Sellise tootespetsifikaadi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2022/C 136/04)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlusega saab tutvuda Euroopa Komisjoni andmebaasis eAmbrosia

Garanteeritud traditsioonilise toote spetsifikaat

„Boerenkaas“

ELi nr: TSG-NL-0023-AM02-12.8.2021

Liikmesriik või kolmas riik: Madalmaad

1. Registreeritud nimetus

„Boerenkaas“

2. Toote liik [loetletud XI lisas]

1.3. Juust

3. Registreerimise alused

3.1. Nimetus

☒ on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil;

☐ on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest.

Nimetusega „Boerenkaas“ tähistatakse (pool)kõva juustu, mida valmistatakse peamiselt põllumajandusettevõtte enda veistelt, kitsedelt, lammastelt või pühvlitelt saadud toorpiimast. Juust võib sisaldada köömneid või muid seemneid, ürte ja/või vürtse.

3.2. Kas nimetus:

☐ on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta;

☒ väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära.

Nimetus „Boerenkaas“ on konkreetselt seotud tootega, mis on põllumajandusettevõttes traditsiooniliselt valmistatud peamiselt talu enda toorpiimast. Hollandikeelse sõna „boeren“ tähendus on „talunikud“ ja seega on toode „Boerenkaas“ talunike poolt talus toodetud juust.

4. Kirjeldus

4.1. Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab, sh selle peamised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused, mis näitavad toote eripära (viitemääruse artikli 7 lõige 2)

Toode „Boerenkaas“ on talumajapidamises lehma, kitse, lamba või pühvli toorpiimast toodetud (pool)kõva juust. Juustu „Boerenkaas“ rasvasisaldus sõltub töödeldava piima rasvasisaldusest.

Juust võib sisaldada köömneid või muid seemneid, ürte ja/või vürtse.

Mida kauem juust valmib, seda kõvemaks ja kuivemaks see muutub, kuni saadakse kõva juust.

Toodete nimetused on nt „Goudse Boerenkaas“ (Gouda Boerenkaas), „Goudse Boerenkaas met kruiden“ (ürtidega Gouda Boerenkaas), „Edammer Boerenkaas“ (Edami Boerenkaas), „Leidse Boerenkaas“ (Leideni Boerenkaas), „Boerenkaas van geitenmelk“ (Boerenkaas kitsepiimast) ja „Boerenkaas van schapenmelk“ (Boerenkaas lambapiimast).

