SELETUSKIRI

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)[1] punkt 28 võimaldab paindlikkusmehhanismi kaudu kasutada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF, edaspidi ka „fond”) igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ettenähtud assigneeringuid kuni 500 miljoni euroga.

Fondist abi saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2].

21. detsembril 2012 esitas Taani taotluse EGF/2012/011 DK/Vestas, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega ettevõttes Vestas Group Taanis.

Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist otsustas komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 10, et kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks on täidetud.

TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS

Põhiandmed: ||

Fondi viitenumber. || EGF/2012/011

Liikmesriik || Taani

Artikkel 2 || a)

Põhiettevõte || Vestas Group

Tarnijad ja tootmisahela järgmise etapi tootjad || 0

Vaatlusperiood || 18.9.2012–18.12.2012

Individuaalsete teenuste osutamise alguskuupäev || 1.3.2013

Taotluse esitamise kuupäev || 21.12.2012

Koondamiste arv vaatlusperioodil || 611

Koondamisi enne ja pärast vaatlusperioodi || 0

Toetuskõlblikke koondamisi kokku || 611

Eeldatav meetmetes osalevate koondatute arv || 611

Individuaalsete teenustega seotud kulud (eurodes) || 12 151 287

Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud[3] (eurodes) || 578 000

Fondi toetuse rakendamisega seotud kulude osakaal (%) || 4,54

Kogueelarve (eurodes) || 12 729 287

EGFi toetus eurodes (50 %) || 6 364 643

1. Taotlus esitati komisjonile 21. detsembril 2012 ja sellele lisati täiendavat teavet kuni 16. juulini 2013.

2. Taotlus vastab fondi vahendite kasutamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a, ja see on esitatud kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul.

Koondamiste seos globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses või ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga

3. Tõendamaks seost koondamiste ning maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste vahel väidab Taani, et tuuleturbiinide tootmist ELis (mis on hõlmatud NACE Rev. 2 osaga 28 „Masinate ja seadmete tootmine”) on tugevalt mõjutanud muutused maailma kaubanduses, mille tõttu ELi turuosa on oluliselt vähenenud. Taani selgitab, et kuigi nõudlus tuuleturbiinide paigaldamise järel on viimastel aastatel Euroopas soiku jäänud, on globaalne turg, eriti Aasias, kiiresti arenenud. 2010. aastal lisandus esmakordselt enam kui pool kogu uuest tuuleenergia tootmisvõimsusest mujalt kui traditsioonilistelt Euroopa ja Põhja-Ameerika turgudelt. Sellise arengu peamiseks põhjuseks oli Hiinas jätkuv majandusbuum ning Hiina tuuleenergiarajatised moodustasid uuest ülemaailmsest tuuleenergia tootmise võimsusest poole[4]. Hiina tuuleturbiinitootjad, mis muutuvad kvaliteedi ja hinna poolest konkurentsivõimelisemaks, pakuvad lahendusi mitte ainult oma laienevatel turgudel, vaid tungivad ka Euroopa turule. Sektori ülemaailmse dünaamilise kasvu tõttu vähenes Euroopa osakaal koguvõimsuses 66 %lt 2006. aastal 27,5 %le 2012. aastal[5].

4. Lisaks väidab Taani, et tegemist on püsiva suundumusega. Nõudlus taastuvenergia, sealhulgas tuulenergia järele kasvab järsult, kuid turud siiski muutuvad. Kui tuuleenergiasektoris domineeris 2006. aastani Euroopa ning kuni hilise ajani valitses Euroopa, Aasia ja USA vahel tasakaalus kasvutrend, on nüüd suur nõudlus tuuleenergia järele Aasias ja Põhja-Ameerikas, ning lähitulevikus Lõuna-Ameerikas ja pikas perspektiivis Aafrikas. Tootmine ja teenindamine hakkavad toimuma seal, kus nende järele on vajadus, ning kiire majanduskasvuga piirkondades. Lisaks märkimisväärselt madalamatele tööjõukuludele on Euroopa tootjad tuuleturbiinide suuremõõtmeliste osade transportimisega kaasnevate suurte kulude tõttu pidanud viima tootmise lähemale lõppkasutajatele suunatud kõige dünaamilisematele turgudele, et tagada oma konkurentsivõime ja turupositsioon. Selle tulemusel viiakse tootmist järk-järgult EList välja.

