EUROOPA KOMISJON Brüssel,26.1.2018 COM(2018) 45 final KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE lennukõlblikkuse määruse kohaldamise kohta

(2014–2016)



SISUKORD 1 Sissejuhatus 1.1 Üldist 1.2 Küsimustik 2 Tulemuste aruanne 2.1 Määruse asjakohasus 2.2 Mõjusus 2.3 Tõhusus 2.3.1 Impordi väärtus 2.3.2 Halduskoormuse vähendamisest saadud kasu 2.4 Sidusus 2.5 Kontrollimine 3 Kokkuvõte



1Sissejuhatus 1.1Üldist

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1147/2002 („lennukõlblikkuse määrus“) on ette nähtud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude peatamine teatavate kaupade puhul, mida imporditakse lennukõlblikkussertifikaatide alusel. See võimaldab kohaldada lihtsustatud tolliprotseduure, et importida ELi-välistest riikidest tollimaksuvabalt teatavaid õhusõidukite tootmiseks, remondiks, hoolduseks, ümberehituseks, uuendamiseks või muutmiseks kasutatavaid osi, komponente ja muid kaupu. Varem imporditi neid selliste toll eriprotseduuride alusel nagu lõppkasutus, seestöötlemine või tolliladustamine. Kõnealuste tolli eriprotseduuride alusel importimiseks oli vaja tolli eelnev ja/või järgnev luba või järelevalve, samas kui lennukõlblikkuse määruse kohase loa saamiseks piisab konkreetse „lennukõlblikkussertifikaadi“ esitamisest. See protseduur ei ole nii koormav kui varasemad peatamisprotseduurid. Vastavalt lennukõlblikkuse määruse artiklile 4 tuleb nõukogule esitada liikmesriikidelt saadud teabel põhinev aruanne määruse kohaldamise kohta. Selle aruande eesmärk on esitada lennukõlblikkuse määruse kohaldamise tulemused ja järeldused lähtuvalt teabest, mis on liikmesriikidelt saadud aastaid 2014–2016 hõlmava 3-aastase perioodi kohta („aruandeperiood“). 1.2Küsimustik Vajaliku teabe kogumiseks saatis komisjon 29. juunil 2017 kõigile liikmesriikidele küsimustiku. Küsimustik sisaldas 11 küsimust neljast valdkonnast: 1.mõjusus; 2.tõhusus; 3.sidusus ning 4.kontrollimine. Lisaks on selles aruandes „mõjususe“ hindamiseks kasutatud andmeid, mida liikmesriigid on esitanud järelevalveandmebaasi. Küsimustikule vastasid 21 liikmesriiki, kelle arvele langes 93,1 % aruandeperioodil lennukõlblikkuse määruse alusel toimunud impordist. Mõned liikmesriigid vastasid kõigile küsimustele ja esitasid seonduvad andmed, teistel aga oli vastamise ja eriti kvantifitseeritava teabe esitamisega kohati raskusi. Viiendat valdkonda – lennukõlblikkuse määruse „asjakohasus“ – hinnati lähtuvalt teabest, mille liikmesriigid esitasid vastustena 2014. aasta juunis tehtud uuringule lennukõlblikkuse määruse täiendamisvõimaluste kohta. 2Tulemuste aruanne Aruande selles osas esitatakse lennukõlblikkuse määruse asjakohasuse, mõjususe, tõhususe, sidususe ja kontrollimisega seotud tulemused. Tulemused põhinevad liikmesriikidelt saadud teabel.

