ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.7.1.

Uuringud on näidanud, et sisserändajad on innovaatilisemad ja ettevõtlikumad kui põliselanikud. Paljudes riikides on nad asunud tegutsema füüsilisest isikust ettevõtjana või loonud uusi ettevõtteid, värvates sageli teisi sisserändajaid. Komitee on vastu võtnud arvamuse teemal „Sisserändajatest ettevõtjate panus majandusse” (13).
8.1.

Türgis on kohaliku omavalitsuse põhimõte mõnel pool ikka veel jäänud kahepoolseks õppimisprotsessiks, mille käigus tuleb määratleda ja järk-järgult täpsustada eri ametiasutuste rollid ja volitused. Komitee märgib, et ka Türgis on vertikaalne võimude lahusus kasutusel kui vahend, mille abil luua riigi ja sotsiaalsete rühmade vaheliste seoste võrgustik, samuti seda, et demokraatlikud protsessid tuleks kohalikul ja piirkondlikul tasandil kindlamalt kinnistada. See oleks veel üks võimalus kaasata kodanikuühiskonna organisatsioonid, kellel on otsene seos kohalike oludega, poliitilisse otsustusprotsessi nt asjatundlike kodanike või sõltumatute nõustajatena.
1.11.

Euroopa Komisjoni poolt kavandatud Euroopa filmifoorum peaks hõlmama kõiki audiovisuaalsektori sidusrühmi ning see on oluline vahend kõigi audiovisuaalsektoris osalejate ühendamiseks, et tegeleda sektori ees seisvate põhiprobleemidega. Komitee toetab seda kauaoodatud konsultatsioonifoorumit ja rõhutab, et oluline on sektori kõigi sidusrühmade võrdne kaasatus. Hõlmata tuleb ka väiksemad sidusrühmade grupid, kelle hulka kuuluvad tarbijad ja töötajate esindajad.
4.4.

Põhimõtteliselt seisab Venemaa kodanikuühiskond eksistentsiaalse dilemma ees (8). Mõned inimõiguste vaatlejad on seisukohal, et kodanikuühiskonna seekordse represseerimise ulatus on riigi postsovjetlikus ajaloos enneolematu ja et pärast Ukraina kriisi puhkemist on see muutunud veelgi intensiivsemaks (9). Samal ajal on riik eraldanud hulgaliselt rahastamisvahendeid nn sotsiaalse suunitlusega rühmadele, luues uue kiilu valitsusväliste organisatsioonide kogukonda.
5.4.6

Töötajate ametiühinguorganisatsioonid on jätnud sageli hooletusse koduabiliste organiseerimise, mis on tõepoolest keerukas, kuna ametiühingutel puudub juurdepääs erakodudele, tegemist on nähtamatu tööhõive vormiga ja koduabilised on üksteisest eraldatud. Koduabiliste organiseerimine võib perekonnale suunatud teenuste professionaliseerimist edendada. See professionaliseerimine on meeste ja naiste ametialase võrdõiguslikkuse üks tingimus.
4.8.3

Inimeste ellujäämiseks vajalike toodete suhtes tuleks kohaldada eraldi lähenemisviisi ja jätta need vabakaubanduse raamistikust välja. Vaatamata sellele, et on olemas dokumente, milles kinnitatakse, et „vesi ei ole tavaline kaup” või et „kõigil inimestel on õigus toidule”, oleme me praeguseni tunnistajaks veeallikate erastamisele, ulatuslikule põhitoiduainetega spekuleerimisele ja põllumajandusmaade massilisele hõivamisele. Need nähtused seavad otseselt ohtu kõige haavatavamas olukorras olevate isikute ellujäämise.
3.9

Lisaks on osa tooteid spetsiaalselt kavandatud nii, et nad aeguksid ruttu, mistõttu on vaja osta uusi tooteid. See on vastuolus säästvuse ja tarbijate tõhusate kulutuste kriteeriumidega, nagu komitee on juba ka märkinud (7).
2.4.5

