ET Euroopa Liidu Teataja C 129/3

STRATEEGIA INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSKAITSE TAGAMISEKS KOLMANDATES RIIKIDES

(2005/C 129/03)

SISSEJUHATUS

Intellektuaalse omandi õiguste (IOÕ) rikkumiste arv kasvab jätkuvalt ning on viimastel aastatel omandanud tööstusele omased mõõtmed. See toimub hoolimata tõsiasjast, et nüüdseks on enamik Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmetest vastu võtnud õigusaktid, millega rakendatakse IOÕ tagamise miinimumstandardid. Seepärast on Euroopa Liidu jaoks oluline keskenduda üha rohkem täitmise tagamist puudutavate õigusaktide jõulisele ning tulemuslikule rakendamisele.

Käesolev strateegia on panuseks olukorra parandamisele kolmandates riikides. See on loogiliseks jätkuks sellistele hiljutistele algatustele nagu täitmise tagamise direktiiv, (1) (2) millega ühtlustatakse täitmise tagamist puudutavad õigusaktid Euroopa Liidus, ning tollimäärusesse tehtud muudatustele, mis võimaldavad võltsitud või piraatkaupade vastast tegevust ühenduse piiril.

Käesoleva strateegia eesmärkideks on:

— Pakkuda komisjonile pikaajalist tegevussuunist, mille eesmärgiks on saavutada IOÕ rikkumiste oluline vähenemine kolmandates riikides;

— Kirjeldada, esikohale seada ning koordineerida mehhanisme, mis on komisjoni talituste jaoks nende eesmärgi saavutamisel kättesaadavad (3);

— Teavitada õiguse valdajaid ning teisi asjaomaseid üksusi vahenditest ning tegevustest, mis juba on kättesaadavad ning rakendamisel, ning suurendada nende teadlikkust nende osalemise olulisuse osas.

— Tõhustada koostööd õigusevaldajate ja teiste asjaomaste eraõiguslike ühingutega ning taotleda nendepoolset panust prioriteetide määratlemisse ning avaliku ja erasektori partnerluse loomisesse sellistes valdkondades nagu tehniline abi, avalikkuse teavitamine, jne.

Strateegia ei ole mõeldud:

— probleemile ühepoolsete lahenduste rakendamiseks — on selge, et lõppkokkuvõttes on mis tahes väljapakutud lahendused mõjuvad vaid siis, kui need on prioriteetsed ning neid peetakse vastuvõtjariigi poolt oluliseks. Komisjon on valmis selliste tingimuste loomisel abistama.

— IOÕ tagamise soodustamiseks mõeldud ühetaolise, kõigile sobiva lähenemise väljapakkumiseks — vajalikuks muutub paindliku, kõnealuste riikide erinevaid vajadusi, arengutaset, Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmestaatust või selle puudumist ning IOÕd (tootjamaa, õigust rikkuvate kaupade transiit või tarbimine) puudutavaid põhilisi probleeme arvessevõttev lähenemine.

— Teiste IOÕd tagavate mudelite kopeerimiseks või teatud riikide vastu liitude loomiseks — komisjon on valmis ja huvitatud koostöö parandamisest ning sünergiate loomisest riikidega, kes jagavad oma muresid ning kellel on sarnased probleemid. Oluline on siiski see, et strateegia oleks eelkõige keskendunud positiivsetele ja konstruktiivsetele jõupingutustele.

PROBLEEMI LAHENDAMISEKS VÄLJAPAKUTUD MEETMED

1) Prioriteetsete riikide väljaselgitamine

Oluline on välja selgitada piiratud hulgal neid riike, kellele komisjoni poolt praeguse strateegia raames tehtavad jõupingutused peaksid olema keskendatud (vrd I lisa, 4. jagu). Kuna IOÕ (4) tagamiseks eraldatud inim- ja rahalised vahendid on piiratud, on ebareaalne teeselda, et meie tegevus saab laieneda võrdselt kõigile, või isegi enamikule riikidele, kus esineb piraatlust ja võltsimist. Seepärast on käesoleva strateegia rakendamise oluliseks vahendiks mehhanism, mille abil hinnata, millised on kõige probleemsemad riigid/piirkonnad või millistes on kõige kiiremini ühenduse tegevust vaja.

