Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3.

(2022/C 450/11)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Arbois“

PDO-FR-A0994-AM01

Teate kuupäev: 28.9.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 1 alapunktides a ja b on sõnad „sont assurés“ (on tagatud) asendatud sõnaga „ont lieu“ (toimuvad) ning pärast nime „Jura“ on lisatud sõnad „sur la base du code officiel géographique de l’année 2021“ (vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafilisele koodile).

See redaktsiooniline muudatus võimaldab viidata geograafilisele piirkonnale riikliku statistika- ja majandusuuringute instituudi (INSEE) avaldatud ametliku geograafilise koodi 2021. aastal kehtinud redaktsiooni järgi ja tagada geograafilise piirkonna õigusliku määratlemise.

Geograafilise piirkonna moodustavate kommuunide loetelu ja nende nimesid on ajakohastatud geograafilise piirkonna piire muutmata, võttes arvesse toimunud haldusmuudatusi, mis on kajastatud ametlikus geograafilises koodis.

Muudetud on koonddokumendi punkti 6.

Samuti on IV osa punkti 1 lisatud lause, millega teavitatakse sellest, et INAO veebisaidi kaudu võimaldatakse juurdepääs geograafilist piirkonda hõlmavatele kartograafilistele dokumentidele.

2. Vahetus läheduses asuv piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 3 alapunkti a on pärast sõna „suivantes“ (järgmised) lisatud sõnad „sur la base du code officiel géographique de l’année 2021“ (vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafilisele koodile).

See redaktsiooniline muudatus võimaldab vahetus läheduses asuva piirkonna puhul viidata 2021. aasta ametliku geograafilise koodi kehtivale versioonile, mille on avaldanud riiklik statistika- ja majandusuuringute instituut (INSEE).

Selle viite lisamine võimaldab tagada vahetus läheduses asuva piirkonna õigusliku määratlemise.

Võttes arvesse toimunud haldusmuudatusi, on vahetus läheduses asuva piirkonna koosseisu kuuluvate kommuunide nimekirja ning kommuunide nimesid ajakohastatud, muutmata selle piirkonna ulatust.

Muudetud on koonddokumendi punkti „Lisatingimused“.

3. Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi I peatüki V osa punktis 1 on kohandamist võimaldavad viinamarjasordid 'Aligoté B', 'Chenin B', 'Enfariné B', 'Marsanne B', 'Roussane B', Sacy B', 'Béclan N', 'Franc noir de Haute-Saône N' ja 'Gamay N' lisatud järgmiste veinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjasortide hulka:

— vaiksed valged veinid: 'Aligoté B', 'Chenin B', 'Enfariné N', 'Marsanne B', 'Roussane B' ja 'Sacy B';

— vaiksed punased ja roosad veinid: 'Béclan N', 'Enfariné N', 'Franc noir de Haute-Saône N' ja 'Gamay N';

— vaiksed veinid, mis võivad kanda märget „vin jaune“ (kollane vein): 'Enfariné N'.

Kliimamuutusega kohanemiseks ja seoses ühiskonna ootustega taimekaitsevahendite kasutamise suhtes, on riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi pädev riiklik komisjon otsustanud lubada nimetuste puhul, mille suhtes on esitatud taotlusdokumendid, võtta kasutusele kohandamise eesmärgil huvipakkuvad sordid.

Need viinamarjasordid, mis on osaliselt pärit Jura piirkonnast, võivad kujutada endast eelist kliimasoojenemise kontekstis. Mõnede puhul neist on tegemist hiliste sortidega ja need võimaldavad kohaneda pakaseohuga, teised lisavad veinidele happesust ja võimaldavad seetõttu toota tasakaalustatumaid veine. Need on haiguste suhtes vähemalt sama resistentsed kui viinamarjasordid, mida on nimetuse jaoks juba lubatud kasutada. Nende sortide kasutuselevõtmise eesmärk on samuti rõhutada päritolunimetusega veinide eriomadusi.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4. Proportsioonieeskirjad põllumajandusettevõtetes

Tootespetsifikaadi I peatüki V osa punkti 2 on lisatud säte, millega täpsustatakse, et kohandamise eesmärgil huvipakkuvate sortide osakaal ei tohi ületada 5 % põllumajandusettevõtte viinamarjasortidest ja seda tuleb hinnata kõikidel kasvatusaladel, kus toodetakse kaitstud päritolunimetusega veini.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5. Viinapuude lõikamise nõuded

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis b on muudetud viinapuude lõikamist käsitlevaid sätteid, lisades kohandamise eesmärgil huvipakkuvad sordid.