Venemaa järel on Ukraina suuruselt ja tähtsuselt teine endine nõukogude vabariik, mis Euroopa-meelse suuna võtmisel kaotas Venemaa anneksiooni tagajärjel kontrolli Krimmi ja Sevastoopoli üle ning on langenud Venemaa edasise sabotaaži ja õõnestustegevuse ohvriks. Venemaa tegevus on äärmiselt drastiline näide välissekkumise kohta, mis peale Ukraina territoriaalse terviklikkuse ja suveräänsuse ohustamise mõjub ääretult kahjulikult ka kodanikuühiskonnale ja selle organisatsioonidele. Selline tegevus on lisaks rahvusvahelise õiguse jämedale rikkumisele ka vastuolus kahe põhimõttega, mis on suveräänsete riikide vaheliste suhete vundamendiks. Esiteks ei tohi piire jõudu kasutades muuta ja teiseks võivad riigid ilma välise sekkumiseta ise langetada otsuseid oma tuleviku kohta.
6.2

Teadusasutustel ja ülikoolidel on kaks erinevat viisi võimaliku soolise erapoolikuse vältimiseks inimeste tööle võtmisel. Esimene viis seisneb selles, et koostatakse juhised, et tagada ametisse määramise menetluste järelevalve teaduskonna nõukogu, soolise võrdõiguslikkuse ombudsmani või muu vastutava organi poolt. Teine viis on kohustada teaduskondi tööle värbamisest aru andma, et oleks võimalik koostada soopõhist statistikat ametikohale kandideerinud, kitsamasse valikusse jõudnud ja tööle võetud inimeste kohta. Oluline on võidelda värbamismenetluste mitteametliku iseloomu vastu, sest see kaldub töötama meeste kasuks. Siia kuuluvad mitteametlikud kutsed kandideerida ametikohale ja töökuulutuste kohandamine rohkem meeste kvalifikatsioonidele ja kogemustele vastavaks.
5.6

Eri riikide areng on ebaühtlane. Tavapärased programmid tuleb läbi vaadata ja ajakavasid kohandada. Ettevõtted on loomisel. Hariduse ja ettevõtete vahelised suhted on muutumas, et pidada sammu tööstuse muutustega. Töötajad peavad olema valmis õppima erinevaid ja enamasti erialasemaid oskusi ning nad peavad suutma kohaneda kiirete muutustega nõudluses oskuste järele.
5.9

Isegi kui vahendid jätkusuutlikuks rahastamiseks (sotsiaalse mõjuga investeeringud või muud) on olemas, ei saa see turg täielikult toimida ilma haldussuutlikkuse suurendamiseta sotsiaalse mõju mõõtmises ja investeerimisvalmiduse programmides. Toetada tuleb nende haldussuutlikkuse suurendamise teenuste osutajate tekkimist, kelleks on tihti sotsiaalsed ettevõtted ise. Samuti on vaja luua liideseid sotsiaalsete ettevõtete ja sotsiaalse mõjuga investeeringute maailma vahel, kus keskne roll on spetsiaalsetel vahendajatel. Samas hoiatab komitee liialt paljude vahetasandite või laiahaardeliste tegutsejate kasutamise eest, kuna tõelised sotsiaalse innovatsiooni partnerlused põhinevad sidusrühmade (tihti väikeste ja kohalike) vahelistel otsestel ja tihedatel kontaktidel, et suurendada usaldust. Seda ei saa teha läbi vahendajate.
3.3.1

Haridus ja kutseõpe rikastavad inimeste elu ja annavad neile demokraatlikus ühiskonnas vajalikud oskused. Sotsiaalne ja majandusareng sõltub suuresti kutseharidusest, sest see annab inimestele oskused ja avab uksi tööturule. Ebasoodsamas olukorras olevatele ja eelkõige tõrjutud elanikerühmadele võib see tagada parema elu. Kutseõpe ei ole aga ainuüksi sild hariduse ja tööhõive vahel, vaid see on ka iseenesest tähtis. UNESCO statistikaamet on märkinud, et majandusarengu ja kutsehariduse vahel on korrelatsioon.
4.7