2002. aasta lõpul avaldas komisjon uuringu IOÕ (5) rikkumisi ja tagamist puudutava olukorra hindamiseks kolmandates riikides. Probleeme täpsemalt välja selgitades oli uuringu tulemuseks diagnostika, mis võimaldas komisjonil käesolev strateegia välja arendada. Samal ajal andis see ka olulist informatsiooni, mille abil selgitada välja need riigid, kellele prioriteedid peaksid keskendatud olema ning kellele peaks eraldama suurema osa meie piiratud vahenditest.

Konkreetsed tegevused:

— Sellistele üksustele nagu komisjoni delegatsioonid, liikmesriikide, õiguse valdajate, ühenduste saatkonnad, kaubanduskojad, jms. jagatavatel küsitlustel põhineva “Intellektuaalomandi õiguste tagamise uuring kolmandates riikides” sarnast ülesannet perioodiliselt korraldava mehhanismi käivitamine. Vastused analüüsitakse ning tulemused tehakse avalikkusele kättesaadavaks. Sellised tulemused, koostoimes teiste komisjonile (6) kättesaadavate usaldusväärsete informatsiooniallikatega, peaksid olema aluseks järgmise perioodi prioriteetsete riikide nimekirja uuendamisel.

2) Mitmepoolsed/kahepoolsed lepingud

Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus (TRIPs) (7) on IOÕ tagamise ja seda puudutava tehnilise koostöö miinimumstandarditele pühendatud üksikasjalik peatükk. Selles on määratletud ka lepingu sätete rakendamise järelevalve eest vastutav struktuur ning liikmete s.t. TRIPsi nõukogu vastastikune nõustamine. Samuti kehtestab see vaidluste vältimise ja lahendamise mehhanismi. Need omadused muudavad TRIPsi üheks kõige adekvaatsemaks ja tõhusamaks instrumendiks, mille abil tegeleda IOÕ rikkumistega seotud probleemidega.

Euroopa Ühenduse poolt arvukalt sõlmitud kahepoolsed lepingud sisaldavad intellektuaalomandile (IO) pühendatud peatükki. Tavaliselt sätestab see peatükk, et saavutada tuleb väga kõrge IO (sealhulgas selle tagamise) kaitse standard. Suurem osa lepingutest sisaldab ka punkti, mis võimaldab koostööd selles valdkonnas. Neid punkte tuleb hoolega jälgida ning tulemuslikult rakendada, eriti “probleemsete” riikide osas.

Nende mitme- ja kahepoolsete lepingute institutsioonilisi struktuure (TRIPs-nõukogu, assotsiatsiooninõukogud, Ülemaailmne Intellektuaalse Omandi Organisatsioon — WIPO, jne.) võib piisavalt aegsasti kasutada seadusandluse ja seadustetäitmise tagamisega seotud probleemide kontrolliks ja selleteemalisteks aruteludeks. Need võimaldavad struktureeritud poliitilist dialoogi ning need võivad uute initsiatiivide esitamisel toimida foorumitena või olla tekkida võivate probleemide varajaseks hoiatuseks, enne kui tekib vajadus võtta kasutusele rangemad meetmed.

Samuti on kavandatud muuta tulevikus sõlmitavate kahepoolsete või kahe piirkonna vaheliste lepingute täitmise tagamisega seotud punktid operatiivsemaks ning selliseks, et need defineeriksid selgelt seda, mida EL peab selles valdkonnas kõrgeimaks rahvusvaheliseks standardiks ning milliseid jõupingutusi ta oma kaubanduspartneritelt ootab.

Konkreetsed tegevused:

— EL konsulteerib teiste kaubanduspartneritega võimaluse üle algatada TRIPsi nõukogus initsiatiiv, millega tõstetaks esile tõsiasja, et TRIPsi nõuete rakendamine siseriiklikes õigusaktides on piraatluse ja võltsimisega võitlemisel osutunud ebapiisavaks ning et TRIPsi lepingul kui sellisel on mitmeid puudusi.

— Näiteks, võiks TRIPsi nõukogu tulevikus olukorra lahendamiseks kaaluda mitmeid tegevusi, sealhulgas tollimeetmete kättesaadavaks tegemise kohustuse laienemist transiit- ja eksporditavatele kaupadele (8)

— Tagada jätkuvad jõupingutused õigusaktide TRIPsiga vastavuse kontrollimiseks.

