1.Sissejuhatus

Kodanike kokkupuude laiaulatusliku väärinfo, nii eksitava kui ka otseselt vale infoga, on Euroopa jaoks suur probleem.

Euroopa avatud demokraatlike ühiskondade aluseks on avalikud arutelud, mis võimaldavad hästi informeeritud kodanikel väljendada oma tahet vabade ja õiglaste poliitiliste protsesside kaudu. Meedia keskne roll on traditsiooniliselt olnud avaliku sektori asutuste kontrollimine ja sellise teabe edastamine, mille abil on kodanikel võimalus kujundada oma seisukohti ühiskondlikes küsimustes ning osaleda demokraatlikus elus aktiivselt ja tõhusalt. Euroopas kehtivad traditsioonilise meedia suhtes mitmesugused erapooletust, pluralismi, kultuurilist mitmekesisust, kahjulikku infosisu, reklaami ja sponsitud infosisu käsitlevad eeskirjad. Demokraatia Euroopas põhineb vabal ja sõltumatul meedial.

Internet ei ole tänapäeval mitte ainult oluliselt suurendanud kodanikele kättesaadavate uudiste mahtu ja mitmekesisust, vaid on põhjalikult muutnud ka uudistega tutvumise ja nende käsitlemise viise. Veebimeedia on eelkõige nooremate kasutajate jaoks peamine teabeallikas. Mitmekesise kvaliteetse teabe kerge kättesaadavus võib muuta demokraatlikud protsessid osaluspõhisemaks ja kaasavamaks.

Kuid uusi tehnoloogiaid saab eelkõige sotsiaalmeedia kaudu enneolematult ulatuslikult, kiirelt ja suunatult kasutada ka väärinfo levitamiseks. Nende vahendite abil saab luua individuaalselt kohandatud infosfäärid, mis võimendavad jõuliselt väärinfo levitamise kampaaniaid.

Väärinfo vähendab usaldust institutsioonide ning digitaalse ja traditsioonilise meedia vastu. See kahjustab Euroopa demokraatlikke riike, sest takistab kodanikke teadlikke otsuseid tegemast. Väärinfo toetab tihti ka radikaalseid ja äärmuslikke ideid ja tegevusi. Väärinfo piirab sõnavabadust, mis on Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „põhiõiguste harta“) sätestatud põhiõigus . Sõnavabadus hõlmab meediavabadust ja pluralismi, samuti arvamusvabadust ning vabadust saada ja levitada teavet ja ideid „avaliku võimu sekkumiseta ning sõltumata riigipiiridest“.

Avaliku sektori osalejate peamine kohustus seoses sõna- ja meediavabadusega on hoiduda sekkumisest ja tsensuurist ning tagada soodus keskkond kaasava ja pluralistliku avaliku arutelu jaoks. Seaduslik sisu, ka siis, kui tegemist on väidetavalt kahjuliku sisuga, on üldiselt kaitstud sõnavabadusega. Seda tuleb käsitleda erinevalt ebaseaduslikust sisust, mille kõrvaldamine võib olla õigustatud. Nagu Euroopa Inimõiguste Kohus on järeldanud, on see eriti oluline valimiste kontekstis.

Paljud riigisisesed ja välismaised osalejad kasutavad veebis laialdaselt väärinfo levitamise massikampaaniaid, et külvata usaldamatust ja tekitada sotsiaalseid pingeid, millel võivad meie julgeolekule tõsised tagajärjed olla. Kolmandate riikide väärinfo levitamise kampaaniad võivad olla osa sisejulgeolekut ähvardavatest hübriidohtudest, näiteks valimisprotsesside kontekstis ja eelkõige koos küberrünnakutega. Näiteks on Venemaa sõjalises doktriinis infosõda sõnaselgelt ühe valdkonnana nimetatud.

Väärinfo levimine avaldab mõju ka poliitikakujundusprotsessidele, kuna tegu on avaliku arvamuse kallutamisega. Riigisisesed ja välismaised osalejad saavad väärinfo abil manipuleerida poliitikat, ühiskondlikke arutelusid ja käitumist sellistes valdkondades nagu kliimamuutused, ränne, avalik julgeolek, tervishoid ja rahandus. Väärinfo võib seada kahtluse alla ka teaduslikud ja empiirilised tõendid.

2014. aastal tõdes Maailma Majandusfoorum, et väärinfo kiire levik internetis on üks kümnest suurimast tänapäeva ühiskonna suundumusest . 2016. aastal olid sotsiaalmeedia uudisteagregaatorid ja otsingumootorid (kokku) tähtsaim võrgu-uudiste allikas 57 % kasutajate jaoks ELis . Kolmandik noortest (18–24-aastased) peab sotsiaalmeediat peamiseks uudisteallikas . 80 % eurooplastest puutub vähemalt mitu korda kuus kokku teabega, mis on nende arvates vale või eksitav. 85 % vastanutest peab seda oma riigis probleemiks .

