ET

Brüssel 12.4.2005

KOM(2005) 139 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

EUROOPA–VAHEMERE PARTNERLUSE KÜMNES AASTAPÄEV:

Tööprogramm järgmise viie aasta

väljakutsetega toimetulemiseks

{SEK(2005) 482

SEK(2005) 483

1. Sissejuhatus: Euroopa Liidul on kindel kavatsus arendada Euroopa–Vahemere partnerlust

Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide välisministrite kohtumine 27.-28. novembril 1995 Barcelonas tähistas pöördepunkti Euroopa Liidu suhetes oma naabritega Vahemere lõuna- ja idakaldal. Käivitati partnerlus, mis on igakülgne nii geograafiliselt kui ka hõlmatud sektorite poolest ning oma poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete ambitsioonide poolest tulevikku suunatud.

Barcelona protsessis on ühise vastutuse, dialoogi ja koostöö põhjal välja arendatud tugev partnerlus. Selle raames on loodud Euroopa ja Vahemere piirkonna partnerite vahel pikaajalised poliitilised ja institutsioonilised sidemed ning kaasatud Vahemere piirkonna partnereid reformide teele. Veelgi tähtsam on, et partnerlus on olnud ajendatud ühisest poliitilisest tahtest ehitada koos üles dialoogil, rahul, turvalisusel ja ühisel jõukusel rajanev ala. Euroopa Liidu jaoks on see partnerlus tugevdanud ka ajalooliselt ja strateegiliselt tihedaid sidemeid ja kindlaid suhteid Vahemere piirkonna partneritega.

Tänapäeva üha enam globaliseeruvas maailmas on EL jäänud nii kaupade kui ka teenustega kauplemisel Vahemere riikidele põhiliseks partneriks. Üle 50% piirkonna kaubandustegevusest toimub Euroopa Liiduga ja mõnede riikide ekspordist läheb üle 70% Euroopa Liitu. Euroopast tuleb kõige rohkem välismaiseid otseinvesteeringuid (36% kõigist välismaistest otseinvesteeringutest) ja EL on ka piirkonna suurim finantsabi andja ja rahastaja, kellelt tuleb laenude ja toetustena ligi 3 miljardit eurot aastas. EL on ka suurim turismiallikas ja väljarände esmane sihtkoht.

Nüüdseks on sõlmitud EL ja Vahemere piirkonna partnerite vahelised assotsiatsioonilepingud, [1] kuid tõelise piirkondliku turu loomise protsess on endiselt takistatud, nimelt Vahemere riikide aeglase omavahelise integreerumise tõttu. Vahemere lõunaosa turgude püsiv killustatus hoiab tagasi nii oma riigist kui ka välismaalt tulevaid märkimisväärseid investeeringuid. Vahemere lõunaosa piirkonnasisene kaubandus, mis moodustab vähem kui 15% kaubanduse kogumahust, on sellise suurusega piirkondade seas maailmas väikseim. Seega, kuigi EL on piirkonna suurim partner, ei ole partnerlus veel täit potentsiaali saavutanud.

Partnerluse piirkondlikku mõõdet on tunduvalt suurendanud ka Euroopa Investeerimispanga raames tegutseva Euroopa–Vahemere piirkonna investeerimisvahendi (FEMIP) loomine 2003. aastal, Euroopa–Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee loomine 2004. aastal, Anna Lindhi Fondi moodustamine Aleksandrias 2005. aastal kultuuridevahelise dialoogi arendamiseks pärast ministrite poolt 2004. aastal vastu võetud otsust ning Agadiri lepingu [2] allkirjastamine 2004. aastal.

10. aastapäeva konverents annab meile võimaluse vaadata üle, mida Barcelona protsessiga seni on saavutatud ning selgitada välja, mis takistab edasiliikumist ja millised oleksid uudsed lähenemisviisid mõningatele keerulisematele küsimustele, et tagada meie ühiste eesmärkide saavutamine.

See võimaldab ka vaadelda, kuidas partnerriikidega kokku lepitud tegevuskavade kaudu toimiva Euroopa naabruspoliitika (ENP) ja Barcelona protsessi abil võib Euroopa–Vahemere suhetes kvalitatiivseid muutusi esile kutsuda. Üks ENP põhieesmärke on toetada ja edendada siseriiklikke reforme. Seetõttu kehtestatakse kahepoolsetes tegevuskavades ambitsioonikas agenda õigusaktide lähendamiseks Euroopa Liidu õigusaktidele. Selliselt toimivad ENP ja Barcelona protsess teineteist täiendavalt ja tugevdavalt.

Euroopa naabruspoliitika pakub partneritele võimaluse osaleda EL siseturul ja EL programmides ja poliitikavaldkondades (järgides kokkulepitud prioriteete, lähtudes ühistest väärtushinnangutest ja poliitilistest eesmärkidest). Kuid see aitab ka tugevdada riikidevahelist koostööd Barcelona protsessi raames ja edendada veelgi piirkondlikku ja allpiirkondlikku koostööd. Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendist (ENPI) antakse lisaks praegusele kahepoolsele ja piirkondlikule koostööle finantsabi ka piiriüleseks ja riikidevaheliseks koostööks.

Kuigi Barcelona deklaratsioon ja selle üldine lähenemisviis kehtivad endiselt, ei ole põhjust sellega rahulduda. ÜRO Arenguprogrammi araabia inimarengu aruannetes, Şan‘ā’ ja Aleksandria deklaratsioonides ning Tunises 2004. aastal toimunud Araabia Liiga tippkohtumise deklaratsioonides on kõigis rõhutatud vajadust liikuda edasi poliitiliste ja majanduslike reformide ning naiste õiguste ja hariduse vallas, et vältida piirkonna mahajäämust. Mitme Barcelona deklaratsioonis püstitatud eesmärgi suunas on edasi liigutud aeglaselt, osaliselt sellepärast, et partnerid ei ole alati järjekindlalt rakendanud varem kokkulepitud põhimõtteid, ja osaliselt ka sellepärast, et raskusi on põhjustanud piirkonnas jätkuvad konfliktid ning kiiremini edasi liikuda soovijaid on vahel pidurdanud konsensuse otsimine. Peale selle tuleb selliste arengute tõttu nagu üha suurem globaliseerumine ja riikidevaheline vastastikune poliitiline ja majanduslik sõltuvus partnerlus uuesti ühiselt läbi vaadata. Majanduse valdkonnas on suutmatus majandusreforme kindlamini läbi viia ning majanduse ja kaubanduse liberaliseerimise ülesandeid täita olnud takistuseks, et teha majandusliku integratsiooni tulemusena suuri edusamme majandusliku jõukuse saavutamisel. On vaja kahekordistada jõupingutusi, et vähendada põhja ja lõuna jõukuse vahet. Käesoleva teatise lisas on esitatud Barcelona protsessi saavutuste ja puudujääkide üksikasjalik analüüs alates selle käivitamisest 1995. aastal, partnerluse kolme peatüki (poliitiline, majanduslik ja sotsiaalne) põhjal. Tuleb rõhutada, et teatises keskendutakse ettepanekutele partnerluse tugevdamiseks ja süvendamiseks tulevikus. Ettepanekute loetelu ei ole ammendav ja see on mõeldud täienduseks mitmesugustele käimasolevatele algatustele ja programmidele.

