Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta /* KOM/2011/0872 lõplik - 2011/0425 (NLE) */





SELETUSKIRI Portugali taotluse alusel andis nõukogu 17. mail 2011 Portugalile finantsabi (nõukogu rakendusotsus 2011/344/EL), et toetada jõulist majandus- ja reformikava, mille eesmärk on taastada usaldus ja võimaldada majandusel tagasi pöörduda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Portugali, euroala ja ELi finantsstabiilsus. Kooskõlas otsuse 2011/344/EL artikli 3 lõikega 9 on komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondiga ja konsulteerides Euroopa Keskpangaga vaadanud teist korda läbi edusammud, mida kokkulepitud meetmete rakendamisel on saavutatud, samuti kõnealuste meetmete tõhususe ning majandusliku ja sotsiaalse mõju. Võttes arvesse hiljutisi majandus-, eelarve- ja finantssuundumusi ning poliitilisi meetmeid, on komisjon seisukohal, et abi andmise aluseks olevaid majanduspoliitilisi tingimusi on tarvis pisut muuta, et tagada programmi eesmärkide saavutamine, nagu on selgitatud nõukogu rakendusotsuse väljapakutud muudatuste põhjendustes. 2011/0425 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism,[1] eelkõige selle artikli 3 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Portugali taotluse alusel andis nõukogu Portugalile finantsabi (nõukogu rakendusotsus 2011/344/EL, muudetud), et toetada jõulist majandus- ja reformikava, mille eesmärk on taastada usaldus ja võimaldada majandusel tagasi pöörduda jätkusuutliku kasvu teele ning tagada Portugali, euroala ja ELi finantsstabiilsus. (2) Vastavalt komisjoni praegustele nominaalse SKP kasvu prognoosidele (-0,6 % aastal 2011, -1,9 % aastal 2012, 1,9 % aastal 2013 ja 3,9 % aastal 2014) on fiskaalse kohandamise ajakava kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusega Portugalile[2] ning kooskõlas võla ja SKP suhte järgmise muutumisega: 107,2 % aastal 2011, 116,2 % aastal 2012, 118,1 % aastal 2013 ja 116 % aastal 2014. Võla suhe SKPsse stabiliseeruks seega aastal 2013 ja hakkaks pärast seda vähenema, eeldades, et eelarvepuudujääk edaspidi väheneb. Võla kujunemist mõjutavad mitmed eelarvevälised tehingud, sealhulgas mahukad finantsvarade omandamised, eelkõige võimalikuks pankade rekapitaliseerimiseks ja riigi osalusega ettevõtete rahastamiseks, ning erinevused tekkepõhiste ja kassapõhiste intressimaksete vahel. (3) 2011. aasta teises kvartalis täideti valitsemissektori kassajäägi kvartali kvantitatiivne tulemuslikkuse kriteerium ja esialgsed andmed osutavad, et kõnealune kriteerium täideti ka 2011. aasta kolmandas kvartalis. Novembri alguse seisuga kättesaadava teabe (Euroopa raamatupidamissüsteemi (ESA 95) alusel) põhjal prognoositakse, et eelarve lõhe on kogu 2011. aasta lõikes siiski 1½ %SKPst. Osa sellest eelarvelõhest on tekkinud augustis, kusjuures eelkõige on see tingitud ülekuludest, prognoositust väiksemast maksuvälisest tulust ja eelarves kavandatust suuremast kapitalikulust. Valitsus on võtnud teatavaid meetmeid kõnealuse lõhe vähendamiseks, nt on ühekordselt kehtestatud suurem üksikisiku tulumaksu määr ning kavandatust varem kehtestati kõrgem maagaasi ja elektri käibemaksu määr, st 2012. aasta asemel juba 1. oktoobril 2011. Kuid kõnealused meetmed ei ole olnud piisavad eelarve lõhe kaotamiseks, pidades eelkõige silmas asjaolu, et hiljuti on tuvastatud täiendavaid kõrvalekaldeid, nt suuremad intressimaksed ning prognoositust väiksem kapitalitulu ja kinnisvara müük. Valitsus on pidamas läbirääkimisi, et