(2)2016. aasta aruanne Hispaania kohta avaldati 26. veebruaril 2016. Selles hinnati Hispaania edusamme nõukogus 14. juulil 2015 vastu võetud riigipõhiste soovituste järgimisel ja talle strateegiaga „Euroopa 2020“ ettenähtud riiklike eesmärkide saavutamisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi. Komisjon esitas põhjaliku analüüsi tulemused 8. märtsil 2016. Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Hispaanias esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige suur välis- ja sisevõlg nii valitsemis- kui ka erasektoris teevad suure tööpuuduse tingimustes majanduse jätkuvalt haavatavaks. Meetmete võtmine on eriti oluline, et vähendada kahjuliku mõju riski Hispaania majandusele ja viimase suurust arvestades ka negatiivse mõju ülekandumist teistesse majandus- ja rahaliidu riikidesse. Jooksevkonto saldo küll paraneb, kuid seda, et netoväliskohustused saavutaksid lähemal ajal mõistliku taseme, veel ei prognoosita. Erasektoris toimub kavakohane finantsvõimenduse vähendamine, mida toetavad soodsad majanduskasvu tingimused, kuid finantsvõimenduse vähendamise vajadus ja valitsemissektori võlg on endiselt suur. Meetmeid on võetud finantssektoris ning äriühingute ja eraisikute maksejõuetuse raamistikus, kuid vaja on täiendavaid meetmeid innovatsiooni ja oskuste edendamiseks ning stabiilsuse ja kasvu pakti järgimise tagamiseks.

(3)Hispaania esitas oma 2016. aasta riikliku reformikava 29. aprillil 2016 ja 2016. aasta stabiilsusprogrammi 30. aprillil 2016. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, analüüsiti neid samaaegselt.

(4)Asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23 on nähtud ette, et komisjon võib paluda liikmesriigil oma partnerlusleping ja vastavad programmid üle vaadata ning teha ettepanekuid nende muutmiseks, kui see on vajalik nõukogu soovituse rakendamise toetamiseks. Komisjon esitas täiendavad üksikasjad kõnealuse sätte kasutamise kohta suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega.

(5)Hispaania suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti paranduslikku osa. 2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb Hispaania saavutada valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgid, milleks on 3,6 % SKPst 2016. aastal ja 2,9 % SKPst 2017. aastal. Ülemäärane eelarvepuudujääk kavatsetakse seega kõrvaldada nõukogu praeguse soovitusega võrreldes üks aasta hiljem, pidades silmas, et eelarve kohandamise ja nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgid jäid 2014. ja 2015. aastal saavutamata. Need eesmärgid eeldavad, et keskvalitsuse ja piirkondliku valitsuse tasandil rakendatakse täielikult püsivaid sääste mahus 0,4 % SKPst, millest anti teada pärast komisjoni 9. märtsi 2016. aasta sõltumatut soovitust. Eelarvepuudujääk peaks seejärel jätkuvalt vähenema: 2019. aastal 1,6 %ni SKPst. Keskpika perioodi eesmärki, milleks on struktuurses arvestuses tasakaalus eelarvepositsioon, stabiilsusprogrammi perioodil prognoosi kohaselt ei saavutata. Ümber arvutatud struktuurne eelarvepositsioon peaks 2016. aastal ainult vähe paranema ja olema 2017. aastal ligikaudu –2,5 % SKPst; seejärel peaks see halvenema ja olema 2019. aastal –2,75 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse kahanes 2015. aastal ainult pisut ja oli 99,2 %; 2016. ja 2017. aastal peaks see veidi ja kahel järgneval aastal otsustavamalt vähenema ning olema 2019. aastal 96 %, kui esmane eelarvepositsioon läheb ülejääki. Eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2016. ja 2017. aastal usutav, kuid seejärel mõnevõrra optimistlik; Hispaania sõltumatu eelarveasutus (AIReF) on selle kinnitanud. Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt moodustab eelarvepuudujääk 2016. aastal 3,9 % SKPst ja 2017. aastal 3,1 % SKPst, mis on rohkem kui stabiilsusprogrammikohased valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgid. Prognoosi kohaselt ei suuda Hispaania ülemäärast puudujääki nõukogu soovitatud 2016. aastaks korrigeerida. Programmi eelarvepuudujäägi eesmärke ohustavad riskid tulenevad peamiselt ebakindlusest, mis on seotud 2016. aasta märtsi/aprilli meetmetest tingitud säästude rakendamisega. Kuna struktuurne puudujääk peaks mõlemal aastal natuke suurenema, ei ole eelarve kohandamine kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega. Stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes näeb nõukogu ohtu, et Hispaania ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Seetõttu tuleb 2016. ja 2017. aastal võtta nende nõuete täitmiseks täiendavaid meetmeid.

