ET    ET ET 
ET 1   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 17.6.2008 
SEK(2008) 2027 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
Lisatud dokumendile: 
 
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAM ENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
 
Euroopa ühine sisserändepoliitika: põhimõtted, meetmed ja vahendid 
 
KOKKUVÕTE MÕJUHINNANGUST 
{KOM(2008) 359 lõplik} 
{SEK(2008) 2026} 
ET 2   ET 1. SISSEJUHATUS 
Käesoleva aruande on koostanud õigus-, vabadus-  ja turvalisusküsimuste peadirektoraat, kuid 
sellele aitasid kaasa ka mitmed komisjoni talitused. Tegemist on mõjuhinnangu lihtsustatud 
versiooniga, sest selles üksnes määrat letakse probleem, võttes arvesse kehtivat acquis ´d, 
antakse ülevaade peamistest suundumustest (s eletuskiri) ning kirj eldatakse edaspidi 
kohaldatavat metoodikat. Meetmeid, millega ra kendatakse ühiseid põhimõtteid, on kajastatud 
vastavalt täielikule mõjuhinnangule. 
Sisseränne on keeruline teem a ning see on muutunud ELi li ikmesriikidele üheks kõige 
nähtavamaks üleilmastumisest tulenevaks väljakutseks. Mõistes uue lähenemisviisi 
vajalikkust rände juhtimises, kehtestasid ELi juhid oktoobris 1999 Euroopa Ülemkogu 
Tampere kohtumisel ELi ühise sisserändepoli itika elemendid, mis tuginesid Amsterdami 
lepinguga vastuvõetud uutele sätetele. Tamper es 1999. aastal kokku lepitud lähenemisviis 
kinnitati Haagi programmiga (2004–2009). De tsembris 2007 soovis Euroopa Ülemkogu 
poliitika edasiarendamist ja kiiret arengut ELi ulatusliku sisserändepoliitika suunas, mis 
tugineks uuendatud poliitilistele kohustustele.  
2. LAHENDAMIST  VAJAVAD  PROBLEEMID  JA VÄLJAKUTSED  (PROBLEEMI 
OLEMUS ) 
2.1. EUROOPA LIIDU ELANIKKONNA VÄ HENEMINE JA VANANEMINE 
Nii ELi elanikkonna demograafilistes näitajates  toimunud mitmete muutuste kui ka nn 
beebibuumi põlvkonna tööturult lahkumise tõttu  väheneb tööealise elanikkonna arv 
lähiaastatel märkimisväärselt. Prognooside kohaselt kahekordistub ülalpeetavate eakate 
osakaal, kasvab surve tervishoiule, pikaaegsele  hooldusele ja pensionikuludele ning ELi 25 
liikmesriigis väheneb SKT võimalik keskmine kasvumäär aastas. Sellises olukorras on ränne muutunud ELi demograafilise arengu peamiseks määrav aks teguriks, sest viimastel aastatel on 
ränne olnud loomulikust iibest suurem. 
2.2. TÖÖJÕU- JA OSKUSTE PUUDUS 
Mitmed liikmesriigid juba kogevad tööjõu- ja  oskuste puudust, mida võimendab töötajate 
väike liikuvus ELi piires. Hiljutiste keskmise  tähtajaga prognooside kohaselt jätkab nõudlus 
paljude kõrge kvalifikatsiooniga mittefüüsilist tööd tegevate töötajat e, kuid ka teatavate 
madalama kvalifikatsiooniga töötajate kategooriate järele kasvamist. Kolmandate riikide kodanikel on juba oluline roll tööturuvajadu ste rahuldamisel, sest kolmandate riikide 
tööealised rändajad on kõrget kvalifikatsioon i nõudvatel töökohtadel ve idi üleesindatud ning 
märgatavamalt enam üleesindatud madalama t kvalifikatsiooni nõudvatel töökohtadel. Selleks 
et vähendada tööjõupuudust, on vaja tõhustada kolmandatest riikidest pärit elanike panust 
tööturul ning koostada kiiresti strateegiad, mille eesmärk on meelitada uusi võõrtöötajaid.  
