EUROOPA KOMISJON Brüssel,17.10.2017 COM(2017) 598 final KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE Komisjoni 35. aastaaruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile

ELi dumpingu- ja subsiidiumivastase ning kaitsemeetmetealase tegevuse kohta (2016) {SWD(2017) 342 final}



KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE Komisjoni 35. aastaaruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile

ELi dumpingu- ja subsiidiumivastase ning kaitsemeetmetealase tegevuse kohta (2016) Sissejuhatus Selles aruandes kirjeldatakse Euroopa Liidu dumpingu- ja subsiidiumivastast ning kaitsemeetmetealast tegevust 2016. aastal. Aruanne esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed; edaspidi „dumpinguvastane alusmäärus“) artiklis 23, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed; edaspidi „subsiidiumivastane alusmäärus“) artiklis 34 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/478 (impordi ühiste eeskirjade kohta) artiklis 23. Nagu ka eelmistel aastatel, on aruandele lisatud komisjoni talituste töödokument koos üksikasjalike lisadega. Komisjon juhindub läbiviidavate dumpingu- ja subsiidiumivastaste ning kaitsemeetmetealaste uurimiste puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu eelnimetatud määrustest. Igakülgne ülevaade kehtivatest õigusaktidest, terminoloogiast ja menetlustest on esitatud komisjoni talituste töödokumendis. 2016. aasta oli kaubanduskaitse valdkonnas väga tegus ja katsumusterohke. 2016. aasta novembris võttis komisjon vastu seadusandliku ettepaneku normaalväärtuste arvutamise uue meetodi kohta juhul, kui hinnad ja kulud on eksportiva riigi turul moonutatud. See ettepanek on praegu seadusandlikus tavamenetluses. Terasekriisi alguses alustati aktiivset tööd, et kiirelt ja tõhusalt leevendada ebaõiglase impordi mõju Euroopa tööstusele. Komisjon on kasutanud kõiki kättesaadavaid vahendeid praeguses kaubanduskaitse õigusraamistikus. Terasekriis osutas ka vajadusele ajakohastada kaubanduse kaitsemeetmeid ja andis nõukogule olulise tõuke leppida 2016. aasta detsembris kokku seisukohas seadusandliku algatuse kohta, mille komisjon oli juba 2013. aasta aprillis vastu võtnud. Ka Euroopa Ülemkogu 2016. aasta juuni järeldused viitasid vajadusele see töö kiirelt lõpetada. Ettepanek on praegu seadusandlikus tavamenetluses. Paljud kaubanduse kaitsemeetmetega seotud elluviidud uurimised olid väga keerukad, nende hulgas kuumvaltsitud rulle käsitlev uurimine, päikesepaneelidega seotud aegumise läbivaatamine ja betooni sarrusvardaid käsitlev uurimine. Need juhtumid nõudsid põhjalikku analüüsi, mis osutus väga ressursimahukaks protsessiks. Aruanne ja komisjoni talituste töödokument on avalikkusele kättesaadavad aadressil http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/anti_dumping/legis/index_en.htm . 1.Ülevaade dumpingu- ja subsiidiumivastastest ning kaitsemeetmetealastest uurimistest ja meetmetest 1.1.Üldosa ELis kehtis 2016. aasta lõpus 90 lõplikku dumpinguvastast meedet ja 12 lõplikku subsiidiumivastast meedet. Kehtivate meetmete arv oli eelmise aastaga võrreldes pisut suurenenud (4 %); käimasolevate uurimiste arv (20) oli aasta lõpus sama, mis 2015. aasta lõpus. Algatatud uute juhtumite arv (15) suurenes pisut ning märkimisväärne arv juhtumeid (9) avati kohtulike järelduste rakendamiseks uuesti. Algatatud läbivaatamiste arv (15) oli siiski märkimisväärne, kuigi see oli väiksem kui 2015. aastal. Enamik läbivaatamisi olid aegumise läbivaatamised. 2016. aastal mõjutasid dumpingu- ja subsiidiumivastased meetmed 0,27 % ELi koguimpordist. Kuigi põhjalikud andmed ei ole kättesaadavad, näitavad aegumise läbivaatamised paljudel juhtudel, et meetmete kehtestamine vähendab märgatavalt vaatlusaluse toote importi. Üksikasjalik ülevaade on antud käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. Viited komisjoni talituste töödokumendi lisadele on esitatud pealkirjades. 1.2.Uued uurimismenetlused (vt lisad A–E ja lisa N) 2016. aastal algatati 15 uut uurimismenetlust (neist 12 käsitlesid terase- ja metallisektorit) ning üheksa juhtumit avati kohtu järelduste rakendamiseks uuesti. Üheksas menetluses kehtestati ajutised tollimaksud. Kokku seitse juhtumit lõpetati lõplike tollimaksude kehtestamisega ja kaheksa uurimismenetluse tulemusel meetmeid ei kehtestatud. 1.3.Läbivaatamisega seotud uurimised Läbivaatamisega seotud uurimised moodustavad endiselt olulise osa kaubanduse kaitsemeetmete eest vastutavate komisjoni talituste tööst. Komisjoni talituste töödokumendi tabelis 2 on esitatud statistiline teave aastate 2012–2016 kohta.