Komitee on tervitanud suuremat osa komisjoni ettepanekuid, mille eesmärk on parandada VKEde juurdepääsu rahastamisele, ent enamasti on need keskmise või pikema perspektiiviga ja võivad nõuda uusi õigusakte ja/või institutsioone. Kuid ettevõtjate käibekrediidi kriis on kiireloomuline, tungiv ja väidetavalt süvenev. Komitee usub, et ELi poliitikakujundajad peaksid tegema rohkem, et pakkuda lahendusi lühemas perspektiivis, nagu nt eespool kirjeldatud stiimuleid pakkuvad skeemid (laenurahastamisskeem või sihtotstarbeline pikemaajaline refinantseerimisoperatsioon). Iga kõrgemat finants- või mainega seotud riski tuleb kaaluda ELi 26 miljoni töötu inimese taustal (5,6 miljonit neist on alla 25aastaseid).
5.3

Kasvav teadlikkus kodanikuühiskonna rollist ja sotsiaalpartnerite kaasamisest ühinemisprotsessi on olnud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jaoks nii ülesanne kui ka väljakutse. Mõnes riigis on valitsus säilitanud negatiivse suhtumise kodanikuühiskonda ja selle tagajärjel on ühise nõuandekomitee soovitused vähe kõlapinda leidnud. Sellest hoolimata on ühised nõuandekomiteed loonud võimalusi otseseks arvamustevahetuseks kodanikuühiskonna, ELi ja riikide poliitikute ja ametnike vahel, isegi kui see valitsuse poliitikat vähe mõjutas. Seda meeles pidades võiks ühistel nõuandekomiteedel komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi tugevamast toetusest ja tihedamast koostööst nendega palju kasu olla; see tagaks, et kõigil asjaomastel poliitikakujundamise areenidel saaksid kuuldavaks ühinemise kohalike probleemidega seotud peamised mureküsimused, mis on tõstatatud riikides kodanikuühiskonna ja sotsiaalpartneritega peetavas dialoogis.
3.5

Küberrünnaku tehnika muutub pidevalt. — Tavaliselt kasutatakse küberrünnakus ründevektorit, mille abil saab küberkurjategija ligipääsu veebiidentiteedi andmetele, arvutile või võrguserverile, et jõuda oma kuritegeliku eesmärgini. Sagedased ründevektorid on USB-seadmed, e-posti manused, veebilehed, hüpikaknad, kiirsõnumid, jututoad ja pettused, näiteks andmepüük. — Kõige sagedasem rünnakuvorm hõlmab pahavara kasutust. Pahavara on tarkvara, mille kaudu võetakse kuritegelikul eesmärgil kontroll digitaalseadme üle, näiteks et varastada kasutaja andmed või raha või levitada seda pahavara teistesse seadmetesse. Pahavara hõlmab arvutiviiruseid (sh ussid ja Trooja hobused), lunavara, nuhkvara, reklaamvara, paanikatarkvara ja muid pahavaraprogramme. Näiteks lunavara on teatud liiki pahavara, mis halvab juurdepääsu nakatunud arvutisüsteemile ja nõuab juurdepääsu taastamiseks lunaraha. — Pahavara võib muuta arvuti ka robotiks, mis on ühendatud küberkurjategija robotvõrgu või zombivõrguga, mille üle kurjategijal on kontroll ja mida ta kasutab ohvrite ründamiseks. — Rämpspostirünnakuga saadab kurjategija massiliselt mittetellitud e-kirju, mille eesmärk on sageli panna ohver raha kulutama võltsitud kaupadele. Suurema osa rämpsposti saatmiseks kasutatakse robotvõrke. — Andmepüügiga tahetakse varastada isiku kasutajanimesid, salasõnu ja krediitkaardiandmeid, teeseldes usaldusväärset asutust, nii et kurjategija saaks kontrolli ohvri e-posti kontode, sotsiaalvõrgustike ja pangakontode üle. Andmepüük on kurjategija jaoks eriti tulus, sest 70 % internetikasutajatest valivad sama salasõna peaaegu iga veebiteenuse jaoks, mida nad kasutavad. — Mõnikord kasutavad küberkurjategija teenusetõkestusrünnakut (DoS), et ettevõtjatelt või organisatsioonidelt raha välja pressida. Teenusetõkestusrünnak on püüe muuta arvuti või võrguressurss sihtrühmale kättesaadamatuks, ujutades sihtmärgi üle väljastpoolt tulevate teabenõuetega, nii et see ei saa reageerida ehtsatele andmevoogudele või reageerib nii aeglaselt, et on põhimõtteliselt kättesaadamatu. Ka teenusetõkestusrünnakutes kasutavad kurjategijad sageli robotvõrke.
10.1

