KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE NÕUKOGU DIREKTIIVI 95/50/EÜ (OHTLIKE KAUPADE AUTOVEO KONTROLLIMISE ÜHTSE KORRA KOHTA) KOHALDAMISE KOHTA LIIKMESRIIKIDES /* COM/2013/0815 final */





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE NÕUKOGU DIREKTIIVI 95/50/EÜ (OHTLIKE KAUPADE AUTOVEO KONTROLLIMISE ÜHTSE KORRA KOHTA) KOHALDAMISE KOHTA LIIKMESRIIKIDES SISUKORD KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE NÕUKOGU DIREKTIIVI 95/50/EÜ (OHTLIKE KAUPADE AUTOVEO KONTROLLIMISE ÜHTSET KORRA KOHTA) KOHALDAMISE KOHTA LIIKMESRIIKIDES 1........... Sissejuhatus.................................................................................................................... 4 2........... Seonduvad ELi õigusaktid............................................................................................... 4 3........... Direktiivi 95/50/EÜ kohaldamine..................................................................................... 5 4........... ELi liikmesriikide ja Norra aruanded............................................................................... 5 5........... Soovitus ohtlike kaupade maanteeveo kontrollimist käsitlevate aruannete kohta................ 6 6........... Andmete arvutamine....................................................................................................... 6 7........... Kontrollide arvu ja tulemuste muutumine.......................................................................... 7 8........... Andmete võrdlus............................................................................................................ 7 8.1........ Kontrollide sagedus........................................................................................................ 7 8.2........ Kontrollide jaotus päritolukoha järgi................................................................................ 8 8.3........ Eeskirjadele mittevastavate veoühikute osakaal................................................................ 8 8.4........ Eeskirjadele mittevastavate veoühikute jaotus päritolukoha järgi....................................... 8 8.5........ Veoühikute kasutusest kõrvaldamise sagedus.................................................................. 8 8.6........ Jaotus riskikategooriate järgi........................................................................................... 8 8.7........ Karistuste liigid............................................................................................................... 9 9........... Järeldused...................................................................................................................... 9 I lisa – Kontrollide arvu ning mittevastavuse ja I riskikategooria rikkumiste arvu muutumine........... 11 II lisa – Kontrollide sagedus miljoni tonnkilomeetri kohta.............................................................. 16 III lisa – Kontrollidejaotus päritolukoha järgi................................................................................ 17 IV lisa – Eeskirjadele mittevastavate veoühikute osakaal.............................................................. 18 V lisa – Eeskirjadele mittevastavate veoühikute jaotus päritolukoha järgi....................................... 19 VI lisa – Eeskirjadele mittevastavate veoühikute kasutusest kõrvaldamise sagedus........................ 20 VII lisa – Jaotus riskikategooriate järgi........................................................................................ 21 VIII lisa – Eeskirjadele mittevastavate veoühikute puhul kasutatud karistuste liigid......................... 22 IX lisa – Ohtlike kaupade aastane autokaubavedu (miljonites tonnkilomeetrites)........................... 23 1. Sissejuhatus Nõukogu direktiiv 95/50/EÜ ohtlike kaupade autoveo kontrollimise ühtse korra kohta[1] võeti vastu 6. oktoobril 1995 ning liikmesriigid pidid jõustama selle järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. jaanuariks 1997. Direktiiviga 95/50/EÜ on ette nähtud, et iga liikmesriik peab saatma komisjonile iga kalendriaasta kohta hiljemalt kaksteist kuud pärast kalendriaasta lõppu aruande asjaomase direktiivi kohaldamise kohta[2]. Samuti on kõnealuse direktiiviga ette nähtud, et komisjon peab saatma Euroopa Parlamendile ja nõukogule vähemalt iga kolme aasta järel aruande kõnealuse direktiivi kohaldamise kohta liikmesriikides[3]. Komisjoni aruanne põhineb liikmesriikidelt saadud aastaaruannetel. Käesolev aruanne on viies aruanne nõukogu direktiivi 95/50/EÜ kohaldamise kohta liikmesriikides ja see hõlmab aastaid 2008–2011. Esimene aruanne[4] hõlmas aastaid 1997–1998, teine aruanne[5] aastaid 1999–2002, kolmas aruanne[6] aastaid 2003–2005 ning neljas aruanne[7] aastaid 2006–2007. Direktiivis 95/50/EÜ ei ole sätestatud ohtlike kaupade ohutu autoveo tingimusi, need on esitatud alljärgnevalt esitatud seonduvates ELi õigusaktides. 