EUROOPA KOMISJON Brüssel,26.1.2018 COM(2018) 47 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005. aasta määruse (EÜ) nr 184/2005 (ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta) rakendamise kohta



1.Sissejuhatus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 184/2005 ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta (edaspidi – määrus) peamine eesmärk on kehtestada ühine raamistik ja statistilised kvaliteedistandardid nimetatud teemasid käsitleva Euroopa Liidu statistika süstemaatiliseks tootmiseks. Määruse artiklis 12 on sätestatud, et 28. veebruariks 2018 ja seejärel iga viie aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande määruse rakendamise kohta. Aruandes tuleb: (1)hinnata maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute andmete kvaliteeti; (2)hinnata kasu, mida Euroopa liit, selle liikmesriigid, andmeesitajad ja -kasutajad saavad võrreldes statistika koostamiseks tehtud kulutustega; (3)teha kindlaks valdkonnad, kus on arenguruumi, ja määratleda vajalikud muudatused lähtuvalt tulemustest. Kooskõlas selle artikliga uuritakse käesolevas aruandes liikmesriikide poolse määruse (EÜ) nr 184/2005 rakendamise peamisi aspekte ning meetmeid, mida komisjon on võtnud, et tagada maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute ELi tasandi statistika vastamine väga rangetele kvaliteedistandarditele. 2.Rakendusmeetmed Määruse (EÜ) nr 184/2005 vastuvõtmisest alates on komisjon vastu võtnud järgmised muutvad või rakendusõigusaktid: (1)komisjoni määrus (EÜ) nr 601/2006; (2)komisjoni määrus (EÜ) nr 602/2006; (3)komisjoni määrus (EÜ) nr 1055/2008; (4)komisjoni määrus (EÜ) nr 707/2009; (5)komisjoni määrus (EL) nr 555/2012; Nende õigusaktidega sätestatakse ­nõutav andmevorming ja kord, mida liikmesriigid peavad andmeid Eurostatile saates järgima; ­aeg, millal liikmesriigid peavad uued andmed esitama; ­ajakava ja kvaliteedikriteeriumid, mida kohaldatakse riikide kvaliteediaruannete suhtes . Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) maksebilansi käsiraamatu „Balance of Payments Manual“ 2009. aastal avaldatud kuuendas väljaandes (edaspidi BPM 6) esitatakse IMFi liikmesriikidele kasutamiseks maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika kogumise kontseptuaalne raamistik. Sellega sätestatakse välist arengut käsitleva statistika kogumise ja koostamise ühtse aluse loomiseks mõeldud ühtne määratlus ja klassifikatsioon, mis võimaldab eri riikide andmeid võrrelda. ELi tasandil on maksebilansi statistika nõuded sätestatud määruses (EL) nr 555/2012.

3.Peamised asjaomased andmekogumid Maksebilansi statistika annab põhjalikku teavet koostava riigi ja ülejäänud riikide vaheliste tehingute kohta. Määruses (EÜ) nr 184/2005 käsitletakse järgmise viie andmekogumi kogumist: (1)kuu maksebilansistatistika; (2)kvartali maksebilansistatistika ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistika; (3)iga-aastane rahvusvahelise teenuskaubanduse statistika; (4)välismaised otseinvesteeringu tehingud (sh tulu); (5)välismaised otseinvesteeringute positsioonid. Eurostat kogub liikmesriikidest iga sellise andmekogumi jaoks andmeid. Neid kasutatakse ELi koondnäitajate koostamiseks; koondnäitajad avaldatakse koos iga liikmesriiki käsitlevate andmetega veebipõhises võrdlusandmebaasis. Kuu maksebilansi andmed ja maksebilansi kvartali esimesed arengunäitajad (mis on tuletatud igakuise prognoosi alusel) on kättesaadavad 7 nädalat pärast vaatlusperioodi