— Vaadata üle IOÕ kahepoolsete lepingute peatükk, sealhulgas täitmise tagamise punktide selgitamise ja kindlustamise osa. Kuigi eeskirjade kujundamisel kõikide konkreetsete läbirääkimiste jaoks on oluline võtta arvesse antud olukorda ning meie partnerite võimekust, võivad sellised vahendid nagu uus EL direktiiv, millega harmoneeritakse IOÕ ühendusesisene tagamine, samuti ka uus tollimäärus võltsitud ja piraatkauba kohta, olla oluliseks inspiratsiooniallikaks ning kasulikuks lähtekohaks.

— Tõstatada tippkohtumistel ja antud kahepoolsete lepingute raames loodud nõukogudes/komiteedes süstemaatilisemalt täitmise tagamisega seotud küsimusi. Selleks et võimaldada komisjonil oma partneritelt piisavaid reageeringuid saada on oluline, et saadakse usaldusväärset ja üksikasjalikku informatsiooni õiguse valdajatelt, kas otseselt või EK delegatsiooni või asjaomastes riikides asuvate liikmesriikide saatkondade kaudu.

3) Poliitiline dialoog

Komisjon peab oma kaubanduspartneritele selgeks tegema, et IO tõhus kaitsmine, vähemalt TRIPsis kehtestatud tasemel, on täiesti vajalik ning et esimeseks sammuks piraatluse ja võltsimisega võitlemisel on piisav täitmise tagamine algallika juures, s.t. selliseid kaupu tootvates ja eksportivates riikides. Komisjon rõhutab ka, et tulemuslik täitmise tagamine on enamikul juhtudest vastastikune huvi, olgu siis tervishoiust või tarbijatest tulenevate põhjuste tõttu või laiemas plaanis nende riikide atraktiivsusese tõttu välisinvesteeringute jaoks. Erinevatel tasemetel suhetes asjaomaste riikide asutustega peab komisjon jõuliselt edasi andma sõnumit, et ta on valmis neid abistama täitmise tagamise tõhustamisel, aga ka seda, et ta ei hoidu kasutamast oma käsutuses olevaid vahendeid juhtudel, kui puudulik täitmise tagamine kahjustab õiguse valdajaid.

Lisaks suurendab komisjon koostööd riikidega, näiteks Jaapaniga, mida seda tüüpi tegevused tugevalt mõjutavad ning mis jagavad ühenduse muret. Selle tulemuseks on suurenenud informatsioonivahetus ning isegi kolmandates riikides ühisalgatustes osalemine. Lisaks peaksid sellised ühised ettevõtmised kaasa tooma vahendite ratsionaalsema kasutuse riikide vahel, mis jagavad samasuguseid muresid ja püüdlevad samalaadsete algatuste poole.

Samuti võivad EK delegatsioonid mängida olulist rolli probleemsetes riikides tihedate sidemete loomisel kohalike täitevasutustega, nendes riikides tegutsevate ühenduse õiguse valdajatega ning EL liikmesriikide ja teiste asjaomaste riikide saatkondadega.

Konkreetsed tegevused:

— Sõnumit “parandage täitmise tagamist” tuleks komisjoni suhetes kõne all olevate riikide asutustega ning kõikides sobilikes foorumites, eriti WTOs ja WIPOs, korrata nii tihti ning nii kõrgel tasemel kui võimalik. Seda tuleb käsitleda prioriteetse tegevusena.

— Kohustust kaasata IOÕ tagamine poliitilisse dialoogi näitlikustavad järgmised algatused:

— 2003. aasta EL — Jaapani tippkohtumisel leppisid komisjon ja Jaapan kokku parandatud dialoogi loomises mitmetes valdkondades, seal hulgas IOÕ. Seati sisse “EL — Jaapani ühisalgatus IOÕ tagamiseks Aasias”, mis keskendub sellistele asjadele nagu (a) Aasia riikide poolt valdkonnas saavutatava edu üksikasjalik järelkontroll; (b) tehnilise abi programmi ja kohustuste koordineerimine; (c) EL-Jaapani jõupingutuste tõhustamine teadlikkuse suurendamiseks võitluses piraatluse ja võltsimise vastu ning IOÕ tagamise kindlustamise arendamiseks; (d) koostöövõimaluste uurimine teistes IOÕ valdkondades. Algatust viiakse ellu konkreetseid tegevusi sisaldava iga-aastase tööplaani abil.

