Ettepanek Nõukogu otsus Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava täiendava teadusprogrammi vastuvõtmise kohta /* KOM/2009/0198 lõplik */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 22.4.2009 KOM(2009) 198 lõplik Ettepanek NÕUKOGU OTSUS Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava täiendava teadusprogrammi vastuvõtmise kohta SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST 19. veebruaril 2004. aastal võttis nõukogu vastu ühenduse Pettenis (Madalmaad) asuva kõrgvooreaktori käitamist käsitleva kolmeaastase täiendava teadusprogrammi, mida Teadusuuringute Ühiskeskus pidi rakendama Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks aastatel 2004–2006. 26. novembril 2007 võttis nõukogu vastu otsuse kõnealuse täiendava programmi pikendamise kohta ühe aasta võrra (2007). Kõnealune programm aegus seega 31. detsembril 2007. Kõrgvooreaktori käitamine jätkus 2008. aastal ilma täiendava teadusprogrammita ning samal ajal tehti jõupingutusi, et reaktori käitamine ja kasutamine põhineks sõltumatul ja püsivamal õiguslikul alusel. Kuna need jõupingutused vilja ei kandnud, on nüüd vaja sätestada rahalise toetuse jätkumine uue täiendava teadusprogrammi alusel. Käesolev teatis hõlmab seega kõrgvooreaktori käitamise uut kolmeaastast programmi (2009–2011). Komisjon kasutab kõrgvooreaktorit vastavalt Euratomi ja Madalmaade vahel 25. juulil 1961 sõlmitud lepingule. Kõnealuse lepingu alusel on komisjon võtnud ühenduse nimel kohustuse ehitada vajalikud rajatised ning hankida lisaseadmed nende rajatiste (sealhulgas ka kõrgvooreaktori) optimaalseks kasutamiseks. Kõnealune leping allkirjastati 99 aastaks. Selle täitmiseks sõlmisid mõlemad pooled 31. oktoobril 1962. aastal vastavalt asjaõigusele 99 aastaks põlisrendilepingu ( bail emphytéotique ). Kõrgvooreaktoril on Euroopa Liidus oluline roll ohutu tuumatehnoloogia toetamisel, termotuumasünteesi materjalide uuringutes, alusuuringutes ning meditsiinilistes rakendustes. - Hoolimata teadus- ja arendustöö ressursside suurendamisest tuuma lõhustumise valdkonnas kasutatakse kõrgvooreaktorit olemasolevate ja tulevaste reaktorite ohutuse tagamisel edaspidigi aktiivselt. Kõrgvooreaktor aitab kaasa järgmisi valdkondi käsitlevatele programmidele: reaktorite vananemine ja tööea haldamine, tuumkütuse ohutuse täiustamine, tuumajäätmete transmutatsioon jäätmete ohutumaks ladustamiseks, kütuse ohutuse uuringud uue põlvkonna tuumareaktorite jaoks (IV põlvkond). - Alusuuringutes kasutatakse neutronkiirgust materjalide struktuuri uurimiseks. Seda tegevust arendatakse pidevalt ning see aitab paremini mõista muundumismehhanisme ja nendega seotud tõrjeabinõusid, mis on olulised olemasolevate tuumaelektrijaamade ohutuse jaoks. Uuritavad meetodid on mittepurustavad hindamistehnikad, mille käigus kasutatakse neutronkiirgust ja neutroni omadusi. Pingutusi koordineeritakse, tulemusi levitatakse ja ühtlustamist toetatakse Euroopa võrgustiku kaudu. - Reaktorit kasutatakse ka igal aastal Euroopas määratavast 10 miljonist meditsiinilisest diagnoosist 60 % puhul kasutatavate radioaktiivsete isotoopide tööstuslikuks tootmiseks. Reaktor on oma tootlikkusest tingituna oluline abivahend Euroopa ravimitootjatele. Lisaks on reaktori toodangut tänu selle asukohale Euroopas võimalik kiiresti saata Euroopa meditsiinikeskustesse. See on oluline uusimate kasutuselevõetud lühikese poolestusajaga isotoopide puhul. - Kõrgvooreaktor toimib ka koolituskeskusena, mis pakub doktori- ja järeldoktoriprogrammides osalejatele võimalusi teadustööks riigisiseste või Euroopa programmide kaudu. 2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE Nendest liikmesriikidest, kellega nende tuumauuringutealast tegevust arvestades konsulteeriti, nõustusid kolm liikmesriiki (NL, FR ja BE) osalema kõrgvooreaktori rahastamises. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Ettepanek põhineb Euratomi asutamislepingu artiklil 7. 