lõppu. Kvartali maksebilansi / rahvusvahelise investeerimispositsiooni esimene prognoos avalikustatakse 14 nädalat pärast vaatlusperioodi lõppu. Kvartali maksebilanss sisaldab teabe palju laiemat kogumit kui igakuises prognoosis on esitatud ning see esitatakse üksikasjalikumalt. Finantsküljest parandab asjaolu, et maksebilansi finantskonto, investeerimistulu ja rahvusvaheline investeerimispositsioon koostatakse samal ajal ja järjekindlal viisil, nende prognooside kvaliteeti ning võimaldab põhjalikumalt analüüsida piiriüleseid suheteid. Kvartali maksebilanss / rahvusvaheline investeerimispositsioon sisaldab ka geograafilist jaotust, mis hõlmab peamisi majanduspartnereid, eelkõige olulisemaid arenenud riike ja tärkava majandusega riike. Samuti avaldas Eurostat üksikasjalikuma aastase statistika rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute (FDI) kohta. Ettevõtete aruandeaasta finantsaruannetele toetuvatest välismaiste otseinvesteeringute iga-aastastest andmetest saab rohkem teavet kui FDI kvartaliandmetest. See võimaldab esitada välismaiste otseinvesteeringute mahu, vastavate variatsioonide eri komponentide ja FDI tulude kohta rohkem teavet ja teha põhjalikumaid kvaliteedikontrolle. Iga-aastased rahvusvahelise teenuskaubanduse andmed jaotatakse põhjalikus teenuseartiklite nimekirjas geograafilise jaotusega tasemel Geo 5. Liikmesriigid esitavad andmed üheksa kuud pärast vaatlusperioodi lõppu ja Eurostat avaldab need 2–3 kuud hiljem. Välismaiseid otseinvesteeringuid käsitlev iga-aastane statistika sisaldab voogusid ja vara käsitlevaid andmeid, mis on jaotatud instrumendi tüüpide, partnerriikide ja majandustegevuste kaupa. Samuti nõutakse liikmesriikidelt residendist eriotstarbeliste üksuste puhul eraldiseisva FDI-statistika esitamist. Liikmesriigid esitavad Eurostatile oma andmed üheksa kuud pärast vaatlusperioodi lõppu ja Eurostat avaldab need umbes 3 kuud pärast andmete valideerimist ja töötlemist. 4.Koostatud statistika kvaliteet Määruse (EÜ) nr 184/2005 artikli 4 lõike 2 kohaselt peavad liikmesriigid esitama komisjonile aruande esitatud andmete kvaliteedi kohta. Lisaks on artikli 4 lõikes 4 sätestatud, et Eurostatile saadetud andmete kvaliteeti hinnatakse kvaliteediaruannete põhjal Euroopa statistikasüsteemi komitee abiga. Allpool esitatud analüüsis viidatakse liikmesriikide poolt 2016. aastal esitatud viimaste kättesaadavate kvaliteediaruannete tulemustele. Kvaliteeti hinnatakse määruses (EÜ) nr 1055/2008 määratletud peamiste kriteeriumide alusel. 4.1.Meetodi usaldusväärsuse mõõde ja statistilised menetlused Maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika koostamisel kasutatud meetodi usaldusväärsuse mõõde ning statistilised menetlused, kontseptsioonid, määratlused ja tavad järgivad üldiselt BPM 6 esitatud põhimõtteid ja suuniseid. Neis võetakse arvesse ELi tasandil kokku lepitud erieeskirjasid ELi ja euroala esindavate koondnäitajate koostamise kohta. 4.2.Ajakohasus ja õigeaegsus Igakuise ja kvartali maksebilansi, kvartali rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja välismaiste otseinvesteeringute andmed ning iga-aastane rahvusvahelise teenuskaubanduse statistika esitati palju õigeaegsemalt kui 2015. aastat hõlmava eelmise kvaliteediaruande puhul. Neli liikmesriiki esitasid oma andmekogud enne tähtpäeva või tähtpäevaks. 4.3.Andmete kättesaadavus 4.3.1.Täielikkus Võrreldes eelmise kvaliteediaruandega andmete täielikkuse määr paranes veidi, kõige selgemini paranesid selles kontekstis andmed kvartali maksebilansi ja välismaiste otseinvesteeringute kohta. Kõik 28 liikmesriiki täitsid täiel määral 2016. aasta vaadeldavate kuude igakuise ja kvartali maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni nõuded. Rahvusvahelise teenuskaubanduse andmed olid keskmiselt 98% ulatuses täielikud. Prognoosi kohaselt oli kogu ELi keskmine täielikkuse määr FDI voogude puhul 98% ja FDI varade puhul 99%. 4.3.2.Kättesaadavus ja selgus

