1.Sissejuhatus

Viimase kümnendi jooksul on ELi elektroonilise side poliitika olnud edukas, pakkudes suuremat konkurentsi, madalamaid hindasid ja laiemat valikut nii ettevõtjatele kui ka tarbijatele. Ent tarbijad ja ettevõtjad seisavad endiselt silmitsi elektroonilise side turgude piiriülese killustatusega ja praegu kehtiva reguleeriva raamistikuga ei ole süstemaatiliselt soodustatud väga suure läbilaskevõimsusega võrkude kasutuselevõttu kõigi turuosaliste poolt.

Lisaks on elektroonilise side sektoris toimunud märkimisväärseid muutuseid pärast ELi telekommunikatsiooni regulatiivse raamistiku viimast läbivaatamist 2009. aastal. Tarbimisharjumused ja -vajadused on murranguliselt muutumas; telefonsidet asendab üha enam paikne ja mobiilne internetiühendus, mida on võimalik kasutada mitmetes ühendatud vahendites (nutitelefonid, tahvelarvutid, arvutid, TV) juurdepääsuks üha arvukamatele digitaalteenustele, ning see esitab aina suuremaid nõudmisi võrkudele, mille kaudu neid teenuseid osutatakse. Eelolevatel aastatel tuleb meil teha palju, sest asjade internetil põhinevad teenused ja rakendused, pilvandmetöötlus ning virtuaalne ja täiendatud reaalsus arenevad edasi ja kasvavad.

Digiteerimisest saadav täielik majanduslik ja sotsiaalne kasu on võimalik ainult siis, kui Euroopa suudab tagada väga suure läbilaskevõimega võrkude laialdase kasutuselevõtu nii maa- kui ka linnapiirkondades kogu ühiskonna lõikes. Seepärast oli Euroopa Komisjoni digitaalse ühtse turu strateegia (mai 2015) üks peamine eesmärk luua õige keskkond ja sobivad tingimused väga suure läbilaskevõimega täiustatud digitaalvõrkude kasutuselevõtuks. Kuna telekommunikatsioonisektoril on tänapäeval oluline roll kogu digitaalmajanduse ja -ühiskonna võimaldamisel, peab Euroopa kiiresti tegutsema, et tagada edasine üleilmne konkurentsivõime ja heaolu.

Jaanuaris 2016 rõhutas Euroopa Parlament, et digitaalse arengu saavutamiseks on internetiühenduse võrkudesse tehtavatel erainvesteeringutel tähtis roll; samuti on oluline stabiilne reguleeriv raamistik, mis võimaldab kõigil osalejatel investeerida igasse piirkonda, sealhulgas maa- ja äärepoolseimatesse piirkondadesse. Samuti kutsus Euroopa Ülemkogu juunis 2016 üles tagama väga suure võimsusega püsivõrgu lairibaühenduse ja traadita lairibaühenduse kogu Euroopas, mis on tulevase konkurentsivõime eeltingimus, ja hoogustama telekommunikatsioonivaldkonna õigusraamistiku reformi, et stimuleerida võrku tehtavaid suuri investeeringuid, edendades samal ajal tõhusat konkurentsi ja tarbijate õigusi. Käesolevas teatises kinnitatakse, et internetiühendus on digitaalse ühtse turu seisukohast tähtis ja leitakse, et Euroopal on aeg oma digituleviku kindlustamiseks kasutusele võtta suure võimsusega võrgud. Selleks esitatakse kava, kuidas saavutada Euroopa gigabitiühiskond, kus väga suure võimsusega võrkude kättesaadavus ja kasutuselevõtt võimaldavad digitaalsel ühtsel turul laialdaselt tarbida tooteid, teenuseid ja rakendusi. Selle kava elluviimiseks tuleb 2025. aastaks täita kolm strateegilist eesmärki: tagada Euroopa majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks gigabitiühenduvus sellistes kohtades, millel on peamine panus sotsiaal-majanduslikku arengusse; tagada Euroopa konkurentsivõime edendamiseks 5G leviala kõigis linnapiirkondades ja peamistel maapealsetel transporditeedel; tagada Euroopa ühtekuuluvuse edendamiseks kõigi Euroopa kodumajapidamiste juurdepääs internetiühendusele kiirusega vähemalt 100 Mbit/s. Et see kava realiseeruks, pakutaksegi käesolevas teatises välja mitmeid algatusi, mille eesmärk on luua õiged tingimused vajalikeks investeeringuteks, mis peaksid eelkõige jääma turu ülesandeks. Selliste algatuste hulgas on elektroonilist sidet reguleeriva raamistiku ulatuslik reform, mis näeb ette seadusandliku ettepaneku tegemise Euroopa elektroonilise side seadustiku (edaspidi: „seadustik”) ja BERECi määruse kohta, 5G ühenduvust käsitleva tegevuskava koostamise Euroopa jaoks, aga ka edasised poliitika- ja finantsmeetmed liidu, riigi ja kohalikul tasandil, sealhulgas algatus „WiFi Euroopale” WiFi-ühenduse laialdase kättesaadavuse edendamiseks kõikjal ELis. Eesmärk on hoogustada Euroopa digitaalmajandust ja konkurentsivõimet, soodustada kogukonna aktiivset osalemist digitaalsel ühtsel turul ja täita eurooplaste uusi ühenduvusvajadusi.

