ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 17.11.2004 
KOM(2004)756 lõplik 
  
KOMISJONI ARVAMUS 
tööohutuse ja -tervishoiu nõuandeko mitee töökorra projekti kohta 
 
ET 2   ET KOMISJONI ARVAMUS 
tööohutuse ja -tervishoiu nõuandeko mitee töökorra projekti kohta 
Nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsuse 2003/K 2 18/01 (millega moodustata kse tööohutuse ja -
tervishoiu nõuandekomitee)1 artiklis 8 on sätestatud järgmine:  
„Komitee võtab pärast komisjoni seisukoha kättesaamist vastu oma töökorra, milles sätestab oma 
tegevuse praktilise kor raldamise korra (…). Töökord saadetakse te avitamiseks Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule; viimasel on samuti reageerimisõigus.“  
Kõnealuse sätte täitmisel ning sekretariaadi ja tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomitee juhatuse 
koostöös valminud projekti alusel on komisjonil palutud esitada oma arva mus lisatud töökorra 
projekti kohta (dokument nr 858/4/04).  
Kõnealune dokument kajastab täielikult nõukogu otsuse 2003/K 218/01 vaimu ja sisu ning 
arvestab vajadust täiustada asjaomase nõuandeor gani töömeetodeid paindlikkuse ja vastutuse 
suurendamise ning üldise tulemuslikku se ja tõhususe tõstmise seisukohalt.  
Eelkõige nähakse sellega ette k iirotsustusmenetluse ja  teiste Euroopa tasa ndil tööohutuse ja -
tervishoiu eest vastutavate komiteedega tehtav a koostöö kord vastava lt nõukogu otsuse 2003/K 
218/01 artiklile 8.  
Dokumendis sätestatakse ka pr aktilised üksikasjad seoses nõ uandekomitee sisekorraga, eriti 
seoses nõukogu otsuse 2003/K 218/01 artiklites 5 ja 6 määratletud huvirühmade, juhatuse, 
töörühmade ning kaevandamise ja muu m äetööstuse alalise töörühma tegevusega.  
Kõnealuste kaalutluste põhjal avaldab komisjon toetust lisatud  tööohutuse ja -tervishoiu 
nõuandekomitee töökorra projektile ja annab loa edastada käesolev  arvamus teadmiseks Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule. 
                                                 
1 ELT C 218, 13.9.2003, lk 1. 
 
ET 3   ET Eelnõu 
Töötervishoiu ja tööohutuse nõuandekomitee töökord 
… 
TÖÖTERVISHOIU JA TÖÖO HUTUSE NÕUANDEKOMITEE, 
võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsu st 2003/K 218/01 töötervishoiu ja tööohutuse 
nõuandekomitee moodustamise kohta, eriti selle artiklit 8, 
ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE TÖÖKORRA: 
I Komitee koosolekud  
Koosoleku kokkukutsumine 
Artikkel 1 
(1) Eesistuja kutsub kõik täisliikmed kokku vä hemalt kolm nädalat enne koosolekuks 
määratud kuupäeva. Samaaegselt esitab ta  komitee täis- ja asendusliikmetele 
päevakorra projekti, mis koosneb arutatav atest punktidest ning ettevalmistavatest 
dokumentidest. 
(2) Eriolukorras võib eesistuja lõikes 1 osutatud kolmenädalast teatamisaega lühendada, 
kuid ta teatab siiski vähemalt 10 päeva ette. Kui dokument ei ole õigeaegselt 
kättesaadav, võib komitee teha otsuse võtta  asjaomane punkt päevakorrast tagasi. 
(3) Kui vähemalt kolmandik komitee liikmete st nõuab koosoleku kokkukutsumist, täidab 
eesistuja lõikes 1 sätestatud korras selle taotluse aja jooks ul, mis ei ületa kahte kuud. 
Päevakord 
Artikkel 2 
(1) Koosoleku alguses kinnitab komitee päevak orra, mis koosneb ar tikli 1 lõikes 1 
osutatud päevakorra projekti kuuluvates t punktidest ja mis tahes muudest komitee 
pädevusse kuuluvatest punktidest, mille  kohta on teinud ettepaneku eesistuja, 
huvirühma esindaja või mis tahes muu liige. 
(2) Koosoleku ajal võib iga liige teha ettepa neku punkti kaasamiseks järgmise koosoleku 
päevakorda 
 
