Kokkuvõte

I. Ettevalmistavate uuringute ja uute infrastruktuuride rajamise toetuskavad on osa ELi poliitikast eesmärgiga välja arendada kõrgetasemelised teadustöö infrastruktuurid, millel oleks Euroopa mõõde. Kuuenda teadusuuringute raamprogrammi (2002–2006) raames rahastati projekte 140 miljoni euro suuruses summas.

II. Auditiga kontrolliti, kas kaks mainitud toetuskava olid kaasa aidanud tipptasemel teadustöö infrastruktuuride võrgustiku arengule Euroopas ja nende optimaalsele kasutamisele Euroopa tasandil vastavalt teadlaskonna poolt osutatud vajadustele. Täpsemalt analüüsiti auditis, kas ettevalmistavate uuringute toetuskavast oli olnud abi otsustajatele ning kas uute infrastruktuuride rajamise toetuskava tulemusel rajati uusi infrastruktuure. Samuti võeti vaatluse alla meetmed, mille eesmärk on soodustada uurimisrajatiste täiendavat rahastamist erinevatest allikatest.

III. Kontrollikoda leidis, et:

- küsitletud teadusringkondade esindajad suhtusid ettevalmistavate uuringute toetuskavasse positiivselt – nende hinnangul annab see projekti algusjärgus olulise tähtsusega rahalist toetust infrastruktuuride rajamiseks ning soodustab koostöö tegemist Euroopa teadustöös osalejate vahel, kes muidu omavahel konkureeriksid;

- liidu toetus uute infrastruktuuride rajamiseks avaldas uurimisrajatiste üleeuroopalise võrgustiku loomisele piiratud mõju. Uute infrastruktuuride rajamise toetuskava edasiviiv toime oli väike, ning ehkki toetuskava abil täiustati asjaomaseid investeerimisprojekte tehniliselt, oleks enamik toetatud projekte käiku läinud ka ilma liidu toetuseta;

- komisjoni talitused ei soodustanud aktiivselt Euroopa teadustöö infrastruktuuride jaoks erinevate üksteist täiendavate rahastamisallikate kasutamist, ehkki nad toetasid seda mitmetes ametlikes seisukohavõttudes.

IV. Kontrollikoda soovitab komisjonil kaaluda, kas uute infrastruktuuride rajamise projekte on otstarbekas rahastada teadustegevuse eelarvest, arvestades Euroopa lisandväärtust puudutavaid auditileide. Lisaks peaksid toetuskava eesmärgid olema selged ja realistlikud. Komisjon peaks täpsustama täiendavate rahastamisallikate kasutamise eesmärke, ja kui ta on seisukohal, et ELi rahaliste vahendite paremaks kasutamiseks on võimalik luua sünergiat, võtma vajalikke meetmeid.

Sissejuhatus

1. Käesolevas aruandes käsitletakse ELi kulutusi ettevalmistavate uuringute ja uute infrastruktuuride rajamise toetuskavadele kuuenda teadusuuringute raamprogrammi (2002–2006) teadustöö infrastruktuuride tegevusvaldkonna raames.

2. Termin "teadustöö infrastruktuurid" hõlmab vahendeid ja ressursse, mis pakuvad teadlaskonnale olulisi teenuseid akadeemilises ja/või tööstusvaldkonnas. Teadustöö infrastruktuurid võivad paikneda ühes kohas (üksik ressurss ühes kohas), olla hajutatud (hajutatud ressursside võrk) või koguni virtuaalsed (elektronteenus) [1].

ELi teadustegevuse eelarvest kaasrahastatakse teadustöö infrastruktuure

3. Ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse alast tegevust on alates 1984. aastast rahastatud mitmeaastaste raamprogrammidega, milles seatakse vastava programmiperioodi uurimis- ja tehnoloogiaalased eesmärgid. Eritoetust uurimisrajatistele hakati andma alates teisest raamprogrammist (1987–1991). Esialgne eesmärk oli parandada teadlaskonna juurdepääsu riiklikele teadustöö infrastruktuuridele, kuid edaspidi laiendati toetust koostöövõrgustikele ja teadustegevusele, et parandada infrastruktuuride poolt pakutavate teenuste kvaliteeti ja kvantiteeti; samuti laiendati toetust uute teadusseadmete väljatöötamisele [2]. Alates teisest raamprogrammist on rahaline toetus märkimisväärselt kasvanud (vt joonis 1).

Joonis 1

Teadustöö infrastruktuuride programmide rahastamine

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Komisjon.

4. Kuuenda raamprogrammi teadustöö infrastruktuuride tegevusvaldkonna üldeesmärk on soodustada "tipptasemel olevate teadustöö infrastruktuuride võrgustiku arengut Euroopas". See pidi toimima teadlaskonna poolt osutatud vajaduste kohaselt ning looma "Euroopa lisandväärtust" kõnealuste infrastruktuuride kasutamise laiendamisega üle kogu Euroopa.

5. 2000. aastal tehtud komisjoni analüüsi kohaselt takistas tipptasemel uurimisrajatiste arendamist Euroopas:

- kooskõlastatud mehhanismide puudumine vajaduste hindamiseks ning riikide ja valdkondade vaheliste prioriteetide määratlemiseks;

- Euroopa ühtse seisukoha puudumine ülemaailmsetes ettevõtmistes osalemise kohta;

- raskused riikidevaheliste rahastamislepingute sõlmimisel;

- raskendatud juurdepääs teiste riikide rajatistele;

- vähene koostöö infrastruktuuri haldajate vahel ja sellest tulenev kriitilise massi puudumine infrastruktuuridega seotud tehnoloogiaarenduses [3].

6. Uute uurimisrajatiste rajamisel ilmnenud probleemide lahendamiseks võttis komisjon kuuendas raamprogrammis kasutusele lähenemisviisi, mis keskendub mastaapsete uurimisrajatiste toetamisele Euroopas. Määratleti viis toetuskava, mis jagunevad järgmiselt:

- juurdepääs teiste riikide infrastruktuuridele,

- integratsioonimeetmed,

- sidevõrgustiku arendamine,

- ettevalmistavad uuringud,

- uute infrastruktuuride rajamine

7. Kuuenda raamprogrammi raames eraldati 715 miljoni euro suurusest infrastruktuuride toetuseks ette nähtud eelarvest 140 miljonit eurot ettevalmistavate uuringute ja uute infrastruktuuride rajamise toetuskavadele (vt ülevaadet joonisel 2).

Joonis 2

Ettevalmistavate uuringute ja uute infrastruktuuride rajamise toetuskavad kuuendas raamprogrammis

+++++ TIFF +++++

Ettevalmistavad uuringud

8. Ettevalmistavate uuringute projektid on mõeldud võimalike tulevaste uurimisrajatiste (sealhulgas uute seadmete arendamise) teostatavuse väljaselgitamiseks. Ettevalmistavate uuringute toetuskava eesmärk on toetada selgesti Euroopa mõõtmega ja huvipakkuvate uute infrastruktuuride teostatavusuuringuid. Toetust võib laiendada ka ülemaailmse tähtsusega rajatistele, mis ei asu Euroopas, kuid mille töös Euroopa organisatsioonid kavatsevad osaleda.

