[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 13.9.2007

KOM(2007) 527 lõplik

2007. AASTA ÜLDEELARVE ESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 6

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon

(komisjoni esitatud)

2007. AASTA ÜLDEELARVEESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 6

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPAIII jagu – Komisjon

Võttes arvesse:

- Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 272,

- Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 177,

- nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust[1], viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006[2], eriti selle artiklit 37,

esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele seletuskirjas esitatud põhjustel 2007. aasta eelarve esialgse paranduseelarve projekti nr 6.

SISUKORD

1. Sissejuhatus 4

2. ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 4

2.1 Saksamaa: torm Kyrill 5

2.2 Prantsusmaa (Réunioni saar): orkaan Gamède 6

2.3 Rahastamine 7

3. Maailma Tolliorganisatsioon 8

4. Kahjunõuete rahuldamine 9

4.1 Esimese Astme Kohtu otsus 9

4.2 Konkurentsipoliitika 10

5. Keskkonnapoliitika alaste õigusaktide vastuvõtmine 10

KOKKUVÕTLIK TABEL FINANTSRAAMISTIKU KOHTA RUBRIIKIDE KAUPA 11

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA

Kulude eelarvestus jagude kaupa edastatakse eraldi SEI-BUD süsteemi kaudu. Teadmiseks on lisatud kulude eelarvestuse ingliskeelne versioon jagude kaupa, mis moodustab eelarve lisa.

1. Sissejuhatus

2007. aasta eelarve esialgne paranduseelarve projekt nr 6 (EPEP 6/2007) hõlmab järgmisi punkte:

- Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 172,2 miljoni euro ulatuses kulukohustuste assigneeringutena seoses 2007. aasta jaanuaris Saksamaad tabanud tugeva tormi ja sama aasta veebruaris Prantsusmaad (Réunioni saart) tabanud orkaaniga. Vastavad maksete assigneeringud saadakse ümberpaigutamise teel,

- uue eelarveartikli 14 03 03 loomine, millega kaetakse rahalised kohustused, mis tulenevad Euroopa Ühenduse ühinemisest Maailma Tolliorganisatsiooniga,

- täiendavate vahendite kasutuselevõtmine 35,5 miljoni euro ulatuses kulukohustuste assigneeringutena punkti 26 01 50 07 raames, et maksta hagejatele kahjutasu vastavalt 12. juuli 2007. aasta lõplikele otsustele, mis Esimese Astme Kohus on teinud kohtuasjades T-45/01, Sanders jt v komisjon, ja T-144/02, Eagle jt v komisjon. Vastavad maksete assigneeringud saadakse ümberpaigutamise teel,

- uue eelarveartikli 03 03 02 "Konkurentsialaste komisjoni otsuste vastu algatatud õigusmenetlustest tulenevad kahjunõuded" loomine,

- tehnilised kohandused, mis on vaja lisada 2007. aasta eelarvesse nõukogu otsuse 2007/162/EÜ (kodanikukaitse rahastamisvahendi kehtestamise kohta ajavahemikuks 2007–2013)[3] ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 614/2007 (keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta)[4] vastuvõtmise tulemusena.

Kokkuvõttes taotletakse EPEPs nr 6/2007 täiendavaid kulukohustuste assigneeringuid 207,7 miljoni euro ulatuses. Vastavate maksete assigneeringute saamiseks taotletakse 207,7 miljoni euro ümberpaigutamist.

2. ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine

18. jaanuaril 2007 tabas suurt osa Kesk-Euroopast tugev torm, mis tekitas mitmes riigis tõsist kahju. 24. veebruaril 2007 tabas Réunioni saart orkaan Gamède, mis tekitas seal olulist kahju. Nõukogu määruse (EÜ) 2012/2002[5] artikliga 4 sätestatud 10nädalase tähtaja jooksul taotlesid Saksamaa seoses teda tabanud tugeva tormiga ja Prantsusmaa seoses teda tabanud orkaaniga finantsabi Euroopa Liidu Solidaarsusfondist.

Komisjoni talitused on taotlused põhjalikult läbi vaadanud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2012/2002, eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4.

Hinnangu kõige olulisemad punktid võib kokku võtta järgmiselt:

2.1 Saksamaa: torm Kyrill

1. Avaldus esitati komisjonile 29. märtsil 2007. aastal 10nädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 18. jaanuaril 2007. Lõplikud andmed edastati 12. juulil 2007.