2.3. SEADUSLIKE SISSERÄNDAJATE EBAPIISAV INTEGREERUMINE  
Peamisteks väljakutseteks on jäänud tõhus te abevahetus, kooskõlastamine erineva tasandi 
ametiasutuste ja sidusrühmadega ning nõ uetekohase tähelepanu pööramine soolise 
võrdõiguslikkuse küsimustele ja rändajatest noorte ja laste erivajadustele. Praegu on 
suutlikkus koguda, analüüsida ja levitada  integratsiooniga seotud teavet, 
integratsioonipoliitika seir e ja hindamine ning konkreetsete  näitajate kindlaksmääramine 
ebapiisav. Riikide strateegiates ei ole struktuurilised algatu sed, mis on suunatud vastuvõtvale 
elanikkonnale ja mille eesmärk on nii tugevdad a selle võimet kohaneda mitmekesisusega kui 
ka suurendada sisserändajate osalust inte gratsioonipoliitika välja töötamises, piisavalt 
ET 3   ET esindatud. Integratsioonipoliitika  olulisteks aspektideks on ka mittekodanike haridustaseme 
tõstmine, nende parem integreerumine töötur ule ning teadmiste suurendamine vastuvõtva 
ühiskonna ja selle keele kohta, ta gamaks, et kõik sisserännanud mõis taksid ja austaksid ELi ja 
liikmesriikide seadustega sätestatud kõiki väärtusi ja õigusi ning saaksid neist kasu, ning 
mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste edendamine.  
2.4. EBASEADUSLIKU SISSERÄNDE PÕHJUSTATUD PIDEV SURVE 
Julgeoleku seisukohast võib ebaseaduslikku siss erännet seostada terrorismi, inimkaubanduse, 
uimastite ja relvade salakaubandusega, ekspluat eerimise, orjusega sarnanevate töötingimuste 
ning muu tõsise kuritegevusega. Lisaks se ostatakse ebaseaduslikku sisserännet sageli 
traagiliste tagajärgedeg a õnnetustega, mis on seotud katseteg a siseneda ELi territooriumile 
kuritegelike võrgustike abil. Eb aseaduslik sisenemine ELi terri tooriumile, transiit ja ELi 
territooriumil viibimine õõnestavad ELi ja liikmesriikide sisserändepoliitikat ning toovad 
kaasa mitmete sotsiaalkulude kasvu. Ebaseaduslik sisseränne püsib ebapiisavate tagasisaatmismeetmete tõttu, seda hoogusta vad kuritegelikud võrgusti kud, mis on seotud 
inimeste üle piiri toimetamise ja inimkaubandus ega, ning toetavad võim alused leida tööd ja 
saavutada oma seisundi seadustamine.  
2.5. EBAPIISAV PARTNERLUS KOLMANDATE RIIKIDEGA 
Viimastel aastakümnetel on Euroopa Liit muut unud sihtkohaks erinevat est maailmaosadest 
pärit sisserändajatele ning selline ränne on alat es 2000. aastate algusest pidevalt suurenenud. 
Kuigi rändeotsuse aluseks on alati ka ma janduslikud põhjused, on tegemist keeruka 
protsessiga, mida mõjutavad mitmed lisategur id, nagu parema elujärje otsimine, ebatõhusad 
valitsemistavad, korruptsioonist ja ebastabiilsu sest tulenev halb ettevõtluskliima, killustunud 
tööturg, loodusõnnetused, konfliktid  jne. Rände algpõhjuste vähendamine on üldise 
lähenemisviisi olulisimaid tahke.  
2.6. PIIRIHALDUSE JA VIISAPOLIITIKA EBAPIISAV KOHANDAMINE 
GLOBALISEERUNUD MAAILMA VAJADUSTEGA  
Võttes arvesse, et piirikontroll  on ebaseadusliku sisserände ja piiriülese kuritegevuse vastase 
võitluse põhikomponent, on hädavajalik tagada tõhus  ja ulatuslik piirik ontroll. Piirikontrolli 
tõhususe tagamiseks on eriti olulised kaks vald konda: lubatust kauemaks  riiki jäänud isikute 
kindlaks tegemine ja piiride valvamise tugevdamine. Samas ei  kujuta enamik reisijatest 
julgeolekule mingit ohtu ja neil peaks olema võima lus ületada piire lihtsustatud korras ja ilma 
tarbetute takistusteta. Praegu saab  Schengeni territooriumile siseneda riikliku viisaga, mis ei 
võimalda kõigi viisataotlejate võrdset kohtlemi st ega julgeolekukontrolli  kriteeriumide ühtset 
kohaldamist. Lisaks peavad viisataotlejad mitmes  riigis läbima mõne liikmesriigi konsulaati 
pääsemiseks pikki vahemaid.  
