[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 19.9.2007

KOM(2007) 538 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE

2005. aasta eelarve täitmise aruannet kinnitava otsuse järelmeetmete kohta (kokkuvõte) - Euroopa Parlamendi resolutsioonid[SEK(2007) 1185]

SISUKORD

PREAMBUL 3

I – KOMISJONI VASTUSED SOOVITUSTELE, MILLE EUROOPA PARLAMENT ON ESITANUD ÜLDEELARVE TÄITMISE ARUANDE KINNITAMISE RESOLUTSIOONIS 4

a) Horisontaalküsimused 4

b) Valdkondlikud küsimused 6

c) Kontrollikoja eriaruanded 9

II – EAFI EELARVE TÄITMISE ARUANDE KINNITAMINE EUROOPAPARLAMENDI POOLT 9

III – RESOLUTSIOONIDES ESITATUD SOOVITUSED AMETITE KOHTA 9

PREAMBUL

Piiratud tõlkevõimaluste tõttu avaldatakse komisjoni aruanne 2005. aasta eelarve täitmise aruande Euroopa Parlamendi (EP) poolse kinnitava otsuse järelmeetmete kohta[1] kõigis ELi ametlikes keeltes käesoleval kokkuvõtlikul kujul. Komisjoni täisvastused parlamendi igale konkreetsele soovitusele on kättesaadavad komisjoni töödokumendis,[2] mis on avaldatud inglise, prantsuse ja saksa keeles. Mõlemad järelmeetmete aruanded on seotud Euroopa Parlamendi 24. aprillil 2007 vastuvõetud resolutsioonidega.

Käesoleva kokkuvõtliku aruande iga peatükk[3] sisaldab viiteid eespool mainitud komisjoni täielikus töödokumendis esitatud soovituste numbritele. Need viited aitavad lugejatel leida töödokumendis kõik vastava peatükiga seotud või neile erilist huvi pakkuvad soovitused (ja komisjoni kavandatud või juba võetud meetmed).

Mõlemad aruanded on koostatud vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 276 lõikele 3, Euratomi asutamislepingu artiklile 180b, EAFi finantsmääruse artikli 119 lõikele 5 ning varasema ajutise EAFi finantsmääruse samalaadsetele sätetele, mille kohaselt „komisjon võtab asjakohaseid meetmeid, et järgida Euroopa Parlamendi otsusele eelarve täitmise kinnitamise kohta lisatud tähelepanekuid ja nõukogu vastuvõetud kinnitamissoovitusele lisatud märkusi. Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral annab komisjon aru nende tähelepanekute ja märkuste põhjal võetud meetmetest ja eelkõige juhtnööridest, mis nad on andnud oma talitustele, kes vastutavad eelarve täitmise eest. Need aruanded edastatakse ka kontrollikojale.“[4]

Üldeelarve, EAFi ja ametite eelarve täitmise aruannete kinnitavates otsustes on komisjon tuvastanud kokku 163 Euroopa Parlamendi soovitust komisjonile. Komisjon leiab, et 52 soovituse puhul on nõutud meetmeid juba rakendatud, kuigi mõnel juhul tuleb meetmete tulemusi veel kontrollida. Veel 99 soovituse puhul nõustub komisjon võtma parlamendi soovitatud meetmeid. Komisjon ei saa nõustuda 12 soovitusega ega võta seetõttu nõutud meetmeid.[5]

I – KOMISJONI VASTUSED SOOVITUSTELE, MILLE EUROOPA PARLAMENT ON ESITANUD ÜLDEELARVE TÄITMISE ARUANDE KINNITAMISE RESOLUTSIOONIS

Järgneb kokkuvõte komisjoni vastustest konkreetsetele taotlustele, mille parlament oma 2005. aasta eelarve täitmise aruande kinnitamise resolutsioonis esitas.

a) H ORISONTAALKÜSIMUSED

Kinnitav avaldus (komisjoni töödokument, punktid 1–7)

Aruannetes on komisjon võimaluse korral parandanud need vead, millele kontrollikoda juhtis tähelepanu 2005. aasta auditi käigus. Samuti on komisjon võtnud neid vigu ja nende tekkimise põhjusi arvesse 2006. aasta kontode sulgemisel, et vältida selliste vigade kordumist. Eelrahastamise aruannete puhul esitab komisjoni peaarvepidaja eelarvepädevale institutsioonile eelrahastamise kuue kuu aruanded.

