru kõikumiste vastu. Euroopa ei saa endale lubada ebaõnnestumist taastuvenergiapoliitikas.

Paistab, et mõned liikmesriigid – Taani, Saksamaa, Hispaania, Iirimaa, Ungari, Holland ja Luksemburg – saavutavad direktiivi alusel seatud eesmärgid. Peaasjalikult tänu nende väheste riikide jõupingutustele võibki EL 2010. aastaks saavutada parimal juhul taastuvenergia turuosa 19%. Teised liikmesriigid võivad siseriiklikud eesmärgid saavutada, kui nad tugevdavad oma vastavat poliitikat. Kuid paljudes liikmesriikides täheldatakse taastuvenergia tootmise kahanemist.

Euroopas jõudsa kasvuga ja kasvava maailmaturuga tuuleenergia on selge kordaminek. Biomass – uinuv hiiglane – hakkab ärkama ning biogaas ja kaaspõletamisallikad on viimasel kahel aastal samuti kasvanud. Praegu kehtivate põhimõtetega saavutab taastuvenergiast toodetud elektri osakaal aastaks 2010 kokku 19%.

Eesmärgile nii lähedale jõudmist võib pidada osaliseks õnnestumiseks, kuigi on veel piisavalt ruumi täiendusteks. Komisjon soovib jätkata jõupingutusi säästva arengusuuna saavutamiseks elektrisektoris ja soovitab võtta järgmised meetmed.

Taastuvenergiast elektri tootmisel tegutsemiseks tuleb viivitamatult arendada kaheksat põhivaldkonda:

1 Liikmesriigid peavad taastuvenergiast toodetud elektri direktiivi õigesti ja täielikult rakendama.

2. Tuleb tuleb viivitamatult kõrvaldada haldustõkked, ebaõiglane võrgujuurdepääs ja keerukad menetlused.

3. Toetuskavasid tuleb optimeerida vastavalt otsusele KOM (2005) 675 (lõplik). Komisjon vaatab 2007. aastal läbi liikmesriikide taastuvenergiate toetussüsteemid, et hinnata nende tulemuslikkust ja vajadust pakkuda välja taastuvenergiate jaoks ühtlustatud toetuskavad ELi elektrisektori siseturu kontekstis. Kui üleminekuajal võib veel vaja minna riiklikke kavasid kuni siseturg hakkab täielikult toimima, siis pikas perspektiivis tuleks sihiks seada ühtlustatud toetuskavad.

4. Biomassisektor tuleb tööle panna biomassi käsitlevas tegevuskavas sätestatud meetmetega. Erilist tähelepanu tuleks pöörata biomassist elektri ja soojuse koostootmise suurendamisele.

5. Usaldusväärsus pikas perspektiivis: komisjon teeb 2007 . aastal ettepaneku uue õigusliku raamistiku kohta taastuvate energiaallikate edendamiseks vastavalt taastuvenergia tegevuskavale.

6. Komisjon jätkab tihedat koostööd võrguhaldajatega, Euroopa elektrisektori reguleerivate asutuste ja taastuvenergiatööstusega, et võimaldada taastuvate energiaallikate paremat integreerimist elektrivõrku ja pöörab erilist tähelepanu avamere tuuleenergia laiema kasutuselevõtmisega seonduvatele erinõudmistele, eelkõige riikidevaheliste võrguühenduste osas. Uurida tuleks üleeuroopaliste elektrivõrkude pakutavaid võimalusi. Tuleb alustada tööd Euroopa avamere tuuleenergia suurvõrgu loomiseks.

7. Elektrisektori siseturgu tuleb arendada kooskõlas taastuvenergiate arenguga. Liberaliseerimine ja eriti sellised aspektid nagu läbipaistvus , võrgu jagamine ja eristamine, suurem ühendusvõimsus, pakuvad samuti võimalust uute innovatiivsete osalejate turule sisenemiseks.

8. Taastuvenergiad tuleb kiiresti integreerida Euroopa Liidu Lissaboni strateegiasse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi, regionaalarengu- ja ühtekuuluvusfondi, maaelu arengu ja tõhustatud teadusuuringute ja tehnoloogiaarengu programmide kaudu aastatel 2007-2013.

LISA [33]

Liikmesriikide 2010. aasta eesmärgi osas saavutatud edu hindamine (%)

Võrdlusaasta (1997 või 2000) | Saavutatud turu-hõlvamine 2004/2005 | Normaliseeritud hõlvamine 2004/2005 | Eesmärk aastaks 2010 | Klassifikatsioon |

