[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 10.8.2009

KOM(2009) 423 lõplik

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist

SELETUSKIRI

17. mai 2006. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe[1] võimaldab paindlikkusmehhanismi kaudu kasutada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF, edaspidi „fond”) igal aastal piirmäära raames, mis on kuni 500 miljoni euro võrra suurem finantsraamistiku vastavates rubriikides ettenähtust. Fondist abi saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2].

Komisjoni talitused on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1927/2006 ja eelkõige selle artiklitega 2–6 põhjalikult uurinud taotlust, mille Saksamaa on esitanud.

Hinnangu kõige olulisemad punktid võib kokku võtta järgmiselt:

Juhtum EGF/2009/002 DE / Nokia

1. Komisjon sai Saksamaa ametiasutuste taotluse kätte 6. veebruaril 2009 ja lisaks saatis liikmesriik täiendavat lisateavet kuni 20. maini 2009. Taotlus põhines määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a sätestatud konkreetsetel sekkumiskriteeriumidel ja see esitati kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud 10-nädalase tähtaja jooksul.

2. Saksamaa esitas käesoleva taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumi alusel, mille kohaselt koondatakse nelja kuu jooksul vähemalt 1000 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kes koondatakse nimetatud ettevõtja tarnija või tootmisahela järgmise etapi tootja juures. Taotlusest ilmneb, et ühes ettevõtjas koondati kokku 1337 töötajat: Nokia GmbHs neljakuulise kontrollperioodi (30.7.2008–29.11.2008) jooksul.

3. Koondamiste ja maailma kaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste vahelise seose analüüsi aluseks on järgmine teave. Koondamise põhjustas telekommunikatsioonikontserni Nokia otsus sulgeda Bochumi tehas. Saksamaa märgib, et koondamise põhjuseks on mobiiltelefonide tootjate seas leviv üldine suundumus[3] viia tootmine Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna kiirelt arenevatele turgudele, mida iseloomustab mobiiltelefonide nõudluse suur kasv. Mobiiltelefonide tootmist ei ole viidud üksnes Hiinasse, vaid ka Lõuna-Koreasse, Indiasse, Mehhikosse ja Brasiiliasse. Taotleja märgib, et madala palgatasemega riigid on muutunud ka atraktiivseteks teadusuuringute ja arendustegevuse asukohtadeks. Viidatakse mobiiltelefonide teadusuuringu- ja arendustegevuskeskustele, mille Nokia on asutanud Hiinas, Hongkongis, Aomenis ja Taiwanis.

4. Taotluses on kohalikku ja piirkondliku mõju kirjeldatud järgmiselt:

Piirkondadeks, mida koondamised mõjutasid, on NUTS (statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri) II tasandil Bochumi linn Arnsbergi halduspiirkonnas ja NUTS I tasandil Nordrhein-Westfaleni liidumaa. Peamisteks vastutavateks sidusrühmadeks on Bochumi tööhõiveamet, föderaalse tööhõiveameti kesküksus, Nordrhein-Westfaleni piirkondlike küsimuste direktoraat, Nordrhein-Westfaleni töö-, tervishoiu- ja sotsiaalministeerium, IG Metall Nordrhein-Westfalen, Nokia GmbH ja üleminekuäriühing PEAG.

Taotleja märgib, et koondatud töötajad kuuluvad nelja kohaliku tööhõiveameti: Bochumi, Gelsenkircheni, Recklinghauseni ja Dortmundi vastutusalasse. Nende piirkondade töötuse määr on tavapäraselt märkimisväärselt kõrgem kui teistes Nordrhein-Westfaleni ja Saksamaa piirkondades. Näiteks 2008. aasta detsembris oli tööpuudus Bochumis 10,2 %, Gelsenkirchenis 12,3 %, Recklinghausenis 10,7 % ja Dortmundis 12,2 %, samas kui Nordrhein-Westfaleni ja Saksamaa näitajad olid vastavalt 8,1 % ja 7,4 %. Praeguse majandus- ja finantskriisi tingimustes näib kõnealuste piirkondade tööturu olukord eriti haavatavana: Bochumis ja Dortmundis asuvad auto- (Opel) ja terasetööstusettevõtjad, Gelsenkirchenis on endiselt käimas üleminek söekaevandamiselt muudele töömahukatele tööstusharudele ning Recklinghausen sõltub ühest suurest autotööstusele tarnijast (Hella) ja autotööstusele sünteetilisi materjale tootvast keemiatööstusest.

