[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 21.9.2009

KOM(2009) 489 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

kolmandate riikide kodanike reisidokumentidesse templite löömist reguleerivate sätete kohaldamise kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artiklitega 10 ja 11

SISSEJUHATUS

13. oktoobril 2006 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 526/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)[1]. Schengeni piirieeskirjadega kinnitati nõukogu määrusega (EÜ) nr 2133/2004[2] kehtestatud kohustust tembeldada kolmandate riikide kodanike liikmesriikidesse sisenemisel ja sealt lahkumisel süstemaatiliselt nende reisidokumente. Schengeni piirieeskirjadega on ette nähtud ka nende dokumentide loend, millesse lüüakse sisse- või väljasõidutempel, samuti dokumendid, millesse templit lööma ei pea. Lisaks on siseriiklikele pädevatele asutustele antud võimalus eeldada, et ilma sissesõidutemplita reisidokumendiga kolmanda riigi kodanik ei järgi asjaomases liikmesriigis viibimise kestust käsitlevaid nõudeid. Asjaomasel kolmanda riigi kodanikul on võimalus see eeldus ümber lükata. Kui ta seda ei tee, võidakse ta asjaomase liikmesriigi territooriumilt välja saata.

6. novembril 2006 võttis komisjon vastu soovituse, millega kehtestatakse ühine „Praktiline käsiraamat piirivalveametnikele (Schengeni käsiraamat)”,[3] milles on antud konkreetsed suunised templi löömiseks reisidokumenti (teine osa, I jagu, punkt 4), sealhulgas erandjuhud, mille puhul templit ei lööda, olukorrad, kus reisidokumendis ei ole templi löömiseks vaba ruumi, templi löömine nende kolmandate riikide kodanike reisidokumentidesse, kelle suhtes on kehtestatud viisanõue, jne.

Vastavalt Schengeni piirieeskirjade artikli 10 lõikele 6 edastab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande reisidokumentidesse templite löömist reguleerivate sätete kohaldamise kohta 2008. aasta lõpuks .

Selleks korraldas komisjon 2008. augustis küsitluse, et saada liikmesriikidelt teavet kolmandate riikide kodanike reisidokumentidesse templite löömist reguleerivate sätete rakendamise kohta. Soovitud teabe saamiseks tuli saata mitu meeldetuletust. Käesoleva aruande aluseks on kahekümne viie Schengeni liikmesriigi vastused. Kaks liikmesriiki (Malta ja Portugal) ei esitanud soovitud teavet[4].

TEMPLI LÖÖMISE KORRA PÕHIELEMENDID

Kõigepealt tuleb kinni pidada kohustusest lüüa liikmesriiki sisenemisel ja sealt lahkumisel tempel süstemaatiliselt nende kolmandate riikide kodanike reisidokumentidesse, kes on saabunud Schengeni alale lühiajaliseks viibimiseks, mille maksimumkestus on kolm kuud kuuekuulise ajavahemiku jooksul.

Tuleb rõhutada, et Schengeni piirieeskirjade artiklis 8 sätestatud kontrollide leevendamise korral jääb piirivalveametnikele kohustus lüüa kolmandate riikide kodanike reisidokumentidesse nende liikmesriiki sisenemisel ja sealt lahkumisel tempel.

Schengeni piirieeskirjade artikli 10 lõikega 3 on ette nähtud erandid süstemaatilisest tembeldamisest, näiteks nende riigipeade ja kõrgete aukandjate reisidokumentide puhul, kelle saabumisest on ametlikult diplomaatiliste kanalite kaudu ette teatatud, samuti muude kõnealuses artiklis loetletud isikute reisidokumentide puhul.

Sisenemis- ja väljumistemplit ei lööda ELi, Norra, Islandi, Liechtensteini ja Šveitsi kodanike reisidokumentidesse. Lisaks ei lööda määruse (EÜ) nr 1931/2006[5] artikli 6 kohaselt templit nende piirialade elanike dokumentidesse, kelle suhtes kehtib kohaliku piiriliikluse kord. Samuti ei lööda kolmandate riikide kodanike ja ELi kodanike pereliikmete reisidokumentidesse liikmesriiki sisenemisel ja sealt lahkumisel templit juhul, kui nad esitavad direktiivi 2004/38/EÜ[6] artikli 10 kohaselt väljaantud elamisloa.