— Komisjon ja Hiina leppisid EL-Hiina 2003. aasta tippkohtumisel kokku korraldada vähemalt kord aastas EL-Hiina intellektuaalomandi dialoog. Muude teemade kõrval peaksid arutelud keskenduma piraatluse ja võltsimisega võitlemisele, institutsionaalsetele reformidele, selliste täitmise tagamisega seotud valdkondade nagu tolli-, politsei-, haldus ja kohtuametkondade poolt teostatava tsentraalse ja piirkondliku täitmise tagamisele, tarbijate ning õiguse valdajate üldise teadlikkusega seotud jõupingutustele. Esimene kohtumine toimus 2004. aasta oktoobris.

— Prioriteetsete delegatsioonide ametnikele võimaldatakse põhikoolitus, et nad saaksid pakkuda täitmise tagamise probleemidega üksustele vähemalt informatsiooni. Põhimõte seisneb delegatsioonidesse kuuluvate komisjoni ametnike vahelise teatava võrgustiku ellukutsumises ning delegatsioonide ja peakontori vahelise tihedama meeskonnatöö loomises. Meeskonnatöö aitab kaasa erinevate riikide ja/või piirkondliku lähenemise jaoks informatsiooni kogumisele ning sihttegevuste määratlemisele.

4) Soodustused/tehniline koostöö

Enamik riike, kelle puhul täitmise tagamine on puudulik, väidavad, et neil puuduvad vahendid ning neil on IO õiguste kaitsmisest kiireloomulisemaid prioriteete. IO tagamine on keerukas ja paljusid distsipliine hõlmav tegevus. See sisaldab seaduseelnõude koostamist, kohtunike, politseijõudude, tolliametnike ja muude ekspertide koolitamist, agentuuride või eritöörühmade loomist, avaliku teadlikkuse suurendamist jms. Enamiku nende vajadustega saab komisjon tegeleda, ning teatud määral juba on tegelenud tehnilise koostöö programmide abil, kuid oluline on teha rohkem ja paremini.

Tehniline abi on tegevus, mida EL soosib selle panuse tõttu vaesuse leevendamisse ning arengusse. Seega on oluline näidata, et piisav IOÕ tagamine võib investeeringuvõimaluste, tehnoloogia- ja teadmistesiirde, traditsiooniliste teadmiste kaitse, tervishoiu ja ohutusstandardite parandamise seostamisega aidata kaasa selle eesmärgi saavutamisele.

Vajalikuks muutub paindlik lähenemine, mis võtab arvesse vastuvõtjariigi erinevaid vajadusi, arengutaset, Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmestaatust või selle puudumist ning IOÕd puudutavaid peamisi probleeme (tootjamaa, valekaupade transiit või tarbimine). Mistahes koostööprogrammid on tõhusad vaid siis, kui need on prioriteetsed ning neid peetakse vastuvõtjariigis tõepoolest oluliseks.

Samuti on oluline jagada informatsiooni ning tagada minimaalne sünergiatase peamiste tehnilise abi osutajate ((WIPO, Maailma Tolliorganisatsioon (WCO), liikmesriigid) ning selliste kolmandate riikide nagu Jaapan, Ameerika Ühendriigid ja teiste vahel.

Rõhutada tuleb ka järgmisi kitsaskohti:

(a) Enamikul juhtudest on tehniline koostöö vajadusest tingitud, s.t. selle eelduseks on taotlus tegevuse kasusaajalt. Oluline on muuta see dialoogist tingitud taotluseks arutledes, kui oluline see on ja millised on selle hüved saaja jaoks.

(b) See on lahendus, milleni jõutakse keskmise- või pikaajalise tööga, ning millel on vähe koheseid tulemusi. Kuid käesolev strateegia on pikaajaline ning piisav täitmise tagamine on eesmärk, mida ei saavutata operatiivsete tegevustega, eriti vähimarenenud riikide puhul, mis ei ole veel TRIPsi nõuetega seotud.

(c) Programmide rakendamine tähendab keerulist haldusprotsessi. Seetõttu ongi käesoleva strateegia oluliseks komponendiks komisjoni IOÕ tagamise erinevate aspektide eest vastutavate teenistuste vahelise ning komisjoni ja kolmandate osapoolte vahelise koordineerituse tugevdamine.

Konkreetsed tegevused:

— Tagada, et vähemalt prioriteetsetena identifitseeritud riikidele antaks valikuvõimalus kaasata intellektuaalomand kaubandusega seotud tehnilise abi programmidesse või luua spetsiaalseid IO programme.