(6)Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 10 lõikega 1 jälgib komisjon korrapäraselt nende meetmete rakendamist, mida Hispaania on võtnud pärast nõukogu viimast ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast soovitust; seepärast soovitab komisjon nõukogule asjakohaseid samme, mida tuleb ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames astuda.

(7)Alates 2012. aastast on Hispaania eelarveraamistikku tugevdatud, muu hulgas selleks, et vältida kõrvalekaldeid ja tagada, et kõik valitsustasandid täidaksid oma eelarvepuudujäägi, riigivõla ja kulutuste eesmärgid. Lisaks kiideti 2015. aasta keskel heaks piirkondlikul tasandil vabatahtlikuks kohaldamiseks ettenähtud rakenduseeskirjad, et piirata tervishoiule ja ravimitele tehtavate kulutuste kasvu. 2015. aasta novembris kirjutati alla valitsuse ja farmaatsiatööstuse vahelisele lepingule, mille eesmärk on tuua ravimitele tehtavad kulutused mõistlikule tasemele. Sellest hoolimata ei suutnud 2015. aastal enamik piirkondi ja sotsiaalkindlustussektor oma siseriiklikke eelarve-eesmärke kaugeltki täita. Stabiilsuse tagamiseks mõeldud õigusaktide kulutusi käsitlevatest normidest ei peetud kinni ei keskvalitsuse, piirkondlikes ega kohalike omavalitsuste allsektorites ning haiglates ravimitele tehtavad kulutused kasvasid veelgi, isegi kui mitte arvestada uut C-hepatiidi ravi.

(8)Hispaania riigihangete valdkonna õigusaktide kvaliteet ja läbivaatamise kord on hea. On tehtud jõupingutusi riigihangete tõhustamiseks eriti ühishangete mehhanismi kaudu. Kuid riigihangete rakendamine on eri asutustes ebaühtlane ja kuna kontrollimehhanism on ebapiisav, ei kohaldata riigihankenorme nõuetekohaselt. Komisjonile on viimastel aastatel teatatud suhteliselt paljudest arvatavatest ELi riigihankealaste õigusaktide rikkumise juhtudest. Lisaks on Hispaania kontrollikoda osutanud mõningatele puudustele, nagu läbirääkimistega menetluse tihe kasutamine ilma eelteate avaldamiseta, lepingute korduv muutmine, lepingute tükeldamine ning mõnede pakkumisdokumentide ja haldusotsuste ebapiisav täpsus ja selgus.

(9)Hispaania on teinud suuri edusamme finantssektori restruktureerimisel. Rakendatud on hoiukassade seadus, millega on tugevdatud hoiukassade juhtimist ja kärbitud pangandussihtasutustele kuuluvat enamusosalust. Riigiabi saanud pankade ümberkorraldamise kavade rakendamine edeneb hästi. Hispaania riigipank on muutnud krediidiasutuste raamatupidamisarvestuse korda ja võtnud vastu uue raamistiku Hispaania varahaldusettevõtja SAREB jaoks. Uus raamistik võimaldab SAREBil vähenenud väärtusega varasid käsitleda nõuetekohaselt ja kohandada finantsvõimenduse vähendamise poliitikat vastavalt usaldusväärsetele turuprognoosidele.