Templite löömise praktiline kord on sätestatud Schengeni piirieeskirjade IV lisas, milles on muu hulgas ette nähtud ühised eeskirjad templi löömiseks nende kolmandate riikide kodanike reisidokumentidesse, kelle suhtes on kehtestatud viisanõue, ja liikmesriikide kohustus määrata siseriiklikud kontaktisikud, kes vastutavad teabevahetuse eest seoses piiripunktides kasutatavate sisenemis- ja väljumistemplite turvakoodidega.

Schengeni piirieeskirjade artikli 10 lõike 3 viimases taandes on ette nähtud võimalus, et erandkorras võib kolmanda riigi kodaniku palvel sisenemis- või väljumistempli löömisest loobuda, kui see võib tekitada asjaomasele isikule tõsiseid ebameeldivusi (näiteks poliitilist laadi probleeme). Sel juhul tuleb liikmesriiki sisenemine või sealt lahkumine registreerida eraldi lehel, mis antakse kolmanda riigi kodanikule.

Schengeni piirieeskirjade artikli 11 alusel on võimalik eeldada, et kui kolmanda riigi kodaniku reisidokumendis puudub Schengeni liikmesriigi territooriumil viibides või sealt lahkudes sissesõidutempel, viibib ta seal ebaseaduslikult. Sellisel juhul võib kolmanda riigi kodanik kõnealuse eelduse ümber lükata, kui ta tõendab usaldusväärsete vahenditega, näiteks reisipiletite või hotelliarvega, mis tõendavad tema viibimist väljaspool Schengeni ala, et ta on täitnud lühiajalise Schengeni alal viibimise kestust käsitlevad nõuded. Sellisel juhul märgivad pädevad asutused kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavaga kõnealuse isiku reisidokumenti kuupäeva ja koha, millal ja kus on isik ületanud mõne liikmesriigi välispiiri.

Lisaks võib kolmanda riigi kodanikule anda Schengeni piirieeskirjade VIII lisas esitatud vormi. Vorm antakse ainult juhul, kui kolmanda riigi kodanik tõendab, et kuigi tema reisidokumendis puudub sisenemistempel, on ta täitnud Schengeni alal lubatud lühiajalise viibimise kestust käsitlevad nõuded.

Kui kõnealune isik ei suuda ebaseadusliku riigis viibimise eeldust ümber lükata, võivad pädevad asutused ta asjaomase liikmesriigi territooriumilt välja saata.

Liikmesriikidel on kohustus teatada üksteisele, komisjonile ja nõukogu peasekretariaadile, milliseid tavasid nad ebaseadusliku riigis viibimise eelduse ja selle ümberlükkamise suhtes kohaldavad.

ÜLDINE TEAVE KOLMANDATE RIIKIDE KODANIKE REISIDOKUMENTIDESSE TEMPLITE LÖÖMIST REGULEERIVATE SÄTETE KOHALDAMISE JA SELLEGA SEOSES ESINENUD RASKUSTE KOHTA

Liikmesriigid on teatanud oma vastustes, et nad on kolmandate riikide kodanike reisidokumente nende liikmesriiki sisenemisel ja sealt lahkumisel täiel määral, nõuetekohaselt ja süstemaatiliselt tembeldanud. Liikmesriigid on teatanud, et selle ülesande täitmisel ei ole esinenud suuri probleeme. Ei ole teatatud pikkadest ooteaegadest välispiiridel ega probleemidest seoses templite löömisega Schengeni piirieeskirjade artikli 8 alusel leevendatud kontrollide korral.

Liikmesriigid on kirjeldanud järgmisi raskusi.