2.1Määruse asjakohasus Nagu punktis 1.3 märgitud, tehti 2014. aastal liikmesriikide seas uuring lennukõlblikkuse määruse täiendamisvõimaluste väljaselgitamiseks. Nende tagasiside andis olulist teavet määruse rakendamise kohta ja kasulikke suuniseid teatavate valdkondade täiendamiseks, et võtta arvesse õiguslikke või tehnilisi arengutendentse. Uuringu vastustes kinnitasid liikmesriigid määruse olulisust, kuivõrd see vähendab tolliametnike halduskoormust, võimaldades neil kasutada alternatiivseid tolliprotseduure ja mitte anda lõppkasutusprotseduuri lube ning kontrollida ja jälgida muid tolli eriprotseduure (nt seestöötlemine, ladustamine). Samas juhtisid mitmed liikmesriigid tähelepanu, et lennukõlblikkuse määrust on vaja veelgi täpsustada seoses lubatavate sertifikaatidega, mille alusel ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud peatatakse. Nende arvates aitaksid selle valdkonna täpsustamine paremini selgitada, milliseid sertifikaate nõutakse, ning innustaksid õhusõidukite käitajaid lennukõlblikkuse määruse pakutavaid võimalusi ära kasutama. Samuti taotlesid nad täiendusi seoses remonditavate kaupadega. Ühtlasi pidasid liikmesriigid võimalikuks õhusõidukite käitajate asjaajamise edasist lihtsustamist, lubades tollimaksuvaba importi ka sõjaväe õhusõidukite sertifikaatide alusel. Põhjenduseks toodi, et samu osi saab tihti kasutada mõlemat tüüpi õhusõidukitel ning importimisel võib lõppkasutus olla teadmata. See oleks kooskõlas ka komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 324 lõike 1 punktiga c, milles seestöötlemisprotseduuri lihtsustatud korra puhul ei tehta vahet tsiviil- ja muudel õhusõidukitel. Samuti on see kooskõlas määrusega (EÜ) nr 150/2003, millega peatatakse teatavate relvade ja muu sõjaväevarustuse imporditollimaksud, ning täiendab kõnealust määrust. Erinevaid vastuseid anti seoses lennukõlblikkuse määruse alusel peatamise korra alla kuuluda võivate kaupade loeteluga. Mõned liikmesriigid eelistasid praegust olukorda, teised aga pooldasid üksikasjalikku CN-rubriikide ja alamrubriikide loetelu, tingimusel et seda saab kiiresti muuta. Sellega seoses tuleb ka meenutada, et lennukõlblikkuse määrus ei ole CN-peatükkide 25–97 koodidega seoses täielikult TARICiga integreeritud, vaid TARICi küsimuste tolliekspertide rühma arutelude käigus lühendati koodide loetelu. Et neile muredele reageerida, on komisjon koostamas nõukogule ettepanekut asendada lennukõlblikkuse määrus ning ajakohastada, ühtlustada ja veelgi lihtsustada teatavate õhusõidukites või nendega seoses kasutatavate kaupade tollimaksuvaba impordi protseduure. See protsess peaks lõpule jõudma 2017. aasta lõpuks. 2.2Mõjusus Lennukõlblikkuse määruse mõjususe hindamiseks esitati liikmesriikidele kolm küsimust, et teha kindlaks, mil määral on tolliprotseduuride lihtsustamine ettevõtjate ja tolliasutuste jaoks aidanud saavutada määruse eesmärki. Vastused on esitatud järgmistes graafikutes. K1. Kas lennukõlblikkuse määrus on täitnud oma eesmärgi ja lihtsustanud õhusõidukite tootmiseks, remondiks, hooldusekskohandamiseks või ümberehitamiseks kasutatavate kaupade tollimaksuvaba impordi suhtes kohaldatavaid tolliprotseduure? Tabel 1.

