ET Euroopa Liidu Teataja C 172/1

Komisjoni teatis seoses järgmiste õigusaktide rakendamisega komisjoni 6. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 206/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ kliimaseadmete ja olmeventilaatorite ökodisaini nõuete osas

ning

komisjoni 4. mai 2011. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 626/2011, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL kliimaseadmete energiamärgistuse osas

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 172/01

(Komisjoni määruse (EL) nr 206/2012, eelkõige selle II lisa ning delegeeritud määruse (EL) nr 626/2011, eelkõige selle VII lisa rakendamiseks vajalike ajutiste mõõtmismeetodite pealkirjade ja viidete avaldamine (1))

Mõõdetav suurus Organisatsioon Viide Pealkiri Jahutustegur (EER), soojustegur (COP) CEN EN 14511:2007 Kliimaseadmed, vedelikujahutajad ning elektri jõul töötavate kompressoritega soojuspumbad ruumide soojendamiseks ja jahutamiseks Jahutustegur CEN EN 15218:2006 Kliimaseadmed, vedelikujahutajad ning aurustumise teel jahutatavate kondensaatorite ja elektriliste kompressoritega soojuspumbad ruumide jahutamiseks Sesoonse jahutusteguri (SEER) ja sesoonse soojusteguri määramise meetodid CEN PrEN 14825:2011, 8. ja 9. peatükk Kliimaseadmed, vedelikujahutajad ning elektriliste kompressoritega soojuspumbad ruumide soojendamiseks ja jahutamiseks: iseloomustavate suuruste ja nende nimiväärtuste mõõtmine konkreetsele temperatuurile vastava võimsustarbe tingimustes ja sesoonsete näitajate määramine Ooteseisundis tarbitav võimsus CEN EN 62301:2005 Elektrilised kodumasinad: võimsuse mõõtmine ooteseisundis Müravõimsustase CEN EN 12102:2008 Kliimaseadmed, vedelikujahutajad ning elektriliste kompressoritega soojuspumbad ja õhukuivatid ruumide soojendamiseks ja jahutamiseks. Õhumüra mõõtmine. Müravõimsustaseme määramine Energiatõhusus IEC IEC 60879: 1986 (vast. 1992) Elektriventilaatorite ja regulaatorite näitajad ja ehitus Müravõimsustase EN EN 60704-2-7:1997 Elektrilised kodumasinad ja sarnased elektriseadmed. Õhumüra mõõtmise katsenormid. 2. osa: Ventilaatorite erinõuded

Arvutusmeetodid kliimaseadmete (≤ 12 kW) ja olmeventilaatorite jaoks

SISUKORD

1. jagu. kliimaseadmed

1. Mõisted

2. Tabelid

3. Kliimaseadmed, mis ei ole ühe või kahe kanaliga kliimaseadmed

3.1. SEER

3.1.1. Muutumatu võimsusega seadmed

3.1.2. Astmelise võimsusega seadmed

3.1.3. Muudetava võimsusega seadmed

3.2. SCOP

3.2.1. Muutumatu võimsusega seadmed

3.2.2. Astmelise võimsusega seadmed

3.2.3. Muudetava võimsusega seadmed

3.3. Suuruste P TO , P SB , P OFF ja P CK määramine

3.3.1. P TO määramine

3.3.2. P SB määramine

3.3.3. P OFF i määramine

3.3.4. P CK määramine

4. Ühe- ja kahekanalilised seadmed

4.1. EER

4.2. COP

4.3. Hooajaline tarbitav elektrienergia

2. jagu: olmeventilaatorid

1. Mõisted

2. Tabelid

3. Tõhususväärtus ja elektrienergia tarve aastas

3.1. Tõhususväärtus

3.2. Hooajaline tarbitav elektrienergia

3. jagu. Üldosa

Katsearuanne

1. JAGU. KLIIMASEADMED

1. Mõisted

Kliimaseadmetega seotud mõisted

(1) „Kliimaseade”– seade, millega saab ühe või mitme elektrilise kompressori jõul jahutada, soojendada või nii jahutada kui ka soojendada ruumis olevat õhku, kasutades selleks auru kokkusurumise tsüklit, kaasa arvatud kliimaseade, millel on lisafunktsioone, nagu õhu kuivatamine, puhastamine, ruumi ventileerimine või õhu täiendav elektritakistipõhine soojendamine, samuti seade, milles saab kasutada vett (kas aurustis tekkinud kondensaatvett või väljastpoolt lisatud vett) aurustamiseks kondensaatoris, tingimusel et seade töötab ka ilma lisatud veeta, kasutades üksnes õhku;

(2) „kahekanaliline kliimaseade”– kliimaseade, milles jahutamise või soojendamise ajal kondensaatorisse (või aurustisse) sisenev õhk juhitakse väliskeskkonnast seadmesse ühe kanali kaudu ja suunatakse väliskeskkonda tagasi teise kanali kaudu ning mis asub täielikult konditsioneeritava õhuga ruumis seina lähedal;

(3) „ühekanaliline kliimaseade”– kliimaseade, milles jahutamise või soojendamise ajal õhk siseneb seadme kondensaatorisse (või aurustisse) seadet ümbritsevast ruumist ja lastakse tagasi väljapoole seda;

(4) „reverseeritav kliimaseade”– kliimaseade, millega on võimalik nii jahutada kui ka soojendada;

(5) „standardsed nimitingimused”– sisetemperatuur (Tin) ja välistemperatuur (Tj), mida kasutatakse nimivõimsuse, müravõimsustaseme, nimiõhuvooluhulga, nimijahutusteguri (EERrated ) ja/või nimisoojusteguri (COPrated ) määramisel vastavalt tabelile 4;

(6) „nimivõimsus” (Prated)– seadme auru kokkusurumise tsükli jahutamis- või soojendamisvõimsus, mis on määratud standardsetes nimitingimustes;

(7) „sisetemperatuur” (Tin)– kuivtermomeetriga mõõdetud õhu temperatuur ruumis [°C] (suhtelist õhuniiskust iseloomustab sellele vastav märgtermomeetri temperatuur);

(8) „välistemperatuur” (Tj)– kuivtermomeetriga mõõdetud välisõhu temperatuur [°C]; välisõhu suhtelist niiskust iseloomustab sellele vastav märgtermomeetri temperatuur;

(9) „nimijahutustegur” (EERrated)– seadme esitatud jahutamisvõimsus [kW], jagatud jahutamiseks kasutatava nimisisendvõimsusega [kW], kui jahutamine toimub standardsetes nimitingimustes;

(10) „nimisoojustegur” (COPrated)– seadme esitatud soojendamisvõimsus [kW], jagatud soojendamiseks kasutatava nimisisendvõimsusega [kW], kui soojendamine toimub standardsetes nimitingimustes;

(11) „ülemaailmset soojenemist põhjustav mõju (global warming potential, GWP)”– suurus, mis iseloomustab mõju, millega 1 kg külmutusagensit, mida kasutatakse auru kokkusurumise tsüklis, hinnanguliselt aitab 100 aasta jooksul kaasa ülemaailmsele soojenemisele, väljendatud CO2-ekvivalentides [kg];

Asjaomased GWP-väärtused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 842/2006 (2) I lisa 2. osas.

Fluoritud külmutusagensite GWP-väärtused on avaldatud valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma (IPCC) vastu võetud kolmandas hindamisaruandes 2001 (IPCC GWP-väärtused 100 aastaks) (3).

Fluorimata gaasidele vastavad GWP-väärtused on avaldatud IPCC esimeses 100 aastat hõlmavas hindamisaruandes (4).

Külmutusagensisegude GWP-väärtused arvutatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 842/2006 I lisas esitatud valemile.

Eespool viidatud dokumentides käsitlemata külmutusagensite puhul toetutakse IPCC ÜRO Keskkonnaprogrammi jahutus- ja kliimaseadmete ning soojuspumpade 2010. aasta aruandele (IPCC UNEP 2010 Report on Refrigeration, Air Conditioning and Heat Pumps), mis on avaldatud 2011. aasta veebruaris, või selle uuemale versioonile.

(12) „väljalülitatud seisund”– seisund, milles kliimaseade on ühendatud vooluvõrku, kuid ei täida ühtegi funktsiooni; väljalülitatud seisundiks loetakse ka seisund, milles on kuvatud üksnes märguanne, et seade on väljalülitatud, samuti seisund, milles vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2004/108/EÜ täidetakse ainult elektromagnetilise ühilduvuse tagamiseks vajalikke funktsioone;

(13) „ooteseisund”– seisund, milles seade (kliimaseade) on ühendatud vooluvõrku, sõltub oma töös üldotstarbelise vooluvõrgu toitest ja võimaldab kasutada üksnes järgmisi funktsioone, mis võivad toimida määramata aja jooksul: taaskäivitamisfunktsioon eraldi või taaskäivitamisfunktsioon koos kas ainult taaskäivitamisfunktsiooni märguandega ja/või teabe või seisundi kuvamisega;

(14) „taaskäivitamisfunktsioon”– funktsioon, mis kergendab muude seisundite, sealhulgas aktiivse seisundi käivitamist eraldiseisvat lülitist (milles on kaugjuhtimispult, sisemine andur ja taimer) seisundisse, milles saab kasutada lisafunktsioone, sealhulgas põhifunktsiooni;

(15) „teabe või seisundi kuvamine”– pidev funktsioon, mis annab teavet või kuvab näidikul seadme seisundit, sealhulgas kella;

