ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.7

Lennujaama infrastruktuure ja nendega seonduvaid maapealseid rajatisi saaks tõhusamalt kasutada, kui võimaluse korral kasutada suuremaid õhusõidukeid. Kuigi paljud lennud on täidetud, on paljude lendude puhul paljusid lennujaamu külastavate õhusõidukite keskmine reisijate arv ainult 68. Õhusõidukid on liiga väiksed ning suuremate ning kaasaegsemate õhusõidukite kasutuselevõtt on väheatraktiivne, kuna nimetatud tõhusam toimimisviis ei tasu lennujaamadele ennast ära. Olukorda parandaks kombinatsioon turumehhanismidest ja tõhususe reeglitest, nagu näiteks see, et lennuettevõte peab kasutama lennujaama väljumisväravat vähemalt korra tunnis sõltuvalt kasutatava õhusõiduki tüübist või tegema selle ligipääsetavaks mõnele teisele lennuettevõttele.
2.3

Samal ajal teatas komisjon, et ta soovib muuta direktiivi 2004/40/EÜ seoses sellega, et 2008. ja 2009. aastal on kavas avaldada uute teaduslike uuringute tulemused, kus on ära toodud ka ICNIRP (1) ja WHO (2) soovitused, milles komisjoni arvates võidakse esitada kokkupuute piirväärtused, mis erinevad praeguses direktiivis sätestatud piirväärtustest.
10.1

Komitee leiab, arvestades loodud mitmepoolset ja liidetud rahastamissüsteemi ja ELi suuremahulisi ressursse, et teadusuuringute lõpptoodete kasutamine ja jaotamine tuleks selgemalt määratleda. Nimelt tuleks täpsemalt ja selgemini käsitleda patentide ja intellektuaalomandi küsimust, nii nagu see on kirjas määruse eelnõu artiklis 17 või lisas oleva ühisettevõtte põhikirja artikli 1 lõigus 24, milles aga piirdutakse põhimõtete esitamisega, kuna see võib takistada kütuseelementide ja vesiniku valdkonna ühisettevõtte edukat rakendamist ja toimimist. Komitee on nimetatud puudust märkinud juba oma varasemates arvamustes, milles käsitleti innovatiivse meditsiini ühist tehnoloogiaalgatust ning ühisettevõtet Clean Sky. Kõnealuse ühise tehnoloogiaalgatuse puhul on oht, et antud puudus osutub veel problemaatilisemaks, kuna lõpptoode huvitab turul konkureerivaid ettevõtteid, eriti autotootjaid, kellest mitmed nimetatud ühisettevõttes osalevad. ELi rahastuse märkimisväärse ulatuse tõttu tasuks mõelda süsteemidele, mis parandaksid Euroopa investeeringute tasuvust või vähemalt tuleks nimetatud teemat käsitleda kõnealuses dokumendis.
4.28

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on veendunud, et komisjoni esitatud määruse ettepanek on väga kasulik vahend ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. Selle rakendamiseks on vaja teha jätkuvaid ja püsivaid jõupingutusi. Komitee leiab, et siinkohal on oluline liikmesriikide koostöö.
2.1

Programm „Aktiivsed noored”, mis on kavandatud perioodiks 2007–2013 ning vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1720/2006/EÜ, on ELi programm mitteformaalse hariduse valdkonnas. See on mõeldud eelkõige neile, kelle jaoks mitteformaalne haridus on ainus isikliku arengu ning selliste teadmiste ja oskuste omandamise võimalus, mida tänapäevamaailmas vaja läheb.
6.1.8