— Eriti sooviks komisjon laiendada tehnilist abi Ladina-Ameerika suunas, kuna see on piirkond, kus täitmise tagamist on kindlasti võimalik parandada ning kus ei ole ühtegi toimivat programmi.

— IOÕd hõlmavad mitmed programmid. Mõned, nagu näiteks ASEANi riikide jaoks mõeldud ECAP (9) I ja II või isegi hiljuti sõlmitud EL-Hiina IOÕ programm on konkreetselt suunatud IOÕ-alase abi osutamisele. Teised on üldiselt loodud hõlmamaks kaubandusega seotud küsimusi, kuid võivad sisaldada oma eesmärkide seas ka IOÕ –WTO II (10) ja väikeprojekti teenust (11) Hiina jaoks; Cotonou lepingu raames toimivad tehnilise koostöö programmid Aafrika, Kariibi mere piirkonna ja Vaikse ookeani (ACP) riikide jaoks; või CARDS (12) programm selliste riikide jaoks nagu Balkanimaad. Komisjon tagab selle, et IOÕ tagamise komponent oleks nende programmide poolt piisavalt hõlmatud.

— Tootjariikide puhul peab mistahes koostööprogrammide rõhuasetus liikuma õigusaktide ettevalmistamisele suunatud abi osutamiselt rohkem täitmisele suunatud strateegia poole, sealhulgas ka kohtunikele, politseile ja tollile mõeldud koolitusprogrammidele.

— Tuleb mainida, et sellist praktikat juba rakendatakse edukalt teatud tollivaldkonnas (maksukorralduse ja tolliliidu peadirektoraat). Hulk tollikoostöö lepinguid hõlmavad muu hulgas IOÕ tagamise olulist meetodit (valekaupade tollikontroll). Sellised lepingud riikidega nagu India ja Hiina (uus sõlmitakse varsti) annavad koolituse ja meie kogemuste ning meetodite edasiandmisel nendele riikidele positiivseid tulemusi. Lisaks sellele illustreerivad need seda, kuidas lähtuda olemasolevatest TRIPsi nõuetest (vrd. lisaks impordikontrollile ekspordi ja transiitkaupade kontroll). Tõenäoliselt võidakse sarnane leping Jaapaniga sõlmida juba aastal 2004.

— Ideede ja informatsiooni vahetamine teiste tehnilise koostöö põhiosapooltega nagu WIPO, Ameerika Ühendriigid, Jaapan ja mõningad EL liikmesriigid, eesmärgiga vältida jõupingutuste dubleerimist ja jagada parimaid tavasid.

— Arendada dialoogimehhanisme koos: (a) WCOga (maksukorralduse ja tolliliidu peadirektoraadi koordinatsiooni all) tehnilise abi meie seisukohtadega sobivuse ning meie programmidega vastastikuse täiendavuse hindamiseks; (b) WIPO ja teiste abiandjatega (Euroopa Patendiamet, EL Kaubamärkide ja Kavandite Amet, jne.) informatsiooni jagamiseks ning strateegiate paremaks koordineerimiseks.

— Tehniline koostöö on samuti TRIPsi lepingu (artikkel 67) oluline osa ning see sobib Doha arenguplaani eesmärkidega. Kaaluda võiks selles raamistikus täitmise tagamisele suunatud algatuste loomist.

5) Vaidluste lahendamine/sanktsioonid

Ilma sanktsioonide rakendamise võimaluseta pole ükski reegel lõplikult tõhus. Avalikult võiks välja selgitada riigid, kus IO rikkumised on süsteemsed ning kus pole võetud tõhusaid riiklikke meetmeid probleemi lahendamiseks. Viimase võimalusena tuleks mõelda mitme- ja kahepoolsetes lepingutes sätestatud vaidluste lahendamise mehhanismide kasutamisele.

Lähtepunktiks võiks olla olemasolev kaubandustõkete määruse (KTM) mehhanism. (13) KTM on õiguslik vahend, mis annab ühenduse ettevõtetele ja tööstustele kaebuse esitamise õiguse, mis kohustab komisjoni uurima ja hindama, kas leidub tõendeid rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade rikkumise kohta, mille tulemuseks on kaubandust kahjustavad mõjud. Selle tulemusena jõutakse menetluse abil kas probleemi vastastikku kokkulepitud lahenduseni või vaidluse lahendamise rakendamiseni.