Muudetud on koonddokumendi punkti „Veinivalmistuse eritavad“.

6. Viinapuude kasvatamise üldseisund

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis f on viinapuude kasvatamise keskkonnamõju piiramiseks täpsustatud, et sünteetilist mineraalset lämmastikväetist võib kasutada kuni 40 ühiku ulatuses hektari kohta aastas.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7. Muud viljelustavad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punktis 2 on füüsilise ja bioloogilise keskkonna omaduste säilitamiseks täpsustatud, et kasvatusalade puhul, mis asuvad enam kui 15 % suurusel kallakul, tuleb vähemalt igal teisel ridadevahelisel alal hooldada külvatud või looduslikku taimkatet mehhaaniliste või füüsiliste vahendite abil. Selle sättega asendatakse ridade pikkuse piirang kasvatusalade puhul, mis asuvad enam kui 15 % suurusel kallakul.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8. Saagikoristus

Tootespetsifikaadi I peatüki VII osa punkti 1 alapunktis a on välja jäetud säte, mis käsitleb saagikoristuse alguskuupäeva kindlaksmääramist. See säte on välja jäetud, sest tootespetsifikaadis on märgitud viinamarjade minimaalne suhkrusisaldus saagikoristuse etapis, mis võimaldab ettevõtjatel saaki koristada vastavalt aasta eripärale ja geograafilisele asukohale.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9. Saagikus

Tootespetsifikaadi I peatüki VIII osa punkti 2 alapunkti a kohaselt on vaiksete valgete veinide maksimaalset kogusaagikust suurendatud 72 hektoliitrilt 78 hektoliitrile hektari kohta. See muudatus võimaldab viinamarjakasvatajatel saada kasu hea saagikusega aastatest olukorras, kus keskmine tootmismaht väheneb.

Muudetud on koonddokumenti punkti „Maksimaalne saagikus“.

10. Viinamarjasortide segamine

I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis a on sätestatud, et kohandamise eesmärgil huvipakkuvad sordid ei tohi üheskoos või eraldi moodustada üle 10 % veinide valmistamiseks kasutatavast lõplikust segust.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11. Veini liikumine volitatud ladustajate vahel

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, mis käsitleb veinide liikumist volitatud ladustajate vahel, on välja jäetud.

Selleks et veini saaks eelkõige kaubandusettevõtjatele kiiresti edastada, on välja jäetud kuupäev, millest alates võib vein volitatud ladustajate vahel liikuda.

Seetõttu on muudetud IX osa punkti 5 pealkirja, jättes välja sõnad „à la circulation des produits et“ (toodete liikumine ja).

IX osapunkti 5 punkti alapunkti a pealkiri on välja jäetud.

Need tootespetsifikaadis tehtud muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12. Seos geograafilise piirkonnaga

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punktis 3 jäetakse välja sõnad „limitation de la longueur des rangs“ (piirates ridade pikkust). See muudatus on kooskõlas tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punktis 2 „Muud viljelustavad“ tehtud muudatusega.

Muudetud on koonddokumendi punkti „Seos geograafilise piirkonnaga“.

13. Deklareerimiskohustus

Tootespetsifikaadi II peatüki I osa punktis 2 on muudetud taotlemisdeklaratsiooni esitamise lõppkuupäeva, nii et see ühildub saagideklaratsiooni esitamise lõppkuupäevaga.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

14. Peamised kontrollitavad punktid ja hindamismeetodid

Tootespetsifikaadi III peatüki I osas on muudetud peamiste kontrollitavate punktide tabelit, et võtta arvesse uusi redaktsioonilisi eeskirju.