- Muude liikmesriikide sisenemistemplite puudumine

Komisjon rõhutab, et ainult süstemaatiline tembeldamine võimaldab täie kindlusega tuvastada välispiiri ületamise kuupäeva ja koha ning seepärast on see vajalik, et kontrollida, kas kolmanda riigi kodanik on Schengeni alal lubatud viibimise kestusest kinni pidanud (vt ka punkt 5).

- Loetavusraskused, templi löömine vääralt (nt viisakleebise peale, nii et viisa masinloetav ala on kaetud ja seda ei ole võimalik optiliste seadmetega kontrollida), varem löödud templi peale, osaliselt (s.t osa templist puudub), ebakorrapäraselt, vales ajalises järjekorras või ebaselgel viisil (nt üle passi serva või ebapiisava trükivärviga, nii et kogu ala ei ole loetav)

Selleks et kolmanda riigi kodaniku Schengeni alal viibimise kestust oleks võimalik hõlpsalt ja nõuetekohaselt kindlaks teha, meenutab komisjon, et piirivalveametnike praktilise käsiraamatu punktis 4.6 on esitatud templite löömise soovituslik tava, mis sisaldab eelkõige järgmisi nõudeid:

- templid tuleks võimaluse korral lüüa ajalises järjekorras, et oleks lihtsam kindlaks teha, millisel kuupäeval isik viimati piiri ületas;

- väljumistempel tuleks lüüa sisenemistempli lähedale;

- tempel tuleks lüüa horisontaalselt, et seda oleks lihtne lugeda;

- templit ei tohiks lüüa juba olemasolevate, kaasa arvatud teiste riikide löödud templite peale.

Lisaks tuleb meenutada, et Schengeni piirieeskirjade IV lisa punktis 3 on kehtestatud viisasid sisaldavatesse reisidokumentidesse templite löömise eeskirjad. [...] lüüakse tempel võimaluse korral selliselt, et see ulatub viisa servale, mõjutamata viisal olevate tähistuste loetavust või viisakleebise turvaelemente . Kui dokumenti tuleb lüüa mitu templit [...], tehakse seda viisaga lehekülje vastasleheküljel. Kui seda lehekülge pole võimalik kasutada, lüüakse tempel järgmisele leheküljele. Templit ei lööda masinloetavale alale.

- Reisidokumendis ei ole ruumi templi löömiseks (eelkõige puudutab see veokijuhte ja sageli välispiiri ületavaid piirialade elanikke) ja puuduvad seda küsimust käsitlevad ELi õigusnormid

Piirivalveametnike praktilist käsiraamatut esitledes oli komisjon teadlik võimalikust olukorrast, kus kolmanda riigi kodaniku dokumenti, mis lubab tal piiri ületada, ei ole vabade lehekülgede puudumise tõttu võimalik templit lüüa. Sellisel juhul tuleks kolmanda riigi kodanikule soovitada taotleda uut passi, et tulevikus oleks võimalik templeid passi lüüa. Kui pass, milles ei ole enam templi löömiseks ruumi, sisaldab kehtivat viisat, tuleks taotleda uut viisat, mis kantakse uude passi.

Mõned liikmesriigid on küsinud, kas artikli 10 lõiget 3, mille kohaselt võib erandkorras sisenemis- või väljumistempli löömisest loobuda, kui see võib kolmanda riigi kodanikule tõsiseid ebameeldivusi tekitada, on võimalik kohaldada ka juhul, kui kolmanda riigi kodaniku reisidokumendis ei ole templi löömiseks vabu lehekülgi. Komisjon on seisukohal, et kõnealust sätet ei saa sellisel juhul kohaldada, sest templi löömisest võib loobuda üksnes ebameeldivuste (nt poliitilist laadi probleemide) tõttu, mida templi löömine võib kõnealusele isikule tekitada. Piirivalveametnike praktilises käsiraamatus esitatud komisjoni soovituste[7] kohaselt võib erandkorras, eelkõige korrapäraselt piiri ületavate isikute puhul templite löömiseks kasutada siiski eraldi lehte. Leht tuleb anda asjaomasele kolmanda riigi kodanikule ja see peaks sisaldama piirivalveametnike praktilises käsiraamatus esitatud teavet. Igal juhul ei ole tühjade lehtede puudumine passis iseenesest isiku liikmesriiki mittelubamise põhjendatud ja piisav alus.

