[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 7.8.2006

KOM(2006) 442 lõplik

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 23. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (edaspidi „algmäärus”), kohaldamist Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV”) pärit seemisnaha importi käsitlevas menetluses. |

Üldine taust Käesolev ettepanek on tehtud algmäärust rakendades ning algmääruses sätestatud sisuliste ja menetluslike nõuete kohase uurimise tulemusena. |

Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Komisjoni 16. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 439/2006 kehtestatud ajutised meetmed. |

Kooskõla liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Asjaomastel huvitatud isikutel oli võimalus kaitsta oma huve algmääruse sätete kohaselt juba uurimise ajal. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Vajadust välisekspertiisi järele ei olnud. |

Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõju hindamist, kuid sisaldab täielikku loendit tingimustest, mida peab hindama. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatud meetme kokkuvõte 25. juunil 2005 algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega dumpinguvastase menetluse Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha impordi suhtes. Lisatud lõplike meetmete kehtestamise ettepanek põhineb lõplikel järeldustel, mis kinnitasid dumpingu ja kahju olemasolu ning seost ühenduse tootmisharu materiaalse kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel ning millest ei ilmnenud ühtki kaalukat põhjust, miks meetmete kehtestamine peaks ühenduse huve kahjustama. Seepärast tehakse nõukogule ettepanek võtta vastu lisatud määruseettepanek, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |

Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed), mida on viimati muudetud nõukogu 23. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |

Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |

Andmete avaldamist selle kohta, kuidas on ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtjate ning kodanike rahalist ja halduskoormust vähendatud ning mil viisil on nimetatud koormus proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei nõuta. |

Õigusakti valik |

Kavandatud õigusakt: määrus. |

Muud õigusaktid ei ole asjakohased, sest algmääruses muid võimalusi ette nähtud ei ole. |

MÕJU EELARVELE |

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

1. Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. AJUTISED MEETMED

(1) 16. märtsil 2006 kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 439/2006[2] (edaspidi „ajutise tollimaksu määrus”) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina RV”) pärit seemisnaha ühendusse importimise suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu.

B. JÄRGNENUD MENETLUS

(2) Pärast seda, kui olid avaldatud olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal otsustati kehtestada asjaomased ajutised dumpinguvastased meetmed, esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud märkused oma seisukohtadega esialgsete järelduste kohta. Ükski huvitatud isik ei palunud ärakuulamist.

(3) Üks Hiina eksportiv tootja ja üks importija, kes ei olnud endast komisjonile teatanud enne ajutiste meetmete kehtestamist, protestisid lõplike dumpinguvastaste tollimaksude vastu, esitamata ühtki väidet, mis oleks ajutiste meetmete kehtestamise aluseks olevaid fakte ja kaalutlusi kahtluse alla seadnud. Neid äriühinguid oli igal juhul teavitatud sellest, et kuna nad andsid endast teada alles uurimise väga hilises etapis, ei saa neid käsitleda koostööd tegevate isikutena.

(4) Ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 25 osutatud Hiina kaubandusettevõtja kordas oma nõuet, et nende äriühingu puhul tuleks dumpingu olemasolu kindlaks teha eraldi. Hiina äriühingule oli teatatud juba enne ajutiste meetmete kehtestamist, et dumpingu individuaalne kindlakstegemine toimub ainult eksportivate tootjate, mitte kaubandusettevõtjate puhul. Seetõttu kõnealust nõuet ei arvestatud.

(5) Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Hiina RVst pärit seemisnaha impordi suhtes ning ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

(6) Huvitatud isikute märkused võeti nõuetekohaselt arvesse ning vajaduse korral muudeti järeldusi vastavalt.

C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

(7) Ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 13 esitatud tootmisprotsessi kirjelduses selgitatakse, et pärast nahalt pealispinna eemaldamist pargitakse nahka, kasutades seemisnaha puhul üksnes kalaõli või muud loomset õli, rääs-formaldehüüdpargiga seemisnaha puhul aga kasutatakse osaliseks parkimiseks aldehüüde või muid parkaineid ja seejärel kalaõli või muid loomseid õlisid.

(8) Et ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 14 olev viide seemisnahale kuivatatud kujul (crust) ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahale kuivatatud kujul oleks selgem, tuleb vaatlusalune toode määratleda kui seemisnahk või rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk (mõõtu lõigatud või mitte), sealhulgas seemisnahk ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk kuivatatud kujul (seemisnahk), mis on pärit Hiina RVst (vaatlusalune toode) ja mida praegu liigitatakse CN-koodide 4114 10 10 ja 4114 10 90 all.