9. Kontrollikoja auditeeritud ettevalmistavate uuringute projektid (vt lisa I) käsitlevad selliseid teemasid nagu vabadel elektronidel põhinevad valgusallikad, kiirendid/põrkurid, suured optilised ja infrapunateleskoobid ning vesiviljeluskeskuste ehitamine. Näide ühest ettevalmistavast uuringust on toodud 1. selgituses.

1. selgitus

Projekt SKADS

Projekti SKADS (Square Kilometre Array Design Study) üks eesmärke oli välja töötada kulutasuv tehnoloogia tulevase raadioastronoomia jaoks. ELi toetuse kogusumma oli 10,4 miljonit eurot ehk ligikaudu üks kolmandik projekti kogukuludest. Toetusleping sõlmiti SKADSi konsortsiumiga, kuhu kuulusid 26 osalist üheksast ELi liikmesriigist, Lõuna-Aafrikast, Kanadast, Austraaliast ja Venemaalt.

Ettevalmistava uuringu tulemused kinnitasid, et üle mitme kontinendi ulatuva hiiglasliku raadioteleskoobi Square Kilometre Array (SKA) saaks ehitada lihtsamate ja säästlikumate vahenditega kui algselt ette nähtud sajad traditsioonilised taldrikantennid.

SKA projekt lülitati "Euroopa teekaarti uute teadustöö infrastruktuuride loomiseks" (vt punktid 16 ja 17). Plaanide kohaselt viiakse selle esimene etapp ellu aastatel 2012–2016.

Uute infrastruktuuride rajamine

10. Uute infrastruktuuride rajamise toetuskava eesmärk oli toetada uute või täiustatud infrastruktuuride arendamist. Nagu ka ettevalmistavate uuringute puhul, võib toetust anda ülemaailmse tähtsusega rajatistele, mis ei asu Euroopas, kuid mille töös Euroopa organisatsioonid kavatsevad osaleda. Abikõlblikud projektid võivad hõlmata traditsioonilisi ehitisi, aga ka näiteks antennide süsteemi Atacama kõrbes Tšiilis või virtuaalset infrastruktuuri, nagu jagatud digitaalarhiiv keeleteaduslike uuringute tõhustamiseks (auditeeritud uute infrastruktuuride rajamise projektide kohta vt lisa II). Näide uute infrastruktuuride rajamise projektist on toodud 2. selgituses.

2. selgitus

CeMaCE projekt

Tjärnö merebioloogia labor (TMBL) on Rootsis asuv merebioloogia jaam. TMBL ehitab koos Rootsi ülikoolide kinnisvara peamise omaniku, Akademiska Hus’iga, mere keemilise ökoloogia keskust (Centre for Marine Chemical Ecology, CeMaCE). See interdistsiplinaarne rajatis annab Euroopa teadlastele juurdepääsu laboritele, seadmetele ja teadusalastele teadmistele. Keskus, millel on Kosteri fjordi kaldailt otsene ligipääs merele, ühendab molekulaarbioloogia, ökoloogia ja evolutsioonibioloogia – kombinatsioon, mis peaks pakkuma uudse lähenemisviisi mere keemilise ökoloogia valdkonnale.

Projektile antud ELi toetust, mida oli üle 900000 euro, kasutati peamiselt mereökotroni ehitamiseks – tegemist on rajatisega, mis pakub ökoloogiliselt olulisi katsetingimusi ja milles on võimalik mitmeid keskkonnategureid juhtida ning mis aitab kaasa mereökoloogia laborite ehitamisele. Projekti kogukulud ulatusid 9 miljoni euroni.

Projektide valik

11. Kuuenda raamprogrammiga rahastatavad ettevalmistavate uuringute ja uute infrastruktuuride rajamise projektid valiti välja 2003. aasta novembris väljakuulutatud projektikonkursi alusel [4]. Kuuenda raamprogrammi kaasrahastamise ülemmäär oli ettevalmistavate uuringute projektide puhul 50 % ja uute infrastruktuuride rajamise projektide puhul 10 %. Konkurss oli avatud projektidele kõigist teadus- ja tehnoloogiavaldkondadest ja komisjonile laekus 121 taotlust kogusummas 387 miljonit eurot. Komisjon suurendas konkursi esialgset, 70 miljoni euro suurust eelarvet 140 miljonile eurole, kuna leidis koos liikmesriikide ja assotsieerunud riikide esindajatest koosneva programmikomiteega, et vastasel juhul oleks tulnud paljud sobivad taotlused tagasi lükata [5].

12. Projektitaotlusi hindas 62 sõltumatust eksperdist koosnenud valdkondadevaheline komisjon nelja järgmise kriteeriumi alusel:

- Euroopa lisandväärtus;

- teadusalane ja tehnoloogiline tase;

- seotus toetuskava eesmärkidega;

- juhtimise kvaliteet.

13. 77 projekti tase hinnati vastuvõetavaks ja 30 projekti said rahalist toetust. 19-le ettevalmistavate uuringute projektile eraldati kokku 92 miljonit eurot ja üheksale uute infrastruktuuride rajamise projektile kokku 48 miljonit eurot [6].

Uurimisrajatisi võib kaasrahastada ka struktuurifondidest

14. Lisaks sellele, et uurimisrajatiste arendamist rahastatakse erinevate raamprogrammidega komisjoni hallatavast teadustegevuse eelarvest, võib see toimuda ka ELi struktuurifondide kaudu, mida finantseeritakse ELi eelarvest, kuid hallatakse liikmesriikide poolt. Struktuurifondide perioodi 2000–2006 teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovaatika valdkonna 3 miljardi euro suurune eelarve oli võimaliku rahastamisallikana tunduvalt suurem kui kuuenda raamprogrammi raames teadustöö infrastruktuuridele eraldatud 715 miljonit eurot. Joonisel 3 on esitatud vastavad summad ja eri rahastamisallikate kaasrahastamise piirmäärad.