2. Tegu on loodusõnnetusega. Otseste kahjude kogusumma moodustab 4,6873 miljardit eurot. Et see summa on lävest (3,267 miljardit eurot, s.t 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades) kõrgem, võib õnnetust lugeda suureks loodusõnnetuseks ning see kuulub määruse nr 2012/2002 põhirakendusalasse. Finantsabi summa arvutamise aluseks on otseste kahjude kogusumma. Finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorras vajalikeks meetmeteks.

3. Saksamaa ametiasutuste väitel tekitas torm olulist kahju infrastruktuurile (transport, elekter, telekommunikatsioon), metsadele, ettevõtetele ja kodumajapidamistele. Kõige enam kannatanud piirkondades kuulutati välja erakorraline seisukord. Tormi otsese tagajärjena hukkus üksteist inimest. Maantee- ja raudteevõrgu tööd takistasid mahalangenud puud ja elektriliinid, mille tulemusena rongiliiklus seiskus täielikult kogu Saksamaal ja oli vaja ulatuslikke korrastustöid. Torm kahjustas tõsiselt metsasid, hävitades neist osaliselt või täielikult 87 000 hektarit ja põhjustades ainuüksi metsandussektorile 1,9 miljardit eurot kahju. Kodumajapidamised ja ettevõtted kandsid loodusõnnetuse tõttu samuti olulisel määral otsest kahju, mis ulatub kindlustusettevõtete hinnangute kohaselt 2,4 miljardi euroni. Avalduses on esitatud kahjude jaotus, mis sisaldab eelkõige iga liidumaa metsadele põhjustatud kahju üksikasjalikku kirjeldust. Saksamaa ametiasutused hindasid avalduses otseste kahjude kogusummaks 4,7481 miljardit eurot. Kuna Saksamaa ametiasutused ei saa välistada, et 60,8 miljoni euro suurune kahju, mis nende andmetel tekitati elektritööstusele, sisaldub juba hinnangutes, mis kindlustusettevõtted on esitanud eraisikutele tekitatud kahju kohta, lahutab komisjon kõnealuse summa kogukahjudest, et kahjusid ei arvestataks mingil juhul kahekordselt. Sellest tulenevalt on otseste kahjude kogusumma, mida komisjon võtab arvesse, 4,6873 miljardit eurot.

4. Saksamaa ametiasutused on arvestanud vastavalt määruse 2012/2002 artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 1,025 miljardit eurot, mis on jaotatud meetmete liikide kaupa. Suurim osa nimetatud meetmetest on seotud korrastustöödega loodusõnnetuse tagajärjel kannatanud aladel ja transpordiinfrastruktuuri töö kohese taastamisega. Saksamaa ametiasutuste esitatud andmete põhjal on selge, et hädaolukorras vajalike meetmete tegelik maksumus ületab oluliselt summa, mis solidaarsusfondist oleks võimalik eraldada. Rakenduslepingus sätestatakse selgelt, milliseid meetme liike fondi vahenditest rahastatakse.

5. Lisaks solidaarsusfondile kavatsevad Saksamaa ametiasutused kasutada Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) programme metsa uuendamiseks, maanteeinfrastruktuuri taastamiseks ja metsakaitsemeetmeteks (pärast seda, kui komisjon on nimetatud programmid vastu võtnud).

6. Saksamaa ametiasutused kinnitasid, et kindlustus ei kata punktis 4 nimetatud abikõlblikke meetmeid.

Eespool loetletud põhjustel on tehtud ettepanek kiita heaks Saksamaa taotlus lugeda 2007. aasta jaanuari torm suurõnnetuseks ning teha ettepanek solidaarsusfondi kasutuselevõtmiseks.

2.2 Prantsusmaa (Réunioni saar): orkaan Gamède

7. Avaldus esitati komisjonile 4. mail 2007. aastal 10nädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 24. veebruaril 2007. Kahjustuste kohta saadeti ajakohastatud andmeid 29. juunil ja 12. ja 17. juulil 2007.