Tarbijate huvi on Atlandi-ülesese kaubandus- ja investeerimispartnerluse jaoks kriitilise tähtsusega. See paneb tarbijad ostma, mis omakorda avaldab majanduskasvule ja töökohtadele positiivset mõju. Seega on esmatähtis, et tarbijatele antaks tagatisi, mis looksid usaldust Atlandi-ülese turu suhtes. Selge kinnitus, et kehtivaid standardeid ei lõdvendata, oleks hea algus. Omakorda väljakutse on selle lubaduse reaalsuseks muutmine, kehtestades selge õigusraamistiku, et standardite lõdvendamist vältida ja teavitades muude algatuste kõrval kodanikuühiskonda õigeaegselt ja nõuetekohaselt õigusalase lähenemise protsessist. Tuleks lisada ka sätted, mis säilitavad kodanikele õiguse nõuda jõustamist, kui neid sätteid rikutakse.
5.9.

Tunnistatakse, et maa-, mägi- ja saarepiirkondades elamiseks ja töötamiseks vajalike oskuste andmine on keerukas küsimus, mis nõuab integreeritud lähenemisviisi konkreetse kohaliku kogukonna juhtimisel, nagu on välja pakkunud Volonteurope oma kampaanias kodanike eraldatuse kohta Euroopa maapiirkondades (9). Ettevõtted ja kohalikud omavalitsused peaksid kutsealase täiendõppe ja -koolituse pakkumiseks saama asjakohast toetust Euroopa Sotsiaalfondist ning tuleks hõlbustada juurdepääsu kõnealusele abile. Samuti on oluline, et rahalist tuge ei rajataks puhtalt ärilisele alusele. Oluline on näiteks juurdepääs programmide LEADER ja CLLD (kogukonna juhitud kohalik areng) raames eraldatavatele vahenditele. See lihtsustab kohalike tegevusrühmade (LAGs), kogukonna organisatsioonide ja kodanikuühiskonna rolli, pakkudes jätkusuutlikku raamistikku tegutsemiseks, rahastamiseks, osalemiseks ja abiks.
2.5.

Komitee (2) kordab veel kord, kuivõrd oluline on laiendada elektroonilise side universaalteenuse osutamise ulatust, et hõlmata sellesse ka interneti lairibaühendus, pöörates tähelepanu mitte üksnes geograafilisele eraldatusele, vaid ka sotsiaalsele tõrjutusele, et saavutada kaks eesmärki: vähendada digitaalset lõhet ja tugevdada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust. Samuti peab EL kehtestama suurandmete ja pilvandmetöötluse ühtse turu raamtingimused selliselt, et need teeniksid sotsiaalse innovatsiooni huve.
5.4.

Paljudes liikmesriikides, nagu ka mujal maailmas, teatab ajakirjandus pidevalt kõrgeimal tasandil tekkinud korruptsiooniskandaalidest. Kodanike hulgas on kõige tõsisemalt ühiskonda kahjustav maine poliitilisel korruptsioonil (seotud nt erakondade ja valimiskampaaniate kokkulepete, altkäemaksude ja rahastamisega ning mahhinatsioonidega spordiüritustel), eelkõige kui sellesse on segatud kohtu- ja politseiasutused. Selline tava tuleb lõpetada, samuti paljudes liikmesriikides laialt levinud nn meelehea maksmine, mis mõjutab kodanike igapäevaelu. Näib, et need nähtused ühiskonnas põhinevad seaduslikkuse taju muutumisel. Sellega tuleb tegeleda: kodanikel on õigus õigusriigi põhimõttele, heale valitsemistavale ja avalikele teenustele, mis on korruptsioonivabad. Vaja on muutust suhtumises ning läbipaistvuse kultuur peaks asendama korruptsioonikultuuri, seal kus see eksisteerib. Nende väärtustega tuleb tegeleda seadusandluse abil ning samuti toetuse ja hariduse kaudu.
4.2.6.