Teatavad liikmesriigid on teatanud, et nad kasutavad sisenemis- ja väljumistemplite löömiseks eraldi lehti kolmandate riikide kodanike taotluse korral, eriti veokijuhtide puhul, kes sageli ületavad välispiiri. Tähelepanu tuleks pöörata ka nendele korrapäraselt piiri ületavatele isikutele, kellel ei ole õigus saada kohaliku piiriliikluse luba. Tuleb rõhutada, et Ungari ja Sloveenia löövad templi eraldi lehtedele, mis lisatakse Horvaatia isikutunnistusele, sest kõnealused kaks liikmesriiki aktsepteerivad seda kahepoolsete lepingute alusel alates 1997. aastast. Sloveenia antud teabe kohaselt palub aastas eraldi lehtedele templi löömist alla 0,5 % veokijuhtidest. Seda taotlust esitades mainivad kolmandate riikide kodanikud peamise põhjusena uue passi kõrget hinda. Teatavatel juhtudel soovivad kolmandate riikide kodanikud jätta ühe tühja lehe edaspidi antava viisa või elamisloa jaoks.

Komisjon on seisukohal, et eespool kirjeldatud juhtumeid ei tohiks käsitada templi löömisest loobumise põhjusena, sest need ei kuulu Schengeni viisaeeskirjade artikli 10 lõike 3 viimase taande kohaldamisalasse.

- Lastega reisivate kolmandate riikide kodanike reisidokumentidesse templi löömist käsitleva ühtlustatud menetluse puudumine

Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon on andnud mitu soovitust, mis ei ole siduvad, sealhulgas soovituse kohaldada põhimõtet „ üks inimene – üks pass ”. Kõnealune põhimõte on ühenduse tasandil heaks kiidetud[8]. Kui seda põhimõtet kohaldaksid ka kolmandad riigid, võimaldaks see kohaldada reisidokumentidesse templite löömist reguleerivaid sätteid iga isiku suhtes eraldi.

- Küsimus, kas Schengeni liikmesriigi väljaantud kehtiva elamisloaga kolmanda riigi kodanike reisidokumentidesse on vaja templit lüüa

Komisjon on seisukohal, et Schengeni liikmesriigi väljaantud kehtiva elamisloaga kolmanda riigi kodanike reisidokumentidesse ei ole vaja templit lüüa. Passi templi löömise eesmärk on kindlaks teha, kas kolmanda riigi kodanik on Schengeni alal lubatud lühiajalise viibimise kestusest kinni pidanud. See ei kehti aga nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel on kehtiv elamisluba, sest elamisloa väljaandnud Schengeni liikmesriigis viibimise lubatud aja määrab kindlaks elamisloa kehtivusaeg. Riigist lahkumisel ja riiki uuesti sisenemisel passi templi löömine ei mõjuta Schengeni liikmesriigi väljaantud elamisloaga lubatava riigis viibimise kestust. Elamisloaga isikute riigis viibimise kestusest kinnipidamise kontrollimise aluseks peab olema teises Schengeni liikmesriigis viibimisest teatamine kooskõlas Schengeni konventsiooni artikliga 22[9]. Selle abil ei pruugi küll olla võimalik riigis viibimise kestust sama hõlpsalt arvutada kui templeid kontrollides, kuid see on üks sisepiirideta ala loomise tagajärgi. Tuleb rõhutada, et seni ei ole komisjon saanud teavet Schengeni liikmesriigi väljaantud elamisloaga kolmandate riikide kodanike kohta, kes kuritarvitaksid oma õigust reisida, viibides mõnes muus liikmesriigis üle kolme kuu.