8. Tegu on loodusõnnetusega. Prantsusmaa ametiasutused hindavad otseste kahjude kogusummaks 211,6 miljonit eurot. Kõnealune summa moodustab 0,01 % Prantsusmaa rahvamajanduse kogutulust ja 6,5 % lävest, mis tavaliselt solidaarsusfondi kasutuselevõtmise puhul Prantsusmaa suhtes kehtib (3,267 miljardit eurot, s.t 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades). Finantsabi summa arvutamise aluseks on otseste kahjude kogusumma. Finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorras vajalikeks meetmeteks.

9. Kuna summa on tavapärasest lävest madalam, põhineb taotlus määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 2 lõike 2 viimases lõigus sätestatud nn erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumil, milles määratakse kindlaks solidaarsusfondi kasutuselevõtu tingimused „erandlikel asjaoludel“. Selle kriteeriumi alusel võib piirkond erandkorras fondilt abi saada, kui kõnealune piirkond on kannatanud erakorralise katastroofi, eeskätt loodusõnnetuse tõttu, mis on tõsiselt ja püsivalt mõjutanud elanikkonna valdava osa elutingimusi ja piirkonna majanduslikku stabiilsust. Määruses kutsutakse üles keskenduma kõrvalistele ja isoleeritud piirkondadele, näiteks asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 määratletud saartele ja äärepoolseimatele aladele.

10. Solidaarsusfondi aastaaruandest (2002–2003) võib lugeda, et komisjon on seisukohal, et piirkondlike loodusõnnetuste erikriteeriumide mõttekuse tagamiseks riigi tasandil tuleb teha vahet tõsiste piirkondlike ja kohaliku mõjuga sündmuste vahel. Lähimuspõhimõtte kohaselt vastutavad viimaste eest riigi ametiasutused, samal ajal kui esimeste puhul võib kaaluda abistamist solidaarsusfondist.

11. Prantsusmaa ametiasutused põhjendavad oma taotlust Réunioni saare erilise olukorraga, kuna see on liidu kaugeim, kuid samal ajal kõige tihedamini asustatud äärepoolseim piirkond. Nad on esitanud tõendeid selle kohta, et orkaani põhjustatud kahjustuste mõju on Réunioni saarel selle eraldatuse ja juba niigi kriitilise sotsiaalmajandusliku olukorra tõttu tavapärasest ulatuslikum ja püsivam.

12. Prantsusmaa ametiasutused teatasid tõsistest kahjustustest infrastruktuurile, eriti maantee-, veevarustuse- ja telekommunikatsiooniinfrastruktuurile (peaaegu 100 miljonit eurot), samuti põllumajandusele ja kalandusele (üle 61 miljoni euro).

13. Prantsusmaa ametiasutuste sõnul mõjutas katastroof teataval määral kogu Réunioni saare elanikkonda, s.t umbes 784 000 inimest. 24st omavalitsusüksusest 21s kuulutati välja erakorraline seisukord ( état de catastrophe naturelle ).

14. Tõendamaks, et loodusõnnetus mõjutas ulatuslikult ja püsivalt piirkonna elutingimusi ja majanduslikku stabiilsust, osutavad Prantsusmaa ametiasutused põhiliselt probleemidele, mis tulenevad suurematele maanteedele tekitatud kahjustustest, eelkõige saare põhja- ja lõunaosas asuvat kaht majanduskeskust ühendaval maanteel paiknenud silla hävimisest. Kuigi vahepeal on jõele loodud ajutine ülepääsukoht, kestab silla täielik parandamine eeldatavalt järgmise aastani. Väidetakse, et liikluse aeglustumine kõnealusel maanteel takistab umbes 100 000 inimese (kolmandik töötavast elanikkonnast) igapäevaelu ja mõjutab tõsiselt majandustegevust, sest alternatiivsed teed peaaegu puuduvad. Prantsusmaa ametiasutused prognoosivad, et see mõjub negatiivselt tööhõivele ja majanduskasvule ning sunnib hulga VKEsid oma tegevuse lõpetama. Tööpuudus on juba praegu väga kõrge, ületades 29 %.

15. Lisaks on torm põhjustanud kalanduses ja eriti põllumajandussektoris (suhkruroo- ja köögiviljakasvatus) sissetuleku olulise vähenemise, mis moodustab üle 12 % aasta käibest. Turismiga seotud näitajate kasv on viimastel aastatel aeglustunud, eelkõige chikungunya epideemia tõttu (sääskede kaudu edasikanduv viirus). Arvatakse, et orkaani mõju (s.t 3,3 miljoni euro ulatuses turismiinfrastruktuurile põhjustatud otsesed kahjud, millele lisandub broneerimiste tühistamisest tulenev kahju) süvendab veelgi seda tendentsi.

