Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused liidu vetes ning liidu laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool liitu asuvates vetes teatavate selliste kalavarude püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse /* KOM/2011/0717 lõplik - 2011/0317 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse kalapüügivõimalusi, mis on eraldatud liidu laevadele püügiks liidu vetes ja väljaspool liitu asuvates vetes ning kolmanda riigi laevadele liidu vetes nende otsuste tulemusena, mis on kokku lepitud mitme- või kahepoolsetel läbirääkimistel. Rahvusvahelisteks läbirääkimisteks valmistudes kujundab liit oma seisukoha teaduslike nõuannete ja poliitiliste eesmärkide põhjal, nagu toimitakse ka liidusiseste otsuste puhul. Selliste läbirääkimiste tulemus sisaldab liidu nõusolekut võtta kohustusi kolmandate osapoolte suhtes. Liidul ei ole olulist otsustusõigust peale sisese jaotuse liikmesriikide vahel, kui on tegemist selliste otsuste rakendamisega liidu õiguses. Liidusisese jaotuse puhul kohaldatakse suhtelise stabiilsuse põhimõtet. Reguleerimisala Viimastel aastatel on Euroopa Liidu nõukogu võtnud igal aastal vastu otsuse kalapüügivõimaluste kohta Atlandi ookeanis, Põhjameres ja nendes rahvusvahelistes püügipiirkondades, kus tegutsevad liidu laevad. Reguleeritavate kalavarude poolest on tegemist kõige olulisema kalapüügivõimalusi käsitleva määrusega, mis lisandub muudele samalaadselt uuendatavatele määrustele, millega reguleeritakse kalavarusid Läänemeres, Mustas meres ja süvameres (viimast uuendatakse iga kahe aasta tagant). Jättes välja mõne erandi, on teadusnõuanne selliste kalavarude kohta, mille üle otsustab liit autonoomselt, kättesaadav juba juulist alates. Seepärast on võimalik koostada ettepanek üksnes selliste liidu kalavarude kohta, mille suhtes nõukogu võiks saavutada poliitilise kokkuleppe oma novembriistungil. Kalapüügivõimalusi käsitlevate otsuste ühtlustamiseks ja lihtsustamiseks osutas komisjon oma teatises kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide kohta[1] kavatsusele esitada varem ühes ettepanekus käsitletu kohta kaks eraldi ettepanekut. Ettepaneku jagamine kaheks võimaldab muuta lähenemisviisi lihtsamaks ja struktureeritumaks, mille puhul otsused võetakse vastu nõuannete põhjal ning võimalikult kiiresti pärast nõuande saamist. Läänemere kalapüügivõimalusi käsitleva määruse kohaldamise alusel võib väita, et see teeb vastuvõtmise paremini hallatavaks ning annab ettevõtjatele varem kindlustunde seoses järgneva aasta tegevusega. Käesolev ettepanek on teine neist kahest, mille üldine eesmärk on rakendada liidu õiguses kalapüügivõimalused, mis on juba mujal läbi räägitud ja kokku lepitud. Seega hõlmab see järgmisi varusid ja võimalusi. - Ühised kalavarud, st varud, mida majandatakse koos Norraga Põhjameres ja Skagerraki väinas või NEAFCga seotud rannikuäärse riigiga sõlmitud kokkulepete alusel. - Kalavarud, mille kvoote traditsiooniliselt vahetatakse: kalavarud, mille kvoote igal aastal liidu ja Norra ja/või Fääri saarte vahel vahetatakse, kui neid varusid ei majandata ühiselt. - Varud, mida võidakse vahetada: varud, mis on suhteliselt uued (nt hirvkala) või mis võivad pakkuda huvi kvoodivahetamiseks. - Kaaspüügi liigid merikeele ja merilesta püügil, isegi kui ei vahetata. Seda tehakse selleks, et säilitada järjepidevus mitme liigiga püügi majandamise arengus. - Piirkondlike kalandusorganisatsioonidega saavutatud kokkulepetest tulenevad kalapüügivõimalused. Enamik käesolevas ettepanekus sisalduvaid kalapüügivõimalusi esitatakse märkega „ pm ” ( pro memoria) . Selle põhjuseks on asjaolu, et: - nõuanded mõne liigi kohta ei ole kättesaadavad ajaks, mil on kavas ettepaneku vastuvõtmine, või - Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO), Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni (CCAMLR), Kirde-Atlandi kalanduskomisjoni (NEAFC), Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskonventsiooni (WCPFC) ja Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) kehtestatavad teatavad püügipiirangud ja muud soovitused selguvad nimetatud organisatsioonide aastakoosolekutel, mis peetakse ajavahemikul 2011. aasta oktoobrist kuni 2012. aasta veebruarini; või - Gröönimaa vete kalavarude ning Norra ja Fääri saartega ühiselt majandatavate või vahetatavate kalavarude kohta ei ole andmed veel saadaval ning need selguvad alles pärast 2011. aasta novembris ja detsembris peetavate konsultatsioonide lõppu. Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja eeskirjadele ning need on kooskõlas liidu säästva arengu poliitikaga. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Konsulteerimine huvitatud isikutega Komisjon on nimetatud konsultatsioonide pidamisel järginud nn varasema otsustamise põhimõtet, mis on esitatud komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile, milles käsitletakse konsulteerimise parandamist ühenduse kalanduse juhtimisel (KOM(2006) 246 (lõplik)). Varasema otsustamise põhimõtte raames töötas komisjon välja konsultatsioonidokumendi jagamise kohta. Sel eesmärgil esitas komisjon kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomiteele mitteametliku dokumendi peamise kalapüügivõimalusi käsitleva määruse kaheks jagamise kohta aastal 2012. Dokumendis esitati kriteeriumid, mida kasutati peamise kalapüügivõimalusi käsitleva määruse kaheks jagamisel, tuues välja teemad, mida tuleks nüüd käsitleda liidu kalavarusid käsitlevas ettepanekus, teemad, mis viiakse üle rahvusvaheliste vete kalavarusid käsitlevasse ettepanekusse, ning sätted, mis peaksid sisalduma mõlemas tekstis. Varasemat otsustamist vajav dokument esitati liikmesriikidele ja edastati ka piirkondlikele nõuandekomisjonidele, et anda neile tagasiside võimalus. Lisaks korraldas komisjon 8. septembril avatud seminari (kus osalesid liikmesriigid, Euroopa Parlamendi liikmed, kalanduseksperdid, sidusrühmad, ajakirjandus ja üldsuse esindajad), kus tutvustati ja arutati teadusnõuande tulemusi ja selle peamisi järeldusi. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Kasutatud metoodika osas pidas komisjon nõu kahe peamise organisatsiooni/eksperdiga. Need olid Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES), kes on rahvusvaheline sõltumatu teadusasutus, ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). ICESi nõuanded põhinevad selle organisatsiooni väljatöötatud nõuanderaamistikul, mida kasutatakse vastavalt nende klientide (sh ka komisjoni) teabenõuetele. STECF annab nõu vastavalt komisjonilt saadud ülesandele. Kõik STECFi aruanded on kättesaadavad merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi veebisaidil pärast seda, kui komisjon on need ametlikult vastu võtnud. Kõik ICESi aruanded on kättesaadavad ICESi veebisaidil. Mõju hindamine Käesoleva ettepanekuga võetakse eelkõige üle rahvusvaheliselt kokkulepitud meetmed. Kõiki asjaolusid, mis on olulised kalapüügivõimaluste võimalike mõjude hindamisel, käsitletakse rahvusvaheliste läbirääkimiste ettevalmistamise ja läbiviimise etapis, mille raames liidu kalapüügivõimalused lepitakse kokku kolmandate osapooltega. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 1. Õiguslik alus Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3. Liidu kohustused vee-elusressursside säästvaks kasutamiseks tulenevad määruse (EÜ) nr 2371/2001 artiklis 2 sätestatud kohustustest. 2. Ettepaneku kokkuvõte Ettepanekus sätestatakse püügipiirangud ja püügikoormuse piirangud, mida kohaldatakse liidu püügipiirkondades ja nendes rahvusvahelistes püügipiirkondades, kus tegutsevad liidu kalalaevad, et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärk tagada jätkusuutlik kalapüük nii keskkonna, majanduse kui ka sotsiaalsel tasandil. 3. Kohaldamine Ettepanekus käsitletava valdkonnaga seotud õigusnorme kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2012, välja arvatud teatavad püügikoormuse piirangud, mida kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2013. 4. Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. 5. Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel: ühine kalanduspoliitika on ühine poliitika. Vastavalt aluslepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. Kavandatava nõukogu määrusega eraldatakse liikmesriikidele kalapüügivõimalused. Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõiget 3, on liikmesriikidel õigus jaotada kõnealused püügivõimalused omakorda piirkondadele või ettevõtjatele. Seega on liikmesriikidel piisavalt suured võimalused neile eraldatud kalapüügivõimaluste kasutamise sotsiaalse ja/või majandusliku mudeli valikul. Käesolev ettepanek ei sisalda liikmesriikide jaoks uusi finantskohustusi. Sellise määruse võtab nõukogu vastu igal aastal ning selle rakendamiseks vajalikud avalikud ja eraõiguslikud vahendid on juba olemas. 6. Õigusakti valik Kavandatud õigusakt: määrus. 4. MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet. 5. TÄIENDAV TEAVE 7. Lihtsustamine Ettepanekuga nähakse ette (liidu või riikide) avalik-õiguslike asutuste halduskorra lihtsustamine, eelkõige püügikoormuse arvestuse nõuete osas. 8. Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel Ettepanek käsitleb iga-aastast määrust 2012. aasta kohta ega sisalda seetõttu läbivaatamisklauslit. 9. Ettepaneku üksikasjalik selgitus Lissaboni lepingus on sätestatud, et kaasotsustamismenetlus on ühise kalanduspoliitika valdkonda kuuluvate küsimuste puhul tavaline otsustamismenetlus. Aluslepingu artikli 43 lõikega 3 on ette nähtud erand seoses meetmetega „kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta”. Kõnealused meetmed peab nõukogu vastu võtma komisjoni ettepaneku põhjal, ilma Euroopa Parlamendi osaluseta. Seetõttu piirdutakse käesolevas ettepanekus kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise ning kõnealuste võimaluste kasutamisega funktsionaalselt seotud tingimustega. Seoses püügipiirangutega ja püügikoormuse üldise reguleerimisega on ettepanek kooskõlas nn varasema otsustamise põhimõttega, mis on esitatud komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile (KOM(2006) 246 (lõplik)) ühenduse kalanduse juhtimist käsitlevate konsultatsioonide parandamise kohta, ja komisjoni teatises „Arutelu 2012. aasta kalapüügivõimaluste üle” (KOM(2011) 298 (lõplik)), milles esitatakse komisjoni vaated ja kavatsused seoses kalapüügivõimalusi käsitlevate ettepanekutega, arvestades oodatavaid teadusnõuandeid varude olukorra kohta 2012. aastal. Nagu eespool öeldud, sisaldab ettepanek ka teatavate piirkondlike kalandusorganisatsioonidega kokkulepitud püügipiiranguid. Tursapüügi puhul on 2009. aastast alates kohaldatud kilovatt-päevade arvul põhinevat püügikoormuse reguleerimise süsteemi ja selle kohaldamist jätkatakse ka 2012. aastal. Täielikult dokumenteeritud kalapüügi alaste katsetustega seoses tehakse ettepanek kohaldada 2011. aastal kehtivaid sätteid uuesti 2012. aastal, st täiendava 12 % eraldamist tursapüügi vältimise katseprojektidele kolme tursavaru puhul, mida jagatakse Norraga (Põhjameri, VIId ja Skagerrak). On vaja hoolikalt hinnata, kas katseprojekti raames väljapüütud kalakogus on väiksem, kui oli lossitud saak koos merre tagasiheidetud kogusega enne katsetusi, või ei ole. Ammendavat hinnangut ei saa anda enne 2012. aasta esimest kvartalit, kuna käimasolevad katsetused jätkuvad käesoleva aasta lõpuni. Seepärast palub komisjon STECFilt nõuannet liikmesriikide esitatud aruannete põhjal, kui 2011. aasta hooaeg on lõppenud. Kui hinnang näitab, et katsetustega ei ole saavutatud kogupüügi vähendamist võrreldes püügiga, kus ei kasutatud katsetusi, siis jätab komisjon endale õiguse teha kohe ettepanek vajalike muudatuste tegemiseks meetmetes, mis nõukogu on vastu võtnud täielikult dokumenteeritud kalapüügi kohta. 