ET 4   ET Koosolekul osalemine 
Artikkel 3 
(1) Komitee koosolekul osalevad üksnes li ikmed, huvirühmade koordinaatorid, vaatlejad 
ja osalemisõigusega eksperdid. 
(2) Täisliige teatab eesistu jale, kas ta kavatseb koosolekust ise osa võtta või esindab teda 
asendusliige. Asendusliige osaleb koosolekul ainult siis, kui liige, keda ta asendab, ei 
saa ise osaleda. 
(3) Iga huvirühm võib saata kuni kaks eksper ti. Nad võivad osaleda ainult siis, kui 
eesistujale teatatakse sellest vähemalt kolm päeva enne koosolekut. 
(4) Juhatus võib teha eesistujale ettepaneku kut suda koosolekule ase-eesistuja ja töörühma 
ettekandja, kui koosolekul arutatakse töörühmaga seotud dokumente või arvamusi. 
Komitee koosoleku protokoll 
Artikkel 4  
(1) Iga komitee koosoleku kohta koosta b sekretariaat protokolli. 
(2) Protokollis on: 
• a) kohalviibijate nimekiri, 
• b) arutelu kokkuvõtlik ülestähendus, 
• c) komitee esitatud arvamused ja iga hääletuse hääletusandmed, 
• d) üldteave komisjonilt. 
(3) Komitee kinnitab protokolli. 
(4) Protokoll esitatakse komiteele kinnitamiseks ainult siis, kui selle  vähemalt inglis-, 
saksa- ja prantsuskeelne projekt on saad etud täis- ja asendus liikmetele vähemalt 
kümme päeva enne koosoleku kavandatavat kuupäeva. Kui dokumenti ei ole õigeaegselt esitatud, lükatakse kinnitamine edasi komitee järgmisele koosolekule. 
(5) Protokolli projekti paranduset tepanekud esitatakse eelista tavalt kirjalikult enne 
koosolekut või koosoleku ajal, mill e käigus need kinnitatakse. 
II Otsustusmenetlused
 
Arvamus 
Artikkel 5 
(1) Komitee arvamus esitatakse koosolekul  vastavalt nõukogu otsuse 2003/K 218/01 
artiklile 7.  
 
ET 5   ET (2) Tühje hääletussedeleid ja hääletamisest hoidumist loetakse kehtivateks häälteks. 
Artikkel 6 
(1) Iga esitatava arvamuse korral palub eesistu ja esmalt igal huvirühma esindajal esitada 
oma seisukoht nende komitee liikmete nimel, keda ta esindab. 
(2) Arvamus on ühehäälselt vastu võetud, kui eesistuja veendub, et küsimuse sisus ollakse 
täielikult üksmeelel või kui  kolm huvirühma esindajat nõus tub esitatud muudatustega 
ja ükski liige ei ole vastu. Va stasel juhul hääletatakse.  
(3) Hääletamine toimub käe tõstmisega või nimeliselt. 
(4) Kui käe tõstmisega hääletamine vaidlustatakse, peab eesistuja läbi viima nimelise 
hääletamise. 
(5) Kui ettepanek pannakse hääletusele, lubab eesistuja esitada mis tahes liikmel tema 
soovi korral lühiselgituse,  miks ta nii hääletab. 
Artikkel 7  
(1) Ettepanekut selle kohta, et komitee ei peak s küsimuses arvamust avaldama või et 
küsimuse arutelu tuleks edasi lükata, hääl etatakse enne mis tahes ettepanekut, mis 
käsitleb küsimuse sisu. 
(2) Muudatuste korral hääletatakse esmalt se da muudatust, mis on põhitekstist kõige 
rohkem erinev. Muudatuste muudatuste kor ral hääletatakse esmalt neid, mis on 
põhitekstist kõige rohkem erinevad, alustades muudatuse kõige põhilisemast muudatusest. 
(3) Lõplik hääletamine toimub sellise teksti üle,  nagu see on pärast eelmist hääletamist. 
Artikkel 8  
(1) Eesistuja võib teha ettepaneku arutelu lõpetada, kui ta leiab, et liikmetel on olnud 
piisavalt võimalusi oma seisukohtade väljendamiseks. Iga liige võib samuti teha ettepaneku arutelu lõpetada. 
(2) Kui liige teeb ettepaneku arutelu lõpetada, on tal teiste kõnelejate suhtes eelisõigus.  
(3) Iga ettepanek arutelu lõpetamiseks pannakse hääletusele. 
Artikkel 9 
(1) Igas komitee esitatud arvamuses esitatakse häälte jagunemine.  
(2) Arvamus adresseeritakse komisjonile ja see tehakse kättesaadavaks komitee täis- ja 
asendusliikmetele. 
 