Allikas: liikmesriikide vastused küsimustikule. K2. Mil määral on lennukõlblikkuse määrus teie hinnangul leevendanud lennundussektori ettevõtjate halduskoormust, vähendades nende vajadust kasutada peatamist hõlmavaid tolliprotseduure (nt lõppkasutus, seestöötlemine, tolliladustamine)? Tabel 2. Allikas: liikmesriikide vastused küsimustikule. K3. Mil määral on lennukõlblikkuse määrus teie hinnangul leevendanud tolliasutuste halduskoormust, vähendades ettevõtjate vajadust kasutada peatamist hõlmavaid tolliprotseduure (nt lõppkasutus, seestöötlemine, tolliladustamine)? Tabel 3. Allikas: liikmesriikide vastused küsimustikule. Liikmesriikide vastustest nähtub, et valdava enamiku asutuste (üle 85 % vastanutest) arvates on lennukõlblikkuse määrus täitnud oma eesmärgi, milleks on leevendada lennundussektori ettevõtjate halduskoormust. Valdav enamik arvab ka, et määrus on aidanud vähendada riikide tolliasutuste halduskoormust. Peatamiskorra alusel osi, komponente ja muid kaupu importivate ELi ettevõtjate kulusäästust tulenev kasu võib olla ulatuslikumgi, suurendades näiteks ELi lennundustööstuse konkurentsivõimet, muutes tootmismeetodid tõhusamaks ning luues või säilitades töökohti ELis. Samas teatasid kaks liikmesriiki, et endiselt on juhtumeid, kui ettevõtjad soovivad tingimata kasutada seestöötlemisprotseduuri ega kasuta lennukõlblikkuse määrusega ette nähtud lihtsustatud protseduure.

2.3Tõhusus Aruandeperioodil määruse alusel toimunud impordi väärtus tehti kindlaks järelevalveandmebaasi andmete alusel. See teave on impordi päritolu, importivate liikmesriikide ja CN-alamrubriikide järgi jaotatuna esitatud punktis 2.3.1. 2.3.1Impordi väärtus Tabel 4. 2014.–2016. aasta impordi väärtus eurodes päritoluriikide kaupa Impordi väärtus päritoluriikide kaupa 2014 2015 2016 Kokku

2014–2016 Ameerika Ühendriigid 8 658 536 103 11 112 281 769 14 010 541 826 33 781 359 698 Kanada 630 774 271 822 536 320 960 885 100 2 414 195 690 Singapur 253 882 594 252 674 439 255 790 579 762 347 612 Jaapan 184 631 396 242 008 025 278 012 288 704 651 709 Türgi 85 705 800 173 137 100 233 401 407 492 244 307 Hiina 111 280 770 172 631 537 168 208 313 452 120 619 Mehhiko 72 617 669 155 400 109 205 357 625 433 375 404 Šveits 135 621 526 97 256 260 103 608 054 336 485 840 Filipiinid 47 909 481 63 139 468 164 470 527 275 519 476 Taiwan 50 860 474 76 550 593 66 832 444 194 243 511 10 peamist riiki kokku 10 231 820 084 13 167 615 619 16 447 108 162 39 846 543 865 Kõik riigid kokku 11 289 774 034 14 906 427 347 18 522 590 954 44 718 792 334 Allikas: järelevalveandmebaas. Aruandeperioodil oli ELi saabunud impordi koguväärtus 44 718 792 334 eurot. Impordimaht kümnest peamisest päritoluriigist moodustas sellest kogusummast 39 846 543 865 eurot (89,1 %). Eelmisest tabelist nähtub, et impordi väärtus on aruandeperioodil pidevalt kasvanud. Tabelist on selgelt näha, et kogu aruandeperioodil moodustasid Ameerika Ühendriigid päritoluriigina kaugelt suurima osa kaubavahetuse väärtusest eurodes. Aruandeperioodil oli kaubavahetuse väärtuse poolest teisel kohal Kanada, kelle osakaal kasvas. Kolmandal kohal oli kaubavahetuse väärtuse poolest Singapur, kelle eksporditud kaupade väärtus püsis aruandeperioodil üsna stabiilsena. Oluliselt kasvas impordi väärtus Jaapanist (+51 %), Türgist (+172 %), Mehhikost (+182 %) ja Filipiinidelt (+243 %). Tabel 5. Tabeli 4 esimene ja viimane veerg diagrammina, mis kujutab impordi väärtuse protsentuaalset jaotust (kümme peamist päritoluriiki ja kõik päritoluriigid kokku, 2014–2016) Tabel 6. Impordi väärtus eurodes liikmesriikide kaupa aastatel 2014–2016 Impordi väärtus liikmesriikide kaupa 2014 2015 2016 Kokku Saksamaa 3 953 545 804 4 888 963 973 5 801 425 448 14 643 935 225 Ühendkuningriik 3 067 202 607 4 112 329 609 5 302 307 837 12 481 840 053 Prantsusmaa 2 283 119 979 3 402 016 736 4 453 822 183 10 138 958 898 Holland 577 602 997 717 607 299 865 998 485 2 161 208 781 Hispaania 406 207 547 391 394 246 432 677 834 1 230 279 626 Itaalia 142 749 661 269 796 330 361 276 115 773 822 106 Luksemburg 204 498 753 210 331 595 225 266 316 640 096 664 Poola 131 030 197 168 749 737 214 885 793 514 665 727 Tšehhi Vabariik 81 283 683 153 500 591 114 602 786 349 387 060 Belgia 76 789 159 80 363 341 120 178 533 277 331 033 Kümme peamist importivat liikmesriiki kokku 10 924 030 386 14 395 053 456 17 892 441 331 43 211 525 173 Kõik liikmesriigid kokku 11 289 774 034 14 906 427 347 18 522 590 954 44 718 792 334 Allikas: järelevalveandmebaas. Tabel 7. Tabeli 6 esimene ja viimane veerg diagrammina, mis kujutab impordi väärtuse protsentuaalset jaotust liikmesriikide kaupa aastatel 2014–2016

