EUROOPA KOMISJON Brüssel,21.6.2017 COM(2017) 322 final Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta

(Soome taotlus – EGF/2017/002 FI/Microsoft 2)



SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST 1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise suhtes kohaldatavad eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (edaspidi „EGFi määrus“). 2.Soome esitas 1. veebruaril 2017 taotluse EGF/2017/002 FI/Microsoft 2, et saada EGFist rahalist toetust seoses koondamistega ettevõtja Microsoft (Microsoft Mobile Oy), tema 11 tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures. 3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE EGFi taotlus EGF/2017/002 FI/Microsoft 2 Liikmesriik Soome Asjaomane piirkond / asjaomased piirkonnad (NUTS 2. tasand) Helsingi-Uusimaa (Uusimaa, FI1B1) Lääne-Soome (Pirkanmaa, FI197) Lõuna-Soome (Varsinais-Suomi, FI1C1) Taotluse esitamise kuupäev 1. veebruar 2017 Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev 1. veebruar 2017 Lisateabe nõudmise kuupäev 15. veebruar 2017 Lisateabe esitamise tähtaeg 29. märts 2017 Hindamise lõpuleviimise tähtaeg 21. juuni 2017 Sekkumiskriteerium EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkt a

Põhiettevõtja Microsoft (Microsoft Mobile Oy))

Asjaomaste ettevõtjate arv 12 Majandussektor(id) (NACE Revision 2 osa) 62 Programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevused

Tütarettevõtjate, tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate arv 11 Vaatlusperiood (neli kuud) 12. juuli 2016 – 12. november 2016 Koondamiste arv vaatlusperioodil (a) 1 248 Koondamiste arv enne või pärast vaatlusperioodi (b) 0 Koondamiste koguarv 1 248 Rahastamisnõuetele vastavate toetusesaajate koguarv 1 248 Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate koguarv 1 000 Sihtrühma kuuluvate mittetöötavate ja mitteõppivate noorte arv 0 Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes) 5 559 300 EGFi rakendamise eelarve (eurodes) 307 500 Kogueelarve (eurodes) 5 866 800 EGFi toetus (60 %) (eurodes) 3 520 080 TAOTLUSE HINDAMINE Menetlus 4.Soome ametiasutused esitasid taotluse EGF/2017/002 FI/Microsoft 2 kaheteist nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast, s.o 1. veebruaril 2017. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal päeval ja palus Soome ametiasutustelt lisateavet 15. veebruaril 2017. Lisateave esitati kuue nädala jooksul alates teabenõude esitamise kuupäevast. Täieliku taotluse saamisest alates arvestatav 12 nädala pikkune tähtaeg, mille jooksul komisjon peaks hindama taotluse vastavust rahalise toetuse andmise tingimustele, lõpeb 21. juunil 2017. Taotluse rahastamiskõlblikkus Asjaomased ettevõtjad ja toetusesaajad 5.Taotlus hõlmab 1 248 töötajat, kes koondati ettevõtja Microsoft Oy (Microsoft Mobile Oy) ning tema 11 tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures. Põhiettevõtja tegutseb majandusharus, mis on liigitatud NACE Revision 2 osa 62 (programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevused) alla. Microsoft Mobile Oy-s koondatud inimesed elavad peamiselt NUTS 2. tasandi piirkondades Helsingi-Uusimaal, Lääne-Soomes ja Lõuna-Soomes. Ettevõtjad ja koondatud töötajate arv vaatlusperioodil Microsoft Mobile Oy 1 191 Manpower Group Solutions 14 Accenture Oy 5 Sale Nordic Oy 1 HCL Technologies Ltd 3 Spellpoint Oy 1 ISS Palvelut OyManpower 20 Symbio Finland Oy 3 JOT Automation Oy 1 Tieto Oy 2 Lionbridge Oy 6 Varamiespalvelu-Group Oy 1



Ettevõtjaid kokku: 12 Koondatuid kokku: 1 248 Tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku: 0 Rahastamise nõuetele vastavaid töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid kokku: 1 248 Sekkumiskriteeriumid 6.Soome ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõtja koondanud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtja tarnijad ja tootmisahela järgmise etapi tootjad. 7.Taotluses viidatud neljakuuline vaatlusperiood kestis 12. juulist 2016 kuni 12. novembrini 2016. 8.Vaatlusperioodil toimusid järgmised koondamised:

