ET Euroopa Liidu Teataja C 411/1

2013. AASTA FINANTSTEGEVUSE ARUANNE

II jagu – Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

2014/C 411/01

SISUKORD

1. SISSEJUHATUS

2. 2013. EELARVEAASTA EESMÄRGID JA EELARVE

2.1. Peamised finantseesmärgid

2.2. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2013. aasta eelarve koostamine

2.2.1. Üldine lähenemisviis

2.2.2. 2013. aasta eelarve

2.2.3. 2013. aasta eelarve ja ELi eelarve 5. rubriigi finantsperspektiivid

3. ÜLDINE ÜLEVAADE EELARVE TÄITMISEST 2013. AASTAL

3.1. Tegevus ja eesmärgid 2013. aastal

3.1.1. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu tegevus 2013. aastal

3.1.2. Eesmärkide saavutamine 2013. aastal

3.2. Tulu

3.3. 2013. aasta kulud

3.3.1. Ülevaade eelarve täitmise kohta aastatel 2004–2013

3.3.2. Assigneeringute kasutamine kategooriate kaupa 2013. aastal

3.3.3. Eelarvemuudatused 2013. aastal

3.4. Ülekantud assigneeringud

3.4.1. Aastast 2012 aastasse 2013 üle kantud assigneeringute kasutamine

3.4.2. Aastast 2013 aastasse 2014 üle kantud assigneeringud

3.5. Sihtotstarbeline tulu

3.5.1. Enne 2013. aastat saadud sihtotstarbeline tulu

3.5.2. Aastal 2013 saadud sihtotstarbeline tulu

1. SISSEJUHATUS

Vastavalt finantsmääruse (1) artiklile 142 esitatakse käesolevas dokumendis ELi eelarve II jao (Euroopa Ülemkogu ja nõukogu) eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne 2013. eelarveaasta kohta.

Käesolev aruanne põhineb 2013. aasta raamatupidamisaruandel, nõukogu eelarvevahendite käsutajate iga-aastaste tegevusaruannete tulemustel ning nõukogu finantssüsteemist saadud eelarve täitmist käsitleval teabel.

Käesoleva aruande 2. peatükis tehakse kokkuvõte 2013. eelarveaastaks ette nähtud raamistikust. Üldine ülevaade 2013. aastal saadaolevate eelarveassigneeringute kasutamisest on toodud 3. peatükis.

2013. aasta eelarve täitmine eelarveridade kaupa on esitatud lisas.

2. 2013. EELARVEAASTA EESMÄRGID JA EELARVE

2.1. Peamised finantseesmärgid

Nõukogu peasekretariaadi peamised finantseesmärgid 2013. aastal olid järgmised:

— tagada finantsressursside tulemusliku ja tõhusa kasutamise teel järjepidev toetus Euroopa Ülemkogu eesistuja ja nõukogu tööle;

— jätkata haldusalase ajakohastamise protsessi, et parandada oma töökorralduse kvaliteeti ja ressursside nõuetekohast kasutamist;

— kohandada töökorraldust tulenevalt Horvaatia ühinemisest 2013. aasta juulis.

2.2. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2013. aasta eelarve koostamine

2.2.1. Üldine lähenemisviis

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2012. aasta eelarve koostamine põhines üldeesmärgil mitte ületada 2012. aasta eelarve üldist taset (reaalväärtuses).

Kulutuste suurenemine teatavate projektide või lepinguliste kohustuste puhul kompenseeriti kulutuste vähendamisega muudes valdkondades. Lisaks vähendati kulutusi valdkondades, kus eelarve täitmine on jäänud hiljuti selgelt allapoole kättesaadavate assigneeringute mahtu.

Ametikohtade loetelu osas tuli nõukogu peasekretariaat täielikult toime Horvaatia ühinemisest tuleneva mõjuga. Horvaatiaga seoses 46 ametikoha lisandumine tasandati järgmiselt:

— ametikohtade loetelu lühendati 31 ametikoha võrra kooskõlas komisjoni ettepanekuga vähendada töötajate arvu 5 % järgmise viie aasta jooksul ja

— ametikohtade loetelus olevate ametikohtade arvu vähendati lisaks veel 15 võrra.

2.2.2. 2013. aasta eelarve

Eelarvepädevad institutsioonid kinnitasid ülemkogu ja nõukogu 2013. aasta eelarveks kokku 535,5 miljonit eurot. See tähendab, et eelarve suurenes võrreldes 2012. aastaga 1,6 miljoni euro võrra (0,3 %).

Ülemkogu ja nõukogu ametikohtade loetelus olev ametikohtade arv 2013. aastal oli 3 153.

Tabelis 1 antakse ülevaade 2013. aasta eelarvest kategooriate kaupa. Võttes arvesse 2013. aastaks prognoositud 1,9 % inflatsiooni, vähenes ülemkogu ja nõukogu eelarve reaalväärtuses tegelikult 1,6 %.