4. MÕJU EELARVELE Finantsselgitusest nähtub, et uut täiendavat programmi rahastavad kolm osalevat liikmesriiki: Madalmaad, Prantsusmaa ja Belgia. Kõnealuse kolme liikmesriigi osamaksud moodustavad kokku ligikaudu 35 miljonit eurot. See summa sisaldab eraldisi reaktori dekomisjoneerimiseks. Käesoleva täiendava programmi alusel tasutud osamaksudest kaetakse ka kulud (sh eraldised dekomisjoneerimiseks), mis tekkisid kõrgvooreaktori käitamisel 2008. aastal, st ajavahemikul, mil ei olnud kehtestatud täiendavat programmi ega muud mehhanismi kõrgvooreaktori rahastamiseks. Komisjon kinnitab nõukogu 27. juuni 1996. aasta koosoleku protokollis esitatud deklaratsiooni, milles kinnitati, et kõrgvooreaktor saab piisava rahastamise korral aidata kaasa ühenduse programmide täitmisele seoses raamprogrammidega või muul viisil. Osaletakse kas konkurentsi alusel või Teadusuuringute Ühiskeskuse uurimisasutuste tegevuseks vajalike kiiritusteenuste osutamise kaudu. See tähendab, et komisjon ei rahasta kõrgvooreaktori käitamise kulusid, sh reaktori hooldamise või remondi kulusid, oma eelarvevahenditest. 5. LISATEAVE Ei kohaldata Ettepanek NÕUKOGU OTSUS Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava täiendava teadusprogrammi vastuvõtmise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 7, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, pärast konsulteerimist teadus- ja tehnikakomiteega[1] ning arvestades järgmist: (1) Euroopa teadusruumi raames on Petteni kõrgvooreaktor oluline ühenduses käsutuses olev vahend, millega on võimalik aidata kaasa materjaliteaduste arendamisele ja katsetamisele, tuumameditsiinile ning tuumaenergiavaldkonna ohutusuuringutele. (2) Kõrgvooreaktori käitamist on toetatud mitme täiendava teadusprogrammiga, millest viimane, nõukogu 26. novembri 2007. aasta otsus 2007/773/Euratom Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks teostatava täiendava teadusprogrammi pikendamise kohta ühe aasta võrra,[2] aegus 31. detsembril 2007. (3) Kõrgvooreaktori käitamine jätkus 2008. aastal ilma täiendava teadusprogrammita ning samal ajal tehti jõupingutusi, et reaktori käitamine ja kasutamine põhineks sõltumatul ja püsivamal õiguslikul alusel. Kuna need jõupingutused vilja ei kandnud, on nüüd vaja sätestada rahalise toetuse jätkumine uue täiendava teadusprogrammi alusel. (4) Kehtiva tegevusloa alusel on kõrgvooreaktori käitamine võimalik vähemalt aastani 2015. (5) Võttes arvesse vajadust kõrgvooreaktori kui ühenduse teadusuuringute infrastruktuuri asendamatu osa järele sellistes valdkondades nagu olemasolevate tuumareaktorite ohutuse suurendamine, tervishoid, sealhulgas meditsiiniliste isotoopide väljatöötamine meditsiinilisteks uuringuteks, termotuumasüntees, alusuuringud ja koolitus ning jäätmekäitlus, sealhulgas võimalus uurida tuumkütuse ohutust uue põlvkonna reaktorisüsteemides kasutamiseks, tuleks jätkata reaktori käitamist käesoleva täiendava teadusprogrammi alusel kuni 2011. aastani. (6) Kuna Madalmaad, Prantsusmaa ja Belgia on eriliselt huvitatud reaktori käitamise jätkumisest, peaksid need liikmesriigid rahastama kõnealust programmi Euroopa ühenduste eelarvesse sihtotstarbelise tuluna makstavate osamaksude kaudu. (7) Käesoleva täiendava programmi alusel tasutud osamaksudest tuleks kanda ka 2008. aastal tekkinud kulud, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Käesolevaga võetakse vastu Pettenis asuva kõrgvooreaktori kasutamist käsitlev täiendav teadusprogramm (edaspidi „programm”), mille eesmärgid on loetletud I lisas ja mille kestus on kolm aastat alates 1. jaanuarist 2009. Artikkel 2 Programmi teostamiseks vajalike rahaliste vahendite suurus on hinnanguliselt 34,992 miljonit eurot. Kõnealuse summa jaotus on toodud II lisas. Selliseid vahendeid käsitletakse sihtotstarbelise tuluna kooskõlas nõukogu määruse nr 1605/2002[3] artikli 18 lõikega 2. Artikkel 3 1. Programmi juhtimise eest vastutab komisjon. Selleks kasutab ta Teadusuuringute Ühiskeskuse teenuseid. 2. Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukogu teavitatakse programmi täitmisest. Artikkel 4 Igal aastal enne 15. septembrit esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta. Artikkel 5 Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009. Artikkel 6 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja I LISA TEADUSLIKUD JA TEHNILISED EESMÄRGID Programmi põhieesmärgid on järgmised: 1. Kõrgvooreaktori ohutu ja usaldusväärne käitamine, et tagada neutronvoo kättesaadavus katse-eesmärkidel. 