KTMil on laiaulatuslik reguleerimisala, mis ei hõlma ainult kaupu vaid ka mingil määral intellektuaalomandi õigusi ja teenuseid, kui neid õigusi puudutavate eeskirjade rikkumine mõjutab EÜ ja kolmanda riigi vahelist kaubandust.

Kaaluda võib ka teiste kaubandusega seotud mehhanismide kasutamist. Näiteks hõlmab EL sarnaseid vahendeid ka üha suuremas hulgas kahepoolsetes lepingutes, mida kohaldatakse juhtudel, kui rikutakse kehtestatud IO kaitse kõrge(eima)id standardeid.

Puudulik täitmise tagamine tuleneb sagedamini sellest, kuidas pädevad asutused de facto eeskirju rakendavad (ei rakenda), mitte õigusaktide puudusest või õigusakti jõhkrast vastuolust TRIPsi nõuetega. Aga kui sellised puudused muutuvad süsteemseks, võivad need saada põhjenduseks vaidluse lahendamise juhtumile.

Konkreetsed tegevused:

— Tuletada õiguse valdajatele meelde võimalust kasutada KTMi mehhanismi juhtudel, kui on olemas tõendeid TRIPsi või EK ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingutes kokkulepitud kõrge(ima)te standardite rikkumisest. Selle mehhanismi käivitab kaebuse esitamine.

— Komisjon on IO kaitse vastastikku kokkulepitud standardite rikkumise korral ning selgelt põhjendatud juhtudel valmis ex officio kasutama WTO vaidluste lahendamise mehhanismi ning sarnaseid vaidluste lahendamise vahendeid, mis on hõlmatud meie kahepoolsete lepingutega.

— Kaaluda muid mehhanisme, mida võiks kasutada IOÕ rikkumiste taseme vähendamiseks kolmandates riikides.

6) Avaliku ja erasektori partnerluse loomine

Paljud ettevõtted ja ühingud on olnud aktiivsed võitluses piraatluse/võltsimise vastu pikki aastaid. Nemad on oluliseks informatsiooniallikaks, aga ka põhipartneriks mis tahes teadlikkuse suurendamise algatustes. Mõned neist ettevõtetest on enamikus probleemsetes riikides juba kohal ja tegutsevad aktiivselt.

Lisaks praegu välja pakutud konkreetsetele tegevustele on komisjonis ka teisi näiteid algatustest luua partnerlust avaliku ja erasektori vahel, mis on otseselt või kaudselt seotud IOÕ tagamisega.

Üks neist projektidest hõlmas innovatsiooni levikeskuste loomist, et toetada tehnoloogiasiiretega tegelevaid ettevõtteid. (14) See projekt kaasab IOÕ valdkonnas (litsentsid, IO õiguste üleandmine, jms) põhjalikku kogemust omavaid inimesi ning seda tuleks kasutada kolmandates riikides täitmise tagamisega seotud probleeme puudutava informatsiooni kogumiseks. Siiani hõlmab võrgustik ainult ELi, kuid kaalutakse ka selle ulatuse laiendamist kolmandatesse riikidesse. Käimas on katseprojekt ühe Tšiili ametkonnaga.

Juba on käivitatud “IOÕ kasutajatugi” (15) — loomingulisuse ja innovatsiooni toetamiseks mõeldud komisjoni spondeeritav projekt. Kasutajatoe eesmärk ei ole tegelda kaebustega, vaid anda ELi tööstusele informatsiooni. Seepärast võib see aidata ettevõtteid, mis seisavad vastamisi oma õiguste rikkumisega kolmandates riikides.

Samuti on komisjonil pikaajaline kogemus eraettevõtjate kaasamisel oma seminaridel ning koolitusprogrammides, mis hõlmavad eriti IOÕ tagamist piiril.

Konkreetsed tegevused:

— Ettevõtteid, ühendusi ja kaubanduskodasid kaasava kohaliku IO võrgustiku loomise toetamine. Seda tegevust rakendatakse juba kindlates riikides ning seda toetab aktiivselt kaubanduse peadirektoraat.

— Täiustada koostööd firmade ja ühendustega, mis on aktiivsed võitluses piraatluse/võltsimise vastu, vahetades muu hulgas tulevikus tehtavaid algatusi puudutavat informatsiooni ning tagades komisjoni ning eraettevõtjate ekspertide vastastikku osalemine teise poole korraldatud üritustel.