Nõuete keerulisust arvestades on oluline märkida, et kõnealuse ettepaneku sätted võimaldavad I samba nõudeid proportsionaalselt ja hallatavalt rakendada. See on eriti tähtis väikestele ja keskmise suurusega kindlustusandjatele. Proportsionaalsuse põhimõte ei viita mitte kindlustusandjate riskide ulatusele, vaid nende olemusele ja keerukusele. Väikestele ja keskmise suurusega kindlustusandjatele kohaldatakse samuti mõistlikkuse põhimõtet eeldusel, et nende riskiprofiil on sama kui teistel kindlustusandjatel. Nende klientidele ja soodustatud isikutele tagatakse sama kaitsetase.
3.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et sellest tulenevalt on vaieldamatult vajalik, et andmete koostamise, ajakohastamise, edastamise ja avaldamise eeskirjade kavandatav lihtsustamine ja ühtlustamine viiakse ellu võimalikult kiiresti. Soovitud eemärki on komitee arvates siiski võimalik saavutada kiiremini ja palju lihtsamal viisil, kui kõrvaldada asjaomastest õigusaktidest praegused sätted andmete koostamise ja avaldamise kohta ning asendada need üheainsa õigusaktiga, millega antakse komisjonile vajalik õiguslik alus ja volitused, et viia lihtsustamine ja ühtlustamine regulatiivmenetlust kasutades ellu nii kiiresti kui võimalik. Tulemus on sama, kuid sellisel juhul kaob ära aeganõudev halduslik rakendamine seaduste ja liikmesriikide haldustavade kaudu.
7.16

Nõudlusele vastamise tagamine ka tipphooajal. Elektri puhul tekivad probleemid seoses tootmisvõimsusega ja ühendusvõrgu suutlikkusega energiat edastada ning gaasi puhul tuleb tagada piisav impordi- ja ladustamisvõimsus. Igal juhul on hästi teada, et impordivõimsus on erakordselt piiratud, kuna transpordivõimsust saavad kasutada üksnes turgu valitsevad ettevõtjad, kellel on lepingud tähtajaga 20 aastat või rohkem. See tähendab, et elektri- või maagaasiinfrastruktuuri (gaasimagistraalide) uued projektid või ümberkujundamise/laiendamise projektid tuleb kiirelt ellu viia nii Euroopa kui riikide tasandil. Eriti olulised on taasgaasistamistehased, millel eelkõige Vahemere piirkonnas on oluline roll selle maavara põhiliste tootjariikidega (Liibüa, Alžeeria) ühenduse loomisel.
2.5.5

Juurdepääs teabele. Soovituses on sätestatud, et järelevalvekavad ja järelevalvearuanded tuleks kooskõlas ELi direktiividega teha avalikkusele kättesaadavaks. Aruanded on näidanud, et paljud liikmesriigid ei tee järelevalvekavasid ja -aruandeid kättesaadavaks. Keskkonnajärelevalvega seonduv teave on hõlmatud direktiivi 2003/4/EÜ nõuetega, seega on juriidiline kohustus teabe avalikustamiseks juba olemas. Direktiivis esitatakse ka piisavalt põhjendusi erandite jaoks, mille alusel võib kõnealusele teabele juurdepääsu taotluse tagasi lükata juhul, kui on vaja kaitsta olulisi huve. Kõnealuse õiguse teostamiseks tuleb luua sobivad süsteemid.
4.8

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et oluline on näha paindlikkuse ja turvalisuse poliitika elluviimiseks ette majandusressursse. Paindlikkuse ja turvalisuse poliitika rakendamine ilma, et investeeritaks institutsioonide tugevdamisse, aktiivsesse tööturupoliitikasse ja elukestvasse õppesse, ei too endaga kaasa kvaliteetset tööturgu. See hõlmab ka kaitstuse laiendamist juhutöödele. Poliitikas tuleks keskenduda naiste, noorte ja eakate integreerimisele tööturule. Paindlikkuse ja turvalisuse poliitikat tuleks rakendada terviklikult ja sidusalt. Seetõttu on oluline eraldada vajalikke vahendeid sellistele Euroopa fondidele nagu Euroopa Sotsiaalfond ja Euroopa Regionaalarengu Fond.
4.4

Siiski on komitee rahul pika, kuid viljaka protsessi tulemusel pakutud lahendusega, milles on võetud arvesse ka CARS 21 soovitusi integreeritud lähenemisviisi kohta. See võimaldab ka Euroopa õigustiku kooskõlastamist Euroopa väliste õigusaktidega. Eriti tervitab komitee asjaolu, et see tugineb täpsel mõjuhinnangul, mida Euroopa Komisjoni hiljuti loodud mõju hindamise komitee esimesena kontrollis ning heaks kiitis.
4.6

