KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Kaheksas aastaaruanne (2013) ühenduse abi kasutamise kohta nõukogu 27. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 389/2006 (millega luuakse rahalise toetuse programm Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks) alusel

1. Sissejuhatus

Nõukogu määrus (EÜ) nr 389/2006[1] (edaspidi „abimäärus”) on Küprose türgi kogukonna abistamise aluseks ja selle kohta tuleb igal aastal nõukogule ja Euroopa Parlamendile aru anda. Käesolev aruanne käsitleb 2013. aastat.

2. Abi kavandamine

2006. aastast kuni 2013. aasta lõpuni kavandati abimääruse raames tehtavateks toiminguteks 337 miljonit eurot. 2013. aasta programmi (31 miljonit eurot[2]) koostamisel kasutati sidusrühmade õpitubasid, välishindamist ning eelkõige abiprogrammi üldist hindamist, mis teostati aasta jooksul.

Abi ajutise iseloomu (kuni ühinemiseni) ning ELi eelarve varudest rahastamise tõttu oli acquis' lõplikuks kasutuselevõtuks vajalikke põhjalikke muudatusi raske ette planeerida. Euroopa Kontrollikoda teadvustas kõnealust probleemi oma 2012. aasta soovituses[3]. Mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 on kehtestatud programmi mitmeaastane perspektiiv, milles on esimest korda ette nähtud iga-aastane rahastamine. See võimaldab acquis' tulevase rakendamise ettevalmistamise paremat kavandamist. Parem ettevalmistamine on muutunud olulisemaks seoses konflikti lahendamiseks peetavate läbirääkimiste jätkumisega 2014. aastal, kuna abimääruses on nõutud, et pärast konflikti lahendamist tuleb acquis'd kohe kohaldama hakata.

3. Rakendusmehhanismid

Kõnealust programmi rakendatakse Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli alt välja jäävatel aladel, kus acquis' kohaldamine on ajutiselt peatatud vastavalt ühinemislepingu protokollile nr 10. Abi antakse peamiselt Euroopa Komisjoni poolse tsentraliseeritud eelarve täitmise kaudu. Mõningaid projekte hallatakse ühiselt ÜRO arenguprogrammiga.

Komisjon tegutseb ainulaadsetes poliitilistes, õiguslikes ja diplomaatilistes tingimustes. Selleks et rakendada programmi usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid järgides, on vaja erikorda. Tavaolukorras nähakse ELi rahastatavate abiprogrammide puhul arenguabi õiguslik raamistik ette abi saava riigi valitsusega sõlmitud lepingutega. Küprose türgi kogukonnale abi andmiseks ei saa selliseid lepinguid sõlmida ning komisjon peab toetuma eeskirjadele ja tingimustele, mida tema arvates kohalikul tasandil parajasti kohaldatakse. See kujutab endast teatavat ohtu. Kõnealuse ohu haldamine ja leevendamine on osa komisjoni tööst ning võetud meetmete hulka kuuluvad intensiivne järelevalve ja toetus abisaajatele, maksetingimuste läbivaatamine ja ettevaatlik suhtumine pangatagatiste kasutamisse.

Sellises keskkonnas eduka ja jätkusuutliku rakendamise tagamiseks peab Küprose türgi kogukond olema täielikult kaasatud acquis´ vastavusseviimise protsessi. Programmi täieliku tõhususe ning tähtsaima eesmärgi, s.t ühendamise saavutamiseks on endiselt vajalik Küprose türgi ja kreeka kogukondade vaheline koostöö.

Abiprogrammi meeskond kasutab Nikosia põhjaosas asuvat ELi programmi tugibürood. Komisjoni esindus Küprosel korraldab oma igapäevase töö raames ka kohtumisi ja seminare ning teavitab programmist Küprose avalikkust.