7) Teadlikkuse suurendamine/Oma kogemuste kasutamine

Avalikkusele kvaliteetsema informatsiooni andmine on veel üks käesoleva strateegia väga tähtis dimensioon. Selle võib jagada järgmisteks osadeks:

(a) Kolmandate riikide kasutajate/tarbijate teadlikkuse suurendamine. Seda tuleb teha kahest perspektiivist lähtudes: (a) propageerida IOÕ hüvesid loomingulisuse, investeeringute, tehnoloogiasiirde, traditsioonide ja kvaliteedi kaitse põhjal; (b) informeerida IOÕ rikkumise ohtudest rahvatervisele, tarbijakaitsele, avalikule julgeolekule, jne.

(b) Õiguste valdajate teadlikkuse suurendamine. Samuti kahest perspektiivist lähtudes: (a) teatavates ebapiisava IOÕ tagamisega riikides, kauplemisest tulenevatest riskid ning minimaalsed ettevaatusabinõud, nagu näiteks IO õiguse nendes riikides registreerimine, mis tuleb kasutusele võtta (väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted sageli isegi ei taotle oma intellektuaalomandi kaitset kolmandates riikides, kus nad oma kaupa toodavad ja müüvad); (b) vajadus kasutada nendes kolmandates riikides oma õiguste tagamiseks kättesaadavaid vahendeid. Riikidel, mis on WTO liikmed (välja arvatud vähimarenenud maad) peavad olema rakendatud IO kaitse ja tagamise miinimumstandardid aastast 2000. On selge, et esimesed sammud IOÕ kaitsmiseks ja tagamiseks peavad tegema õiguse valdajad ise ning et enne, kui neil on põhjendatud õigus kaevata sellise kaitse ja täitmise tagamise üle, peavad nad maksimaalselt olemasolevaid mehhanisme ära kasutama.

Konkreetsed tegevused:

— Komisjonil ei ole vahendeid, et viia kolmandates riikides üksinda läbi laiaulatuslikke teadlikkuse suurendamise kampaaniaid. Seda tegevust võib siiski rakendada mõnede ülalmainitud meetmete abil, s.t. kaasates olemasolevatesse tehnilise koostöö programmidesse ning avaliku ja erasektori partnerluse abil.

— Komisjoni talitused spondeerisid “Intellektuaalomandi õiguste tagamise juhendi” ettevalmistamist. Juhend on põhiliselt mõeldud abistamaks arengumaade ja vähimarenenud maade avaliku võimu kandjaid nende jõupingutustes käivitada IOÕ tagamise tõhusad süsteemid ja protseduurid. Juhend võtab eriti arvesse kõige levinumaid raskusi, millega need riigid IOÕ tagamisel silmitsi seisavad, ning õpetab, kuidas saavutada selliste õiguste tõhus ja pikaajaline kaitse. Juhend märgib ära kasulikud ressursid, mis võivad ametkondadele ja õiguse valdajatele raskustega tegelemisel abiks olla.

— Juhend tehakse üldsusele kättesaadavaks komisjoni koduleheküljel.

8) Institutsiooniline koostöö

IOÕ tagamise eri aspektide eest vastutavad komisjoni talitused kiirendavad oma koordineeritust ja koostööd, pidades silmas komisjoni rolli. Bürokraatia lisakihti loomata on vaja:

a) arendada edasi teabevahetust ja koordineeritust IOÕ tagamise eri aspektide eest vastutavate talituste vahel;

b) lihtsustada organisatsiooniväliste üksuste (õiguse valdajate, kolmandate riikide ametkondade, jne.) identifitseerimist ning nende ligipääsu neid puudutava konkreetse küsimuse eest vastutavale talitusele.

Konkreetsed tegevused:

— Organiseeritakse regulaarselt talitusesiseseid kohtumisi kontrollimaks käesoleva strateegia raames rakendatavaid algatusi ning arutlemaks saavutatud tulemuste, samuti uute algatuste kaasamise üle. Lisaks sellele tutvustatakse tehnilise abi küsimustega seotud talituste vahelist tihendatud koostööd, soodustamaks IOÕ tagamisega seotud abi andmist asjaomastele kolmandatele riikidele.

