[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 16.1.2007

KOM(2007) 4 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE

Aruanne, milles käsitletakse pärast Euroopa Ühenduste institutsiooni teenistusest lahkumist töötuks jäänud endiste ajutiste või lepinguliste töötajate suhtes kohaldatava töötuskindlustusskeemi finantsolukorda ajavahemikus 1985–2005 (vt Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikkel 28a ja 96)

{SEK(2007) 13}

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE

Aruanne, milles käsitletakse pärast Euroopa Ühenduste institutsiooni teenistusest lahkumist töötuks jäänud endiste ajutiste või lepinguliste töötajate suhtes kohaldatava töötuskindlustusskeemi finantsolukorda ajavahemikus 1985–2005 (vt Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikkel 28a ja 96)

SISUKORD

LÜHIKOKKUVÕTE 4

EELMÄRKUSED 5

I. ÕIGUSKORD 6

A. Õiguslikud viited 6

B. Lühikokkuvõte eri määrustes kehtestatud hüvitusskeemidest 6

II. HÜVITISSKEEMI FINANTSOLUKORD AJAVAHEMIKUS 1985–2005 8

A. Eelmärkused 8

B. Ülevaade 5-aastaste ajavahemike kaupa (1985–2005) 8

C. Kokkuvõtlikud tabelid ajavahemiku 2000–2005 aastakulude ja -tulude kohta 10

1. Ajavahemik 2000–2002 10

2. Ajavahemik 2003-2005 10

D. Kokkuvõtlik tabel ajavahemiku 2000–2005 aastakulude ja –tulude kohta suhtarvudes (% aasta kogusummadest) 11

E. Keskmine kulu väljamakse kohta ajavahemikus 2000–2005 11

F. Märkused 11

III. OSAMAKSU MAKSJAD JA KASUSAAJAD (2000–2005) 13

A. Kokkuvõtlik tabel vaadeldava aasta 31. detsembri seisuga teenistuses olnud ajutiste/lepinguliste töötajate kohta (2000–2005), jaotus palgaastmete kaupa 13

B. Kokkuvõtlik tabel töötute arvu kohta aastas (kes on saanud töötushüvitist vaadeldava aasta detsembri eest), 2000–2005, jaotus palgaastmete kaupa. 14

C. Punktide A ja B tabelites osutatud kogusummade koondtabel, millele on lisatud osakaal (%) vaadeldava institutsiooni töötajate koguarvust 15

D. Menetletud töötusjuhtumite arvu kajastav tabel institutsioonide kaupa (vähemalt üks vaadeldava aasta kohta arvutatud hüvitis) 15

E. Töötute arv (kes on vaadeldaval aastal saanud töötushüvitist vähemalt ühe väljamakse näol) elukohariikide kaupa (2000–2005) 16

F. Töötushüvitist saanud ajutiste/lepinguliste töötajate lepingute pikkuse analüüs institutsioonide kaupa 17

G. Analüüs hüvitamisperioodi kohta institutsioonide kaupa 18

H. Märkused 18

IV. ÜMBERKORRALDUSTE JÕUSTUMISE JÄRGNE ERIOLUKORD (2004-2005) 20

A. Selgitused 20

B. Igakuiste väljamaksete keskmine 20

C. Töötuskindlustusfondi tehtud sissemaksete analüüs 20

D. Lepingute pikkuse analüüs institutsioonide kaupa 21

E. Hüvitamisperioodi analüüs institutsioonide kaupa 21

F. Märkused 22

V. LÕPPMÄRKUSED JA JÄRELDUSED 24

LÜHIKOKKUVÕTE

Käesolev aruanne esitatakse vastusena Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 28a lõikes 11 ja artikli 96 lõikes 11 kohasele nõukogu taotlusele. Aruandes antakse ülevaade Euroopa Liidu institutsioonide töötuskindlustusfondi finantsolukorrast alates 1985. aastast, mil fond loodi. See on esimene kord, kui nimetatud arvulised näitajad esitatakse.

Varem ei ole skeemis tõrkeid esinenud ega selle tasakaal ohustatud olnud. Välja arvatud mõni üksik aasta, on fondi eelarve olnud ülejäägis. Praegusest reservist on võimalik probleemideta katta mitme aasta eelarvepuudujääk.

Praegu on õige aeg viia läbi uuring ajutiste ja lepinguliste töötajate arvu muutumise kohta ning selle mõju kohta oodatavale töötute arvule. Seeläbi peaks olema võimalik hinnata fondi tasakaalu keskpikas ja pikas perspektiivis, et võtta vajaduse korral meetmeid tulude (kindlustusmaksete tase) ja/või kulude (hüvitisõigus) valdkonnas.