(16) „müravõimsustase”– A-kaalutud müravõimsustase [dB(A)] siseruumis ja/või väljas, mis on mõõdetud jahutamise (või soojendamise, kui seadmel ei ole jahutamisfunktsiooni) standardsetel nimitingimustel;

(17) „arvutuslikud võrdlustingimused”– arvutuslikku võrdlustemperatuuri, kõrgeimat tasakaalutemperatuuri ja kõrgeimat piirtöötemperatuuri sisaldav nõuete kogum, mis on esitatud tabelis 5;

(18) „arvutuslik võrdlustemperatuur”– välistemperatuur [°C] kas jahutamiseks (Tdesignc) või soojendamiseks (Tdesignh) (nagu kirjeldatud tabelis 3), millele vastab võimsustarbe suhtarv 1, ja mis muutub vastavalt määratud jahutamis- või soojendamishooajale; Vt ka A lisas esitatud selgitust;

(19) „võimsustarbe suhtarv” (pl(Tj))– välistemperatuur, millest on lahutatud 16 °C, jagatud arvutusliku võrdlustemperatuuriga, millest on lahutatud 16 °C, nii soojendamise kui ka jahutamise korral;

(20) „hooaeg”– üks neljast töötingimuste kogumist (mis on olemas nelja aastaaja jaoks: üks jahutamishooaeg ja kolm soojendamishooaega: keskmine / jahedam / soojem), millega kirjeldatakse kraadtunde (hooaja välistemperatuuride ja neile temperatuuridele vastavate tundide kogumeid), milleks seade on tunnistatud sobivaks;

(21) „konkreetne välistemperatuur (indeksiga j)”– välistemperatuur (Tj), millele vastab selle välistemperatuuriga tundide arv (hj), nagu on esitatud tabelis 7;

(22) „kraadtunnid”– hooaja teatavale välistemperatuurile (Tj) vastavate tundide arv (hj) üle kõikide hooaja välistemperatuuride, nagu on esitatud tabelis 7;

(23) „sesoonne jahutustegur” (SEER)– seadme jahutustegur, mis iseloomustab kogu jahutamishooaega ja mille arvutamisel aasta võrdlusjahutamisenergia jagatakse aastas jahutamiseks tarbitava elektrienergiaga;

(24) „aasta võrdlusjahutamisenergia” (QC)– võrdlusjahutamisenergia [kWh/a], mis tuleb võtta aluseks SEERi arvutamisel ja mille leidmiseks korrutatakse arvutuslik jahutamisvõimsus (Pdesignc) aktiivse jahutamise seisundi ekvivalenttundide arvuga (HCE );

(25) „aktiivse jahutamise seisundi ekvivalenttundide arv” (HCE)– hinnanguline tundide arv aastas [h/a], mille jooksul seade peab tagama arvutusliku jahutamisvõimsuse (Pdesignc), et oleks tagatud aasta võrdlusjahutamisenergia vastavalt tabelile 8;

(26) „aastas jahutamiseks tarbitav elektrienergia” (QCE)– elektrienergia [kWh/a], mida on vaja aasta võrdlusjahutamisenergia tagamiseks ja mis koosneb aasta võrdlusjahutamisenergiast, mis on jagatud aktiivse seisundi sesoonse jahutusteguriga (SEERon), ning seadme tarbitavast elektrienergiast jahutamishooajal termostaadiga väljalülitatud seisundis, ooteseisundis, väljalülitatud seisundis ja kambrikütte seisundis;

(27) „aktiivse seisundi sesoonne jahutustegur” (SEERon)– seadme keskmine jahutustegur aktiivse jahutamise seisundis, mille saamiseks võetakse arvesse konkreetsele temperatuurile vastavat võimsustarvet, mis on kaalutud asjaomase temperatuuri tingimustes töötatud kraadtundide arvuga, ja asjaomasele temperatuurile Tj vastavat jahutustegurit (EERbin(Tj));

(28) „võimsustarve konkreetsel temperatuuril”– konkreetsele välistemperatuurile Tj vastav jahutamisvõimsus (Pc(Tj)) või soojendamisvõimsus (Ph(Tj)) [kW]; selle leidmiseks korrutatakse arvutuslik võimsus võimsustarbe suhtarvuga;

(29) „konkreetsele temperatuurile vastav jahutustegur” (EERbin(Tj))– välistemperatuurile Tj vastav jahutustegur, mis arvutatakse asjaomase temperatuuri võimsustarbe, esitatud võimsuse ja esitatud jahutusteguri (EERd(Tj)) põhjal konkreetse temperatuuri Tj jaoks ja mis teiste temperatuuride jaoks leitakse interpoleerimise või ekstrapoleerimise teel ning mida vajaduse korral parandatakse kaoteguriga;

(30) „sesoonne soojustegur” (SCOP))– seadme soojustegur, mis iselooustab kogu soojendamishooaega (SCOPi väärtus kehtib konkreetse soojendamishooaja jaoks) ja mille arvutamisel aasta võrdlussoojendamisenergia jagatakse aastas soojendamiseks tarbitava elektrienergiaga;

(31) „aasta võrdlussoojendamisenergia” (QH)– määratud soojendamishooaja võrdlussoojendamisenergia [kWh/a], mis tuleb võtta aluseks SCOPi arvutamisel ja mille leidmiseks korrutatakse arvutuslik soojendamisvõimsus (Pdesignh) hooaja aktiivse soojendamise seisundi ekvivalenttundide arvuga (HHE );

(32) „aktiivse soojendamise seisundi ekvivalenttundide arv” (HHE)– hinnanguline tundide arv aastas [h/a], mille jooksul seade peab tagama arvutusliku soojendamisvõimsuse (Pdesignh), et oleks tagatud aasta võrdlussoojendamisnergia vastavalt tabelile 8;

(33) „aastas soojendamiseks tarbitav elektrienergia” (QHE)– elektrienergia [kWh/a], mida on vaja aasta võrdlussoojendamisenergia tagamiseks ja mis iseloomustab konkreetset soojendamishooaega; see koosneb aktiivse seisundi sesoonse soojusteguriga (SCOPon) jagatud aasta võrdlussoojendamisenergiast ning seadme tarbitavast elektrienergiast soojendamishooajal termostaadiga väljalülitatud seisundis, ooteseisundis, väljalülitatud seisundis ja kambrikütte seisundis;

(34) „aktiivse seisundi sesoonne soojustegur” (SCOPon)– seadme keskmine soojustegur määratud soojendamishooaja aktiivses seisundis, mille saamiseks arvestatakse konkreetsele temperatuurile vastavat võimsustarvet, mis on kaalutud asjaomase temperatuuri tingimustes töötatud kraadtundide arvuga, lisaelekterkütte võimsust (vajaduse korral) ja konkreetsele temperatuurile vastavat soojustegurit (COPbin(Tj));

(35) lisaelekterkütte võimsus (elbu(Tj))– sellise reaalse või oletatava lisaküttekeha küttevõimsus [kW], mille COP on 1 ja mis täiendab esitatud soojendamisvõimsust (Pdh(Tj)), et oleks tagatud konkreetsele temperatuurile vastav soojendamise võimsustarve (Ph(Tj)) juhul, kui asjaomasel välistemperatuuril (Tj) on Pdh(Tj) väiksem kui Ph(Tj);

(36) „konkreetsele temperatuurile vastav soojustegur” (COPbin(Tj))– konkreetsele hooaja välistemperatuurile Tj vastav soojustegur, mis arvutatakse konkreetsele temperatuurile vastava võimsustarbe, esitatud võimsuse ja esitatud soojusteguri (COPd(Tj)) põhjal välistemperatuuri Tj jaoks ja mis teiste temperatuuride jaoks leitakse interpoleerimise või ekstrapoleerimise teel ning mida vajaduse korral parandatakse kaoteguriga;

(37) „esitatud võimsus” [kW]– tootja esitatud seadme auru kokkusurumise tsükli võimsus jahutamise (Pdc(Tj)) või soojendamise korral (Pdh(Tj)), sõltuvalt välistemperatuurist Tj ja sisetemperatuurist Tin;

(38) „võimsuse reguleerimine”– seadme võime muuta oma võimsust mahulise vooluhulga muutmisega. Seadmed tuleb tähistada järgmiselt: „muutumatu võimsusega”, kui seadme vooluhulk ei ole muudetav, „astmelise võimsusega”, kui vooluhulka saab muuta või see on muudetav kuni kahe astme piires ja „muudetava võimsusega”, kui vooluhulka saab muuta või see on muudetav vähemalt kolme astme piires;

(39) „funktsioon”– seadme kasutusotstarbe tähis: kas seadet saab kasutada ruumi õhu jahutamiseks, soojendamiseks või mõlemal eesmärgil;

(40) „arvutuslik võimsus”– esitatud jahutamisvõimsus (Pdesignc) ja/või soojendamisvõimsus (Pdesignh) [kW] arvutuslikul võrdlustemperatuuril, kusjuures:

(41) „esitatud jahutustegur” (EERd(Tj))– tootja esitatud jahutustegur, mida tootja esitab piiratud arvu välistemperatuuride Tj kohta;

(42) „esitatud soojustegur” (COPd(Tj))– tootja esitatud soojustegur, mida tootja esitab piiratud arvu välistemperatuuride Tj kohta;

(43) „tasakaalutemperatuur” (Tbiv)– välistemperatuur (Tj) [°C], mille korral seadme tootja esitatud andmete kohaselt soojendamisel seadme esitatud võimsus võrdub asjaomasele temperatuurile vastava võimsustarbega ja millest madalamal temperatuuril tuleb soojendamise võimsustarbe tagamiseks esitatud võimsust täiendada lisaelekterkütte võimsusega;

