P9_TA(2022)0059

Ühtekuuluvuspoliitika: uuendusliku ja aruka ülemineku soodustamine ja piirkondliku IKT-ühenduvuse edendamine

Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2022. aasta resolutsioon ühtekuuluvuspoliitika rolli kohta uuendusliku ja aruka ülemineku soodustamisel ja piirkondliku IKT-ühenduvuse edendamisel (2021/2101(INI))

(2022/C 347/04)

Euroopa Parlament,

— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 174 liidu majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamise kohta,

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi+, Ühtekuuluvusfondi, õiglase ülemineku fondi ning Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga- ja Rändefondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisade instrumendi suhtes kohaldatavad finantsreeglid (1) (ühissätete määrus), ja eriti selle esimest poliitikaeesmärki, nagu on sätestatud artiklis 5,

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1058, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi (2),

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1059, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondist ja välistegevuse rahastutest toetatava Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) erisätteid (3),

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1057, millega luuakse Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1296/2013 (4),

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. detsembri 2020. aasta määrust (EL) 2020/2221, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses lisavahendite ja rakenduskorraga, et toetada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil (REACT-EU) (5),

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1056, millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond (6),

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrust (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017 (7),

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/694, millega luuakse programm „Digitaalne Euroopa“ (programmi „Digitaalne Euroopa“ määrus) (8), mille eesmärk on toetada digiüleminekut ELis,

— võttes arvesse taasterahastut „NextGenerationEU“,

— võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa digituleviku kujundamine“ (COM(2020)0067),

— võttes arvesse komisjoni 9. märtsi 2021. aasta teatist „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ (COM(2021)0118),

— võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (COM(2020)0103),

— võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

— võttes arvesse komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatist jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (COM(2020)0274),

— võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist „Digiõppe tegevuskava (2021–2027) – Hariduse ja koolituse ümberkujundamine digiajastu jaoks“ (COM(2020)0624),

— võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2021. aasta teatist „Maapiirkondade arengu pikaajaline visioon – Tugevamad, ühendatud, vastupanuvõimelised ja jõukad ELi maapiirkonnad 2040. aastaks“ (COM(2021)0345),

— võttes arvesse komisjoni digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksit käsitlevaid aruandeid 2020. aasta kohta,

— võttes arvesse oma struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika osakonna 15. juuni 2018. aasta uuringut „Digital Agenda and Cohesion Policy“ (Digitaalarengu tegevuskava ja ühtekuuluvuspoliitika),

— võttes arvesse ELi ministrite ja liikmesriikide esindajate ning Norra ja Ühendkuningriigi poolt allkirjastatud 9. aprilli 2019. aasta kohustuste deklaratsiooni naiste osalemise kohta digitaalvaldkonnas,

— võttes arvesse 8. detsembri 2020. aasta Berliini deklaratsiooni digitaalühiskonna ja väärtuspõhise digivalitsuse kohta,

— võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 16. oktoobri 2020. aasta aruannet „Gender Equality Index 2020: Digitalisation and the future of work“ (Soolise võrdõiguslikkuse indeks 2020: digiüleminek ja töö tulevik),

— võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) nõukogu soovitust lairibaühenduse kohta, muudetud 24. veebruaril 2021,

— võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 2. oktoobri 2020. aasta järeldusi COVID-19, ühtse turu, tööstuspoliitika, digitaalpoliitika ja välissuhete ning eriti digiülemineku kohta,

— võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 2020. aasta järelduste projekti keskkonnakasuliku digitaliseerimise kohta,

— võttes arvesse nõukogu 7. aprilli 2021. aasta järelduste projekti kaugtöö kohta,

— võttes arvesse Brüsseli ühendkava kaugtöö ja kliima kohta,

— võttes arvesse oma majandus-, teadus- ja elukvaliteedi poliitika osakonna 30. aprilli 2021. aasta uuringut „The impact of teleworking and digital work on workers and society: Special focus on surveillance and monitoring, as well as on mental health of workers“ (Kaugtöö ja digitaalse töö mõju töötajatele ja ühiskonnale: pöörates erilist tähelepanu järelevalvele ja seirele, samuti töötajate vaimsele tervisele),

— võttes arvesse komisjoni algatust ELi arukate külade tegevuskava kohta,

— võttes arvesse oma struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika osakonna 30. septembri 2020. aasta uuringut „EU Lagging Regions: state of play and future challenges“ (ELi mahajäänud piirkonnad: praegune olukord ja tulevased probleemid),

— võttes arvesse 5. ja 6. septembri 2016. aasta teist Corki deklaratsiooni „Parem elu maapiirkondades“,

— võttes arvesse Regioonide Komitee ja komisjoni 18. jaanuari 2018. aasta ühisuuringut „Innovation camp methodology handbook: realising the potential of the entrepreneurial discovery process for territorial innovation and development“ (Innovatsioonilaagri metoodika käsiraamat: territoriaalse innovatsiooni ja arenduse jaoks ettevõtlusvaimus toimuva avastamisprotsessi potentsiaali realiseerimine) (9),

— võttes arvesse Iirimaa maaelu arengu poliitikat aastateks 2021–2025 „Our Rural Future“ (Meie maapiirkondade tulevik) ja selle tähelepanu kaugtööle maapiirkondades,

— võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 28. septembri 2020. aasta aruannet „Living, working and COVID-19“ (Elamine, töötamine ja COVID-19),

— võttes arvesse komisjoni 2019. aasta augusti uuringut „The changing nature of work and skills in the digital age“ (Töö ja oskuste muutuv olemus digitaalajastul) (10),

— võttes arvesse komisjoni 2018. aasta detsembri töödokumenti „The Geography of EU Discontent“ (ELi rahulolematuse geograafia) (11),

— võttes arvesse oma 20. mai 2021. aasta resolutsiooni Euroopa digituleviku kujundamise kohta: digitaalse ühtse turu toimimise tõkete kõrvaldamine ning tehisintellekti parem kasutamine Euroopa tarbijate huvides (12),

— võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (13),

— võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika ja piirkondlike keskkonnastrateegiate kohta kliimamuutuste vastases võitluses (14),

