EUROOPA KOMISJON Brüssel,16.12.2021 COM(2021) 816 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 2021. aasta aruanne

























Euroopa Liidu välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise kohta















2020. aastal {SWD(2021) 388 final}



Sisukord ÜLEILMSED KOHUSTUSED Sissejuhatus Euroopa tiimi lähenemisviis: ülemaailmsele COVID-19 kriisile reageerimine EL – tugev tegija rahvusvahelisel tasandil ÜLEMAAILMSED PRIORITEEDID Inimareng Roheline kokkulepe Kestlik majanduskasv ja töökohad Teadus, tehnoloogia, innovatsioon ja digiteerimine Ränne ning pagulaste ja põgenike abistamine Valitsemine, rahu ja julgeolek ÜLEILMSED SAAVUTUSED Sahara-tagune Aafrika Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkond Aasia, Kesk-Aasia, Lähis-Ida ja Pärsia lahe ning Vaikse ookeani piirkond Laienemine Euroopa naabrus

Ülemeremaad ja -territooriumid (ÜMTd) ÜLEILMSED KOHUSTUSED Sissejuhatus 2020. aastat iseloomustas COVID-19. Pandeemia mõjutas kõiki kogu maailmas. EL reageeris sellele välistegevuse vahenditega, näidates oma rahvusvaheliste partnerluste kohanemisvõimet, paindlikkust ja mõjuvõimu.

Käesolevas aruandes kirjeldatakse 2020. aastal rahvusvahelise koostöö ja arengu, humanitaarabi, välispoliitika ja laienemise tarbeks antud ELi rahalise toetuse peamisi aspekte. EL toetas juba enne pandeemiat pikaajalist tegevuskava, mis on kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega, juhindudes kestlikkuse ja partnerluse visioonist. COVID-19 ei juhtinud ELi sellest eesmärgist kõrvale. See näitas, et tegevuskava on ettenägelik ja pakilisem kui kunagi varem, tuues tähelepanu keskmesse sellised küsimused nagu kasvav üleilmne ebavõrdsus ja digilõhe. 2020. aastal tõi ELi ja liikmesriigid kokku Euroopa tiimi lähenemisviis, millega koguti ELis inimeste ja majanduse kaitsmiseks tehtavatele jõupingutustele lisaks enam kui 40 miljardit eurot, et võidelda COVID-19 ja selle mõju vastu meie partnerriikides üle maailma. 2020. aasta prioriteet oli leevendada COVID-19 mõju kõige haavatavamates riikides, kuid EL ei kaotanud silmist vajadust panna alus rohe- ja digipöördele õiglase, kaasava ja vastupidava ülemaailmse taastumise kaudu. 2020. aasta septembris toimunud ÜRO arengu rahastamise kõrgetasemelisel üritusel tegi president von der Leyen üleskutse luua ülemaailmne taastealgatus, mis seob investeeringud ja võlakergenduse kestliku arengu eesmärkidega. 2020. aastal edendas EL kaht peamist välistegevuse raamistikku: sisemiselt viidi lõpule läbirääkimised uue naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ üle aastateks 2021–2027; väliselt jõudsid ELi ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide organisatsiooni pealäbirääkijad poliitilisele kokkuleppele Cotonou-järgses raamistikus, millega ajakohastatakse ja uuendatakse ELi suhteid 79 Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riigiga. EL astus ajaloolise sammu, kui otsustas alustada ühinemisläbirääkimisi Põhja-Makedoonia ja Albaaniaga. Samal ajal loodeti Lääne-Balkani ulatusliku majandus- ja investeerimiskavaga hoogustada pikaajalist taastumist ning hõlbustada liikumist ELi liikmesuse poole Kogu 2020. aasta jooksul jätkas EL reageerimist geopoliitilistele suundumustele oma naaberriikides ja -piirkondades. EL juhtis algatusi Ukraina suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse suurendamiseks, stabiliseerimis- ja rahuprotsessi tugevdamiseks Liibüas Berliini protsessi raames ning kodanikuühiskonna toetamiseks Süürias. ELi jõupingutused rahu ja stabiilsuse edendamiseks Saheli piirkonnas (Burkina Faso, Tšaad, Mali, Mauritaania ja Niger), Kesk-Aafrika Vabariigis ja Aafrika Sarve piirkonnas (Somaalia) hõlmasid diplomaatiat, tsiviil- ja sõjalisi missioone ja operatsioone ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) raames ning humanitaar-, stabiliseerimis- ja arenguabi integreeritud partnerlusel põhineva lähenemisviisi alusel. 