§„Hariduse, oskuste ja koolituse toetamine“: 93% vastanutest on seisukohal, et see on äärmiselt või võrdlemisi oluline poliitiline teema.

§„Teadusuuringute ja innovatsiooni edendamine kogu ELis“: 97% vastanutest on seisukohal, et see on äärmiselt või võrdlemisi oluline poliitiline teema.

Ligikaudu 90% (3414) uuringule vastanutest väitsid, et omavad kogemust programmiga „Horisont 2020“. Need, kes teatasid oma kogemusest programmiga „Horisont 2020“, olid seotud ka Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide (22%), ELi tervisevaldkonna tegevusprogrammi (9%) ja ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (8%) tegevusega.

§„Puhta ja tervisliku keskkonna ning loodusvarade kaitse tagamine“: 90 % vastanutest on seisukohal, et see on äärmiselt või võrdlemisi oluline poliitiline teema.

Ligikaudu 61% vastanutest usuvad, et teadusuuringute ja innovatsiooni edendamise teemaga kogu ELis on senini täiel määral või üsna edukalt tegeletud, samas kui 35% vastanutest arvavad, et sellele on vaid vähesel määral tähelepanu pööratud. Töötuse ja sotsiaalse ebavõrdsuse olukorra lahendamiseks on võimalik märksa rohkem ära teha: vaid 14% vastanutest arvavad, et sellele valdkonnale on piisavalt palju tähelepanu pööratud.

Enamiku sidusrühmade arvates on „suurt halduskoormust ja viivitusi põhjustavad liiga keerulised menetlused“ peamine takistus kehtiva programmi eesmärkide saavutamisele. Teiste tõketena märgiti ära järgmised: „vähene paindlikkus ettenägematutele asjaoludele reageerimiseks“, „ELi programmide/fondide vaheline ebapiisav koostoime“ ja „raskused ELi tegevuse kohandamises teiste riiklike sekkumisvahendite ja erarahastamisega“.

Üldjoontes on sidusrühmad ühel meelel, et vähesemad, selgemad ja lühemad eeskirjad, ELi fondide eeskirjade ühtlustamine ja taotlejatele antav tõhusam tagasiside on peamised lihtsustamistegurid.

Enamik vastanutest (88%) arvab, et kehtiv programm annab suurel või üsna heal määral lisaväärtust, võrreldes sellega, mida liikmesriigid riiklikul, piirkondlikul ja /või kohalikul tasandil võiksid saavutada. Avalikud piirkondlikud asutused, ülikoolid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid näivad selles osas olevat veidi positiivsemal arvamusel.

Liikmesriikide jõupingutuste näitena ELi programmidele ja fondidele liidu lisaväärtuse andmiseks tuuakse tihti koos- ja ühistöö. Muude sidusrühmadega võrreldes viitasid sellisele koos- ja ühistööle sagedamini teadusasutused, riiklikud avaliku sektori asutused ja eraisikud. Äriühingute ja tööstusvaldkonna esindajad ning muud sidusrühmad ja eraisikud arutasid aga sagedamini konkurentsi tõhustamist. Rahvusvahelised organisatsioonid, ülikoolid ja piirkondlikud avaliku sektori asutused märkisid aga teistest sidusrühmadest tihedamini, et suurem liikuvus on ELi programmidele ja fondidele lisaväärtus. Sidusrühmad peavad ka uusi turge, mitmeid võrgustikke ja partnerlusi, vahendite ühiskasutamist ja paranenud nähtavust sellisteks teguriteks, mis annavad ELi programmidele ja fondidele arvestatavat lisaväärtust.

2.2.Seisukohad

Sidusrühmad esitasid enam kui 300 seisukohta kas suunatult või avaliku konsultatsiooni kaudu. ELi institutsioonid võtsid vastu ka tulevast programmi käsitlevaid arvamusi. Levinumad sidusrühmade seisukohad võib lühidalt kokku võtta järgmiselt.

§Säilitada kolmesambaline struktuur koos täiendustega

Programmi „Horisont 2020“ kolmesambalise struktuuriga ollakse väga rahul, kuigi kogu teadmisteahela paremaks hõlmamiseks oleks sambad vaja tõhusamalt omavahel ühendada.

§Edendada Euroopa Teadusnõukogu ja Marie Skłodowska-Curie meetme rahastamist

Euroopa Teadusnõukogu ja Marie Skłodowska-Curie meede on kõrgelt hinnatud ja nende mõlema eelarvet tuleks suurendada.

§Tugevdada programmi „Tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad“ (Future and Emerging Technologies, FET)

FET on oluline alt-üles-põhimõttel toimiv rahastamisvahend, mida tuleks tulevikus tugevdada. Iseäranis murettekitav on praegune liiga suur esitatud taotluste arv.

§Toetada peamisi progressi võimaldavaid tehnoloogiaid

Peamistel progressi võimaldavatel tehnoloogiatel on keskne osa Euroopa tööstuse konkurentsivõimes ja suutlikkuses lahendada ühiskondlikke probleeme ning seetõttu väärib see ka tulevikus silmapaistvat rolli.

§Toetused kui peamine rahastamisvahend

Toetusi peetakse avaliku sektori asutuste ja mittetulundusühenduste jaoks ainsaks vastuvõetavaks rahastamisvahendiks ja need peaksid jääma peamiseks rahastamisviisiks. Rahastamisvahenditel võiks olla täiendav roll turulähedastes tegevustes. Vaja on selgeid protsesse ja võimalik rahastamisvahendite valik ei tohiks neid keerulisemaks muuta.

§Pöörata enam rõhku uudishimust ajendatud teadustegevusele