ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 23.2.2009 
SEK(2009) 229 lõplik 
  
KOMISJONI ARUANNE 
EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
 
EAGFi kulude kohta 
  
Varajase hoiatamise süsteem 
 
nr 12/2008  
 
ET 2   ET SISUKORD 
1. S ISSEJUHATUS ............................................................................................................... 3 
2. M ÄRKUSED EAGF I 2008.  AASTA EELARVE TÄITMISE KOHTA ....................................... 3 
3. EAGF I SIHTOTSTARBELISE TULU RAKENDAMINE .......................................................... 6 
4. A JUTISTEST ÜMBERKORRALDUS MAKSETEST LAEKUV TULU (SUHKRUSEKTOR ) ............. 6 
5. S UHKRUVALDKONNA ÜMBERKORRALDUSFONDI HALDAMINE ....................................... 6 
6. K OKKUVÕTE ................................................................................................................. 7 
LISA EAGF I ALGSETE ASSIGNEERINGUTE ESIALGNE KASUTAMINE 15.10.2008  SEISUGA  
 
ET 3   ET 1. SISSEJUHATUS  
2008. aasta eelarve (16. oktoober 2007 – 15. oktoober 2008) esialgset täitmist 
prognoositakse mahus 42 184,5 miljonit eurot, mi s on 102,9 % algsetest assigneeringutest. 
Kõnealune summa hõlmab su mmasid, mis nõuti liikmesriikidelt tagasi EAGFi 
raamatupidamisarvestuse kontroll imise ja heakskiitmisega seotud korrigeerimise tulemusel, 
ning liikmesriikide igakuiste hüvitiste aasta jooksul aset leidnud peatamise ja 
vähendamisega seotud summasid. Samuti sisaldab see ligikaudu 134,5 miljoni euro suurust hinnangulist kulu, mida komisj on võib kuni 31. detsembrini 2008 veel otsemaksetena välja 
maksta. 
Eelarve esialgse täitmine (mille kohta on lisatud tabelis esitatud üksikasjalik ülevaade) 
osutab ligikaudu 1 178,1 miljoni euro suur usele ülekasutamisele võrreldes algsete 
eelarveassigneeringutega. Olukord muutub, kui võtta arvesse siht otstarbelisi tulusid, mis ei 
kuulu küll koguassigneeringute hulka, kui d mida tegelikult kasutatakse 
põllumajanduskulude osaliseks rahastamiseks. 
2. M
ÄRKUSED EAGF I 2008.  AASTA EELARVE TÄITMISE KOHTA  
Eelarve esialgset täitmist mõjutasid mitmed tegurid, mida võib kõige tähtsamates 
valdkondades kirjeldada järgmiselt. 
2.1. Finantstegurid 
Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/ 2005 artiklile 21 läht uti eelarvepädevate institutsioonide 
vastuvõetud eelarve koostamisel 2007. aasta j uulist kuni septembrini kehtinud keskmisest 
pariteedist 1 euro = 1,37 USA dollarit. Tule b märkida, et ajavahemikus 1. augustist 2007 
kuni 31. juulini 2008 oli keskmine pariteedi suhe ligikaudu 1 eu ro = 1,49 USA dollarit, st 
8,8 % kõrgem 2008. aasta eelarve ko ostamisel kasutatud kursist.  
Eespool osutatud ajavahemikus tehtud kulude puhul  võetakse arvesse euro /dollari pariteedis 
toimunud muutusi. Tuleb märkida, et kõ nealuse pariteedi suundumus mõjutab 
põllumajandustoodete, eriti suhkru eksporditoetuste kindlaksmääramist. 
2.2. Turutegurid 
Assigneeringute kasutamine sekkumisteks põllumajandusturgudel ületas algseid 
eelarveassigneeringuid ligikaudu 124,3 miljoni euro võrra. Kõige suurem ülekasutamine 
ilmnes puudust kannatavate isikute toiduabiprog rammide ja sealiha assigneeringute puhul; 
alakasutamine oli kõige märkimisväärsem I lisa s nimetamata toodete suhtes kohaldatavate 
toetuste, suhkru ja veini puhul. Puu- ja köögivilja kohta vt allpool punkt 2.2.5. 
(NB: Sulgudes on esitatud üle- (+) või alakas utamise (–) lõplik maht võrreldes algsete 
assigneeringutega). 
2.2.1. Teravili (– 42,3 miljonit eurot) 
Valdavalt olid sise- ja välistingimused teravilj aturul eelarveaasta j ooksul jätkuvalt soodsad, 
mistõttu siseturu ja maailmaturu hinnad o lid kõrgemad, kui eeld ati 2008. aasta eelarve 
koostamise ajal. Algsete assi gneeringute rakendamise lõplik ku taset mõjutasid peamiselt 
 