30.–31. mail 2005. aastal kohtuvad Luksemburgis ELi ja Vahemere piirkonna partnerriikide välisministrid („Barcelona VII“) ja novembri lõpus toimub Barcelonas erakorraline konverents. Käesolev teatis on ette nähtud mõlema kohtumise ettevalmistamiseks. See sisaldab ettepanekuid konkreetsete tulemuste saavutamiseks mõningates piirkonna tuleviku ning ELi ja meie Vahemere piirkonna partnerite vaheliste suhete seisukohast kriitilistes valdkondades. Kui nendes algatustes kokku lepitakse, aitavad need meie partneritel järgmise viie aasta jooksul toime tulla teatavate konkreetsete lühikese ja keskmise tähtajaga ülesannetega:

1) Inimõigused ja demokraatia

Eesmärk on edendada poliitilisi reforme inimõiguste, demokraatia, rahu ja julgeoleku valdkonnas ja tegelda otsustavamalt halduse ja osalusdemokraatia tugevdamise protsessiga.

2) Jätkusuutlik majanduskasv ja reform

Euroopa–Vahemere piirkonna partnerite majandust on vaja moderniseerida, et nad saaksid globaliseerumise ja Euroopaga rakendatava vabakaubanduse poolt pakutavaid võimalusi ära kasutada. Eelolevatel aastatel on ELi ja Vahemere piirkonna riikide vahel süvenev majanduslik integratsioon üks põhieesmärke koos lõuna-lõuna piirkondliku integratsiooniga. Selle poole püüeldakse kaubanduse ja teenuste liberaliseerimisega, investeeringute suurendamise ja õigunormide lähendamisega. Peale selle on terve makromajanduskeskkonna jaoks oluline jätkata struktuurireforme, et kõrvaldada majanduskasvu, investeeringuid ja töökohtade loomist takistavaid tegureid. Piirkonnale tööhõive ja majanduskasvu näol tekkiv majanduslik kasu aitab Vahemere piirkonna partnerriikidel luua aastas 5 miljonit töökohta, mida nad vajavad, et pakkuda uutele tööturgudele tulijatele paremaid majanduslikke väljavaateid, tagades samal ajal säästva arengu pööle püüdlemise.

3) Haridus

Vahemere piirkonna partnerite sotsiaalses ja inimarengu seisukohalt on äärmiselt oluline parandada hariduse kvaliteeti ja pakkuda haridust kõigile. Kolmandik Vahemere piirkonna partnerite elanikkonnast on nooremad kui 15-aastased. Hariduspoliitika, teadmiste omandamine ja levitamine on piirkonna säästva ja tulevikku suunatud inimarengu olulised tegurid.

Arutelu ei tohiks aga piirduda ainult nende valdkondadega ning käesolevas teatises välja pakutud algatuste seas on ka näiteks sotsiaalreformide, rände, massihävitusrelvade ja terrorismi tõkestamise alased algatused, mille eesmärk on samuti toime tulla ülesannetega, millega seisame silmitsi järgmise viie aasta jooksul.

Käesolev tööprogramm töötatakse välja Barcelona protsessi ja naabruspoliitika institutsioonilise raamistiku ning eelkõige selle põhivahendi ehk siseriiklike tegevuskavade kaudu. Selle tööprogrammi ajakava on kokku võetud teatise 3. jaos. Rahalisi vahendeid on 2007.–2013. aasta perspektiivide kohaselt vaja oluliselt suurendada ja komisjon on juba teinud ettepanekuid uue Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendi kohta.

Ministrite järjestikustel kohtumistel on rõhutatud vajadust parandada partnerluse nähtavust nii Euroopa Liidus kui ka partnerriikides. Kümnes aastapäev ja 2005. aasta tähistamine Vahemere aastana annavad hea võimaluse parandada seda olukorda jätkusuutliku strateegiaga teadlikkuse tõstmiseks korraldatud tegevuste ja ürituste kaudu.

Nähtavuse parandamiseks on vaja tavakodanikule suunata ühiselt kokkulepitud, selgeid ja ühtseid sõnumeid, kasutades kõige tulemuslikumaid kommunikatsiooni- ja teabelevivahendeid. Selle saavutamisel on oluline roll massiteabevahenditel.

Komisjon on partneritele juba esitanud piirkonna ja riigi tasandil kavandatud teabe- ja kommunikatsioonimeetmete üksikasjaliku loetelu. Nende hulka kuuluvad piirkondlikud satelliittelevisiooniprogrammid, kahepoolne tegevus üleriigilistes televisiooni- ja raadiovõrkudega, algatused üleriigilises ja piirkondlikus trükiajakirjanduses, aktiivne ürituste korraldamine ja teabevahetusvõimaluste loomine ajakirjanikele ning kodanikuühiskonna ja noorte sektoritele suunatud eriürituste korraldamine. Selles kontekstis tuleks tõstatada ka rassistliku audiovisuaalse sisu tõkestamise küsimus.

Nagu välisministrite viimasel kohtumisel Haagis tõdeti, tagab tulemusliku kommunikatsiooni kõigi partnerite poolt edastatavate sõnumite ühtsus. Komisjon soovitab tungivalt partneritel rakendada selle saavutamiseks valitsuse ja valitsusväliseid kanaleid.

2. Järgmise viie aasta tööprogramm

2.1. Inimõiguste ja demokraatia edendamine

Inimõigusi ja demokraatiat toetavate poliitiliste reformide edendamine on oluline selleks, et saavutada jätkusuutlik turvalisus ja stabiilsus. Inimõigusi ja demokratiseerimist käsitleva komisjoni 2003. aasta mai teatise [3] andmete põhjal on suurenenud rõhuasetus neis valdkondades tehtavale koostööle. Partnerid peaksid mõtlema, kuidas seda edasi viia, töötades muuhulgas välja algatusi soolise võrdõiguslikkuse ning põhi- ja sotsiaalsete õiguste edendamiseks, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna kaasamiseks ning kodanikuühiskonna arengu soodustamiseks. Selles küsimuses on tähtis püüda saavutada ühtset arusaamist demokratiseerimisega seotud ülesannetest, sealhulgas poliitiliste demokraatlike islamiliikumiste rollist riigi poliitikas. Şan‘ā’s 2004. aasta jaanuaris toimunud konverents osutus konstruktiivseks hästi avalikustatud ürituseks, millel osales 800 araabia riikide kodanikuühiskonna, valitsuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajat. Konverentsi deklaratsioonis lepiti kokku 10 punktis, mille hulka kuulusid inimõiguste kaitse, naiste mõjuvõimu suurendamine, demokraatia tugevdamine, pluralism ja kohtusüsteemi sõltumatus. Mõningaid neist punktidest oleks kasulik arutada ka Euroopa–Vahemere partnerluse raames. Hiljutises ÜRO Arenguprogrammi araabia riikide inimarengu aruandes (avaldatud 5. aprillil 2005) „Towards Freedom in the Arab World“ (vabaduse poole araabiamaailmas) uuritakse põhjalikult vabaduse ja hea valitsemistava ebapiisavust ning keskendutakse vabaduste ja majanduslike ja sotsiaalsete õiguste olukorrale araabia riikides ja nende tegelikule rakendamisele.