2020. aasta lõpus sooviti teatisega „ELi ja USA uus ülemaailmsete muutuste kava“ tugevdada Atlandi-ülest partnerlust seoses mitme strateegilise tegevuskavaga, sealhulgas kliimamuutuste, tervishoiu ja kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamise valdkonnas. Inimõiguste edendamine ja kaitsmine on ELi välistegevuse nurgakivi, mida kinnitati taas ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas aastateks 2020–2024. Desinformatsioonist mõjutatud digiajastul edendatakse selle tegevuskavaga ka demokraatia ja läbipaistvuse tugevdamist meediapädevuse kaudu. Kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi vastuvõtmine 7. detsembril ja sellele 2021. aasta märtsis järgnenud loetellu kandmine on konkreetsed näited ELi otsusekindlusest inimõiguste kaitsmisel üle maailma. Euroopa tiimi lähenemisviis: ülemaailmsele COVID-19 kriisile reageerimine Euroopa tiimi lähenemisviis on oluline praktiline uuendus seoses sellega, kuidas EL ja liikmesriigid teevad koostööd paralleelse pädevusega valdkondades. See kerkis esile COVID-19 kriisile reageerimisel. See ühendab ELi institutsioone, liikmesriike, nende rakendusasutusi ja Euroopa arengut rahastavaid asutusi. Kombineerides ressursse, töömeetodeid, eksperditeadmisi ja vahendeid ning järgides samal ajal aluslepingutes sätestatud ELi pädevust ja otsustamismenetlusi, luuakse sellega muutusi kaasatoovate meetmete strateegiline kooskõlastamiskultuur. EL toetas varakult COVID-19 tõrje vahenditele juurdepääsu raamistikku „ACT Accelerator“. Komisjoni ja partnerite ühiselt korraldatud koroonaviirusele ülemaailmse reageerimise rahvusvahelisel rahastamiskonverentsil, mis toimus 4. mail 2020, koguti 15,9 miljardit eurot, et tagada COVID-19 vastaste vaktsiinide, diagnostika ja ravimeetodite ühine väljatöötamine ja universaalne kasutamine. Üle 70 % nendest kohustustest võtsid EL ja tema liikmesriigid. Enam kui 40 miljardist eurost, mille EL ja liikmesriigid kogusid 2020. aastal COVID-19ga võitlemiseks, maksti aasta jooksul välja ligikaudu 65 %. Ainulaadsete repatrieerimispüüdluste käigus aitas EL tuua koju üle 625 000 ELi kodaniku, kes olid jäänud välismaale lõksu. Samuti hõlbustas ELi elanikkonnakaitse mehhanism rohkem kui 18 miljoni kriitilise tähtsusega isikukaitsevahendi ja meditsiiniseadme tarnimist, sealhulgas üle 3 miljoni eseme 2020. aastal loodud rescEU varudest. EL – tugev tegija rahvusvahelisel tasandil EL on endiselt üks vähestest osalejatest, kes on kogu maailmas esindatud ja kellel on igakülgsed poliitikavahendid, millega suudetakse reageerida ja toetada meie partnereid üle maailma. EL ja tema liikmesriigid on võtnud kohustuse arvestada arengukoostöö eesmärke välis- ja sisepoliitikas, mis mõjutab arengumaid. 2017. aasta Euroopa arengukonsensuses kinnitati taas poliitikavaldkondade arengusidususe tähtsust. EL ja tema 27 liikmesriiki olid 2020. aastal jätkuvalt juhtivad ametliku arenguabi andjad, suurendades esialgsete andmete kohaselt oma ühist panust 66,8 miljardi euroni. See moodustab 46 % kogu üleilmsest ametlikust arenguabist, mis pärineb ELilt ja teistelt OECD arenguabi komitee rahastajatelt, ning võrdub 0,50 %ga ELi kogurahvatulust. 2020. aastal jätkas EL aktiivselt osalemist arenguga seotud ÜRO protsessides. Komisjon esitas komisjoni talituste töödokumendi „ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamine – terviklik lähenemisviis“, mis kajastab ELi pühendumust kestliku arengu tegevuskavale 2030. ELi toetusel loodi integreeritud riigisisesed rahastamisraamistikud, et töötada kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks välja riigipõhised rahastamisstrateegiad.