Kõnealuseid asjaolusid arvestades võib tõdeda, et koondamistel on kohalikule majandusele märkimisväärselt negatiivne mõju.

5. Taotlus käsitleb 1337 Nokia GmbH töötaja koondamist, kellest abi antakse 1316-le.

6. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumide täitmisega on taotluses esitatud järgmised asjaolud: Saksamaa ametiasutused on kinnitanud, et fondist saadav finantstoetus ei asenda meetmeid, mis on riikliku õiguse või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas. Saksamaa ametiasutused on kinnitanud, et kavandatud meetmed on mõeldud töötajate toetuseks ja neid ei kasutata ettevõtjate või sektorite ümberkorraldamiseks. Saksamaa ametiasutused on kinnitanud, et abikõlblikud meetmed ei saa toetust muudest ühenduse rahalistest vahenditest.

Eespool kirjeldatud põhjustel tehakse ettepanek rahuldada Saksamaa taotlus EGF/2009/002 DE/Nokia seoses koondamistega ühes ettevõtjas Nokia GmbH, sest on tõendatud, et kõnealused koondamised on põhjustatud olulistest struktuurimuutustest maailma kaubanduses, millel on majandusele märkimisväärne negatiivne mõju ning mis mõjutab omakorda tööhõivet ja kohalikku majandust. Ettepanek käsitleb kooskõlastatud individuaalseid teenuste pakette, mille tarvis fondist taotletav abisumma on 5 553 850 eurot .

Rahastamine

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi aasta kogueelarve on 500 miljonit eurot. Varasemate taotluste alusel on 2009. aastal kasutusele võetud juba 7 523 850 eurot, mistõttu on veel võimalik kasutada 492 476 150 eurot.

Komisjoni kavandatav eraldis fondist põhineb taotleja esitatud teabel.

Nokia GmbH poolt koondatud töötajate toetamist käsitleva taotluse põhjal, mille Saksamaa on esitanud fondist toetuse saamiseks, on rahastatava kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi hinnanguline kogusuurus järgmine:

EGF/2009/002 DE/ NOKIA | Kokku : 5 553 850 eurot |

Pärast kõnealuse taotluse[4] läbivaatamist ning arvestades fondist eraldatava toetuse maksimumsummat vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 10 ja assigneeringute ümberpaigutamise ulatust, teeb komisjon ettepaneku kasutada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendeid kogusummas 5 553 850 eurot , mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a.

Nimetatud toetussumma puhul jääb üle 25 % Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks 2009. aasta viimase nelja kuu jooksul, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikes 6.

Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse, eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa suuruse kohta. Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes esimesena sobival poliitilisel tasandil kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni.

Kummagi eelarvepädeva institutsiooni eriarvamuse korral kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine.

Komisjon esitab ka ümberpaigutamise taotluse, et kanda 2009. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste ja maksete assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28.

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[5] eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[6] eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[7]

ning arvestades järgmist:

(1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) asutati selleks, et osutada täiendavat abi koondatud töötajatele, kes kannatavad maailma kaubanduse struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule.

(2) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

(3) Saksamaa esitas 6. veebruaril 2009 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses Nokia GmbHst koondatud töötajatega. Kuna taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10, teeb komisjon ettepaneku eraldada 5 553 850 eurot.

(4) Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda Saksamaa taotluse põhjal rahalist toetust,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2009. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 5 553 850 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

[3] Nimetatud trend ilmnes juba komisjoni hinnangust taotlustele EGF/2007/003 DE/BenQ (SEK(2007)1142) ja EGF/2007/004 FI/Perlos (SEK(2007)1228).

[4] Teatis komisjonile seoses Saksamaa taotlusega võtta kasutusele Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (SEK(2009) 1094), mis sisaldab komisjoni analüüsi kõnealuse taotluse kohta.

[5] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[6] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

[7] ELT C […], […], lk […].