— võttes arvesse oma 20. mai 2021. aasta resolutsiooni ELi piirkondade demograafiliste trendide muutmise kohta ühtekuuluvuspoliitika vahendite abil (15)

— võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

— võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni saadetud kirja,

— võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A9-0010/2022),

A. arvestades, et ELi eesmärk on jätkata tulemuslikku digitaalpoliitikat, mis võimaldaks inimestel ja ettevõtetel kõigis piirkondades saavutada kestlik ja jõukas digitaalne tulevik;

B. arvestades, et digiüleminek peab olema õiglane ja kaasav, looma võimalusi ning edendama võrdõiguslikkust, elukvaliteeti, piirkondlikku konkurentsivõimet ja majanduse kaasajastamist;

C. arvestades, et digiüleminek peab toimuma samaaegselt käimasoleva roheüleminekuga (mille ühisnimetus on kaksiküleminek); arvestades, et selle sotsiaalset mõõdet ei tohi tähelepanuta jätta;

D. arvestades, et kaasaegne majandus hõlmab seda, et ettevõtted võtavad kasutusele uued ärimudelid kooskõlas neljandat tööstusrevolutsiooni esindavate suundumustega, mis vastavad digiülemineku ja rohepöörde kaasaegsetele väljakutsetele;

E. arvestades, et nendes Euroopa piirkondades, kus vajadus kestliku ülemineku järele on kõige suurem, on üldjuhul kõrge vaesuse ja tõrjutuse määr; arvestades, et kiireks taastumiseks on vajalikud otsustavad meetmed ja investeeringud, mis peaksid keskenduma pandeemia majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamisele, käivitama uuesti majandustegevuse, soodustama kestlikku arengut, rohe- ja digiüleminekut ning rakendama Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid, et suurendada Euroopa konkurentsivõimet;

F. arvestades, et mitmeaastane finantsraamistik koos taasterahastuga „NextGenerationEU“ on ELi senine suurim stiimulite pakett, mis aitab ehitada üles keskkonnahoidlikumat, digitaalsemat ja vastupanuvõimelisemat COVID-19-järgset ELi; arvestades, et samal ajal pakub uus ühtekuuluvuspoliitika liikmesriikidele enneolematut võimalust edendada digitaliseerimist, kuna see nõuab, et nad eraldaksid miinimumsumma digiüleminekuks ja tagaksid sellise rahastamise saamiseks teatavate tingimuste kehtimise, nagu on kirjeldatud 2021.-2027. aasta ühtekuuluvuspoliitika investeerimisraamistikus;

G. arvestades, et geograafia, vanuse, soo, haridustaseme, sotsiaal-majandusliku staatuse ja sissetuleku mõistes valitseb ELis endiselt digilõhe, mis takistab mõnedel üksikisikutel ja ettevõtetel digiüleminekust kasu saamist; arvestades, et see digilõhe võib veelgi võõrandada rahvastiku vähenemise all kannatavaid piirkondi, suurendades ELi territoriaalset tasakaalustamatust;

H. arvestades, et lairibaühenduse katvuse tase Euroopas näitab, et endiselt on vaja märkimisväärseid investeeringuid, eriti maapiirkondades, kus 10 % majapidamistest ei ole ühegi püsivõrguga kaetud ja 41 %-l puudub igasugune kiire lairibatehnoloogia ning ainult 59 %-l on juurdepääs järgmise põlvkonna lairibaühendusele (vähemalt 30 Mbit/s), võrreldes 87 % majapidamistega ülejäänud ELis (16); arvestades, et lisaks kehvale IKT-ühendusele seisavad maapiirkonnad ja äärepoolsed piirkonnad sageli silmitsi muude struktuuriliste probleemidega, nagu taristu ja teenuste puudumine, väikesed sissetulekud või hariduse ja kultuuriväärtuste puudumine, mis sunnib kõrge kvalifikatsiooniga inimesi liikuma perspektiivikamatesse piirkondadesse (ajude äravool) (17); arvestades, et ELi rahastamine peaks hõlbustama hädavajaliku taristu loomist, et lahendada demograafilisi probleeme;

I. arvestades, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) on Euroopa majanduse selgroog, moodustades 99 % kõigist ELi ettevõtetest ja andes tööd umbes 100 miljonile inimesele; arvestades, et need moodustavad rohkem kui poole Euroopa SKPst ning on kesksel kohal mitte ainult ELi kahekordse ülemineku saavutamisel kestlikule ja digitaalmajandusele, vaid ka lisandväärtuse loomisel igas majandussektoris; arvestades, et võrreldes 54 %-ga suurettevõtetest on oma ettevõtetesse edukalt digitaaltehnoloogiaid integreerinud vaid 17 % VKEdest; arvestades, et mõned tööstusharud ja traditsioonilised sektorid, nagu ehitus, põllumajandus- ja toiduainetetööstus, tekstiilitööstus ja terasetööstus, on digiüleminekus maha jäänud (18);

J. arvestades, et kuigi COVID-19 pandeemia on kaasa toonud kaugtöö ja IKT-põhise liikuva töö (TICTM) (19) ulatusliku laienemise, mis pakub suurt potentsiaali töökohtade edasiseks ühendamiseks linnakeskustest väiksemate linnade, eeslinnade ja maapiirkondadega, on kõrge ja madala palgaga töötajate, spetsialistide ja lihttööliste ning sugude vahel kaugtöö võimes märkimisväärseid erinevusi (20); arvestades, et kaugtöö ja IKT-põhine liikuv töö ning teenuste digitaliseerimine võib teatud tingimustel hõlbustada geograafiliselt tasakaalustatuma tööhõive ja rahvastiku jaotuvust;

K. arvestades, et Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisele kaasaaitamiseks peaks ESF+ toetama investeeringuid inimestesse ja süsteemidesse tööhõive, hariduse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas, pakkudes samal ajal toetust, et parandada haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteeti, kaasavust, tulemuslikkust ja asjakohasust tööturu jaoks, sealhulgas edendada digiõpet ja haridustöötajate kutsealast arengut; arvestades, et see toetaks majanduslikku, territoriaalset ja sotsiaalset ühtekuuluvust kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 174;

