ET 
 
 
EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,  
30. juuli 2004, 
Eesti rahandusministri taotlusel, seoses kred iidiasutuste seaduse ja äriseadustiku muutmise 
seaduse eelnõuga ning e-raha asutuste seaduse eelnõuga 
(CON/2004/25) 
 1. 18. juunil 2004 sai Euroopa Keskpank (EKP) Ee sti Rahandusministeeriumi taotluse avaldada 
arvamust seoses krediidiasutuste seaduse ja äriseadustiku muut mise seaduse eelnõuga ja e-raha 
asutuste seaduse eelnõuga (e daspidi „seaduseelnõud“). 
2. EKP arvamuse andmise pädevus põhineb nõukogu 29. juuni  1998. aasta otsuse 98/415/EÜ (riikide 
asutuste Euroopa Keskpangaga konsulteerim ise kohta õigusakti eelnõude sätetega seoses)
1 artikli 2 
lõike 1 teisel, viiendal ja kuuendal taandel, kui õigusaktide eelnõudes on sätteid maksevahendite, 
makse- ja arveldussüsteemide ning finantsasutuste suhtes kohaldatavate õigusnormide kohta, mis võivad oluliselt mõjutada finantsasutuste ja -t urgude stabiilsust. Euroopa  Keskpanga nõukogu on 
käesoleva arvamuse on vastu võtnud kooskõlas EKP kodukorra artikli 17.5 esimese lausega. 
3. EKP märgib, et krediidiasutuste seaduse ja äri seadustiku muutmise seaduse eelnõu rakendab Eesti 
õigusaktides järgmised ühenduse direktiivid : krediidiasutusi puudutavas osas nõukogu 
13. juuni 1983. aasta seitsmes direktiiv 83/349/ EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 
3 punktil g ja käsitleb raamatupidamise ühendaruandeid
2; nõukogu 15. märtsi 1993. aasta 
direktiiv 93/6/EMÜ investeerimisühingute ja  krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta3; 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000.  aasta direktiiv 2000/12/EÜ krediidiasutuste 
asutamise ja tegevuse kohta4; ja Euroopa Parlamendi ja nõu kogu 4. aprilli 2001.aasta direktiiv 
2001/24/EÜ krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta5. Täiendavalt rakendab e-raha 
astutuste seaduse eelnõu Eesti õigusaktides järgmised  ühenduse direktiivid: Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiiv 2 000/28/EÜ, millega muudetakse direktiivi 
2000/12/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta6; ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
                                                      
1  EÜT L 189, 3.7.98, lk 42. 
2  EÜT L 193, 18.7.83, lk 1. Direktiivi  on viimati muudetud dire ktiiviga 2003/51/EÜ (ELT L 178, 17.7.2003, lk 16). 
3  EÜT L 141, 11.6.93, lk 1. Direktiivi  on viimati muudetud dire ktiiviga 2004/39/EÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1). 
4  EÜT L 126, 26.5.2000, lk 5. Direktiivi on viimati muude tud direktiiviga 2004/39/EÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1). 
5  EÜT L 125, 5.5.2001, lk 15. 
6  EÜT L 275, 27.10.2000, lk 37. 
2 18. septembri 2000. aasta direktiiv 2000/46/EÜ elektronrahaasutuste asutamise ja tegevuse kohta 
ning usaldatavusnormatiivide täitmi se üle peetava järelevalve kohta7.  
4. Otsuse 98/415/EÜ artikli 1 lõike 2 kohaselt ei pea liikmesriigid ühenduse direktiivide rakendamisel 
riigi õigusaktides EKPga konsulteerima. Seetõttu  ei olnud Eesti rahandusministeeriumil praegusel 
juhul juriidilist kohustust seaduseelnõude osas EK Pga ametlikult konsulteerida. Ehkki pädev 
ametiasutus ühenduse direktiivide riigi õigu saktidesse rakendamise kontrollimiseks on komisjon, 
hindab EKP siiski võimalust anda oma arvamu s seaduseelnõude kohta osas, mis jääb tema 
pädevusvaldkondadesse. 
5. EKP toetab eespool loetletud direktiivide rakenda mist Eesti õigusaktides, kuna see tõhustab senist 
Eesti järelevalve raamistikku. Samas, seoses e -raha asutuste seaduse eelnõuga soovib EKP siiski 
juhtida tähelepanu järgmisele asjaolule. Direk tiivi 2000/12/EÜ määratluses loetakse e-raha 
asutused krediidiasutusteks. Eestis  reguleerib krediidiasutusi üldjuhul Eesti Pank, kes annab välja 
käskkirju ja määrusi; ülejäänud finantssektorit regul eerib Eesti rahandusminister. E-raha asutuste 
seaduse eelnõu paragrahvi 37 lõige 8, paragrahvi 39 lõ ige 4, paragrahvi 44 lõige 5 ja paragrahvi 45 
lõige 2, mille kohaselt võtab e-raha asutuste osas määrusi vastu rahandusminister, ei ole seega selle 
põhimõttega kooskõlas. Mitme reguleeriva ametia sutuse olemasoluga kaasneb risk, et 
krediidiasutuste suhtes kohaldat akse samas asjas erin evat regulatsiooni mistõttu Eesti 
finantsstabiilsus ja maksesüsteem id võivad kahju saada. Seepär ast soovitab EKP tagada Eesti 
järelevalve-õigusnormide järj epidevus antud küsimuses. 
6. Täiendavalt soovib EKP juhtida tähelepanu asjaolu le, et keskpankade positsioon finantssüsteemi 
stabiilsuse ohtude kindlaksmääramisel on ainulaa dne seoses nende traditsioonilise orienteeritusega 
süsteemiriskile, seoses nende teadmistega raha- ja  väärtpaberiturgude ning turgude infrastruktuuri 
kohta ja nende makse- ja arveldussüsteemide järele valve tegevusega. Eelneva tõttu ja arvestades, et 
e-raha on maksevahend ning finantsstabiilsus on ük s ülesanne, mida Eesti Pank peab Eesti Panga 
seaduse paragrahvi 2 lõike 4 kohaselt täitma, ja ar vestades, et Eesti Vabariigi Valitsuse seaduse 
paragrahv 65 ei volita rahandusministeeriumi vast u võtma e-raha asutuste ga seonduvaid õigusakte, 
tuleks määruste väljaandmise õigus e-raha asutuste suhtes usaldada ainult Eesti Pangale. 
7. EKP kinnitab, et tal pole vastuväiteid, kui päde vad riigiasutused teevad omal äranägemisel 
käesoleva arvamuse avalikkusele kä ttesaadavaks. Käesolev arvamu s avaldatakse EKP veebilehel. 
 Frankfurt Maini ääres, 30. juuli 2004  
[alla kirjutanud]  
EKP president 
Jean-Claude TRICHET 
                                                     
 
7 EÜT L 275, 27.10.2000, lk 39.