KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Aastaaruanne eelarve täitmisele heakskiitu andvale institutsioonile 2013 . aastal tehtud siseauditite kohta (finantsmääruse artikli 99 lõige 5) /* COM/2014/0615 final */





1. Sissejuhatus. 3 2. IASi ülesanne: sõltumatus, objektiivsus ja aruandekohustus Aruande eesmärgid ja ulatus 3 3. Ülevaade auditite teostamisest. 4 3.1. 2013. aasta auditikava täitmine. 4 3.2. Statistilised andmed IASi soovituste kohta. 4 4. Peamised tähelepanekud ja soovitused. 5 4.1. Horisontaalsed ülesanded. 5 4.1.1. Juhtkonna kiri, milles käsitletakse rakendusametitele uute ülesannete delegeerimist (hõlmab mitut peadirektoraati) 5 4.1.2. Personalihalduse tõhususe tulemusaudit: finantskriisist mõjutatud majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi, konkurentsi peadirektoraadi ning siseturu ja teenuste peadirektoraadi toetamine (hõlmab mitut peadirektoraati) 5 4.2. Põllumajandus, loodusvarad ja tervis. 6 4.2.1. Jääkvigade määra arvutuste piiratud ulatusega ülevaatamine (1. ja 2. sammas) (põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat) 6 4.2.2. Kontrollistrateegia audit – rakendamine põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadis. 7 4.3. Ühtekuuluvus. 8 4.3.1. Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi tulemuslikkuse mõõtmise süsteemide tulemusaudit 8 4.3.2. Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi tulemuslikkuse mõõtmise süsteemide tulemusaudit 9 4.4. Teadusuuringud, energeetika ja transport. 10 4.4.1. Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi aruandlusaasta 2012 jääkvigade määra arvutamise ja kasutatud metoodika piiratud ulatusega ülevaatamine. 10 4.4.2. IASi ja siseauditi üksuse ühine audit, milles käsitletakse toetuste haldamist Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusametis (konkursikutse – projektijuhtimine ) (INEA) 10 4.4.3. Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusameti kontrollistrateegia audit (EASME) 11 4.4.4. Seitsmenda raamprogrammi kontrollisüsteemide rakendamine Teadusuuringute Rakendusametis 11 4.5. Välisabi, areng ja laienemine. 12 4.5.1. Jääkvigade määra metoodika ja arvutamise piiratud ulatusega ülevaatamine (arengu ja koostöö peadirektoraat) 12 4.5.2. Arengu ja koostöö peadirektoraadi valmisolek Euroopa Kontrollikoja muudetud kinnitava avalduse metoodikaks (arengu ja koostöö peadirektoraat) (tulemusaudit) 13 4.5.3. Hanked – detsentraliseeritud (arengu ja koostöö peadirektoraat) 13 4.6. Haridus ja kodakondsus. 14 4.6.1. Riiklike asutuste tulemusaudit (hariduse ja kultuuri peadirektoraat) 14 4.7. Majandus- ja rahandusküsimused. 14 4.7.1. Maa seire Euroopa programmi / Copernikuse programmi tulemusaudit (ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat) 14 4.8. Üldteenused ja personalihaldus. 15 4.8.1. Eurostati valmisolek täita oma rolli majandusjuhtimise raamistikus (Eurostat) (tulemusaudit) 15 4.9. IT-auditid. 16 4.9.1. ELi heitkogustega kauplemise süsteemi IT-süsteemi turvalisuse haldamise tulemusaudit (ELi HKS) (kliimameetmete peadirektoraat, informaatika peadirektoraat ning personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraat) 16 4.9.2. SYGMA – 1. etapp – arendusprotsessi tulemusaudit (sisu ja tehnoloogia peadirektoraat, teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat) 16 5. Konsulteerimine komisjoni finantsrikkumiste uurimise toimkonnaga. 17 6. Järeldused. 17 1. Sissejuhatus Käesoleva aruandega teavitatakse eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni komisjoni siseauditi talituse (IAS) tehtud tööst vastavalt finantsmääruse artikli 99 lõikes 5 nõutule. See põhineb aruandel, mille komisjoni siseaudiitor koostas määruse artikli 99 lõike 3 alusel ning mis käsitleb komisjoni peadirektoraatide, talituste ja rakendusametitega[1] seotud IASi 2013. aasta auditi- ja nõustamisaruandeid[2]. Kooskõlas oma õigusliku alusega sisaldab see kokkuvõtet teostatud siseauditite arvudest ja liikidest, soovitustest ja nende soovitustega seoses võetud meetmetest[3]. 2. IASi ülesanne: sõltumatus, objektiivsus ja aruandekohustus Aruande eesmärgid ja ulatus IASi ülesanne on aidata kaasa usaldusväärsele juhtimisele Euroopa Komisjonis, auditeerides sisemisi juhtimis- ja kontrollisüsteeme, et hinnata nende tulemuslikkust eesmärgiga neid süsteeme pidevalt parandada. IASi sõltumatus on kindlaks määratud finantsmääruses[4] ja ametijuhendis, mille on vastu võtnud komisjon. IAS annab kõikidest oma audititest aru auditi järelevalvekomiteele[5]. IAS lähtub oma töös finantsmäärusest ning Siseaudiitorite Instituudi (IIA) siseauditi kutsetegevuse rahvusvahelistest standarditest ja eetikakoodeksist. IAS ei auditeeri liikmesriikide süsteeme, mille abil teostatakse kontrolli komisjoni eraldatud rahaliste vahendite üle. Selliseid auditeid, mis hõlmavad individuaalsete abisaajate tasandit, viivad läbi liikmesriikide siseaudiitorid, riiklikud auditiasutused, teised konkreetsed komisjoni peadirektoraadid ja Euroopa Kontrollikoda. IAS auditeerib siiski meetmeid, mille on võtnud komisjoni talitused, et teostada järelevalvet liikmesriikide organite üle ning auditeerida neid organeid ja muid ELi rahaliste vahendite väljamaksete eest vastutavaid organeid, näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsioon. Vastavalt finantsmääruses sätestatule võib IAS neid ülesandeid täita kohapeal, sealhulgas liikmesriigis. 