2.7. RÄNDE MITTERAHULDAV JUHTIMINE 
Ühes liikmesriigis võetud varjupaiga- ja sisserändemeetmed mõjutavad äärmiselt tõenäoliselt 
ka teisi liikmesriike, mis tu leneb muu hulgas järgmistest as jaoludest: Schengeni alal puudub 
sisepiirikontroll, ELi liikmesriigid kohaldavad  ühist viisapoliitikat ning nende vahel on 
tihedad majanduslikud ja sotsiaalsed sidemed ni ng alates Amsterdami lepingu jõustumisest on 
edasi arendatud ühist sisserände- ja varj upaigapoliitikat. Kuna rändeküsimused on 
riikidevahelised, on riigi tasandil võetavad meetmed ebapiisavad ja meetmeid tuleb võtta ELi tasandil. See tähendab ühiste eeskirjade kehtes tamist kogu Euroopas, ühise sõnumi edastamist 
potentsiaalsetele migrantidele ja läbirääkimiste pidamist kolmandate riikidega. Seepärast tuleb 
nii liikmesriikide kui ka ühenduse tasandil parall eelselt ja ühtsetel alustel välja töötada 
ET 4   ET varjupaiga- ja sisserändepoliitika. Seni on se da takistanud mitmed tegurid, sealhulgas 
nõukogus rakendatav ühehäälsuse nõue, kasin vastastikune teabevahetus, võrreldava 
ühenduse statistika puudumine, vastutuse ebavõrdne jaotumine, rännet käsitleva 
lähenemisviisi kitsapiirilisus ning nõr gad seire- ja hindamismehhanismid. 
3. PEAMISED  POLIITILISED  SUUNDUMUSED  JA EESMÄRGID 
Eespool nimetatud vajaduste ja probleemide an alüüsi ning EÜ sisserä nde- ja piiripoliitika 
õigusliku ja poliitilise raamistiku alusel tu leks kehtestada eesm ärgid ühise poliitika 
edasiarendamiseks. Euroopa Ülemkogu on juba teinud otsuse teatavate eesmärkide ja 
poliitikavalikute kohta ja põhimõtteliselt on  kõik kõnealuse poliitika eesmärgid juba 
kõrgeimal poliitilisel tasandil kindlaks määrat ud, välja arvatud kaks erandit: seadustamise 
küsimus ja sotsiaalpartnerite  ning piirkondliku ja kohaliku tasa ndi ametiasutuste aktiivne 
osalus. 
Komisjon on need eesmärgid koondanud 11 põhimõtteks. Igale põhimõttele vastavad 
konkreetne poliitikavalik ja tegevusmeetmed, mis  moodustavad komisjoni panuse 2009. aastal 
toimuvasse suurde poliitilisse arutellu, mille eesmärk on määrata kindlaks Haagi programmile 
järgneva sisserändealas e dokumendi (2009–2014) sisu. 
1. põhimõte – selged eeskirjad  
Selgete ja läbipaistvate eeskirjade koostami ne on tõhusa rändepoliitika kindlaksmääramise 
eeltingimus. Seepärast tuleks rändajatele anda  objektiivset ja selget teavet erinevate 
seaduslike kanalite kohta, mille kaudu on võima lik Euroopasse siseneda, ning nende tulevaste 
õiguste ja kohustuste kohta, mille hulka kuul ub Euroopa Liidu põhiväärtuste austamine. 
Samuti tuleks rändajatele anda päritolu- ja si htriikides konkreetsed ja reaalsed võimalused 
täita tingimused, mis võimaldavad neile anda  viisa ja elamisloa. Integreerumise 
hõlbustamiseks tuleks kolmandate riikide koda nikele tagada võimalikult suures ulatuses 
samad õigused kui ELi kodanikele. 
