Nagu märgitud, on käesoleva tegevuse põhielement EBA (Euroopa Pangandusjärelevalve), EIOPA (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve) ja ESMA (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) määruste (määrused (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010) inkorporeerimine EMP lepingusse. Järgnevalt tutvustatakse kõnealuseid õigusakte, aga ka muid inkorporeeritavaid õigusakte käsitlevate ühiskomitee otsuste eelnõude põhielemente samas järjekorras, nagu need on esitatud lisades.

Peale selle on veel ligikaudu 150 ELi õigusakti, mida eespool nimetatud otsuste eelnõud ei käsitle ja mida ei ole veel EMP lepingusse inkorporeeritud. Selline inkorporeerimine on aga oluline, et tagada võrdsed tingimused ning ühiste eeskirjade ja järelevalve tõhus ning ühetaoline kohaldamine kogu EMPs. Eelduste kohaselt tuleb nende õigusaktide puhul teha vaid tehnilisi kohandusi, mis kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2894/94 võimaldab komisjonil määratleda ELi seisukohad EMP ühiskomitees. Töö kõnealuste ELi õigusaktidega jätkub samuti võimalikult kiiresti.

Seda arvesse võttes hõlmab käesolev otsuse ettepanek üheksa EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, mille eesmärk on inkorporeerida 31 ELi õigusakti. Need üheksa EMP ühiskomitee otsuse eelnõu on esitatud kavandatud nõukogu otsuse 1.–9. lisas ja need käsitlevad järgmisi ELi õigusakte.

ELi Euroopa järelevalveasutuste ja EFTA järelevalveameti vaheliste erimeelsuste korral võib ühe lepinguosalise taotlusel pöörduda küsimusega EFTA ühiskomitee poole, nagu on ette nähtud EMP lepinguga. Loodud on asjakohased menetlused EMP ühiskomitee istungite viivitamatuks korraldamiseks kiireloomulistes olukordades.

Peale selle võivad ELi Euroopa järelevalveasutused osaleda ka EFTA järelevalveameti ja selle ettevalmistavate organite töös, kuivõrd see on seotud nende tegevusega.

EMP ühiskomitee üheksa otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu IX lisa („Finantsteenused“), et inkorporeerida kõnealusesse lepingusse eelkõige Euroopa järelevalveasutuste (edaspidi „ELi Euroopa järelevalveasutused“) määrused (määrused (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 1094/2010 ja (EL) nr 1095/2010), aga ka mitu muud finantssektorit käsitlevat liidu õigusakti. Kõnealuse esimese paketi eri õigusaktide ühine tunnus on see, et nende kõigiga antakse ELi Euroopa järelevalveasutustele otsustusõigus või need on seotud selliseid sätteid sisaldavate õigusaktidega. Arvestades, et teatavatel EMP EFTA riikidel (Norral, Islandil ja Liechtensteinil) ei ole oma põhiseaduse kohaselt võimalik nõustuda sellega, et ELi Euroopa järelevalveasutused teevad otsuseid, mis on nende pädevate asutuste ja turuosaliste jaoks siduvad, oli vaja leida konkreetne lahendus.

EBA, EIOPA ja ESMA määrused ((EL) nr 1093/2010, (EL) nr 1094/2010, (EL) nr 1095/2010, üheskoos ka „Euroopa järelevalveasutuste määrused“)

Euroopa järelevalveasutusi (EBAd, EIOPAt ja ESMAt) käsitleva kolme määrusega antakse kõnealustele asutustele teatavad õigused teha otsuseid, mis on ELi pädevatele asutustele ja ELi turuosalistele siduvad. Arvestades, et teatavatel EMP EFTA riikidel on põhiseadusest tulenevalt probleemne nõustuda sellega, et ELi Euroopa järelevalveasutused teevad otsuseid, mis on nende pädevate asutuste ja turuosaliste jaoks siduvad, oli vaja leida konkreetne lahendus Euroopa järelevalveasutuste määruste inkorporeerimiseks. 2014. aasta oktoobris saavutatud poliitilises kokkuleppes on sätestatud inkorporeerimise põhimõtted ning ühiskomitee kolme otsuse eelnõud sisaldavad vastavaid kohandusi.

Selle tagajärjel põhineb ühiskomitee otsuste eelnõudega kehtestatud süsteem kahesambalisel struktuuril, millele tugineb EMP lepingu haldamine. Seega, kui ELi sambasse kuuluvaid otsuseid teevad Euroopa järelevalveasutused, siis EMP EFTA sambasse kuuluvate otsuste vastuvõtmine jääb EFTA järelevalveameti pädevusse. EFTA järelevalveamet võtab aga need otsused vastu üksnes eelnõude põhjal, mille on koostanud ELi Euroopa järelevalveasutused.

EMPs sidususe ja ühtsuse edendamiseks osalevad EMP EFTA riikide pädevad asutused ja EFTA järelevalveamet ELi Euroopa järelevalveasutuste töös, kuid neil puudub hääleõigus. See hõlmab osalemist asjakohaste ELi Euroopa järelevalveasutuste tehnilistes ja otsuseid tegevates organites, näiteks järelevalvenõukogus, samuti sisekomiteedes ja töörühmades. ELi Euroopa järelevalveasutustel on samamoodi õigus osaleda EFTA järelevalveameti otsuste tegemise protsessis. Kõigi kolme ühiskomitee otsuse eelnõud pakuvad mehhanismi ELi Euroopa järelevalveasutuste ja EFTA järelevalveameti vaheliste erimeelsuste lahendamiseks. EMP ühiskomitee otsuste eelnõudes sisalduvad Euroopa järelevalveasutuste määruste raamistiku erinevad kohandused piirduvad nendega, mis on vajalikud poliitilise kokkuleppe rakendamiseks ning ELi samba (eelkõige ELi Euroopa järelevalveasutuste) ja EFTA samba (eelkõige EFTA järelevalveameti) vahel sujuvate menetluste loomiseks. EMP EFTA riikide pädevad asutused annavad oma panuse ELi Euroopa järelevalveasutuste eelarvesse samamoodi nagu ELi liikmesriigid.

Direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta ja määrus (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi kohta

Kõnealune pakett hõlmab ka mitut komisjoni õigusakti asjaomastes valdkondades (vt allpool).

Nii direktiiviga 2011/61/EL (alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiiv) kui ka määrusega (EL) nr 236/2012 (lühikeseks müüki käsitlev määrus) antakse ESMA-le õigus otseselt sekkuda. Sellepärast on vaja kohandada kohaldatavat raamistikku ja anda kooskõlas poliitilise kokkuleppega EFTA järelevalveametile kõnealune otsuste tegemise õigus. Sarnaselt Euroopa järelevalveasutuste määrustega (samuti reitinguagentuuride määruse ja Euroopa turu infrastruktuuri määrusega, vt järgmine jaotis) saaks EFTA järelevalveamet aga teha otsuseid üksnes ELi Euroopa järelevalveasutuste koostatud eelnõude põhjal.

Direktiivi/määruse kohaldamisalasse loetakse kuuluvat nii EMP EFTA riikide pädevad asutused kui ka EMP EFTA riikide füüsilised või juriidilised isikud samadel tingimustel ELi pädevate asutuste ja ELi füüsiliste või juriidiliste isikutega.

Selleks et tagada sidus järelevalve ja finantsteenuseid käsitlevate eeskirjade ühetaoline kohaldamine kogu EMPs, teevad ESMA ja EFTA järelevalveamet koostööd, vahetavad teavet ja peavad teineteisega nõu enne iga nende järelevalveülesannete jaoks asjakohase meetme vastuvõtmist.

Alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiiviga on ette nähtud, et ESMA võib mitmel juhul kasutada oma ESMA määruse (määrus (EL) nr 1095/2010) artikli 19 kohast vahendamisõigust, et lahendada pädevate asutuste vahelisi erimeelsusi piiriüleste olukordade puhul. ESMA määruse inkorporeerimist käsitleva ühiskomitee otsuse eelnõu alusel antakse aga EMP EFTA riikide pädevatele asutustele või turuosalistele adresseeritud siduvate otsuste vastuvõtmise õigus EFTA järelevalveametile. Seepärast on alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivi käsitleva ühiskomitee otsuse eelnõus selgitatud, et viiteid ESMA kõnealusele õigusele tuleb mõista viidetena EFTA järelevalveameti õigusele.

Alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivi käsitleva EMP ühiskomitee otsuse eelnõuga inkorporeeritakse ka kolm delegeeritud määrust ja kaks rakendusmäärust, mis põhinevad alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivil, ja tehakse vajalikud kohandused.

Lühikeseks müüki käsitleva määruse artiklis 28 on sätestatud, et ESMA võib kasutada oma ESMA määruse artikli 9 lõike 5 kohast sekkumisõigust, et ajutiselt keelata või piirata lühikeseks müüki või sarnaseid tehinguid või nõuda, et füüsilised või juriidilised isikud teavitaksid lühikestest netopositsioonidest või need avalikustaksid. Kooskõlas poliitilise kokkuleppega antakse EFTA järelevalveametile ESMA määruse artikli 9 lõike 5 kohane õigus võtta vastu konkreetsetele EMP EFTA riikide turuosalistele adresseeritud siduvaid otsuseid (vt ESMA määrust käsitleva ühiskomitee otsuse eelnõu). Sarnaselt ESMA määrusega ettenähtule võib EFTA järelevalveamet teha otsuseid üksnes ESMA koostatud eelnõude põhjal.

EMPs järjepidevuse säilitamiseks laiendatakse lühikeseks müüki käsitleva määruse artikli 27 kohast ESMA koordineerimisfunktsiooni, hõlmates sellesse ka EMP EFTA riikide pädevad asutused. See hõlmab ESMA võimalust esitada arvamus meetmete kohta, mida EMP EFTA riikide pädevad asutused kavatsevad kehtestada või uuendada. EFTA järelevalveameti tegevusele artikli 28 alusel eelneb üldiselt selline artikli 27 kohane koordineerimistegevus, mida juhib ESMA. Sarnaselt alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate direktiivile antakse siduva vahendamise õigus, mis on antud ESMA-le lühikeseks müüki käsitleva määruse artikli 23 lõike 4 alusel, EFTA samba puhul EFTA järelevalveametile.

Lisaks lühikeseks müüki käsitleva määruse inkorporeerimisele on ühiskomitee asjaomase otsuse eelnõuga ette nähtud ka nelja lühikeseks müüki käsitleval määrusel põhineva delegeeritud määruse ja ühe rakendusmääruse inkorporeerimine.

Määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (Euroopa turu infrastruktuuri määrus) ning määrused, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1060/2009 reitinguagentuuride kohta (määrus (EL) nr 513/2011 ja määrus (EL) nr 462/2013)

Kõnealune pakett sisaldab ka mitut komisjoni õigusakti asjaomastes valdkondades (vt allpool).