(10)Viimastel aastatel käivitatud tööturureformid on aidanud viia töösuhteid vastavusse majanduskasvu eesmärgiga ja töökohtade loomine on suurema paindlikkuse ja palkade kärpimise toel hoogustunud. Seda suundumust on toetanud ka kollektiivlepingud, osalt 2015. aasta juunis sõlmitud kutsealaülese kokkuleppe toel. Kogutööhõive on viimasel ajal suurenenud peamiselt tähtajaliste töölepingute arvel, kuigi mõnevõrra suureneb ka tähtajatute töölepingute arv. Samal ajal kasutatakse tähtajatute töökohtade pakkumiseks loodud stiimuleid vähe, ajutiste töötajate osakaal on endiselt üks suuremaid ELis ja ajutiste töötajate võimalused saada alaline töökoht on endiselt madalad. Kuna tähtajalised töölepingud on lühikese tähtajaga, puuduvad stiimulid investeerida inimkapitali, mis pärsib tootlikkuse kasvu. Kuigi töötuse määr väheneb kiiresti, on see eriti noorte seas endiselt väga kõrge, ning töötuse keskmine kestus on suurenenud. Püsivalt kõrge pikaajaline tööpuudus tähendab, et töötus võib muutuda krooniliseks, mis mõjutab negatiivselt töö- ja sotsiaalseid tingimusi. Kuna peaaegu 60 % pikaajalistest töötutest on madala kvalifikatsiooniga, tuleks rakendada aktiivset ja passiivset tööturu- ja kutseõppepoliitikat, et lahendada selle rühma töötajate oskuste tööturu vajadustele mittevastavuse üldine probleem ja vältida nende oskuste amortisatsiooni. Koostöö tööandjatega koolitusprogrammide väljatöötamisel on endiselt nõrk.

(11)Aktiveerimis- ja aktiivse tööturupoliitika meetmete tõhusus sõltub oluliselt tööhõivetalituste suutlikkusest välja töötada ja vajajatele pakkuda individuaalset toetust. Hiljutiste aktiivse tööturupoliitika reformide rakendamine edeneb aeglaselt ning riiklike tööhõivetalituste suutlikkus pakkuda tõhusat ja personaalset nõustamist ja aidata tööd leida on endiselt ebapiisav. Koostöö piirkondlike tööhõivetalituste ja töötajate vahendamisega tegelevate ettevõtete vahel on piiratud. Ka tööhõive- ja sotsiaalteenistuste vaheline koostöö on piirkonniti ebaühtlane, takistades tööturult kaugenenutele, eelkõige miinimumsissetulekutoetuse saajatele koordineeritud abi pakkumist. Sissetulekutoetuse kavad on piirkonniti väga erinevad. Erinevad on näiteks toetuse andmise kord, toetuse andmise alused, toetuse hõlmavus ja piisavus. Kuna sotsiaaltoetuste piirkondadevaheline liikuvus on raskendatud, on raskendatud ka piirkondadevaheline tööalane liikuvus. Lisaks on saada liiga vähe teavet miinimumsissetuleku tagamise kavadest tööhõivesse ülemineku kohta. Praegu koostatakse Hispaanias riiklike ja piirkondlike sissetulekutoetuse kavade kaarti. Kuigi teatavaid meetmeid on võetud, ei ole pere- ja eluasemetoetused aidanud vaesust oluliselt vähendada ning eelkõige naistel on raske tööle asuda, kuna taskukohase lastehoiu ja pikaajalise hoolduse pakkumine on ebapiisav.

