(5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse suurenenud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aasta lõpuni.

(4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mida on läbi vaadatud, ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

(3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, eriti neid, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv, millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele.

(1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu, jõustus 19. veebruaril 2021. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

(6)2021. aasta stabiilsusprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisi kohaselt on eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastatavaid kulusid. Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, tuleks üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes pöörata tähelepanu ka riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

(7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajandusliku prognoosi kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale 2023. aastal asjakohane, kuid samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

(8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega, ning see peab olema riigiti diferentseeritud sõltuvalt nende eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

(9)28. aprillil 2021 esitas Prantsusmaa vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu otsuse Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta. Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Prantsusmaa on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

(10)4. mail 2022 esitas Prantsusmaa oma 2022. aasta riikliku reformikava. Stabiilsusprogrammi ta ei esitanud. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Prantsusmaa kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

(11)23. mail 2022 avaldas komisjon Prantsusmaa kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Prantsusmaa edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Prantsusmaa on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Prantsusmaa edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

(12)Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Prantsusmaa kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tulemused 23. mail 2022. Komisjon jõudis järeldusele, et Prantsusmaal esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on nõrkused seotud valitsemissektori suure võlaga ja nõrga konkurentsivõimega, millel on tootlikkuse väikese kasvu kontekstis piiriülene mõju.

(13)23. mail 2022 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Kõnealuses aruandes arutati Prantsusmaa eelarveseisundit, kuna riigi valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, samal ajal kui riigi valitsemissektori võlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst ega olnud kooskõlas võla vähendamise sihttasemega. Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägi- ja võlakriteeriumid ei ole täidetud. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega võttis komisjon kõikide asjakohaste tegurite hindamisel arvesse, et võla vähendamise sihttaseme järgimine tähendaks liiga järsku ja kiiret eelarve kohandamist, mis võib ohustada majanduskasvu. Seepärast on komisjon seisukohal, et praegustes erandlikes majandustingimustes ei ole võla vähendamise sihttaseme järgimine põhjendatud. Nagu märgitud, ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on asjakohane teha ettepanek algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused.

(14)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Prantsusmaal võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitati Prantsusmaal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla kestlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal vähenes Prantsusmaa valitsemissektori eelarvepuudujääk 8,9 %-lt SKPst 2020. aastal 6,5 %-le SKPst 2021. aastal. Prantsusmaa eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samal ajal kui ajutised erakorralised toetusmeetmed vähenesid 3,3 %-lt SKPst 2020. aastal 2,6 %-le SKPst 2021. aastal. Prantsusmaa 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. 2020. ja 2021. aastal valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel võetud eelarvemeetmed olid enamasti ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega. Samal ajal ei olnud mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ajutised ega kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega, kusjuures peamiselt oli nende puhul tegemist tootmismaksude alalise vähendamisega alates 2021. aastast ja ametnike palkade tõstmisega, põhiliselt tervishoiusüsteemis. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt oli valitsemissektori võlg 2021. aastal 112,9 % SKPst.

(15)Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 4,6 % SKPst ja 3,2 % SKPst. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2022. aastal 111,2 % ja 2023. aastal 109,1 %. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla kestlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured.

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümme aastat) keskmine potentsiaalne SKP kasv hinnanguliselt 1,0 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Prantsusmaa potentsiaalset majanduskasvu.

(16)2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 2,6 %-lt SKPst 2021. aastal 0,4 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud meetmed, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,7 % SKPst ja mis eeldatavasti kaotatakse 2023. aastal. Need meetmed hõlmavad peamiselt sotsiaalsiirdeid vaesematele leibkondadele, kaudsete energiatarbimismaksude vähendamist, jae- ja hulgihindade ülempiire ning subsiidiume suure energiakasutusega ettevõtjatele. Need meetmed on kavandatud ajutistena. Kui aga energiahinnad jäävad kõrgeks ka 2023. aastal, võidakse mõnega neist meetmetest jätkata. Mõned neist meetmetest ei ole suunatud, eelkõige elektri- ja gaasihindade üldise hinnalae kehtestamine ja kütuste otsene subsideeritud allahindlus. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,1 % SKPst.