Komitee on alati olnud seisukohal, et „komiteemenetlused — millesse on kaasatud üksnes komisjoni ja liikmesriikide valitsuste esindajad ja mille ülesanne on sõltuvalt moodustatud komitee laadist kas haldamine, nõustamine või õigusaktide rakendamisest ja järelevalvest tulenev reguleerimine — tuleb muuta läbipaistvamaks ja arusaadavamaks ELis elavatele inimestele ja eelkõige isikutele, keda kõnealused õigusaktid otseselt puudutavad” (13).
2.3

Tabel A on võetud teatisest. Tulbad 4–6 on seotud maksejõuetust käsitlevate õigusaktide muutmisega. On ilmne, et liikmesriigid on oma õigusaktide muutmisel olnud väga aktiivsed. Samas näitab tabel, et muudetud õigusaktid on jõustatud väga vähestes liikmesriikides. Kui tulpades toodud kogusummad puudutaksid kehtivaid õigusakte, siis ei oleks need mitte 12 — 15 — 17 — 17, vaid hoopis 6 — 6 — 5 — 10. 27 liikmesriigi kohta on see kesine tulemus. Aeglane tegutsemine või tegevusetus kahjustab kahtlemata ettevõtlust liikmesriikides, kuna vajalike muudatuste tegemiseni on ebaõnnestumise võimalikkus ettevõtluse oluline takistus.
3.3

Enamasti on transporti vaja pikaajaliselt kavandada ja teha koostööd mitmete pooltega. Investeeringud transpordi infrastruktuuridesse ja logistikaplatvormidesse on tehtud väga pikkadeks perioodideks ning need on väga kulukad, eelkõige mere- ja siseveesadamate või lennujaamade puhul, kuid ka nn kuivade sadamate või kombineeritud transpordirajatiste puhul. Just need ongi kõige problemaatilisemad platvormid, mille jaoks tuleb leida kiiresti usaldusväärsed ja püsivad lahendused. Komitee arvates tuleb ennekõike alustada olemasolevate infrastruktuuride kasutuse optimeerimisega, mille korral võiks teabe ja kogemuste jagamine osutuda väga tulemusrikkaks. Üksnes olemasolevate infrastruktuuride ja kaasaegsete tehnoloogiate kasutamisest aga ei piisa; uute investeeringute jaoks on vaja kavandamist keskpikas ja pikas perspektiivis.
3.6.6

Komitee arvates on märkimisväärseks probleemiks kantserogeensete ainete põhjustatud haigused töökeskkonnas. Ainuüksi 2006. aastal diagnoositi ELi 27 liikmeriigis 2,3 miljonit uut vähktõvejuhtumit, mis näitab, et see on enneaegse surma peamine põhjus. Hinnanguliselt on 9,6 % kõigist vähktõvest tulenevatest surmajuhtumitest seotud töötingimustega (11). Seetõttu kutsub komitee liikmesriike üles võtma konkreetseid meetmeid, et vähendada kantserogeensete ainetega kokkupuutuvate töötajate hulka.
4.25.1

Olgugi et seda on raske välja arvutada, on lisaväärtus väga suur, võttes arvesse tervise ja hügieeniga seotud tegureid (nii füüsilisi kui ka psühholoogilisi), samuti inimeste aja väärtust (aspekti, mis erineb sõltuvalt sellest, kui palju aega on vaja kodust tööle ja tagasi liikumiseks, mis võib tööpäevale lisandudes põhjustada väga paljusid erinevaid negatiivseid tegureid).
1.5

Komitee ei poolda kvootide süsteemi kohaldamist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetele vastavalt USA väikeettevõtluse seaduses (Small Business Act) kasutatud mudelile, kuid tunnistab samas vajadust Euroopa rakendusplaani järele väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (eelkõige väga väikeste ettevõtete) jaoks, kus on ära toodud ajakava ja iga-aastane eelarve, mis on suunatud ettevõtete uuendamise ja loomise toetamisele, eelkõige energiatõhususe ja keskkonnakaitse võtmevaldkondades. Komitee ei poolda kvootide süsteemi kohaldamist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetele vastavalt USA väikeettevõtluse seaduses (Small Business Act) kasutatud mudelile, kuid tunnistab samas vajadust Euroopa rakendusplaani järele väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (eelkõige väga väikeste ettevõtete) jaoks, kus on ära toodud ajakava ja iga-aastane eelarve ning mis on suunatud ettevõtete uuendamise ja loomise toetamisele, eelkõige energiatõhususe ja keskkonnakaitse võtmevaldkondades
5.6