Kooskõlas komisjoni 2003. aasta mai teatisega teeb komisjon ettepaneku korraldada 2006. aastal allpiirkondlikul tasandil ettevalmistatud Euroopa–Vahemere konverents inimõiguste ja demokratiseerimise teemal. Kõnealune konverents annaks suurepärase võimaluse suruda läbi piirkondlikke jõupingutusi demokraatia ja pluralismi hoogustamiseks, naabruspoliitika raames tehtud ühiste jõupingutuste tutvustamiseks, heade tavade vahetuse võimaldamiseks ning koostöö ergutamiseks araabia riikide kodanikuühiskonnaga. Meetmeid kodanike teadlikkuse ja inimõiguste alase hariduse edendamiseks toetatakse piirkonna ja riigi tasandil. Konverentsil tuleks leida konkreetseid ideid tulevikuks ja selle tulemused tuleks rakendada ellu naabruspoliitika ja rahastamisvahendite kaudu.

Tuginedes komisjoni varasemale tegevusele inimõiguste ja demokratiseerimise valdkonnas, pakub komisjon välja demokraatia valdkonna rahastamisvahendi, mille kaudu tõstetakse esile, toetatakse ja premeeritakse partnereid, kes ilmutavad selget soovi lähtuda ühistest väärtustest ja kokkulepitud poliitiliste reformide prioriteetidest. See vahend ulatuks koos Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendiga (ENPI) kaugemale konkreetset toetusest, mida võib saada piirkonna või riigi tegevuskavade alusel. Vahend peaks jõustuma 2007. aastal. See võimaldab ka süvalaiendada head valitsemistava, edendada inimõigusi ja demokraatia põhimõtteid ning neist kinni pidada.

2.2. Abi töökohtade loomisel ja jätkusuutliku majanduskasvu tagamisel kaubanduse liberaliseerimise ja piirkondliku integratsiooni kaudu

Barcelona protsessi läbivaatamisel ilmneb, et partnerlus on olnud väga edukas ELi ja iga Vahemere piirkonna partnerriigi vahelise tööstustoodete vabakaubanduse saavutamisel. Partnerid peaksid nüüd võtma vajalikke meetmeid selle vabakaubanduse põhivaldkonna ulatuse laiendamiseks, süvendades põllumajandus- ja kalandustoodete kaubanduse liberaliseerimist ja avades turge uutes valdkondades, näiteks teenuste ja asutamise alal. Hinnanguliselt luuakse kaks kolmandikku kogu lisaväärtusest teenindussektoris ja põllumajanduses. Pilt ei ole sama selge üldise eesmärgi puhul luua tõeliselt piirkondlik turg, mis hoogustaks Vahemere lõunakaldal investeerimist ja majanduskasvu ning vähendaks Euroopa ja selle naabrite jõukuse vahesid. Pidades silmas rahvastikukasvu kõrget taset Vahemere piirkonnas, peab järgmise viie aasta jooksul suhetes prioriteetseks pidama uue hoo andmist turu integreerimisele, et tekitada rohkem investeeringuid ja kõrgemaid kasvumäärasid ning luua uusi töökohti. Allpool on kirjeldatud, kuidas seda oleks võimalik teha.

a) Teenuskaubanduse ja asutamise liberaliseerimine piirkonnas selleks valmis olevate partnerite vahel

Teenuskaubanduse ja asutamise liberaliseerimine on eesmärk, mis on püstitatud kõigi ELi Vahemere piirkonna partneritega sõlmitud assotsiatsioonilepingutes. See on tähtis prioriteet tõelise, kaupade vabast ringlusest kaugemale mineva vabakaubanduspiirkonnani jõudmiseks Vahemere ümbruses. Sellest võiks tulla võimas poliitiline vahend, et saavutada Vahemere piirkonnas kaubandusest ajendatud majanduskasv koos järelmõjudega ka teistele majandusvaldkondadele.

Teenused moodustavad Vahemere riikides ligikaudu 60% SKT-st. Maailmapanga uuringute kohaselt parandab teenuskaubanduse liberaliseerimine oluliselt heaolu (teatavate hinnangute kohaselt kuni kolm korda rohkem kui kaubavahetuse liberaliseerimine). Teenuste liberaliseerimine, mis nõuab igakülgseid siseriiklikke reforme, aitab kaasa ka riigi majanduse kohandumisele ja reformidele.

Piirkonda tuleb endiselt ebapiisavalt välisinvesteeringuid ning seda on nimetatud majandusalase partnerluse üheks põhipuuduseks. Selle pakilise probleemi lahendamiseks peaksid Vahemere piirkonna partnerid hõlbustama ettevõtete asutamist piirkonnas. See ei tohiks piirduda välismaiste ja siseriiklike investeeringute õigusliku keskkonna parandamisega – sel alal on edasiminek juba saavutatud – vaid peaks hõlmama ka laiema institutsioonilise keskkonna läbivaatamist, et kõrvaldada allesjäänud kitsaskohad, muu hulgas näiteks tehingukulud, lepingute turvalisus ja täitmise tagamine ning intellektuaalomandiõiguste nõrk kaitse.

Soodustades ELi ja Vahemere piirkonna partnerite vahelist kaubandust ja investeeringuid, aitab teenuskaubanduse ja asutamise liberaliseerimine kaotada partnerluse põhja ja lõuna vahelist majanduslikku lõhet. Seda liberaliseerimisprotsessi tuleks kindlustada ELi ühtse turu eeskirjade ja partnerriikide õigusaktide vastastikuse lähendamisega.

Selle taustal peaks EL olema valmis kutsuma oma Vahemere piirkonna partnereid üles alustama uut integratsioonipeatükki, käivitades läbirääkimised mitte traditsioonilise kahepoolsetel lepingutel põhineva („hub and spoke“) mudeli kohaselt, mida on järgitud alates 1995. aastast, vaid selliselt, et oleks võimalik ühendada põhja-lõuna- ja lõuna-lõuna-suunaline kaubanduseintegratsioon. Tuleb selgelt sisse kirjutada osalemise vabatahtlikkuse põhimõte ja sellest täielikult kinni pidada. Selle uue lähenemisviisi kohaselt tuleks avada piirkondlikud läbirääkimised riikidega, kes seda soovivad.

See lähenemisviis vastab 2004. aasta juulis Istanbulis kaubandusministrite poolt vastu võetud teenustealase raamprotokolli lähenemisviisile ja jääb mudeliks, mida järgitakse eelolevatel läbirääkimistel. Osalevad riigid jätkavad kahepoolseid läbirääkimisi, kuid nende läbirääkimiste tulemused koondatakse kokku ja neid laiendatakse ka teistele mittediskrimineerimispõhimõtte kohaselt, mis sisaldub nn „piirkonna enamsoodustusrežiimi klauslis” (regional Most Favoured Nation clause). See klausel tagab, et kõik Vahemere piirkonna partnerid saaksid parima pakkumise, mille EL teeb ükskõik millises sektoris ja ükskõik millisele riigile. Vastutasuks avavad osalevad riigid oma sektorid nii üksteisele kui ka Euroopa Liidule.

EL ja Vahemere riigid peaksid seetõttu leppima kokku pidada läbirääkimisi teenuskaubanduse ja asutamise liberaliseerimise ja integreerimise üle vastavalt piirkonna tasandil ja naabruskonna tegevuskavades võetud kohustustele. Need läbirääkimised on avatud kõigile Vahemere piirkonna partneritele, kes soovivad sellise piirkondliku lepingu sõlmida (välja arvatud Türgi, mis on kandidaatriik). Komisjon esitab nõukogule läbirääkimissuuniste ettepaneku; taotlus on alustada partnerriikidega läbirääkimisi 2005. aasta teisel poolel. Partnerid peaksid leppima kokku lõpetada läbirääkimised teenuskaubanduse ja asutamise liberaliseerimise üle tugeva piirkondliku mõõtmega, et viia see protsess kooskõlla 2010. aasta vabakaubanduspiirkonna eesmärgiga.