Abiprogramm hõlmab märkimisväärses ulatuses eelkõige mitteriiklikele osalejatele toetustena antavat abi. Kõnealuste kavade raames suhteliselt väikesemahuliste lepingute haldamine on abiprogrammi meeskonna jaoks koormav ning komisjon otsib jätkuvalt kaudseid haldamisviise. Detsembris sõlmiti delegeerimiskokkulepe, millega anti stipendiumiprogrammi haldamine kaheks akadeemiliseks aastaks (2014–2016) Briti Nõukogule.

4. Programmi rakendamine aruandeperioodil 4.1. Ülevaade

2013. aasta oli märkimisväärselt edukas: üle anti Küprose suurim, Nikosia kahe kogukonna jaoks kavandatud Mia Milia / Haspolati uus reoveepuhasti; kiirendati teadmata kadunud isikute otsimisega tegeleva komitee tööd ning tuvastati siiani kõige suurem arv teadmata kadunud isikuid; kultuuripärandi valdkonnas jõuti lõpule mitme olulise projektiga; kõrgelt hinnatud stipendiumiprogrammiga hõlmati 2013. aastal rohkem tudengeid kui varasematel aastatel ning määrati koolide ja talunike abistamiseks suunatud toetusi. Programmi üldhinnangu kohaselt anti aastale hinne „hea”. Komisjonil õnnestus anda Küprose türgi kogukonnale abi ka mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 raames.

Nagu ka 2012. aasta puhul, lõpetati aasta jooksul mitmed lepingud (229), sealhulgas suur hulk varasemate kavade raames antud toetusi. 2013. aasta lõpu seisuga jätkus töö 208 lepinguga. Uued meetmed hõlmasid peamiselt toetuskampaaniaid VKEde, kodanikuühiskonna organisatsioonide, koolide ning maaelu ja kogukonna edendamise toetamiseks.

Meetmete spetsiifiliste asjaolude tõttu ei ole valdkondlike arenguprogrammide koostamine lihtne. Nimetatud tegur koos acquis´ga vastavusse viidud raamistiku puudumisega mitmetes valdkondades tähendab seda, et kohaliku tasandi organisatoorse tõhususe, vahendite haldamise ja kavandamisega seotud probleeme on raske lahendada. See aga on olnud programmile iseloomulik selle algusest peale ning väljendub eelkõige jätkusuutlikkusega seotud probleemides. Komisjon jätkab lõpule viidud projektide järelevalvet, et tagada näiteks hooldamis- ja käitamiseeskirjade korrektne järgimine. Jätkusuutlikkusega seotud probleemi tõstatas Euroopa Kontrollikoda nii oma 2012. aasta eriaruandes kui ka 2013. aasta programmi üldhinnangus.

Veel üheks üldprobleemiks on olnud ELi eelarve varudest igal aastal muutuv rahastamine ning abivahendi laad, mis on ajutine, kuid mille pikkus on kindlaks määramata. See on takistanud nii kavandamist kui ka jätkusuutlikkust, kuid kõnealusele probleemile püütakse leida lahendus mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 raames.

Üheks 2013. aastal esile kerkinud konkreetseks probleemiks oli kohalike töövõtjate poolt lepinguliste vaidluste suunamine kohalikesse „kohtutesse” ning sellest tulenevad „kohtuotsused” komisjoni vastu, mille tulemuseks olid kohtumäärused, mis takistasid kohalike pankade antud pangatagatiste sissenõudmist. Seda leevendasid osaliselt kohalikesse õigusaktidesse tehtud muudatused, kuid siiani ei ole teada, kas kohalike pankade antud pangatagatiste kaitse on piisav. Lisaks sellele tundub, et kõnealusel kaitsel puudub tagasiulatuv mõju ning komisjon ei suuda siiani teatavaid pangatagatisi kasutada. Kõnealuse probleemi tõttu on edasi lükkunud toetuslepingutele alla kirjutamine.

4.2. Edusammud eesmärkide kaupa

Abiprogrammi üldine eesmärk on aidata kaasa Küprose taasühendamisele, soodustades Küprose türgi kogukonna majandusarengut, pöörates erilist tähelepanu saare majanduslikule integratsioonile, tihedamate sidemete loomisele nii kahe kogukonna vahel kui ka Euroopa Liiduga ning acquis' ülevõtmiseks valmistumisele. 2013. aastal võeti meetmeid igas nimetatud valdkonnas.