2. põhimõte – majandusränne   
Rändest tuleneva kasu suurendamiseks tuleb arvesse võtta vastuvõtva ühiskonna 
majandusvajadusi, käsitlemata siinkohal muud liiki rännet peale tööjõu rände. Majandusrände 
puhul peaks riiki lubamise tingimuste aluseks olema võimalikult suures ulatuses vajaduste 
hinnang, millele aitab kaasa peatselt koostatav hinnang oskuste kohta, mida Euroopas peaks 
kuni aastani 2020 vaja minema. Samuti tuleb arvesse võtta sisser ändeprofiile ning 
tööturuvajaduste ja oskuste ühitamise poliitikat ning korraldada võimaluse korral päritoluriikides asjakohaseid koolitusi. Seepärast hõlmab kõneal une poliitika ka tööhõive- ja 
hariduspoliitikat, eesmärgiga rakendada juba seaduslikult EL is elavate kolmandate riikide 
kodanike potentsiaali ja vähe ndada nende töötust, ning selle  rakendamisel tuleb täielikult 
kinni pidada ühenduse eelistamise põhimõttest. 
3. põhimõte – integratsioon
  
Kolmandate riikide kodanike integreerumine eeld ab vastuvõtva ühisko nna ja sisserändajate 
vastastikust kohanemist ning on  üks olulisemaid tegureid si sserändest tuleneva kasu 
realiseerimisel. Ühisel integratsioonikaval põh inevat süvalaiendamist juba kohaldatakse ja 
seda tuleks veelgi tõhustada. Uutele tulijatele suunatud in tegratsiooniprogrammid, avalike 
teenuste kohandamine rändajate eripäraga, võ itlus diskrimineerimise vastu, mitmekesisusega 
arvestamise parandamine töökohal ja kõigi  asjassepuutuvate ringkondade teadlikkuse 
suurendamine kuuluvad vastuvõtv a ühiskonna kohustuste hulka. Eritähelepanu tuleks pöörata 
ET 5   ET soolise võrdõiguslikkuse küsimustele. Asjaomaste  näitajate väljatöötamine ja korrapärane 
hindamine on samuti olukorra parandamise vältimatu eeltingimus. 
4. põhimõte – poliitiline solidaarsus, vastastikune usaldus, läbipaistvus ning vastutuse ja 
teabe jagamine   
Selleks et rändepoliitika oleks nii liikmesriikid e kui ka ELi tasandil tõhus ja ühtne, tuleb 
veelgi tugevdada eri pädevustasandite vaheli st kooskõlastamist. Kooskõlastamine eeldab, et 
nii liikmesriigi kui ka ELi tasandil kavandatakse ja rakendatakse rändepoliitikat läbipaistval 
viisil ning järgides täiel määral iga tasandi pä devusastet. Selleks tuleks  veelgi edendada 2006. 
aastal loodud vastastikuse teabesüs teemi mehhanismi ning teabe- ja  parimate tavade vahetust. 
Seeläbi on võimalik saavutada vastastikune usal dus ning edastada selgeid ja ühemõttelisi 
sõnumeid. 
5. põhimõte – solidaarsus   
Rahanduslik solidaarsus aitab hästi tagada, et ühenduse õigust ja poliitikat kohaldatakse 
ühetaoliselt ja et liikmesriikide ülesanded oleksid proportsionaalsed. Samuti võimaldab 
rahanduslik solidaarsus koostöö, parimate tavade levitamise ja teadlikk use parandamise abil 
edendada vastastikust usaldust. Raamprogram m on kavandatud paindlik uks ning seda tuleb 
rakendada korrapäraste ajavahemike tagant . Programmi assigneer ingute kogusumma ja 
liikmesriikidele eraldatavate ressursside jaot amispõhimõte vaadatakse pärast rakendamise 
hindamist 2009. aasta eelarve läbivaatamise r aames läbi, et võtta arvesse liikmesriikide 
muutunud olukorda. 
6. põhimõte – vajadus edendada pa rtnerlust kolmandate riikidega  
Rändevoogude tõhus juhtimine nõuab partnerlust kol mandate riikidega. See tähendab, et EL 
peab lähiaastatel tegema partnerriikid ega tihedamat koostööd seadusliku liikumise 
võimaluste, rände juhtimise suutlikkuse suuren damise, tööturusuundumuste ja inimkapitali 
arengu parema vastavuse, põhiõiguste kaitse ja  ebaseaduslike rändevoogudega võitluse vallas. 