Tabel 1

Ülemkogu ja nõukogu 2013. aasta eelarve võrreldes 2012. aasta eelarvega (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria 2012. aasta eelarve 2013. aasta eelarve Muutus 2012/2013 võrreldes EBga 1 2 3 = 2/1 Ametikohtade loetelu 29 5 7 92 000 30 0 2 44 000 1,5 % Muud personalikulud 2 2 4 95 000 2 3 5 58 000 4,7 % Hooned (välja arvatud hoonete soetamine) 3 8 5 03 000 3 9 2 33 000 1,9 % Arvutisüsteemid 3 6 1 16 000 3 6 7 91 000 1,9 % Mööbel 9 46 000 9 30 000 - 1,7 % Tehniline varustus 4 8 83 000 3 5 70 000 - 26,9 % Transport 7 44 000 9 18 000 23,4 % Delegatsioonide sõidukulud 2 4 6 75 000 1 9 9 72 000 - 19,1 % Suulise tõlke kulud 8 6 7 23 000 8 3 9 62 300 - 3,2 % Koosolekud ja konverentsid 6 2 44 000 7 8 33 000 25,4 % Teave 8 0 52 000 9 1 32 000 13,4 % Mitmesugused kulud 1 7 47 000 1 6 68 000 - 4,5 % Reserv 2 0 00 000 2 7 00 000 35,0 % Kokku (v.a soetamine) 52 8 9 20 000 53 0 5 11 300 0,3 % Kinnisvara soetamine 5 0 00 000 5 0 00 000 0,0 % Kõik kokku 53 3 9 20 000 53 5 5 11 300 0,3 %

2.2.3. 2013. aasta eelarve ja ELi eelarve 5. rubriigi finantsperspektiivid

Tabelis 2 on esitatud ülevaade ülemkogu ja nõukogu eelarve arengust aastatel 2006–2013. Ülemkogu ja nõukogu osa mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis 5 on vähenenud 8,8 %lt 2006. aastal 5,8 %ni 2013. aastal.

Tabel 2

ELi eelarve II jao (Euroopa Ülemkogu ja nõukogu) areng ajavahemikus 2006–2013 finantsperspektiivide 5. rubriigi alusel

2006 2007 2008 2009 (2) 2010 2011 2012 2013 (Summad jooksevhindades) Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Rubriik 5 6 708 5,5 % 7 115 6,1 % 7 457 4,8 % 7 603 2,0 % 7 962 4,7 % 8 173 2,7 % 8 607 5,3 % 9 181 6,7 % Ülemkogu/nõukogu 592 5,2 % 594 0,3 % 595 0,2 % 603 1,3 % 634 5,1 % 563 - 11,2 % 534 - 5,2 % 536 0,3 % Ülemkogu/nõukogu osakaal rubriigis 5 8,8 % 8,3 % 8,0 % 7,9 % 8,0 % 6,9 % 6,2 % 5,8 %

Aastatel 2006–2013 saavutatud vähenemine on peamiselt ettevaatliku eelarvehalduse tulemus. Vähenemine 2011. aastal on peamiselt vahendite EEASile ülekandmise tulemus ning vähenemine 2012. ja 2013. aastal on seotud sellega, et vähendati teatavateks tegevusteks mõeldud assigneeringuid, pidades silmas varasemate aastate eelarvete täitmist ja tegelikke vajadusi.

3. ÜLDINE ÜLEVAADE EELARVE TÄITMISEST 2013. AASTAL

3.1. Tegevus ja eesmärgid 2013. aastal

3.1.1. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu tegevus 2013. aastal

Finantstegevuse aruandes esitab nõukogu peasekretariaat teavet oma põhitegevuste kohta, mis on finantsseisukohast asjakohased ning mis iseloomustavad nõukogu ja Euroopa Ülemkogu tegevust kõnealusel eelarveaastal.

Tabelis 3 antakse ülevaade nõukogu peasekretariaadi poolt aastatel 2003–2013 korraldatud Euroopa Ülemkogu ja nõukogu kohtumiste ja koosolekute arvu arengu kohta. Lisaks 4 384-le nn institutsioonilisele kohtumisele ja koosolekule korraldas nõukogu peasekretariaat 2013. aastal ka 2 027 muud kohtumist ja koosolekut (nt seminarid, teabeüritused ja -kohtumised ning kohtumised kolmandate riikidega).

Tabel 3

Kohtumiste arvu areng aastatel 2003–2013

2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Tippkohtumised 6 5 3 3 3 5 7 7 9 7 6 Nõukogu istungid 77 76 80 76 68 81 74 86 85 77 74 Coreper 134 128 123 120 106 144 140 122 135 140 140 Töörühmad 4 333 3 971 3 918 4 037 4 183 4 480 4 272 4 127 4 373 4 480 4 164 Kokku 4 550 4 180 4 124 4 236 4 360 4 710 4 493 4 342 4 602 4 704 4 384 Muud kohtumised 2 209 2 392 2 791 2 713 1 735 2 051 2 021 1 996 2 075 2 189 2 027 Kõik kokku 6 759 6 572 6 915 6 949 6 095 6 761 6 514 6 338 6 677 6 893 6 411

Veel üks tegevuse kvantitatiivne näitaja on Euroopa Liidu Teatajas (ELT) avaldatud õigusaktid (tabel 4). 2013. aastal avaldati ELTs 1 132 õigusakti. Tuleks märkida, et õigusaktide arv sõltub õigusloome protsessi lõpuleviimisest enne seda, kui õigusaktid saab viimistleda lõpptekstideks, et need saaks ELTs avaldada.

Tabel 4

Õigusaktide arvu areng aastatel 2003–2013

2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 ELTs avaldatud õigusaktid 1 045 1 118 1 056 1 317 1 000 1 274 829 825 986 958 1 132

3.1.2. Eesmärkide saavutamine 2013. aastal

2013. eelarveaastaks püstitatud eesmärkide saavutamise võib võtta kokku järgmiselt.

