SELETUSKIRI

1.Ettepaneku taust

ELis kehtiv sadamariigi kontrolli süsteem on sätestatud direktiivis 2009/16/EÜ (muudetud kujul). Sadamariigi kontroll liidus põhineb alates 1982. aastast kehtival sadamariigi kontrolli käsitleval vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumil (edaspidi „Pariisi memorandum“). Direktiiv 2009/16/EÜ (muudetud) sisaldab Pariisi memorandumiga seotud menetlusi ja vahendeid. Pariisi memorandumi osalised on kõik ELi mereäärsed liikmesriigid ning Island, Kanada, Norra, Vene Föderatsioon ja Ühendkuningriik. Euroopa Liit ei ole Pariisi memorandumi liige.

Selleks et sadamariigi kontroll liidus toimiks, on Pariisi memorandumi raames vaja igal aastal vastu võtta teatav arv otsuseid. Need otsused võetakse vastu konsensuse alusel sadamariigi kontrollikomitee iga-aastasel koosolekul, mis toimub maikuus. Direktiiviga 2009/16/EÜ muutuvad Pariisi memorandumi asjakohase pädeva asutuse poolt vastu võetud otsused ELi liikmesriikidele siduvaks.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 9 võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsuse seisukoha kohta, mis võetakse liidu nimel sellistes rahvusvahelistes organisatsioonides nagu Pariisi memorandum, kui sellel organisatsioonil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte.

Pärast Venemaa Föderatsiooni sissetungi Ukrainasse sai Pariisi memorandumi sekretariaat 14. märtsil 2022 Ukraina taristuministrilt Oleksandr Kubrakovilt kirja. Kirjas taotletakse, et Pariisi memorandumi alusel i) ei peetaks pärast sadamariigi kontrolli alusetult kinni Ukraina lipu all sõitvaid laevu, ii) et Venemaa Föderatsioon jäetaks Pariisi memorandumist välja ja iii) et ei tunnustataks Venemaa Föderatsiooni mereadministratsiooni nimel välja antud tunnistusi.

Esimest taotlust ehk seda, et Ukraina laevu ei peetaks alusetult kinni, käsitleti Pariisi memorandumi 2. märtsi 2022. aasta ringkirjas PSCircular 101 („Guidance on repatriation of seafarers due to situation in Ukraine“). Ringkirjaga PSCircular 101 teatatakse liikmete ametiasutustele, et praeguses olukorras on vaja paindlikkust, sealhulgas seoses meremeeste repatrieerimisega, 2006. aasta meretöönormide konventsiooniga, 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni alusel välja antud tunnistustega ning arstitõenditega. Kui olukorra muutumine seda nõuab, võidakse Pariisi memorandumi raames kaaluda ringkirja PSCircular 101 täiendavat kohandamist.

Seoses taotlusega Venemaa Föderatsiooni liikmesuse kohta Pariisi memorandumis tuleks märkida, et Venemaa Föderatsioonil keelati juurdepääs sadamakontrolli vahendile ja kontrolliandmebaasile (THETIS PSC, ette nähtud direktiivi 2009/16/EÜ artikliga 24) ning selle kasutamine. See tähendab, et Venemaa Föderatsiooni osalemine Pariisi memorandumi töös on juba olnud väga piiratud ja ilma sellele andmebaasile juurdepääsuta ei saa Venemaa Föderatsioon täita oma Pariisi memorandumist tulenevaid kohustusi ega anda oma panust Pariisi memorandumi töösse.

Kuigi ELi liikmesriigid on üksmeelel selles, et Venemaa Föderatsiooni vastu tuleks võtta meetmeid, ei sisalda memorandum ega ükski poliitiline juhis ühtegi korda ega mehhanismi liikmete väljaarvamiseks Pariisi memorandumist. Lisaks väljaarvamisele on oma seisukohta väljendanud liikmed eelistanud peatada liikmesus kuni edasise teatamiseni. Kuigi vahetu õigusmõju oleks sarnane väljaarvamisega, ei ole see meede nii püsiv. Peatamine võimaldaks täiendavalt kaaluda vajadust Pariisi memorandumist täieliku väljaarvamise järele ja selle saab asjaolude muutumise korral ümber pöörata. Memorandumis ei ole aga sätteid liikmesuse peatamise kohta.

Pariisi memorandumi eesistuja on teinud ettepaneku viia enne 16.–20. maiks 2022 kavandatud sadamariigi kontrollikomitee (PSCC55) iga-aastast koosolekut läbi Pariisi memorandumi kirjalik menetlus, et otsustada Venemaa Föderatsiooni liikmesuse peatamise üle. Seda tehtaks selleks, et see tundlik küsimus ei varjutaks PSCC55 koosolekut.

2.Liidu nimel võetav seisukoht

Võttes arvesse olukorra tõsidust, on asjakohane i) nõustuda dokumendi PSCC55/11.1 lõikes 5 esitatud lähenemisviisiga mitte pidada pärast sadamariigi kontrolli alusetult kinni Ukraina lipu all sõitvaid laevu, ii) peatada Venemaa Föderatsiooni liikmesus Pariisi memorandumis vastavalt rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artikli 62 lõikele 3 vastusena Venemaa provotseerimata ja põhjendamatule sissetungile Ukrainasse, iii) nõustuda dokumendi PSCC55/11.1 lõikes 7 esitatud lähenemisviisiga Venemaa Föderatsiooni poolt välja antud seadusjärgsete tunnistuste tunnustamise kohta.

Lisatud tekst on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohane ettepanek liidu seisukoha kohta, mille võtab vastu nõukogu. Eesmärk on nõustuda Pariisi memorandumi dokumendis PSCC55/11.1 esitatud meetmetega. ELi seisukoha üksikasjad on lisatud nõukogu otsuse eelnõule 1. lisana.

Direktiiviga 2009/16/EÜ on toodud Pariisi memorandumi menetlused, vahendid ja tegevus liidu õiguse kohaldamisalasse. Seepärast kuulub Pariisi memorandum ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 viimase osa kohaselt liidu ainuvälispädevusse.

3.Õiguslik alus

Käesolev otsus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingul, eriti selle artikli 100 lõikel 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9, millega nähakse ette, et nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte. See kehtib seisukoha suhtes, mille võtavad ühiselt liidu huvides tegutsevad liikmesriigid Pariisi memorandumi raames.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/16/EÜ sadamariigi kontrolli kohta (muudetud) on õiguslik alus selliste põhimõtete kehtestamiseks, mida liikmesriigid peavad Pariisi memorandumi sadamariigi kontrollikomitees järgima.

Pariisi memorandumi raames vastuvõetavad aktid on õigusliku toimega aktid. Kavandatavatel aktidel on õiguslik mõju, kuna need võivad otsustavalt mõjutada ELi õigusaktide, nimelt direktiivi 2009/16/EÜ sisu. See tuleneb sellest, et direktiiviga 2009/16/EÜ on toodud Pariisi memorandumi menetlused, vahendid ja tegevus liidu õiguse kohaldamisalasse. Lisaks on Venemaa Föderatsiooni Pariisi memorandumi liikmesuse peatamine korralduslikku laadi akt, mis mõjutab Pariisi memorandumi raames otsuste tegemise viisi.

Kavandatavad aktid ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku. Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.