ET 4   ET – suurem netotulu, kuna peaaegu kogu riiklikul t ladustatud teravili müüdi kõrge hinnaga 
(NB: varude müügist saadud netotulu, mis kujutab endast eelarvelaekumist, 
väljendatakse miinusmärgiga), ning 
– säästud, sest puudusid kulud seoses tärklise tootmistoetusega, millele kehtestati 2008. 
aastal kõrgete hinda de tõttu nullmäär. 
2.2.2. Toiduabiprogrammid puudust kannatavatele isikutele (+ 38,0 miljonit eurot) 
Assigneeringute rakendamise praegust taset on mõjutanud peamiselt li ikmesriikide maksed 
nii eelmiste aastate programmide võlgnevuste katteks kui ka 2008. aasta programmi raames. 
Nende tegurite koosmõjul tekkinud kulud ület asid 2008. aasta eelarve assigneeringuid. 
2.2.3. I lisas nimetamata toodete suhtes ko haldatavad toetused (– 31,9 miljonit eurot) 
Algsete assigneeringute rakendamise lõplikku taset mõjutasid peamiselt madalamad kulud, 
mis tulenesid nii suhkru eksp orditoetuste määrade üldise st vähenemisest kui ka 
eksporditoetuste maksmise aeglustumisest asjaomastes liikmesriikides. 
2.2.4. Suhkur (– 100,4 miljonit eurot) 
Algsete assigneeringute rakendamise lõpli kku taset mõjutasid peamiselt vähenenud kulud 
seoses 
– eksporditoetuste maksmise aeglustumisega liikmesriikides ning eksporditava suhkru 
koguse ja eksporditoetuste vähenemisega ja  
– riiklikult ladustatud valge suhkru müügikoguse vähenemisega võrreldes eelarves 
ettenähtuga.  
2.2.5. Puu- ja köögivili (+ 425,0 miljonit eurot) 
Assigneeringute rakendamise l õplikku taset mõjutasid peamis elt liikmesriikide maksed 
tootjaorganisatsioonide rakendusfondidesse  eesmärgiga rahastada toodangu kvaliteedi 
parandamise, toodete edendamise ja turustamise programme. 
Sellele kavale eraldasid eelarvepädevad in stitutsioonid algseid a ssigneeringuid ainult 105,0 
miljoni euro väärtuses, võttes arvesse ka eelarvereale 05 02 08 03 suunatud 467,0 miljoni 
euro suurust tulu. Liikmesriigid maksid aga kõnealuse kava raames saadaolevatest assigneeringutest 9,6 miljonit eurot rohkem, n ii et kogusumma ulatus 581,6 miljoni euroni. 
Seega kaeti see kogusumma osaliselt saadaole vatest sihtotstarbeli stest tuludest ning 
kõnealuse artikli teistesse punktidesse ki rjendatud selliste  assigneeringute 
ümberpaigutamisega, mille puhul kulud olid madalamad kui eelarves ettenähtud algsed 
assigneeringud. 
Eespool esitatud selgitusest tuleneb, et kõnealuse artikli puhul on ülekasutamine pigem 
näiline kui tegelik, sest kõik kulud on kaetud juba saadaole vatest assigneeringutest.  
2.2.6. Vein (– 242,0 miljonit eurot) 
Algsete assigneeringute rakendamise lõpli kku taset mõjutasid peamiselt vähenenud kulud 
seoses 
 