2. Seonduvad ELi õigusaktid Aastad, mida käsitletakse käesolevas aruandes, kuuluvad vormiliselt kahte erinevasse seadusloome perioodi, kuid see ei oma praktilist mõju käesoleva aruande tulemuste tõlgendamisele. Kuni 30. juunini 2009 kohaldati nõukogu 21. novembri 1994. aasta direktiivi 94/55/EÜ (ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta)[8] muudetud versiooni[9]. Direktiivi 94/55/EÜ lisade sisu oli sama, mis dokumendi „Ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkulepe” (ADR-kokkulepe)[10] lisadel. Direktiiv 94/55/EÜ tunnistati kehtetuks alates 1. juulist 2009 ning asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiviga 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta;[11] ka seda direktiivi on muudetud[12]. Direktiivis 2008/68/EÜ ja direktiivis 94/55/EÜ kasutatud lähenemisviisid on samad, neis kohaldatakse samasuguseid tehnilisi ja haldusnorme nagu need, mis on esitatud rahvusvahelise ADR-kokkuleppe lisades ELi territooriumil toimuva transpordi puhul. 3. Direktiivi 95/50/EÜ kohaldamine Kui direktiiv 94/55/EÜ oli vastu võetud, võttis nõukogu 6. oktoobril 1995 selleks, et veelgi suurendada ohtlike kaupade veo ohutuse taset ning tagada piisav ja ühtlustatud kontrollimine, vastu direktiivi 95/50/EÜ ohtlike kaupade autoveo kontrollimise ühtse korra kohta. See direktiiv sisaldab ühtlustatud kontrollnimekirja, mida liikmesriigid peavad sellise kontrollimise puhul kasutama, ning ka juhiseid rikkumiste liigitamiseks. 2004. aastal muudeti selle direktiivi lisasid[13] ja alates 2005. aastast on kasutusel rikkumiste liigitamise muudetud süsteem, mis hõlmab kolme riskikategooriat. Kõnealune ühtlustatud kontrollimine hõlmab kõiki autovedusid, mille puhul on tegemist liikmesriikide territooriumil olevate või sinna kolmandatest riikidest saabuvate ohtlike kaupadega, olenemata riigist, kus veoühik on registreeritud. Direktiivi eesmärk on tagada maanteel veetavate ohtlike kaubasaadetiste tüüpilise osa pisteline kontroll ja hõlmata samal ajal ulatuslik osa teedevõrgust. Ennetavalt või pärast seda, kui maanteel on registreeritud ohutuse rikkumisi, võidakse teha kontroll ka ettevõtete tööruumides[14]. Direktiivis 95/50/EÜ puudub aga nõue, et kõnealuste kontrollide kohta tuleks esitada aruanded. 4. ELi liikmesriikide ja Norra aruanded Aruannete esitamisel paluti liikmesriikidel kasutada direktiivi 95/50/EÜ II lisas esitatud riskikategooriaid ja esitada aruanne vastavalt kõnealuse direktiivi III lisale. Norra jätkab aastaaruannete esitamist ja Norrat käsitlev teave on esitatud ka käesolevas Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavas aruandes. Horvaatia ühines ELiga 1. juulil 2013 ning ei ole käesolevas aruandes hõlmataval perioodil tehtud kontrollide kohta andmeid esitanud. Teised liikmesriigid ja Norra esitasid aruanded üldjuhul õigeaegselt. Viivitused olid seotud andmete kogumise, analüüsi ja komisjonile edastamise haldusmenetlustega, eelkõige kui menetlustesse olid kaasatud erinevad ametiasutused. 2011. aastast alates on olukord märgatavalt paranenud. Komisjon sai 2011. aastat käsitlevad aruanded kätte 2013. aasta veebruariks. Käesolevas aruandes kajastatavate esimeste aastate kohta saadud teave ei olnud mõnikord õiges vormingus. Mõni liikmesriik kasutas jätkuvalt vanu koode, mis olid esitatud kehtetuks tunnistatud direktiivi 95/50/EÜ lisades. Viimasel ajal on olukord aga märgatavalt paranenud. Komisjon on saanud kõigilt liikmesriikidelt aruanded kogu perioodi kohta. Mõni aruanne oli siiski puudulik ja seetõttu on käesolevas aruandes esitatud tabelid kohati lünklikud. Puuduv teave on tähistatud märkega „Teave puudub”. Liikmesriikide aruannete kokkvõte on esitatud käesoleva aruande lisades. Käesoleva aruande 7. punktis esitatud teabe analüüsimisega seoses tuleks märkida, et Hispaania puhul on mittevastavuse näitaja kuni 2008. aastani madal seetõttu, et eeskirjadega vastuolus olevate veoühikute arvu oli valesti tõlgendatud. Hilisemates aruannetes parandas Hispaania vead. Mitu liikmesriiki on saatnud aruanded, milles rikkumiste koguarv erineb eeskirjadele mittevastavate veoühikute arvust. Nii ei tohiks olla, sest iga veoühiku kohta tuleks esitada ainult kõige tõsisem rikkumise kategooria. 