SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Viimastel aastatel on tehtud edusamme ELi ja Valgevene suhetes ning ELi ja Valgevene kahepoolne kaubavahetus on pidevalt tihenenud. Euroopa Liit on Valgevene teine peamine kaubanduspartner ja temaga toimub peaaegu kolmandik riigi kogukaubandusest. Samas on Valgevene tehastest pärit märkimisväärne osa (hinnanguliselt üle 15 %) ebaseaduslikest tubakatoodetest, mille on ELi liikmesriikide tolliasutused kinni pidanud. Ebaseadusliku tubakakaubanduse tõttu jääb liikmesriikide ja ELi eelarvetes saamata hinnanguliselt 10 miljardit eurot tulu aastas. Ebaseaduslik tubakakaubandus kahjustab ka ELi ja riikide rahvatervisepoliitikat ning aitab seega igal aastal kaasa arvukatele suitsetamisega seotud surmajuhtumitele. 2013. aastal võttis EL ebaseadusliku tubakakaubanduse vastu võitlemiseks vastu ulatusliku strateegia, mis on praegugi asjakohane. Strateegia tähtis element on parandada koostööd oluliste päritolu- ja transiidiriikidega. Seepärast vastab käesolev ettepanek ELi liikmesriikide ja nende ettevõtjate vajadustele Valgevenega toimuvat tollikoostööd ja vastastikust haldusabi käsitleva õigusraamistiku valdkonnas.

Erilise ajaloolise tausta tõttu on Valgevene ainus ELi idanaabruse riik ja ainus Euraasia Majandusliidu riik, kel puudub ametlik õiguslik alus tollikoostööks ja vastastikuse haldusabi andmiseks ELiga. Seepärast on vaja rahvusvahelist lepet, et luua õiguslik alus tollikoostööle eelkõige tarneahela turvalisuse ja kaubanduse hõlbustamise valdkonnas ning vastastikuse haldusabi andmisele, mille eesmärk on tollialaste õigusaktide rikkumisi ära hoida, neid uurida ja nende vastu võidelda. Leping Valgevenega on asjakohane vahend tollipettuse vastu võitlemiseks.

Kuivõrd ELi üldised suhted Valgevenega on muutumas, on nüüd õige aeg täita see ELi välissuhete lünk, mis on seotud tolliküsimustega tema naabruses. Algatus on kooskõlas nõukogu 2016. aasta veebruari järeldustega Valgevene kohta, milles on märgitud, et EL on jätkuvalt valmis arendama ELi-Valgevene suhteid ning astuma edasisi samme poliitiliste suhete ja valdkondliku koostöö tugevdamiseks asjakohases kontekstis. Hiljutisemas plaanis tugineb algatus ELi-Valgevene koordineerimisrühma koosolekul 25. aprillil 2019 toimunud poliitilistele kontaktidele ja volinik Oettingeri külaskäigule Minskisse, mis leidis aset veebruaris 2019. Suhete tugevdamine Valgevenega on oluline element ka ebaseadusliku tubakakaubanduse vastase võitluse tegevuskavas (2018–2022), mille komisjon võttis vastu 2018. aasta detsembris.

Algatus ei kuulu õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raamesse.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Komisjon on sõlminud tollikoostöö ja vastastikuse haldusabi sätteid sisaldavad lepingud kõigi idanaabruse riikidega ning kõigi teiste Euraasia Majandusliidu riikidega, st Venemaaga, Armeeniaga, Kasahstaniga ja Kõrgõzstaniga.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Soovitus on kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Menetlusõiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 218 lõiked 3 ja 4. Lepingu sisu kuulub liidu ühisesse kaubanduspoliitikasse ja seega on lepingu allkirjastamise ja sõlmimise otsuste materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 207 tehakse algatus ELi ainupädevusse kuuluvas valdkonnas (ühine kaubanduspoliitika). Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

•Proportsionaalsus