KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE „Väike ettevõte, suured ideed –uus partnerlus, et aidata VKEdel saada osa üleilmsetest võimalustest” /* KOM/2011/0702 lõplik */





KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE „Väike ettevõte, suured ideed – uus partnerlus, et aidata VKEdel saada osa üleilmsetest võimalustest” 1. Sissejuhatus Euroopa Liit peab leidma uued majanduskasvu allikad, et luua töökohti ja suurendada oma kodanike heaolu. Kiiresti kasvavad või suure potentsiaaliga tähtsaimad kolmandate riikide turud, nagu Hiina, India, Venemaa ja Brasiilia pakuvad ELi ettevõtetele olulisi võimalusi[1]. Praegust majanduslikku olukorda arvestades võib eksport EList väljaspool asuvatele laienevatele turgudele olla arvessevõetavaks majanduskasvu allikaks. Rahvusvahelistumine üle ELi välispiiri on VKEde jaoks vajalik samm nende võimaluste ärakasutamiseks. VKEde majandustegevuse soodustamine ja toetamine kolmandates riikides on seetõttu oluline osa Euroopa Liidu üldisest konkurentsivõime strateegiast, nagu on kirjas Euroopa 2020. aasta strateegia juhtteatises tervikliku tööstuspoliitika kohta,[2] läbi vaadatud Euroopa väikeettevõtlusalgatuses „Small Business Act”[3] ja hiljutises teatises kaubanduspoliitika [4] kohta. See põhineb komisjoni võetud kohustusel parandada VKEde jaoks siseturust saadavat kasu[5] ning täiendab seda. Euroopa 23 miljonit VKEd[6] moodustavad kaks kolmandikku erasektori töökohtadest ning 59 % protsenti kogu lisandväärtusest mujal kui finantssektoris 2010. aastal. VKEd on viimase viie aasta jooksul loonud ligikaudu 80 % uutest töökohtadest. Sellised valdkonnad nagu masinatööstus ja seadmed või kemikaalid Brasiilias või energeetika Indias on võimaldanud ettevõtjatel saavutada märkimisväärseid tulemusi ning on võimalik tuua veelgi näiteid. Ettevõtluse lihtsustamiseks peab Euroopa aitama kaasa rahvusvahelistumisele ning pakkuma Euroopa VKEdele vajalikku tuge rahvusvaheliseks muutumisel. Kuigi möödunud kolmel aastal tegeles 25 % ELi VKEdest ekspordiga siseturul ja sellest väljapool, on kõigest 13 % ELi VKEdest aktiivsed rahvusvaheliselt, EList väljaspool kaubanduse, investeeringute või muude välispartneritega tehtavate koostöövormide kaudu[7]. Praegu tehakse jõupingutusi ühtse turu süvendamiseks ja selleks, et muuta see VKEde jaoks nende tavapärase „siseturuna” juurdepääsetavamaks. Käesolevas dokumendis ettenähtud strateegia eesmärk on aga luua sellised tingimused, mis võimaldaksid VKEdel olla võrdäärselt esindatud kolmandate riikide turgudel Kahtlemata on paljude mikroettevõtjate ja VKEde tegevus suletud sektorites oma olemuselt kohalikku laadi. Endiselt on kasutamata märkimisväärsed võimalused avatud sektorites, näiteks uuenduslik tootmine ja loomemajandus, et laieneda EList väljapoole otsingutel uute ja kasvavate turgude, eksporditulude, tehnoloogia, kapitali ja tõhusa tootlikkuse järele[8]. On selgeid märke, mis näitavad tugeva seose olemasolu rahvusvahelistumise, ettevõtete konkurentsivõime ja uuendusvõime vahel võrreldes üksnes kohalikul tasandil aktiivsete VKEdega[9]. Seega peab EL vallandama VKEde seni kasutamata kasvuvõimalused, et kiirendada majanduskasvu ja luua töökohti kogu Euroopa majanduses[10]. EIM Business and Policy Research’i hiljutises uuringus „VKEde rahvusvahelistumise võimalused”, mille komisjon avaldas 2011. aasta augustis, märgitakse, et ELi koguekspordist (261,6 miljardit eurot) 12 sihtturgu, sealhulgas Hiinasse, Jaapanisse, Venemaale, Indiasse ja Brasiiliasse, moodustasid suure VKEde ülekaaluga sektorid 134,6 miljardit eurot. Sõltuvalt riigist moodustab eksport suure VKEde ülekaaluga sektorites 39–62 % koguekspordist[11]. Kuigi nii era- kui ka avaliku sektori rahvusvahelised turud pakuvad Euroopa ettevõtjatele suurepäraseid võimalusi, seisavad VKEd maailmaturule jõudmisel silmitsi takistustega, eeskätt seoses juurdepääsuga turgu käsitlevale teabele, võimalike klientide asukoha kindlaksmääramise ja õigete partnerite leidmisega. Samuti seisavad nad silmitsi palju keerulisemate probleemidega, nagu rahvusvahelise õiguse, sh lepinguõiguse kohustuslike eeskirjade, tollieeskirjade, tehniliste normide ja standardite järgimine, tehnosiirde haldamine ja intellektuaalomandi või tööstusomandi õiguste kaitse. Nimetatud probleemidega tegelemisel on VKEdel võrreldes suuremate ettevõtjatega tavaliselt vähem ettevõttesiseseid kogemusi ning rahalisi või inimressursse[12]. Euroopa VKEde aitamine rahvusvahelistumisega seotud takistuste ületamisel ja VKEde maailmamajandusse integreerumise soodustamine on osa aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu strateegiast, mida on kirjeldatud Euroopa 2020. aasta tegevuskavas. Komisjon konsulteeris 2009. ja 2011. aastal[13] sidusrühmadega ja selgus, et üsna ulatuslikult ollakse mures selles valdkonnas toetuskavade arvukuse kooskõlastamata suurenemise võimalike ohtude pärast ja sellest tuleneva eelarvevahendite ebaotstarbeka kasutamise pärast. Võttes arvesse Euroopa 2020. aasta eesmärke ja eespool nimetatud avalikke murekohti, tehakse käesoleva teatisega ettepanek vaadata läbi VKEdele praegu kättesaadavad toetusstruktuurid, määrata kindlaks peamised probleemsed valdkonnad, teha ettepanek meetmete kohta, mille puhul Euroopa tasandil tegutsemine võib anda enamiku väärtusest, ning sätestada juhtpõhimõtted nappide rahaliste ressursside ühtseks ja tõhusaks kasutamiseks sellistel prioriteetsetel turgudel nagu Hiina, Brasiilia, India, Venemaa, USA või Jaapan. Teatise eesmärk on kehtestada järjekindlam ja tõhusam ELi strateegia VKEde toetamiseks rahvusvahelistel turgudel, esitada ettepanek, kuidas pakkuda neile paremini asjakohast teavet ja abi nende püüdlustes uutele turgudele jõudmiseks ja õigete partnerite otsingutel ning seega olemasolevate ressursside paremaks kasutamiseks. Selles kontekstis on ülioluline võtta arvesse VKEde eripära, eriti nende suurust ja tegevusvaldkonda, ning käsitleda mikroettevõtjatele eriomaseid probleeme. Käesoleva teatise juhtpõhimõte on luua sünergiaid ja soodustada ühiseid jõupingutusi ning kolmandates riikides VKEsid juba toetavate erasektori, liikmesriikide ja ELi rahastatud olemasolevate tegevuste tõhususe suurendamiseks ja nende lähendamiseks. Komisjon täidab olulist rolli selle protsessi koordineerimises ja juhtimises, muu hulgas perioodilise „VKEde rahvusvahelistumise foorumi” loomise ja sellele teemale eritähelepanu pööramise kaudu liikmesriikide VKEde saadikute korrapärastel kokkusaamistel. Kõigis neis tegevustes osalevad erasektori esindajad. 