Paljud kasutajad huvituvad maksebilansi, rahvusvahelise investeerimispositsiooni, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute andmetest. Nimetatud andmeid kasutatakse ELi poliitika kujundamisel, makromajandusliku analüüsi puhul, seda kasutavad ettevõtjad, akadeemilised kasutajad ja ka üldsus. Oma avalikus andmebaasis avaldab Eurostat igakuiseid ja kvartali maksebilansse, kvartali rahvusvahelisi investeerimispositsioone ja ümberhindlusi, rahvusvahelise teenuskaubanduse iga-aastast statistikat ja välismaiste otseinvesteeringute andmeid. Samuti on andmed kättesaadavad riiklikel veebisaitidel ja nendega kaasnevad asjakohased metaandmed. Siiski esineb nimetatud andmete levitamisel teatud riiklikest poliitikatest tulenevaid piiranguid. Lõppkasutajatele kättesaadavaks tehtud andmete hulk oli rahuldav; 18 liikmesriiki võimaldavad kvartali maksebilansi peamiste kirjete avalikustamist 100% ulatuses. Siiski märgistab osa liikmesriike ülemääraselt riiklikke andmeid mitte avaldatavaks või salajaseks. Mõnel juhul oli selle põhjus seotud kvaliteediga. See piirab kasutajatele regulaarselt esitatava statistilise teabe väärtust. Lisaks takistab see kogu ELi hõlmavale statistikale tugineva poliitika asjakohast analüüsi. Salajaseks liigitamine on suurenenud üksikasjalikkuse taseme tõttu, seda eelkõige iga-aastaste andmete puhul pärast BPM 6 rakendamist kogu ELis. 4.4.Täpsus ja usaldusväärsus Kaupade, teenuste ja teisese tulu kontode puhul registreeriti suhteliselt vähe revisjone nii igakuise kui ka kvartali maksebilansi puhul. Esmase tulu kontode revisjone esines rohkem kui eelnevatel aruandlusperioodidel, seda eelkõige otseinvesteeringutest saadava tulu tõttu. Selle põhjus on osaliselt asjaolu, et otseinvesteeringuid ja selle tulu komponente käsitlev teave on täielikum aastases lõikes, kui ettevõtete aruandeaasta finantsaruanded tehakse kättesaadavaks. Revisjonide keskmised väärtused olid üldiselt finantskonto kirjete puhul suuremad kui jooksevkonto kirjete puhul, kusjuures rahvusvahelise investeerimispositsiooni peamisi kirjeid mõjutavad revisjonid olid palju väiksemad kui maksebilansi puhul. 4.5.Sisemine järjepidevus Üldiselt on järjepidevus terviklikkuse nõuete seisukohast rahuldav. Rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute kvartali ja aasta andmete vahel ei ole peaaegu ühtegi erinevust. Liikmesriigid on vigade ja väljajätmiste vähendamise nimel teinud palju tööd. Tulemusena on jooksevkonto ja rahvusvahelise investeerimispositsiooniga seonduvaid vigu ja väljajätmisi vähem. Siiski võib teatud muudes valdkondades täheldada olulisi vigu ja väljajätmisi. 4.6.Väline järjepidevus Kogu ELis on maksebilansi andmed ja rahvusvaheline kaubandusstatistika üldiselt väga järjepidev. Erinevused on tavaliselt tingitud metoodilistest erinevustest, mis on kohaldatavaid metoodilisi standardeid arvestades põhjendatud. Mitme liikmesriigi puhul oli maksebilansi jooksevkonto kas täiesti või väga järjepidev rahvamajanduse arvepidamisega, kusjuures muude riikide puhul võis täheldada nende kahe vahelist ebavõrdsust, mis mõnel puhul oli märkimisväärne. 