4.2.1. 1. eesmärk. Infrastruktuuri arendamine ja ümberkorraldamine

Energiasektoris viidi 2013. aasta lõpuks kõik projektid edukalt lõpule ning nendega seotud lepinguid lõpetati 116 miljoni euro ulatuses. 1,27 MW päikeseenergiajaam töötab hästi ning on integreeritud kaugjuhtimissüsteemiga. Komisjon jätkab abisaaja tegevuse jälgimist.

Viivituste järel on järgmise põlvkonna võrgu telekommunikatsiooniseadmete katsetamise etapp peaaegu lõpule viidud ning loodetakse, et süsteem hakkab tööle 2014. aasta esimeses pooles. Siiani aga ei ole kehtestatud teenuste pakkumise ja võrgu käitamise eraldamiseks vajalikke tingimusi, mistõttu on sektori täielik liberaliseerimine 2014. aastal ebatõenäoline.

Liiklusohutuse valdkonnas on abikava raames lõpule viidud 2,4 miljoni euro ulatuses projekte. Viimased lepingud lõpetati 2013. aastal.

Nikosias viidi lõpule ning anti juulis üle kahe kogukonna jaoks kavandatud Mia Milia / Haspolati uue reoveepuhasti ehitus. Ehitustöid teostati ÜRO arenguprogrammi kaudu. Kaks omavalitsust sõlmisid puhasti käitamist ja hooldust käsitleva lepingu. Jätkuvalt on lahendamata puhastatud vee taaskasutamise, sealhulgas valitsuse kontrolli alla kuuluvatele aladele tagasi suunamisega seotud küsimused.

2012. aastal üle võetud Morphou/Güzelyurti reoveepuhasti defektidest teavitamise perioodi pikendati peamiselt teatavate korrosiooniprobleemide tõttu 2014. aastani. Abisaajal on juba sõlmitud käitamis- ja hooldusleping.

Famagusta uus reoveepuhasti anti üle oktoobris, kuid korrosiooni tekitava sissevoolu suure soolsusega seotud probleemid on siiani lahendamata. Käitamist ja hooldamist rahastab omavalitsus ning seda teostab sama ettevõtja, mis Morphou/Güzelyurti puhastigi puhul.

Famagustas rajati 45 km veevarustusvõrgustikku ja 47 km kanalisatsioonivõrgustikku. Mitmed probleemid on siiski lahendamata ning üle on võetud vaid veevõrgustik ja seitse pumbajaama. Kõnealuse projektiga seoses olid tekkinud suured viivitused ning leping lõpetati detsembris. 2013. aasta lõpus oli käimas lepingus sätestatud vaidluste lahendamise menetlus.

Veevarustuse/reovee suutlikkuse suurendamise programmi lõpuleviimise järel 2012. aastal teostati hindamine ning korraldati seminar, et koostada järelevalveprogramm.

Veevarustuse/reovee sektor on seetõttu olnud keeruline töövaldkond, mida on mõjutanud põhjavee suurest soolsusest tulenevad korrosiooniprobleemid ja töövõtjate nõrk tegevus. Komisjon pidi üleantud reoveepuhastite jätkusuutliku hooldus- ja käitamiskorra tagamiseks oma osalemise ulatust laiendama.

Looduskaitse valdkonnas on 2011. aastal ehituslepingu lõpetamise järel nelja keskkonnakaitseala teabe- ja halduskeskused jätkuvalt lõpetamata. Keskuste ehituse lõpule viimiseks on tehtud ettevalmistusi ÜRO arenguprogrammiga sõlmitud toetuslepingu kaudu. Tööd tuleb veel teha looduskeskkonna kaitsel ning keskkonnakaitsealade haldamiskavade täielikul rakendamisel. Komisjon väljendab Küprose türgi kogukonnale jätkuvalt muret näiteks Kyrenia mägedes toimuva kaevandamise pärast.