(17)18. juunil 2021 soovitas nõukogu Prantsusmaal kasutada 2022. aastal taaste- ja vastupidavusrahastut lisainvesteeringute rahastamiseks, et toetada majanduse taastumist, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat. Peale selle peaks Prantsusmaa säilitama riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitati Prantsusmaal juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal edendada investeeringuid, et suurendada kasvupotentsiaali.

(18)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi põhjal prognoositakse, et eelarvepoliitika on 2022. aastal toetav (–1,7 % SKPst). Prantsusmaa kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastamist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga vähenema 0,2 protsendipunkti võrra SKPst. Kõnealune vähenemine 2022. aastal tuleneb taaste- ja vastupidavusrahastu varajasest rahalisest toetusest 2021. aastal. Riiklikult rahastatavate investeeringute panus eelarvepoliitikasse peaks 2022. aastal olema neutraalne. Seepärast kavatseb Prantsusmaa säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu on soovitanud nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse (1,6 protsendipunkti). See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmab energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetavate meetmete (0,5 % SKPst) ning Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse andmise kulude (0,1 % SKPst) täiendavat mõju. Muud jooksvate kuludega seotud meetmed hõlmavad vastupidavuskavas Ukrainas toimuva konflikti majanduslike tagajärgedega toimetulekuks esitatud meetmeid, näiteks konkreetsete sektorite otsest subsideerimist (0,1 % SKPst) ja ametnike palkade suurenemist (0,1 % SKPst). Tulude poole pealt prognoositakse, et ekspansiivset eelarvepoliitikat toetavad ka äriühingu tulumaksu määra (0,1 % SKPst) ja eluasememaksude (0,1 % SKPst) vähendamine. Prognooside kohaselt mõjutab riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasvu ekspansiivset panust 2022. aastal tarbijahindade suurem kasv võrreldes SKP deflaatoriga. Komisjoni prognoosi kohaselt ei ole need meetmed ja kulude suurenemise põhjused täielikult kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega.

(19)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal +0,9 % SKPst. Prognooside kohaselt jätkab Prantsusmaa 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavate toetuste kasutamist, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastamise toetuseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga vähenema 0,1 protsendipunkti võrra SKPst, kajastades taaste- ja vastupidavusrahastu varajast rahalist toetust 2021. ja 2022. aastal. Riiklikult rahastatavate investeeringute panus eelarvepoliitikasse peaks 2023. aastal olema neutraalne. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,7 protsendipunkti. See hõlmab energiahindade tõusu leevendamiseks võetud meetmete (0,7 % SKPst) järkjärgulise kaotamise mõju. Seepärast lähtub riiklikult rahastatavate jooksvate kulude pärssiv panus energiahindade tõusu mõjuga toimetulekuks võetud meetmete järkjärgulisest kaotamisest, nagu praegu on kavandatud.