Need tootespetsifikaadis tehtud muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

15. Viited kontrolliasutusele

Tootespetsifikaadi III peatüki II osas on ajakohastatud esimeses lõigus osutatud kontrolliasutuse aadressi.

Teine lõik, milles viidatakse kontrolliasutusele, on välja jäetud, et järgida tootespetsifikaadi selle osa koostamise uusi eeskirju.

Kolmandat lõiku on muudetud ja neljas lõik on välja jäetud, et järgida uusi redaktsioonilisi eeskirju.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Arbois

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

15. Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Vaiksed valged veinid

LÜHIKIRJELDUS

Valged veinid on väga värsked, sageli puuviljaste lõhna- ja maitsenüanssidega, millesse segunevad mineraalsed ja tulekivi varjundid. Valgete veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti. Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 14 mahuprotsenti. Villimise ja tarbijale turustamise etapis on veini fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus kuni 3 grammi liitri kohta.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2. Vaiksed punased ja roosad veinid

LÜHIKIRJELDUS

Punased ja roosad veinid on väga terviklike lõhna- ja maitseomadustega. Sort 'Poulsard N', mida eelkõige Pupillini kommuunis kasutatakse peamiselt punaste veinide valmistamiseks, annab veinile iseloomuliku heleda rubiinpunase värvuse ja puuviljased lõhna- ja maitseomadused. Sordi 'Pinot noir N' puhul on värvus tumedam ning lõhna- ja maitsevarjundid meenutavad punaseid puuvilju. Sordi 'Trousseau N' puhul on veinid parkivamad, tihtipeale intensiivsema värvusega, veinidel on sageli loomseid nüansse. Punaste (või roosade) veinide laagerdumisel omandavad lõhna- ja maitseomadused sageli alusmetsa, huumuse ja seente varjundeid. Punaste ja roosade veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti. Pärast rikastamist ei või veinide üldalkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti. Villimise ja tarbijatele turustamise etapis on punase veini õunhappesisaldus kuni 0,4 grammi liitri kohta. Villimise ja tarbijale turustamise etapis on veini fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus kuni 3 grammi liitri kohta.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3. Traditsioonilise märkega „vin de paille“ (õlevein) veinid

LÜHIKIRJELDUS

Märkega „vin de paille“ (õlevein) veinid on magusad veinid, millel on kuumtöödeldud puuviljade maitsenüansid, mis meenutavad kuivatatud ploomi või kuumtöödeldud apelsini, või mee maitsenüansid. Selle veini lõhn ja maitse varieeruvad lähtuvalt mitte üksnes veini päritolust, vaid ka lähtuvalt kasutatud viinamarjasortidest ning konkreetse tootja või veinikoja omaniku oskusteabest. Traditsioonilise märkega „vin de paille“ (õlevein) veinide minimaalne tegelik alkoholisisaldus on 14 mahuprotsenti ja üldalkoholisisaldus vähemalt 19 mahuprotsenti. Märkega „vin de paille“ (õlevein) veinide lenduvate hapete sisaldus veini villimise ja tarbijale turustamise etapis on väiksem kui 25 milliekvivalenti liitri kohta.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4. Traditsioonilise märkega „vin jaune“ (kollane vein) veinid

LÜHIKIRJELDUS

Märkega „vin jaune“ (kollane vein) veinidele on iseloomulik eripärane ja terviklik „kollase veini maitse“, mis ühendab pähkli, õuna, kuumtöödeldud puuviljade ja vürtside lõhna- ja maitsenüansse, ning kaunis kuldkollane värvus. Märkega „vin jaune“ (kollane vein) veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti. Villimise ja tarbijale turustamise etapis on veini fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus kuni 3 grammi liitri kohta.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1.

Viljelustavad

— Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5 000 tüve hektari kohta, välja arvatud astangutele istutatud viinapuude puhul. Viinapuude puhul, mis ei ole istutatud astangutele ning astangute puhul, millel on vähemalt kaks viinapuude rida, võib iga tüve jaoks jääda kuni kaks ruutmeetrit pinda. Selle pindala arvutamiseks korrutatakse ridade vahekaugus ja sama rea tüvede vahekaugusega. Viinapuude ridade maksimaalne vahekaugus on kaks meetrit.