— Ametikohtade loetelu 2013. aastal võttis nõukogu peasekretariaat tööle 189 ametnikku (126 alalist ametnikku ja 63 ajutist teenistujat). Samal aastal lahkus nõukogust töölt 224 ametnikku (199 alalist ametnikku ja 25 ajutist teenistujat), mille tulemusel vähenes ülemkogu ja nõukogu ametikohtade loetelus olevate täidetud ametikohtade arv kokkuvõttes 35 ametikoha võrra. Osana nõukogu peasekretariaadi haldusalasest ajakohastamisest vähendati ametikohtade loetelus olevat töökohtade arvu veel 15 võrra lisaks juba 31 ametikoha vähenemisele seoses eesmärgiga vähendada töötajate arvu viie aasta jooksul 5 %. Teiselt poolt lisandus ülemkogu ja nõukogu ametikohtade loetellu 46 töökohta seoses Horvaatia ühinemisega.

— Finantsjuhtimine Peasekretariaat jätkas 2013. aastal oma finantsjuhtimise ja finantstulemuste parandamist. Institutsioonisisene finantsprotsess mõõdetuna kulunud aja ja täpsuse osas paranes võrreldes 2012. aastaga. Näiteks tõi eelarvevahendite käsutajate hoolikas eelarve planeerimine eelmisel aastal kaasa vahendite väiksemas mahus ümberjaotamise. Euroopa ettevõtete jaoks rahakäibe olukorra parandamise kontekstis oli peasekretariaadi arvete keskmine makseviivitus 2013. aastal 20 päeva, kusjuures maksimumtähtaeg on 30 kalendripäeva (direktiiv KOM(2009) 126 (lõplik)).

— Kinnisvarapoliitika Résidence Palace’i renoveerimise ning selle Euroopa Ülemkogu ja ministrite nõukogu peakorteriks muutmise projekt (hoone Europa) jätkus 2013. aastal tegeliku ehitustööga, mille käigus muu hulgas ehitati välja hoone korrused, tehti isolatsioonitööd ja paigaldati tehniline sisseseade.

3.2. Tulu

Tabelis 5 on esitatud ülevaade 2013. aasta tulutoimingute üldistest tulemustest. Väljend „Kehtivad õigused 2012. aastal” viitab sissenõudekorraldustele, mis tehti 2012. aastal, kuid mille puhul summad nõuti sisse 2013. aastal. Väljend „Kehtivad õigused 2013. aastal” tähendab aga 2013. aastal esitatud sissenõudmisi.

Tabel 5

Ülevaade 2013. aasta eelarve tulutoimingutest

(eurodes) Peatükk Kehtivad õigused 2012. aastal aastast sisse nõutud tulud 2012 Kehtivad õigused 2013. aastal aastast sisse nõutud tulud 2013 Kehtivad õigused kokku 2012 + 2013 Sissenõutud tulud kokku 2012 + 2013 aastal sisse nõutavad summad 2014 1 2 3 4 5 = 1 + 3 6 = 2 + 4 7 = 5 – 6 40 Mahaarvamised töötajate töötasudelt 0 0 2 0 9 47 370 2 0 9 47 370 2 0 9 47 370 2 0 9 47 370 0 41 Sissemaksed pensioniskeemi 1 1 38 177 9 50 198 3 1 1 52 274 3 0 4 77 016 3 2 2 90 450 3 1 4 27 214 8 63 236 50 Laekumised vallas- ja kinnisvara müügist -965 -965 36 487 36 087 35 523 35 123 400 51 Üüritulu 34 773 34 773 6 80 786 6 48 643 7 15 560 6 83 416 32 144 52 Tulud investeeringutest või antud laenudest, panga- ja muud intressid 161 161 38 341 38 341 38 502 38 502 0 55 Tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest 4 699 4 699 1 06 270 90 211 1 10 969 94 911 16 058 55 EEASi tulu teistele institutsioonidele või asutustele osutatud teenuste ja tehtud tööde eest 6 934 6 934 1 0 68 110 1 0 68 110 1 0 75 044 1 0 75 044 0 57 Muud haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed 8 9 55 613 8 5 65 636 2 1 6 56 043 1 5 8 76 185 3 0 6 11 656 2 4 4 41 821 6 1 69 834 58 Mitmesugused hüvitised 1 00 050 1 00 050 26 340 26 340 1 26 390 1 26 390 0 58 EEASi mitmesugused hüvitised 24 929 24 929 0 0 24 929 24 929 0 59 Muud tulud institutsiooni haldustegevusest 0 0 2 073 2 073 2 073 2 073 0 63 Erilepingutest tulenevad maksed 6 43 261 6 43 261 1 1 68 850 1 1 68 850 1 8 12 111 1 8 12 111 0 90 Mitmesugused hüvitised 2 289 2 289 0 0 2 289 2 289 0 Kokku 1 0 9 09 922 1 0 3 31 965 7 6 8 82 944 7 0 3 79 227 8 7 7 92 865 8 0 7 11 193 7 0 81 673

Kehtivate õiguste, st sissenõudekorralduste osas oli tulutoimingute kogumaht 2013. aastal 87,8 miljonit eurot. Sellest summast 80,7 miljonit eurot nõuti sisse eelarveaasta jooksul ja 7,1 miljonit eurot nõutakse sisse 2014. aastal.