(9) Kuna muid märkusi selle kohta ei ole, kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendused 13–17.

D. DUMPING

1. Normaalväärtus

(10) Esialgsete järelduste avalikustamise järel vaidlustas põhjenduses 4 osutatud Hiina kaubandusettevõtja Ameerika Ühendriikide kasutamise võrdlusriigina ajutise tollimaksu määruse põhjenduse 22 kohaselt, eelkõige kuna USAs ei ole väidetavalt olulist tootmist. Peale selle väitis Hiina kaubandusettevõtja, et Türgi kõrvalejätmine ei olnud piisavalt põhjendatud. Ta ei põhjendanud oma väidet ega esitanud tõendeid.

(11) Nagu on selgitatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 21, näitas Türgi puhul tehtud analüüs, et Türgi siseturg on väga piiratud. Peaaegu kogu Türgi tootmine on suunatud ekspordile (eeskätt Euroopasse ja USAsse), mistõttu omamaine müük ei ole nii esinduslik, et valida Türgit võrdlusriigiks. Türgi siseturg moodustab vähem kui 2% USA siseturust ning võrreldes USA siseturuga paistab ka konkurents seal piiratum. Nagu on selgitatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 22, pakub USA turul suurt konkurentsi tõepoolest ka import muudest riikidest. Mis puutub väidetavasse tootmise puudumisse USAs, tuleks märkida, et koostööd tegev USA tootja hakkas oma tootmist riigist välja viima alles pärast uurimisperioodi lõppu. Uurimisperioodil oli USAs arvestatav seemisnahaturg. Seepärast tuleb USA valimist võrdlusriigiks kinnitada.

(12) Pärast lõplike järelduste avaldamist oli kõnealune kaubandusettevõtja endiselt seisukohal, et USA ei ole sobiv võrdlusriik, ning väitis, et USA tootja esitatud andmeid oleks keeruline kontrollida kuna nad olid lõpetanud tootmistegevuse USAs ja seepärast ei pruugi nimetatud andmed olla usaldusväärsed. Seoses sellega tuleb märkida, et kogu uurimisperioodi jooksul tootis USA tootja USAs veel märkimisväärsetes kogustes oma siseturul müümiseks ettenähtud seemisnahka, nagu on nimetatud ka põhjenduses 11. Uurimisperioodi kohta esitatud andmeid, mille põhjal määrati kindlaks normaalväärtus, kontrolliti nõuetekohaselt USA tootja valdustes ning leiti, et andmed olid täpsed ja usaldusväärsed. Seega lükati kaubandusettevõtja väide tagasi.

(13) Kuna muid märkusi selle kohta ei ole, kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendused 20–24.

2. Ekspordihind

(14) Kuna märkusi selle kohta ei ole, kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendus 25.

3. Võrdlus

(15) Esialgsete järelduste avalikustamise järel nõudis põhjenduses 4 osutatud Hiina kaubandusettevõtja, et tema toote füüsikaliste omaduste erinevuste tõttu tuleb hindu veelgi kohandada, kuna osa Hiina RVst ühendusse imporditud seemisnahka oli kokku lapitud väikestest seemisnahatükkidest ning seega madalama kvaliteediga kui USA tootmisharu müüdud seemisnahk.

(16) Seda nõuet uuriti kaubandusettevõtja antud teabe põhjal ning aktsepteeriti niivõrd, kuivõrd kokkulapitud seemisnaha eksporti on võimalik kindlaks teha. Seepärast tehti normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks veel üks kohandus ka kokkulapitud seemisnaha osas, suurendades ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 26 sätestatud kohandust seoses füüsikaliste omadustega.

4. Dumpingumarginaal

(17) Lõplikult kindlaks määratud dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata on eespool osutatut arvesse võttes 69,8%.

E. KAHJU

1. Ühenduse toodang

(18) Kuna märkusi selle kohta ei ole, kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendus 28.

2. Ühenduse tootmisharu määratlus

(19) Kuna märkusi selle kohta ei ole, kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendused 29 ja 30.