Tahkete jäätmete valdkonnas väljastati aprillis lõplik kasutusluba uuele Koutsoventise/Güngöri prügilale ning septembris saneeritud Kato Dhikomo / Așağı Dikmeni prügilale. Juunis toimus seminar, kus arutati täiendavat osalemist pärast infrastruktuuri valmimist ning tahkete jäätmete käitlemise suutlikkuse suurendamise projekti lõpuleviimist. Arvesse võeti 2012. aasta valdkondlike vajaduste hindamise tulemusi.

4.2.2. 2. eesmärk. Sotsiaalse ja majandusliku arengu edendamine

Tehnilist abi anti talunikele ning maaelu arenguga tegelevatele sidusrühmadele veterinaartervishoiu, loomakasvatuse ja haiguste likvideerimise, taimetervise, põllukultuuride mitmekesistamise, mahepõllumajanduse ja toetuste kasutuselevõtu toetamise valdkonnas. Hankemenetlused algatati loomahaiguste likvideerimist ja loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamise süsteemi kujundamist käsitlevate teenuste osas.

Kolmanda maaelu arengu projektikonkursi raames allkirjastati 2013. aastal 39 lepingut koguväärtusega ligikaudu 3 miljonit eurot, mis suunatakse konkurentsivõime, mitmekesistamise ja jätkusuutlikkuse edendamisse.

Mais kuulutati välja kolmas maapiirkondades kogukonna edendamist käsitlevate toetusprojektide projektikonkurss (3 miljonit eurot), lepingutele kirjutatakse alla 2014. aastal. Projektikonkursi eesmärk on edendada looduslikke ja immateriaalseid kultuuripärandi varasid, tõhustada peamisi sotsiaal- ja kultuuriteenuseid ning tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust ja kohaliku tasandi valitsemist maapiirkondades.

Varasemate kogukonna edendamist hõlmavate toetuskavade alusel antud 37 toetusest lõpetati 2013. aastal 4 ning 13 neist jätkuvad. Mõnedel varasematel toetustel on probleeme viivitustega, mis tekivad peamiselt seoses sellega, et abisaajad ei suuda infrastruktuuriga seotud töid lõpule viia.

ÜRO arenguprogrammiga ühiselt rakendatava projekti „Linna- ja kohaliku infrastruktuuri uuendamine” raames eraldati 2012. aastal teise projektikonkursi tulemusena 17 väiketoetust, mida kasutati 2013. aastal külades, kus teostati ELi rahastatud renoveerimistöid, või meetmeteks Famagusta ja Nikosia turul. 2013. aasta juunis algatati kolmas projektikonkurss, mis oli suunatud keskkonna- ja kultuuripärandi kaitseks Karpasias/Karpazis. Kokku anti 11 toetust.

Hariduse valdkonnas anti 2012. aastal algatatud 700 000 euro suuruse projektikonkursi raames koolidele 10 toetust. Toetatud projektid hõlmasid teaduslaborite moderniseerimist, eelkoolis uute õppemeetodite kasutuselevõttu ning projekte, millega toetati kunsti- ja keskkonnaharidust ning kahte kogukonda kaasavaid tegevusi. 2013. aasta esimeses pooles teostati ELi toetust haridussektorile hõlmav hindamine, samuti hinnati vajadusi.

Pärast kutsehariduse ja tööturu projekti (VETLAM) lõpetamist 2012. aastal ja selle hindamist, alustati hanget jätkuprojekti (VETLAM II) teostamiseks, mis hõlmaks kutsehariduse ja koolitussüsteemide (VET), elukestva õppe ja aktiivse tööturupoliitika meetmete arendamist ja edendamist.

