ET Euroopa Liidu Teataja C 52/17

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 52/10

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„CILIEGIA DI VIGNOLA”

EÜ nr: IT-PGI-0005-0858-21.02.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Ciliegia di Vignola”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Nimetusega „Ciliegia di Vignola” tähistatakse kirsse, mis kuuluvad järgmistesse sordirühmadesse:

— varajased: „Bigarreau Moreau”, „Mora di Vignola”;

— keskvarajased: „Durone dell’Anella”, „Anellone”, „Giorgia”, „Durone Nero I”, „Samba”, „Van”;

— hilised: „Durone Nero II”, „Durone della Marca”, „Lapins”, „Ferrovia”, „Sweet Heart”.

Kirsid „Ciliegia di Vignola” peavad olema järgmiste omadustega:

— tihke ja krõmpsuv viljaliha, välja arvatud sordil „Mora di Vignola”;

— läikiv koor, sordil „Durone della Marca” säravkollane ja -punane ning teistel sortidel säravpunasest tumepunaseni;

— maitse magus ja puuviljaline;

— Brixi kraad varajaste sortide puhul mitte alla 10 ja teistel sortidel 12;

— happesus: 5–10 g/l õunhapet.

Eri sortide puhul on kehtestatud järgmised vähima suuruse nõuded:

20 mm: „Mora di Vignola”;

21 mm: „Durone dell’Anella”, „Giorgia”, „Durone Nero II”, „Durone della Marca”, „Sweet Heart”;

22 mm: „Bigarreau Moreau”, „Lapins”, „Van”;

23 mm: „Durone Nero I”, „Anellone”, „Samba”, „Ferrovia”.

Tarbimisse laskmisel peavad viljad olema:

— terved, ilma kahjustusteta;

— viljavarrega;

— puhtad, nähtavate võõrkehadeta;

— haigustevabad, ilma mädaplekkideta ja taimekaitsevahendite nähtavate jälgedeta;

— taimekahjuriteta.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kõik kirsside „Ciliegia di Vignola” tootmisetapid kuni viljade korjamiseni peavad toimuma eranditult punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Kirsid „Ciliegia di Vignola” antakse tarbimisse alljärgnevalt kindlaksmääratud pakendites, mis on pitseeritud ja mida ei saa pärast pitseri avamist uuesti sulgeda:

— puust, papist või plastist kastid, mis mahutavad 5 kg ja on jaotatud kasti pikisuunaliselt poolitava papist vaheseinaga kahte ossa;

— papist, puust või plastist kastid mõõtudega 40 × 60 cm, mis sisaldavad 10–12 karpi ja mahutavad 5–6 kg;

— papist, puust või plastist kastid mõõtudega 30 × 40 cm, mis sisaldavad kuus 500-grammist karpi ja mahutavad 3 kg;

— papist karbid, mis mahutavad 1 200, 2 000 ja 2 500 g;

— 250 g, 500 g või 1 kg mahutavad läbipaistvast polümeerkilest kotid.

Iga pakendi sisu peab olema ühtlik ja sisaldama sama sorti ja sama kvaliteediga kirsse; suurusklassid on järgmised:

— 20–24 mm,

— 24–28 mm,

— üle 28 mm.

Vahetult pärast korjamist valmistatakse kirsid „Ciliegia di Vignola” pakendamiseks ette ja pakendatakse otse kasvatusettevõttes või tootmispiirkonna põllumajandusühistutes. Nii jõuab toode turule ja tarbijani lühikese ajaga ning ilma liigse käsitlemiseta.

Kirsside „Ciliegia di Vignola” pakendamine, st toote vajalik ettevalmistamine karpidesse panemiseks ja pakendamiseks ning pakendamine nõuetekohastesse pakenditesse peab toimuma päritolupiirkonnas, tagades sellega, et vili oleks kvaliteetne, värske ja terve, samuti hoiab see ära viljade mitmekordse käsitlemise, mis võiks tekitada lõhesid või muljumisjälgi kirsside väliskestale ning muuta viljad turustamiskõlbmatuks.