3. Ülevaade auditite teostamisest 3.1. 2013. aasta auditikava täitmine Tähtajaks – mis oli 31. jaanuar 2014 – oli IAS täitnud[6] 100 % oma kavandatud ülesannetest (eesmärk 100 %). IAS koostas 87 aruannet (2012. aastal koostati 89 ja 2011. aastal 77 aruannet), sealhulgas 23 auditit, 59 järelauditit, 4 piiratud ulatusega ülevaatamist ja ühe juhtkonna kirja. Lisatud töödokumendis on esitatud tabel võrdlusandmetega ajavahemikuks 2011–2013 ettenähtud ülesannete ja aruannete kohta. 3.2. Statistilised andmed IASi soovituste kohta 2013. aastal esitas IAS 134 uut soovitust (neist 2 olid kriitilised, 59 väga olulised, 67 olulised ja 6 soovitavad). IAS hindas nende soovituste kohta koostatud tegevuskavad rahuldavateks. Auditeeritavad andsid teada, et aastatel 2009–2013 esitatud heakskiidetud soovitustest oli 2014. aasta alguseks rakendatud 79 %. Kõikidest väga oluliseks või kriitiliseks hinnatud ja aastatel 2009–2013 esitatud soovitustest hilineti kümne väga olulise soovituse (2,3 %) rakendamisega üle kuue kuu. Veel kolm väga olulist soovitust, mille rakendamisega hilineti, esitati enne 2009. aastat[7]. Kõik kriitilised soovitused on rakendatud. Auditi järelevalvekomiteed teavitati korrapäraselt nendest kriitilistest või väga olulistest soovitustest, mille täitmisega oldi hilinetud üle kuue kuu, ning komitee esitas vajaduse korral meeldetuletused rakendamise eest vastutavatele talitustele. Kokku kiideti heaks 686 aastatel 2009–2013 esitatud soovitust, mille puhul IAS viis 2013. aasta lõpuks läbi järelauditid. IASi järelauditite tulemusel leidis kinnitust, et soovitused olid rakendatud rahuldavalt, aidates kaasa auditeeritud talituste kontrollisüsteemide parandamisele. IAS sulges 96 % soovitustest, mille puhul oli kõnealusel perioodil võetud järelmeetmed. Lisatud talituste töödokumendis esitatakse üksikasjalikum teave uute soovituste heakskiitmise määrade ja ajavahemikuga 2009–2013 seotud soovituste rakendamise kohta. 4. Peamised tähelepanekud ja soovitused 4.1. Horisontaalsed ülesanded 4.1.1. Juhtkonna kiri, milles käsitletakse rakendusametitele uute ülesannete delegeerimist (hõlmab mitut peadirektoraati) Juhtkonna kirjas käsitleti peamisi horisontaalset laadi küsimusi, mis tõstatati IASi 2010. aasta ülevaatlikus aruandes rakendusametite kohta ja kõnealuses valdkonnas hiljem tehtud auditites. Sellega püüti toetada juhtkonda ülesannete delegeerimisel rakendusametitele ja maandada kaasnevaid riske. Kirja eesmärk ei olnud hinnata hetkeolukorda või väljendada arvamust. Esimesena tõstatatud probleem seisnes asjaolus, et erinevate valikuvõimaluste hindamiseks kasutatav kulude ja tulude analüüs peaks põhinema selgelt määratletud ja järjepideval metoodikal, mis hõlmab asjakohaste vahendite ja meetodite kasutamist ametikohtade täitmise protsessi toetamiseks. Peale selle tuleks valitud võimalusi kogu projekti vältel korrapäraselt kinnitada. Kuna rakendusametite töötajaskond kasvab ja peagi jõutakse hallatavate programmide kriitilise massini, tuleks kulude täiendavaks kokkuhoiuks ja tõhususe suurendamiseks kaaluda alternatiivseid stsenaariume, ühendades mitme ameti horisontaalsed teenused, nagu IT, personaliküsimused või kommunikatsioon. Lisaks tuleks sidusrühmade kasvavatele ootustele vastamiseks pöörata suuremat tähelepanu nende tulemuslikkuse suurendamisele. IAS täheldas ka, et programmijuhtimise delegeerimise ulatust arvestades tuleks võtta asjakohased meetmed, millega tagada pikas perspektiivis piisava hulga vajalike oskustega töötajate pidev olemasolu ja ametite töötajaskonna hoidmise põhimõtete järgimine. Täpsemad üksikasjad on esitatud lisa punktis 2.1 4.1.2. Personalihalduse tõhususe tulemusaudit: finantskriisist mõjutatud majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi, konkurentsi peadirektoraadi ning siseturu ja teenuste peadirektoraadi toetamine (hõlmab mitut peadirektoraati) Finantskriisist tingitud uute keeruliste kohustuste täitmiseks tagas komisjon selle, et majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadil, konkurentsi peadirektoraadil ning siseturu ja teenuste peadirektoraadil oleks oluliselt rohkem töötajaid. Auditi eesmärk oli hinnata, kas vastavate peadirektoraatide personalihaldus on olnud tõhus nende personaliprobleemide lahendamisel, mis on tingitud finantskriisile reageerimiseks võetud poliitikameetmetest. IAS oli seisukohal, et kolm peadirektoraati võtsid kindlaks kohustuseks reageerida personaliga seotud probleemidele ning see on võimaldanud neil järgida oma poliitilisi ja rakenduslikke eesmärke, sealhulgas kriisist endast tulenevaid eesmärke. Sellegipoolest peavad peadirektoraadid otsustusprotsessi tõhustamiseks oma personalihalduse vahendeid erineval määral täiustama. Personalihalduse strateegia puhul peaksid peadirektoraadid oma mitmeaastast personalistrateegiat edasi arendama. Eeskätt tuleks koostada töötajate vajaduste kvalitatiivne ja kvantitatiivne analüüs ning saada üle vastuoludest vajaduste ja praeguse olukorra vahel. Personalistrateegia rakendamist tuleks toetada vahenditega, mille abil mõõta ja jälgida strateegia tulemuslikkust ning sellest aru