(44) „piirtöötemperatuur” (Tol)– seadme tootja poolt soojendamise kohta esitatud välistemperatuur [°C], millest madalamal temperatuuril kliimaseade ei suuda tagada mingit soojendamisvõimsust. sellest temperatuurist madalamal temperatuuril võrdub esitatud võimsus nulliga;

(45) „tsükli võimsus” [kW]– esitatud võimsuse keskmine (ajaga kaalutud) üle kogu katsetsükli jahutamise korral (Pcycc) või soojendamise korral (Pcych);

(46) „jahutamise tsükli jahutustegur” (EERcyc)– katsetsükli (kompressor lülitub sisse ja välja) keskmine jahutustegur, mis leitakse üle kogu vahemiku integreeritud jahutamisvõimsuse [kWh] jagamisel üle sama vahemiku integreeritud elektrisisendvõimsusega [kWh];

(47) „soojendamise tsükli soojustegur” (COPcyc)– katsetsükli (kompressor lülitub sisse ja välja) keskmine soojustegur, mis leitakse üle kogu vahemiku integreeritud soojendamisvõimsuse [kWh] jagamisel üle sama vahemiku integreeritud elektrisisendvõimsusega [kWh];

(48) „kaotegur”– tsüklilisest tööst (kompressori sisse- ja väljalülitumisest aktiivses seisundis) tingitud tõhususe vähenemise näitaja, mis määratakse jahutamise jaoks (Cdc) ja soojendamise jaoks (Cdh) või võetakse vaikimisi võrdseks 0,25-ga;

(49) „aktiivne seisund”– seisund, mis vastab tundidele, mil hoones toimub jahutamine või soojendamine ja mille korral seadme jahutamis- või soojendamisfunktsioon on aktiveeritud. Selles seisundis võib toimuda seadme tsüklilisi sisse- ja väljalülimisi, et saavutada või hoida ruumis vajalikku temperatuuri;

(50) „termostaadiga välja lülitatud seisund”– seisund, mis vastab tundidele, mille jooksul hoones ei toimu jahutamist ega soojendamist ja mille korral seadme jahutamis- või soojendamisfunktsioon on küll sisse lülitatud, kuid seade ei ole aktiivne ning jahutamis- või soojendamiskoormust ei ole. Sellepärast on kõnealune seisund seotud välistemperatuuriga, mitte koormusega hoones. Sisse- ja väljalülitumisi aktiivses seisundis ei loeta termostaadiga välja lülitatud seisundiks;

(51) „kambrikütte seisund”– seisund, milles seade on aktiveerinud küttekeha, et vältida külmutusagensi liikumist kompressorisse ja piirata külmutusagensi sisaldust õlis kompressori käivitumisel;

(52) „võimsuse tarbimine termostaadiga välja lülitatud seisundis” (PTO)– seadme tarbitav võimsus [kW] sel ajal, kui seade on termostaadiga välja lülitatud seisundis;

(53) „võimsuse tarbimine ooteseisundis” (PSB)– seadme tarbitav võimsus [kW] sel ajal, kui seade on ooteseisundis;

(54) „võimsuse tarbimine väljalülitatud seisundis” (POFF)– seadme tarbitav võimsus [kW] sel ajal, kui seade on väljalülitatud seisundis;

(55) „võimsuse tarbimine kambrikütte seisundis” (PCK)– seadme tarbitav võimsus [kW] sel ajal, kui seade on kambrikütte seisundis;

(56) „termostaadiga välja lülitatud seisundi tundide arv” (HTO)– tundide arv aastas [h/a], mille jooksul seade loetakse olevat termostaadiga välja lülitatud seisundis; selliste tundide arv sõltub määratud hooajast ja funktsioonist;

(57) „ooteseisundi tundide arv” (HSB)– tundide arv aastas [h/a], mille jooksul seade loetakse olevat ooteseisundis; selliste tundide arv sõltub määratud hooajast ja funktsioonist;

(58) „väljalülitatud seisundi tundide arv” (HOFF)– tundide arv aastas [h/a], mille jooksul seade loetakse olevat väljalülitatud seisundis; selliste tundide arv sõltub määratud hooajast ja funktsioonist;

(59) „kambrikütte seisundi tundide arv” (HCK)– tundide arv aastas [h/a], mille jooksul seade loetakse olevat kambrikütte seisundis; selliste tundide arv sõltub määratud hooajast ja funktsioonist;

(60) „õhu nimivooluhulk”– õhuvooluhulk [m3/h], mis on mõõdetud ruumis asuva ja/või (vajaduse korral) väljas asuva kliimaseadme õhuväljalaskeava juures jahutamise (või jahutamisfunktsioonita seadme korral soojendamise) standardsetel nimitingimustel;

(61) „jahutamise nimisisendvõimsus” (PEER)– seadme elektriline sisendvõimsus [kW] jahutamisel standardsetel nimitingimustel;

(62) „soojendamise nimisisendvõimsus” (PCOP)– seadme elektriline sisendvõimsus [kW] soojendamise standardsetel nimitingimustel;

(63) „ühe-/kahekanalilise seadme tarbitav elektrienergia” (vastavalt QSD või QDD)– ühe- või kahekanalilise kliimaseadme tarbitav elektrienergia jahutamisel ja/või soojendamisel (vastavalt vajadusele) [ühekanaliline: kWh 60 minuti kestel; kahekanaliline: kWh 60 minuti kestel];

(64) „võimsuse suhtarv”– kliimaseadme kõikide töötavate siseruumis asuvate osade esitatud summaarse jahutamis- või soojendamisvõimsuse ning kliimaseadme väljas asuva(te) osa(de) esitatud jahutamis- või soojendamisvõimsuse suhe, määratud standardsetel nimitingimustel;

(65) „tolerants”– välistemperatuurile Tj vastava esitatud võimsuse lubatud kõrvalekalle samale välistemperatuurile Tj vastavast võimsustarbest astmelise ja muudetava võimsusega seadme arvutustes.

2. Tabelid

Tabel 1

Kliimaseadmete ( v a ühe- ja kahekanalilised seadmed) nõutavad andmed (5)

Mudel(id), mille kohta on allpool esitatud teave





Funktsioon (märkida, millisele funktsioonile esitatud andmed vastavad) Soojendamise funktsioonile vastavate andmete korral: märkida soojendamishooaeg, mille kohta on esitatud teave. Näidatud väärtused peavad kehtima korraga ainult ühe soojendamishooaja kohta. Andmed esitada vähemalt soojendamishooaja „Keskmine” kohta. Jahutamine Jah/Ei Keskmine (kohustuslik) Jah/Ei Soojendamine Jah/Ei Soojem (kui on määratud) Jah/Ei Jahedam (kui on määratud) Jah/Ei Suurus Tähis Väärtus Ühik Suurus Tähis Väärtus Ühik Arvutuslik võimsus Sesoonne tõhusus Jahutamine Pdesignc x,x kW Jahutamine SEER x,xx — Soojendamine/Keskmine Pdesignh x,x kW Soojendamine/Keskmine SCOP/A x,xx — Soojendamine/Soojem Pdesignh x,x kW Soojendamine/Soojem SCOP (W) x,xx — Soojendamine/Jahedam Pdesignh x,x kW Soojendamine/Jahedam SCOP (C) x,xx — Esitatud jahutamise võimsus (6) sisetemperatuuril 27(19) °C ja välistemperatuuril Tj Esitatud jahutustegur (6) sisetemperatuuril 27(19) °C ja välistemperatuuril Tj Tj = 35 °C Pdc x,x kW Tj = 35 °C EERd x,x — Tj = 30 °C Pdc x,x kW Tj = 30 °C EERd x,x — Tj = 25 °C Pdc x,x kW Tj = 25 °C EERd x,x — Tj = 20 °C Pdc x,x kW Tj = 20 °C EERd x,x — Esitatud soojendamise võimsus (6) / „Keskmine”, sisetemperatuuril 20 °C ja välistemperatuuril Tj Esitatud soojendamise soojustegur (6) / „Keskmine”, sisetemperatuuril 20 °C ja välistemperatuuril Tj Tj = – 7 °C Pdh x,x kW Tj = – 7 °C COPd x,x — Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = tasakaalutemperatuur Pdh x,x kW Tj = piirtöötemperatuur COPd x,x — Tj = tasakaalutemperatuur Pdh x,x kW Tj = piirtöötemperatuur COPd x,x — Esitatud soojendamisvõimsus (6) /„ Soojem”, sisetemperatuuril 20 °C ja välistemperatuuril Tj Esitatud soojustegur (6) / „Soojem”, sisetemperatuuril 20 °C ja välistemperatuuril Tj Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = bivalent temperature Pdh x,x kW Tj = bivalent temperature COPd x,x — Tj = piirtöötemperatuur Pdh x,x kW Tj = piirtöötemperatuur COPd x,x — Esitatud soojendamisvõimsus (6) /„Jahedam”, sisetemperatuuril 20 °C ja välistemperatuuril Tj Esitatud soojustegur (6) / „Jahedam”, sisetemperatuuril 20 °C ja välistemperatuuril Tj Tj = – 7 °C Pdh x,x kW Tj = – 7 °C COPd x,x — Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = tasakaalutemperatuur Pdh x,x kW Tj = tasakaalutemperatuur COPd x,x — Tj = piirtöötemperatuur Pdh x,x kW Tj = piirtöötemperatuur COPd x,x — Tj = – 15 °C Pdh x,x kW Tj = – 15 °C COPd x,x — Tasakaalutemperatuur Piirtöötemperatuur Soojendamine/„Keskmine” Tbiv x °C Soojendamine/„Keskmine” Tol x °C Soojendamine/„Soojem” Tbiv x °C Soojendamine/„Soojem” Tol x °C Soojendamine/„Jahedam” Tbiv x °C Soojendamine/„Jahedam” Tol x °C Tsükli võimsustarve Tsükli tõhusus Jahutamine Pcycc x,x kW Jahutamine EERcyc x,x — Soojendamine Pcych x,x kW Soojendamine COPcyc x,x — Jahutamise kaotegur (7) Cdc x,x — Soojendamise kaotegur (7) Cdh x,x — Elektriline sisendvõimsus muudes seisundites kui aktiivses seisundis Hooajaline tarbitav elektrienergia Väljalülitatud seisund POFF x,x W Jahutamine QCE x kWh/a Ooteseisund PSB x,x W Soojendamine/„Keskmine” QHE/A x kWh/a Termostaadiga välja lülitatud seisund PTO x,x W Soojendamine/„Soojem” QHE/W x kWh/a Kambrikütte seisund PCK x,x W Soojendamine/„Jahedam” QHE/C x kWh/a Võimsuse reguleerimine (näidata üks kolmest võimalusest) Muud kirjed Muutumatu Jah/Ei Müravõimsustase (ruumis/väljas) LWA x,x/x,x dB(A) Astmeline Jah/Ei Ülemaailmset soojenemist põhjustav mõju GWP x CO2-ekv [kg]. Muudetav Jah/Ei Õhuvooluhulga nimiväärtus (ruumis/väljas) — x/x m3/h Kontaktandmed täiendava teabe saamiseks Vähemalt tootja või tema volitatud esindaja nimi ja aadress