Senisest rohkem vahendeid koondatakse heade tööstandardite järgmi sele ning EL arendab 
edasi järgmisi poliitikavaldkondi : eetiline värbamine, oskustööjõu äravoolu ja raiskamise 
ärahoidmine ja vähendamine, korduvrände või malused, rahaülekannete arengupotentsiaali 
rakendamine ning ettevõtlu sega alustamise hõlbustami ne tagasipöördujate jaoks. 
Liikuvuspartnerluse vallas tehakse ettevalmis tustöid, et kehtestada  valitud pikaaegsete 
strateegiliste liitlastega tööjõu sisserände juhtimise kord.  
7. põhimõte – turvalisuse suurendamine ja  heausksete reisijate riiki sisenemise 
hõlbustamine  
Seni saavutatule toetudes on vaja suurendada ühtlustatuse taset. Selleks tuleks vastu võtta 
kavandatav viisaeeskiri ja tõhustada koostööd l iikmesriikide vahel. Kõikide viisataotlejate 
võrdse kohtlemise tagab ainult Euroopa lühiajaliste  viisade kasutuselevõtt. Sellel teel oleks 
loogiline ja vajalik areng, et v iisataotlusi hakataks käsitlema Euroopa ühistes viisakeskustes. 
Seeläbi saavutatav vahendite koondamine ja ma staabisääst tagaks ka selle, et taotlejad 
pääsevad hõlpsasti paikadesse, kus nimetatud viisasid välja antakse. 
8. põhimõte – Schengeni territooriumi terviklikkus  
Vaja on erinevaid algatusi, sealhulgas meetmei d, et edendada piiride valvamist, parandada 
FRONTEXi kaudu liikmesriikidevahelist tegevuse koos kõlastamist ning luua riiki sisenemise 
ja riigist lahkumise süsteem, mis salvestaks kõikide Schengeni alale lubatud kolmandate 
ET 6   ET riikide kodanike sisenemise ja lahkumise kuu päevad. Samuti tuleb p iirihalduse valdkonnas 
tagada sise- ja välispoliitika ühtsus. Sellega seoses partnerite valimisel tuleks kohaldada 
strateegilisemat lähenemisviis i ja määrata selgemini kindl aks ulatuslikud pikaajalised 
eesmärgid. ELi välispiiri haldamisega seotud liikmesriikidevaheliste kohustuste jagamist ja 
vastastikust solidaarsust ta gavaid mehhanisme tuleb samuti pidevalt täiustada. 
9. põhimõte – tõhusam võitlus ebaseadusliku  töötamise ja dekl areerimata töö vastu  
Selles valdkonnas tehtavad algatused peaksid keskenduma ennetustööle, sanktsioonidele ja 
õiguskaitsele ning kaasama ELi institutsioone, liikmesriike ja olulisi sidusrühmi, nagu 
sotsiaalpartnerid. Selles suunas astutakse oluline samm edasi,  kui võetakse vastu ettepanek 
direktiivi kohta, millega sätestatakse sanktsioon id ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate 
riikide kodanike tööandjatele1. Seadusliku töötamise stiimuleid tuleks tugevdada ja teha 
jõupingutusi sanktsioonide rakendamiseks, kasutade s selleks nii täiendavai d riiklikke rahalisi 
vahendeid ja inimressursse kui ka spetsialiseeritud kontrolliasutuste loomist, riskianalüüsi, 
tõhusamat kooskõlastamist ja kontrollide pare mat hindamist. Õigusakte, järelevalvet ja 
sanktsioone tuleb kohandada uute pettuseliikideg a, nagu alltöövõtt ja näiliselt füüsilisest 
isikust ettevõtjana töötamine. 
