ET Euroopa Liidu Teataja C 387/16

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2012/C 387/08

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„LENTILLES VERTES DU BERRY”

EÜ nr: FR-PGI-0105-0948-06.02.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

—  Toote nimetus — ☒ Toote kirjeldus —  Geograafiline piirkond —  Päritolutõend — ☒ Tootmismeetod —  Seos piirkonnaga —  Märgistus — ☒ Riiklikud nõuded —  Muu (täpsustada)

2. Muudatus(t)e liik:

— ☒ Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine —  Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet —  Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) —  Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3. Muudatus(ed):

Toote kirjeldus

— Läätsede suuruse klassifikatsiooni muudetakse. Selleks, et läätsed oleksid ühesuurused ja keeksid ühtlaselt, on vaja alla 4 mm jääv suurus välja arvata.

— Kategooria „purunenud terad” puhul kehtestatud tase tõstetakse 0 %-lt 0,2 %-le. Põhjenduseks on asjaolu, et kuna geograafilise piirkonna kliima on muutunud üha kuivemaks, esineb rohkem ka läätsede purunemist. 0,2 % tase võimaldab saada kvaliteettoodangut ja võtta samas arvesse tehnilisi piiranguid.

Tootmismeetod

— Saagikoristuse kuupäevi ei määrata enam kindlaks, kuna kahel viimasel tootmisaastal on saagikoristus toimunud hiljem ja seetõttu on tulnud saagikoristusperioodi pikendada. Alles on jäetud üksnes saagikoristusel mõõdetava läätsede maksimaalse niiskustaseme näitaja (18 %), et määrata selle järgi kindlaks saagikoristuse staadiumit.

— Lisatud on lõik läätsede fumigeerimise ehk gaasiga töötlemise kohta pärast saagikoristust, kuna see on vajalik putukaohuga seotud tervishoiu- õigus- ja kaubandusalaste üksikasjade järgimiseks.

— Lisatud on lõik läätsede „Lentilles vertes du Berry” pakendamise ajavahemiku kindlaksmääramise kohta. Kuna läätsi korjatakse üldjuhul juulis, on kõnealune ajavahemik piiritletud ühe aastaga alates 1. septembrist aastal n kuni 31. augustini aastal n + 1. See aeg on seotud kehtivusaja („parim enne”) kuupäevaga. Kehtivusaeg on kaks aastat arvestatuna pakendamiskuupäevast ja see võimaldab tagada müügil olevate toodete värskuse ja ühtlase kvaliteedi. Lisaks aitab võimalus pakendada eelmise aasta saaki kuni 31. augustini vältida lõpptoote varude osalõppemist ühe aasta saagi üleminekul teiseks (ajavahemik on vajalik uue saagi fumigeerimiseks ja sorteerimiseks).

— Spetsifikaadis on võetud arvesse kohustust pakendada läätsed „Lentilles vertes du Berry” üksnes big-bag kottidesse. Pakendamine peab toimuma kaitstud geograafilise tähisega hõlmatud geograafilises piirkonnas. Lahtisi, lõpptootele esitatud nõuete kohaselt sorteeritud läätsi võib pakendada big-bag kottidesse selleks, et saata need edasi piirkonnast väljaspool asuvatesse pakendamiskeskustesse nõuetekohaseks pakendamiseks või valmisroogadele spetsialiseeritud ettevõtjatele. Pakendamine big-bag kottidesse geograafilises piirkonnas tagab partiide parema identifitseerimise ja jälgitavuse.

Riiklikud nõuded

Spetsifikaati ajakohastati ja lisati peatükk „Riiklikud nõuded”, milles on esitatud peamised kontrollimisega seotud üksikasjad.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„LENTILLES VERTES DU BERRY”

EÜ nr: FR-PGI-0105-0948-06.02.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Lentilles Vertes du Berry”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Toode „Lentilles vertes du Berry” on kaunviljaliste taimede (Lens Culinaris) sorti Anicia kuuluvad hariliku läätse terad. Seemnete läbimõõt on 4–6 mm ja paksus 2–2,5 mm. Seemned on tumerohelise värvusega ja vähemal või rohkemal määral kaetud sinise marmorja mustriga. Sorteeritud läätsed peavad olema järgmiste omadustega.

— Niiskusesisaldus ≤ 16 %

— Võõrollus ≤ 0,2 %, millest mineraalaineid ≤ 0,001 promilli

— Rikutud või katkised seemned ≤ 0,8 %

— Purunenud seemned ≤ 0,2 %

— Kahjustatud seemned ≤ 0,8 %

— Nõuetele mittevastavad seemned ≤ 0,1 %

Läätsed on valgurikkad (valgusisaldus keskmiselt 31 %).