Aafrika jäi 2020. aastal ELi põhiprioriteediks. Komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja avaldasid märtsis ühisteatises „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“ oma visiooni ELi partnerluse tugevdamisest Aafrikaga . Nad tegid ettepaneku süvendada koostööd viies olulises valdkonnas: rohepööre; digipööre; kestlik majanduskasv ja töökohad; rahu ja valitsemine; ränne ja liikuvus. EL on koos oma liikmesriikidega endiselt maailma suurim humanitaarabi andja. ELi 2020. aasta humanitaarabi eelarve oli 2 138 miljonit eurot. EL rahastas 2020. aastal humanitaarorganisatsioone rohkem kui 80 riigis ja piirkonnas, muu hulgas Afganistanis, Haitil, Saheli piirkonnas, Lõuna-Sudaanis, Süürias, Türgis, Ukrainas, Venezuelas ja Jeemenis. Liidu elanikkonnakaitse mehhanism aktiveeriti 2020. aastal 102 korral, sealhulgas 57 korral väljaspool Euroopat, mitmesuguste loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide tõttu. EL jätkas 2020. aastal Euroopa naabruspoliitika rakendamist, reformide edendamist ning vastupidavuse ja heaolu suurendamist oma naabruses asuvate partneritega. Komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja võtsid 2020. aasta märtsis vastu ühisteatise „Idapartnerluse poliitika pärast 2020. aastat: vastupanuvõime tugevdamine – idapartnerlus, mis toob kasu kõigile“, milles seati viis pikaajalist poliitilist eesmärki, kusjuures vastupanuvõime on läbiv eesmärk. 2020. aasta novembris andis Barcelona deklaratsiooni 25. aastapäev võimaluse kaaluda ELi ja lõunanaabruse partnerluse prioriteete. Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatises uuendatud partnerluse kohta Vahemere lõunapiirkonnaga keskenduti inimarengule, kestlikule ja kaasavale majanduse taastamisele ning noorte mõjuvõimu suurendamisele. Komisjon võttis vastu Lääne-Balkani riikide ühinemisprotsessi tõhustamise ettepanekud ning 2020. aasta märtsis kiitis Euroopa Ülemkogu heaks üldasjade nõukogu otsuse alustada ühinemisläbirääkimisi Albaania Vabariigi ja Põhja-Makedoonia Vabariigiga. 6. mail 2020 toimunud ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel kinnitasid ELi juhid taas liidu kindlat otsust tugevdada veelgi oma koostööd piirkonnaga ning väljendasid heameelt Lääne-Balkani partnerite lubaduse üle viia vajalikud reformid ellu. 2020. aastal saavutati poliitilised kokkulepped seoses Euroopa Kaitsefondi ja Euroopa rahutagamisrahastuga. Ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) raames jätkati üle maailma meie partnerite toetamist ning kriiside lahendamist tsiviil- ja sõjaliste missioonide ja operatsioonidega (nt Kesk-Aafrika Vabariik, Gruusia, Iraak, Kosovo, Liibüa, Mali, Niger, Palestiina alad, Somaalia, Vahemere lõunapiirkond, Ukraina, India ookeani lääneosa). 