Üks ühise tegevuskava põhieesmärk on saavutada tulemusi eelkõige ebaseaduslike sisserändajate sissevoolu pidurdamisel. Et edasiminekut jälgida, käivitati 2016. aasta alguses ELi ja Türgi andmekogumisprotsess.

See on ühise tegevuskava kolmas rakendamisaruanne ning käsitleb ajavahemikku 1. Veebruar – 2. märts. Aruande eesmärk on anda kolm kuud pärast ühise tegevuskava käivitamist teada järelmeetmetest, mida Türgi ja EL on aruandeperioodi jooksul võtnud oma vastavate kohustuste täitmiseks. Ühise tegevuskava rakendamisaruanded on osa olukorra üldisest järelevalvest.

ELi–Türgi tippkohtumisel 29. novembril 2015 käivitasid Türgi ja EL ühise tegevuskava, milles oli esialgselt kokku lepitud 15. oktoobril 2015. Ühise tegevuskava eesmärk on tugevdada koostööd ajutise kaitse all olevate Süüria pagulaste ja neid vastuvõtvate kogukondade toetamiseks Türgis ning ELi suunduvate ebaseadusliku rände voogude tõkestamiseks. Ühise tegevuskava rakendamine peaks seega aitama rändevoogusid korrastada ja ebaseaduslikku rännet piirata.

Joonisel 3 on kujutatud ebaseaduslikult Türgist Kreekasse saabunute arv kuude lõikes 2015. aasta septembrist 2016. aasta veebruarini. Joonisel 4 on esitatud samal ajavahemikul (2015. aasta septembrist 2016. aasta veebruarini) ebaseaduslikult saabunute arv rahvusrühmade lõikes (vastavalt sisserändajate antud tunnistustele saabumise hetkel); peamiselt oli tegemist süürlastega, kellele järgnesid afgaanid ja iraaklased. Arvnäitajate analüüs osutab sellele, et süürlaste osakaal on vähenenud (69%-lt 51 %ni) ning afgaanide ja iraaklaste osakaal suurenenud (vastavalt 18 %-lt 25 %ni ja 8 %-lt 17 %ni).

Laagrites on sündinud 151 746 last (5. veebruari seisuga).

350 000 ajutise kaitse all olevat Süüriast pärit last on koolidesse vastu võetud.

Türgi on praeguseks vastu võtnud 2 928 975 Süüria pagulast, kellele ta on andnud ajutise kaitse kui rühmale. See seisund võimaldab juurdepääsu avalikele teenustele, nagu haridus ja arstiabi. Alates 15. jaanuarist 2016 annab see juurdepääsu ka tööturule. 20. veebruariks olid Süüria pagulased esitanud Türgi ametiasutustele 15 taotlust tööloa saamiseks. 15. veebruaril viibis pagulaslaagrites 273 519 süürlast, kellele pakuti seal mitmesugust toetust.

Õiguslikel ja operatiivmeetmetel, mis Türgi ametiasutused on ebaseadusliku rände pidurdamiseks võtnud, on rändevoogudele teatav mõju. Muud poliitilised sündmused konfliktipiirkonnas, Türgis ja ELi liikmesriikides on kahtlemata samuti mõjutanud ebaseaduslikult Türgist Kreekasse saabunute arvu (nt Süüria konflikti süvenemine; mõne liikmesriigi ja Balkani riikide otsused piirata nende territooriumile lubatavate sisserändajate arvu).

Ebaseaduslikult Türgist Kreekasse saabunute arv muutub – see on vähenenud oktoobrist saadik ning püsinud stabiilsena jaanuaris ja veebruaris (vt joonised 1, 2 ja 3), kui keskmine saabunute arv päevas oli umbes 1 960. 1. ja 2. märtsil saabus vastavalt 209 ja 2 266 sisserändajat. Talvehooaega arvesse võttes on arvud praeguse aastaaja kohta suured – aasta algusest saadik on Kreeka kaudu ELi saabunud üle 120 000 ebaseadusliku sisserändaja.

Türgi parlament hakkas arutama isikuandmete kaitse seaduse eelnõu ja on juba mõned artiklid heaks kiitnud. Seaduseelnõu ei vasta aga endiselt Euroopa standarditele, eelkõige selle osas, mis puudutab andmekaitseasutuse sõltumatust ning õiguskaitseasutuste ja luuretegevuse väljajätmist seaduse kohaldamisalast. Euroopa standarditele vastava andmekaitseseaduse vastuvõtmine on ülitähtis, sest võimaldaks Türgil teha tihedamat koostööd Europoli, Eurojusti ja liikmesriikide õiguskaitseasutustega.

Arvestades ELi–Türgi vahelise tagasivõtulepingu täieliku jõustumisega 1. juunil, korraldasid Türgi ametiasutused 8. veebruaril õppereisi Gruusiasse, et tutvuda sealse riikliku elektroonilise tagasivõtusüsteemiga. Selle süsteemi hindamine on praegu Türgil pooleli, vastavat otsust on oodata järgnevatel nädalatel.