Taani | 8,7 | 25,8 (2005) | 27,3 (2005) | 29,0 | (( |

Saksamaa | 4,5 | 10,4 (2005) | 10,8 (2005) | 12,5 | (( |

Ungari | 0,7 | 4,4 (2005) | 4,0(2005) | 3,6 | (( |

Soome | 24,7 | 25,0 (2005) | 25,4(2005) | 31,5 | ( |

Iirimaa | 3,6 | 6,1(2005) | 8,0 (2005) | 13,2 | ( |

Luksemburg | 2,1 | 3,6 (2005) | 4,0 (2005) | 5,7 | ( |

Rootsi | 49,1 | 53,2 (2005) | 52,0 (2005) | 55,2 | ( |

Hispaania | 19,9 | 17,2 (2005) | 21,6 (2005) | 29,4 | ( |

Holland | 3,5 | 6,9 (2005) | 6,5 (2005) | 9, 0 | ( |

Tšehhi Vabariik | 3,8 | 4,8 (2005) | 4,0 (2005) | 8 | ( |

Leedu | 3,3 | 3,7 (2004) | 3,3 (2004) | 7 | ( |

Poola | 1,6 | 2,8 (2005) | 3,2 (2005) | 7,5 | ( |

Sloveenia | 29,9 | 29,1 (2004) | 29,4 (2004) | 33,6 | ( |

Ühendkuningriik | 1,7 | 4,1 (2005) | 4 ,2 (2005) | 10,0 | ( |

Belgia | 1,1 | 1,8 (2005) | 1,9 (2005) | 6,0 | ( |

Kreeka | 8,6 | 9,1 (2005) | 7,7 (2005) | 20,1 | ( |

Portugal | 38,5 | 14,8 (2005) | 28,8 (2005) | 39,0 | ( |

Austria | 70,0 | 54,9 (2005) | 57,5 (2005) | 78,1 | (( |

Küpros | 0,0 | 0,0 (2004) | 0,0 (2004) | 6 | (( |

Eesti | 0,2 | 0,7 (2004) | 0,7 (2004) | 5,1 | (( |

Prantsusmaa | 15,0 | 11,0 (2005) | 14,2 (2005) | 21,0 | (( |

Itaalia | 16,0 | 15,3 (2005) | 16,0 (2005) | 25,0 | (( |

Läti | 42,4 | 47,1 (2004) | 43,9 (2004) | 49,3 | (( |

Malta | 0,0 | 0,0 (2004) | 0,0 (2004) | 5 | (( |

Slovaki Vabariik | 17,9 | 15,4 (2005) | 14,9 (2005) | 31 | (( |

EL 25 | 12 ,9 | 13,7 (2004) | 14,5 (2004) | 21,0 |

1 27. septembri 2001. aasta direktiiv 2001/77/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul. EÜT L 283/33, 27.10.2001.

2 KOM (2004) 366 (lõplik), „Taastuvenergia osakaal ELis”, Euroopa Komisjon 2004.

[1] Hispaania on paigaldanud 11MW võimsusega suure päikeseenergia soojusjaama 2006. aastal ja 65 MWne on ehitamisel. Praeguseni pakuvad ainult Portugal ja Ühendkuningriik pakuvad selgesõnaliselt stiimuleid ookeanienergia arendamiseks. Inglismaa ja Walesi lääneranniku tõusu- ja mõõnavee taseme suur vahemik pakub maailma kõige soodsamaid tingimusi loodeteenergia arendamiseks. Komisjoni rohelises raamatus, mis käsitleb EL-i tulevast merenduspoliitikat, Kom (2006) 275 (lõplik), viidatakse laine-, loodete ja meres asuvate tuulejaamade energiale kui potentsiaalsetele lähituleviku energiatele.

[2] Allikas Eurostat kuni 2004. aastani. 2005. aasta kohta on esitatud Rahvusvaheliselt Energiaagentuurilt ja liikmesriikidelt saadud esialgsed arvud.

[3] 2005. aasta kohta esitatud arvud on esialgsed ja pärinevad Rahvusvaheliselt Energiaagentuurilt. Eurostati konsolideeritud andmed annavad 14% aastal 2004. Direktiivi lähtepunkt oli 13%.

[4] Kui EL 25e elektritarbimine oleks olnud alates 1997. aastast püsiv, oleks taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri praegune osakaal 16%.

[5] Allikas Eurostat kuni 2004. aastani. 2005. aasta kohta on esitatud Rahvusvaheliselt Energiaagentuurilt ja liikmesriikidelt saadud esialgsed arvud

[6] Saavutuste analüüs põhineb eduprojektil „Liikmesriikide ja ühenduse 2010. a eesmärkide saavutuste analüüs vastavalt direktiivile 2001/77/EÜ” ning projektil EurObserv’ER.

[7] Üldiselt on kõige värskem konsolideeritud statistika aastast 2004. Mõned liikmesriigid on esitanud andmed 2005. aasta kohta ning 2005. aasta statistilised andmed tuule-, päikeseenergia ja biogaasi kohta on hästi teada. Biomassi kohta esitatud arvud on esialgne statistika Rahvusvaheliselt Energiaagentuurilt. Kui liikmesriigi kohta on kättesaadavad 2005. aasta andmed, võetakse ka neid arvesse.

[8] Ernst &Young investeeringuindeksi viide.

[9] Aruanne taastuvatest energiaallikatest elektri tootmise olukorra kohta. Ungari Vabariik, majandus- ja transpordiminister, Budapest, veebruar 2006.

[10] Hüdroenergia märkimisväärne mitmekesisus koos hüdroenergia suure osakaaluga Soomes põhjendab erinevust tegelike ja normaliseeritud protsendimäärade vahel joonisel 1.