1.3.1.Aegumise läbivaatamised (vt lisa F) Dumpinguvastase alusmääruse artikli 11 lõikes 2 ja subsiidiumivastase alusmääruse artiklis 18 on sätestatud meetmete aegumine viie aasta möödudes, välja arvatud juhul, kui aegumise läbivaatamise käigus selgub, et meetmed tuleks säilitada algkujul. 2016. aastal aegus viis meedet automaatselt pärast nende viieaastast kehtivusaega. 2016. aastal algatati 13 aegumise läbivaatamist ja viis aegumise läbivaatamist lõpetati tollimaksu kinnitamisega järgnevaks viieaastaseks perioodiks. Vaid üks aegumise läbivaatamine lõpetati meetmete lõpetamisega. 1.3.2.Vahepealsed läbivaatamised (vt lisa G) Dumpinguvastase alusmääruse artikli 11 lõikes 3 ja subsiidiumivastase alusmääruse artiklis 19 on sätestatud meetmete läbivaatamine nende kehtivuse ajal. Läbivaatamised võivad piirduda dumpingu/subsideerimise või tekitatud kahju küsimustega. 2016. aastal algatati kokku kaks vahepealset läbivaatamist. Nelja vahepealse läbivaatamise tulemusena otsustati tollimaks kinnitada või seda muuta. Viis vahepealset läbivaatamist lõppesid meetmete lõpetamisega. 1.3.3.Muud vahepealsed läbivaatamised (vt lisa H) 2016. aastal lõpetati kolm muud vahepealset läbivaatamist, mis ei kuulunud tavapäraste dumpinguvastase alusmääruse artikli 11 lõike 3 ega subsiidiumivastase alusmääruse artikli 19 kohaselt alustatud läbivaatamiste hulka. Ühtegi uut muude läbivaatamiste kategooriasse kuuluvat läbivaatamist ei algatatud. Need läbivaatamised on tavaliselt seotud kohtuotsuste rakendamisega. 1.3.4.Uut eksportijat käsitlevad läbivaatamised (vt I lisa) Dumpinguvastase alusmääruse artikli 11 lõikes 4 ja subsiidiumivastase alusmääruse artiklis 20 on sätestatud vastavalt uut eksportijat käsitlev läbivaatamine ja kiirendatud korras läbivaatamine, et kehtestada individuaalne dumpingumarginaal või individuaalne tasakaalustav tollimaks asjaomases ekspordiriigis asuvatele uutele eksportijatele, kes ei eksportinud toodet uurimisperioodil. Sellistel eksportijatel tuleb tõendada, et nad on tegelikud uued eksportijad ja nad alustasid ELi eksportimist pärast uurimisperioodi. Sellisel juhul saab nende puhul arvutada individuaalse tollimaksu, mis on üleriigilisest tollimaksust tavaliselt madalam. 2016. aastal ei algatatud ega lõpetatud ühtegi uut eksportijat käsitlevat läbivaatamist. 1.3.5.Absorptsiooni käsitlevad uurimismenetlused (vt lisa J) Kui on piisavalt teavet, mis kinnitab, et pärast esialgset uurimisperioodi ja enne või pärast meetmete kehtestamist on ekspordihinnad langenud või ELi imporditud toote edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad ei ole muutunud või on muutunud ebapiisavalt, võib algatada absorptsiooni käsitleva uurimise, et kontrollida, kas meede on mõjutanud eespool nimetatud hindu. Selleks et võtta arvesse selliseid madalamaid ekspordihindu, võib dumpingumarginaale ümber arvutada ja tollimaksu suurendada. Absorptsiooni käsitlevate läbivaatamiste võimalus on sätestatud dumpinguvastase alusmääruse artiklis 12 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 19 lõikes 3. 2016. aastal ei algatatud ega lõpetatud ühtegi absorptsiooni käsitlevat läbivaatamist. 1.3.6.Kõrvalehoidmisega seotud uurimismenetlused (vt lisa K) Dumpinguvastase alusmääruse artiklis 13 ja subsiidiumivastase alusmääruse artiklis 23 on sätestatud uurimismenetluse taasalustamise võimalus juhul, kui on esitatud tõendeid meetmetest kõrvalehoidmise kohta. 2016. aastal algatati üks selline uurimine. Kuus kõrvalehoidmisega seotud uurimist lõpetati meetmete pikendamisega. Kõige olulisem neist oli seotud kõrvalehoidmisega Hiina Rahvavabariigist pärit fotoelektriliste moodulite ja elementide impordi suhtes kehtestatud meetmetest, kasutades selleks ümberlaadimist Malaisias ja Taiwanis. 1.4.Kaitsemeetmetega seotud uurimised (vt lisa L) 2016. aastal ei algatatud ühtegi kaitsemeetmetega seotud uurimist ega kehtestatud meetmeid. 2.Dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete täitmise tagamine