Joonis 3

Struktuurifondide ning teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide võrdlus

| Kuues raamprogramm | Struktuurifondid 2000–2006 | Seitsmes raamprogramm | Struktuurifondid 2007–2013 |

Programmiperiood | 2002–2006 | 2000–2006 | 2007–2013 | 2007–2013 |

Eelarve (miljonit eurot) | 17883 | 38815 | 53272 | 49744 |

Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovaatika infrastruktuuride eelarve (miljonit eurot) | 715 | 3128 | 1715 | 9758 |

Abikõlblikkus | EL ja assotsieerunud riigid | Eesmärk 1: 2412 Eesmärk 2: 681 Liidu algatus: 35 | EL ja assotsieerunud riigid | Lähenemispiirkonnad: 7363 Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive piirkonnad: 2247 Euroopa territoriaalne koostöö: 148 |

Kaasrahastamise ülemmäärad | Ettevalmistavad uuringud: 50 % infrastruktuuride rajamine: 10 % | Eesmärk 1: 75 % – 85 % muud eesmärgid: 50 % | Ettevalmistavad uuringud: 50 % Uute infrastruktuuride rajamine: 3–6 miljonit eurot projekti kohta | Lähenemispiirkonnad: 75 % – 85 % Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive piirkonnad: 50 % – 85 % Euroopa territoriaalne koostöö: 75 % – 85 % |

Mõned muudatused komisjoni lähenemisviisis seoses seitsmenda raamprogrammiga

15. Seitsmendas raamprogrammis [7] (2007–2013) on teadustöö infrastruktuuride valdkonnas võrreldes kuuenda raamprogrammiga tehtud mõningad muudatused. Ettevalmistavate uuringute toetuskava lähenemisviis on jäänud üldjoontes samaks, kuid uute infrastruktuuride rajamise toetuskavas on muudetud projektide valiku korda ja nihutatud rahastamise raskuskeset ehitusetapist ettevalmistusetappi.

16. Seitsmendas raamprogrammis kasutatakse projektide valimisel rohkem "ülevalt alla" lähenemisviisi ja toetatavad projektid on peamiselt need, mis sisalduvad "Euroopa teekaardis uute teadustöö infrastruktuuride loomiseks". Tegemist on nimekirjaga, mille on koostanud Euroopa teadustöö infrastruktuuride strateegia foorum (ESFRI).

17. ESFRI on foorum, mis püüab leida ühtset lähenemisviisi teaduspoliitika ettevalmistamisele Euroopas. ESFRI koosneb liikmesriikide ja assotsieerunud riikide teadusvaldkonna eest vastutavate ministrite poolt nimetatud esindajatest ja komisjoni esindajast. Teekaardis määratletakse Euroopa teadustöö infrastruktuuridega seotud teadusalased vajadused 10–20 aastaks ja tuuakse ära projektid, mida peetakse Euroopa teaduse ja innovaatika arendamise seisukohalt eluliselt tähtsaks.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

18. Auditi peamine eesmärk oli anda hinnang uute infrastruktuuride rajamise ja ettevalmistavate uuringute toetuskavadele ning nende osale teadustöö infrastruktuuridega seotud tegevuse eesmärkide saavutamises kuuenda raamprogrammi perioodi (2002–2006) vältel.

19. Auditis tõstatati järgmised küsimused:

a) Kas ettevalmistavate uuringute toetuskava tulemusel tehti teostatavusuuringuid ja ettevalmistavat tööd, millest oli abi otsuste tegemisel uute teadustöö infrastruktuuride loomise kohta?

b) Kas uute infrastruktuuride rajamise toetuskava hoogustas uute infrastruktuuride rajamist?

c) Kas komisjon võttis meetmeid, et soodustada ettevalmistavate uuringute ja uute infrastruktuuride rajamise toetuskavade raames täiendava rahastamise kasutamist, nagu on ette nähtud kuuenda raamprogrammi otsuses?

20. Auditi käigus:

- analüüsiti teadustöö infrastruktuuride valdkonna õiguslikku alust ning täpsemalt ettevalmistavate uuringute ja uute infrastruktuuride rajamise toetuskavade koostamist;

- vaadati läbi projektide valiku ja järelevalve kord (k.a kõik asjassepuutuvad hindamisaruanded);

- küsitleti komisjoni töötajaid, Euroopa peamiste teadusorganisatsioonide esindajaid ja kaheksa liikmesriigi (Belgia, Itaalia, Madalmaad, Poola, Rootsi, Saksamaa, Tšehhi Vabariik ja Ühendkuningriik) teadusvaldkonna eest vastutava ministeeriumi esindajaid;

- auditeeriti kohapeal valimit, kuhu kuulus 19-st ettevalmistavate uuringute projektist üheksa; samuti auditeeriti kohapeal kõiki üheksat uute infrastruktuuride rajamise projekti;

- viidi läbi kõigi tagasilükatud taotlejate elektrooniline küsitlus.

Auditeeriti kuuenda raamprogrammi perioodi (2002–2006). Auditeeritud projektid on loetletudlisades IjaII.

Tähelepanekud

Ettevalmistavate uuringute toetuskava

Enamik eesmärke saavutati

21. Ettevalmistavate uuringute toetuskava eesmärk oli toetada selge Euroopa mõõtmega uute infrastruktuuride teostatavusuuringuid ja tehnilist ettevalmistustööd. Kontrollikoda hindas toetuskava edukaks, kui:

- ELi rahaline toetus lihtsustas uuringute tegemist, mis viisid keskpikas kuni pikas perspektiivis Euroopa mõõtmega uurimisrajatiste võrgustiku loomiseni;

- kaasrahastatud uuringud lõid Euroopa lisandväärtust.

22. Läbiviidud auditiküsitluste põhjal tõdes kontrollikoda, et osalejad suhtusid ettevalmistavate uuringute toetuskavva üldiselt positiivselt ning leidsid, et ettevalmistavate uuringute tulemusel suurenes riigi otsustajate teadlikkus ja toetus. Suurem osa projektidest kanti seejärel ESFRI nimekirja (vt punktid 16 ja 17), mis tõstis infrastruktuuride rajamise tõenäosust (vt joonis 4).

Joonis 4

Üheksa kontrollikoja poolt auditeeritud ettevalmistavate uuringute projekti areng

+++++ TIFF +++++

23. Küsitluse käigus väljendasid projektikoordinaatorid ja liikmesriikide esindajad seisukohta, et liidu toetus ettevalmistavatele uuringutele oli olnud olulise tähtsusega, ületamaks lõhet idee väljatöötamise ja projekti tegeliku elluviimise vahel. Toetus oli andnud teadlastele võimaluse oma ettepanekuid struktureeritud viisil välja töötada ja demonstreerida. Enamik projektikoordinaatoreid oli ka arvamusel, et võimalus paljudel teadusasutustel ühistes ettevõtmistes koostööd teha oli üks toetuskava väärtuslikke ja vajalikke aspekte. 3. selgituses on toodud näide suurte Euroopa teadusasutuste, kes muidu oleksid omavahel konkureerinud, omavahelisest koostööst.

24. Abisaajad ja teadusasutuste esindajad leidsid, et rahastamise tagamise mõttes on kõige keerukam infrastruktuuri projekti ettevalmistav etapp. Seda eriti juhul, kui see eeldab rahvusvahelist koostööd. Seetõttu pidasid intervjueeritavad tähtsaks ettevalmistavate uuringute toetuskava, mille alusel katab komisjon kuni 50 % kogukuludest, kuna see lõi raamistiku suuremahuliste Euroopa projektide arendamiseks. Intervjueeritavate hinnangul on üleeuroopalist koostööd keeruline teha mehhanismide abil, mille rõhuasetus on pigem riiklik või piirkondlik.

