Kõnealuses määruses (artikkel 2) selgitatakse, et programm põhineb teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi ja ESA GMESi kosmosevaldkonna programmi raames rahastatud tegevusel. Need kolm elementi on vastastikku täiendavad ja üksteisest sõltuvad. Ühtlasi sätestatakse määruses GMESi esialgsete toimingute üldprogrammi kohaldamisala, mis „koosneb järgmistest valdkondadest:

GMESi esialgsete toimingute programm aitas paremini mõista, kuidas meie planeet võib muutuda ja kuidas see muutumine võib mõjutada meie igapäevaelu. See võimaldas ELi ja liikmesriikide otsustajatel pidevalt saada täpseid ja usaldusväärseid andmeid ning teavet keskkonnaprobleemide, kliimamuutuste ja julgeolekuküsimuste kohta. Selline teave on vajalik liikmesriikide ja piirkondade ametiasutustele, kes vastutavad poliitika kujundamise ja rakendamise eest. Samuti vajab seda teavet komisjon, et võtta vastu tõenditel põhinevaid poliitilisi otsuseid ja teostada seiret. GMESi esialgsete toimingute programm oli oluline ka majanduse stabiilsuse ja kasvu seisukohast, sest täielik ja vaba juurdepääs Maa seire andmetele ja teabeteenustele aitab kaasa äriliste rakenduste loomisele mitmes eri sektoris.

Selleks et toime tulla järjest suurenevate üleilmsete probleemidega, on Euroopal vaja hästi koordineeritud ja usaldusväärset maa jälgimise süsteemi. Sel eesmärgil võetigi kasutusele GMESi esialgsete toimingute programm.

Aruandele on lisatud üksikasjalikumat teavet sisaldav komisjoni talituste töödokument. Töövõtja lõpparuanne, millel hinnang põhineb, on kättesaadav Euroopa Liidu Väljaannete Talituses (nr ET 0116321ENN)

(c)in situ-valdkond, millega tagatakse õhus, meres ja maapinnal asuvate installatsioonide kaudu teostatav seire punktis a osutatud teenuste valdkondade jaoks“.

Selle määruse kohasele tegevusele eraldati kogueelarvena esialgu 107 miljonit eurot (artikkel 8). Võrreldes GMESi kosmosevaldkonna jaoks teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest eraldatud vahenditega (715 miljonit eurot) ja ESA kosmosevaldkonna programmi jaoks eraldatud vahenditega (1,6 miljardit eurot), on ilmselge, et GMESi esialgsete toimingute programmist rahastatav tegevus võimaldab katta üksnes väikese osa GMES-programmi üldisesse kohaldamisalasse kuuluvatest valdkondadest, nagu need on kindlaks määratud artiklis 2. Sellegipoolest tähistas isegi väike tegevustoetus GMESi esialgsetele toimingutele olulist verstaposti ettevalmistusprotsessis, mille tulemus oli hilisem Copernicuse programm.

Seda asjaolu on tunnistatud määruse artiklis 3, milles sätestatakse, et toimingud „võivad sisaldada operatiivmeetmeid järgmistes valdkondades:

1.artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud teenuste valdkonnad;

2.meetmed, mis aitavad tarbijatel teenuseid kasutama hakata;

3.juurdepääs andmetele;

4.in situ paiknevate struktuuride kaudu andmete kogumise toetamine;

5.GMESi kosmosevaldkond“.

GMESi esialgsete toimingute programmi tegevuste täpne kohaldamisala määrati seejärel kindlaks kolmes aasta tööprogrammis ja selle kiitsid heaks liikmesriigid GMES-komitees.

3.Hindamiste peamised järeldused

Käesolev dokument põhineb Maa seire Euroopa programmi (ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire, GMES) esialgsete toimingute programmi (2011–2013) lõplikul hindamisel – see viidi ellu laiema hindamise raames, mis hõlmas kolme seotud valdkonda, st GMESi ettevalmistavad meetmed, samuti GMESi kosmosevaldkonna seitsmendast raamprogrammist rahastatud osad, nagu on kirjeldatud komisjoni talituste töödokumendis. Hindamise kaks üldeesmärki olid järgmised: i) hinnata GMESi esialgsete toimingute programmi asjakohasust, tulemuslikkust, sidusust, tõhusust, jätkusuutlikkust ja Euroopa lisaväärtust ning ii) selgitada välja selle üldine ühiskondlik väärtus ühelt poolt kosmosetaristusse ja teiselt poolt kosmoseteenustesse tehtud investeeringute vahelise tasakaalu seisukohast ning valitud teenuste kohta kogutud andmete väärtus.