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõime toetamiseks 2012. aastal käivitatud 5 miljoni euro suuruse toetuskava abil koolitati potentsiaalseid abisaajaid ning vaadati läbi 282 ettevõtja taotlused. Toetuste andmine on peatatud seniks, kui saadakse kinnitus kohalike pankade antud pangatagatiste turvalisuse kohta. Majandussektorile antud väga aktiivset tehnilist abi pikendati kolme kuu võrra kuni 2013. aasta septembrini ning aasta jooksul anti VKEde strateegia ja e-strateegiaga seotud abi, samuti pakuti ettevõtlust, eksporti, teadus- ja arendustegevust, kohalikku käsitööd, Küprose ajalugu ja kultuuri, looduskaitset, ITd ja muid valdkondi käsitlevat koolitust ettevõtlust toetavatele organisatsioonidele, VKEdele, valitsusvälistele organisatsioonidele, akadeemilistele keskustele ja kohalikele omavalitsustele. Eritähelepanu suunati tehnilise abi andmisel Karpasia/Karpazi piirkonna kahe kogukonna külasid hõlmavatele tegevustele. Koostati ka mitmeid ettevõtluse toetamist käsitlevaid trükiseid. Septembris toimus projektide lõppu tähistav üritus.

Aasta lõpus alustati töödeldud toidu „turu kaardistamist”.

Juulis leidis aset ettevõtlust ja kaubandust käsitlev ümarlaud, mis on rahastajaid ja abisaajaid ühendav foorum.

Maailmapank jälgib majanduse arengut ning koostab sihtfondi kaudu eriaruandeid. Sihtfondi kehtivusaega pikendati 2014. aasta lõpuni.

4.2.3. 3. eesmärk. Leppimisele kaasaaitamine, usaldust suurendavad meetmed ja kodanikuühiskonna toetamine

Jätkuvalt toetatakse koos ÜRO arenguprogrammiga hallatavat kadunud isikute otsimisega tegelevat komiteed. 2013. aasta oli siiani kõige edukam aasta, tuvastati ja perekonnaga taasühendati 140 isikut. Seega on alates 2006. aastast tuvastatud isikute arv kokku 477. 2013. aastal anti juurdepääs siiani Türgi sõjalise kohaloleku tõttu suletud piirkonnale. Detsembris kirjutati ÜROga alla kuuendale toetuslepingule, millega eraldati kadunud isikute otsimisega tegelevale komiteele täiendavalt 2,6 miljoni euro ulatuses ELi abi. EL on kadunud isikute otsimisega tegeleva komitee peamine rahastaja ning ELi toetus ulatub nüüd kokku 12,1 miljoni euroni. Uue toetuslepingu raames on eraldatud vahendeid tõhusamateks teadlikkuse suurendamise ja teavitamisega seotud meetmeteks, et kahe kogukonna vahelist usaldust veelgi suurendada.

Kõik ülejäänud programmi „Küprose aktiivne kodanikuühiskond” kolme toetuskava alusel rahastatud projektid viidi lõpule 2013. aastal. Teostati programmi rakendamist alates 2007. aastast käsitlev välishindamine ning selle tulemusi arvestati uues 2,5 miljoni euro suuruses abikavas, mis algatati septembris eesmärgiga tugevdada kodanikuühiskonna organisatsioonide demokraatlikku kaasatust Küprose türgi kogukonnas ning Euroopa Liidus. Toetusi hakatakse andma 2014. aastal ning uut abikava toetatakse tehnilise abi lepingu kaudu, et suurendada organisatsioonide suutlikkust.

Kahte kogukonda hõlmavat kultuuripärandit käsitleva tehnilise komitee raames tehti 2013. aastal edusamme kultuuripärandi kaitsel, lõpule jõuti Melandria kirikut, Profitis Eliase kirikut, Panagia kirikut ja Denya mošeed hõlmavate projektidega. Küprose türgi kogukonna ettevõtjate poolt korraldatud boikott lõpetati aasta alguses. Korraldati külastusi kohapeale ja lõpuüritusi ning suurendati programmi nähtavust, rõhutades kultuuripärandi taastamise olulisust kahe kogukonna vahelise leppimise vahendina. ÜRO arenguprogrammi raames kirjutati alla teisele toetuslepingule, mis hõlmas täiendavat 2 miljonit eurot. Selle tähistamiseks korraldati novembris üritus, kus osalesid ka Küprose juhtkonna esindajad ja kultuuripärandit käsitleva tehnilise komitee liikmed.