3. Ühenduse tarbimine

(20) Eurostatist saadud statistilise teabe läbivaatamisel tuli korrigeerida kolmandate riikide (v.a Hiina RV) impordi andmeid. Vastavalt sellele muudeti ka ühenduse tarbimise andmeid:

Nähtav tarbimine ühenduses | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |

Ruutjalg (tuh) | 20 462 | 21 334 | 22 109 | 21 312 | 21 886 |

Indeks (2001 = 100) | 100 | 104 | 108 | 104 | 107 |

(21) Tabelist on näha, et asjaomase toote nõudlus ühenduses kasvas vaatlusalusel perioodil 7%, mis on veidi rohkem kui on nimetatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 31. Vastavalt sellele ja kuna muid märkusi ühenduse tarbimise kohta ei ole, jääb ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 31 selgitatud metoodika kehtima.

4. Impordimaht asjaomasest riigist ja turuosa

(22) Vastavalt ühenduse tarbimise veidi korrigeeritud andmetele korrigeeritakse Hiina RVst pärit impordi turuosa vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |

Turuosa | 10,4% | 7,6% | 22,8% | 29,4% | 30,2% |

(23) Vaatlusalusel perioodil kasvas Hiina RV impordi turuosa ühenduse turul 10,4%-lt 2001. aastal 30,2%-le uurimisperioodil. Turuosa kiire kasv toimus väikese tarbimise kasvu taustal. Seepärast jääb ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 33 kirjeldatud suundumus samaks.

(24) Tulenevalt Hiina kaubandusettevõtja nõude aktsepteerimisest, nagu on osutatud põhjenduses 16, ja vastavatest kohandusest dumpingu arvutamisel korrigeeriti Hiina RVst ühendusse kokkulapitud kujul eksporditava seemisnaha madalama kvaliteedi tõttu ka asjaomase toote impordihindu, et arvutada välja hinna allalöömise tase. Ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 35 sätestatud kvaliteedierinevustest tulenevat kohandust korrigeeriti seepärast ülespoole. Vastav võrdlus näitas, et uurimisperioodil müüdi ühenduses Hiina RVst pärit vaatlusaluseid tooteid hindadega, mis olid (väljendatud protsendimäärana ühenduse tootmisharu hindadest) 29% ühenduse tootmisharu hindadest madalamad.

(25) Kuna muid märkusi selle kohta ei ole, kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendused 32. ja 34.

5. Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

(26) Vastavalt ühenduse tarbimise korrigeeritud andmetele korrigeeritakse ühenduse tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |

Turuosa | 39,9% | 38,3% | 33,8% | 30,1% | 30,8% |

(27) Ühenduse tootmisharu läbimüügi suur langus vaatlusalusel perioodil vastab täielikult tema turuosa vähenemisele 39,9%-lt 2001. aastal 30,8%-ni uurimisperioodil. Seepärast jääb ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 39 kirjeldatud suundumus samaks.

(28) Kuna muid märkusi selle kohta ei ole, kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendused 37 ja 38 ning põhjendused 40–54 .

5. Järeldus kahju kohta

(29) Eespool korrigeeritud tegurid, st ühenduse tarbimine ning ühenduse tootmisharu ja Hiina tootjate turuosad ei mõjutanud nende suundumusi, nagu neid on kirjeldatud ajutise tollimaksu määruses. Allalöömismarginaal jäi kõrgeks. Selle põhjal otsustades leitakse, et ajutise tollimaksu määruses sätestatud järeldused ühenduse tootmisharu olulise kahju kohta ei muutu. Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse need lõplikult.

F. PÕHJUSLIKUD SEOSED

1. Dumpinguhinnaga impordi mõju

(30) Komisjoniga koostööd teinud eksportiv tootja väitis, et komisjon ei suutnud asjaomase toote impordi puhul esitada põhjendatud põhjuslikke seoseid. Peale selle ei olnud ta nõus ajutise tollimaksu määruses esitatud analüüsiga, väites et kuna impordihinnad olid ühtlaselt madalad ja isegi kui ühenduse tootmisharu oleks olnud kasumis, ei oleks impordihindade ning ühenduse tootmisharu negatiivse kasumlikkuse vahel uurimisperioodil põhjuslikku seost.