anda. Personali planeerimise osas tuleks rakendada vahendeid, millega hinnata korrapäraselt töötajate koormust ja seada nende ülesanded tähtsuse järjekorda. See tuleks võtta ametikohade täitmise aluseks. Peadirektoraadid peaksid personalihaldusega seotud tegevuse puhul tõhustama oma järelevalve- ja aruandlusprotsessi, koostades põhjaliku personaliaruande, mis hõlmab personalihalduse eri aspekte, sealhulgas seonduvaid peamisi tulemusnäitajaid. See võimaldaks peadirektoraatidel mõõta oma personalihalduse tulemuslikkust ja hõlbustaks personaliga seotud juhtimisotsuste tegemist. Kõik kolm peadirektoraati koostasid tegevuskavad, mis olid IASi hinnangul kindlakstehtud probleemide lahendamiseks asjakohased. Asjaomaste peadirektoraatidega seotud tähelepanekute täpsemad üksikasjad on esitatud lisa punktis 2.3. 4.2. Põllumajandus, loodusvarad ja tervis (Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, keskkonna peadirektoraat, kliimameetmete peadirektoraat, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat, Tarbija-, Tervise- ja Toiduküsimuste Rakendusamet, tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat) 4.2.1. Jääkvigade määra arvutuste piiratud ulatusega ülevaatamine (1. ja 2. sammas) (põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat) Esimest korda vaatas IAS piiratud ulatuses üle arvutused jääkvigade määrade kohta, mille esitasid põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat (käesolev punkt), teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat (vt punkt 4.4.1) ning arengu ja koostöö peadirektoraat (vt punkt 4.5) aruandlusaasta 2012 tegevusaruande projektides. Jääkvigade määrade arvutamisel toetub põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat suuresti liikmesriikide esitatud kontrollistatistikale, mida Euroopa Kontrollikoda peab ebausaldusväärseks. Seega ei pruugi põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi jääkvigade määrad korrektsed olla. 2012. aasta tegevusaruandest kaugemale vaadates tuleks liikmesriikide statistikat usaldusväärsemaks muuta.[8] Lisaks peaks põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat tagama, et jääkvigade määrad arvutatakse õigete ja esinduslike andmete alusel. Peadirektoraat peaks kõrvaldama leitud vastuolud ja tagama, et arvutustesse kaasatakse nõuetele vastavuse vead. Väljajätmise korral tuleks selle mõju selgitada. Peale selle peaks põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat kaaluma reservatsioonide esitamise menetluse kohandamist, kui seda toetab liikmesriikide usaldusväärne kontrollistatistika. See oleks muudes ühise juhtimisega peadirektoraatides kasutatavate olulisuse kriteeriumidega suuremas kooskõlas. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat nõustus piiratud ulatusega ülevaatamise kõikide tähelepanekute ja soovitustega ning kiitis need heaks. Peadirektoraat tunnistas soovituste edasilükkamatust ja võttis ülesandeks neid rakendada. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat koostas tegevuskava, mis oli IASi hinnangul kindlakstehtud probleemide lahendamiseks asjakohane. Aruandlusaasta 2013 tegevusaruande raames võeti selle suhtes järelmeetmed, mis näitasid, et juba 2012. aasta tegevusaruande, kuid eeskätt 2013. aasta tegevusaruande puhul oli tehtud suuri edusamme. Täpsemad üksikasjad on esitatud lisa punktis 3.1 4.2.2. Kontrollistrateegia audit – rakendamine põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadis Need auditid olid jätk IASi 2012. aasta auditile, milles käsitleti põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi auditi direktoraadis rakendatava kontrollistrateegia ülesehitust. Eesmärk oli hinnata auditite teostamist ja kontrollistrateegia rakendamist, eeskätt auditiülesannete tõhusat täitmist, nende järelevalvet ja parandusmeetmeid, millega kõrvaldada liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide puudusi. Audiitorid tunnustasid põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi jätkuvaid püüdlusi veamäärade vähendamisel ja eelarve kaitsmisel mitmesuguste tuvastus- ja parandusmeetmetega. Sellegipoolest on auditeerimisprotsessi võimalik veel paremaks muuta, mis on hädavajalik, et tagada aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kinnitamisele tugev alus: ettevalmistavad dokumendid tuleks õigel ajal kätte saada ning vajaduse korral tõlkida ja analüüsida; koostööd üksustega tuleks optimeerida, et tugineda nende teadmistele ja kogemustele ning põhiprobleemid õigesti kindlaks teha ja lahendada; kohapeal tuleks kontrollid veel kord üle vaadata; tagada tuleks põhietappide nõuetekohane dokumentaalne jälg. Oluline on ka, et põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat saab tugineda süsteemile, et jälgida liikmesriikide kontrollisüsteemide tegelikku ja jätkusuutlikku paranemist. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat peaks oma praeguse IT-süsteemi – sh andmete kehtivuse kontrollid – lõpuni välja töötama ja seda kasutama, et oma auditisoovitusi paremini jälgida ja nende suhtes järelmeetmeid võtta. Lisaks peaks põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat kasutama seda süsteemi omaenda auditialase edu, auditiga kaetavuse ja eesmärkide saavutamise jälgimiseks. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat koostas tegevuskava, mis oli IASi hinnangul asjakohane kindlakstehtud probleemide lahendamiseks. Täpsemad üksikasjad on esitatud lisa punktis 3.2 4.3. Ühtekuuluvus (Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat) 4.3.1. Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi tulemuslikkuse mõõtmise süsteemide tulemusaudit Auditi peamine eesmärk oli hinnata, missuguses ulatuses rakendatakse regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadis tulemuslikkuse mõõtmise süsteeme, millega jälgida ja hinnata tegevuse tulemuslikkust ja sellest aru anda nii seoses rakendus- ja haldustegevusega (asutusesisene tasand) kui ka seoses poliitikaeesmärkide saavutamisega (asutuseväline tasand). Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat peaks oma prioriteedid paremini juhtimiskavaga siduma ja selgitama, kuidas need aitavad kaasa konkreetsete eesmärkide saavutamisele. Lisaks peaksid eesmärgid olema selgelt määratletud ning hõlmatud asjakohaste vahe-eesmärkide ja RACER-põhimõtetele vastavate näitajatega[9]. Poliitika elluviimiseks ajavahemikul 2014–2020 tuleks töötada välja näitajad, võttes aluseks iga rakenduskava üldise tulemuslikkuse hinnangu. See peaks tagama, et ajavahemikuks 2014–2020 ettenähtud hindamisstrateegia tugineb praegusest perioodist saadud kogemustele, eeskätt küsimuses, kuidas koguda aja jooksul hindamistõendeid ja kuidas see võib aidata kaasa iga-aastasele tegevusaruandele ja artikli 318 kohasele aruandele. Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat peaks ka koos tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadiga (vt järgmine punkt) töötama välja strateegia, et suurendada liikmesriikide esitatud tulemuslikkust käsitleva teabe usaldusväärsust, kaaludes samas mitut valdkonda hõlmavat lahendust. Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat peaks jätkuvalt parandama ka programmitöö perioodi 2007–2013 kohta teatatud andmete kvaliteeti. Peale selle peaks regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat tugevdama geograafiliste üksuste rolli rakenduskavade tulemuslikkuse jälgimisel ning tagama, et edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja juhtkonna arvamuses kajastatakse tulemusi õigesti. Peadirektoraat peaks töötama välja selge lähenemisviisi, mille alusel anda kindlust ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkuse suhtes, ja küsimuses, kuidas seda kindlust saavutada (muu hulgas järelevalve, hindamise ja auditi kaudu). Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat koostas tegevuskava, mis oli IASi hinnangul asjakohane kindlakstehtud probleemide lahendamiseks. Täpsemad üksikasjad on esitatud lisa punktis 4.2 4.3.2. Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi tulemuslikkuse mõõtmise süsteemide tulemusaudit Auditi põhieesmärk oli hinnata kasutatavate tulemuslikkuse mõõtmise süsteemide asjakohasust. Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat peaks lõimima paremini oma juhtimiskavasse Euroopa Sotsiaalfondi konkreetsetele eesmärkidele ning peamise horisontaalse ja haldustegevuse eesmärkidele kaasa aitavate peadirektoraadi rakendustegevuste eesmärgid ja kavandatud väljundid. Peadirektoraat peaks lähendama veelgi oma näitajaid RACER-kriteeriumidele ning tagama oma eesmärkide selge määratlemise. Euroopa Sotsiaalfondi poliitika elluviimiseks ajavahemikul 2014–2020 tuleks töötada välja näitajad, mille aluseks on tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi hinnang iga rakenduskava üldise tulemuslikkuse kohta. Parandada tuleks ka aruandmist Euroopa Sotsiaalfondi saavutustest, hõlmates sellesse kvalitatiivsema analüüsi ja rohkem konteksti käsitlevat teavet. Tuginedes senisele tööle, tuleks lisaks arendada edasi töökoormuse hindamise metoodikat, et hõlmata ressursside paremaks jaotamiseks kõik tegevusvaldkonnad. Peadirektoraat peaks tagama ajakohase teabe olemasolu, et oma personalihalduse tegevuskava sellele vastavalt edasi arendada. Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat peaks koos regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadiga töötama välja strateegia, et suurendada tulemuslikkust käsitleva teabe usaldusväärsust. Kuigi tähelepanu keskmes on järgmine programmitöö periood, tuleks jätkuvalt parandada ajavahemiku 2007–2013 kohta teatatud andmete kvaliteeti. Peale selle peaks tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat tugevdama geograafiliste üksuste rolli rakenduskavade tulemuslikkuse jälgimisel ning tagama, et edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja juhtkonna arvamuses kajastatakse tulemusi õigesti. Peadirektoraat peaks töötama välja selged põhimõtted, mille alusel suurendada kindlust Euroopa Sotsiaalfondi tulemuslikkuse suhtes (sh tuleks tulemusauditite puhul kasutada ära mitut valdkonda hõlmavaid töörühmi). Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat koostas tegevuskava, mis oli IASi hinnangul asjakohane kindlakstehtud probleemide lahendamiseks. Täpsemad üksikasjad on esitatud lisa punktis 4.3 4.4. Teadusuuringud, energeetika ja transport (Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusamet, Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet, sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat, Teadusuuringute Ühiskeskus, Teadusuuringute Rakendusamet, teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat, Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet, liikuvuse ja transpordi peadirektoraat, energeetika peadirektoraat) 4.4.1. Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi aruandlusaasta 2012 jääkvigade määra arvutamise ja kasutatud metoodika piiratud ulatusega ülevaatamine Eesmärk oli vaadata üle 2012. aasta tegevusaruandes esitatud jääkvigade määrade arvutused ja kasutatud metoodika. Jääkvigade määrade arvutamise täpsust mõjutavad ühise esindusliku auditivalimi (CRAS) puudulikud auditid (84 %). Kuigi mõned auditite hilinemise põhjused ei ole teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi kontrolli all, peaks peadirektoraat sellegipoolest muutma paremaks oma ühise esindusliku auditivalimi auditite kavandamist, et suurendada auditivalimi teostamise määra aruandmise kuupäeval. Sellele lisaks peaks teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat võtma järelhindamise tulemusi ekstrapoleerides konservatiivsema hoiaku eesmärgiga kajastada võimalust, et mõnda ekstrapoleerimise tulemusel saadud süsteemset viga ei rakendata. Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat kiitis soovituse heaks ja parandas seda 2013. aasta tegevusaruande jaoks. Täpsemad üksikasjad on esitatud lisa punktis 5.1 4.4.2. IASi ja siseauditi üksuse ühine audit, milles käsitletakse toetuste haldamist Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusametis (konkursikutse – projektijuhtimine ) (INEA) Auditi eesmärk oli hinnata, kui asjakohaselt ja tõhusalt rakendatakse sisekontrollisüsteeme, mis on seotud Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti otsesesse haldusalasse kuuluvate toetustega. Selle ühise ülesande juures keskenduti toetuse andmise ettepanekute hindamise protsessile. Suuri riske, mis võiksid kahjulikult mõjutada ülevaadatud protsessi tegevuseesmärkide saavutamist, ei leitud. Täpsemad üksikasjad on esitatud lisa punktis 5.2 4.4.3. Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Rakendusameti kontrollistrateegia audit (EASME) Auditis käsitleti põhialuseid, mille abil saada piisavat kinnitust hallatavate vahendite, eel- ja järelkontrollide suhtes, ning kinnitava teabe avalikustamist iga-aastases tegevusaruandes. IAS soovitas EASME-l kirjeldada põhjalikult oma kontrollistrateegiat ja hinnata uuesti sisekontrollisüsteemi, sealhulgas seost põhikontrollide ja nende tulemuste ning seaduslikkust ja korrektsust käsitlevate konkreetsete kindlusega seotud eesmärkide vahel. Rakendusamet peaks ajakohastama oma menetlusi, mille alusel annavad aru edasivolitatud eelarvevahendite käsutajad, rakendades täiendavaid kontrolliga seotud peamisi tulemusnäitajaid. Samuti tuleks kaaluda saadud kindlusele vastavat eel- ja järelkontrolli uuesti tasakaalustamist. EASME peaks tõhustama ka oma eelkontrolle, töötades välja riskipõhised meetmed, mis põhinevad kindlatel ja järjepidevatel peamistel tulemusnäitajatel, tugevdama kulude toetuskõlblikkuse tõendamist ja võtma vastu ametlikud otsused, et volitada tehniliselt pädevaid töötajaid tegema märkeid „kuulub maksmisele”. Järelauditistrateegiaga seoses peaks EASME määratlema selgemini üldised ja konkreetsed eesmärgid ning neid põhjendama. EASME peaks parandama oma riskipõhist projektide valimise protsessi ning rakendusameti järelkontrollisektor tuleks ümber korraldada. EASME peaks töötama välja pettusevastase strateegia, et tagada oma üldises kontrollistrateegias täielik teadlikkus pettusest. EASME koostas tegevuskava, mis oli IASi hinnangul asjakohane kindlakstehtud probleemide lahendamiseks. Täpsemad üksikasjad on esitatud lisa punktis 5.4 4.4.4. Seitsmenda raamprogrammi kontrollisüsteemide rakendamine Teadusuuringute Rakendusametis Auditiga hinnati, kas seitsmenda raamprogrammiga seoses Teadusuuringute Rakendusametis kasutatav kontrollistrateegia on toonud eeldatavaid tulemusi. Ajavahemikul 2010–2012 toimunud järelauditites leiti, et rakendusameti hallatavaid VKEde abikavasid mõjutavad olulised vead. IAS soovitas Teadusuuringute Rakendusametil hinnata neis abikavades esinevat eeskirjade eiramise riski ja võimalikku pettust ning anda sellest teada oma 2013. aasta tegevusaruandes, kohaldada täiel määral ettenähtud parandusmeetmed ja algatada sihipärane tõhustatud auditeerimine. Oma 2012. aasta tegevusaruande reservatsioone käsitlevate otsuste tegemise eesmärgil ei kasutanud Teadusuuringute Rakendusamet kõikide seitsmenda raamprogrammi toimingute raames ühist representatiivset veamäära nagu teadusuuringutega seotud peadirektoraadid. Selle asemel valiti alternatiivne lahendus. Lisaks asendas Teadusuuringute Rakendusamet seaduslikkuse ja korrektsusega seotud veamäära vigade rahalise eelarvemõju näitajaga. Seepärast peaks Teadusuuringute Rakendusamet parandama oma iga-aastases tegevusaruandes veamäärade ja kinnitava teabe avalikustamist. Lisaks peaks Teadusuuringute Rakendusamet kehtestama konkreetse järelkontrollistrateegia, määrates kindlaks eesmärgid ja prioriteedid, tulemuslikkuse jälgimise peamised tulemusnäitajad ja paremad riskihindamismeetodid, et suurendada riskipõhiste kontrollide arvu. Ka eelkontrollide jaoks tuleks töötada välja