L. arvestades, et COVID-19 pandeemia kogemused on näidanud, kui oluline on majanduse ja ühiskonna toimimiseks digitaalse taristu arendamine, seda muu hulgas tervishoiuteenuste, hariduse ja avaliku halduse jaoks; arvestades, et COVID-19 pandeemia on suurendanud paljusid juba olemasolevaid probleeme maapiirkondades ja rõhutanud nende piirkondade nõrku kohti, eelkõige seoses digivõimekuse, tervishoiuteenuste kvaliteedi ja nende osutamise, hariduse, lairibaühendusele juurdepääsu, väärtusahelate vastupanuvõime ja digioskustega;

M. arvestades, et kuigi Euroopa oskuste tegevuskavaga seati eesmärgiks, et 2025. aastaks oleks 70 %-l ELi täiskasvanud elanikkonnast vähemalt põhilised digioskused, ei ole komisjoni andmetel 42 %-l ELi elanikkonnast endiselt põhilisi digioskusi ja 37 %-l töötajatest puuduvad endiselt piisavad digioskused; arvestades, et IKT oskustes esineb endiselt suuri geograafilisi erinevusi; arvestades, et naised on ELi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoris ebaproportsionaalselt alaesindatud, kuna nad täidavad vaid 17 % (21) spetsialiseerunud IKTga seotud ülesannetest ning neil on väiksema tõenäosusega spetsiaalsed digioskused ja nad töötavad IKTga seotud valdkondades; arvestades, et vähem kui 25 % ELi 27 liikmesriigi ettevõtetest pakkus 2019. aastal oma töötajatele IKT-koolitust, kusjuures liikmesriikide vahel oli märkimisväärseid erinevusi (22); arvestades, et sooline lõhe on endiselt püsiv eelkõige idufirmade puhul, sest 2020. aastal läks 91 % kogu Euroopa tehnoloogiavaldkonda investeeritud kapitalist endiselt ainult meestest koosnevatele asutajameeskondadele (23);

N. arvestades, et IKT-sektori arendamine ja innovatsiooni edendamise meetmed on samuti vajalikud, et toetada majandus- ja sotsiaalvaldkonna digiüleminekut üldiselt ning eriti digiüleminekut tööstussektorites;

O. arvestades, et avalike teenuste digitaliseerimine peab käima käsikäes õigusega eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse (24) sätetega;

Ühtekuuluvuspoliitika aastateks 2021–2027 ja kaksiküleminekuga kaasnevad probleemid

1. väljendab heameelt ühtekuuluvuspoliitika paketi üle aastateks 2021–-2027 ja selle esimese poliitikaeesmärgi üle, millega töötatakse välja „konkurentsivõimelisem ja arukam Euroopa majanduse uuendusliku ja aruka ümberkujundamise ja piirkondliku IKT-ühenduvuse edendamise kaudu“ ( 25 )

2. rõhutab rolli, mida uus ühtekuuluvuspoliitika võib digi- ja roheülemineku kaksikülemineku täiustamises mängida; rõhutab, et uue ühtekuuluvuspoliitika digitaalsed ja innovatsioonikomponendid on keskse tähtsusega, et võimaldada ühiskonna kestlikku ja kaasavat ümberkujundamist sotsiaalsema ja konkurentsivõimelisema majanduse suunas ning saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe ja Euroopa 2030. aasta digikümnendi eesmärgid; rõhutab, et vajadus hea ja taskukohase digitaalse taristu olemasolu järele ning kõigi kasutajarühmade digioskuste arendamise meetmed peavad käima käsikäes, mida tuleks edendada ka erinevate toetusmeetmete ja rahastamise paindliku ja täiendava kasutamise kaudu;

3. tuletab meelde, et esimese poliitikaeesmärgi raames antav Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi toetus on liikmesriikidele kättesaadav, et kooskõlas aruka spetsialiseerumise kontseptsiooniga teha investeeringuid innovatsiooni; kutsub riiklikke ja piirkondlikke ametiasutusi üles ajakohastama oma lähenemisviisi arukale spetsialiseerumisele, keskendudes innovatsioonivõimaluste ja kestliku arengu seisukohast kõige paljulubavamatele valdkondadele ja projektidele;

4. rõhutab arukate külade kontseptsiooni tähtsust ELi kliimaga seotud probleemide lahendamisel ning väljendab heameelt selle integreerimise üle tulevasse ühisesse põllumajanduspoliitikasse ning ühtekuuluvus- ja regionaalpoliitikasse; nõuab, et liikmesriigid kaasaksid arukate külade lähenemisviisi oma ühtekuuluvuspoliitika programmidesse riiklikul ja piirkondlikul tasandil;

5. tuletab meelde, et Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi määruse kohaselt peavad liikmesriigid eraldama vähemalt 8 % oma vahenditest investeeringuteks töökohtade loomiseks ja kasvuks, et saavutada linnade kestlik areng; taunib asjaolu, et maapiirkondade jaoks ei ole veel suudetud sarnast eraldist seni kehtestada; märgib sellega seoses, et määruses on sätestatud, et erilist tähelepanu pööratakse keskkonna- ja kliimamuutustega tegelemisele ning digitehnoloogia potentsiaali ärakasutamisele innovatsiooni eesmärgil, mis võimaldab piirkondlikel omavalitsustel keskenduda rahastamisele linnade kestliku arengu valdkonnas;

6. tuletab meelde, et programmi „Digitaalne Euroopa“ määrus sätestab, et selle vahendi ning Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi vaheline ühistegevus peab aitama kaasa piirkondlike ja kohalike innovatsiooni ökosüsteemide, tööstuse ülemineku ning ühiskonna ja avaliku halduse digiülemineku arengule ja tugevdamisele;

7. nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon seaksid kõigi ELi piirkondade digitaalse arengu jaoks ambitsioonikamad eesmärgid, ning nõuab Euroopa digitaalset tegevuskava kõigi piirkondade jaoks koos vahe-eesmärkide ja meetmetega 2025. aastaks ning konkreetseid soovitusi ELile ja liikmesriikidele, et saavutada 2030. aastaks käegakatsutavaid tulemusi;