4.7.Asümmeetriad ELis on asümmeetriad jätkuvalt probleem. Jooksevkontode komponentide asümmeetriad on aja jooksul suhteliselt stabiilsed, kuid otseinvesteeringute voogude puhul on need isegi veidi suurenenud. Hiljuti loodud Eurostati rakkerühm „Teenused tarneviiside kaupa“ võib aja jooksul täiendavalt selgitada vigu ja ebakõlasid tekitavaid valdkondi/tarneviise. 5.Kasutajate saadav kasu ja maksebilansi statistika asjakohasus Määrus (EÜ) nr 184/2005 koostati vastusena andmekasutajate vajadustele. Maksebilansi statistikat kasutatavad asjaomased riiklikud ja rahvusvahelised asutused (sh komisjon, nõukogu, Euroopa Keskpank, Rahvusvaheline Valuutafond (IMF), Rahvusvaheliste Arvelduste Pank, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD), G7 ja G20) poliitika kujundamisel intensiivselt. Maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni statistikat kasutatakse rahapoliitikas. Kaupade ja teenuste vahetamise statistikat kasutatakse kombineerituna muude näitajatega, et hinnata välisnõudluse inflatsioonisurvet asjaomastele majandustele ja kvantifitseerida netoekspordi panus sisemajanduse koguprodukti. Maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmeid kasutatakse (nii omaenda valuutaga kui ka rahaliitu (nt euroalasse) kuuluva) rahvamajanduse välistasakaalu jätkusuutlikkuse ja vahetuskursile avalduva surve hindamiseks. Maksebilansi ja rahvusvahelise investeerimispositsiooni andmeid kasutatakse laialdaselt makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse kontekstis. Maksebilansi statistika lisatakse ka komisjoni ja Euroopa Keskpanga koostatavatesse ja avaldatavatesse lähenemisaruannetesse, mis koostatakse iga üksiku liikmesriigi kohta, kes veel ei osale majandus- ja rahaliidus. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 143 ja 144 viidatakse selgesõnaliselt maksebilansile. Neis nõutakse, et komisjon hoiaks nõukogu pidevalt kursis maksebilansi arenguga liikmesriikides, kes ei osale majandus- ja rahaliidus. Liikmesriikide jooksevkonto arengut analüüsitakse seoses iga riigi konkurentsivõimega, otse- ja portfelliinvesteeringute statistikat kasutatakse aga selleks, et analüüsida liikmesriikide atraktiivsust rahvusvaheliste investorite silmis.

Maksebilansi statistika peab olema järjepidev muu põhistatistikaga, mida kogutakse ELi jaoks olulistes seonduvates statistikavaldkondades, näiteks: (1)sisemajanduse koguprodukt (mis hõlmab piiriüleseid tehinguid kaupade ja teenustega), sealhulgas kiirhinnangud, mille jaoks vajatakse igakuiseid maksebilansi näitajaid; (2)kogurahvatulu (sealhulgas piiriülesed tehingud kaupade ja teenustega ning tulu); (3)välismaailma konto ELi ja euroala kvartaalsetes sektorikontodes, sealhulgas finantskontodes. Lisaks peamistele koondnäitajatele pakuvad mõne kasutaja jaoks erilist huvi teatud kirjed: ­igal aastal Eurostati avaldatav üksikasjalik teave rahvusvahelise teenuskaubanduse kohta on oluline kaubandusläbirääkimiste jaoks ja tollipoliitika määratlemiseks; ­maksebilansi statistika geograafiline jaotus aitab jälgida ELi ja kolmandate riikide vastastikust mõju; ­finantsvoogude ja -positsioonide komponendid (otseinvesteeringud, portfelli- ja muud investeeringud) on olulised andmed finantsstabiilsuse hindamiseks; ­FDI-voogusid käsitlev üksikasjalik teave on oluline teatud turgude avatuse mõõtmiseks või investeeritud otseinvesteeringukapitali üldise