Komitee on seisukohal, et komisjon peaks kasutama integreeritud lähenemist, milles ühendatakse intelligentne elukeskkond ja sellised poliitikavaldkonnad nagu elukestev õpe. Tegelikult tuleks sellistes poliitikavaldkondades suunata õpe eelkõige intelligentse elukeskkonna programmi sidusrühmadele, kuna õpe on sellise tehnoloogia edu integreeritud osa.
—

juhul kui see on ette nähtud teise toidu asendamiseks, ei erine see asendatavast toidust sellisel määral, et selle tavapärane tarbimine võiks põhjustada tarbijale toitainete vaegust.
2.1

15. novembril 2007 tegi komisjon ettepaneku muuta arvutipõhiseid ettetellimissüsteeme käsitlevat toimimisjuhendit, mis kehtestati määrusega (EMÜ) nr 2299/89. See määrus kehtestati eesmärgiga tõkestada konkurentsi kahjustavat käitumist ainulaadsel turul, mille puhul tavapärastest konkurentsieeskirjadest ei piisaks. Toimimisjuhendi kehtestamise ajal oli arvutipõhise ettetellimissüsteemi näol tegemist ainsa elujõulise kanaliga, mille kaudu tarbijad pääsesid ligi reisiinfole. Oluline on see, et arvutipõhised ettetellimissüsteemid kuulusid lennuettevõtjatele või olid nende kontrolli all.
3.1.7

Komitee märgib, et hinnaga loodavad stiimulid vee kokkuhoidmiseks peavad olema piisavalt tõhusad, et nende mõju ei hajuks kuluga, mida tekitab selliste skeemide keerukus. Komitee tuletab meelde, et esmane kokkuhoidmisvõimalus seisneb võrkude hoolduses ja võitluses veeleketega, mille tõttu kulutatakse vahel vastuvõetamatult palju vett. Lõpuks märgib komitee, et hinnad ei saa kõiki probleeme lahendada ning eeskirjad on vajalikud olukordades, kus veekasutusviiside puhul on vaja leida tasakaal.
3.2

Interneti Jälgimise Sihtasutus (The Internet Watch Foundation) leidis 2007. aastal 2755 laste seksuaalset väärkohtlemist sisaldavat veebilehte, mida hallati maailma eri kohtadest; 80 % neist veebilehtedest on kommertssuunitlusega ja vahetavad tihti haldajat ja piirkonda, et vältida avastamist (10). Need taktikad koos kõnealuste kuritegude keeruka rahvusvahelise olemusega tähendavad, et kõnealuste veebilehtede, nende sisu ja nende taga peituvate organisatsioonide tõhusat uurimist võimaldavad vaid ülemaailmsed ühendatud jõupingutused, millesse on kaasatud õiguskaitseorganid, valitsused ja rahvusvaheline Internetisektor.
3.2

Mõni tollal kirjeldatud takistustest on jõutud kõrvaldada, teised on ikka veel lahendamise järgus ning mõni on säilinud praeguseni kas endisel või tugevamal kujul. Kõnealuste takistuste hulka kuuluvad need, mis on seotud elamisloa, kvalifikatsioonide tunnustamise, stipendiumite territoriaalsete piirangute, iga liikmesriigi maksunduse, sotsiaalkaitsesüsteemiga jne. Lisaks kõnealustele õiguslikele probleemidele esines ka takistusi, mis tulenesid keele- ja kultuuribarjääridest, sihtkoha ja sealse igapäevaelu kohta kättesaadava teabe puudulikkusest jne. Need on probleemid, mis paljudel juhtudel esinevad veel praegugi.
Kooliiga (6–14). Romi laste osalemine koolitöös on nõrk. Puudulik registreerimine, vanemate vastumeelsus oma lapsi (eriti tüdrukuid) kooli saata, segregatsioon ja nõuetele mittevastav haridus kujutavad endast lisategureid, mida rõhutatakse paljudes aruannetes (4). Vahendid kooliskäigu tõhustamiseks ja segregatsiooni ületamiseks on esmatähtsad hariduseta romide põlvkondade väldanud tsükli murdmiseks. Mõnedes riikides viidi kooliskäimise toetamiseks sisse süsteem CCT (Conditional Cash Transfer), mille puhul toetus ühendatakse teatud tingimuste täitmisega, nn peavad vanemad suutma tõendada, et lapsed on kantud rahvastikuregistrisse ja neil on sünnitunnistus. Võib eeldada, et lapsed hakkavad koolis käima, kui nad on ühiskonda kaasatud ning kui neil on juurdepääs kõigile teenustele ja haridusmeetoditele, mis on vajalikud tingimuste täitmiseks (keel, tähtajad jms). Tasuta koolilõuna (sissetulekute alusel) ja õppematerjalid tuleks taas sisse viia kõigi laste jaoks algkoolis. Valitsused peaksid seda arvestama, kui haridus kuulub pikaajaliste prioriteetide hulka.