8. rõhutab vajadust tagada, et digitaliseerimisprotsessides võetakse nõuetekohaselt arvesse piirkondlikke eripärasid ja erivajadusi; tuletab meelde, et universaalne lähenemisviis võib süvendada olemasolevat lõhet erineva arengutasemega piirkondade ja territooriumide vahel;

9. rõhutab, kui oluline on tagada sidusus paljude digitaliseerimist edendavate ELi algatuste ja programmide vahel ning luua sellele vastav koostoime ühtekuuluvuspoliitika vahenditega, et maksimeerida võimalusi selles valdkonnas; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid arvesse vajadust, et digitaliseerimisinvesteeringud hõlmaksid majanduskasvu eesmärki, mis on kooskõlas kestliku majandusarengu strateegiatega, vältides samal ajal dubleerimist;

10. märgib, et tõhus liikuvussüsteem on piirkondliku majandusarengu, territoriaalse ühtekuuluvuse ja piirkondliku potentsiaali arendamise üks tingimusi; juhib seetõttu tähelepanu vajadusele tagada vajalikud rahalised vahendid keskkonnasäästlike ja taskukohaste transpordiühenduste arendamiseks ja hooldamiseks, mis võiks julgustada vanemat põlvkonda jääma põllumajandusse kauemaks ja meelitada noori piirkondlikest keskustest töötama maapiirkondades;

11. rõhutab, et ELi vähem arenenud piirkonnad seisavad silmitsi konkreetsete probleemidega; kutsub komisjoni üles andma nendele piirkondadele kohandatud abi, mille eesmärk on tugevdada haldussuutlikkust, teadmisi ja tehnoloogiapõhiseid eksperditeadmisi, et tagada nende majanduse ja ühiskonna edukas üleminek üha digitaalsemaks muutuvale tulevikule;

12. väljendab heameelt nõukogu seisukoha üle, millega toetatakse seda, et komisjon tunnistab rohe- ja digipöörde „kaksikväljakutset“; rõhutab kaksikülemineku potentsiaali luua uusi keskkonnasäästlikke ja digitaalseid töökohti, mis on vajalikud majanduse taastumiseks pärast COVID-19 pandeemiat, ning on veendunud, et digitaalne komponent on Euroopa rohelise kokkuleppe ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel keskse tähtsusega, nagu on sätestatud ELi digitaalstrateegias „Euroopa digitaalse tuleviku kujundamine“;

13. rõhutab vajadust toetada digilahenduste väljatöötamist mitte ainult kliimamuutuste ennetamiseks, näiteks kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks digitaalse ressursitõhususe ja aruka innovatsiooni kaudu, vaid ka kliimamuutustega kohanemiseks; rõhutab vajadust töötada välja digitaalsed hoiatusvahendid ja rakendused, et vähendada loodusõnnetuste, näiteks üleujutuste, mudavoolude, kuumalainete ja metsatulekahjude negatiivset mõju;

Digilõhede ületamine

14. kutsub komisjoni üles tagama, et tulevane maapiirkondade vaatluskeskus kogub digilõhe kohta põhjalikke ja ajakohaseid andmeid, et toetada liikmesriike oma piirkondade ja linnade vajaduste kindlakstegemisel; peab väga oluliseks saada ajakohastatud teavet digitaliseerimise edusammude kohta kõigis Euroopa piirkondades ning kutsub komisjoni üles esitama digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksi (DESI) andmeid NUTSi 2. tasandil;

15. rõhutab, et digilõhel on kaks poolt: taristu ja võimsus, et nende allikad on erinevad ning et nende suhtes tuleb kohaldada erinevaid poliitikaid ja kujundada neid vastavalt nende omadustele;

16. märgib murega, et liikmesriikides ja liikmesriikide vahel valitseb endiselt digilõhe; on eriti mures lairibavõrkude kvaliteedi ja taskukohasusega seotud linna- ja maapiirkondade vahelise digilõhe pärast ( 26 ) ; tuletab meelde, et eelkõige peaksid tulevased investeeringud Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi raames aitama veelgi kaasa kiire digitaalsete taristuvõrkude arendamisele; rõhutab vajadust seada sellega seoses prioriteediks maapiirkonnad;

17. nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid ja aitaksid kaasava ja õiglase digitaliseerimise valdkonnas olemasolevaid platvorme ja projekte kui vahendeid, mille abil tuua kõik liidu piirkonnad, sealhulgas äärepoolsed piirkonnad ja maapiirkonnad, 21. sajandisse;

18. märgib, et maapiirkondades elavate ja linnades elavate täiskasvanute vahel on kriitiline digioskuste lahknevus, mis mõjutab eriti madala sissetulekuga inimesi, naisi ja eakaid; märgib, et see lahknevus on teatud liikmesriikides eriti märkimisväärne ja süvendab maapiirkondades töö leidmisel juba praegu eksisteerivaid raskusi; kutsub liikmesriike üles investeerima sihipärastesse täienduskoolitus- ja haridusmeetmetesse, et kõrvaldada digilõhed, ning rõhutab, et need lõhed on muude põhjuste hulgas seotud juurdepääsu puudumisega suure läbilaskevõimega võrkudele;

19. võtab suure huviga teadmiseks komisjoni dokumendi „Digikompass“, mille eesmärk on muuta ELi digitaalsed eesmärgid aastaks 2030 konkreetseteks eesmärkideks neljas peamises sektoris: oskused, turvaline ja kestlik digitaalne taristu, ettevõtete digiüleminek ja avalike teenuste digiüleminek palub komisjonil neis neljas valdkonnas tehtud edusammudest korrapäraselt aru anda;

20. on veendunud, et digitaliseerimine annab võimaluse parandada elukvaliteeti ning edendada haridusvõimalusi, töökohtade loomist, innovatsiooni ja avalike teenuste paremat kättesaadavust maapiirkondades ja mahajäänud piirkondades, aidates sellega kaasa rahvastiku vähenemise ja ajude äravoolu ümberpööramisele;

21. väljendab heameelt 2030. aasta digipoliitika programmi eesmärgi üle tagada, et kõik ELi asustatud piirkonnad oleksid kümne aasta lõpuks hõlmatud 5G-ga; kutsub komisjoni üles edendama tulevastes õigusaktides meetmeid, et hõlbustada 5G-võrkude kasutuselevõttu maapiirkondades, eelkõige vähendades või kõrvaldades koormavaid haldusmenetlusi;

