Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega tehakse kindlaks, et Ühendkuningriik ei ole võtnud vastusena nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 8,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1)Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori eelarve ülemäärasest puudujäägist.

(2)Vastavalt teatavaid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga seotud sätteid käsitleva protokolli (nr 15) punktile 4 ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes aluslepingu artikli 126 lõikes 1 kehtestatud kohustust vältida ülemäärast valitsemissektori eelarve puudujääki, välja arvatud juhul, kui riik võtab kasutusele euro. Protokolli punktis 5 on sätestatud, et Ühendkuningriik peab üritama vältida ülemäärast valitsemissektori eelarve puudujääki.

(3)Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks. Stabiilsuse ja kasvu pakt hõlmab nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta, mis võeti vastu selleks, et soodustada valitsemissektori ülemääraste eelarvepuudujääkide kiiret kõrvaldamist.

(4)Nõukogu otsustas 8. juulil 2008 kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „asutamisleping”) artikli 104 lõikega 6, et Ühendkuningriigil on ülemäärane eelarvepuudujääk, ja esitas vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artiklile 3 soovituse kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt eelarveaastaks 2009/2010.

Samuti kehtestas nõukogu, et tõhusad meetmed tuleb võtta 8. jaanuariks 2009.

(5)27. aprillil 2009 otsustas nõukogu kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 8, et Ühendkuningriik ei ole võtnud vastusena nõukogu 8. juuli 2008. aasta soovitusele tõhusaid meetmeid.

(6)Tunnistades, et Ühendkuningriigi eelarveaasta 2009/2010 eelarvepositsioon on tingitud selliste meetmete rakendamisest, mille maht moodustab ligikaudu 1½ % SKPst, mis olid asjakohased vastavalt Euroopa majanduse elavdamise kavale, samuti automaatsete stabilisaatorite vabast toimimisest, esitas nõukogu 2. detsembril 2009 Ühendkuningriigile aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt muudetud soovitused, et Ühendkuningriik peaks kõrvaldama ülemäärase eelarvepuudujäägi eelarveaastaks 2014/2015. Valitsemissektori eelarvepuudujäägi usaldusväärseks ja jätkusuutlikuks vähendamiseks alla 3 % SKPst soovitati Ühendkuningriigil konkreetselt teha järgmist: a) rakendada eelarveaastal 2009/2010 2009. aasta eelarves kavandatud fiskaalmeetmeid, vältides edaspidi meetmeid, mis võiksid halvendada riigi rahanduse olukorda, ja alustada konsolideerimist eelarveaastal 2010/2011, et vähendada puudujääki allapoole kontrollväärtust eelarveaastaks 2014/2015; b) tagada, et eelarveaastatel 2010/2011–2014/2015 parandatakse eelarvepositsiooni igal aastal keskmiselt 1¾ % ulatuses SKPst, mis peaks piisava esmase ülejäägi taastamise abil aitama vähendada valitsemissektori koguvõla suhet nii, et see läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega; c) täpsemalt kindlaks määrata täiendavad meetmed, mis on vajalikud ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks eelarveaastaks 2014/2015, kui tsüklilised tingimused seda võimaldavad, ning kiirendada puudujäägi vähendamist prognoositavast paremate majandus- või eelarvetingimuste korral. Oma soovitustes kehtestas nõukogu kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikega 4 tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 2. juuni 2010.

(7)6. juulil 2010 otsustas komisjon 2010. aasta kevadprognoosi põhjal, et Ühendkuningriik on võtnud kooskõlas nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusega tõhusaid meetmeid, ning leidis, et seepärast ei olnud sel ajal vaja võtta ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames täiendavaid meetmeid.

(8)Ühendkuningriigis võetud meetmete (vastuseks aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohasele nõukogu soovitusele lahendada ülemäärasest eelarvepuudujäägist tingitud olukord eelarveaastaks 2014/2015) uuel hindamisel jõuti järgmistele järeldustele:

–Ühendkuningriigi SKP reaalkasv langes järsult eelarveaastal 2008/2009 toimunud üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu, mis mõjutas ka riigi rahandust. Valitsemissektori eelarve puudujääk kasvas eelarveaastal 2009/2010 hüppeliselt 10,9 %ni SKPst. See tulenes suures osas majandustegevuse langusest tingitud tulude vähenemisest ja sotsiaalkindlustuskulude kasvust ning eelarveaastaks 2009/2010 valitsuse teatavaks tehtud stimuleerivatest meetmetest. Rakendatud konsolideerimise kavaga, milles keskenduti peamiselt kulude kärpimisele, vähendati eelarvepuudujääki.

–Eelarveaastal 2010/2011 oli valitsemissektori eelarve puudujääk 9,1 % SKPst. Sel aastal rakendatud meetmed tulenesid detsembris teatavaks tehtud 2009. aasta eelarve ettevalmistusaruandest, märtsi eelarvest ja pärast üldvalimisi juunis vastu võetud lisaeelarvest. 2010. aasta oktoobris avaldati ka kulukavade ülevaade. Üldiselt lükati meetmete elluviimine programmi lõpuossa ja nendes keskenduti maksude suurendamise asemel kulude kärpimisele. Kuni eelarveaastani 2014/2015 ei muutnud märtsi eelarved, sügisaruanded ega kulukavade ülevaade algset konsolideerimiskava oluliselt. Viie aasta jooksul rakendatud programmis keskenduti ministeeriumide kulude olulisele kärpimisele koos palkade külmutamise ja sotsiaalkulude vähendamisega. Peamised teatavaks tehtud maksustamise meetmed koosnesid järgmisest: käibemaksu standardmäära tõstmine, kõrgema finantseerimisasutuste maksu kehtestamine, sotsiaalkindlustusmaksete suurendamine, ettevõtte tulumaksu määra vähendamine, üksikisiku tulumaksuvaba miinimumi suurendamine, aktsiisimäära langetamine ning maksustamise vältimist ärahoidvad meetmed. Alates eelarveaastast 2012/2013 paranesid eelarvepuudujäägi näitajad ka tänu dividendi ülekannetele, mida tegi Inglise keskpank varade ostu vahendi kaudu. Konsolideerimiskavade rakendamise tulemusena langes nominaalne puudujääk igal aastal vastavalt eelarveaastal 2011/2012 7,7 %ni SKPst, eelarveaastal 2012/2013 7,6 %ni SKPst, eelarveaastal 2013/2014 5,9 %ni SKPst ning eelarveaastal 2014/2015 5,2 %ni SKPst. Struktuurne puudujääk oli eelarveaastal 2010/2011 7,0 % SKPst, nii eelarveaastal 2012/2013 kui ka 2011/2012 5,9 % SKPst, eelarveaastal 2013/2014 4,6 % SKPst ja eelarveaastal 2014/2015 4,7 % SKPst.