2.1.Järelmeetmed Kehtivate meetmete järelmeetmete puhul keskenduti neljale põhivaldkonnale: 1) pettuste ennetamine; 2) kaubavoogude ja turuarengu jälgimine; 3) tõhususe parandamine asjakohaste vahenditega ning 4) eeskirjade eiramisele reageerimine. Need meetmed võimaldasid komisjonil koostöös liikmesriikidega ennetavalt tagada kaubanduse kaitsemeetmete nõuetekohase täitmise Euroopa Liidus. 2.2.Kohustuste jälgimine (vt lisad M ja Q) Kohustuste jälgimine on täitmistoimingute osa, kuna kohustused on dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete osa. Komisjon kiidab need pärast uurimist heaks tingimusel, et nende abil saab tõhusalt kõrvaldada dumpingu või subsideerimise kahjuliku mõju. 2016. aasta alguses kehtis 122 kohustust. 2016. aasta jooksul tehti järgmised kohustuste muudatused: 13 äriühingu kohustused tühistati, sest tehti kindlaks, et on toimunud rikkumised, või nende jälgimine muutus võimatuks. Seitsme äriühingu kohustused tühistati, sest need äriühingud olid teavitanud komisjoni oma soovist kohustus tühistada. Komisjon ei kiitnud heaks ühtegi uut kohustust. See tähendab, et 2016. aasta lõpus oli kokku 102 kehtivat kohustust. 3.Tagasimaksed Dumpinguvastase alusmääruse artikli 11 lõike 8 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 21 lõike 1 alusel on importijatel lubatud taotleda asjakohaste kogutud tollimaksude tagastamist, kui tõendatakse, et see dumpingu-/subsiidiumimarginaal on kõrvaldatud või alandatud kehtivast tollimaksust madalamale tasemele. 2016. aasta jooksul esitati 42 uut tollimaksu tagastamise taotlust. 2016. aasta lõpus oli pooleli neli tollimaksu tagastamise uurimist, mis hõlmasid 80 taotlust. 2016. aastal ei võetud vastu ühtegi komisjoni otsust tollimaksu täieliku või osalise tagastamise ega tagastamistaotluste tagasilükkamise kohta. 4.Kaubanduse kaitsemeetmete ajakohastamine 2013. aasta aprillis võttis komisjon vastu ettepaneku ja teatise ELi kaubanduse kaitsemeetmete ajakohastamise kohta. Kavandatud määruse eesmärk oli vohavate ebaausate kaubandustavade tõttu suurendada ELi kaubanduse kaitsemeetmete läbipaistvust, tõhusust ja tulemuslikkust. Euroopa Parlament võttis oma seisukoha vastu 2014. aasta aprillis, kuid nõukogu ei suutnud seisukohta võtta. Seoses terasekriisiga võttis nõukogu aga 2016. aasta kevadel ajakohastamisega seotud ettepaneku taas päevakorda. Pärast seda, 13. detsembril 2016 võttis nõukogu oma seisukoha. Ettepanek on seadusandlikus tavamenetluses. 5.Seadusandlik ettepanek ELi dumpingu- ja subsiidiumivastaste õigusaktide muutmiseks 9. novembril 2016 võttis komisjon vastu ettepaneku ELi dumpingu- ja subsiidiumivastaste õigusaktide muutmiseks. Ettepaneku peamised elemendid on järgmised: a) Uue dumpinguvastase metoodika kasutuselevõtt, et arvestada turumoonutusi, mis on seotud riigi sekkumisega kolmandates riikides. Sellised moonutused võivad esineda riigis tervikuna või konkreetses sektoris. Uue metoodika eesmärk on arvestada riigi mistahes ulatuslikku mõju majandusele ja uusi majandusolusid. See uus metoodika oleks riikide suhtes neutraalne ja seda kohaldataks võrdselt kõigi WTO riikide suhtes. See tähendab, et edaspidi ei tehtaks enam vahet turumajanduslike ja mitteturumajanduslike WTO liikmete vahel. Kui aga kolmas riik säilitab oma majanduses riigi põhjustatud moonutused, saaks kohaldada uut metoodikat. b) Subsiidiumivastaste meetmete tugevdamine, et suurendada ELi võimet subsideerimise kogu ulatusega toime tulla (muutes võimalikuks ka nende subsiidiumidega tegelemise, mis tehti kindlaks alles uurimise käigus). Ettepanekuga kaasnes mõjuhinnang, avalik konsultatsioon ja ettepanekule pühendatud avalik üritus, kuhu olid kutsutud kõik isikud, keda kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimine mõjutas. Tööstuse, kaubanduse, kasutajate ja kolmandate riikide esindajad osalesid aktiivselt. Ettepanek on seadusandlikus tavamenetluses.