Ühises juhtimises rakendatavate vahendite puhul on komisjon palunud liikmesriikidel tagada struktuurifondidest abi saajate teadlikkus kontrollidest ja rahastamise tühistamise ohust. Välja on antud täiendavad suunised selle kohta, missugust teavet peavad liikmesriigid komisjonile eeskirjade eiramise korral tehtud tagasimaksete ja rahastamise tühistamise kohta saatma, ning muudetud on aruandlust käsitlevaid sätteid. Augustis 2006 esitas komisjon 2000.–2006. aasta programmide jaoks suunised sulgemise kohta. Samuti on esitatud suunised, milles on kirjeldatud nii esmatasandi juhtimiskontrollide kui ka makseasutuste teostavate kontrollide head tavad.

Kui komisjon leiab seoses põllumajandus- kui struktuurimeetmete kuludega riiklikes kontrollisüsteemides vigu, kehtestab ta nõutavate paranduste tegemiseks tähtajad. Kui parandusmeetmeid õigeaegselt ei võeta, võib komisjon maksed peatada või kohaldada finantskorrektsioone. Need meetmed julgustavad liikmesriike oma kontrolle parandama. Lisaks on komisjon esitanud nõukogule ettepaneku nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) muutmiseks, et lisada säte uue läbipaistva ja tõhusa mehhanismi kohta, mis võimaldaks komisjonil veelgi lihtsustada praegust liikmesriikidele tehtavate maksete vähendamise või peatamise võimalust juhul, kui riiklikes kontrollisüsteemides esineb tõsiseid ja pidevaid vigu.

Riiklikud juhtimist käsitlevad deklaratsioonid (komisjoni töödokument, punkt 8)

Võttes arvesse, et 27 liikmesriigi ühises juhtimises rakendatavate ELi vahendite haldamisel kasutatakse erinevaid valitsemis- ja juhtimisstruktuure, leiab komisjon, et ühe ühise tüüpdeklaratsiooni väljatöötamisest ei tõuseks märgatavat kasu. Siiski toetab komisjon liikmesriikide valitsuste selliseid algatusi vastavalt muudetud finantsmääruse artikli 53 lõikele 3, mille kohaselt ühisjuhtimise korral „liikmesriigid koostavad iga-aastaselt kokkuvõtte olemasolevatest audititest ja kinnitustest vastava riigi tasandil”. Näidisdeklaratsioonid on esitatud ka asjaomastes valdkondlikes õigusaktides.

IIA punkt 44 (komisjoni töödokument, punkt 9)

Peadirektoraatide iga-aastased tegevusaruanded sisaldavad hinnanguid juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise kohta. Peadirektoraatide aruannetes esitatud hinnang ühises juhtimises rakendatavate vahendite kohta hõlmab ka liikmesriikide tasandit.

Maksete peatamine ja finantskorrektsioonid (komisjoni töödokument, punktid 10–21)

Vastavalt õigusaktidele jätkab komisjon maksete peatamist ja finantskorrektsioonide kehtestamist, kui ühises juhtimises rakendatavate programmide puhul tuvastatakse liikmesriigis tõsiseid süsteemivigu. Struktuurifondide ajavahemiku 2007–2013 eeskirjade kohaselt võib peadirektor programmi maksed kuni kuueks kuuks peatada. Lisaks on komisjon esitanud nõukogule ettepaneku nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) muutmiseks, et lisada säte uue läbipaistva ja tõhusa mehhanismi kohta, mis võimaldaks komisjonil veelgi lihtsustada praegust liikmesriikidele tehtavate maksete vähendamise või peatamise võimalust juhul, kui riiklikes kontrollisüsteemides esineb tõsiseid ja pidevaid vigu. Ühenduse 2006. aasta aastaaruannetes on teave komisjoni tehtud finantskorrektsioonide kohta juba esitatud. 2007. aastal lisatakse ka teave liikmesriikides tehtud finantskorrektsioonide kohta.

Komisjoni sisekontrollisüsteem (komisjoni töödokument, punktid 22–26)

2007. aasta juulis esitas komisjon vahekokkuvõtte „Komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks” rakendamise kohta. Lõpparuanne nimetatud tegevuskava rakendamise kohta esitatakse 2008. aasta alguses. Selles aruandes vaadeldakse esimest korda erinevate meetmete mõju kinnituse andmisele ja tehakse järeldused ühtse sisekontrolli raamistiku edasise konsolideerimise kohta. Et teatavad meetmed lõppevad 2007. aasta detsembri lõpus, vajab komisjon erinevate meetmete tulemuste hindamiseks ja kokkuvõtmiseks veidi aega ja seega ei ole lõpparuannet enne 2008. aasta algust võimalik esitada.