10. põhimõte – võitlus rändajate ebas eadusliku üle piiri toimetamise ja 
inimkaubandusega   
Liikmesriikide ja ühenduse asjaomased õigusaktid tuleb läbi vaadata, et paremini arvesse 
võtta uusi kuritegelikke nähtus i ja pakkuda ohvritele tõhusama t kaitset. Sellest tulenevalt 
tuleks tugevdada ja tänapäeva oludele kohanda da kehtivat õiguslikku raamistikku, milles 
käsitletakse võitlust ebaseaduslikule riiki sisenemisele ja seal viibimisele kaasa aitamisega ning laste seksuaalse ekspluateerimisega.  Tuleks tagada, et uurimismeetodid, 
kodanikuühiskonna organisatsioonid ja üldisemalt kõik vastutusele võtmise ja kaitsemeetmed 
oleksid liikmesriikides piisavalt rahastatud. Kuna aga tegemist on piiriülese nähtusega, tuleks 
ELi meetmeid tõhustada just piirkondlikul ja  rahvusvahelisel tasandil, kasutades selleks 
eelkõige rahvusvahelisi inimkaubanduse va stast võitlust käsitlevaid õigusakte. 
11. põhimõte – jätkusuutlik ja tõhus  tagasisaatmispolii tika: seadustamine
 
Tõhus tagasilubamis- ja tagasisaatmispoliiti ka nõuab ühelt poolt asjaomase isiku inimõiguste 
ja põhivabaduste austamist ning teisel t poolt tõhusamat liikmesriikidevahelist 
operatiivkoostööd, FRONTEXi rolli tähtsustamis t ühiste tagasisaatmisoperatsioonide 
toetamisel, tihedamat koostööd ja partnerl ust kolmandate riikidega ning ühiste nõuete 
kehtestamist. Kogemused on näidanud, et vältimatult tuleb minna kaugemale nõukogu 5. oktoobri 2006. aasta otsusest vastastikuse teabes üsteemi loomise kohta seoses liikmesriikide 
meetmetega varjupaiga ja sisserände valdkonda des, eriti seadustamismeetmete vallas, mis 
võivad mõjutada ka teisi liikmesriike. 
4. E
DASPIDI KOHALDATAV METOODIKA : PAREM SISSERÄNDE JUHTIMINE  
Sisseränne kui keerukas ja mitmetahuline nä htus nõuab erinevate po liitiliste meetmete 
võtmist, et hõlmata suurt hulka küsimusi ja valdkondi: demogr aafilised piirangud, 
majandusvajadused, sotsiaalsed ootused, mõ ju tervishoiule, kaubanduskohustused, 
arenguvajadused, haridusvõimalused, julgeo lekumõõde jne. Kuna tegemist on 
poliitikavaldkonnaga, kus pädevus on Euroopa Ühenduse ja liikmesriikide vahel jagatud, 
                                                 
1 KOM (2007) 249 (lõplik), 16.5.2007. 
ET 7   ET tuleb märkimisväärselt edendada ELi ja liikme sriikide tasandi vahelist  kooskõlastamist, eriti 
majandus-, sotsiaal- ja arengupol iitika vallas. Tuleb tagada, et asjaomaste sidusrühmadega 
peetakse poliitika edasiste ar engusuundade alal õigeaegseid, lä bipaistvaid ja järjepidevaid 
konsultatsioone. 
Tulevaste arengusuundade väljatöötamisel tuleb ar vesse võtta teavet iga sse liikmesriiki juba 
sisserännanud isikute ja sisserändajate voogude koht a. Selleks tuleks iga liikmesriigi jaoks 
välja töötada konkreetne sisserändeprofiil, et teha kindlaks sisserännanud elanikkonna 
oskused ja määrata kindlaks võimali kud tulevased tööjõuvajadused. Nende 
sisserändeprofiilide põhjal tuleks ette näha mitmeaastased suunised ja eesmärgid. Samuti on 
oluline kavandada hindamis- ja seiremehhani smid, mille kaudu anda poliitikakujundajatele 
korrapärast tagasisidet. Poliitika täiustamise ta gamiseks tuleks välja töötada kvantitatiivsed 
sihttasemed ja näitajad. Statistika kättes aadavus ja selle anal üüsimise suutlikkus on 
hindamissüsteemi väljatöötamise oluline osa. Eu roopa Komisjon peaks igal aastal esitama 
sisserännet käsitleva aruande, et anda olukorra st igakülgne ülevaade,  analüüsida võimalikke 
tööturuvajadusi ning võimaldada nõukogul anda  poliitiline hinnang ja  esitada soovitusi.