2011/0317 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused liidu vetes ning liidu laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool liitu asuvates vetes teatavate selliste kalavarude püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: 10. Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. 11. Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta)[2] kohaselt peavad liidu meetmed, mis reguleerivad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästvat kalandustegevust, olema võetud arvestades kättesaadavaid teadus-, tehnika ja majandusnõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) koostatud aruandeid. 12. Nõukogul on kohustus võtta vastu meetmed iga kalavaru või kalavarurühma kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta ja sealhulgas määrata vajaduse korral kindlaks teatavad kalapüügivõimalustega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude ja püügitegevuse suhteline stabiilsus ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EÜ) nr 2371/2002 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. 13. Nõukogu […] määrusega […] on liidu laevadele 2012. aastaks määratud kindlaks rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalast väljaspool olevate teatavate kalavarude püügivõimalused . Nüüd on asjakohane võtta vastu määrus, millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused, mis põhinevad rahvusvahelistel meetmetel ja kokkulepetel. 14. Lubatud kogupüük tuleks kehtestada olemasoleva teadusnõuande põhjal, arvestades bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise, pidades ka silmas arvamusi, mida on esitatud sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide käigus, eelkõige kohtumistel kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomiteega ning asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonidega. 15. Selliste kalavarude puhul, mille kohta ei ole piisavalt usaldusväärseid andmeid kalavaru suuruse hindamiseks, tuleks majandamismeetmete ja lubatud kogupüügi määramisel järgida ettevaatuspõhimõtet käsitlevas komisjoni teatises[3] määratletud ettevaatuspõhimõtet ning komisjoni teatises kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide kohta[4] kavandatud lähenemisviisi, võttes samal ajal arvesse kalavarule omaseid tegureid, sealhulgas eelkõige kättesaadavat teavet kalavaru olukorra muutumise ning mitme liigiga püügipiirkondadega seotud aspektide kohta. 16. Nende kalavarude lubatud kogupüük, mille suhtes kohaldatakse mitmeaastast kava, tuleks kehtestada kooskõlas kõnealustes kavades sätestatud eeskirjadega. Sellest tulenevalt tuleks Põhjamere merikeelevaru, Põhjamere lestavaru, Kattegati, Põhjamere, Skagerraki ja La Manche’i idaosa tursavaru, Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude lubatud kogupüük kehtestada kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 11. juuni 2007. aasta määruses (EÜ) nr 676/2007 (millega kehtestatakse Põhjamere lesta- ja merikeelevarude püügi mitmeaastane majandamiskava),[5] nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1342/2008 (millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava)[6] ning nõukogu 6. aprilli 2009. aasta määruses (EÜ) nr 302/2009 (milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava)[7]. 17. Teatavate lühiealiste kalavarude püügi piirnormide rakendamisel ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks anda komisjonile rakendusvolitused. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusele (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[8]. 18. Komisjon peaks võtma vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid, mida kohaldatakse lühiealiste kalavarudega seotud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, kui seda nõuab olukorra tungiv kiireloomulisus. 19. Teatava lubatud kogupüügi puhul võib liikmesriik anda täiendava kvoodi täielikult dokumenteeritud püügialastes katsetustes osalevatele laevadele. Kõnealuste katsetuste eesmärk on testida püügikvoodi süsteemi, et vältida vette tagasi heitmist ning sellega kaasnevat muidu kasutatava kalavaru raiskamist. Kalade kontrollimatu vette tagasi heitmine ohustab kalavarude kui avaliku hüve pikaajalist jätkusuutlikust ning seega ühise kalanduspoliitika eesmärke. Seevastu õhutavad püügikvoodi süsteemid kalureid püügi selektiivsust parandama. Selleks, et kalade vette tagasi heitmist oleks võimalik otstarbekalt hallata, peab täielikult dokumenteeritud kalapüük hõlmama pigem iga toimingut merel kui lossimist sadamas. 20. Seepärast peavad liikmesriikide tingimused täiendava kvoodi eraldamiseks sisaldama kohustust tagada andurite süsteemiga ühendatud valvekaamerate kasutamine, mis võimaldab täpselt salvestada kõik pardal hoitava ja vette tagasi heidetud saagi osad. Pardal reaalajas töötavatel vaatlejatel põhinev süsteem oleks vähem tõhus, kulukam ja ebausaldusväärsem. 21. Sellest tulenevalt on andurite süsteemiga ühendatud valvekaamerate kasutamine selliste süsteemide eeltingimus, mille abil vähendatakse kalade vette tagasi heitmist (nt täielikult dokumenteeritud kalapüük) eeldusel, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)[9] nõuded on täidetud. 22. Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel)[10] artikli 2 kohaselt tuleks kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse kõnealuses artiklis osutatud meetmeid. 23. On vaja kehtestada 2012. aastaks maksimaalne lubatud püügikoormus kooskõlas määruse (EÜ) nr 1342/2008 artiklitega 11 ja 12, nõukogu määruse (EÜ) nr 676/2007 artikli 9 lõikega 2 ning määruse (EÜ) nr 302/2009 artiklitega 5 ja 9, võttes arvesse nõukogu 27. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 754/2009, millega jäetakse teatavad laevarühmad välja määruse (EÜ) nr 1342/2008 III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast[11]. 24. ICESi nõuande kohaselt on vaja ICES IIa ja IIIa rajooni ning ICES IV alapiirkonna liidu vetes säilitada tobiapüügi reguleerimise süsteem ja see läbi vaadata. 25. Mõnede liikide, näiteks mõnede hailiikide jaoks võib isegi piiratud püügitegevus kaasa tuua tõsise ohu nende säilimisele. Selliste liikide püügivõimalused tuleks nende liikide püügi üldise keelustamisega täielikult lõpetada. 26. Norra salehomaari püütakse mitmeid liike hõlmavates põhjalähedastes püügipiirkondades koos mitme teise liigiga. Iirimaast lääne poole jäävas püügipiirkonnas ehk Porcupine’i madalal on kiiresti vaja kaitse eesmärgil vähendada norra salehomaari püüki nii palju kui võimalik. Seetõttu on asjakohane piirduda kõnealuse piirkonna kalapüügivõimaluste puhul üksnes selliste pelaagiliste liikidega, kellega koos norra salehomaari ei püüta. 27. Liit on kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras kalapüügiõiguste üle nõu pidanud Norra,[12] Fääri saarte[13] ja Gröönimaaga[14] ning leppinud kokku asjaomased kalapüügivõimalused.. [selliste nõupidamiste tulemused täpsustatakse, kui nõupidamised on lõppenud]. 28. Liit on mitme kalandusorganisatsiooni lepinguosaline ning osaleb muudes organisatsioonides mittelepinguosalise koostööpartnerina. Lisaks sellele haldab liit 2003. aasta ühinemisakti alusel alates kuupäevast, mil Poola ühines Euroopa Liiduga, kalandusalaseid lepinguid, mida Poola Vabariik on varem sõlminud, nagu näiteks Beringi mere keskosa süsikavarude kaitse ja majandamise konventsioon. Nimetatud kalandusorganisatsioonid on soovitanud kehtestada 2012. aastaks mitmeid meetmeid, sealhulgas liidu laevade kalapüügivõimalused. Kõnealused kalapüügivõimalused tuleks rakendada liidu õiguses. 29. Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon (NAFO) võttis oma 2011. aastal peetud 33. aastakoosolekul vastu mitu otsust 2012. aasta kalapüügivõimaluste kohta seoses teatavate kalavarudega NAFO konventsiooniala alapiirkondades 1–4. Need kalapüügivõimalused, mis koosnevad teatavast lubatud kogupüügist ja krevetipüügi puhul rajoonis 3M püügivõimsuse eraldamise kavast, tuleks rakendada liidu õiguses. 30. Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) võttis oma 2011. aastal peetud 82. aastakoosolekul vastu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni kaitsemeetmed. Ühtlasi võttis IATTC vastu resolutsiooni pikkuim-hallhaide kaitse kohta. Nende kalavarude kaitsele kaasa aitamiseks on vaja neid meetmeid rakendada liidu õiguses. 31. Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) võttis oma 2011. aasta aastakoosolekul [vastuvõetud meetmete kokkuvõte, lõpetatakse pärast aastakoosoleku lõppu 19.11.2011]. Nimetatud kalavarude kaitsele kaasa aitamiseks on vaja kõnealuseid meetmeid rakendada liidu õiguses. 32. India Ookeani Tuunikomisjon (IOTC) ei muutnud oma 2011. aasta aastakoosolekul meetmeid seoses kalapüügivõimalustega, mis on praegu rakendatud liidu õiguses. 33. Vaikse ookeani lõunaosa avamerepiirkonnas Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) loomise kolmandal rahvusvahelisel kohtumisel 2007. aasta mais võtsid osalejad vastu ajutised meetmed, sealhulgas kalapüügivõimalused, nii pelaagilise kalapüügi kui ka põhjapüügi reguleerimiseks kõnealuses piirkonnas kuni sellise piirkondliku kalandusorganisatsiooni loomiseni. Kõnealused ajutised meetmed vaadati üle 2011. aasta jaanuaris, SPRFMO komisjoni 2. ettevalmistaval konverentsil, ning need vaadatakse uuesti üle 2012. aasta 30. jaanuari ja 3. veebruari vahel toimuval SPRFMO komisjoni 3. ettevalmistaval konverentsil. Need ajutised meetmed on vabatahtlikud ega ole rahvusvahelise õiguse alusel õiguslikult siduvad. Kooskõlas rahvusvahelises mereõiguses sätestatud koostöökohustuste ja kalavarude kaitse kohustustega on siiski asjakohane rakendada neid meetmeid liidu õiguses, kehtestades liidu üldkvoodi ja jaotades selle asjaomaste liikmesriikide vahel. 34. Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon (SEAFO) ei muutnud oma 2011. aasta aastakoosolekul patagoonia kihvkala, atlandi karekala, limapeade ja süvamere punakrabi lubatud kogupüüki, mis oli 2011. ja 2012. aastaks kooskõlastatud 2010. aasta aastakoosolekul. Need meetmed on vaja rakendada liidu õiguses. 35. ICESi uusimate teadusnõuannete põhjal ning kooskõlas Kirde-Atlandi kalanduskonventsiooni (NEAFC) raames võetud rahvusvaheliste kohustustega on vaja piirata teatavate süvamereliikide püügikoormust. 36. Teatavad liidu kalapüügivõimalusi loovad või piiravad rahvusvahelised meetmed võetakse asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt vastu käesoleva aasta lõpus ja neid hakatakse kohaldama enne käesoleva määruse jõustumist. Seega on vaja sätestada, et vastavaid sätteid, millega rakendatakse neid meetmeid liidu õiguses, kohaldatakse tagasiulatuvalt. Kuna CCAMLRi püügihooaeg kestab 1. detsembrist kuni järgneva aasta 30. novembrini ning teatavad kalapüügivõimalused või -keelud CCAMLRi konventsiooni alal kehtestatakse seepärast samuti ajavahemikuks, mis algab 1. detsembril 2011, on asjakohane, et käesoleva määruse asjaomaseid sätteid kohaldatakse alates nimetatud kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei piira õiguspärase ootuse põhimõtet, kuna CCAMLRi liikmetele ei ole kalapüük konventsioonialas ilma loata lubatud. 37. Käesolevas määruses sätestatud ning liidu laevadele eraldatud kalapüügivõimaluste kasutamine toimub vastavalt nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks),[15] eelkõige selle artiklitele 33 ja 34, milles käsitletakse püügi ja püügikoormuse registreerimist ning andmete edastamist kalapüügivõimaluste ammendumise kohta. Seetõttu on vaja täpsustada koodid, mida liikmesriigid kasutavad komisjonile andmete saatmisel käesoleva määrusega hõlmatud kalavarude lossimise kohta. 