[11] KOM (2005) 627 (lõplik), 7.12.2005. Komisjoni teatis taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia toetamise kohta.

[12] Hüdroenergiajaamad (suured ja väikesed) tootsid 67% 2005. aastal toodetud taastuvenergiast.

[13] Ameerika tootmise maksusoodustuskava pikendamine 2007. aastani on kindlustanud USA investoreid, kes paigaldasid 2004. aastal üle 2400 MW. Euroopa Liit paigaldas 2005. aastal 6165,7 MW.

[14] Portugal on tõusnud ELis 1000 MW tähise ületanud riikide hulgas seitsmendaks ja tema rajatiste kumuleeritud võimsus oli 2005. aasta lõpus kokku 1021 MW. Portugal praktiliselt kahekordistas ühel aastal paigaldatud rajatiste võimsust, lisades 500 MW. Need väga head tulemused saadi tänu haldustõkete kõrvaldamisele ja väga ahvatlevale ostuhinnasüsteemile

[15] KOM (1997) 599 (lõplik), 26.11.1997, komisjoni teatis „Tuleviku energia: taastuvad energiaallikad, ühenduse tegevuskava valge raamat”.

[16] KOM (2005) 627(lõplik), 7.12.2005, komisjoni teatis taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia toetamise kohta.

[17] Allikas Eurostat kuni 2004. aastani. 2005. aasta kohta on esitatud Rahvusvaheliselt Energiaagentuurilt ja liikmesriikidelt saadud esialgsed arvud.

[18] 2005 sisaldab esialgseid andmeid Rahvusvaheliselt Energiaagentuurilt.

[19] Eeldusel, et biomass kokku moodustab kuni 40%, tuuleenergia 50% ja muu taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter 10% täiendavast tootmisest aastaks 2010, võrreldes 2001. aastaga. Vt selle hinnangulise arvestuse selgitamiseks KOM (2004) 366 (lõplik).

[20] Madalmaade valitsus külmutas biomassi toetussüsteemi.

[21] Allikas Eurostat kuni 2004. aastani. 2005. aasta kohta on esitatud Rahvusvaheliselt Energiaagentuurilt ja liikmesriikidelt saadud esialgsed arvud.

[22] KOM (2005) 628 (lõplik). Komisjoni teatis biomassi tegevuskava kohta, Euroopa Komisjon, 2005.

[23] Allikas Eurostat kuni 2004. aastani. 2005. aasta kohta on esitatud Rahvusvaheliselt Energiaagentuurilt ja liikmesriikidelt saadud esialgsed arvud.

[24] KOM (2006) 302 (lõplik), komisjoni teatis Euroopa Liidu metsanduse tegevuskava kohta, Euroopa Komisjon 2006.

[25] Allikas Eurostat kuni 2004. aastani. 2005. aasta kohta on esitatud Rahvusvaheliselt Energiaagentuurilt ja liikmesriikidelt saadud esialgsed arvud.

[26] Tavaliselt väljendatakse päikeseenergia võimsust ühikutes watt peak (Wp). See on tööstuse standardsetes tingimustes mõõdetuna päikesepaneeli toodetud alalisvool vattides. Need tingimused on valgustatus 1000 vatti/m², õhutemperatuur 25°C ja atmosfääri läb inud päikesevalgusega seonduv valgusspekter (AM ehk õhu mass 1,5).

[27] Hea näide päikeseenergia täiendava toetamise kohta on Hispaanias kasutusele võetud uuenduslik poliitika, kus esimesena Euroopas võeti riigi tasemel kohustus, et hoonete ehitamisel võetakse meetmed energiatõhususe ja päikeseenergia minimaalse kasutamise kohta (päikesesoojus või -valgus) uutes ehitistes või ümberehitatavates hoonetes. Tertsiaarses sektoris on päikeseenergia minimaalse osakaalu kohustus kogu elektrienergiavarustusest uute ehitiste puhul, kus on olemas üle teatud arvu m² ulatuv pind.

[28] Allikas: Eurostat.

[29] Euroopas on maasoojuse tootmisvõimsus 6589,8 MWth (sealhulgas 4531 MWth soojuspumpadest).

[30] Allikas: Eurostat.

[31] „Liikmesriigid peavad võtma asjakohased meetmed, et soodustada suuremal määral taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri tarbimist […]. Kõnealused meetmed peavad olema proportsionaalsed saavutatava eesmärgiga”.

[32] KOM (2006) 105(lõplik), 8.3. 2005. Komisjoni teatis „Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks”. Märts 2005.

[33] Rumeenia ja Bulgaaria on seadnud eesmärgi aastaks 2010, säilitades laienenud Euroopa Liidu eesmärgi 21%. Rumeenia on sihiks seadnud ülemineku 28% tasemelt 33% tasemele aastaks 2010 ja Bulgaaria 6% tasemelt 11% tasemele aastaks 2010. Komisjoni järgmises aruandes 2008. aastal arvestatakse nende siseriiklike eesmärkide saavutamise taset.