Tabel 2

Ühe- ja kahekanaliliste kliimaseadmete nõutavad andmed

Mudel(id), mille kohta on esitatud alljärgnev teave [täita vastavalt vajadusele] Mudel(id), mille kohta on esitatud alljärgnev teave [täita vastavalt vajadusele]





Kirjeldus Tähis Väärtus Ühik Jahutamise nimiväljundvõimsus Prated jahutamise korral [x,x] kW Soojendamise nimiväljundvõimsus Prated soojendamise korral [x,x] kW Jahutamise nimisisendvõimsus PEER [x,x] kW Soojendamise nimisisendvõimsus PCOP [x,x] kW Nimijahutustegur EERrated [x,x] — Nimisoojustegur COPrated [x,x] — Termostaadiga välja lülitatud seisundis tarbitav võimsus PTO [x,x] W Ooteseisundis tarbitav võimsus PSB [x,x] W Hooajaline tarbitav elektrienergia Kahekanaliline (DD): tunnis tarbitav elektrienergia DD: kWh/60 min. Ühekanaliline (SD): tunnis tarbitav elektrienergia Q [x,x] SD: kWh/60 min. Müravõimsustase (ainult ruumis) LWA [x] dB(A) Külmutusagensi ülemaailmset soojenemist põhjustav mõju (GWP) GWP [x] CO2-ekv [kg] Kontaktandmed täiendava teabe saamiseks Vähemalt tootja või tema volitatud esindaja nimi ja aadress





Tabel 3

Andmed sesoonsete näitajate SEER/SCOP arvutamiseks

Kirjeldus Tähis Väärtus Ühik Märkus Kraadtundidega seotud näitajad Kraadtundide indeks j 0 Kahe kümnendkoha täpsusega Indeksile j vastav välistemperatuur Tj 0 °C Välistemperatuurile Tj vastav jahutamisvõimsustarve Pc(Tj) 0,00 kW Välistemperatuurile Tj vastav soojendamisvõimsustarve Ph(Tj) 0,00 kW Välistemperatuurile Tj vastav jahutamisvõimsus Pdc(Tj) 0,00 kW Välistemperatuurile Tj vastav soojendamisvõimsus Pdh(Tj) 0,00 kW Välistemperatuurile Tj vastav lisaelekterkütte väljundvõimsus elbu(Tj) 0,00 kW MUUTUMATUD SUURUSED Väliskeskkonna arvutuslik võrdlustemperatuur Jahutamine: Tdesignc Soojendamine: Tdesignh 0 °C Väärtuseid vt tabelist 5 Hooaja aktiivse seisundi ekvivalenttundide arv Jahutamine: HCE heating: HHE 0 h Väärtuseid vt tabelist 8 Hooajal termostaadiga välja lülitatud seisundiga tundide arv HTO 0 h Väärtuseid vt tabelist 8 Hooajal kambrikütte seisundiga tundide arv HCK 0 h Väärtuseid vt tabelist 8 Hooajal ooteseisundiga tundide arv HSB 0 h Väärtuseid vt tabelist 8 Hooajal väljalülitatud seisundiga tundide arv HOFF 0 h Väärtuseid vt tabelist 8 Sisetemperatuur jahutamiseks Tin 0 °C Väärtuseid vt tabelist 6





Tabel 4

Standardsed nimitingimused (temperatuur °C mõõdetud kuivtermomeetriga / märgtermomeetriga)

Seade Funktsioon Sisetemperatuur Tin Välistemperatuur Tj Kliimaseadmed, välja arvatud ühekanalilised kliimaseadmed (sealhulgas kahekanalilised) Jahutamine 27 / 19 35 / 24 Soojendamine 20 / max 15 7 / 6 Ühe kanaliga kliimaseadmed Jahutamine 35 / 24 35 / 24 (8) Soojendamine 20 / 12 20 / 12 (8)





Tabel 5

Arvutuslikud võrdlustingimused (temperatuur °C mõõdetud kuivtermomeetriga / märgtermomeetriga)

Funktsioon/hooaeg Sisetemperatuur Tin Välistemperatuur Tdesignc / Tdesignh Tasakaalutemperatuur Tbiv Piirtöötemperatuur Tol Jahutamine 27°C / märgterm: 19 Tdesignc = 35 / 24 Ei kohaldata Ei kohaldata Soojendamine/„Keskmine” 20°C Tdesignh = –10 / –11 max. 2 max. –7 Soojendamine//„Soojem” / märgterm: max. 15 Tdesignh = 2 / 1 max. 7 max. 2 Soojendamine//„Jahedam” Tdesignh = –22 / –23 max. –7 max. –15





Tabel 6

Võimsustarbe katse tingimused

Jahutamine Sisetemperatuur Välistemperatuur A 27 °C / märgterm: 19 35 °C B 30 °C C 25 °C D 20 °C Soojendamine Sisetemperatuur (Tin) Määratud hooaja välistemperatuur (Tj), °C „Keskmine” „Soojem” „Jahedam” A 20 °C / märgterm: max. 15 –7 Ei kohaldata –7 B +2 +2 +2 C +7 +7 +7 D +12 +12 +12 G Ei kohaldata Ei kohaldata –15

Tabel 7

Jahutamise ja soojendamise kraadtunnid (j = indeks, Tj = välistemperatuur, hj = välistemperatuurile Tj vastavate kraadtundide arv aastas)

JAHUTAMISHOOAEG j # Tj °C hj hrs 1 17 205 2 18 227 3 19 225 4 20 225 5 21 216 6 22 215 7 23 218 8 24 197 9 25 178 10 26 158 11 27 137 12 28 109 13 29 88 14 30 63 15 31 39 16 32 31 17 33 24 18 34 17 19 35 13 20 36 9 21 37 4 22 38 3 23 39 1 24 40 0 Kokku kraadtunde 2 602





SOOJENDAMISHOOAEG j # Tj °C hj hrs „Soojem” „Keskmine” „Jahedam” 1…8 – 30…– 23 0 0 0 9 –22 0 0 1 10 –21 0 0 6 11 –20 0 0 13 12 –19 0 0 17 13 –18 0 0 19 14 –17 0 0 26 15 –16 0 0 39 16 –15 0 0 41 17 –14 0 0 35 18 –13 0 0 52 19 –12 0 0 37 20 –11 0 0 41 21 –10 0 1 43 22 –9 0 25 54 23 –8 0 23 90 24 –7 0 24 125 25 –6 0 27 169 26 –5 0 68 195 27 –4 0 91 278 28 –3 0 89 306 29 –2 0 165 454 30 –1 0 173 385 31 0 0 240 490 32 1 0 280 533 33 2 3 320 380 34 3 22 357 228 35 4 63 356 261 36 5 63 303 279 37 6 175 330 229 38 7 162 326 269 39 8 259 348 233 40 9 360 335 230 41 10 428 315 243 42 11 430 215 191 43 12 503 169 146 44 13 444 151 150 45 14 384 105 97 46 15 294 74 61 Kokku kraadtunde 3 590 4 910 6 446

Tabel 8

Töötundide arv aastas kliimaseadme tüübi ja funktsionaalse seisundi kohta (h/a)

Kliimaseadme tüüp ja funktsioon Ühik Soojendamishooaeg Sisselülitatud seisund Termostaadiga välja lülitatud seisund Ooteseisund Väljalülitatud seisund Kambrikütte seisund Jahutamine: HCE Soojendamine: HHE HTO HSB HOFF HCK Muud kui ühe- ja kahekanalilised kliimaseadmed Jahutamine, kui seadmel on ainult jahutamisfunktsioon h/a 350 221 2 142 5 088 7 760 Jahutamine ja soojendamine, kui seadmel on mõlemad funktsioonid Jahutamine h/a 350 221 2 142 0 2 672 Soojendamine h/a Keskmine 1 400 179 0 0 179 Soojem 1 400 755 0 0 755 Jahedam 2 100 131 0 0 131 Soojendamine, kui seadmel on ainult soojendamisfunktsioon h/a Keskmine 1 400 179 0 3 672 3 851 Soojem 1 400 755 0 4 345 4 476 Jahedam 2 100 131 0 2 189 2 944 Kahekanaliline Jahutamine, kui seadmel on ainult jahutamisfunktsioon h/60 min 1 Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Jahutamine ja soojendamine, kui seadmel on mõlemad funktsioonid Jahutamine h/60 min 1 Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Soojendamine h/60 min 1 Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Soojendamine, kui seadmel on ainult soojendamisfunktsioon h/60 min 1 Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Ühekanaliline Jahutamine h/60 min 1 Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Soojendamine h/60 min 1 Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata

3 Kliimaseadmed, mis ei ole ühe või kahe kanaliga kliimaseadmed

Käesolevas jaos kirjeldatakse meetodit, kuidas arvutada kliimaseadmete (välja arvatud ühe- ja kahekanalilised seadmed) sesoonset energeetilist tõhusust ja aastas tarbitavat elektrienergiat nii soojendamise kui ka jahutamise korral.