ET 5   ET – destilleeritavate veinivalmistamise kõrvalsa aduste koguse vähenemise ja alkoholitööstuse 
jaoks destilleeritava veini koguse vähenemisega ning  
– ümberkorraldusabiks ettenähtud liik mesriikide maksete vähenemisega. 
2.2.7. Sealiha, munad ja kodulinnuliha (+ 109,9 miljonit eurot) 
Assigneeringute rakendamise praeg ust taset mõjutasid peamiselt liikmesriikide suuremad 
kulud seoses värske ja külmutatud sealiha eks porditoetuste ja sea liha eraladustamisega. 
2008. aasta eelarves ei olnud nende kavade ja oks assigneeringuid ette nähtud, kuna 
komisjon võttis need kasutusele eelarveaasta  jooksul, et leevendada sektori rasket 
turuolukorda, mis tulenes eelkõige söödakulud e kõrgest tasemest ja  USA dollari järsust 
langusest. 
2.3. Otsetoetused 
Assigneeringute kasutamine otsetoetusteks ület as algseid eelarveass igneeringuid ligikaudu 
736,6 miljoni euro võrra. Toodanguga sidumata otse toetuste puhul ületab eelarve täitmine 
algseid assigneeringuid (NB: vt allpool punkt 2.3.1), samas kui muude otsetoetuste ja 
täiendavate abisummade puhul jääb eelarve täitmise tase algsetest assigneeringutest 
madalamaks. 
2.3.1. Toodanguga sidumata otsetoetused (+ 920,5 miljonit eurot) 
Assigneeringute rakendamise l õplikku taset mõjutasid peamis elt liikmesriikide maksed 
ühtse otsemaksete kava raames. 
Sellele kavale eraldasid eelarvepädevad in stitutsioonid algseid assigneeringuid 27 220,0 
miljoni euro väärtuses, võttes arvesse ka eelarvereale 05 03 01 01 suunatud 1 470,0 miljoni euro suurust tulu. Liikmesriigid maksid aga kõnealuse kava jaoks saadaolevatest 
assigneeringutest 456,2 miljonit eurot rohkem,  nii et kogusumma ulatus 28 233,8 miljoni 
euroni. See summa kaeti algsetest eelarve assigneeringutest ja 2007. eelarveaastast 2008. 
eelarveaastasse üle kantud sihtotstarbelisest tu lust, mida oli 757,4 miljonit eurot. Ülejäänud 
summa kaeti assigneeringute ümberpaigutamisega 2008. aasta eelarve selle ja teiste artiklite 
muudest punktidest, mille puhul jäid kulud eela rves ettenähtud algsetest assigneeringutest 
väiksemaks. 
Eespool esitatud selgitusest tuleneb, et kõnealuse artikli puhul on ülekasutamine pigem 
näiline kui tegelik, sest kõi k kulud on kaetud juba saadao levatest assigneeringutest. 
2.3.2. Muud otsetoetused (– 154,6 miljonit eurot) 
Assigneeringute rakendamise praegust taset mõjutas peamiselt asjaolu, et liikmesriikide 
maksed jäid mitme kava raames 2008. aasta eel arves ettenähtud algset est assigneeringutest 
väiksemaks. Nende kavade all mõeldakse peamis elt teravilja, õlitaimede ja valgurikaste 
taimede pindalatoetust, lamba- ja kitsekasvatuse  toetusi, energiakultuuride toetusi, teatavate 
põllumajanduslike tootmisviiside toet usi ja puuvilla pindalatoetust. 
 