ET 6   ET Muu otsus kui arvamus 
Artikkel 10 
Artiklites 5–9 sätestatud reegleid kohaldatakse mutatis mutandis  mis tahes otsuse suhtes, mida 
komitee teeb, ja mis tahes muude dokumentide vastuvõtmise suhtes. 
Kiirotsustusmenetlus 
Artikkel 11 
(1) Olenemata otsustest ja arvamustest, mis on vastu võetud artiklit es 5–10 sätestatud 
korras, võib komitee või ees istuja vajaduse korral ja põhjendatud juhtudel teha 
arvamuse projekti või mis tahes muu otsuse  projekti koostamise ülesandeks juhatusele. 
Need arvamuste või otsuste projektid esita takse komiteele vastuvõtmiseks kirjaliku 
menetlusega. 
(2) Selleks saadab sekretariaat komitee täis liikmetele juhatuse  koostatud dokumendi 
projekti, mille kohta komitee arvamust palutakse, ja selgitava märkuse, milles palutakse hääletada ning määratakse vast amise tähtaeg. Tähtaeg ei saa ühelgi juhul 
olla alla 14 kalendripäeva.  
(3) Põhjendatud juhtudel võib asendusliige asendada täisliiget, kui viimane ei saa 
hääletada ja kui ta on teatanud komitee sekret ariaadile oma kavatsus est olla asendatud 
vähemalt üks nädal enne kirjaliku menetluse  lõpetamiseks sätestatud tähtaega. Sel 
juhul on täisliige kohustatud  esitama oma asendusliikmele kogu asjaomase teabe 
käimasoleva kirjaliku menetluse kohta. 
(4) Iga komitee liige, kes käesoleva artikli lõik es 2 osutatud tähtaja jooksul ei väljenda 
oma vastuseisu dokumendi projektile ega soovi hääletamisest keelduda, loetakse 
ettepanekule oma vaikiva nõusoleku andnuks. 
(5) Vastuvõtmine kehtib ainult siis, kui on saadud häälte absoluutne enamus. Sekretariaat 
teatab komiteele viivitamata konsultatsiooni tulemustest. 
(6) Kui kirjaliku menetluse on algatanud eesis tuja, võib juhatus paluda asjaomase 
küsimuse lisauurimist komitee koosolekul. Sellisel juhul kiirotsustusmenetlus 
lõpetatakse tulemuseta ja  eesistuja paneb küsimuse komitee järgmise koosoleku 
päevakorda.  
III Sisemine korraldus
 
Huvirühmad  
Artikkel 12 
(1) Riikide valitsusi, ametiühinguid ja tööa ndjate organisatsioone esindavad komitee 
liikmed jagatakse kolme eraldi huvirühma. Iga huvirühm määrab oma esindaja ja 
koordinaatori.  
(2) Huvirühmad peavad eraldi ettevalmista vaid koosolekuid enne komitee koosolekuid. 
Nad tulevad lisaks kokku vähemalt kaks korda aastas. 
 
ET 7   ET (3) Artiklis 3 sätestatud r eegleid kohaldatakse mutatis mutandis  huvirühmade koosolekute 
suhtes. 
Juhatus 
Artikkel 13 
(1) Vastavalt nõukogu otsuse 2003/K 218/01 artik li 5 lõikele 4 moodus tatud juhatuse 
eesistujaks on ühe huvirühma esindaja. 
(2) Selleks, et iga huvirühm saak s korrapäraselt olla eesist uja, määratakse juhatuse 
eesistuja aastase rotatsioonisüsteemi alusel . Samal ajal määratakse ase-eesistuja ja 
ettekandja. 
(3) Juhatus tuleb kokku vähemalt kolm nädalat enne  komitee koosolekut, et läbi arutada ja 
koostada päevakord. Komitee tegevuse nõuete kohaseks organiseerimiseks peetakse 
korrapäraselt lisakoosolekuid. Komitee sekretariaat koostab iga koosoleku kohta 
protokolli. 
(4) Kui juhatuse eesistuja ei saa juhatuse koosol ekul osaleda, asendab teda ase-eesistuja.  
(5) Juhatus võib anda oma ühele või mitmele liikmele eriülesandeid. 
Töörühmad 
Artikkel 14 
(1) Vastavalt nõukogu otsuse 2003/K 218/01 artik li 6 lõike 4 esimesele lõigule võib 
komitee luua konkreetsete teemade uurimise ks kõiki huvirühmi esindavaid töörühmi. 
(2) Komitee otsustab, millistes erivaldkondades tuleks töörühmad luua.  
(3) Komitee määrab kirjalikult ki ndlaks nende pädevuse, määr atledes nende ülesanded ja 
näidates, kui see on asjakohane, kui kaua nende mandaat kestab. Komitee võib igal 
ajal töörühma pädevust muuta. 
(4) Komitee võib töörühma laiali saata, kui ta peab seda vaja likuks, välja arvatud 
kaevanduste ja muu mäetööstuse alaline töörühm.  
(5) Töörühmamenetluse tulemusel tehtud järeldusi ei hääletata. 
Artikkel 15 
(1) Komitee määrab juhatuse ettepaneku alusel  oma täis- ja asendusliikmete hulgast iga 
töörühma eesistuja. Iga töörühm määrab oma liikmete hulgast ase-eesistuja ja ettekandja, kes vastutab töörühma koosolekute protokollide ja komiteele 
vastuvõtmiseks esitatavate arvamuste projektide koostamise eest.  
(2) Eesistujate määramisel püüab komitee taga da, et võttes arvesse kõiki töörühmi, 
jaotatakse need ametikohad õiglaselt valitsuste, ametiühingute ja tööandjate 
organisatsioonide es indajate vahel. 
 