3.1. SEER

Sesoonne jahutustegur SEER arvutatakse järgmise valemi abil:

SEER= QC / QCE Valem 1

kus:

QC on aasta võrdlusjahutusenergia [kWh/a], mis arvutatakse järgmise valemi abil:

QC = Pdesignc * HCE Valem 2

kus:

Pdesignc on arvutuslik jahutamisvõimsus [kW], mis välistemperatuuril Tj = Tdesignc võrdub esitatud jahutamisvõimsusega Pdc(Tj);

HCE on jahutamise aktiivse seisundi ekvivalenttundide arv tundides [h], nagu esitatud tabelis 8

QCE on aastas jahutamiseks tarbitav elektrienergia [kWh/a], mis arvutatakse järgmise valemi abil:

QCE= (QC / SEERon) + HTO ·PTO+ HCK ·PCK+ HOFF ·POFF+ HSB ·PSB Valem 3 Valem 4

kus:

Tj on indeksile j vastav temperatuur, vt tabel 7;

j on indeks;

n on tabelisse kantud välistemperatuuri väärtuste arv;

hj on välistemperatuurile Tj vastavad kraadtunnid, vt tabel 7;

Pc(Tj) on välistemperatuurile Tj vastav võimsustarve, mis arvutatakse järgmise valemi abil:

Pc(Tj) = Pdesignc * pl(Tj) Valem 5

kus:

Pdesignc on määratletud eespool;

pl(Tj) on võimsustarbe suhtarv, mis arvutatakse järgmise valemi abil (temperatuuril Tj=Tdesignc on pl(Tj) = 1,00 ):

pl(Tj) = (Tj-16) / (Tdesignc -16) Valem 6

Tdesignc on jahutamishooaja arvutuslik võrdlustemperatuur (°C) tabelis 5;

EERbin(Tj) on välistemperatuurile Tj vastav jahutustegur, mis arvutatakse allpool esitatud viisil vastavalt muutumatu, astmelise ja muudetava võimsusega seadmete kohta.

3.1.1 Muutumatu võimsusega seadmed

Esmalt arvutatakse allpool täpsustatud konkreetsetele välistemperatuuridele vastavad jahutusteguri EERbin(Tj) väärtused (ankurpunktid), mille põhjal saab interpoleerimise ja ekstrapoleerimise teel leida EERbin(Tj) väärtused teistel välistemperatuuridel.

Arvutame temperatuuril Tj=35°C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) Valem 7

temperatuuridel Tj=30, 25, 20°C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)*[1 - Cdc*(1 - Pc(Tj)/Pdc(Tj))] Valem 8

kus:

EERd(Tj) on esitatud jahutustegur välistemperatuuril Tj, nagu tootja on selle avaldanud tabelis 1;

Pc(Tj) on võimsustarve temperatuuridel Tj= 30, 25, 20°C ja see on määratletud valemiga 5.

Pdc(Tj) on esitatud jahutamisvõimsus välistemperatuuril Tj, nagu tootja on selle avaldanud tabelis 1;

Cdc on jahutamise kaotegur, mille jaoks kas kasutatakse vaikeväärtust 0,25, või võetakse see võrdseks suurusega Cdh (kaotegur soojendamise puhul) või määratakse see katseliselt ja arvutatakse temperatuuri Tj = 20 °C jaoks järgmise valemi abil:

Cdc= (1 - EERcyc/EERd(Tj))/(1 - Pcycc/Pdc(Tj)) Valem 9

kus:

EERcyc on katsetsükli (aktiivne seisund ja väljalülitatud seisund) jahutustegur, mis leitakse üle kogu katsetsükli integreeritud jahutamisvõimsuse [kWh] jagamisel üle sama vahemiku integreeritud elektrisisendvõimsusega [kWh];

Pcycc on katsetsükli (aktiivne seisund ja väljalülitatud seisund) ajaga kaalutud keskmine jahutamisvõimsus [kW];

Jahutusteguri EERbin(Tj) väärtused teistel välistemperatuuridel arvutatakse järgmiselt:

— välistemperatuuridel 20°C< Tj < 35°C (v a ankurpunktid Tj = 30°C ja 25°C) leitakse EERbin(Tj) väärtused lähimate ankurpunktide väärtustest interpoleerimise teel;

— välistemperatuuril Tj>35 °C võetakse EERbin(Tj) väärtused võrdseks EERbin väärtusega välistemperatuuril Tj=35 °C;

— välistemperatuuril Tj<20°C võetakse EERbin(Tj) väärtused võrdseks EERbin väärtusega välistemperatuuril Tj=20°C.

3.1.2. Astmelise võimsusega seadmed

Esmalt arvutatakse allpool täpsustatud konkreetsetele välistemperatuuridele vastavad jahutusteguri EERbin(Tj) väärtused (ankurpunktid), mille põhjal saab interpoleerimise ja ekstrapoleerimise teel leida EERbin(Tj) väärtused teistel temperatuuridel.

Tootja peab avaldama kõikidel katsetingimustel seadme jahutamisvõimsuse (Pdc(Tj)) ja jahutusteguri (EERd(Tj)) nii seadistuse „_ hi ” korral, millele vastab suurim võimsus, kui ka väiksemale võimsusele vastava seadistuse „_ lo ” korral. Jahutusteguri EERbin(Tj) ankurpunktid leitatakse võimsuse ja jahutusteguri etteantud suuruste Pdchi, Pdclo ning EERd hi, EERdlo abil järgmiselt.

Välistemperatuuril Tj =35 °C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) hi Valem 10

Temperatuuridel Tj = 30, 25, 20 °C:

kui Pdesignc*pl(Tj)*(1-tolerants) ≤ Pdc(Tj)lo ≤ Pdesignc*pl(Tj)*(1+tolerants), siis:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)lo Valem 11

kus:

tolerants = 10% Valem 12

kui Pdesignc*pl(Tj)*(1-tolerants) ≤ Pdc(Tj) hi ≤ Pdesignc*pl(Tj)*(1+tolerants), siis:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)hi Valem 13

kus tolerantsi väärtus on määratletud eespool;

kui Pc(Tj) > Pdc(Tj)lo , siis:

Valem 14

muudel väärtustel:

EERbin(Tj)= EERdlo · [1 - Cdc · (1 - Pc(Tj) / Pdc(Tj)lo) ] Valem 15

kus:

jahutusteguri väärtused EERd(Tj)hi ja EERd(Tj)lo on tabelis 1 avaldatud väärtused;

võimsuse Pdc(Tj)hi ja Pdc(Tj)lo väärtused on tabelis 1 avaldatud väärtused;

Pc(Tj) on võimsustarve välistemperatuuri Tj väärtustel 20, 25, 30 ja 35 °C:

Cdc on jahutamise kaotegur, mille jaoks kas kasutatakse vaikeväärtust 0,25 või võetakse see võrdseks suurusega Cdh (soojendamise kaotegur) või määratakse see katseliselt ja arvutatakse temperatuuri Tj = 35 °C jaoks järgmise valemi abil:

Cdc= (1 - EERcyc/EERd(Tj)lo)/(1 - Pcycc/Pdc(Tj)lo) Valem 16

kus:

EERcyc ja Pcycc on määratletud eespool;

EERbin(Tj) väärtused muudel välistemperatuuride Tj väärtustel kui Tj = 35, 30, 25 ja 20 °C arvutatakse samal viisil, kui muutumatu võimsusega seadme puhul.

3.1.3. Muudetava võimsusega seadmed

Esmalt arvutatakse allpool täpsustatud konkreetsetele välistemperatuuridele vastavad jahutusteguri EERbin(Tj) väärtused (ankurpunktid), mille põhjal saab interpoleerimise ja ekstrapoleerimise teel leida EERbin(Tj) väärtused teistel välistemperatuuridel.

Kui võimsuse reguleerimine võimaldab seadmel töötada võimsusega Pdc(Tj) , mis vastab asjaomasele temperatuurile vastavale võimsustarbele Pdesignc * (pl(Tj) ± tolerants) , siis võetakse välistemperatuurile Tj vastav jahutustegur EERbin(Tj) võrdseks suurusega EERd(Tj).