22. rõhutab vajadust ületada maapiirkondade ja linnapiirkondade vahel püsiv digilõhe ning arendada horisontaalse strateegia väljatöötamise kaudu maapiirkondade ühenduvuse ja digitaliseerimise potentsiaali; kutsub liikmesriike üles kasutama ühtekuuluvuspoliitika, ühise põllumajanduspoliitika ja taasterahastu „NextGenerationEU“ vahendeid, et võtta kasutusele ja töötada välja 2020. aasta järgsete arukate külade kontseptsioon, mis aitab kaasa digiüleminekule, majandusliku potentsiaali tugevdamisele, innovatsioonile ja sotsiaalsele kaasatusele maapiirkondades ning maakogukondade mõjuvõimu suurendamisele kohandatud projektide kaudu, mille eesmärk on parandada lairibaühendust ja -taristut; tuletab siiski meelde, et digitaliseerimisstrateegiaid tuleks kohandada maapiirkondade kontekstiga ning neid tuleks rakendada maakogukondade endi osalusel ja aktiivsel osalusel ning digi- ja robootikatehnoloogia rakendamisel põllumajanduses; rõhutab, et kestlikule põllumajandusele ülemineku 2030. aasta eesmärki on võimalik saavutada uute tehnoloogiate, teadusuuringute ja innovatsiooni edendamise ning jätkuva teadmussiirde kaudu maapiirkondadesse;

23. nõuab tungivalt, et liikmesriigid kasutaksid neile nii Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kui ka taasterahastu „NextGenerationEU“ kaudu kättesaadavaid rahalisi vahendeid võimalikult suures ulatuses, et pakkuda piirkondadele sihipärast toetust, mida nad vajavad järelejõudmiseks ja maapiirkondade ja põlvkondade vahelise digilõhe ületamiseks; kutsub lisaks liikmesriike üles toetama ülisuure läbilaskevõimega võrkude kasutuselevõttu asjakohaste avaliku sektori rahastamiskavade kaudu piirkondades, mida turg ei teeninda, ning pakkuma valdkondadevahelisi ja terviklikke lahendusi, nagu arukad külad ja maapiirkondade innovatsioonikeskused; toetab jõupingutusi digiülemineku edendamiseks, tugevdades ühtekuuluvuspoliitikas temaatilist keskendumist, edendades samal ajal koostööd Euroopa Investeerimispanga või muude arengupankadega; juhib tähelepanu ebavõrdsuse suurendamise ohule, kui ei toetata nõuetekohaselt kõige ebasoodsamas olukorras piirkondi, mille suutlikkus vahendeid tulemuslikult kavandada ja kulutada on sageli nõrgem, kuigi neil on kõige suuremad vajadused;

24. nõuab lisaks, et täielikult rakendataks Euroopa ühendamise rahastut, mille uus digitaalne rahastamisvahend mängib olulist rolli koos suurema piiriülese digitaalse ühenduvusega majanduslike, sotsiaalsete ja territoriaalsete lõhede kaotamisel, pakkudes Euroopa piirkondadele ja maapiirkondadele uusi ja arvukaid võimalusi;

Kaasav ja õiglane digitaliseerimine

25. rõhutab vajadust sotsiaalselt õiglase ja kaasava digitaliseerimise järele, mis on sotsiaalselt ja majanduslikult õiglane ega jäta kedagi kõrvale; rõhutab, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest antav toetus peaks aitama kaasa digitaalse potentsiaali ja innovatsiooni arendamisele VKEde sektoris, et suurendada elanikkonna digisuutlikkust ja -oskusi, ning peaks toetama kaasamist digitaalühiskonda ja edendama majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust kõigis ELi piirkondades, keskendudes vähem arenenud piirkondadele;

26. kutsub liikmesriike üles tagama, et avalike teenuste digitaliseerimine käiks käsikäes meetmetega, mis hõlbustavad kodanike juurdepääsu internetiteenustele ilma diskrimineerimise, piirangute või sekkumiseta; tuletab meelde, et eduka digiülemineku eeldus on stabiilne ja taskukohane suure läbilaskevõimega internetiühendus;

27. rõhutab Euroopa äärealade, sealhulgas saarte ees seisvaid probleeme seoses digitaalse ühenduvusega; on seisukohal, et digitaalne ühenduvus on Euroopa saarte strateegia üks peamisi tugisambaid; nõuab, et võetaks täiendavaid meetmeid, et muuta digiüleminek kõiki kohalikke kogukondi kaasavaks;

28. märgib murega, et COVID-19 pandeemia tagajärjel digilahenduste ning kaugtöö ja IKT-põhise liikuva töö laialdasem kasutamine on süvendanud elanikkonnarühmade vaheliste digilõhede põhjustatud ebavõrdsust; rõhutab siiski, et digitaliseerimine võib teatavatel tingimustel tuua kasu ka sotsiaalselt ja majanduslikult vähekindlustatud ja tõrjutud rühmadele; juhib tähelepanu asjaolule, et digitaalselt tõrjutud inimesed seisavad silmitsi kahekordse tõrjutusega, kuna neil võib tekkida raskusi ka juurdepääsul haridusele, tööturule või esmatähtsatele avalikele teenustele; rõhutab, et eelkõige arukad külad võiksid olla praktiliseks lahenduseks maapiirkondades pakutavate teenuste suurendamisel, vähendades seeläbi olemasolevat ebavõrdsust;

29. rõhutab, et COVID-19 pandeemia on esile toonud digilahenduste, eriti kaugtöö tähtsuse; nõuab tungivalt, et komisjon teeks ettepaneku võtta vastu direktiiv õiglase kaugtöö miinimumstandardite ja -tingimuste kohta, et kaitsta töötajate tervist ja ohutust ning tagada inimväärsed töötingimused, sealhulgas sellise töö vabatahtlikkus, tööaja austamine, puhkus, töö- ja eraelu tasakaal ning muud digitaalsed õigused töökohal, nagu õigus mitte olla kättesaadav ja töötajate eraelu puutumatuse kaitse, sealhulgas kaugseire või mis tahes muu digitaalse jälgimise keelustamise ning tehisintellekti kasutamise kaudu värbamisprotsessis, võttes samal ajal arvesse Euroopa sotsiaalpartnerite raamkokkulepet digitaliseerimise kohta;

