ET

Brüssel 16.5.2007

KOM(2007) 261 lõplik

KOMISJONI TEATIS

EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

GALILEO TEELAHKMEL:

EUROOPA ÜLEMAAILMSE SATELLIITNAVIGATSIOONISÜSTEEMI PROGRAMMIDE RAKENDAMINE

{SEK(2007) 624}

KOMISJONI TEATIS

EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

GALILEO TEELAHKMEL:

EUROOPA ÜLEMAAILMSE SATELLIITNAVIGATSIOONISÜSTEEMI PROGRAMMIDE RAKENDAMINE

1. Sissejuhatus

Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammid Galileo ja EGNOS on jõudnud teelahkmele. On vaja teha poliitiline otsus, kuidas minna edasi. Läbirääkimised kontsessiooni andmise üle, millega Galileo oleks tulnud rakendada ja võtta kasutusse, on takerdunud. Praeguseks tekkinud mahajäämus ja igasuguse edasiliikumise puudumine kontsessiooni andmise üle peetavatel läbirääkimistel on seadnud ohtu projekti õigeaegse käikulaskmise ettenähtud eelarvega.

Olukorda arvestades ja vastusena asepresident Barrot' kirjale, mille Barrot saatis nõukogu eesistujale 14. märtsil 2007, nõudis 22. märtsi 2007. aasta transpordiministrite nõukogu komisjonilt järgmist:

· hinnata ja kanda enne juunis toimuvat nõukogu istungit ette, kuidas on toimunud Galileo projekti üldine rakendamine, käsitledes ka pakkumise teinud konsortsiumi loetletud lahendamata küsimusi, mis on lühidalt kirjas eesistujamaa aruandes, projekti maksumust ja rahastamist, pidades silmas, et projekti on vaja kiiresti edasi arendada;

· esitada võimalikult kiiresti arutlemiseks võimalikud lahendused, mis tagaksid avaliku sektori pikaajalised rahalised kohustused, nagu on nõutud nõukogu 2006. aasta oktoobri järeldustes, ja stsenaarium Galileo eelkäija satelliitnavigatsiooniprogrammi EGNOS võimalikult kiire käikulaskmiseks, ning kanda sellest ette juunis toimuval nõukogu istungil;

· hinnata Galileo järelevalveasutuse (GSA) ja Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) abiga kontsessiooniläbirääkimiste edenemist ning esitada eelseisval juunis toimuval nõukogu istungil alternatiivsed stsenaariumid, mida on hinnatud nii kulude, riskide kui ka rahalise teostatavuse seisukohast.

Euroopa Parlament avaldas oma 24. aprilli 2007. aasta resolutsioonis [1] Galileo programmile jätkuvalt toetust, väljendas muret selle edenemise pärast ja kutsus komisjoni üles esitama asjakohased ettepanekud, mis põhineksid osalt samadel nõukogu nimetatud punktidel ja käsitleksid eelkõige avaliku sektori juhtiva osa tugevdamist poliitilise vastutustunde ja komisjonipoolse eestvedamise tagamisega.

Käesolev teatis on vastus nõukogu ja Euroopa Parlamendi taotlustele ning sellele on lisatud komisjoni talituste 16. mai 2007. aasta dokument SEK(2007) 624.

2. EGNOS ja Galileo: Euroopa globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) programmid

Satelliitnavigatsioon on tehnoloogia, mis võimaldab kasutajatel üle kogu maailma igal ajal oma asukohta kindlaks määrata. Kättesaadavaks tehtud rakenduste valik on lai ja need hõlmavad suurt hulka valdkondi traditsioonilisest transpordist side, maamõõtmise, põllumajanduse, kalanduse, keskkonnakaitse, teadusuuringute, turismi ja muudeni. Satelliitnavigatsiooniga saab tõhustada liiklusvahendite juhtimist ja parandada liiklusolusid, juhtida puuetega inimesi või teha kindlaks kaupade, loomade ja konteinerite asukohta. Lisaks sellele võib satelliitnavigatsioon hõlbustada rasketes keskkonnatingimustes läbiviidavaid kodanikukaitse operatsioone, kiirendada merehädaliste päästmist ja olla abivahendiks ranna- ja piirivalvele. See on ka suurepärane vahend rahaliste tehingute ajatempliga varustamiseks, meteoroloogia, geodeesia, Maa liikumise jälgimise ja muude valdkondade teadusuuringutes.

Viimase kümne aasta jooksul on juba jõutud oluliste saavutusteni tänu riigiasutuste, Euroopa teadusasutuste ja Euroopa tööstusettevõtete mahukale tööle. Avaliku sektori [sellekohaste] eelarvete kogusumma on üle 2,5 miljardi euro.

Euroopa arendas välja GPS signaalidel põhineva EGNOSi, mis annab tugisignaale, mida edastavad kolm geostatsionaarorbiidil asuvat satelliiti. EGNOS võimaldab määrata asukohta GPSi abil täpsusega alla viie meetri. Lisaks saadab see signaale süsteemi olukorra kohta, teavitades kasutajaid, kui GPS-satelliitidega on probleeme. EGNOS peaks olema kasutamisvalmis aastal 2008 ja võimaldama kogu Euroopas varakult juurdepääsu kolmele teenusele Galileo viiest ülemaailmsest teenusest. EGNOSil on olnud ülimalt tähtis osa tipptehnoloogiaalaste Euroopa teadusuuringute, teadmiste ja oskusteabe edendamisel.

Galileo koosneb 30 satelliidist, mis paigutatakse keskmise kõrgusega orbiidile (umbes 24 000 km kõrgusele) ja katavad pidevalt kogu Maa pinna. Valitud konfiguratsioon on optimaalne, kuna tagab vähemalt nelja satelliidi pideva kohaloleku Maa pinna mis tahes punkti kohal. Satelliitnavigatsiooni vastuvõtjad saavad arvutada oma asupaiga välja ainult juhul, kui võtavad üheaegselt vastu vähemalt nelja satelliidi signaale.

Galileo esimene eksperimentaalsatelliit saadeti orbiidile 2005. aasta detsembris.

Samal ajal on pandud alus tihedale ja viljakale koostööle USAga. Selle tulemusena sõlmiti ELi-USA leping [2], mis käsitleb GPSi ja Galileo avatud signaalide täielikku koostalitlusvõimet. Hiljuti võeti vastu ühine otsus parandada nende signaalide parameetreid, millega loodi satelliitnavigatsiooni ülemaailmne standard. Selle tulemusena peaksid GPSi/Galileo kombineeritud vastuvõtjad leidma laialdast kasutust üldsusele mõeldud rakendustes.

Komisjon kutsub nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles tunnustama Euroopa globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) programmidesse tehtavaid investeeringuid ja selle valdkonna saavutusi.

3. valitud tee

Pärast 2000. aasta detsembris Nice’is toimunud Euroopa Ülemkogu kiideti nõukogu 5. aprilli 2001. aasta resolutsiooniga heaks Euroopa satelliitnavigatsiooni programmi Galileo käivitamine.