31. märtsil 2020 algatati uus ÜJKP sõjaline operatsioon EUNAVFOR MED IRINI, mille põhiülesanne on jõustada Liibüa suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargot. Pärast ÜJKP tegevuse terviklikku strateegilist läbivaatamist Aafrika Sarve piirkonnas pikendati EUNAVFORi sõjalise operatsiooni Atalanta, sõjalise missiooni EUTM Somalia ja tsiviilmissiooni EUCAP Somalia volitusi 31. detsembrini 2022. EL tegi ettepaneku võtta kasutusele uus vahend – koordineeritud kohalolek merel –, et suurendada ELi suutlikkust tegutseda merendusjulgeoleku tagajana. Septembris lepiti kokku Guinea lahe katseprojekti rakenduskavas. ELi välispoliitika vahendite talitus korraldas 2020. aastal 17 valimiste vaatlusmissiooni ja dokumendipõhist kaugkontrolli ning toetas 14 valimisprotsessi. Välisinvesteeringute kava raames loodi Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD), et toetada investeeringuid Aafrikas ja ELi naabruses. 2020. aasta lõpuks oli komisjon allkirjastanud partnerfinantsasutustega tagatislepingud kogusummas 1,55 miljardit eurot. ELi segarahastamisraamistik koosneb seitsmest aktiivsest piirkondlikust segarahastamisvahendist. 2020. aastal investeeriti nende vahendite kaudu projektidesse üle maailma enam kui 900 miljonit eurot. Eelarvetoetus on ELi välistegevuse toetamisel endiselt oluline vahend. EL maksis 2020. aastal eelarvetoetusena välja kokku 3 miljardit eurot. Ühise kavandamisega edendatakse ühist Euroopa strateegiat, mis on aluseks meie suhetele partnerriikidega. 2020. aasta lõpuks oli olemas 22 ühist programmitöö dokumenti, sealhulgas üks uus dokument Ecuadori jaoks. Institutsioonide ülesehitamise vahendite (TAIEX ja meede „Twinning“) kasutusala laiendamine 2020. aastal aitas võimendada Euroopa eksperditeadmisi kogu maailmas.



ÜLEMAAILMSED PRIORITEEDID 2020. aastal püüdles EL oma kestliku arengu visiooni poole pragmaatiliste partnerluste abil. Allpool on esitatud mõned näited, mis tõstavad esile ELi jätkuva pühendumuse kestlikkusele. Inimareng COVID-19 tõi kaasa koolide ja ülikoolide sulgemise, mis mõjutas üle maailma enam kui 1,5 miljardit õpilast. ELi rahastatud hariduse toetusprogrammid, nagu üleilmne hariduspartnerlus, fond „Education Cannot Wait“ ja hariduse andmine hädaolukordades, suunati ümber, et pakkuda erakorralist rahastamist ja tagada enam kui 355 miljonile lapsele 66 riigis järjepidev õpe. Programmis „Erasmus+“ võeti kasutusele paindlikkusmeetmed, et jätkata partnerriikide ülikoolide, üliõpilaste ja töötajate toetamist. 2020. aastal suurendas EL märkimisväärselt vee kättesaadavusele, kanalisatsioonile ja hügieenile – mis on esimene kaitseliin COVID-19 vastu – mõeldud toetust muu hulgas Filipiinidel, Pakistanis, Lõuna-Aafrikas, Côte d’Ivoire'il, São Tomés ja Príncipes, Senegalis ja Kamerunis.