Segregatsioon hariduses tekib esiteks sellest, et romid on enamusrahvusest geograafiliselt eraldatud. Pealegi juhtub tihti, et vanemad, kes ei kuulu romi kogukonda, võtavad oma lapsed koolist ära, kui romi laste osakaal klassis tõuseb liiga suureks, mis omakorda loob romi lastele segregeeritud koolid või klassid. Need koolid ei vasta mitmel põhjusel nõutud standarditele, mistõttu saadetakse täiesti võimekad romi lapsed erikoolidesse ja nii on nende jaoks enamasti võimatu jätkata haridusteed kõrgemal haridusastmel.

Eriti problemaatiline on romi laste paigutamine õppimisraskustega lastele mõeldud erikoolidesse. See tava on levinud diskrimineerivate sisseastumiseksamite, kuid vahel ka kahjulike stiimulite tõttu (tasuta transport või koolilõuna). Põhjendamatu erikoolidesse paigutamise tavaga rikutakse jõhkralt põhiõigusi ning selle vastu peab astuma õiguslike ja halduslike meetmetega.

Tuleb mainida ka, et üks koolist väljalangemise põhjus on vaesus, kuna vanemad kas ei saa (või ei taha) maksta koolis käimisega seotud kulusid või panevad nad lapsed tööle, et lapsed aitaksid perekonda ülal pidada või hoolitseksid nooremate õdede-vendade eest. See kehtib eelkõige tüdrukute puhul.
4.1

Hiljutine kriis USA riskantsete hüpoteeklaenude turul näitas, et kinnisvarahindade kõikumine, millele lisanduvad kliendiriski pealiskaudse hindamise tavad osamaksete mittetasumise osas, mis on ebaproportsionaalselt kõrged võrreldes tagatiseks oleva kinnisvara väärtusega, võib tekitada piisavalt tõsiseid kriise, et kogu finantssüsteem kõikuma lüüa. Seepärast tuleb iga ühenduse tasandi meetme puhul arvestada nii eelmises peatükis käsitletud punkte kui kõnealust kogemust.
5.4.1

Enamikes liikmesriikides on ehitusala esindajad täheldanud, et enamasti on sektori vajadused riiklike haridussüsteemide igal tasandil väga halvasti rahuldatud. Sellega seoses tuleks parandada sidemeid kõnealuste ametite ja riiklike haridussüsteemide vahel ning samuti tuleks anda Euroopa tasandi tõuge, mis võiks olla järgmine: — arendada haridusalaseid õigusakte, et edendada Euroopas ehitustöid (kõigi tasandi koolituste sertifikaatide tunnustamine ja võrdväärsus); — aidata parandada inimressursside toetamist elukestva õppe edendamise kaudu. Ehitussektori kui pingelise valdkonna maine on noorte hulgas vilets ning karjääristruktuuri hierarhias on lünk. Hädasti vajatakse oskustöölisi, kuna ehitustöödes on muutunud vajalikuks kvalifikatsioonide või isegi väga kõrgete kvalifikatsioonide ning kindlate alusteadmiste olemasolu. Neid peaksid omakorda toetama ettevõtted, võimaldades oma töötajatel osaleda elukestvas õppes ja pakkudes neile karjäärivõimalusi; — laiendada Erasmuse programmi Euroopa ehitustööde iga taseme koolitustele, kasutades ära juba kogutud kogemusi, aga hoopis väiksemas ulatuses (ESFi abil, kolmes valdkonnas: maalritööd, kivitööd, restaureerimine); — arendada Euroopa ehitustööde ülikoole ja tunnustada Euroopa oskustöölise tiitlit; — arendada Euroopa projektijuhtide koole, et ettevõtete avaliku ja erasektori kliendid tunneksid paremini lepinguid ja seda, millega ettevõtted tegelikult tegelevad; — arendada Euroopa ettevõteteüleseid koolitusasustusi; — edendada Euroopa kvalifikatsioone (nt keelte omandamisel).
3.5

