Kommenteeritud kokkuvõte (kuni 2 lk)

Mõjuhinnang, mis käsitleb Euroopa partnerlust bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa jaoks

A. Vajadus meetmete järele

Mis on probleem ja miks on tegemist ELi tasandi probleemiga?

On nii majanduslikud kui ka keskkonnaprobleemid, neid käsitletakse üheaegselt. Põhiprobleem on n-ö kolmekordne puudujääk innovatsiooni, turuleviimise ja kestlikkuse tasandil. Seetõttu ei ole teadus- ja innovatsioonitegevus ELis piisavalt integreeritud, mis muudab innovatsiooniprotsessi aeglasemaks. Samal ajal on takistatud olemasolevate väljaarendatud bioressursipõhiste lahenduste turule jõudmine ja nende keskkonnatoime ei ole automaatselt tagatud. Peamised teaduslikud ja tehnoloogilised probleemid, mida bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa partnerluses käsitletakse, on ebapiisav teadusuuringute ja innovatsiooni tase ning sektoriteülene koostöö ja teadmiste edastamine kestlike bioressursipõhise ringmajanduse lahenduste kohta.

Mida tahetakse saavutada?

Üldine eesmärk on edendada ühiskonna üleminekut kestlikule bioressursipõhisele majandusele, suurendades teadus- ja innovatsioonitegevust kestlike ja konkurentsivõimeliste lahenduste valdkonnas, et hoogustada ringlust ning biomassi, jääkide ja jäätmete kasutamist. Ka on partnerluse eesmärk järgida ÜRO kestliku arengu eesmärkide ja ELi rohelise kokkuleppe rakendamisel piirkondlikku lähenemisviisi, et kiirendada eluterve planeedi (Healthy Planet) kontseptsiooni omaksvõtmist. Teaduslikud eesmärgid on parandada teadus- ja innovatsioonisuutlikkust bioressursipõhise ringmajanduse lahenduste valdkonnas ning tagada parem teadmiste jagamine väärtusahelates, nende vahel ja kogu Euroopas ning kaasata kestlikkuse küsimusi käsitlev teadus- ja innovatsioonitegevus. Majanduslikud eesmärgid on parandada Euroopa piirkondade konkurentsivõimet selles sektoris ja lahendada Euroopa biotoorainel põhineva tööstuse turutõrkeid, hoides innovatsiooni ja uued biokütuste rafineerimistehased Euroopas. Peamised ühiskondlikud eesmärgid on aidata kaasa kestlikult toimivale ringmajandusele ja parandada ringlust bioressursipõhises sektoris, millega parandatakse selle keskkonnajalajälge.

Milline on ELi tasandi meetmete lisaväärtus (subsidiaarsus)?

Algatus ühendab ELi liikmesriikides, piirkondades ja väärtusahelates kättesaadavaid teadmisi ja tehnoloogiaid ning loob sedasi täiendavat kooskõla. Bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa partnerluse projekte saab ühendada riiklike projektidega ning projektidega, mida toetatakse ELi struktuuri- ja piirkondlikest fondidest. Enamiku bioressursipõhise majanduse ees seisvate takistuste kõrvaldamine ei ole riikide kohustus, vaid neile kohaldatakse pigem ELi tasandi õigusakti, mille eeskirjad käsitlevad näiteks järgmist: biomassi kestliku tarnimise aspektid; turunõudlus sihttasemete kaudu; toodete standardimine; märgistamine ja keskkonnahoidlike riigihangete süsteemid ning üldine keskkonnatoime. ELi tasandi sekkumiseta ei oleks riigi tasandi meetmed piisavad.

B. Lahendused

Millised on poliitikavariandid eesmärkide saavutamiseks? Kas on olemas eelistatud variant? Kui ei, siis miks?

Teadusuuringute ja innovatsiooni toetamiseks kaaluti järgmisi variante: ·raamprogrammi tavapärased projektikonkursid (lähtestsenaarium); ·ühiselt kavandatud Euroopa programmipartnerlus (1. variant) ning ·Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 kohane institutsiooniline Euroopa partnerlus (3. variant). Ehkki mõlemad partnerluse variandid annaksid paremaid tulemusi kui tavalised projektikonkursid, oleks institutsiooniline partnerlus (3. variant) parem kui ühiselt kavandatud programmipartnerlus. Suurema potentsiaalse majandusliku ja sotsiaalse mõju ning parema ühtsuse tõttu välisprogrammidega sai see variant kokkuvõttes kõige rohkem punkte. 3. variant on eelistatav järgmistel põhjustel. ·Sellega saab programmi eesmärke tulemuslikult saavutada, kaasates pühendunud tööstuspartnereid ja muid osalejaid (nt liikmesriigid, piirkonnad, akadeemilised ringkonnad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid), kes teeksid koostööd sobiva juhtimismudeli alusel. ·Institutsiooniline partnerlus tagab piisava läbipaistvuse ja avatuse prioriteetide ja eesmärkide valimisel ning partnerite ja sidusrühmade kaasamisel kogu väärtusahelast, eri sektoritest, taustsüsteemidest ja erialadelt, sealhulgas rahvusvaheliste osalejate hulgast (kui see on asjakohane ega kahjusta Euroopa konkurentsivõimet). ·Selle ametlikud menetlused võimaldavad VKEdel osaleda, samuti tulemusi levitada ja kasutada. ·Partnerlus pakub suurt täiendavust, nimelt olulist potentsiaali biotoorainel põhinevate tööstusharude struktureerimiseks. ·See tagab kindla suuna, vormistades ametlikult partnerite poolt konkreetsete eesmärkide saavutamiseks võetavad kohustused, mis aitab lõppkokkuvõttes saavutada kõrgetasemelisi poliitilisi eesmärke. ·Seoses rahastamisega tähendab see variant muude kui ELi partnerite rahalisi ja/või mitterahalisi panuseid, mis moodustavad 50–75 % kogu Euroopa partnerluse eelarvest. Eeldatakse, et suurem osa kulukohustustest on mitterahalised ja – vähemal määral – rahalised sissemaksed, mis tehakse projektide raames, mitte programmi tasandil. ·Partnerluse sidusus ja koostoime ELi teadus- ja innovatsioonimaastikul tagatakse kavandatava algatuse ja muude algatuste vahel sõlmitavate ametlike lepingutega, samuti ühisloovuse vaimus tegevuskavade koostamise ja tugimeeskonna pühendumuse kaudu.

