Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2022/C 428/14)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Azeitona Galega da Beira Baixa“

ELi nr: PGI-PT-02508 – 8.5.2019

KPN ( ) KGT (X)

1. Nimetus(ed)

„Azeitona Galega da Beira Baixa“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Portugal

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Azeitona Galega da Beira Baixa“ on hariliku õlipuu Olea europaea L. sordi „Galega“ viljadest valmistatud oliivikonserv.

Tootel „Azeitona Galega da Beira Baixa“ on järgmised füüsikalised, keemilised ja organoleptilised eriomadused.

— Keskmine kaal: 2–3 g

— Naatriumkloriid (NaCl): 5–10 %

— Värvus: süsimustast seepiapruunini

— Lõhn: kergelt veinine – suurem kui 2 (rahvusvahelise oliivinõukogu 2011. aasta novembri standardis COI/OT/MO nr 1/Rev.2 sätestatud skaalal).

Toode „Azeitona Galega da Beira Baixa“ pannakse otse soolvette. Lisada võib ka muid saadusi, nagu maitsetaimed (loorberilehed, pune ja/või aed-liivatee).

Toodet „Azeitona Galega da Beira Baixa“ turustatakse järgmisel kujul:

— terved oliivid: varrega või varreta oliivid, millel on loomulik kuju ja millest kivi ei ole eemaldatud;

— poolitatud oliivid: oliivid, mis on pikuti poolitatud, sisselõikega kesta ja osasse viljalihast;

— kivideta oliivid: oliivid, millest kivid on eemaldatud ja mille loomulik kuju on põhimõtteliselt säilinud;

— viilutatud oliivid: oliivid, millest kivid on eemaldatud või mis on ristipidi lõigatud üsna ühtlase paksusega viiludeks;

— oliivipasta: valmistatud jahvatatud oliivipulbist (vähemalt 95 %); võib lisada muid koostisaineid: ekstra-väärisoliiviõli, sool, sidrun, küüslauk ja maitsetaimed (nt pune, aed-liivatee, loorberilehed või malagueta pipar).

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toodet „Azeitona Galega da Beira Baixa“ valmistatakse üksnes hariliku õlipuu (Olea europaea L.) sordi „Galega“ viljadest, veest ja soolast. Lisada võib ka muid saadusi, nagu sidrun, küüslauk ja maitsetaimed (loorberilehed, pune ja/või aed-liivatee).

Oliivipasta valmistamiseks võib kasutada punktis 3.2 loetletud koostisosi.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Oliive „Azeitona Galega da Beira Baixa“ toodetakse ja valmistatakse ette määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Oliivid pakendatakse sobivatesse mahutitesse, lisades viljade katmiseks piisavalt soolvett, et tagada nende säilivusaeg, mis võib olla kuni kaks aastat.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Märgisel peab olema tekst „Azeitona Galega da Beira Baixa – Indicação Geográfica Protegida“ [„Azeitona Galega da Beira Baixa – KGT“] või „Azeitona Galega da Beira Baixa IGP“ [„Azeitona Galega da Beira Baixa KGT“].

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet „Azeitona Galega da Beira Baixa“ toodetakse omavalitsusüksuste Covilhã, Belmonte, Fundão, Penamacor, Idanha-a-Nova, Castelo Branco, Vila Velha de Ródão, Proença-a-Nova, Oleiros, Sertã, Vila de Rei ja Mação kõigis allomavalitsusüksustes.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Azeitona Galega da Beira Baixa“ omadused tulenevad selle geograafilisest päritolust, eelkõige looduslikest ja inimteguritest ning oskusteabest.

Beira Baixa piirkonna kliima aasta keskmine temperatuur on vahemikus 10–20 °C. Juulis ja augustis, mis on aasta kuumimad kuud, on keskmine temperatuur üle 24 °C, kuid talved on karmid ning keskmine temperatuur langeb detsembris, jaanuaris ja veebruaris alla 10 °C. 16,2 °C suurune temperatuurierinevus aasta kõige soojema kuu (juuli) ja kõige külmema kuu (jaanuar) vahel osutab selgelt märgatavale mandrilisele mõjule (Cupeto et al., 2005).

Aastane sademete hulk jääb vahemikku 600–800 mm, kusjuures umbes 70 % keskmisest aastasest sademete hulgast sajab maha talvel (Silva, 1999).