38. Selleks et vältida püügitegevuse katkemist ja tagada liidu kaluritele elatusvahendid, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2012, välja arvatud püügikoormuse piiranguid käsitlevaid sätteid, mida tuleks kohaldada alates 1. veebruarist 2012, ning erisätteid teatud piirkondades, mida tuleks kohaldada konkreetsetel kuupäevadel vastavalt põhjenduses 27 osutatule. Olukorra kiireloomulisuse tõttu peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast avaldamist. 39. Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada täielikus kooskõlas liidu kohaldatava õigusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I JAOTIS ÜLDSÄTTED ARTIKKEL 1 Sisu 40. Käesoleva määrusega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused liidu vetes ning liidu laevadele kalapüügivõimalused teatavates väljaspool liitu asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse. 41. Lõikes 1 osutatud kalapüügivõimalused hõlmavad järgmist: 42. 2012. aasta püügi piirnormid; 43. püügikoormuse piirangud ajavahemikuks 1. veebruar 2012 – 31. jaanuar 2013; 44. püügivõimalused teatavate kalavarude püügiks Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni (CCAMLR) alas ajavahemikul 1. detsember 2011 – 30. november 2012; ning 45. Ameerika Troopikatuunide Komisjoni (IATTC) konventsiooni ala teatavate kalavarude püügi võimalused artiklis 27 sätestatud ajavahemikeks. Artikkel 2 Reguleerimisala Käesolevat määrust kohaldatakse: 46. liidu laevade ja 47. liidu vetes tegutsevate kolmandate riikide laevade suhtes. Artikkel 3 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 48. „liidu laev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev; 49. „kolmanda riigi laev” – kolmanda riigi lipu all sõitev ja kolmandas riigis registreeritud kalalaev; 50. „liidu veed” – liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed, välja arvatud aluslepingu II lisas osutatud territooriumidega külgnevad veed; 51. „lubatud kogupüük” (TAC) – igast kalavarust aastas püüda ja lossida lubatav kogus; 52. „kvoot” – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist; 53. „rahvusvahelised veed” – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla; 54. „võrgusilma suurus” – kalavõrgu silmasuurus, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 517/2008[16]. Artikkel 4 Püügipiirkonnad Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi: 55. ICESi (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad – püügipiirkonnad, mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruses (EÜ) nr 218/2009 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta[17]; 56. „Skagerrak” – ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega; ning 57. „Kattegat” – ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega; 58. CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad – püügipiirkonnad, mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruse (EÜ) nr 216/2009 (statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades)[18] I lisas; 59. NAFO (Loode-Atlandi Kalandusorganisatsioon) püügipiirkonnad, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 217/2009 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta[19]; h) SEAFO (Atlandi ookeani kaguosa kalandusorganisatsioon) konventsiooni ala, nagu on määratletud Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis[20]; i) ICCATi (Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon) konventsiooni ala, nagu on määratletud rahvusvahelises Atlandi tuunikala kaitse konventsioonis[21]; j) CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse konventsioon) konventsiooni ala, nagu on määratletud 22. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 601/2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas[22]; k) IATTC (Ameerika Troopikatuunide Komisjoni) konventsiooni ala, nagu on määratletud Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsioonis[23]; l) IOTC (India Ookeani Tuunikomisjon) püügipiirkond, nagu on määratletud India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepingus[24]; m) „SPRFMO (Vaikse ookeani lõunaosa piirkondlik kalandusorganisatsioon) konventsiooni ala” – 10° põhjalaiusest lõuna poole jääv avamerepiirkond SIOFA konventsiooni alast ida pool, nagu on määratletud India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppes,[25] ning avamerepiirkond Lõuna-Ameerika riikide kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvatest piirkondadest lääne pool; n) WCPFC (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon) konventsiooni ala, nagu on määratletud Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsioonis[26]; o) „Beringi mere avameri” – Beringi mere avamere piirkond, mis on kaugemal kui 200 meremiili lähtejoontest, millest mõõdetakse Beringi mere rannikuäärsete riikide territoriaalmere laiust. II JAOTIS LIIDU LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED I PEATÜKK ÜLDSÄTTED ARTIKKEL 5 Lubatud kogupüük ja selle eraldamine 60. Liidu laevade lubatud kogupüügi tasemed liidu vetes ja teatavates väljaspool liitu asuvates vetes, kõnealuste lubatud kogupüügi tasemete jaotus liikmesriikide vahel ning vajaduse korral nendega funktsionaalselt seotud tingimused on esitatud I lisas. 61. Liidu laevadel on lubatud kala püüda I lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires vastavalt käesoleva määruse artiklis 14 ja III lisas ning nõukogu määruses (EÜ) nr 1006/2008[27] ja selle rakendussätetes sätestatud tingimustele vetes, mis kuuluvad Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla ning Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonda. 62. Komisjon kehtestab liidu kasutada oleva moivapüügi kvoodi ICES V ja XIV alapiirkonna Gröönimaa vetes, võttes aluseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise kalandusalase partnerluslepingu ning sellele lisatud protokolli kohaselt Gröönimaa kehtestatud lubatud kogupüügi ja liidule eraldatud osa. 63. 2012. aasta esimesel poolel kogutud teaduslikke andmeid silmas pidades võib komisjon artikli 37 lõikes 2 osutatud menetluse teel vastuvõetud rakendusaktidega läbi vaadata I lisas sätestatud lubatud kogupüügi seoses järgmiste varudega: 64. tobiavarud ICES IIa ja IIIa rajooni ning ICES IV alapiirkonna liidu vetes vastavalt käesoleva määruse IIB lisale; 65. norra tursiku varud ja seotud kaaspüük ICES IIIa alapiirkonnas ning ICES IIa rajooni ja ICES IV alapiirkonna liidu vetes ning 66. kiluvarud ICES IIa rajooni ja ICES IV alapiirkonna liidu vetes. 67. Nõuetekohaselt põhjendatud tungivalt kiireloomulistel juhtudel, mis on seotud liidu kohustusega täita oma rahvusvahelisi kohustusi, vaatab komisjon lõikes 3 osutatud varude kogupüügi, mis on sätestatud I lisas, läbi viivitamata kohaldatavate rakendusaktidega kooskõlas artikli 37 lõikes 3 osutatud menetlusega. Need aktid jäävad kehtima käesoleva määruse kehtimise ajaks ning mitte kauemaks kui 31. detsembrini 2012. Artikkel 6 Täiendava püügiosa andmine täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele 68. Teatavate kalavarude puhul võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa. Need kalavarud on loetletud I lisas. Täiendav püügiosa ei ületa I lisas sätestatud üldist piirväärtust protsendina kõnealusele liikmesriigile eraldatud kvoodist. 69. Lõikes 1 osutatud täiendava püügiosa andmist lubatakse üksnes järgmistel tingimustel: 70. laevad peavad kasutama andurite süsteemiga ühendatud valvekaameraid (CCTV), mis salvestavad kõik püügi- ja töötlemistoimingud laeva pardal; 71. laevale antud täiendav püügiosa ei tohi olla rohkem kui 75 % sellist liiki laevade hinnangulisest vette tagasi heidetavast saagist ning mingil juhul ei tohi see suurendada kõnealusele laevale eraldatud põhiosa rohkem kui 30 %; ning 72. kogu täiendava püügiosa alusel kõnealuse laeva poolt püütud saak arvestatakse maha kogu talle eraldatud püügiosast. Sel määral, kui kooskõlas punktiga a tehtud salvestistega kaasneb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)[28] määratletud isikuandmete töötlemine, kohaldatakse sellise töötlemise suhtes nimetatud direktiivi. 73. Kui liikmesriik tuvastab, et täielikult dokumenteeritud kalapüügis osalev laev ei täida lõikes 2 sätestatud tingimusi, tühistab liikmesriik kohe sellele laevale antud täiendava püügiosa ning keelab tal 2012. aasta ülejäänud aja jooksul kõnealustes katsetes osaleda. 74. Enne täiendava püügiosa andmist esitavad liikmesriigid järgmise teabe: 75. täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevate laevade nimekiri; 76. nimetatud laevade pardale paigaldatud elektroonilise kaugseiresüsteemi spetsifikatsioonid; 77. katsetustes osalevatel laevadel kasutatavate püügivahendite maht, liik ja spetsifikatsioon; 78. iga katsetustes osaleva laevaliigi hinnanguline vette tagasi heitmise määr; ning 79. katsetustes osalevate laevade poolt 2011. aastal püütud sellise kalavaru saagi kogus, mille suhtes kohaldatakse vastavat lubatud kogupüüki. 80. Komisjon võib nõuda, et hinnang lõike 2 punktis b osutatud laevade hinnangulise saagi tagasiheite kohta saadetaks teaduslikule nõuandeorganile läbivaatamiseks. Kui hinnangut ei kinnitata, ei anna liikmesriik asjaomastele laevadele täiendavat püügiosa, või juhul, kui see on juba antud, tühistab ta selle. Artikkel 7 Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused Kalavarusid, mille suhtes on kehtestatud lubatud kogupüük, võib pardal hoida või laevalt lossida ainult juhul, kui: 81. saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud või 82. saak moodustab osa liidule kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ning kõnealune liidu kvoot ei ole ammendatud. Artikkel 8 Püügikoormuse piirangud Alates 1. veebruarist 2011 kuni 31. jaanuarini 2012 kohaldatakse IIA lisas sätestatud püügikoormuse meetmeid teatavate tursa-, lesta- ja merikeelevarude majandamiseks järgmistes piirkondades: 83. Skagerrak, 84. ICES IIIa rajooni see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat; 85. ICES IV alapiirkond, 86. ICES IIa rajooni liidu veed ja 87. ICES VIId rajoon. Artikkel 9 Süvamerepüügi piirnormid ja püügikoormuse piirangud 88. Süvalesta suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2347/2002,[29] millega kehtestatakse süvamere kalapüügiloa omamise nõue, artiklit 3. Süvalesta püügi, pardal hoidmise, ümberlaadimise ja lossimise suhtes kohaldatakse kõnealuses artiklis osutatud tingimusi. 89. Liikmesriigid tagavad, et 2012. aastal ei ületa määruse (EÜ) nr 2347/2002 artiklis 3 osutatud süvamerepüügi luba omavate laevade püügikoormuse tasemed (mõõdetuna sadamast äraoldud kilovatt-püügipäevades) 65 % keskmisest aastasest püügikoormusest, mida asjaomase liikmesriigi laevad kasutasid 2003. aastal püügireisidel, mille jaoks neil oli süvamerepüügi luba või mille jooksul püüti kõnealuse määruse I ja II lisas loetletud süvamereliike. Käesolevat lõiget kohaldatakse ainult nende püügireiside suhtes, kus püüti üle 100 kg süvamereliike, välja arvatud põhja-atlandi hõbekala. Artikkel 10 Kalapüügivõimaluste eraldamist käsitlevad erisätted 90. Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira: 91. määruse (EÜ) nr 2371/2009 artikli 20 lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist; 92. määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 37 või määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 10 lõike 4 kohast ümberjaotamist; 93. määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast lubatud lisakoguste lossimist; 94. määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste kinnipidamist; 95. määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37, 105, 106 ja 107 kohast mahaarvamist. 