— Lõikamisel on lubatud kasutada kas ühe- või kaheõlalist Guyot’ vormi või võrsete lühikeseks lõikamist (Royat’ nöörpuu vorm).

— Viinamarjasortide „Chardonnay B“, 'Poulsard N', 'Savagnin B', 'Trousseau N', 'Aligoté B', 'Chenin B', 'Enfariné N', 'Marsanne B', 'Roussane B', 'Sacy B', 'Béclan N', 'Franc noir de Haute-Saône N' ja 'Gamay N' puhul on pungade arv kuni 20 punga tüve kohta ja 120 000 punga hektari kohta. Ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi kasutamisel jäetakse pikale võrsele kuni kümme punga, samuti on lubatud jätta kuni kaks uuendusvõrset kahe pungaga.

— Viinamarjasordi „Pinot noir N“ puhul on pungade arv kuni 80 000 punga hektari kohta. Ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi kasutamisel jäetakse pikale võrsele kuni kaheksa punga, samuti on lubatud jätta kuni kaks uuendusvõrset kahe pungaga.

— Veinid, mis võivad kanda traditsioonilist märget „vin de paille“ (õlevein), on valmistatud käsitsi koristatud viinamarjadest.

2.

Veinivalmistuse eritavad

Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti punaste ja roosade veinide puhul ning 14 mahuprotsenti valgete veinide puhul.

Roosade veinide puhul on aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud. Puutükkide kasutamine on keelatud kõikide veinide puhul.

Punaste veinide virde puhul on lubatud kasutada subtraktiivseid rikastamismeetodeid. Osalise kontsentratsiooni määr on maksimaalselt 10 %. Peale eespool esitatud sätete tuleb veinivalmistustavade puhul järgida liidu tasandil ning maaelu ja merekalanduse seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustusi.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. Vaiksed valged veinid 78 hektoliitrit hektari kohta

2. Vaiksed punased ja roosad veinid 66 hektoliitrit hektari kohta

3. Traditsioonilise märkega „vin de paille“ (õlevein) veinid 20 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

a. Viinamarjade korjamine, töötlemine, veini valmistamine ja laagerdamine toimub Jura departemangu järgmiste kommuunide territooriumil, vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafilisele koodile: Abergement-le-Grand, Arbois, Les Arsures, Mathenay, Mesnay, Molamboz, Montigny-lès-Arsures, Les Planches-près-Arbois, Pupillin, Saint-Cyr-Montmalin, Vadans ja Villette-lès-Arbois.

b. Täiendava geograafilise nimetuse „Pupillin“ puhul toimub viinamarjade koristamine, töötlemine, veini valmistamine ja laagerdamine Jura departemangu järgmise kommuuni territooriumil, vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafilisele koodile: Pupillin. Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel.

7. Veiniviinamarjasordid

Chardonnay B

Pinot noir N

Poulsard N – Ploussard

Savagnin blanc B

Trousseau N

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Seost väljendavate loodustegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub Jura mäemassiivi lääneservas. See kuulub Revermonti looduspiirkonda, mida piiritlevad:

— idas Jura esimene lubjakiviplatoo, mille keskmine kõrgus on 550 meetrit,

— läänes tasandik, mis moodustab Bresse'i süvendi idaserva.

Geograafiline piirkond paikneb Jura departemangu Arbois’ kantoni 13 kommuuni territooriumil.

Viinamarjade koristamiseks täpselt piiritletud kasvatusalad asuvad platoo üldiselt läänesuunas avatud astangute nõlvadel. Tegemist on varase juura ja triiase ajastu mergli- ja savinõlvadega, mille kohal asub võimas kesk-juura ajastust pärinev kollakas lubjakivist mäeteravik. Viinamarjaistandused paiknevad ka mõnedel peaaheliku jalamil asuvatel savipinnasest moodustunud pinnavormidel. Kalju sisaldab palju lubjakivimurdu, mis niisutab ja pehmendab merglist aluskihte. Kohati on savipinnas segunenud nn chert-kivimitega (chailles), mis on teatud lubjakivikihtide lahustumisel järelejäänud ränikivi tükid. Viinamarja kasvatusalade kõrgus jääb 250–400 meetri piiresse.