kasumlikkuse hindamiseks. Maksebilansi töörühma liikmed tunnistavad, et määruse (EÜ) nr 184/2005 rakendamine on kaasa toonud mitmesuguseid maksebilansi statistika parandusi. Selle hindamiseks, kuidas on nimetatu rakendamine andmete koostajatele ja kasutajatele kasu toonud, paluti töörühmal anda punkte 1st 5ni. 1 punkt tähendab, et määrus (EÜ) nr 184/2005 on kaasa toonud väga vähe kasu ja 5 punkti tähendab, et sellest on olnud maksimaalselt kasu. -Andmekasutajatele maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute kohta üksikasjalikuma teabe kättesaadavuse keskmine punktide arv on 4,0. -Andmekasutajatele maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute kohta õigeaegsema ja täpse teabe kättesaadavuse keskmine punktide arv on 3,9. ­Maksebilansi andmete ja rahvamajanduse andmete parema järjepidevuse keskmine punktide arv on 4,0. Lisaks märgiti, et komisjoni määrusega (EL) nr 555/2012 aastal 2014 kehtestatud BPM 6 metoodilised muudatused ja uued standardid koos rahvusvahelisele investeerimispositsioonile pööratud suurema tähelepanuga tõid kaasa selguse ning olulise lisateabe makromajandusliku poliitika kujundamises ja majandusuuringutes osalevatele statistiliste andmete kasutajatele. Veel üks teadvustatud kasu on see, et määruse (EÜ) nr 184/2005 kaudu parandati liikmesriikide andmete võrreldavust ja järjepidevust. 6.Maksebilansi statistika kulu ja koormus Riiklikud koostajad märkisid, et nad kasutavad maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika koostamiseks põhistatistika andmeid. Nad tuginevad mitmetele põhistatistika allikatele, sh tolliandmed, liidusisese kaubavahetuse uuringu andmed, äriregistrite, maksuameti andmed, kinnisvaraandmed ja turismistatistika. Liikmesriikidel on raske eraldada määruse (EÜ) nr 184/2005 alusel nõutavate andmete kogumise ja esitamisega seotud erikulusid kogukuludest, mis kanti muudel eesmärkidel kasutatavate andmete kogumiseks. Maksebilansi töörühma prognoosi kohaselt on ELis maksebilansi statistika tootmise ja levitamise jaoks nõutava tööjõu otsene sisend u 772 täistööaja ekvivalenti (tuginedes 24 liikmesriigi andmetele). Need ressursid on jaotunud üle mitme maksebilansi valdkonna. Kõige rohkem sisendit nõudev andmekogum on kvartali maksebilanss, mis vajab 48,1% ressurssidest. Sellele järgnevad igakuise maksebilansi statistika (20,2%), välismaised otseinvesteeringud (16,1%) ja rahvusvaheline teenuskaubandus (15,7%). Liikmesriikide prognoosi kohaselt on asjaolule, et enne määruse (EÜ) nr 184/2005 vastuvõtmist Eurostatile andmeid ei saadetud, omistatud sääst 10,4% täistööaja ekvivalenti. Maksebilansi andmeid vajatakse ka riiklikel eesmärkidel ja liikmesriigid kogusid neid juba enne määruse vastuvõtmist. Seega on määruse nõuetele vastamiseks vaja üksnes piiratud hulgal lisaressursse. Samuti tuleks meeles pidada, et määruse (EÜ) nr 184/2005 nõuded ning muud riiklike ja rahvusvaheliste organisatsioonide, eriti Euroopa Keskpanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) andmepäringud kattuvad üsna suures osas. Määruse (EÜ) nr 184/2005 täitmise erieesmärgil liikmesriikide esitatud andmed ei erine andmetele esitatavate muude nõuete kohaselt esitatud andmetest. Liikmesriikidel on väga vähe teavet koormuse kohta, mille tekitas vastajatele vajadus koguda andmeid maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute kohta, ning nende käsutuses olev teave ei võimalda prognooside tegemist. 7.Võimalikke parandusi ja muudatusi vajavad valdkonnad