Ülevaade juustu „Boerenkaas“ iseloomulikest omadustest ja koostisest

Omadused „Goudse Boerenkaas“ „Leidse Boerenkaas“ „Edammer Boerenkaas“ „Boerenkaas (van geitenmelk)“, „Boerenkaas (van schapenmelk)“ „Boerenkaas (van buffelmelk)“ Tooraine lehmapiim lehmapiim lehmapiim kitsepiim, lambapiim pühvlipiim Kuju Gouda juustu kuju (madal ümarate servadega silinder) Leideni juustu kuju (madal teravate servadega silinder) kera- või pätsikujuline Koorik värvusega valgest kollaseni, vajaduse korral juustukattega punase värvusega, vajaduse korral juustukattega värvusega valgest kollaseni, vajaduse korral juustukattega värvusega valgest kollaseni, vajaduse korral juustukattega Tekstuur tihkest pehmeni, vormitav tihkest kõvani, viilutatav pehmest tihke või kõvani, viilutatav tihkest pehmeni, vormitav Aukude teke kogu juustus on auke ühtlaselt, augu läbimõõt 2 mm kuni ligikaudu 15 mm; üle 1 cm pikkuseid lõhesid ei esine kogu juustus on tootmise ajal tekkinud mõned ühtlaselt jaotunud väikesed augud läbimõõduga 1–3 mm; lõhesid ei esine kogu juustus on mõned ühtlaselt jaotunud augud läbimõõduga 2 mm kuni ligikaudu 8 mm; lõhesid ei esine ühtlaselt jaotunud augud kogu juustus või tihke juustumass pH 12 päeva pärast 5,20–5,40 12 päeva pärast 5,20–5,30 12 päeva pärast 5,20–5,30 12 päeva pärast 5,10–5,30 Rasvasisaldus kuivaines (%) täisrasv, vähemalt 48 % alates 30 %, rasvasisaldus kuivaines 30–35 % või alates 35 %, rasvasisaldus kuivaines 35–40 %; alates 40 %, rasvasisaldus kuivaines 40–45 % vähemalt 45 % ja üle selle Suurim niiskusesisaldus 42,5 % (12 päeva pärast valmistamist) 45 % (12 päeva pärast valmistamist) 47 % (12 päeva pärast valmistamist) 46 % (12 päeva pärast valmistamist) Soolasisaldus (%) kuivas juustus 0,4–4 % kuivas juustus 0,4–4 % kuivas juustus 0,4–5 % kuivas juustus 0,4–4 % Lisandid vahel köömned, seemned, ürdid ja/või vürtsid köömned vahel köömned vahel seemned, ürdid ja/või vürtsid Kõige lühem valmimisaeg 13 päeva pärast esimest valmistuspäeva 13 päeva pärast esimest valmistuspäeva 13 päeva pärast esimest valmistuspäeva 13 päeva pärast esimest valmistuspäeva Kõige madalam valmimistemperatuur 12 °C 12 °C 12 °C 12 °C Fosfataasi aktiivsus tavaline toorpiima tase tavaline toorpiima tase tavaline toorpiima tase tavaline toorpiima tase

4.2. Punktis 1 esitatud nimetusega toote tootmismeetodi kirjeldus, mida tootjad peavad järgima, sealhulgas asjakohasel juhul tooraine või kasutatavate koostisainete laad ja omadused, ning toote valmistamisviisi kirjeldus (viitemääruse artikli 7 lõige 2)

Toorainena võib olla kasutusel:

a) toorpiim;

b) koor või väikese rasvasisaldusega või rasvatu piim, mis on saadud punktis a nimetatud piimast;

c) vesi.

Kasutatav piim ei tohi olla kuumtöödeldud üle 40 °C; fosfataasi aktiivsus peab olema sama, mis kasutatud toorpiimas.

Juustu valmistamist tuleb alustada 40 tunni jooksul pärast lüpsmist.

Abiained ja lisandid

a) Piimhapet, propioonhapet ja lõhnaaineid tekitavate mikroorganismide (geneetiliselt muundamata) kultuurid;

b) laap (vastavalt piimatooteid käsitleva toiduainete määruse artikli 5 punktile a);

c) kaltsiumkloriid;

d) naatriumnitraat;

e) seemned, ürdid ja/või vürtsid;

f) naatriumkloriid (soolvees).

Tootmisprotsess

— Toorpiim kalgendatakse umbes 30 °C juures 40 tunni jooksul pärast lüpsmist.

— Piimhappe erineva tüvega bakterid põhjustavad hapnemist.

— Vadaku ja kalgendi segu lõigatakse ja segatakse ning seejärel nõrutatakse osa vadakut välja. Segu pestakse kuuma veega üks või kaks korda nii, et selle temperatuur tõuseb kuni 37 °C-ni.

— Pärast töötlemist pannakse kalgend juustuvormidesse.

— Enne pressimist või selle ajal pannakse juustule kaseiinimärk nimetusega „Boerenkaas“ ja märgitakse soovitavalt ka piimaliik.

— Pärast mõnetunnist pressimist ja käärimist leotatakse juustu soolvees, mis sisaldab 18–22 % keedusoola (naatriumkloriid).

— Juustu lühim valmimise aeg (vähemalt temperatuuril 12 °C) on 13 päeva alates valmistamise alustamisest.