–Microsoft koondas 1 191 töötajat, –Microsofti 11 tarnija või tootmisahela järgmise etapi tootja juures koondati 57 töötajat. Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine 9.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt: –1 248 koondatud töötajat kuupäevast, mil tööandja esitas töötajale individuaalse teate koondamise või töölepingu lõpetamise kohta. Rahastamisnõuetele vastavad toetusesaajad 10.Rahastamise nõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 1 248. Seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel 11.Et näidata seost koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, väidab Soome, et tööjõu vähendamise peamine põhjus on mobiiltelefonide sektoris valitsev üleilmne konkurents ja sellest tulenev Microsoft Mobile Oy (ja tema Windowsi-põhise operatsioonisüsteemi) turuosa vähenemine. 12.Pärast seda, kui Microsoft (USA) omandas Nokia mobiiltelefonide äri, asutati 2014. aastal ettevõtja Microsoft Mobile Oy, kelle peakorter on Soomes Espoos. Soomes paiknev ettevõtja Microsoft Mobile Oy võttis üle ligikaudu 4 700 Nokia töötajat. 13.Nokia kasutas üksnes Microsofti Windowsi operatsioonisüsteemi. Microsoft Mobile Oy jätkas seda tava. Kõnealuse operatsioonisüsteemi üleilmne turuosa oli 2013. aasta keskel 3,3 %, see vähenes 2016. aastal 0,8 %-le. Konkurentide operatsioonisüsteemid suurendasid 2016. aasta alguseks oma turuosa (nt Android 82,2 %-le ja iOS (Apple) 14,6 % -le ). 14.Turuosa vähenemine jätkus hoolimata asjaolust, et Microsoft Mobile Oy hakkas tegema uusi mobiilseadmeid ja investeeris nende disaini, koostisse ja turustamisse. Konkurendid pakuvad odavamat riistvara ja odavamaid operatsioonisüsteemitooteid, mis tärkava majandusega turgude ja ka Euroopa uutele tarbijatele väga meeldivad. 15.Käesolev taotlus on järg mitmele varasemale Soome poolt Nokia allakäiguga seoses esitatud taotlusele (EGF/2007/003 FI/Perlos, EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, EGF/2013/001 FI/Nokia, EGF/2015/001 FI/Broadcom, EGF/2015/005 FI/Computer Programming, EGF/2016/001 FI/Microsoft ja EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems). Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused 16.Mobiiliseadmete tootmine liigub järjest enam madalamat palka maksvatesse riikidesse, kus töötingimused on sageli kehvad. Madalatel palkadel on kulutasuvuses oma osa. Tärkavatel turgudel on odavad mobiiliseadmed väga nõutud. Ka Euroopas kasvab nende import. 17.Nokia turuosa vähenemise tingis arvukate, madalast tööjõu- ja tootmiskuludest kasu lõikavate Ida-Aasia nutitelefonitootjate agressiivne turuletulek. 18.Selles konkurentsivõitluses osutusid võitjateks USAs ja Aasias paiknevad tootjad, kes kasutavad Android- ja iOS- operatsioonisüsteemide tarkvara. 19.Androidil on sadu partnereid, eelkõige Aasias, ja nad toovad igal aastal turule uusi telefonimudeleid. Androidil on mitu valikuvõimalust, mis jäävad keskmise või madala lõpphinnaga vahemikku. See on väga oluline India, Aafrika ja Lähis-Ida turgudel. 20.Mobiiliseadmete tootmine on üle viidud Lõuna-Koreast Hiinasse ja üpris hiljuti isegi madalamate kuludega riikidesse, nagu Vietnam. 21.2016. aasta mais teatas Microsoft, et kärbib Soomes Microsoft Mobile Oy-s kuni 1 350 töökohta. Microsoft Mobile Oy on sulgemas kogu oma tegevust. 550 töötajat kaotasid töö Helsingi-Uusimaa piirkonnas, 500 Pirkanmaal (Lääne-Soome) ja 300 Salos (Lõuna-Soome).

