CORRIGENDUM This document corrects document COM(2019) 174 final of 10.4.2019. Concerns all language versions. Correction of the last sentence of the second paragraph of point 1.2. The text shall read as follows:

ELi-Türgi avalduses ette nähtud 1:1 ümberasustamiskava alusel toimuv ümberasustamine Türgist ELi jätkub Alates 4. aprillist 2016 toimunud ümberasustamiste koguarv on jõudnud 20 002ni. 2019. aastal on ümber asustatud 1 362 rändajat, 2018. aastal 6 929 ja 2017. aastal 8 975 rändajat. ELi-Türgi avalduses ette nähtud vabatahtliku humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise kava kohta võib märkida, et pärast standardse töökorra heakskiitmist 2017. aasta detsembris on kava käivitamiseks vajalikud elemendid ja tingimused nüüd paigas.

2018. aastal saabus Türgist ELi kokku 50 789 rändajat. Võrreldes 2017. aasta 41 720ga suurenes nende arv 22 %. 47 939 rändajat siirdus Kreekasse (neist 32 141 meritsi ja 15 798 maitsi), 2 383 Itaaliasse, 349 Bulgaariasse ning 118 Türgist laevaga Küprose valitsuse kontrolli all olevatele aladele. 2019. aastal on 5. märtsi seisuga Türgist ELi saabunud kokku 5 094 rändajat. Eelmise aasta samal perioodil oli see arv 3 153. Saabunutest 5 054 on suundunud Kreekasse (3 509 meritsi ja 1 545 maitsi) ning 40 Bulgaariasse. Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni andmetel on Vahemere idaosas 2019. aastal seni hukkunud kolm rändajat (kogu 2018. aasta jooksul kaotas elu 174 rändajat, 2017. aastal 62 ja 2016. aastal 434).

ELi-Türgi avalduse rakendamisel oli 2018. aastal endiselt otsustav roll selles, et EL ja Türgi on rändeprobleemiga tegelenud üheskoos ja tulemuslikult. Avaldus annab järjepidevalt konkreetseid tulemusi, vähendades ebaseaduslike ja ohtlike merereiside arvu ja aidates päästa Egeuse merel inimelusid.

Vastuseks ELi liikmesriikide üleskutsele anda Türgis pagulaste toetamiseks lisaraha asutas komisjon 24. novembril 2015 Türgi pagulasrahastu. Rahastu on mehhanism, millega koordineeritakse ELi eelarvevahenditest ja sihtotstarbelise välistuluna ELi eelarvesse kantud liikmesriikide lisatoetustest kättesaadavaks tehtud vahendite kasutusele võtmist. Osamaksed moodustavad kokku 6 miljardit eurot. Sellest 3 miljardit on kulukohustustega seotud aastateks 2016–2017 ja ülejäänud 3 miljardit aastateks 2018–2019. EL on koos liikmesriikidega suurim abiandja Süüri kriisi tagajärgedega toimetuleku valdkonnas. Alates kriisi puhkemisest 2011. aastal on ta sel eesmärgil eraldanud ligikaudu 17 miljardit eurot.

2015. aastal otsustasid Euroopa Liit ja liikmesriigid suurendada oma poliitilist ja rahalist osalust, et toetada Türgi jõupingutusi pagulaste vastuvõtmisel. ELi ja Türgi 18. märtsi 2016. aasta avalduse (edaspidi „ELi-Türgi avaldus“ või „avaldus“) raames lepiti kokku Euroopa Liidu ja Türgi laiaulatuslikus koostöös, mis põhineb jagatud vastutusel, vastastikustel kohustustel ja kohustuste täitmisel. Riigipeade ja valitsusjuhtide 29. novembri 2015. aasta kohtumisel Türgiga käivitati ELi-Türgi ühine tegevuskava, et aidata Türgil Süüria konflikti tagajärgedega toime tulla.

Rahastu on koordineerimismehhanism, mis võimaldab võtta kiiresti, tõhusalt ja tulemuslikult kasutusele Türgis asuvatele pagulastele mõeldud ELi abi. Rahastu tagab, et olemasolevatest ELi rahastamisvahenditest eraldatakse vahendeid optimaalselt kas humanitaar- või arenguabina, et rahuldada igakülgselt ja koordineeritult pagulaste ja neid vastuvõtvate kogukondade vajadusi.