Türgi tegi suuri edusamme Türgi ja Kreeka vaheliste tagasivõtukohustuste täitmisel. Türgi ja Kreeka delegatsioonid kohtusid 24. ja 25. veebruaril Ankaras, et tegeleda seni menetlemata 864 tagasivõtutaotlusega. Türgi kiitis 26. veebruaril heaks 859 taotlust. 308 ebaseaduslikku sisserändajat peeti endiselt Kreekas kinni ning 1. ja 2. märtsil saadeti teele bussid, et tagasipöördujad kohe üle anda. Lisaks edenes Türgi ja Kreeka arutelu palju tõhusamate tagasivõtumeetmete kehtestamise kohta, kaasa arvatud viie Türgi kontaktametniku saatmise kohta esmase vastuvõtu piirkondadesse (kõigepealt Lesbosele), et kiirendada majandusmigrantide tagasisaatmist. Kreeka ja Türgi leppisid kokku ka videokonverentsi pidamises iga kahe nädala tagant, et viia ellu operatiivkoostööd ja seda veelgi parandada. Samuti lepiti kokku ELi ja Frontexi toetusel tagasivõtualase operatiivkoostöö tugevdamises, kaasa arvatud tagasisaatmise eesmärgil ühislendude korraldamises. Lisaks jätkavad välisministeerium ja siseministeerium konsultatsioone Kreeka ettepaneku üle suurendada Türgis ebaseaduslike sisserändajate tagasivõtupunktide arvu (praegu on sellised punktid Dikilis Egeuse mere rannikul İzmiri provintsis ning Ipsalas Türgi–Kreeka maismaapiiril).

Türgi rannikuvalve sai alates 14. jaanuarist 2016 juurdepääsu transpordiministeeriumi loodud laevaregistrisüsteemile, kus on kajastatud kõik laevade ostu- ja müügitehingud ning nende tühistamine. Lisaks töötab Türgi selle nimel, et saada juurdepääs Interpoli andmebaasile varastatud välismaiste laevade kohta.

Ministrite nõukogu tuli kokku 1. veebruaril 2016 ja arutas võimalusi, kuidas Türgi saaks paremini ebaseaduslikule rändele reageerida. Ministrite nõukogu toonitas, et Türgi on pühendunud ebaseadusliku rände vastasele võitlusele, ja otsustas:

3. osa

ELi–Türgi ühise tegevuskava ELi poolsete kohustuste rakendamine

Pärast 3. veebruaril liikmesriikide saavutatud poliitilist kokkulepet Türgi pagulasrahastu rahastamisallikate ja töökorralduse osas toimus 17. veebruaril rahastu juhtkomitee esimene koosolek. Komitee otsustas alustada abi pakkumist niipea kui võimalik ning selle peamine eesmärk on anda abi, et katta Türgis elavate pagulaste humanitaarvajadusi ja anda Süüria lastele juurdepääs haridusele. Praegu ei saa koolis käia ligi 400 000 Süüria last. See on oluline tegur, mis lisaks laste heaolule ohustab ka nende tulevikuväljavaateid.

Juhtkomitee otsusele kiiresti reageerides eraldas komisjon ELi humanitaarabi eelarvest esimesed 90 miljonit eurot, et mitmesugused akrediteeritud humanitaarabi partnerorganisatsioonid seda kasutaksid. Selle raha paigutamine on praegu pooleli, et laiendada humanitaarabi pakkumist, kaasa arvatud toidu, toiduks mittekasutatavate toodete, tervishoiu, vee, kanalisatsiooni ja kaitse pakkumist Türgis. Lisaks on EL ette valmistamas rahastu esimest meedet, et veel üle 110 000 Süüria kooliealise lapse, kes elavad Türgis väljaspool laagreid, saaksid juurdepääsu kooliharidusele. Sellega seoses kantakse rahastust järgmisel nädalal 55 miljonit eurot Süüria kriisile reageerimiseks loodud ELi piirkondlikku usaldusfondi.

Lisaks nõustus EL rahastama stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendist 20 miljoni euro suurust projekti, et tugevdada Türgi rannikuvalve patrulli- ja seirevõimet.

Jätkuvalt on käimas Türgis viibivate Süüria pagulaste vajaduste hindamine, mida komisjon viib läbi koos Türgi ametiasutustega. Hindamistulemuste esimene kokkuvõte valmib eeldatavasti märtsi keskel ja kogu uuring aprilli lõpus, tingimusel et Türgi teeb oma hindamistulemused lähipäevadel kättesaadavaks. Vajaduste hindamine aitab kindlaks määrata, milliseid projekte rahastu kaudu rahastama hakatakse. Praeguseks on komisjon viivitamatu abi prioriteetsete valdkondadena kindlaks määranud hariduse ja Süüria pagulaste töövõimaluste parandamise. Praeguse esialgse hinnangu kohaselt hõlmavad humanitaarvajadused abi eelarvest kolmandiku ning ülejäänud kahe kolmandikuga toetatakse juurdepääsu haridusele (mis on erilise tähelepanu all), kohalikku infrastruktuuri ja töövõimaluste loomist.