(20)Prantsusmaa praegune pensionisüsteem on keeruline, koosnedes enam kui 40 paralleelsest skeemist. Neid skeeme kohaldatakse töötajate ja ametikohtade eri rühmadele, lähtudes erinevatest eeskirjadest. Eurostati andmete põhjal olid Prantsusmaa riiklikud pensionikulud (2019. aastal 14,6 % SKPst) ELis suuruselt kolmandad. Need suured kulud on seotud suhteliselt kõrge asendusmäära (st pension võrreldes lõpliku aastapalgaga), oodatava eluea, suhteliselt varajase tegeliku pensioniea (ligikaudu 62 aastat) ja suurema arvu pensionisaajatega koguelanikkonna hulgas. Nii komisjoni 2021. aasta rahvastiku vananemise aruande kui ka Prantsusmaa pensionide nõuandekomisjoni (Conseil d’orientation des retraites) viimase aastaaruande kohaselt prognoositakse pärast pensionikulude mõningast eeldatavat vähenemist kuni 2024. aastani nende tagasihoidlikku kasvu 2025. aastast kuni umbes 2030. aastani (ligikaudu 0,2 protsendipunkti SKPst). Suured avaliku sektori kogukulutused, mille üks põhiartikkel on pensionikulud, annavad panuse valitsemissektori võla kasvu olenemata suurest maksukoormusest, mille tulemusel seisab Prantsusmaa keskpikas perspektiivis silmitsi suurte riskidega riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Pikas perspektiivis hakkavad pensionikulud stabiilselt vähenema kuni 2070. aastani, peamiselt tulenevalt pensionihüvitiste indekseerimisest inflatsiooniga, mis tasakaalustab rahvastiku vananemisest tingitud sõltuvusmäära tõusu. Pensionisüsteemi lihtsustamine eri skeemide ühtlustamise teel aitaks parandada selle läbipaistvust ja õiglust, mõjutades samal ajal positiivselt tööjõu liikuvust ja selle jaotamise tõhusust, ning võiks toetada riigi rahanduse jätkusuutlikkust. 2018. aastal algatas Prantsusmaa valitsus reformiprotsessi eesmärgiga ühtlustada arvukaid pensioniskeeme käsitlevad eeskirjad. Reform peatati COVID-19 pandeemia puhkedes. Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava eesmärkide tutvustamisel kinnitas Prantsusmaa valitsus, et ta on pühendunud pensionisüsteemi põhjaliku reformi läbiviimisele, mille eesmärk on parandada süsteemi õiglust ja jätkusuutlikkust.

(21)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud riigipõhistes soovitustes, mille nõukogu esitas Prantsusmaale Euroopa poolaasta raames 2019. ja 2020. aastal, nagu ka riigipõhistes soovitustes, mis esitati enne kava vastuvõtmise kuupäeva. Prantsusmaa kava rakendamine edeneb jõudsalt. Majandus- ja rahanduskomitee arvamust arvesse võttes hindas komisjon Prantsusmaa esimest maksetaotlust positiivselt, mille tulemusel maksti 4. märtsil 2022 välja 7,4 miljardi euro ulatuses rahalist toetust (pärast eelmaksete mahaarvamist). 38 seotud eesmärki ja sihti hõlmavad reforme riigi rahanduse, tööturu, tervishoiu ja pikaajalise hoolduse valdkonnas. Tehtud on investeeringuid hoonete energiatõhususse (avalikud, era- ja sotsiaalhooned), kestlikku transporti (keskkonnasõbralike sõidukite ostmine), tööstuse CO2 heite vähendamisse, noorte tööhõivesse ja haridusse. Kinnitati mitu teadusuuringute strateegiat oluliste keskkonnahoidlike ja digitehnoloogiate valdkonnas ning 2022. ja 2023. aastal algatatakse projektikonkursid.

(22)Prantsusmaa taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha täiendavaid edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Prantsusmaa kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 46,0 % (kusjuures suuri investeeringuid tehakse hoonete energiatõhusasse renoveerimisse), samas kui digieesmärke toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 21,3 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Prantsusmaal COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning muu kavast kaugemale ulatuva majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.

(23)Prantsusmaa esitas oma partnerluslepingut käsitlevad ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid 17. detsembril 2021 ja enamiku programme enne 17. märtsi 2022. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusega (EL) 2021/1060 peab Prantsusmaa arvesse võtma asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka selliste kitsaskohtade kõrvaldamisest, mis pärsivad investeeringuid, mis toetavad rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut.

(24)Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Prantsusmaa silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud oskuste nappuse ja taastuvenergia kasutuselevõtuga. Töötajate oskuste täiendamine aitaks suurendada tööjõu tootlikkust ja selle tulemusel parandada Prantsusmaa majanduse üldist konkurentsivõimet.