— Iseloomuliku maitse kujunemiseks jäetakse juust „Boerenkaas“ põllumajandusettevõtte või kaupluse laagerdusruumides edasi valmima. Laagerdumisaeg varieerub mõnest nädalast kuni rohkem kui ühe aastani.

Märgistamine

Kaseiinimärk peab sisaldama järgmist teavet.

— Toote „Boerenkaas“ kaseiinimärgid trükitakse värvitutele perforeeritud kaseiiniplaatidele. Juustuketta ülemises ja alumises servas on märgid sirged ning kummalgi küljel – kumerad. Märkide mõõtmed on ligikaudu 65 mm x 65 mm. See võib veidi erineda (1 mm või 2 mm võrra), sest kaseiin on looduslik toode ega kuiva alati täpselt ühtviisi.

— Kaseiinimärgile on kirjutatud hollandikeelne nimetus „Boerenkaas“ koos ühega tootespetsifikaadis osutatud üldnimetustest või ilma selleta ning sõnad „Bereid met rauwe melk“ (valmistatud toorpiimast) ja „Gegarandeerde traditionele specialiteit“ (garanteeritud traditsiooniline toode) või ühenduse sümbol. Kaseiinimärgil võivad olla tähed „NL“, tingimusel et juust „Boerenkaas“ on valmistatud Madalmaades.

— Esimeses lõigus osutatud kaseiinimärkidel on jooksev kordumatu seerianumber 00001 kuni 99999 ning selle all tähtede või tähtede ja numbrite kombinatsioon, mis koosneb vähemalt ühest seeriatähest.

4.3. Peamiste elementide kirjeldus, mis määravad kindlaks toote traditsioonilised omadused (viitemääruse artikli 7 lõige 2)

Juust „Boerenkaas“ on põllumajandusettevõttes lehma, kitse, lamba või pühvli toorpiimast valmistatud juust. Vähemalt pool piimakogusest peab olema saadud talupidaja enda karja loomadelt. Piima võib juurde osta kuni kahelt piimakarjapidajalt, juurdeostetava piima kogus ei tohi aga ületada talu enda toodangut.

Kuni 1874. aastani töödeldi kogu piim põllumajandusettevõttes. Nimetatud aastast alates hakati piima järk-järgult tööstuslikult töötlema. Juustu valmistamisel kasutatavat piima hakati pastöriseerima 20. sajandi esimestel aastatel. Selle tagajärjel kaotas tööstuslikult valmistatud juust oma iseloomulikud omadused. Põllumajandusettevõttes säilis toorpiima traditsiooniline töötlemine.

Tänu piimas loomulikult leiduvatele ensüümidele, nt piimalipaasile, ning lüpsmise ajal ja pärast seda piimas tekkivale bakterifloorale omandab toorpiimast valmistatud juust täidlasema, tugevama ja vürtsikama maitse. Paljude tarbijate arvates on just tänu sellele võimalik juustu „Boerenkaas“ maitset eristada tööstuslikult valmistatud juustu maitsest. Mida kauem juust valmib, seda tugevamaks muutub maitse.

Aastal 1982 kehtestati põllumajanduse kvaliteedialase õigusakti alusel juustutooteid käsitleva otsuse ja määruse raames uued eeskirjad. Need eeskirjad hõlmavad juustu kvaliteeti, piima päritolu ja tootmisviisi. Vastav riiklik märk oli tõenduseks, et juust „Boerenkaas“ on toodetud põllumajandusettevõttes toorpiimast, mida on säilitatud lühikest aega ning mis on saadud peamiselt talu enda karja loomadelt.

Seejärel riiklik kaubamärk aegus ja nimetus „riiklik kaubamärk“ on asendatud sõnaga „kaseiinimärk“.

Nimetatud õigusaktide alusel loodi võimalus lisaks lehmapiimale kasutada ka kitse-, lamba- või pühvlipiima ning toota juustu väiksema rasvasisaldusega toorpiimast.

Eespool nimetatu iseloomustab kasutatavat toorainet ja tootmismeetodit.

(1) ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.