Komisjoni poliitiline ja haldusalane vastutus (komisjoni töödokument, punktid 27–40)

Seoses iga-aastaste tegevusaruannetega jätkab komisjon tööd selle nimel, et ühtlustada juhtimis- ja sisekontrollisüsteemide esitusviisi ja selgitada paremini peadirektoraatide reservatsioonide tagajärgi. Samuti töötab komisjon välja seaduslikkuse, korrektsuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise näitajad konkreetsete talituste rühmade jaoks. Komisjon kasutab juba praegu peadirektorite kinnitusi liikmesriikide tasandil, kui reservatsioonid viitavad selle konkreetse liikmesriigi kontrolli nõrkadele külgedele.

Koondaruande vastuvõtmisega võtab komisjon poliitilise vastutuse oma peadirektorite ja talituste juhatajate juhtimistegevuse eest, toetudes nende iga-aastastes tegevusaruannetes esitatud kinnitustele ja reservatsioonidele. Koondaruanne, millele kirjutab alla komisjoni peasekretär, nagu seda on soovitanud Euroopa Parlament, ei suurendaks komisjoni vastutust, vaid tekitaks segadust ja erinevate ülesannete ja kohustuste kattumist. Komisjoni 2000. aasta reform keskendus selle tagamisele, et volitatud eelarvevahendite käsutajad vastutaksid ainuisikuliselt oma ülesannete täitmise eest. Juhtimisülesannete jaotamine volitatud eelarvevahendite käsutajate ja kolleegiumi vahel ei oleks sobiv, sest üks peadirektor hakkaks otsustama teise direktori töö usaldusväärsuse üle.

Komisjon jätkab läbipaistvuse algatuse rakendamist. Juba praegu on komisjon käivitanud mitmeid algatusi, näiteks teabe avaldamine ELi toetuse saajate kohta.

b) Valdkondlikud küsimused

Tulud (komisjoni töödokument, punktid 41-42)

Komisjon lisab oma kontrolliaruannetesse reservatsioonid liikmesriikide iga-aastaste käibemaksudeklaratsioonide teatavate punktide kohta. Komisjon uurib iseseisvalt ja koos omavahendite nõuandekomiteega, kuidas aidata liikmesriikidel kiiremini esitada teavet, mida komisjonil on reservatsioonide kaotamiseks vaja.

Mis puutub rahvamajanduse kogutulu vahenditesse, teeb komisjon ajavahemikul 2007–2009 korraldatud rahvamajanduse kogutulu kontrollimiste käigus välja valitud riiklike koondandmete otsekontrolli. Komisjon teeb ettepaneku lisada rahvamajanduse kogutulu vahenditesse kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused (FISIM) pärast seda, kui ta on kindlaks teinud, et kõik liikmesriigid suudavad seda muudatust ühtlaselt rakendada. Loodetakse, et 2008. aastaks ollakse selleks valmis.

Ühine põllumajanduspoliitika (komisjoni töödokument, punktid 43–45)

Euroopa Parlament ja komisjon on nõus kontrollikojaga, et ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS), kui seda kohaldatakse õigesti, on tõhus järelevalvesüsteem vigade tekkimise või eeskirjadevastase kulutamise ohu vähendamisel ühise põllumajanduspoliitika raames. Komisjon jätkab jõupingutusi selle nimel, et kõigis liikmesriikides kohaldataks IACSi täielikult ja korrektselt. Puuduste korral kehtestab komisjon finantskorrektsioone.

Järelkontrolle tehakse vastavalt määrusele (EMÜ) nr 4045/89, millega teatavate ühise põllumajanduspoliitika meetmete puhul nähakse ette järelkontrollisüsteem, mis täiendab valdkondlikke ettemaksesüsteeme. Nimetatud süsteemi puhul on tegemist täiendava kontrolliga, mis annab kindluse selle kohta, et tehingud on tehtud vastavalt eeskirjadele, või annab aluse kõigi põhjendamatult makstud summade tagasinõudmiseks.

Komisjon on astunud samme, et parandada maaelu arengu ja eksporditoetuste kontrollimise käigus tuvastatud vead. Komisjon on võtnud meetmeid oliivisektoris tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks ning raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlus on käimas. Oliiviõli tootmise peamine osa on integreeritud ühtsesse otsemaksete kavasse. Seepärast ei anta abi enam toodetavate koguste, vaid pindala alusel ning sellise abi andmist kontrollitakse IACSi raames. See peaks oluliselt vähendama vigade tekkimise ohtu.