Esimene arvülevaade pärast 2004. aasta mai ümberkorraldusi kehtestatud muudetud skeemist annab tunnistust vana skeemiga sarnasest või isegi paremast tasakaalust. Siinkohal tuleb aga lisada, et muudetud skeem saavutab stabiilsuse alles mõne aasta pärast (2007–2008).

Alates ümberkorralduste jõustumisest on ühenduse töötushüvitisõiguslike isikute arv kahekordistunud, kuna lepingulised töötajad on peaaegu täielikult asendanud abiteenistujad, kellel seda õigust ei olnud. Seega võib hüvitist taotlevate töötute arv oluliselt kasvada ning seepärast võiks liikmesriikide pädevad ametiasutused ja komisjon kasutada omavaheliseks teabevahetuseks senisest enam elektroonilist süsteemi. Kindlasti tuleks elektroonilist süsteemi kasutada riikidega, kus on registreeritud palju institutsioonide endistest töötajatest tööotsijaid.

EELMÄRKUSED

- Aruande eesmärk on esitada võimalikult täpsed ja asjakohased andmed ajavahemiku 1985–2005 kohta. Sellega ei soovita mingil moel ennustada töötuskindlustusskeemi edasist tasakaalu, sest seda teemat tuleb käsitleda mõnes muus dokumendis.

- Aastatel 1985–1998 hallati fondi vahendeid Belgia frankides. Et tagada aruande ühtsus ja selle andmete võrreldavus, on nimetatud ajavahemiku kohta esitatud arvandmed konverteeritud eurodesse järgmise fikseeritud kursiga: 1 euro = 40, 3399 Belgia franki.

- Aruandes käsitletakse peamiselt endistele ajutistele ja lepingulistele töötajatele mõeldud töötuskindlustusfondi finantsolukorda . Vaadeldava aasta puhul võetakse arvesse selle aasta kõiki kulusid ja tulusid, isegi kui neid kajastati eelnenud või järgnenud aasta raamatupidamises. Nii on võimalik hinnata ühenduse töötuskindlustusskeemi tasakaalu.

- III lisas (komisjoni raamatupidamisarvestuses kajastatud jooksevkonto) ja IV lisas (fondi eelarveülejääkide investeerimine) on antud raamatupidamisarvestuse ülevaade , mis kajastab kronoloogiliselt vahendite kirjendamist.

- Ajavahemikus 1994–1999 delegeerisid Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee teatava arvu haldus- ja muid ülesandeid ühisele organisatsioonilisele struktuurile. Nimetatud struktuuri raames töötavad isikud tegid ühenduse täiendavasse töötuskindlustusskeemi makseid ning omasid töötushüvitisõigust. Selle struktuuri endiste töötajatega seotud tulud ja kulud jagati võrdselt Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee vahel.

- Tuleb märkida, et 2004. aasta 1. mai ümberkorraldused on avaldanud olulist mõju fondi tuludele ja kuludele. IV peatükis analüüsitakse ajavahemikku 2004–2005, tuues eraldi välja juhtumid, mille puhul kohaldati vana määrustikku ning need, mille puhul kohaldati uut määrustikku. Välja on arvutatud iga lepinguliigi keskmine kulu.

- Ümberkorralduste raames loodud lepinguliste töötajate süsteemiga loodi uus ametikoha liik, mille töötajad teevad töötuskindlustusskeemi makseid ja saavad sealt töötushüvitist, mõjutades seeläbi skeemi tasakaalu.

Ümberkorralduste tulemusel sai suur hulk alalistel ametikohtadel töötavaid ajutisi töötajaid (enamasti teadustööga seotud ajutised töötajad, kellel oli tähtajatu leping) alalise lepingu Sellega kadus fondi üks olulisi tuluallikaid (vt komisjon aastatel 2003, 2004 ja 2005).

- Ühenduse täiendavast töötuskindlustusskeemist tulevikus hüvitist saavate isikute vajadustega arvestamiseks on koostatud teatmik, milles on antud täpne ülevaade nende õigustest ja kohustustest. Teatmik sisaldab ka praktilisi juhiseid ja üldist teavet, et menetleda töötusjuhtumeid korrektselt ja tõrgeteta, mis on nii huvitatud isikute kui institutsioonide huvides.

I. ÕIGUSKORD

A. Õiguslikud viited

- Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikkel 28a, mis lisati nõukogu 27. septembri 1985. aasta määruse nr 2799/85 artikliga 33 (EÜT L 265, 8.10.1985); muudetud nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrusega 723/2004.