sõlmida pankadega kokkulepe nende pensionifondide osaliseks üleviimiseks riiklikusse sotsiaalkindlustussüsteemi, kusjuures seda tuleb teha täielikus kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega ja kasutada ainult selleks, et saavutada puudujäägieesmärk 5,9 % SKPst 2011. aastal. Programmi kohaste tulevaste aastate eesmärkide täitmiseks ei toetu valitsus pensionifondide täiendavale üleviimisele. (4) Avaliku sektori finantsjuhtimise tugevdamisel tehakse edusamme tänu paremale aruandlusele ja seirele ning eelarveraamistiku reformimisele, mis on kooskõlas Euroopa Komisjoni talituste ja Rahvusvahelise Valuutafondi töötajate soovitustega. (5) Programmiperioodi jooksul vähendatakse märkimisväärselt maksevõlgnevusi. Selleks nähakse ette maksevõlgnevuste valideerimise ja arveldamise strateegia nii valitsemissektori üksuste kui ka valitsemissektori väliste riigi osalusega äriühingute puhul. Kõnealuse strateegia raames nähakse ette tegevuskava maksevõlgnevuste stabiliseerimiseks. Analüüsitakse maksevõlgnevuste arveldamise eri võimalusi, et kehtestada asjakohased soodustuste mehhanismid, sealhulgas võimalikud allahindlused varasema arveldamise korral, ja premeeritakse üksuseid, kellel uusi maksevõlgnevusi juurde ei teki. (6) Võttes arvesse Madeira autonoomse piirkonna mõju Portugali rahandusele, näeb valitsus kõneluse piirkonna puhul ette rahastamiskorra, et piirata jätkuvalt suurt eelarveriski. Kõnealune kord kehtestatakse kooskõlas Portugali Vabariigi, Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Valuutafondi vahel kokku lepitud majanduse kohandamise programmiga, ja see hõlmab muu hulgas võla jätkusuutlikkuse analüüsi. (7) Portugali pangad võtavad vastavalt programmile meetmeid karmimate kapitalinõuete täitmiseks, võttes samas arvesse mõju, mis tuleneb Euroopa Pangandusjärelevalve nõudest hinnata riigivõlga turuhinnas, kohapealse kontrolli erikorrast ja pankade pensionifondide üleviimisest sotsiaalkindlustussüsteemi. Samuti on ettevalmistamisel õigusraamistik, mille alusel antakse pankadele ajutiselt riigi toetust. Endiselt on väga tähtis vähendada tasakaalustatult ja korrapäraselt pangandussektori finantsvõimendust, tagades samal ajal tootmissektorite piisava rahastamise. Panga Banco Português de Negocios müük on lõppjärgus, kuid tehingu peavad veel heaks kiitma ELi konkurentsiasutused. Samuti on tehtud edusamme järelevalve- ja õigusraamistiku tugevdamisel, sealhulgas tehnilise abi kaudu. (8) Konkurentsivõime taastamiseks ja kasvupotentsiaali tõstmiseks on väga tähtis minna edasi töö- ja tooteturu reformidega. Tööturureformid edenevad tähtajalise ja tähtajatu lepinguga töötajate kaitse ja õiguste ühtlustamise ning töötajatele lahkumishüvitise väljamaksmiseks tööandja poolt rahastatava fondi loomise valdkonnas. Uue erastamise raamseaduse alusel rakendatakse erastamiskava. Riigi osalusega ettevõtete põhjalik ja kiireloomuline restruktureerimine on valitsuse tegevuskavas prioriteetsel kohal. Täiendavaid meetmeid tuleb võtta turutõkete piiramiseks suletud sektorites, et edendada konkurentsi ja vähendada ülemääraseid hinnalisandeid. Struktuurireforme tuleb otsustavalt rakendada ja hoolikalt jälgida. (9) Hoolimata suhteliselt suurest esimesest ja teisest väljamaksest on riigi rahapositsioon endiselt surve all. See on tingitud suurematest riigi osalusega ettevõtete rahastamise vajadustest, hoiusertifikaatide järsult tõusnud väljaostmisest majapidamiste poolt ning jätkuvatest pingetest