96. Kui käesoleva määruse I lisas ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse selliste kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse lubatud analüütilist kogupüüki. Artikkel 11 Kalapüügi keeluaeg 97. Porcupine’i madalal on keelatud ajavahemikul 1. maist kuni 31. juulini 2012 püüda või pardal hoida järgmisi liike: meriluts, sinine molva ja harilik molva. 98. Käesoleva artikli kohaldamisel hõlmab Porcupine’i madal ala, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: Punkt | Laiuskraad | Pikkuskraad | 1 | 52° 27’ N | 12° 19' W | 2 | 52° 40' N | 12° 30' W | 3 | 52° 47' N | 12° 39,600' W | 4 | 52° 47' N | 12° 56' W | 5 | 52° 13,5' N | 13° 53,830' W | 6 | 51° 22' N | 14° 24' W | 7 | 51° 22' N | 14° 03' W | 8 | 52° 10' N | 13° 25' W | 9 | 52° 32' N | 13° 07,500' W | 10 | 52° 43' N | 12° 55' W | 11 | 52° 43' N | 12° 43' W | 12 | 52° 38,800' N | 12° 37' W | 13 | 52° 27' N | 12° 23' W | 14 | 52° 27' N | 12° 19' W | 99. Erandina lõikest 1 lubatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 50 lõigetele 3, 4 ja 5 Porcupine’i madalalt läbisõidul hoida pardal nimetatud lõikes osutatud liike. Artikkel 12 Keelatud liigid 100. Liidu laevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida või lossida järgmisi liike: 101. hiidhai ( Cetorhinus maximus ) ja mõrtsukhai ( Carcharodon carcharias ) liidu ja liidu välistes vetes; ning 102. harilik heeringahai ( Lamna nasus ) kõikides vetes, kui […] määruse nr […] I lisa B osas ei ole sätestatud teisiti; 103. euroopa ingelhai ( Squatina squatina ) liidu vetes; 104. harilik rai ( Dipturus batis ) ICES IIa rajooni ning ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes; 105. musterrai ( Raja undulata ) ja valgerai ( Rostroraja alba ) ICES VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes 106. logardrailased ( Rhinobatidae ) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna liidu vetes. 107. Kui lõikes 1 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Need tuleb viivitamata vette tagasi lasta. Artikkel 13 Andmete edastamine Kui liikmesriigid edastavad komisjonile püütud koguste lossimisandmeid määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 33 ja 34 kohaselt, tuleb selleks kasutada käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koode. II peatükkKalapüügi lubamine kolmandate riikide vetes ARTIKKEL 14 Kalapüügiload 108. Kolmanda riigi vetes kala püüdvatele liidu laevadele antavate kalapüügilubade maksimaalne arv on sätestatud III lisas. 109. Kui üks liikmesriik kannab määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 alusel kvoodi üle teisele liikmesriigile (vahetusleping) III lisas sätestatud püügipiirkondades, tuleb üle kanda ka asjaomased püügiload ja teatada sellest komisjonile. III lisas sätestatud püügilubade üldarvu püügipiirkonna kohta ei tohi siiski ületada. III peatükkKalapüügivõimalused piirkondlike kalandusorganisatsioonide reguleeritavates vetes 1. JAGU ICCATI KONVENTSIOONI ALA ARTIKKEL 15 Hariliku tuuni püüdmise, kasvatamise ja nuumamise võimsuse piirangud 110. Nende liidu söödalaevade ja veoõngedega laevade arvu, millel on lubatud Atlandi ookeani idaosas aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 1 kohaselt. 111. Nende rannalähedase püügiga tegelevate liidu laevade arvu, millel on lubatud Vahemeres aktiivselt püüda harilikku tuuni, mille suurus ja kaal on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 2 kohaselt. 112. Nende liidu laevade arvu, mis püüavad kasvatamise eesmärgil Aadria meres harilikku tuuni, mille kaal ja suurus on vahemikus 8 kg/75 cm ja 30 kg/115 cm, piiratakse IV lisa punkti 3 kohaselt. 113. Nende kalalaevade arvu ja kogumahutavuse abil väljendatud püügivõimsust, millel on luba Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres harilikku tuuni püüda, pardal hoida, ümber laadida, transportida või lossida, piiratakse IV lisa punkti 5 kohaselt. 114. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel harilikku tuuni püüdvate tuunimõrdade arvu piiratakse IV lisa punkti 5 kohaselt. 115. Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni kasvatamis- ja nuumamisvõimsust ning kalakasvandustesse viidava loodusest püütud hariliku tuuni maksimaalset kogust piiratakse IV lisa punkti 6 kohaselt. Artikkel 16 ID lisas eraldatud hariliku tuuni kvootidega seotud lisatingimused Lisaks määruse (EÜ) nr 302/2009 artikli 7 lõikes 2 sätestatud keeluperioodile on hariliku tuuni püük seinnoodaga Atlandi ookeani idaosas ja Vahemerel keelatud 1. jaanuarist kuni 15. maini 2012 ja 15. juunist 31. detsembrini 2012. Artikkel 17 Harrastus- ja sportpüük Liikmesriigid eraldavad ID lisa kohaselt neile eraldatud kvootide arvelt erikvoodi hariliku tuuni harrastus- ja sportpüügiks. Artikkel 18 Haid 116. Suursilm-rebashaide ( Alopias superciliosus ) rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud mis tahes püügi puhul. 117. Keelatud on perekonda Alopias spp kuuluvate rebashaide sihtpüük. 118. Sphyrnidae perekonna (v.a Sphyrna tiburo ) vasarhai rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud seoses ICCATi konventsiooni alas toimuva püügiga. 119. Pikkuim-hallhaide ( Carcharhinus longimanus ) rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud mis tahes püügi puhul. 2. JAGU CCAMLRI KONVENTSIOONI ALA ARTIKKEL 19 Keelud ja püügipiirangud 120. V lisa A osas nimetatud liikide sihtpüük on kõnealuses lisas nimetatud piirkondades ja ajavahemikel keelatud. 121. Teadusuuringutega seotud püügi puhul kohaldatakse V lisa B osas sätestatud lubatud kogupüüke ja kaaspüügi piirnorme kõnealuses osas nimetatud alapiirkondades. Artikkel 20 Uurimuslik kalapüük 122. Ainult CCAMLRi komisjoni liikmeks olevad liikmesriigid võivad 2012/2013. aasta püügihooajal osaleda Dissostichus spp. õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 väljaspool riikliku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi. Kui liikmesriik kavatseb sellises püügis osaleda, teavitab ta CCAMLRi sekretariaati kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitega 7 ja 7a hiljemalt 24. juuliks 2012. 123. FAO alapiirkondade 88.1 ja 88.2 ning rajoonide 58.4.1 ja 58.4.2 lubatud kogupüük ja kaaspüügi piirnormid ning nende jaotus iga alapiirkonna või rajooni väikeste uurimisalade (SSRU) vahel määratakse kindlaks V lisa B osas. Kalapüük mis tahes väikeses uurimisalas lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud lubatud kogupüügini, ning uurimisala suletakse ülejäänud püügihooajaks püügiks. 124. Kalapüük toimub võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada teavet, mis on vajalik püügipotentsiaali kindlaksmääramiseks, ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga tihedat koondumist. Alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning samuti rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 on keelatud püük 550 m sügavusjoonest kõrgemal. Artikkel 21 Tavalise hiilgevähi püük 2012/2013. püügihooajal 125. Üksnes CCAMLRi komisjoni liikmeteks olevad liikmesriigid võivad 2012/2013. püügihooajal püüda tavalist hiilgevähki ( Euphausia superba ) CCAMLRi konventsiooni alas. Kui liikmesriik kavatseb püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni alas, teavitab ta CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni kooskõlas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 5a ning hiljemalt 1. juuniks 2012: 126. oma kavatsusest püüda tavalist hiilgevähki, kasutades selleks V lisa C osas esitatud vormi; 127. püügivahendite kujust, kasutades selleks V lisa D osas esitatud vormi. 128. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teatis sisaldab teavet, mis tuleb määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 kohaselt esitada iga laeva kohta, millele liikmesriik tavalise hiilgevähi püügis osalemiseks loa annab. 129. Liikmesriigid, kes kavatsevad püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni alas, esitavad teatise üksnes nende laevade kohta, millel on selleks luba ning mis teatamise ajal tema lipu all sõidavad. 130. Liikmesriigid võivad lubada tavalise hiilgevähi püügis osaleda muul kui käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt CCAMLRi sekretariaadile teatatud laeval, juhul kui laeval, millel on luba, ei ole võimalik osaleda põhjendatud funktsionaalsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sellisel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamatult CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni, esitades: 131. täielikud andmed asenduslaeva(de) kohta, sealhulgas määruse (EÜ) nr 601/2004 artikliga 3 ette nähtud teabe; 132. põhjaliku aruande asendamise põhjuste kohta ning kõik asjakohased täiendavad dokumendid või viited. 133. Liikmesriigid ei luba tavalise hiilgevähi püügis osaleda laevadel, kes on kantud CCAMLRi nimekirja ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatest laevadest. 3. JAGU IOTC PIIRKOND ARTIKKEL 22 IOTC piirkonnas kala püüdvate laevade püügivõimsuse piiramine 134. IOTC piirkonnas troopikatuuni püüdvate liidu laevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavusena (GT) väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 1. 135. IOTC piirkonnas mõõkkala ( Xiphias gladius ) ja pikkuim-tuuni ( Thunnus alalunga ) püüdvate liidu laevade maksimaalne arv ja nende vastav kogumahutavusena (GT) väljendatud püügivõimsus on sätestatud VI lisa punktis 2. 136. Liikmesriigid võivad lõigete 1 ja 2 kohaselt ühes või teises püügipiirkonnas tegutsevad laevad ümber jaotada, kui nad tõendavad komisjonile, et see muutus ei suurenda asjaomase kalavaru püügikoormust. 137. Liikmesriigid tagavad, et nende laevastikus kavandatava püügivõimsuse ülekandmise puhul oleksid asjaomased laevad IOTC laevade registris või mõne muu piirkondliku kalandusorganisatsiooni tuunipüügi registris. Laevu, mis on mõne piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirjas kui teatamata, ebaseadusliku ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud laevad, üle ei kanta. 138. Liikmesriigid võivad IOTC-le esitatud arengukavade rakendamise arvessevõtmiseks suurendada oma püügivõimsust üle lõigetes 1 ja 2 osutatud ülemmäärade, kuid üksnes neis kavades kehtestatud piiride ulatuses. Artikkel 23 Haid 139. Kõikide perekonda Alopiidae kuuluvate rebashaide liikide rümpade või nende osade pardalhoidmine, ümberlaadimine või lossimine on keelatud mis tahes püügi puhul. 140. Kui lõikes 1 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Need tuleb viivitamata vette tagasi lasta. 4. JAGU SPRFMO PIIRKOND ARTIKKEL 24 Pelaagiline kalapüük – püügivõimsuse piirangud Liikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni alas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, piiravad 2012. aastal oma lipu all sõitvate pelaagilisi kalavarusid püüdvate laevade kogumahutavuse taset kõnealuses piirkonnas tasemeni kogumahutavusega 78 610, nii et oleks tagatud pelaagiliste kalavarude säästev kasutamine Vaikse ookeani lõunaosas. Artikkel 25 Pelaagiline kalapüük – lubatud kogupüük 141. Üksnes liikmesriigid, kes 2007., 2008. või 2009. aastal tegelesid SPRFMO konventsiooni alas aktiivselt pelaagilise kalapüügiga, nagu on osutatud artiklis 24, võivad kõnealuses piirkonnas püüda pelaagilisi kalavarusid kooskõlas IJ lisas sätestatud lubatud kogupüügiga. 142. Liikmesriigid teatavad igal kuul komisjonile käesolevas artiklis osutatud kalapüügiga tegelevate oma laevade nimed ja tunnused, sealhulgas kogumahutavuse. 