ET 6   ET 2.4. Põllumajanduskulude audit 
2.4.1. Eelmiste aastate raamatupidamisarvestuse ko ntrollimine ja heakskiitmine (+ 330,7 miljonit 
eurot) 
Assigneeringute rakendamise pr aegust taset mõjutas peamiselt raamatupidamisarvestuse 
kontrollimise ja hilinenud maksetega seotud  korrigeerimiste väiksem summa. Võrreldes 
2008. aasta eelarves ettenähtud –370,0 miljoni euro suuruse summaga on tulemuseks 
eelarveassigneeringute ligikaudu 330,0 milj oni euro suurune puudujääk, mis suurendab 
samavõrra ka EAGFi kulusid. 
3. EAGF I SIHTOTSTARBELISE TULU RAKENDAMINE  
2007. aastast 2008. aastasse üle kantud sihtotstarbeline tulu oli 1 159,5 miljonit eurot ja 
kogu seda summat on kasutatud 2008. aasta eela rveaasta kulude katteks kooskõlas 
finantsmääruse artikliga 10. 
Lisatud tabelis on näidatud, et 2008. aastal kogunenud sihtotstarbelise  tulu summa oli 
1 561,6 miljonit eurot. Täpsemalt: 
– vastavuse kontrolli kohastest tagasinõuetest  laekus ligikaudu 984,6 miljonit eurot,  
– eeskirjade eiramise eest nõuti sisse ligikaudu 356,1 miljonit eurot ja  
– piimamaksu koguti ligikaudu 220,9 miljonit eurot. 
2008. aastal kogunenud sihtotstarbelist tulu kasuta takse osaliselt 2008. aasta kulude katteks. 
Praeguse hinnangu kohaselt kantakse ligikaudu 1 476,0 miljonit eurot üle 2009. aasta eelarvesse.  
4. A
JUTISTEST ÜMBERKORRALDUSMAKSETEST LAEKUV TULU (SUHKRUSEKTOR )  
2007. aasta novembris maksid liikmesriig id 2006/2007. turustusaasta suhkrukvootide 
loovutamise tõttu tasumisele kuuluvate aju tiste ümberkorraldusmaksete teise osana 
ligikaudu 858,1 miljonit eurot. Lisaks maksid liikmesriigid 2007/2008. turustusaasta suhkrukvootide loovutamise tõttu tasumisele kuul uvate ajutiste ümberkorraldusmaksete 
esimese osana ligikaudu 1 734,7 miljonit eurot. Seega on ELi eelarvesse ajutiste ümberkorraldusmaksetena üle kantud sihtotstarbelist tulu kokku 2 592,9 miljonit eurot. 
Erinevalt esialgse hinnangu kohasest 530,0 miljonist  eurost kanti sihtotstarbelist tulu 2007. 
aastast 2008. aastasse üle tegelikult 735,8 miljonit eurot. Praegu, st pärast suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi abisaajatele tehtud toetusma kseid (NB! vt allpool punkt 5), on ajutiste 
ümberkorraldusmaksete jääksumma 1 308,9 miljon it eurot, mis kantakse üle 2009. aastasse. 
5. S
UHKRUVALDKONNA ÜMBERKORRALDUSFONDI HALDAMINE  
Septembri lõpu seisuga olid liikmesriigid maksnud ligikaudu 1 284,0 miljoni euro eest 
toetusi seoses suhkrutööstuse ümberkorra ldamise, mitmekesistamise ning suhkru 
rafineerimisega. Kõnealused toetused maks ti eespool osutatud tuludest, mis tulenesid 
ajutistest ümberkorraldusmakset est (NB! vt eespool punkt 4). 
 