2. Poliitiline kontekst: VKEde praegune toetusraamistik Ettevõtluse toetamisele on nii riiklikul kui ka ELi tasandil eraldatud juba märkimisväärseid ressursse. See hõlmab nii avalikku kui ka erasektorit. Komisjoni jaoks tehtud hiljutises uurimuses loetletakse enam kui 300 toetusprogrammi,[14] mille eesmärk on aidata kaasa ettevõtluse rahvusvahelistumisele ELis ja liikmesriikides[15]. Seetõttu peab VKEde rahvusvahelistumise Euroopa strateegias arvestama mitmekesise poliitilise maastikuga ja rakendustegevustega. Kõigi tasandite meetmetel või algatustel, mis on juba ellu viidud või alles ootavad seda, peavad olema sihtmärgiks VKEd ja nende tegelikku tõhusust tuleb mõõta vastavalt sellele, kuidas saavutatakse seatud eesmärgid. 2.1. ELi tasandil Euroopas ja väljaspool Euroopat võetud meetmed[16] Komisjon käivitas 2008. aasta juunis Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” (SBA), milles sätestati ELi VKEde strateegia ja mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 2008. aasta detsembris ja vaatas läbi 2011. aastal, milles kutsuti ELi ja liikmesriike üles toetama ja julgustama VKEsid saama kasu turgude kasvust väljaspool ELi, eelkõige turupõhise toetuse ja ärikoolituse kaudu. SBA läbivaatamise käigus rõhutati taas kord vajadust komisjoni toetuse järele sellistes valdkondades nagu abi turulepääsul, mittetariifsete tõkete kaotamine, juhendamine regulatsiooni, standardimise ja vastavushindamise küsimustes[17]. Euroopa ettevõtlusvõrgustik aitab äriühingutel ja eelkõige VKEdel kasutada siseturust saadavaid hüvesid ning toetab VKEde rahvusvahelistumist infrastruktuuri osas. ettevõtlust toetavad riikliku ja kohaliku tasandi organisatsioonid abistavad sageli võrgustiku partnereid liikmesriikides, aidates seeläbi ühendada kõikide riikide toetusstruktuure. Võrgustik abistab VKEsid enam kui 600 kohaliku tasandi partneri kaudu kõikjal maailmas: tavaliselt otsib VKE, kes kavatseb muutuda rahvusvaheliseks – ükskõik, kas ta soovib siis kasutada ühtse turu ettevõtlusvõimalusi või jõuda kolmandate riikide turgudele –, ettevõtlustoetust ja juhendamist enda lähedalt. Komisjoni uuendatud turulepääsustrateegial,[18] mis sisaldab Euroopa Komisjoni, liikmesriikide ja ELi ettevõtete vahelist partnerlust käsitlevat lähenemisviisi, on keskne roll Euroopa VKEde rahvusvahelistumise toetamisel. VKEd on eksporditurgudel üha aktiivsemad ja kaubandustõkked kujutavad nende jaoks sageli kõige suuremaid probleeme. VKEd saavad partnerlust käsitlevast lähenemisviisist kasu nii ELis kui ka kolmandate riikide turgudel. See saavutatakse muu hulgas turulepääsu meeskondade abil põhilistel eksporditurgudel, mida juhib ELi delegatsioon. Turulepääsu andmebaas on teine turulepääsustrateegia oluline töövahend. Selle kaudu saab kõigile kättesaadavat teavet tariifide ja mittetariifsete tõkete kohta kolmandates riikides ning ekspordisuuniseid[19]. ELi uues kaubandusstrateegias[20] kinnitati turulepääsustrateegia ja selle teenuste kasulikkust seoses eesmärgiga parandada turulepääsu tingimusi ELi ettevõtjate jaoks kolmandate riikide turgudel. Euroopa tolliteabeportaal pakub potentsiaalsetele kaupmeestele täiendavat teavet ning e-õppe vahendeid ja veebiandmebaase[21]. EL pakub finantsabi ELi–Jaapani tööstuskoostöö keskusele ning abi ELi sisenemisprogrammidele, juhtivtöötajate koolitusprogrammidele Jaapanis ja Koreas ning keskusele, mis toetab Hiinas tegutsevaid VKEsid intellektuaalomandiõiguste küsimustes. EL toetab ka Euroopa (erasektori) äriorganisatsioonide võrgustikku rohkem kui kahekümnel välisturul ning Hongkongis, Malaisias ja Singapuris asuvaid äriorganisatsioone. Need olemasolevad organisatsioonid ja programmid erinevad eesmärkide ja pakutavate teenuste ulatuse poolest, kuid nad kõik keskenduvad peamiselt VKEde abistamisele. Euroopa Parlament on eraldanud vahendid „ettevalmistavate meetmete” võtmiseks, et „edendada äri-, akadeemilisi ja teadusvahetusi”. Osa nendest vahenditest on kasutatud Euroopa ettevõtlus- ja tehnoloogiakeskuse rajamiseks Indias ja hiljuti ELi VKEde keskuste rajamiseks Hiinas ja Tais. Nende eesmärk on pakkuda terviklikke teenuseid ELi VKEdele kolmandate riikide turgudel. Need esimesed keskused kolmandate riikide turgudel annavad väärtuslikke kogemusi tulevasteks ettevõtluse toetamise meetmeteks. On selgeid tõendeid, et rahvusvaheline koostöötegevus teadus- ja innovatsioonivaldkonnas tugevdab ettevõtete, eelkõige VKEde konkurentsivõimet ja jõudlust turul. ELi teadusuuringute raamprogramm pakub selliste tegevuste jaoks rahalist toetust, see hõlmab ka selliste meetmete toetamist, mis aitavad kaasa VKEde rahvusvahelistumisele. 2.2. Liikmesriikide võetavad meetmed[22] Lisaks nendele ELi tasandi jõupingutustele pakuvad liikmesriigid, riiklikud kaubanduskojad ja erasektor (ettevõtjate ühendused ja kaubanduskonsultandid) kolmandate riikide turgudel veelgi laiemas valikus ja ulatuslikumat toetust äritegevusele. Riiklikul ja kohalikul tasandil äriorganisatsioonid, VKEde agentuurid ja kaubandust edendavad organisatsioonid omandanud rohkelt kogemusi, et abistada VKEsid rahvusvahelistumisel. Enamasti tegelevad nad põhiliste kaubandust edendavate tegevustega, nagu ettevõtjate omavaheline tutvustamine, kaubandusmessid, ärimissioonid ja spetsiifilised turu-uuringud. Liikmesriikide saatkondade ettevõtlusalase tegevuse kohta vahetatakse ELi tasandil sageli teavet ELi delegatsioonide korraldatavate korrapäraste kohtumiste kaudu, eriti kui ühised huvid on ilmselged, näiteks kaubandustõketevastase koordineerimismeetmete valdkonnas. Muudes valdkondades (nt majandusdiplomaatia mahukate riigihankelepingute puhul) kipuvad ELi liikmesriikides esiplaanil olema konkurentsikaalutlused. 2.3. Õppetunnid: kulutasuvus peab paranema Olemasoleva rahvusvahelistumise toetuse põhiprintsiip tundub olevat põhjendatud,[23] kuid kõik rahvusvahelised toetusprogrammid ei ole samaväärselt tõhusad. Suur hulk meetmeid ja asutusi võivad VKEde jaoks muuta olemasolevate toetuste väljaselgitamise ja kasutamise veelgi keerulisemaks[24]. Ajal, mil riigi rahalised vahendid on piiratud, on oluline kaaluda, kuidas koostöö ja võrgustike loomine ELis võiks suurendada olemasolevate meetmete tõhusust ja mõju[25]. Seega peaksid edaspidised meetmed hõlmama rohkem läbipaistvust, rohkem ühtsust ja rohkem koostööd kulutõhusama tööjaotuse saavutamiseks olemasolevate ELi programmide vahel, Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel, liikmesriikide vahel ning era- ja avaliku sektori asutuste vahel. ELi meetmed ei tohiks asendada riiklikul või piirkondlikul tasandil olemasolevat poliitikat, vaid peaksid seda pigem täiendama, looma võimaluse korral sünergiaid ja kehtestama erimeetmeid ainult juhul, kui tuvastatakse selgeid puudusi. Samuti on võimalik hinnata Euroopa tasandil olemasolevate toetusmeetmete tõhusust ELi VKEde keskuste katseprojekte tuleb põhjaliku hindamisega tuleks teha kindlaks, kas sarnased algatused oleksid kasulikud ka mujal. Kuna Euroopa ettevõtlusvõrgustiku partnerite arv kolmandates riikides suureneb, on vaja tugevdada võrgustiku juhtimist, et osutada paremaid teenuseid Euroopa ettevõtjatele. Seega pakutakse käesoleva teatisega sidusam ja ühtsem lähenemisviis VKEde toetamisele, mis põhineb prioriteetsetel turgudel olemasolevate toetusteenuste üksikasjalikku kaardistamisel. Samuti kehtestatakse teatises ELi tegevuse juhtpõhimõtted selles valdkonnas. 