Välistemperatuuri Tj = 35, 30, 25 ja 20°C korral:

kui Pdesign*pl(Tj)*(1-tolerants) <Pdc(Tj) < Pdesign*pl(Tj)*(1+tolerants), siis:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) Valem 17

kus:

tolerants, Pdc(Tj), Pdesignc, pl(Tj), EERbin(Tj) ja EERd(Tj) on määratletud eespool;

muudel väärtustel: kasutada astmelise võimsusega seadmete kohta esitatud juhist.

3.2. SCOP

SCOP on soojendamise sesoonne soojustegur. Soojustegur arvutatakse vastavalt määratud soojendamishooajale (keskmine/soojem/jahedam), kuna nii kraadtunnid kui ka arvutuslik võrdlustemperatuur ja arvutuslik võimsustarve sõltuvad määratud hooajast. Allpool on esitatud arvutuste käik, mis tuleb iga määratud soojendamishooaja jaoks eraldi läbi teha.

Soojendamise sesoonne soojustegur arvutatakse järgmiselt:

SCOP= QH / QHE Valem 18

kus:

QH on aasta võrdlussoojendamisenergia [kWh/a], mis arvutatakse järgmise valemi abil:

QH = Pdesignh * HHE Valem 19

kus:

Pdesignh on arvutuslik soojendamisvõimsus [kW], mis leitakse järgmiste esitatud suuruste kaudu: tasakaalutemperatuur Tbiv (pl(Tj) temperatuuril Tj=Tbiv) ja võimsus Pdh(Tj) (temperatuuril Tj=Tbiv). Võimsus Pdesignh, mis on esitatud tabelis 1, kujutab endast soojendamisvõimsust temperatuuril Tj=Tdesignh töötingimusel pl(Tj) = 1,00;

HHE on soojendamise aktiivse seisundi ekvivalenttundide arv tundides [h], nagu esitatud tabelis 8;

QHE on hooajaline soojendamiseks tarbitav elektrienergia [kWh/a], mis arvutatakse järgmise valemi abil:

QHE= (QH / SCOPon) + HTO · PTO+ HCK · PCK+ HOFF · POFF+ HSB · PSB Valem 20

kus:

QH on määratletud eespool;

suurused HTO , HCK , HOFF , HSB on soojendamise hooajaline töötundide arv aastas (h/a) vastavalt termostaadiga väljalülitatud seisundis, kambrikütte seisundis, väljalülitatud seisundis ja ooteseisundis, nagu esitatud tabelis 8;

suurused PTO , PCK , POFF , PSB on elektrisisendvõimsus [kW] vastavalt termostaadiga väljalülitatud seisundis, kambrikütte seisundis, väljalülitatud seisundis ja ooteseisundis,

SCOPon on keskmine sesoonne soojustegur, mille arvutamiseks kasutatakse hooaja tundidega kaalutud konkreetsetele välistemperatuuridele vastavaid soojustegureid ning lisaelekterküttevõimsust sellistel temperatuuridel, mille puhul kehtib tingimus Pdh(Tj) < Ph(Tj):

Valem 21

kus:

Tj, j, n ja hj on määratletud eespool,

Ph(Tj) on välistemperatuurile Tj vastav soojendamiskoormus, mis arvutatakse järgmise valemi abil:

Ph(Tj) = Pdesignh*pl(Tj) Valem 22

kus:

pl(Tj) = (Tj-16) / (Tdesignh -16) Valem 23

Tdesignh on määratud soojendamishooaja kohta tabelis 5 esitatud soojendamishooaja arvutuslik võrdlustemperatuur ühikutes °C,

elbu(Tj) on välistemperatuurile Tj vastav lisaelekterküttevõimsus [kW], mida on vaja asjaomasele temperatuurile vastava soojendamise võimsustarbe tagamiseks, kui esitatud võimsus ei ole piisav, ning see leitakse järgmiselt:

kui Pdh(Tj) < Ph(Tj): elbu(Tj) = Ph(Tj) – Pdh(Tj) Valem 24 kui Pdh(Tj) ≥ Ph(Tj): elbu(Tj) = 0 Valem 25

Pdh(Tj) on välistemperatuurile Tj vastav esitatud soojendamisvõimsus, mis leitakse Pdh(Tj) esitatud väärtustest katsetatud temperatuuridel Tj = -15, -7, 2, 7, 12°C ja/või Tbiv, sõltuvalt sellest, milline soojendamishooaeg on määratud (vt tabelist 6, millised on soojendamishooajale vastavad nõutavad esitatud väärtusega punktid). Teistele tempratuuridele vastavad võimsuse Pdh(Tj) väärtused leitakse neile lähimatele välistemperatuuridele vastavatest esitatud Pdh(Tj) väärtustest lineaarse interpoleerimise teel. Ainult sellisel erijuhul, kui soojendamishooajad „Keskmine” ja „Jahedam” ei ole määratud hooajad (seega ei ole COP(–15) teada), leitakse erinevalt eespool esitatud juhisest COPbin(Tj) väärtused välistemperatuuridel –8, –9 ja –10°C lineaarse interpoleerimise teel, kasutades muutumatu võimsusega seadme ankurpunktide COPd(Tj) väärtusi välistemperatuuril –7°C ja 7°C. Muudetava võimsusega seadmete jaoks kasutatakse nende suuruste määramiseks ekstrapoleerimise teel soojusteguri väärtusi COPd(–7) ja COPd(Tbiv). Kui Tbiv = – 7 °C, võetakse COP(–8), COP(–9) ja COP(–10) võrdseks soojusteguriga COP(–7). Kui määratud soojendamishooaeg on „Jahedam” ja väikseim Pdh vastab temperatuurile –15°C, leitakse võimsuse Pdh väärtused temperatuuril Tj<–15°C ekstrapoleerimise teel, võttes aluseks väärtused temperatuuril Tj= –15°C ja –7°C.

COPbin(Tj) on välistemperatuurile Tj vastav soojustegur, mis arvutatakse allpool esitatud valemitest vastavalt muutumatu, astmelise ja muudetava võimsusega seadmete kohta.

3.2.1. Muutumatu võimsusega seadmed

Esmalt arvutatakse allpool täpsustatud konkreetsetele temperatuuridele vastavad soojusteguri COPbin(Tj) väärtused ankurpunktides, mille põhjal saab interpoleerimise ja ekstrapoleerimise teel leida COPbin(Tj) väärtused muude temperatuuride korral.

Välistemperatuuri Tj = 12, 7, 2, –7, –15°C ja Tbiv korral (9), (10)),

kui Pdh(Tj) ≥ Ph(Tj) (sellisel tingimusel toimub muutumatu võimsusega seadmes tsükkel)

COPbin(Tj))= COPd(Tj)* [1 - Cdh * (1 – Ph(Tj)/Pdh(Tj))] Valem 26

kui Pdh(Tj) < Ph(Tj) (see vastab olukorrale, kus soojendamiskoormuse tagamiseks on vaja lisakütet):

COPbin(Tj) = COPd(Tj) Valem 27

kus:

COPd(Tj) on soojustegur konkreetsel välistemperatuuril Tj, nagu tootja on selle avaldanud tabelis 1;

Pdh(Tj) on soojendamisvõimsus konkreetsel välistemperatuuril Tj, nagu tootja on selle avaldanud tabelis 1;

Ph(Tj) on võimsustarve [kW] konkreetsel välistemperatuuril Tj, nagu määratletud valemiga 5.

Cdh on soojendamise kaotegur, mille jaoks kas kasutatakse vaikeväärtust 0,25, või võetakse see võrdseks suurusega Cdc (jahutamise kaotegur) või määratakse see katseliselt ja arvutuse teel temperatuuri Tj = 12°C jaoks järgmise valemi abil:

Cdc= (1 - COPcyc/COPd(Tj))/(1 - Pcych/Pdh(Tj)) Valem 28

kus:

COPcyc on katsetsükli (aktiivne seisund ja väljalülitatud seisund) soojustegur, mis leitakse üle kogu katsetsükli integreeritud soojendamisvõimsuse [kWh] jagamisel üle sama vahemiku integreeritud elektrilise sisendvõimsusega [kWh];

Pcych on katsetsükli (aktiivne seisund ja väljalülitatud seisund) ajaga kaalutud keskmine soojendamisvõimsus [kW];

Soojusteguri COPbin(Tj) väärtused muude temperatuuride korral arvutatakse järgmiselt: — välistemperatuuride Tj korral, mis ei ole 12, 7, 2, –7, –15°C (vt joonealuseid märkusi, 6 7) ja Tbiv, leitakse COPbin(Tj) väärtused lähima kahe ankurpunkti väärtuste kaudu lineaarse interpoleerimise ja ekstrapoleerimise teel; — Ainult sellisel erijuhul, kui soojendamishooajad „Keskmine" ja „Jahedam" ei kuulu määratud hooaegade hulka (seega ei ole COP(–15) teada), leitakse erinevalt eespool esitatud juhisest COPbin(Tj) väärtused välistemperatuuridel –8, –9 ja –10°C lineaarselt ekstrapoleerides, kasutades COP ankurpunkte välistemperatuuril –7°C ja 7°C. — välistemperatuuri Tj väärtustel üle 12°C leitakse COPbin(Tj) lineaarse ekstrapoleerimise teel, kasutades COPbin(Tj) ankurpunkte, mis vastavad välistemperatuurile Tj=7 ja Tj=12; — välistemperatuuridel Tj, mis on väiksemad kui Tol, võetakse COPbin(Tj) võrdseks 1-ga, et ei tekiks nulliga jagamist, kuigi tulemust ei muuda ka muu nullist erinev suurus, sest vahe [Ph(Tj )– elbu(Tj)] suuruse SCOPon valemis 20 on võrdne nulliga.