30. palub komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja üldine strateegia, mis integreeriks tervikliku perspektiivi kõigil tasanditel, et võidelda sotsiaalse ebavõrdsuse ja diskrimineerimisega, mis on seotud digitaliseerimise ja kaug- või hübriidtööga, et suurendada selle positiivset mõju;

31. on seisukohal, et kodanike mõjuvõimu suurendamine, asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimine ja kohalike omavalitsuste kaasamine on nii piirkondlike digistrateegiate nõuetekohasel kavandamisel kui ka edukal rakendamisel keskse tähtsusega;

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja avalike teenuste digitaliseerimine

32. nõuab e-valitsuse tegevuskava järelmeetmeid, millel on kaks peamist üldeesmärki: tõhusa digiülemineku tagamine ja bürokraatia vähendamine, parandades seeläbi kodanike elukvaliteeti meetmete abil, mis parandavad üldsuse juurdepääsu ja teenuseid kõigis liikmesriikides ning suurendavad läbipaistvust, ning meetmete kehtestamine avaliku sektori töötajate digioskuste suurendamiseks; rõhutab, et nende järelmeetmete puhul tuleks arvesse võtta COVID-19 pandeemiast saadud arvukaid õppetunde, mille kohaselt avaliku halduse teenuste osutamine toimub peaaegu eranditult internetis;

33. märgib, et COVID-19 pandeemia on näidanud, et IKT-põhise töö mahu suurenemine nii era- kui ka avalikus sektoris on muutnud meie ühiskonna küberrünnakute suhtes kaitsetumaks; tuletab meelde, et kaugjuurdepääs era- või avaliku sektori võrkudele nõuab uusi küberturvalisuse alaseid lahendusi;

34. nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid teeksid kiiremaid edusamme avalike teenuste, sealhulgas koolide, ülikoolide, uurimisinstituutide, ühistranspordi, e-valitsuse ja tõhusa halduse digitaliseerimisel;

35. märgib, et COVID-19 pandeemia on kiirendanud avalike ja tervisealaste e-teenuste kasutuselevõttu; rõhutab vajadust tegeleda tervishoiutöötajate e-oskuste lõhega ning võimestada patsiente, eelkõige eakaid ja sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevaid kodanikke kasutama digitervist; hoiatab, et kõrvale võivad jääda mõned inimesed, kes võivad vähem kasutada või endale lubada vajalikke tehnoloogiaid, näiteks eakad või sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevad inimesed; tuletab meelde vajadust avaliku sektori investeeringute järele muu hulgas inimressurssidesse, avalikesse digiteenustesse ja ennetavatesse toetustesse, et tagada kõigile elanikkonnarühmadele mittediskrimineeriv, kiire ja kvaliteetne juurdepääs digitaalsetele avalikele teenustele, sealhulgas tervishoiuteenustele; rõhutab sellega seoses vajadust rõhutada hariduse ja digioskuste arendamisega seotud meetmete edendamise ja tugevdamise tähtsust, eriti maapiirkondades; rõhutab vajadust kasutada uute digitaalsete vahendite, tehnoloogiate ja lahenduste täielikku potentsiaali terve ühiskonna jaoks;

36. tunnistab, et varasemast olulisem on tagada õiglane ja sotsiaalselt jätkusuutlik töö ning töötajate tegelik osalemine töötingimuste kujundamises digitaalsetes platvormides, nagu kõigis muudes sektorites, ning et töötajatel peab olema demokraatlik mõju töö juhtimisele; rõhutab, et digitaliseerimisest saadavat kasu tuleb jagada laialdaselt ja võrdselt ning digisektori töötajatel peavad olema samasugused õigused ja töötingimused nagu teistes sektorites; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut direktiivi kohta, milles käsitletakse inimväärseid töötingimusi ja -õigusi digimajanduses;

37. rõhutab ettevõtjate, mikroettevõtjate ja VKEde otsustavat rolli inimväärsete töökohtade ja kestliku majanduskasvu loomisel ja maaelu arengus ning usub, et ühtekuuluvuspoliitika ja muude vahendite kaudu tehtavad avalikud investeeringud aitavad kaasa paremale sotsiaalsele, majanduslikule ja territoriaalsele ühtekuuluvusele kõigis ELi piirkondades; rõhutab, et juurdepääs rahastamisele on paljude mikro- ja väikeettevõtete jaoks üks kõige pakilisemaid probleeme ning et eri liiki VKEd vajavad ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil individualiseeritud liiki tuge ja stiimuleid, sõltuvalt nende olukorrast ja tehnoloogia kasutuselevõtu tasemest; nõuab tungivalt, et piirkonnad koostaksid VKEdele suunatud innovatsioonistrateegiad, mis on kooskõlas nende teadusuuringute ja innovatsiooni aruka spetsialiseerumise strateegiatega;

38. peab kahetsusväärseks, et valdav enamik ELi VKEdest ei ole veel digiüleminekut täielikult omaks võtnud; nõuab, et komisjon tagaks, et liikmesriigid keskenduvad oma rakenduskavades VKEdele, kes asuvad digitaalselt vähem arenenud piirkondades;

39. märgib, et e-kaubandusel on maapiirkondade VKEde ja kohalike tootjate jaoks suur potentsiaal, kuna see suurendab nende teavitustegevust ja vähendab tõkkeid, mis on seotud piirkondadega, mis seisavad silmitsi tõsiste ja püsivate geograafiliste või demograafiliste probleemidega; kutsub ELi piirkondi ja liikmesriike üles looma katseprojekte ja digitaliseerimisstrateegiaid, et integreerida e-kaubandus maapiirkondade VKEde ärimudelitesse;