5. Soovitus ohtlike kaupade maanteeveo kontrollimist käsitlevate aruannete kohta Varasemates komisjoni aruannetes täheldati liikmesriikide esitatud statistilistes aruannetes teatavat süstemaatilist ebajärjekindlust. Kuna komisjoni aruannete kvaliteedi, võrreldavuse ja usaldusväärsuse seisukohast on liikmesriikide ühesugune aruandlus väga tähtis, võttis komisjon 2011. aastal vastu soovituse[15] selliste aruannete kvaliteedi parandamise kohta. Pärast soovituse avaldamist on aruannete kvaliteet märgatavalt paranenud ning täheldatud on üksnes mõningast juhuslikku ja väikest järjekindlusetust. Enamikul juhtudel olid sellised vead seotud riskikategooriatele vastavate rikkumiste arvuga[16]. Komisjoni soovituse lisa punktis 1.4 on rõhutatud, et isegi juhul, kui tuvastatakse mitu rikkumist, tuleb esitada üksnes kõige tõsisemat rikkumist käsitlev teave. Riskikategooria kaupa liigitatud rikkumiste koguarv peaks olema seega võrdne eeskirjadele mittevastavate veoühikute arvuga. Selgub, et kõik liikmesriigid ei kohalda veel seda põhimõtet korrektselt, sest ikka veel esitatakse ühe veoühiku kohta mitu rikkumist. Teine soovituses laiemat käsitlust leidnud teema oli maanteel tehtudkontrolli käigus tuvastatud rikkumiste puhul kehtestatud karistused ja nendega seonduv. Kuna liikmesriikide õigus- ja halduskorraldus on erinev, ei suutnud mõni neist leida andmeid kontrolli käigus tuvastatud rikkumiskahtluse tagajärjel toimunud juriidilise menetluse tulemuste kohta. Soovituses pakuti ühtse kompromissina välja, et kõik liikmesriigid võiksid kajastada kohapealset kontrolli teostavate volitatud ametnike otsuseid. 6. Andmete arvutamine Liikmesriigid peavad võimaluse korral esitama oma territooriumil toimuva ohtlike kaupade veo hinnangulise aastase koguse tonnides või tonnkilomeetrites. 2008. aastal esitasid sellise hinnangulise näitaja 13 liikmesriiki. 2011. aastal aga üksnes 9 liikmesriiki. Liikmesriikide objektiivseks võrdlemiseks kasutati ohtlike kaupade veo mahu määramisel Eurostati andmeid[17]. Neid andmeid kasutatakse selleks, et määrata kindlaks kontrollimise sageduse ja veo mahu suhe. Malta kohta ei ole Eurostati andmeid, sest Malta puhul on tehtud erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2012 määruse (EL) nr 70/2012 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta)[18] kohaldamise suhtes. Malta puhul võeti ohtlike kaupade veo mahu hindamisel aluseks Malta pädevate asutuste esitatud andmed. Eurostati statistika on esitatud käesoleva aruande IX lisas. 7. Kontrollide arvu ja tulemuste muutumine I lisas on esitatud igas liikmesriigis registreeritud kontrollide arvu muutumine, eeskirjadele mittevastavate veoühikute osakaal ja I riskikategooria rikkumiste osakaal. Tabeli lõpus on Euroopa Liidu keskmised näitajad ja Norra statistika. Märgitakse, et järgmiste punktide kohta andmed puuduvad: - 2006. ja 2007. aastal Eestis tehtud kontrollide arv; - 2006. aastal Saksamaal, Eestis ja Hispaanias ning 2007. aastal Eestis ja Hispaanias tuvastatud rikkumistega veoühikute osakaal; - 2006. aastal Bulgaarias, Saksamaal ja Portugalis tuvastatud I riskikategooria rikkumiste osakaal. I riskikategooria rikkumiste osakaalu käsitlev näitaja on korrektse aruandluse seisukohast eriti vajalik. Kui veoühiku kohta registreeriti rohkem kui üks rikkumine, siis on I riskikategooria rikkumiste osakaal madalam selle õigest väärtusest. 2006. aastal oli see nii Prantsusmaa, Madalmaade, Poola ja Portugali puhul ning 2007. aastal Bulgaaria, Madalmaade, Poola ja Portugali puhul. Mõni liikmesriik esitas rikkumiste koguarvuks väiksema arvu, kui oli eeskirjadele mittevastavate veoühikute arv. See oli nii Belgia, Itaalia, Ungari, Malta ja Rootsi puhul. Esineb juhtumeid, kus õiguskaitseasutused teatasid üksnes tuvastatud rikkumistest, kuid ei esitanud teavet rikkumiste või neile järgnenud karistuste kohta. Kuigi sellega kaasneb statistika lünklikkus, ei ole sellel analüüsile süstemaatilist mõju. Kõnealust küsimust on üksikasjalikumalt käsitletud punktis 8.6. 