3.2.2. Astmelise võimsusega seadmed

Esmalt arvutatakse allpool täpsustatud konkreetsetele temperatuuridele vastavad soojusteguri COPbin(Tj) väärtused ankurpunktides, mille põhjal saab interpoleerimise ja ekstrapoleerimise teel leida ülejäänud temperatuuridele vastavad COPbin(Tj) väärtused.

Tootja peab avaldama kõikidel nõutud katsetingimustel (välistemperatuuridel Tj = 12, 7, 2, –7, –15°C (vt joonealuseid märkuseid 6, 7) ja Tbiv, olenevalt määratud soojendamishooajast) seadme soojendamisvõimsuse (Pdh(Tj)) ja soojusteguri (COPd(Tj)) nii seadistuse „_ hi ” korral, millele vastab suurim võimsus, kui ka väiksemale võimsusele vastava seadistuse „_ lo ” korral. Soojusteguri COPbin(Tj) ankurpunktid arvutatakse etteantud suuruste Pdhhi, Pdhlo ja/või COPdhi, COPdlo kaudu järgmiselt:

Välistemperatuuri Tj = 12, 7, 2, -7, -15°C (vt joonealuseid märkusi, 6 7) ja Tbiv korral:

kui Pdesignh*pl(Tj)*(1– tolerants)≤ Pdhlo ≤ Pdesignh*pl(Tj)*(1+ tolerants), siis

COPbin(Tj) = COPdlo Valem 29

kus tolerants on määratletud eespool.

kui Pdesignh*pl(Tj)*(1 – tolerants)≤ Pdhhi ≤ Pdesignh*pl(Tj)*(1+ tolerants), siis

COPbin(Tj) = COPdhi Valem 30

kus tolerants on määratletud eespool.

kui Pdh(Tj)lo < Ph(Tj) < Pdh(Tj) hi , siis

Valem 31

muudel väärtustel:

COPbin(Tj)= COP(Tj)lo · [1 - Cdhlo · (1 - Ph(Tj) / Pdh(Tj)lo) ] Valem 32

kus:

Soojustegurite COPd(Tj)hi ja COPd(Tj)lo väärtused on tabelis 1 avaldatud esitatud väärtused;

võimsuste Pdh(Tj)hi ja Pdh(Tj)lo väärtused on tabelis 1 avaldatud esitatud väärtused;

Ph(Tj) on soojendamiskoormus välistemperatuuri Tj väärtustel 7, 2, –7, –15°C (vt joonealuseid märkusi 6, 7);

Cdhlo on soojendamise kaotegur, mille jaoks kas kasutatakse vaikeväärtust 0,25, või võetakse see võrdseks suurusega Cdc (jahutamise kaotegur) või määratakse see katseliselt ja arvutuste teel temperatuuri Tj = 12o C jaoks järgmise valemi abil:

Cdc= (1 – COPcyc/COPd(Tj)lo)/(1 – Pcych/Pdh(Tj)lo) Valem 33

kus:

COPcyc ja Pcych on määratletud eespool;

COPbin(Tj) väärtused muudel välistemperatuuride Tj väärtustel kui Tj = 7, 2, –7 ja –15°C (vt joonealuseid märkusi 6, 7) arvutatakse samal viisil, kui muutumatu võimsusega seadme puhul.

3.2.3. Muudetava võimsusega seadmed

Esmalt arvutatakse allpool täpsustatud konkreetsetele temperatuuridele vastavad soojusteguri COPbin(Tj) väärtused ankurpunktides, mille põhjal saab interpoleerimise ja ekstrapoleerimise teel leida ülejäänud temperatuuridele vastavad COPbin(Tj) väärtused.

Kui võimsuse regulaator võimaldab seadmel töötada esitatud võimsusega Pdh(Tj), mis vastab konkreetse temperatuuri võimsustarbele Pdesignh * (pl(Tj) ± tolerants) , siis võetakse välistemperatuurile Tj vastav soojustegur COPbin(Tj) võrdseks suurusega COPd(Tj).

Välistemperatuuri Tj = 12, 7, 2, –7, –15°C (vt joonealuseid märkuseid 6, 7) korral:

kui Pdesign*pl(Tj)*(1–tolerants) ≤ Pdc(Tj) ≤ Pdesign*pl(Tj)*(1+ tolerants), siis:

COPbin(Tj) = COPd(Tj) Valem 34

kus:

tolerants, Pdh(Tj), Pdesignh, pl(Tj), COPbin(Tj) ja COPd(Tj) on määratletud eespool;

muudel väärtustel: kasutada astmelise võimsusega seadmete kohta esitatud arvutusjuhist.

3.3. Suuruste PTO, PSB, POFF ja PCK Määramine.

3.3.1. PTO määramine

Võimsustarve termostaadiga välja lülitatud seisundis määratakse katsetsükliga, milles määratakse Cd ja Cc.

Kui tsüklikatset ei tehta, siis pärast jahutamisseisundis töötamist (kas ainult jahutavate seadmete või reverseeritavate seadmete puhul) temperatuuril 20 °C tõstetakse termostaadi seadistuspunkti, kuni kompressor seiskub. Ooteseisundis tarbitav võimsus lahutatakse mõõdetud seadme tarbitavast koguvõimsusest, et leida termostaadiga väljalülitatud seisundis tarbitav võimsus ajavahemiku jaoks kestusega vähemalt üks tund.

3.3.2. PSB määramine

Juhtimisseade seiskab seadme jahutamisseisundis tingimusel, et ümbritseva õhu temperatuur on 35 °C. Pärast 10 minuti möödumist mõõdetakse tarbitavat jääkvõimsust ja loetakse see ooteseisundis tarbitavaks võimsuseks.

Soojendamisseadmetega tehakse mõõtmine samal viisil, kuid ümbitseva õhu temperatuuril 12 °C.

3.3.3. POFFi määramine

Pärast ooteseisundi võimsuskatset lülitatakse seade küll välja, kuid jäetakse ühendatuks. Pärast 10 minuti möödumist mõõdetakse tarbitavat jääkvõimsust ja loetakse see väljalülitatud seisundis tarbitavaks võimsuseks.

Kui seadmel ei ole väljalülitatud seisundi lülitit (nt mitmeosaliste seadmete siseruumiosad), loetakse väljalülitatud seisundi võimsus võrdseks ooteseisundi võimsusega.

3.3.4. PCK määramine

Katse tehakse soojendamisseisundis ümbritseva õhu temperatuuril 2 °C. Pärast vähemalt 20-minutilist töötamist soojendamisseisundis lülitatakse seade juhtimisseadmega välja ja mõõdetakse 8 tunni energiakulu. Kui seadmel ei ole soojendamise funktsiooni, kasutatakse seadme jahutamisseisundit. Leitakse 8 tunni keskmine sisendvõimsus.

Ooteseisundis tarbitud võimsus lahutatakse mõõdetud tarbitud võimsusest, et leida kambrikütteks tarbitud võimsus.

4. Ühe- ja kahekanalilised seadmed

4.1. EER

Nii ühe- kui ka kahekanaliliste seadmete jahutustegur EERd(Tj), mis on määratletud temperatuuride Tin ja Tj korral standardsetel nimitingimustel, arvutatakse järgmise valemi abil:

EERd(Tj) = Pdc(Tj) / PEER Valem 35

kus:

Pdc(Tj) on esitatud jahutamisvõimsus [kW] standardsetel nimitingimustel, nagu nõutud tabelis 4,

PEER on seadme elektriline koguvõimsus, mis antakse sisendisse [kW] standardsetel nimitingimustel, nagu nõutud tabelis 2.

4.2. COP

Nii ühe- kui ka kahekanaliliste seadmete soojustegur COPd, mis on määratletud temperatuuride Tin ja Tj korral standardsetel nimitingimustel, arvutatakse järgmise valemi abil:

COPd(Tj) = Pdh(Tj) / PCOP Valem 36 Valem 36

kus:

Pdh(Tj) on esitatud soojendamisvõimsus [kW] (ainult auru kokkusurumise tsüklis) standardsetel nimitingimustel, nagu kirjeldatud tabelis 4,

PCOP on seadme elektriline kogusisendvõimsus [kW] standardsetel nimitingimustel, nagu kirjeldatud tabelis 4.

4.3. Hooajaline tarbitav elektrienergia

Kahekanaliliste seadmete 60 minuti kestel tarbitav elektrienergia QDD [kWh] soojendamisel ja jahutamisel arvutatakse järgmiste valemite abil:

jahutamine: QDD = HCE·PEER + HTO·PTO + HSB·PSB + HOFF·POFF + HCK·PCK Valem 37 soojendamine: QDD = HHE·PCOP + HTO·PTO + HSB·PSB + HOFF·POFF + HCK·PCK Valem 38

kus:

suurused HCE, HHE, HTO, HSB, HOFF, HCK on vastavalt jahutamise või soojendamise töötundide arv (h) vastavalt aktiivses seisundis, termostaadiga väljalülitatud seisundis, ooteseisundis, väljalülitatud seisundis ja kambrikütte seisundis, nagu kirjeldatud tabelis 8,

PEER, PCOP, PTO, PSB, POFF, PCK on vastavalt keskmine jahutamiseks tarbitava elektrienergia nimisisendvõimsus (PEER ), soojendamiseks tarbitava elektrienergia nimisisendvõimsus (PCOP ), keskmine tarbitav elektrivõimsus termostaadiga väljalülitatud seisundis, ooteseisundis, väljalülitatud seisundis ja kambrikütte seisundis, nagu tootja on esitanud.