- Komisjoni määrus nr 91/88, 13.1.1988, millega nähakse ette muude teenistujate teenistustingimuste artikli 28a lõike 2 rakendussätted (EÜT L 11, 15.1.1989).

- Komisjoni 14. juuli 1988. aasta eeskirjad, mis võeti vastu pärast Euroopa Kohtu presidendi poolt 4. juulil 1989 kinnitatud kokkulepet ja milles sätestatakse ajutiste töötajate töötushüvitiste määramise rakenduseeskirjad vastavalt muude teenistujate teenistustingimuste artikli 28a lõikele 10.

- Nõukogu määrus nr 2458/98, 12. november 1998, euro kasutuselevõtu kohta (EÜT L 307, 17.11.1998).

- Komisjoni teatis nr 1999/C60/09 teistele institutsioonidele seoses personalieeskirjades sätestatud summade konverteerimisega eurodesse (EÜT C 60, 3.2.1999).

- Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikkel 96, mis lisati nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrusega nr 723/2004 (ELT L 124, 27.4.2004).

- Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste lisa artikkel 5, nagu seda on muudetud nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrusega nr 723/2004 (ELT L 124, 27.04.2004).

- Iga-aastaselt kohandatavaid summasid (vrd töötasude iga-aastane kohandamine) on viimati muudetud nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2104/2005 (ELT L 337, 22.12.2005).

B. Lühikokkuvõte eri määrustes kehtestatud hüvitusskeemidest

Märkused:

1. Hüvitusskeeme kirjeldatakse üksikasjalikumalt käesoleva aruande I lisas.

2. Enne 2004. aasta 1. maid sõlmitud lepingute suhtes, mis pärast nimetatud kuupäeva lõpetati, nähakse ette üleminekuaeg.

1985.–2004. aasta aprilli lõpuni kehtinud esimeses skeemis nähti ette töötuskindlustus teenistusest lahkuvatele ajutistele töötajatele. Nimetatud ühenduse hüvitis lisati riigi sotsiaaltoetustele, mida endisel töötajal on õigus taotleda. Hüvitisõigus kestis 24 kuud, kui huvitatud isik tõestas vähemalt 6 kuu pikkust ajutise töötajana ametisolekut. Ühenduse täiendavale hüvitisele oli kehtestatud alam- ja ülemmäär. Alam- ja ülemmäära ei kohandatud skeemi kehtimise ajal kordagi. Hüvitisskeemi rahastati nagu tavalisi fondegi töötajate ja tööandja kindlustusmaksetest.

Alates 2004. aasta maist kohaldatava muudetud skeemiga nähakse töötuskindlustus ka ette uue ametikoha liigi töötajatele – lepingulistele töötajatele.

Praegu makstakse hüvitist ajutise või lepingulise töötaja tegelikult teenistuses oldud ajast ühe kolmandiku jooksul, kuid mitte kauem kui 36 kuud. Ülemmäärad (mida kohaldatakse üksnes alates seitsmendast töötuks olemise kuust) ja alammäärad hinnati ümber ning edaspidi kohandatakse neid kord aastas (nagu palkasidki).

II. HÜVITISSKEEMI FINANTSOLUKORD AJAVAHEMIKUS 1985–2005

A. Eelmärkused

„Töötushüvitiste“ lahtritesse märgitud summad sisaldavad läbivalt töötushüvitise põhisummat, peretoetusi ja vana skeemi puhul paranduskoefitsiendi kohaldamisel saadud summat; kõik riigi tasandil antud sotsiaaltoetused (töötushüvitis, peretoetused, haigus- ja rasedushüvitised jne) arvatakse maha.

Ühise ravikindlustussüsteemi sissemaksed tulenevad täies mahus ühenduse töötuskindlustusskeemist (vt ka I lisa). Kuna töötajad ühisesse ravikindlustussüsteemi makseid ei tee, ei arvestata seda ühenduse töötushüvitissummast ka maha.