16. Prantsusmaa ametiasutused on arvestanud vastavalt määruse 2012/2002 artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 25 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmete liikide kaupa.

17. Prantsusmaa ei kavatse kasutada orkaaniga seoses rahastamist teistest ühenduse vahenditest. 2000.–2006. aasta struktuurifondide programmidest ei ole enam võimalik raha eraldada. Samal ajal ei saa veel kasutada 2007.–2013. aasta programmide vahendeid.

18. Prantsusmaa ametiasutused kinnitasid, et kindlustus ei kata punktis 9 nimetatud abikõlblikke meetmeid.

Eespool loetletud põhjustel on tehtud ettepanek kiita heaks Prantsusmaa taotlus lugeda 2007. aasta veebruari orkaan Gamède erakorraliseks piirkondlikuks katastroofiks ning teha ettepanek solidaarsusfondi kasutuselevõtmiseks.

2.3 Rahastamine

Solidaarsusfondi aasta kogueelarve on 1 miljardit eurot. 2007. aastaks on varasemate taotluste rahuldamiseks sihtotstarbeliselt eraldatud 24 370 114 eurot, mistõttu veel on võimalik kasutada 975 629 886 eurot.

Et fondi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et sellest antav abi peab olema progresseeruv. See tähendab, et varasema tava kohaselt peaks abi osatähtsus olema suurem läve (0,6 % rahvamajanduse kogutulust või 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb on madalam) ületava kahju puhul kui läveni mitteküündiva kahju puhul. Varem kasutatud määr abisummade määramiseks suurõnnetustele oli 2,5 % kogu otsesest kahjust, kui see on künnisest väiksem, ning 6 %, kui see ületab künnise. On tehtud ettepanek rakendada samu protsendimäärasid ka käesoleval juhul.

Komisjoni kavandatav assigneering fondist põhineb taotlejate esitatud teabel ja selle summa on järgmine:

(eurodes) |

Otsene kahju | 2,5 % põhinev summa | 6 % põhinev summa | Kavandatava abi kogusumma |

Saksamaa: torm Kyrill | 4 687 300 000 | 81 665 725 | 85 240 260 | 166 905 985 |

Prantsusmaa (Réunioni saar): orkaan Gamède | 211 600 000 | 5 290 000 | 0 | 5 290 000 |

Kokku | 172 195 985 |

See hüvitussumma jätab vähemalt 25 % Euroopa Liidu Solidaarsusfondist abi andmiseks aasta viimasel kvartalil, nagu nõuab määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 4 lõige 2.

Saksamaale ja Prantsusmaale (Réunioni saarele) mõeldud ELi Solidaarsusfondi maksete rahastamiseks ei vajata siiski täiendavaid maksete assigneeringuid, arvestades eelarvereal 13 04 01 "Ühtekuuluvusfond – Varasemate projektide lõpuleviimine" olevaid ülemääraseid assigneeringuid. Seega paigutatakse 172,2 miljonit eurot eelarverealt 13 04 01 ümber eelarvereale 13 06 01, et katta ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmisega seotud vajadusi.

3. Maailma Tolliorganisatsioon

Euroopa Liidu Nõukogu otsustas 13. märtsil 2001, et Euroopa Ühendus peaks astuma Maailma Tolliorganisatsiooni liikmeks. Nõukogu volitas komisjoni pidama läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ühinemise üle Maailma Tolliorganisatsiooniga. 2001. aasta aprillis esitas Euroopa Ühendus nõukogu otsuse põhjal Maailma Tolliorganisatsioonile taotluse saada selle täisliikmeks.

Liikmesuse küsimust arutati Maailma Tolliorganisatsiooni nõukogu 2001. aasta juuni istungitel ning neile järgnenud Maailma Tolliorganisatsiooni 2001. aasta detsembri ja 2002. aasta juuni kohtumistel. Pärast poliitilisel tasandil toimunud kõnelusi esitati taotlus uuesti Maailma Tolliorganisatsiooni nõukogu kohtumisel 2006. aasta juunis. 2006. aasta detsembris uuris Maailma Tolliorganisatsiooni nõukogu ja seejärel Maailma Tolliorganisatsiooni poliitikakomisjon õiguslikke, hääletamise ja eelarveküsimusi, mis on seotud Euroopa Ühenduse liikmesusega Maailma Tolliorganisatsioonis.