Nõukogu oli näinud ette programmi arendamise kolmes etapis (arendamise ja orbiidil kontrollimise etapp, väljaehitamise etapp ja kasutamise etapp). Etappide rahastamise kohta otsustas nõukogu, et arendamise etappi peaks täiel määral rahastama avalik sektor ning teisi etappe peaksid rahastama nii avalik kui ka erasektor avaliku ja erasektori partnerluse kaudu, kusjuures avalik sektor peaks katma kuni ühe kolmandiku väljaehitamise kuludest. Kasutamisetapi alguseks oli ette nähtud 2008. aasta algus.

17. oktoobril 2003 avaldas Galileo ühisettevõte vastavalt määrusega 876/2002 kehtestatud volitustele kontsessioonikutse seoses Galileo väljaehitamis- ja kasutamisetapiga. 4. juulil 2005 nõustus Galileo ühisettevõte teatavatel tingimustel ühinenud konsortsiumi loomisega, millele anti hiljuti nimi „Euro-GNSS”; selle asukoht on Toulouse'is ja see koosneb 8 partnerist (AENA, Alcatel, EADS, Finmeccanica, Hispasat, Inmarsat, Thales ja TeleOp) ning see on ainus Galileo kontsessiooniläbirääkimisteks volitatud pool.

Läbirääkimised algasid tegelikult 2006. aasta jaanuaris pärast ettevõtjate omavahelisi lahkhelisid ning vahendustegevust, mille käigus kooskõlastati osade ja vastutuse jaotus ning süsteemi põhiliste maapealsete seadmete asukoht [3].

Läbirääkimistel keskenduti põhitingimustele, s.t kontsessioonilepingu põhielementidele. Esimene versioon parafeeriti 20. novembril 2006. 2007. aasta alguses läbirääkimised seiskusid.

4. Üldise tehtud töö ja rakendusvõimaluste hindamine

Euroopa globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi programmid Galileo ja EGNOS on esialgsest ajakavast viis aastat maha jäänud ning praeguseks on ilmnenud palju probleeme, mis tekivad eelkõige seoses ettevõtjate juhtimise ja riskide ülekandmisega erasektorisse vastuvõetavatel tingimustel. Kuid probleeme on ka avaliku sektori poolse juhtimisega.

EGNOS hakkab jõudma toimimisvalmidusse ja selle põhimõtted on leidnud kinnitust. Nüüd on vaja programmi kiiresti rakendama hakata ja see kättesaadavaks muuta.

Galileo arendamise etapi edenemist takistavad aga tõsised viivitused ja ülekulud.

Kuigi globaalse satelliitnavigatsiooni teenuste järelturg on tõesti väga paljutõotav (prognooside kohaselt oleks see alates 2025. aastast maailma kohta kokku umbes 450 miljardit eurot aastas [4]), näib kosmosesignaale pakkuva kontsessionääri jaoks turg ebakindel olevat. Põhjusteks on muuhulgas Galileo äriotstarbelise kasutusega seotud ebaselgus ja asjaolu, et GPSi tsiviilotstarbelised signaalid on tasuta, ning see, et on veel suurel määral lahtine, mil määral hakkavad riigiasutused Galileo avalikke reguleeritud teenuseid (PRS) kasutama.

Seetõttu loodab ühinenud konsortsium, et EL aitab katta sellega seotud riskid. Seda külge oli Galileo esialgsel kavandamisel selgelt alahinnatud, kuna eeldati, et tururiski võtab enda kanda erasektor.

EL peab tegutsema kiiresti ja otsustavalt, et praegustest viivitustest ei tekiks doominoefekti investeeringute puhul järelrakendustesse ja teenuste turgudesse, kuna investeeringud sõltuvad sellest, kas Galileo ja EGNOSi infrastruktuuride rajamise ajakavast peetakse kinni.

EGNOSi ja Galileo suurt tehnoloogilist keerukust on arvatavasti alahinnatud. Nende projekteerimine on praegu avaliku sektori, nimelt Euroopa Kosmoseagentuuri käes. Projekteerimisriskide ning sellega tihedalt seotud valmimise, ülekulude ja suutlikkuse riskide vastuvõetavatel tingimustel ülekandmine ühinenud konsortsiumile ei ole olnud võimalik. Peale selle eeldas EL, et Galileod saab välja arendada ja kasutusele võtta palju lühema ajaga ning oluliselt väiksema riigipoolse rahastamisega, kui kulus USA-l GPSi kasutuselevõtuks. Kuigi GPSi puhul kehtisid mööndavasti erinõuded, võis ELi eeldus olla siiski liiga optimistlik.

Nii avaliku sektori kui ka tööstuse poolne juhtimine on osutunud oluliseks teguriks. Praegused tööstusliidud ei ole rollide, vastutuse ja programmi tööjaotuse üle käivate vaidluste tõttu ei tõhusad ega otsustusvõimelised. Lisaks on ühinenud konsortsium moodustatud teise sihiga, milleks on peaasjalikult satelliitide süsteemi rajamine, samas kui avaliku ja erasektori partnerlus, s.t eelkõige teenuste osutamine, nõuaks ideaaljuhul sellist konsortsiumi, mida juhiksid teenuse osutajad. Olukorda ei ole lihtsamaks teinud ka ebaselgus avaliku sektori vastavates rollides ja vastutuses.

Käimasolevate läbirääkimiste jätkamine tähendaks seda, et Galileo rakendamine jätkuks arendamise etapis riikliku tellimuse alusel hangitud esimese nelja satelliidi ja nendega seotud maapealse infrastruktuuri baasil ning et ülejäänud süsteemi hanke, kasutuselevõtu ja rakendamise eest vastutaks ühinenud konsortsium. Kujunenud mahajäämuse tõttu ei käivituks avaliku ja erasektori partnerlus siiski enne 2009. aasta keskpaika ning täielik väljaehitamine lükkuks edasi kuni aastani 2014 või veel hilisemasse aega.

Peale selle on vaja rakendada suuri täiendavaid riskivähendamismeetmeid, mis kataksid arendamisetapi ja kasutuselevõtuetapi vahele jääva tühiku, eelkõige nelja lisasatelliidi ja nendega seotud infrastruktuuri hankimise kaudu, et vältida tööstuse töörühmade laialiminekut. Lisaks võib hiline turuletulek tähendada märkimisväärset tulude vähenemist, kuna on hakanud tekkima ülemaailmne konkurents GPS-III näol.