3. selgitus

projekt EUROFEL

EUROFELi ettevalmistav uuring oli 16 Euroopa teadusasutuse koostöö, mille eesmärk oli ette valmistada vabadel elektronidel töötavatel laseritel põhinevate valgusallikate uue põlvkonna ehitamist. Eesmärk oli rajada jagatud infrastruktuur seitsmesse Euroopa keskusse.

Alguses võistles omavahel seitse vabadel elektronidel töötavate laserite ehitusprojekti viiest riigist. Komisjon soovitas aga eri asutustel esitada ühine taotlus, mis parandaks üleeuroopalist koostööd selles vallas. Mõne osaleja jaoks oli projekti suurimaks väärtuseks koostöö eri institutsioonide vahel, kes tavaliselt omavahel konkureerivad.

Ettevalmistava uuringu edukust näitab ehitusprojekti lisamine "Euroopa teekaarti uute teadustöö infrastruktuuride loomiseks" ja selle kavandatav elluviimine järgmise 8–12 aasta jooksul.

Uute infrastruktuuride rajamise toetuskava

Edasiviiv toime ja Euroopa lisandväärtus

25. Kriteeriumid ELi vahendite väljamaksmiseks uute infrastruktuuride rajamise toetuskavast ei ole piisavalt täpsed. Nõukogu otsuses 2002/835/EÜ [8] on sätestatud, et toetuskava piirdub tegevuse "katalüüsiks" vajaliku miinimumiga ning suurem osa infrastruktuuride ülesehitamise ja toimimise kuludest tagatakse riigi või teistest finantseerimisallikatest. Katalüsaator on vahend, mis kiirendab või ergutab mõnd reaktsiooni või protsessi. Kontrollikoja arusaama kohaselt tähendab see seda, et tänu uute infrastruktuuride rajamise toetuskavale käivitatakse projekte, mida muul juhul ei oleks ellu viidud.

26. Otsuses 2002/835/EÜ jätkatakse, et toetust tuleks anda Euroopa lisandväärtust arvessevõtva üksikasjaliku põhjenduse alusel. Kuuendat raamprogrammi käsitlevas komisjoni tööprogrammis aastateks 2002–2003 tõlgendatakse abikõlblikkust uute infrastruktuuride rajamise toetuskava raames nii, et toetust antakse juhul, "kui sellisel toetusel võib Euroopa lisandväärtust silmas pidades olla kriitiline edasiviiv toime". Nagu tööprogrammis mainitud, võib see avalduda suurenenud atraktiivsuses ja paremate teenuste pakkumises Euroopa teadlaskonnale järgmiste väljundite kaudu:

- laiem juurdepääs kavandatavale infrastruktuurile,

- arenenum tehnoloogia,

- paindlikum kohandatavus interdistsiplinaarsete uuringutega,

- parem ühendatavus teadlaskonnaga.

27. Kontrollikoda vaatas läbi kõik uute infrastruktuuride rajamise projektid, pöörates tähelepanu sellele, kuidas komisjon oli kohaldanud eespool mainitud abikõlblikkusnõudeid, mis on sätestatud otsuses 2002/835/EÜ ja mida arendatakse edasi komisjoni tööprogrammis aastateks 2002–2003.

28. Euroopa teadlaste infrastruktuuridele juurdepääsu olulises küsimuses leidis kontrollikoda, et komisjonipoolne rahastamine keskendus ehitustegevusele või seadmete ostmisele, piisavalt tagamata teadlaste juurdepääsu infrastruktuuridele.

Vähene "katalüütiline mõju"…

29. Hindamaks, kas uute infrastruktuuride rajamise toetusel oli "katalüütiline mõju", analüüsis kontrollikoda järgmisi aspekte:

- projekti alguskuupäeva ja ELiga lepingu sõlmimise kuupäeva omavaheline suhe, mis näitab rahastamise olulisust projekti käivitamisele;

- kas otsus projektile raha eraldamise või mitteeraldamise kohta oli määrav projekti käivitamise või jätkamise seisukohalt;

- peamiste sidusrühmade arusaam sellest, mil määral edendasid ELi investeeringud muid investeeringuid projektidesse.

Joonis 5

Projekti käivitamisest lepingu sõlmimiseni kulunud aeg

+++++ TIFF +++++

30. Kontrollikoja auditiga leiti, et üheksast uute infrastruktuuride rajamise projektist seitsme alguskuupäev oli varasem kui sellega seotud komisjoni otsuse kuupäev ja vastavate lepingute allkirjastamise kuupäevad (vt joonis 5). Kaheksandat projekti alustati pärast komisjoni otsuse tegemist, kuid enne lepingu sõlmimist.

31. Kuna enamikul juhtudel olid projektid käivitatud enne lepingute sõlmimist ja liidu toetus uute infrastruktuuride rajamise projektidele moodustas kõige rohkem 10 % projekti kogukuludest [9], siis puuduvad tõendid selle kohta, et ELi toetusel oleks olnud projekti jätkamise suhtes määrav tähtsus (vt näidet 4. selgituses).

32. Intervjuude käigus väljendasid Euroopa teadusasutuste ja liikmesriikide ministeeriumide esindajad seisukohta, et uute infrastruktuuride rajamise toetuskava ei "katalüüsinud" tegevusi, milleks toetust anti, kuna rahastamismäär oli madal ja rahastamine ainult 10 % ulatuses projekti kogukuludest on juba loomu poolest ebapiisav katalüütilise toime tekkimiseks.

4. selgitus

projekti DIRAC esimene etapp

Rahvusvahelise kiirendi ehitamise eesmärk Darmstadti ioonide ja antiprootonite uurimiskeskusse (Darmstadt Ion Research and Antiproton Centre, DIRAC) on täiustada olemasolevaid kiirendeid edaspidise uurimistöö jaoks universumi tekke kohta. Projekt, mida kaasrahastab 14 partnerit (11 ELi liikmesriiki, Hiina, India ja Venemaa), hõlmab nii uut infrastruktuuri (magnet) kui olemasoleva infrastruktuuri ajakohastamist (sünkrotron-kiirendi ja spektromeeter).

10,4 miljoni euro suurune ELi toetus oli ette nähtud projekti esimeseks etapiks, mille kulusid hinnati 104 miljonile eurole. Koguinvesteering on eeldatavalt suurusjärgus 1,2 miljardit eurot. Kui leping komisjoniga sõlmiti, oli projekt juba käivitatud.

33. Sarnane tähelepanek tehti hindamiskomisjoni aruandes, mille kohaselt leidsid eksperdid, et ELi toetusel oli suurem mõju ettevalmistavate uuringute kui uute infrastruktuuride rajamise projektidele, sest viimased viiakse igal juhul ellu ja ELi 10 % suurusest toetusest saadav kasu ei olnud alati üheselt selge [10].

34. Kümnest tagasilükatud taotlejast üheksa kinnitas auditiküsimustikule vastates, et komisjoni rahastamisotsus ei avaldanud projekti elluviimisele märkimisväärset mõju, ning enamik taotlejaid jätkas oma projekti hoolimata tagasilükkamisest, ehkki mõnel juhul väiksemas mahus (vt joonis 6).