Nende jõupingutuste eesmärk peaks olema ühendada sotsiaalne areng majandusliku arenguga. Selles suhtes peaks tähtsa panuse sotsiaalsetest ja majanduslikest põhiõigustest kinnipidamise tagamisse andma praegu käimas olev vabakaubanduspiirkonna säästvale arengule avalduva mõju hindamine ja selle soovitused peaksid aitama suunata tulevast poliitikat.

b) Kaubanduse liberaliseerimine ja koostöö põllumajandus- ja kalandustoode alal

Sektori kõrgemate ametnike kohtumisel põllumajanduse alal tehtud töö põhjal tuleks kokku leppida piirkonna mandaadiga kava põllumajandussaaduste, töödeldud põllumajandustoodete ja kalandustoodetega kauplemise liberaliseerimiseks, et saavutada liberaliseerimise kõrge tase väga väheste eranditega ja rakendamise ajakavaga, mis oleks kooskõlas assotsiatsioonilepingute sätete ja eesmärkidega. Sellega kaasneks kohustus käivitada piirkondlik maaelu arendamise koostööprogramm ja kvaliteetse tootmise optimeerimine 2007. aastast, vastavalt naabruspoliitika eesmärkidele. Pärast mais Luksemburgis toimuva Euroopa–Vahemere konverentsi eeldatavaid tulemusi esitab komisjon nõukogule heakskiitmiseks ettepaneku suuniste kehtestamise kohta kaubanduse liberaliseerimise üle läbirääkimiste pidamiseks põllumajanduse ja kalanduse alal, et alustada läbirääkimisi 2005. aasta teisel poolel. Läbirääkimised tuleks lõpetada aasta jooksul, et viia kaubanduse liberaliseerimine põllumajanduse ja kalanduse alal kooskõlla 2010. aasta vabakaubanduspiirkonna eesmärkidega.

c) Tehniliste õigusaktide vastastikuse lähendamise tagamine kauplemise hõlbustamiseks

Standardite ja vastavuse hindamisega seotud tehniliste õigusaktide lähendamisel on tohutu suur potentsiaal kaubanduse mahu suurendamiseks, investeeringute juurdetoomiseks ja lõpuks majanduste integreerimiseks. Eesmärk on edendada kaubandust standardite ja tehniliste nõuete ühtlustamise teel, millega vähendatakse topeltkontrollimise ja -sertifitseerimisega seotud kulusid ning hõlbustatakse seega turulepääsu. Euromedi kaubandusministrite Palermos toimunud kohtumisel (juulis 2003) vastu võetud tööprogrammi alusel on töö majandusalaste õigusaktide ühtlustamiseks juba alanud ning astutud on mitu tähtsat sammu kogu Euromedi piirkonnas kehtivate kaubandusstandardite ühtlustamise ja/või vastastikuse tunnustamise suunas. Iga partneriga on välja selgitatud prioriteedid õigusaktide ühtlustamise alal. Edasi tuleb teha ühist tööd Euroopa naabruspoliitika raames tegeliku lähendamise elluviimiseks, õigusaktide ja infrastruktuuri uuendamiseks, kasutades vajaduse korral abi. Kui ühtlustamine on lõpule jõudnud ja võrdväärsed õigusaktid jõustunud, võib võimaluse korral pidada läbirääkimisi tööstustoodete vastavushindamise ja tunnustamise lepingute (Agreements on Conformity Assessment and Acceptance, ACAA), millega kehtestatakse majandusliku integratsiooni ja kasvu huvides õiguslikud „kaubanduskoridorid“.

d) Lõuna-lõuna majanduslik integratsioon

Euromedi protsess ei seisne mitte ainult soodsate vastastikuste kaubandussuhete loomises ELi ja Vahemere piirkonna riikide vahel. Barcelona protsessi üks olulisemaid komponent on kaubandussidemete tugevdamine Vahemeremaade endi vahel. Ainult nii võib Barcelona deklaratsioonis kavandatud piirkondlik vabakaubandusala täielikult välja areneda. Lõuna-lõuna vaheliste kaubandussidemete laienemine piirkonnas on Vahemere riikide majanduslike huvide seisukohalt eluliselt tähtis. Uuringud näitavad, et Vahemere riikide vahelise kaubanduse (lõuna-lõuna kaubanduse) avanemisel annavad potentsiaalsed välisinvesteeringud suurt kasu. See kasu oleks eriti tuntav majanduse mitmekesistumise ja tööhõive alal, mis on kaks põhilist praegu piirkonna ees seisvat ülesannet. Piirkonna lõuna-lõuna-suunaline integratsioon partnerluses, tugevdatud põhja-lõuna vaheliste sidemetega, aitab saavutada Vahemeremaades dünaamilist ja mitmekesist majandust. Üks hiljutisemaid samme oli vabakaubanduslepingu sõlmimine Agadiris 2004. aasta veebruaris Egiptuse, Jordaania, Maroko ja Tuneesia vahel. 2004. aastal on sõlmitud ka muid vabakaubanduslepinguid, nimelt Türgi ja Maroko, Türgi ja Tuneesia, Türgi ja Palestiina Omavalitsuse vahel, mis kõik annavad tunnistust piirkondliku integratsiooni edasiarenemisest Vahemere piirkonnas.

Kuid täieliku vabakaubanduspiirkonna saavutamiseks Euro-Vahemere piirkonnas kokkulepitud tähtajaks – 2010. aastaks – on vaja sõlmida veel palju lepinguid ja uuendada olemasolevaid tõelisteks vabakaubanduslepinguteks. Seepärast peaksid Vahemeremaad kiirendama tõeliste omavaheliste vabakaubanduslepingute sõlmimist, et saavutada 2010. aastaks laialdase Euroopa–Vahemere vabakaubanduspiirkonna eesmärk, mille kohta praegu on käimas säästvale arengule avalduva mõju hindamine.

Peale selle võimaldavad need vabakaubanduspiirkonnad rakendada ka päritolu kumulatsiooni üle kogu Euroopa–Vahemere piirkonna. See päritolu kumulatsiooni süsteem eeldab tegelikult soodussuhete olemasolu partnerite vahel (sooduspäritolu reeglid on sisuliselt seotud sooduskorraga). Päritolu kumulatsioon üle kogu Euroopa–Vahemere piirkonna on eeldatavasti ettevõtjatele väga kasulik, eelkõige soodustuste lihtsama kasutamise ja tööstustoodete suurema valiku tõttu.

Teenuskaubanduse ja asutamise liberaliseerimise küsimuses tagab tugeva lõuna-lõuna integratsiooni piirkondlik lähenemisviis, mida sisaldab teenuskaubanduse raamprotokolli piirkondliku enamsoodustusrežiimi põhimõte.