Aruandeperioodil langes suurim osa impordi väärtusest kolmele liikmesriigile [DE, UK ja FR], mida võib selgitada asjaoluga, et ELi suurimal õhusõidukitootjal on neis riikides tootmisrajatised. Nende riikide import moodustas sel perioodil 37 264 734 176 eurot (83,3 %) 44 718 792 334 euro suurusest kogusummast. Samas suurenes aruandeperioodil ka teistest liikmesriikidest (eriti NL, IT ja PL) pärit impordi väärtus. Tabel 8. 15 enimkasutatud CN-alamrubriiki eurodes, 2014–2016 15 enimkasutatud CN-alamrubriiki Kirjeldus Kokku

2014–2016

(eurodes) 8411 91 Turboreaktiivmootorite ja turbopropellermootorite osad 19 384 532 811 8803 30 Muud lennukite ning helikopterite osad 3 383 005 487 8411 12 Turboreaktiivmootorid veojõuga üle 25 kN 3 329 771 994 9014 20 Lennu- või kosmosenavigatsiooniinstrumendid ja -seadmed (v.a kompassid) 1 200 399 757 8803 20 Telikud ja nende osad 840 848 278 8537 10 Puldid, paneelid, konsoolid, alused, jaotuskilbid jms, mille külge on monteeritud vähemalt kaks rubriigi 8535 või 8536 voolulülitus- ja jaotusseadet, kaasa arvatud komplektid, milles on grupi 90 aparaate ja instrumente, ning arvjuhtimisseadmed, v.a rubriigi 8517 kommutatsiooniseadmed — pingele mitte üle 1 000 V 734 716 410 8411 22 Turbopropellermootorid võimsusega üle 1 100 kW 673 655 101 8481 80 Kraanid, klapid, ventiilid jms armatuur torude, katelde, reservuaaride, paakide jms jaoks, k.a reduktsiooni- ning termoreguleerventiilid 516 308 529 8411 99 Osad muudele gaasiturbiinidele 508 717 133 8411 21 Turbopropellermootorid võimsusega kuni 1 100 kW 472 935 098 9032 89 Automaatsed reguleerimis- või kontrolliinstrumendid ja aparaadid (v.a manostaadid ja termostaadid) 448 780 830 8544 30 Juhtmekomplektid süüteküünaldele jm liiklusvahendites kasutatavad juhtmekomplektid 354 191 153 8411 11 Turboreaktiivmootorid veojõuga kuni 25 kN 350 993 592 8526 91 Raadionavigatsiooni abiaparatuur 334 871 961 9031 80 Mõõte- ja kontrollinstrumendid ja seadmed, mujal nimetamata 324 608 356 Allikas: järelevalveandmebaas. Aruandeperioodil moodustasid suurima osa kaubavahetusemahust kaubad alamrubriikidest 8411 91 — Turboreaktiivmootorite ja turbopropellermootorite osad (tollimaksumäär 2,7 %), ning 8803 30 — Muud lennukite ning helikopterite osad (tollimaksumäär 2,7 %). Alamrubriigi 8411 91 arvele langes 43,3 % impordi koguväärtusest. 2.3.2Halduskoormuse vähendamisest saadud kasu Väga väärtuslik on tõhususe hindamisel teave, mis võimaldab kvantifitseerida teatatud kasu tolliasutuste halduskoormuse vähenemisest. Et tõhusust paremini hinnata, esitati liikmesriikidele järgmine küsimus: K4. Kui suur on teie hinnangul teie asutuse kasu määrusega saavutatud halduskoormuse vähenemisest, väljendatuna täistööaja ekvivalentides? Liikmesriigid märkisid, et määruse kohase lihtsustatud tolliprotseduuri kasutamisel on oluline mõju nii nende tolliasutustele kui ka ettevõtjatele. Samas ei suuda nad kvantifitseerida halduskoormuse vähenemisest hinnanguliselt saadud kasu täistööaja ekvivalentides, kuna nad pole statistilisi andmeid arvutanud või neid on võimatu kindlaks teha.