riskipõhised meetodid. Teadusuuringute Rakendusamet peaks tegelema oma pettusevastase võitluse dokumenti lisatud meetmetega, algatama teadusuuringute valdkonnas mõttevahetuse küsimuses, kuidas korraldada nõuetekohast riskihinnangut topeltrahastamise kohta ja kooskõlastada muude teadusvaldkonna asutustega plagieerimise vastaseid jõupingutusi. Teadusuuringute Rakendusamet koostas tegevuskava, mis oli IASi hinnangul asjakohane kindlakstehtud probleemide lahendamiseks. Täpsemad üksikasjad on esitatud lisa punktis 5.5 4.5. Välisabi, areng ja laienemine (Arengu ja koostöö peadirektoraat, humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat, laienemise peadirektoraat, välispoliitika vahendite talitus) 4.5.1. Jääkvigade määra metoodika ja arvutamise piiratud ulatusega ülevaatamine (arengu ja koostöö peadirektoraat) Eesmärk oli vaadata üle 2012. aasta tegevusaruande projektis esitatud jääkvigade määrade arvutamine ja kasutatud metoodika. 2011. aastal algatas arengu ja koostöö peadirektoraat uuringu oma jääkvigade määrade arvutamise kohta, mis oli oluline samm kindluse andmise protsessi parandamise suunas. IASi ülevaatamine tõi aga esile puudused, mis olid seotud veamäära hinnangulise osa arvutamise usaldusväärsusega (nt puudus metoodika, mida tõendavate dokumentide puudumise korral kohaldatakse järjepidevalt vigade hindamiseks) ning jääkvigade määra kaasamise ning muude tegevusaruande projektis kindlust tagavate põhialustega. Lisaks jõudis IAS järeldusele, et 2012. aasta tegevusaruande projekt ei sisalda piisavalt teavet, mis võimaldaks hinnata kasutatavate üldkontrollide (sh jääkvigade määrade uuring) kulutõhusust. Sellise hinnangu abil võiks arengu ja koostöö peadirektoraat leida võimalusi, mida kasutada kulutõhususe ja/või muudes kontrollide ümberkujundamist võimaldavates valdkondades. IAS soovitas arengu ja koostöö peadirektoraadil võtta järgmisel aruandlusaastal asjakohased meetmed, millega tagada arenguabiprogrammide teabesüsteemist (CRIS) – kus vastavuskontrollid on juba tehtud – saadud tehingute andmebaaside kasutamine. Arengu ja koostöö peadirektoraat koostas tegevuskava, mis oli IASi hinnangul kindlakstehtud asjakohane probleemide lahendamiseks. Sellest tulenevalt täheldas IAS, et arengu ja koostöö peadirektoraat on võtnud asjakohased meetmed, et parandada oma 2012. aasta lõpliku tegevusaruande jutustavat osa veamäärade suhtes. Täpsemad üksikasjad on esitatud lisa punktis 6.1 4.5.2. Arengu ja koostöö peadirektoraadi valmisolek Euroopa Kontrollikoja muudetud kinnitava avalduse metoodikaks (arengu ja koostöö peadirektoraat) (tulemusaudit) Euroopa Kontrollikoja kinnitava avalduse auditi uue metoodika tõttu teatatavad veamäärad tõenäoliselt suurenevad, sest valimist jäetakse välja vähem vigaderohked eelmaksetega tehingud ja avalikus pakkumismenetluses esinevad tõsised eeskirjade eiramised kvantifitseeritakse 100 % ulatuses kõikide juhtimisviiside puhul. Seda arvesse võttes koostas IAS auditi, milles käsitleti arengu ja koostöö peadirektoraadi valmisolekut Euroopa Kontrollikoja muudetud kinnitava avalduse metoodikaks. Audit näitas, et arengu ja koostöö peadirektoraat on teinud asjakohased ettevalmistused, et maandada eelarve täitmise heakskiitmisega seotud riski, mis kaasneb Euroopa Kontrollikoja muudetud kinnitava avalduse metoodikaga. Arengu ja koostöö peadirektoraat on koostanud põhjaliku tegevuskava, et käsitleda muudetud kinnitava avalduse metoodikaga seotud võimalikke probleeme ja ka muid probleeme, mille on teinud kindlaks välisaudiitorid või mis on kindlaks tehtud arengu ja koostöö peadirektoraadi siseauditi üksuste või IASi koostatud auditites. Täpsemad üksikasjad on esitatud lisa punktis 6.2 4.5.3. Hanked – detsentraliseeritud (arengu ja koostöö peadirektoraat) Auditi eesmärk oli hinnata, kui asjakohaselt ja tõhusalt toimivad sisekontrollisüsteemid, riskijuhtimine ja juhtimisprotsessid, mis on seotud Euroopa Arengufondi ja ELi eelarve avaliku hanke ja lepingute sõlmimise menetlustega, mida rakendatakse detsentraliseeritud haldamise alusel. Auditis toodi esile kaks konkreetset juhtumit, mis olid seotud eetika ja huvide konfliktide ennetamise põhimõtete kindlaksmääramise ja järgimisega. Seepärast soovitas IAS arengu ja koostöö peadirektoraadil neid oma praktilistes juhistes selgitada. Arengu ja koostöö peadirektoraat koostas tegevuskava, mis oli IASi hinnangul asjakohane kindlakstehtud probleemide lahendamiseks. Täpsemad üksikasjad on esitatud lisa punktis 6.4 4.6. Haridus ja kodakondsus (Teabevahetuse peadirektoraat, hariduse ja kultuuri peadirektoraat, Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet, siseasjade peadirektoraat, õigusküsimuste peadirektoraat) 4.6.1. Riiklike asutuste tulemusaudit (hariduse ja kultuuri peadirektoraat) Osalevate riikide siseriiklikud asutused on määranud riiklikud asutused, et viia ellu elukestva õppe programmi ja programmi „Aktiivsed noored”. Hajutamise kui juhtimisvormiga kaasnevad peadirektoraadi järelevalvesüsteemi ülesehituses lisariskid poliitikaeesmärkide saavutamise jaoks. Auditi põhieesmärk oli hinnata, kas hariduse ja kultuuri peadirektoraat on loonud tõhusa tulemuslikkuse mõõtmise süsteemi, millega jälgida ja hinnata riiklike asutuste tulemuslikkust ning sellest aru