40. tunnistab digitaliseerimise potentsiaali ettevõtete, eelkõige VKEde ühendamisel ning rõhutab digitaliseerimise positiivset mõju sotsiaalteenuste, näiteks arukate transpordilahenduste, e-tervise, internetipanga teenuste ja ebasoodsas olukorras õppuritele kohandatud õppelahenduste pakkumisel; tuletab meelde, kui oluline on pakkuda samal ajal digioskuste alast haridust, tagamaks, et kedagi ei jäeta kõrvale;

41. tuletab meelde, et programmi „Digitaalne Euroopa“ määrus sätestab, et selle programmi ning Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi vaheline koostoime peab aitama kaasa piirkondlike ja kohalike innovatsiooni ökosüsteemide, tööstuse ülemineku ning ühiskonna ja avaliku halduse digiülemineku arengule ja tugevdamisele;

42. rõhutab kontrollikoja ( 27 ) seisukohta Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, et VKEd pakuvad uuenduslikke lahendusi sellistele probleemidele nagu kliimamuutused, ressursitõhusus ja sotsiaalne ühtekuuluvus ning aitavad levitada seda innovatsiooni kõigis Euroopa piirkondades, mistõttu on nad olulised ELi üleminekul kestlikule ja digitaalmajandusele;

43. märgib murega, et nii iduettevõtted kui ka väljakujunenud VKEd vaevlevad kvalifitseeritud töötajate puuduses ning rõhutab, et oskuste puudus on eriti tõsine digitaliseerimise ja uute tehnoloogiatega seotud oskuste puhul, kuna 35 %-l tööjõust ( 28 ) on halvad või puuduvad digioskused; on veendunud, et tuleks käivitada algatused, et toetada konkreetsete probleemidega silmitsi seisvaid VKEsid ning arendada tööjõu pädevusi ja oskusi, mis on tänapäeva majanduse jaoks üliolulised, sealhulgas seoses digitalendi ligimeelitamise ja hoidmisega, edendades samal ajal paindlikke digioskusi ning oskuste täiendamise ja ümberõppe võimalusi kõigile, olenemata nende tööalasest staatusest, vanusest, haridusest või elukutsest;

44. rõhutab, kui oluline on suurendada uuenduslike ettevõtete arvu, tagades juurdepääsu uutele tehnoloogiatele, viies need vastavusse „Tööstus 4.0“ ja kestliku majanduse standarditega, koondades erakapitali, arendades inimressursse ja toetades aruka linna algatusi;

Digiajastul vajaminevate oskuste edendamine

45. rõhutab vajadust täita digioskuste lüngad kogu ELis, et kõik üksikisikud ja ettevõtted saaksid digiüleminekust maksimaalselt kasu; nõuab komisjoni digiõppe tegevuskava aastateks 2021–2027 järkjärgulist rakendamist, et edendada paremaid digitaliseerimisoskusi, mis tagaks kõigile asjakohase hariduse, koolituse ja töövõimalused, sealhulgas ettevõtluse jaoks; rõhutab liikmesriikide ja piirkondlike omavalitsuste otsustavat rolli maapiirkondade asutuste toetamisel nende jõupingutustes e-kaasatuse kujundamisel ja tagamisel, kaitstes kodanike andmeid ning tagades inimestele ja kohalikele ettevõtetele andmetele juurdepääsu; rõhutab vajadust edendada digitaalset ja meediapädevust kogu elu jooksul ja juba noores eas; kutsub komisjoni üles pakkuma stiimuleid digi- ja meediapädevuse haridusprogrammidele ja algatustele koolides, kutsekoolides ja ülikoolides; tuletab meelde Euroopa Sotsiaalfond+ tähtsust selliste projektide rahastamisel, mis aitavad töötajatel või töötutel omandada uusi oskusi, kuna fondi eesmärkideks on anda neile uusi oskusi, et nad saaksid oma töökohal oma oskusi täiendada ( upskilling ) või omandada uusi oskusi teiste töökohtade tarvis ( reskilling ); peab oluliseks luua hübriidõppemudeleid, et muuta täienduskoolitus kättesaadavaks ka neile, kellel on baasdigioskused või kellel need üldse puuduvad;

46. tunneb heameelt tugevdatud noortegarantiis sisalduva soovituse üle, et inimesed, kes ei osale hariduses, tööhõives või koolituses, läbivad digitaalsete oskuste hindamise ja kui tuvastatakse puudujääke, koolitatakse neid, et nende digioskusi parandada;

47. märgib kriitilist digioskuste lahknevust maapiirkondades elavate ja linnades elavate inimeste, samuti põlvkondade vahel; märgib lisaks, et kaugtöö ja IKT-põhine liikuv töö on ebaproportsionaalselt levinud linnas asuvate, kõrgelt haritud ja heade digioskustega teenindussektori töötajate hulgas; täheldab, et maapiirkondades puuduvad võimalused digioskuste omandamiseks; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon kasutaksid ESF+i ja Euroopa Regionaalarengu Fondi, et võtta meetmeid selle tasakaalustamatuse korvamiseks ja pakkuda töövõimalusi piirkondades, kus on rahvastikukao oht; märgib, et arukad külad võiksid olla praktiline lahendus, sest nad kaasavad digitaalsed õppevahendid digitaalses alt-üles lähenemisviisis, mida nad rakendavad;

48. rõhutab, et e-oskuste edendamisel ja arendamisel on oluline roll tööturu suutlikkuse suurendamisel, sotsiaalse kaasatuse edendamisel, tehnoloogilise mitmekesistamise toetamisel ja tööhõivevõimaluste loomisel, eriti maapiirkondades ja vähem arenenud piirkondades; julgustab komisjoni tugevdama jõupingutusi digioskuste lõhe kõrvaldamiseks, võttes digioskuste ja töökohtade koalitsiooni kaudu ühendust kõigi sidusrühmadega;

49. märgib, et ühissätete määruse neljanda poliitikaeesmärgi (poliitikaeesmärk nr 4) all osutatud ESF+ hõlmab erieesmärki, mis hõlmab digioskusi, kaasavust ja koolitussüsteeme, sealhulgas mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kaudu;

50. rõhutab, et Euroopa oskuste tegevuskava nõuab Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi ning programmi „InvestEU“ kaudu investeeringuid suure sotsiaalse mõjuga taristusse, sealhulgas digitaalsesse taristusse; rõhutab vajadust investeerida Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi ning programmi „InvestEU“ kaudu digitaalsesse taristusse, mis põhineb digioskuste edendamise algatustel, nagu digiõppe tegevuskava aastateks 2021–2027;