8. Andmete võrdlus Kontrollide koguarv vähenes nelja aasta jooksul 33,8 %, 252 632-lt 167 340-le. Kõige suurem aastane vähenemine (12,6 %) toimus 2011. ja 2010. aasta vahel. Riigiti ei ole suundumused sarnased, 11 liikmesriiki näiteks suurendasid sel perioodil oma kontrollide arvu. Rumeenia, Sloveenia ja Austria puhul suurenes aruandeperioodil kontrollide hulk protsentuaalselt kõige rohkem, samas kui Läti, Bulgaaria ja Ungari puhul vähenes see näitaja kõige enam. ELis toimunud kontrollide absoluutarvu osakaal oli 2011. aastal kõige suurem Saksamaal (34,8 %), talle järgnesid Hispaania (11,8 %) ja Poola (9,8 %), samas oli see näitaja kõige madalam Eestis (0,03 %), Maltal ja Lätis (0,05 %). Kuigi see näitaja on suures osas seotud liikmesriigi suurusega, on aruandlusperioodi jooksul toimunud märgatavaid muutusi. 2008. aastal oli kontrollide absoluutarvu osakaal kõige suurem Saksamaal (31,5 %), teisel kohal oli Hispaania (16,9 %), kuid kolmandal kohal oli hoopis Bulgaaria (11,1 %). Kolm 2008. aastal kõige vähem kontrolle teostanud liikmesriiki olid Malta (vastav näitaja 0,03 %), Eesti (0,08 %) ja Luksemburg (0,09 %). 8.1. Kontrollide sagedus II lisas on esitatud ülevaade maanteel tehtud kontrollide sageduse kohta liikmesriikides 2010. ja 2011. aastal. Sagedus on arvutatud igas liikmesriigis veetud ohtlike kaupade kontrollide arvu suhtena miljoni tonnkilomeetri kohta. 2010. aastal oli ELi keskmine 2,54 kontrolli miljoni tonnkilomeetri kohta; 2011. aastal vähenes see näitaja 2,14-le, seega oli aastane vähenemine 15,7 %. Bulgaarias oli 2010. aastal jätkuvalt kontrollide sagedus erakordselt kõrge, ületades ELi keskmise peaaegu üheksa korda. 2011. aastal tehti Bulgaarias, Austrias ja Rumeenias ligi kümme kontrolli tonn-kilomeetri kohta, see on 4,5 korda rohkem kui ELis keskmiselt. 8.2. Kontrollide jaotus päritolukoha järgi Käesoleva aruande III lisas on esitatud kontrollide jaotus veoühiku päritolukoha järgi. Seda näitajat ei mõjuta mitte üksnes õiguskaitseametite otsused, vaid ka liikmesriikide geograafiline asend, sest saartel toimub maismaal vähem rahvusvahelisi transiitvedusid. On olnud aastaid, kus näiteks Iirimaa, Malta, Küpros ja Portugal ei ole kontrollinud ühtegi veoühikut, mis oleks olnud registreeritud väljaspool ELi. Registreerimisriigis kontrollitud veoühikute osakaal varieerus aruandlusperioodi jooksul umbes 70 %. Mõnest teisest ELi liikmesriigist pärit kontrollitud veoühikute osakaal suurenes aastast 2008 kuni aastani 2011 20,5 %-lt 25,7 %-le. Väljaspool ELi registreeritud veoühikute osakaal vähenes aga 12,6 %-lt 4,4 %-le. 8.3. Eeskirjadele mittevastavate veoühikute osakaal IV lisas on esitatud selliste kontrollitud veoühikute osakaal, mille puhul on tuvastatud vähemalt üks rikkumine. Eeskirjadele mittevastavate veoühikute osakaal suurenes 13,7 %-lt 2008. aastal 21,4 %-le 2011. aastal, kõige rohkem suurenes see näitaja just Hispaanias, Lätis, Tšehhi Vabariigis ja Madalmaades. On siiski 15 liikmesriiki, kelle puhul see näitaja ei suurenenud. Eeskirjadele mittevastavate veoühikute osakaal erineb liikmesriigiti oluliselt, ulatudes peaaegu 70 %-ni Maltal ning jäädes alla 5 % Bulgaarias, Küprosel, Ungaris, Rumeenias ja Slovakkias. 8.4. Eeskirjadele mittevastavate veoühikute jaotus päritolukoha järgi V lisa diagrammides on esitatud eeskirjadele mittevastavate veoühikute jaotus veoühikute päritolukoha järgi. Nagu ka punkti 8.2 puhul, mõjutab ka seda näitajat tugevasti liikmesriikide geograafiline asend. 8.5. Veoühikute kasutusest kõrvaldamise sagedus VI lisa diagrammis on esitatud kasutusest kõrvaldatud sõidukite osakaal selliste sõidukite koguhulgast, mille puhul on registreeritud rikkumine. Kasutusest kõrvaldatud sõidukite osakaalu vähenemise rendi jätkumist täheldati kuni 2009. aastani, mil kasutusest kõrvaldati 24 % sõidukitest, mille puhul registreeriti rikkumine. Seejärel paistis aga trend muutuvat, 2011. aastal suurenes nende sõidukite osakaal, mis pärast kontrolli kasutusest kõrvaldati 27 %-ni. Suurim kasutusest kõrvaldamise sagedus registreeriti 2011. aastal Bulgaarias (68 %), järgnesid Iirimaa (54 %) ja Rumeenia (53 %). Norras registreeritud rikkumiste puhul järgnes sõiduki kasutusest kõrvaldamine 2011. aastal 57 %-l juhtudest. Eesti, Hispaania, Itaalia, Küpros, Läti, Malta ja Slovakkia ei esitanud 2011. aastal andmeid mitte ühegi kasutusest kõrvaldatud sõiduki kohta. 