Liikmesriigid olid arvamusel, et lennukõlblikkussertifikaatide kasutamine – mille puhul tolli luba või järelevalvet ei nõuta – vähendas halduskoormust olulisel määral, kuna säästis aega, mis oleks muidu kulunud lõppkasutuslubade andmiseks või seestöötlemis- ja ladustamisprotseduuride järelevalveks. Lennukõlblikkuse määruse alusel imporditud kaupade märkimisväärne väärtus osutab, et määrus on toonud ettevõtjatele tõhususe seisukohalt väga suurt kasu. 2.4Sidusus Vastavalt lennukõlblikkuse määruse artikli 2 lõikele 3 võib lihtsustatud protseduure kasutada kaupade vabasse ringlusse lubamisel. Küsimustik sisaldas kahte sellega seotud küsimust, et mõõta määruse ja muude valdkondade tollialaste õigusaktide vastastikust täiendavust ning nende omavahelist sidusust. K5 ja K6. Kui palju oli aruandeperioodil juhtumeid, kus peatamiskorra alla kuuluvad kaubad lubati vabasse ringlusse lihtsustatud protseduuri alusel (täideti ühtse haldusdokumendi lahter 44) ning kui suur oli lihtsustatud protseduuride protsent kõikidest juhtudest, kui kohaldati peatamiskorda? Tabel 9. Lihtsustatud protseduuride protsent kõikidest juhtudest, kui kohaldati peatamiskorda Allikas: liikmesriikide vastused küsimustikule. Sellest graafikust nähtub, et lihtsustatud protseduuride alusel esitatud juhtude suhtarv kõikidest peatamiskorra kohaldamise juhtudest jäi protsentuaalselt samaks. 2014.–2016. aasta impordi väärtused näitavad, et lihtsustatud protseduuridega juhtude arv moodustas pisut üle 50 % kõikidest juhtudest, kui kohaldati peatamiskorda. Kõnesolev liikmesriikide aruandlus näitab, et lennukõlblikkuse määrus täiendab lihtsustatud impordiprotseduuride puhul tollialaseid õigusakte. 2.5Kontrollimine Lisaks riskianalüüsil põhinevale tavapärasele tollikontrollile tunnistatakse lennukõlblikkuse määruses ka võltsitud lennukõlblikkussertifikaatide riski ning sellega seoses on ette nähtud kasutada riiklike lennuametite esindajate eksperdiarvamusi. Küsimustik sisaldas seetõttu küsimusi kontrollide kohta, mida tolliasutused määruse rakendamisega seoses teevad.