ELi ja ÜRO algatus „Spotlight“, enneolematu ülemaailmne partnerlus naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kaotamiseks, jõudis 2020. aasta lõpuks 26 riiki ja kuute piirkonda ning selle jaoks eraldati kokku 497 miljonit eurot. 2020. aastal toetati ligikaudu 60 % komisjoni COVID-19-ga seotud vahenditest soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist. 2020. aastal ületas EL oma 3,5 miljardi euro suurust ülemaailmset toitumisalast lubadust 800 miljoni euro võrra. Aastatel 2014–2020 eraldas EL laste ja emade alatoitumisega tegelemiseks 4,3 miljardit eurot. EL toetas pandeemia ajal ka tervishoiuteenuseid ja uuendas partnerriikides regulaarse immuniseerimisega seoses võetud kohustusi, lubades ülemaailmsele vaktsineerimise ja immuniseerimise liidule 300 miljonit eurot ning toetades seksuaal- ja reproduktiivtervist ning seonduvaid õigusi naiste, laste ja noorukite ülemaailmsele rahastamisvahendile antud 26,5 miljoni euro suuruse toetusega. Roheline kokkulepe 2020. aasta lõpuks oli ELi toetatud säästva energiaga seotud tegevusega aidatud partnerriikides luua 18 gigavatti uut taastuvenergia tootmisvõimsust. See võimaldas enam kui 22 miljonil inimesel saada juurdepääsu säästvale energiale ja energiateenustele. Välisinvesteeringute kava raames allkirjastati 2020. aastal esimesed säästvatele linnadele suunatud tagatisprogrammid. 12 partnerriigile anti otsetoetust, et suurendada nende riiklikult kindlaksmääratud panuseid. Ülemaailmse kliimamuutuste liidu+ (GCCA+) kaudu on EL toetanud enam kui 80 riiklikku kliimamuutuste strateegiat rohkem kui 60 riigis. Kestliku põllumajanduse valdkonnas allkirjastati 2020. aastal 19 DeSIRA (algatus „Aruka innovatsiooni arendamine põllumajanduse teadusuuringute kaudu“) projekti. 2020. aastal ühines ELiga mitu partnerit, et käivitada ulatuslik algatus „Landscapes for Our Future“, mille eesmärk on edendada integreeritud maastikukorraldust ning mis hõlmab rohkem kui 20 riiki ja kolme allpiirkonda. Kestlik majanduskasv ja töökohad 2020. aastal eraldas EL Rahvusvahelise Valuutafondi katastroofiohu piiramise ja vähendamise usaldusfondile 183 miljonit eurot, aidates kõige vaesemate ja haavatavamate riikide valitsustel tulla toime COVID-19 majandusmõjudega ning säilitada töökohti. ELi 10 miljoni euro suuruse panusega naiste finantsalase kaasamise rahastusse võimendati märkimisväärseid avaliku ja erasektori investeeringuid, kogudes 2020. aastal kokku 75 miljonit eurot, et toetada enam kui 6 miljoni naise majandusliku mõjuvõimu suurendamist ja finantsalast kaasamist üle maailma. ELi vastutustundlikke mineraale käsitleva partnerlusega aidati maailmas luua 22 kaevurite organisatsiooni, mis võimaldavad neil saada juurdepääsu ametlikele turgudele. 2020. aastal käivitati Aafrikas ja Ladina-Ameerikas seitse uut projekti. Lääne-Balkani riikides ja Türgis aidati rohkem kui 25 ELi programmiga otseselt kaasa tööturule kaasamisele ja inimväärsele tööle. Teadus, tehnoloogia, innovatsioon ja digiteerimine 2020. aastal suurendas EL oma osalust teaduse, tehnoloogia, innovatsiooni ja digipöörde valdkonnas, luues Aafrikaga uusi algatusi ja laiendades tööd seoses Maa seire satelliitsüsteemiga Copernicus. 2020. aasta detsembris käivitati keskus Digital4Development (D4D), mis on mitut sidusrühma hõlmava dialoogi ja liikmesriikide koordineerimise strateegiline platvorm, millega hoogustada digipöördega seotud investeeringuid ja partnerlusi. Teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni kasvanud tähtsust kaasava ning kestliku majanduskasvu saavutamisel AKV piirkondades tunnustati uue 60 miljoni euro suuruse eelarvega programmi käivitamisega, et tugevdada innovatsiooni ökosüsteeme ja innovatsioonisuutlikkust.

