COSME üld- ja erieesmärgid kavandati selleks, et tegeleda nende probleemidega. Eelistatud variant nende eesmärkide saavutamiseks oli jätkata COSME raames kõikide ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi meetmetega (2,2 miljardit eurot), välja arvatud uuendustegevusega (ligikaudu 600 miljonit eurot). COSME rahastamispakett ajavahemikuks 2014–2020 on 2,3 miljardit eurot.

Mõjuhinnangus, mis on lisatud ettepanekule võtta vastu COSME programmi käsitlev määrus, on kindlaks määratud järgmised turutõrked: VKEde raskused rahastamisele juurdepääsul; vähene ettevõtete loomine ja viletsad tulemused; vähene ettevõtlusvaim; ettevõtluskeskkond, mis ei ole soodne idufirmadele ja majanduskasvuks; probleemid, mis pärsivad tööstusharude spetsialiseerumist ja sektorite konkurentsivõimet, ning VKEde piiratud rahvusvahelistumine nii Euroopas kui ka väljaspool Euroopat.

Nagu on sätestatud COSME määruses, on komisjon teinud programmi vahehindamise, et hinnata programmi asjakohasust ja lisaväärtust, programmi rakendamise tulemuslikkust ja tõhusust ning sidusust muude ELi programmidega.

Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) programm –COSME – on liidu programm, mille eesmärk on suurendada ettevõtete konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust, soodustada ettevõtluskultuuri ning edendada VKEde asutamist ja kasvu. Programm aitab saavutada aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ üldeesmärke, püüdes optimeerida koostoimet muude ELi programmidega, nagu „Horisont 2020“, ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega.

COSME aitab Euroopa ettevõtjatel, eelkõige VKEdel, tegeleda ühtsel turul ettevõtlusega ja eksportida väljapoole Euroopat. Enam kui kaks kolmandikku COSME eelarvest, mis on ette nähtud selleks, et parandada juurdepääsu turgudele, eraldatakse Euroopa ettevõtlusvõrgustikule, mis aitab VKEdel leida ELis ja kolmandates riikides äri-, tehnoloogia- ja teaduspartnereid. Võrgustik edendab ka VKEde osalemist sellistes ELi rahastamisprogrammides nagu „Horisont 2020“ ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid.

Rahastamisvahenditega, eriti laenutagamisrahastuga seotud 2014. aasta osalemiskutsed tekitasid suurt huvi finantsvahendajate seas kõikjal ELis ja COSME programmis osalevates kolmandates riikides. Turunõudlus laenutagamisrahastu järele oli suur ka 2015. aastal, mille tulemusel olid kõik 2014.–2015. aasta eelarvevahendid 2015. aasta keskpaigaks ammendunud. Tänu EFSI antud tagatisele sai Euroopa Investeerimisfond jätkata 2015. aasta teises pooles COSME laenutagamisrahastu tagatislepingute sõlmimist. 2016. aasta lõpus said ligikaudu 143 000 VKEd 21 osalevas riigis tugevdatud laenutagamisrahastu kaudu ligemale 5,5 miljardit eurot rahalisi vahendeid . COSME laenutagamisrahastu tugevdamine EFSI tagatise toel jätkus 2016. ja 2017. aastal. Sellel oli positiivne mõju riskantsematele VKEdele, kellele tehti rahastamine kättesaadavaks märksa varem kui see oleks olnud võimalik vaid COSME eelarvega, millega kiirendati reaalmajanduse rahastamist.

Põhivahend on mentorlusprogramm „Erasmus noortele ettevõtjatele“, mis aitab uutel ettevõtjatel omandada ja suurendada ettevõtlusalaseid oskusi ja teadmisi ning arendada oma äritegevust, õppides kogenud ettevõtjatelt. Seda programmi hakati katseprojektina ellu viima 2009. aastal ja praegu on see COSME põhimeede.

COSME programmist toetatakse Euroopa haridustöötajate ja koolitajate vahetusi, et töötada välja ELi ettevõtlusalase hariduse parimad tavad. Programmis keskendutakse sellistele rühmadele nagu noored, naised ja eakad ettevõtjad, et pakkuda neile mentorlust või muid nende vajadusest lähtuvaid kavasid.