5. Ettevõtja Vestas Group on eespool kirjeldatud suundumusega kaasa läinud. Selleks et säilitada turul oma juhtpositsioon, on ettevõtja hiljuti rakendanud uut strateegiat, mille raames lähtutakse põhimõttest „piirkonnas piirkonna jaoks”, eesmärgiga vähendada tootmis- ja transpordikulusid, tagades nii lühemad vahemaad klientide ja turgudeni jõudmiseks ning muutes ettevõtja sel viisil vähem vastuvõtlikuks vahetuskursi muutustest tulenevatele mõjudele[6]. Globaliseerumisprotsessi tulemusel hakatakse tuuleturbiine tootma seal, kus neid vajatakse (juba 2011. aastal oli 80–90 % tuuleturbiinide tootmisest piirkondlik). Peale selle, kui varem toodeti enamik tuuleturbiinide komponente ettevõttesiseselt, siis nüüd antakse komponentide tootmine üha sagedamini edasi piirkondlikele partneritele ning selle tulemusel vajab ettevõtja Vestas vähem investeeringuid ja töötajaid.

6. See on kolmas ettevõtjat Vestas Group hõlmav EGFi toetusega seotud juhtum ja neljas EGFi toetusega seotud juhtum tuuleturbiinide sektoris. Kolme eelneva juhtumiga (EGF/2010/003 DK/Vestas[7], EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber[8], EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery[9]) seoses esitatud väited on endiselt jõus.

Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis a esitatud kriteeriumidele

7. Taani esitas kõnealuse taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumi alusel, milles on seatud tingimuseks, et liikmesriigi ettevõttes on nelja kuu jooksul koondatud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kes koondatakse nimetatud ettevõtja tarnijate või tootmisahela järgmise etapi tootjate juures.

8. Taotluses antakse teada 611 koondamisest ettevõttes Vestas Group vaatlusperioodi jooksul ajavahemikul 18. septembrist 2012 kuni 18. detsembrini 2012. Koondamiste arv määrati kindlaks määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu kolmanda taande kohaselt. Komisjon on saanud sama artikli kohaselt nõutud kinnituse, et kõnealused koondamised on tegelikult tehtud.

Selgitus koondamiste ettenägematuse kohta

9. Taani ametiasutused väidavad, et umbes 800 koondamist, mis ettevõtja Vestas Group tegi aastatel 2009–2010 Ringkøbing-Skjerni omavalitsusüksuses, olid ettenägematud ülemaailmse tuuleenergiasektori kiire laienemise tõttu. Jaanuaris 2012 teatas ettevõtja Vestas oma kavast koondada veel 1 300 töötajat. 2012. aasta keskpaigaks oli ettevõtja Vestas jõudnud 1 300 koondamiseni Taanis, kellest 788 olid hõlmatud eelmise taotlusega EGF/2012/003 DK/Vestas, mis esitati komisjonile 2012. aasta mais. Seetõttu ei oodanud Taani ametiasutused täiendavaid koondamisi ja olid üllatunud, kui ettevõtja Vestas 2012. aasta septembris teatas, et äriühing kavatseb koondada veel 611 töötajat.

10. 2009. aastal mõjutasid koondamised peamiselt väheste oskustega või oskusteta töötajaid ning need leidsid aset pärast maailmamajanduses esile kerkinud uut suundumust anda tootmine edasi väiksemate tööjõukuludega riikidesse. Seevastu 2012. aastal ettevõttes Vestas Group aset leidnud koondamised mõjutasid suurel määral kõrgelt kvalifitseeritud, spetsialiseerunud ja hea koolituse saanud töötajaid. Seda ei suudetud ette näha, sest Taani on teinud märkimisväärseid investeeringuid teadus- ja arendustegevusse taastuv- ja tuuleenergia sektoris. Lisaks oli Taani valitsus pidanud läbirääkimisi aastaid 2012–2020 hõlmava laiaulatusliku energiapoliitika üle sooviga aidata kaasa tuuleturbiinide arvu kasvule. Lisaks oli Ringkøbing-Skjerni omavalitsus teinud märkimisväärseid investeeringuid ettevõtja Vestas tuulikute transpordivahenditesse. Eeldati, et ettevõtja Vestas tuulikute uus põlvkond toodetakse nimetatud omavalitsusüksuses.