Noorte treenerite erialase väljaõppe valdkonnas on vaja parandada õigusnorme ELi eri liikmesriikides, võttes arvesse, et treeneri tegevus on võrreldav pedagoogi tööga ja et mõnel juhul (näiteks spordivõistlusteks ettevalmistamine) veedab treener noore sportlasega rohkem aega kui õpetaja õpilasega. Treeneri väljaõpe peab toimuma formaalses raamistikus ja see peab olema tõendatud riigi poolt tunnustatud diplomiga.
5.5.3.

Kaubandus- ja tööstuskodade korraldatud ettevõtlusoskuste koolitustel kogu Euroopas kasutatakse mitmekesiseid õpetamis- ja praktikavorme, mis toetavad inimesi ettevõtlusprojektide määratlemisel ja algatamisel, vajalike vahendite leidmisel ja mobiliseerimisel ning projektiga seotud riskide võtmisel. Need on järgmised: Entrepreneurial Skills Pass (Austria) (19), Startup@Campus (Belgia) (20), Incuba’ school (Prantsusmaa), Long night of Start-ups (Saksamaa) (21), New Entrepreneurs Day (Hispaania) ning Bright and Young (Belgia) (22).
3.2.

Tingituna majanduskriisist, nõudluse langusest peamistes sektorites (st ehitus- ja autotööstuse sektoris) ning suuremast konkurentsist, mida pakuvad ELi-välised tootjad, kelle sihiks on ELi turg, võib täheldada järgmisi suundumusi: — Lehtklaasi sektoris on ELis lõpetanud tootmise 12 tehast 62st. Aga naaberpiirkondades (kus on odavam tööjõud, energia, tooraine ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumine) ehitati ajavahemikul 2008–2012 üheksa uut tootmisobjekti ja 2016. aastaks on kavas ehitada veel 16. Mõned neist (nt Alžeeria) seavad sihiks ELi turu. — Euroopas ei ole ehitatud ühtegi uut taaraklaasi tehast, kuid väljaspool Euroopat on teatatud 13 uuest tootmisüksusest. — Kannatada on saanud ka klaaskiu sektor. Euroopa Liidus on kokku üheksa tootjat, kellest üks lõpetas tootmise ja kõik teised on restruktureerimise käigus vallandanud 45 % oma töötajatest alates 2008. aastast. — Klaasnõude sektoris on samuti olnud restruktureerimisi ning kristallitööstus on kaotanud palju VKEsid ja töökohti (nt Böömimaal ja Muranos).
4.4.

3D-printimise innovaatilisel valdkonnal on oma roll arstide, teadlaste ja meditsiiniseadmete tootjate mõjuvõimu suurendamisel. 3D-printimise tehnoloogiad võimaldavad kohandada paljusid meditsiinivaldkonna rakendusi, tootes seadmeid, mis on täielikult kohandatud konkreetse inimese vajadustele. Spetsiaalseid materjale kasutaval 3D-printimisel on juba mitmeid rakendusvaldkondi, mis peavad vastama rangetele bioloogilise sobivuse standarditele (bioloogiline sobivus, ravimite kontaktmaterjalid jne). Lisaks on kavas õigusaktidesse hõlmata 3D-printeritega valmistatud toodete käitlemine ja kõnealuste toodete meditsiini valdkonnas rakendamise määratlemine.
2.1.

Käesolevas arvamuses tähistatakse terminiga „saared” küll saari, mis vastavad ÜRO saarte määratlusele, kuid ühelt poolt piiratakse see saartega, mis moodustavad osa Euroopa Majanduspiirkonnast, teiselt poolt aga laiendatakse määratlust selliselt, et see hõlmab väikeseid ja keskmise suurusega saari, mis on ise ka riigid ja Euroopa Majanduspiirkonna liikmed. Konkreetselt puudutab see Maltat, Küprost ja Islandi.
4.2.