COSME tugevus seisneb eelkõige selles, et selle elluviimisel kasutatakse vahendajaid. Programmis kasutatakse ära vahendajate lähedust VKEdega ning sellega hõlbustatakse COSME raames pakutavate teenuste lõimimist teenustega, mida vahendajad pakuvad oma riigis või piirkonnas. See lähenemisviis võimaldab programmil maksimeerida väljavaateid soovitud mõju saavutamiseks.

COSME oodatud väljundid, nagu laenupõhist rahastamist kasutavate VKEde või korraldatud ürituste arv, saavutati aastatel 2014–2016 üldiselt edukalt. Olemasolevad tõendid osutavad sellele, et programmil on positiivne mõju toetusesaajate majanduskasvule ja tööhõivele.

Asjakohasuse vaatenurgast (ent samuti silmas pidades tulemuslikkust, mida käsitletakse järgmisena) on programmi kõige nõrgem külg ülesehitus. Enam kui 80 % kogueelarvest eraldatakse kahele põhimeetmele – rahastamisvahendid ja Euroopa ettevõtlusvõrgustik –, nagu on sätestatud COSME määruses. Seetõttu on muude, väiksemate meetmete eelarve väga piiratud. Sellega väheneb mõnel juhul nende meetmete võimalik mõju.

Uuringute tulemustest on näha, et nii vahendajad kui ka toetust saanud VKEd peavad COSME meetmeid asjakohaseks ja oma vajadustele vastavateks nii kehtestatud tingimuste kui ka sisu poolest. Programmi asjakohasus ELi kodanike vaatenurgast on suur tänu keskendumisele majanduskasvule ja töövõimaluste loomisele.

COSME aitab saavutada Junckeri komisjoni põhiprioriteeti – hoogustada majanduskasvu ja töökohtade loomist – mitme meetme kaudu, sealhulgas parandades juurdepääsu rahastamisele, andes võimaluse luua võrgustikke, edendades teabe ja heade tavade vahetamist ning parandades ELi VKEde juurdepääsu uutele turgudele. COSME programm on mõeldud kõikidele ELi VKEdele, mis on üks programmi peamisi tugevaid külgi.

Juurdepääs rahastamisele

Laenutagamisrahastu ja kasvuetapi omakapitalirahastu on toetust saavate VKEde vaatenurgast väga tulemuslikud. Iseäranis laenutagamisrahastu kaudu jõuti märkimisväärse arvu VKEdeni, selle abil pakuti üldiselt soodsamaid rahastamistingimusi, sellel oli suur võimendav mõju VKEde rahastamisel ja see suurendas laenupõhist rahastamist enamikus liikmesriikides. Samas märgiti, et 150 000 euro künnisel, mille ületamise korral finantsvahendaja peab kontrollima, ega VKE ei vasta mõnele programmi „Horisont 2020“ VKEde laenupõhise rahastamisvahendi innovatsioonikriteeriumile, oli negatiivne mõju. See ajendab vahendajad jääma oma rahalises pakkumuses selle künnise piiresse, ehkki seda künnist peetakse paljude VKEde vajaduste rahastamiseks sobimatuks.

Kasvuetapi omakapitalirahastuga seotud edusammud on väiksemad pika aja tõttu, mis kulub omakapitaliinvesteeringute puhul rahastamiseni jõudmiseks, ja 2016. aastal EFSI raames kasutusele võetud kapitaliinstrumendi eelistamise tõttu.

Laenutagamisrahastu kaudu on kaasatud 2016. aasta 31. detsembri seisuga üle 60 finantsvahendaja 25 riigist ning toetatakse enam kui 140 000 VKEd, kusjuures 50 % neist on alla viie aasta tegutsenud idufirmad ja 90 % toetusesaajatest on mikroettevõtjad.