Töötajaid koondanud ettevõtjate andmed ning abi vajavate töötajate kirjeldus

11. Taotlus on seotud 611 koondamisega ettevõttes Vestas Group ning kõik need koondamised kavatsetakse hõlmata EGFi meetmetega.

12. Toetust vajavad töötajad jagunevad järgmiselt:

Kategooria || Koondatute arv || Protsent

Mehed || 394 || 64,48

Naised || 217 || 35,52

ELi kodanikud || 596 || 97,55

ELi mittekuuluvate riikide kodanikud || 15 || 2,45

15–24-aastased || 2 || 0,33

25–54-aastased || 518 || 84,78

55–64-aastased || 88 || 14,40

üle 64-aastased || 3 || 0,49

13. Elukutsete lõikes on jagunemine järgmine:

Kategooria || Koondatute arv || Protsent

Direktorid, tegevjuhid Tootmisosakonna juhid || 13 || 2,13

Insenerid, sealhulgas projektijuhid, osakonnajuhatajad || 136 || 22,26

Inseneriteaduste tehnikud || 141 || 23,08

Kontoriametnikud || 10 || 1,64

Teenindajad || 36 || 5,89

Metalli- ja masinatöölised ning seotud valdkondade töötajad || 3 || 0,49

Masinaoperaatorid ja -koostajad || 132 || 21,60

Tootmistöölised || 140 || 22,91

14. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Taani kinnitanud, et fondi toetuse rakendamise eri etappides ja eelkõige sellele juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ning diskrimineerimisvastaseid põhimõtteid.

Asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja sidusrühmade kirjeldus

15. Koondamised mõjutavad kuut omavalitsusüksust, mis paiknevad kõrvuti asuvates piirkondades, nimelt Kesk-Jüütimaal (Ringkøbing-Skjern, Randers, Favrskov ja Århus) ning Lõuna-Taanis (Esbjerg ja Varde). Mõned koondamised leidsid aset ka Sjællandi piirkonnas ja Kopenhaageni pealinnapiirkonnas. Kõikidele mõjutatud omavalitsusüksustele on iseloomulik kiire töötuse kasv (eelkõige pikaajalise töötuse kasv), keskmise kasvumääraga üle 3 protsendipuntki,[10] ning vabade töökohtade järsk vähenemine (eelkõige tööstus- ja tootmissektoris).

16. Ringkøbing-Skjerni omavalitsusüksus tegi märkimisväärseid investeeringuid ettevõtjale Vestas mõeldud infrastruktuuri ja tuuleenergiasektorisse. Muud olulisemad tööd pakkuvad sektorid on turismi-, põllumajandus- ja ehitussektor ning avalik sektor.

Peamine sidusrühm on Ringkøbing-Skjerni omavalitsus. Omavalitsus vastutab töötute toetamise eest uue töö otsingutel, sealhulgas tegevuste korraldamise eest, millega värskendatakse ja parandatakse töötajate oskusi, parandatakse tööotsimisoskusi ja aidatakse seada eesmärke. Muud sidusrühmad: Varde, Esbjergi, Favrskowi, Randersi, Århusi, Roskilde ja Kopenhaageni omavalitsused; ametiühingud, töötuskindlustusfondid (A-kassad), tööandjate esindajad ning Kesk-Jüütimaal, Lõuna-Taani, Sjællandi ja pealinna piirkonnad; piirkondlikud tööhõivenõukogud; tööhõive-, ettevõtluse ja majanduskasvu ministeerium; kohalikud ettevõtted.

Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi tööhõivele

17. Pärast aastatel 2009–2010 ning 2012. aasta veebruarist kuni septembrini aset leidnud laiaulatuslikke koondamisi, mis mõjutasid umbes 2 000 ettevõtja Vestas töötajat Ringkøbing-Skjerni ja sellega piirnevates omavalitsusüksustes, on mõjutatud omavalitsusüksustel uue koondamiste lainega keeruline toime tulla. Ligikaudu 50 % koondatud töötajatest on haritud; ülejäänud 50 % on kvalifitseeritud või keskmise kvalifikatsiooniga töötajad.