Praegu osaleb Euroopa Ühendus nendes Maailma Tolliorganisatsiooni kogudes, mis on asutatud muude rahvusvaheliste konventsioonide või kokkulepetega ning kus ta juba on lepinguosaline (nt hindamiskokkulepe, harmoneeritud süsteem, muudetud Kyoto konventsioon jne). Muude kogude ja kohtumiste puhul saab ta osaleda üksnes vaatlejana ja mõnel juhul nõutakse erilist kutset (nt poliitikakomisjoni kohtumine). Maailma Tolliorganisatsiooni liikmena on Euroopa Ühendusel õigus osaleda täielikult kõikides Maailma Tolliorganisatsiooni kogudes, mis on avatud kõikidele liikmetele, ja olla valitud kogudesse, kuhu liikmeid valitakse.

Euroopa Ühendus hakkab maksma Maailma Tolliorganisatsioonile aastamaksu, et tugevdada organisatsiooni tööd ja katta halduslikud lisakulud. Euroopa Ühenduse osamaksu suurus kavandatakse nii, et ELi liikmesriikide ja Euroopa Ühenduse osamaksud Maailma Tolliorganisatsioonile ühtekokku kajastaksid Euroopa Ühenduse kaalu ja tähtsust rahvusvahelistes kaubandus- ja tolliküsimustes.

19. juunil 2007 võttis nõukogu vastu otsuse, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ühinemist Maailma Tolliorganisatsiooniga (WCO) ning ajutist liikmele omaste õiguste ja kohustuste teostamist. 29. juunil 2007 võeti Maailma Tolliorganisatsiooni nõukogu iga-aastasel kohtumisel vastu otsus muuta tollikoostöönõukogu asutamist käsitlevat konventsiooni, et organisatsiooni liikmeks saaksid astuda ka tolli- ja majandusliidud, sealhulgas Euroopa Ühendus.

Tehakse ettepanek luua eelarveartikkel 14 03 03 "Liikmesus rahvusvahelistes tolli- ja maksuorganisatsioonides" ja teha sellesse märge "p.m". Euroopa Ühenduse ühinemisest Maailma Tolliorganisatsiooniga alates 1. juulist 2007 tuleneb rahaline kohustus, mille suuruseks poole aasta kohta hinnatakse 0,5 miljonit eurot. Nimetatud summa eraldatakse eelarvesisese ümberpaigutuse teel.

4. Kahjunõuete rahuldamine

4.1 Esimese Astme Kohtu otsus

12. juulil 2007 tegi Esimese Astme Kohus lõpliku otsuse kohtuasjades T-45/01, Sanders ja teised v komisjon, ja T-144/02, Eagle ja teised v komisjon. Nende kahe otsuse põhjal on komisjonil kohustus maksta märkimisväärne summa kahjutasusid enam kui 100 hagejale, kes olid varem Euroopa Ühistoroidkambri ühisettevõtte lepingulised töötajad ja väitsid end olevat kahju saanud, kuna neid ei värvatud tööle Euratomi ajutiste töötajatena. Need lõplikud otsused järgnesid 2004. aasta esialgsetele kohtuotsustele, milles toetati põhimõtteliselt hagejate nõudeid, kuid piirati nende ulatust viie aastaga komisjoni esitatud vastuväidete tõttu.

Kohtuotsuste kohaselt pidid pooled püüdma jõuda kokkuleppele summade osas. Esimese Astme Kohus on nüüd teinud ka otsuse viimastes küsimustes, milles pooled ei suutnud kokku leppida. Selle tulemusena on Esimese Astme Kohus nõus hagejate kahjunõuetega, nagu need arvutati välja viie aasta kohta vastavalt esialgsetele otsustele. Kuigi komisjon võib otsuse edasi kaevata, ei ole sellel täideviimist peatavat mõju ja komisjon on ikkagi kohustatud maksma Esimese Astme Kohtu poolt väljamõistetud summad.