anda. Audit näitas, et kuigi praegu võetakse meetmeid, et määrata kindlaks perioodiks 2014–2020 ettenähtud tulemuslikkuse mõõtmise süsteem hariduse ja kultuuri peadirektoraadis, peaks peadirektoraat oma tegevust tõhustama, eeskätt seoses näitajatega, millega mõõdetakse otseselt riiklikele asutustele antava tegevustoetuse tõhusat ja kulutasuvat kasutamist. Lisaks tuleks riiklike asutuste ja komisjoni eesmärgid otseselt siduda. Hariduse ja kultuuri peadirektoraat koostas tegevuskava, mis oli IASi hinnangul asjakohane kindlakstehtud probleemide lahendamiseks. Täpsemad üksikasjad on esitatud lisa punktis 7.1 4.7. Majandus- ja rahandusküsimused (Konkurentsi peadirektoraat, majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat, siseturu ja teenuste peadirektoraat, Euroopa Pettustevastane Amet, maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat, kaubanduse peadirektoraat) 4.7.1. Maa seire Euroopa programmi / Copernikuse programmi tulemusaudit (ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat) Maa seire Euroopa programmi auditi eesmärk oli hinnata, kui tõhus on juhtimiskord, riskijuhtimine ja sisekontrollisüsteemid, millega toetatakse programmi juhtimist. Auditeerimine toimus ajavahemikul 2011–2013 rakendatud programmi esialgsete toimingute ja Copernicuseks ümbernimetatud programmi tegevusetapi (mis suurendab ELi eelarvest lähtuvat toetust üle kolme korra) vahelisel üleminekuperioodil. IAS soovitab parandada kosmosevaldkonna juhtimisraamistikku, tõhustada järelevalvesüsteeme ja -korda ning koostada põhjalikud analüüsid, et toetada tõhusalt üleminekut Copernicuse tegevusetappi. Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat koostas tegevuskava, mis oli IASi hinnangul asjakohane kindlakstehtud probleemide lahendamiseks. Täpsemad üksikasjad on esitatud lisa punktis 8.1 4.8. Üldteenused ja personalihaldus (Personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraat, eelarve peadirektoraat, kirjaliku tõlke peadirektoraat, informaatika peadirektoraat, Euroopa Personalivaliku Amet, Eurostat, õigustalitus, infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis, infrastruktuuri- ja logistikaamet Luxembourgis, väljaannete talitus, individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet, suulise tõlke peadirektoraat, peasekretariaat) 4.8.1. Eurostati valmisolek täita oma rolli majandusjuhtimise raamistikus (Eurostat) (tulemusaudit) Majandus- ja finantskriis tõi esile arvukad struktuursed puudused ELi majandus- ja rahaliidu majandusjuhtimises. Reageerimise raames on tugevdatud ja laiendatud Eurostati kohustusi. Peale valitsemissektori võlga ja puudujääki käsitlevate kõrgetasemeliste andmete tagamise on Eurostatil kohustus kehtestada eeskirjad ja menetlused statistikaga manipuleerimise uurimiseks. See oli peadirektoraadi valmisolekut käsitleva auditi teema. IAS soovitas Eurostatil võtta viivitamata meetmed, et kehtestada saadud juriidilisi nõuandeid sidudes oma töökorraldus ja tehnilised suunised. Eurostat peaks oma uute uurimisülesannete täitmiseks hindama ka nõudeid personalile ja pädevusele. Sellest tulenevalt tuleks neid vajadusi juhtkonna tegevuskavas kajastada. Lisaks peaks Eurostat tagama, et ettevalmistavate dialoogkülastuste[10] kavandamisel kasutatav riskimudel oleks kooskõlas tunnustatud kvaliteedijuhtimissüsteemiga. Eurostat peaks tagama ka lisaväärtuse, jagades oma järeldusi õigel ajal majandus- ja rahanduskomiteega. Peale selle soovitab IAS Eurostatil koostada selged põhjendused iga erakorralise külaskäigu kohta[11] ja esitada põhilistele sidusrühmadele kokkuvõtte oma erakorralistest külastustest. Eurostat koostas tegevuskava, mis on IASi hinnangul asjakohane kindlakstehtud probleemide lahendamiseks. Hiljutises järelauditis märkis IAS ära tehtud edusammud. Täpsemad üksikasjad on esitatud lisa punktis 9.1 4.9. IT-auditid 4.9.1. ELi heitkogustega kauplemise süsteemi IT-süsteemi turvalisuse haldamise tulemusaudit (ELi HKS) (kliimameetmete peadirektoraat, informaatika peadirektoraat ning personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraat) ELi heitkogustega kauplemise süsteemi IT-süsteemi haldamise eest vastutajana peab komisjon tagama, et süsteemi infoturbe nõrku kohti ei kasutata ära ebaseaduslikult, mis võib tuua kaasa CO2-turu häired ja moonutamise, tuues institutsiooni jaoks kaasa mainega seotud ja rahalisi tagajärgi. Auditi üldine eesmärk oli hinnata, kas kasutatava kontrollisüsteemiga on tagatud ELi HKSi jaoks asjakohaste turvameetmete kindlaksmääramine ja nende tõhus rakendamine. Audit hõlmas kliimameetmete peadirektoraati, informaatika peadirektoraati ning personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraati kooskõlas nende vastavate ülesannete ja halduskohustustega. IASi audit näitas, et kliimameetmete peadirektoraadis kehtestatud turvameetmed on mõistlikud, võttes arvesse süsteemi keerukust ja seonduvaid probleeme. Turvakontrolle ei rakendatud siiski täies ulatuses. See tuleneb muu hulgas HKSi projekti olemasoleva juhtimisstruktuuri[12] probleemidest siduva otsuse tegemisel ja selle rakendamise tagamisel ning osalejate vastandlike seisukohtade ja suurte erimeelsuste lahendamisel eesmärgiga hõlbustada põhiosalejate vahelist koostööd ja teabe liikumist, mida