6.Soome ametiasutused esitasid taotluse EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti a kohaste sekkumiskriteeriumide alusel, milles on seatud tingimuseks, et vaatlusperioodiks oleva nelja kuu jooksul on liikmesriigi ettevõtja koondanud vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kelle on koondanud nimetatud ettevõtja tarnijad.

3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas EGFi määruse kõikide kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.

–kaheksa tarnijat ja tootmisahela järgmise etapi tootjat koondasid 146 töötajat.

Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine

9.Vaatlusperioodil toimunud koondamised arvutati järgmiselt:

–62 töötajat alates kuupäevast, mil tööandja teavitas vastavalt nõukogu direktiivi 98/59/EÜ artikli 3 lõikele 1 pädevat asutust kirjalikult kavandatavast kollektiivsest koondamisest. Soome kinnitas enne komisjoni hindamise lõpetamise kuupäeva, et need 62 töötajat on tõepoolest koondatud,

–1 931 töötajat alates kuupäevast, mil tööandja esitas töötajatele individuaalsed teated koondamise või töölepingu lõpetamise kohta,

–42 töötajat alates töölepingu tegeliku lõpetamise või lõppemise kuupäevast.

Rahastamise nõuetele vastavad toetusesaajad

10.Lisaks juba viidatud 2 035 töötajale kuulub rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate hulka 126 töötajat, kes koondati enne või pärast neljakuulist vaatlusperioodi. Kõik need töötajad koondati pärast kavandatud koondamiste üldist väljakuulutamist 8. juulil 2015. Võimalik on kindlaks teha selge põhjuslik seos vaatlusperioodil toimunud sündmusega, mis töökohtade kaotamise põhjustas.

11.Rahastamise nõuetele vastavate toetusesaajate koguarv on seega 2 161.

Seos koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel

12.Et näidata seost koondamiste ja maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud suurte struktuurimuutuste vahel, väidab Soome, et IKT sektoris hõivatute jaotus ELi ja teiste majanduspiirkondade vahel on viimastel aastatel muutunud ELi kahjuks. Selle muutuse mõju on eriti teravalt tunnetatud Soomes, kus IKT sektoril on majanduses oluline roll. Tarkvaratööstus on väga rahvusvaheline ja konkurents selles sektoris on ülemaailmne. Kõik turuosalised võivad konkureerida samade klientide pärast ning töötajate asukoha ja kultuurilise tausta tähendus on väike.

13.Soome tehnoloogiaettevõtete töötajate arv vähenes 2014. aastal 2 %, st enam kui 5 000 töötaja võrra. 2014. aastal oli Soomes selles sektoris hõivatud 285 000 inimest, 2008. aastal aga 326 000 inimest. Samal perioodil kasvas Hiina ja Ameerika Ühendriikide töötajate osakaal arenenud riikide IKT sektori töötajaskonna seas, Euroopa töötajate osakaal aga vähenes.

14.Mobiiltelefoniturgude arengut on iseloomustanud pidev konkurents eri operatsioonisüsteemide vahel. 2000. aastate esimesel kümnendil valitses neil turgudel Nokia. Edaspidi haaras Androidi operatsioonisüsteem kiiresti tugeva turupositsiooni, samas kui Microsoftil ei õnnestunud märkimisväärset turuosa saavutada. Selle tulemusena kasvas kiiresti import Euroopa Liitu.

15.Seega seisneb Microsofti tööjõu vähendamise peamine põhjus Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemi kasutavate telefonide (Lumia) turuosa kahanemises. Viimastel aastatel on turgudel valitsema hakanud Android ja iOS – Ameerika Ühendriikides välja töötatud operatsioonisüsteemid, mida kasutavad mitmesugused Aasia tootjad. Windowsi telefonide turuosa oli ajavahemikul 2012–2015 igal aastal alla 4 %. Oluline on märkida, et veel 2009. aastal oli Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemi kasutavate telefonide turuosa üle 50 %.

16.Praegune taotlus on jätk Soome varasemate taotluste jadale, mis kõik on seotud Nokia allakäiguga oma päritoluriigis. See jada sai alguse 2007. aastal Perlosest (EGF/2007/003 FI/Perlos) ning hõlmab kahte Nokiaga seotud taotlust (EGF/2012/006 FI/Nokia Salo ja EGF/2013/001 FI/Nokia), samuti Broadcomiga (EGF/2015/001 FI/Broadcom) ja programmeerimisega (EGF/2015/005 FI/Computer Programming) seotud taotlusi. Kõigepealt viis Nokia oma tootmise Kaug-Itta, seejärel sulges spetsialiseeritumad tootmisvaldkonnad, säilitades samas teadus- ja arendustegevuse ning programmeerimise, müüs mobiiltelefoniüksuse Microsoftile, ent nüüd suletakse seegi. Juba praegu on ette näha, et Soome esitab lähitulevikus veel kaks taotlust seoses IKT sektoris koondatavate töötajatega.

17.Praeguseks on NACE osa 62 sektoriga seoses esitatud kaks EGFi toetuse taotlust, mis mõlemad põhinevad kaubandusega seotud globaliseerumisel (EGF/2013/001 FI/Nokia ja EGF/2015/005 FI/Computer Programming).

Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud sündmused

18.Koondamisteni viinud sündmused on järgmised: Microsoft omandas 2013. aasta septembris Nokia seadmed ja teenused. Pärast omandamistehingut asutati 2014. aasta aprillis Microsoft Mobile. Microsofti viidi üle ligikaudu 25 000 Nokia töötajat, sealhulgas 4 700 Soome töötajat.

2014. aastal teatas Microsoft oma kavatsusest kaotada järgmisel aastal kuni 18 000 töökohta. Neist töökohtadest 1 100 oli Soomes. Samal ajal otsustas Microsoft sulgeda tegevuskoha Oulus ning koondada teadus- ja tootearendustegevuse Salosse, Tamperesse ja Espoosse.

2015. aasta juulis teatas Microsoft kavatsustest korraldada ettevõtte telefoniäri ümber, et ressursse paremini koondada ja ratsionaalsemalt kasutada. Eeldati, et Soomes kaob kuni 2 300 töökohta. Salos lõpetati tegevus ning vastavad ülesanded viidi Microsofti tegevuskohtadesse Tamperes ja Espoos.