TEAVE KOLMANDATE RIIKIDE KODANIKE KOHTA, KELLE REISIDOKUMENTI TEMPLIT EI LÖÖDA (ARTIKLI 10 LÕIGE 3), JA OLUKORDADE KOHTA, KUS TEMPLI LÖÖMISEST LOOBUTAKSE

Enamik liikmesriike ei kogu statistilisi andmeid selle kohta, mitu templi löömise kohustusest vabastamise taotlust on kolmandate riikide kodanikud esitanud, või ei registreeri selliseid taotlusi üldse. Mõned liikmesriigid on teatanud, et nad saavad kolmandate riikide kodanikelt vähe taotlusi, mida käsitletakse iga üksikjuhtumi puhul eraldi.

Lisaks on tekkinud küsimusi seoses direktiivi 2004/38/EÜ artikli 10 alusel väljaantud elamisloaga reisivate kolmandate riikide kodanike – liidu kodanike pereliikmete – reisidokumentidesse templi löömise ja liikmesriigis viibimise kestuse arvutamisega.

Komisjon meenutab, et nende kolmandate riikide kodanike reisidokumentidesse, kes on liidu kodanike pereliikmed, ei lööda nende liikmesriiki sisenemisel ja sealt lahkumisel templit, kui neil on elamisluba, mille liikmesriigid on välja andnud direktiivi 2004/38/EÜ artikli 10 alusel, ja kui nad reisivad koos liidu kodanikega, kellel on liidus vaba liikumise ja elamise õigus. Seevastu lüüakse tempel sellise kolmanda riigi kodaniku reisidokumenti, kes on liidu kodaniku pereliige, kui ta reisib üksi või kui ta reisib küll koos liidu kodanikuga, aga ei esita eespool nimetatud elamisluba (s.t kõnealune isik elab koos ELi kodanikuga väljaspool ELi ja tal puudub elamisluba).

Ei ole võimalik vältida olukordi, kus kolmanda riigi kodanik, kes on liidu kodaniku pereliige, kombineerib reisimist koos ELi kodanikuga, kellel on vaba liikumise õigus, ja üksi reisimist. Komisjon on seisukohal, et selline olukord võib küll segadust tekitada, aga ei põhjusta tegelikult probleeme; üksi reisides ei või kolmanda riigi kodanik ületada Schengeni alal viibimise maksimumkestust, s.t kolme kuud. Juhul kui kolmanda riigi kodanik reisib koos liidu kodanikuga, ei ole tema Schengeni alal lubatud viibimise kestus piiratud kolme kuuga kuuekuulise ajavahemiku jooksul.

Mõned liikmesriigid on teinud ettepaneku lisada nende isikute nimekirja, kelle reisidokumentidesse ei pruugi templit lüüa, rahvusvaheliste reisi- ja kaubarongide personal. Komisjon suhtub sellesse ettepanekusse positiivselt ja algatab rongipersonali suhtes erandi, kuna nende kutsealane tegevus on võrreldav pilootide ja meremeeste omaga, sest rongid järgivad kindlat graafikut.

TEAVE KOLMANDATE RIIKIDE KODANIKE KOHTA, KES PEETAKSE KINNI LIIKMESRIIGI TERRITOORIUMIL VÕI SCHENGENI ALALT VÄLJUDES, ILMA ET NENDE REISIDOKUMENDIS OLEKS SISENEMISTEMPEL, JA KELLE SUHTES EELDATAKSE, ET NAD VIIBIVAD RIIGIS EBASEADUSLIKULT, NING KES KAS LÜKKAVAD KÕNEALUSE EELDUSE ÜMBER VÕI MITTE (ARTIKKEL 11)

Märkimisväärne hulk liikmesriike ei kogu statistilisi andmeid kolmandate riikide kodanike kohta, kes peetakse kinni liikmesriigi territooriumil või Schengeni alalt väljudes, ilma et nende reisidokumendis oleks sisenemistempel, ega ka eraldi nende isikute kohta, kes on suutnud või ei ole suutnud ebaseadusliku riigis viibimise eeldust ümber lükata.

Mõned liikmesriigid (Sloveenia, Belgia, Ungari, Rumeenia, Itaalia ja Eesti) on esitanud täpsed andmed koos tabelitega, kus on märgitud kolmandate riikide kodanike täpne arv ning nende Schengeni alale sisenemise koht ja kuupäev. Teised liikmesriigid on esitanud ainult üldist teavet ilma sissesõidutemplita reisidokumendiga kolmanda riigi kodanike märkimisväärse või väikese arvu kohta.