18. Asjaomaste omavalitsusüksuste jaoks oli suur saavutus meelitada piirkonda selline innovaatiline ettevõtja nagu Vestas, mis pakkus palju kõrget kvalifikatsiooni nõudvaid ja väga kvaliteetseid töökohti tööstussektoris. Nende töökohtade kaotus on viinud piirkonnad raskustesse. Kõik asjaomased omavalitsusüksused on teada andnud, et haritud inseneride ja spetsialistide jaoks puuduvad sobivad vabad töökohad ning seetõttu peavad nad tööotsingute käigus piirkonnast lahkuma. See aga muudab uute ettevõtjate piirkonda meelitamise veelgi keerulisemaks. Ka keskmise ja kõrge kvalifikatsiooniga töötajate jaoks on võimalus leida töökohta tööstussektoris madal, kuna töökohtade arv tööstussektoris on Taanis alates 2008. aastast üleilmastumise tõttu kiiresti vähenenud. Koos väga kvaliteetsete töökohtade kadumisega tööstussektoris kaovad ka muud kohalikud töökohad teenindussektoris ja infrastruktuuris.

19. Koondamised toimuvad ajal, mil töötus kasvab kiiresti. 2012. aastal oli koondamisi Lõuna-Taanis 34 804 ja Kesk-Jüütimaal 32 571 (võrreldes vastavalt 14 030 ja 13 132 koondamisega 2008. aastal)[11].

Rahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, kaasa arvatud selle täiendatavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega

20. Taotluse EGF/2012/003 DK/Vestas puhul näeb Taani koondatud töötajate toetamiseks ette meetmete paketi, mis on kooskõlas aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiaga „Euroopa 2020”. Paketiga pakutakse personaalset, suunatud, paindlikku ja innovaatilist abi eesmärgiga valmistada koondatud töötajad ette uutele töökohtadele asumiseks valdkondades, kus tulevikus leiab aset majanduskasv.

– Nõustamine. mentorlus ja juhendamine. Hinnanguliselt saavad sellest meetmest projekti kestel kasu kõik toetust vajavad töötajad. Meetme eesmärk on toetada töötajaid, kui nad määratlevad oma vajadusi, korraldavad oma õpinguid, valivad õigeid kvalifikatsiooni tõstmise pakette eesmärgiga maksimeerida oma potentsiaali ning arendavad oma personaalseid, sotsiaalseid ja kutseoskuseid. Üldine eesmärk on teha kindlaks ja kaardistada meetmega hõlmatud inimeste pädevused, pakkuda individuaalset nõustamist, säilitada kogu projekti vältel motivatsioon pideva juhendamise abil, töötada välja ja kindlaks teha parimaid tavasid esindavad juhtumid ning vahetada teavet koolitajate ja äriühingutega. Meetme rakendamise alguses toimub põhjalik tutvustav kohtumine ning sellele järgneb individuaalne nõustamine, mille käigus tehakse kindlaks ja kaardistatakse osalejate pädevused. Protsessi jälgitakse küsimustike ja intervjuude kaudu pidevalt, et hinnata selle mõju.

– Personaalsed suunatud koolituspaketid. Need paketid hakkavad olema kättesaadavad kõigile sihtrühma kuuluvatele töötajatele. Samas leiavad nii mõnedki koondatud töötajad tõenäoliselt pärast juhendamist uue töökoha. Seega osaleb selles meetmes vähem töötajaid, hinnanguliselt umbes 500 töötajat. Projektimeeskonna ja koondatud töötajate ühiselt kavandatud koolituspaketid, mida pakuvad haridusasutused kogu Taanis, hõlmavad järgmist:

– a) kultuuridevahelisi erinevusi käsitlevad kursused (ühepäevane töötuba eesmärgiga muuta osalejad teadlikuks vajadusest omandada kultuuridevahelist suhtlusoskust globaliseerunud keskkonnas);

– b) keelekursused (sealhulgas inglise ärikeel, keelekasutus kohtumistel, aruteludel ja esitlusi tehes; tehniline keel; võimalus välja töötada konkreetsele rühmale suunatud keeleõppepakette);

– c) ettevõtluskoolitus (sissejuhatav ettevõtlustöötuba, mille eesmärk on motiveerida osalejaid hakkama füüsilisest isikust ettevõtjateks või alustama oma ettevõttega; osalejad õpivad koostama äriplaani ning saavad teavet õigusküsimuste, maksunduse ja käibemaksu, müügi ja turunduse ning e-kaubanduse teemal);

– d) standardsed kursused ja koolitusprogrammid (kõigil osalejatel on võimalus registreeruda enda valitud kursustele ja koolitusprogrammidele).

