16.

Käesolevas raamistikus kasutatakse järgmisi mõisteid: (a) „sihtotstarbeline üksikabi“ – abi, mida ei anta abikava alusel; (b) „abi“ – meede, mis vastab aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele; (c) „abi osakaal“ – abi kogusumma, mis on väljendatud protsendina rahastamiskõlblikest kuludest enne maksude ja muude tasude mahaarvamist. Juhul kui abi antakse muus vormis kui toetusena, on abi suuruseks abi toetusekvivalent. Mitmes osas makstava abi väärtus diskonteeritakse selle väärtuseni abi andmise kuupäeval. Selleks kasutatakse intressimäärana abi andmise kuupäeval kohaldatavat diskontomäära (26). Abi osakaal arvutatakse ühe abisaaja kohta; (d) „abikava“ – mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse edasisi rakendusmeetmeid nõudmata anda üksikabi kõnealuses õigusaktis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele, ja mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse anda konkreetse projektiga mitteseotud abi ühele või mitmele ettevõtjale; (e) „rakenduslikud uuringud“ – rakendusuuring, tootearendus või nende kombinatsioon; (f) „turutingimused“ – pooltevahelise tehingu tingimused ei erine nendest, mis määrataks kindlaks sõltumatute ettevõtjate vahel, ja puudub salajane kokkulepe. Iga tehingut, mis toimub avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva korra kohaselt, loetakse vastavaks turutingimuste põhimõttele; (g) „abi andmise kuupäev“ – kuupäev, mil abisaajal tekib vastavalt liikmesriigis kohaldatavatele õigusaktidele seaduslik õigus abi saada; (h) „tõhus koostöö“ – vähemalt kahe sõltumatu poole koostöö, mille eesmärk on vahetada teadmisi või tehnoloogiat või saavutada ühine eesmärk ning mis põhineb tööjaotusel, kusjuures pooled määratlevad ühiselt koostööprojekti ulatuse, aitavad kaasa projekti rakendamisele ning jagavad projektiga seotud riske ja tulemit. Üks pool või mitu poolt võivad kanda kõik projekti kulud ja sellega vähendada teiste poolte jaoks projekti finantsriske. Lepingulisi teadusuuringuid ja teadusteenuseid ei käsitata koostööna; (i) „hindamiskava“ – ühte või mitut abikava hõlmav dokument, mis sisaldab vähemalt järgmisi aspekte: hinnatavad eesmärgid, hindamisküsimused, tulemusnäitajad, kavandatav hindamismeetod, andmete kogumise nõuded, hindamise kavandatav aeg, sealhulgas hindamise vahe- ja lõpparuande esitamise kuupäev, sõltumatu hindamisasutuse või selle väljavalimise kriteeriumide kirjeldus ning hinnangu avalikustamise viis; (j) „ainuõiguslik väljatöötamine“ – selline teadus- ja arendusteenuste avalik hange, millest tuleneb kasu üksnes avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijale ning mida hankija võib kasutada oma tegevuses tingimusel, et ta nende eest täies ulatuses maksab; (k) „tootearendus“ – olemasolevate teaduslike, tehniliste, ärialaste ja muude asjakohaste teadmiste ja oskuste hankimine, kombineerimine, kujundamine ja kasutamine selleks, et töötada välja uusi või paremaid tooteid, protsesse või teenuseid, sealhulgas digitaalseid tooteid, protsesse või teenuseid, mis tahes valdkonnas, tehnoloogiaharus, tööstusharus või sektoris (sealhulgas digitaaltööstus ja -tehnoloogia, nagu superarvutid, kvanttehnoloogia, plokiahela tehnoloogia, tehisintellekt, küberturvalisus, suurandmed ja pilve- või servatehnoloogia). See võib näiteks hõlmata ka tegevust, mis on suunatud uute toodete, protsesside või teenuste idee väljatöötamisele ning nende kavandamisele ja dokumenteerimisele. Tootearendus võib olla uute või täiustatud toodete, protsesside või teenuste prototüüpide loomine, tutvustamine, katseprojektide tegemine, katsetamine ja valideerimine tegelikele töötingimustele vastavas keskkonnas, kui põhieesmärk on olulises osas mittevalmis toodet, protsessi või teenust tehniliselt täiustada. See võib hõlmata kaubanduslikul eesmärgil kasutatavate prototüüpide ja katseprojektide arendamist, kui prototüüp on tingimata kaubanduslik