2.Vajadus kõrgvõimsusega internetiühenduse järele digitaalsel ühtsel turul

2010. aastal määrati Euroopa digitaalarengu tegevuskavas kindlaks ühenduvuse eesmärgid 2020. aastaks: territoriaalse ühtekuuluvuse edendamiseks tagada üldine juurdepääs 30 Mbit/s ühendusele ja vähemalt 50 %-le Euroopa kodumajapidamistele üle 100 Mbit/s internetiühendus, et võtta arvesse konkurentsivõimega seonduvaid tulevasi vajadusi. 2015. aasta keskpaigas oli vähemalt 30 Mbit/s püsiühendus kättesaadav 71 %-le kodudest kogu ELis (2011. aastal oli vastav näitaja 48 %). Peaaegu pooled ELi kodud olid varustatud võrkudega, mille allalingi kiirus oli 100 Mbit/s. Liitumisi kiirema kui 100 Mbit/s võrguga oli alguses vähe, kuid nüüdseks on nende arv hoogsalt tõusnud: 2015. aasta keskpaigaks olid sellega ühinenud 11 % kõigist kodudest. Kasv on kõige suurem sellistes liikmesriikides, kus juba laialdaselt kasutatakse 100 Mbit/s ühendust, mis näitab olemasolevate liitumiste positiivset mõju. Kuid liikmesriikide ning maa- ja linnapiirkondade vahel esineb veel siiski olulisi erinevusi nii leviala kui ka kasutuselevõtu osas. Kuigi põhiline lairibaühendus on kättesaadav igale eurooplasele olemasoleva taristu kaudu, ei ole see käimasolevaks digitaalseks üleminekuks piisav. Umbes poolel eurooplastest on nutitelefon, kuid nad ei saa kasutada selle kõiki võimalusi, sest mobiilses andmesides ja selle kvaliteedis esineb tõsiseid probleeme.

Eeldatakse, et järgmise 10 aasta jooksul ühendatakse üleilmselt võrku kuni 50 miljardit objekti, alustades kodudest ning lõpetades autode ja kelladega, kusjuures enamik neist traadita side kaudu. Internetiühendusel põhinevad uuenduslikud lahendused, sealhulgas pilvandmetöötlus, asjade internet, kõrgjõudlusega andmetöötlus ning suurandmete analüüs muudavad äriprotsesse ja mõjutavad sotsiaalset käitumist. Järgmise põlvkonna televisioon on tõenäoliselt see märkimisväärne tegur, mis mõjutab lähiaastatel majapidamiste ribalaiuse nõudlust. Uued digitaalrakendused nagu virtuaalne ja täiendatud reaalsus, internetiühendusega ja automatiseeritud sõidukid, kaugkirurgia, tehisintellekt ja täppispõllumajandus vajavad kiirust, kvaliteeti ja reageerimisvõimet, mida suudavad pakkuda vaid väga suure läbilaskevõimega lairiba sidevõrgud.

Eespool esitatud jooniselt on näha, milline internetiühenduse kiirus ja reageerimisvõime on vajalik rakenduse või teenuse ühekordseks kasutamiseks. See vajadus suureneb mitmekordse kasutamise korral, mis on juba normiks saanud, kuna üks kasutaja kasutab sageli mitut rakendust korraga (näiteks televiisori vaatamine ja sotsiaalvõrgustike kasutamine) ja ühe ühenduse kaudu teenindatakse sageli üheaegselt mitut kasutajat (nt lastega leibkonnad, VKEd, koolid ja raamatukogud).

Tehnoloogia ja nõudluse suundumuste analüüs näitab, et paljude toodete, teenuste ja rakenduste osutamine on kestlik ainult sel juhul, kui lõppkasutaja lähedal kasutatakse kuni püsi- või traadita juurdepääsupunktini kiudoptilisi võrkusid . Praegu soovitatakse samuti 5G traadita side puhul kasutada kiudoptilisi kaableid põhivõrgu ja lõplike allvõrkude ühendamiseks .