ET 7   ET 6. K OKKUVÕTE  
EAGFi 2008. aasta eelarve täitmist, m ille tulemuseks oli heakskiidetud 
eelarveassigneeringute ülekasutamine ligi kaudu 1 178,1 miljoni euro võrra, mõjutasid 
peamiselt puu- ja köögiviljas ektor, sealihasektor ja tood anguga sidumata otsetoetused, 
samuti EAGFi raamatupidamisarvestuse kontrolli misest tulenevate kor rigeerimiste summa 
väiksus. Puu- ja köögiviljade ning toodanguga si dumata otsetoetuste puh ul (NB: vt punktid 
2.2.5 ja 2.3.1) on täiendavate assi gneeringute vajadus pigem näil ine kui reaalne, sest see 
vajadus on täielikult kaetud kas 2008. aasta eelar ve sihtotstarbelisest tulust või teiste 
eelarveartiklite assigneeringute ümberpaigutamisega. Ka raamatupidamisarvestuse kontrolli 
ja sealihasektori puhul (NB: vt punktid 2.2.7 ja 2.4.1) on täiend avate assigneeringute 
vajadus kaetud kas 2008. aasta eelarve sihtotstar belisest tulust või teiste eelarveartiklite 
assigneeringute ümberpaigutamisega.  
Praeguse seisuga on 2007. eelarveaastast 2008. aasta  eelarvesse üle kant ud sihtotstarbeline 
tulu täielikult kasutatud ja prognoositakse, et 2008. aastal kogunenud sihtot starbelisest tulust 
kantakse 1 476,0 miljonit eurot üle 2009. aastasse selle aasta rahastamisvajaduse katteks. See summa on 142,0 miljoni euro võrra suurem , kui eeldati 2009. aasta eelarve koostamise 
ajal (muutmisettepanek). 
 