lõpptoode ja kui selle tootmine üksnes tutvustamise ja valideerimise eesmärgil on liiga kallis. Tootearendus ei hõlma olemasolevate toodete, tooteliinide, tootmisprotsesside, teenuste ja muude toimingute rutiinset või perioodilist muutmist, isegi kui sellised muudatused tähendavad täiustamist; (l) „teostatavusuuring“ – projekti potentsiaali hindamine ja analüüsimine, mille eesmärk on toetada otsustusprotsessi ning mille käigus tehakse objektiivselt ja mõistlikult kindlaks projekti tugevad ja nõrgad küljed, võimalused ja ohud ning projekti rakendamiseks vajalikud vahendid ja projekti eduväljavaated; (m) „õiguste täielik üleandmine“ – teadusasutus, teadustaristu või avaliku sektori hankija saab intellektuaalomandi õigustest kogu majandusliku tulu tänu nende piiramatu kasutamise õiguse, eelkõige omandi- ja litsentsimisõiguse säilitamisele. See võib hõlmata ka olukorda, kus teadusasutus või -taristu (või vastavalt avaliku sektori hankija) otsustab sõlmida nende õiguste suhtes edasisi lepinguid, sealhulgas anda nende litsentsi koostööpartnerile (või vastavalt ettevõtjatele); (n) „alusuuring“ – eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida tehakse peamiselt selleks, et omandada uusi teadmisi nähtuste ja vaadeldavate faktide põhialuste kohta, ning millel puudub otsene kaubandusliku rakenduse eesmärk; (o) „brutotoetusekvivalent“ – abi summa, kui see oleks antud toetusena, enne maksude või muude tasude mahaarvamist; (p) „kõrge kvalifikatsiooniga töötajad“ – töötajad, kellel on kolmanda taseme haridust tõendav kraad ja vähemalt viieaastane töökogemus asjaomases valdkonnas (see võib hõlmata ka doktoriõpet); (q) „üksikabi“ – abi, mida ei ole antud abikava alusel, ja abikava alusel antav abi, millest tuleb teavitada; (r) „rakendusuuring“ – kavandatud teadustegevus või oluline uuring uute teadmiste ja oskuste hankimiseks, et töötada välja uusi tooteid, protsesse või teenuseid või märkimisväärselt täiustada olemasolevaid tooteid, protsesse või teenuseid, sealhulgas digitaalseid tooteid, protsesse või teenuseid, mis tahes valdkonnas, tehnoloogiaharus, tööstusharus või sektoris (sealhulgas digitaaltööstus ja -tehnoloogia, nagu superarvutid, kvanttehnoloogia, plokiahela tehnoloogia, tehisintellekt, küberturvalisus, suurandmed ja pilve- või servatehnoloogia). Rakendusuuring hõlmab keerukate süsteemide koostisosade loomist ning võib sisaldada prototüüpide loomist laborikeskkonnas või keskkonnas, millel on simuleeritud liidesed olemasolevate süsteemidega, ning katsetootmisliini ehitamist, kui see on rakendusuuringu ja eriti geneerilise tehnoloogia valideerimise jaoks vajalik; (s) „innovatsiooni nõustamisteenused“ – konsultatsioonid, abi või koolitus järgmistes valdkondades: teadmussiire, immateriaalse vara omandamine, kaitse või kasutamine, standardite ja neid sisaldavate õigusaktide kasutamine ning uuenduslike tehnoloogiate ja -lahenduste (sealhulgas digitehnoloogiate ja -lahenduste) kasutuselevõtt või kasutamine; (t) „innovatsiooniklaster“ – struktuur või organiseeritud rühm, mis koosneb sõltumatutest pooltest (nagu innovaatilised idufirmad, väikesed, keskmise suurusega ja suurettevõtjad, teadusorganisatsioonid ja teadmisi levitavad organisatsioonid, teadustaristud, katsetamistaristud, digitaalse innovatsiooni keskused, mittetulundusühingud ning muud nendega seotud ettevõtjad) ja mille eesmärk on soodustada innovatsiooni ja uusi, näiteks digitaalsetel vahenditel põhinevaid koostööviise taristu jagamise ja/või jagamise edendamise, teadmiste ja kogemuste vahetamise ning klastri ettevõtjate ja muude organisatsioonide vahelise teadmussiirde, võrgustumise, teabe levitamise ja koostöö tõhusa toetamise kaudu (27); (u) „innovatsiooni toetavad teenused“ – tööruumide, andmepankade, pilve- ja andmesalvestusteenuste, raamatukogude, turu-uuringute, laborite, kvaliteedimärgistuse, katsetamise ja sertifitseerimise või muude seotud