ELi 2020. ja 2050. aasta eesmärgid kliima ja keskkonna, energiavarustuse kindluse ja konkurentsivõime valdkonnas on hoogustanud investeerimist detsentraliseeritud energiatootmisse taastuvatest energiaallikatest. Prantsusmaal ja Saksamaal, aga ka Hispaanias ja Itaalias on 95 % sellistest tootmisrajatistest juba ühendatud (nii madal- kui ka keskpinge) elektrijaotusvõrku. Detsentraliseeritud energiatootmine toimub siiski ebakorrapäraselt, sõltudes päikesest ja tuulest. Seetõttu on oodata elektritarnijate rolli ja ülesannete radikaalseid muutusi. Varem esines jaotusvõrgus vaid üksikuid kitsaskohti ning lõpptarbijale tarniti „ülevalt-alla” loogika põhjal tsentraliseeritult toodetud ning jaotusvõrgu (kõrge- ja ülikõrgepingevõrgu) kaudu edastatud elektrienergiat. Edaspidi võrgu haldamine muutub. Detsentraliseeritud taastuvatest energiaallikatest toodetud energia üha suurenev osakaal, elektriautode laadimine ning selliste klientide kasvav osatähtsus, kellel on õigus osaleda aktiivselt koormuse reguleerimise turul, muudavad energiatarnijate ülesandeid ja vastutust, samuti jaotus- ja ülekandevõrkude suhet. Seega on jaotusvõrgud tulevikus üha tihedamalt omavahel ühendatud ja üha keerukamad, hõlmates üha arvukamaid tootmisallikaid ja ühendades üha mitmekesisemaid ja pidevalt muutuvaid tarbimismustreid; elektrivoo suunda on võimalik ka vastupidiseks muuta, st jaotusvõrgust ülekandevõrku, juhul kui kohalik tootmine ületab oluliselt tarbimist. Üldiselt võib eeldada, et praegu elektri ülekandevõrke häirivad probleemid, eelkõige ülekoormuse juhtimisel, võivad peagi mõjutada jaotusvõrguettevõtjate igapäevast tegevust.
4.6.

Selge on aga üldine vajadus säästva arengu peatüki järele ükskõik millises Hiinaga sõlmitavas investeerimislepingus, eeskätt seetõttu, et Hiinas on peamine nõudlus keskkonnasäästlike, jätkusuutlike investeeringute järele. Enamik vaatlejaid näeb peamise põhjusena, miks Hiina on sellisest lepingust huvitatud, tema vajadust ELi investeeringute ja tehnilise oskusteabe järele olemasolevate linnade laiendamisele kaasaaitamisel, tagades samas maksimaalse jätkusuutlikkuse, ja kogu Hiinas uute, säästvate linnade ehitamisel. Hiina on näinud vigu mitte ainult arenenud riikides, kus kesklinnapiirkonnad on sageli hooletusse jäetud, vaid ka linnade väga kiirest, planeerimata ja kontrollimata kasvust tingitud valglinnastumist eeskätt kiiresti areneva majandusega riikides. Linnastumise kasv Hiinas on olnud hüppeline: juba üle 50 % hiinlastest elab linnades – see on tase, mis oli alles mõne aasta eest mõeldamatu. Näiteks Shenzhenis, mida 40 aastat tagasi olemaski ei olnud, neljakordistus rahvaarv ajavahemikus 2000–2010 enam kui 10 miljoni inimeseni. Hiina on otsustanud vältida mujal tehtud vigu nii palju kui võimalik.
1.7.

ELi rahastamine ja liikmesriikide stiimulid, mis on suunatud hoonete energiatõhususe parandamisele, tuleks ühendada asbesti ohutu kõrvaldamisega neist hoonetest. Kuigi EL on välja töötanud edasipüüdlike eesmärkidega energiatõhususe poliitika ja eeldatakse, et läbivaadatud energiatõhususe direktiiviga luuakse igas liikmesriigis hoonete renoveerimise pikaajaline strateegia, ei ole seda poliitikat seotud asbesti kõrvaldamise strateegiatega. Sellise kombinatsiooni loomine sidusas ELi poliitikas, mis integreerib asjaomased poliitikavaldkonnad, on äärmiselt soovitatav. Asbesti kõrvaldamise mis tahes tegevusplaani puhul on tarvis arvesse võtta kõigi töösse/tegevusse kaasatud sidusrühmade kvalifikatsiooni. See puudutab nii töötajaid ja ettevõtteid, töötervishoiu ja tööohutuse koordineerijaid kui ka tööinspektoreid, nõustajaid, koolitajaid, tööandjaid ja teisi. Ülimalt vajalik ja soovitatav on nendesse tegevuskavadesse kaasatavate ettevõtjate võimekuse sertifitseerimine.
6.9.