Koostöö ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammide („Horisont 2020“ aastaks 2020) ja partnerlustega (nt EDCTP) on olnud väga oluline, et tagada eri rahastamisvahendite koostoime. Ränne ning pagulaste ja põgenike abistamine Kuna maailmas on enam kui 82,4 miljonit inimest sunniviisiliselt ümber asustatud, jätkas EL humanitaarabi andmist haavatavatele põgenikele kogu maailmas. Abi anti peamistele pagulasi vastuvõtvatele riikidele (nt Bangladesh, Colombia, Etioopia, Iraan, Keenia, Liibanon, Peruu, Türgi, Uganda) ning riigisisestest põgenikest mõjutatud riikidele (nt Colombia, Kongo Demokraatlik Vabariik, Lõuna-Sudaan, Süüria). Elupäästev abi ja kaitse jõudis ka haavatavate rändajateni peamistel rändeteedel Kesk-Ameerikas, Liibüas ja Jeemenis. Komisjon võttis 2020. aasta septembris vastu ELi rände- ja varjupaigaleppe. Mitme Aafrika ja Aasia riigiga alustati või tugevdati kohandatud rändepartnerlusi. 2020. aastal kiideti Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi raames heaks Aafrika Sarve, Tšaadi järve, Põhja-Aafrika ja Saheli uued programmid väärtusega 561 miljonit eurot, mis aitavad tagada ohutu, turvalise, seadusliku ja korrakohase rände nendest piirkondadest, nendesse piirkondadesse ja nende piires. Nii ELi Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi kui ka Süüria kriisile reageerimiseks loodud ELi piirkondlikku usaldusfondi pikendati aasta võrra seoses COVID-19 ja Beiruti sadama plahvatusega. Türgi pagulasrahastu kogu 6 miljardi euro suurune eelarve oli 2020. aasta lõpuks lepingutega kaetud. 2020. aastal käsitleti uutes algatustes pikaajalist ümberasustamist ning toetati Venezuela ja rohingja pagulasi, leevendades vastuvõtvate kogukondade finants- ja sotsiaalset stressi ning toetades samal ajal kohalikku integratsiooni ning pagulaste, rändajate ja muude põgenike kaitset. Lisaks suunati ebaseadusliku rände probleemide lahendamiseks arenguabi vahendeid partnerriikide toetamiseks tõhusate rände juhtimise ja haldamise süsteemide väljatöötamisel, sealhulgas piirihaldussuutlikkuse arendamisel ja rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise kuritegelike võrgustike vastu võitlemisel, ning tagasisaatmise, tagasivõtmise ja taasintegreerimise protsesside parandamisel. Valitsemine, rahu ja julgeolek 2020. aastal aidati ELi ÜJKP tsiviil- ja sõjaliste missioonidega kaasa rahu ja julgeoleku tagamisele, täites mitmesuguseid ülesandeid alates asjaomaste ministeeriumide julgeoleku- või kaitsereformide alasest nõustamisest strateegilisel tasandil kuni piirihalduse toetamise või kohaliku politsei koolitamiseni. Laienemis- ja naabruspoliitika partnerite kaasamiseks asjaomaste ELi justiits- ja siseküsimuste asutuste (EUROMED Police V ja CT-INFLOW) töösse käivitati kaks projekti. Õigusriigi põhimõtte ja õiguskaitse võrdse kättesaadavuse valdkonnas toetati ELi üleminekuperioodi õigusemõistmist toetavast rahastust paindlikke lühiajalisi meetmeid ja eksperdiabi andmist Burkina Fasos, Libeerias, Malis ja Jeemenis. Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfondi ning stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi kaudu jätkati samuti stabiliseerimis-, lepitus- ja rahuprotsesside toetamist riikides ja piirkondades, mis hõlmavad Kesk-Aafrika Vabariiki, Liibüat, Mosambiiki, Sahelit, Süüriat ja Jeemenit. 2020. aastal rakendati humanitaarabi, arengupoliitika ja rahuloome seostatud lähenemisviisi kuues katsepartnerriigis (Tšaad, Iraak, Myanmar, Nigeeria, Sudaan, Uganda).