K7. Kui palju tollikontrolle on teie asutus aruandeperioodil teinud kõnealuse määruse alusel imporditud kaupadele? Liikmesriigid juhtisid tähelepanu, et ettevõtjatelt eeldatakse tollile kogu tollikontrolliks vajaliku teabe esitamist. Kui ettevõtjad soovivad määruse alusel kohaldada lihtsustatud tolliprotseduure, peavad nad esitama lennukõlblikkussertifikaadi. See on vabasse ringlusse lubamisel tariifse sooduskohtlemise eeltingimuseks. Seetõttu peavad tolliasutused teostama vajalikke kontrolle ning veenduma, et lennukõlblikkussertifikaadid vastavad sertifikaadi näidisele. Liikmesriikide vastused kontrollimiste arvu kohta olid erinevad. Mõned liikmesriigid esitasid tollikontrollide koguarvu kõrval ka kontrollitoimingute, näiteks dokumentide kontrolli, füüsilise kontrolli ja tollivormistusjärgsete auditite arvnäitajad. Tabel 10. Aastatel 2014–2016 lennukõlblikkuse määruse alusel imporditud kaupadele tehtud tollikontrollid 7. küsimus Kontrollide arv Füüsiline kontroll 97 Dokumentide kontroll 13 981 Sertifikaatide kontroll 142 Tollivormistusjärgne audit 7 Tollikontroll (täpsustamata) 6 705 Kokku 20 932 Allikas: liikmesriikide vastused küsimustikule. K8. Kui suur oli aruandeperioodil ettevõtjatelt rikkumiste tõttu kogutud tollimaksude kogusumma? Enamikul liikmesriikidest sellekohane statistika puudus ning nad polnud lennukõlblikkuse määruse kasutamisega seoses olulisi rikkumisi avastanud. Enamik liikmesriike teatasid, et nad teevad protseduuri nõuetekohasuse kontrollimiseks tollivormistusjärgseid auditeid. Suurim liikmesriigis avastatud rikkumistest tulenevalt sisse nõutud tollimaksusumma oli 21 681 eurot. Seejuures esines juhtumeid, kus liikmesriikide tolliasutused lükkasid tagasi deklaratsioone sooduskoodiga 119, kuna lennukõlblikkussertifikaatide asemel esitati tegelikult vastavussertifikaat, mis kahtlemata lennukõlblikkuse määruse alla ei kuulu. Mõned liikmesriigid vastasid ka, et nende toll nõuab lisaks tollikontrollile (dokumentide kontroll või füüsiline kontroll) alati saadetise sertifitseerimist. Selle eesmärk on tagada, et lennukõlblikkussertifikaadiga hõlmatud komponendid on tõepoolest paigaldatud või neid on kasutatud õhusõidukites. Liikmesriigid märkisid, et kui saadetise sertifikaati ei esitata, algatavad nad menetluse seonduvate tollimaksude sissenõudmiseks. K9. Kui mitmel juhul on teie asutus aruandeperioodil küsinud eksperdiarvamust teie riigi lennuameti siseriiklike teenistuste esindajalt (artikkel 3)? Liikmesriikide vastused näitasid, et kui on piisavalt põhjust kahtlustada lennukõlblikkussertifikaadi võltsimist, küsivad nad arvamust riikliku lennuameti esindajalt. Lisaks pidasid liikmesriigid mitmel juhul riiklike lennuametitega edasisi mitteametlikke konsultatsioone, et veenduda sertifikaatide ehtsuses ja täpsuses. K10. Kui suur oli aruandeperioodil artikli 3 kohaldamise tulemusena avastatud võltsitud sertifikaatide arv? Ükski liikmesriik aruandeperioodil võltsitud sertifikaate ei avastanud. Samas sai enamik neist sertifikaatide koopiaid templiga "KOOPIA ÕIGE". K11. Kui suur on olnud määruse artikli 3 kohaldamisel teie riigi lennuametilt eksperdiarvamuse hankimise keskmine maksumus?