Komisjon on kahjude väljaarvutamisel kasutanud kohtuotsuse resolutiivosas esitatud intressimäärasid (milles pooled mitme ajavahemikku 1999–2000 jääva kohtuotsuse põhjal kokku leppisid). Kahjude kogusumma nende kahe juhtumi puhul on 47 805 000 eurot, kui see tasuda 31. oktoobril 2007, ja 47 951 000 eurot, kui see tasuda 30. novembril 2007. Kohustus maksta intresse kestab kuni makse tegemiseni; kohtu määratud intressimäär on 5,25 %, seega on makse tegemine võrdlemisi kiireloomuline.

Võttes arvesse, et kohtuotsustega on seotud personali- ja haldusmenetlused, teeb komisjon ettepaneku, et kahjud tasutaks finantsraamistiku rubriiki 5 kuuluvast eelarvepunktist 26 01 50 07 „Kahjutasud“.

Kahjutasude eelarvepunkti assigneeringuteks on 2007. aasta eelarves ette nähtud ainult 250 000 eurot.

Komisjon on nõuetekohaselt uurinud võimalust täiendada kõnealuse eelarvepunkti vahendeid rubriigi 5 olemasolevate assigneeringute ümberpaigutamise kaudu. Ta on teinud kindlaks, et olemasolevate kulukohustuste assigneeringute ümberpaigutamise teel on võimalik teha kättesaadavaks 12,5 miljonit eurot.

Seega piisab vajaliku summa (48 miljonit eurot) leidmiseks sellest, kui taotleda eelarvepunkti 26 01 50 07 täiendavaid kulukohustuste assigneeringuid 35,5 miljoni euro ulatuses. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 ülempiirini on 2007. aastal 172,6 miljonit euro suurune varu. Kogu vajatav summa seotakse kulukohustustega ja makstakse välja 2007. aastal. Maksete assigneeringud tehakse kättesaadavaks vahendite ümberpaigutamise teel eelarvepunktidest 02 04 01 01 "Kosmosealane uurimistegevus" ja 02 04 01 02 "Julgeolekualane uurimistegevus". Eelarverea "Turvalisuse- ja kosmosealase uurimistegevus” raames toimuva tegevuse rahastamiseks vajatakse esialgu arvatust vähem maksete assigneeringuid, sest seitsmenda raamprogrammi õigusliku aluse vastuvõtmine hilines. Arvestades aega, mis kulub teadustöö konkursikutse avaldamisest lepingute sõlmimiseni, makstakse 2007. aastal välja oodatust väiksem summa ja osa eelmaksetest lükatakse edasi 2008. aastasse.

Komisjon esitab samaaegselt käesoleva esialgse paranduseelarve projektiga taotluse assigneeringute ümberpaigutamiseks, et kasutada olemasolevaid kulukohustuste assigneeringuid 12,5 miljoni ulatuses eelarvepunkti 26 01 50 07 vahendite täiendamiseks.

4.2 Konkurentsipoliitika

Et võtta arvesse mõju, mida Euroopa Kohtu või Esimese Astme Kohtu otsused võivad avaldada eelarvele, tehakse ettepanek luua ettevaatusabinõuna uus eelarveartikkel 03 03 02 "Konkurentsialaste komisjoni otsuste vastu algatatud õigusmenetlustest tulenevad kahjunõuded". Nimetatud reale tehakse märge "p.m".

Artikkel on ette nähtud kulude katmiseks, mis tulenevad konkurentsialaste komisjoni otsuste vastu algatatud õigusmenetlustest ja kahjudest, mis vastavalt kohtu otsusele tuleb hagejatele hüvitada.

Kuna kõnealust finantsmõju ELi eelarve ei ole võimalik põhjendatult prognoosida, on artiklisse tehtud märge "p.m". Vajadusel esitab komisjon ettepaneku teha ümberpaigutuse või esialgse paranduseelarve projekti kaudu kättesaadavaks assigneeringud, mis vastavad tegelikele vajadustele.

5. Keskkonnapoliitika alaste õigusaktide vastuvõtmine

Eelarve märkusi tuleb muuta, et lisada 2007. aasta eelarvesse tehnilised kohandused, mis on vajalikud nõukogu otsuse 2007/162/EÜ (kodanikukaitse rahastamisvahendi kehtestamise kohta)[6] vastuvõtmise tulemusena. Muudatused mõjutavad järgmisi eelarveartikleid/-punkte: 07 01 04 02, 07 04 01 ja 19 06 05.