35. Kui kontrollikoda esitas sama küsimuse uute infrastruktuuride rajamise edukate projektide koordinaatoritele, vastas neljast kolm, et komisjoni negatiivne otsus ei oleks projekti jätkamist takistanud (vt ka joonis 6).

Joonis 6

Vastuvõetud ja tagasilükatud taotluste elluviimine

Kas te olete projekti elluviimist hoolimata ELi negatiivsest rahastamisotsusest jätkanud? | Kas ELi negatiivne rahastamisotsus oleks projekti elluviimise peatanud? |

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

| |

Tagasilükatud kandidaatide küsitlus | Intervjuud projektikoordinaatoritega |

… kuid uute infrastruktuuride rajamise toetuse abil osteti täiendavaid või paremaid seadmeid

36. Hoolimata sellest, et riigi tasemel kokkulepitud projektikuludest 10 % moodustava ELi toetuse "katalüütiline mõju" oli projektide kui terviku seisukohast väike, võimaldas see osta või arendada täiendavaid seadmeid, mida ei olnud esialgses projektitaotluses ette nähtud. Seega täiendas toetus riigipoolset rahastamist ja võimaldas seoses infrastruktuuridega kasutada rohkem või paremat tehnoloogiat. Mõnel juhul lihtsustas see ka rajatiste interdistsiplinaarset kasutamist.

Rahastamise täiendavus

Komisjon toetas täiendavat rahastamist, kuid võttis meetmeid ainult piiratud ulatuses

37. Nagu juba mainitud punktis 14, võib liidu toetust lisaks infrastruktuuride rahastamisele teadustegevuse eelarvest eraldada ka struktuurifondidest, toetusena piirkondlikule ja ühtekuuluvuspoliitikale. Teadustöö infrastruktuuride projekte, millel on Euroopa mõõde, võib rahastada ka Euroopa Investeerimispank (EIP).

38. Topeltrahastamine või sama kuluartikli hüvitamise taotlemine mitmest toetuskavast on keelatud. Ühe projekti kaasrahastamine erinevatest ELi finantsmehhanismidest on iga rahastamisvahendit reguleerivatest kaasrahastamist puudutavatest erieeskirjadest tulenevalt üsna ebatõenäoline. Rahastamisallikate täiendav kasutamine on aga lubatud. Rahastamise täiendavus tähendab erinevate rahastamisallikate kasutamist eri projektitegevuste jaoks, mida viiakse ellu üksteisega seonduvalt või üksteisele järgnevalt [11].

39. Võimalust kasutada täiendavat rahastamist erinevatest Euroopa rahastamisallikatest on pooldatud mitmetes komisjoni dokumentides. 2000. aasta maikuu raportis [12] soovitas Euroopa Parlament tungivalt kasutada täiendavat rahastamist teadusuuringute raamprogrammi ja liidu teiste meetmete, eriti struktuurifondide puhul. Komisjoni teatises "Euroopa teadusruumi suunas" [13] tõdeti, et teadustöö infrastruktuuride valdkonnas tuleks kasutada võimalust kombineerida struktuurifondid, EIP laenud ja kuuenda raamprogrammi alusel makstav toetus.

40. Täiendava rahastamise kasutamist seoses ettevalmistavate uuringute ja uute infrastruktuuride rajamise toetuskavadega käsitleti ka otsustes, millega loodi kuues raamprogramm [14] ja eriprogramm "Euroopa teadusruumi struktureerimine" [15]. Ettevalmistavate uuringute eelduseks oli järjekindlalt selgitada, "millised on teiste allikate, sealhulgas EIP või struktuurifondide võimalused neid infrastruktuure rahastada". Uute infrastruktuuride rajamise toetuskava abil võib "täiendada EIP või struktuurifondide panust nimetatud infrastruktuuride rahastamisse". Täiendava rahastamise kasutamist mainiti ka teadustöö infrastruktuuride tööprogrammis [16].

41. Struktuurifondide, ühtekuuluvusfondi ja teiste rahastamisallikate ühendamine teadustegevuse rahastamisega on spetsiaalselt mõeldud ELi lähenemispiirkondade tööstus- ja teadusarenduse võimaluste realiseerimiseks.

42. Ehkki komisjon väljendas eespool mainitud otsustes ja dokumentides täiendavate rahastamisallikate kasutamisele toetust, ei tegelenud ta selle teemaga kuuenda raamprogrammi vältel aktiivselt. Ei koostatud juhiseid, mis oleks abistanud projektikoordinaatoreid võimaliku rahastamissünergia leidmisel, ning mitte ükski uute infrastruktuuride rajamise projekt ei saanud kõnealusel perioodil ei struktuurifondide toetust ega EIP laenu. Enamik küsitletud tagasilükatud taotlejatest teatas, et neid ei teavitatud täiendavate rahastamisallikate kasutamise võimalusest (vt joonis 7).

43. Lisaks peaks komisjon tegema praktilisi samme täiendavuse aspekti asjakohaseks juhtimiseks, näiteks selleks, et kontrollida projektide topeltrahastamist või abikõlbmatut kaasrahastamist. Kontrollikoda leidis aga, et:

i) asjassepuutuvad peadirektoraadid (teadusuuringute peadirektoraat ja regionaalpoliitika peadirektoraat) ei koostanud "teadustöö infrastruktuuri" ühist määratlust,

ii) kahel mainitud peadirektoraadil ei olnud vahendeid teabe kogumiseks nii kuuenda raamprogrammi kui struktuurifondide raames abikõlblike projektide kohta,

iii) ühtekuuluvuspoliitika raames ei ole välja töötatud eraldi vahendeid ja andmebaase täiendava rahastamise koordineerimiseks.

Joonis 7

Teave rahastamise täiendavuse kohta – tagasilükatud kandidaatidele esitatud kontrollikoja küsimustiku tulemused

Kas komisjon või riiklik kontaktpunkt teavitas teid võimalusest täiendada teadustöö infrastruktuuride programmi rahastamist teiste ELi rahastamisallikatega?

+++++ TIFF +++++

Järeldused ja soovitused

44. Kontrollikoja hinnangul on ettevalmistavate uuringute toetuskava oma peamised eesmärgid täitnud, uute infrastruktuuride rajamise toetuskava lisandväärtus on aga väike.

Kas ettevalmistavate uuringute toetuskava oli otsustajate jaoks kasulik vahend?

45. Teadusringkondade esindajad suhtusid ettevalmistavate uuringute toetuskavasse üldiselt positiivselt. Nende hinnangul andis see võimaluse teaduslikud ideed struktureeritud viisil välja töötada, selgitades välja võimalike tulevaste uurimisrajatiste teostatavuse. Iseäranis tervitati eri teadusasutuste koostöö tegemise võimalust. Protsess hõlbustas otsustajatel abikõlblike projektide väljaselgitamist ja enamik ettevalmistavate uuringute projekte kanti ESFRI nimekirja.

