1. Sissejuhatus

Andmepõhine innovatsioon on majanduskasvu ja töökohtade loomise peamine tagaja Euroopas. Peamisteks tehnilisteks tõukejõududeks on veebist kogutud andmete olulisus, selliste andmete üha kasvav tähtsus, mille on genereerinud asjade internetiga (IoT-ga) ühendatud objektid, suurandmete analüüsimise vahendite järjest suurenev kättesaadavus ja teatavate tehisintellekti rakenduste ulatuslik kättesaadavaks muutumine. Andmete mittevõistlev olemus, mis võimaldab samadel andmetel toetada paljusid uusi tooteid või teenuseid või uusi tootmismeetodeid, tähendab seda, et ettevõtetele võib olla tõhus jagada rohkem enda käsutuses olevaid andmeid teiste ettevõtetega, nii et andmetest saadavat väärtust oleks võimalik maksimaalselt ära kasutada.

Uued andmepõhised ärimudelid, mis rajanevad kõnealustel tehnilistel tõukejõududel, pakuvad võimalusi mitte ainult Euroopa suurtele ettevõtetele, vaid ka VKEdele ja idufirmadele. Niisamuti hakkab ka avalik sektor haarama kinni andmepõhise innovatsiooni pakutavatest võimalustest. Ettevõtted juba saavad kasu juurdepääsust avaliku sektori teabele, mis on kättesaadav avatud andmetena, ning samuti omavahel andmete jagamisest. Siiski puutuvad VKEd ja idufirmad ikka veel kokku takistustega, kui nad kas teevad kättesaadavaks oma andmeid või taaskasutavad teiste ettevõtete andmeid. See on eelkõige nii masintekkeliste isikustamata andmete puhul. Ka avaliku sektori asutustel on vaja nüüdisajastada oma tegevuspõhimõtteid ning kasutada ära uute andmeallikate pakutavaid võimalusi, et nad muutuksid rohkem andmepõhiseks ja kulutõhusaks. Sellest peaksid eeldatavasti kasu lõikama kodanikud ja ettevõtted, eelkõige VKEd. Teatud juhtudel on võimalik omandada asjakohaseid andmepõhiseid teenuseid turult, kuid teistel juhtudel võib olla vajalik, et avalik sektor analüüsiks otse eraettevõtte käsutuses olevaid andmeid või kehtestaks reeglipärase andmete soetamise korra, näiteks ametliku statistika koostamise eesmärgil. Need andmed ei pruugi alati olla avalikule sektorile kättesaadavad andmete konfidentsiaalsusega seotud murede tõttu või kuna tajutakse ohtu ettevõtete ärihuvidele. See viitab sellele, et andmete edastamise ja (taas)kasutamise (andmete jagamise) küsimusi on vaja lahendada kahes olukorras: ettevõtete vahel (B2B) ning ettevõtete ja valitsuse / avaliku sektori vahel (B2G).

Komisjon on juba teinud ettepanekuid meetmete kohta, et parandada andmete kättesaadavust ettevõtetele. Isikuandmete kaitse üldmääruse ja e-privaatsuse direktiiviga on EL kehtestanud isikuandmete ja elektroonilise side andmete töötlemiseks põhjaliku raamistiku, eesmärgiga tekitada usaldust digitaalvaldkonna vastu, mis on mis tahes andmejagamise peamiseks eeltingimuseks. Kõnealune raamistik on põhialuseks Euroopa ettevõtjate tulevasele konkurentsieelisele, et nad saaksid andmetehnoloogia lahendusi maksimaalselt ära kasutada. Lisaks muudab määruse ettepanek, mis käsitleb isikustamata andmete vaba liikumist, selliste andmete edastamise ELis lihtsamaks.

10. jaanuari 2017. aasta teatisega „Euroopa andmepõhise majanduse rajamine“ esitas komisjon esimese kirjelduse andmetele juurdepääsuga seotud võimalikest probleemidest eelkõige seoses masintekkeliste andmetega ning seoses platvormide ja ettevõtete vaheliste suhetega. Teatises märgiti ka seda, kui oluline avalikes huvides on juurdepääs erasektori andmetele.