teenuste, sealhulgas teadusorganisatsioonide ja teadmisi levitavate organisatsioonide, teadustaristute, katsetamistaristute või innovatsiooniklastrite osutatavate teenuste pakkumine selleks, et saaks töötada välja tõhusamaid või tehnoloogiliselt täiustatumaid tooteid, protsesse või teenuseid, sealhulgas rakendada innovaatilisi tehnoloogiaid ja lahendusi (kaasa arvatud digitehnoloogiad ja -lahendused); (v) „immateriaalne vara“ – vara, millel ei ole füüsilist või finantskuju, näiteks patendid, litsentsid, oskusteave või muu intellektuaalomand; (w) „teadmussiire“ – protsess, mille eesmärk on omandada, koguda ja jagada väljendatud ja vaikivat teadmist, sealhulgas oskusi ja pädevust, nii majandusliku kui ka mittemajandusliku tegevuse käigus, näiteks teaduskoostöö, nõustamine, litsentsimine, võrsefirmade loomine, avaldamine ning teadlaste ja nimetatud tegevustega seotud muude töötajate liikuvus. Lisaks teaduslikele ja tehnoloogilistele teadmistele hõlmab see ka muud liiki teadmisi, näiteks teadmisi standardite ja standardeid sisaldavate õigusaktide kasutamise kohta ning tegelike töötingimuste ja organisatsiooniinnovatsiooni meetodite kohta, samuti immateriaalse vara kindlakstegemise, omandamise, kaitsmise ja kasutamisega seotud teadmiste haldamist; (x) „suurettevõtja“ – ettevõtja, kes ei vasta väikese või keskmise suurusega ettevõtja määratlusele; (y) „täiendav netokulu“ – erinevus abi saava projekti või tegevuse oodatava nüüdispuhasväärtuse ja majanduslikult mõtteka alternatiivse investeeringu vahel, mille abisaaja oleks teinud ilma abita; (z) „organisatsiooniinnovatsioon“ (28) – uue organisatsioonilise meetodi rakendamine ettevõtja tasandil (kontserni tasandil asjaomases tööstusharus EMPs), töökorralduses või välissuhetes, sealhulgas näiteks uue või innovaatilise digitehnoloogia kasutamise näol. See mõiste ei hõlma muudatusi, mis põhinevad ettevõtja juba kasutatavatel organisatsioonilistel meetoditel, juhtimisstrateegia muudatusi, ettevõtjate liitumisi ja omandamisi, protsessi kasutamise lõpetamist, lihtsat kapitali asendamist või suurendamist, üksnes ressursihindade muutustest põhjustatud muudatusi, kohandamist, lokaliseerimist, regulaarseid, hooajalisi ja muid tsüklilisi muudatusi ega uute või oluliselt täiustatud toodetega kauplemist; (aa) „personalikulud“ – teadlaste, tehnikute ja muude abitöötajatega seotud kulud selles ulatuses, milles nad tegelevad asjaomase projekti või tegevusega; (bb) „kommertskasutusele eelnev hange“ – teadus- ja arendusteenuste avalik hange, mille puhul avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija ei piira kõiki lepingu tulemusi ja hüvesid tema oma tegevuses kasutamisega, vaid jagab neid turutingimustel teenuste osutajatega. Leping, mille ese kuulub ühte või mitmesse käesolevas raamistikus määratletud uurimis- ja arendustegevuse kategooriasse, peab olema tähtajaline ning võib sisaldada prototüüpide või piiratud koguse esimeste toodete või teenuste katseseeria arendamist. Sama lepingu ese ei tohi hõlmata toodete või teenuste kaubanduslike koguste ostmist; (cc) „protsessiinnovatsioon“ (29) – uue või oluliselt täiustatud tootmis- või tarnemeetodi (sh olulised muudatused tehnilistes võtetes, seadmetes või tarkvaras) rakendamine ettevõtja tasandil (kontserni tasandil asjaomases tööstusharus EMPs), sealhulgas näiteks uue või innovaatilise digitehnoloogia või -lahenduse kasutamise näol. See mõiste ei hõlma väiksemaid muudatusi või täiustusi, juba kasutusel olevatele tootmis- või logistikasüsteemidele väga sarnaste süsteemide lisamisest tulenevat toodangu- või teenuste mahu kasvu, protsessi kasutamise lõpetamist, lihtsat kapitali asendamist või suurendamist, ainult ressursihindade muutustest tingitud muudatusi, kohandamist, lokaliseerimist, regulaarseid, hooajalisi ja muid tsüklilisi muudatusi ega uute või oluliselt täiustatud toodetega kauplemist; (dd) „teadus- ja arendusprojekt“ – projekt, mis