6.Üleriigiline turumajanduslik staatus Praegu on tavaks, et riiki võib lugeda dumpinguvastasel uurimisel turumajanduslikuks juhul, kui ta vastab viiele tingimusele, mis on loetletud käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. Kuus riiki on taotlenud üleriigilise turumajandusliku staatuse saamist: Hiina, Vietnam, Armeenia, Kasahstan, Mongoolia ja Valgevene. 2016. aastal peatati Hiina, Vietnami, Armeenia, Kasahstani ja Mongoolia turumajandusliku staatuse protsessi käsitlevad arutelud, kui komisjon kaalus muudatuste tegemist ELi dumpinguvastastesse õigusaktidesse, millel võis olla mõju neis riikides kohaldatavale õigusraamistikule. 2016. aasta detsembris teatas Valgevene oma kavatsusest turumajandusliku staatuse protsessis osaleda. Seoses sellega nõustus Valgevene teavitama komisjoni oma edusammudest seoses käimasolevate WTO ühinemisläbirääkimistega. 7.Teabe- ja kommunikatsioonitegevus / kahepoolsed kontaktid 7.1.Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) 2016. aastal jätkas VKEde kasutajatugi kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevatele teabenõuetele vastamist. Kasutajatoe poolt VKEdele antud abi hõlmas nii konkreetsete juhtumitega seotud päringuid kui ka dumpingu- ja subsiidiumivastaste menetluste protseduurilisi ja sisulisi elemente. VKEde kasutajatugi loodi 2004. aastal, et aidata neil osaleda kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimistes, mis VKEde väiksust ja piiratud ressursse arvestades võib olla keeruline. 7.2.Kahepoolsed kontaktid tööstusharu ja kolmandate riikidega ning nendega korraldatavad teabeüritused Suure osa kaubanduse kaitsemeetmete talituse tööst moodustab ELi kaubanduse kaitsetegevust käsitlevate õigusaktide ja tavade selgitamine ning arvamuste vahetamine kolmandate riikide tavade kohta. 2016. aastal korraldas komisjon kolmandate riikide ametnikele kaubanduse kaitsemeetmeid käsitleva iga-aastase koolitusseminari (osalesid Egiptuse, Tuneesia, Türgi, Vietnami, Tai, Jaapani ja WTO sekretariaadi esindajad). Lisaks toimus palju muid kahepoolseid kontakte kolmandate riikidega (sh Hiina, Jaapan, Austraalia, Brasiilia, Mehhiko, Türgi, USA, Venemaa, Indoneesia, Tai, Kanada, India, Šveits), et arutada mitmesuguseid kaubanduse kaitsemeetmete küsimusi. 2016. aastal osales kaubanduskaitse talitus kohtumistel mitmesuguste peamiste sidusrühmade organisatsioonidega, jätkates korrapärast kohtumist nii BUSINESSEUROPE'iga kui ka teiste valdkondlike ühendustega. 8.Kohtulik kontroll: Euroopa Kohtu / Üldkohtu otsused (vt lisa S) 2016. aastal tegid Üldkohus ja Euroopa Kohus dumpingu- või subsiidiumivastaste meetmete valdkonnas 38 otsust. Neist 23 hagi esitati Üldkohtule. Seitse Euroopa Kohtu otsust olid seotud Üldkohtu otsuste edasikaebamisega. 2016. aastal tegi Euroopa Kohus ka kaubanduse kaitsemeetmete valdkonnas kaheksa eelotsust. 2016. aastal esitati 34 uut hagi. Neist 20 esitati Üldkohtule ja 14 Euroopa Kohtule. Loetelu Üldkohtu ja Euroopa Kohtu dumpingu- ja subsiidiumivastastest kohtuasjadest, mis olid 2016. aasta lõpu seisuga ikka veel menetluses, on esitatud komisjoni talituste töödokumendi lisas S. 9.Tegevus Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames 9.1.Vaidluste lahendamine dumpingu- ja subsiidiumivastaste ning kaitsemeetmete valdkonnas WTO on sätestanud range korra WTO lepingute kohaldamisega seotud vaidluste lahendamiseks WTO liikmete vahel.