(31) Ses suhtes tuleb kõigepealt märkida, et vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 ei võeta kahjuanalüüsis arvesse üksnes ühenduse tootmisharu kasumlikkust, vaid ka ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 28–58 sätestatud tegureid, mille põhjal leiti, et ühenduse tootmisharu on vaatlusalusel perioodil kannatanud olulist kahju. Dumpinguhinnaga impordi mõju puhul väljendus see peamiselt Hiina RVst pärit impordi turuosa kolmekordses kasvus vaatlusalusel perioodil. See kasv toimus ühenduse tootmisharu turuosa arvelt, sest selle müügi maht vähenes turu kasvule vaatamata oluliselt (–17%). Dumpinguhindade puhul leiti, et need olid ühenduse tootmisharu hindadest uurimisperioodil oluliselt madalamad. Kuigi impordi hinnad vaatlusalusel perioodil tõepoolest ei langenud, vaid kõikusid veidi, püsisid nad siiski ühenduse tootmisharu hindadest oluliselt madalamal, mis tähendab, et nad halvendasid pidevalt turutingimusi, nii et ühenduse tootmisharu oli sunnitud pidevalt langetama oma müügihindu, nagu on selgelt osutatud ka ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 45. Seega lükati eksportiva tootja väide tagasi.

(32) Kuna muid märkusi dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ei ole, kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendused 60–64.

2. Muude tegurite mõju

(33) Sama tootja väitis veel, et kuna Türgist pärit impordi keskmine hind oli uurimisperioodil Hiina RVst pärit impordi hindadest palju madalam ning muudest kolmandatest riikidest pärit impordi hinnad olid samuti ühenduse tootmisharu hindadest madalamad, tõestab nende riikide impordi väljajätmine kahjuanalüüsist, et Hiina RVd diskrimineeritakse sihilikult. Türgist pärit impordi puhul väideti veel, et komisjoni hinnatrendide valikulise kasutamise metoodika ei vasta WTO mitme normi suhtes tehtud otsustele.

(34) Ses suhtes tuleb kõigepealt märkida, et komisjon analüüsis Türgist pärit importi eraldi, kuna see oli mahu poolest Hiina RVst pärit impordi järel tähtsuselt teine. Analüüsi selguse, läbipaistvuse ja terviklikkuse huvides ning arvestades põhjenduses 19 nimetatud statistiliste andmete muutmist, esitatakse järgmine, üksikasjalikum tabel kolmandatest riikidest pärit impordi korrigeeritud andmetega:

Import muudest kolmandatest riikidest | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Uurimisperiood |

Türgi (tuhat ruutjalga) | 353 | 380 | 237 | 893 | 1 677 |

Keskmine hind (eurot/ruutjalg) | 1,01 | 0,73 | 0,33 | 0,81 | 0,52 |

Rumeenia (tuhat ruutjalga) | 300 | 137 | 280 | 330 | 303 |

Keskmine hind (eurot/ruutjalg) | 0,99 | 0,68 | 0,45 | 0,61 | 0,64 |

Pakistan (tuhat ruutjalga) | 50 | 330 | 167 | 157 | 210 |

Keskmine hind (eurot/ruutjalg) | 1,00 | 0,37 | 0,90 | 1,20 | 0,54 |

Mehhiko (tuhat ruutjalga) | 590 | 1 017 | 853 | 293 | 170 |

Keskmine hind (eurot/ruutjalg) | 1,54 | 1,16 | 1,06 | 1,43 | 1,13 |

Ülejäänud riigid (tuhat ruutjalga) | 1 029 | 1 125 | 939 | 881 | 1 138 |

Keskmine hind (eurot/ruutjalg) | 1,29 | 0,84 | 0,88 | 0,57 | 0,49 |

(35) Tabelist selgub, et ühendusest tootmisharu omadest madalamate hindadega kasvas oluliselt üksnes Türgi import, st 353 000 ruutjalalt 2001. aastal 1 677 000 ruutjalani uurimisperioodil. Kuid nagu on selgitatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 66, moodustas olulise osa kõnealusest impordist ühenduse ühe koostööd tegeva tootja import oma tootevaliku täiendamiseks ja ülejäänu eksportimiseks pärast lõikamist ning ümberpakkimist kolmandatesse riikidesse ja seega ei saanud kõnealused kogused ühenduse tootmisharu kahjustada. Mis puutub ülejäänud kogustesse, siis püsis nende turuosa stabiilselt väiksena 2% juures, välja arvatud uurimisperioodil, ning nagu on selgitatud ka ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 66, võis see import, kuigi mitte märkimisväärselt, omalt poolt kaasa aidata ühenduse tootmisharu jaoks olulise kahju tekitamisele.