– Ettevõtlustoetused. Kuni 25 000 eurot ühe alustava ettevõtte kohta pakutakse pärast seda, kui on põhjalikult analüüsitud 40 isikut, kes osalesid ettevõtluskursustel ja koostasid usaldusväärse äriplaani. Äriplaani hindamisel lähtutakse loovuse, innovatsiooni ja jätkusuutlikkuse kriteeriumidest. Kõik toetuse saajad peavad korrapäraselt osalema jälgimiskohtumistel ning koostama EGFi projekti lõpus olukorda kajastava aruande. Alustavate ettevõtete edusamme jälgitakse põhjalikult.

– Vanusele 55 + – spetsiaalsed juhendamis- ja uue töökoha leidmise meetmed. Umbes 80 inimesele sihtrühmast, kes on 55-aastased või vanemad, pakutakse erimentorlust, -juhendamist ja -nõustamist ning tehakse erilisi jõupingutusi neile töökoha leidmiseks. Kuna need inimesed on oma vanuse tõttu kõige ebasoodsamas olukorras, pakuvad tööhõiveasutused ja koostööpartnerid neile praktikavõimalusi valitud ettevõtetes, mis võivad anda neile pärast praktika lõppemist tööd. Neisse ettevõtetesse tööle suunatud inimestele pakutakse intensiivset mentorlust ja nõustamist. Vajaduse korral pakutakse neile ka erilist tuge ja koolitust, et aidata neil alustada ettevõtjana.

– Aktiivse tööturupoliitika meetmetes osalejatele makstakse päevaraha 109 eurot töötaja kohta päevas hinnanguliselt keskmiselt 95 päeva jooksul töötaja kohta (10 400 eurot).

21. Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on taotluse hulka arvatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 3, koosnevad kuludest, mis on ette nähtud ettevalmistus-, haldus- ja kontrollimismeetmeteks ning teavitamiseks ja reklaamiks. Ringkøbing-Skjerni omavalitsusüksus ja kõiki asjaomaseid omavalitsusüksuseid hõlmav haldamisega tegelev projektimeeskond võtab kasutusele mitmeid meetmeid eesmärgiga propageerida EGFi toetust ja edastada selle kohta teavet. Omavalitsusüksuste portaalides avatakse vastavad veebilehed. Korrapäraselt avaldatakse pressiteateid, korraldatakse kohtumisi ajakirjanikega ning koostatakse uudiskirju. Kõigile projektis osalejatele ja sidusrühmadele korraldatakse lõpliku mõju teemaline töötuba. Avaldatakse reklaammaterjalid.

22. Taani ametiasutused kirjeldatavad individuaalsed teenused on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Taani ametiasutuste hinnangu kohaselt on kogukulud 12 729 287 eurot, millest individuaalsete teenuste kulud moodustavad 12 151 287 eurot ja EGFi toetuse rakendamisega seotud kulud 578 000 eurot (4,54 % kogukuludest). Fondilt taotletav kogusumma on 6 364 643 eurot (50 % kogukuludest).

Meetmed || Sihtgrupi töötajate hinnanguline arv || Hinnangulised kulud sihtrühma iga töötaja kohta (eurodes) || Kulud kokku (EGF ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes)

Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik)

Nõustamine, mentorlus ja juhendamine. || 611 || 1 500 || 916 500

Personaalsed suunatud koolituspaketid || 500 || 7 500 || 3 750 000

Ettevõtlustoetused || 40 || 25 000 || 1 000 000

Vanusele 55 + – meetmed koos personaalse juhendamise ja töökoha leidmisega spetsiaalsed juhendamise ja uue töökoha leidmise meetmed. || 80 || 1 500 || 120 000

Päevaraha || 611 || 10 417 || 6 364 787

Individuaalsed teenused kokku || || 12 151 287

Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik)

Ettevalmistav tegevus || || 28 000

Juhtimine || || 220 000

Teave ja reklaam || || 80 000

Kontrollitegevus || || 250 000

Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud kokku || || 578 000

Hinnangulised kulud kokku || || 12 729 287

Fondi toetus (50 % kogukuludest) || || 6 364 643

23. Taani kinnitab, et eespool kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatud meetmeid ning et topeltrahastamist ei toimu.

Kuupäev(ad), millal alustati või millal kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste pakkumist asjaomastele töötajatele

24. Taani alustas asjaomastele töötajatele suunatud individuaalsete teenuste osutamist 1. märtsil 2013. Nimetatud teenused on osa individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketist, mille kohta on fondile esitatud kaasrahastamistaotlus. Kõnealune kuupäev on seega toetuskõlblikkusperioodi algus fondist saadava mis tahes toetuse puhul.