143. Käesolevas artiklis osutatud kalapüügi järelevalveks saadavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt järgneva kuu viieteistkümnendaks kuupäevaks SPRFMO ajutisele sekretariaadile edastamiseks igakuised püügiaruanded, laevaseiresüsteemi (VMS) aruanded ja olemasolu korral andmed sadamakülastuste kohta. Artikkel 26 Põhjapüük Liikmesriigid, kellel tõendatult oli põhjalähedase kalapüügi püügikoormus või saak SPRFMO konventsiooni alas ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006, piiravad oma laevade püügikoormust või saaki järgmiselt: 144. hoiavad püügikoormuse või saagi kõnealuse ajavahemiku keskmisel tasemel ning 145. püüavad üksnes neis SPRFMO konventsiooni alas osades, kus põhjalähedane kalapüük on toimunud eelneval kalapüügihooajal. 5. JAGU IATTC KONVENTSIOONI ALA ARTIKKEL 27 Seinnoodapüük 146. Kulduim-tuuni ( Thunnus albacares ), suursilm-tuuni ( Thunnus obesus ) ja vööttuuni ( Katsuwonus pelamis ) püük on seinnoota kasutavate laevadega keelatud järgmiselt: 147. 29. juulist kuni 28. septembrini 2012 või 18. novembrist 2012 kuni 18. jaanuarini 2013 järgmiste piiridega määratud alal: 148. Vaikse ookeani Ameerika rannik, 149. 150º läänepikkust, 150. 40º põhjalaiust, 151. 40º lõunalaiust või 152. 29. septembrist kuni 29. oktoobrini 2012 järgmiste piiridega määratud alal: 153. 96º läänepikkust, 154. 110º läänepikkust, 155. 5º põhjalaiust, 156. 3º lõunalaiust. 157. Asjaomased liikmesriigid teavitavad komisjoni lõike 1 kohaselt valitud keeluajast enne 1. aprilli 2012. Kõik asjaomaste liikmesriikide seinnoodalaevad lõpetavad lõikes 1 määratud piirkonnas valitud perioodiks seinnoodapüügi. 158. IATTC konventsiooni alas tuuni püüdvad seinnoodalaevad hoiavad pardal ja seejärel lossivad või laadivad ümber kogu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni saagi. 159. Lõiget 3 ei kohaldata järgmistel juhtudel: 160. kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või 161. kui reisi lõpuosa viimase püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks ei pruugi olla piisavalt vaba lastiruumi. 162. On keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida, ladustada, müügiks pakkuda, müüa või lossida IATTC konventsiooni alas püütud pikkuim-hallhaisid ( Carcharhinus longimanus ), nende rümpasid või mis tahes osi. 163. Juhusliku püügi korral ei tohi lõikes 5 osutatud liike kahjustada. Laeva käitaja peab need viivitamata vette tagasi laskma, samuti peab ta: 164. registreerima vettelastud kalade arvu, märkides nende seisukorra (surnud või elus); 165. edastama punktis a märgitud teabe oma lipuliikmesriigile; Liikmesriigid edastavad selle teabe komisjonile 31. jaanuariks 2013. 6. JAGU SEAFO KONVENTSIOONI ALA ARTIKKEL 28 Süvamerehaide püügi keeld SEAFO konventsiooni alas on keelatud järgmiste süvamerehaide sihtpüük: - railased ( Rajidae ), - harilik ogahai ( Squalus acanthias ), - tumehai ( Etmopterus bigelowi ), - hai ( Etmopterus brachyurus ), - suur tumehai ( Etmopterus princeps ), - ronkjas tumehai ( Etmopterus pusillus ), - hai ( Apristurus manis ), - hai ( Scymnodon squamulosus ) - ning Selachimorpha seltsi kuuluvad süvamerehaid. 7. JAGU WCPFC KONVENTSIOONI ALA ARTIKKEL 29 Suursilm-tuuni, kulduim-tuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni püügikoormuse piirangud Liikmesriigid tagavad, et suursilm-tuuni ( Thunnus obesus ), kulduim-tuuni ( Thunnus albacares ), vööttuuni ( Katsuwonus pelamis ) ja Vaikse ookeani lõunaosa pikkuim-tuuni ( Thunnus alalunga ) püügikoormus WCPFC konventsiooni alas piirdub üksnes selle püügikoormusega, mis on ette nähtud liidu ja kõnealuse piirkonna rannikuriikide vahel sõlmitud kalanduse partnerluslepingutes. Artikkel 30 Peibutuspüügivahenditega püügiks suletud piirkond 166. WCPFC konventsiooni ala selles osas, mis asub 20° põhjalaiuse ja 20° lõunalaiuse vahel, on püük peibutusvahendeid kasutavate seinnoodalaevadega keelatud 1. juulist 2012 (kell 00.00) kuni 30. septembrini 2012 (kell 24.00). Sellel ajal võib seinnoodalaev WCPFC konventsiooni ala nimetatud osas püügiga tegeleda üksnes juhul, kui selle pardal on vaatleja, kes jälgib, et laev mitte mingil ajahetkel: 167. ei kasutata peibutuspüügivahendit ega seonduvaid elektroonilisi seadmeid; 168. ei püüa kalaparvi peibutuspüügivahenditega. 169. Kõik lõikes 1 osutatud WCPFC konventsiooniala osas püügiga tegelevad seinnoodalaevad hoiavad pardal ning lossivad või laadivad ümber kõik püütud suursilm-tuunid, kulduim-tuunid ja vööttuunid. 170. Lõiget 2 ei kohaldata järgmistel juhtudel: 171. reisi lõpuosas, kui laeval ei ole piisavalt vaba lastiruumi kogu püütud kala mahutamiseks; 172. kui kala on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu või 173. kui külmutusseadmetel tekib tõsine rike. Artikkel 31 Seinnoodaga kalapüügiks suletud piirkonnad Suursilm-tuuni ja kulduim-tuuni püük seinnoodalaevadega on keelatud järgmistes avamerepiirkondades: 174. Indoneesia, Palau, Mikroneesia ja Paapua Uus-Guinea majandusvöönditega piirnevad rahvusvahelised veed; 175. Mikroneesia, Marshalli saarte, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Saalomoni saarte ja Paapua Uus-Guinea majandusvöönditega piirnevad rahvusvahelised veed. Artikkel 32 Mõõkkala püügiks luba omavate liidu laevade arvu piiramine WCPFC konventsioonialas, paralleelist 20° lõunalaiust lõuna pool asuvates piirkondades mõõkkala ( Xiphias gladius ) püügiks luba omavate liidu laevade maksimaalne arv on esitatud VII lisas. 8. JAGU BERINGI MERI ARTIKKEL 33 Püügikeeld Beringi mere avamerepiirkonnas Beringi mere avamerepiirkonnas on keelatud vaikse ookeani mintai ( Theragra chalcogramma ) püük. III JAOTIS KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED LIIDU VETES ARTIKKEL 34 Lubatud kogupüük Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel ning Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud püüda liidu vetes kala käesoleva määruse I lisas sätestatud lubatud kogupüügi piires ning käesoleva jaotisega ja määruse (EÜ) nr 1006/2008 III peatükiga ettenähtud tingimustel. Artikkel 35 Kalapüügiload 176. Liidu vetes kala püüdvatele kolmanda riigi laevadele antavate püügilubade maksimaalne arv on sätestatud VIII lisas. 177. Kalu liigist, millele on kehtestatud lubatud kogupüük, ei tohi pardal hoida ega lossida, välja arvatud juhul, kui saagi on püüdnud kolmanda riigi laevad, millel on kvoot ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud. Artikkel 36 Keelatud liigid 178. Kolmandate riikide laevadel on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike: 179. hiidhai ( Cetorhinus maximus ) ja mõrtsukhai ( Carcharodon carcharias ) kõikides liidu vetes; 180. euroopa ingelhai ( Squatina squatina ) kõikides liidu vetes; 181. harilik rai ( Dipturus batis ) ICES IIa rajooni ja ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes; 182. musterrai ( Raja undulata ) ja valgerai ( Rostroraja alba ) ICES VI, VII, VIII, IX ja X alapiirkonna liidu vetes 183. harilik heeringahai ( Lamna nasus ) kõigis liidu vetes; ning 184. logardrailased ( Rhinobatidae ) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ja XII alapiirkonna liidu vetes. 185. Kui lõikes 1 osutatud liike püütakse juhuslikult, ei tohi neid kahjustada. Need tuleb viivitamata vette tagasi lasta. IV JAOTIS LÕPPSÄTTED ARTIKKEL 37 Komiteemenetlus 1 Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 2371/2002 alusel loodud kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Kui komitee arvamus tuleb saada kirjaliku menetluse kaudu, siis lõpetatakse kõnealune menetlus ilma tulemuseta juhul, kui arvamuse esitamise tähtaja jooksul otsustab nii komitee eesistuja või nõutakse seda komitee liikmete lihthäälteenamusega. 3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 5. Artikkel 38 Jõustumine ja kohaldamine Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval. Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012. Artiklites 19, 20 ja 21 ning IE ja V lisas sätestatud kalapüügivõimalusi või püügikeelde CCAMLRi konventsioonialas kohaldatakse alates nimetatud kalapüügivõimaluste või -keeldude vastavate kohaldamisperioodide algusest. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISADE NIMEKIRI - I LISA: Liidu laevade lubatud kogupüük (TAC) piirkondades, kus kehtib lubatud kogupüük, liikide ja piirkondade kaupa (eluskaalu tonnides, kui ei ole ette nähtud teisiti) - IA LISA: Skagerrak, Kattegat, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV alapiirkond, CECAFi liidu veed - IB LISA: Atlandi ookeani kirdeosa ja Gröönimaa, ICES I, II, V, XII JA XIV alapiirkond ning NAFO piirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed - IC LISA: Atlandi ookeani loodeosa – NAFO konventsiooni ala - ID LISA: Pika rändega liigid – kõik püügipiirkonnad - IE LISA: Antarktika – CCAMLRi konventsiooni ala - IF LISA: Atlandi ookeani kaguosa – SEAFO konventsiooni ala - IG LISA: Siniuim-tuun – kõik piirkonnad - IH LISA: WCPFC konventsiooni ala - IJ LISA: SPRFMO konventsiooni ala - IIA LISA: Kalalaevade püügikoormus seoses teatavate tursa-, lesta- ja merikeelevarude majandamisega Skagerrakis, ICES IIIa püügipiirkonna selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat, ICES IV alapiirkonnas, ICES IIa rajooni liidu vetes ning ICES VIId rajoonis - IIB LISA: Kalalaevade püügivõimalused tobiapüügil ICES IIa ja IIIa rajoonis ning IV alapiirkonnas - III LISA: Kolmanda riigi vetes kala püüdvate liidu laevade püügilubade maksimaalne arv - IV LISA: ICCATi konventsiooni ala - V LISA: CCAMLRi konventsiooni ala - VI LISA: IOTC piirkond - VII LISA: WCPFC konventsiooni ala - VIII LISA: Liidu vetes kala püüdvate kolmanda riigi laevade püügilubadega seotud kvantitatiivsed piirangud I LISA LIIDU LAEVADE LUBATUD KOGUPÜÜK (TAC) PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES, LIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA(ELUSKAALU TONNIDES, KUI EI OLE ETTE NÄHTUD TEISITI) IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IH ja IJ lisade tabelites sätestatakse kalavarude kaupa lubatud kogupüük (TAC) ja kvoodid (eluskaalu tonnides, kui ei ole sätestatud teisiti) ning vajaduse korral nende kasutamisega seotud funktsionaalsed tingimused. Kõigi käesolevas lisas sätestatud kalapüügivõimaluste suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud eeskirju, eelkõige selle artikleid 33 ja 34. Igas piirkonnas osutatakse kalavarudele liigi ladinakeelse nimetuse tähestikulises järjekorras. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabelit. Teaduslik nimetus | Kolmetäheline kood | Tavanimetus | Amblyraja radiata | RJR | Tähtrai | Ammodytes spp. | SAN | Tobiad | Argentina silus | ARU | Põhjaatlandi hõbekala | Beryx spp. | ALF | Limapead | Brosme brosme | USK | Meriluts | Caproidae | BOR | Hirvkalalased | Centrophorus squamosus | GUQ | Hall lühiogahai | Centroscymnus coelolepis | CYO | Portugali süvahai | Chaceon maritae | CGE | Süvamere punakrabi | Champsocephalus gunnari | ANI | Haugjääkala | Chionoecetes spp. | PCR | Arktikakrabid | Clupea harengus | HER | Heeringas | Coryphaenoides rupestris | RNG | Kalju-tömppeakala | Dalatias licha | SCK | Šokolaad-ogahai | Deania calcea | DCA | Pikkkoon-hai | Dipturus batis | RJB | Harilik rai | Dissostichus eleginoides | TOP | Patagoonia kihvkala | Dissostichus mawsoni | TOA | Antarktika kihvkala | Engraulis encrasicolus | ANE | Anšoovis | Etmopterus princeps | ETR | Suur tumehai | Etmopterus pusillus | ETP | Ronkjas tumehai | Euphausia superba | KRI | Tavaline hiilgevähk | Gadus morhua | COD | Tursk | Galeorhinus galeus | GAG | Supi-nugishai | Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Pikklest | Hippoglossoides platessoides | PLA | Harilik karelest | Hippoglossus hippoglossus | HAL | Harilik hiidlest | Hoplostethus atlanticus | ORY | Atlandi karekala | Illex illecebrosus | SQI | Lühiuimkalmaar | Lamna nasus | POR | Harilik heeringahai | Lepidonotothen squamifrons | NOS | Hall nototeenia | Lepidorhombus spp. | LEZ | Megrimid | Leucoraja circularis | RJI | Liivrai | Leucoraja fullonica | RJF | Šagräänrai | Leucoraja naevus | RJN | Kägurai | Limanda ferruginea | YEL | Ruske soomuslest | Limanda limanda | DAB | Harilik soomuslest | Lophiidae | ANF | Merikuratlased | Macrourus spp. | GRV | Pikksabad | Makaira nigricans | BUM | Sinine marliin | Mallotus villosus | CAP | Moiva | Martialia hyadesi | SQS | Tähtkalmaar | Melanogrammus aeglefinus | HAD | Kilttursk | Merlangius merlangus | WHG | Merlang | Merluccius merluccius | HKE | Merluus | Micromesistius poutassou | WHB | Põhjaputassuu | Microstomus kitt | LEM | Väikesuulest | Molva dypterygia | BLI | Sinine molva | Molva molva | LIN | Harilik molva | Nephrops norvegicus | NEP | Norra salehomaar | Pandalus borealis | PRA | Harilik süvameregarneel | Paralomis spp. | PAI | Krabid | Penaeus spp. | PEN | Viburhännakud | Platichthys flesus | FLE | Lest | Pleuronectes platessa | PLE | Atlandi merilest | Pleuronectiformes | FLX | Lestalised | Pollachius pollachius | POL | Pollak | Pollachius virens | POK | Põhjaatlandi süsikas | Psetta maxima | TUR | Harilik kammeljas | Raja brachyura | RJH | Blondrai | Raja clavata | RJC | Ogarai | Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Norra rai | Raja microocellata | RJE | Väikesilmrai | Raja montagui | RJM | Tähnikrai | Raja undulata | RJU | Musterrai | Rajiformes | SRX | Railased | Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Süvalest | Rostroraja alba | RJA | Valgerai | Scomber scombrus | MAC | Makrell | Scophthalmus rhombus | BLL | Sile kammeljas | Sebastes spp. | RED | Meriahvenad | Solea solea | SOL | Harilik merikeel | Solea spp. | SOX | Merikeeled | Sprattus sprattus | SPR | Kilu | Squalus acanthias | DGS | Harilik ogahai | Tetrapturus albidus | WHM | Valge odanina | Thunnus maccoyii | SBF | Siniuim-tuun | Thunnus obesus | BET | Suursilm-tuun | Thunnus thynnus | BFT | Harilik tuun | Trachurus spp. | JAX | Stauriidid | Trisopterus esmarkii | NOP | Norra tursik | Urophycis tenuis | HKW | Valge ameerikaluts | Xiphias gladius | SWO | Mõõkkala | Järgmine tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel on esitatud üksnes selgitamiseks. Limapead | ALF | Beryx spp. | Harilik karelest | PLA | Hippoglossoides platessoides | Anšoovis | ANE | Engraulis encrasicolus | Merikuratsed | ANF | Lophiidae | Haugjääkala | ANI | Champsocephalus gunnari | Antarktika kihvkala | TOA | Dissostichus mawsoni | Harilik hiidlest | HAL | Hippoglossus hippoglossus | Suursilm-tuun | BET | Thunnus obesus | Pikkkoon-hai | DCA | Deania calcea | Blondrai | RJH | Raja brachyura | Sinine molva | BLI | Molva dypterygia | Sinine marliin | BUM | Makaira nigricans | Põhjaputassuu | WHB | Micromesistius poutassou | Harilik tuun | BFT | Thunnus thynnus | Hirvkalalased | BOR | Caproidae | Sile kammeljas | BLL | Scophthalmus rhombus | Moiva | CAP | Mallotus villosus | Tursk | COD | Gadus morhua | Harilik rai | RJB | Dipturus batis | Harilik merikeel | SOL | Solea solea | Krabid | PAI | Paralomis spp. | Kägurai | RJN | Leucoraja naevus | Harilik soomuslest | DAB | Limanda limanda | Süvamere punakrabi | CGE | Chaceon maritae | Lestalised | FLX | Pleuronectiformes | Lest | FLE | Platichthys flesus | Suur tumehai | ETR | Etmopterus princeps | Põhjaatlandi hõbekala | ARU | Argentina silus | Süvalest | GHL | Reinhardtius hippoglossoides | Pikksabad | GRV | Macrourus spp. | Hall nototeenia | NOS | Lepidonotothen squamifrons | Kilttursk | HAD | Melanogrammus aeglefinus | Merluus | HKE | Merluccius merluccius | Heeringas | HER | Clupea harengus | Stauriidid | JAX | Trachurus spp. | Šokolaad-ogahai | SCK | Dalatias licha | Tavaline hiilgevähk | KRI | Euphausia superba | Hall lühiogahai | GUQ | Centrophorus squamosus | Väikesuulest | LEM | Microstomus kitt | Harilik molva | LIN | Molva molva | Makrell | MAC | Scomber scombrus | Megrimid | LEZ | Lepidorhombus spp. | Harilik süvameregarneel | PRA | Pandalus borealis | Norra salehomaar | NEP | Nephrops norvegicus | Norra tursik | NOP | Trisopterus esmarkii | Norra rai | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis | Atlandi karekala | ORY | Hoplostethus atlanticus | Patagoonia kihvkala | TOP | Dissostichus eleginoides | Viburhännakud | PEN | Penaeus spp. | Atlandi merilest | PLE | Pleuronectes platessa | Pollak | POL | Pollachius pollachius | Harilik heeringahai | POR | Lamna nasus | Portugali süvahai | CYO | Centroscymnus coelolepis | Meriahvenad | RED | Sebastes spp. | Kalju-tömppeakala | RNG | Coryphaenoides rupestris | Põhjaatlandi süsikas | POK | Pollachius virens | Tobiad | SAN | Ammodytes spp. | Liivrai | RJI | Leucoraja circularis | Šagräänrai | RJF | Leucoraja fullonica | Lühiuimkalmaar | SQI | Illex illecebrosus | Railased | SKX | Rajiformes | Väikesilmrai | RJE | Raja microocellata | Ronkjas tumehai | ETP | Etmopterus pusillus | Arktikakrabid | PCR | Chionoecetes spp. | Merikeeled | SOX | Solea spp. | Siniuim-tuun | SBF | Thunnus maccoyii | Tähnikrai | RJM | Raja montagui | Kilu | SPR | Sprattus sprattus | Harilik ogahai | DGS | Squalus acanthias | Tähtkalmaar | SQS | Martialia hyadesi | Tähtrai | RJR | Amblyraja radiata | Mõõkkala | SWO | Xiphias gladius | Ogarai | RJC | Raja clavata | Supi-nugishai | GAG | Galeorhinus galeus | Harilik kammeljas | TUR | Psetta maxima | Meriluts | USK | Brosme brosme | Musterrai | RJU | Raja undulata | Valge ameerikaluts | HKW | Urophycis tenuis | Valge odanina | WHM | Tetrapturus albidus | Valgerai | RJA | Rostroraja alba | Merlang | WHG | Merlangius merlangus | Pikklest | WIT | Glyptocephalus cynoglossus | Ruske soomuslest | YEL | Limanda ferruginea | IA LISA SKEGERRAK, KATTEGAT, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV alapiirkond, CECAFi ELi veed Liik: | Tobiad Ammodytes spp. | Püügipiirkond: | IV püügipiirkonna Norra veed (SAN/04-N.) | Taani | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | Liik: | Tobiad ja seotud kaaspüük Ammodytes spp. | Püügipiirkond: | IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi veed(1) (SAN/2A3A4.) | Taani | pm | Analüütiline TAC | Ühendkuningriik | pm | Saksamaa | pm | Rootsi | pm | Euroopa Liit | pm | (2) | Norra | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Välja arvatud kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle’i ja Foula lähedal asuvad veed. (2) Vähemalt 98 % lossitud saagist võrreldes TAC-iga peab olema tobiasaak. Hariliku soomuslesta, makrelli ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 2 %st TACist. | Eritingimus | Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IIB lisas määratletud tobiavarude majandamispiirkondades: Püügipiirkond: tobiavarude majandamispiirkonna ELi veed (1) | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | (SAN/*234_1) | (SAN/*234_2) | (SAN/*234_3) | (SAN/*234_4) | (SAN/*234_5) | (SAN/*234_6) | (SAN/*234_7) | Taani | Ühendkuningriik | Saksamaa | Rootsi | Euroopa Liit | Norra | Kokku | (1) Kehtestatakse. | Liik: | Meriluts Brosme brosme | Püügipiirkond: | I, II ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (USK/1214EI) | Saksamaa | pm | (1) | Analüütiline TAC | Prantsusmaa | pm | (1) | Ühendkuningriik | pm | (1) | Muu | pm | (1) | Euroopa Liit | pm | (1) | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. | Liik: | Meriluts Brosme brosme | Püügipiirkond: | IV püügipiirkonna ELi veed (USK/04-C.) | Taani | pm | Analüütiline TAC | Saksamaa | pm | Prantsusmaa | pm | Rootsi | pm | Ühendkuningriik | pm | Muu | pm | (1) | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. | Liik: | Meriluts Brosme brosme | Püügipiirkond: | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (USK/567EI.) | Saksamaa | pm | Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. | Hispaania | pm | Prantsusmaa | pm | Iirimaa | pm | Ühendkuningriik | pm | Muu | pm | (1) | Euroopa Liit | pm | Norra | pm | (2) (3)(4) | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. (2) Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi vetes. (3) Eritingimus: selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus Vb, VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada pm tonni. (4) Kaasa arvatud harilik molva. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva pm tonni ja meriluts pm tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni pm tonni ulatuses ja püüda võib üksnes õngejadadega Vb, VI ja VII püügipiirkonnas. | Liik: | Meriluts Brosme brosme | Püügipiirkond: | IV püügipiirkonna Norra veed (USK/04-N.) | Belgia | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Taani | pm | Saksamaa | pm | Prantsusmaa | pm | Madalmaad | pm | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | Liik: | Heeringas (1) Clupea harengus | Püügipiirkond: | IIIa püügipiirkond (HER/03A.) | Taani | pm | (2) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Saksamaa | pm | (2) | Rootsi | pm | (2) | Euroopa Liit | pm | (2) | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. (2) Eritingimus: kuni 50 % sellest võib püüda IV püügipiirkonna ELi vetes (*04-C.). | Liik: | Heeringas (1) Clupea harengus | Püügipiirkond: | IV püügipiirkonna ELi ja Norra veed põhja pool 53°30’ N (HER/4AB.) | Taani | pm | Analüütiline TAC. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Saksamaa | pm | Prantsusmaa | pm | Madalmaad | pm | Rootsi | pm | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Norra | pm | (2) | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid peavad komisjonile eraldi teatama IVa ja IVb püügipiirkonnas püütud heeringa lossitud kogused. (2) Sellest kuni pm tonni võib püüda IVa ja IVb püügipiirkonna ELi vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvestatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast. | Eritingimus | Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: | Norra veed lõuna pool 62º N (HER/*04N-) | Euroopa Liit | pm | Liik: | Heeringas (1) Clupea harengus | Püügipiirkond: | Norra veed lõuna pool 62° N (HER/04-N.) | Rootsi | pm | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Tursa, kilttursa, pollaki ja merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha. | Liik: | Heeringas (1) Clupea harengus | Püügipiirkond: | Kaaspüük IIIa püügipiirkonnas (HER/03A-BC) | Taani | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Saksamaa | pm | Rootsi | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm. | Liik: | Heeringas (1) Clupea harengus | Püügipiirkond: | Kaaspüük IV ja VIId püügipiirkonnas ning IIa püügipiirkonna ELi vetes (HER/2A47DX) | Belgia | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Taani | pm | Saksamaa | pm | Prantsusmaa | pm | Madalmaad | pm | Rootsi | pm | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm. | Liik: | Heeringas (1) Clupea harengus | Püügipiirkond: | IVc, VIId(2) (HER/4CXB7D) | Belgia | pm | (3) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Taani | pm | (3) | Saksamaa | pm | (3) | Prantsusmaa | pm | (3) | Madalmaad | pm | (3) | Ühendkuningriik | pm | (3) | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Lossitud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. (2) Välja arvatud Blackwateri varu: viide heeringavarule Thamesi suudme merepiirkonnas ning piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51° 56’ N, 1° 19,1’ E) laiuskraadini 51° 33’ N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini. (3) Eritingimus: sellest kvoodist kuni 50 % võib püüda IVb püügipiirkonnas. Sellise eritingimuse kasutamisest tuleb siiski komisjonile eelnevalt teatada (HER/*04B.). | Liik: | Heeringas Clupea harengus | Püügipiirkond: | Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed(1) (HER/5B6ANB) | Saksamaa | pm | Analüütiline TAC | Prantsusmaa | pm | Iirimaa | pm | Madalmaad | pm | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Viide heeringavarudele VIa püügipiirkonnas, põhja pool 56° 00’ N ning VIa püügipiirkonna osas, mis paikneb ida pool 07° 00’ W ja põhja pool 55° 00’ N, välja arvatud Clyde. | Liik: | Tursk Gadus morhua | Püügipiirkond: | Skagerrak (COD/03AN.) | Belgia | pm | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Taani | pm | (1) | Saksamaa | pm | (1) | Madalmaad | pm | (1) | Rootsi | pm | (1) | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tingimustele. | Liik: | Tursk Gadus morhua | Püügipiirkond: | IV; IIa püügipiirkonna ELi veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (COD/2A3AX4) | Belgia | pm | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Taani | pm | (1) | Saksamaa | pm | (1) | Prantsusmaa | pm | (1) | Madalmaad | pm | (1) | Rootsi | pm | (1) | Ühendkuningriik | pm | (1) | Euroopa Liit | pm | Norra | pm | (2) | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tingimustele. (2) Võib püüda ELi vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvestatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast. | Eritingimus | Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: | IV püügipiirkonna Norra veed (COD/*04N-) | Euroopa Liit | pm | Liik: | Tursk Gadus morhua | Püügipiirkond: | Norra veed lõuna pool 62° N (COD/04-N.) | Rootsi | pm | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | (1) Kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. | Liik: | Tursk Gadus morhua | Püügipiirkond: | VIId püügipiirkond (COD/07D.) | Belgia | pm | (1) | Analüütiline TAC | Prantsusmaa | pm | (1) | Madalmaad | pm | (1) | Ühendkuningriik | pm | (1) | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetustes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 12 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud kvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tingimustele. | Liik: | Harilik soomuslest ja lest Limanda limanda ja Platichthys flesus | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (D/F/2AC4-C) | Belgia | pm | Ennetuslik TAC | Taani | pm | Saksamaa | pm | Prantsusmaa | pm | Madalmaad | pm | Rootsi | pm | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | Liik: | Merikuratlased Lophiidae | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (ANF/2AC4-C) | Belgia | pm | (1) | Analüütiline TAC | Taani | pm | (1) | Saksamaa | pm | (1) | Prantsusmaa | pm | (1) | Madalmaad | pm | (1) | Rootsi | pm | (1) | Ühendkuningriik | pm | (1) | Euroopa Liit | pm | (1) | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda: VI püügipiirkonnas, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes (ANF/*56-14). | Liik: | Merikuratlased Lophiidae | Püügipiirkond: | IV püügipiirkonna Norra veed (ANF/04-N.) | Belgia | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Taani | pm | Saksamaa | pm | Madalmaad | pm | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | Liik: | Kilttursk Melanogrammus aeglefinus | Püügipiirkond: | IIIa, alarajoonide 22–32 ELi veed (HAD/3A/BCD) | Belgia | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Taani | pm | Saksamaa | pm | Madalmaad | pm | Rootsi | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | Liik: | Kilttursk Melanogrammus aeglefinus | Püügipiirkond: | IV; IIa püügipiirkonna EÜ veed (HAD/2AC4.) | Belgia | pm | Analüütiline TAC | Taani | pm | Saksamaa | pm | Prantsusmaa | pm | Madalmaad | pm | Rootsi | pm | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Norra | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | Eritingimus | Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: | IV püügipiirkonna Norra veed (HAD/*04N-) | Euroopa Liit | pm | Liik: | Kilttursk Melanogrammus aeglefinus | Püügipiirkond: | Norra veed lõuna pool 62° N (HAD/04-N.) | Rootsi | pm | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | (1) Tursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. | Liik: | Kilttursk Melanogrammus aeglefinus | Püügipiirkond: | VIb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (HAD/6B1214) | Belgia | 7 | Analüütiline TAC | Saksamaa | 9 | Prantsusmaa | 364 | Iirimaa | 260 | Ühendkuningriik | 2 660 | Euroopa Liit | 3 300 | Lubatud kogupüük (TAC) | 3 300 | Liik: | Merlang Merlangius merlangus | Püügipiirkond: | IIIa püügipiirkond (WHG/03A.) | Taani | pm | Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Madalmaad | pm | Rootsi | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | Liik: | Merlang Merlangius merlangus | Püügipiirkond: | IV; IIa püügipiirkonna EÜ veed (WHG/2AC4.) | Belgia | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Taani | pm | Saksamaa | pm | Prantsusmaa | pm | Madalmaad | pm | Rootsi | pm | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Norra | pm | (1) | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Võib püüda ELi vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvestatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast. | Eritingimus | Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: | IV püügipiirkonna Norra veed (WHG/*04N-) | Euroopa Liit | pm | Liik: | Merlang ja pollak Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius | Püügipiirkond: | Norra veed lõuna pool 62° N (W/P/04-N.) | Rootsi | pm | (1) | Ennetuslik TAC. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | (1) Tursa, kilttursa ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. | Liik: | Põhjaputassuu Micromesistius poutassou | Püügipiirkond: | II ja IV püügipiirkonna Norra veed (WHB/24-N.) | Taani | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | Liik: | Põhjaputassuu Micromesistius poutassou | Püügipiirkond: | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (WHB/1X14) | Taani | pm | (1) | Analüütiline TAC | Saksamaa | pm | (1) | Hispaania | pm | (1) (2) | Prantsusmaa | pm | (1) | Iirimaa | pm | (1) | Madalmaad | pm | (1) | Portugal | pm | (1) (2) | Rootsi | pm | (1) | Ühendkuningriik | pm | (1) | Euroopa Liit | pm | (1) | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Eritingimus: sellest kuni pm % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (WHB/*NZJM1). Seda kvooti võib üle kanda VIIIc, IX ja X püügipiirkonda ja CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada. | Liik: | Põhjaputassuu Micromesistius poutassou | Püügipiirkond: | VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (WHB/8C3411) | Hispaania | pm | Analüütiline TAC | Portugal | pm | Euroopa Liit | pm | (1) | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Eritingimus: sellest kuni 68 % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (WHB/*NZJM2). | Liik: | Põhjaputassuu Micromesistius poutassou | Püügipiirkond: | II, IVa, V ja VI püügipiirkonna ELi veed põhja pool 56° 30’ N ja VII püügipiirkonna veed lääne pool 12° W (WHB/24A567) | Norra | pm | (1) (2) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Norrale kehtestatud püügi piirnormide hulka. (2) Eritingimus: IV püügipiirkonna püük ei tohi ületada pm tonni, s.o pm % Norrale kehtestatud juurdepääsupiirangust. | Liik: | Väikesuulest ja pikklest Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (L/W/2AC4-C) | Belgia | pm | Ennetuslik TAC | Taani | pm | Saksamaa | pm | Prantsusmaa | pm | Madalmaad | pm | Rootsi | pm | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | Liik: | Sinine molva Molva dypterygia | Püügipiirkond: | Vb, VI, VII ja XIIb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BLI/5B67-)(3) | Saksamaa | pm | Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. | Eesti | pm | Hispaania | pm | Prantsusmaa | pm | Iirimaa | pm | Leedu | pm | Poola | pm | Ühendkuningriik | pm | Muu | pm | (1) | Euroopa Liit | pm | Norra | pm | (2) | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. (2) Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi vetes. (3) Erieeskirjad kehtivad vastavalt määruse (EÜ) nr 1288/2009[30] artiklile 1 ja määruse (EÜ) nr 43/2009[31] III lisa punktile 7. | Liik: | Harilik molva Molva molva | Püügipiirkond: | I ja II püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (LIN/1/2.) | Taani | pm | Analüütiline TAC | Saksamaa | pm | Prantsusmaa | pm | Ühendkuningriik | pm | Muu | pm | (1) | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi raames lubatud. | Liik: | Harilik molva Molva molva | Püügipiirkond: | IV püügipiirkonna ELi veed (LIN/04-C.) | Belgia | pm | Analüütiline TAC | Taani | pm | Saksamaa | pm | Prantsusmaa | pm | Madalmaad | pm | Rootsi | pm | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | Liik: | Harilik molva Molva molva | Püügipiirkond: | V püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (LIN/05.) | Belgia | pm | Ennetuslik TAC | Taani | pm | Saksamaa | pm | Prantsusmaa | pm | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | Liik: | Harilik molva Molva molva | Püügipiirkond: | VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (LIN/6X14.) | Belgia | pm | Analüütiline TAC Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11. | Taani | pm | Saksamaa | pm | Hispaania | pm | Prantsusmaa | pm | Iirimaa | pm | Portugal | pm | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Norra | pm | (1) (2) | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Eritingimus: selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada pm tonni. (2) Kaasa arvatud meriluts. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva pm tonni ja meriluts pm tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni pm tonni ulatuses ja püüda võib üksnes õngejadadega Vb, VI ja VII püügipiirkonnas. | Liik: | Harilik molva Molva molva | Püügipiirkond: | IV püügipiirkonna Norra veed (LIN/04-N.) | Belgia | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Taani | pm | Saksamaa | pm | Prantsusmaa | pm | Madalmaad | pm | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | Liik: | Norra salehomaar Nephrops norvegicus | Püügipiirkond: | IIIa püügipiirkond; Alarajoonide 22–32 ELi veed (NEP/3A/BCD) | Taani | pm | Analüütiline TAC | Saksamaa | pm | Rootsi | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | Liik: | Norra salehomaar Nephrops norvegicus | Püügipiirkond: | IV püügipiirkonna Norra veed (NEP/04-N.) | Taani | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Saksamaa | pm | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | Liik: | Harilik süvameregarneel Pandalus borealis | Püügipiirkond: | IIIa püügipiirkond (PRA/03A.) | Taani | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Rootsi | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | Liik: | Harilik süvameregarneel Pandalus borealis | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (PRA/2AC4-C) | Taani | pm | Analüütiline TAC | Madalmaad | pm | Rootsi | pm | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | Liik: | Harilik süvameregarneel Pandalus borealis | Püügipiirkond: | Norra veed lõuna pool 62° N (PRA/04-N.) | Taani | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Rootsi | pm | (1) | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | (1) Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. | Liik: | Atlandi merilest Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | Skagerrak (PLE/03AN.) | Belgia | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Taani | pm | Saksamaa | pm | Madalmaad | pm | Rootsi | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | Liik: | Atlandi merilest Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | Kattegati veed (PLE/03AS.) | Taani | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Saksamaa | pm | Rootsi | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | Liik: | Atlandi merilest Pleuronectes platessa | Püügipiirkond: | IV; IIa püügipiirkonna ELi veed; IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat (PLE/2A3AX4) | Belgia | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Taani | pm | Saksamaa | pm | Prantsusmaa | pm | Madalmaad | pm | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Norra | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1(1) | Eritingimus | Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi selles püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: | EC | IV püügipiirkonna Norra veed (PLE/*04N-) | Euroopa Liit | pm | Liik: | Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens | Püügipiirkond: | IIIa ja IV püügipiirkond, IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–23 ELi veed (POK/2A34.) | Belgia | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Taani | pm | Saksamaa | pm | Prantsusmaa | pm | Madalmaad | pm | Rootsi | pm | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Norra | pm | (1) | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna ELi vetes ja IIIa püügipiirkonnas. Selle kvoodi piires püütud saak arvestatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast. | Liik: | Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens | Püügipiirkond: | VI püügipiirkond; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (POK/56 -14) | Saksamaa | pm | Analüütiline TAC | Prantsusmaa | pm | Iirimaa | pm | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | Liik: | Põhjaatlandi süsikas Pollachius virens | Püügipiirkond: | Norra veed lõuna pool 62° N (POK/04-N.) | Rootsi | pm | (1) | Analüütiline TAC | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | (1) Tursa, kilttursa, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. | Liik: | Harilik kammeljas ja sile kammeljas Psetta maxima ja Scopthalmus rhombus | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (T/B/2AC4-C) | Belgia | pm | Ennetuslik TAC | Taani | pm | Saksamaa | pm | Prantsusmaa | pm | Madalmaad | pm | Rootsi | pm | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | Liik: | Grööni süvalest Reinhardtius hippoglossoides | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed, Vb ja VI püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (GHL/2A-C46) | Taani | pm | Analüütiline TAC | Saksamaa | pm | Eesti | pm | Hispaania | pm | Prantsusmaa | pm | Iirimaa | pm | Leedu | pm | Poola | pm | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) | (1) Sellest pm tonni on eraldatud Norrale ning seda võib püüda IIa ja VI püügipiirkonna ELi vetes. VI püügipiirkonnas võib nimetatud kogust püüda vaid õngejadadega. | Liik: | Makrell Scomber scombrus | Püügipiirkond: | IIIa ja IV püügipiirkond, IIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed (MAC/2A34.) | Belgia | pm | (3) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. | Taani | pm | (3) | Saksamaa | pm | (3) | Prantsusmaa | pm | (3) | Madalmaad | pm | (3) | Rootsi | pm | (1) (2) (3) | Ühendkuningriik | pm | (3) | Euroopa Liit | pm | (1) (3) | Norra | pm | (4) | Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | (1) Eritingimus: kaasa arvatud pm tonni, mis püütakse Norra vetes lõuna pool 62° N (MAC/*04N-). (2) Kalapüügi korral Norra vetes arvestatakse tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük nende kalaliikide kvootidest maha. (3) Võib püüda ka IVa püügipiirkonna Norra vetes. (4) Arvestatakse maha TACi Norra osast (juurdepääsukvoot). See kogus sisaldab Norra osa Põhjamere TACis, kogumahuga pm tonni. Selle kvoodi alusel tohib püüda üksnes IVa püügipiirkonnas, välja arvatud pm tonni, mida võib püüda IIIa püügipiirkonnas. | Eritingimus: | Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid: | IIIa püügipiirkond (MAC/*03 A.) | IIIa ja IVbc püügipiirkond (MAC/*3A4BC) | IVb püügipiirkond (MAC/*04B.) | IVc püügipiirkond (MAC/*04C.) | VI püügipiirkond, IIa rahvusvahelised veed, 1. jaanuarist 31. märtsini 2012 ning detsembris 2012 (MAC/*2A6.) | Taani | pm | pm | pm | pm | pm | Prantsusmaa | pm | pm | pm | pm | pm | Madalmaad | pm | pm | pm | pm | pm | Rootsi | pm | pm | pm | pm | pm | Ühendkuningriik | pm | pm | pm | pm | pm | Norra | pm | pm | pm | pm | pm | Liik: | Makrell Scomber scombrus | Püügipiirkond: | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (MAC/2CX14-) | Saksamaa | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. | Hispaania | pm | Eesti | pm | Prantsusmaa | pm | Iirimaa | pm | Läti | pm | Leedu | pm | Madalmaad | pm | Poola | pm | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Norra | pm | (1) (2) | Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | (1) Võib püüda üksnes IIa, VIa (põhja pool 56° 30’ N), IVa, VIId, VIIe, VIIf ja VIIh püügipiirkonnas. (2) Norra võib täiendavalt püüda 33 804 tonni juurdepääsukvoodist põhja pool 56° 30’ N ning see arvestatakse maha tema püügi piirnormist. | Eritingimus: | eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades ega ajavahemikel püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid. | IVa püügipiirkonna ELi ja Norra veed (MAC/*04A-EN) Ajavahemikud 1. jaanuar – 15. veebruar 2012 ja 1. september – 31. detsember 2012 | IIa püügipiirkonna Norra veed (MAC/*2AN-) | Saksamaa | pm | pm | Prantsusmaa | pm | pm | Iirimaa | pm | pm | Madalmaad | pm | pm | Ühendkuningriik | pm | pm | Euroopa Liit | pm | pm | Liik: | Makrell Scomber scombrus | Püügipiirkond: | VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAFi 34.1.1 ELi veed (MAC/8C3411) | Hispaania | pm | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. | Prantsusmaa | pm | (1) | Portugal | pm | (1) | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | (1) Eritingimus: teiste liikmesriikidega vahetatavaid koguseid võib püüda VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas (MAC/*8ABD.). Hispaania, Portugali või Prantsusmaa poolt vahetamise eesmärgil antavad ja VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas püütavad kogused ei või ületada 25 % doonorliikmesriigi kvootidest. | Eritingimus: | eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid. | VIIIb püügipiirkond (MAC/*08B.) | Hispaania | pm | Prantsusmaa | pm | Portugal | pm | Liik: | Makrell Scomber scombrus | Püügipiirkond: | IIa ja IVa püügipiirkonna Norra veed (MAC/2A4A-N.) | Taani | pm | (1) | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. | Euroopa Liit | pm | (1) | Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | (1) IVa (MAC/*04.) ja IIa püügipiirkonnas (MAC/*02A-N.) püütud saagist tuleb eraldi teatada. | Liik: | Harilik merikeel Solea solea | Piirkond | II ja IV püügipiirkonna ELi veed (SOL/24-C.) | Belgia | pm | Analüütiline TAC | Taani | pm | Saksamaa | pm | Prantsusmaa | pm | Madalmaad | pm | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Norra | pm | (1) | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna ELi vetes. | Liik: | Kilu ja seotud kaaspüük Sprattus sprattus | Püügipiirkond: | IIIa püügipiirkond (SPR/03A.) | Taani | pm | Ennetuslik TAC | Saksamaa | pm | Rootsi | pm | Euroopa Liit | pm | (1) | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Vähemalt 95 % lossitud saagist võrreldes TACiga peab olema kilu. Hariliku soomuslesta, merlangi ja kilttursa kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 5 %st TACist. | Liik: | Kilu ja seotud kaaspüük Sprattus sprattus | Püügipiirkond: | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (SPR/2AC4-C) | Belgia | pm | Ennetuslik TAC | Taani | pm | Saksamaa | pm | Prantsusmaa | pm | Madalmaad | pm | Rootsi | pm | (1) | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | (4) | Norra | pm | (2) | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (3) | (1) Kaasa arvatud tobiad. (2) Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna ELi vetes. (3) Esialgne TAC. Lõplik TAC kehtestatakse uute teadussoovituste põhjal 2012. aasta esimesel poolel. (4) Vähemalt 98 % lossitud saagist võrreldes TACiga peab olema kilu. Hariliku soomuslesta ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 2 %st TACist. | Liik: | Stauriidid ja seotud kaaspüük Trachurus spp. | Püügipiirkond: | IVb, IVc ja VIId püügipiirkonna ELi veed (JAX/4BC7D) | Belgia | pm | Ennetuslik TAC | Taani | pm | Saksamaa | pm | (1) | Hispaania | pm | Prantsusmaa | pm | (1) | Iirimaa | pm | Madalmaad | pm | (1) | Portugal | pm | Rootsi | pm | Ühendkuningriik | pm | (1) | Euroopa Liit | pm | (3) | Norra | pm | (2) | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Eritingimus: kuni 5 % VIId püügipiirkonnas püütud kvoodist võib arvestada koguseks, mis on püütud järgmiste piirkondade kvoodi kohaselt: IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, b, d, e püügipiirkonna ELi veed; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed. Sellise eritingimuse kasutamisest tuleb siiski komisjonile eelnevalt teatada (JAX/*2A-14). (2) Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna ELi vetes. (3) Vähemalt 95 % lossitud saagist võrreldes TACiga peab olema stauriid. Hirvkala, kilttursa, merlangi ja makrelli kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 5 %st TACist. | Liik: | Stauriidid ja seotud kaaspüük Trachurus spp. | Püügipiirkond: | IIa, IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa-c,VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed (JAX/2 A-14) | Taani | pm | (1) | Analüütiline TAC | Saksamaa | pm | (1) (2) | Hispaania | pm | Prantsusmaa | pm | (1) (2) | Iirimaa | pm | (1) | Madalmaad | pm | (1) (2) | Portugal | pm | Rootsi | pm | (1) | Ühendkuningriik | pm | (1) (2) | Euroopa Liit | pm | (3) | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | (1) Eritingimus: kuni 5 % kõnealusest IIa või IVa püügipiirkonna ELi vetes enne 30. juunit 2012 püütud kvoodist võib arvestada koguseks, mis on püütud IVb, IVc ja VIId püügipiirkondade ELi vete suhtes kehtestatud kvoodi kohaselt. Sellise eritingimuse kasutamisest tuleb siiski komisjonile eelnevalt teatada (JAX/*4BC7D). (2) Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 5 % püüda VIId püügipiirkonnas. Sellise eritingimuse kasutamisest tuleb siiski komisjonile eelnevalt teatada (JAX/*07D.). (3) Vähemalt 95 % lossitud saagist võrreldes TACiga peab olema stauriid. Hirvkala, kilttursa, merlangi ja makrelli kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 5 %st TACist. | Liik: | Norra tursik ja seotud kaaspüük Trisopterus esmarki | Püügipiirkond: | IIIa püügipiirkond; IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (NOP/2A3A4.) | Taani | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Saksamaa | pm | Madalmaad | pm | Euroopa Liit | pm | Norra | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | pm | Liik: | Norra tursik Trisopterus esmarki | Püügipiirkond: | IV püügipiirkonna Norra veed (NOP/04-N.) | Taani | pm | Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Ühendkuningriik | pm | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | Liik: | Töönduslikuks otstarbeks ettenähtud kala | Püügipiirkond: | IV püügipiirkonna Norra veed (I/F/04-N.) | Rootsi | pm | (1) (2) | Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Euroopa Liit | pm | Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | (1) Tursa, kilttursa, pollaki, merlangi ja põhjaatlandi süsika kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootide hulka. (2) Eritingimus: sellest kuni pm tonni stauriidi. | Liik: | Kombineeritud kvoot | Püügipiirkond: | Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi veed (R/G/5B67-C) | Euroopa Liit | Ei kohaldata | Ennetuslik TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. | Norra | pm | (1) | Lubatud kogupüük (TAC) | Ei kohaldata | (1) Püütakse ainult õngejadaga, kaasa arvatud pi