Kas uute infrastruktuuride rajamise toetuskava hoogustas uute infrastruktuuride rajamist?

46. Toetuse saamisel uute infrastruktuuride rajamise toetuskavast ei olnud projektide elluviimisele määravat mõju. Uute infrastruktuuride rajamise toetuse maksmine võimaldas asjaomaseid investeerimisprojekte mõningal määral tehniliselt täiustada ja osta uusi või paremaid seadmeid. Siiski ei rajatud uute infrastruktuuride rajamise toetuskava abil uusi infrastruktuure, vaid pigem anti täiendavat toetust projektidele, mis oleksid käiku läinud ka ilma toetuskavata.

Soovitus 1

Komisjon peaks kaaluma, kas tulevaste raamprogrammide raames on otstarbekas rahastada uute infrastruktuuride rajamise projekte teadustegevuse eelarvest, arvestades kontrollikoja auditileide Euroopa lisandväärtuse ja edasiviiva toime kohta.

Komisjon peaks tagama, et toetuskava eesmärgid on selged, kõigile mõistetavad ning realistlikud, võttes arvesse projektidele võimaldatavat madalat rahastamismäära.

Kas komisjon võttis täiendava rahastamisega seonduvaid meetmeid?

47. Ehkki kuuenda raamprogrammi otsuses on ette nähtud võimalus rahastada ettevalmistavate uuringute ja uute infrastruktuuride rajamise projekte täiendavatest ELi eelarveallikatest, ei tutvustanud komisjon seda võimalust laiemalt, mistõttu seda ka ei kasutatud.

Soovitus 2

Komisjon peaks täpsustama, mida ta soovib täiendava rahastamise võimaluse õigusaktidesse lisamisega saavutada. Komisjon peaks kaaluma sellise rahastamisviisi tugevaid ja nõrku külgi, selle kulusid ja võimalikku kasu. Kui komisjon leiab, et sihtotstarbeliste ELi vahendite, EIP laenude ja riigipoolse finantseerimise ühendamisega saab luua väärtuslikku sünergiat, peaks ta aktiivselt propageerima täiendavate rahastamisallikate kasutamist, tagades samal ajal asjakohase kontrollimehhanismi sellise võimaluse väärkasutamise ärahoidmiseks või avastamiseks.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 5. mai 2010. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

president

[1] Teadustöö infrastruktuuride toetus kuuenda raamprogrammi eriprogrammi raames "Euroopa teadusruumi struktureerimine", tööprogramm 2002–2003, lk 1.

[2] Nõukogu 25. jaanuari 1999. aasta otsus 1999/173/EÜ, millega võetakse vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamise eriprogramm "Teadusuuringute inimpotentsiaali ja sotsiaal-majanduslike alusteadmiste tugevdamine" (1998–2002), (EÜT L 64, 12.3.1999, lk 105).

[3] Vt komisjoni talituste töödokument "A European Research Area for Infrastructures", SEK(2001) 356, 27.2.2001.

[4] Projektikonkurss FP6-2003-Infrastructures-4.

[5] Hindajate sõnul esitati konkursile taotlusi mahus, mis ületas esialgse eelarve (70 miljonit eurot) ligi kuuekordselt. Isegi kui arvesse võtta ainult projektid, mida hinnati väga headeks, ületab projektide maht eelarve kahe- või kolmekordselt. Konkursi FP6-2003-Infrastructures-4 komisjoni aruanne, 7. mai 2004.

[6] Konkurss oli avatud veel ühele projektikategooriale ("kaasnevad meetmed"), mida kõnealune audit ei käsitlenud. Selles kategoorias valiti välja kaks projekti.

[7] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).

[8] EÜT L 294, 29.10.2002, lk 44.

[9] Uute infrastruktuuride rajamise eriklausel nr 34: Muude spetsiaalse suunitlusega toetusmeetmete kulud, mida on kandnud lepingupooled, kes kasutavad kuluaruandlusvormi "kogukulud", "kogukulud kindlasummaliste kaudsete kuludega" või "täiendavad kulud", hüvitatakse kõige rohkem 10 % ulatuses kõigist abikõlblikest kuludest.

[10] Teadustöö infrastruktuuride meede – Konkurss FP6-2003-Infrastructures-4: komisjoni aruanne, lk 4.

[11] "Euroopa piirkondade konkurentsivõime parandamine teadusuuringute ja innovatsiooni kaudu. Praktilised suunised ELi rahastamisvõimaluste kasutamiseks teaduse ja innovatsiooni alal", Rev. 2 02/12/2008, lk 12–13.

[12] Raport komisjoni teatise kohta "Euroopa teadusruumi suunas". (KOM(2000) 6 – C5-0115/2000 – 2000/2075(COS)).

[13] Tuleks kasutada võimalust pidada läbirääkimisi aastateks 2000–2006 kavandatud struktuuriabi üle, et analüüsida, kuidas kõige paremini ühendada selle raamistiku (st struktuurifondide) alusel elluviidud projekte Euroopa programmides rakendatavate projektidega. KOM(2000) 6, lk 18.

[14] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1513/2002/EÜ (ELT L 232, 29.8.2002, lk 1).

[15] Nõukogu otsus 2002/835/EÜ, 30. september 2002, millega võetakse vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogramm "Euroopa teadusruumi struktureerimine" (2002–2006).

[16] Tööprogramm (2002–2003): Teadustöö infrastruktuuride toetus kuuenda raamprogrammi eriprogrammis "Euroopa teadusruumi struktureerimine", esimene ülevaade, juuni 2003.

--------------------------------------------------

LISA I

ETTEVALMISTAVATE UURINGUTE PROJEKTIDE TULEMUSED

Liik | Projekti lühinimi | Projekti pealkiri | Projekti peamised tulemused [1] | ELi toetuse peamine mõju [1] | Ehitusväljavaated [1] |

Vabadel elektronidel töötavad laserid | EUROFEL | European FEL Design Study (vabadel elektronidel töötavate laserite Euroopa ettevalmistav uuring) | Vabadel elektronidel töötavatel laseritel põhinevate valgusallikate uue põlvkonna ehitamise ettevalmistamine. Projekti mõju on peamiselt tehniline, kuna selle abil lahendatakse insener-tehnilisi probleeme (kriitilise tähtsusega komponentide väljatöötamine). | Tehniline koostöö mitmete asutuste vahel, kes valmistavad ette sarnaseid infrastruktuure. | Jagatud infrastruktuuride võrgustik, mis on kantud ESFRI teekaarti. |

Muu – kiirendid | EUROTeV | European Design Study Towards a Global Linear Collider (Euroopa ettevalmistav uuring globaalse lineaarpõrkuri ehitamiseks) | Osalemine rahvusvahelises projektis (ILC Global Effort). Töö seisneb peamiselt põrgutite alamsüsteemide ja teiste rahvusvahelise hindamismeeskonna poolt kaardistatud kriitilise tähtsusega teemade uurimises. | Mitme Euroopa organisatsiooni kaasamine konsortsiumi (koordinaator oleks globaalses ILC projektis ka ilma ELi toetuseta osalenud, ehkki väiksemas mahus). | Globaalse projekti tehnilise uuringu aruanne on planeeritud aastaks 2012, võimalik ehitamine toimuks 2010. aastate teisel poolel. |