4.2.4. 4. eesmärk. Küprose türgi kogukonna ELile lähendamine

2012. aasta hindamise järel laiendati ulatuslikku heakskiitu leidnud stipendiumiprogrammi rakendusala ning 181 toetust eraldati akadeemiliseks aastaks 2013/14 üliõpilastele ja kraadiõppe üliõpilastele, õpetajatele, teadlastele ja spetsialistidele. Abikava raames pakuti stipendiume ka lühiajalisteks spetsialistikursusteks ja internatuuriks. Selle tulemusena oli 2013. aasta abikava senistest suurim pärast 2007. aastal käivitatud üliõpilasprogrammi. Uuriti võimalusi korraldada stipendiumikava haldamine allhanke korras ning Briti Nõukoguga sõlmiti delegeerimisleping kaheks aastaks (2014–2016), mille järel vaadatakse leping uuesti läbi.

Esimene Infopoint´i projekt lõppes 2013. aastal. 2014. aastal kuulutati välja uue Infopoint´i hange. Kõnealuse projekti eesmärk on teavitada avalikkust ELi poliitikast ja abiprogrammidest. Meetmed hõlmavad suurel arvul seminare, konverentse, õpitubasid ja Küprose türgi kogukonnale suunatud teavitusüritusi.

4.2.5. 5. ja 6. eesmärk. Küprose türgi kogukonna ettevalmistamine acquis' ülevõtmiseks ja rakendamiseks

Komisjoni tehnilise abi infobüroo (TAIEX) vahendiga aidatakse Küprose türgi kogukonnal valmistuda acquis´ rakendamiseks Küprose probleemi lahendamise korral. 2013. aastal keskendus abi acquis' 13. põhivaldkonnale: kapitali vaba liikumine, riigihanked, äriühinguõigus, konkurentsipoliitika, finantsteenused, põllumajandus ja maaelu areng, toiduohutus, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika, maanteetransport, statistika, sotsiaalpoliitika ja tööhõive, keskkond, tarbijakaitse ja tervishoid, finantskontroll. Tegeleti kolme uue valdkonnaga: kaupade vaba liikumine, intellektuaalomandiõigused ja kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine.

ELi liikmesriikide eksperdid teostasid 2013. aastal 456 meedet, sealhulgas koolituskursusi, õpitubasid ja õiguseksperdi nõustamisi. Küprose türgi kogukonna ettevalmistamine acquis' lõplikuks kasutuselevõtuks edenes jätkuvalt aeglaselt. Pärast veebruarikuud ei ole statistika valdkonnas TAIEXi meetmeid võetud. Küprose türgi kogukond on võtnud siiski loomade heaolu, keskkonda ja kindlustust käsitlevaid meetmeid. Komisjon korraldas 2013. aasta jaanuaris ja septembris Brüsselis TAIEXi sidusrühmade kohtumisi, et suunata TAIEXi üldist rakendamist.

Jätkati üle eraldusjoone toimuva kaubanduse (määrus 866/2004) toetamist. ELi liikmesriikide eksperdid teostasid korrapärast kartulite ja tsitruselistest valmistatud toodete fütosanitaarkontrolli. Kohaliku mee analüüsi näitasid, et loomsete saaduste liikumist käsitleva komisjoni otsuse 2007/330 tingimused olid jätkuvalt täidetud. Sõltumatud eksperdid koostasid ajakohastatud loetelu laevadest, mille saagiga võib kaubelda üle eraldusjoone, kuna nad täidavad samuti kõnealuse otsuse tingimusi.