Tuleb kokku leppida kava vabakaubanduspiirkonna loomiseks 2010. aastaks, mis hõlmab vabakaubandust teenuste ja asutamise alal ning põllumajandus- ja kalandustoode liberaliseerimist, tuginedes olemasolevatele kahepoolsetele ja piirkondlikele vabakaubanduslepingutele, sealhulgas Agadiri lepingule ja kogu Euroopa–Vahemere piirkonda hõlmavale päritoluprotokollile.

e) Usaldusväärne makromajanduskeskkond

Sobivate fiskaal- ja rahapoliitikatega tuleb säilitada terve makromajanduskeskkond ja sellega peavad kaasnema struktuurireformid, mille eesmärk on kõrvaldada majanduskasvu, investeeringuid ja töökohtade loomist takistavad tegurid. Erilist tähelepanu tuleb siinkohal pöörata soodsa keskkonna loomisele ettevõtete jaoks, haldamise täiustamisele ja riigi rolli ümbermääratlemisele majanduses. Vahemere piirkonna partnereid julgustatakse kasutama täielikult ära assotsiatsioonilepingus ette nähtud majanduslikke dialooge edasimineku kindlustamiseks makromajanduse stabiliseerimise ja majanduskasvu poliitika valdkondades, nagu on kehtestatud Euroopa naabruspoliitika tegevuskavades. Need küsimused tõstatatakse Rabatis 2005. aasta juunis toimuval ministrite konverentsil.

f) Euroopa–Vahemere Arengupank.

Vahemere piirkonna partnerid on hiljuti rõhutanud Euroopa–Vahemere Arengupanga asutamise tähtsust. Seoses sellega tuleb märkida, et Euroopa Investeerimispank on saavutanud olulise edasimineku Euroopa–Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusvahendiga (FEMIP), millest antakse praegu Vahemere piirkonna partneritele laenu 2 miljardit eurot aastas. Tuleb hinnata edasiminekut, mida FEMIP erasektori tegevuse toetamisel saavutanud on. Majandus- ja rahandusministrite nõukogu leppis 2003. aasta novembris kokku vaadata FEMIPi mandaat enne 2006. aasta lõppu läbi. Euroopa–Vahemere Arengupanga asutamise võimalust tuleb uuesti hoolikalt kaaluda, võttes arvesse FEMIPi tegevusest saadud kogemust, selle idee varasemaid arutelusid ja Euroopa Investeerimispanga väliste mandaatide üldist läbivaatamist. Komisjon esitab selle kohta hinnangu 2006. aastal pärast konsulteerimist Euroopa Investeerimispangaga.

g) Transport

Vabakaubanduspiirkonna tõhusa toimimise oluline eeltingimus on head ühendusteed (ELi ja Vahemere piirkonna partnerite ning Vahemere piirkonna partnerite endi vahel) ja ühistel poliitilistel eesmärkidel põhineva Euroopa–Vahemere transpordivõrgu arendamine. Vajaliku õigusliku reguleerimise reformi ja turgude avanemisega peaksid kaasnema ka olulised investeeringud infrastruktuuri. FEMIPis on saadaval olulised investeerimisvahendid. Euroopa–Vahemere piirkonna transpordiministrite kohtumisel 2005. aastal Euroopa Investeerimispanga osavõtul tuleks kinnitada piirkonna transpordi infrastruktuuri võrk koos prioriteetsete projektide loeteluga ning võtta vastu soovitused Euroopa–Vahemere piirkonna transpordialase koostöö ja transpordisektori reformi hoogustamiseks Vahemere partnerriikides.

h) Energia

Euroopa–Vahemere energiaturu järkjärgulisel loomisel on keskne roll Barcelona deklaratsiooni eesmärkide ning piirkonna üldise majandusliku ja sotsiaalse arengu saavutamisel. Selle turu väljaarendamiseks viiakse ellu tähtsaid allpiirkondlikke projekte, näiteks Magribi riikide elektrienergiaturgude järkjärguliseks integreerimiseks EL elektrienergiaturgu, Mašriki piirkonna gaasiturgude integreerimiseks, Iisraeli ja Palestiina Omavalitsuse ühist huvi pakkuvate projektide elluviimiseks ning Medgazi ja Araabia gaasitorustiku ehitamiseks.

2006. aastal tuleks korraldada Euroopa–Vahemere energeetikaministrite kohtumine energiaturgude ja infrastruktuuri allpiirkondliku integreerimise edasiviimiseks.

i) Keskkond ja säästev areng

Euroopa–Vahemere piirkonna partnerluse 10. aastapäev on sobiv aeg käivitada suur, väga nähtav ja ambitsioonikas algatus, mille eesmärk on parandada keskmise kodaniku elukvaliteeti Vahemere puhastamisega saastest 2020. aastaks. Eesmärgiks peaks olema tegelda kõigi suuremate saasteallikatega, kaasa arvatud tööstuslikud heitmed, olmejäätmed ja eriti asulareovesi. See algatus parandaks turismiarenduse väljavaateid, aitaks peatada kohalike kalavarude vähenemist ja varustada miljoneid kodanikke ohutu joogiveega.

Vajaliku suutlikkuse arendamiseks ja abistamiseks kohalikul tasandil on vaja selget poliitilist toetust ja olulisi finantsinvesteeringuid (sealhulgas linnade säästva arengu juhtimise toetamine ja kohalike osalejate kaasamine), heade tavade vahetamist (sealhulgas rannikupiirkonna integreeritud haldamise alal), samuti suuri investeeringuid keskkonna infrastruktuuri. Kui teha selge otsus suunata finantsabi selle eesmärgi täitmisele, peaks selle saavutamine olema võimalik.

Komisjon teeb ettepaneku leppida Vahemere piirkonna partneritega kokku täpne ajakava meetmete vastuvõtmiseks Vahemere põhjalikuks puhastamiseks saastest 2020. aastaks. Ajakava tuleks vastu võtta 2006. aastal.

2.3. Panus kõigile parema hariduse andmisse

a) Haridus ja kutseõpe

Araabia inimarengu aruannetes on rõhutatud vajadust hariduse valdkonda tunduvalt parandada. Sellele küsimusele juhiti hiljuti tähelepanu ministrite taseme tulevikufoorumil, mis toimus 11. detsembril 2004. aastal Rabatis. See on ka Jordaanias 2005. aasta mais toimuva haridusministrite tulevikufoorumi teema.

Komisjon tunnistab inimressursside arendamise ülimat tähtsust Vahemeremaade majanduslikule ja sotsiaalsele arengule. Selleks on komisjon aastaiks 2000–2006 käimasoleva programmi MEDA raames eraldanud 704 miljonit eurot hariduse ja kutseõppe abiprogrammide elluviimisele Vahemere piirkonna partnerriikides.

Selleks, et tagada Vahemere piirkonna partneritele võimalus osaleda teadmusühiskonnas ja sellest kasu saada, tuleks kokku leppida suurendada hariduse ja kutseõppe programmidesse suunatud vahendeid, lähtudes partnerluse lähenemisviisist ja keskendudes konkreetsete riikide vajadustele vastavate reformide edendamisele ja toetamisele. Selle tulemusena peaks oluliselt kasvama neisse sektoritesse suunatud ELi rahastamise osakaal. Komisjon teeb ettepaneku alustada partnerriikide ja liikmesriikide vahel dialoogi, et suurendada oluliselt kahepoolset koostööd hariduse ja kutseõppe sektoris. Eesmärk oleks suurendada haridusele suunatud finantskoostöö osakaalu alates 2007. aastast vähemalt 50% võrra, paralleelselt riikide valitsuste uute jõupingutustega sektorisse investeeringuid suunata.

Nende ülesannete tähtsus nõuab mitte ainult ELi rahastamise kasvu, vaid ka palju paremat koordineerimist ning teiste rahastajate, näiteks Euroopa Investeerimispanga, Maailmapanga ja ÜRO Arenguprogrammi, kaasamist. Äärmiselt oluline oleks ka Vahemere piirkonna partnerriikide endi kohustumine eraldada oluline protsent riiklikest kulutustest haridusele ja kirjaoskamatuse kaotamisele ning kehtestada meetmed nende kulutuste tõhususe suurendamiseks.