ET 8   ET (3) Töörühma eesistuja annab töörühma tööst aru komiteele. 
(4) Kui töörühma eesistuja ei saa osaleda, asendab teda ase-eesistuja. 
Artikkel 16 
(1) Ilma et see piiraks artikli 15 lõike 1 koha ldamist, määravad vastavad huvirühmad 
töörühmade liikmed ja võivad neid vabastada. 
(2) Iga huvirühm võib nimetada töörühma ühe asendusliikme, kes võib osaleda, kui 
töörühma liige ei saa kohale tulla. Sekretar iaadile teatatakse sellisest osaleja 
muudatusest vähemalt kolm päeva enne koosolekut. 
(3) Töörühm võib anda oma ühele või mitmele liikmele eriülesandeid. 
(4) Iga töörühma abistab vähemalt üks komisjoni esindaja. 
Töörühma koosolek 
Artikkel 17 
(1) Sekretariaat kutsub töörühma eesistuja  nõusolekul kõik töörühma liikmed kokku 
vähemalt kaks nädalat enne koosolekuks määratud kuupäeva. Sekretariaat annab 
samaaegselt kõigile töörühma liikmetele ja huvirühma koordinaatoritele päevakorra projekti, mis koosneb arutatavatest teemades t ja ettevalmistatava test dokumentidest. 
(2) Koosoleku alguses kinnitab töörühm päevakorra projekti ja eelmise koosoleku 
protokolli, muutes neid vajaduse ko rral. Menetlust juhib eesistuja. 
(3) Kohal viibivad vaid nimetatud liikmed, komisjoni esindajad ja vajaduse korral 
eksperdid, kes on kutsutud tehnilist nõu andma. 
Alaline töörühm 
Artikkel 18 
(1) Vastavalt nõukogu otsuse 2003 /K 218/01 artikli 6 lõ ike 4 teisele lõigule 
moodustatakse komitees kaevanduste ja muu mäetööstuse alaline töörühm. 
(2) Alaline töörühm käsitleb korrapäraselt  kaevandustes ja muus mäetööstuses 
töötervishoiu ja tööohutusega seotud küs imusi. Võttes arvesse nõukogu otsuse 2003/K 
218/01 artikli 2 lõiget 2, on se lle ülesandeks eelkõige: 
• a) anda nõu
 ja toetada komiteed selle ülesannete täitmisel, mi s on seotud kaevanduste ja 
muu mäetööstusega; 
• b) esitada komiteele vastuvõtmiseks arvamust e projekte ühenduse ed aspidiste algatuste 
kohta, mis mõjutavad töötervishoidu ja tööohutu st kaevandustes ja muus mäetööstuses.  
 