Struktuurimeetmed (komisjoni töödokument, punktid 46-51)

Komisjon võtab Euroopa Parlamendi soovitatud meetmeid. Komisjon täidab oma järelevalveülesannet auditite, kooskõlastamistegevuse ning juhiste ja hea tava levitamise kaudu. Kui komisjon leiab liikmesriikide süsteemides vigu, annab ta neile soovitusi vigade parandamiseks ning raskematel juhtudel lepib kokku heastavate meetmete rakendamises, mida ta hoolikalt jälgib. Vigade püsimise korral peatatakse programmist tehtavad maksed või asjaomasele liikmesriigile tehtavad maksed. Aprillis 2007 peatas komisjon Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) maksed Inglismaa teatavate programmide puhul. Lisaks kaalub komisjon maksete peatamist muudel asjakohastel juhtudel. Kulutustega seotud vigade parandamiseks, mis on tekkinud varasematel aastatel süsteemivigade tõttu, palub komisjon liikmesriikidel kõnealuseid kulutusi kontrollida ja vead parandada.

Oma järelevalveülesande osana keskendub komisjon süsteemide parandamisele ja kontrollisüsteemi kui terviku tõhustamisele. „Komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks” on seda protsessi veelgi hoogustanud. Peadirektoraatide iga-aastastes tegevusaruannetes antakse komisjoni põhjaliku auditeerimistegevuse põhjal hinnang liikmesriikide kontrollisüsteemide tõhususe kohta ning tuuakse välja juhtumid, kus ühenduse eelarve on tõsises ohus. Liikmesriikide ja programmide puhul, mille kohta lisatakse peadirektoraatide iga-aastastesse deklaratsioonidesse reservatsioonid, ning muude süsteemide puhul, kus esineb tõsiseid vigu, jälgib komisjon hoolega kokkulepitud tegevuskavade rakendamist.

Sisepoliitika, sealhulgas teadusuuringud (komisjoni töödokument, punktid 52–67)

Komisjon jagab parlamendi muret varasematel aastatel tuvastatud vigade jätkumise pärast. Komisjon jätkab kontrollisüsteemide parandamist ”Tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks” raames. Teadusuuringute valdkonnas on kasutusele võetud mitmeaastane lähenemisviis tegelikust suuremana näidatud kulude hüvitamise riski vähendamiseks, sealhulgas nähakse ette järelauditite arvu oluline suurendamine. Lisaks on välja töötatud nn kokkulepitud menetlused, mida tuleb järgida nii finantsaruannete kohta väljastatavate auditeerimistõendite puhul kui ka tõendite puhul, mis antakse metoodika kohta, mida on kirjeldatud seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi toetuslepingu näidises. Nende meetmetega soovitakse parema ennetamise, avastamise ja parandamisega vigade määra vähendada.

Seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames on astutud samme kulude hüvitamise eeskirjade lihtsustamiseks, sealhulgas kindlasummalise rahastamise kasutamine kõnealuse programmi raames rahvusvahelise koostöö partnerriikidega sõlmitud kaudsete meetmete toetuslepingute puhul. Teadlaste tööaja registreerimise nõuded on selgelt määratletud finantsaruannete auditeerimistõendites ja toetuslepingute metoodikat käsitlevas lisas ning audiitorid peavad need kinnitama. Samuti avaldas komisjon 2007. aastal juhised abisaajatele.

Seoses riigiasutustega nähakse uue põlvkonna haridus-, koolitus- ja noorsooprogrammide loomist käsitlevate otsustega ette menetluste ja sisekontrollimehhanismide järgimise igakülgsed kontrollid, et tagada ja kontrollida tehingute korrektsust ja seaduslikkust ning meetmete tegelikkusele vastavust ja abikõlblikkust.

Komisjoni üksikasjalikud vastused soovitustele, mille Euroopa Parlament andis sisepoliitika konkreetsete poliitikavaldkondade kohta, leiab lisatud töödokumendist.