EL strateegia juhtpõhimõtteks on partnerriigi valitsuse vastutus ja vajadus tagada tasakaalustatud lähenemisviis, mis kindlustab reformide jätkusuutlikkuse pikemas perspektiivis. Komisjon rõhutab ka edaspidi võrdsuse põhimõtet, mis eeldab erilist rõhuasetust halvemas olukorras olevatele rühmadele ja kohalikule elanikkonnale: kirjaoskamatu elanikkond, naisõpilased ja maapiirkondade ja eeslinnade elanikud. Komisjon toetab ka süsteemide moderniseerimiseks tehtavaid jõupingutusi ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia laiemat kättesaadavust. Viimast küsimust tuleks käsitleda Euroopa–Vahemere ministrite infoühiskonnateemalisel kohtumisel, mis korraldatakse aprillis Iirimaal.

Partnerluse eesmärk peaks olema parandada hariduse ja kutseõppe kvaliteeti, asjakohasust ja järjepidevust, lähtudes piirkonna sotsiaalmajanduslikest vajadustest, samuti parandada selle kättesaadavust ja vähendada väljalangevust eriti elanikkonnarühmades, kellel on oht saada tõrjutud. Kooskõlas aastatuhande arengueesmärkidega ja eri poliitikasuundade üheaegse toetamise kaudu peaksid EL ja partnerriigid keskenduma kolme tähtsa eesmärgi saavutamisele 2015. aastaks: kirjaoskamatuse kaotamine piirkonnas, kõigi tüdrukute ja poiste algkoolis käimise saavutamine ja soolise ebavõrdsuse kaotamine kõigil haridustasanditel, mistõttu naiste osalemise tagamine kõigil haridustasanditel nõuab erilist jõupingutust.

b) Liikuvus kõrghariduses

Euroopa–Vahemere partnerlus on teinud alates 2002. aastast vastu mitu algatust liikuvuse ja akadeemiliste kontaktide valdkonnas, et parandada vastastikust mõistmist ja teadlikkust. Komisjon tegi 2002. aastal Valencias toimunud ministrite kohtumisel ettepaneku laiendada programmi Tempus Vahemere piirkonna partneritele ja parandada koostööd Euroopa–Vahemere programmi „Noored“ raames, millega nõukogu hiljem nõustus. Partnerid leppisid naabruspoliitika raames kokku jätkata sotsiaalkultuurilisi ja haridusalaseid vahetusi. Need algatused täiendavad süsteemi reformidele antavat abi. Komisjon kavatseb 2006. aastal tugevdada olemasolevaid liikuvusprogramme, käivitades suure üliõpilaste stipendiumide skeemi, mille kaasrahastajaks on komisjon vahetusüliõpilasi vastu võtvad Euroopa–Vahemere piirkonna riigid. Seda stipendiumide skeemi rakendataks olemasolevate rahastamisvahendite raames, s.t Erasmus Mundus programmi (2004-2008) erikanali kaudu või üliõpilaste liikuvuse soodustamiseks programmi Tempus raames. Teatud protsent sellest skeemist reserveeritakse naistele. Komisjon teeb ka ettepaneku, et partnerid võiksid pakkuda lastele võimalust veeta enne kooli lõpetamist ühe terve õppeaasta mõne partnerriigi koolis või osaleda seal suvekursusel. Kultuuridevahelise dialoogi edendamine noorte seas noortevahetuste, vabatahtliku teenistuse ja muude mitteformaalsete haridusalaste tegevuste kaudu peaks jätkuma.

ELi ja partnerriikide vahel toimuvale inimeste vahetamisele kaasaaitamiseks peaksime töötama koos välja süsteemi nii akadeemiliste kui ka kutsekvalifikatsioonide tunnustamiseks. Selle saavutamiseks peaksid partnerriigid kaaluma ühtse, ELi tasemel ja rahvusvaheliselt tunnustatava ülikoolikvalifikatsiooni kasutuselevõtmist piirkonnas.

Arvestades naabruspoliitika rõhuasetust ja eesmärke, on Vahemere piirkonna partnerid huvitatud Euroopa integratsiooni alaste teadmiste süvendamisest. Partnerid peaksid seetõttu leppima kokku ergutada Euroopa uuringuid Vahemere piirkonna partnerriikide akadeemilistes institutsioonides.

2.4 Õigus, turvalisus ja vabadus, sealhulgas ränne ja ühiskonda integreerumine

Tuleks parandada koostööd ühiste meetmete arendamiseks õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas Vahemere piirkonnas. Partnerlus selliste turvalisust ohustavate teguritega võitlemisel nagu organiseeritud kuritegevus, salakaubavadu ja terrorism, samuti valitsemisprotsessi reformimine ning demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi areng aitavad lähendada Vahemere piirkonna partnereid Euroopa Liidule.

Piirkondliku raamdokumendi vastuvõtmine Valencias ja seejärel piirkondliku õiguse, turvalisuse ja vabaduse programmi rakendamine on olnud tõeline samm edasi ja ergutanud ka kahepoolset koostööd.

Nüüd tuleks ellu viia uued programmid ja meetmed, et ergutada reforme ja õigussüsteemide vahelist koostööd, võidelda organiseeritud kuritegevuse, narkootikumide leviku ja terrorismi vastu ning tagada ühtne lähenemine rändevoogude juhtimisele.

Komisjon peab eriti tähtsaks assotsiatsioonilepingute ja naabruskonna tegevuskavade rolli, eelkõige tänu õiguse ja turvalisuse allkomitees ning rände ja sotsiaalküsimuste töörühmas toimuvale institutsioonidevahelisele dialoogile.

Selles konkreetses valdkonnas on eriti kasulik ELi ja Vahemere piirkonna partnerite valitsuste vaheliste kahepoolsete sidemete loomine ja seda tuleks ka edaspidi edendada. Katseprojekte võib toetada naabruspoliitika tegevuskavade ja uue Euroopa naabrus- ja partnerluvahendi (ENPI) kaudu.

Sisseränne ja sisserändajate integreerumine ühiskonda on eriti tundlik küsimus. Euroopa Liidus elab praegu seaduslikult peaaegu 5 miljonit Vahemere partnerriikidest pärit kodanikku. Enamik neist on pärit Marokost, Alžeeriast ja Türgist. [4] Kuid ELi demograafilise olukorra tõttu vajatakse uute sisserändajate tööjõudu. [5] Selle asemel, et keskenduda rände surve vähendamisele, peaksid partnerid leppima kokku strateegilisemas lähenemisviisis, mille eesmärk on optimeerida rände kasulikkust kõigile partneritele. Uue lähenemisviisi raames tuleks tõhustada koostööd, et hoida ära Vahemerel aset leidvaid tragöödiaid, mida põhjustavad katsed siseneda ebaseaduslikult Euroopa Liitu. Inimkaotuste edasine ärahoidmine peaks olema partnerluse selge prioriteet.