Astrofüüsika | ELT DESIGN STUDY | Extremely Large Telescope Design Study (ülisuure teleskoobi ettevalmistav uuring) | Euroopa suure optilise infrapunateleskoobi ehitamist võimaldavate tehnoloogiate ja kontseptsioonide arendamine. | Uuringusse on kaasatud peaaegu kõik suuremad Euroopa teadusasutused. Projekt näitab kogu Euroopa astronoomide kogukonna tasemel saavutatud konsensust. | Maailmas on mitu sarnast võistlevat projekti. Ainult üks neist viiakse lõpule, mistõttu on teleskoobi ehitamine ebakindel. Ettevalmistavat tegevust rahastatakse seitsmendast raamprogrammist. |

Tuumafüüsika | EURISOL DS | European Isotope Separation On-Line Radioactive Ion Beam Facility (Euroopa uurimisrajatis isotoopide eraldamiseks radioaktiivse ioonkiirega) | Uue rajatise ehitamise käigus eeldatavalt tekkivate suuremate tehniliste probleemide lahendamine; teostatavusuuring; koha ja kasutajatega seotud küsimused. | Projekti ei viidaks ellu ilma ELi toetuseta; sünergia teiste Euroopa projektidega. | Ei ole veel ESFRI nimekirjas. |

Ehituskonstruktsioonid | L-SURF | Large Scale Underground Research Facility on Safety and Security (mastaapne maa-alune ohutuse ja julgeoleku uurimisrajatis) | Teostatavusuuring, tehnilised kirjeldused, äriplaan eri rahastamisvõimalustega erinevate äristsenaariumide korral, juriidilise isiku asutamise hindamine. | Ülevaade ohutus- ja julgeolekualasest tegevusest Euroopas. | Külastuse ajal ei olnud juriidilist isikut asutatud. Võimaliku ehitamise rahastamine ei ole kindel. |

Keskkond | DesignACT | Designing the Aquaculture Centre of Technology-facing the unmet needs in European aquaculture (Euroopa vesiviljelusalaste vajaduste rahuldamiseks mõeldud vesiviljelustehnoloogiakeskuse kavandamine) | Vesiviljeluse infrastruktuuri ülevaatamine ja vajaduste määratlemine, sisu täpsustus, kuluarvutused, keskkonnauuring, juhtimis-, tegevus- ja finantskavad, ehitusplaan ja arendusstrateegia, uue juriidilise isiku rahastamine. | Baas meres asuva unikaalse suuremõõtmelise eksperimentaalse vesiviljeluskeskuse ehitamiseks, mis oleks avatud välismaa teadlastele, oleks tugeva rõhuasetusega info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale ning pakuks õppevõimalusi üliõpilastele. | Ei ole ESFRI nimekirjas, aga riigipoolne rahastamine võimalik. |

Tuumafüüsika | DIRAC secondary-Beams | Internal Target experiments with highly energetic stored and cooled secondary beams at the International Accelerator Facility, Darmstadt Ion Research and Antiproton Center (DIRAC) (siseeksperimendid kõrgenergeetiliste salvestatud ja jahutatud teiseste kiirtega Darmstadti ioonide ja antiprootonite uurimiskeskuse rahvusvahelises kiirendis) | Tehnoloogia, prototüüpide ja kiirendi osade väljatöötamine, katsetamine ja teostatavuse kontrollimine. | Projektis osalesid paljud asutused kogu maailmast. Kuna riigipoolne rahastamine ei olnud kavandamisetapis piisav, ei oleks rajatise ettevalmistamine sellises ulatuses võimalik olnud. | Ehitamine on alanud ja kavandatakse lõpule viia 2016. aastaks. |

Astrofüüsika | SKADS | Square Kilometre Array Design Study (SKA raadioteleskoobi ettevalmistav uuring) | Kulutasuva tehnoloogia ja süsteemi väljatöötamine. | Projekt kaasas paljud uued raadioastronoomia töörühmad üle Euroopa SKA arendamisse. | Projekt on kantud ESFRI nimekirja. |

Muu - Astroosakesed | KM3NeT | Design Study for a Deep Sea Facility in the Mediterranean for Neutrino Astronomy and Associated Sciences (ettevalmistav uuring neutriinoastronoomia ja sellega seotud teaduste süvamererajatise ehitamiseks Vahemerre) | Peamine tulemus on tehnilise uuringu aruanne, mis käsitleb süvamere neutriino-teleskoopi ja mereteaduste foorumit. Samuti analüüsiti asukohaga seotud küsimusi. | ELi toetus avaldas olulist mõju: rajatise ehitamise argumendid oleksid olnud nõrgemad, ilma veenva perspektiivita. | Projekt on kantud ESFRI nimekirja, täiendav riigipoolne rahastamine on tõenäoline. |

[*] Auditiintervjuude põhjal tehtud järeldused.

--------------------------------------------------

LISA II

ELi TOETUS UUTE INFRASTRUKTUURIDE RAJAMISE PROJEKTIDELE

Projekti lühinimi | Toetuslepingu sõlmimise kuupäev (komisjon) | Projekti alguskuupäev (ja kestus) | Kogueelarve pärast läbirääkimisi (eurodes) | ELi osalus (eurodes) | ELi osalus /kumulatiivne rahastamine (%) | Projekti kirjeldus | ELi toetuse jagunemine |

ALMA Enhancement | 19.10.2005 | 1.1.2006 (60 kuud) | 284015100 | 8518360 | 3,00 % | Alma Enhancement on osa suurest ALMA (Atacama Large Millimeter Array) Euroopa ja Põhja-Ameerika ühisprojektist. ALMA on hetkel suurim maapealne astronoomiaprojekt kogu maailmas. ALMA infrastruktuuri ehitamine algas Tšiilis juba 2003. aastal ja see planeeritakse lõpule viia 2012. aastal. ELi projekt ALMA Enhancement võimaldab ALMAt riist- ja tarkvarakomponentidega täiendada, lisades millimeetrialale ja submillimeetrialale viienda laineala kõrgekvaliteediliste piltide tegemiseks ja veetaseme kõrge resolutsiooniga mõõtmiseks. | ELi toetus hõlmab kõiki tööpakette. Enamik tööpakette puudutab viienda lainepikkuse vastuvõtjate kavandamist, tootmist, monteerimist ja kontrollimist. |