Välistegevus (komisjoni töödokument, punktid 68–80)

Komisjon on teadlik projektide rakendamisega kaasnevatest riskidest ja on viimaste aastate jooksul võtnud mitmeid meetmeid nende võimalike mõjude leevendamiseks. Nimetatud meetmed hõlmavad tüüplepingute kasutamist ja täiustamist. Näiteks vaadati 2006. aastal üle toetuste ja tasul põhinevate teenuste tüüplepingud. Need sisaldavad nüüd standardsuuniseid, mida audiitorid saavad kasutada selleks, et kontrollida kulusid, mille ühenduse fondidest abisaajad peavad esitama enne, kui tehakse lõplikud maksed. Neid uusi standardsuuniseid on muudetud, et tugevdada kontrolli lepingutingimustest, sealhulgas hanketingimustest kinnipidamise üle. EuropeAid ’i moodul CRIS ( Common Relex Information System ) võimaldab teha asjakohaseid analüüse, sealhulgas rakendusorganisatsiooni liigi või juhtimisviisi lõikes. Süsteemi täiustatakse ja täpsustatakse pidevalt vastavalt juhtimisvajaduste arengule.

Euroopa Parlamendi 2005. aasta eelarve täitmise aruannet kinnitav resolutsioon sisaldab mitmeid soovitusi arengupoliitika ja välissuhete kohta. Komisjoni vastused nendele soovitustele leiab lisatud töödokumendi välistegevust ja Euroopa Arengufonde käsitlevatest punktidest.

Ühinemiseelne strateegia (komisjoni töödokument, punktid 81–84)

Vastavalt nõukogu soovitusele jälgib komisjon hoolega riiklike järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhusat toimimist ühinemiseelse strateegia kohaste programmikulude, eelkõige SAPARDi ja IPARDi makseagentuuride tehtavate kulude puhul. Ühisprojektide puhul rahvusvaheliste institutsioonidega pöörab komisjon erilist tähelepanu teadmistele ja lisaväärtusele, mida need institutsioonid või komisjon suudavad pakkuda, ning finantsmäärusest kinnipidamisele.

Halduskulud ja ameteid hõlmavad küsimused (komisjoni töödokument, punktid 85–96 ja 150–163)

Komisjon on rahul sellega, et kontrollikoda ei tuvastanud auditite käigus olulisi vigu, mis võiksid avaldada mõju halduskulude seaduslikkusele ja korrektsusele. Seoses hoonete hoolduskuludega koostab komisjon renoveerimisprognoosi, mis edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Samuti uurib komisjon seda, kas ta on sattunud liftide kartelli ohvriks, mida on maininud Euroopa Parlament. Lisaks kinnitab komisjon, et invaliidsuspensione antakse ja pikendatakse ainult meditsiinilistel põhjustel.

27. juunil 2007 võttis komisjon vastu aruanded Bulgaaria ja Rumeenia edusammude kohta kaasnevate meetmete elluviimisel pärast ühinemist (KOM(2007)377 ja KOM(2007)378), sealhulgas edusammude kohta kohtureformi alal ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses. Need aruanded on edastatud nõukogule ja Euroopa Parlamendile.

Ametitega seoses on Euroopa Parlament nii üldeelarve täitmise aruannet kinnitavas resolutsioonis kui ka ametite eelarve täitmise aruannet kinnitavates resolutsioonides esitanud komisjonile mitmeid soovitusi.[6]

Komisjon jagab Euroopa Parlamendi muret ametite hea haldustava ja parema õigusliku reguleerimise pärast. Komisjon leiab, et Euroopa Liidu reguleerivate ametite raamistiku loomist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu (KOM(2005)59) vastuvõtmisega astutakse suur samm lähemale Euroopa Parlamendi selliste soovituste arvessevõtmiseks nagu mõju hindamine, kulude ja tuludega seotud probleemid, hindamine ja aastaaruandlus. Seepärast loodab komisjon, et nõukogu saavutab lähitulevikus selles olulises küsimuses täiendavat edu. Austades täielikult reguleerivate ametite sõltumatust, pakub komisjon neile põhjalikke juhiseid ja laialdast tuge. Selle oluliseks näiteks on teenusetasandi kokkulepped, mis sõlmiti 2006. aastal mitme reguleeriva ametiga halduse ja koolituse valdkondades.[7]

c) Kontrollikoja eriaruanded

Euroopa Parlament on andnud komisjonile mitmeid soovitusi seoses kontrollikoja kümne eriaruandega, mis avaldati 2005. ja 2006. aastal. Komisjoni vastused nendele soovitustele leiab komisjoni töödokumendist (punktid 97–131).