Täiendava geograafilise nimetusega veine „Pupillin“ valmistatakse üksnes Arbois’ kantoni lõunaossa jäävas Pupillini kommuunis. Palju lubjakivimurdu sisaldaval künklikul maastikul asuvate viinamarjakasvatuseks määratud piiritletud kasvatusalade pinnasele on iseloomulikud väga sügavad ja tihedad ning suure savisisaldusega sillerdavad merglikihid.

Geograafilises piirkonnas valitseb jahedapoolne ookeaniline kliima, milles on kontinentaalse kliima mõjutusi: temperatuuri suur kõikumine aasta lõikes, aasta keskmine temperatuur on 10,5 °C, suvi on soe ja niiske. Revermonti looduslikus piirkonnas on sademete hulk suurem kui naabruses asuval tasandikul. Aastane sademete hulk on üle 1 000 mm, sademed on aastaringselt ühtlaselt jagunenud. Sügis on tavaliselt päikeseline ja kuiv, kuid tuuline.

Geograafilise piirkonna kliimatingimused, mis sõltuvad ala omadustest (varjulised nõlvad, liigse vee loomulik äravool, maksimaalne päikesekiirguse kogus), on olulised viinamarjaistanduste rajamiseks selles keeruliste kohalike kliimatingimustega piirkonnas. Kõrged kaljud kaitsevad viinamarjaistandusi põhja- ja idatuulte eest.

8.2. Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Jura piirkonna viinamarjaistandused olid olemas juba keltide ajal. Andmed nende kohta on olemas juba aastast 1000. Alates 13. sajandist kuulus suur osa Arbois’ viinamarjaistandustest Salins'i valitsejatele OTHON IV-le ja tema järeltulijatele ning seejärel Burgundia hertsogile PHILIPPE JULGELE (PHILIPPE LE HARDI). Need isikud aitasid otsustavalt kaasa viinamarjaistanduste majanduslikule arengule, viies oma veine kogu Euroopasse ja kuninglikesse õukondadesse.

Arbois'st on pärit Louis PASTEUR, keda on sageli nimetatud „veiniteaduse isaks“. Seejuures oli ta ise viinamarjaistanduse omanik Arbois' lähedal.

Viinamarjaistandusi laastas 19. sajandi lõpu viinapuutäikriis, samuti mõjutasid neid seejärel 20. sajandi sõjad ja majanduskriisid, hiljem viinamarjaistandused taastusid tänu viinamarjakasvatajate pingutustele ja nende tehtud valikutele. 1858. aastal asutati Arbois viinamarjakasvatuse ühing (Société de viticulture d’Arbois), mille eesmärk on „edendada häid viinamarjakasvatuse ja veinitootmise meetodeid.... “.

Esimene Prantsuse veiniühistu asutati 1906. aastal „Arbois“ veini jaoks. Tootjad ühinesid, et ühist korraldust kasutades omandada tõhusaid töötlemis- ja veinivalmistusvahendeid.

1908. aastal asutati Arbois' kantoni päriolunimetusega veinide kaitse ametkondlik ühendus (Syndicat de défense viticole de l’appellation d’origine du canton d’Arbois), mis korraldas päritolusertifikaadi väljastamist Arbois’ viinamarjaistanduste kaitseks.

Põlvkondade jooksul on tootjad valinud kolm tüüpilist Jura piirkonna viinamarjasorti 'Savagnin B', 'Poulsard N' ja 'Trousseau N'. Samuti on võetud kasutusele ka kaks naabrusest pärinevat Burgundia viinamarjaistandustest pärinevat viinamarjasorti: 'Chardonnay B ja 'Pinot noir N'.