Assotsiatsioonilepingud ja naabruspoliitika tegevuskavad aitavad edendada inimeste liikumise ühist haldamist (sealhulgas viisade väljastamist) ja sisserändajate integreerumist. Mõned assotsiatsioonilepingud aitasid teataval määral edendada võõrtöötajate võrdset kohtlemist. Tuleb jätkata jõupingutusi vastuvõtvas riigis toimuva integreerumise soodustamiseks, sealhulgas diskrimineerimise ja sotsiaalse tõrjutuse intensiivsema tõkestamise kaudu. Uue ENPI kaudu võib edendada igakülgset lähenemisviisi, mis hõlmab partnerite piiriülest koostööd ning koostööd naabritega, samuti võiks uurida võimalusi Euroopa–Vahemere piirkonna Rändeuurimiskeskuse moodustamiseks. Tuleks võtta arvesse kõiki aspekte, sealhulgas araabia partnerite soove arutada rassismi ja ksenofoobia tõkestamist, ning uurida EL ja partnerriikide tööturge.

Pärast põhjalikku ettevalmistustööd kõrgemate ametnike tasemel tuleks korraldada hiljemalt 2007. aastal Euroopa–Vahemere piirkonna sotsiaal-, justiits- ja siseministrite kohtumine, et leppida kokku edasistes meetmetes koostöö arendamiseks neis valdkondades. Tuleb silmas pidada ka kohalike omavalitsuste ja kodanikuühiskonna rolli nende küsimuste käsitlemisel.

2.5 Terrorism

Alates 1995. aastast on oht partnerluse turvalisusele tunduvalt kasvanud. Kõige ilmsem on see võitluses terrorismi vastu. Edasiminek on toimunud politsei-, õigus- ja muude asutuste koostöö tugevdamisel ja seda arendatakse veelgi piirkondliku programmi teisel etapil. Kuid teha on veel palju, et luua vajalik usaldus teabevahetuse kiirendamiseks teatud organisatsioonide või isikute võimaliku ohtlikkuse kohta. Riikidevahelisest kahepoolsest koostööst ei ole globaalse terrorismiohuga toimetulemiseks piisanud. Alates 2001. aastast on Euroopa–Vahemere piirkonna riike tabanud tõsised terrorismiaktid, kuid piirkondlik dialoog selle olukorraga tegelemiseks on liigagi sageli takerdunud lahkarvamustesse määratluste üle.

Partnerid peaksid leppima kokku teha terrorismi tõkestamisel paralleelselt rohkem praktilist koostööd, järgides täielikult inimõigusi, ja pidades samas poliitilist dialoogi selle algpõhjuste üle. Peale selle teeb komisjon Euroopa–Vahemere piirkonna partneritele ettepaneku alustada arutelu terrorismi tõkestamise meetmete toimimisjuhendi ning selle rahastamise aspektide üle, nagu on välja pakkunud araabia partnerid, et jõuda enne 2007. aasta lõppu kokkuleppele.

Tuleb tugevdada kahepoolset koostööd ja viia täielikult ellu selle valdkonnaga seotud Euroopa naabruspoliitika tegevuskava peatükk. Tähtis on geograafiliselt laiem lähenemisviis, mis hõlmaks pikemaajalises koostöös ka Saharast lõunapoole jäävaid riike. Seepärast on tervitatavad sellised algatused nagu piirkondliku terrorismivastase keskuse loomine Alžiiris.

2.6 Massihävitusrelvad ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika

EL teeb Vahemere piirkonna partneritega koostööd Barcelona deklaratsioonis püstitatud eesmärkide saavutamiseks, et Vahemere piirkond oleks vaba massihävitusrelvadest ning et piirkonna kõik riigid täidaksid täielikult oma sellealaseid rahvusvahelisi kohustusi. Need eesmärgid sisalduvad Süüriaga parafeeritud assotsiatsioonilepingus ja naabruspoliitika tegevuskavades.

Komisjon tervitab peasekretäri/kõrge esindaja algatust korraldada sellel teemal seminar. Seminar toimub 2005. aastal. Partnerid peaksid leppima kokku tagada tulemuslik koostöö oma kohustuste täitmiseks eriti ekspordi, transiidi ja eesmärgipärase kasutamise kontrolli ja täitmise tagamise korra osas. Komisjon on valmis uurima sellealase vajaliku tehnilise abi andmise võimalusi.

Koostööd Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames tuleks piirkondlikul, allpiirkondlikul või kahepoolsel tasandil edasi arendada, et oldaks paremini teadlik koostöövõimalustest konfliktide ärahoidmise ja kriisireguleerimise alal. Eelseisev seminar, mis korraldatakse juunis Ateenas, pakub selleks võimaluse.

2.7 Lähis-Ida rahuprotsess

Läbivaatamine on näidanud, et jätkuvad konfliktid takistavad partnerluse edasiarenemist. See kehtib eriti Lähis-Ida rahuprotsessi kohta ja seda rõhutatakse eriti araabia partnerite esitatud dokumendis. [6] Pärast Iisraeli peaministri ja Palestiina Omavalitsuse presidendi hiljutist kohtumist on julgustavaid märke edasiliikumisest. Barcelona protsess võib anda selle edendamisse oma panuse, isegi kui see ei ole foorum, millel lahenduseni jõutakse. Partnerid peaksid kutsuma nelikut üles tugevdama oma jõupingutusi ja aitama ellu viia Iisraeliga rahus ja turvaliselt koos eksisteeriva demokraatliku Palestiina riigi loomise teekaardi eesmärke, mis on suunisteks Iisraeli-Palestiina rahuprotsessi kulgemisele. Euroopa–Vahemere partnerlus peaks poliitilisele protsessile täienduseks jätkuvalt toetama pooltevahelist koostööd, eelkõige tööstus- ja majandussektoris. Lahenduse leidmine peaks pakkuma Euroopale vahendid, mis aitaksid hoida rahu ja stabiilsuse harta kaudu saavutatud rahu ja saavutada kõigi partnerite võimalikult tihe integreerimine Euroopa ruumi naabruspoliitika kaudu.

2.8 Panus muude konfliktide lahendamisse

Peale selle peaks EL ilmutama valmisolekut aidata lahendada selles piirkonnas muid konflikte, näiteks Lääne-Saharas, kõrvaldades sellega olulise takistuse edasise integratsiooniprotsessi arendamisel Magribi Araabia Liidus. Selles suhtes on juba praegu tähtis roll ELi toetusel Magribi riikide piirkondlikule integratsioonile.

2.9 Kodanikuühiskond

Selles kontekstis võiks olemasolevate piirkondlike programmide ja Anna Lindhi Fondi abiga moodustada Euroopa–Vahemere piirkonna ülikoolide virtuaalsed võrgustikud. Fondi tuleks kasutada kodanikuühiskonna rolli edendamiseks selles protsessis, et ületada teadmatusest tulenevad stereotüübid ja vaen ning aidata saavutada rahvaste tõelist partnerlust. Kooskõlas Barcelona deklaratsioonis juba sisalduva ideega tuleks kavandada partnerluse rahastamisvahendite, sealhulgas Anna Lindhi Fondi raames rassismi, ksenofoobia ja sallimatuse vastane regionaalstrateegia.

Seoses kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite rolliga tuleks jõuda kokkuleppele mehhanismide suhtes nende kaasatuse tugevdamiseks partnerluses. Mehhanisme võiks arendada kodanikuühiskonna rühmade osalemise edendamise teel piirkonna ja riigi tasandil, et viia läbi üldisi ja konkreetsete sektorite teemalisi konsultatsioone ja anda neile võimalus väljendada igakülgsemalt ja tulemuslikumalt oma seisukohti kõigis partnerlusega soetud küsimustes. Seoses assotsiatsioonilepingute ja Euroopa naabruspoliitika rakendamisega võiks leppida kokku korraldada regulaarseid ettevalmistavaid kohtumisi kodanikuühiskonna organisatsioonidega nii enne kui ka pärast iga inimõiguste ja demokratiseerimise allkomitee istungit.