2. Kõrgvooreaktori tõhusa kasutamise võimaldamine teadusasutustele, mis hõlmavad paljusid teadusharusid: olemasolevate tuumareaktorite ohutuse suurendamine, tervishoid, sealhulgas meditsiiniliste isotoopide väljatöötamine meditsiinilisteks uuringuteks, termotuumasüntees, alusuuringud ja koolitus ning jäätmekäitlus, sealhulgas võimalus uurida tuumkütuse ohutust uue põlvkonna reaktorisüsteemides kasutamiseks. ___________________________________________________________________________ II LISA OSAMAKSUDE JAOTUS Programmi jaoks vajalikud osamaksud tasuvad Madalmaad, Prantsusmaa ja Belgia. Osamaksud jaotuvad järgmiselt: Madalmaad : 32,892 miljonit eurot Prantsusmaa : 0,9 miljonit eurot Belgia: 1,2 miljonit eurot Kokku : 34,992 miljonit eurot. Osamaksud tasutakse Euroopa ühenduste üldeelarvesse ning assigneeritakse käesolevale programmile. Käesoleva täiendava programmi alusel tasutud osamaksudest võib kanda ka seoses kõrgvooreaktori käitamisega 2008. aastal tekkinud kulusid. FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU NIMETUS: Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatav täiendav teadusprogramm 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed: Poliitikavaldkond: Jaotis 10 – Otsene teadustegevus Meede: 10 04 – Varasemate raamprogrammide ja muu tegevuse lõpuleviimine 3. EELARVEREAD 3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused: 10 04 04 Kõrgvooreaktori (HFR) käitamine Punkt 10 04 04 02 [4] — Täiendav kõrgvooreaktori programm (2009–2011) Punkt 6 2 2 1 – Kõrgvooreaktori käitamisest saadav tulu, mida kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks – Sihtotstarbeline tulu 3.2. Meetme ja finantsmõju kestus: 1.1.2009–31.12.2011 (käesoleva täiendava programmi alusel tasutud osamaksudest võib kanda ka 2008. aastal tekkinud kulusid) 3.3. Eelarve tunnusjooned: Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik | Mittekohustuslik | Liigendamata[5] | JAH | EI | EI | Nr 1a | 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST 4.1. Rahalised vahendid 4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kulu liik | Jao nr | 2009 | 2010 | 2011 | Kokku | Tegevuskulud[6] | Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | pm | pm | pm | Pm | Maksete assigneeringud | b | pm | pm | pm | pm | pm | pm | Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[7] | Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | pm | pm | pm | VÕRDLUSSUMMA KOKKU | Kulukohustuste assigneeringud | a+c | pm | pm | pm | Maksete assigneeringud | b+c | pm | pm | pm | pm | pm | pm | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[8] | Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | pm | pm | pm | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | pm | pm | pm | Meetme soovituslik finantskulu kokku | Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | pm | pm | pm | Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | pm | pm | pm | pm | pm | pm | Kaasrahastamise andmed miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kaasrahastav asutus | 2009 | 2010 | 2011 | Kokku | Madalmaad | f | 16.446 | 8.223 | 8.223 | 32.892 | Prantsusmaa | 0.300 | 0.300 | 0.300 | 0.900 | Belgia | g | 0.600 | 0.300 | 0.300 | 1.200 | Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | 17.346 | 8.823 | 8823 | 34.992 | * 2008. aasta kulutused kaetakse 2009. aasta osamaksudest. Osamaksud on sihtotstarbeline tulu. Asjaomased liikmesriigid on kõnealuse summa välja arvutanud, et katta reaktori käitamise kulud ajavahemikul 2008–2011, võttes arvesse mõistlikul määral kommertstulu. Komisjon ei rahasta mingil juhul jooksvaid kulusid, sealhulgas võimalikke hooldus- ja remondikulusid. 4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga x Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. ( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine. ( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete[9] kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine). 