finantsturul. (10) Kõnealuseid suundumusi arvesse võttes tuleks muuta nõukogu rakendusotsust 2011/344/EL, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Artiklit 3 muudetakse järgmiselt: 1) lõige 3 asendatakse järgmisega: „3. Valitsemissektori eelarve puudujääk ei tohi ületada 10 068 miljonit eurot (praeguste prognooside kohaselt 5,9 % SKPst) 2011. aastal, 7 645 miljonit eurot (4½ % SKPst) 2012. aastal ja 3 % SKPst 2013. aastal, vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse nõuetele. Eelarvepuudujäägi arvutamisel ei võeta arvesse pankade abistamiseks võetavate valitsuse finantssektoristrateegia kohaste meetmete võimalikku mõju eelarvele. Eelarve konsolideerimine tagatakse kvaliteetsete püsivate meetmetega, vähendades konsolideerimise mõju haavatavamatele elanikkonnarühmadele.” 2) lõike 5 punkt a asendatakse järgmisega: „a) 2011. aasta eelarve-eesmärk saavutatakse erimeetmete abil. Varasid, mis saadakse pankade pensionifondide üleviimisest riiklikusse sotsiaalkindlustussüsteemi, ei kasutata Portugali riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust kahjustaval viisil.” 3) lõike 5 punkt b asendatakse järgmisega: „b) Portugal võtab vastu meetmed riigi rahanduse juhtimise tugevdamiseks. Portugal rakendab uue eelarveraamistiku seadusega ette nähtud meetmed, sealhulgas kehtestab keskpika perioodi eelarveraamistiku ja loob sõltumatu eelarvenõukogu. Kohaliku ja piirkondliku tasandi eelarveraamistikku tugevdatakse märkimisväärselt, eelkõige nähakse ette peamised võimalused, et viia vastavad finantseerimisseadused kooskõlla eelarveraamistiku seadusega. Portugal edendab riigi rahanduse aruandlust ja seiret ning tugevdab eelarve täitmise eeskirju ja menetlusi. Valitsus töötab välja maksevõlgnevuste valideerimise ja arveldamise strateegia, mille raames esitatakse tegevuskava maksevõlgnevuste stabiliseerimiseks ning käsitletakse eri võimalusi maksevõlgnevuste arveldamiseks. Valitsus ei sõlmi uusi avaliku ja erasektori partnerlusi enne seda, kui on kättesaadavad programmi kohase uuringu tulemused olemasolevate partnerluste kohta ning teave kavandatud õiguslike ja institutsiooniliste reformide kohta.” 4) punkti 5 alapunkt e asendatakse järgmisega: „e) Portugal jätkab majanduse avamist konkurentsile. Valitsus rakendab vajalikke meetmeid tagamaks, et ei Portugali riik ega mis tahes avaliku sektori asutus ei sõlmi aktsionärina lepinguid, mis võiksid pärssida kapitali vaba liikumist või mõjutada ettevõtete juhtimist. Uues erastamisseaduses järgitakse samuti kapitali vaba liikumise põhimõtet ning ei anta ega võimaldata riigile eriõigusi. Konkurentsiseadus vaadatakse läbi, et parandada konkurentsieeskirjade jõustamise kiirust ja tõhusust.” 5) punkti 5 alapunkt h asendatakse järgmisega: „h) Portugal näeb Madeira autonoomse piirkonnaga ette rahastamiskorra, mis on kooskõlas Portugali Vabariigi, Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Valuutafondi vahel sõlmitud finantsprogrammiga. Kõnealuse korra kehtestamisel ja selle rakendamisel Madeira autonoomse piirkonna eelarve raames, jälgib Portugal tähelepanelikult Madeira autonoomse piirkonnaeelarve täitmist, peatab riigi maksed Madeira autonoomse piirkonna valitsusele ega tunnista mis tahes uusi Madeira autonoomse piirkonna valitsuse ja tema osalusega ettevõtete uusi kommerts- või finantsvõlgu või tagatisi, mida ei ole heaks kiitnud rahandusministeerium.” 