(12)2008. aastal alanud ja üha kiirenevad muutused Hispaania tööhõive sektorilises jaotuses on suurendanud oskuste mittevastavust tööturu nõudlusele. Üldine madal oskuste tase takistab üleminekut suurema lisandväärtusega majandustegevusele ja pärsib tootlikkuse kasvu. Kuigi kolmanda taseme hariduse omandamise määr on kõrge, ei ole pakutavad oskused piisavalt kooskõlas tööturu vajadustega, kolmanda taseme haridusega inimeste tööalane konkurentsivõime on üks madalamaid Euroopas ning suur osa neist inimestest töötab kohal, kus kõrgharidust ei ole vaja. Ülikoolide ja ettevõtjate vaheline koostöö on tagasihoidlik, kuigi olukord on viie viimase aasta jooksul mõnevõrra paranenud. Sellele on aidanud kaasa ärisektori esindatuse suurendamine ülikoolide nõukogudes. Õppejõudude vähene liikuvus, ülikoolide juhtimissüsteemi jäikus ja halduslikud takistused teadusuuringute tulemuste ülekandmise büroode (Oficinas de transferencia de resultados de investigación) tegevusele moodustavad terve koostöö süvendamise takistuste puntra.

(13)Teadus- ja innovatsioonipoliitika Hispaanias seisab silmitsi paljude probleemidega. Avaliku ja erasektori teaduskoostöö on nõrk. Hispaania teadus- ja arendustegevuse kulude osakaal SKPst ja innovatsiooninäitajad on endiselt languses, kusjuures uuenduslikke ettevõtteid on suhteliselt vähe ning stiimuleid riiklike teadusasutuste ja ettevõtlussektori vaheliseks teaduskoostööks pole kuigi palju. Enamik Hispaania ettevõtluse innovatsiooninäitajatest on alla keskmise. Eriti erasektori teadus- ja arendustegevuse kulud osakaaluna SKPst on jäänud märkimisväärselt maha kogu ELi tasemest (0,6 % Hispaanias, 1,3 % kogu ELis) Hispaanias ei ole eeskätt ettevõtte tegevuse algusjärgus riskikapitali kasutamine veel kuigi laialdaselt levinud. Teadus- ja innovatsioonipoliitika koordineerimine on nõrk, mistõttu Hispaanias on innovatsioonimeetmete ning teaduse ja ettevõtluse vahelise koostöö edendamine killustunud paljude piirkondlike asutuste ja programmide vahel, mis tekitab palju probleeme ettevõtetele, eriti väiksematele. Ärisektori vähene kaasatus innovatsioonimeetmetesse annab arvatavasti tunnistust innovatsiooni soodustavate raamtingimuste ja stiimulite puudumisest. Nagu on rõhutatud 2014. aasta Euroopa teadusruumi komitee vastastikuses eksperdihinnangus Hispaania teadus- ja innovatsioonisüsteemile, rakendatakse kõige edukamates riiklikes teadussüsteemides hindamist ja aruandekohustust rohkem kui Hispaanias. Avaliku sektori vahendite eraldamisel ülikoolide ja riiklike teadusasutuste teadus- ja arendustegevusele ei lähtuta tavaliselt tulemuslikkusest, mis ei stimuleeri parandama teadustöö tulemuste kvaliteeti ja asjakohasust.

(14)Püsivalt madalat tootlikkust saab selgitada sellega, et keskmine Hispaania ettevõte ei ole kuigi suur. Üldist tootlikkust aitaks parandada ettevõtete kasv koos inimkapitali parandamise ning innovatsiooni, tehnoloogia, rahastamisvõimaluste ja õigusemõistmise tõhususe edendamisega. 2015. aastal suurenesid investeeringud ettevõtluses, kuna nõudlus oli dünaamiline, laenukulukus madal ning ettevõtlussektori ja kodumajapidamiste bilanss paranes. Hispaania on võtnud mitmesuguseid meetmeid ettevõtete kasvu hõlbustamiseks. Nii näiteks peaks hiljuti vastuvõetud äritegevuse rahastamise seadus soodustama väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) juurdepääsu rahastamisele Lisaks muudeti kohustuslikuks eelhinnata uute õigusaktide võimalikku mõju VKEdele. Siiski kulub ettevõtte asutamiseks ja teatava majandustegevuse alustamiseks endiselt suhteliselt palju aega ja nõutavate lubade arv on ikka võrdlemisi suur.