Schengeni piirieeskirjade artikli 11 lõikega 1 on siseriiklikele pädevatele asutustele ette nähtud võimalus eeldada, et ilma sissesõidutemplita reisidokumendi omanik ei täida asjaomases liikmesriigis kohaldatavaid riigis viibimise kestust käsitlevaid nõudeid. Sellest hoolimata ei selgu vastustest, kas liikmesriikide ametiasutused rakendavad ebaseadusliku riigis viibimise eeldust alati, kui kolmanda riigi kodaniku passis puudub sisenemistempel.

Enamiku liikmesriikide väitel kasutavad nad Schengeni piirieeskirjade VIII lisas esitatud vormi pärast seda, kui nad on heaks kiitnud tõendid, mis näitavad, et asjaomane isik on täitnud lubatud lühiajalise riigis viibimise kestust käsitlevad nõuded, kuigi tema reisidokumendis puudub sisenemistempel. Mõned liikmesriigid (Saksamaa, Prantsusmaa, Sloveenia ja Taani) on teatanud, et nad ei kasuta kõnealust vormi, vaid löövad kolmanda riigi kodaniku reisidokumenti korrigeeriva templi, millel on Schengeni alale sisenemise kuupäev ja koht. Mõned liikmesriigid kasutavad enda väitel mõlemat võimalust (vormi ja templit).

Ungaris on välja arendatud siseriiklik piiriregister, milles registreeritakse kõik Ungari välispiire ületavad kolmandate riikide kodanikud. Seda teavet võib kasutada selleks, et ümber lükata ebaseadusliku riigis viibimise eeldus, kui isik on sisenenud Schengeni alale Ungaris. Bulgaaria on kirjeldanud samalaadset automaatset piirikontrolli infosüsteemi ja Rumeenia samalaadset riiki sisenemist ja riigist lahkumist kajastavat andmebaasi.

Enamik liikmesriike on teatanud, et nad ei kogu statistilisi andmeid ega pea andmebaasi nende kolmandate riikide kodanike arvu kohta, kes ei suuda ebaseadusliku riigis viibimise eeldust ümber lükata. Mõned liikmesriigid on teatanud, et neil puudub võimalus eristada isikuid selle alusel, kas nad on riigist välja saadetud seetõttu, et nad ei suutnud ebaseadusliku riigis viibimise eeldust ümber lükata, või mingil muul põhjusel. Enamik liikmesriike on eraldi nimetanud, et neil on ebaseaduslike sisserändajate väljasaatmiseks siseriiklik menetlus. Liikmesriigid, kes andsid konkreetset teavet tagasisaadetud kolmandate riikide kodanike kohta (Eesti, Läti, Sloveenia, Madalmaad ja Leedu), teatasid, et kõikidel juhtudel on kõnealused isikud Schengeni alalt välja saadetud.

MUU ARTIKLITE 10 JA 11 KOHALDAMISEGA SEOTUD TEAVE

Kreeka on teatanud sisenemis- ja väljumistempli turvakoodi numbri automaatsest igapäevasest vahetamisest selleks väljatöötatava elektroonilise rakenduse abil.

Hiljuti tõstatas Poola nõukogu piiride töörühmas küsimuse selle kohta, kuidas lüüa reisidokumenti tempel juhul, kui vanema passis on kaks või enam tema enda ja lapse C-tüüpi Schengeni viisat. Liikmesriikidelt saadava teabe alusel võib täheldada, et sellistel juhtudel on menetluspraktika liikmesriigiti erinev, näiteks märgitakse templi kõrvale isikute arv või lapse nimi. Schengeni piirieeskirjad ei sisalda konkreetset sätet sellistel juhtudel kohaldatava menetluse kohta. Komisjon on seisukohal, et põhimõtteliselt tuleks igale passi kantud viisakleebisele lüüa liikmesriiki sisenemisel ja sealt lahkumisel süstemaatiliselt tempel kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikliga 10 ja IV lisa punktiga 3. Selle kindlakstegemisel, milline tempel vastab millise isiku sisenemisele, tekivad raskused mitmekordse viisa puhul ja juhul, kui mõlemad isikud reisivad sageli. Kuna aga liikmesriigid ei ole andnud teavet selle kohta, kui sageli selliseid juhtumeid välispiiridel esineb ja millised on nendega seotud praktilised raskused, ei pea komisjon asjakohaseks näha ette eespool nimetatud juhtudel reisidokumentidesse templi löömise menetluste ühtlustamist.