6) lõike 6 punkt a asendatakse järgmisega: „a) Portugal rakendab erastamiskava. Eelkõige viiakse 2010. aastal lõpule avaliku sektori osaluse müük ettevõttes EDPs. Lisaks müüakse 2012. aastal avaliku sektori osalus ettevõtetes REN ja GALP ning kui turutingimused seda lubavad, siis ka ettevõttes TAP. Töötatakse välja ettevõtet Parpublica käsitlev strateegia, mille raames vaadatakse läbi Parpublica kui riigiettevõtte tegevus ja kaalutakse võimalust ettevõtte tegevus järk-järgult lõpetada või kaasata ettevõte valitsemissektori koosseisu. 2013. aasta jooksul rakendatav erastamiskava hõlmab ka ettevõtet Aeroportos de Portugal, ettevõtte Comboios de Portugal kaubaveoga tegelevat haru ning ettevõtteid Correios de Portugal ja Caixa Seguros ning ka mitmeid väiksemaid ettevõtteid.” 7) lõike 6 punkt b asendatakse järgmisega: „b) 2012. aasta eelarvesse lisatakse punktides c ja d osutatud meetmed, mille maht on vähemalt 8,8 miljardit eurot. 2012. aasta eelarvesuundumustest tekkinud võimaliku lõhe täitmiseks võetakse täiendavaid meetmeid, mis hõlmavad peamiselt kulude poolt. ' 8) lõike 6 punkt c asendatakse järgmisega: „c) Eelarvega nähakse ette kulude kärpimine 2012. aastal vähemalt 6,7 miljardi euro võrra, sealhulgas palkade ja tööhõive vähendamine avalikus sektoris; pensionide kärpimine; keskvalitsuse tegevuse põhjalik ümberkorraldamine ning kattuvuste ja muu ebatõhususe kõrvaldamine; omavalitsuste ja valdade arvu vähendamine; kulukärped hariduses ja tervishoius; piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele tehtavate maksete vähendamine; ning kapitalikulude ja muude kulude vähendamine vastavalt programmile.” 9) lõike 6 punkt d asendatakse järgmisega: „d) Tulude poolel hõlmab eelarve tulude suurendamise meetmeid mahus ligikaudu 2,1 miljardit eurot kogu aasta kohta, sealhulgas käibemaksubaasi laiendamine, piirates maksuvabastusi ja vaadates läbi selliste kaupade ja teenuste loetelud, mille suhtes kohaldatakse vähendatud, keskmist ja kõrget maksumäära; aktsiisimaksude suurendamine; ettevõtete ja üksikisiku tulumaksu baasi laiendamine, piirates maksudest mahaarvamisi ja eriskeeme; pensionide ja töötasu suhtes kohaldatavate üksikisiku tulumaksu mahaarvamiste ühtlustamine; ning muudatused omandi maksustamisel, piirates oluliselt maksuvabastusi. Kõnealuseid meetmeid täiendatakse maksudest kõrvalehoidumise, maksupettuste ja maksustamiseeskirjade eiramise vastaste meetmetega. ” 10) lõike 6 punkt j asendatakse järgmisega: „j) Portugal soodustab palgasuundumusi, mis on kooskõlas eesmärgiga edendada töökohtade loomist ja parandada ettevõtete konkurentsivõimet, et vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust. Programmiperioodil suurendatakse alampalka ainult juhul, kui see on põhjendatud majanduslike ja tööturu suundumustega. Võetakse meetmeid praeguse palgaläbirääkimiskorra puuduste kõrvaldamiseks, sealhulgas võetakse vastu õigusaktid, millega vaadatakse läbi kollektiivlepingute pikendamise kriteeriumid ja kord ning hõlbustatakse ettevõtte tasandil sõlmitavate lepingute kasutamist. Seniks peatatakse kollektiivlepingute pikendamine.” 11) lõike 6 punkt k asendatakse järgmisega: „k) Koostatakse tegevuskava kesk- ja kutsehariduse ning koolituse kvaliteedi parandamiseks.” 12) lõikele 6 lisatakse punkt o: „o) Portugali kohalike omavalitsusüksuste haldussüsteemi kuulub hetkel 308 omavalitsust ja 4 259 valda. Portugal töötab välja konsolideerimiskava, et neid üksuseid reorganiseerida ja nende arvu oluliselt vähendada. Kõnealused muudatused jõustuvad järgmise kohalike valimiste tsükli alguseks. ” 13) lõikele 6 lisatakse punkt p: „p) Portugal võtab meetmeid siseriikliku elektrisüsteemi jätkusuutlikkuse tagamiseks, kõrvaldades tariifivõla 2020. aastaks ja tagades selle stabiliseerumise 2013. aastaks. Kõnealuste meetmetega kõrvaldatakse ülemäärased hinnalisandid ja need hõlmavad kõiki selle allikaid.” 