3. Rahvusvahelistuvate VKEde põhiprobleemid ELi VKEd ei ole sageli teadlikud ELi, liikmesriikide või erasektori pakutavatest ettevõtluse toetusteenustest[26]. Siinkohal tuleb erilist tähelepanu pöörata asjaolule, et VKEd otsivad ettevõtlustoetuse saamiseks esimesi kontakte enda lähedalt. ELi ettevõtlustoetuse erinevad kontseptsioonid ja meetodid ning lai valik programme ja organisatsioone riiklikul, ELi või ülemaailmsel tasandil seab VKEd keerulisse olukorda, sest neil pole piisavalt inim- ega rahalisi ressursse, et teha kindlaks sobivad programmid või pääseda neile juurde[27]. Kui kõik ELi VKEd saaksid teabe hõlpsamini kätte juba „kodus”, siis oleks neil paremad võimalused leida sobivad ja nende vajadustele vastavad teenused. Seetõttu käsitletakse käesolevas teatises võimalust võtta kasutusele veebipõhine rahvusvahelise ettevõtluse portaal, pakkudes väravat esmakordseks sisenemiseks, ettevõtlusega seotud teavet välisturgude kohta ning ülevaadet olemasolevatest toetustest kolmandate riikide turgudel. Eelkõige on ebasoodsas olukorras paljud VKEd, kes on pärit väiksematest ja uutest liikmesriikidest, sest nende valitsus või kaubanduskoda ei ole paljudel prioriteetsetel turgudel esindatud[28]. Seetõttu jääb neil vajaka teabest ja toetusest ning tuleb julgustada koostööd ja kogemuste vahetamist „ekspordiveteranide” ja „uustulnukate” vahel. Tuleb suurendada võimalusi, kuidas soodustada ja motiveerida koostööd ning võrgustike loomist erinevate kaubanduskodade ja muude sarnaste organisatsioonide vahel kolmandates riikides, eriti kui nende organisatsioonide mitmekesised kultuuri- ja keeleväärtused võivad pakkuda olulist lisaväärtust. Ülejäänud probleemid on VKEdele loomupärased. Avaliku ja erasektori organisatsioonide ning ELi või liikmesriikide pakutavad teenused ei pruugi kajastada kõiki vajadusi ega pruugi olla piisavad, et vastata VKEde vajadustele[29]. Siinkohal tuleb põhjalikumalt analüüsida iga turu kohalikku olukorda, et saaks hinnata, milliseid meetmeid on vaja, ning uurida suurema tulemuslikkuse ja tõhususe võimalusi sünergiate, üleeuroopaliste võrgustike loomise ja koostöö puhul. Võttes arvesse, et kohalik olukord võib olla väga erinev, on selles valdkonnas hädavajalik alt-üles lähenemisviis, et tuvastada osutatavate teenuste erinevused ja teha kindlaks, kus võiks ELi tasandi meetmed luua lisaväärtust. Komisjoni analüüsist selgub samuti, et väga tähtsat rolli mängib vahetu suhtlemine VKEdega. Need ELi VKEd, kes soovivad muutuda rahvusvaheliseks, peavad end kõigepealt valmistama ette kodus, kus käepärast on õiged oskused ja vajalik teave, mida pakuvad eeskätt kohalikud äriorganisatsioonid,[30] erakonsultandid või mitmesugused veebipõhised allikad. Kui VKEd juba välismaal tegutsevad, on hoopis keerulisem vastu tulla nende vajadusele abi järele sihtturul. Olemasolevate teenuste nähtavus ei ole alati piisav ja VKEd seisavad endiselt silmitsi märkimisväärsete probleemidega, kui püüavad pääseda kolmandate riikide turgudele ja alustada ärikoostööd rahvusvaheliste partneritega. Uuringutest selgub, et VKEd seisavad üldiselt silmitsi kasuliku teabe saamise probleemiga[31]. 4. ELi ettevõtlustoetuse strateegia VKEde rahvusvahelistumiseks 4.1. ELi eesmärgid ettevõtluse toetamise strateegias Tuginedes hiljuti läbi vaadatud Euroopa väikeettevõtlusalgatusele „Small Business Act” ja ELi 2020. aasta tegevuskavale, on käesoleva teatise eesmärk sätestada ühtne ELi strateegia, et muuta tõhusamaks ja tulemuslikumaks ettevõtlusteenuseid, mis toetavad Euroopa ettevõtjate lõimumist maailmamajandusega. ELi uue strateegia eesmärgid on järgmised. · Pakkuda VKEdele hõlpsasti kättesaadavat ja asjakohast teavet selle kohta, kuidas laiendada äritegevust kolmandatesse riikidesse. · Parandada toetusmeetmete sidusust. · Parandada toetusmeetmete kulutõhusust. · Täita toetusteenustes esinevad lüngad. · Luua võrdsed võimalused ja pakkuda võrdset juurdepääsu kõigi ELi liikmesriikide VKEdele[32]. Nende eesmärkide saavutamiseks kasutatavaid vahendeid on kirjeldatud järgmistes punktides. 4.2. Meie eesmärkide saavutamine Selleks, et jälgida VKEd alates hetkest, mil ta otsustab muutuda rahvusvaheliseks, kuni hetkeni, mil ta alustab tegevust kolmanda riigi turul, tegutseb komisjon järgmiselt. 4.2.1. Toetusteenuste keskkonna kaardistamine kodu- ja välismaal Komisjon käivitab ELis ja kolmandates riikides olemasolevate toetusteenuste põhjaliku kaardistamise ja analüüsi. Sellesse tegevusse on kaasatud liikmesriigid ja ELi delegatsioonide turulepääsu meeskonnad ning seda on vaja, et tuvastada võimalikke lünki ja kattumisi praegu pakutavates teenustes;[33] selle põhjal on võimalik hinnata vajadust täiendavate meetmete järele[34]. Seda tehakse esialgu üksnes prioriteetsete turgude puhul (vt punkt 4.2.5.2), kohaldades kõnealuste toetusteenuste tegevusulatuse ja kättesaadavuse hindamiseks standardkriteeriume. Selline hindamine peab hõlmama era- ja avaliku sektori algatusi kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil. Kaardistamine annab ülevaade olemasolevatest kohalikest teenustest, mida pakuvad era- või avaliku sektori teenuseosutajad kolmandates riikides, sealhulgas liikmesriigid ja ELi tasandi asutused. Peale selle peaksid turulepääsu meeskonnad viima omavahel kokku ja koordineerima kohalikke organisatsioone, näiteks kaubanduskodasid, Euroopa äriorganisatsioone ja Euroopa ettevõtlusvõrgustiku partnereid, et teha kindlaks koostoime ja lüngad VKEde kohaliku tasandi toetuses. See parandaks võrgustike loomist ja lihtsustaks dialoogi praeguste ettevõtluse toetusteenuse pakkujate vahel, mille tulemusel paraneb sidusus ja teenuste kättesaadavus kõigist liikmesriikidest pärit VKEde jaoks. Ulatusliku ülevaate saavutamiseks on oluline liikmesriikide ja olemasolevate toetusorganisatsioonide pühendumus ja koostöö. Nii ELis kui ka kolmandates riikides pakutavate teenuste kaardistamist ajakohastatakse korrapäraselt koostöös liikmesriikide ja ELi delegatsioonidega. Selle tegevuse käigus hindab komisjon juba toimivate ELi toetusteenuste tõhusust. Praeguse konkurentsivõime ja innovatsiooniprogrammi