Nende keetmisaeg on kuni 30 minutit.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Ei kohaldata

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Ei kohaldata

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kasvatamine

Saagikoristus

Ladustamine enne fumigeerimist ja sorteerimist

Fumigeerimine ehk gaasiga töötlemine

Sorteerimine

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Pakendamine big-bag kottidesse peab samuti toimuma geograafilises piirkonnas ning pakendatakse üksnes lahtisi, lõpptootele esitatud nõuete kohaselt sorteeritud läätsi. Big-bag kotid saadetakse edasi piirkonnast väljaspool asuvatesse pakendamisettevõtetesse nõuetekohaseks ümberpakendamiseks (pakendid tarbijale, suurtele toitlustusasutustele) või valmisroogadele spetsialiseeritud ettevõtjatele.

Pakendamine big-bag kottidesse geograafilises piirkonnas tagab partiide parema identifitseerimise ja jälgitavuse, kuna sellisena pakendamine on kindlam, kui läätsede lahtine vedu veoautoga. Nii on viidud miinimumini võimalus segada KGTga läätsi muude läätsedega.

Läätsede „Lentilles vertes du Berry” pakendamist tarbijale mõeldud pakenditesse ja nende edasisaatmist võib teostada KGTga hõlmatud piirkonnas või väljaspool nimetatud piirkonda asuvates pakendamisettevõtetes.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

KGTga toote märgisel peab olema:

— toote nimetus „Lentilles Vertes du Berry”,

— sertifitseerimisasutuse nimi ja aadress, ning enne seda sõnad „certifié par …”,

— Euroopa Liidu KGT logo.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Piirkond koosneb Berry ajaloolise maakonna 49 kommuunist, mis asuvad Indre'i ja Cheri departemangudes.

Cher: Charost, Mareuil/Arnon, Civray, St. Ambroix, Saugy.

Indre: St. Georges/Arnon, Migny, Diou, Ste Lizaigne, Paudy, Giroux, Meunet-sur-Vatan, Vatan, St. Florentin, La Chapelle St. Laurian, Guilly, Fontenay, Bouges-le-Château, Liniez, Ménétréols-sous-Vatan, Lizeray, Les Bordes, St. Aoustrille, Issoudun, Chouday, Ségry, St. Aubin, Meunet-Planches, Vouillon, Brives, Ste Fauste, Diors, Neuvy-Pailloux, Thizay, Montierchaume, Levroux, Coings, La Champenoise, St. Valentin, Vineuil, Villegongis, Francillon, Bretagne, Brion, Luçay le Libre, Chezelles, Villers-les-Ormes, Condé, Moulins-sur-Céphons.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

5.1.1. Mullastikutingimused

Läätsede „Lentille verte du Berry” kasvatamiseks kasutatakse lubja-savimuldi, mis võivad olla rendsiina ja lubja-pruunmulla tüüpi. Mulla hüdromorfne seisund on hea, pinnale tekib vähe koorikut, orgaanilist ainet on piisavalt ja muld ei ole liiga tihe. Mullas on piisavalt vett (60–100 mm), mis soodustab läätsede valmimist.

Mullapind ei ole liiga sügav ning seetõttu kasvab taim hästi ja on suurepärase saagikusega: viimasel 15 aastal keskmiselt 20 tsentnerit. Esinenud on isegi rekordsaake, näiteks keskmiselt 40 tsentnerit, mida on saadud viljakasvatuseks mitte väga sobivateks peetud aladelt ilma niisutamise ja väetamiseta.

Kõnealused savi-lubjamullad on seega terved, neid on lihtne harida ja need on läätsekasvatuseks väga sobivad.

5.1.2. Ilmastikutingimused

Geograafilises piirkonnas on valdavalt mõõdukas kliima, korrapäraseid sademeid esineb kevadel ja suure kuuma perioode (27–30 °C) tuleb ette alates juuni lõpust.

5.1.3. Inimtegur

Roheliste läätsede kvaliteedi ja saagikuse suurendamiseks hakati esimesi vastavaid viljelustehnikaid kasutama 1950. aastatel Champagne Berrichonne'is. Oskusteave levis läätsede „Lentilles vertes du Berry” kasvatajate hulgas, mis omakorda võimaldas läätseviljelust KGTga hõlmatud geograafilises piirkonnas edasi arendada.

Pärast 1960. aastatel toimunud põllumajandusettevõtjate juurdevoolu piirkonda jõudis läätsekasvatus 1983. aastal 7 200 hektarini ja moodustas 79 % kogu Prantsusmaa läätsetoodangust.

1994. aastal asutati ühing l’Association „Lentilles vertes du Berry”, 1998. aastal tunnustati toodet kaitstud geograafilise tähisega ja läätse „Lentilles vertes du Berry” (KGT) osakaal on jätkuvalt tõusuteel. KGTga hõlmatud toodet hakati kasvatama 170 hektaril ja nüüdseks kasvatatakse seda ligikaudu 400 hektaril.

Läätsede „Lentilles vertes du Berry” tootjate oskusteave hõlmab järgmist:

— läätsi kasvatatakse savi-lubjamullal;

— külvi tihedus vastab mullatüübile;

— umbrohutõrje on kontrolli all ja kultuurile vastav ning võimaldab piirata hallmädaniku esinemise ohtu;

— koristuseelsel ajal valmivad läätsed ühtlaselt;

— kõrgetasemeline sorteerimine aitab välja praakida katkised, purunenud ja kahjustatud seemned.