Kõnealuse teatise alusel korraldati ulatuslik dialoog sidusrühmadega. Selle põhjal jõuti järeldusele, et kaalulolev küsimus ei õigusta praeguses etapis horisontaalset õigusloomealast sekkumist ja et sobivam oleks anda suuniseid.

Teatises, millele käesolev komisjoni talituste töödokument on lisatud, on komisjon määranud kindlaks terve rea peamisi põhimõtteid, mida tuleks arvesse võtta, et muuta kõikide asjaomaste osaliste jaoks ettevõtetevahelised ning ettevõtete ja valitsuse vahelised andmevahetused edukaks.

Lisaks on käesoleva komisjoni talituste töödokumendi eesmärk pakkuda töövahendite komplekti ettevõtetele, kes on andmete valdajad, andmete kasutajad või mõlemad samal ajal. Sel eesmärgil sisaldab käesolev töödokument andmete jagamise õiguslike, äriliste ja tehniliste aspektide kohta praktilisi suuniseid, mida on võimalik kasutada sama sektori või erinevate sektorite ettevõtete vahel andmete edastamise kaalumisel ja ettevalmistamisel.

Käesolevas dokumendis esitatud suunised on ette nähtud kõikide majandussektorite jaoks. Kuna eri turgude struktuurid on erinevad, võib olla vaja täiendada neid sektoripõhiste meetmetega.

Ja lõpuks, käesolev dokument ei kujuta endast väljavõtet õigusnormidest ja see ei piira Euroopa Liidu Kohtu poolseid ELi õiguse tõlgendusi. Käesolev dokument ei ole komisjonile siduv ELi õigusnormide, eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 101 ja 102 sätestatud konkurentsieeskirjade kohaldamise osas.





2. Ettevõtetevahelise (B2B) ning ettevõtete ja valitsuse vahelise (B2G) andmete jagamise põhimõtted

Teatises, millele käesolev komisjoni talituste töödokument on lisatud, on määratletud järgmised põhimõtted, et tagada õiglased turud asjade interneti objektidele ning toodetele ja teenustele, mis tuginevad selliste objektide poolt loodud andmetele.

a) Läbipaistvus: asjaomases lepingus tuleks määrata läbipaistvalt ja arusaadavalt kindlaks i) isikud või üksused, kes saavad toote või teenuse genereeritavatele andmetele juurdepääsu, selliste andmete liigi ja detailsusastme ning ii) selliste andmete kasutamise eesmärgi. b) Ühisväärtuste loomine: asjaomastes lepingutes tuleks võtta arvesse seda, et juhul, kui andmete genereerimine kaasneb toote või teenuse kasutamisega, on andmete genereerimisel mitu osalist. c) Üksteise kaubandushuvidega arvestamine: asjaomastes lepingutes tuleks käsitleda vajadust kaitsta andmete valdajate ja andmete kasutajate kaubandushuve ja ärisaladusi. d) Konkurentsimoonutuste vältimine: asjaomastes lepingutes tuleks käsitleda vajadust tagada tundliku äriteabe vahetamise korral konkurentsimoonutuste vältimine. e) Andmete võimalikult vähene kinnistamine: ettevõtted, kes pakuvad toodet või teenust, millega kaasneb andmete genereerimine, peaksid lubama ja võimaldama andmete ülekantavust nii palju kui võimalik. Nad peaksid võimaluse korral ja oma turu eripäradega kooskõlas kaaluma selliste toodete või teenuste kõrval, mis hõlmavad andmete edastamist, samade toodete või teenuse pakkumist andmete edastamiseta või üksnes piiratud andmete edastamisega.

Lisaks on teatises märgitud, et järgmiste põhimõtete järgimine võib toetada seda, et erasektori andmed edastatakse avaliku sektori asutustele taaskasutamiseks eelistingimustel.