Aruandeperioodi jooksul pidas EL Türgiga kõnelusi selleks, et:

toetada ettevalmistusi ELi–Türgi vahelise tagasivõtulepingu täielikuks rakendamiseks 1. juunil;

tõhusamalt rakendada Türgi ja Kreeka kahepoolset tagasivõtuprotokolli, mille tulemusena vaadati läbi seni menetlemata tagasivõtutaotlused ja tagasipöördujad anti üle;

jätkata tehnilist tööd humanitaarsetel põhjustel vabatahtliku vastuvõtusüsteemiga;

kiirendada ühise tegevuskava rakendamist (nt arutada ja rakendada konkreetseid meetmeid, mis toetavad ühise tegevuskava otsustavat ja keskendunud rakendamist).

Komisjon ja Türgi jätkasid ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA) 2016. aastal pakutava abiprogrammi prioriteetide arutamist, keskendudes selgelt rahalise abi suurendamisele toetamaks Türgit viisanõude kaotamise tegevuskava täitmisel.

Türgi pagulasrahastu kaudu pakutav abi täiendab abi, mida EL on juba Türgile osutanud Süüria pagulaste ja neid vastuvõtvate Türgi kogukondade otseseks toetuseks. Alates kriisi algusest on ELi eelarvest selleks eraldatud üle 350 miljoni euro. Sellest summast 71 miljonit on praeguseks eraldatud humanitaarabiks asjaomaste humanitaarabiorganisatsioonide kaudu peamiselt pagulaste abistamiseks Türgis. Lisaks viiakse kohapeal ellu esimest IPAst rahastatavat 18 miljoni eurost reageerimisprogrammi, mille ELi usaldusfondi juhatus kiitis 2015. aasta mais heaks Süüria kriisile reageerimise eesmärgil, et lahendada Türgis viibivate Süüria pagulaste viivitamatud haridus- ja toiduga kindlustatuse vajadused UNICEFi ja Maailma Toiduprogrammiga (WFP) 2015. aasta septembris allkirjastatud kokkulepete kaudu. 2015. aasta lõpus eraldati usaldusfondi projektidele Türgis IPA vahenditest 2012. aasta kulukohustuste vabastamise ohus 165 miljonit eurot, mis sisaldasid Türgi-poolset kaasrahastamist 25 miljoni euro ulatuses, millele lisandus veel 15 miljonit eurot 2013. ja 2015. aasta IPA vahenditest.

Lisaks sellele jätkas EL ulatusliku abi andmist Süüria pagulastele Liibanonis, Jordaanias ja Iraagis ning ka Süüria riigisisestele põgenikele.

EL on lõpule viinud peagi Türgis tööle hakkava Frontexi kontaktametniku värbamise ja ettevalmistava koolitamise.

4. osa

Järeldused ja soovitused

Türgist ELi suunduvate ebaseaduslike sisserändajate arv on alates 2015. aasta oktoobrist olnud languses, kuid see hakkas veebruari kahel viimasel nädalal uuesti kasvama, püsides aastaaega arvestades kõrgel tasemel.

Türgi on ühise tegevuskava rakendamiseks võtnud mitu meedet, nagu eespool märgitud, aga need ühised jõupingutused ei ole veel kaasa toonud rändevoogude piisavat ega kestlikku kahanemist. Et murettekitavalt suure sissevooluga hakkama saada, on Türgil tungivalt vaja tõsiselt edasi liikuda, et hoida ära ebaseaduslike sisserändajate ja pagulaste lahkumine tema territooriumilt ning tugevdada võitlust sisserändajate ebaseaduslikult üle piiri toimetajate vastu. Sellega seoses on eriti oluline tõhustada maismaaoperatsioone ebaseadusliku lahkumise tõkestamiseks ning suurendada riiklikke ja rahvusvahelisi jõupingutusi, et veelgi tõhusamalt võidelda sisserändajate ebaseaduslikult üle piiri toimetamisega.

Viimastel kuudel on rändemudel muutunud – veebruaris ELi saabunud ebaseaduslike sisserändajate koguarvust oli ligi 50 % muud kui Süüria päritolu (nt afgaanid, iraaklased, pakistanlased, marokolased, bangladeshlased, palestiinlased ja alžeerlased). Et sellele muutusele reageerida, kutsutakse Türgit üles kiirelt läbi rääkima tagasivõtulepingute üle ja need sõlmima asjassepuutuvate kolmandate riikidega, eelkõige ELi suunduva ebaseadusliku rände lähteriikidega, ning kiirendama juba sõlmitud, kuid veel jõustumata lepingute ratifitseerimist.