Suurem osa 2013. aastal sisse nõutud tuludest (65 % ehk 52,4 miljonit eurot 80,7 miljonist eurost) on seotud nõukogu peasekretariaadi personalilt kogutud ühenduse maksude ja lõivudega. Sellest summast 20,9 miljonit eurot puudutab mahaarvamisi töötajate töötasudelt ning 31,4 miljonit eurot vastab pensioniskeemi sissemaksetele ja pensioniõiguste ülekandmisele.

Ülejäänud summa ehk 35 % (28,3 miljonit eurot) on saadud mitmesuguste haldustegevuste tulemusena. See summa pärineb peamiselt järgmistest allikatest:

— liikmesriikidele eelnevatel aastatel delegaatide sõidukulude katmiseks makstud summadest osa sissenõudmine pärast 2011. ja 2012. aasta deklaratsioonide esitamist (vastavalt 6,7 ja 6,6 miljonit eurot) (peatükk 57);

— liikmesriikidelt tasu sissenõudmine nende poolt taotletud täiendava suulise tõlke teenuse eest teatud keelte puhul (8,3 miljonit eurot) (peatükk 57);

— halduskuludesse tehtavad sissemaksed Schengeni acquis’ raames seoses Islandi ja Norraga (1,8 miljonit eurot) (peatükk 63);

— teiste institutsioonide sissemaksed ja nõukogu ametnike maksed nõukogu lastesõimele (1,5 miljonit eurot) (peatükk 57);

— välisteenistuselt nõukogule tehtud ülekanded kui ettemakse nõukogu peasekretariaadi poolt välisteenistusele osutatavate teenuste eest (1 miljon eurot) (peatükk 55);

— Euroopa Liidu Kohtu ja kontrollikoja maksed kui nende panus nõukoguga ühisesse finantssüsteemi (0,8 miljonit eurot) (peatükk 57);

— rendi- ja üüritulud ning nendega seotud hüvitised, sealhulgas komisjoni osa Brüsselis Rue Archimède’il asuva EU Info Point’i renditasu maksmises (0,7 miljonit eurot, peatükk 51).

3.3. 2013. aasta kulud

3.3.1. Ülevaade eelarve täitmise kohta aastatel 2004–2013

Viimase kümne aasta jooksul on ülemkogu ja nõukogu eelarve üldine täitmise määr olnud keskmiselt 95 % (joonis 1). Täitmismäär osutab eelarveaasta jooksul võetud kulukohustustele.

Tegelikud iga-aastased maksed selle perioodi jooksul on olnud keskmiselt 81 % eelarvest. Konkreetse aasta kogu täitmismäära ja maksete erinevus (st maksmata kohustused) on kooskõlas finantsmääruse artikli 13 lõikega 4 kantud vajalike maksete tegemiseks üle järgmisesse eelarveaastasse.

Ülekantud assigneeringud jaotuvad kahte suuremasse kategooriasse: peasekretariaadi tegevus ja hooned. Esimene on seotud enne eelarveaasta lõppu nõuetekohaselt võetud lepinguliste kohustustega, mille puhul kaupu ei ole siiski veel tarnitud ja/või mille puhul ei saadud arveid kätte enne aasta lõppu.

Joonis 1

Eelarve üldine täitmine aastatel 2004–2013

(*) 2009. aastal vähendati nõukogu eelarvet paranduseelarvega nr 10/2009 40 miljoni euro võrra. See summa paigutati nõukogu osamaksena ümber Euroopa majanduse elavdamise kava rahastamisse.

Teine kategooria puudutab nõukogu peasekretariaadi poolt hoonete (nagu LEXi hoone, lastesõim ja hoone Europa) soetamist. Viimastel aastatel on nõukogu peasekretariaat nimetatud soetamiste rahastamiseks saanud kasutada eelarve täitmisel tekkinud sääste.

2013. aastal eraldati 5 miljonit eurot hoone Europa soetamiseks. See summa on kantud üle 2014. aastasse, mil makse tegelikult tehakse.

3.3.2. Assigneeringute kasutamine kategooriate kaupa 2013. aastal

2013. aasta kulude analüüs esitatakse 14 kulukategooria arvestuses.

Tabelis 6 võrreldakse lõplikku eelarvet pärast ümberpaigutamisi (veerg 2) eelarve täitmise tulemusega kulukohustuste osas (veerg 3). Erinevus lõpliku eelarve ja kulukohustustega seotud assigneeringute vahel vastab 2013. aastal kasutamata jäänud summadele.