Laenutagamisrahastu võimaldas suurendada suurema riskiga VKEdega sõlmitavate rahastamistehingute arvu ja mahtu (aastatel 2014–2016 allkirjastatud tagatislepingud, mille koguväärtus oli 611,17 miljonit eurot, võimaldasid suurendada rahastamise mahtu 5,5 miljardi euroni). Enamik vaatluse alla võetud finantsvahendajaid märkis, et laenutagamisrahastu suurendas märgatavalt nende suutlikkust katta krediidiriski ja anda laenu. Uuring näitas ka seda, et COSME tagatis tõi üldjuhul kaasa märkimisväärsed lisainvesteeringud, mille koguväärtuseks hinnatakse 1,25 miljardit eurot. Vaatluse alla võetud VKEd nimetasid nii kasvuetapi omakapitalirahastu kui ka laenutagamisrahastu positiivset mõju oma majanduskasvu väljavaadetele.

Juurdepääs turgudele

Euroopa ettevõtlusvõrgustiku puhul on näha olnud, et selle kaudu jõutakse VKEdeni üle kogu Euroopa – võrgustiku koostöös on osalenud ja selle nõustamisteenuseid on kasutanud 150 000 VKEd. 8 000 VKEd sõlmis tänu ettevõtlusvõrgustikule koostöölepinguid teises riigis asuvate VKEdega või järgis võrgustiku uue nõustamisteenuse kasutamisel saadud soovitusi. Ettevõtlusvõrgustiku teenused aitasid VKEdel eelkõige parandada oma kaupade ja teenuste kvaliteeti, mille tulemusel suurenes (oodatult) käive ning eriti sisenemine uutele geograafilistele turgudele nii Euroopas kui ka sellest väljaspool. Võrgustiku klientidest VKEd kasutavad võrgustiku teenuseid laialdaselt ja hindavad neid kõrgelt. Võrgustikus on saavutatud märkimisväärseid tulemusi eelkõige ettevõtluskoostöö alaste teenuste valdkonnas, kus on antud nõu, aidatud VKEdel ületada uuendustegevuse ja ettevõtte juhtimisega seotud takistusi ning võimaldatud VKEdel luua omavahel väärtuslikke ärisuhteid. Võrgustikus saavutati tulemusi ka vahendajate endi jaoks, sealhulgas paranesid teadmised, strateegilise teabe kogumine ja koostöö võrgustiku teiste liikmetega, mis võimaldas parandada teenuste kvaliteeti.

Euroopa ettevõtlusvõrgustiku teenuste kõrval on oluline teabeallikas portaal „Teie Euroopa – ettevõtted“, kust saab teavet õiguste ja kohustuste kohta ettevõtte loomisel ja/või juhtimisel Euroopa riigis. Portaal on ligi meelitanud oodatust suurema arvu külastajaid. Seireandmed näitavad, et portaalil on peaaegu 2,9 miljonit ühekordset külastajat (võrdluseks olgu öeldud, et COSME määruses seati Euroopa ettevõtlusvõrgustiku digiteenuste puhul pikaajaliseks vahe-eesmärgiks 2,3 miljonit kasutajat). Kõrge on ka kasutajate rahulolu määr (93 %, kusjuures COSME 2016. aasta tööprogrammis oli püstitatud eesmärgiks 85 %).

Klastrite rahvusvahelistumise meede hõlmab 25 Euroopa strateegilist klasterpartnerlust, mis esindavad 145 klasterorganisatsiooni 23 Euroopa riigist ja enam kui 17 000 Euroopa VKEd. Neist 25 klasterpartnerlusest rahastati eelarvepiirangute tõttu vaid 15 partnerlust. Ülejäänud kümnele anti Euroopa strateegilise klasterpartnerluse märgis ning neid julgustati jätkama oma partnerlusega vabatahtlikult, ilma COSME rahastuseta. 15 kaasrahastatud partnerlust hõlmavad umbes 95 klastrit, mille kaudu jõutakse enam kui 10 300 Euroopa VKEni. Loodud on klastritevahelised ametlikud Euroopa partnerlused ja esimene üleilmne partnerlus.

Olulised tulemused olid rahvusvahelistumise protsessi parem mõistmine ja klastrijuhtide suurem suutlikkus toetada rahvusvahelistumist, ent samuti uute rahvusvaheliste ärisuhete loomine. Üheks laiemalt saavutatud keskpika perioodi tulemuseks võib pidada suuremat rahvusvahelist tuntust ja nähtavust.