Menetlused tööturu osapooltega konsulteerimiseks

25. EGFi taotluse ettevalmistamisel konsulteeriti tööturu osapooltega. Ringkøbing-Skjerni, Århusi, Randersi, Favrskovi ja Varde omavalitsused konsulteerisid oma kohalike ja piirkondlike tööhõive komisjonidega (LBR ja RBR), kus on esindatud kõik peamised sotsiaalpartnerid, sealhulgas ametiühingud (LO) ja Taani tööandjate esindajad (DA). Ringkøbing-Skjerni omavalitsuse ja koostööd tegevate omavalitsuste tööhõivekomiteed annavad sotsiaalpartneritele pidevalt asjade käigust teada. Kesk-Jüütimaa tööhõive piirkond, kelle ülesanne on suhtlemine kõigi asjakohaste sotsiaalpartneritega, on ametlikult esindatud selle juhtumi juhatuses.

26. Taani ametiasutused on kinnitanud, et riiklikus ja ELi õiguses sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud.

Teave meetmete kohta, mis on siseriikliku õiguse või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud

27. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Taani ametiasutused taotluses:

· kinnitanud, et fondist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas;

· tõendanud, et kavandatud meetmed on ette nähtud töötajate toetamiseks ja neid ei kasutata ettevõtete või sektorite ümberstruktureerimiseks;

· kinnitanud, et eespool nimetatud toetuskõlblikud meetmed ei saa toetust muudest ELi rahalistest vahenditest.

Haldus- ja kontrollisüsteemid

28. Taani on komisjonile teatanud, et rahalist abi hakkavad haldama ja kontrollima samad organid, kes teevad seda ka Euroopa Sotsiaalfondi puhul. Ka viimase korraldusasutuseks on Taani ettevõtlusamet. Sertifitseerimisasutuseks nimetatakse sama organi teine osakond. Auditeerimisasutuseks on Taani ettevõtlusametis tegutsev ELi kontrollitalitus.

Rahastamine

29. Taani taotluse põhjal on kavas fondist rahastada individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti (sealhulgas fondi toetuse rakendamise kulud) 6 364 643 euro ulatuses, mis moodustab 50 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav eraldis fondist põhineb Taani esitatud teabel.

30. Arvestades määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 lõike 1 alusel EGFist eraldatava toetuse võimalikku maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise võimalusi, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a.

31. Kavandatava rahalise toetuse puhul jääb enam kui 25 % fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks aasta viimasel neljal kuul kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikega 6.

32. Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa kohta. Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes esimesena asjakohasel poliitilisel tasandil kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni. Kui eelarvepädevad institutsioonid on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine.

33. Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2013. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28.

Makseassigneeringute allikad

34. Fondi eelarverealt eraldatavat summat kasutatakse käesoleva taotluse jaoks vajamineva 6 364 643 euro suuruse summa katmiseks.

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (taotlus EGF/2012/011 DK/Vestas, Taani)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[12] eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[13] eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut[14]

ning arvestades järgmist:

(1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

(2) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

(3) Taani esitas 21. detsembril 2012 taotluse, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega ettevõttes Vestas Group, ning täiendas taotlust lisateabega kuni 16. juulini 2013. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 6 364 643 euro eraldamiseks.

(4) Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et rahastada Taani taotluses nimetatud meetmeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 6 364 643 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

[3] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda lõiguga.

[4] „Maailma Tuuleenergia Assotsiatsiooni”, 2010. aasta tuuleenergia aruanne, Bonn, aprill 2011. http://www.wwindea.org/home/images/stories/pdfs/worldwindenergyreport2010_s.pdf.

[5] „Maailma Tuuleenergia Assotsiatsioon”, Maailma Tuuleenergia Assotsiatsiooni 2012. aasta aruanne’, Bonn, mai 2013. http://www.wwindea.org/webimages/worldwindenergyreport2012_final.pdf.

[6] Ettevõtja Vestas 2011. aasta majandusaasta aruanne.

[7] COM(2012) 502 (final).

[8] KOM(2011) 258 (lõplik).

[9] KOM(2011) 421 (lõplik).

[10] Danmarks Statistik, www.statistikbanken.dk/AUP02

[11] www.dst.dk

[12] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[13] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

[14] ELT C […], […], lk […].