raames teeb komisjon viivitamata järgmist: – käivitab ELis ja kolmandates riikides, nii avalikus kui ka erasektoris olemasolevate toetusteenuste põhjaliku kaardistamise ja analüüsi, et viia 2012. aastal lõpuks lõpule töö prioriteetsete turgudega; – teeb kindlaks kattumised ja killustatused ning võimaliku koostoime olemasolevate VKEde toetuste vahel; – edendab koostööd ELi delegatsioonide turulepääsu meeskondade ja liikmesriikide ametiasutuste kaudu avaliku sektori rahastatavate teenuseosutajate seas. 4.2.2. Teabe pakkumine VKEdele kohapeal VKEd vajavad lihtsamat juurdepääsu teenustele ja kogemustele ning nad peavad suutma teha sobivad programmid kindlaks juba „kodus”, rahvusvahelistumise esimeses etapis. See tähendab, et nad vajavad kohalikku kontaktisikut ELis, seda nii füüsiliselt kui ka virtuaalselt. Euroopa ettevõtlusvõrgustik oma 600 kohaliku partneriga annab VKEdele võimaluse sõlmida vahetuid kontakte kohapeal ning saada professionaalseid toetusteenuseid enda lähedal. Selle saavutamiseks teeb komisjon jõupingutusi, et tõhustada koostööd Euroopa ettevõtlusvõrgustiku ja kõigis liikmesriikides asuvate sidusrühmade vahel, suurendades seeläbi selle tõhusust. Operatiivselt luuakse uus juhtimisstruktuur, mis hõlmab veelgi rohkem vastuvõtvaid organisatsioone ja asjakohaseid sidusrühmi selle tagamiseks, et VKEdele kättesaadavad teenused on järjest tõhusamad. Komisjon käivitab 2012. aasta alguses sisuka veebiportaali, mis integreerib ja täiustab olemasolevaid andmeid, pakub riigi- ja valdkonnapõhist teavet sihtturgude kohta ning annab üksikasjaliku ülevaate erinevatest kättesaadavatest toetusteenustest. See portaal ühendab veebipõhise teabe iga liikmesriigi teeninduskeskusega ja ei korda olemasolevat teavet[35]. Kuni 2014. aastani kaetakse Euroopa ettevõtlusvõrgustiku kulud olemasolevatest eelarvevahenditest. Samal ajal viiakse ellu katseprojekt, mis hõlmab teabe järkjärgulist tõlkimist kõikidesse Euroopa Liidu keeltesse. Portaal ühendab ELi ja riiklikul tasandil olemasolevaid portaale, sealhulgas ELi turulepääsu andmebaasi ja ekspordiettevõtete abiliini, ning pakub täiendavat teavet ja annab ülevaate erinevatest olemasolevatest teenustest. Komisjon kavatseb: – anda Euroopa ettevõtlusvõrgustikule uue juhtimisstruktuuri, parandades selle toimivust ja koostööd vastuvõtvate organisatsioonide ja sidusrühmadega, et parandada teavet kohapeal tegutsevate VKEde jaoks; – käivitada 2012. aastal mitmekeelse veebiportaali, mis pakub kolmandaid riike käsitlevat ja valdkonnapõhist teavet prioriteetsete turgude kohta ning annab üksikasjaliku ülevaate erinevatest kättesaadavatest toetusteenustest. Portaal hõlmatakse olemasoleva konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmiga, mis toetub sellistele olemasolevatele andmebaasidele nagu turulepääsu andmebaasi ja ekspordiettevõtete abiliin ja Euroopa tolliteabeportaal, ning selle väljundiks on ärivõimaluste ja -ohtude profiil, mis hõlmab selliseid näitajaid nagu majanduslik olukord, kaubandustõkked, halduskoormus, tolliprotseduurid, riigihangete kord ja eksportivaid VKEsid[36] huvitav muu teave, nt andmed liidu õigusaktide kohta, mida saab kasutada lepingute sõlmimisel kolmandates riikidel asuvate pooltega[37]. Seda ajakohastatakse korrapäraselt; – käivitada 2012. aastal teadlikkuse suurendamise kampaania liikmesriikide ja sidusrühmadega, et tutvustada VKEdele olemasolevaid toetusteenuseid. 4.2.3. Euroopa mõõde prioriteetsetel turgudel VKEdele teenuste osutamisel VKEd võivad vajada erilist abi, kui nad on kolmandas riigis oma tegevust alustanud. Komisjon töötab sel eesmärgil hiljemalt 2012. aastaks välja konkreetsed soovitused, et parandada kolmandate riikide turgudel Euroopa VKEdele olemasoleva toetussüsteemi tulemuslikkust ja tõhusust. See algatus rajaneb kaardistamisest ja ettevõtluse toetamise katseprojektidest saadud tulemustel. Euroopa äriühingutele avanevad võimalused on turgude lõikes erinevad ning seda silmas pidades moodustas komisjon prioriteetsetel turgudel turulepääsu meeskonnad[38]. Kuna olukord igal prioriteetsel turul võib olla märkimisväärselt erinev, on vajalik alt üles lähenemisviis. Turulepääsu meeskondade koordineerimise kaudu asjakohastes ELi delegatsioonides luuakse platvorm, mis võimaldab ettevõtluse toetamise programmide esindajatel, sealhulgas näiteks kaubanduskodadel, liikmesriikide eksporditoetuse ametitel äriorganisatsioonidel ja Euroopa ettevõtlusvõrgustiku partneritel korrapäraselt kohtuda. See võimaldaks neil tõsta teadlikkust enda kavandatud operatsioonide suhtes, täiustuda spetsialiseerimise ja töökoormuse jagamise kaudu ning töötada välja võimalikud ühisoperatsioonid. Parema võrgustike loomise kaudu kohalike organisatsioonide vahel oleks võimalik ühendada kogemused ja pädevused ning saavutada tõhusam tööjaotus. Kuna ressursid on napid, on kohalike organisatsioonide jõupingutusi võimalik tõhustada jõupingutuste ja tavade ühendamise abil, et luua olukord, millest võidavad kõik osalejad. Selle lähenemisviisi peamine eelis oleks ettevõtlust toetavate operatsioonide arvukuse ja nähtavuse suurendamine kolmandates riikides ning parimate olemasolevate oskuste ja pädevuste pakkumine mõistliku hinna eest. Pealegi lihtsustaks kogemusvõrgustike loomine kõigi majandussektoriteni jõudmist ning aitaks ka Euroopa klastritel ja ekspordikonsortsiumitel ning VKEdel tuvastada võimalikke partnereid kolmandates riikides. Kaardistamise tulemustele tuginedes edendab, hindab ja optimeerib komisjon liikmesriikide abiga kolmandates riikides VKEde ettevõtlustoetuse ELi portfelli parimate tavade alusel. See peaks lisaks ELi VKEde keskustele ja Euroopa ettevõtlusvõrgustikule hõlmama ka muid hästi toimivaid ELi ettevõtluse toetamise programme vahendussündmuste (näiteks Invest in Med, East Invest, AL-INVEST), klastrite koostööalgatuste (nagu Euroopa klastrite koostööplatvorm ja Euroopa klastrijuhtide klubi), ELi teadusuuringute raamprogrammi riiklike kontaktpunktide ning võrgustike loomise ja individuaalsete koolitusprogrammide jaoks ELis (näiteks Värav Jaapanisse/Lõuna-Koreasse või juhtivtöötajate koolitusprogrammid). Neid õigusliku aluse, eelarvesätete ja sihtturgude poolest erinevaid vahendeid tuleb kasutada üheskoos osana Euroopa VKEde toetuse terviklikust kontseptsioonist, luues selleks töökorralduse, nagu ühised võrdlusalused, saavutades koostoime ja vahetades tavasid, eeskätt tulemuste mõõtmise (hindamise) valdkonnas. Liikmesriike julgustatakse avama talitusi kolmandates riikides kõigile ELi VKEdele vabatahtlikkuse alusel[39]. Olemasolevate struktuuride ja kogemuste parem kasutamine tuleks kasuks üldisele tõhususele ning annaks tegevust alustanud