14) lõike 7 punkt a asendatakse järgmisega: „a) 2013. aasta eelarve hõlmab eelarve konsolideerimise meetmeid kogumahus vähemalt 3,4 miljardit eurot, mille eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki vastavalt artikli 3 lõikes 3 osutatud ajakavale. ” 15) lõike 7 punkt b asendatakse järgmisega: „b) Eelarve hõlmab tulude suurendamise meetmeid, sealhulgas nähakse eelkõige ette ettevõtete ja üksikisiku tulumaksu baasi laiendamine, aktsiisimaksude tõstmine ja muudatused omandi maksustamisel. Kõnealused meetmed peaksid andma täiendavat tulu ligikaudu 0,7 miljardit eurot. ” 16) lõikele 7 lisatakse punkt d: „d) Kulude poolel nähakse eelarvega ette kulude kärpimine vähemalt 2,7 miljardi euro võrra, sealhulgas nähakse ette keskvalitsuse ning haridus- ja tervishoiuvaldkonna kulude kärpimine; piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele tehtavate maksete vähendamine; töötajate arvu piiramine avalikus sektoris; ning riigi osalusega ettevõtete kulude kärpimine. ” 17) lõikele 7 lisatakse punkt e: „e) Portugal parandab ärikeskkonda halduskoormuse vähendamise teel, viies kõigis majandussektorites läbi haldusmenetluste lihtsustamise reformid (ühtsed kontaktpunktid ning projektid, mis ei vaja eelnevat heakskiitu); ning parandades krediidi kättesaadavust VKEdele, sealhulgas rakendades direktiivi 2011/7/EL hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul. ” 18) lõike 8 esimesed kaks lauset asendatakse järgmisega: „8. Usalduse taastamiseks finantssektori vastu rekapitaliseerib Portugal nõuetekohaselt pangandussektorit ja vähendab kavakindlalt selle finantsvõimendust. Seoses sellega töötab Portugal koostöös Euroopa Komisjoni, EKP ja IMFiga välja Portugali pangandussektori edasise struktuuri ja toimimise strateegia, et tagada finantsstabiilsus. Eelkõige teeb Portugal järgmist:” 19) lõike 8 punkt a asendatakse järgmisega: „a) soovitab pankadel tugevdada jätkusuutlikult oma tagatispuhvreid ning jälgib valitsuse tagatud pangavõlakirjade emiteerimist, milleks on kooskõlas ELi riigiabieeskirjadega antud luba kuni 35 miljardi euro väärtuses;” 20) lõike 8 punkt b asendatakse järgmisega: „b) jälgib tähelepanelikult, kuidas pangad täidavad oma esitatud plaane, et saavutada 2011. aasta lõpuks esimese taseme omavahendite määraks 9 protsenti ning hiljemalt 2012. aasta lõpuks 10 protsenti. Kapitalinõuded, mis tulenevad riigivõlga hindamisest turuhinnas vastavalt Euroopa Pangandusjärelevalve nõuetele, täidetakse 2012. aasta juuniks, võttes samas arvesse mõju, mis tuleneb kohapealse kontrolli erikorrast ja pankade pensionifondide üleviimisest sotsiaalkindlustussüsteemi. Pangad esitavad 2012. aasta veebruariks kava selle kohta, kuidas täidetakse kapitalivajadused kõnealusel aastal. Juhul kui pangad ei saavuta kapitalinõude künnist õigeaegselt, võivad nad taotleda ajutiselt avaliku sektori vahendeid erapankadele suunatud 12 miljardi euro suurusest pankade maksevõime toetusfondist, mis on loodud Portugali Vabariigi, Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Valuutafondi heaks kiidetud majanduse kohandamise programmi raames.” 