Maapoliitika on liikmesriikide pädevuses ja neil on võimalus seada tehingutele piiranguid, kui ohus on riigi energia- või toidujulgeolek ning kui piirangute seadmiseks on ülekaalukas avalik huvi. Piirangud on lubatud spekulatsiooni ennetamiseks, kohalike traditsioonide ja sobiva maakasutuse säilitamiseks. Samas on selliste piirangute seadmine aluslepingutes sätestatud kapitali ja kaupade vaba liikumise põhimõtte kohaselt siiski üsna piiratud. Seetõttu kutsub EMSK Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles arutama, kas kapitali vaba liikumine peab ikka olema tagatud põllumajandusmaade ja põllumajandusettevõtete ostu-müügi tehingute puhul, seda eelkõige suhetes kolmandate riikidega, kuid ka ELi sees. Siinkohal tuleb arvestada asjaoluga, et liikmesriikide põllumajandusmaa hinnad ja inimeste sissetulekud on erinevad. Tuleb leida vastus küsimusele, kas kapitali vaba liikumine ja vabaturg loovad kõikidele kodanikele ja juriidilistele isikutele võrdsed võimalused põllumajandusmaa omandamiseks.
3.5.

Euroopa avamere nafta- ja gaasisektor väärib toetamist, sest: — sellel on olemas jätkusuutliku tööstusharu tunnused, mis võtab arvesse ELi õigusraamistikku; — see on loonud otseselt ja kaudselt umbes 600 000 töökohta (Norra kaasa arvatud); — see on ELi meretööstuse üks peamisi edasiviivaid jõude; — see aitab kaasas positiivsetele sotsiaalsetele ümberkorraldustele piirkondades; — see annab olulise panuse liikmesriikide eelarvetuludesse; — see paistab tehnikavaldkonnas silma innovaatilise ja tehnoloogilise progressiga; — seda iseloomustab märkimisväärne ja kasvav eksport tarneahela ettevõtetest, mis kompenseerib oma ülejäägiga kütuste tootmise tulude võimalikku langust.
4.2.5.

Ettevõtte ülekandmise hea lahenduse näiteks võib tuua Hollandi, kus majandusministeerium kehtestas nn üleminekupaketi (Overdrachtspakket). Ettevõtja, kes on saanud 55-aastaseks, saab üleminekupaketi, milles tuletatakse talle meelde, kui oluline on ülemineku planeerimine, ja osutatakse seda protsessi toetavatele vahenditele. Belgias on pereettevõtluse instituut (Instituut voor het Familiebedrijf) kasutusele võtnud üleminekukaardi, mis on saadaval kolmes keeles: hollandi (Scorecard Opvolging), prantsuse (Scorecard Transmission) ja inglise keeles (Succession Scorecard). Veel üheks näiteks on Sloveenia, kus käsitöö- ja väikeettevõtluse koda (Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije) pakub seminare ja koolitusi ettevõtte üleminekuga seotud teemadel, samuti Soome oma üleminekuprogrammiga (ViestinVaihto-ohjelma). Austrias on pereliikmel õigus jätkata ettevõtte tegevust (Fortbetrieb), kui ettevõtte asutaja sureb (Gesamte Rechtsvorschrift für Gewerbeordnung, 1994). Samalaadne lahendus on kasutusel ka Prantsusmaal (successions et des libéralités) ja Luksemburgis. Poola ettevõtluse arengu agentuur koostöös pereettevõtluse instituudiga on valmistanud pereettevõtete jaoks ette üleminekupaketi. Paketi raames saavad pereettevõtted endale üleminekunõustaja, tasuta vahendid selle protsessi toetamiseks ja tasuta rakenduskoolitused.