liikmesriikide organisatsioonidele võimaluse jõuda laiema kliendibaasini. Lisaks oleks sellisest kättesaadavusest suurel määral kasu VKEdele, kes asuvad liikmesriikides, kus ei ole riiklikke ettevõtlust toetavaid organisatsioone kõikidel kolmandate riikide turgudel. Vajadusel tuleb kaaluda täiendavaid rahastamiskavasid ELi tasandil vastavalt tulevasele mitmeaastasele finantsraamistikule kui vahendeid, mis lihtsustavad (piiriülest) koostööd ja täiendavate kogemuste kättesaadavust teenuseosutajate vahel, optimeerides seeläbi avaliku sektori nappide vahendite kasutamist. Kogu protsessi juhtimiseks, arengu hindamiseks, edusammude jälgimiseks ja lähenemisviisi tõhususe hindamiseks tuleb korrapärasesse hindamisse kaasata kõik suured sidusrühmad. See võib toimuda iga-aastase foorumina, kuhu komisjon kutsub sidusrühmi jagama kogemusi ja vahetama arvamusi. Siin saaksid kõik osalejad määrata kindlaks võimaliku tööjaotuse, vajaduse uute meetmete järele ja muude kogemuste järele, et üksteiselt õppida. Komisjon kavatseb: - lihtsustada piiriülest koostööd ja täiendavate teadmiste kättesaadavust teenuseosutajate vahel rahaliste stiimulite kaudu, mida võib hõlmata ettevõtjate konkurentsivõimet ja VKEsid käsitleva uue programmiga täiendavate rahastamiskavade kaudu ELi tasandil kavandatava 2014–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku raames; – hinnata korrapäraste ajavahemike järel olemasolevaid meetmeid, kaasates kõik suured sidusrühmad; – liikmesriikide abiga hinnata, optimeerida ja edendada VKEde ettevõtlustoetuse ELi portfelli kolmandates riikides parimate tavade alusel[40]. 4.2.4. VKEde rahvusvahelistumise edendamine klastrite ja võrgustike kaudu VKEd peavad sageli leidma õiged partnerid, et töötada välja ja toota maailma tasandil konkurentsivõimelisi tooteid ja teenuseid. Järjest enam laienevad ja uuendavad nad koostöös ja mitte üksi, tehes rahvusvaheliste partneritega strateegilist ettevõtluskoostööd ja luues võrgustikke. Selles kontekstis tuleb tunnustada allhangete olulisust. Klastrid, ettevõtlusvõrgustikud ja ekspordikonsortsiumid võivad täita olulist rolli, aidates VKEdel neid tegevusi arendada ning olla rohkem rahvusvahelise suunitlusega. Rahvusvahelistumisega seoses mängivad erirolli ekspordikonsortsiumid, esindades konsortsiume, kes teevad koostööd ekspordi arendamise projekti raames. Näiteks on viimaste uuringute käigus leitud, et hiljuti loodud VKEd, mis töötavad välja uusi tooteid ja teenuseid konkreetses nišis, on sageli algusest peale rahvusvahelistel turgudel aktiivsed ning nende ekspordisuutlikkust tugevdab klastri liikmesus[41]. Klastrite ja ettevõtlusvõrgustike liikmeks olevad VKEd saavad kasu kontaktidest, ärisidemetest ning ametlikest ja mitteametlikest teadmistest klastri ja ettevõtlusvõrgustiku sees, samuti kohandatud teenustest, mida pakuvad klastrid ja võrgustiku organisatsioonid. Sellised hüvitised lihtsustavad muu hulgas partnerluste arendamist välismaal, mille tulemusena pääsevad VKEd lihtsamini juurde ülemaailmsetele väärtusahelatele, arendavad strateegilisi liite teadusasutustega samasugustes klastrites või võrgustikes, laiendavad oma äritegevust välismaal, sealhulgas riigihankeid, ja saavad asjakohaseid oskuseid ning neile suunatud professionaalset nõu[42]. Sellega seoses tuleb klastreid ja võrgustike organisatsioone tunnustada liikmesriikides oluliste lihtsustajatena ning seetõttu kaasata nad ettevõtluse toetuskavadesse eesmärgiga aidata kaasa VKEde rahvusvahelistumisele[43]. Samas on rahvusvaheline koostöö klastrite ja võrgustiku organisatsioonide vahel täna oluline probleem ja sellega tuleks tegeleda kõikidel tasanditel,[44] toetades neid ka piiriülese laenamise abil, nagu on komisjon teinud ettepaneku teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”[45]. Koostööd klastriorganisatsioonide ja Euroopa ettevõtlusvõrgustiku ja teiste huvitatud ELi äriorganisatsioonide vahel tuleb samuti tugevdada, et pakkuda VKEdele paremaid uuendusteenuseid ja ligipääsu rahvusvahelistele turgudele. Pikemas perspektiivis töötab komisjon välja laialdase ELi algatuse, mille eesmärk on kasutada strateegilisemalt riigiülest klastrite koostööd kolmandate riikide turgudel, et luua rahvusvaheliste partneritega ühised pikaajalised strateegiad ELi liikmesriikides. Klastrite rahvusvahelistumise algatus aitaks Euroopas edendada maailma tasandil konkurentsivõimelisi klastreid, eriti uutes kujunevates tööstusharudes, kus klastrite koostöö võib luua Euroopa jaoks uusi konkurentsieeliseid. See programm võib hõlmata meetmeid strateegiliste huvide kindlaksmääramiseks edaspidise klastrite koostöö puhul üle kogu ELi. Komisjon kavatseb: – julgustada ja rahastada koolitusprogrammide loomist ettevõtjatele, VKEde juhtidele ja klastrijuhtidele, ettevõtlusvõrgustikele ja ekspordikonsortsiumidele, et võimaldada neil juhtida rahvusvahelistumise operatsioone; – edendada ekspordikonsortsiumi loomist eri liikmesriikides asutatud VKEde vahel hulga meetmete, sealhulgas teabekampaaniate ja rahaliste stiimulite ning sünergiate soodustamise abil; – toetada piiriülest koostööd klastrite/võrgustike vahel ELi tagatistega laenude abil. 4.2.5. Uute meetmete tõhustamine olulisematel turgudel 4.2.5.1. Juhtpõhimõtted Komisjon kinnitab veel kord järgmisi juhtpõhimõtteid, et tagada olemasolevate ressursside täielik kasutamine ja vältida kattumist. Täiendavus ja lisatavus. ELi tasandil rakendatavad meetmed peavad üksteist täiendama ega tohi korrata liikmesriikide ja/või eraorganisatsioonide rakendatavaid ettevõtlust toetavaid meetmeid. Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ja asjakohase tööjaotusega peab ELi meetmete eesmärk olema lünkade täitmine ja olemasolevate toetusteenuste tugevdamine, kui teised avaliku või erasektori organisatsioonid ei ole vajadustele vastanud või ei ole nad seda piisavalt teinud. Nii võib juhtuda näiteks siis, kui praegused teenusepakkujad ei hõlma kõiki esmatähtsaid turge (näiteks hiljuti tekkinud uued turud) ega kõiki juurdepääsuga seotud küsimusi, nt standardid ja eeskirjad ja muud mittetariifsed tõkked äritegevusele välismaal. Jätkusuutlikkus. ELi tasandi toetus ettevõtluse toetusteenustele peab põhinema turgudel tõestatud vajadusel. Lühiajaliselt võidakse seda rahastada avaliku sektori vahenditest vastavalt finantsmäärusele, kuid eesmärk peaks olema selline, et pikemas perspektiivis rahastavad teenused end ise võimalikult suurel määral, et vähendada ohtu, kus erasektori teenuseosutajad surutakse turult lubamatult välja. Tõhusus avaliku sektori vahendite kasutamisel. Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega tuleks avaliku sektori vahendeid kasutada lähtuvalt parimast võimalikust suhtest kasutatud vahendite ja saavutatud tulemuste vahel. Sel eesmärgil tuleb iga meetme puhul seada konkreetsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajastatud eesmärgid ning kavandada asjakohane hindamine. Avaliku sektori vahendite tõhus kasutamine võib tähendada seda, et uue füüsilise struktuuri loomise asemel oleks mõistlikum julgustada olemasolevaid teenuseosutajaid kolmandate riikide turgudel, näiteks riiklikke või Euroopa kaubanduskodasid või kohalikke ELi delegatsioone ja turulepääsu meeskondi, laiendama oma meetmete reguleerimisala ja ühendama oma ressursid paremate teenuste osutamiseks. Juhtpõhimõtted on selle strateegia põhielementideks ning suunavad mis tahes ELi tasandi algatusi selles valdkonnas nii enne kui ka pärast 2014. aastat. Komisjon kohustub jälgima neid uusi juhtpõhimõtteid toetusalgatuste valikul, kavandamisel ja rakendamisel ELi tasandil. Liikmesriike julgustatakse jälgima sarnaseid põhimõtteid ja prioriteete välisettevõtluse toetamise puhul niivõrd, kui see on võimalik. 4.2.5.2. Geograafilised prioriteedid Väljaspool ELi rakendatud uute meetmete puhul kohaldab komisjon järgmisi kriteeriume geograafiliste prioriteetide kindlaksmääramiseks, prioriteetsete riikide selgitamiseks ja tervikliku erimeetmete komplekti kasutusele võtmiseks. See parandab algatuste tõhusust, keskendudes VKEde tegelikele vajadustele. Aja jooksul tuleb prioriteetsete riikide loendit loomulikult kohandada. Prioriteedid määratakse kindlaks eelkõige järgmiste tegurite põhjal. Majanduslik potentsiaal ja turu suurus. Esmatähtsad turud peavad hõlmama nii ELi suuri kaubandus- ja investeerimispartnereid kui ka kiire majanduskasvu potentsiaaliga turgusid. Tuleb jälgida turgusid, millel on väärtuslike äripartnerite tootmise potentsiaal suurema ostujõu ja paremate investeerimisvõimaluste tõttu, et hinnata tulevaste meetmete vajadust. Probleemide ulatus, millega VKEd seisavad silmitsi turulepääsul. Mõnele turule on VKEdel keerulisem pääseda kui teistele, osaliselt tariifsete kaitsemehhanismide tõttu, kuid sagedamini erinevuste tõttu õiguskeskkonnas, mis võivad mõjutada mittetariifseid tõkkeid kaubandusele ja investeeringutele. Raskused rahalistele vahenditele juurdepääsul võivad samuti olla takistuseks VKEdele ja need erinevad riigiti. Jõupingutused tuleb suunata nende takistuste kaotamisele nii palju kui võimalik ja VKEde abistamisele nende ületamisel. Lüngad praeguses ettevõtluse toetuses. Kohalike teenuste kaardistamine, mida praegu pakuvad avaliku või erasektori organisatsioonid, aitavad selgitada võimalikud lüngad kohaliku toetuse infrastruktuuris ja selle, kuidas neid lünki kõige paremini täita. Teemavaldkonnad, mida ei ole piisavalt käsitletud, võivad hõlmata vajadust kogemuste järele selliste eriküsimuste puhul nagu standardid, vastavushindamine, tehnoloogia turustamine, intellektuaalomandiõiguste kaitse, riigihanked ja hankemenetluses osalemine ning tollieeskirjad. Vajalikuks võib osutuda prioriteetide määramine. EL määrab kindlaks VKEde jaoks prioriteetsed turud eespool nimetatud kriteeriumide alusel. Need riigid võivad hõlmata nii ELi praegusi suuri kaubandus- ja investeerimispartnereid (USA, Hiina, Venemaa, Jaapan), laienemisprotsessis olevaid riike, Euroopa naabruspoliitika partnereid idas ja lõunas kui ka kiiret majanduskasvu tootvaid turge (tärkava turumajandusega riigid Aasias, Aafrikas ja Ladina-Ameerikas). 4.2.6. VKEde rahvusvahelistumise süvalaiendamine muudesse ELi poliitikavaldkondadesse ning soodsa keskkonna loomine VKEde rahvusvahelise tegevuse jaoks Endiselt on kasutamata ELi olemasoleva ja tulevase poliitika võimalused selliste VKEde hüvanguks, kes püüavad muutuda rahvusvaheliseks ja siseneda välisturgudele. Kõiki ühinevaid riike julgustatakse võtma üle Eurooa 2020. aasta strateegia eesmärke, sealhulgas VKEdega seotud meetmeid. Õigusriigi tugevdamine on laienemispoliitika peamine prioriteet, mis aitab tugevdada usaldust ELi VKEde vastu, et investeerida kõnealustesse turgudesse. Ettevõtjasõbraliku töökeskkonna loomine on samuti oluliseks sambaks meie suhetes idapartnerluse riikidega. Vahemere lõunapiirkonnas ja Põhja-Aafrikas toimuvad ajaloolised muutused panevad tugeva aluse ELi toetusele selle piirkonna sotsiaalmajanduslikuks ümberkujunemiseks ja ühendamiseks ELi naabruspoliitikaga. See võib hõlmata ettevõtjatevahelise koostöö kavade arendamist ja tugevdamist ELi ja nimetatud riikide vahel[46]. Võttes arvesse Aafrika riikide tohutut majandusarengu potentsiaali ning järgides Aafrika–ELi ühisstrateegiat, tuleks neid kutsuda kasu saama tugeva partnerluse loomisest ELi VKEdega. Kaubanduse kaitse uuringute kontekstis käsitletakse VKEdega kui importijate, kasutajate, kaebuse esitajate või eksportijatega seonduvat eriolukorda ning kaubanduse kaitsemeetmete toimimist käsitlev teave tehakse VKEde jaoks kättesaadavamaks. Ühepoolsed tariifide peatamised ja kvootide kohaldamised on olulised Liidus tootvate äriühingute jaoks. Erilist tähelepanu pööratakse VKEde huvidele. Selle vahendi mõju hinnatakse osana majandusmõju hindamisest, mis käivitatakse 2012. aastal. EL kavatseb: – toetada ettevõtjasõbraliku töökeskkonna loomist laienemisprotsessis osalevates, naabrus ja arenguriikides ja seda eelkõige VKEde jaoks; Sellisest täiustatud keskkonnast on kasu kõigil VKEdel, ka neil, kes soovivad töötada konkreetsel eriturul; – suurendada jõupingutusi järelejäänud tariifsete ja mittetariifsete tõkete kaotamiseks kolmandates riikides; – luua kõigi asjakohaste ELi delegatsioonide kaubandus- ja majandusosakondades VKEde jaoks kontaktpunktid osana turulepääsu meeskondade tööst; – püüelda partnervalitsustega peetavates õigusalastes aruteludes selle poole, et muuta turud väikeettevõtjatele avatumaks ja sõbralikumaks; – seada väikeettevõtjate huvid rahvusvahelistele riigihanketurgudele juurdepääsul Maailma Kaubandusorganisatsiooni mitmepoolse riigihankelepingu üle peetavate läbirääkimiste keskmesse; – parandada VKEde teavitamist majanduslikest hüvedest, mida saab rahvusvahelisel tasanadil kauplemise teel ja millele on alus loodud kaubanduspoliitika meetmetega, eelkõige kahepoolsete vabakaubanduslepingutega; – korraldada VKEde Aafrika-teemaline rahastamisfoorum, mis on oluline samm meie uues lähenemisviisis Euroopa ja Aafrika ettevõtete lähendamiseks tugevdatud ja lakkamatu dialoogi kaudu; – tõsta VKEde teadlikkust võimalikest ühepoolsete tariifide kohaldamise peatamistest ning hinnata nende mõju VKEdele osana 2012. aastal käivitatavast hinnangust. 