B. Ülevaade 5-aastaste ajavahemike kaupa (1985–2005)

Märkused:

3. ajavahemiku 1985–1999 kohta ei ole olemas finantsandmeid (töötushüvitised ja maksed ühisesse ravikindlustussüsteemi) iga institutsiooni aastakulude kohta. Seepärast esitatakse tabelites vaadeldaval aastal raamatupidamisse kantud hüvitised kõikide institutsioonide peale kokku. Ravikindlustussüsteemi sissemaksed kajastavad iga märgitud aasta kulusid;

4. et tagada kogu aruandes käsitletud ajavahemiku ühtsus ja andmete võrreldavus, kasutatakse sama lähenemisviisi ka ajavahemiku 2000–2004 ja aasta 2005 puhul. See võimaldab saada 21 aastat kehtinud skeemi tasakaalu kohta siiski hea ülevaate;

5. allpool käsitletud aastad esitatakse viieaastaste ajavahemike kaupa (v.a 2005. aasta, mida kirjeldatakse eraldi). Viieaastaste ajavahemike iga aastat kirjeldatakse üksikasjalikult käesoleva dokumendi II lisas;

6. tabeli allosas antakse ülevaade fondi finantsvarade liikumisest (komisjoni raamatupidamisarvestuse jooksevkonto ning majanduse ja rahanduse peadirektoraadi hallatavate investeerimiskontode põhjal). Andmed esitatakse vaadeldava ajavahemiku 31. detsembri seisuga. Aastabilanss kajastub mõistagi varade mahu kasvus või kahanemises.

1) Tabel

[pic]

2) Diagramm

[pic]

C. Kokkuvõtlikud tabelid ajavahemiku 2000–2005 aastakulude ja -tulude kohta

Selle ajavahemiku puhul kajastatakse töötushüvitiste maksmist iga aasta kohta eraldi .

Punkti II alapunkti B (ja II lisa) ning punkti II alapunkti C tabeli erinevused on tingitud asjaolust, et ühenduse töötushüvitiste arvutusprogrammi (loodud Access’ i raames) ning väljamaksete vahel puudub arvutiside. Seega esineb ka programmiväliseid arvutusi.

Käesolevas punktis on esitatud ligilähedased andmed, mis kajastavad kõige tõenäolisemalt kulude jagunemist institutsioonide kaupa.

Töötuskindlustusskeemi tasakaalust kõige selgema pildi saamiseks tuleks tugineda käesoleva punkti andemetele.

1. Ajavahemik 2000–2002

[pic]

2. Ajavahemik 2003-2005

[pic]

D. Kokkuvõtlik tabel ajavahemiku 2000–2005 aastakulude ja –tulude kohta suhtarvudes (% aasta kogusummadest)

Punktis C esitatud andmete alusel:

[pic]

E. Keskmine kulu väljamakse kohta ajavahemikus 2000–2005

[pic]

Keskmist kulu arvestatakse järgmiselt: Kogukulud (töötushüvitised + sissemaksed ühisesse ravikindlustussüsteemi) jagatakse hüvitiste koguarvuga.

Hüvitist võib käsitleda kui õigust saada ühenduse töötushüvitist täpselt piiritletud kalendrikuu eest. See õigus võib olla täielik (30/30ndikku) või osaline (s.o murdosa sellest) sõltuvalt sellest, milliseid tõendeid igakuiselt esitatakse.

Nii saadakse töötushüvitise keskmine kulu vaadeldaval aastal.

Tabel kajastab vaadeldaval aastal makstud hüvitiste koguarvu institutsiooni kohta.

Üksikasjalikum analüüs selle kohta, milline oli töötushüvitise keskmine kulu 2004. ja 2005. aastal, on antud käesoleva dokumendi IV peatükis.

F. Märkused

- Kui võtta arvesse hüvitisskeemi kõiki tulusid ja kulusid, on selle eelarve neljal aastal olnud puudujäägis (1991, 2000, 2001 ja 2004). Kui arvata välja ülejääkide investeerimisest saadud tulu, esines eelarvepuudujääk ka 1991. ja 2002. aastal.

- On tähelepanuväärne, et 2005. aastal esineb suur ülejääk – tulude poolt üle 11% (v.a intressid).

- Praegu on koguvarade maht 9,2 miljonit eurot, millest on võimalik rahastada:

- rohkem kui pooleteise aasta kulusid (võrdluseks: aastal 2005 oli varade maht 5,9 miljonit eurot)

- kuuekordselt suurimat siiani registreeritud aasta tegevuspuudujääki (v.a intressitulud) (1,46 miljonit eurot 2001. aastal).

- Punkti C tabel näitab selgelt, et Majandus- ja Sotsiaalkomitee tulude ja kulude vahel puudub süstemaatiliselt tasakaal. Nimetatud institutsiooni endiste töötajatele makstud töötushüvitiste kogusumma ületab mitmekordselt vastavaid sissemakse. Ametite ja asutuste puhul on olukord vastupidine – nende endistelt töötajatelt saadud tulud ületavad mitmekordselt kulud. Kõnealuseid tähelepanekuid kinnitab maksumaksjate ja kasusaajate arv punkti III alapunkti C tabelis.