22.Praegu menetletakse ühte EGFi sekkumist (EGF/2016/001 FI/Microsoft), millega soovitakse toetada varem Microsofti juures koondatud töötajaid. Käesoleva ettepaneku sihtrühma kuuluvad toetusesaajad on kõnealuse juhtumi omadest eraldatud. Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele Koondamistest mõjutatud NUTS 2. tasandi piirkonnad on Helsingi-Uusimaa, Lõuna-Soome ja Lääne-Soome. Helsingi-Uusimaa 23.2012.–2016. aasta ulatuslikud koondamised puudutasid põhiliselt elektroonika- ja tarkvaratööstust. 2016. aastal toimusid koondamised mitmes tootmissektoris ja ehitusel. 24.Info-ja kommunikatsioonisektoris töötavate inimeste arv Uusimaal oli 2016. aasta kolmandas kvartalis 6 000 võrra väiksem kui aasta varem. Kõrgharidusega isikute ja IKT spetsialistide hulgas kasvab töötus veelgi. 25.2012.–2016. aasta ulatuslikud koondamised Helsingis, Espoos ja Vantaas puudutasid põhiliselt elektroonika- ja tarkvaratööstust. Nende sektorite ettevõtjad koondasid aastatel 2012–2016 enam kui 5 000 töötajat. 26.Ligikaudu 72 % Microsofti poolt selles piirkonnas koondatud töötajatest on kõrgharidusega. Lääne-Soome 27.Selles piirkonnas on Microsoft Mobile Oy koondamistest kõige rohkem mõjutatud Pirkanmaa. 28.2016. aastal oli Pirkanmaa tööhõive- ja majandusarengu ametis (edaspidi „TE palvelut“) registreeritud 38 077 töötut tööotsijat. Töötud tööotsijad moodustasid 14,6 % töövõimelisest elanikkonnast. 29.Pirkanmaa TE palvelut on praegu registreerinud IKT sektoris umbes 1 700 töötut tööotsijat. 2016. aastal oli Pirkanmaa IKT sektoris kõigi töötute tööotsijate hulgas pikaajalisi töötuid 40 %. 30.Kutsealade arvestuses oli töötuse kasv kõige suurem kõrgharidusega spetsialistide hulgas. 2016. aasta septembris oli piirkonnas töötu tööotsijana registreeritud kokku 6 084 akadeemilise kraadiga isikut. Kõrgelt haritud töötajate tööhõivemäär kasvas selle piirkonna tehnoloogiasektoris eelmisel aastal 8,1 protsendipunkti. Lõuna-Soome

31.Selles piirkonnas mõjutasid Microsoft Mobile Oy koondamised kõige rohkem Salo linna piirkonda. Salos kaotab Microsofti juures TE palvelute teatel töö 300 töötajat. 32.Kokku on Salos aastatel 2007–2014 kaotatud 6 900 töökohta (töökohtade arv vähenes 26 protsendipunkti). Endise Nokia mobiiltelefonide tootmise lõpetamise ja majanduslanguse tagajärjel suurenes selles piirkonnas aastatel 2008–2016 töötus üle kahe korra. Piirkonna töötuse määr on kasvanud rohkem kui kümme protsendipunkti, st 7,0 %-lt 17,5 %-le. See muutus on erakordne isegi võrreldes Soome teiste omavalitsustega, kus paikneb Nokia/Microsoft. 34.Salo töötute seas kasvas kõrgharidusega inimeste osakaal. Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad 35.Meetmetes osalevate koondatud töötajate hinnanguline arv on 1 000. Kõnealused töötajad jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt: Kategooria Sihtrühma kuuluvate

toetusesaajate arv Sugu: Mehed: 740 (74,0 %) Naised: 260 (26,0 %) Kodakondsus: ELi kodanikud: 955 (95,5 %) ELi mittekuuluvate riikide kodanikud: 45 (4,5 %) Vanuserühm: 15–24aastased: 0 (0 %) 25–29aastased: 25 (2,5 %) 30–54aastased: 925 (92,5 %) 55–64aastased: 50 (5,0 %) üle 64aastased: 0 (0 %) Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus 36.Koondatud töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest. –Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed: meetmete hulka kuuluvad tööotsimiskoolitus, tööjõu liikuvuse alane toetus (EURESe teenused), personaalne nõustamine (töönõustamine), karjäärinõustamine ja ekspertide poolne hindamine. –Tööhõive- ja ettevõtlusteenused: meetmete hulka kuuluvad sõltumatu tööotsimise toetamine, pädevuste hindamine, katseajaga töö pakkumine ja värbamisüritused. –Koolitus: meede hõlmab kutseõpet, jätku- ja muutusekoolitust, ümberõpet, ettevõtluskoolitust ja tööjõu liikuvusega seotud koolitust. –Ettevõtlusega alustamise toetus: meetme raames antakse ettevõtlusega alustamise toetust, et soodustada äri loomist, äritegevuse alustamist ja täisajaga tegutsema hakkamist IKT või muus sektoris. –Palgatoetus: meetmega toetatakse uuel töökohal töötamist, vähendades uue tööandja palgakulusid. Palgatoetus moodustab 30–50 % töötaja palgakuludest. –Sõidu- ja majutuskulude hüvitised: meetmega kaetakse kulud, mida tööotsija kannab koolituse ajal. 37.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need meetmed ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid. 38.Soome on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtjad peavad võtma riigisiseste õigusaktide või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet. Eelarveprognoos 39.Hinnangulised kogukulud on 5 866 800 eurot, mis sisaldavad individuaalsete teenuste kulusid summas 5 559 300 eurot ning ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulusid summas 307 500 eurot.