8.6. Jaotus riskikategooriate järgi VII lisa diagrammides on esitatud rikkumiste jaotus raskusastmete kaupa. Teatada oleks tulnud üksnes kontrollimise ajal tuvastatud kõige kõrgemasse riskikategooriasse kuuluvast rikkumisest. Kõik liikmesriigid teatasid iga kontrollitud veoühiku puhul vähemalt ühest riskikategooria rikkumisest. Mõni liikmesriik ei esitanud andmeid mõne riskikategooria kohta. Näiteks ei esitanud 2011. aastal Küpros ja Slovakkia andmeid ühegi I ja III riskikategooriasse kuuluva rikkumise kohta. Luksemburg teatas, et I riskikategooriasse kuuluvaid rikkumisi ei olnud. Läti ja Eesti teatasid, et III riskikategooriasse kuuluvaid rikkumisi ei olnud[19]. ELis 2011. aastal tehtud kontrollide puhul ilmneb, et ligi 44 %-l juhtumitest, kus rikkumine avastati, liigitati kõige tõsisem rikkumine I riskikategooriasse. I riskikategooria rikkumine tähendab, et asjakohaste ohutuseeskirjade täitmata jätmine toob kaasa eriti kõrge surma-, kehavigastuse- või olulise keskkonnakahju riski. Kõnealuste rikkumiste puhul tuleks võtta viivitamatud ja asjakohased parandusmeetmed, nagu näiteks sõiduki kasutusest kõrvaldamine. Aruannetes esitatud kõige tõsisemad II riskikategooria rikkumised moodustasid 30 % kontrollimisel tuvastatud rikkumistest. III riskikategooria rikkumised moodustasid ülejäänud 26 % kontrollimisel tuvastatud rikkumistest. 8.7. Karistuste liigid VIII lisa diagrammides on esitatud karistuste jaotus iga liikmesriigi kohta. Enne käesoleva aruande punktis 5 viidatud komisjoni soovituse avaldamist oli karistusi käsitleva teabe kogumine äärmiselt keeruline. Pärast soovituse avaldamist paranes olukord tunduvalt ja 2011. aastal ei esitanud karistuste kohta andmeid üksnes Prantsusmaa ja Slovakkia. Slovakkia oli siiski varasematel aastatel karistuste kohta andmeid esitanud ning 2011. aastal tuvastati seal kontrollimise käigus vaid üks rikkumine. ELis 2011. aastal tehtud kontrollide tulemusena tehti 7 892 juhul hoiatus, 33 179 juhul määrati trahv ning 3 527 juhul kaasnesid muud karistused, sealhulgas õiguslikud ja halduskohtu menetlused. Kuigi üldjuhul moodustavad ELis kolm neljandikku karistustest trahvid, on liikmesriikide vahel suured erinevused. Näiteks Ühendkuningriigis ei määrata trahvi kohapeal. 2011. aastal määrati kokku umbes 4 % vähem karistusi kui 2008. aastal. Kuigi kogu perioodi jooksul suurenes hoiatuste arv 8 % ja trahvide arv 1 %, siis muude karistuste arv vähenes 42 %. 9. Järeldused Kõik liikmesriigid on direktiivi 95/50/EÜ alates 1. jaanuarist 1997 siseriiklikesse õigusaktidesse üle võtnud. Aruandluse üksikasju muudeti 2004. aastal ja aruandluse muudetud eeskirju hakati kohaldama alates 14. detsembrist 2005. Kuna aruandluses esines teatavaid süstemaatilisi ebajärjekindlusi, avaldas komisjon 2011. aastal vastava soovituse. Kõik liikmesriigid kontrollivad ohtlikke kaupu vedavaid sõidukeid ja esitavad nende kontrollide kohta korrapäraselt andmeid. Esineb veel vaid mõningaid väikesi ebajärjekindluse ilminguid ja komisjon tagab, et igal aastal esitatakse aruandeid direktiivi 95/50/EÜ nõuete täitmise kohta ning et need aruanded on järjest kvaliteetsemad. Kokkuvõttes võib öelda, et direktiivi 95/50/EÜ kohaldatakse üldjuhul korralikult. Siiski näitavad viimased aruanded selgelt, et liikmesriikide kasutuses olevad vahendid kontrollide läbiviimiseks on järjest kasinamad. 2011. aastaks vähenes kontrollide arv 2008. aastaga võrreldes 34 %. Kontrolli käigus tuvastatakse rikkumisi järjest sagedamini. 2011. aastal leidis kinnitust või tekkis kahtlus, et tegemist on ohtlike kaupade veo nõuete rikkumisega ühel juhul viiest, 2008. aastal oli see nii ühel juhul seitsmest. Selline areng võib olla tingitud kahest põhjusest. Kontrollid võivad olla paremini organiseeritud, et tuvastada ebakorrektseid vedusid, või siis täidavad vedajad eeskirju üldjoontes halvemini. Komisjon palub liikmesriikide ametiasutustel esitada teavet kontrollide eeldatavate suundumuste kohta ning tegurite kohta, mis mõjutavad selliseid suundumusi, näiteks vahendite olemasolu ja kontrollide suunatus. Lisaks palutakse selgitada eeskirjadele mittevastavuse eriti kõrgeid näitajaid. Tuvastatud rikkumiste puhul oli 44 % juhtudest tegemist kõige tõsisemat liiki rikkumistega. Kokku kõrvaldati seega 2011. aastal kasutusest 9 600 sõidukit. ELis kohaldatakse ohtlike kaupade veo suhtes ühtseid eeskirju. Nendega võrdseid eeskirju kasutatakse ka paljudes ELi mittekuuluvates riikides. Siiski tuleb aastas ligi 170 000 tehtavast kontrollist 36 000 juhul teha järeldus, et vedu ei vasta kohustuslikele ohutusnõuetele. Arvestades selliste ainete ja kaubaartiklite veo ohtlikkust, tuleb ilmtingimata jätkata seda liiki vedude