Viljade säilitamiseks mõeldud tehnilistest võtetest võib kasutada kirsside säilitamist külmkambrites, kus säilitustemperatuur ei lange alla – 0,5 °C ja niiskustase ei ületa 90 %; selleks et „Ciliegia di Vignola” värskus säiliks, võib neid hoida külmkambris kuni neli nädalat.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Kaitstud geograafilise tähise „Ciliegia di Vignola” logo on järgmine:

Nii logo kui ka ELi graafiline sümbol, mis tähistab kaitstud geograafilist tähist, peavad olema kantud müügipakendile.

Pakendi suurusest olenevalt võib logo suurus olla erinev, säilitades siiski standardmõõdule omased proportsioonid.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Kirsside „Ciliegia di Vignola” tootmispiirkond asub Panaro jõe ja teiste väiksemate jõgede orus. Selle pinnakõrgus jääb vahemikku 30 meetrit kuni 950 meetrit üle merepinna ning see hõlmab Modena ja Bologna provintsi järgmiste kommuunide territooriume:

Modena provints: Castelfranco Emilia, Castelnuovo Rangone, Castelvetro di Modena, Guiglia, Lama Mocogno, Marano sul Panaro, Modena, Montese, Pavullo nel Frignano, San Cesario sul Panaro, Savignano sul Panaro, Serramazzoni, Spilamberto, Vignola, Zocca.

Bologna provints: Bazzano, Casalecchio di Reno, Castel d’Aiano, Castello di Serravalle, Crespellano, Gaggio Montano, Marzabotto, Monte S. Pietro, Monteveglio, Sasso Marconi, Savigno, Vergato, Zola Predosa.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Tootmispiirkond asub piki mäejalamit kulgeva Panaro jõe ja teiste väiksemate jõgede orus, mis on kirsikasvatuseks soodsate kliima- ja mullastikutingimustega maariba. Kliima on jahe ja mitte liiga mandriline, kevaded on sademeterohked ja suved ei ole kunagi liiga kuivad. Päikesekiirgust ei ole ülemäära palju.

Alluviaalsetetest koosnevad mullad on poorsed, hästi vett läbilaskvad ja kerged. Panaro jõgi ja teised väiksemad jõed on toonud sinna mitmete alluviaalperioodide jooksul palju jõesetteid, muutes pinnase eriti viljakaks.

Kirsside kasvatusala asub 30–950 meetrit üle merepinna. Määratletud geograafilisest piirkonnast väljaspool kirsse ei kasvatata; tootmispiirkonna läheduses asuvatel aladel lõpetati kirsside kasvatamine juba hulk aega tagasi, kuna seal kasvatatud kirsside kvaliteet jäi määratletud tootmispiirkonnas kasvatatud kirssidele alla ja seetõttu ei peetud nimetatud kultuuri viljelemist majanduslikult otstarbekaks. Lisaks piirkonna mullastikutingimustele ja eespool kirjeldatud mikrokliima eripärale mängib kirsside „Ciliegia di Vignola” kvaliteedis erilist osa ka tootjate oskusteave. Teadmisi toote viljelustehnika, korje ja pakkimise kohta antakse põlvest-põlve isalt pojale edasi ning kuna kogu tegevus toimub eranditult käsitsi, jõuab tarbijani turuväärtuse seisukohalt ideaalne toode.

5.2. Toote eripära:

Väljavalitud kirsid „Ciliegia di Vignola” on turustamisnormidest suuremad ja nende suurus jääb üle 28 mm. Nii nagu näitavad turu-uuringud ning spetsialiseerunud asutuste uuringud Torino, Milano ja Hamburgi turgudel, on kirsside „Ciliegia di Vignola” hind peaaegu alati konkurentide omast kõrgem ning enamik tarbijaid seostab seda nimetust eelkõige kirsside tootmispiirkonnaga.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Kirsipuu on liik, mis eelistab mõõduka soojusega keskkonda ja neutraalset või vähehappelist pinnast. Kuna kirsside „Ciliegia di Vignola” tootmispiirkonnas on mõlemad tingimused esindatud, on liik leidnud siin levikut soodustava keskkonna ja seetõttu end kindlalt sisse seadnud.

Kirsside „Ciliegia di Vignola” geograafilise tootmispiirkonna pinnase omaduste tõttu on kirsipuud seal eriti võimsad.

Mitte liiga intensiivne päikesevalgus annab viljadele intensiivse värvuse ja loomuliku sära ning tänu sellele tuuakse turule esteetiliselt suurepärane toode, mis ei vaja eritöötlust.