Selles suhtes hõlmavad ühinenud konsortsiumi kirjas ELi eesistujariigile [5] tõstatatud küsimused suure osa neist küsimustest, mida saab lahendada üksnes kas läbirääkimiste teel (tehniline lähtepunkt, orbiidil kontrollimise ja EGNOSi üleandmise tingimused, riskide ülekandmine ja vähendamine, GSA/ühinenud konsortsiumi ettevõtte arendamise ühine tegevuskava, programmi ajakohastamine ja tegevuskava üle läbirääkimiste pidamine) või saab seda teha ühinenud konsortsium (kulutuste mudeli ajakohastamine, erasektori poolse rahastamise kohustused, nõuetekohane juhtimine, tööjaotuse küsimuste kiire lahendamine) või EL (avaliku sektori poolse juhtimise tugevdamine ja rahastamise pikaajalise finantskindluse tagamine, EGNOSi institutsiooniliste küsimuste lahendamine). Viimaseid küsimusi on käsitletud käesolevas teatises ja talituste töödokumendis. Neid viimaseid küsimusi käsitletakse käesolevas teatises ja talituste dokumendis. Komisjon leiab, et tõstatatud küsimused aitavad hinnata programmi tervikuna. Läbirääkimiste takerdumise peapõhjused on siiski ühinenud konsortsiumi suutmatus seda protsessi tõhusalt juhtida, ühises seisukohas kokku leppida, samuti programmi keerukuse alahindamine, tuluparameetrite ebaselgus ja konsortsiumi ebaühtlasest koosseisust tingitud võimetus pidada läbirääkimisi.

Ühinenud konsortsiumi viimane kiri, milles vastuseks nõukogu kehtestatud eeltingimustele on esitatud ühinenud konsortsiumi seisukoht kõnealuse olukorra kohta [6], ei sisalda jätkamiskohustuse osas mingeid uusi olulisi elemente ega usaldusväärseid tõendeid. Seepärast leiab komisjon, et kuigi ühinenud konsortsium on need eeltingimused osaliselt täitnud, ei ole läbirääkimised andnud vastuvõetavaid tulemusi ja seega ei ole erilist võimalust, et praegused kontsessiooniläbirääkimised lõpeksid rahuldavalt ja tooksid kaasa tasakaalustatud riskijaotuse ELi jaoks sobiva tulude ja kulude suhtega, et need lõpeksid õigeaegselt ning tagaksid piisava kindluse erasektori poolse tõhusa juhtimise suhtes.

Kokkuvõttes leiab komisjon, et praeguse olukorra on tekitanud terve hulk tegureid: ettevõtjate tööjaotuse üle käivad pidevad ja seni lahendamata vaidlused, valearvestus, et tururiski saab erasektorisse üle kanda, lõpetamata läbirääkimised projekteerimisriski ülekandmise üle, programmi tehniline keerukus ning piisavalt kindla ja selge avaliku sektori poolse juhtimise puudumine.

Komisjon kutsub nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles võtma teadmiseks, et praegused kontsessiooniläbirääkimised on luhtunud ning tegema järelduse, et seetõttu tuleb praegused avaliku ja erasektori partnerluse läbirääkimised lõpetada.

5. Kas Euroopa vajab satelliitnavigatsioonisüsteemi?

Kõnealuseid raskusi silmas pidades kerkib esile küsimus, kas programm peatada või jätkata seda uuendatud kontekstis.

Galileost on saanud väga oluline projekt, kuna sel on suur strateegiline väärtus, see annab olulise panuse Lissaboni strateegiasse ning see on ka Euroopa Liidu poliitilise, majandusliku ja tehnoloogilise dimensiooni kehastuseks. Seda on rõhutanud mitmel korral Euroopa Ülemkogu Kölnis, Feiras, Nice’is, Stockholmis, Laekenis, Barcelonas ja Brüsselis peetud tippkohtumistel.

Globaalsed satelliitnavigatsioonisüsteemid on kiiresti kujunemas tänapäeva ühiskonna infrastruktuuri ülivajalikuks elemendiks, millest sõltuvad sellised ülitähtsad funktsioonid nagu piirikontroll, transpordi logistika, finantstehingud ja energeetika- ning sidesüsteemide järelevalve.

Seega annab Galileo olulise panuse väga paljudesse ühenduse tegevusvaldkondadesse, mille hulka kuuluvad näiteks transpordi korraldamine, ohtlike kaupade vedu, hädaabiteenused (eCall), mobiilside, finantsteenused, energeetika, navigatsioon merel ja veeteedel, õhutransport, kodanikukaitse ja humanitaarmissioonid, põllumajandus, kalandus ja mõõdistamine. Oluline ja üha suurenev osa majandustegevusest põhineb asukoha ja aja määramisega seotud teabel.

Galileost loobumise tõttu tekiks uuesti ja suureneks olulisel määral sõltuvus GPSist (USA) [7] ning võimalik, et ka Glonassist (Venemaa) ja Compass/Beidoust (Hiina). Kõik need süsteemid on iseloomult riiklikud, kahesuguse või sõjalise otstarbega, ning need on ehitatud ja töötavad täielikult riiklike vahenditega. Euroopa oleks ainus suur majanduspiirkond, kellel puuduks selline strateegiline vara. Sellel oleks Euroopa Liidu jaoks oluline kaugeleulatuv poliitiline mõju, kuna koostöös kolmandate riikidega puuduks üks oluline vara. See tähendaks, et Euroopa Liit sõltuks tulevikus ühiskonna toimimiseks eluliselt tähtsate rakenduste osas välismaistest sõjalise või kahesuguse otstarbega süsteemidest ja tehnoloogiatest.

Pealegi on Galileo tekkiva Euroopa kosmosepoliitika tugisammas ja tähistab Euroopa ambitsioone kosmose, tehnoloogia ja innovatsiooni vallas. Galileo rakendamata jätmine ja ainult EGNOSi rakendamisega jätkamine ei oleks Euroopa jaoks mitte üksnes tehnoloogiline tagasilöök, vaid tooks suurt kahju ka Euroopa töötleva tööstuse ja teenustesektori makromajanduslikele võimalustele. Kohaliku tehnilise pädevuse puudumisel oleks Euroopa erasektoril raske saada kasu ülemaailmse satelliitnavigatsiooni teenuste ja rakenduste turust, mis peaks 2025. aastaks küündima 450 miljardi euroni aastas. Euroopa erasektor on osutanud, et loodab saavutada ühe kolmandiku turuosast, seega 150 miljardit eurot aastas. Satelliitnavigatsiooni alased turu-uuringud näitavad eriti maanteerakenduste ning asukohal põhinevate teenuste ja seadmete järelturgude kiiret kasvu. Euroopa tehniliste oskuste arendamine ja säilitamine eelneval turul (süsteemi arendamine, väljaehitamine ja kasutamine) on eelduseks, mis lubab Euroopa järgneval turul kasutada selle süsteemi kõiki võimalusi uuenduslike lahenduste ja teenuste väljatöötamiseks kõigis majandusharudes.

Lõpuks on veel üks oluline asjaolu: Euroopa on praeguseks investeerinud oma GNSSi programmide [8] arendamisse juba 2,5 miljardit eurot.

Komisjon kutsub nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles kinnitama uuesti, et on vaja rajada autonoomne satelliitnavigatsiooni süsteem, toetada Galileo programmi kui Euroopa Liidu strateegilise vara jätkamist ja tunnustada selle majanduslikku väärtust.

6. Milline Galileo?

Nõuetesse, teenuste ulatuse määratlusse, satelliitide süsteemi projekteerimisse ja katvusse, madalate kuludega infrastruktuuridesse ja muusse sellisesse tehtavate suuremate muudatuste hindamine on näidanud, et nõukogu poolt kokkulepitud süsteemi parameetrid on täiesti asjakohased. Põhitähelepanu peaks olema koondatud programmi arendamise ja väljaehitamise pingelisest ajakavast kinnipidamisele.

Galileo süsteemi parameetrid on ligi kümneaastase projekteerimistöö ja tehnilise kvalifitseerimise tulemus. Avaliku menetlusega hinnati paljusid võimalikke konfiguratsioone; see võimaldas ekspertidel ja navigatsioonisüsteemide potentsiaalsetel kasutajatel arvamust avaldada, et Galileo missiooniks vajalikud nõuded lõplikult välja selgitada ja nendes kokku leppida. Euroopa Kosmoseagentuuri ja ettevõtjate projekteerimistöörühmad määrasid süsteemi parameetrid kindlaks interaktiivse meetodiga ja kohandasid programmi missiooni ja toimivuse nõuetele vastavaks. Seni ei ole ükski sidusrühm süsteemi baaskonfiguratsiooni (satelliitide süsteem, maasegment) ega teenuste määratlust vaidlustanud. See näitab väljatöötatud idee paikapidavust ja viimistletust.

Radikaalsed muudatused konstruktsioonis tooksid arendamise etapis kaasa ettevõtjatega sõlmitud lepingute tühistamise ja siis tuleks teha tervele programmile täielik uus hinnapakkumine, millega kaasneksid järjekordsed viivitused. Seesugune stsenaarium põhjustaks projekti paigutatud seniste investeeringute kaotsimineku ning kehvemate omadustega süsteemi väga hilise turuletuleku, millel oleks vähe šansse konkureerida GPS-III taoliste uute süsteemidega. Sellise stsenaariumi prognoositav majanduslik kasumlikkus on väga madal.

Kulude võimalik kokkuhoid kärbitud süsteemi rakendamisest annaks oma esialgsele eesmärgile vastupidise tulemuse ja on hoopis tähtsusetum tegur, kui seda on algset tehnilist määratlust säilitava süsteemi ajagraafikust kinnipidamine.

Komisjon kutsub nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles tunnistama, et Galileo süsteemi parameetrid on jätkuvalt täielikult kooskõlas Euroopa Liidu ambitsioonidega kõnealuse strateegilise vara osas, milleks on 30 satelliidi süsteem, mis pakub väga kvaliteetse kosmosesignaaliga viit erinevat teenust.

7. Alternatiivsed stsenaariumid

Komisjon ühineb seisukohaga, et avaliku ja erasektori partnerlus tagab kulude piiramiseks, teostamise haldamiseks, tehnoloogiariskide maandamiseks ning turu võimaluste kasutamise optimeerimiseks parimad tingimused. Kui läbirääkimised asjakohaste turu-, kulukontrolli-, teostamise ja tehnoloogiariskide ülekandmiseks erasektorile ebaõnnestuvad seesuguse ülekande kõrge hinna ja ebasoodsate tingimuste tõttu, jäävad avaliku ja erasektori partnerluse põhinõuded täitmata. Tuleb võtta vajalikud meetmed, et luua sobiv keskkond, mis võimaldaks riskide ülekandmise erasektorisse vastuvõetavatel tingimustel.

Seepärast on komisjon valinud Galileo rakendamiseks avaliku ja erasektori partnerluse, kuid on kujundanud selle ümber stsenaariumide kaudu, kus erasektori partner võtab programmi elluviimise eest vastutuse talle sobivamal ajal.

Kõik väljavalitud stsenaariumid algavad teatava arvu satelliitide ja sellega seonduva maapealse segmendi riigihankega, misjärel võtab avaliku ja erasektori partnerlus enda peale vajadusel ülejäänud satelliitide hankimise ning ühtlasi infrastruktuuri rakendamise, toimingud ja hoolduse.

Üksnes võrdluse eesmärgil säilitatakse stsenaarium, mille kohaselt jätkatakse käimasolevaid läbirääkimisi ühinenud konsortsiumiga. Sellisel hüpoteetilisel juhul tähendaks läbirääkimiste jätkamine seda, et Galileo rakendamine jätkub praeguse nelja riigihanke teel saadud satelliidi baasil ning ülejäänud süsteemi kasutuselevõtt ja rakendamine toimuks avaliku ja erasektori partnerluse ja „Euro-GNSS”, s.t ühinenud konsortsiumi vahel sõlmitava lepingu põhjal [9]. On siiski vaja võtta riskide vähendamise meetmeid, nagu allpool esitatud. Välja on valitud kaks alljärgnevat stsenaariumi:

A. ESIALGSE TEGEVUSVÕIME (IOC) SAAVUTAMINE, MILLELE JÄRGNEB AVALIKU JA ERASEKTORI PARTNERLUS

Selle stsenaariumi kohaselt rahastab ja hangib avalik sektor piiratud funktsioonidega süsteemi. Baasinfrastruktuur koosneb 18 satelliidist ja nendega seotud maapealsest segmendist. Esialgne tegevusvõime lubab Galileo teenuste varajast osutamist laiale kasutajaskonnale ja näitab tulevasele kontsessionäärile, kui töökindel on tegelikult see konstruktsioon. Nii asukoha määramise täpsus kui ka katvus on piisavad teenuste turuleviimiseks [10], kuid Galileo tehnilist lisandväärtust veel kasutada ei saa. Ülejäänud 12 satelliiti hangib erasektor avaliku ja erasektori partnerluse kontsessioonikava alusel, mis sisaldab ka toimimisele ja kasutamisele suunatud tegevusi. Esialgne tegevusvõime saavutatakse 2011. aasta lõpuks, kusjuures kasutajatel on selleks ajaks juurdepääs üksnes algteenustele. Täielik kasutuselevõtt ja teenuste kättesaadavus saavutatakse 2013. aasta lõpuks juhul, kui avaliku ja erasektori partnerluse leping allkirjastatakse õigeaegselt. Avaliku ja erasektori partnerluse leping hõlmaks ajavahemikku 2010–2030.

(...PICT...)

(...PICT...)

Kokku 18 riigihanke teel saadud satelliiti, misjärel avaliku ja erasektori partnerlus (PPP) vastutab 12 satelliidi hanke, toimimise ja kasutamise eest. | |

Põhiparameetrid | EGNOS on tegutsemisvalmis 2008. aasta algusesKäimasoleva arendusetapi (orbiidil kontrollimine) lõpp: 2010Esimese satelliitiderühma kasutuselevõtu lõpuleviimine: 2013. aasta lõpp Avaliku ja erasektori partnerluse leping infrastruktuuri väljaehitamise lõpuleviimiseks, töölepanekuks ja kasutamiseks: 2010–2030Täieliku teenuste osutamise ja kõigi funktsioonide töö saavutamine: 2013. aasta lõpp |

B. TÄIELIKU TEGEVUSVÕIME SAAVUTAMINE, MILLELE JÄRGNEB AVALIKU JA ERASEKTORI PARTNERLUS

Selle stsenaariumi kohaselt rahastab ja hangib avalik sektor täielikult toimiva ja tervikliku operatiivsüsteemi. Infrastruktuur koosneb 30 satelliidist ja nendega seotud maapealsest segmendist. See võimaldab kõigi Galileo teenuste osutamist kõigile sihtgrupi kasutajatele ja tulevane kontsessionäär võib projekti töökindluse suhtes kindel olla. Avaliku ja erasektori partnerlus hõlmab toimimisele ja kasutamisele suunatud tegevusi. Avalik sektor on võimeline järk-järgult suurendama teenuste pakkumise suutlikkust. Vaheetapis jõuab infrastruktuur esialgse tegevusvõimega satelliitide süsteemini 2011. aasta lõpuks ja täielik kasutuselevõtt saavutatakse 2012. aasta lõpuks. Avaliku ja erasektori partnerluse kontsessioonileping hõlmab ajavahemikku 2010–2030.

(...PICT...)

(...PICT...)

Kokku 30 riigihanke teel saadud satelliiti, misjärel avaliku ja erasektori partnerlus vastutab toimimise ja kasutamise eest | |

Põhiparameetrid | EGNOS on kasutamisvalmis 2008. aasta algusesKäimasoleva arendusetapi (orbiidil kontrollimine) lõpp: 2010Esimese satelliitiderühma kasutuselevõtu lõpuleviimine: 2012. aasta lõpp Avaliku ja erasektori partnerluse leping süsteemi kasutamise kohta: 2010–2030Täieliku teenuste osutamise ja kõigi funktsioonide töö saavutamine: 2012. aasta lõpp |

- Täielik tegevusvõime saavutatakse varem kui eelmises stsenaariumis, kuna ei ole vaja oodata avaliku ja erasektori partnerluse käivitumist ja 12 viimase satelliidi tellimist.

- Enne esialgse tegevusvõime saavutamist on ette nähtud Euroopa Kosmoseagentuuri ja kontsessionääri vaheline kaheaastane tehniline üleandmisperiood.

Võttes arvesse erinevatele stsenaariumidele antud hinnanguid, on kõige rohkem eeliseid avaliku sektori tehtaval täieliku satelliitide süsteemi hankel. Nagu näitab suundumus (vt tabel lisas) – mida rohkem erasektorilt infrastruktuuri rahastamist taotletakse, seda suuremaks muutub avaliku sektori makstavate kasutamisvalmiduse maksete osa, millest kaetakse võlad, võlaintressid ja tagatakse omakapitalist saadav tulu.

See peab olema tasakaalustatud eri stsenaariumidega kaasnevate riskidega. Tavaliselt kompenseeritakse avaliku sektori kõrgema taseme toetused sellega, et risk kantakse üle erasektorisse. Kuid nagu käimasolevad kontsessiooniläbirääkimised on näidanud, ei ole sellise riski ülekandmine avalikule sektorile vastuvõetavatel tingimustel praegu võimalik ja tegelikult jääb kõigis stsenaariumides suurem osa riske avaliku sektori kanda. Seega on võla, võlaintressi ja omakapitalist saadava tulu katmisel tulemushinnangus oluline osa.

Tulude alammääraks on ajavahemikul 2007–2030 hinnanguliselt kokku umbes 10 miljardit eurot. Suurem osa sellest on siiski kättesaadav alles ajavahemiku lõpupoole. Seetõttu ei ole avaliku sektori kogukulud arvutatavad lihtsalt nominaalkuludest tulude lahutamise teel, vaid tuleb välja arvutada avaliku sektori kogukulude nn ajaldatud puhasväärtus (6-protsendilise diskontomääraga). See on pikaajalistele projektidele finantshinnangu andmise tavameetod. Lisaks sõltub see osa kogutulust, mille avalik sektor saab endale jätta, stsenaariumist ja on seotud kontsessionääri tasustamisega. Ligikaudsete arvutuste tulemused on toodud allolevas tabelis.

Stsenaarium | Avaliku sektori kulud kokku ajaldatud puhasmaksumus (miljardit eurot) 2007–2030 |

Käesoleva kava jätkamine ja riskide vähendamise meetmete rakendamine | ~ 1,8 |

Esialgse tegevusvõime väljaarendamine, millele järgneb avaliku ja erasektori partnerlus | ~ 2,2 |

Ehitada täielik esimene satelliitiderühm, millele järgneb avaliku ja erasektori partnerlus | ~ 1,0 |

Täieliku tegevusvõime stsenaariumi puhul on kõige kasulikum ajaldatud puhasväärtusena esitatud avaliku sektori panus, milles on võetud arvesse avaliku ja erasektori vahelisi erinevaid tulude jaotamise stsenaariume ja mille väärtuseks on umbes 1,0 miljardit eurot. Vastukaaluks tuleb aga ajavahemikku 2007–2013 hõlmavas finantsraamistikus teha suuremaid investeeringuid.

Lõpuks tuleb veel rõhutada, et kõige tähtsam element, mida ei saanud finantsarvestuses modelleerida, on GPS-III väljaehitamine aastatel 2013–2018; see süsteem pakub hulka samaväärseid teenuseid tasuta. Seda arvesse võttes – mida hilisemaks jääb Galileo täieliku satelliitide süsteemi käivitamine, seda negatiivsem on mõju kontsessiooni tuludele.

Komisjon kutsub nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles:

· kinnitama, et programmide rakendamise jätkamine alternatiivse stsenaariumi põhjal on vajalik, asjakohane ja Euroopa GNSS-programmide huvides;

· arvesse võtma kättesaadavate, realistlike stsenaariumide asjakohaseid eeliseid ja finantsmõjusid;

· eriti arvesse võtma täieliku satelliitide süsteemi varase valmimise tähtsust ja poliitiliste otsustega viivitamisest tekkivaid kulusid.

8. STRATEEGILINE HINDAMINE

Oma hinnangu põhjal kutsub komisjon nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles järeldama, et eelistatud valik ja ainus stsenaarium, mis pakub rahuldavat edasiminekuteed, on ümberkujundatud kaheetapiline avaliku ja erasektori partnerluse lähenemisviis:

(1) 1. etapp: alustada kohe erikontsessiooniga EGNOSi kui Galileo eelkäija rakendamist, nii et esialgne teenus oleks kättesaadav 2008. aasta alguseks, ja täiendada praegusi esialgsete satelliitide ja infrastruktuuri riigihankeid riigihanke teel muretsetud esimese täieliku Galileo satelliidisüsteemi paigaldamisega, et saavutada selle täielik tegevusvõime 2012. aasta lõpuks.

(2) 2. etapp: samal ajal pidada läbirääkimisi ning rajada avaliku ja erasektori partnerlus järgnevaks EGNOSi ja Galileo rakendusetapiks ajavahemikul 2010–2030.

Kõnealuse stsenaariumi valiku aluseks on eelkõige suur programmiline kindlustunne (ainus stsenaarium, kus väljaehitamisetapp ei sõltu paralleelselt toimuva kontsessiooniprotsessi edukusest), programmi täielik loogilisus (on kontsessionäärile tõketeta üleandmise seisukohalt ülimalt oluline), arendamise etapi investeeringute parim taaskasutamine (taastab usalduse ja motiveerib ettevõtjate töörühmi), kõige lühem turuleviimise aeg (võimaldab Galileol saavutada märkimisväärse turuosa) ja parim kvaliteedi ja hinna suhe, mis on ka väga oluline.

Lahendamist vajavad veel siiski paljud programmi puudutavad otsustava tähtsusega küsimused.

Praegune ettevõtjate organisatsioon ei ole tõhus ega otsustusvõimeline suuresti seetõttu, et erasektor tegutseb ebaselge osade, vastutuse ja programmiga ettenähtud tööde jaotuse alusel. Seepärast on tähtis, et ettevõtjate organisatsioonis esinevad häired minimeeritaks, et saaksid hakata toimima normaalsed äritavad ja et ühtlasi arvestataks Galileo programmi strateegilist iseloomu ning olulist rolli, mida etendavad laiaulatuslikud Euroopa tööstustarned ja erasektori osalus selles. On vaja kindlakäelist juhtimist, et tagada nii kulude kontroll kui ka programmi ajakavast kinnipidamine turuleviimise. Algsest ajakavast on juba viis aastat maha jäädud ja see on palju maksma läinud.

ELi kui süsteemi omaniku peamised kohustused on järgmised: tagada poliitiliste kohustuste ja kavandatud süsteemi rakendamine, määrata kindlaks süsteemi üldised spetsifikatsioonid ja nõuded ja leppida nende suhtes kokku; jälgida ja kontrollida kogu ehitus-, kasutuselevõtu- ja kasutamisetapi jooksul neist nõuetest täpset kinnipidamist; jälgida programmi erinevate etappide täitmist, et vältida edasiste viivituste ja ülekulude teket ning tagada vajadusel erasektori sidusaks, tõhusaks ja harmooniliseks juhtimiseks vajalikud tingimused.

Kuna on vaja, et programmi juhtimine oleks tõhus ja nõuetekohane, peab Euroopa Komisjon suutma juhtida programmi piisavate programmijuhtimisvahenditega, pidades täielikult kinni Euroopa Liidu kui terviku poliitilistest eesmärkidest ja tingimustest. Komisjon võtab endale kohustuse korrapäraselt ja üksikasjalikult kanda nõukogule ja Euroopa Parlamendile ette kõigist programmi rakendamise aspektidest.

Komisjon soovitab jätta Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) Euroopa Liidu nimel tegutsevaks hankijaks ja projekteerijaks. See tähendab, et ESA peab rakendama oma tehnilist pädevust ELi eeskirjade alusel ja ELi poolse üldise programmi juhtimise raames. Valitud lähenemisviisi arvestades on samuti vaja sõlmida ESAga selgesõnaline hankeleping eelkõige allesjääva vastutuse taseme kohta, juhul kui ESA tegutseb ELi nimel hankijana ja/või projekteerijana.

Selline leping ja selle juurde kuuluvad rahastamiseeskirjad peaksid tooma selgelt esile hankeprotsessi näitajad ja põhinema muu hulgas järgmistel elementidel:

· tunnustatakse Galileo programmi strateegilist iseloomu ning Euroopa laiaulatusliku tööstusliku tarnimise ja erasektori osaluse olulist osa;

· kõik kosmose ja maapealse segmendi elementidega seotud lepingulised tööd antakse teha pakkumismenetluse alusel;

· kasutatakse kahte pakkujat mil iganes võimalik, et suurendada tõhusust ja vähendada sõltuvust;

· võetakse vajalikul määral arvesse seniseid saavutusi, investeeringuid ja lepinguid;

· kindla ja fikseeritud hinnaga lepingud;

· nõue esitada korrapäraselt üksikasjalikud aruanded;

· ELi Kontrollikoja korrapärased auditid, mille eesmärgiks on tagada, et peetaks kinni ELi finantshuvidest ja et programm vastaks kogu ühenduse huvidele.

Lisaks on komisjon sügavalt veendunud, et ta ei saa kanda poliitilist vastutust programmi eest, reaalselt hindamata Galileo järelevalveasutuse (GSA) struktuuri ja osa, sealhulgas ka õiguslikke ja praktilisi meetmeid, mille abil saab Euroopa Komisjon programmi juhtida läbipaistvalt ning nõukogule ja parlamendile aruandmise kohustust täites.

Uues olukorras tuleb GSA osa põhjalikult läbi vaadata. Kui sellise ELi eraldiseisva ameti säilitamise vajalikkus leiab kinnitust, siis võib GSAle anda tulevikus järgmised ülesanded: uute EGNOSi ja Galileo kontsessioonide hankimine ja komisjoni abistamine EGNOSi ja Galileo rakenduste arendamisel. Omamaks kindlust, et komisjon saab programmi arendamise eest täieliku vastutuse enda peale võtta, teeb komisjon ettepanekud, et GSA juhtimine uue olukorraga kooskõlla viia.

Turud on vaja ette valmistada EGNOSi varase rakendamise, standardiseerimis- ja sertifitseerimistegevuse ning teavitamise kaudu [11]. Need meetmed võivad hilisemas staadiumis vähendada kontsessionääri jaoks riski, et laekuvad tulud on oodatust väiksemad, ja seega vähendada ELi kulusid. Kuigi süsteem on tsiviilsüsteem, võib olulisi tulusid laekuda ka militaarkasutajatelt. Viimastel aastatel on palju arutletud avaliku reguleeritud teenuse signaalide kasutamise üle ja neid arutelusid tuleb jätkata [12].

Galileo projekteerimisriski juhib avalik sektor varem vastu võetud otsuse alusel, et Euroopa Kosmoseagentuur arendab süsteemi avaliku sektori hangetena soetatavate kahe eksperimentaalsatelliidi [13] ja esimese nelja satelliidi ning nendega seotud infrastruktuuri baasil [14]. Seepärast on ELi kohus töötada Euroopa Kosmoseagentuuri abiga välja strateegia, millega projekteerimisriski vähendatakse enne allesjäänud riski ülekandmist. Projekteerimisriskiga seotud organisatsioonilised ja õiguslikud küsimused on programmi rakendamise olulised aspektid.

Ajakava mõttes on programmi õigeaegne rakendamine ja satelliitide orbiidileviimine oluline muuhulgas ka sel põhjusel, et EL ei saa endale lubada kosmosenavigatsiooni lainepikkuse kasutamisõiguste kaotamist.

Komisjon kutsub nõukogu ja Euroopa Parlamenti samuti üles lähtuma järgmistest põhimõtetest:

1) tunnistatakse, et EGNOS saavutab töövõime 2008. aasta alguseks ja et selle kui Galileo eelkäija teenuste rakendamiseks on vaja kohe võtta meetmed;

2) tunnistatakse, et Euroopa GNSS-programmid on määratletud, nende suhtes on kokku lepitud, neid juhitakse ja kontrollitakse Euroopa Liidu tasandil kõigi liidu liikmesriikide huvides;

3) tunnistatakse Galileo programmi strateegilist iseloomu ning Euroopa laiaulatusliku tööstusliku tarnimise ja erasektori osaluse olulist osa;

4) Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) jäetakse Euroopa Liidu nimel ja selle eeskirjade kohaselt tegutsevaks hankijaks ja projekteerijaks;

5) kõigil võimalikel juhtudel on vaja tuua programmi sisse tõhus ja õiglane konkurents kahe pakkuja kaasamise ja korrapärase pakkumismenetlusega kõigis programmi elementides, et suurendada tõhusust ja vähendada sõltuvust; vajalikul määral võetakse arvesse seniseid saavutusi, investeeringuid ja lepinguid;

6) tunnistatakse vajadust tugevdada ja ümber korraldada Euroopa GNSSi programmide avaliku sektori juhtimine ning antakse poliitiline vastutus ja juhtimine komisjoni ettepanekute alusel üle komisjonile;

7) tunnistada vajadust tagada süsteemi rajamisele järgneva teenuste ja rakenduste etapi investoritele kindlustunne; selleks tuleb võtta kohustus, et Galileo saab töövalmis õigeks ajaks, ning tagada õiglane ja mittediskrimineeriv juurdepääs teenustele.

9. Soovitatava stsenaariumi rahastamine

Praegune ühinenud konsortsiumiga jätkamise stsenaariumi maksumus kuni 2006. aasta lõpuni toimunud kontsessiooniläbirääkimiste põhjal näitab, et Euroopa Liit peab enne avaliku ja erasektori partnerluse asutamist ostma täiendavaid satelliite, muretsema finantseerimisperioodiks 2007–2013 ligi 2,4 miljardit eurot, võtma 2030. aastaga lõppevaks ajavahemikuks enda kanda tururiskide maandamise, tehes ligi 10 miljardi euro ulatuses kasutamisvalmiduse makseid ning võtma endale kohustuse kanda ka projekteerimise ja lõpetamise riskid, samuti tsiviilvastutuse. Olenevalt tegelikest tuluvoogudest saab avalik sektor algse tulustsenaariumi kohaselt tagasi ligi kaheksa miljardit eurot. See muudab küsitavaks varajase avaliku ja erasektori partnerluse lähenemisviisi eelised.

Et rahastada soovitatavat stsenaariumi, mille kohaselt saadakse esimene satelliitiderühm riigihanke teel, mille järel luuakse avaliku ja erasektori partnerlus, peavad Euroopa Liit ja selle liikmesriigid muretsema ajavahemikuks 2007–2013 kokku 3,4 miljardit eurot, samas kui terve ajavahemiku eelarvelised kohustused vähenevad umbes üheksale miljardile eurole. Kõnealuse stsenaariumi eelisteks on, et see pakub kõige soodsamat ajakava ning parimat kvaliteedi ja hinna suhet, avaliku ja erasektori partnerluse etapi tingimused on palju selgemalt välja arendatud, samas kui üldised eelarvelised kohustustega seotud assigneeringud tunduvalt vähenevad.

Ühegi stsenaariumi puhul ei piisa finantsperspektiivi praegustest eraldistest. Lisaks peab programmi käsitlev ELi määrus hõlmama ajavahemikku, mis kestab tunduvalt kauem kui 2013. aastani.

Soovitatud avaliku ja erasektori partnerluse ümberkujundamise poliitilise otsuse puhul tuleb rahastamisstenaariumis enne selle rakendamise otsust kokku leppida. Järgmistel kuudel jätkab komisjon eelistatava stsenaariumi rakendamise üksikasjade analüüsimist ja samal ajal täiendavate rahaliste vahendite otsimist. Sellest olenemata peab komisjon tähtsaks alustada programmi käsitleva ELi kavandatud määruse vastuvõtmist, et oleks võimalik jätkata EGNOSi programmi stabiliseerimist ja Euroopa Kosmoseagentuuri abiga eelistatud stsenaariumi ettevalmistamist.

Vajalike täiendavate rahaliste vahendite kindlakstegemiseks käsitleb komisjon praegusel etapil järgmiste võimaluste uurimist:

· rahastamisvõimaluste parandamine finantsraamistiku läbivaatamise kaudu rubriigi 1A ülemmäära asjakohase suurendamisega, järgides omavahendite ülemmäära ja Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) [15]. See meetod eeldab eelarvepädevate institutsioonide mõlema haru osavõttu;

· lisavahendite kaasamine liikmesriikidest väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku.

Komisjon uurib neid võimalusi või nende kombineerimist koostöös eelarvepädevate institutsioonidega.

Komisjon kutsub nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles:

· tagama esimese sammuna EGNOSi ja Galileo projektide areng, et minna kiiresti edasi programmi käsitleva ELi kavandatud määruse vastuvõtmisega;

· uurima täiendava rahastamise võimalusi;

· arutama, millistel tingimustel saab programmi jätkata, pidades silmas vahendite puudujääki, ja leppima selles suhtes kokku, tuginedes ettepanekule, mille komisjon esitab 2007. aasta septembris; vajadusel tuleb lisada rahastamismehhanism, mis katab kogu ajavahemiku kuni aastani 2030.

LISA: Stsenaariumide finantsmudelid

Väljavalitud stsenaariumide finantsmõjude hindamine põhineb varajastel oletustel ja otsustava tähtsusega andmete ekstrapoleerimisel ning seepärast tuleb tulemusi pidada ligikaudseteks ja neid saab kasutada üksnes võrdlemiseks. Lõplikud tulemused olenevad vastavate lepingute tingimustest.

Stsenaarium | Riigihanke teel saadavate satelliitide koguarv | Avaliku sektori toetus2 | Avaliku sektori nõutav eelarveline kulukohustus kokku62007–2030 Nominaalkulud | Täieliku talitluse algus7 |

| | Taotletud avaliku sektori eelarve aastate 2007–2013 finantsperspektiivis3(riigihanke teel muretsetavate satelliitide ja infrastruktuuri jaoks) Nominaalkulud | Kasutamisvalmiduse maksed (avaliku sektori toetus) avaliku ja erasektori partnerlusele (kuni 2030. aastani) | | |

| | | Fikseeritud osa4: - töökulud - hooldamine - täiendamine võlaintressid Nominaalkulud | Muutuv osa (oleneb erasektori hangitavate satelliitide arvust ja infrastruktuurist)5: - võla põhisumma - võlaintressid - omakapitali tasuvus Nominaalkulud | | |

Praeguse kava jätkamine ja riskide vähendamise meetmete lisamine1 | 4+4 | 2,4 | 5,3 | 3 - 4 | 11 - 12 | 2014. aasta keskpaik |

Esialgse tegevusvõime väljaarendamine, millele järgneb avaliku ja erasektori partnerlus | 18 | 3,0 | 5,3 | 2 - 3 | 10 - 11 | 2013. aasta lõpp |

Ehitada täielik esimene satelliitiderühm, millele järgneb avaliku ja erasektori partnerlus | 30 | 3,4 | 5,3 | 0,5 - 1 | 9 - 10 | 2012. aasta lõpp |

Kõik arvud on orienteerivad ja on esitatud miljardites eurodes. Täpsemad üksikasjad leiab komisjoni talituste dokumendist.

1 Euroopa Kosmoseagentuuri viimase programmilise analüüsi kohaselt on viivituste tõttu vaja võtta kasutusele riskide vähendamise meetmed ja ehitada neli täiendavat satelliiti, et tagada tootmise jätkumine orbiidil kontrollimise etapi ja kasutuselevõtu etapi esimeste tööde vahelisel ajal. Veelgi enam, analüüsi kohaselt on vaja kaitsta orbiidil kontrollimise etappi orbiidile saatmise võimaliku ebaõnnestumise eest. Seda eesmärki täitsid algselt kasutuselevõtu etapi esimesed satelliidid.

2 Galileo avaliku ja erasektori partnerluse mudelis toetab avalik sektor infrastruktuuri kasutuselevõttu rahaliselt ja süsteemi rakendamist kasutamisvalmiduse maksetega. Erasektor toetab omakapitali ja võlgadega.

3 Arvud sisaldavad Galileo avaliku sektori hankekulusid, EGNOSi rakenduskulusid ja orbiidil kontrollimise ülekulusid. Kalkulatsioonid põhinevad Euroopa Kosmoseagentuuri kuluandmetel, mida tõendavad olemasolevad lepingud ja Euroopa Kosmoseagentuuri hangete andmebaas ning mida on võrreldud kõigi kogu kontsessiooniläbirääkimiste etapi jooksul tehtud pakkumistega. Avalike rahaliste vahendite kulude mõju ei ole finantsarvutustes modelleeritud. Need kulud jäävad 4% piiresse ja kehtivad kõigi stsenaariumide puhul; need on esitatud üksnes võrdluseks ning need mõjutavad hinnavahet 3,4 miljardi euro ja 2,4 miljardi euro vahel (s.t 1 miljardit eurot). Tulemus on marginaalne ja kaetakse avaliku sektori eelarvelisest kulukohustusest (vt punkt 6).

4 Kasutusvalmiduse makse fikseeritud osa katab töökulud, hooldustööd ja täiendava võlaintressi. See on kõigi stsenaariumide puhul sama, kuna on seotud terve satelliitide süsteemi töö, hooldamise ja täiendamisega. Andmed põhinevad Euroopa Kosmoseagentuuri ja komisjoni poolt määratlusetapil teostatud tehniliste ja majandusuuringute põhjal (GALA, PwC, süsteemi võrdlevad uuringud) koostatud kuluprognoosil, mida on võrreldud terve kontsessiooniläbirääkimiste etapi jooksul tehtud pakkumistega.

5 Kasutusvalmiduse maksete muutuv osa katab laenuteenindamise (laenu põhiosa, intressid, teenustasud, jne) ja hüvitise omakapitali kaasamise eest. See sõltub võlast ja omakapitalist, mis on seotud erasektori hanke suurusega ning omakapitali ja võla vahelisest kokkulepitud finantsvõimendusest.

6 Avaliku sektori eelarveline kulukohustus hõlmab avaliku sektori üldkulusid, mis saadakse hankekulude (vt punkt 3) ja kasutusvalmiduse maksete (vt punktid 4 ja 5) liitmisel. See katab tururiski.

7 Täieliku töövalmiduse saavutamise aeg on tähtis konkureerivate süsteemide esilekerkimise tõttu. Mida varem saab hakata pakkuma kõiki teenuseid ja hakkavad toimima kõik turud, seda suurem on Galileo prognoositav turuosa.

____________

[1] Euroopa Parlamendi 26. aprilli 2007. aasta resolutsioon Galileo kontsessioonilepingu läbirääkimiste kohta.

[2] Galileo ja GPSi satelliidipõhiste navigatsioonisüsteemide ja nendega seotud rakenduste edendamist, pakkumist ja kasutamist käsitlev ELi-USA leping, juuni 2004.

[3] Endise voliniku Karel van Mierti vahenduse tulemusel sõlmiti 5. detsembril 2005 ühinenud konsortsiumi kaheksa liikme vahel kokkulepe.

[4] ProDDAGE market analysis report, ESYS Consulting, 2006.

[5] Ühinenud konsortsiumi 9. märtsi 2007. aasta kiri minister Tiefenseele ja asepresident Barrot'le.

[6] Ühinenud konsortsiumi 24. aprilli 2007 kiri GSAle.

[7] EGNOS põhineb GPSi signaalidel ja tugevdab neid, kasutades praegusel ajal üksnes piirkondlikke Euroopa maapealseid infrastruktuure.

[8] ELi ja ESA ühendatud eelarved hõlmavad orbiidil kontrollimise lepingut (1,5 miljardit eurot), EGNOSi kulusid (0,7 miljardit eurot) ja ESA ning ELi aastatepikkuste teadusuuringute kulusid.

[9] Vt. analüüs osas 4.

[10] 4-meetrine horisontaalne täpsus 87%-l juhtudest või 20-meetrine horisontaalne täpsus 98%-l juhtudest.

[11] Roheline raamat satelliitnavigatsiooni rakenduste kohta, KOM(2006) 769, 12.12.2006, ja kavandatud jätkutegevused.

[12] Hiljutist ettepanekut Euroopa kosmosepoliitika kohta [KOM(2007) 212] arvesse võttes asus komisjon seisukohale, et kosmosega seotud tsiviilprogrammidel nagu Galileo on mitmesuguse kasutamise võimalusi ja neid võib kasutada ka sõjalisel otstarbel.

[13] Satelliit Giove-A viidi orbiidile detsembris 2005 ja Giove-B peaks olema valmis orbiidile viimiseks 2007. aasta lõpus või 2008. aasta alguses.

[14] Orbiidil kontrollimise või arendusleping, mille sõlmib ESA ja mida rahastavad ESA ja Euroopa Komisjon.

[15] ELT C 139, 14.6.2006.

--------------------------------------------------