4.3. Rahastamine (lepingute sõlmimine ja väljamaksete tegemine) 4.3.1. Lepingute sõlmimine

Kohustused ulatusid 2013. aastal 19,7 miljoni euroni, jäädes alla kõnealuseks aastaks tehtud ambitsioonikale prognoosile. 5 miljoni euro suuruse VKEde abikava raames toetuslepingute alla kirjutamine ja toetuste maksmine 2011. aasta eraldisest on võimalik ainult juhul, kui leitakse rahuldav lahendus kohalike pangatagatiste küsimusele.

4.3.2. Maksed

Võrreldes kahe eelmise aastaga oli maksekäitumine 2013. aastal parem kui prognoositud (18,5 miljonit eurot, 76 % prognoosist). Makseid mõjutasid eelkõige jätkuvad probleemid, mis takistasid telekommunikatsiooniseadmete üleandmist ja nende eest lõppmakse tegemist, ning viivitused toetuste eelrahastamisel (maaelu areng ja VKEde kavad).

4.4. Järelevalve

Komisjon vastutab otseselt enamiku projektide rakendamise eest (eelarve täitmine tsentraliseeritult). Komisjoni töötajate teostatava järelevalve tase on kõrge, see hõlmab pistelisi kontrolle, kohtumisi objektidel, juhtkomiteesid. Toetuste andmist küladele, VKEdele ja maapiirkondade ettevõtjatele jälgib spetsiaalne programmijuhtimisüksus, kes toetab ka abisaajaid. Lisaks kahe aasta järel kohtuva järelevalvemehhanismi koosolekutele jälgivad TAIEXi meetmeid enam kui kakskümmend projektijuhtimisrühma. TAIEXi logistikat jälgitakse võrgupõhise TAIEXi haldussüsteemi kaudu.

Praegu töötatakse välja järelevalve kavandamise ja tulemuste salvestamise süstemaatilisemat protsessi.

4.5. Audit ja kontroll

Komisjon teostas 2013. aastal ühiselt hallatavate projektide auditi, et hinnata laienemise peadirektoraadi sisekontrollisüsteeme. See eeldas kohapealse järelevalve tulemuste salvestamise tõhustamist (vt 4.4).

2012. aastal lõpetati esimeste toetuskampaaniate finantsjärelevalve ja auditi programm. 2014. aastaks kavandatakse uut auditi programmi, aga selleks peavad hiljuti algatatud abikavad piisavalt elujõuliseks saama.

Komisjon jätkas Euroopa Kontrollikoja 2012. aasta auditi soovitustele vastamist. Mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 on kehtestatud rahastamise mitmeaastane perspektiiv. Uus personalieeskiri võimaldab alates 2014. aastast pikemaid töölepinguid.

4.6. Hindamine

2013. aastal teostati programmi mahukas välishindamine. Üldiselt leiti, et programm on „üldjoontes hea”, aga esitati soovitusi indikaatorite valiku, riskijuhtimise, järelevalve ja Küprose türgi kogukonna planeerimises osalemise kohta. Samuti teostati valdkondade hindamised: 1) vaadati läbi tahkete jäätmete käitlemisel tehtud edusammud ning koostati sekkumisi käsitlev prioriteetide loetelu; 2) haridussektoris antud abi hindamine näitas, et katsetel sektorit reformida oli kohalike sidusrühmade vähese osaluse tõttu väike mõju, kuid koole käsitlevad abikavad võeti hästi vastu; 3) ELi rahastatud kodanikuühiskonna toetuste hindamine paljastas vajaduse suurendada suutlikkust; 4) algatati TAIEXi ja veevarustuse/reovee suutlikkuse suurendamise programmi hindamine ning aruanded valmivad 2014. aastal.