- 2000.-2003. aastal tundub keskmine kulu pigem langevat. Seda selgitab asjaolu, et alates 1985. aastast on ühenduse töötushüvitise alam- ja ülemmäär püsinud liikumatuna, kuid hüvitisest maha arvatavaid riigi sotsiaaltoetusi on sõltuvalt elukallidusest korrapäraselt kohandatud. Ühenduse peretoetuste kohandamine kompenseeris langust vaid osaliselt.

III. OSAMAKSU MAKSJAD JA KASUSAAJAD (2000–2005)

A. Kokkuvõtlik tabel vaadeldava aasta 31. detsembri seisuga teenistuses olnud ajutiste/lepinguliste töötajate kohta (2000–2005), jaotus palgaastmete kaupa

[pic]

Aruande VI lisas tuuakse välja töötajate jagunemine ameti ja asutuse kaupa.

B. Kokkuvõtlik tabel töötute arvu kohta aastas (kes on saanud töötushüvitist vaadeldava aasta detsembri eest), 2000–2005, jaotus palgaastmete kaupa.

[pic]

C. Punktide A ja B tabelites osutatud kogusummade koondtabel, millele on lisatud osakaal (%) vaadeldava institutsiooni töötajate koguarvust

1) Tabel

[pic]

2) Diagramm

[pic]

D. Menetletud töötusjuhtumite arvu kajastav tabel institutsioonide kaupa (vähemalt üks vaadeldava aasta kohta arvutatud hüvitis)

[pic]

Need andmed täiendavad käesoleva peatüki punktis B esitatud statistikat ning näitavad täpsemalt tegelikku halduskoormust. Menetluse algatamine tähendab vaieldamatult halduskoormust, isegi kui juhtumi puhul makstakse vaid üksikuid hüvitisi.

Lisaks sellele näitab tabel hüvitisi saanud töötute tegelikku arvu institutsiooni kohta.

E. Töötute arv (kes on vaadeldaval aastal saanud töötushüvitist vähemalt ühe väljamakse näol) elukohariikide kaupa (2000–2005)

1) Tabel

[pic]

2) Diagramm

[pic]

F. Töötushüvitist saanud ajutiste/lepinguliste töötajate lepingute pikkuse analüüs institutsioonide kaupa

Tabelis on esitatud lepingu(te) pikkuse (mille alusel on töötajatel õigus saada töötushüvitist, nt vähemalt üks aasta, vähemalt kaks aastat jne) kaupa selle lepinguliigi töötute osakaal töötute koguarvust (esitatud aastakaupa; 2000–2005; isikud, kellele on vaadeldaval aastal välja arvutatud vähemalt üks hüvitis).

[pic]

[pic]

Üksikasjalikum analüüs ajavahemiku 2004–2005 kohta on esitatud käesoleva dokumendi IV peatükis.

G. Analüüs hüvitamisperioodi kohta institutsioonide kaupa

Tabelis on esitatud keskmine hüvitamisperiood aasta kohta (2000–2005). Keskmine hüvitismaksete arv saadakse järgmiselt: võttes aluseks vaadeldaval aastal menetletud töötusjuhtumite arvu (töötud, kellele on vaadeldaval aastal välja arvutatud vähemalt üks hüvitis), jagatakse menetluse alustamise ja vaadeldava aasta 31. detsembri vaheline hüvitispäevade arv juhtumite arvuga ning seejärel omakorda 30ga.

Üksikasjalikum analüüs ajavahemiku 2004–2005 kohta on esitatud käesoleva dokumendi IV peatükis.

[pic]

H. Märkused

- Pikka aega oli üle poole ELi institutsioonide ajutistest töötajatest komisjoni teenistuses. Selle üks põhjusi on teatavasti asjaolu, et väga suur hulk (ligikaudu 700) ajutise töötaja tähtajatuid lepinguid sõlmiti teadustöö raames. Alates 2004. aastast sõlmiti selliste lepingute alusel töötavate isikutega alalised lepingud, mille tulemusena oli 2005. aasta lõpu seisuga komisjoni teenistuses vähem kui 1/3 ajutisi töötajaid.

- Ametite ja asutuste töötajate arv kasvab pidevalt. Ametite ja asutuste töötajate koguarv moodustab praegu juba märkimisväärse osa kõikidest ajutistest töötajatest (ligikaudu 1/3).

- Lisaks eelnevale tuleb märkida, et viimastel aastatel on ametite ja asutuste arv praktiliselt hüppeliselt kasvanud.