BINASP | 27.9.2005 | 15.3.2004 (60 kuud) | 20869204 | 1912120 | 9,16 % | Projekt BINASP seisneb bionanotehnoloogia teadusinfrastruktuuride ja vastavate rajatiste süsteemi ehitamises AREA teadusparki Triestes. Projekt näeb ette seitsme ülesande täitmist (nt loomakeskus, kõrgetasemeline mikroskoopia- ja nanoskoopiaüksus, optilise molekulaarkuvamise labor jne). Ülesanded sisaldavad peamiselt uute tehnikate väljaarendamist ja vajalike seadmete ostmist. | Ca 7 % suurune ELi toetus on suunatud kõigile projekti käigus ellu viidavatele ülesannetele. 20 % suurust ELi toetust taotleti ainult ülesandele 1 (juhtimine) ja ülesandele 10 (nanobiofotoonika rajatise ehitamine). |

CeMaCE | 18.4.2005 | 5.3.2004 (36 kuud) | 8996302 | 937432 | 10,42 % | Projekti CeMaCE eesmärk on laiendada praeguseid laboriruumide ja eriseadmete investeeringuid, et rajada mere keemilise ökoloogia integreeritud teaduskeskus. Peamised ülesanded on mereökotroni ja mere keemilise ökoloogia labori ehitamine, samuti molekulaarbioloogia labori ja majutusvõimaluste täiendamine. | ELi toetust taotleti kõigile ülesannetele, välja arvatud majutusvõimaluste täiendamine. Ülesande 1 puhul (mereökotroni ehitamine) võrdub taotletav toetus 100 %-ga ülesande maksumusest, kahe labori ehitamiseks taotletakse toetust aga summas, mis moodustab alla 10 % kuludest. |

CISB | 21.3.2005 | 5.3.2004 (48 kuud) | 18866474 | 1730000 | 9,17 % | Projekti eesmärk on rajada uus infrastruktuur, integreeritud strukturaalbioloogia keskus (CISB), mis ühendab kolme juhtiva rahvusvahelise instituudi (EMBL, ESRF ja ILL) ning Université Joseph Fourier' ressursid. Lisaks uue labori ehitamisele ja sisustamisele (ülesanded 1 ja 2) on projekti eesmärk pakkuda uusi või tõhustatud tehnilisi lahendusi postgenoomse strukturaalbioloogia edendamiseks (ülesanded 3–9). | Ülesannetele 1 ja 2 (labori ehitamine ja sisustamine) ELi toetust ei taotletud. Üle 60 % ja 68 % suurust toetust (425 000 eurot ja 200000 eurot) taotleti vastavalt neutronite kristallograafiaks ette nähtud proteiinide difraktomeetri LADI III ehitamiseks ja kõrge tootlikkusega elektronmikroskoopia platvormi rajamiseks. |

DAM-LR | 11.4.2005 | 1.1.2005 (36 kuud) | 3596000 | 382000 | 10,62 % | Projekt DAM-LR on täielikult jagatud ja virtuaalne infrastruktuur. Projektiga arendatakse ja rakendatakse infrastruktuuri, mis on mõeldud Euroopa teadlaskonnale igat liiki lingvistiliste ressursside (suured (multimeedia) korpused, leksikonid, grammatika kirjeldused jne) lihtsaks haldamiseks ja kasutamiseks. DAM-LR ühendab projektis osalevate teadusasutuste keeleressursside arhiivid kasutaja jaoks üheks suureks andmebaasiks. | Projekt koosneb 12 ülesandest. Seitse esimest ülesannet on peamiselt seotud kohalike infrastruktuuridega ja ELi toetust ei taotleta. ELi toetus (vahemikus 35–55 %) on suunatud viiele ülejäänud ülesandele, mis tegelevad jagatud infrastruktuuri rajamisega. |

DIRAC-PHASE-1 | 9.12.2005 | 1.10.2005 (48 kuud) | 100951660 | 10405360 | 10,31 % | Projekt on ioonide ja antiprootonite rahvusvahelise uurimiskeskuse (FAIR) ehitamise esimene etapp maksumusega ca 1,2 miljardit eurot. DIRAC PHASE-1 eesmärk on oluliselt edendada Darmstadtis asuva GSI labori UNILAC/SIS18 kiirendisüsteemi tulemuslikkust ja teadussuutlikkust, et suurendada kiirte intensiivsust ja energiat. Selleks täiustatakse kahes etapis raskete ioonide sünkrotoni SIS18, kohandatakse infrastruktuuri R3B-magnetiga ja ajakohastatakse HADES-spektromeetrit. | ELi toetust antakse võrdselt kõigile ülesannetele, välja arvatud ühele (nimetusega "üldised ehitustööd: kõik muud ehitustööd projekti elluviimise vältel"), millele toetust ei taotletud. |

EUTRICOD | 19.10.2005 | 1.11.2004 (48 kuud) | 21814400 | 2060000 | 9,44 % | Projekti eesmärk on säilitada ja laiendada teadussuutlikkust ja saavutada rahvusvaheline tunnustus sissetoodud ja väga nakkavate haiguste Euroopa koolitus- ja teaduskeskusena. | Suuremat osa ELi toetusest taotletakse kolmele tööpaketile: BSL 3 insektaariumi ehitamine, BSL 4 üksuse ehitamine ja Ghanas asuva uurimiskeskuse ajakohastamine. |

ISIS TS2 | 21.4.2005 | 1.3.2005 (48 kuud) | 165015111 | 11000000 | 6,67 % | ISIS TS 2 on neutronkiirguse allika ISIS täiendus, mis annab võimaluse kasutada 18 uut parema ja optimeeritud sooritusvõimega neutrondifraktsiooni instrumenti. Projekti eesmärk on välja töötada seitse esimest instrumenti. | ELi toetust taotleti peamiselt kolme ülesande jaoks, mis on seotud kolme instrumendi kavandamise ja ehitamisega (ülesanne 1 – LET, ülesanne 5 – NIMROD ja ülesanne 7 – WISH); teatud määral taotletakse toetust ka ülejäänud instrumentide jaoks. ELi toetust ei taotletud ainult ühele ülesandele (eesmärk: ekstraheeritud prootonkiire kavandamine ja ehitamine ning sellega seotud ehitised ja teenused). |

STAR | 18.4.2005 | 1.10.2004 (36 kuud) | 103925000 | 11000000 | 10,58 % | Projekti eesmärk on kaasa aidata ülemaailmselt tunnustatud ja ainulaadse Euroopa teadusplatvormi loomisele räni kõrgetasemelise uurimise ja arendamise valdkonnas. Selleks laiendatakse infrastruktuuri IMECis, CEA/LETIs ja FhGs ehitamisel olevate 300millimeetriste kokkusobivate katseliinide raames peamiselt täiendavate seadmetega ning ühendatakse kolm uut uurimisrajatist optimaalseks räniplaatide vahetuseks, mis võimaldab nn "virtuaalse töötlemisrajatise" toimimist. | ELi toetust taotleti kõigile tööpakettidele: 10 % ulatuses esimesele kolmele (300 mm infrastruktuuri laiendamine kõigis kolmes rajatises) ning 100 % ulatuses juhtimis- ja levitamistegevusele. |

--------------------------------------------------