Tabel 6

Ülevaade 2013. aasta eelarve täitmisest (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria 2013. aasta eelarve (esialgne) 2013. aasta eelarve (3) (lõplik) Kohustused Täitmise määr Tühistatud assigneeringud 1 2 3 4 = 3/2 5 = 2 – 3 Ametikohtade loetelu 30 0 2 44 000 30 0 2 44 000 27 6 6 11 240 92,1 % 2 3 6 32 760 Muud personalikulud 2 3 5 58 000 2 3 5 58 000 2 0 5 06 738 87,0 % 3 0 51 262 Hooned (välja arvatud hoonete soetamine) 3 9 2 33 000 3 9 2 33 000 3 6 7 93 174 93,8 % 2 4 39 826 Arvutisüsteemid 3 6 7 91 000 3 6 7 91 000 3 5 9 42 148 97,7 % 8 48 852 Mööbel 9 30 000 9 30 000 5 08 193 54,6 % 4 21 807 Tehniline varustus 3 5 70 000 3 5 70 000 2 7 87 645 78,1 % 7 82 355 Transport 9 18 000 9 18 000 6 31 506 68,8 % 2 86 494 Delegatsioonide sõidukulud 1 9 9 72 000 2 5 2 93 337 2 7 38 275 10,8 % 2 2 5 55 063 Suulise tõlke kulud 8 3 9 62 300 7 7 9 40 963 6 6 7 22 808 85,6 % 1 1 2 18 155 Koosolekud ja konverentsid 7 8 33 000 7 8 83 000 5 3 93 613 68,4 % 2 4 89 387 Teave 9 1 32 000 9 1 32 000 8 4 42 560 92,5 % 6 89 440 Mitmesugused kulud 1 6 68 000 2 3 18 000 2 0 57 158 88,7 % 2 60 842 Reserv 2 7 00 000 2 7 00 000 — 0,0 % 2 7 00 000 Kokku (v.a soetamine) 53 0 5 11 300 53 0 5 11 300 45 9 1 35 056 86,5 % 7 1 3 76 244 Kinnisvara soetamine 5 0 00 000 5 0 00 000 5 0 00 000 100,0 % 0 Kõik kokku 53 5 5 11 300 53 5 5 11 300 46 4 1 35 056 86,7 % 7 1 3 76 244

2013. aasta eelarve üldise täitmise määr on 86,7 %. Lõpliku eelarve ja eelarve täitmise vahelist erinevust saab seletada järgmiselt.

— Kogu alakasutus ametikohtade loetelu kategoorias ulatus 23,6 miljoni euroni. See alakasutus jaotub järgmiselt: — 13 miljonit eurot on seotud ametikohtade loetelus olevate töökohtade väiksema täitmismääraga 2013. aastal võrreldes selleks eelarvesse planeeritud summadega; — 7,2 miljonit eurot on seotud eelarvesummadega, mis olid ette nähtud 2012. ja 2013. aasta töötasude kohandamiseks; 2012. aasta puhul otsust töötasude kohandamise kohta ei tehtud (mõju 4,7 miljonit eurot) ja 2013. aasta töötasud külmutati osana mitmeaastase finantsperspektiivi (2014–2020) paketist (mõju 2,5 miljonit eurot); — 3,4 miljonit eurot tulenevalt väiksemast vajadusest eri liiki personalieeskirjade kohaste õiguste järele.

— Muude personalikulude kategoorias on peaaegu pool (1,9 miljonit eurot 3,1 miljonist eurost) kogu alakasutusest seotud väiksemate maksetega lepingulistele töötajatele, lähetatud liikmesriikide ekspertidele ja muudele sisseostetavatele teenustele. Väiksemad kulud seoses missioonidega on aidanud kokku hoida 0,9 miljonit eurot. Ülejäänud 0,3 miljonit eurot on peamiselt seotud eelarvesse kirjendatud töötasude kohandamisega 2012. ja 2013. aasta eest, mida lõpuks ei olnud vaja kasutusele võtta.

— Hoonetega seotud kulude osas (ilma hooneta Europa) saavutati sääst kokku 2,4 miljonit eurot. Sellest summast 1,1 miljonit tulenes väiksematest kuludest hoonete hooldamisele ja puhastamisele. 0,8 miljonit eurot sellest summast on seotud väiksemate vee-, gaasi ja elektrienergia kuludega ning ülejäänud osa ehk 0,5 miljonit eurot on seotud teatavate sisustus- ja paigaldustööde ning turvateenustega.

— IT-valdkonnas oli eelarve täitmine peaaegu 98 %. 0,8 miljoni euro suurune alakasutus oli tingitud väiksemast vajadusest IT-seadmete ja -varustuse ning väliskonsultatsiooni järele.

— Mööblile tehtud kulutuste puhul on 0,4 miljoni euro suurune alakasutus seotud väiksema vajadusega osa büroomööbli asendamise järele 2013. aastal ja restoranimööbli uuendamise edasilükkamisega 2014. aastasse.

— Tehnilise varutuse osas saavutati 0,8 miljoni euro suurune kokkuhoid peamiselt väiksema vajadusega teatava tehnilise sisseseade, näiteks koosolekuruumides kasutatava multimeedia- ja audiovarustuse järele.

— Transpordikulude kokkuhoid 0,3 miljonit eurot on seotud teatud sõidukite rentimise edasilükkamisega.

— Ümberpaigutamise järel oli delegatsioonide sõidukulude katmiseks saadaolev summa 25,3 miljonit eurot. Esialgne eelarve oli 20 miljonit eurot, millele lisandus 7,1 miljonit eurot ülekandena osa suulise tõlke jaoks ette nähtud vahendite säästudest. Teisest küljest kanti aasta jooksul üle 1,8 miljonit eurot, et rahastada täiendavat suulist tõlget teatavates keeltes. Kuna liikmesriigid pidid eelmistel aastatel kasutamata summad tagasi kandma, eraldati 2013. aasta eelarves hilisemateks makseteks kõigest 2,7 miljonit eurot.

— Suulisele tõlkele eraldatud summade puhul oli alakasutus 11,2 miljonit eurot. Tuleks märkida, et see alakasutus on saadud pärast seda, kui suuliseks tõlkeks ette nähtud vahenditest paigutati 7,1 miljonit eurot ümber delegatsioonide sõidukuludeks ette nähtud eelarvereale (4) ning 0,7 miljonit eurot kanti üle nõukogu täiendavate õiguskulude katmiseks. Lõpptulemusena kanti sõidukulude vahenditest tagasi 1,8 miljonit eurot, et katta teatavate keelte puhul täiendava suulise tõlkega seonduvad kulud.