Hindamise viis läbi väline töövõtja, kes toetus oma töös kombineeritud metoodikale – teabe analüüs, sidusrühmade intervjueerimine ja sihtotstarbeline konsulteerimine. Andmete kogumine hõlmas kättesaadavate andmete (nt ELi määrused, vahehindamised, GMESi esialgsete toimingute programmi tööprogrammid, haldusandmed, kasutusstatistika) läbivaatamist, eri kategooriate sidusrühmadele suunatud veebiküsimustikku, väikesemahulist tööstuse uuringut, mis oli konkreetsemalt suunatud GMESi kosmosevaldkonna arendamisel osalenud töövõtjatele, ning sihtotstarbelisi poolstruktureeritud intervjuusid peamistesse sidusrühmadesse kuulunud asjaomaste isikutega. Uuringu käigus paluti intervjuud või küsimustiku täitmist nimeliselt enam kui 400 isikult ning konsulteeriti 170 inimesega. Veebipõhisest konsultatsioonist teatasid aga laialdaselt siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat, ESA, Euroopa Keskkonnaamet (EEA) ja Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC) ning see oli avalik. Sidusrühmade analüüsis keskenduti neljale põhirühmale: algatuse juhtimisse kaasatud poliitikakujundajad ja muud olulised osapooled; GMES-teenuseosutajad; GMES-teenuste kasutajad avalikust ja erasektorist; taristu rajamisel osalenud tööstusettevõtted. Intervjueerimine ja konsulteerimine andis üpris vähe vastuseid, mis tuleneb GMESi spetsiifilisusest ja sellest, et asjaomase tegevusega kursis olevaid inimesi ja asutusi on samuti kasinalt. Andmeanalüüs piirdus valitud teenustega, võttes arvesse, et kuni esimese erisatelliidi (Sentinel 1) orbiidile laskmiseni 2014. aasta aprillis, kui GMESi esialgsete toimingute programm asendati Copernicuse programmiga, tuli kõikide Copernicuse teenuste andmed osta riikide käivitatud kosmosemissioonidelt.

Viis aastat pärast Maa seire Euroopa programmi ja selle esialgseid toiminguid käsitleva määruse avaldamist (2010) on GMES-programm, samuti kõik selle kuus teenust endiselt olulisel kohal Euroopa poliitikakujundajate ja avaliku sektori teabevajaduste täitmisel. Peale selle on esile kerkinud uued poliitikaprioriteedid, näiteks kliimamuutused ja ränne, mis võivad vajada täiendavat Maa seire võimekust või uusi Maa seirel põhinevaid teenuseid.

GMESi esialgsete toimingute programm oli selle jaoks kindlaksmääratud eesmärkide (esitatud määruse (EL) nr 911/2010 lisas) täitmise seisukohast üldiselt tulemuslik. See toetas praeguse Copernicuse programmi väljakujundamist, pidades silmas, et sellega rakendati kuuest ettenähtud teenusest kaks, koordineeriti juurdepääsu muudele kosmose- ja in situ andmetele ning panustati Sentinel-satelliitide arendusse, ehitusse, orbiidile laskmisse ja käitamisse. Kättesaadavate rahaliste vahendite piiratuse tõttu ei olnud aga nelja ülejäänud teenuse rakendamine võimalik ja programmiga ei õnnestunud saavutada eesmärke, mis olid seotud kasutuselevõtuga ja järgmise etapi sektori arendamisega. Enamik konsulteeritud sidusrühmi leiab, et töö kõnealuses valdkonnas on pooleli, mistõttu on hulk küsimusi, mille puhul tuleks suurendada jõupingutusi, ehkki GMESi esialgsete toimingute programmi saavutustega oldi üldjoontes rahul.