sihipärast kontrollimist. «-» I lisa Kontrollide arvu ning mittevastavuse ja I riskikategooria rikkumiste osakaalu muutumine Täiendav teave käesoleva tabeli kohta on aruande punktis 7. RIIK || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 BE || Kontrollide arv || 3977 || 4133 || 5178 || 6033 || 5464 || 4188 Mittevastavuse % || 38,52 % || 39,90 % || 17,671 % || 21,76 % || 22,16 % || 12,32 % I riskikategooria % || 47,36 % || 30,47 % || 24,07 % || 37,49 % || 37,05 % || 26,42 % BG || Kontrollide arv || 19206 || 27996 || 28106 || 28455 || 7756 || 6203 Mittevastavuse % || 2,49 % || 1,24 % || 0,71 % || 4,85 % || 0,81 % || 1,00 % I riskikategooria % || Teave puudub || 34,33 % || 34,33 % || 27,78 % || 57,41 % || 55,74 % CZ || Kontrollide arv || 6694 || 7691 || 3977 || 3471 || 2816 || 2491 Mittevastavuse % || 5,83 % || 5,60 % || 5,53 % || 6,60 % || 11,51 % || 11,92 % I riskikategooria % || 26,46 % || 17,87 % || 21,36 % || 25,33 % || 17,59 % || 55,74 % DK || Kontrollide arv || 889 || 646 || 755 || 721 || 604 || 646 Mittevastavuse % || 55,46 % || 52,79 % || 58,15 % || 61,44 % || 57,12 % || 58,98 % I riskikategooria % || 34,08 % || 40,76 % || 38,27 % || 35,21 % || 38,26 % || 35,43 % DE || Kontrollide arv || 83760 || 86225 || 79664 || 62085 || 67356 || 58270 Mittevastavuse % || Teave puudub || 20,18 % || 22,69 % || 23,64 % || 21,69 % || 27,02 % I riskikategooria % || Teave puudub || 47,00 % || 48,14 % || 45,23 % || 49,96 % || 49,55 % EE || Kontrollide arv || Teave puudub || Teave puudub || 117 || 152 || 154 || 44 Mittevastavuse % || Teave puudub || Teave puudub || 46,15 % || 39,47 % || 50,00 % || 25,00 % I riskikategooria % || 20,41 % || 37,50 % || 25,93 % || 30,00 % || 25,97 % || 45,45 % IE || Kontrollide arv || 630 || 731 || 783 || 892 || 751 || 674 Mittevastavuse % || 32,54 % || 44,60 % || 38,19 % || 28,36 % || 26,23 % || 24,93 % I riskikategooria % || 34,15 % || 24,54 % || 13,71 % || 25,20 % || 33,33 % || 12,64 % EL || Kontrollide arv || 614 || 456 || 1202 || 413 || 1094 || 650 Mittevastavuse % || 13,36 % || 16,89 % || 3,83 % || 10,65 % || 3,93 % || 5,54 % I riskikategooria % || 52,44 % || 64,94 % || 69,57 % || 61,36 % || 55,81 % || 30,56 % ES || Kontrollide arv || 40023 || 42787 || 42771 || 40782 || 36004 || 19707 Mittevastavuse % || 0,25 % || 0,19 % || 0,27 % || 10,63 % || 11,44 % || 29,60 % I riskikategooria % || 67,90 % || 66,69 % || 63,64 % || 65,28 % || 64,82 % || 75,63 % FR || Kontrollide arv || 5566 || 6388 || 6572 || 5788 || 6178 || 6930 Mittevastavuse % || 10,28 % || 22,70 % || 21,67 % || 16,48 % || 16,48 % || 14,68 % I riskikategooria % || 26,60 % || 22,07 % || 24,30 % || 25,05 % || 29,08 % || 28,32 % || Kontrollide arv || Teave puudub || Teave puudub || Teave puudub || Teave puudub || Teave puudub || Teave puudub HR || Mittevastavuse % || Teave puudub || Teave puudub || Teave puudub || Teave puudub || Teave puudub || Teave puudub || I riskikategooria % || Teave puudub || Teave puudub || Teave puudub || Teave puudub || Teave puudub || Teave puudub I lisa (järg) IT || Kontrollide arv || 4105 || 4515 || 4960 || 5180 || 6253 || 6260 Mittevastavuse % || 32,35 % || 34,55 % || 16,73 % || 16,16 % || 13,58 % || 11,04 % I riskikategooria % || 72,82 % || 69,90 % || 17,33 % || 15,85 % || 14,65 % || 14,18 % CY || Kontrollide arv || 75 || 181 || 224 || 232 || 168 || 188 Mittevastavuse % || 1,33 % || 0,55 % || 1,34 % || 1,72 % || 1,19 % || 1,60 % I riskikategooria % || 100,00 % || 0,00 % || 0,00 % || 0,00 % || 0,00 % || 0,00 % LV || Kontrollide arv || 823 || 1609 || 1230 || 996 || 703 || 89 Mittevastavuse % || 11,42 % || 10,19 % || 7,15 % || 10,14 % || 8,25 % || 15,73 % I riskikategooria % || 25,53 % || 29,27 % || 56,82 % || 59,41 % || 55,17 % || 78,57 % LT || Kontrollide arv || 311 || 419 || 529 || 487 || 491 || 560 Mittevastavuse % || 29,58 % || 16,95 % || 17,01 % || 18,07 % || 21,59 % || 6,07 % Riskikategooria % I || 23,91 % || 15,49 % || 6,67 % || 15,91 % || 16,04 % || 7,41 % LU || Kontrollide arv || 190 || 182 || 210 || 293 || 233 || 341 Mittevastavuse % || 64,21 % || 68,13 % || 59,05 % || 50,51 % || 48,50 % || 57,77 % I riskikategooria % || 15,75 % || 49,19 % || 44,35 % || 6,08 % || 5,31 % || 0,00 % HU || Kontrollide arv || 35555 || 25995 || 27225 || 15613 || 4158 || 1589 Mittevastavuse % || 1,63 % || 4,30 % || 3,49 % || 5,72 % || 3,42 % || 4,85 % I riskikategooria % || 23,10 % || 27,03 % || 30,77 % || 29,56 % || 34,18 % || 17,74 % MT || Kontrollide arv || 33 || 75 || 81 || 76 || 79 || 78 Mittevastavuse % || 51,52 % || 76,00 % || 54,32 % || 67,11 % || 63,29 % || 69,23 % I riskikategooria % || 23,53 % || 34,09 % || 25,00 % || 21,57 % || 42,00 % || 24,07 % NL || Kontrollide arv || 2750 || 7340 || 4820 || 5717 || 4068 || 5480 Mittevastavuse % || 26,65 % || 14,69 % || 17,45 % || 10,02 % || 28,61 % || 30,99 % I riskikategooria % || 57,82 % || 57,16 % || 60,57 % || 55,79 % || 59,39 % || 53,86 % AT || Kontrollide arv || 7089 || 7580 || 6883 || 9824 || 10220 || 11300 Mittevastavuse % || 36,49 % || 36,00 % || 35,70 % || 30,99 % || 28,72 % || 32,50 % I riskikategooria % || 24,62 % || 24,55 % || 23,40 % || 20,70 % || 21,87 % || 20,40 % PL || Kontrollide arv || 15840 || 39057 || 14438 || 19537 || 20324 || 16363 Mittevastavuse % || 11,14 % || 2,96 % || 7,60 % || 6,68 % || 5,32 % || 6,17 % I riskikategooria % || 27,19 % || 15,52 % || 14,65 % || 19,03 % || 23,39 % || 27,68 % PT || Kontrollide arv || 235 || 137 || 425 || 566 || 1065 || 601 Mittevastavuse % || 76,17 % || 73,72 % || 58,35 % || 33,75 % || 29,67 % || 40,72 % I riskikategooria % || Teave puudub || 42,50 % || 50,81 % || 41,88 % || 41,14 % || 41,11 % RO || Kontrollide arv || 2914 || 4517 || 5257 || 5969 || 7352 || 11525 Mittevastavuse % || 9,37 % || 5,58 % || 4,13 % || 2,31 % || 3,99 % || 3,64 % I riskikategooria % || 69,60 % || 64,77 % || 32,82 % || 25,16 % || 29,69 % || 29,36 % SI || Kontrollide arv || 1621 || 1041 || 291 || 315 || 253 || 601 Mittevastavuse % || 17,89 % || 19,50 % || 48,11 % || 46,03 % || 39,53 % || 5,99 % I riskikategooria % || 42,76 % || 39,41 % || 28,57 % || 38,62 % || 36,00 % || 38,89 % I lisa (järg) SK || Kontrollide arv || 247 || 300 || 351 || 572 || 561 || 194 Mittevastavuse % || 0,00 % || 0,67 % || 2,28 % || 12,41 % || 16,40 % || 0,52 % I riskikategooria % || Teave puudub || 0,00 % || 75,00 % || 4,23 % || 4,35 % || 0,00 % FI || Kontrollide arv || 2530 || 3025 || 3353 || 3589 || 3273 || 3100 Mittevastavuse % || 36,56 % || 33,92 % || 41,10 % || 34,35 % || 32,26 % || 30,03 % I riskikategooria % || 31,35 % || 18,62 % || 12,48 % || 12,09 % || 10,21 % || 11,08 % SE || Kontrollide arv || 4182 || 4219 || 4049 || 3733 || 4076 || 4929 Mittevastavuse % || 29,60 % || 20,27 % || 20,87 % || 16,98 % || 18,84 % || 20,15 % I riskikategooria % || 22,08 % || 24,04 % || 21,42 % || 19,24 % || 22,01 % || 17,15 % UK || Kontrollide arv || 4851 || 8221 || 9181 || 7251 || 8427 || 4277 Mittevastavuse % || 13,69 % || 30,76 % || 36,99 % || 41,26 % || 22,99 % || 38,23 % I riskikategooria % || 19,13 % || 30,01 % || 29,68 % || 17,88 % || 19,05 % || 16,64 % || || || || || || || Euroopa Liit || Kontrollide arv || 244710 || 285466 || 252632 || 228742 || 199881 || 167340 Mittevastavuse % || 12,11 % || 14,44 % || 13,67 % || 15,80 % || 16,54 % || 21,39 % I riskikategooria % || 40,57 % || 41,06 % || 40,29 % || 37,16 % || 42,10 % || 44,04 % || || || || || || || NO || Kontrollide arv || 632 || 417 || 712 || 767 || 515 || 617 Mittevastavuse % || 34,65 % || 34,53 % || 25,70 % || 22,16 % || 20,97 % || 25,12 % I riskikategooria % || 21,27 % || 15,97 % || 19,13 % || 17,65 % || 29,63 % || 31,21 % II lisa Kontrollide sagedus miljoni tonnkilomeetri kohta Täiendav teave käesoleva diagrammi kohta on esitatud aruande punktis 8.1. III lisa Kontrollide jaotus päritolukoha järgi Täiendav teave käesoleva diagrammi kohta on esitatud aruande punktis 8.2. IV lisa Eeskirjadele mittevastavate veoühikute osakaal Täiendav teave käesoleva diagrammi kohta on esitatud aruande punktis 8.3. V lisa Eeskirjadele mittevastavate veoühikute jaotus päritolukoha järgi Täiendav teave käesoleva diagrammi kohta on esitatud aruande punktis 8.4. VI lisa Eeskirjadele mittevastavate veoühikute kasutusest kõrvaldamise osakaal Täiendav teave käesoleva diagrammi kohta on esitatud aruande punktis 8.5. VII lisa Jaotus riskikategooriate järgi Täiendav teave käesoleva diagrammi kohta on esitatud aruande punktis 8.6. VIII lisa Eeskirjadele mittevastavate veoühikute puhul kasutatud karistuste liigid Täiendav teave käesoleva diagrammi kohta on esitatud aruande punktis 8.7. IX lisa Ohtlike kaupade aastane autokaubavedu (miljonites tonnkilomeetrites) Täiendav teave käesoleva tabeli kohta on esitatud aruande punktis 6. || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 EL 27 (1) || 81 855 || 81 814 || 84 685 || 77 688 || 78 625 || 78 066 BE || 2 203 || 2 191 || 1 904 || 1 832 || 1 853 || 