Vähem oluline ei ole töötajate professionaalsus, eelkõige nende kasutatav tootmisviis, mille puhul rakendatakse tootmis-, korjamis- ja pakendamistehnikaid, mis annavad tunnistust aegade jooksul kogutud oskuste varasalvest.

Aja jooksul on tootmisprotsess muutunud küll veidi kaasaegsemaks, kuid kirsse korjavad, sorteerivad ja pakivad endiselt inimesed, kes on selle töö peale meistrid ja tunnevad kirsikasvatust nagu oma viit sõrme. Need tööoskused on traditsioonidest tulenev kultuuriline eripära; põlvest-põlve edasiantud oskused lisavad Vignola tootmispiirkonna niigi suurepärasele tootele selle lisaväärtuse, mis eristab neid muude provintside kirssidest.

Selleks et kaitsta kohalikku toodangut ning tuua esile asjaomases päritolupiirkonnas kasvatatud ja pakendatud kirsside eripära, on kohalikud tootjad leppinud juba kümneid aastaid tagasi kokku toota üksnes selliseid kirsse, mis ületavad punktis 3.2 kindlaks määratud vähimat suurust.

Lisaks geograafilises piirkonnas kindlaks kujunenud sordivalikule on kirsikasvatus levinud laiaulatuslikul maaribal, mille kõrgus merepinnast tagab pika korjeperioodi ja kirsside turuletoomise kogu tootmisperioodi vältel, mis omakorda teeb rõõmu tarbijatele ja mõjub positiivselt hindadele.

Seega on kirsid „Ciliegia di Vignola” täiesti üheselt seotud piirkonnaga, selle mullastiku- ja kliimatingimuste, suurepärase mikrokliima ning tootjate oskusteabega. Vähemoluline ei ole ka asjaolu, et geograafilise piirkonna põllumajandustootjad on koondanud kirsside pakkumise Vignolasse, kus juba 1928. aastal asus puu- ja juurviljaturg, mis on üks Itaalia vanimatest turgudest ja mille pinnalt kujunesid välja muud töötlemis- ja turustamisstruktuurid. Kõikide mainitud asjaolude koosmõju tulemusel seostub kohalik kirsitoodang tarbijate jaoks nimetusega „Ciliegia di Vignola”.

Nimetuse „Ciliegia di Vignola” kinnistumisega turul on kaasnenud kaubanduslik edu ja positiivne tagasimõju kogu sektorile alates kirsside tootmisest kuni turustamiseni. Piirkonnas tegutsevad põllumajandusettevõtted, töötlemis- ja turustamisühistud, nelja piirkondlikku esindajat omav puu- ja juurviljaturg, kirsikasvatajad, pakendivalmistajad, transpordi korraldajad ja saagikorjajad.

Asjaolu, et „Ciliegia di Vignola” on ajalooliselt väljakujunenud tootmispiirkonna jaoks oluline, on leidnud kinnitust aastate jooksul paljudes laatade ja messidega seotud materjalides ja väljaannetes. Vignola jaoks peetakse tähtsaks selliseid sündmusi nagu pidustus Festa dei Ciliegi in Fiore, mis toimus esimest korda aprillis 1970, ja alates 1989. aastast korraldatav üritus a Vignola, è tempo di Ciliegie.

Juunis 2003 asutatud riiklik ühendus Città delle Ciliegie annab igal aastal erinevas linnas korraldatava üleriigilise pidustuse Città delle Ciliegie raames välja auhinna Ciliegie d’Italia. „Ciliegia di Vignola” võitis esimese auhinna 2005. aastal Cellenos, 2006. aastal Orvietos ja 2009. aastal Braciglianos, mis annab kinnitust aastate jooksul kirssidele „Ciliegia di Vignola” nende kõrge kvaliteedi eest osaks saanud tunnustusele.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud geograafilise tähise „Ciliegia di Vignola” tunnustamise ettepaneku 3. detsembri 2010. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 283 (regulaarne lisa 264):

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või:

otse põllu-, toidu- ja metsamajandusministeeriumi veebisaidil (http://www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità e sicurezza” („Kvaliteet ja ohutus”; ekraanil ülal paremal) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid”).