Käesoleva ettepanekuga on samuti kavas teha kättesaadavaks Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi raames varem teatavateks konkreetseteks eesmärkideks eraldatud kasutamata summad, et aidata liikmesriikidel paremini toime tulla survega, mis avaldub Ukrainasse toimunud sissetungi tulemusena nende varjupaiga- ja rändehaldussüsteemidele. Summade kättesaadavaks tegemiseks muudetakse 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 516/2014, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond ja nähakse ette selle kasutamist käsitlevad sätted.

Käesoleva ettepaneku eesmärk on pikendada 2014.–2020. aasta siseasjade fondide rakendusperioodi ühe aasta võrra. Selleks muudetakse 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted. See määrus sisaldab sätteid, mida kohaldatakse 2014.–2020. aasta siseasjade fondide suhtes. Rakendausperioodi pikendamine võimaldab liikmesriikidel võtta kiiresti kasutusele allesjäänud vahendid, et tulla toime Ukrainasse toimunud sissetungi tõttu suurenenud survega oma piiri- ja rändehaldussüsteemidele. Allesjäänud rahalised vahendid võivad lisaks sellele aidata rahuldada täiendavaid julgeolekuvajadusi, mis kaasnevad isikute massilise sissevooluga ELi liikmesriikidesse.

Üldine paindlikkus on vajalik, et tagada rände haldamise terviklik käsitus, mis põhineb liikmesriikide ja liidu institutsioonide vastastikusel usaldusel, solidaarsusel ja vastutuse jagamisel, kindlustada liidu ühine kestlik varjupaiga-, rände-, julgeoleku- ja piirihalduspoliitika ning tugevdada usku liidu suutlikkusse ühendada tõhusalt Euroopa ja liikmesriikide jõupingutused.

4. märtsil 2022 võeti vastu nõukogu rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse. Rakendusotsuses (põhjenduses 22) on selgitatud, et liikmesriikide pingutusi kõnealusest rakendusotsusest tulenevate kohustuste täitmisel ja ajutise kaitse pakkumisel toetatakse muu hulgas määrusega (EL) 2021/1147 loodud 2021.–2027. aasta Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist. Liikmesriikide paindlikkust nende meetmete toetamisel, mis võetakse Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevooluga toimetulemiseks kooskõlas nõukogu direktiiviga 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks, võib aidata suurendada ka 2014.–2020. aasta siseasjade fondide rakendusperioodi pikendamine.

Käesoleva ettepaneku üldeesmärk on toetada liikmesriike Ukrainas peetava sõja tagajärgedega tegelemisel. Selleks lihtsustatakse juurdepääsu rahalistele vahenditele, mis on 2014.–2020. aasta programmitöö perioodiks Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondile, Sisejulgeolekufondi raames loodud välispiiride ja viisade rahastamisvahendile ning Sisejulgeolekufondi raames loodud politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendile (edaspidi „2014.–2020. aasta siseasjade fondid“) ette nähtud, kuid veel kasutamata. Ettepanekuga on kavas nende fondide kasutusulatust võimalikult palju suurendada, pikendades rahastamiskõlblikkusperioodi ja tehes kättesaadavaks kasutamata sihtotstarbelised vahendid. Nii välditakse olukorda, kus kasutamata jäänud vahendid lähevad kulukohustuste vabastamise tulemusena kaotsi.

Venemaa Föderatsiooni sissetung Ukrainasse 24. veebruaril 2022 tõi kaasa Ukraina põgenike massilise sissevoolu mitmesse ELi liikmesriiki. Vajadus tegeleda kiireloomuliste rände- ja piirihaldusküsimustega seab liikmesriikide rahalised vahendid järjekordselt surve alla. Suurenenud rändesurvet, sealhulgas survet vastuvõtu- ja varjupaigasüsteemile, tunnevad juba praegu teravalt need liikmesriigid, kellel on Ukrainaga ühine maismaapiir. See surve levib edaspidi kogu Euroopa Liidu territooriumile ja jääb püsima ka pärast 2022. aastat.

Sihtotstarbelise välistulu kasutamise võimaldamine 2021.–2027. aasta Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi raames