ÜLEILMSED SAAVUTUSED 2020. aastal toetati ELi välistegevuse partnerluste ja algatustega elusid, elatusvahendeid ja kohalikke ökosüsteeme meie planeedi igas nurgas. Sahara-tagune Aafrika Lähiaastatel kujundab ELi suhteid Aafrikaga ühisteatis „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“ koos Cotonou lepingu järgse lepinguga. 2020. aasta veebruaris toimus Addis Abebas Aafrika Liidu Komisjoni ja Euroopa Komisjoni 10. kohtumine. Aruteludes keskenduti neljale peamisele valdkonnale: kestlik majanduskasv, kaubandus, investeeringud ja digiteerimine; kliimamuutused ja vastupidav taristu; rahu, julgeolek ja valitsemine ning ränne ja liikuvus. Aprillis süvendati ELi ja G5 Saheli tippkohtumisel veelgi suhteid G5 Saheli ja ELi vahel, toetades Saheli koalitsiooni ning Saheli piirkonna julgeoleku- ja stabiilsuspartnerlust (P3S), mille sekretariaat loodi 2020. aasta novembris.

2020. aasta juulis toimus esimene ELi ja Aafrika Liidu teadusuuringute ja innovatsiooni teemaline ministrite kohtumine. Kõik ministrid leppisid kokku tervishoiu, rohepöörde, innovatsiooni ja tehnoloogia ning teadussuutlikkuse valdkonna ühise teadus- ja innovatsioonitegevuse uues fookuses. Ministrid avaldasid heameelt ka plaani üle töötada välja ELi ja Aafrika Liidu ühine innovatsioonikava. 2020. aastal alustati Beninis Defissoli päikeseelektrijaama ehitamist. Sellega varustatakse 180 000 abisaajat 35 GWh elektriga aastas. Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkond EL ja liikmesriigid korraldasid 2020. aastal Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna esindajatega kaks olulist kohtumist: ministrite mitteametliku videokonverentsi juulis ja ministrite mitteametliku kohtumise detsembris. ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna valitsused võtsid kohustuse järgida ühiselt parema taastamise põhimõtet, eelkõige tugeva rohelise partnerluse ja digiliidu abil. 2020. aasta juunis sõlmiti ELi-Mercosuri assotsieerimislepingu poliitiline ja koostöösammas. Venezuela halveneva poliitilise ja humanitaarkriisi tõttu ulatusid rändevood 2020. aasta lõpuks rohkem kui 5,4 miljonini. Mais toimunud Venezuela rahvusvahelisel rahastajate konverentsil kogus EL humanitaarabi ja arengukoostöö jaoks üle 144 miljoni euro, et toetada põgenikke ja neid vastuvõtvaid kogukondi. ELi usaldusfond Colombia jaoks jätkas rahulepingu rakendamise toetamist maaelu kestliku arengu ja endiste võitlejate ühiskonnaga taasliitmise kaudu. Ettevõtluse ja elurikkuse projekti raames aidati säästva turismi abil taastada ja kaitsta Kariibi mere piirkonnas Dominikaani Vabariigis, Haitil ja Hondurases merede ja rannikualade bioloogilist mitmekesisust. Aasia, Kesk-Aasia, Lähis-Ida ja Pärsia lahe ning Vaikse ookeani piirkond EL säilitas 2020. aastal peamiste strateegiliste partneritega tugevad sidemed Hiina, India, Jaapani ja Korea Vabariigiga toimunud tippkohtumiste abil, kahe täiendava juhtide kohtumise