5. Kokkuvõte Praeguses majanduslikus kontekstis tuleb otsida uusi majanduskasvu allikaid. Laienevad kolmandate riikide turud võivad ELi VKEde jaoks pakkuda hindamatuid võimalusi. Komisjon leiab, et esspool kirjeldatud lähenemisviis võib anda VKEde jaoks vajalikke töövahendeid, et tegutseda väljaspool ELi. See põhineb eeldusel, et koostöö ELi ja liikmesriikide vahel, liikmesriikide vahel ning avaliku ja erasektori vahel pakub selgeid eeliseid ELi VKEdele. ELi uues strateegias sätestatakse kuus tegevusvaldkonda: · olemasolevate toetusteenuste pakkumise kaardistamine, et võimaldada tulevikus ratsionaalsemat ja ühtsemat lähenemisviisi; · ühtse veebipõhise teabeportaali loomine VKEde jaoks, kes soovivad tegutseda väljaspool ELi piire; · ELi tasandi toetuskavade ühtlustamine nende mõju suurendamiseks; · klastrite ja võrgustike edendamine VKEde rahvusvahelistumise eesmärgil; · üleeuroopalise koostöö juhtimine olulisematel turgudel, et kasutada maksimaalselt ära eraldatud riiklikud vahendid; · olemasolevate ELi välispoliitika meetmete võimendamine, et kiirendada Euroopa VKEde rahvusvahelist laienemist. Tulevased jõupingutused peaksid keskenduma sellele, kuidas olemasolevad teenuseosutajad saaksid tõhusamalt koostööd teha, sageli riigipiiridest väljaspool, ning kuidas pakkuda stiimuleid selle edendamiseks. Euroopa toetusteenuste pakkumise põhjalik kaardistamine paneb sellele protsessile aluse. Kõik ELi institutsioonid ja asjakohased partneritest VKE sidusrühmad peavad olema seotud selle strateegia rakendamisega ning VKEde rahvusvahelistumise toetuseks uute meetmete kaalumisel, olgu siis lühiajaliselt või pikas perspektiivis, peaksid nad pidama kinni käesolevas teatises sätestatud prioriteetidest ja juhtpõhimõtetest. Liikmesriike julgustatakse võtma kasutusele sarnase lähenemisviisi ja töötama tihedas koostöös komisjoniga, et tugevdada Euroopa VKEde rahvusvahelist laienemist toetavat keskkonda. Lisa Kolmandates riikides peamiste turulepääsu tõkete tuvastamise (nagu nõudis Euroopa Liidu Nõukogu oma 2008. aasta järeldustes) käigus saadud kogemuste põhjal on turulepääsu meeskonnad tegevad (või neid on kavas moodustada) järgmistes riikides: - Alžeeria - Argentiina - Brasiilia - Kanada - Tšiili - Hiina - Colombia - Egiptus - Hongkong - India - Indoneesia - Iisrael - Jaapan - Kasahstan - Malaisia - Mehhiko - Maroko - Uus-Meremaa - Nigeeria - Norra - Peruu - Filipiinid - Venemaa - Singapur - Lõuna-Aafrika - Lõuna-Korea - Šveits - Taiwan - Tai - Tuneesia - Türgi - Ukraina - Ameerika Ühendriigid - Vietnam [1] Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni andmetel moodustavad arenguriikide ja tärkava turumajandusega riikide turud 2030. aastaks 60 protsenti maailma SKPst. [2] KOM(2010) 614. [3] KOM(2008) 394, läbi vaadatud dokumendis KOM(2011) 78. [4] KOM(2010) 612. [5] Esitatud ühtse turu aktis, KOM (2010) 608. [6] Nagu on sätestatud soovituses 2003/361/EÜ, mille komisjon võttis vastu 6. mail 2003. aastal ning mida on kohaldatud alates 1. jaanuarist 2005, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/sme-definition/index_en.htm. [7] Aruanne „Euroopa VKEde rahvusvahelistumine”, detsember 2009; http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/internationalisation/index_en.htm. [8] Hiljutises aruandes juhitakse tähelepanu sellele, et tänapäeval püüavad Euroopa VKEd eeskätt selle poole, et sattuda tärkava turumajandusega riikides kiiresti laieneva keskklassi hulka. Varem investeerisid paljud ettevõtted tärkava turumajandusega riikide turgudesse või tegid nendest riikidest allhanget, et vähendada tootmiskulusid (EIU: „New horizons: Europe’s small and medium-sized companies look to emerging markets for growth” („Uued väljavaated: Euroopa väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad otsivad tärkava turumajandusega riikide turgudelt majanduskasvu”)). [9] Aruanne „Euroopa VKEde rahvusvahelistumine”, detsember 2009, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/internationalisation/index_en.htm. Kõnealuses uuringus esitatud teave on seotud VKEde tegevusega siseturul ja väljaspool ELi piire. [10] Viimastel aastakümnetel on kaupade, teenuste, kapitali, inimeste ja teabe rahvusvaheline vaba liikumine toonud endaga kaasa terviklikuma maailmamajanduse, kus muutuvad järjest olulisemaks piiriülesed väärtusahelad. Rahvusvahelise kaubanduse osakaal maailma SKPs on alates 1950. aastatest kolmekordistunud. Tärkava turumajandusega riikidelt Aasias, Ladina-Ameerikas ja Aafrikas loodetakse märkimisväärset panust tulevasse ülemaailmsesse majanduskasvu (vrd joonealune märkus 1); seeläbi avaneb Euroopa ettevõtetele EList väljaspool palju uusi võimalusi. On aeg, et Euroopa ettevõtted kasutaksid üleilmastumist nende endi hüvanguks. Euroopa VKEd peavad olema suutelised sellest arengust kasu saama, panustades samal ajal ELi majanduskasvu. [11] Tabel 2.1, lehekülg 20, „VKEde rahvusvahelistumise võimalused”, august 2011, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/enterprise-europe-network/intern_event_en.htm. Edaspidi „Võimaluste aruanne”. [12] „Piisavas koguses inimressursside halb kättesaadavus” oli ettevõtluse peamine kitsaskoht väljaspool ELi seitsmes põhilises riigis. Vt võimaluste aruande peatükk 2. [13] Aruteludokumendi esmakordse avaldamise järel 2009. aastal põhines 2011. aasta mais alustatud lõplik konsulteerimine suunavatel küsimustel, mis sai üle 60 vastuse erinevatelt sidusrühmadelt. Konsulteerimiste üksikasjad ja vastuste kokkuvõtted asuvad aadressil:http://ec.europa.eu/enterprise/policies/international/listeningstakeholders/public-consultation-sme-support/index_en.htm. [14] Programmid, mille eelarve on suuremate liikmesriikide puhul üle kahe miljoni euro. [15] Võimaluste aruanne. [16] Üksikasjalikuma loetelu ELi toetusalgatustest võib leida taustdokumendist aadressil http://ec.europa.eu/enterprise/policies/international/files/annexes-to-consultation_en.pdf. [17] KOM(2011) 78. [18] KOM(2007) 183. [19] Vt http://madb.europa.eu/. [20] KOM(2010) 612. [21] http://ec.europa.eu/ecip/index_en.htm [22] Vt loetelu võimaluste aruandes. [23] Hiljutisest uuringust rahvusvahelise kogemusega ELi VKEde kohta selgus, et üle poole (63 %) sellistest ettevõtjatest täheldas tulemuste paranemist pärast rahvusvahelises toetusprogrammis osalemist: tulemused pärinevad rahvusvahelise kogemusega ELi VKEde kohta tehtud uuringust võimaluste aruandes. [24] Võimaluste aruandest selgub, et „isegi ülemaailmselt tegutsevatest VKEdest on üksnes 27 % teadlikud avaliku sektori toetusprogrammidest. Veelgi enam, kõigest ligikaudu 7 % rahvusvaheliseks muutunud VKEdest kasutab avaliku sektori toetust rahvusvahelise äritegevuse eesmärgil”. [25] Hea näide on koostöö Venemaal. Meetmeid, „et parandada üldist investeerimiskliimat ja luua soodne keskkond ELi VKEde jaoks, on juba võetud tõhusalt