Raamtingimuste ja konkurentsivõime parandamine

Algatused, millega suurendatakse sektorite konkurentsivõimet, on enamasti piiratud eelarvega ühekordsed meetmed, mis on suunatud suurele hulgale sektoritele. Turismiprogrammi toetusesaajate sõnul kuuluvad otseste tulemuste hulka uute piiriüleste strateegiliste partnerluste loomine ja suurem nähtavus rahvusvahelistel turgudel. Ehkki otseselt osales VKEsid vähe, loodi kutseliitude ning kohalike, piirkondlike ja riiklike turismiagentuuride kaasamisega alus märkimisväärse mitmekordistava mõju saavutamiseks. Töötatakse välja uusi turismitooteid ja -teenuseid ning osalejatel on seoses uutele turgudele sisenemise võimalustega suured ootused.

Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ rakendamise meetmetega (VKEde tulemuslikkuse hindamise tulemuste avaldamine) anti riikide poliitikakujundajate käsutusse kvaliteetne teave ning loodi kõrgelt hinnatud võimalus vahetada VKEde saadikute võrgustiku kaudu teavet ja häid tavasid. Valitseb üldine arusaam, et need meetmed aitavad lähendada VKEdega seotud tegevuspõhimõtteid COSME programmis osalevates riikides.

Ettevõtlus

Programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“ rakendamisel saavutati kavandatud eesmärgid. Programmi kaasati ligikaudu 3 500 ettevõtjat. Hinnangute kohaselt oli uute ettevõtjate programmis osalemise tulemus 2014.–2016. aastal 250 uut ettevõtet, 5 miljonit eurot lisakäivet ja ligikaudu 1 000 uut töökohta. Vastuvõtvate ettevõtjate osalemist seostatakse samal ajal 203 miljoni euro suuruse lisakäibega ja rohkem kui 1 100 uue töökohaga. Programmiga on loodud ka alus oluliste tulemuste saavutamiseks ärisuhete ja rahvusvahelistumise valdkonnas nii uute kui ka vastuvõtvate ettevõtjate seas. Ajavahemikus 2014–2016 võimaldati praktikat ettevõtetes kokku 2 117 korral. Hinnangute kohaselt parandas ligikaudu 1 800 potentsiaalset uut ettevõtjat tänu programmile oma juhtimis- ja tehnilisi oskusi ning mõned on parandanud oma muid ettevõtlusoskusi (turunduse, halduse ja rahanduse valdkonnas).

Osalejad väitsid, et programmi raames saadud kogemused on aidanud neil paremini mõista probleeme, millega ettevõtjad silmitsi seisavad. Programm mõjutas otseselt ka vastuvõtvaid ettevõtjaid, toetades nende ettevõtetes innovatsiooni ja tuues kaasa ELi keskmisest märksa suuremad majanduskasvu määrad. Kuna programm pakkus märkimisväärseid võrgustike loomise võimalusi, saavutati programmi eesmärgid ka ärisuhete tugevdamisel ning edasise koostöö ja rahvusvahelistumise ettevalmistamisel.

C.Tõhusus

COSME tõhususe tase on kokkuvõttes mõistlik. Programmi kõiki põhielemente rakendatakse kooskõlas iga-aastastes tööprogrammides kindlaks määratud erieesmärkide ja ajakavadega. Programmi põhitugevus seisneb tööprogrammide selguses, mille tulemusel on toetusetaotluste esitamise kutsete peale laekunud rahastamiskõlbmatute taotluste osakaal võrdlemisi väike. Ei tehtud kindlaks ühtki olulist haldusalast kitsaskohta ning kasutusele võetud lihtsustamismeetmeid peeti üldjuhul positiivseteks, ehkki EASMEs oli esimesel aastal probleeme uue IT-süsteemiga, mis põhjustas toetusesaajatele raskusi.

COSME rakendamine on delegeeritud peamiselt EASME-le (muud kui finantsmeetmed) ja Euroopa Investeerimisfondile (rahastamisvahendid). EASME täitis aastatel 2014–2016 eelarvet suurusega 298 miljonit eurot ja Euroopa Investeerimisfond eelarvet suurusega 550 miljonit eurot, mis oli eraldatud COSME rahastamisvahendist VKEde jaoks.