Valdavalt väga järskudel mäenõlvadel asuvad viinamarjaistandused seavad tootjad suurte katsumuste ette, nagu töötamine roomikmasinatega, pinnase taastamine, terrasside kujundamine jne.

Märkega „vin jaune“ (kollane vein) veinide tootmise näol on tegemist Jura piirkonna eripäraga, mille päritolu ei ole teada. Jura piirkonna tootjad on seda reguleerinud rangete eeskirjadega: sordi 'Savagnin B' kasutamine, mikrofloorakihi (voile) moodustavate endogeensete mikroobsete tüvede loomuliku arengu säilitamine, veini kääritamine ilma vaatide lisatäitmiseta jne. Viinamarjad korjatakse optimaalsel küpsusastmel ja neist valmistatakse kuiv valge vein. Seejärel lastakse sellel veinil tammevaatides seista ilma vaatide lisatäitmiseta vähemalt 6 aasta jooksul. Selle pika laagerdumisaja jooksul tekib veini pinnale loomulik pärmiseente kiht. Veini laagerdumise ajal juhib see veini oksüdeerumisprotsessi. „Kollane vein“ villitakse 62 sentiliitrise mahuga originaalpudelitesse nimetusega „Clavelin“.

Jura piirkonna eripära on samuti vein märkega „vin de paille“ (õlevein). Selleks et saavutada küllaltki külma ja niiske piirkonna puhul kõrge suhkru kontsentratsioon, kuivatatakse viinapuult eemaldatud valitud kobaraid päikese käes vähemalt kuue nädala jooksul. Kobarad riputatakse raudtraatidele või paigutatakse väikestesse perforeeritud kastidesse või alustele, mida hoitakse kuivades ja ventileeritud, kuid mitteköetavates ruumides. Seejärel toimub aeglane ja väga väikese saagikusega pressimine, mille tulemusel saadakse väga suure suhkrusisaldusega ja aeglaselt kääritatav veinivirre.

2009. aastal toodeti 820 hektari suuruselt „Arbois“ päritolunimetusega viinamarjakasvatusalalt pärinevatest viinamarjadest ligikaudu 15 000 hektoliitrit punast või roosat veini, 12 000 hektoliitrit valget veini, 1 000 hektoliitrit veini märkega „vin jaune“ ja 500 hektoliitrit veini märkega „vin de paille“. 252st viinamarju koristavast ettevõttest 55 valmistavad veini ise oma viinamarjadest, andes 60 % veini kogutoodangust, kolm veiniühistut valmistavad 30 % kogutoodangust ja 7 kauplejat ostavad kokku viinamarju, et valmistada ülejäänud 10 % toodangust.

8.3. Põhjuslikud seosed

Kontrollitud päritolunimetusega „Arbois“ veinide eriomadused on eelkõige seotud täpselt piiritletud kasvatusaladega, mida iseloomistavad naabruses olevatest aladest rikkalikuma lubjakivimurruga kaetud merglipinnas (savi-lubjakivi) ja avatud mäenõlvadel asuvad viinamarjaistandused. Pinnas pakub sügavamal viinapuudele pidevat jahedust ning maapinnal soodustab lubjakivimurd pinnase soojenemist ja niiskuse eemalejuhtimist.

Pikaajaliste vaatluste tulemusel on tootjad on suutnud istuda viinapuud kõige paremini sobivatele maatükkidele. Viinamarjasordid 'Trousseau N' ja 'Savagnin B' on kasvukeskkonna suhtes väga nõudlikud. Esimese vajab väga sooja kruusasisaldusega mulda, teine nõuab pinda, mille pealispind on väga kivine, kuid mis sügavuses on küllalt jahe.

Nende mullastikuga seotud, topograafiliste ja mesoklimaatiliste tegurite koosmõju loob geograafilises piirkonnas optimaalsed tingimused aromaatsete valgete veinide tootmiseks, mis väljendavad puuviljasust ja mineraalsust ning mille värskus võimaldab neil väga hästi vananeda.