- Kuue viimase aasta jooksul on olnud kõige rohkem A palgaastme ajutisi töötajad (35–45%); hüvitiste väljamaksmise osas on aga selgelt ülekaalus C palgaastme endised töötajad (samuti 35–45%). Kinnitusena eelmise peatüki märkusele (vt punkt II alapunkt E) on hüvitist saavate endiste Majandus- ja Sotsiaalkomitee töötajate osakaal nimetatud institutsioonis teenistuses olevate inimeste osakaalust mitu korda suurem.

- Usaldusväärsete järelduste tegemiseks on hüvitist saavate isikute (endised lepingulised töötajad) arv veel liiga väike.

- Ametite ja asutuste palgatavate töötajate (ehk maksumaksjate) arv ületab suurel määral nimetatud üksustest hüvitist saavate töötute arvu. Seda kinnitavad kulusid ja tulusid kajastavad arvud (vt punkt II alapunkt D). Osaliselt on eelnev tingitud asjaolust, et paljud ametid ja asutused on äsja loodud ning suur hulk lepinguid veel kehtib.

- Erinevus detsembri seisuga hüvitatud töötajate arvu ning aasta jooksul menetletud töötusjuhtumite arvu vahel annab tunnistust, et menetletavaid juhtumeid on väga palju. Arvud annavad hea ülevaate tegelikust halduskoormusest.

- Andmed ühenduse töötute elukoha kohta kinnitavad, et üle poole töötutest registreerib end tööotsijana Belgias. See arv, mis pidevalt kasvab (v.a 2005), ei kajasta aga kuidagi töötute kodakondsust. Teisisõnu – Belgias registreeruvad tööotsijana lisaks belglastele ka muudest liikmesriikidest pärit endised töötajad. Kui liita kokku viie riigi näitajad, kus on registreerinud kõige rohkem endistest institutsioonide töötajatest tööotsijaid (Belgia, Prantsusmaa, Hispaania, Luksemburg ja Itaalia), moodustavad need töötusjuhtumid üle 80% menetletud töötusjuhtumite koguarvust. Nimetatud osakaal on püsinud viimase kuue aasta jooksul suhteliselt stabiilne. Andmed näitavad ka, et mujal kui nimetatud viies riigis töötuks registreerunute hulgas on kõige enam just ametite ja asutuste töötajaid.

- Märkused punkti III alapunkti F tabeli (lepingute pikkus) kohta:

- lepingute pikkus on viimaste aastate jooksul lühenenud: kui 2000. aastal oli üle 2 aasta kestvaid lepinguid 75%, siis 2005. aastal oli see osakaal vaid 45%. Siiski on veel vara järeldada, et tegemist on ümberkorralduste mõjuga;

- siingi eristub teistest Majandus- ja Sotsiaalkomitee: sõlmitud lepingutest poolte pikkuseks oli kuni üks aasta. 2005. aastal moodustas Majandus- ja Sotsiaalkomiteest pärit töötute arv 8,1% töötute koguarvust ning töötute koguarvust 4,8% oli olnud kuni ühe aasta pikkune leping selle institutsiooniga.

- Märkused punkti III alapunkti G tabeli (hüvitise maksmise kestus) kohta:

- esimese skeemi kehtimise ajal oli maksmisaeg umbes üks aasta. 2000 ja 2004 tunduvad siin erandlikud: 2000. aastal algatati palju menetlusi volinike kabinetimuudatuste tõttu. Hüvitiste maksti nende töötusjuhtumite puhul lühikest aega. Ei ole kuigi selge, miks hüvitamisperioodid olid 2004. aastal nii lühikesed. Lühikesi hüvitamisperioode täheldatakse väga selgelt komisjoniga sõlmitud lepingute puhul. Muudetud skeemi mõju on veel minimaalne.

- Hüvitamisperioodi lühenemine 2005. aastal on ehk tingitud nende töötute arvu kasvust, kes sõltusid muudetud skeemist, milles nähakse ette lühem hüvitamisperiood (1/3 teenistusajast).

IV. ÜMBERKORRALDUSTE JÕUSTUMISE JÄRGNE ERIOLUKORD (2004-2005)

A. Selgitused

Ümberkorralduste raames muudeti ka ühenduse täiendava hüvitise saamise õigusi. Muutuste üksikasjad on esitatud käesoleva dokumendi I lisas.

Üleminekuperioodil (mille kestust on raske määratleda) kehtivad mõlemad skeemid paralleelselt. Töötajatel, kellega oli sõlmitud ajutise töötaja leping (millest tulenes õigus ühenduse täiendavale töötushüvitisele) enne 1. maid 2004, võivad kahe skeemi vahel valida. Kui nende tööleping (ehk töötushüvitisõiguse omandamine) on olnud katkematu ja lõpeb hiljem kui 30. aprillil 2004, on neil töötushüvitise saamise tingimustele vastamise hetkel võimalik kahe skeemi vahel valida, kusjuures valik on pöördumatu.