4.1.3. Finantsmõju tuludele ( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele. x Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine: Kõnealust täiendavat programmi rahastavad kolm liikmesriiki (Madalmaad, Prantsusmaa ja Belgia). miljonites eurodes (üks koht pärast koma) Enne meetme rakendamist [aasta n–1] | Olukord pärast meetme rakendamist | Personal kokku | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID 5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus Kõrgvooreaktoril on Euroopa Liidus oluline roll ohutu tuumatehnoloogia toetamisel, samuti sellistes uurimisvaldkondades nagu reaktorite vananemine ja nende tööea pikendamine, pikaajaliste aktonoidide transmutatsioon jäätmete ohutumaks ladustamiseks, kütuse ohutuse suurendamine ning kütuse ohutuse uuringud uue põlvkonna (IV põlvkonna) reaktorite tarvis. Alusuuringutes kasutatakse neutronkiirgust ka materjalide struktuuri uurimiseks. Seda tegevust arendatakse pidevalt ning see aitab paremini mõista muundumismehhanisme ja nendega seotud tõrjeabinõusid, mis on olulised olemasolevate jaamade ohutuse jaoks. Termotuumasünteesiga seoses on võetud ette mitmesuguseid projekte, et katsetada konstruktsiooni- ja rikastusmaterjale. 5.2. Ühenduse meetme lisaväärtus, ettepaneku kooskõla teiste rahastamisvahenditega ning võimalik koostoime Kõrgvooreaktori omanik on komisjon. Käesolevat täiendavat programmi on vaja reaktori jätkuvaks käitamiseks, võttes arvesse asjaolu, et kavandatud ühisettevõtte loomine ei olnud võimalik potentsiaalsete partnerite ebapiisava toetuse tõttu sellisele õigusstruktuurile. Tasub märkida, et lisaks selle teaduslikule kasutusele on reaktor väga oluline ka meditsiinisektorile (meditsiinis kasutatavate isotoopide tootmine). 5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames Kõrgvooreaktori täiendavate programmide põhieesmärgid on järgmised: 1. Pettenis asuva kõrgvooreaktori ohutu ja usaldusväärne käitamine; see hõlmab rajatise tavapärast kasutust maksimaalse käitusperioodi jooksul ning katseteks kasutatavat neutronvoogu. 2. Kõnealuse reaktori ratsionaalset kasutamist edendatakse paljude teadusharude abil; kõrgvooreaktorit hõlmavaid olulisi teadus- ja arendustegevuse teemasid saab illustreerida järgmiste näidetega: olemasolevate ja uue põlvkonna tuumareaktorite ohutuse suurendamine, tervishoid, sealhulgas meditsiiniliste isotoopide väljatöötamine meditsiinilisteks uuringuteks, termotuumasünteesi reaktori materjalide uuringud, alusuuringud ja koolitus ning jäätmekäitlus, sealhulgas võimalus uurida tuumkütuse ohutust uue põlvkonna reaktorites kasutamiseks. 5.4. Rakendamise meetod (soovituslik) x Tsentraliseeritud haldamine ( otse, haldajaks on komisjon ( kaudselt, haldamine on delegeeritud: ( täitevasutustele ( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185 ( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele ( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös ( liikmesriikidega ( kolmandate riikidega ( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage) Asjakohased märkused: 6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE 6.1. Järelevalvekord Komisjoni ülesandeks on täiendavat programmi juhtida ja seejärel esitada aruanded järgmiste valdkondade kohta: i) reaktori käitamise tehniline seisund, ii) reaktori kasutamine teaduseesmärgil, iii) reaktori eelarveseisund, võttes arvesse liikmesriikide rahalist panust, ning iv) tasutud osamaksud. Programm kuulub Teadusuuringute ühiskeskuse tegevuspõhise juhtimise planeerimistsüklisse ja iga-aastasesse juhtimiskavasse. Sellest tulenevalt kantakse kavandatud eesmärkide järelevalve tulemused Teadusuuringute Ühiskeskuse iga-aastasesse tegevusaruandesse. Lisaks sellele koostab Teadusuuringute Ühiskeskuse Energeetikainstituut iga-aastase aruande. Selles käsitletakse täiendava programmi juhtimist ning see hõlmab järgmisi aspekte: - tehniline aruanne, milles esitatakse andmed kõrgvooreaktori käitamise kohta; - peamiste teadussaavutuste kokkuvõtlik kirjeldus; - hooldus- ja remonditööde olukord; - eelarveseisund selles osas, mis puudutab tulu liikmesriikidelt ja täiendava programmi eelarve kasutamist (sh eraldised demonteerimiseks, juhtimiskulud, tasu käitajale jne). - Aruanne adresseeritakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukogule. 