Rahastu juhtkomitee koostab strateegilised juhised, mis käsitlevad rahastu prioriteete, seda, milliseid meetmeid toetatakse, eraldatavaid summasid ja kasutuselevõetavaid rahastamisvahendeid ning vajaduse korral ka ELi-Türgi 29. novembri 2015. aasta ühisest tegevuskavast (edaspidi „ühine tegevuskava“) tulenevate kohustuste Türgi-poolse täitmise tingimusi. 2018. aasta ehk rahastu rakendamise kolmanda aasta jooksul toimus kolm juhtkomitee koosolekut: 9. märtsil, 18. juunil ja 30. novembril 2018. Juhtkomitee järgmine, 12. koosolek on kavandatud 2019. aasta maisse.

Olulisemad põhimõtted, millest rahastu rakendamisel juhindutakse, on kiirus, tõhusus ja tulemuslikkus ning samal ajal usaldusväärse finantsjuhtimise tagamine. Samuti on oluline, et rahastu sekkumine oleks jätkusuutlik ja et vastutust jagatakse Türgi võimudega. Prioriteetsed abivaldkonnad määratakse kindlaks, tuginedes igakülgsele ja sõltumatule vajaduste hindamisele, mille käigus pööratakse eriti suurt tähelepanu kaitsetumatele rühmadele. Vajaduste hindamist ajakohastati 2018. aastal.

Rahastu koordineerib rahastamist järgmistest välistegevuse rahastamisvahenditest: humanitaarabi, Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend, arengukoostöö rahastamisvahend, ühinemiseelse abi rahastamisvahend ning stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend. Liidu eelarvest rahastatavaid meetmeid rakendatakse nii otsese kui ka kaudse eelarve täitmise suhtes kohaldatavate liidu finantseeskirjade ja -määruste kohaselt.

Rahastu esimene osamakse jaguneb ELi rahastamisvahendite vahel järgmiselt:

Abi rakendamise tingimuseks on see, et Türgi täidab nõuetekohaselt ühises tegevuskavas ning ELi-Türgi avalduses nimetatud kohustusi.

3.Rahastamissuutlikkus ning rahastamise kestus ja laad

Rahastu koordineeritav kogueelarve on 6 miljardit eurot (3 miljardit aastateks 2016–2017 ja 3 miljardit aastateks 2018–2019). Esimene osamakse koosnes 1 miljardist eurost, mis tuli ELi eelarvest, ja 2 miljardist eurost, mille andsid liikmesriigid. Teise osamakse jaoks eraldatakse ELi eelarvest 2 miljardit eurot ja liikmesriigid annavad 1 miljardi eurot.

ELi eelarvest aastateks 2016–2017 eraldatud 1 miljardist eurost võeti 250 miljonit eurot kasutusele 2016. aastal ja 750 miljonit eurot 2017. aastal. ELi eelarvest aastaks 2018 ette nähtud 2 miljardist eurost võeti 550 miljonit eurot kasutusele 2018. aastal ja ülejäänud summa on kavas kasutusele võtta 2019. aastal.

Esimese osamakse jaoks andsid liikmesriigid rahastusse 2016. aastal 677 miljonit, 2017. aastal 847 miljonit ja 2018. aastal 396 miljonit eurot. Ülejäänud 80 miljonit eurot makstakse 2019. aastal. Teise osamakse jaoks eraldasid liikmesriigid 2018. aastal 68 miljonit eurot ning ülejäänud maksed on kavas teha ajavahemikus 2019–2023. Liikmesriikide osalus kantakse otse ELi üldeelarvesse sihtotstarbelise välistuluna vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti a alapunktile ii ning kantakse vastavalt ühinemiseelse abi rahastamisvahendi ja humanitaarabi eelarveridadele.

Tempo, millega liikmesriigid teevad rahastusse sissemakseid, on olnud endiselt piisavalt kooskõlas tempoga, millega rahastust tehakse nendest sissemaksetest rahastatavaid väljamakseid.

4.Pagulasrahastu teine osamakse

Rahastu esimese osamakse kasutamine kulges edukalt: 2016. ja 2017. aasta eelarvest sõlmiti lepinguid 3 miljardi euro ulatuses ning 2017. aasta lõpuks oli kogu see summa täielikult ära kasutatud. ELi-Türgi 2016. aasta märtsikuu avalduses on märgitud, et kui hakkab kätte jõudma olukord, kus need vahendid on täiel määral ära kasutatud ning kui kõik kohustused on täidetud, eraldab EL rahastu jaoks kuni 2018. aasta lõpuni täiendavalt veel 3 miljardit eurot.