5.2. Toote eripära:

5.2.1. Iseloomulikud omadused

Läätsed „Lentille verte du Berry” on tumerohelise värvusega ja kaetud sinise marmorja mustriga. Läätse kest on õhuke ja õrn, sisu pehme, mahe maitse meenutab kastanit.

Läätsi „Lentille verte du Berry” sorteeritakse rangete nõuete kohaselt ja nii saadakse ühtlase suurusega seemned (läbimõõt 4–6 mm), kõrvaldatakse kõik võõrkehad ja tagatakse mineraalolluse puudumine (maksimaalne sisaldus = 0,001 promilli).

Kuna läätsede „Lentille verte du Berry” suurus on ühtlane, keevad nad ühtlaselt ja kiiresti ning seda omadust hindavad sageli ka tarbijad ja töötlejad.

5.2.2. Maine

Läätsede „Lentille verte du Berry” kasvatuse kiire levik tõstis nende mainet algul kohalikul ja seejärel juba piirkondlikul tasandil. Tuntuse kohta teostati 1993. aastal maineküsitlus, kus 31 % küsitletuist vastas spontaanselt ja 51 % küsitleja suunava küsimuse peale, et läätsed „Lentille verte du Berry” on neile teada.

Toode on muutunud ka kohaliku turismisektori tõmbenumbriks:

— Choudays, kus tehti läätsekasvatusega esimest korda algust, on avatud läätsekasvatust tutvustav maja;

— 1993. aastal rajati vennaskond Confrérie des Fins Mangeux d’Lentilles vertes du Berry, kes tegeleb läätsede „Lentille verte du Berry” edendamisega;

— alates 1993. aastast korraldatakse Indre'i departemangus Vatanis läätsepidu, mis toimub septembrikuu teisel nädalavahetusel ja on pühendatud vastkoristatud läätsedele.

Gastronoomia valdkonnas esineb nimetust „Lentille verte du Berry” kohalikes ajalehtedes (Le Figaro) alates 1972. aastast tänu Issaudunis asuva restorani La Cognette peakokk Alain NONNET' valmistatud kreemjale läätsesupile. Sellest supist on saanud märkimisväärne artikkel kulinaarses vallas, seda nimetatakse mitmes kokandusalases raamatus ja isegi piirkondlikke retsepte käsitlevas teatmeteoses „Larousse de la cuisine régionale”. 2004. aastal kuulus läätsesupp Euroopa parima kokaõpilase konkursi retseptide hulka.

Restoraniomanike ühendus Tables gourmandes du Berry on samuti läätsede „Lentille verte du Berry” mainele kaasa aidanud, pakkudes seda toodet oma piirkondlikke retsepte tutvustavates menüüdes.

Restoranidega on loodud arvukaid partnerlusi ja läätsi „Lentille verte du Berry” tõstetakse menüüdes esile.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Läätsede ühtsele värvusele ja nende suurusele avaldavad suurt mõju savi-lubjamullad, mille hüdromorfne seisund on hea, mis ei ole liiga tihedad, mille pinnale tekib vähe koorikut. Sellises mullas kasvab kultuur kergesti ning on lihtne võidelda taimehaigustega.

Mõõdukate ilmastikutingimuste tõttu ei ole taimel stressi. Kasvuperioodi lõpus ette tulevad kuumaperioodid lõpetavad järsult õitsemise ja aitavad kaasa ühtsele valmimisele.

Ilmastikutingimuste ja mullatüübi omavaheline seos tagab seemnete ühtlase valmimise, suuruse ja värvuse.

Savi-lubjamuldi on ka lihtne harida, ning seetõttu on koristatavates saagipartiides vähe mineraalollust. KGTga hõlmatud piirkonnas väljakujunenud oskusteave läätsede sorteerimiseks aitab toote erilisele kvaliteedile ja mineraalolluse puudumisele omalt poolt kaasa.

Happelisematest muldadest või mäestike kõvast mullast oluliselt erinev mullatüüp annab läätsedele „Lentille verte du Berry” maheda ja kergelt kastanit meenutava maitse, mis on tarbijate poolt väga hinnatud. Paljud peavad seda maitset eriti peeneks ja tunnevad selle muude läätsede seast ära.

Seega tulenevad selle kohaliku toote erilised omadused piirkonna mullastikutingimustest ja piirkonna põllumajandustootjate poolt 30 aasta jooksul kasutusel olnud viljelustehnikatest. Tänu Paul Dufouri tööle selle KGTga hõlmatud piirkonna savi-lubjamullaga suurepäraselt kohastunud kultuuri aretamisel on toote kvaliteet ja saagikus veelgi paranenud. Kõik see on aluseks läätsede „Lentilles vertes du Berry” mainele, mille seisund tänu piirkondlike restoranide lisatud gastronoomilisele väärtusele on aja jooksul üha kindlamaks muutunud.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPLentilleVerteDuBerry.pdf

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.