Selleks et suurendada kättesaadavate rahastamisallikate kasutamise võimalusi eesmärgiga tulla toime ettenägematute tulevikusündmustega, on ettepanekuga kavas anda liikmesriikidele ja teistele avaliku või erasektori rahastajatele võimalus teha 2021.–2027. aasta programmitöö perioodil varjupaiga ja rände haldamiseks täiendavaid osamakseid sihtotstarbelise välistulu kujul. Sihtotstarbeline välistulu kujutab endast liikmesriikide ning teiste avaliku või erasektori rahastajate sihtotstarbelisi osamakseid konkreetsete kuluartiklite rahastamiseks 2021.–2027. aasta Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi raames. Sellise võimaliku rahastamisallika lisamiseks muudetakse määrust (EL) 2021/1147, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond ja nähakse ette selle kasutamist käsitlevad sätted. Niiviisi saab võtta kasutusele täiendava valmisolekumeetme liikmesriikide tegevuse rahastamiseks varjupaiga ja rände valdkonnas selliste kriiside korral, nagu seda on Ukrainasse toimunud sissetung.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Ettepanek on kooskõlas 2014.–2020. aasta siseasjade fondide jaoks kehtestatud üldise õigusraamistikuga ning piirdub määruse (EL) nr 514/2014 ja määruse (EL) nr 516/2014 konkreetsete sätete sihipärase muutmisega eesmärgiga reageerida Ukrainasse toimunud sissetungist tulenevale kiireloomulisele ja erakorralisele olukorrale. Lisaks on määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 21 lõikega 5 ette nähtud võimalus kasutada tulu sihtotstarbeliselt teatavate kuluartiklite rahastamiseks. See artikkel kehtib kogu ELi rahastuse kohta asjaomases poliitikavaldkonnas.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ettepanek piirdub määruse (EL) nr 514/2014 ja määruse (EL) nr 516/2014 sihipärase muutmisega, et reageerida Ukrainasse toimunud sissetungist tulenevale kiireloomulisele ja erakorralisele olukorrale, ning säilitab kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega. Ukrainas avalduva vägivallapuhangu ja sellest tulenevate põgenikevoogudega tegelemine on üks liidu peamisi prioriteete, nagu seda on korduvalt märgitud. Kavandatud lähenemisviis on kooskõlas ka rakendamistsükliga („N+3 reegel“), mis on sätestatud määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) artiklis 136. Lisaks on sihtotstarbelise välistulu kasutamine kooskõlas lähenemisviisiga, mida kohaldatakse muude rahastamisvahendite suhtes, mille olulised tegurid on vastupanuvõime ja valmisolek, ja mis sisaldub näiteks nõukogu määruses (EL) 2020/2094, millega luuakse Euroopa Liidu taasterahastu COVID-19 kriisi järgse taastumise toetuseks.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Kavandatud liidu meetme õigusliku aluse võib leida Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 78 lõikes 2, artikli 79 lõigetes 2 ja 4, artikli 82 lõikes 1, artiklis 84 ja artikli 87 lõikes 2 sisalduvast meetmete loetelust. Määrus (EL) nr 516/2014 põhineb artikli 78 lõikel 2 ja artikli 79 lõigetel 2 ja 4 ning määrus (EL) nr 514/2014 põhineb kõigil eespool nimetatud sätetel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepaneku eesmärk on aidata liikmesriikidel tegeleda Ukrainasse toimunud sissetungi vahetu ja kaudse mõjuga, eelkõige rahuldada suurenenud vajadusi rände ja piirihalduse valdkonnas ning kasutada selleks maksimaalselt ära sarnasteks eesmärkideks ette nähtud ELi vahendeid. ELi õigusakte saab muuta ainult liidu tasandil.

•Proportsionaalsus

Ettepanek sisaldab piiratud ja sihipäraseid muudatusi, mis ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik tagamaks, et liikmesriigid saavad Ukrainasse toimunud sissetungi tagajärgedele reageerimiseks kasutada võimalikult suurel määral olemasolevaid rahalisi vahendeid. Sissetung Ukrainasse on suurendanud vajadusi sellistes valdkondades nagu ränne ja piirihaldus. Neid valdkondi rahastatakse otse 2014.–2020. aasta siseasjade fondidest. Seega on ettepanek kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ning kuulub ELi toimimise lepingu V jaotises määratletud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal rakendatavate meetmete hulka. Ettepaneku eesmärgid ja vastavad rahastamise tasemed on proportsionaalsed selle kavandatavate saavutustega.

•Vahendi valik

Määruses (EL) nr 514/2014 on sätestatud 2014.–2020. aasta siseasjade fondide rahastamiskõlblikkus- ja rakendusperiood ning määruses (EL) nr 516/2014 konkreetsed eeskirjad Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi vahendite kasutamise kohta kõnealusel perioodil. Selleks et pikendada 2014.–2020. aasta siseasjade fondide rahastamiskõlblikkusperioodi ja teha kättesaadavaks Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi kasutamata vahendid, tuleb muuta nii määrust (EL) nr 514/2014 kui ka määrust (EL) nr 516/2014. Seda saab teha kehtiva määruse abil. Määrusega (EL) 2021/1147 on loodud 2021.–2027. aasta Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond ja nähtud ette selle kasutamist käsitlevad sätted, ning selleks et lisada sätted sihtotstarbelise välistulu kasutamise kohta 2021.–2027. aasta Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi raames, tuleb käesoleva ettepanekuga muuta ka määrust (EL) 2021/1147.

3.MÕJU EELARVELE

Mõju eelarvele juba kajastub 2014.–2020. aasta siseasjade fondide eelarves. Käesoleva ettepaneku eesmärk on aidata kasutada 2014.–2020. aasta siseasjade fonde Ukrainast ELi liikmesriikidesse suunduva põgenike massilise sissevoolu tingimustes parimal viisil.

Sihtotstarbelise välistulu mõju 2021.–2027. aasta Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi eelarvele ei ole ette teada. Finantsmääruse artikli 21 lõikes 5 on sätestatud, et eelarve sisaldab ridu, millele on kantud sihtotstarbeline välis- ja sisetulu ning võimaluse korral märgitud ka summad. Eelarveprojekti võib kanda üksnes sellised sihtotstarbelise tulu summad, mille suurus on eelarveprojekti koostamise kuupäeva seisuga kindel.