Tehnilised kohandused on samuti vajalikud seoses sellega, et Euroopa Parlament ja nõukogu on võtnud vastu määruse (EÜ) nr 614/2007 (keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta)[7] ning eelarvepädevad institutsioonid on kiitnud 2007. aasta eelarvemenetluse raames vastu võetud ühisavaldusega heaks ajutised meetmed. Muudatused mõjutavad järgmisi eelarveartikleid/-punkte: 07 01 04 01 ja 07 03 07.

KOKKUVÕTLIK TABEL FINANTSRAAMISTIKU KOHTA RUBRIIKIDE KAUPA

Finantsraamistik Rubriik/alamrubriik | 2007. aasta finantsraamistik | 2007. aasta eelarve + PE 1–5/2007 | EPEP 6/2007 | 2007. aasta eelarve + PE 1–5 + EPEP 6 |

|KA |MA |KA |MA |KA |MA |KA |MA | | 1. JÄTKUSUUTLIK KASV | | | | | | | | | | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |8 918 000 000 | |9 367 547 511 |7 046 794 397 | |-35 500 000 |9 367 547 511 |7 011 294 397 | |1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |45 487 000 000 | |45 486 784 504 |37 790 265 808 | |-172 195 985 |45 486 784 504 |37 618 069 823 | | Vahesumma | 54 405 000 000 | |54 854 332 015 | 44 837 060 205 | | |54 854 332 015 | 44 629 364 220 | | Varu[8]

| | |50 667 985 | | | |50 667 985 | | | 2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE | | | | | | | | | | millest turuga seotud kulud ja otsetoetused |45 759 000 000 | |42 713 661 000 |42 437 641 756 | | |42 713 661 000 |42 437 641 756 | | Vahesumma | 58 351 000 000 | |56 250 230 036 | 54 718 545 736 | | |56 250 230 036 | 54 718 545 736 | | Varu | | |2 100 769 964 | | | |2 100 769 964 | | | 3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS | | | | | | | | | | 3a. Vabadus, turvalisus ja õigus |637 000 000 | |623 833 000 |473 683 000 | | |623 833 000 |473 683 000 | |3b. Kodakondsus | 636 000 000 | |647 603 114 |728 272 766 |+172 195 985 |+172 195 985 |819 799 099 |90 468 751 | | Vahesumma | 1 273 000 000 | |1 271 436 114 | 1 201 955 766 | | |1 443 632 099 | 1 374 151 751 | | Varu[9]

| | |25 934 000 | | | |25 934 000 | | | 4. EL RAHVUSVAHELISE PARTNERINA[10] |6 578 000 000 | | 6 812 460 000 | 7 352 746 732 | | | 6 812 460 000 | 7 352 746 732 | | Varu | | | 67 000 | | | | 67 000 | | | 5. HALDUS[11]

|7 039 000 000 | |6 942 364 030 | 6 942 264 030 | +35 500 000 | +35 500 000 | 6 977 864 030 | 6 977 764 030 | | Varu | | | 172 635 970 | | | | 137 135 970 | | | 6. KOMPENSATSIOON | 445 000 000 | |444 646 152 | 444 646 152 | | |444 646 152 | 444 646 152 | | Varu | | | 353 848 | | | | 353 848 | | | KOKKU | 128 091 000 000 | 123 790 000 000 | 126 575 468 347 | 115 497 218 621 | +207 695 985 | +0 |126 783 164 932 | 115 497 218 621 | | Varu | | |2 350 428 767 | 8 368 781 379 | | |2 314 928 767 | 8 368 781 379 | |

[1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[2] ELT L 390, 30.12.2006, lk 1.

[3] ELT L 71, 10.3.2007, lk 9.

[4] ELT L 149, 9.6.2007, lk 1.

[5] EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

[6] ELT L 71, 10.3.2007, lk 9.

[7] ELT L 149, 9.6.2007, lk 1.

[8] Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ei ole arvestatud rubriigi 1a varu arvutamisel.

[9] Euroopa Liidu Solidaarsusfondi summa on kirjendatud eelarvesse suuremana, kui vastavate rubriikide puhul on ette nähtud, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (ELT C 139, 14.6.2006).

[10] 4. rubriigi 2007. aasta varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid (234,5 miljonit eurot).

[11] 5. rubriigis ülemmäära alla jääva varu arvutamiseks on võetud arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses (1) nimetatud 76 miljonit eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse.