[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 23.4.2009

KOM(2009) 191 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

programmi EDICOM II rakendamise kohta (2001-2005) {SEK(2009) 527 (lõplik)}

(komisjoni esitatud)

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

programmi EDICOM II rakendamise kohta(2001-2005)

SISUKORD

Komisjoni aruanne Euoopa parlamendile ja nõukogule programmi EDICOM II rakendamise kohta (2001-2005) 1

1. Sissejuhatus 3

2. Hindamine kriteeriumide alusel 4

2.1. Asjakohasus 4

2.2. Tulemuslikkus 4

2.3. Tõhusus 7

2.4. Kasulikkus 8

2.5. Jätkusuutlikkus 9

3. Soovitused edaspidiseks 9

4. Soovitused programmi juhtimiseks 10

5. Seos teiste ühenduse programmidega 11

6. Kokkuvõte 11

1. SISSEJUHATUS

Ühtse turu loomisega 1993. aastal kõrvaldati ELi liikmesriikide vahel tolliformaalsused ja rakendati Intrastati süsteem, mille abil edaspidi jälgida liikmesriikidevahelises kaubavahetuses toimuvat kaupade liikumist. Selle uue süsteemiga asendati tolliandmete kasutamine ja viidi igakuiste küsitluste teel sisse otsene andmete kogumine ettevõtjatelt. Liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelise kaubanduse statistika aluseks oli jätkuvalt eelkõige tolliinfo.

Et neid muudatusi toetada, võttis nõukogu 9. detsembril 1996. aastal vastu otsuse 96/715/EÜ liikmesriikidevahelise kaubavahetuse statistika käsitlemisega tegelevate ametiasutuste vaheliste telemaatikavõrkude kohta (programm Edicom I)[1]. Programm Edicom I lihtsustas üleminekut üleeuroopalisele koostalitlusvõimelisele süsteemile, mille ülesanne oli kaubavahetuse statistiliste andmete kogumine, statistika koostamine ja levitamine.

Programmi Edicom I lõppedes seisis ühendus silmitsi kasvava nõudlusega kiiresti kättesaadava, usaldusväärse ja täpse makromajandusliku teabe järele. Et tugevdada kehtivat süsteemi ja valmistada seda ette pikema ajavahemiku jaoks, koostas Eurostat tihedas koostöös riiklike ametiasutustega strateegilise dokumendi kavandi.

Selle strateegilise dokumendi kiitsid heaks statistikaprogrammi komitee ja liikmesriikidevahelise kaubavahetuse statistika komitee.

Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid komisjoni koostatud eelhindamise alusel 12. märtsil 2001. aastal vastu otsuse 507/2001/EÜ, mis käsitleb meetmeid, mis on seotud üleeuroopalise võrgustikuga ühenduse piires ning ühenduse ja kolmandate riikide vahel toimuva kaubavahetuse statistika kogumiseks, koostamiseks ja levitamiseks (programm Edicom II)[2].

Selle uue programmi üldeesmärgid olid järgmised:

- edendada statistilise võrgustiku korraldamist kõige kaasaegsemal, otstarbekamal ja tõhusamal viisil ning võtta vajalikud meetmed kasutatavate meetodite parandamiseks ja ühtlustamiseks;

- arendada edasi olemasolevaid statistiliste andmete kogumise, koostamise, edastamise ja levitamise elektroonilisi vahendeid, võttes arvesse uusimaid tehnoloogilisi edusamme ja üritades optimeerida kulutasuvust.

Et üldeesmärke saavutada, määrati kuus tegevuseesmärki, mis jaotati 13 meetmeks.

Käesolev aruanne on koostatud selleks, et esitada teavet programmi Edicom II rakendamise kohta, nagu on ette nähtud otsuse 507/2001/EÜ artikli 5 lõikes 2. Hindamine viidi läbi tavapäraste kriteeriumide alusel: asjakohasus, tulemuslikkus, tõhusus, kasulikkus ja jätkusuutlikkus.

2. HINDAMINE KRITEERIUMIDE ALUSEL

2.1. Asjakohasus

Otsus algatada teine Edicomi programm oli väga vajalik, sest see programm oli suunatud konkreetsete vajaduste rahuldamisele ja probleemide lahendamisele. Eelkõige rõhutati järgmisi punkte:

- Programmi Edicom esimese etapi käigus rakendatud meetmed suurendasid märgatavalt ühendusesisese kaubavahetuse statistika kvaliteeti. Siiski leiti, et on veel valdkondi, mida saab parandada, eelkõige seoses kasvava nõudlusega makromajandusliku kaubavahetusteabe järele.

- Euroopa Keskpank leidis, et ajakohane, usaldusväärne ja täpne väliskaubandusstatistika tuleks ühe põhielemendina lisada statistilisi nõudmisi käsitlevasse tegevuskavva.

- Intrastati lihtsustamine oli vaja läbi viia, et vähendada ettevõtete ja ametiasutuste koormust nii, et väliskaubandusstatistika kvaliteet ei halveneks.

- Kui liikmesriigid oleksid tegutsenud individuaalselt, ei oleks kaubandusstatistika kogumise, töötlemise ja levitamise üleeuroopalise võrgustiku ajakohastamine olnud piisaval tasemel ega kulutasuv. Seetõttu oli ühenduse programm vajalik ühtlustatud lahenduste ja mastaabisäästu seisukohast.

Programm Edicom II loodi seega mitmete huvirühmade, sealhulgas ametiasutuste ja ettevõtete ning ka väliskaubandusstatistikat kasutavate institutsioonide ja eraisikute jaoks.

Arvestades, et strateegiliste suuniste kavandamine viieks aastaks on keeruline, võib konstateerida, et programmi tegevused olid kujundatud kindla strateegilise nägemuse põhjal. Samuti arvestati programmi tegevuste elluviimisel ja edasiarendamisel komisjoni ja liikmesriikide juhtimisoskusi ning tehnilist suutlikkust.

2.2. Tulemuslikkus

Eelhindamine näitas, et Edicom II andis päris häid tulemusi. Esines raskusi ühtse ELi platvormi loomisel, mille alusel väliskaubandusstatistikat koostada, sest liikmesriikide tehnoloogilised ja haldussüsteemid olid väga erinevad.

EDICOMi otsuse üldeesmärkidest lähtuvaid peamisi saavutusi kirjeldatakse allpool. Tulemuste üksikasjalik kirjeldus on esitatud komisjoni talituste töödokumendis (programmi Edicom II rakendamise lõpparuanne).

1. eesmärk: üleeuroopalise võrgustiku väljatöötamine, et koostada statistilist teavet, mis on parema kvaliteediga, odavam ja kiiremini kättesaadav, et rahuldada ühenduse poliitika vajadusi.

Andmete kättesaadavuse ja kvaliteedi parandamine oli peamine eesmärk, kui pidada silmas programmi Edicom II kestel elluviidud projektide arvu.

Enamik liikmesriike viisid läbi võrdlevad uuringud ning koostasid ja rakendasid edukalt uusimaid hindamistehnikaid. Programmi lõppedes suutsid kõik liikmesriigid igakuiselt kogutud andmete edastamisel Eurostatile kinni pidada 40-päevasest tähtajast. Siiski olid mõnel juhul esialgsed ja lõplikud näitajad erinevad, mistõttu tuleb rõhutada, et selles valdkonnas on vaja tööd jätkata.

Kesksel tasandil töötas Eurostat välja meetodid ja IT programmid, mille alusel hinnata ELi sise- ja väliskaubanduse koondnäitajaid liikmesriikide puhul, kes ei suuda andmete edastamise tähtaegadest kinni pidada.

Ka andmete esitamine Eurostatile muutus ajakohasemaks ja täpsemaks. 2005. aastal edastasid liikmesriigid oma Intrastati andmed keskmiselt kaheksa päeva varem ning Extrastati andmed kolm päeva varem. Töötati välja uued kehtivuse ja usaldusväärsuse kontrollid ja parandati metoodikat, mille alusel hinnata allapoole statistilist läve jäävat kaubandust ning kaubandust, mille kohta andmeid ei esitatud. Sellega tõsteti väliskaubandusstatistika üldist kvaliteeti. Samuti olid need kontrollid Eurostatile abiks aruannete koostamisel liikmesriikide üksikasjaliku kaubandusstatistika kvaliteedi kohta.

ELi-sisese kaubanduse koondandmete kogumise ebaühtlus vähenes, siiski säilisid üksikasjades märgatavad lahknevused. Nüüdseks võrreldakse Intrastati andmeid korrapäraselt andmetega käibemaksu kohta ja ka käibemaksualase teabevahetussüsteemi andmetega.

2. eesmärk: töötada välja üleeuroopaline võrgustik, et koostada asjakohast statistilist teavet, mis vastaks kasutajate uutele vajadustele majandus- ja rahaliidu ning muutuva rahvusvahelise majanduskeskkonna kontekstis .

Kasutajate vajadustele vastamiseks loodi uusi lühiajalisi indikaatoreid ja statistilisi tooteid. Riiklikul ja Euroopa tasandil tugevdati konfidentsiaalsete andmete haldamist.

Eurostat töötas välja ja rakendas uue rakenduse ühikuväärtuse ja mahu indeksi arvutamiseks. Liikmesriigid tegelesid esmajoones mitte-eurotsooni impordihinnaindeksi väljatöötamisega Euroopa Keskpanga jaoks.

Töötati välja uusi meetodeid ja vahendeid, mille abil igakuiselt koostada ja avaldada sesoonselt korrigeeritud andmeid ühenduse (EL ja eurotsoon) ja liikmesriikide jaoks.

Ainult mõned liikmesriigid tegid aegridade analüüse ja kohandasid statistilisi väärtusi. Siiani on lõpetamata liikmesriikide parimate tavade hindamine, et jõuda tulemuseni, kus kaubavahetusbilanss oleks vastavuses maksebilansi ning rahvamajanduse arvepidamisega.

Euroopa tasandil loodi ühiselt väliskaubandusstatistika ja struktuurilise ettevõtlusstatistika kogumise ja esitamise metoodiline raamistik. Avaldati mitmes liikmesriigis korraldatud pilootuuringute tulemused, mille alusel väliskaubandust oli võimalik analüüsida ettevõtete näitajate põhjal.

ELi statistika edasiseks arendamiseks saadi mõnelt liikmesriigilt julgustavaid tulemusi ettevõttesisese kaubandusstatistika valdkonnas.

3. eesmärk: inkorporeerida kaubavahetuse statistika tõhusamalt ühenduse ja rahvusvahelisel tasandil toimivasse üldisesse statistikasüsteemi ning kohandada seda halduskeskkonna muudatustega .

Enamik liikmesriike viisid lõpule projektid, mille eesmärk oli parandada nende kaubandusregistrite kättesaadavust ja kvaliteeti. Peaaegu pooled liikmesriigid ei pea Extrastati registrit, sest see ei ole kohustuslik.

Mõnes liikmesriigis tugevdati statistikaameti ja tolliameti koostööd. Extrastati deklaratsioonide puhul võeti kasutusele interaktiivsete paranduste tegemine ja see on võimaldanud minimaalsete kuludega koguda tollidokumentide põhjal täiendavaid andmeid.

Korraldati uuringuid, et hinnata kasutajate vajadusi ja koormust, mida andmete esitamine Intrastati süsteemi tekitab statistiliste andmete esitajatele. Uuringud süsteemi võimalikuks lihtsustamiseks keskendusid eelkõige ühesuunalise voo süsteemi vastuvõtmisele, lihtsustuslävele ja kaupu käsitlevate andmete üksikasjalikkuse vähendamisele. Statistiliste andmete esitajatele korraldati e-õppe seminare, et suurendada Intrastati deklaratsioonide kvaliteeti ja terviklikkust.

4. eesmärk: parandada asutustele, teabega varustajatele ja teabe kasutajatele pakutavat teenust, tagades neile kogu saadaoleva statistika ja metaandmed kaubavahetuse kohta .

Töötati välja vahendid, millega luua hästi struktureeritud ning põhjalik Eurostati ja liikmesriikide teabesüsteem.

Uute automaatsete protseduuridega kiirendati makromajanduslike ja sesoonselt korrigeeritud andmete avaldamist viie päeva võrra, et tulla vastu kasutajate vajadustele, eelkõige Euroopa Keskpanga vajadustele. Edasiste meetmete eesmärk oli üksikasjalike andmete levitamine. Eurostati COMEXTi andmebaasi süsteemi ajakohastati sisuliselt ja tehnoloogiliselt. Töötati välja uus andmeedastussüsteem (Easy Comext), mis võimaldas avalikkusel näha ja kasutada liikmesriikide üksikasjalikku kaubandusstatistikat.

Kesksel tasandil töötati välja spetsiaalsed vahendid kiire ja kasutajasõbraliku juurdepääsu tagamiseks klassifikaatoritele, selgitavatele märkustele ja teistele asjakohastele toodetele ning tehti need siis kättesaadavaks liikmesriikidele. Igakuiselt tehti Euroopa Komisjoni töötajatele ja liikmesriikide ametnikele koolitusi, et õppida kasutama Comexti andmebaasi.

5. eesmärk: vahendite väljatöötamine ja arendamine kaubavahetuse kohta käiva teabe kogumiseks, võttes arvesse uusimaid tehnoloogiaid, et parandada teabe pakkujatele kättesaadavaid funktsioone.

Eurostatil ja liikmesriikidel läks hästi korda andmekogumise uute vahendite ja standardsete edastamise vormingute väljatöötamine ja rakendamine. Rohkem pöörati tähelepanu veebipõhiste süsteemide väljatöötamisele ja Euroopa ettevõtjad olid sellise lähenemisega rahul. Selle tulemuseks oli kulude märgatav vähendamine, parem andmete kvaliteet ja ajakohasus. Umbes 100 000 statistiliste andmete esitajat esitasid igakuiselt Intrastati deklaratsioone veebis ning see vähendas paberdeklaratsioonide mahtu 30 %.

Kuni 2004. aastani säilis kesksel tasandil andmete esitamiseks Intrastati süsteemi vormi IDEP/CN8 mitteveebipõhine rakendus; Seejärel jätkasid mõned liikmesriigid selle ajakohastamist ning mõned töötasid välja alternatiivsed süsteemid.

6. eesmärk: rakendada EDICOMi meetmeid integreeritud projekti raames. Tagada väljatöötatud vahendite koostalitlusvõime ühtsete normide ja standardite kasutamise kaudu. Süsteemi erinevaid mooduleid peaks saama võrgustikuga ühendada nii, et erinevad huvitatud isikud saaksid neid kasutada kas tervikuna või osaliselt.

Komisjon ja liikmesriigid algatasid konkreetseid meetmeid üleeuroopalise võrgustiku erinevate elementide ajakohastamiseks. Projekti XT/NET raames töötati välja mitmeid omavahel seotud vahendeid ja anti need liikmesriikide käsutusse.

Projekt XT/NET oli kavandatud ühtse ja täielikult integreeritud teabesüsteemi esimese etapina. Süsteem, mis põhineb ühiste reeglite kogumil, võimaldab vastutust andmete valideerimise eest üle kanda Eurostatilt liikmesriikidele.

2.3. Tõhusus

Meetmed, mille alusel Edicomi programmi rakendati, olid kooskõlas otsuses 507/2001/EÜ sätestatud meetmetega. Komisjon vastutas programmi juhtimise eest, teda abistasid Intrastati ja Extrastati komiteed.

Eurostati väliskaubandusstatistika osakonnad vastutasid programmi rakendamise eest tervikuna, välja arvatud meetmete eest, mis olid seotud kesksete IT arendustega. Need meetmed määrati osakonnale, kes vastutab statistika koostamiseks vajalike IT süsteemide eest.

Edicomi programmi rakendamise kulud kokku olid 31,2 miljonit eurot ehk 61 % eelarvest. Osaliselt takistas programmi sujuvat rakendamist Eurostatis valitsev kriis ning seetõttu aeglustus 2003. ja 2004. aastal kesksel tasandil meetmete elluviimine märgatavalt. Pärast ELi laienemist 2004. aastal ühinesid programmiga uued liikmesriigid, kuid programmi algset eelarvet ei muudetud.

Kokkuvõttes viisid eraettevõtted (Eurostati volitusel) ja liikmesriigid ellu 393 tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud projekti. Lisaks jäeti pooleli 19 projekti, enamasti liikmesriikide poolt, sest neil puudus inimressurss ja/või seetõttu, et püstitatud eesmärgid olid liialt keerulised.

Liikmesriigid viisid lõpule 72 % projektide üldarvust. Rahalisi vahendid, mida projektidele kulutati, jagunesid peaaegu võrdselt tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud projektide vahel. Detsentraliseeritud projektide kogumaksumusest moodustasid toetused 90 %, tsentraliseeritud projektid anti aga eraettevõtetele pakkumiste alusel.

Sisulisest küljest keskendus programm peamiselt sekkumise kahele harule: kvaliteedi tõstmine (1. eesmärk) ja teabehankimisvahendite väljatöötamine (5. eesmärk). Nende kahe eesmärgi täitmiseks viidi ellu vastavalt 124 ja 84 projekti ning need moodustasid 21 % ja 25 % kogukuludest.

Kulude jagunemine eesmärkide kaupa on kooskõlas Edicomi otsuse II lisas esitatud prognoosidega, välja arvatud 3. ja 5. eesmärgi osas. Tehniline ja haldusabi ning toetusmeetmed moodustasid kulude eelarvest kokku 5 %.

Edicomi projekte hinnati komisjoni esitatud vahe- ja lõpparuannete põhjal. Eurostati projektijuhid kontrollisid kõikide meetmete rakendamist (keskmiselt 160 aruannet aastas), enamasti puudus neil võimalus hinnata liikmesriikide tööd kohapeal. Tsentraliseeritud lepingute edukust hinnati lepinguosalistega peetavate igakuiste koosolekute käigus.

Projektide aruanded laeti üles komisjoni CIRCA süsteemi avalikule veebilehele ja need tehti registreeritud kasutajatele veebis kättesaadavaks. See võimaldas riikide administraatoritel näha tulemusi ja teiste leitud lahendusi ning kasutada seda teavet oma uuringute väljatöötamisel. Teadmisi jagati, korraldades konkreetseid valdkondi käsitlevaid õppekülastusi ja seminare.

Programm aitas tõhusalt kaasa kaubavahetuse statistiliste andmete kogumise, koostamise ja levitamise üleeuroopalise võrgustiku tugevdamisele. Mõnes valdkonnas oli liikmesriikidel probleeme muudatuste tegemisega oma riiklikesse süsteemidesse, see takistas Edicomi programmi pakutavate võimaluste täielikku ärakasutamist.

Kokkuvõttes olid Edicomi programmi tulemuste saamiseks tehtud kulutused mõistlikud. Vastupidiselt sellele, mida oleks võinud oodata, arvestades spetsialiseerumise taset, nõudsid alltöövõtjad kaubandusstatistika valdkonnas märgatavalt väiksemaid tasusid kui üldisema pädevustasemega valdkondades (nt maksud, finantsid, inimressursid jm). Paljusid projekte viisid liikmesriikides ellu kohaliku (st madalama) tasandi avalikud teenistujad, kelle palgad olid rahvusvaheliste palgamääradega võrreldes madalamad.

2.4. Kasulikkus

Edicomi programm oli liikmesriikides toodetava väliskaubandusstatistika ajakohasuse, täpsuse, kättesaadavuse ja ühtlustamise parandamiseks vältimatu vahend.

Omavahel seotud üleeuroopalise teabevõrgustiku alged tekkisid, kui liikmesriike julgustati vastu võtma ühtseid eeskirju ja standardeid. Edasiminek selles valdkonnas viiks riiklike andmete säilitamiseni üksnes liikmesriikide tasandil, vältides praegust andmete dubleerimist Eurostati tasandil.

Mõnedel juhtudel ei suudetud kõigis liikmesriikides rakendada standardseid meetodeid, eelkõige juhtudel, kui tehnoloogilised ja haldussüsteemid olid väga erinevad.

Programmiga saavutati selliseid tulemusi, mida liikmesriigid omaette tegutsedes ei oleks suutnud saavutada. Liikmesriigid ise oleksid kõhelnud tegemast suuremaid investeeringuid tulevikutehnoloogia valdkonnas või muutmast oma riiklikke süsteeme.

2.5. Jätkusuutlikkus

Edicomi programmiga saavutatud edusammudel peaks olema pikaajaline mõju. Konkreetsed lühiajalised tulemused on juba nähtavad ja programmil on positiivne mõju tõenäoliselt ka keskmises ja pikaajalises perspektiivis.

On saadud mitmeid jätkusuutlikkuse kriteeriumile vastavaid tulemusi. Esimene meetmete rühm, mis koosnes pilootuuringutest, kvaliteedihindamistest, vajaduste ja rahulolu hindamisest, andis lühiajalisi tulemusi, mis olid vajalikud otsusetegijatele.

Statistiliste meetodite uurimine ja uute statistikavahendite väljatöötamine tõi kaasa lahendused, mida rakendasid komisjon ja liikmesriigid ning millest on kasu pikaajalises perspektiivis, ilma et tuleks käiku lasta täiendavaid ressursse. Elektrooniliste andmekogumis- ja -levitamisvahendite väljatöötamiseks ning andmeedastusviiside standardimiseks võib keskmises perspektiivis ka edaspidi vaja minna rahalist toetust, et kõikides liikmesriikides rakendataks samu standardeid ja saavutataks sama kasutamistase.

Kõrgstrateegiline XT NET projekt, millega saavutataks täielikult integreeritud Euroopa võrgustik, peaks olema eraldiseisva programmi eesmärk, millega tagataks võrgustiku rakendamine Euroopa Liidus.

Üldmärkusena olgu lisatud, et statistikat koostatakse pidevalt muutuvas keskkonnas, seega on statistilisi süsteeme vaja pidevalt ja üksikasjalikult jälgida, eriti andmete katvuse ja kvaliteedi osas. Muutused majanduses, kasutajate uued vajadused ja tehnoloogia areng nõuavad süsteemi pidevat kohandamist keskmises ja pikemaajalises perspektiivis.

3. SOOVITUSED EDASPIDISEKS

Programmi Edicom II raames on saavutatud märgatavaid tulemusi, ent statistiliste süsteemide tugevdamine peaks olema jätkuv protsess. Mistahes edasiste programmide puhul peaks arvestama järgmisi punkte:

- Liikmesriigid ei osalenud kõikides Edicomi meetmetes, sest neil puudus selleks personal.

- Süsteeme ja metoodikat saab veelgi parandada.

- Kõik uued liikmesriigid peavad läbi viima sarnaseid projekte, et parandada oma andmete kvaliteeti ja integreeruda Euroopa statistikasüsteemi.

- Tuleks võtta meetmeid, mis aitavad muuta andmekogumisvahendeid rohkem automatiseerituks.

- Kaubavahetuse statistika tootmiseks ettenähtud täielikult integreeritud Euroopa võrgustiku raamistik on loodud, kuid ta ei toimi veel täies ulatuses.

Edasiste sekkumiste peamised valdkonnad:

- Jätkata tööd hindamistehnikate ja lähiprognoosi ( nowcasting ) meetodite, konfidentsiaalsuse tagamise, statistilise väärtuse, kaubandusregistrite, ettevõttesisese kaubanduse ja globaliseerumisega.

- Tuleks rakendada liikmesriikide ja Eurostati vahelise koostöö parandamise meetmeid alusandmete kogumise ja edastamise valdkonnas ja luua selleks turvaline võrgustik.

- Korraldada uuringuid tulevikutehnoloogiate kasutuselevõtuks.

- Ühtlustada jätkuvalt andmete kogumise süsteeme ELi tasandil ja kohandada vahendeid, et saavutada täielikult integreeritud ja ühtlustatud statistikasüsteem.

4. SOOVITUSED PROGRAMMI JUHTIMISEKS

Programmi Edicom II rakendamisest saadud kogemused näitasid, et pikaajalised programmid toimivad sujuvalt üksnes siis, kui rahalised ressursid on määratud korrektselt ja eraldatud õigeaegselt. Komisjoni finantsotsuse hiline vastuvõtmine 2003. aastal ja teatavate 2003. aasta Edicomi meetmete edasilükkamine komisjoni nõudel näitasid selgelt, kuivõrd sõltuv on programm välistest teguritest või otsustest.

Kuigi programm kavandati viiele aastale, kestis see kauem, kui võtta arvesse aega, mis kulus strateegilisele kavandamisele, ülesannete täitmisele ja projekti administratiivsele lõpetamisele.

Programmi kestel oli vaja hallata suurt hulka teavet. Teabevoog tingis selle, et oli vaja tegeleda paljude ametlike dokumentide, aruannete ja teatistega. Liikmesriikidele toetuste määramiseks ja ettevõtetega lepingute sõlmimiseks vajalikud finantsmenetlused olid samuti koormavad.

Osaliselt mõjutas programmi juhtimist komisjoni personali suur liikuvus, eriti juhtudel, kus teadmiste ja vastutusalade ülekandmine ei olnud piisavalt hästi organiseeritud. See muutis keeruliseks hindajate töö, sest neil oli võimalik koguda andmeid vaid osaliselt ning mõnedel juhtudel üldse mitte.

Et tulevikus selliseid probleeme vältida, peaks komisjon võtma vastu tervikliku projektijuhtimissüsteemi, millele pääseksid ligi erinevate pädevusastmetega kasutajad.

Enamasti töötasid Eurostati projektijuhid ja riiklike ametiasutuste personal Edicomi projektidega oma igapäevatöö kõrvalt. Sageli tekkis liikmesriikides olukord, et Edicomi projektide jaoks puudus personal. Mõnedes liikmesriikides oli personali palkamine lühiajalise lepinguga keelatud riiklike õigusaktidega.

Tehnilise ja haldusabi kasulikkust ei tohiks alahinnata ja seda tuleks pakkuda kogu pikaajalise programmi kestel. Sama kehtib hindamismeetmete kohta, kuna väga keeruline oleks tulemusi hinnata, kui programmi täitmise näitajaid pidevalt ei kogutaks ning kontrollitaks. Järelhindamist tuleks alustada alles siis, kui saadaval on kogu tehniline ja haldusalane teave, st umbes kolm aastat pärast viimase aastase töökava heakskiitmist.

5. SEOS TEISTE ÜHENDUSE PROGRAMMIDEGA

Vastavalt Edicomi otsuse artiklile 5 tuleb hindamise käigus kontrollida programmi ja teiste ühenduse meetmete sünergiat. Seosed olid vägagi selged programmi IDA (ametkondadevahelise elektroonilise kirjavahetuse programm) projektidega DSIS (statistilise teabe detsentraliseeritud talitused) ja eDAMIS (elektrooniline andmevoogude haldamine ja teabesüsteem).

Eurostat ja liikmesriigid kasutasid IDA projektide raames väljatöötatud elemente andmete edastamise ning väliskaubandusstatistika haldamise ja säilitamise parandamiseks. Uute standardsete protokollide vastuvõtmine lihtsustas struktureeritud teabe jagamist ja levitamist erinevate infosüsteemide kaudu ja erinevatele kasutajatele. Lisaks kasutati IDA üldteenust CIRCA ühise platvormina, mille kaudu sai üles panna aruandeid ja EDICOMi uuringute alusel loodud vahendeid ning tutvuda nendega nii Eurostatis kui ka liikmesriikides.

Edicom II tulemusi võib vaadelda koos e-valitsuse projekti eesmärkidega, mida edendatakse programmi eTEN meetmetega (see programm toetab üleeuroopaliste e-teenuste kasutuselevõttu). Nende meetmete näidetena võib tuua veebipõhised Intrastati vormid ja kaubandusstatistika tasuta levitamise veebis liikmesriikide veebilehtedel ja Eurostati andmebaasis Easy Comext.

6. KOKKUVÕTE

Edicomi programmi raames saadud kogemused võimaldasid tuntavalt ajakohastada ühenduse piires toimuvat ning ühenduse ja kolmandate riikide vahel peetavat kaubavahetust käsitleva statistika kogumise, koostamise ja levitamise üleeuroopalist võrgustikku.

Programm hõlmas ajavahemikku 2001.–2005. aastani ning haldusülesanded jätkusid 2008. aastani. Kokku rakendasid Eurostat ja liikmesriigid 393 projekti, mille kulud ulatusid 31,2 miljoni euroni ehk 61 %-ni Edicomi otsuses heakskiidetud eelarvest.

Komisjon ja liikmesriigid töötasid edukalt välja uusi IT-tehnoloogiaid ja veebipõhiseid lahendusi, mis olid abiks statistiliste andmete esitajatele, asjakohastele ametiasutustele ja kasutajatele.

Kvaliteetne kaubandusstatistika oli kiiremini kättesaadav ja kulutasuvam, loodi uusi statistikatooteid, mis vastasid ametkondlike kasutajate ja eraisikute vajadustele. Statistiline teave tehti kõigile kasutajatele tasuta kättesaadavaks. Nii Eurostati kui riiklikul tasandil oli ressursside kasutamine tõhus.

Intrastati lihtsustamise kohta tehtud uuringud näitasid selgelt, et statistiliste andmete esitajate arvates on koormus, mis seondub Intrastati aruandlusega, talutav. Edasisel lihtsustamisel tuleks keskenduda kasutajatele vajalike andmete kvaliteedi säilitamisele või parandamisele.

IT-vahendid töötati välja kesksel tasandil ning need tehti liikmesriikidele kättesaadavaks, et panna alus täielikult integreeritud ja koostalitusvõimelisele Euroopa süsteemile. Sellise süsteemi rakendamine ei ole veel täies mahus toimunud, sest liikmesriikidel on raskusi oma riiklike süsteemide muutmisega.

Paljud tulemused on olnud julgustavad, kuid siiski on veel lünki, mida edasiste programmide raames täita.

[pic] Joonis 1. Programmi juhtimissüsteemi kavand.

[1] EÜT L 327, 18.12.1996, lk 34–37.

[2] EÜT L 76, 16.3.2001, lk 1-4.