— Konverentside ja koosolekute korraldamise summade kogu alakasutusest (2,5 miljonit eurot) oli 1,4 miljonit eurot seotud madalamate lepinguhindadega toitlustuse puhul ja väiksemal arvu koosolekutega 2013. aastal võrreldes selles aastaks eelarvesse prognoosituga. Ülejäänud osa ehk 1,1 miljonit eurot on peaaegu tervenisti seotud märkimisväärselt väiksema vajadusega väljaspool nõukogu hooneid asuvate koosoleku- ja konverentsiruumide rentimise järele.

— Assigneeringute kasutamine kategoorias „Teavitamine” oli 92,5 %. 0,7 miljoni euro suurune tühistatud summa tuleneb peamiselt väiksemast vajadusest väljaannete ja dokumentide järele ning väiksematest kuludest avalikustamisele ja avalikele üritustele.

— Mitmesuguste kulude kategoorias saab 0,3 miljoni suurust alakasutust muu hulgas seletada väiksema vajadusega kontoritarvete järele ning madalamate posti- ja kindlustuskuludega.

3.3.3. Eelarvemuudatused 2013. aastal

2013. eelarveaasta jooksul jaotati assigneeringud ümber erinevate ümberpaigutuste teel. Tabelis 7 on esitatud otsused, millega muudeti aastate 2008–2013 eelarve assigneeringuid.

Tabel 7

Eelarvemuudatused aastatel 2008–2013 vastavalt muudatuste laadile

Muudatus Aasta Laad Õiguslik alus 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Paranduseelarved Finantsmääruse artikkel 34 0 1 0 0 0 0 Ümberpaigutus B Finantsmääruse artikkel 25 72 46 47 23 23 22 Ümberpaigutus C Finantsmääruse artikkel 25 3 2 2 2 2 2 Ümberpaigutus D Finantsmääruse artikkel 27 1 0 0 0 0 0 Kokku 76 49 49 25 25 24

Ümberpaigutused C, millega kaasneb eelarvepädevate institutsioonide teavitamine (kooskõlas finantsmääruse artikliga 25), tehti 2013. aastal järgmistel eesmärkidel:

— ümberpaigutus C1 summas 3 00 000 eurot 17. juunil 2013: — selleks et katta täiendavad õiguskulud seoses ettenägematute dumpinguvastaste juhtumitega (3 00 000 eurot)

— ümberpaigutus C2 summas 3 50 000 eurot 4. oktoobril 2013: — selleks et katta kulud, mis on seotud kaheksa kaotatud kohtuasjaga seoses ÜVJP kontekstis vastu võetud piiravate meetmetega, kus nõukogu on otsuseid tegev organ, ja kolme kohtuasjaga seoses meetmetega, millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud.

2013. aastal muudeti ülemkogu ja nõukogu eelarvet oma eelarvejao piires 22 ümberpaigutusega B vastavalt finantsmääruse artikli 25 lõikele 4.

Tabelis 8 antakse ülevaade eelarveridadest, mida 2013. aastal erinevate ümberpaigutuste abil oluliselt (5) muudeti.

Tabel 8

Eelarveread, millel 2013. aastal tehti olulisi ümberpaigutusi

(eurodes) Punkt Rubriik Esialgne 2012. aasta eelarve Ülekandmised Lõplikud assigneeringud Erinevus 2003 Ruumide sisustus- ja paigaldustööd 7 8 60 000 - 8 90 000 6 9 70 000 -11 % 2004 Turvalisusega seotud tööd 4 90 000 7 80 000 1 2 70 000 159 % 2100 Seadmete ja tarkvara ostmine 9 7 59 000 - 1 5 46 010 8 2 12 990 -16 % 2101 Institutsiooniväline abi arvutisüsteemide jaoks 1 7 8 95 000 3 2 14 500 2 1 1 09 500 18 % 2102 Seadmete ja tarkvara hooldus ja korrashoid 5 1 31 000 - 6 50 000 4 4 81 000 -13 % 2103 Telekommunikatsioon 4 0 06 000 - 1 0 18 490 2 9 87 510 -25 % 2200 Delegatsioonide sõidukulud 1 9 9 72 000 5 3 21 337 2 5 2 93 337 27 % 2202 Suulise tõlke kulud 8 3 9 62 300 - 6 0 21 337 7 7 9 40 963 -7 % 2236 Õigusabikulud, kahjutasud ja kompensatsioonid 7 00 000 8 00 000 1 5 00 000 114 %

3.4. Ülekantud assigneeringud

3.4.1. Aastast 2012 aastasse 2013 üle kantud assigneeringute kasutamine

Nagu nähtub tabelist 9, kanti 2012. aastast 2013. aastasse üle 46 miljonit eurot.