on vaja ELi HKSi IT-süsteemi jaoks vajalike turvameetmeid käsitlevate asjakohaste otsuste tegemiseks. Kõik kolm peadirektoraati koostasid tegevuskavad, mis olid IASi hinnangul asjakohased kindlakstehtud probleemide lahendamiseks. Täpsemad üksikasjad on esitatud lisa punktis 10.3 4.9.2. SYGMA – 1. etapp – arendusprotsessi tulemusaudit (sisu ja tehnoloogia peadirektoraat, teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat) Sisu ja tehnoloogia peadirektoraat (süsteemi omanik) ning teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat (süsteemi tarnija) on peamised SYGMA arendamisse kaasatud osalejad; SYGMA on praegu teadusuuringute valdkonnas hallatav peadirektoraatide vaheline projekt eesmärgiga pakkuda IT-süsteemi, mis toetab seitsmenda raamprogrammi / konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi, Horisont 2020 ja muude teadusvaldkonnaga mitteseotud toetuste haldamise protsessi. SYGMAst peaks saama ühine toetuste haldamise süsteem toetuste haldamise ratsionaliseerimise keskmes[13]. Auditi eesmärk oli hinnata SYGMA juhtimise tulemuslikkust ja tõhusust, keskendudes eeskätt IT-projekti juhtimisele, haldusele ja IT-toimingute valmisolekule. Üldiselt on SYGMA-projekti IT-arenduse osa siiamaani asjakohaselt juhitud ning ei esine suuri kõrvalekaldeid esialgsest plaanist. Kuni aga ei ole heaks kiidetud valdkondlikke õiguslikke aluseid ega määratletud ühtlustatud tegevusprotsesse, ei ole IT-arenduse juures siiski tuginetud stabiilsetele tegevusprotsessidele ega tegevusnõuetele, vaid pigem asjakohastele eeldustele. Mõlemad peadirektoraadid koostasid heakskiidetud soovituste alusel tegevuskavad, mis olid IASi hinnangul asjakohased kindlakstehtud probleemide lahendamiseks. Täpsemad üksikasjad on esitatud lisa punktis 10.4 5. Konsulteerimine komisjoni finantsrikkumiste uurimise toimkonnaga Finantsrikkumiste uurimise toimkond ei teatanud 2013. aastal ühestki süsteemsest probleemist Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 73 lõike 6[14] alusel. 6. Järeldused IASi auditite põhjal sellel ja eelmistel aastatel koostatud tegevuskavade rakendamine aitab pidevalt parandada komisjoni sisekontrolli raamistikku. IAS jätkab tegevuskavade täitmist käsitlevate järelauditite läbiviimist ning seda jälgib auditi järelevalvekomitee, kes teavitab vajaduse korral volinike kolleegiumi. IAS keskendub jätkuvalt finantsaudititele, vastavusaudititele ja IT-audititele ning laiendab tulemuslikkuse auditeerimist. [1] Aruanne ei hõlma Euroopa detsentraliseeritud asutusi, Euroopa välisteenistust või muid IASi auditeeritud organeid, vaid neid käsitletakse eraldi aastaaruannetes. [2] Käesolevas aruandes leiavad kajastamist 1. veebruariks 2014 lõpetatud auditi- ja nõustamisaruanded. [3] Nagu on nõutud Siseaudiitorite Instituudi avaldatud siseauditi kutsetegevuse rahvusvaheliste standardite tulemuslikkuse standardis nr 2060. [4] Finantsmääruse artikkel 100. [5] Auditi järelevalvekomitee abistab volinike kolleegiumi, tagades, et IASi, siseauditi üksuste ja Euroopa Kontrollikoja tööd võetakse komisjoni talitustes nõuetekohaselt arvesse ning selle suhtes võetakse asjakohased järelmeetmed. [6] Lisatud töödokumendis on antud ülevaade kõikidest täidetud auditite ja järelauditite ülesannetest. [7] IAS – 2006 – informaatika peadirektoraat – 001 Andmekeskuse tegevus ja julgeolek; IAS – 2007 – informaatika peadirektoraat – 001 Organisatsiooni andmevõrkude infrastruktuur ja pakutavad teenused; IAS B – 2008 – personali ja halduse peadirektoraat – 004 Turvalisuse audit. [8] Eeldatavasti parandavad perioodiks 2014–2020 ettenähtud uued õigusaktid ja nende tugevdatud kontrolliraamistik edaspidist olukorda. [9] RACER: relevant (asjakohased), accepted (vastuvõetavad), credible (usaldusväärsed), easy (lihtsad) ja robust (kindlad) (sisekontrolli standard nr 5). [10] Ettevalmistavate dialoogkülastuste eesmärk on teha kindlaks riskid või võimalikud probleemid, mis tulenevad lähteandmeallikatest ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames. [11] Erakorralised külastused toimuvad siis, kui liikmesriigiga seoses tõstatatud konkreetset olulist küsimust ei ole võimalik lahendada muul viisil kui kohapealse füüsilise kokkusaamisega. Kuigi neid külastusi läbivaadatud määruses (EÜ) nr 479/2009 sõnaselgelt ei nimetata, on Eurostat seisukohal, et tal on samad juurdepääsuõigused kui metodoloogilise külastuse korral. [12] Juhtimisstruktuur koosneb HKSi projekti juhtkomiteest peadirektoraadi tasandil, selle ettevalmistavast rühmast direktoraadi tasandil ja turvalisuse töörühmast, mis esindab tehnilist tasandit. [13] Toetuste haldamise ratsionaliseerimine algatati 2011. aasta märtsis pärast asepresident Maroš Sefčoviči teatist „Getting the Best from IT in the Commission” („Parimate IT-lahenduste saavutamine komisjonis”). Sellega püütakse jõuda komisjoni ressursside ja investeeringute tõhusa kasutamiseni ning tagada, et tõhusate IT-vahenditega toetatakse tegelikke tegevusega seotud vajadusi. [14] Finantsmääruse rakenduseeskirjade artiklis 117 on sätestatud järgmine: „Kõnealuses aastaaruandes [s.t artikli 99 lõike 3 kohases aruandes] nimetatakse ka võimalikud finantsmääruse artikli 73 lõike 6 kohaselt loodud eritoimkonna avastatud süsteemsed probleemid”.