Kontrollitud saagikust tagavate meetodite abil saavutavad viinamarjakasvatajad viinapuude optimaalse haldamise ning juhivad toodangu kogust ja tootmisvõimsust. Nad kasutavad tootmismeetodeid, mis aitavad säilitada pinnast (rohuribad jne), et vähendada viinamarjaistanduste üldisi erosiooniriske tugeval kallakul ja merglirikkal pinnasel.

Täiendava geograafilise nimetusega „Pupillin“ veinide puhul soodustab väga järskudel nõlvadel paiknev sügav ja merglirikas muld eriti punaste veinide, eelkõige viinamarjasordist 'Poulsard N' saadud veinide tootmist.

Geograafilise piirkonna keerulistel kliimaoludel on oma osa „kollase veini“ (vin jaune) eripärade väljakujunemisel. Talve ja suve vahelised suured temperatuurierinevused aitavad kaasa „kollase veini maitset“ tekitava pärmseente kihi moodustumisele veini pinnal. Tootespetsifikaadis mainitud väga pika ja ilma vaatide lisatäitmiseta toimuva laagerdumise tava hõlbustab „kollase veini“ eriomaduste väljakujunemist. Veini laagerdumise ajal lõhna- ja maitseomadused kontsentreeruvad ja muutuvad terviklikumaks.

Tuuliste sügiste suhteliselt kuivad perioodid toetavad „õleveini“ (vin de paille) valmistamiseks vajalikku viinamarjade kuivamist. Minimaalne laagerdumisaeg vaatides, mis kestab kuni koristamisele järgneva kolmanda aasta 15. novembrini, st vähemalt 18 kuud, soodustab terviklike lõhna- ja maitseomaduste väljakujunemist ja veini optimaalset laagerdumist.

Juba 1285. aastal oli vein „Arbois“ hästi tuntud, on teada, et truväär Jacques BRETEL jõi seda Henri DE BRIEY' seltskonnas ning Chiny krahv pakkus seda veini Chauvency turniiril!

Louis PASTEUR ostis Arbois's endale viinamarjaistanduse ja tegi seal kääritamise katseid, lõpetades vaidluse tema ja „spontaanse tekke“ teooria toetajate vahel. Samuti tõestas ta, et kohalik mikrofloora aitab kaasa mõnevõrra salapärasele seose tekkele asukoha ja seal valmistatud toote omaduste vahel.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimist, veini valmistamist ja kääritamist käsitlevat erandit, hõlmab 2021. aasta ametliku geograafilise koodi alusel järgmiste kommuunide territooriume:

– Doubs' departemang: Arc-et-Senans, Bartherans, Brères, Buffard, By, Cademène, Cessey, Charnay, Châtillon-sur-Lison, Chay, Chenecey-Buillon, Chouzelot, Courcelles, Cussey-sur-Lison, Echay, Epeugney, Fourg, Goux-sous-Landet, Lavans-Quingey, Liesle, Lombard, Mesmay, Montrond-le-Château, Myon, Palantine, Paroy, Pessans, Quingey, Rennes-sur-Loue, Ronchaux, Rouhe, Rurey, Samson, Le Val;