B. Igakuiste väljamaksete keskmine

Tabelis analüüsitakse eri lepinguliikide (ajutine töötaja (AT), lepinguline töötaja (LT)) keskmist igakuist maksumust ühe töötusjuhtumi kohta, võttes arvesse vaadeldava lepinguliigi suhtes kohaldud töötuskindlustusskeemi.

[pic]

C. Töötuskindlustusfondi tehtud sissemaksete analüüs

Tabelis esitatud andmed pärinevad palgafondi programmist (NAP). Andmed hõlmavad kõiki institutsioone, ameteid ja asutusi.

Iga vaadeldava kuu kohta on esitatud selleks kuuks väljaarvestatud töötasude hulk, isegi kui arvestamine toimus järgnenud kuudel. Lisaks töötasude hulgale on välja toodud töötajate ja tööandja kindlustusmaksed vaadeldavas kuus.

Nii saab välja arvestada keskmise sissemakse töötaja kohta ning seda eri kuude lõikes võrrelda.

[pic]

[pic]

D. Lepingute pikkuse analüüs institutsioonide kaupa

Tabelis on esitatud lepingu(te) pikkuse (mille alusel on töötajatel õigus saada töötushüvitist, nt vähemalt üks aasta, vähemalt kaks aastat jne) kaupa selle lepinguliigi töötute osakaal töötute koguarvust (esitatud aastakaupa; 2004–2005; isikud, kellele on vaadeldaval aastal välja arvutatud vähemalt üks hüvitis).

[pic]

[pic]

[pic]

E. Hüvitamisperioodi analüüs institutsioonide kaupa

Tabelis on esitatud hüvitamisperioodi keskmine pikkus aastas (2004–2005). Hüvitismaksete keskmine arv saadakse järgmiselt: võttes aluseks vaadeldaval aastal käsitletud töötusjuhtumite arvu (töötud, kellele on vaadeldaval aastal välja arvutatud vähemalt üks hüvitis), jagatakse menetluse alustamise ja vaadeldava aasta 31. detsembri vaheline hüvitispäevade arv töötusjuhtumite arvuga ning seejärel omakorda 30ga.

Ka need summad esitatakse mõlema lepingu liigi ja kohaldatava skeemi kohta eraldi.

[pic]

F. Märkused

- On ilmne, et endiste ajutiste töötajate puhul on ühe kuu keskmine väljamakse oluliselt suurem muudetud töötuskindlustusskeemi kohaldamisel. 2004. aasta puhul märgitud (muudetud skeemi) keskmine kulu on aga veidi petlik, kuna paljud töötud olid hüvitist alles saanud kuni kuus kuud ning selle perioodi puhul töötushüvitise põhisumma suhtes ülemmäära ei kohaldata. 2005. aastal on kulu juba väiksem, kuigi uus töötuskindlustusskeem ei ole veel stabiilne. Kahanemine peaks seega jätkuma.

- 2005. aastal oli võimalik esimest korda välja arvestada endisele lepingulisele töötajale makstava töötushüvitise keskmine kulu. Kuigi ka see kulu on petlikult kõrge (vt eelmist lõiku), on see 60% madalam kui endise ajutise töötaja keskmine kulu.

- Märkused töötuskindlustusskeemi sissemaksete kohta:

- arvutusmeetodi muutmine on tõstnud sissemakseid umbes 80% (51,13 aprillis 2004, 91,00 mais 2004);

- 2005. aastal võrdus ühe endise ajutise töötaja töötushüvitiskulu (2420,74 eurot kuus) 27,50 teenistuses oleva ajutise töötaja sissemaksetega (88,11 eurot kuus). Vana töötuskindlustusskeemi kehtimise ajal oli ühe töötu rahastamiseks vaja 29,15 töötajat (sissemakse 51,13 eurot kuus, keskmine kulu 1490,53 eurot kuus). Muudetud töötuskindlustusskeemis ei ole see vahekord oluliselt suurenenud, pigem isegi langenud;

- 2005. aastal võrdus ühe endise lepingulise töötaja töötushüvitiskulu (1 026,15 eurot kuus) 28,60 teenistuses oleva lepingulise töötaja osamaksudega (35,85 eurot kuus);

- seega võib järeldada, et mõlemat lepinguliiki rahastatakse peaaegu võrdsel määral.