Infosisu levitavad veebiplatvormid, eelkõige sotsiaalmeedia, videoportaalid ja otsingumootorid mängivad keskset rolli veebis oleva väärinfo levitamisel ja võimendamisel. Veebiplatvormid ei ole praeguse seisuga suutnud piisavalt reageerida väärinfost tulenevatele probleemidele ja platvormitaristute manipuleerivale kasutusele. Mõned neist on võtnud mõningaid meetmeid veebis leviva väärinfo leviku vähendamiseks, kuid seda on tehtud vaid vähestes riikides ja paljud kasutajad on neist meetmetest välja jäänud. Lisaks on suuri kahtlusi, kas platvormid kaitsevad piisavalt oma kasutajaid selle eest, et kolmandad isikud ei kasutaks nende isikuandmeid ilma nende nõusolekuta, nagu on näidanud hiljutised paljastused seoses Facebooki ja Cambridge Analyticaga. Selles juhtumis, mida praegu uurivad andmekaitseasutused, saadi juurdepääs miljonite ELi sotsiaalmeedia kasutajate andmetele, mida kasutati valimiste kontekstis.

Väärinfo suurenemine ja sellega seotud ohu tõsidus on nii ELi liikmesriikides kui ka rahvusvahelisel tasandil suurendanud kodanikuühiskonna teadlikkust ja muret neis küsimustes. 2015. aasta märtsis kutsus Euroopa Ülemkogu kõrget esindajat üles töötama välja tegevuskava võitlemiseks Venemaa käimasolevate väärinfo levitamise kampaaniate vastu. Selle tulemusena loodi idanaabruse strateegilise kommunikatsiooni töörühm, mis toimib plaanipäraselt täielikult alates 2015. aasta septembrist. 2017. aasta juunis võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni, milles kutsuti komisjoni üles „põhjalikult analüüsima praegust olukorda ja õigusraamistikku seoses võltsuudistega ja kontrollima õigusliku sekkumise võimalust, et piirata võltsinfosisu levitamist ja levimist“. 2018. aasta märtsis märkis Euroopa Ülemkogu: „Sotsiaalvõrgustikud ja digiplatvormid peavad tagama oma tegevuse läbipaistvuse ning kodanike eraelu puutumatuse ja isikuandmete täieliku kaitse“. 2017. aastal rahvusvaheliste organisatsioonide eriraportööride poolt vastu võetud ühisdeklaratsioonis sõnavabaduse ja võltsuudiste, väärinfo ja propaganda kohta (Joint Declaration on Freedom of Expression and "Fake News", Disinformation and Propaganda) seatakse fookusesse rahvusvaheliste inimõigusnormide kohaldamine selle nähtuse suhtes.

Mitu liikmesriiki uurib praegu võimalusi kaitsta valimisprotsesside usaldusväärsust veebis leviva väärinfo eest ja tagada veebis tehtava poliitilise reklaami läbipaistvus.

Ehkki valimisprotsesside kaitsmine kuulub peamiselt liikmesriikide pädevusse, on siiski selge, et veebis leviva väärinfo piiriülesus eeldab üleeuroopalist lähenemisviisi, et tagada tõhus ja kooskõlastatud tegevus ning kaitsta ELi ja selle kodanikke, poliitikat ja institutsioone.

Käesoleva teatise koostamisel võeti arvesse kodanike ja sidusrühmadega peetud ulatuslikke konsultatsioone. 2017. aasta lõpus moodustas komisjon kõrgetasemelise eksperdirühma andmaks nõu selles küsimuses. Eksperdirühm esitas aruande 12. märtsil 2018 . Komisjon algatas ka ulatusliku avaliku konsultatsiooni (veebipõhised küsimustikud), millele saadi 2 986 vastust, struktureeritud dialoogid asjaomaste sidusrühmadega ja Eurobaromeetri arvamusküsitluse kõigis 28 liikmesriigis.

Käesolevas teatises esitatakse komisjoni seisukohad veebis leviva väärinfoga seonduvate probleemide kohta. Selles visandatakse peamised aluspõhimõtted ja eesmärgid, millest tuleks juhinduda, et suurendada üldsuse teadlikkust väärinfost ja probleemi tõhusalt lahendada, samuti konkreetsed meetmed, mida komisjon kavatseb selles suhtes võtta.