6.2. Hindamine 6.2.1. Eelhindamine See on eelmiste täiendavate programmide uuendamine. Käesoleva täiendava programmi ettevalmistamise kohta viisid osalevad liikmesriigid läbi sisemise hindamise. 6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid) Nagu eespool märgitud, paraneb aruannete sisu kooskõlas nõukogu otsuses sätestatud kohustustega. 6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus Osalevad liikmesriigid viivad täiendava programmi lõppedes läbi sisemise hindamise. 7. Pettusevastased meetmed Eespool nimetatud aruannete auditeerimise ja sisekontrolliga tegelevad Teadusuuringute Ühiskeskuse ametnikud, hõlmates nii tehnilisi kui ka eelarvelisi aspekte. Kontrollikojale tagatakse juurdepääs kõigile auditi ja sisekontrolli tulemustele. Lõhustuvate ainete liikumist kontrollivad Euratom ja IAEA. 8. ANDMED VAHENDITE KOHTA 8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta n | Aasta n + 1 | Aasta n + 2 | Aasta n + 3 | Aasta n + 4 | Aasta n + 5 | Ametnikud või ajutine personal[11] (XX 01 01) | A*/AD | B*, C*/AST | Art XX 01 02 kohaselt rahastatav[12] personal | Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[13] | KOKKU | 8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus Ainus Teadusuuringute Ühiskeskuse täidetav ülesanne on täiendava programmi haldamine. Selleks vajalik Teadusuuringute Ühiskeskuse personal (1 AD ja 1 AST) rahastatakse täielikult täiendavast programmist. 8.2.3. Ametikohtade jaotus (kohustuslik) x Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud ( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud ( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus ( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused) ( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud 8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud) miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Eelarverida (number ja nimetus) | Aasta n | Aasta n + 1 | Aasta n + 2 | Aasta n + 3 | Aasta n + 4 | Aasta n + 5 jj | KOKKU | Muu tehniline ja haldusabi | – sise- | – välis- | Tehniline ja haldusabi kokku | 8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Ametikoha liik | Aasta n | Aasta n + 1 | Aasta n + 2 | Aasta n + 3 | Aasta n + 4 | Aasta n + 5 jj | Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) | (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal | 1 AD ja 1 AST kulud kaetakse sihtotstarbelisest tulust, mis pärineb otse käesolevast täiendavast programmist. | Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal | p.m. | 8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) | Aasta n | Aasta n + 1 | Aasta n + 2 | Aasta n + 3 | Aasta n + 4 | Aasta n + 5 jj | KOKKU | XX 01 02 11 01 – Lähetused | XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | XX 01 02 11 03 – Komiteed[15] | XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | 2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | 3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud | p.m. | [1] 1. aprilli 2009. aasta arvamus. [2] ELT L 312, 30.11.2007, lk 29. [3] Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa Ühenduste eelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1). [4] Tuleb luua uus eelarverida. [5] Liigendamata assigneeringud [6] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla. [7] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla. [8] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05. [9] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [10] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule. [11] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [12] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [13] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas. [14] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele. [15] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.