51. kordab, et demograafiliste muutustega tegelemine on ELi jaoks oluline väljakutse, mis tuleks programmide kavandamisel ja rakendamisel esikohale seada; tuletab sellega seoses meelde, et üks ERFi ja Ühtekuuluvusfondi põhieesmärke on toetada ebasoodsate geograafiliste või demograafiliste tingimustega linna- ja maapiirkondi, kusjuures liikmesriigid peavad eraldama ELi rahalist toetust projektidele, mis edendavad digivaldkonna arengut asjaomastes piirkondades ja IKT-ühenduvust; tuletab sellega seoses meelde, et erilist toetust tuleks anda NUTSi 3. tasandi piirkondadele või kohalike haldusüksuste klastritele, mille rahvastikutihedus on alla 12,5 elaniku ruutkilomeetri kohta või mille elanikkonna keskmine aastane vähenemine ajavahemikul 2007–2017 oli üle 1 %, mille kohta tuleks korraldada konkreetne piirkondlik ja riiklik hindamine;

52. väljendab heameelt Õiglase Ülemineku Fondi käivitamise ning selle keskendumise üle koolitusele ja oskustele; tunnustab asjaolu, et see võimaldab investeerida sotsiaalsesse taristusse, näiteks koolituskeskustesse, et tagada kõigile piirkondadele paremad töövõimalused ja kvaliteetne tööhõive hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsusele üleminekul, rõhutades samas vajadust pöörata erilist tähelepanu digioskustele; kutsub komisjoni üles hindama vajadust läbivaadatud Õiglase Ülemineku Fondi järele ja selle teostatavust, et lahendada praegused probleemid;

53. kutsub liikmesriike ja nende korraldusasutusi üles hõlbustama ja lihtsustama maapiirkondade juurdepääsu taasterahastule „NextGenerationEU“ ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele; peab vajalikuks tagada, et kõiki asjaomaseid institutsioonilisi osalejaid jälgitakse hoolikalt taasterahastu „NextGenerationEU“ rahaliste vahendite ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel territoriaalsel tasandil, et tagada vahendite õiglane jaotamine piirkondade vahel;

54. tunneb muret, et paljud digiprogrammide avalikud pakkumused eraldatakse konkursikutse kaudu, mis võib kahjustada maapiirkondade suutlikkust pääseda juurde taasterahastu „NextGenerationEU“ rahalistele vahenditele ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele, kuna nende suutlikkuse suurendamine ja tehniline toetus ELi vahendite kavandamisel ja kulutamisel on traditsiooniliselt nõrgem;

55. kutsub komisjoni ja nõukogu üles kiiresti rakendama nõukogu järeldusi eakate inimõiguste, osaluse ja heaolu kohta digiajastul, sealhulgas looma tööelujärgse osalemise ja vabatahtliku töö digitaalse platvormi ning edendama põlvkondadevahelist suhtlust ja sidemeid;

o

o o

56. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele ja liikmesriikidele.

(1) ELT L 231, 30.6.2021, lk 159.

(2) ELT L 231, 30.6.2021, lk 60.

(3) ELT L 231, 30.6.2021, lk 94.

(4) ELT L 231, 30.6.2021, lk 21.

(5) ELT L 437, 28.12.2020, lk 30.

(6) ELT L 231, 30.6.2021, lk 1.

(7) ELT L 107, 26.3.2021, lk 30.

(8) ELT L 166, 11.5.2021, lk 1.

(9) Rissola, G., Kune, H., Martinez, P., „Innovatsioonilaagri metoodika käsiraamat: territoriaalse innovatsiooni ja arenduse jaoks ettevõtlusvaimus toimuva avastamisprotsessi potentsiaali realiseerimine“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg.

(10) Arregui Pabollet, E. jt, „The Changing nature of work and skills in the digital age“ (Töö ja oskuste muutuv olemus digitaalajastul) Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg,

(11) Dijkstra, L., Poelman, H., Rodríguez-Pose, A., The Geography of EU Discontent, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg.

(12) ELT C 15, 12.1.2022, lk 204.

(13) ELT C 270, 7.7.2021, lk 2.

(14) ELT C 494, 8.12.2021, lk 26.

(15) ELT C 15, 12.1.2022, lk 125.

(16) Komisjoni talituste 11. juuni 2020. aasta töödokument „Digital Economy and Society Index“ (Digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeks) (DESI) 2020, (SWD(2020)0111).

(17) SWD(2020)0111.

(18) Negreiro, M., Madiega, T., Euroopa Parlamendi uuringuteenistus, „Digiüleminek“, juuni 2019.

(19) Nõukogu järelduste projekt kaugtöö kohta, punkt 17.

(20) Komisjoni 2020. aasta mai töödokument „Teleworkability and the COVID-19 crisis: a new digital divide?“ (Kaugtöövõime ja COVID-19 kriis: kas tegemist on uue digilõhega?).

(21) Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, „Work-life balance in the ICT sector – Women in the ICT sector“ (Töö- ja eraelu tasakaal IKT sektoris – naised IKT sektoris).

(22) Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse poliitikaülevaade „Telework in the EU before and after the COVID-19: where we were, where we head to“ (Kaugtöö ELis enne ja pärast COVID-19: kus me oleme, kuhu me liigume), 2020.

(23) Euroopa tehnoloogia olukorra 2020. aasta aruanne.

(24) ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

(25) Määruse (EL) 2021/1060 artikli 5 lõike 1 punkt a.

(26) Negreiro, M., Euroopa Parlamendi uuringuteenistus, „The rise of digital health technologies during the pandemic“ (Digitaalsete tervisetehnoloogiate esilekerkimine pandeemia ajal), aprill 2021.

(27) Euroopa Kontrollikoja pressiteade „ELi audiitorid uurivad, kas VKEde rahastamine ELi vahenditest aitab muuta neid konkurentsivõimelisemaks“, 14. oktoober 2020.

(28) Euroopa Kontrollikoda, „ELi meetmed väheste digioskuste käsitlemiseks“, veebruar 2021.