On hea, et ELil on nendel läbirääkimistel juhtpositsioon. Tänu oma panusele on EL eeskujuks ja saab kannustada teisi riike võtma võrreldavaid meetmeid. Kuigi areneva majandusega riikidel, nagu Hiina, India ja Brasiilia, ei ole arusaadavalt kavatsust heitkoguseid vähendada, on neil võimalik piirata majanduskasvust tulenevat suurenemist. Komitee innustab komisjoni tegema igakülgseid jõupingutusi rahvusvahelise (Kyoto protokolli järgse) lepingu saavutamiseks, kohustades arenenud riike 2020. aastaks vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid 30 % 1990. aasta tasemega võrreldes. See oleks kooskõlas valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 4. aruandega, mille kohaselt on 2020. aastaks vaja 25–40 % vähenemist võrrelduna 1990. aasta tasemega, et piirata ülemaailmset soojenemist 2 °C võrra võrreldes eelindustriaalse ajajärguga. Kui nimetatud rahvusvahelise lepingu saavutamine on võimalik, on vaja muidugi uuesti läbi vaadata nii see kui ka teised komisjoni energia- ja kliimapaketi ettepanekud, et nende eesmärgid rangemaks ümber kalibreerida. Seepärast on oluline, et kõik asjaomased pooled tunnistaksid ja arvestaksid kavade tegemisel, et praegu 2020. aastaks seatud eesmärgid on vaid esimene samm ning et aja jooksul, võimalik et juba aastaks 2020 ning kindlasti edaspidi, on vaja rangemaid eesmärke.
Oma avaldatud dokumentides on komisjon välja toonud, et 2020. aasta eesmärkide saavutamiseks vajalik tehnoloogia on juba saadaval või väljatöötamise viimastes etappides. Ka optimistliku lähenemise puhul ei saa eitada, et äärmiselt oluline on õigeaegselt mobiliseerida olemasolevad tehnoloogiad ning et vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia on üldiselt ka edaspidi kulukas ja turuhõlvamine on selle puhul keeruline. Seega on võimalik kaks lähenemist: jõulisemad teadusuuringud kulude vähendamiseks ja tulemuste parandamiseks ning ennetavad toetusmeetmed uute ärivõimaluste loomiseks, turu arengu ergutamiseks ning mittetehnoloogiliste tõketega tegelemiseks, mis takistavad tõhusa ja vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia uuendamist ja turuletoomist.

Selleks, et viia ellu 2050. aasta nägemus, mille eesmärk praktikas on süsinikdioksiidivabade tehnoloogiate kasutamine, peame me oluliste läbimurretena välja töötama uue põlvkonna tehnoloogiaid. Isegi kui neil tehnoloogiatel ei ole aastal 2020 veel erilist mõju, on siiski oluline suurendada oma praeguseid pingutusi, et nende kasutuselevõtt nii kiiresti kui võimalik tagasi teenida.
5.2

Põllumajandus on jätkuvalt oluline tööhõiveallikas Euroopa Liidus. Üks komisjoni teatis sisaldab üksikasjalikku arutelu tööhõive suundumuste üle maapiirkondades (23). Teatises märgitakse, et kuigi tegemist on suhteliselt väikese tööandajaga, on põllumajandus maapiirkondades väga oluline. Komisjoni prognoosi kohaselt väheneb tööhõive põllumajanduses, kus praegu on 10 miljonit töötajat, 4–6 miljoni võrra.
4.10