kõrgetasemelise koostöö kaudu Euroopa Komisjoni, ELi Venemaa delegatsiooni, saatkondade, ELi ettevõtjate ühenduste, riiklike kaubanduskodade ja Venemaa valitsuse vahel”, vt võimaluste aruanne [26] Võimaluste aruande kohaselt teab 24 % rahvusvahelistunud VKEdest riiklikest toetusprogrammidest rahvusvaheliseks muutumisele, mida nende ettevõtted saaks kasutada. Teadlikkus suureneb koos ettevõtte suurusega: mikroettevõtjad: 23 %, väikeettevõtjad: 36 % ja keskmise suurusega ettevõtjad: 37 %, kuid need moodustavad ikkagi vähemuse VKEdest. [27] „Nendest 24 % rahvusvahelistest VKEdest, kes on teadlikud riiklikest toetusprogrammidest, kasutab oma tegevuses neid programme vähem kui üks kolmandik.” Võimaluste aruanne. [28] Võimaluste aruande kohaselt jäi liikmesriikide pakutud oluliste toetusmeetmete arv seitsmes peamises sihtriigis vahemikku 4–25. [29] Samas: „2009. aastal teatas 40 % VKEdest, et piisava riikliku toetuse puudumine on oluline takistus rahvusvahelistumisele.” [30] Komisjoni pakutav kohalik abi rahvusvahelistumisele ELis on seni piirdunud Euroopa ettevõtlusvõrgustikuga, lühiajaliste programmidega, nagu „Hiina mõistmine” (http://www.understandingchina.eu), mõne VKEde ümarlaua ja seminariga Euroopa eri linnades, muu hulgas koolitajate koolitamine kaubanduskodades jne ning teatava teavitustegevusega ELi–Jaapani tööstuskoostöö keskuse (http://www.eu-japan.eu) Brüsseli filiaalis, et suurendada keskuse programmide nähtavust ka ELi VKEde jaoks. Suurem osa Hiinas tegutsevate VKE-keskuste tegevused leidsid aset ELis. Selliste teenuste osutamine VKEde lähedal osutus edu võtmeks. [31] „44 % ELi VKEdest teatas, et piisava teabe puudumine on oluline takistus.” Aruanne „Euroopa VKEde rahvusvahelistumine”, detsember 2009, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/internationalisation/index_en.htm. [32] Nagu ette nähtud ettevõtjate konkurentsivõimet ja VKEsid käsitleva uue programmiga, mille kohta tehti ettepanek 29. juuni teatises uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta. [33] Kui turulepääsu meeskondi ei ole loodud, peavad ELi delegatsioonid vajaduse korral pakkuma põhiteavet, mis täiendab järeldusi, mida vajab kaardistamist teostav teenuseosutaja. Kõnealused delegatsioonid võivad vajaduse korral organiseerida koordineerimiskohtumisi kohapeal tegutsevate ettevõtjate ja ettevõtjate organisatsioonide vahel. [34] Võimaluste aruande kohaselt on kaardistamine peamine ülesanne, mida tuleb täita igasuguse ELi tasandi koostöö puhul. [35] „Tõhusust on võimalik suurendada, korraldades ELi tasandil teabe kogumist turuarengu ning õigusliku ja institutsioonilise olukorra kohta välisturgudel,” vt komisjoni aruannet „Euroopa VKEde rahvusvahelistumine”, detsember 2009, lk 9. [36] Näiteks võiks täiendada Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmesriikide tehniliste kaubandustõketega seotud infopunktide pakutavaid teenuseid, infopunktide roll hõlmab teabe pakkumist tehniliste eeskirjade, normide ja vastavushindamise menetluste kohta. [37] Vt komisjoni ettepanek Euroopa ühise müügiõiguse kohta, vastu võetud 11. oktoobril 2011. [38] Loetelu turulepääsu meeskondade kohta, kes on juba tegevad või keda on kavas moodustada, on lisatud käesolevale teatisele. [39] Inspiratsiooni võib saada ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktist c: „Liidu kodanikel on muu hulgas: … c) õigus saada kolmanda riigi territooriumil, kus ei ole esindatud see liikmesriik, mille kodanikud nad on, kaitset iga teise liikmesriigi diplomaatilistelt ja konsulaarasutustelt samadel tingimustel kui selle teise liikmesriigi kodanikud.” [40] See hõlmab lisaks ELi VKEde keskustele ja Euroopa ettevõtlusvõrgustikule ka teisi hästi toimivaid ELi ettevõtlustoetuse programme vahendussündmuste, klastrite koostööalgatuste, raamprogrammide riiklike kontaktpunktide ning võrgustike loomise ja individuaalsete koolitusprogrammide jaoks ELis. [41] Vt näiteks OSEO/UBIFRANCE uuring (2010) teemal „Seosed innovatsiooni ja ekspordi vahel”, http://www.oseo.fr/storage/newsletters/vendredi_28_mai_20102/gauche/actualites/etude_oseo_ubifrance. [42] „Euroopa klastrid muutuvad rahvusvaheliseks: Võrgustikud ja klastrid kui vahendid rahvusvahelise ettevõtluskoostöö alustamiseks”, VDI/VDE/IT, 2011, http://www.vdivde-it.de/news-en/publications/best-practice/european-clusters-go-international-2013-networks-and-clusters-as-instruments-for-the-initiation-of-international-business-cooperation. [43] Sel eesmärgil esitati ELi tasandil 2011. aasta märtsis konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi kohaselt konkreetsed konkursikutsed, et ergutada rahvusvahelist koostööd piirkondlike ja riiklike klastriprogrammide kaudu. Vaata http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemlongdetail.cfm?item_id=4968. [44] Sellega seoses on Euroopa klastrite koostööplatvorm, mis loodi Euroopa klastrialase pädevuse algatuse raames, oluline klastrite parema koostöö edendamiseks rahvusvahelisel tasandil VKEde hüvanguks. Esimeste sammude seas allkirjastati Jaapani, India ja Brasiilia partneritega vastastikuse mõistmise memorandumid ning kavas on veelgi rohkem. Lisateavet vt http://www.cluster-excellence.eu/collaboration. Lisaks käsitletakse riikidevahelist koostööd klastrite vahel ELi teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi „Teadmiste piirkonna” meetmega. Selle meetme eesmärk on Euroopa piirkondade teadusuuringute potentsiaali tugevdamine, eelkõige soodustades ja toetades kogu Euroopas selliste piirkondlike teaduspõhiste klastrite arengut, mis ühendavad ülikoole, teadusuuringute keskusi, ettevõtteid ja piirkondlikke ametiasutusi. Toetus on olemas eelkõige kolmandaid riike hõlmavate arengustrateegiate ja rahvusvahelistamismeetmete jaoks. http://cordis.europa.eu/fp7/capacities/regions-knowledge_en.html [45] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve – II osa – valdkondliku poliitika arvandmed”; KOM(2011) 500, 29. juuni 2011. Komisjon tegi ettepaneku, et ajavahemikul 2014–2020 peaksid ELi laenu tagatisvahendid keskenduma lisaks riiklikule mõõtmele ka piiriülesele laenamisele või laenamisele mitme riigi vahel. [46] Näiteks klastrite koostöö kaudu: klastrite partnerlused pakuvad konkreetseid võimalusi ettevõtete tõhusamaks koostööks, mida on võimalik arendada ja kohandada antud valdkonna, näiteks turismi ja loomemajanduse ettevõtete konkreetsete vajadustega. Nimetatud valdkondadel on märkimisväärsed majanduslikud võimalused Vahemere lõunapiirkonna riikides. Lisaks sellele konkreetsele juhule kaalub komisjon ka erinevates riikides, nii Euroopa Liidus kui ka kolmandates riikides asutatud ettevõtjate vahelise teabevahetuse toetamist.