abil Hiinaga ja esimese juhtide kohtumise abil Austraaliaga. Detsembris jõudsid läbirääkimised ELi-Hiina laiaulatusliku investeerimislepingu üle lõpule ning ratifitseerimisprotsessi tuleb vaadelda ELi ja Hiina suhete laiemas kontekstis. ELi ja India tippkohtumisel kinnitati ELi ja India tegevuskava 2025. aastani kui tulevase koostöö juhend. Detsembris leppisid EL ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsioon (ASEAN) kokku strateegilise partnerluse algatamises. 2020. aasta augustis jõustus ELi ja Vietnami vabakaubandusleping. See on kõige laiaulatuslikum kaubandusleping, mille EL on seni arengumaast partnerriigiga sõlminud. Dialoogi ja koostööd Pärsia lahe koostöönõukoguga jätkati 2020. aasta juunis. Paapua Uus-Guineas koolitati ELi uue toetuse abil maapiirkondade ettevõtluse, investeeringute ja kaubanduse programmile (STREIT) ligikaudu 120 kakao- ja 432 vanillikasvatajat; üle 10 000 põllumajandustootja sai rohkem kui 60 000 kahjurikindlamat kakaoseemikut. Laienemine 2020. aastal toimus ELi laienemiskavas märkimisväärne areng. 2020. aasta veebruaris võttis komisjon vastu ühinemisprotsessi tõhustamise ettepanekud ning märtsis kiitis Euroopa Ülemkogu heaks üldasjade nõukogu otsuse alustada ühinemisläbirääkimisi Albaania Vabariigi ja Põhja-Makedoonia Vabariigiga. Mais toimunud ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumisel kinnitas EL taas oma kindlat kavatsust veelgi tugevdada koostööd selle piirkonnaga. Iga-aastane laienemispakett võeti oktoobris vastu koos majandus- ja investeerimiskavaga Lääne-Balkani jaoks, mis sisaldas suuniseid rohelise tegevuskava rakendamiseks. Kava eesmärk on kannustada pandeemiajärgset pikaajalist taastumist, hoogustada majanduskasvu, sealhulgas digi- ja rohepööret, ning toetada ühinemiseks vajalikke reforme, sealhulgas Lääne-Balkani partnerite lähendamist ELi ühtsele turule. 2020. aasta teisel poolel alustas Euroopa Komisjon Lääne-Balkani riikidega mitteametlikke tehnilisi läbirääkimisi nende ühinemise teemal programmiga „Euroopa horisont“. Ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga (IPA II) aidatakse abisaajatel teha reforme, et kooskõlastada teel võimaliku liikmesuseni oma tegevus ELi õigusnormide ja väärtustega. 2020. aastal võeti vastu 14 uut riigipõhist ühinemiseelse abi rahastamisvahendi programmi. IPA II põhitegevusega seotud kulukohustuste kogusumma oli 2020. aastal 1,23 miljardit eurot. Institutsioonide ülesehitamise vahenditega (TAIEX ja meede „Twinning“) toetatakse IPA riike aktiivselt nende reformiprotsessides. 2020. aastal korraldas TAIEX 143 üritust, samal ajal kui käimasolevaid mestimisprojekte oli 53. 2020. aastal kinnitati 6. ühendatust käsitleva tegevuskava pakett, millega viidi lõpule 2015. aastal antud lubadus investeerida 1 miljard eurot Lääne-Balkani riikide transpordi- ja energiaühendustesse. ELi lubadusega võimendatakse üle 3,7 miljardi euro suuruse kogusummaga investeeringuid.