II – EAFI EELARVE TÄITMISE ARUANDE KINNITAMINE EUROOPA PARLAMENDI POOLT

Parlament on tõstatanud küsimusi Euroopa Arengufondide (EAF) kohta, kuid peaaegu kõigi nende küsimuste suhtes on komisjon juba meetmeid võtnud või kavatseb neid varsti võtta. Üksikasjalikumat teavet saab komisjoni töödokumendist (punktid 132–149), kuid komisjon soovib välja tuua järgmised punktid:

Raamatupidamisarvestus

Komisjon teavitab parlamenti regulaarselt arvestussüsteemi ajakohastamisest, sealhulgas Euroopa Arengufondi raamatupidamisarvestuse IT-platvormi ajakohastamisest (vt komisjoni 21. juuni 2007. aasta teatis KOM(2007)343). Pärast uuele süsteemile üleminekut saadetakse täielik teave kontrollikojale ja parlamendile. Vaatamata üleminekul esinenud viivitustele koostati EAFi 2005. ja 2006. aasta aastaaruanded vastavalt tekkepõhisele arvestuspõhimõttele.

Järelevalve- ja kontrollisüsteemid

Komisjoni peamised järelevalve- ja kontrollisüsteemid on viimaste aastate jooksul pidevalt paranenud, sealhulgas ka tänu kontrollikoja soovitustele. Komisjon on veelgi parandanud niigi ulatuslike kontrollide kvaliteeti projekti rakendusasutuste tasandil, kasutades eelkõige tüüplepinguid ja täiustades neid. Näiteks sisaldavad need nüüd standardsuuniseid ja aruandlusvormi, mida audiitorid saavad kasutada selleks, et kontrollida kulusid, mille ühenduse fondidest abisaajad peavad esitama enne, kui tehakse lõplikud maksed, või kontrollida kulusid, mis tehakse toetuste ja tasul põhinevate teenuste tüüplepingute alusel. Neid standardsuuniseid on muudetud, et tugevdada kontrolli lepingutingimustest kinnipidamise üle. Vajadusel järgneb nendele meetmetele EuropeAid 'i praeguse auditistrateegia läbivaatamine.

Koostöö liikmesriikidega

Uue finantsmäärusega aidatakse kaasa koostöö ja kaasrahastamise tugevdamisele liikmesriikide vahel ja pööratakse rohkem tähelepanu abi tõhususele. Meetmete rakendamisel kasutab komisjon juba praegu laialdaselt eraettevõtjaid, kes on välja valitud pakkumismenetluste käigus ning kelle tehnilist ja finantsvõimekust kontrollitakse valikuprotsessi käigus.

III – RESOLUTSIOONIDES ESITATUD SOOVITUSED AMETITE KOHTA

Reguleerivate ametitega seoses on Euroopa Parlament nii üldeelarve täitmise aruannet kinnitavas resolutsioonis kui ka ametite eelarve täitmise aruannet kinnitavates resolutsioonides esitanud komisjonile mitmeid soovitusi. Komisjoni vastuste kokkuvõte ameteid käsitlevate horisontaalküsimuste kohta on esitatud eespool üldeelarvet käsitlevas osas. Komisjoni vastused muude horisontaalküsimuste ning soovituste kohta, mis käsitlevad konkreetseid ameteid, on esitatud töödokumendi punktides 87–93 ja 150–163.

* * *

[1] 2005. aasta üldeelarve täitmise aruande kinnitamine, 2005. aasta EAFi eelarve täitmise aruande kinnitamine, 2005. aasta ametite eelarve täitmise aruande kinnitamine.

[2] Komisjoni talituste töödokument, lisa Euroopa Parlamendile esitatud komisjoni aruandele 2005. aasta eelarve täitmist kinnitava otsuse järelmeetmete kohta.

[3] Nii käesolevas kokkuvõtlikus aruandes kui terviklikus töödokumendis järgitakse Euroopa Parlamendi soovitusi sisaldavate resolutsioonide ülesehitust.

[4] Üldeelarve puhul vt ka finantsmääruse artikkel 147.

[5] Vt soovitused 2, 8, 29, 33, 36, 68, 86, 107, 134, 153, 162 ja 163.

[6] Üldeelarve täitmist kinnitav resolutsioon ja ametite eelarve täitmist kinnitavad resolutsioonid sisaldavad soovitusi komisjonile nii ameteid käsitlevate horisontaalküsimuste kohta kui ka ametite eriküsimuste kohta. Komisjoni vastused nendele soovitustele leiab töödokumenti punktidest 87–93 ja 150–163.

[7] Vt ka töödokumendi punktis 152 osutatud muud näited.