Meeste ja naiste võrdsed võimalused on läbiv küsimus, mis mõjutab nii inimarengut kui ka majanduse arengut.

Kasulik oleks korraldada Euroopa–Vahemere riikide valitsuste ja kodanikuühiskonna esindajate konverents selle küsimuse tähtsuse paremaks teadvustamiseks ja praktiliste sammude astumiseks olukorra parandamiseks. Konverents peaks toimuma 2006. aastal ja peaks pakkuma välja konkreetseid ideid tulevikuks, kusjuures selle tulemused tuleks ellu viia naabruspoliitika ja selle rahastamisvahendi kaudu.

2005. aasta on ka Pekingi deklaratsiooni ja naiste õiguste tegevusplatvormi 10. aastapäev ja mõlemal Euroopa–Vahemere kohtumisel tuleks rohkesti kajastada tähtsust, mis Barcelona protsessi raames on naistele otsustusõiguste andmisel. Komisjon teeb koos Rahvusvahelise Araabia Naiste Foorumiga (Arab International Women’s Forum) igati jõupingutusi sellel alal edasiliikumiseks ja teeb ettepaneku moodustada kogu piirkonda hõlmav ettevõtluse, kunsti, poliitika ja kodanikuühiskonna naisliidrite võrgustik.

3. Tähtsamate algatuste ajakava

Eeltoodust tulenevalt soovitab komisjon käesoleva aasta ministrite kohtumistel Luxembourg’is ja Barcelonas saavutada kokkulepe järgmistes partnerluse tuleviku seisukohalt olulistes algatustes:

2005 | Euroopa–Vahemere piirkonna partnerid peaksid käivitama vabatahtlikkuse alusel piirkondlikud läbirääkimised teenuste ja asutamise liberaliseerimiseks. Komisjon esitab nõukogule kinnitamiseks nende läbirääkimiste suunised.Euroopa–Vahemere piirkonna partnerid peaksid leppima kokku põllumajanduse liberaliseerimise tegevuskava, mis hõlmaks töödeldud põllumajandustooteid ja kalandust. Komisjon esitab nõukogule kinnitamiseks suunised läbirääkimiste alustamiseks partnerriikidega.Kogu Euroopa–Vahemere piirkonda hõlmavat päritoluprotokolli rakendatakse järk-järgult kogu Euroopa–Vahemere piirkonnas alates 2005. aastast. |

| Massihävitusrelvade teemalise seminari korraldamine 2005. aastal. |

| Enne aasta lõppu tuleks korraldada Euroopa–Vahemere piirkonna riikide transpordiministrite kohtumine Euroopa Investeerimispanga osavõtul, et kinnitada piirkondlik transpordi infrastruktuuri võrk, mis on ühendatud üleeuroopalise transpordivõrguga, ning leppida kokku Euroopa–Vahemere transpordi valdkonna koostöö prioriteedid lähiaastateks.Ministrite kohtumine majandus- ja rahandusküsimustes toimub Rabatis. |

2006 | Korraldatakse allpiirkondlikul tasandil ettevalmistatav Euroopa–Vahemere konverents inimõiguste ja demokratiseerimise teemadel. |

| Tuleb tõhustada tehniliste õigusaktide, standardite ja sertifitseerimiskorra vastastikust lähendamist, et sillutada teed läbirääkimiste pidamiseks, mis viiksid vastavushindamise lepingute sõlmimiseni. |

| Valitsuste , kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartnerite esindajate osavõtul peaks toimuma Euroopa–Vahemere konverents soolise võrdõiguslikkuse teemadel. Konverentsil tuleks keskenduda piirkonna parimate tavade võrdlemisele naiste rolli esiletõstmiseks ühiskonnas ja nende panuse suurendamiseks inimarengus. |

| Konkreetsete meetmete ajakava vastuvõtmine Vahemere põhjalikuks saastest puhastamiseks 2020. aastaks. |

| Arvestades FEMIPi kogemusi ja pärast konsulteerimist partnerriikidega hindab komisjon enne aasta lõppu võimalust asutada Euroopa–Vahemere Arengupank. Komisjon käivitab üliõpilastele stipendiumiskeemi kas olemasoleva Erasmus Munduse programmi raames või Tempuse skeemi liikuvusmeetmete tugevdamise teel. |

| Peaks toimuma Euroopa–Vahemere energeetikaministrite kohtumine, et arendada edasi allpiirkondlikke energiaintegratsiooni turge ja infrastruktuure. |

2007 | Euroopa–Vahemere partnerid peaksid jõudma enne aasta lõppu kokkuleppele terrorismi tõkestamise meetmete tegevusjuhendi suhtes. |

| Tuleks korraldada Euroopa–Vahemere justiits- ja siseministrite kohtumine kohalike omavalitsuste esindajate osavõtul, et arutada rändevoogude juhtimist ja sotsiaalset integratsiooni küsimusi. |

| Rakendamiseks tuleks määratleda maaelu arengu ja toodangu kvaliteedi optimeerimise piirkondlik programm. |

| Pärast partnerriikidega konsulteerimist tuleks 50% võrra suurendada riikide ja piirkondade näidisprogrammides kahepoolsele hariduskoostööle suunatud eraldiste osakaalu.Jõustub demokraatia rahastamisvahend. |

2010 | Aasta lõpuks tuleks sõlmida ja rakendada kõik lõuna-lõuna vabakaubanduslepingud, sealhulgas lisaks põllumajandusele ka teenuste ja asutamise kohta. |

| Euroopa–Vahemere elektrienergia ja gaasiturgude lõplik väljakujunemine ja infrastruktuuriühenduste valmimine. |

[1] Kehtivad lepingud on Maroko, Tuneesia, Egiptuse, Jordaania, Iisraeli, Palestiina Omavalitsuse ja Liibanoniga. Alžeeriaga on leping sõlmitud ja ootab ratifitseerimist. Leping Süüriaga on parafeeritud.

[2] Lõuna-lõuna vabakaubanduspiirkonna Agadiri leping sõlmiti Maroko, Tuneesia, Egiptuse ja Jordaania vahel.

[3] EL inimõiguste ja demokratiseerimise alaste meetmete hoogustamine suhetes Vahemere piirkonna riikidega (K(2003)294).

[4] Andmed aruandest varjupaigataotluste ja rände kohta (2001), avaldatud veebis http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_centre/asylum/statistical/doc_annual_report_2001_en.htm. Tuleb märkida, et see arv hõlmab ainult kolmandate riikide kodanikke ega hõlma endisi kolmandate riikide kodanikke Vahemere piirkonna riikidest, kes on saanud naturalisatsiooni korras vastuvõtva riigi kodanikeks.

[5] Roheline raamat ELi lähenemisviisi kohta majandusmigratsiooni juhtimisele – KOM(2004) 811 lõplik

[6] 31. jaanuaril avaldasid Barcelona protsessi araabia partnerid dokumendi „Elements of the Arab contribution to the evaluation and enhancement of the Barcelona Process“ (Barcelona protsessi hindamisse ja täiustamisse antava araabia-poolse panuse elemendid).

--------------------------------------------------