hõlmab ühte või mitmesse käesolevas raamistikus määratletud teadus- ja arendustegevuse kategooriasse kuuluvat tegevust ning mille eesmärk on täita jagamatu ja konkreetne majanduslik, teaduslik või tehniline ülesanne, millel on eelnevalt selgelt kindlaksmääratud eesmärgid. Teadus- ja arendusprojekt võib koosneda mitmest tööpaketist, tegevusest või teenusest ning sellega seoses on kindlaks määratud selged eesmärgid, nende eesmärkide saavutamiseks vajalik tegevus (sh eeldatavad kulud) ning konkreetsed väljundid, mille abil tehakse kindlaks tegevuse tulemused ja võrreldakse neid seatud eesmärkidega. Juhul kui kaks või enam teadus- ja arendusprojekti ei ole üksteisest selgelt eraldatavad ning eelkõige siis, kui neil eraldivõetuna puudub tehnoloogilise edu saavutamise tõenäosus, käsitatakse neid ühe projektina; (ee) „tagasimakstav ettemakse“ – projekti jaoks antav laen, mis makstakse ühe või mitme osamaksena ja mille tagasimaksmise tingimused sõltuvad projekti tulemustest; (ff) „teadusorganisatsioon ja teadmisi levitav organisatsioon“ ehk „teadusasutus“ – üksus (nt ülikool või uurimisinstituut, tehnosiirde agentuur, innovatsioonivahendaja, teadusuuringutele keskendunud füüsiline või virtuaalne koostööüksus), mille peamine eesmärk, olenemata tema õiguslikust seisundist (avalik-õiguslik või eraõiguslik) või rahastamisviisist, on sõltumatult teostada alusuuringuid, rakendusuuringuid või tootearendust või levitada õpetamise, avaldamise või teadmussiirde kaudu laialdaselt sellise tegevuse tulemusi. Juhul kui selline üksus tegeleb ka majandustegevusega, tuleb majandustegevuse rahastamist, kulusid ja tulusid arvestada eraldi. Ettevõtjatel, kes võivad avaldada otsustavat mõju sellisele üksusele, nt aktsionäride või liikmetena, ei tohi olla eelisjuurdepääsu sellise üksuse saavutatud teadustulemustele; (gg) „teadustaristu“ – ruumid, vahendid ja teenused, mida teadlased kasutavad oma teadusala uurimistöös; see hõlmab järgmist: teadusaparatuur ja uurimistarbed, teadmistepõhised ressursid, näiteks kollektsioonid, arhiivid ja struktureeritud teadusalane teave, info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevad taristud, näiteks võrgud, infotöötlus, tarkvara ja kommunikatsioonivahendid, ning muud teadustegevuse jaoks vajalikud üksused. Selline teadustaristu võib asuda ühes kohas või olla jaotatud (organiseeritud ressursivõrgustik) (30); (hh) „lähetus“ – töötajate ajutine palkamine abisaaja poolt, kusjuures töötajal on õigus pöörduda pärast lähetust tagasi oma endise tööandja juurde; (ii) „väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad“ ehk „VKEd“, „väikeettevõtjad“ ja „keskmise suurusega ettevõtjad“ – ettevõtjad, kes vastavad kriteeriumidele, mis on esitatud komisjoni soovituses mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (31); (jj) „tööde alustamine“ või „projekti algus“ – teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni algus või projekti läbiviimiseks abisaaja ja töövõtjate vahel sõlmitud esimene kokkulepe, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. Ettevalmistustöid, nagu lubade saamine ja teostatavusuuringud, ei peeta tööde alustamiseks; (kk) „materiaalne vara“ – maad, hooneid, tehaseid, masinaid ja seadmeid hõlmav vara; (ll) „katsetamistaristu“ (32) – rajatised, seadmed, võimed ja ressursid, nagu katsestendid, katsetootmisliinid, katseeksemplarid, katsetamisrajatised või eluslaborid, ja nendega seotud tugiteenused, mida kasutavad peamiselt sellised ettevõtjad, eriti VKEd, kes otsivad tuge katsetamiseks, selleks et töötada välja uusi või täiustatud tooteid, protsesse ja teenuseid ning katsetada ja laiendada tehnoloogiat, eesmärgiga rakendusuuringute ja tootearenduse kaudu edasi liikuda. Avaliku sektori rahastatud katsetamistaristu on avatud paljudele kasutajatele ning tuleb kättesaadavaks teha läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil ning turutingimustel.