- Vaadeldes ühenduse täiendava töötushüvitise õiguse seisukohast lepingute pikkust, ilmnevad vana ja uue töötuskindlustusskeemi erinevused üksnes 2005. aastal. Tundub, et uuest skeemist sõltuvad lepingud on pikemad. Tuleb siiski juhtida tähelepanu sellele, et praegu kehtib veel üleminekuperiood: töötajatel, kelle leping kehtis nii enne kui ka pärast 1. maid 2004, on ikka veel võimalus valida üks kahest töötuskindlustusskeemist ning see võib numbreid mõjutada.

- Märkused punkti IV alapunkti E (hüvitamisperiood) kohta on järgmised:

- leidis kinnitust, et 2004. aastal oli komisjoni töötajate hüvitamisperiood oluliselt lühem kui enne;

- juba alates 2005. aastast (mil endistest ajutistest töötajatest töötute arv, kelle suhtes kohaldatakse uut töötuskindlustusskeemi, on juba suurem) on näha, et ajutiste töötajate hüvitamisperiood on tõenäoliselt palju lühem kui vana skeemi puhul;

- esimesed märgid (siiski väga osalised ja ebatäielikud) osutavad samale tendentsile endiste lepinguliste töötajate puhul. Esimesed menetlused algatati nende puhul aga alles 2005. aastal.

V. LÕPPMÄRKUSED JA JÄRELDUSED

- Ümberkorralduste tulemusena, sealhulgas peamiselt abiteenistujate asendamise tõttu lepinguliste töötajatega, on tulevikus ühenduse töötushüvitist taotleda võivate isikute arv praktiliselt kahekordistunud. Abiteenistujad sõltusid üksnes riigi sotsiaalkindlustussüsteemist ning neil ei olnud seega õigus taotleda Euroopa ühenduste sotsiaaltoetust.

- Üldiselt on ühenduse täiendava töötuskindlustusskeemi tegevuseelarve skeemi kehtivusajast kolme neljandiku jooksul olnud ülejäägis.

- Olemasolevatest reservidest on võimalik katta kuue aasta tegevuseelarve puudujääk.

- Tuleb tunnistada, et Majandus- ja Sotsiaalkomiteest pärinevad tulud ja selle institutsiooni endistest töötajatest töötute põhjustatavad kulud ei ole endiselt tasakaalus.

- Sellised sündmused nagu komisjoni uuendamine ja seega personalimuudatused volinike kabinettides, samuti Euroopa Parlamendi fraktsioonides töötanud personali uuenemine pärast valimisi, mõjutavad märkimisväärselt töötuskindlustusskeemi finantstasakaalu.

- Ametite ja asutuste arv ning nendes töötavate isikute arv kasvab pidevalt, ületades isegi komisjoni ajutiste ja lepinguliste töötajate arvu.

- Suur hulk ühenduse töötuid koondub vaid mõnesse liikmesriiki. Tuleks leida vahendeid ühenduse täiendava töötushüvitise maksmiseks vajalike andmete vahetamiseks elektrooniliselt.

- Ümberkorraldused ning seega ühenduse täiendav töötuskindlustusskeemi kohaldamine stabiliseerub tõenäoliselt 2007.-2008. aastal. Siiski on juba andmeid uue skeemi tasakaalustatud toimimise kohta. Nende põhjal võib järeldada, et:

- ajutiste töötajate sissemaksed on märkimisväärselt suurenenud;

- kuigi ühe töötu maksumus on uue skeemi puhul oluliselt suurem kui vana skeemi puhul, võib usaldusväärsetele näitajatele tuginedes väita, et praegustest sissemaksetest saab katta enam-vähem sama osakaalu ulatuses kulusid kui varem;

- ühelt poolt endiste ajutiste ning teiselt poolt lepinguliste töötajate suhtes kohaldatava skeemi kulude ja tulude tasakaalu seisukohast ei ole märgata lepingu liikide vahelisi olulisi erinevusi;

- kui hüvitamisperioodi lühenemine muudetud töötuskindlustusskeemi raames lähiaastatel kinnitust leiab (esimesed märgid näitavad seda selgelt), on skeemi tasakaal veelgi paremini tagatud ja kindel.

- Loomulikult tekitab veel küsimusi töötuskindlustusskeemi olukord 2007.-2008. aastal, kui lõpevad väga paljude lepinguliste töötajate lepingud.

- Muudetud töötuskindlustusskeemi tasakaalu tagamiseks pikas perspektiivis oleks vaja teostada tuleviku-uuring ning vajadusel kaaluda sissemaksete ja/või õiguste kohandamist.