Talvised temperatuurid on piisavalt madalad, et oliivipuud oleksid soikeseisundis, samuti soodustavad need järgnevat viljakandmist, kuid ei lange alla kriitilise taseme, mis võib põhjustada saagile tõsist kahju.

Keskmine sademete hulk ja mahe temperatuur koostoimes piirkonna tüseda ja viljaka liivsavimullaga, mille pH on ligikaudu neutraalne, mis laseb hästi vett läbi ja mille kiht on vähemalt meetripaksune, soodustavad viljade valmimist ning annavad neile Beira Baixa piirkonnas omandatud kaalu ja värvuse ning kergelt veinise aroomi. Need on iseloomulikud omadused, mis eristavad toodet teistest oliividest ja muudavad selle oliivitööstuse jaoks ideaalseks, Beira Baixa piirkonnale nii iseloomulikuks ja sealses sotsiaal-majanduslikus profiilis sügavalt juurdunuks.

Ümbritseva õhu temperatuur on üks sobiva kääritamise võtmeelemente konserveeritud oliivide valmistamisel. Hooaja alguses on piirkonna keskmine temperatuur ligikaudu 22 °C. Sellised looduslikud tingimused kiirendavad protsessi ning allpool kirjeldatud ideaalsete keemiliste omadustega soolvesi saadakse varases etapis.

Oliive „Azeitona Galega da Beira Baixa“ laagerdatakse looduslikult. Tegemist on traditsioonilise kääritamismeetodiga, mida on kohalike tootjate põlvkondade vahel edasi antud, mida tänapäeval endiselt kasutatakse ja mis toob esile kaalu ja värvuse, soolasisalduse ja kerge veinilõhna, mis eristavad toodet „Azeitona Galega da Beira Baixa“ muudest oliividest ning tagavad, et saadud tootel ei ole tõsiseid organoleptilisi defekte, mis võivad tuleneda ebanormaalsest kääritamisest.

Toote „Azeitona Galega da Beira Baixa“ traditsioonilisel kääritamisel lisatakse 3–6 kuu jooksul vett ja soola, mille sisaldus jääb vahemikku 5–10 %.

Oliivikasvatus on tihedalt seotud Beira Baixa piirkonnaga, mida tõendavad mitmed ajaloolised andmed, millest nähtub, et juba 16. sajandi alguses oli see hästi juurdunud ja Castelo Branco piirkonnas leidus palju oliivisalusid. Juba sel perioodil paistis silma „laagerdunud oliivide tarbimine ja need oliivid olid alati osa Beira piirkonna kaguosas töölistele natuuras makstavast toiduportsjonist,“ nagu märkis Orlando Ribeiro (1945) oma raamatus „Portugal, o Mediterrâneo e o Atlântico – Estudo Geográfico“ (Portugal, Vahemeri ja Atlandi piirkond – geograafiline uuring).

Autor lisas: „Põllumajanduse levikuga istutati oliivipuid üle kogu riigi ning need kohanesid igat tüüpi mullastiku ja kliimaga, kuigi ilmselgelt kasvasid need kõige paremini lubjarikastel muldadel ja meretuulte eest kaitstud soojas piirkonnas. Üks kõige tuntumaid kasvatuspiirkondi on Beira Baixa lõunaosa. Beira Baixa kvartsiidist mäenõlvad puhastati alles mõni aasta tagasi. Kuni selle ajani olid need võsaga kaetud. Oliivipuud kohanesid hästi järskude, kivirusuga kaetud nõlvade ja lahtise, klibuse pinnasega. Üks Beira Baixa kõige tüüpilisemaid viljelustavasid on oliivide koristamine käsitsi või keppidega neid okstelt maha raputades, mis on peamistes oliivikasvatuspiirkondades kasutatav aeganõudev ja metoodiline protsess.“

Toodet „Azeitona Galega da Beira Baixa“, mille valmistamiseks ja säilitamiseks kasutatakse meetodeid, mida on põlvest põlve edasi antud ja mida tänapäeval endiselt kasutatakse, peetakse piirkonna traditsiooniliseks tooteks ning see on pikka aega mänginud olulist rolli kohalikul toidulaual ja piirkonna majanduses.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://tradicional.dgadr.gov.pt/images/prod_imagens/azeites/docs/CE_azeitona_galega_0722.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.