21) lõike 8 punkt c asendatakse järgmisega: „c) tagab pangandussektori finantsvõimenduse tasakaalustatud ja nõuetekohase vähendamise, mis on oluline selleks, et alaliselt kõrvaldada rahastamisega seotud tasakaalustamatus. Panga rahastamiskavades on seatud eesmärgiks vähendada laenu ja hoiuste suhet ligikaudu 120 %ni programmiperioodi lõpuks ning piirata sõltuvust eurosüsteemi rahalistest vahenditest. Kõnealused rahastamiskavad vaadatakse läbi kord kvartalis, kusjuures järgmine kord tehakse seda enne programmi kolmandat läbivaatamist. Portugali Pank võtab nõuetekohaseid meetmeid, kui panga rahastamiskavast kaldutakse kõrvale.” 22) lõike 8 punkt d asendatakse järgmisega: „d) viib lõpule panga Banco Português de Negócios müügi kooskõlas liidu riigiabieeskirjadega;” 23) punkti 8 alapunkt e asendatakse järgmisega: „e) tagab riigi omanduses oleva ettevõtte Caixa Geral de Depositos (CGD) tegevuse tõhusamaks muutmise, suurendades vastavalt vajadusele selle peamise pangandusharu kapitalibaasi 2011. aastal, tuginemata selleks kindlustusharu müümisele. Kindlustusharu müüakse kavakohaselt 2012. aastal otse lõppostjale ja sellest saadavaid vahendeid kasutatakse kõnealuse aasta täiendavate kapitalivajaduste rahuldamiseks. Seni kuni kõnealuseid vajadusi ei saa rahuldada grupisisesest allikatest, antakse ettevõttele Caixa Geral de Depositos valitsemissektori poolset kapitaliteotust pankade maksevõime toetusfondi väliselt.” 24) lõikele 8 lisatakse punktid f, g, h ja i: „f) tagab, et pankade pensionifondide osaline üleviimine riiklikusse sotsiaalkindlustussüsteemi toimub aktuaarselt tasakaalustatud tingimustes ning kooskõlas ELi konkurentsi- ja riigiabieeskirjadega. Selleks et pangad ei peaks taotlema toetust pankade maksevõime toetusfondist programmiga ette nähtud vahendite raames, aitab valitsus pankadel kompenseerida üleviimise mõju kapitalile, kasutades osa üleviimise vahenditest pankade lihtaktsiate ostmiseks. Ülejäänud osa üleviidavatest vahenditest hoiustatakse blokeeritud kontol kuni kolmanda läbivaatamise lõpuni. g) töötab 2012. aasta jaanuari lõpuks kooskõlas liidu riigiabieeskirjadega ja vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud põhimõtetega välja õigusraamistiku kapitali kaasamiseks avaliku sektori allikatest; h) tagab, et enne programmi kolmandat läbivaatamist võtavad pangad kohapealse kontrolli eriprogrammi olemasolevaid tulemusi arvesse stressitestides, mille puhul võetakse aluseks esimese taseme omavahendite künnis 6 %; i) töötab 2011. aasta lõpuks välja õigusraamistiku, millega reguleeritakse varajast sekkumist, pangakriiside lahendamist ja hoiuste tagamist pangandussektoris, ja samaks tähtajaks ka äriühingute ja kodumajapidamiste võla restruktureerimise õigusraamistiku.” 25) lõige 9 asendatakse järgmisega: „9. Selleks et tagada programmiga seotud tingimuste tõrgeteta täitmine ja vähendada tasakaalustamatust jätkusuutlikult, annab komisjon jätkuvalt nõu ja suuniseid eelarve, finantsturgude ja struktuurireformide kohta. Komisjon hindab korrapäraselt koostöös IMFi ja EKPga abiprogrammi raames kokkulepitud meetmete tõhusust ning majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning soovitab vajalikke kohandusi, et suurendada majanduskasvu ja töökohtade loomist, tagada eelarve vajalik konsolideerimine ja viia miinimumini kahjulik sotsiaalne mõju, pidades eelkõige silmas Portugali ühiskonna kõige haavatavamaid elanikkonnarühmi.” Artikkel 2 Käesolev otsus on adresseeritud Portugalile. Artikkel 3 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja [1] ELT L 118, 12.5.2010, lk 1. [2] 15759/09