(15)Hispaania piirkondade reguleerimistavade, sealhulgas ettevõtetele tegevusloa andmise korra vahel esinevad märkimisväärsed erinevused, mis võib piirata ettevõtete võimet laieneda. Turu ühtsuse seaduse eesmärk on vähendada majandustegevuse ja majandustegevusele juurdepääsu tõkkeid kõigis Hispaania piirkondades ja parandada regulatsiooni. Seadus võib avaldada märkimisväärset mõju, kõrvaldades investeerimisetõkked, lihtsustades tegevuslubade saamist ning soodustades äritegevust ja ettevõtete kasvu. Seadus kehtib kolmandat aastat, kuid piirkondlikud haldusasutused rakendavad seda aeglaselt. Ka 2014. aastal teostatud jaemüügisektori reformide tulemuslikkus oleneb sellest, kuidas piirkondlikud omavalitsused võtavad vastu vajalikud rakendusaktid. Kutseteenuste sektoris kehtivate juurdepääsutakistuste kõrvaldamine võimaldaks arvatavasti tõsta tootlikkust teistes sektorites, kus kasutatakse selle sisendeid. Teenuste direktiiv on küll Hispaania õigustikku üle võetud, kuid reguleeritud kutsealade ja kutseliitude reguleeriva raamistiku horisontaalreform ei ole edenenud, v.a projektilubade kutsenõukogu valdkonnas. Järjestikustes riiklikes reformikavades kavandatud reform lükati tagasi. Reformi eesmärgiks oleks olnud määrata kindlaks kutsealad, mille puhul nõutakse astumist kutseorganisatsiooni liikmeks, suurendada kutseorganite läbipaistvust ja aruandekohustust, avada põhjendamatult suletud tegevusalad ja kaitsta turu ühtsust seoses kutseteenustele juurdepääsu ja nende pakkumisega Hispaanias.

(16)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Hispaania majanduspoliitikat analüüsinud ja avaldanud tulemused 2016. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Hispaaniale esitatud soovituste alusel võetud meetmeid. Arvesse on võetud nende asjakohasust Hispaania eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust ELi üldise majandusjuhtimise tugevdamiseks anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4.

(17)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1,

(18)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–4,

SOOVITAB Hispaanial võtta 2016. ja 2017. aastal järgmisi meetmeid:

(1)Tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi jätkusuutlik korrigeerimine 2017. aastaks, vähendades valitsemissektori eelarvepuudujääki 2016. aastal 3,7 %ni SKPst ja 2017. aastal 2,5 % SKPst, võttes vajalikud struktuurimeetmed ning kasutades eelarvepuudujäägi ja võla vähendamiseks juhuslikke tulusid. See on kooskõlas struktuurse eelarvepositsiooni paranemisega: 2016. aastal 0,25 % SKPst ja 2017. aastal 0,5 % SKPst. Rakendada eelarveraamistiku seadusega ettenähtud vahendid kõikidel valitsustasanditel. Tugevdada riigihangete kontrollimehhanisme ja hankepoliitika koordineerimist kõigil valitsustasanditel.

(2)Võtta rohkem meetmeid tööturu paremaks integreerimiseks, keskendudes individuaalse toetuse pakkumisele ja koolitusmeetmete tulemuslikkuse suurendamisele. Parandada piirkondlike tööhõivetalituste suutlikkust ning parandada nende tegevuse koordineerimist sotsiaalteenustega. Kõrvaldada lüngad ja ebavõrdsus miinimumsissetuleku tagamise kavades ning parandada perekonnatoetuste kavasid, sealhulgas kvaliteetse lastehoiu ja pikaajalise hoolduse kättesaadavust.

(3)Võtta rohkem meetmeid, et parandada kolmanda taseme hariduse vastavust tööturu vajadustele, sealhulgas luues ülikoolidele, ettevõtetele ja teadusasutustele stiimulid teha koostööd. Suurendada riiklike teadusasutuste ja ülikoolide tulemuspõhist rahastamist ning stimuleerida investeerimist teadus- ja innovatsioonitegevusse erasektoris.