– Jura departemang: Abergement-le-Petit, Abergement-lès-Thésy, Aiglepierre, Aresches, Arlay, Augea, Augerans, Augisey, Aumont, Balanod, Bans, Barretaine, Baume-les-Messieurs, Beaufort-Orbagna, Belmont, Bersaillin, Besain, Biefmorin, Bletterans, Blois-sur-Seille, Blye, Bois-de-Gand, Bonnefontaine, Bornay, Bracon, Brainans, Briod, Buvilly, Cernans, Césancey, La Chailleuse (ainult endise Saint-Laurent-la-Roche'i kommuuni territooriumile vastav osa), Chamblay, Chamole, Champagne-sur-Loue, Champrougier, La Chapelle-sur-Furieuse, Chapelle-Voland, La Charme, La Chassagne, Château-Chalon, La Châtelaine, Chatelay, Le Chateley, Châtillon, Chaumergy, Chaussenans, Chaux-Champagny, La Chaux-en-Bresse, Chemenot, Chêne-Sec, Chevreaux, Chille, Chilly-le-Vignoble, Chilly-sur-Salins, Chissey-sur-Loue, Clucy, Colonne, Commenailles, Condamine, Conliège, Cosges, Courbette, Courbouzon, Courlans, Courlaoux, Cousance, Cramans, Cuisia, Darbonnay, Desnes, Les Deux-Fays, Digna, Domblans, Dournon, Ecleux, L’Etoile, Fay-en-Montagne, La Ferté, Le Fied, Fontainebrux, Foulenay, Francheville, Frébuans, Frontenay, Geraise, Germigney, Geruge, Gevingey, Gizia, Grange-de-Vaivre, Graye-et-Charnay, Grozon, Hauteroche, Ivory, Ivrey, Ladoye-sur-Seille, Larnaud, Lavigny, Lemuy, Loisia, Lombard, Lons-le-Saunier, Le Louverot, La Loye, Macornay, Mantry, Marnoz, La Marre, Maynal, Menétru-le-Vignoble, Messia-sur-Sorne, Miéry, Moiron, Molain, Monay, Montagna-le-Reconduit, Montaigu, Montain, Montbarrey, Montholier, Montmarlon, Montmorot, Mont-sous-Vaudrey, Mouchard, Nance, Neuvilley, Nevy-sur-Seille, Nogna, Ounans, Oussières, Pagnoz, Pannessières, Passenans, Perrigny, Le Pin, Picarreau, Plainoiseau, Plasne, Poids-de-Fiole, Poligny, Pont-d’Héry, Pont-du-Navoy, Port-Lesney, Pretin, Publy, Quintigny, Recanoz, Relans, Repots, Revigny, Rosay, Rotalier, Ruffey-sur-Seille, Rye, Saint-Amour, Saint-Didier, Saint-Lamain, Saint-Lothain, Saint-Maur, Saint-Thiébaud, Sainte-Agnès, Saizenay, Salins-les-Bains, Santans, Sellières, Sergenaux, Sergenon, Souvans, Thésy, Thoissia, Toulouse-le-Château, Tourmont, Trenal, Les Trois-Châteaux, Val-d’Epy (ainult endiste Nantey, Val d’Epy ja Senaud' kommuunide territooriumidele vastav osa), Val-Sonnette, Vaudrey, Vaux-sur-Poligny, Verges, Véria, Vernantois, Le Vernois, Vers-sous-Sellières, Vevy, La Vieille-Loye, Villeneuve-d’Aval, Villeneuve-sous-Pymont, Villerserine, Villers-Farlay, Villers-les-Bois, Villevieux, Le Villey, Vincent-Froideville, Voiteur.

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Täiendava geograafilise nimetuse „Pupillin“ puhul hõlmab vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimist, veini valmistamist ja laagerdamist käsitlevat erandit, IV osa punkti 1 alapunktis a ja IV osa punkti 3 alapunktis a osutatud kommuunide territooriumi, välja arvatud Pupillini kommuun, mis on kõnealuse geograafilise nimetuse geograafilise piirkonna osa.

Märgistus

Õigusraamistik:

Riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele „Arbois“ võib lisada traditsioonilise märke „vin de paille“ (õlevein).

Kontrollitud päritolunimetusele „Arbois“ võib lisada traditsioonilise märke „vin jaune“ (kollane vein).

Märkega „vin de paille“ veinide puhul tuleb ära näidata aastakäik.

Täiendava geograafilise nimetusega „Pupillin“ veinide puhul tuleb täiendava geograafilise nimetuse nimi märkida kontrollitud päritolunimetuse järele ning trükkida tähtedega, mille suurus nii laiuselt kui ka kõrguselt ei ületa kontrollitud päritolunimetuse suurust.

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on

— kantud katastrisse;

— märgitud saagideklaratsioonile.

Selle katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

Pakendamine

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Nn „Clavelin“-tüüpi või „kollase veini“ pudelisse, mille maht on ligikaudu 62 sentiliitrit, tohib pakendada ainult traditsioonilist märget „vin jaune“ kandvat päritolunimetusega veini.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f3ff41c6-ac5a-4378-aec8-0837f4d9d8d6

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.