Tabel 9

2012. aastast 2013. aastasse üle kantud assigneeringute kasutamine (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria 2012. aastast üle kantud assigneeringud 2013. aasta maksed Täitmise määr Tühistatud assigneeringud 1 2 3 = 2/1 4 = 1 – 2 Ametikohtade loetelu 4 71 458 4 03 670 85,6 % 67 788 Muud personalikulud 3 4 25 715 2 9 34 672 85,7 % 4 91 043 Hooned 1 2 6 69 803 1 0 7 36 670 84,7 % 1 9 33 133 Arvutisüsteemid 1 7 5 25 448 1 6 4 33 222 93,8 % 1 0 92 227 Mööbel 2 22 153 2 17 462 97,9 % 4 691 Tehniline varustus 1 9 81 297 1 7 99 099 90,8 % 1 82 198 Transport 1 83 051 1 46 467 80,0 % 36 583 Delegatsioonide sõidukulud — — — Suulise tõlke kulud 6 0 48 263 3 8 19 234 63,1 % 2 2 29 029 Koosolekud ja konverentsid 1 0 67 851 5 83 962 54,7 % 4 83 889 Teave 1 8 29 888 1 5 15 630 82,8 % 3 14 259 Mitmesugused kulud 5 75 720 4 61 423 80,1 % 1 14 297 Reserv — — Kokku 4 6 0 00 647 3 9 0 51 511 84,9 % 6 9 49 136

Madala täitmismäära peamised põhjused on:

— nõukogu peasekretariaadi poolt aasta jooksul tellitud tööde/kaupade/teenuste osaline või täielik tegemata/tarnimata/osutamata jätmine;

— saamata arved tehtud tööde, tarnitud kaupade või osutatud teenuste eest. Tuleks märkida, et see tähendab järgmisel eelarveaastal paratamatult eelarvekoormust.

3.4.2. Aastast 2013 aastasse 2014 üle kantud assigneeringud

2013. aastast 2014. aastasse üle kantud assigneeringute kogusumma oli 47,8 miljonit eurot (tabel 10).

Tabel 10

2013. aastast 2014. aastasse üle kantud assigneeringute kasutamine (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria 2013. aasta eelarve (esialgne) 2013. aasta eelarve (6) (lõplik) Kohustused 2014. aastasse üle kantud assigneeringud Ülekantud summad 1 2 3 4 5 = 4/3 Ametikohtade loetelu 30 0 2 44 000 30 0 2 44 000 27 6 6 11 240 2 90 340 0,1 % Muud personalikulud 2 3 5 58 000 2 3 5 58 000 2 0 5 06 738 2 1 95 363 10,7 % Hooned 3 9 2 33 000 3 9 2 33 000 3 6 7 93 174 9 2 05 355 25,0 % Arvutisüsteemid 3 6 7 91 000 3 6 7 91 000 3 5 9 42 148 1 6 4 30 523 45,7 % Mööbel 9 30 000 9 30 000 5 08 193 2 95 064 58,1 % Tehniline varustus 3 5 70 000 3 5 70 000 2 7 87 645 1 9 22 641 69,0 % Transport 9 18 000 9 18 000 6 31 506 2 70 549 42,8 % Delegatsioonide sõidukulud 1 9 9 72 000 2 5 2 93 337 2 7 38 275 0,0 % Suulise tõlke kulud 8 3 9 62 300 7 7 9 40 963 6 6 7 22 808 6 2 73 864 9,4 % Koosolekud ja konverentsid 7 8 33 000 7 8 83 000 5 3 93 613 2 5 70 117 47,7 % Teave 9 1 32 000 9 1 32 000 8 4 42 560 2 5 14 281 29,8 % Mitmesugused kulud 1 6 68 000 2 3 18 000 2 0 57 158 8 11 057 39,4 % Reserv 2 7 00 000 2 7 00 000 — — — Kokku (v.a soetamine) 53 0 5 11 300 53 0 5 11 300 45 9 1 35 056 4 2 7 79 153 9,3 % Kinnisvara soetamine 5 0 00 000 5 0 00 000 5 0 00 000 5 0 00 000 100,0 % Kõik kokku 53 5 5 11 300 53 5 5 11 300 46 4 1 35 056 4 7 7 79 153 10,3 %

2013. aastast 2014. aastasse üle kantud summad on seotud peamiselt järgmiste kategooriatega:

— 16,4 miljonit eurot arvutisüsteemide osas, millest 8,5 miljonit on seotud institutsioonivälise abiga, 5,2 miljonit eurot seadmete ja tarkvaraga, 1,7 miljonit eurot telekommunikatsiooni ning 1,0 miljonit eurot IT-teeninduse ja -hooldusega;

— 9,2 miljonit eurot hoonete osas, millest kuulub erinevatele sisustustöödele 5,0 miljonit eurot, puhastus- ja hooldusteenustele 1,6 miljonit eurot ja valvele 1,1 miljonit eurot, elektrienergiale, veele, gaasile ja küttele kokku veel 0,9 miljonit eurot ja 0,6 miljonit eurot muudele hoonetega seotud kuludele, näiteks ehitusuuringutele ja -audititele;

— 6,3 miljonit eurot suulise tõlke osas, et katta kulud seoses suulise tõlke teenustega, mis osutati 2013. aasta novembris ja detsembris, kuid mille kohta lõpparve esitatakse 2014. aastal;

— 2,6 miljonit eurot koosolekute ja konverentside osas on peamiselt seotud arvetega, mida ei ole 2013. aastal nõukogu ja Euroopa Ülemkogu kohtumiste korraldamise eest veel esitatud;

— 2,5 miljonit eurot teavitamiskulude osas, millest 1,4 miljonit eurot on seotud ELTga ning 1,1 miljonit eurot teavitamise ja avalike ürituste ning nõukogu väljaannetega;

— 2,2 miljonit eurot muude personalikulude osas;

— 1,9 miljonit eurot tehnilise varustuse osas.

3.5. Sihtotstarbeline tulu

3.5.1. Enne 2013. aastat saadud sihtotstarbeline tulu

Enne 2013. aastat saadud sihtotstarbelise tulu kogusumma oli 40,7 miljonit eurot.