ET 9   ET Artikkel 19 
(1) Komitee määrab juhatuse ettepaneku alusel  oma täis- ja asendusliikmete hulgast 
alalise töörühma eesistuja, ase-eesistuja ja ettekandja. Nende ametiaeg on kolm aastat. 
Luuakse kohane mandaadi rotatsioonisüsteem,  et iga huvirühm oleks esindatud igal 
ametikohal. 
(2) Komitee nimetab alalise töörühma liikmed ekspertide nimekirja alusel, mille on 
esitanud huvirühmad. Nimetamised vaadatakse  igal aastal läbi vastavalt artikli 21 
lõikes 3 osutatud alalise töörühma aasta t ööprogrammis määratlet ud prioriteetidele. 
(3) Nende liikmete määramisel püüab komitee tagada, et alalise töörühma koosseis 
kajastaks õiglaselt erinevaid kaasatud majandusharusid, geograafilist jaotuvust ja 
erinevate mäetööstusharude esindatust. 
(4) Eesistuja või ase-eesistuja või ettekandja, kui  eesistuja ei saa osaleda, annab alalise 
töörühma tööst aru komiteele. 
Artikkel 20 
Artikli 14 lõikeid 3 ja 5, artikli 16 lõ ikeid 2–4 ja artiklit 17 kohaldatakse mutatis mutandis  
alalise töörühma tegevuse suhtes. 
IV Komitee tööprogramm  
Aasta tööprogramm 
Artikkel 21 
(1) Komitee täidab oma ülesanded aasta tööpr ogrammi alusel, mill e on koostanud juhatus 
ning mille on igal aastal komitee läbi arutanud ja vastu võtnud oma viimasel täiskogu istungil.  
(2) Aasta tööprogrammis võetakse arvesse kava ndatud tegevustes tehtud edusamme ning 
järgmise aasta ja järgnevate aastat e uusi projekte, mis tulenevad ühenduse 
töötervishoiu ja tööohutuse programmide rakendamisest ja komitee kannustavast 
algatusest.  
(3) Ilma et see piiraks artikli 21 lõigete 1 ja 2 kohaldamist, võtab komitee aasta 
tööprogrammi osana vastu kaevanduste ja muu mäetööstuse ala lise töörühma aasta 
tööprogrammi projekti. 
(4) Juhatus määrab koostöös sekretariaadig a kindlaks järgmise aasta koosolekute 
ajagraafiku ja vaatab seda korrapärasel t läbi tööprogrammi elluviimisel tehtud 
edusammude kohaselt.  
Aastaaruanne 
Artikkel 22 
(1) Komitee esitab komisjonile igal aastal  aruande oma tegevuse kohta. See aruanne 
edastatakse teadmiseks Euroopa Töötervis hoiu- ja Tööohutusag entuurile, Euroopa 
 
ET 10   ET Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondile , kõrgemate tööinspektorite komiteele ja 
töökeskkonna keemiliste mõjurite piirnormide teaduskomiteele.  
(2) Komitee aastaaruanne vastab kalendriaastale. 
V Praktiline korraldus  
Sekretariaat 
Artikkel 23 
(1) Komisjon osutab komiteele, juhatusele ja töörühmadele sekretariaaditeenuseid 
kooskõlas nõukogu otsuse 2003/K 218/01 artikli  6 lõikega 5. Komisjon nimetab ühe 
oma ametniku komitee sekretäriks. 
(2) Komiteele mõeldud kirjavahet us adresseeritakse komit ee sekretärile komisjoni. 
Koostöö 
Artikkel 24 
(1) Nõuandekomitee tegevuse järjepidevuse ning vastastikuse täiendavuse parandamiseks 
teiste töötervishoiu ja tööohut use alal pädevate asutustega  Euroopa tasandil seatakse 
sisse alaline koostöö, eelkõ ige Euroopa Töötervishoiu-  ja Tööohutusagentuuri, 
Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi, kõrgemate tööinspektorite komitee ja töökeskkonna keemiliste mõjurite piirnormide teaduskomiteega.  
(2) Selline koostöö tähendab muu hulgas teabevahetust tööprogrammide ja 
tegevusaruannete kohta, vaatlejate osal emist nõuandekomitee täiskogu koosolekutel 
ning vajaduse korral ühisalgatusi tö ötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas. 
Läbipaistvus 
Artikkel 25 
(1) Komitee dokumentidele üldsuse juurdepääs u põhimõtted ja tingimused on määratletud 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (E Ü) nr 1049/2001, mis käsitleb üldsuse 
juurdepääsu Euroopa Parlamendi, nõukogu ja  komisjoni dokumentidele. Komitee 
dokumentidele juurdepääsu taotlust e kohta teeb otsuse komisjon.  
(2) Komitees peetavad arutelud on konfidentsiaalsed.  
Töökorra läbivaatamine 
Artikkel 26 
(1) Komitee, olles saanud komisjoni arvamuse, võtab töökorra mis tahes muudatuse vastu 
liikmete absoluutse häälteenamusega. 
(2) Muudetud töökord edastatakse teadmiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 
 
ET 11   ET (3) Muudatus jõustub pärast seda, kui nõukogule on muudatusest teatatud ja ta ei ole 
kasutanud oma tagasikutsumisõigust.