Komitee on seisukohal, et üleminekumeetmed, mis piiravad ajutiselt uutest liikmesriikidest pärit töötajate liikuvust, on erand, mis tuleks kiiresti tühistada eelkõige kõrge kvalifikatsiooniga töötajate töölevõtmise puhul, tagades Euroopa Liidu kodanike eelistamise põhimõtte järgimise.
4.13

Komiteel on hea meel, et määrusega nähakse ette erikord kantserogeenseteks, mutageenseteks või reproduktiivsele funktsioonile toksilisteks liigitatud ainete jaoks, millele viidatakse direktiivis 67/548/EMÜ (artikli 12 lõige 2). Selliste ainete kasutamise keeld tuleks säilitada. Siiski põhineb kehtiv süsteem ohtlikkusel (st aine olulised omadused) ning jätab kõrvale doosi ja kokkupuuteviisi. See võib viia nt etanooli (st alkoholi) automaatse keelustamiseni selle uuesti liigitamisel 1. või 2. kategooria CMR-ainete alla, hoolimata asjaolust, et aine kasutamine kosmeetikatoodetes on ohutu. Määruse eelnõus sätestatakse, et 1. ja 2. kategooria CMR-aineid võib kasutada ühenditena kosmeetikatoodetes üksnes juhul, kui korraga on täidetud kolm tingimust (artikli 12 lõige 2). Siiski eeldatakse ühe tingimusena, et ainet kasutatakse ametlikult toidu- ja toitainetes. Kuid sama hästi võib esineda juhtumeid, kus 1. või 2. kategooria CMR-ainena liigitatud aine kasutamist kosmeetikas peetakse ohutuks, kuid selle kasutamine toiduainetes on keelatud (nt formaldehüüd, boorhape jne). Kavandatud sätted välistavad selliste ainete igasuguse kasutamise kosmeetikatööstuses.
4.2.2

VKEde mõõde tuleks kaasata kõigisse ühenduse poliitikatesse. Komitee nendib, et väikeettevõtteid soosivatele poliitilistele avaldustele vaatamata kipuvad kõigi tasandite seadusandjad kas siis tegeliku olukorra puuduliku tundmise või lihtsuse soovi tõttu lähtuma suurtest ettevõtetest ja järgima nn bonsai põhimõtet, et kõik suurtele ettevõtetele sobivad lahendused sobivad ka väikestele. Selline ühest majandusmudelist lähtuv teoreetiline lähenemisviis on teravas vastuolus tegeliku olukorraga, mida iseloomustab erinevate ettevõtete ja ettevõtluskultuuride rohkus, ning viib olukorrani, kus enam kui 90 % Euroopa ettevõtetest tunneb, et neid ei mõisteta ja et nad jäetakse ühenduse poliitikas tahaplaanile. Komitee juhib ühenduse institutsioonide ja liikmesriikide tähelepanu eriti asjaolule, et väiksed ja mikroettevõtted on oluline jõud ühenduse majanduses ja tööhõives, kuid on oht, et neist saab hoopis nõrkus — ja seda mitte nende endi süül, vaid kõigi tasandite ametivõimude ebapiisava tähelepanu tõttu. Komitee soovib, et Euroopa väikeettevõtete õigusaktiga avaneks lõpuks võimalus reaalsete sammude astumiseks, ning loodab, et eri tüüpi VKEde vajadusi ja eripära võetaks nii ühenduse, liikmesriikide kui ka piirkondade tasandil kindlasti arvesse kõikides poliitikates, programmides ja läbirääkimistes, sh sotsiaaldialoogi ja rahvusvaheliste suhete kontekstis.
5.19

Komitee on teadlik asjaolust, et vesiniku kasutamisel tekib veel kahtlemata probleeme kulu ja ohutusega. Need varasemate kartustega seotud probleemid tuleb mitmetes riikides tehtud põhjalike katsete abil kindlasti lahendada, et saavutada vesiniku kasutamisel traditsiooniliste tehnoloogiatega sarnane ohutustase. Kõnealuse eesmärgi saavutamine ja laiaulatuslike teabeprogrammide algatamine võib aidata võita tulevaste kasutajate usaldust, mis on kõnealuse tehnoloogia lõplikuks kasutuselevõtuks väga oluline.