Nõukogu peasekretariaadi tegevusega seotud sihtotstarbeline tulu kokku oli 35,45 miljonit eurot, millest 34,6 maksti ära. Ülejäänud 0,8 miljonit eurot tühistati kooskõlas finantsmääruse artikliga 14.

Teine osa enne 2013. aastat saadud sihtotstarbelisest tulust ehk 5,3 miljonit eurot on seotud summadega, mis Euroopa välisteenistus kandis 2012. aastal üle nõukogule, et katta kulud nende kahe institutsiooni vahel erinevate teenustaseme kokkulepetega kindlaks määratud ja nõukogu osutatud teenuste eest. Sellest summast maksti ära 5,2 miljonit eurot ja tühistati 0,1 miljonit eurot.

Tabel 11

Enne 2013. aasta saadud sihtotstarbelise tulu kasutamine (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria Sihtotstarbelised tulud enne 2013. aastat 2013. aasta maksed Täitmise määr Tühistatud sihtotstarbelised tulud 1 2 3 = 2/1 4 = 1 – 2 Ametikohtade loetelu 8 31 300 8 31 181 100,0 % 119 Muud personalikulud 1 5 41 073 1 4 37 495 93,3 % 1 03 578 Hooned 1 0 73 915 1 0 30 462 96,0 % 43 452 Arvutisüsteemid 1 1 52 891 1 0 98 137 95,3 % 54 754 Mööbel 2 862 — 0,0 % 2 862 Tehniline varustus 60 399 59 496 98,5 % 903 Transport 3 872 — 0,0 % 3 872 Delegatsioonide sõidukulud 2 3 0 50 388 2 2 5 19 065 97,7 % 5 31 323 Suulise tõlke kulud 7 1 14 352 7 1 14 352 100,0 % — Koosolekud ja konverentsid 1 91 307 1 41 247 73,8 % 50 060 Teave 1 82 488 1 66 046 91,0 % 16 441 Mitmesugused kulud 2 48 090 2 48 013 100,0 % 77 Ülemkogu/nõukogu kokku 3 5 4 52 935 3 4 6 45 494 97,7 % 8 07 441 Teenustaseme lepingud EEASiga 5 2 95 297 5 1 52 255 97,3 % 1 43 042 Kõik kokku 4 0 7 48 232 3 9 7 97 749 97,7 % 9 50 483

3.5.2. Aastal 2013 saadud sihtotstarbeline tulu

2013. aastal saadi sihtotstarbelist tulu kokku 28,3 miljonit eurot (tabel 12). Sellest 1 miljonit eurot vastab EEASilt nõukogule üle kantud summadele.

Nõukogu peasekretariaadi tegevusega seotud sihtotstarbeline tulu 2013. aastal ulatus 27,3 miljoni euroni. Eelarveaasta jooksul kasutati ära 1,7 miljonit eurot ning 25,6 miljonit eurot kanti üle 2014. aastasse kooskõlas finantsmääruse artikliga 14.

Tabel 12

2013. aastal saadud sihtotstarbelise tulu kasutamine (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria Sihtotstarbelised tulud 2013. aastal Assigneeringud 2013 Kasutatavad sihtotstarbelised tulud 1 2 3 = 1 – 2 Ametikohtade loetelu 1 9 49 702 — 1 9 49 702 Muud personalikulud 1 7 32 189 7 83 467 9 48 722 Hooned 7 28 438 1 63 541 5 64 896 Arvutisüsteemid 1 0 26 419 5 47 571 4 78 848 Mööbel 1 — 1 Tehniline varustus 31 171 — 31 171 Transport 290 — 290 Delegatsioonide sõidukulud 1 3 2 60 765 — 1 3 2 60 765 Suulise tõlke kulud 8 2 71 566 — 8 2 71 566 Koosolekud ja konverentsid 1 35 743 64 978 70 765 Teave 6 172 — 6 172 Mitmesugused kulud 1 24 490 1 23 859 631 Ülemkogu/nõukogu kokku 2 7 2 66 946 1 6 83 416 2 5 5 83 530 Teenustaseme lepingud EEASiga 1 0 24 672 9 51 979 72 693 Kõik kokku 2 8 2 91 617 2 6 35 395 2 5 6 56 222

Peaaegu 50 % sihtotstarbelisest tulust on seotud delegatsioonide sõidukuludega (13,3 miljonit eurot). Suulise tõlkega seonduv summa 8,3 miljonit eurot tuleneb teatavate keelte puhul tehtud lisamaksetest, et katta lisavajadust suulise tõlke järele nendes keeltes. Ülejäänud summa kajastab valdavalt nõukogu mitmesuguste haldustegevustega seotud summade hüvitamist.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

(2) Lõpliku eelarve suurus pärast 40 miljoni euro mahaarvamist Euroopa majanduse elavdamise kava jaoks 2009. aasta detsembris oli 563 miljonit eurot.

(3) Hõlmab assigneeringute ümberjaotamisi

(4) Kooskõlas otsusega 111/07 paigutab nõukogu peasekretariaat 66 % suulise tõlke jaoks ette nähtud kasutamata vahenditest ümber delegaatide sõidukulude vahenditesse samal eelarveaastal kasutamiseks. 2013. aastal oli vastav summa 7,1 miljonit eurot.

(5) Netosumma > 2 50 000 eurot.

(6) Hõlmab assigneeringute ümberjaotamisi.