(36) Ülejäänud tabelis nimetatud riikide (v.a Türgi) impordi turuosa püsis uurimisperioodil täheldatud madalaima turuosa lähedal või sellest isegi madalamal ning langes vaatlusalusel perioodil või püsis suhteliselt stabiilsena. Nendest riikidest pärit impordi turuosa vähenes 9,6%-lt 2001. aastal 8,3%-ni uurimisperioodil. Vastavalt sellele tehakse lõplik järeldus, et nendest riikidest pärit import ei saanud ühendusele kahju tekitada.

(37) Põhjenduse 33 lõpus esitatud Hiina kaubandusettevõtja väide, et „komisjoni hinnatrendide valikulise kasutamise metoodika ei vasta WTO mitme normi suhtes tehtud otsustele” oli ebamäärane ja põhjendamata ning lükati seepärast tagasi.

(38) Vastavalt eespool esitatule ning kuna muud selgitavat teavet muudest riikidest kui Hiina RVst pärit impordi mõju kohta esitatud ei ole, tehakse lõplik järeldus, et muudest riikidest kui Hiina RVst lähtuv import ei saa olla ühenduse tootmisharu kahju määrav põhjus.

(39) Peale selle väideti, et ühenduse tootmisharu kahju oli suures osas tingitud tema kahjumist eksporditurgudel. Väideti, et kui mis tahes kahjumit välisturgudel seostatakse dumpinguvastasel uurimisel mingi riigiga, on see iseenesest diskrimineeriv.

(40) Kõigepealt tuleb märkida, et komisjon võtab ühenduse tootmisharu olukorra, k.a selle kasumlikkuse analüüsis arvesse ainult asjaomase tootega seotud majandustegevust ühenduses. Seega ei võeta käesolevas uurimises arvesse kahju, mis on väidetavalt tingitud kahjumist eksporditurgudel. Pealegi mainiti ühenduse tootmisharu eksporti niivõrd, kuivõrd seda oli vaja mõne koondnäitaja tõlgendamiseks, nagu näiteks varude puhul. Seepärast leitakse, et ühenduse tootmisharu olukorra analüüs toimus täies kooskõlas algmäärusega.

(41) Kuna muid märkusi põhjuslike seoste kohta ei ole, kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendused 59–72.

G. ÜHENDUSE HUVID

(42) Kuna märkusi ühenduse huvide kohta ei ole, kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendused 73–82.

H. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

(43) Arvestades põhjendustes 15, 16 ja 24 osutatud nõuet, kohandati ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 86 kirjeldatud kahju kõrvaldamist võimaldava marginaali määramiseks kasutatud impordiandmeid, et võtta arvesse asjaolu, et Hiina RVst ühendusse kokkulapitud kujul eksporditud seemisnaha teatavad kogused olid ühenduse tootmisharu müüdavast seemisnahast madalama kvaliteediga.

(44) Vastavalt eespool osutatule saadi lõplikuks kahju kõrvaldamist võimaldavaks marginaaliks 58,9%.

(45) Arvestades järeldusi dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta ning kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks vastavalt madalama tollimaksu reeglile kehtestada Hiina RVst imporditavale seemisnahale lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis oleks dumpingu- ja kahjumarginaalist madalam. Seega tuleks tollimaksu määr käesoleval juhul fikseerida tuvastatud kahju tasemel. Vastavalt eespool osutatule on lõplik tollimaks 58,9%.

I. AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE

(46) Arvestades Hiina RVst pärit impordi dumpingumarginaali ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju suurust leitakse, et ajutise tollimaksu määrusega kehtestatud tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksu summa ulatuses. Kuna lõplik tollimaks on ajutisest madalam, siis lõpliku dumpinguvastase tollimaksumäära ületavad tagatissummad vabastatakse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit CN-koodide 4114 10 10 ja 4114 10 90 all deklareeritud seemisnaha ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnaha suhtes (mõõtu lõigatud või mitte), sealhulgas seemisnahk ja rääs-formaldehüüdpargiga seemisnahk kuivatatud kujul (crust).

2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse kõigi Hiina Rahvavabariigi äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 58,9%.

3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Hiina Rahvavabariigist pärit seemisnaha importi käsitleva komisjoni määrusega (EÜ) nr 439/2006 kehtestatud ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse artiklis 1 sätestatud lõpliku tollimaksu määraga. Lõpliku tollimaksu määra ületavad tagatissummad vabastatakse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

[2] ELT L 80, 17.3.2006, lk 7.