KOMISJONI ARUANNE EUROOPA NÕUKOGULE, PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

DIREKTIIVI 2000/53/EÜ

(KASUTUSELT KÕRVALDATUD SÕIDUKITE KOHTA) RAKENDAMISE KOHTA



AJAVAHEMIKUL 2014–2017

1.Sissejuhatus

Kasutuselt kõrvaldatud sõidukeid käsitleva direktiivi 2000/53/EÜ peamine eesmärk on vältida sõidukitest ja nende osadest tekkivaid jäätmeid, et vähendada jäätmete lõppladustamist ning selle üldist keskkonnamõju. Peale selle püütakse direktiivis sätestatud meetmetega parandada sõidukite olelusringi kaasatud kõigi ettevõtjate ja eriti kasutuselt kõrvaldatud sõidukite töötlemisega vahetult tegelevate ettevõtjate keskkonnakaitsealaseid töötulemusi. Kasutuselt kõrvaldatud sõidukite direktiivis on üldiselt järgitud ringmajanduse lähenemisviisi, toetades ökodisaini, nähes ette ohtlike ainete kasutamise lõpetamise sõidukites ning püstitades kõrged korduskasutamis-, ringlussevõtu- ja taaskasutamiseesmärgid, et kasutada kasutuselt kõrvaldatud sõidukites leiduvaid väärtuslikke materjale uuesti ja jätta väärtuslikud ressursid majandusse.

Kasutuselt kõrvaldatud sõidukite direktiivi artikli 9 kohaselt peavad liikmesriigid saatma komisjonile iga kolme aasta tagant aruande direktiivi rakendamise kohta, võttes aluseks komisjoni otsuses 2001/753/EÜ kehtestatud küsimustiku. Küsimustik koosneb kahest osast: esimene osa käsitleb direktiivi liikmesriigi õigusesse ülevõtmise üksikasju ja teine sisaldab teavet direktiivi tegeliku rakendamise kohta. Liikmesriikidelt iga aruandlusperioodi kohta saadud teabe põhjal koostab komisjon rakendamisaruande.

Käesolev aruanne on neljas kasutuselt kõrvaldatud sõidukite direktiivi rakendamist käsitlev aruanne ja see hõlmab aruandlusperioodi 22. aprillist 2014 kuni 21 aprillini 2017. Kõik eelmised aruanded on saadaval komisjoni veebisaidil.

Aruandlusperioodi 2014–2017 kohta esitasid vastused 25 liikmesriiki. Kolm riiki (Läti, Malta ja Ungari) pole seda veel teinud. Aruanded esitanud riikide arv on võrreldes varasemate aruandlusperioodidega pisut vähenenud: aruandlusperioodi 2008–2011 kohta esitasid komisjonile rakendamisaruande kõik liikmesriigid ning aruandlusperioodi 2011–2014 kohta jätsid aruande saatmata kaks liikmesriiki (Holland ja Hispaania).

Üldiselt oli esitatud teave täielik ning rahuldava kvaliteediga. Neid andmeid on täiendatud lisaallikatega, ennekõike siseriiklike õigusaktidega, mille vastavust kasutuselt kõrvaldatud sõidukite direktiivile on otseselt kontrollitud, ning teistest komisjoni aruannetest pärit teabega. Lisaks on võetud arvesse komisjoni otsuse 2005/293/EÜ kohaselt esitatud andmeid korduskasutamise ja ringlussevõtu ning korduskasutamise ja taaskasutamisega seonduvate direktiivi eesmärkide kohta.

2. Teave kasutuselt kõrvaldatud sõidukite direktiivi ülevõtmise kohta

Direktiivi ülevõtmine loetakse kõigis liikmesriikides rahuldavalt lõpule viiduks ning avatud rikkumismenetlused puuduvad.

Sõidukite ja seadmete tootjad on kasutuselt kõrvaldatud sõidukite direktiivi alusel kohustatud piirama plii, elavhõbeda, kaadmiumi ja kuuevalentse kroomi kasutamist pärast 1. juulit 2003 turule lastud sõidukite materjalides ja osades, välja arvatud direktiivi II lisas loetletud erandite puhul. Nende ohtlike ainete kasutamist on mitme II lisasse tehtud muudatuse abil oluliselt vähendatud. Kuigi ohtlike ainete kasutamise piiramine sõidukites võeti tavaliselt üle kasutuselt kõrvaldatud sõidukitega seotud õigusaktidega, võeti ringlussevõetud materjalide korduskasutamine ja taaskasutamine või nende kasutamine uute sõidukite valmistamisel tihti üle üldisemate jäätmealaste õigusaktidega koos kõikide turgude üleste üldnõuetega nende sätete kohta. Austria on näide hea tava kohta, kuna sealsed kogumis- ja taaskasutusettevõtted peavad suunama 0,5 % oma käibest jäätmetekke vältimise projektidesse. Lisaks nähakse direktiiviga ette, et sõidukeid peab olema võimalik kordus- ja taaskasutada ning nende valmistamisel tuleb kasutada üha suuremas koguses ringlussevõetud materjale.