Komisjon soovib tõstatada küsimuse reisidokumentidesse templi löömise kohta juhul, kui sisepiiridel taaskehtestatakse ajutiselt piirikontroll vastavalt Schengeni piirieeskirjade artiklile 23 ja järgmistele artiklitele. Artiklis 28 on sätestatud, et kui piirikontroll sisepiiridel taaskehtestatakse, kohaldatakse II jaotise asjakohaseid sätteid mutatis mutandis . Sellest tulenevalt kohaldatakse teatavaid välispiirikontrolliga seotud sätteid, nagu isikute kontroll piiril ja sisenemiskeeld. Schengeni liikmesriikide ühispiiridel ei tohiks siiski templeid lüüa, sest isik jääb Schengeni alale. Piirikontrolli ajutine taaskehtestamine sisepiiridel ei või mõjutada kolmanda riigi kodaniku Schengeni alal lubatud viibimise kestust. Templi löömine oleks eksitav, sest teine sisenemistempel löödaks ilma, et isik oleks Schengeni alalt lahkunud. Seepärast on komisjon seisukohal, et artiklit 10 ei ole võimalik kohaldada juhul, kui sisepiiridel taaskehtestatakse ajutiselt piirikontroll.

KOKKUVÕTE

Esitatud teabe alusel teeb komisjon järgmised järeldused.

1. Kehtiva ühenduse õigusega on ette nähtud kohustus tembeldada liikmesriiki sisenemisel ja sealt lahkumisel süstemaatiliselt kolmandate riikide kodanike reisidokumente. Schengeni piirieeskirjadega on ette nähtud ka nende dokumentide loend, millesse lüüakse sisse- või väljasõidutempel, samuti dokumendid, millesse templit lööma ei pea. Lisaks on siseriiklikele pädevatele asutustele antud võimalus eeldada, et ilma sissesõidutemplita reisidokumendiga isik ei järgi asjaomases liikmesriigis viibimise kestust käsitlevaid nõudeid, ja asjaomasele kolmanda riigi kodanikule võimalus see eeldus ümber lükata. Vastavalt Schengeni piirieeskirjade artikli 10 lõikele 6 edastab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande reisidokumentidesse templite löömist reguleerivate sätete kohaldamise kohta 2008. aasta lõpuks. Komisjon avaldab kahetsust, et sellest tähtajast ei ole olnud võimalik kinni pidada. Viivituse põhjuseks on asjaolu, et mitu liikmesriiki esitas teabe liiga hilja.

2. Komisjon, nagu ka märkimisväärne hulk liikmesriike, rõhutab vajadust rangelt kinni pidada Schengeni piirieeskirjades ja piirivalveametnike praktilises käsiraamatus kehtestatud süstemaatilise, ajalises järjekorras ja nõuetekohase tembeldamise eeskirjadest. Nendest eeskirjadest kinnipidamine hõlbustab nõuetekohast piirikontrolli ja aitab vähendada ooteaegu ELi välispiiridel.

3. Komisjon meenutab, et kolmandate riikide kodanike viisakleebisega reisidokumentidesse templite löömisega seotud ühiseeskirjad on ette nähtud Schengeni piirieeskirjade IV lisa punktiga 3.

4. Komisjon rõhutab, et Schengeni liikmesriigi väljaantud kehtiva elamisloaga kolmanda riigi kodanike reisidokumentidesse ei pea liikmesriiki sisenemisel ja sealt lahkumisel templit lööma.