Kuna esimesed 3 miljardit eurot olid 2017. aasta lõpus täies ulatuses lepingutega kaetud ning selleks et tagada rahastu projektide jätkumine ja pagulaste katkematu toetamine, võttis komisjon 2018. aasta märtsis vastu otsuse teha Türgi pagulasrahastusse teine 3 miljardi euro suurune osamakse, milles liikmesriikide osalus oleks samamoodi jaotatud, nagu see oli esimeses osamakses. Pärast seda, kui liikmesriikidega oli 18. juulil 2018 saavutatud kokkulepe ajakohastatud ühisseisukoha suhtes, võttis komisjon 24. juulil 2018 vastu muudetud otsuse 2 miljardi euro kasutuselevõtu kohta liidu eelarvest 2018.–2019. aastal ning selle kohta, et liikmesriigid annavad ülejäänud 1 miljardi eurot sihtotstarbelise välistuluna.

Programmitöö

Et tugineda rahastu esimese osamakse käegakatsutavatele tulemustele ning tagada teise osamakse planeerimise sujuv ja tulemuslik jätkamine, kiitsid liikmesriigid juhtkomitee 2018. aasta juuni kohtumisel heaks ajakohastatud strateegilise kontseptsioonikirjelduse. Selles võeti arvesse tähelepanekuid, mis olid esitatud aasta esimesel poolel sidusrühmade ulatuslike konsultatsioonide kaudu tehtud ajakohastatud vajaduste hindamise raames, ja muid asjaomaseid dokumente.

Ajakohastatud vajaduste hindamise aruandes on kindlaks tehtud esmatähtsad vajadused ja püsivad puudujäägid pagulasküsimustega tegelemisel ning aruanne on väärtuslik dokument, millest juhinduda rahastu teise osamakse planeerimisel. Aruandega on ajakohastatud komisjoni poolt 2016. aasta juunis tellitud hindamist. Selles on kokku võetud pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade vajadused, nagu need on 2016. aastast saadik välja kujunenud, ja määratud kindlaks valdkonnad, milles on tarvis abistamist jätkata. Selle järeldustes on märgitud, et tähelepanu keskmes on endiselt sellised olulised valdkonnad nagu kaitse, põhivajadused ja elatusvahendid, tervis, haridus ning omavalitsuste taristu.

Strateegilises kontseptsioonikirjelduses (edaspidi „kontseptsioonikirjeldus“) on märgitud, et rahastu teise osamakse planeerimiseks ja rakendamiseks tuleb kehtestada strateegiline raamistik, mille keskmes on peamised eesmärgid: kaasamine ja iseseisva toimetuleku toetamine. Kontseptsioonikirjelduses on kinnitatud vajadust selle järele, et valitsuste, arenguabi ja humanitaarabi rahastamisvahendite haldamisel tehtaks tihedamat koostööd, võimaldamaks leida pikaleveninud kriisi tingimustes elujõulisemaid ja kestvamaid lahendusi, mille rakendamist saaks jätkata ka pärast seda, kui rahastu on oma eesmärgi täitnud ja 6 miljardit eurot on välja makstud. See tähendab rahastu toetuse strateegilist nihet humanitaarabi andmiselt arenguabi andmisele. Erilist tähelepanu pöörataks kestliku sotsiaal-majandusliku toetuse andmisele ja elatise teenimise võimaluste loomisele, aga ka vastuvõtvate kogukondade majutussuutlikkuse suurendamisele ja pagulaste sotsiaalse kaasamise toetamisele. Türgi ametiasutused ja komisjon peavad püüdma tagada rahastu projektide edasikestmise ka pärast rahastu rakendamise lõppu. Lisaks peaks Türgi riiklik süsteem valmistuma võtma üle rahastust antava abi rakendamist, et tagada kestlikud lahendused ning võrdne juurdepääs õigustele ja teenustele.

Teise osamakse planeerimise eesmärk on kajastada Euroopa Kontrollikoja 2018. aasta novembri eriaruandes esitatud soovitusi (vt ka „Audit“ allpool). Kontrollikoda tõi iseäranis esile vajaduse töötada välja ühine strateegia rahastu humanitaarabi ja arenguabi tegevussuuna rakendamiseks, rahastu vahendite kasutamise üleandmiseks riiklikele ametiasutustele ja rahastu saavutuste kestlikkuse tagamiseks pärast rahastu rakendamise lõppu.