Tootjad, importijad ja turustajad peavad pakkuma kasutuselt kõrvaldatud sõidukite ning, kui see on tehniliselt teostatav, sõiduautode remontimisel eemaldatud kasutatud osade kogumise süsteeme. Tootjad peavad katma märkimisväärse osa, kui mitte kõik, kuludest, mis on seotud kasutuselt kõrvaldatud sõidukite toimetamisega jäätmekäitlusettevõtetesse. Liikmesriigid võtsid need nõuded üldjuhul üle viisil, mis võimaldab ettevõtjatel olla paindlik ning rakendada individuaalseid või kollektiivseid kavasid. Enamikus liikmesriikides on vastuvõtt kooskõlas direktiivi nõuetega tasuta, välja arvatud juhul, kui olulised osad on puudu või kui sõidukile on lisatud jäätmeid. Kuna vanametalli ja/või muude eemaldatud ringlussevõetavate või korduskasutatavate osade väärtus katab peaaegu kõik sõiduki lõppomanikelt vastuvõtmise kulud, ei ole selle kohustuse täitmine keeruline.

Kasutuselt kõrvaldatud sõidukite omanikud peavad saama lammutustõendi, et sõiduk registrist kustutada. Kõik liikmesriigid teatasid, et on võtnud kasutusele siseriiklikud registrist kustutamise süsteemid, kus lammutustõendi väljastamine on registrist kustutamise eelduseks. Registrist kustutamise protsessid aitavad tagada, et kasutuselt kõrvaldatud sõidukid viiakse tegevusloaga töötlemiskodadesse, ning piirata sõidukijäätmete ebaseaduslikku eksporti. Veidi vähem kui pooled liikmesriigid on kasutanud ära sätet, mis võimaldab lisaks tegevusloaga töötlemiskodadele lammutustõendeid väljastada ka tootjatel, edasimüüjatel ja jäätmekogujatel. Kuigi kõik liikmesriigid on võtnud kasutusele registrist kustutamise süsteemid, on viimaste aastate jooksul kasvanud teadmata asukohaga kasutuselt kõrvaldatud sõidukite arv (sõidukid, mis on registrist kustutatud, kuid millele ei ole väljastatud lammutustõendit, või mille lammutustõend ei ole ametiasutustele kättesaadav). Sellest nähtub, et riiklikud registrist kustutamise süsteemid ei toimi nii tõhusalt, kui võiksid.

Kasutuselt kõrvaldatud sõidukite direktiiv sisaldab sätteid, mis tagavad, et kasutuselt kõrvaldatud sõidukid töödeldakse nõuetekohaselt ja õigeaegselt töötlemiskodades, millel on pädevate ametiasutuste luba. Nendes töötlemiskodades korraldatakse ka inspektsioone. Need tingimused on kehtestatud selleks, et vähendada võimalikku negatiivset keskkonnamõju ning soodustada sõidukiosade korduskasutamist ja ringlussevõttu. Kõik liikmesriigid teatasid, et on vastavad meetmed kooskõlas direktiivi nõuetega üle võtnud. Rumeenia ja Soome olid ainsad liikmesriigid, kes teatasid pärast viimast aruandeperioodi tehtud väiksematest muudatustest õigusaktides: Rumeenia on värskendanud kasutuselt kõrvaldatud sõidukite käitlemiseks ja demonteerimiseks vajalikke lubasid, samal ajal kui Soomes jõustus valitsuse käskkiri kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta (123/2015), millega uuendati ohtlike ainete sõidukites kasutamise piiranguid. Enamik riike ei luba teha erandeid seoses loanõuetega, mis on kehtestatud kasutuselt kõrvaldatud sõidukitest pärit jäätmete taaskasutamisega seotud toimingutele pärast seda, kui neid on kooskõlas kasutuselt kõrvaldatud sõidukite direktiiviga nõuetekohaselt töödeldud ning iga-aastaselt kontrollitud, ning vastustest nähtus, et seda teevad ainult Taani, Itaalia, Rumeenia ja Ühendkuningriik (Rumeenia jaoks on see muutus võrreldes eelmise aruandlusperioodiga).

Liikmesriigid peavad edendama korduskasutamist ja ringlussevõttu ning kasutuselt kõrvaldatud sõidukite direktiiv sätestab korduskasutamise, ringlussevõtu ja taaskasutamise eesmärgid. Liikmesriigid pidid 1. jaanuariks 2015 saavutama järgmised eesmärgid, mille tähtajad olid 2006. ja 2015. aastal:

·95 % korduskasutamine ja taaskasutamine (sõidukite keskmisest massist aastas); ning

·85 % korduskasutamine ja ringlussevõtt (sõidukite keskmisest massist aastas).

2017. aastal saavutas 14 liikmesriiki nii 85 % kui ka 95 % ringlussevõtu ja taaskasutamise eesmärgid. Täpsem ülevaade eesmärkide saavutamisest on esitatud 3. jaos.