ET 8   ET Esialgsed Kulud Prognoos 2008. Kasutamine
eelarve- 15.10.2008 komisjoni eelarveaasta %
assigneeringud ( *seisuga otsemaksed kogukulud
(**) %
kuni 31.12.2008
miljonit eurot miljonit eurot miljonit eurot miljonit eurot % % miljonit euro t
(1) (2) (3) (4)=(2)+(3) 5=(4)*100]/(1) (6)=(5)-100% (7)=(4)-(1)
Kulud (A)
05 01 (1) EAGFi HALDUSKULUD 9,0 4,4 3,6 8,0 89,4% -10,6% -1,0
05 01 04 01ja 05 01 04 07
05 01 EAGFi halduskulud kokku 9,0 4,4 3,6 8,0 89,4% -10,6% -1,0
05 02 SEKKUMISED PÕLLUMAJANDUSTURGUDEL
05 02 01 Teravili -9,0 -51,3 -51,3 570,0% 470,0% -42,3
05 02 02 Riis p.m. 0,0
05 02 03 Toetused 1. lisas nimetamata toodetele 150,0 118,1 118,1 78,7% -21,3% -31,9
05 02 04 Toiduabiprogrammid 307,0 345,0 345,0 112,4% 12,4% 38,0
05 02 05 Suhkur 576,0 475,6 475,6 82,6% -17,4% -100,4
05 02 06 Oliiviõli 48,0 45,1 45,1 94,1% -5,9% -2,9
05 02 07 Kiutaimed 21,0 21,0 21,0 100,0% 0,0% 0,0
05 02 08 Puu- ja köögiviljad (hinnanguliselt 467 miljoni euro väärtuses assigneeringuid tuleb tulust)*** 728,0 1 153,0 1153,0 158,4% 58,4% 425,0
05 02 09 Viinamarjakasvatussaadused 1 412,0 1 170,0 1170,0 82,9% -17,1% -242,0
05 02 10 Tooteedendamine 50,4 50,5 0,0 50,5 100,4% 0,4% 0,2
05 02 11 Muud taimesaadused/meetmed 372,0 375,4 375,4 100,9% 0,9% 3,4
05 02 12 Piim ja piimatooted 167,0 148,0 148,0 88,6% -11,4% -19,0
05 02 13 Veise- ja vasikaliha 61,0 47,2 47,2 77,4% -22,6% -13,8
05 02 14 Lamba- ja kitseliha p.m. 0,0
05 02 15 Sealiha, munad ja kodulinnuliha, mesindus ja muud loomakasvatussaadused 149,0 258,9 258,9 173,7% 73,7% 109,9
05 02 Sekkumised põllumajandusturgudel kokku (v.a 05 02 16) 4 032,4 4 156,7 0,0 4 156,7 103,1% 3,1% 124,3
05 03 OTSETOETUSED
05 03 01 Toodanguga sidumata otsetoetused (hinnanguliselt 1470 miljoni euro väärtuses assigneeringu i30 494,0 31 414,5 31414,5 103,0% 3,0% 920,5
05 03 02 Muud otsetoetused 5 775,0 5 620,4 5620,4 97,3% -2,7% -154,6
05 03 03 Täiendavad toetussummad 563,0 533,7 533,7 94,8% -5,2% -29,3
05 03 Otsetoetused kokku 36 832,0 37 568,6 0,0 37 568,6 102,0% 2,0% 736,6
MUUD KULUD
05 04 Maaelu arendamine EAGGFi tagatisrahastust - p.m. -14,1 -14,1
programmitöö periood 2000-2006
05 07 05070106 Eelmiste aastate raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine -370,0 -39,3 -39,3 10,6% -89,4% 330,7
p.m. 3,3 3,3
27,5 6,4 6,4
05 08 31,5 19,8 11,7 31,4 99,9% -0,1% 0,0
11 02 (2) (4) KALANDUSTURUD 32,5 51,8 51,8 159,2% 59,2% 19,3
17 01 (1) (2) TERVISE JA TARBIJAKAITSE POLIITIKAVALDKONNA 2,4 1,7 0,7 2,4 101,2% 1,2% 0,0
HALDUSKULUD
17010401, 17010404 - 17010406
17 03 (1) (2) RAHVATERVIS 14,3 0,0 14,3 14,3 100,0% 0,0% 0,0
17 03 02 Ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fond - ELi otsemaksed
17 04 (1) (2) TOIDUOHUTUS, LOOMADE TERVISHOID JA HEAOLU NING TAIMETERVIS 395,0 290,7 104,3 395,0 100,0% 0,0% 0,0
Kogukulud (v.a 05 02 16) 41006,5 42 050,0 134,5 42184,5 102,9% 2,9% 1178,1
Tulud
6 7 0 1 EAGFi raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine (hinnanguliselt 500 miljonit eu r p.m. 984,6 984,6
6 7 0 2  EAGFi eeskirjade eiramine (hinnanguliselt 80 miljonit eurot) p.m. 356,1 356,1
6 7 0 3 Piimatootjate lisamaksud (hinnanguliselt 219 miljonit eurot) p.m. 220,9 220,9
Kogutulud (v.a 6 8) p.m. 1561,6 1561,6
Suhkruvaldkonna ümberkorraldusfond
05 02 16 Ümberkorraldusfond (hinnanguliselt 757 miljoni euro väärtuses assigneeringuid tuleb tulust)*** p.m. 1284,1 1284,1
6 8 0 1 Ajutised ümberkorraldusmaksed - sihtotstarbeline tulu (hinnanguliselt 1259 miljonit eurot) p.m. 2592,9 2592,9
6 8 0 2 Ajutise ümberkorraldusfondiga seotud eeskirjade eiramised - sihtotstarbeline tulu p.m. 0,0 0,0
6 8 0 3 Ajutise ümberkorraldusfondiga seotud raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmin e p.m. 0,0 0,0
Suhkruvaldkonna ümberkorraldusfond kokku p.m. 1308,8 0,0 1308,8
(*) Eelarveaasta = 16.10.2007 - 15.10.2008, otsekulud on võimalikud kuni 31.12.2008, sh paranduseelarve nr°3 (17040301: +130 mi ljonit eurot)
(**) Otsemaksete puhul seondub see kulukohustustega (1) Mitte ainult EAGFi peatükk
(***) Sh eelmisest aastast üle kantud tulude kasutamine (2) Jaotisest 05 väljaspool olev peatükk, mis on lisatud EAGFi
(3) Kasutatakse üksnes siis, kui abisaajateks on liikmesriigid(3) 05070107 Eelmiste aastate raamatupidamisarvestuse nõuetekohasuse kontroll 
Muud eelarveread (05070102 ja 050702)
PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU POLIITIKAVALDKONNA POLIITILINE 
STRATEEGIA JA KOORDINEERIMINE
170401 - 170405 ja 1704072008. EELARVEAASTA
EAGFi ALGSETE ASSIGNEERINGUTE ESIALGNE  KASUTAMINE 
15.10.2008 SEISUGALISA
kulude jaErinevus
assigneeringute vahelmiljonites eurodes