— Selleks et aidata kolmandatel osapooltel mõista ülesannete jaotust erinevate komisjoni talituste vahel:

— luuakse uus komisjoni kodulehekülg, mis tutvustab: (a) olemasolevaid IÕO tagamisega seonduvaid õigusakte; (b) täitmise tagamise käsiraamatut, mis sisaldab erinevat tüüpi IO õiguste ja nende tagamisega seotud aspektide komisjoni kontaktpunkte, samuti linke mitmetele sellega tegelevate teenistuste kodulehekülgedele.

— IOÕ teatavate aspektide või teatavate sektoritega tegelevate talituste olemasolevatele kodulehekülgedele lisatakse ristlingid.

— Tagada koordineeritus teiste IOÕga seotud komisjoni algatustega, nagu näiteks innovatsiooni levikeskuste ja IOÕ konsultatsioonipunktiga, ning nende tõhus panus käesoleva strateegia eesmärgi saavutamisele, kogudes ja jagades informatsiooni vis-à-vis erasektoriga.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/48/EÜ, 29. aprill 2004 leiate veebisaidilt

http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2004/l_195/l_19520040602en00160025.pdf.

(2) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1383/2003, 22. juuli 2003 leiate veebisaidilt

http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/files/counterfeit_en.pdf.

(3) Käesoleval strateegial puudub vahetu täiendav finantsmõju Euroopa komisjoni eelarvele

(4) Kõnealuses strateegias esinev viide intellektuaalomandi õigustele on tehtud selle laiemas tähenduses, s.t. see hõlmab autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi, aga ka kaubamärke, patente, projekte, geograafilisi tähiseid, avaldamata teavet jne

(5) Dokumendi “Intellektuaalomandi õiguste tagamise uuring kolmandates riikides” täielikud tulemused, sealhulgas üksikasjalik aruanne riigiti kõikide riikide osas, mille kohta saadi piisavat informatsiooni, on kättesaadavad aadressil:

http://europa.eu.int/comm/trade/issues/sectoral/intell_property/survey_en.htm

(6) Väärtuslikuks informatsiooniallikaks sellise võltsitud ja piraatkauba päritolu, reisiteekonna ning olemuse kohta, mis on teel ühendusse või veetakse läbi ühenduse, on iga-aastane statistika tolli poolt ühenduse piiril kinni peetud kolmandatest riikidest pärit olevate kaupade kohta. Aruannet annab välja Maksustamise ja Tolliliidu Peadirektoraat. 2003. aastat puudutavad arvud võib leida aadressilt:

http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/index_en.htm

(7) Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping, 1C lisa Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingule (TRIPs, Marrakesh 1994).

(8) TRIPs-lepingu artikkel 51 sätestab ainult liikmete kohustuse rakendada tollimeetmed imporditavate kaupade kohta.

(9) EK-ASEANi IOÕ programm koosneb piirkondlikust ja riiklikust komponendist ning katab IOÕ kõiki valdkondi. Selle väärtuseks on 5 miljonit eurot. Plaanitud on lisaks 2 miljonit eurot, võtmaks arvesse Laose, Kambodža ja Vietnami kaasamist. Projekt algas aastal 2000 ning selle kestuseks on 5 aastat.

(10) WTO II on suurim WTOga seotud programm Hiinas, mille väärtuseks on 5 aasta jooksul 15 miljonit eurot, mille suhtes Hiina on näidanud üles valmidust lisada omalt poolt 30 %. Tehakse ettepanek IOÕ peatüki kohta. Programm peaks käivitatama enne 2004. aasta lõppu.

(11) Väikealgatuste toetamiseks mõeldud projekt Hiinas. Koguväärtusega 9,6 miljonit eurot ja kestusega 5 aastat, on algatused nõudlusest tingitud, kuid IOÕga seotud projektide kaasamist soodustatakse aktiivselt.

(12) 2003. aasta juulis käivitati ühenduse abi- ja rekonstruktsiooniprogrammi raames projekt nimega “Tööstus- ja intellektuaalomandi õigused”, mis on mõeldud Lääne-Balkani regiooni arendamiseks ja stabiliseerimiseks (CARDS). See projekt kestab 36 kuud ning selle väärtuseks on 2,25 miljonit eurot.

(13) Nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrus (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine.

http://europa.eu.int/comm/trade/issues/respectrules/tbr/legis/adgreg06a.htm

(14) Seda projekti juhib kaubanduse peadirektoraat. Lisainformatsiooni saamiseks vaata:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/innovation/networks.htm#irc

(15) http://www.ipr-helpdesk.org