40.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 3 520 080 eurot (60 % kogukuludest). Meetmed Osalejate hinnanguline arv Hinnanguline kulu osaleja kohta

(eurodes) Hinnangulised kogukulud* (eurodes) Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed) Nõustamine ja muud ettevalmistavad meetmed (Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet) 195 1 200 234 000 Tööhõive- ja ettevõtlusteenused (Työllisyys- ja yrityspalvelut) 800 606 484 800 Koolitus (Koulutus) 535 6 000 3 210 000 Ettevõtluse alustamise toetus (Starttiraha) 18 8 000 144 000 Vahesumma (a): Protsent individuaalsete teenuste paketist – 4 072 800 (73,26 %) Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) Palgatoetus (Palkkatuki) 163 9 000 1 467 000 Sõidu- ja majutuskulude hüvitised (Liikkuvuusavustus) 130 150 19 500 Vahesumma (b): Protsent individuaalsete teenuste paketist – 1 486 500 (26,74 %) EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed 1. Ettevalmistav tegevus – 9 000 2. Haldamine – 143 000 3. Teavitamine ja reklaam – 115 500 4. Kontroll ja aruandlus – 40 000 Vahesumma (c): Protsent kogukuludest: – 307 500 (5,24 %) Kogukulud (a + b + c): – 5 866 800 EGFi toetus (60 % kogukuludest) – 3 520 080 *: % on ümardatud, muud näitajad ei ole. 41.Tabelis esitatud meetmetega (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed) seotud kulud ei ületa 35 % kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi kogukuludest. Soome on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes. 42.Soome kinnitas ka, et füüsilisest isikust ettevõtjate ja selliste isikute puhul, kes on alustanud tegevust ettevõtjana või kes on ettevõtte üle võtnud, ei ületa investeeringud 15 000 eurot ühe toetusesaaja kohta. Kulude rahastamiskõlblikkuse periood 43.Soome ametiasutused hakkasid sihtrühma toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 12. juulil 2016. Seega võib nende meetmete kulude katteks saada EGFist toetust alates 12. juulist 2016 kuni 1. veebruarini 2019. 44.Soome hakkas EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 12. juulil 2016. Ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulude katteks võib seega anda EGFi rahalist toetust alates 12. juulist 2016 kuni 1. augustini 2019. Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega 45.Riikliku eel- või kaasrahastamise eraldised on enamasti pärit tööhõive- ja majandusministeeriumi haldusalasse kuuluvate riiklike tööhõiveametite eelarvest. Mõnda teenust rahastatakse majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevate keskuste (ELY-keskused) ning tööhõive ja majandusarengu ametite (TE palevelut) tegevuskuludest. 46.Soome on kinnitanud, et EGFist rahalist toetust saavad eespool kirjeldatud meetmed ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest. Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või tööturu osapoolte ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord 47.Soome on andnud teada, et kooskõlastatud individuaalsete teenuste pakett on koostatud konsulteerides töörühmadega, kuhu kuulusid ELY-keskuste, asjaomaste piirkondade TE palvelute, Microsofti, Soome tehnoloogiatööstuse, ametiühingu (Pro), Soome inseneride kutseliidu ja Soome innovatsiooni rahastamiskeskuse esindajad. Haldus- ja kontrollisüsteemid 48.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Soome on komisjonile teatanud, et rahalist toetust haldab tööhõive- ja majandusministeerium, mis on EGFi korraldus- ja sertifitseerimisasutus ning EGFi väljamakseid tegev vahendusasutus. EGFi vahendite haldamine on tehtud ülesandeks selle ministeeriumi tööhõive ja ettevõtluse osakonnale. 49.Sertifitseerimisülesandeid täidab personali- ja haldusüksus. Makseid toetusesaajatele teevad piirkondlikud majandusarengu-, transpordi- ja keskkonnaküsimustega tegelevad keskused ning tööhõive ja majandusarengu ametid. 50.Auditeerimise eest vastutab sõltumatu siseauditi üksus, mis tegutseb tööhõive- ja majandusministeeriumi kantseleiülema alluvuses. Asjaomase liikmesriigi kohustused 51.Soome on esitanud kõik vajalikud kinnitused seoses järgmisega:

–kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid; –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivse koondamise kohta on täidetud; –töötajaid koondanud ettevõtjad, kes on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud seoses koondamistega oma õigusjärgsed kohustused ning oma töötajaid vastavalt toetanud; –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning välistatud on topeltrahastamine; –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele. MÕJU EELARVELE Eelarvet käsitlev ettepanek 52.Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artiklis 12 on sätestatud, et EGFi toetused ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). 53.Olles hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning arvestades sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatavaid meetmeid ja hinnangulisi kulusid, teeb komisjon ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendeid 3 520 080 euro suuruses summas, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukuludest. 54.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 13. Seotud õigusaktid 55.Komisjon esitab koos EGFi kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku 3 520 080 euro ümberpaigutamiseks asjakohasele eelarvereale. 56.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsust käsitleva ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta

(Soome taotlus – EGF/2017/002 FI/Microsoft 2) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006, eriti selle artikli 15 lõiget 4,