Millised on eri sidusrühmade seisukohad? Kes toetab millist varianti?

Enamik (üle 50 %) avalikul konsultatsioonil vastanutest märkis, et paljud partnerluse eesmärgid, eelkõige ELi kliimaeesmärkide saavutamine, on olulised. Vastajad pidasid eeliseks konsortsiumide, Euroopa väärtusahelate ja tehnoloogia arendamist, kuid leidsid, et halduskoormus on ebasoodne. Suurimaks probleemiks peetakse ELi innovatsiooni puudulikkust uurimistulemuste muutmisel uuenduslikeks ringlus- ja bioressursipõhisteks toodeteks. Enamik (üle 50 %) peab tööstuse kaasamist väga asjakohaseks ning partnerluse ulatust ja hõlmavust õigeks. Kui enamik konsultatsioonil vastanud sidusrühmi (54 %) peab institutsioonilist partnerlust probleemide lahendamisel parimaks korralduseks, siis kodanike toetus oli väiksem.

C. Eelistatud poliitikavariandi mõju

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel juhul peamiste poliitikavariantide) eelised?

Kõik bioressursipõhises majanduses osalejad võivad saada majanduslikku kasu, mis võimaldab tasakaalustatud piirkondlikku/kohalikku arengut. Suuremat ja kindlamat sissetulekut on oodata biomassi esmatootjatel, seda ka vähem soodsates piirkondades. Muud eelised on VKEde majanduskasv, biokütuste rafineerimistehaste ja nendega seotud ettevõtjate (tööstusharu osalejate) investeeringute suurem võimendus ning kõigi osalejate pikaajaline osalus ja pühendumus. Eeldatavasti võidavad omavalitsused ja piirkonnad biojäätmete kõrvaldamise kulude kokkuhoiust. Ühiskondliku mõjuna oodatakse paremat juurdepääsu uuenduslikele bioressursipõhistele lahendustele ja nende kasutuselevõttu Euroopas, kohalike/piirkondlike kogukondade mõjuvõimu suurenemist loodusvarade haldamisel ning uue kohaliku/piirkondliku tootmisbaasi loomist (või paremat ümberkujundamist). Turuosalised, näiteks kaubamärgiomanikud ja tarbijad, saavad juurdepääsu kestlikumatele toodetele. Kõige olulisem on keskkonnamõju. Biomassi kestlikum tootmine ja töötlemine ning biojäätmete kasutamine toorainena vähendab CO2 heidet ja aitab vältida konflikte, mis on seotud toiduainete tootmise, biomassi liigtootmise ja maakasutuse jätkusuutmatute muutustega. See aitab säilitada ja taastada ökosüsteeme ja bioloogilist mitmekesisust. Suletud süsteemis tootmine ja biojäätmete taaskasutamine suurendavad ringlust. Bioressursipõhise ringmajandusega Euroopa partnerlus parandab väärtusahelate ressursitõhusust, nt seoses jäätmevoogudest (sealhulgas reoveest) ja põllumajandusjääkidest saadud toitainete taaskasutusega põllumajanduses ja metsanduses.

Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel juhul peamiste poliitikavariantide) kulud?

Kuna 3. variant tugineb olemasoleval biotoorainel põhineva tööstuse struktuurile, kaasneksid sellega ühisettevõtte büroo jooksvad kulud kogu algatuse kestuse ajal. See tähendaks ettevõtjatele 30 miljonit eurot halduskulusid ja samasugust summat ELile. See tähendab 1–2 % algatuse kogukuludest. Selle kulu korvavad suures osas eespool nimetatud eelised, eelkõige kaasrahastamise võimendav mõju, et jõuda ambitsioonikate eesmärkide saavutamiseks vajalike ressursside mahuni. Negatiivset majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju ega nõuete täitmisega seotud kulusid ei ole oodata.

Milline on mõju VKEdele ja konkurentsile?

VKEdele ja konkurentsivõimele ei ole oodata negatiivset mõju. Oodata on üksnes positiivset mõju. Tuginedes biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte (BPT ühisettevõte) väga positiivsele kogemusele (VKEde tugev kaasamine projektidesse, sealhulgas nende kooskõlastamisse), on 3. variandi selle aspekti näitajad väga head.

Kas on ette näha märkimisväärset mõju riigieelarvetele ja ametiasutustele?

Mõju riikide eelarvetele ja haldusasutustele, samuti rakendamisraskusi ei ole oodata.

Kas on oodata muud olulist mõju?

Ei, kõiki mõjusid on kirjeldatud eespool.

Proportsionaalsus?

Eelistatud variant sisaldab eesmärkide saavutamiseks kõiki elemente ega lähe kaugemale sellest, mis on vajalik probleemi lahendamiseks.

D. Järelmeetmed

Millal poliitika läbi vaadatakse?