Pidades silmas GMESi esialgsete toimingute programmi panust ELi poliitikasse, on operatiivmeetmete tasandil tehtud palju konkreetseid edusamme, arvestades, et maismaaseire ja hädaolukordade ohjamise teenused leiavad üha rohkem kasutust poliitikakujundajate ning põllumajanduse, keskkonna ja kliimamuutuste valdkondades tegutsevate avaliku sektori asutuste seas. Hädaolukordade ohjamise teenuseid on kasutatud eri valitsusasutuste teabevajaduste täitmiseks näiteks üleujutuste, maavärinate, tulekahjude ja muude keskkonnaohtudega seoses. GMESi esialgsete toimingute programmi kasutajabaas on oluliselt laienenud ning suurenenud on maismaaseire ja hädaolukordade ohjamise teenuste kasutamine. Kosmosevaldkond võimaldas hankida GMESi toetavatelt missioonidelt andmeid teenustega seotud esialgsete toimingute teostamiseks, kusjuures need andmed osteti ärilise eesmärgiga missioonidelt või saadi tasuta avalikelt missioonidelt. Mis puutub Sentinel-satelliitidesse, siis täitis programm oma eesmärgid ja panustas järgneva Copernicuse programmi käivitamisse – seega peetakse GMESi esialgsete toimingute programmi ka selles mõttes edukaks.

Programm saavutas ettenähtud tulemused mõistlike ja proportsionaalsete kuludega. GMESi kosmosevaldkond tõi olulist otsest kasu Euroopa kosmosetööstusele, arvestades, et ESA lepingutest kogusummas 530 miljonit eurot on osa saanud enam kui 230 tarnijat, sealhulgas 48 väikest ja keskmise suurusega ettevõtjat. Kui arvestada tööstuse üldstatistika alusel investeeringute ülekanduvat mõju, lähtudes samas pigem madalamatest hinnangulistest näitajatest, võib märkida, et GMESi taristu on toonud ühiskondlikku kasu kokku kuni 3 miljardi euro ulatuses. Praeguses etapis on keeruline hinnata programmi laiemat sotsiaal-majanduslikku kasu, näiteks seda, mil määral on GMESi esialgsed toimingud aidanud säästa ressursse tänu varajase hoiatamise või hädaolukorras reageerimise parandamisele. Võttes aga arvesse majandushäirete ulatust, võimaldaks isegi 1 % suurune panus igat liiki hädaolukordade lõikes säästa igal aastal kümneid miljoneid eurosid, mis on oluliselt rohkem, kui kulub kogu hädaolukordade ohjamise teenuse tööshoidmisele (4–5 miljonit eurot aastas).

Vastukaaluks GMESi esialgsete toimingute programmi arendusetapis tagatud tõhususele ja teenuste järjepidevusele on tugi teenuste kasutamisele, toetavate missioonide andmetele juurdepääsule, toetus järgmise etapi rakendustele ja andmete kooskõlastamisele piiratum. Ühelt poolt peegeldab see seda, et finantskohustuste prioriteetides asetseb kosmosevaldkond kõrgemal kui teenuste arendamine. Programmi haldamist võib aga pidada tõhusaks, kuigi nappis ressursse, et rohkem panustada andmetega seotud küsimuste lahendamisse või konkreetsetele kasutajarühmadele ette nähtud laiendatud teenuste või innovatiivsete hankestrateegiate kasutuselevõtmisse.

GMES pakub märkimisväärset lisaväärtust ka seeläbi, et andmed ja tehnoloogia, mida kasutatakse ELi liikmesriikides piiriüleste küsimuste lahendamiseks, on ühtlustatud. Samuti koondatakse liikmesriikide esitatud andmed ELi tasandil ühtlustatud andmeteks. Paljude Euroopa poliitikavaldkondade puhul pakuks juurdepääs homogeensele andmebaasile ja sellel põhinevatele toodetele tegelikku lisaväärtust nii ELis kui ka mujal maailmas.

Programm soodustas ELi-sisest ja rahvusvahelist koostööd ning võimaldas luua alalise Maa seire Euroopa süsteemi kooskõlas strateegiat „Euroopa 2020“ käsitleva komisjoni teatisega, milles tunnistati, et GMES on tähtsal kohal Euroopa kosmosepoliitikas ning oluliste üleilmsete probleemide lahendamisel. Algatus pakub suurt Euroopa lisaväärtust. Ükski ELi liikmesriik ei oleks saanud sarnast süsteemi välja töötada omaette ning riiklikud programmid võimaldavad oma laadi tõttu üksnes väheseid funktsioone ja väiksemat funktsionaalsust. Teenuste tagatud järjepidevuse valdkonnas ei leidunud GMESile maailmas konkurenti, sest see tagas Maa seire andurite täieliku ja alalise katvuse.

GMESi esialgsete toimingute programm tõestas oma kasulikkust liikmesriikidele raskete üleujutuste (nt Poolas) või metsatulekahjude ohjamisel pakutud toega, saagikuse prognoosimise andmetega ning bioloogilise mitmekesisuse, linnaarengu, vesikondade, jõgede, järvede, jääkatte jms seirega.