4.7. Teavitamine, tutvustamine ja nähtavus

2013. aastal rakendati 49 avalikkusele nähtavat meedet, mis hõlmasid projektiga seotud sündmusi, näitusi ja tseremooniaid, toetusi käsitlevaid infotunde, projekte käsitlevaid koolitusi ning külapõhiste projektide avamisi. Eriti tähelepanuväärseteks sündmusteks olid detsembris toimunud Panagia kiriku säilitusprojekti lõpuleviimist tähistav tseremoonia Trachonis/Demirhanis ning kultuuripärandi programmi uue etapi käivitamist märkiv tseremoonia novembris, samuti kogukonna ja maaelu arengu toetuskavast toetusi saanutele mõeldud üritused. Aprillis ja detsembris korraldati ELi liikmesriikide esindajatele projekte käsitlevaid ülevaatlikke külaskäike. Komisjoni Küprose esindus avaldas Küprose türgi kogukonna abiprogrammi kohta pressiteateid.

4.8. Konsultatsioonid Küprose Vabariigi valitsusega

Küprose Vabariigi valitsuse esindajatega toimusid korrapärased kohtumised, eriti kui saart külastasid kõrgemad komisjoni ametnikud. Komisjon toetub omandiõiguse kontrollimisel jätkuvalt oma koostööle valitsusega ja kohtub regulaarselt Brüsselis asuva alalise esindusega.

5. Kokkuvõte

Võttes arvesse saare põhjaosa tegevuskeskkonda, on keeruline teha edusamme liikumisel määruse eesmärgi (hõlbustada Küprose taasühendamist, toetades selleks majanduslikku arengut) täitmise poole. Leppimine saavutatakse poliitilise protsessi vahendusel, kuid ELi abiprogrammidel on majandusliku ja sotsiaalse integratsiooni kiirendamisel täita oluline roll.

Vaatamata sellele, et tegutseda tuleb Küprose põhjaosa keerulises keskkonnas, on praeguseks näha käegakatsutavaid tulemusi, mis toetuvad varem lõpule viidud projektidele, mida ei ole käesolevas 2013. aasta aruandes käsitletud. Näha on ka järjepideva lähenemisviisi väärtust, kuna mitmed projektid on nüüd mitmeaastase rakendamise järel muutumas palju tõhusamaks ja tootlikumaks. Mitmeaastase finantsraamistikuga 2014–2020 pakutav stabiilsem perspektiiv peaks seda suundumust veelgi enam toetama. Nii Euroopa Kontrollikoja 2012. aasta audit kui ka 2013. aasta programmi hindamine olid oma järeldustes üldiselt positiivsed, kuigi uusi õppetunde saadakse kogu aeg.

Mõnedes valdkondades on täielikult edukas sekkumine endiselt keeruline ning pikaajaline jätkusuutlikkus valmistab abisaajate väikese suutlikkuse ja kohalike ressursside puuduse tõttu jätkuvalt probleeme, mis piirab Küprose türgi kogukonna kaasatust ja mõjutab projekti jätkusuutlikkust. Komisjon ei saa sellistes valdkondades tegevust siiski lõpetada, kuna paljud neist kujutavad endast acquis´ keskset osa ning on ELi kodanike majandusliku ja sotsiaalse heaolu seisukohast väga olulised.

2013. aastal põhjustasid eelnevalt tuvastatud probleemid, mis olid seotud lepingute kaitse ja pangatagatistega, ka tegelikult tõsiseid probleeme ning tekitasid mõnede projektide puhul viivitusi. See mõjutas negatiivselt suutlikkust abi ära kasutada. Komisjoni ülesannete hulka kuulub mitte ainult riskitasemete järelevalve ja kontrollimine, vaid ka eraldatud vahendite täieliku ärakasutamise tagamine, et tegeleda vaieldamatult esinevate sotsiaal- ja majanduslike probleemide lahendamisega.

Infrastruktuuri ja oluliste seadmete tarnimine on endiselt keeruline, kuid õnnestumise korral on kõnealused projektid olnud nähtavad ja väga edukad. Isegi vähem nähtavad eelnevalt lõpule viidud projektid, nagu näiteks renoveeritud veevarustusvõrgud, on märkimisväärselt parandanud igapäevaelu.

[1] ELT L 65, 7.3.2006, lk 5.

[2] Komisjoni otsus C(2013) 7969.

[3] Eriaruanne nr 6/2012 http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR12_06/SR12_06_EN.PDF