5. Komisjon leiab, et juhul, kui sisepiiridel taaskehtestatakse ajutine piirikontroll vastavalt Schengeni piirieeskirjade artiklile 23 ja järgmistele artiklitele, ei ole Schengeni piirieeskirjade artiklit 10 võimalik kohaldada.

6. Komisjon on teadlik sageli piire ületavate kolmandate riikide kodanike, nagu veokijuhtide ja piirialade elanike probleemidest. Raskusi, mis tulenevad asjaolust, et dokumendis ei ole templi löömiseks tühje lehekülgi, on võimalik ületada ainult riiki sisenemist ja riigist lahkumist registreeriva automaatse süsteemiga, mis muudaks templi löömise üleliigseks. Komisjon ei näe vajadust vabastada piirivalveametnikud kohustusest lüüa tempel veokijuhtide reisidokumentidesse, võttes eelkõige arvesse liikmesriikide väljendatud muret seoses ebaseadusliku sisserände ja töötamise ohuga.

7. Komisjon on seisukohal, et ei ole vaja kaaluda täiendavaid erandeid tembeldamisest, välja arvatud rongipersonali puhul, kuna nende kutsealane tegevus on võrreldav pilootide ja meremeeste omaga, sest rongid järgivad kindlat graafikut. Komisjon algatab meetmed, et vabastada piirivalveametnikud kohustusest lüüa tempel kõnealusesse kategooriasse kuuluvate isikute reisidokumentidesse.

8. Vastuste kohaselt ei kogu märkimisväärne hulk liikmesriike statistilisi andmeid kolmandate riikide kodanike kohta, kes peetakse kinni nende territooriumil või Schengeni alalt väljudes, ilma et nende reisidokumendis oleks sisenemistempel, ega ka eraldi nende kolmandate riikide kodanike kohta, kes on suutnud või ei ole suutnud ebaseadusliku riigis viibimise eeldust ümber lükata. Komisjon kutsub liikmesriike üles sellist teavet koguma ja seda avaldama, et templi löömist reguleerivate sätete toimimist oleks võimalik paremini analüüsida.

9. Mitu liikmesriiki ei ole veel täitnud artikli 11 viimasest taandest tulenevat kohustust teatada üksteisele ning komisjonile ja nõukogu peasekretariaadile oma siseriiklikest tavadest, mis käsitlevad artiklis 11 nimetatud ebaseadusliku riigis viimise eeldust ja selle ümberlükkamist. Komisjon kutsub neid liikmesriike üles seda tegema ühe kuu jooksul pärast käesoleva aruande vastuvõtmist.

[1] ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.

[2] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2133/2004, 13. detsember 2004, liikmesriikide pädevate asutuste kohustuse kohta tembeldada süstemaatiliselt kolmandate riikide kodanike reisidokumente liikmesriikide välispiiride ületamisel ning Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja üldkäsiraamatu sätete sel eesmärgil muutmise kohta, ELT L 369, 16.12.2004, lk 5.

[3] Komisjoni soovitus, 6. november 2006, millega kehtestatakse ühine „Praktiline käsiraamat piirivalveametnikele (Schengeni käsiraamat)”, mida liikmesriikide pädevad asutused peavad kasutama, kui teostavad isikute kontrolli piiril, K (2006) 5186 (lõplik).

[4] Kuna Šveits hakkas Schengeni acquis 'd kohaldama alles 12. detsembril 2008, Šveitsi käest asjaomast teavet ei palutud.

[5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1931/2006, 20. detsember 2006, millega kehtestatakse maismaal liikmesriikide välispiiril toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni sätteid, ELT L 405, 30.12.2006, lk 1.

[6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/38/EÜ, 29. aprill 2004, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil, ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

[7] Piirivalveametnike praktilise käsiraamatu punkt 4.5.

[8] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2252/2004, 13. detsember 2004, liikmesriikide poolt väljastatud passide ja reisidokumentide turvaelementide ja biomeetria standardite kohta, ELT L 385, 29.12.2004, lk 1. Nimetatud põhimõtet kohaldavad kõik liikmesriigid peale Austria ja Madalmaade.

[9] EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.