1 973 BG || 438 || 491 || 694 || 735 || 347 || 665 CZ || 1 875 || 1 376 || 1 140 || 1 050 || 1 669 || 1 787 DK || 933 || 620 || 1 256 || 1 015 || 772 || 730 DE || 13 717 || 12 834 || 13 616 || 12 961 || 12 853 || 13 028 EE || 193 || 276 || 189 || 82 || 171 || 189 IE || 1 340 || 1 291 || 1 351 || 530 || 379 || 419 EL (2) || 3 085 || 2 228 || 3 144 || 3 283 || 2 708 || 2 708 ES || 12 700 || 12 671 || 12 605 || 11 253 || 11 643 || 11 908 FR || 9 456 || 9 755 || 9 441 || 7 755 || 7 325 || 7 776 IT || 10 777 || 11 392 || 11 151 || 11 270 || 11 342 || 9 561 CY || 166 || 224 || 181 || 169 || 184 || 194 LV || 154 || 162 || 185 || 215 || 114 || 234 LT || 461 || 461 || 384 || 308 || 283 || 324 LU || 445 || 468 || 337 || 359 || 413 || 482 HU || : || 1 217 || 1 348 || 1 241 || 1 049 || 1 032 MT(3) || || || || || || NL || 2 390 || 2 098 || 2 554 || 2 408 || 3 432 || 2 540 AT || 1 122 || 1 054 || 1 175 || 1 082 || 1 083 || 1 144 PL || 3 267 || 4 708 || 5 380 || 5 697 || 5 880 || 6 848 PT || 2 046 || 1 979 || 1 846 || 1 480 || 938 || 1 143 RO || 2 559 || 2 057 || 1 782 || 2 250 || 1 369 || 1 182 SI || 571 || 631 || 662 || 668 || 607 || 842 SK || 517 || 562 || 281 || 278 || 498 || 361 FI || 2 317 || 1 847 || 1 585 || 1 640 || 2 169 || 1 535 SE || 1 743 || 1 409 || 1 265 || 1 162 || 1 387 || 1 304 UK (2) || 7 380 || 7 812 || 9 229 || 6 965 || 8 157 || 8 157 HR || : || : || 668 || 493 || 481 || 533 NO || 931 || 1 454 || 1 018 || 976 || 1 321 || 778 (1) EL 27: 2011. vaatlusaasta kohta esitatud esialgsed andmed, ei sisalda 2006. vaatlusaasta andmeid Ungari kohta. (2) Kreeka ja Ühendkuningriik: 2011. vaatlusaasta kohta kasutati 2010. aasta andmeid. (3) Malta: erand määruse (EL) nr 70/2012 sätetest. Allikas: Eurostat (online-andmekood: road_go_ta_dg) [1] EÜT L 249, 17.10.1995, lk 35. Viimati muudetud komisjoni 13. detsembri 2004. aasta direktiiviga 2004/112/EÜ, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 95/50/EÜ (ELT L 367, 14.12.2004, lk 23). [2] Kõnealuse direktiivi artikli 9 lõige 1. [3] Kõnealuse direktiivi artikli 9 lõige 2. [4] KOM(2000) 517 (lõplik), 6.9.2000. [5] KOM(2005) 430 (lõplik), 15.9.2005. [6] KOM(2007) 795 (lõplik), 13.12.2007. [7] KOM(2010) 364 (lõplik), 7.7.2010. [8] EÜT L 319, 12.12.1994, lk 7. [9] Direktiivi on viimati muudetud komisjoni 9. detsembri 2004. aasta direktiiviga 2004/111/EÜ, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 94/55/EÜ (ELT L 365, 10.12.2004, lk 25). [10] Ohtlike veoste rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkulepe (muudetud), sõlmitud Genfis 30. septembril 1957 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (ÜRO-EMK) egiidi all. [11] ELT L 260, 30.9.2008, lk 13. [12] Viimati muudetud komisjoni 3. detsembri 2012. aasta direktiiviga 2012/45/EL, millega teist korda kohandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) lisasid teaduse ja tehnika arenguga (ELT L 332, 4.12.2012, lk 18). [13] Komisjoni direktiiv 2004/112/EÜ, 13. detsember 2004, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 95/50/EÜ (ELT L 367, 14.12.2004, lk 23). [14] Rootsi teatas, et nad teostavad olulise osa kontrolle ja auditeid terminalides, ettevõtetes ja sadamates. Madalmaad teatasid, et nad teevad täiendavaid käike transpordiettevõtetesse, et teostada kontrolle ja auditeid ning jagada teavet. Belgia teatas, et lisaks kontrollidele ettevõtete tööruumides koostavad ohutusnõustajad pädevatele asutustele ettevõtte kontrollide tulemusi käsitleva aruande. [15] Komisjoni 21. veebruari 2011. aasta soovitus ohtlike kaupade maanteeveo kontrollimist käsitlevate aruannete kohta (K(2011) 909 (lõplik)). [16] Riskikategooriate mõisted ja nende alla kuuluvate rikkumiste kirjeldused on esitatud direktiivi 95/50/EÜ II lisas (muudetud direktiiviga 2004/112/EÜ). [17] Eurostati tabel „DS-073082”: Ohtlike kaupade veo aastane maht kaupade liigi ja tegevuse kaupa jaotatuna. [18] ELT L 32, 3.2.2012, lk 1. [19] I riskikategooria rikkumine toob kaasa eriti kõrge surma-, kehavigastuse- või olulise keskkonnakahju riski ning kõnealuste rikkumiste puhul tuleks võtta viivitamatud ja asjakohased parandusmeetmed. II riskikategooria rikkumine toob kaasa kehavigastuse või keskkonnakahju riski ning kõnealuste rikkumiste puhul tuleks võtta parandusmeetmed hiljemalt käimasoleva veoetapi lõpul. III riskikategooria rikkumine toob kaasa vähese kehavigastuse või keskkonnakahju riski. Parandusmeetmetega võidakse tegeleda hiljem ettevõttes.