Ühekanaliliste seadmete 60 minuti kestel tarbitav elektrienergia QSD [kWh] arvutatakse ainult aktiivse seisundi jaoks, võttes aktiivse seisundi ekvivalenttundide (HCE, HHE) arvu võrdseks ühega:

jahutamisel QSD = HCE·PEER Valem 39 soojendamisel QSD = HHE·PCOP Valem 40

kus:

PEER ja PCOP on määratletud eespool.

A Lisa Joonis näitlikustab (soojendamise korral) tasakaalutemperatuuri Tbiv, temperatuurile Tj vastava võimsustarbe ja temperatuurile Tdesignh (millele vastab võimsustarve 1) vastava arvutusliku soojendamisvõimsuse vahelist seost. Piirkonnas, millele vastava temperatuuri puhul võimsustarve on suurem kui esitatud võimsus, tuleb kasutada lisaelekterkütet.

2. JAGU: OLMEVENTILAATORID

1. Mõisted

(1) „Olmeventilaator”– seade, mis on projekteeritud tekitama õhu liikumist inimese keha või kehaosa ümber, et saavutada jahutamisest tekkivat mugavustunnet, sealhulgas lisafunktsioonidega, näiteks valgusti funktsiooniga seadmed;

(2) „ventilaatori sisendvõimsus” (PF)– olmeventilaatori elektriline sisendvõimsus vattides, kui ventilaator töötab esitatud suurima vooluhulgaga, mida mõõdetakse sisselülitatud pööramismehhanismiga (kui see on kohaldatav).

(3) „tõhususväärtus” (service value, SV) [(m3/min)/W]– olmeventilaatorite korral suurima vooluhulga [m3/min] ja ventilaatori sisendvõimsuse [W] suhe;

(4) „ventilaatori suurim vooluhulk” (F)– olmeventilaatori maksimumseadistusele vastav õhu vooluhulk [m3/min], mis on mõõdetud ventilaatori väljalaskeava juures, kui pööramismehhanism (kui see on olemas) on lülitatud välja;

(5) „pööramismehhanism”– olmeventilaatori mehhanism, millega muudetakse ventilaatori töötamise ajal automaatselt õhuvoolu suunda;

(6) „olmeventilaatori tarbitav elektrienergia” (Q) [kWh/a]– olmeventilaatori aastas tarbitav elektrienergia;

(7) „ventilaatori müravõimsustase”– olmeventilaatori väljalaskepoolel suurima vooluhulga puhul mõõdetud A-kaalutud müravõimsustase;

(8) „ventilaatori aktiivse seisundi tundide arv” (HCE )– tundide arv aastas [h/a], mille jooksul olmeventilaator eeldatavalt töötab ventilaatori suurima vooluhulgaga, vt 2. osa tabel 10.

2. Tabelid

Tabel 9

Olmeventilaatorite nõutavad andmed

Mudel(id), mille kohta on allpool esitatud andmed [täita vastavalt vajadusele]





Kirjeldus Tähis Väärtus Ühik Suurim ventilaatori vooluhulk F [x,x] m3/min Ventilaatori sisendvõimsus P [x,x] W Tõhususväärtus SV [x,x] (m3/min)/W Ooteseisundis tarbitav võimsus PSB [x,x] W Müravõimsustase LWA [x] dB(A) Tõhususväärtuse mõõtmisstandard [Esitada viide kasutatud mõõtmisstandardile] Kontaktandmed täiendava teabe saamiseks Esitada vähemalt nimi, ametikoht, postiaadress, e-postiaadress ja telefoninumber





Tabel 10

Olmeventilaatorite töötundide arv

Ühik Tööseisund Ooteseisund Väljalülitatud seisund HCE HSB HOFF Olmeventilaator h/a 320 1 120 0

3. Tõhususväärtus ja elektrienergia tarve aastas

3.1. Tõhususväärtus

Olmeventilaatori tõhususväärtus SV [m3/min/W] arvutatakse järgmise valemi abil:

SV = F/ PF Valem 41

kus:

F on olmeventilaatori suurim vooluhulk [m3/min];

PF on olmeventilaatori sisendvõimsus [W].

3.2. Hooajaline tarbitav elektrienergia

Q on olmeventilaatorite hooajaline tarbitav elektrienergia [kWh/a], mis arvutatakse järgmise valemi abil:

Q = HCE·PF + HSB·PSB Valem 42

kus:

HCE , HSB on vastavalt töötundide arv aktiivses seisundis ja ooteseisundis, nagu esitatud tabelis 10 [h/a];

PF on olmeventilaatori nimisisendvõimsus [kW],

PSB on ooteseisundis tarbitav võimsus [kW].

Ooteseisundis tarbitava võimsuse (PSB ) määramiseks kasutatakse sama meetodit, mis kliimaseadmete puhul.

Olmeventilaatori tarbitav sisendvõimsus määratakse sisselülitatud pööramismehhanismiga. Vooluhulga määramisel on pööramismehhanism välja lülitatud.

3. JAGU. ÜLDOSA

KATSEARUANNE

Vastasvushindamise tegemiseks peab tootja ette valmistama ja turujärelevalveasutuse nõudmisel kättesaadavaks tegema katsearuanded ja kõik dokumendid, millega tootja esitatud andmeid tõendab.

Katsearuandes tuleb esitada vähemalt kõik järgmised asjaomased mõõteandmed:

— asjaomased graafikud ja tabelid, milles on kogutud katseperioodi(de) temperatuuri, suhtelise niiskuse, konkreetsele temperatuurile vastava võimsustarbe, vooluhulga, elektripinge, sageduse, harmoonikute suhtelise sisaldise ning asjaomaste katsepunktide andmed;

— kasutatav (kasutatavad) katsemeetod (katsemeetodid), laboratoorsed ja keskkonnatingimused, katseseadmete kirjeldus koos andmetega mõõtmisviisi (nt andurite paiknemine), andmetöötlusvahendite, tööpiirkonna ja mõõtmistäpsuse kohta;

— katsetatud seadme seadistus, seadistuse automaatse lülituse funktsiooni kirjeldus (nt lülitus väljalülitatud seisundist ooteseisundisse);

— katse käigu kirjeldus, nt vastavalt vajadusele tasakaalutingimuste saavutamine.

Muudetava võimusega seadmete puhul, mille kohta esitatakse suuruste EER, COP ja võimsuse väärtused, tuleb kõnealused suurused anda samal sageduse seadistusel ja samadel konkreetse temperatuuri võimsustarbe tingimustel.

Katsearuandes tuleb esitada võimsustarbe katse(te) tulemused ja vastavalt vajadusele tegurite EER või COP arvutatud väärtused, tegurite SEER/SCOP ja SEERon/SCOPon võrdlusväärtused.

Katsearuandes esitatakse tegurite EER/COP arvutatud väärtused ning tegurite SEER/SEERon/SCOP/ SCOPon võrdlusväärtused, mis põhinevad tootja esitatud väärtustel, tingimusel et need suurused jäävad lubatud tolerantsi piiridesse.

Juhtudel, mille kohta ei ole dokumendis esitatud mõõtetingimusi, arvutuseeskirja ja muid andmeid, tuleb tootjal viidata mõõtmistele ja arvutustele, mis on tehtud usaldusväärse, täpse ja korratava mõõtmis- ja arvutusmeetodiga, milles on arvesse võetud üldtunnustatud uusimaid meetodeid ja mille tulemuste määramatust peetakse väikeseks, sealhulgas sellistes dokumentides sätestatud meetodid, mille viitenumbrid on sel eesmärgil avaldatud Euroopa Liidu Teatajas.

(1) Nimetatud ajutised meetodid on kavandatud asendada ühtlustatud standardi(te)ga. Kui vastavad ühtlustatud standardid muutuvad kättesaadavaks, avaldatakse standardite viited Euroopa Liidu Teatajas vastavalt direktiivi 2009/125/EÜ artiklitele 9 ja 10.

(2) ELT L 161, 14.6.2006, lk 1.

(3) IPCC kolmas kliimamuutuste hinnang 2001. (IPCC: kliimamuutuse kolmas hindamisaruanne. Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma aruanne): http://www.ipcc.ch/pub/reports.htm.

(4) Climate Change, The IPCC Scientific Assessment (Kliimamuutus: IPCC teaduslik hinnang), J.T Houghton, G.J. Jenkins, J.J. Ephraums (ed.) Cambridge University Press, Cambridge (UK) 1990

(5) Mitmeosaliste seadmete kohta esitatakse andmed võimsusteguri 1 korral.

(6) Astmelise võimsusejuhtimisega seadmete korral esitatakse kaks kaldjoonega (/) eraldatud väärtust osade „Seadme esitatud võimsus” ja „Seadme esitatud EER/COP” igas lahtris. Kümnendkohtade arv lahtris osutab esitatavate andmete nõutavale täpsusele.

(7) Kui valitakse vaikeväärtus Cd = 0,25, ei nõuta tsüklikatset (selle tulemusi). Muudel juhtudel on vaja esitada kas soojendamis- või jahutamistsükli katsetamise tulemused.

(8) Ühe kanaliga kliimaseadme korral ei suunata kondensaatorisse (aurustisse) jahutamise (soojendamise) ajal mitte välisõhku, vaid siseruumis olevat õhku.

(9) Soojendamishooaja „Soojem” jaoks ei ole vaja arvutada väärtust Tj = –7ŗC korral.

(10) Soojendamishooaja „Soojem” ja „Keskmine” jaoks ei ole vaja arvutada väärtust Tj = -15ŗC korral