ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Võttes arvesse, et 2022. aasta märtsis toimusid liidu ja Norra vahel arutelud tursa (Gadus morhua) püügiga tegelevate liidu laevastike võrdse ja mittediskrimineeriva juurdepääsu üle Teravmägede (Svalbardi) vetele, pikendas nõukogu Svalbardi vetes ning ICESi 1. alapiirkonna ja 2.b rajooni rahvusvahelistes vetes tursa püügiks ette nähtud liidu ajutise kvoodi (4 500 tonni) kohaldamisaega 31. märtsist kuni 30. aprillini 2022 (määrus (EL) 2022/[…]). Ka Norra pikendas liidu ajutise tursakvoodi kohaldamisaega Svalbardi vetes kuni 30. aprillini 2022.

Liidu ja Norra vahelised arutelud liidu tursapüügilaevastike võrdse ja mittediskrimineeriva juurdepääsu üle Svalbardi vetele on veel pooleli. Kuni nende arutelude tulemuste selgumiseni teeb komisjon nõukogule ettepaneku määrata kindlaks liidu tursakvoot Svalbardi vetes ning ICESi 1. alapiirkonna ja 2.b rajooni rahvusvahelistes vetes enne liidu ajutise kvoodi pikendatud kohaldamisaja lõppu 30. aprillil 2022. Tursapüügi võimalused Svalbardi ning ICESi 1. alapiirkonna ja 2.b rajooni rahvusvahelistes vetes on kuni nende arutelude tulemuste selgumiseni märgitud pm (pro memoria). Niipea kui nende arutelude tulemused on teada, esitatakse nõukogule komisjoni talituste mitteametlik dokument, milles sätestatakse asjakohased kalapüügivõimalused.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Esitatud meetmed on kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkide ja eeskirjadega ning liidu kestliku arengu poliitikaga.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Kavandatud meetmed on kooskõlas liidu muude tegevuspõhimõtetega, eriti keskkonnapoliitikaga.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 3.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

•Proportsionaalsus

Ettepanekuga eraldatakse liikmesriikidele kalapüügivõimalused kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärkidega. Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklite 16 ja 17 kohaselt otsustavad liikmesriigid, kuidas neile eraldatud kalapüügivõimalusi nende lipu all sõitvatele laevadele jaotada vastavalt teatavatele kalapüügivõimaluste jaotamise kriteeriumidele. Seetõttu on liikmesriikidel vajalik kaalutlusruum ettepanekuga hõlmatud lubatud kogupüügi (TAC) jaotamisel, mis on seotud nende valitud sotsiaalse/majandusliku mudeliga.

Ettepanek ei sisalda liikmesriikide jaoks uusi finantskohustusi. Nõukogu kehtestab püügivõimalused igal aastal ning selle rakendamiseks vajalikud avalikud ja eraõiguslikud vahendid on juba olemas.

•Vahendi valik

Kavandatav vahend: määrus.
0.4476

ex 7019 61 00 ex 7019 61 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 65 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 66 00 ex 7019 90 00 ex 7019 90 00

11 19 11 12 13 14 15 18 19 11 12 13 14 15 18 19 11 19

Epoksiidvaiguga immutatud klaasheidest riie, mille soojuspaisumistegur temperatuurivahemikus 30–120°C (nagu on kindlaks määratud IPC-TM-650 meetodil) on: — 10–12ppm 1°C kohta pikkuses ja laiuses ning — 20–30ppm 1°C kohta paksuses ning mille klaasistumistemperatuur on 152–153°C (nagu on kindlaks määratud IPC-TM-650 meetodil))

0 %

-
SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitees tehtava otsusega, mis käsitleb EMP lepingu I lisa „Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused“ muutmist.

2.Ettepaneku taust

2.1.EMP leping

Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi „EMP leping“) tagatakse EMP kodanikele ja ettevõtjatele siseturul võrdsed õigused ja kohustused. Sellega nähakse ette nelja vabadust käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine kõigis 30 EMP riigis, mille hulka kuuluvad ELi liikmesriigid, Norra, Island ja Liechtenstein. Lisaks hõlmab EMP leping koostööd muudes olulistes valdkondades, nagu teadus- ja arendustegevus, haridus, sotsiaalpoliitika, keskkond, tarbijakaitse, turism ning kultuur, mis on koondatud ühisnimetuse „kõrvalmeetmed ja horisontaalpoliitika“ alla. Leping jõustus 1. jaanuaril 1994. Euroopa Liit koos liikmesriikidega on lepingu osaline.

2.2.EMP ühiskomitee

EMP ühiskomitee vastutab EMP lepingu rakendamise eest. Tegemist on foorumiga, kus vahetatakse arvamusi EMP lepingu toimimise kohta. Ühiskomitee otsused võetakse vastu konsensuse alusel ja need on lepinguosalistele siduvad. EMPga seotud küsimuste koordineerimise eest ELi poolel vastutab Euroopa Komisjoni peasekretariaat.

2.3.EMP ühiskomitee kavandatav õigusakt

EMP ühiskomiteel on kavas vastu võtta EMP ühiskomitee otsus (edaspidi „kavandatav õigusakt“), millega muudetakse EMP lepingu I lisa „Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused“.

Kavandatava õigusakti eesmärk on inkorporeerida EMP lepingusse komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/300, millega kehtestatakse kriisiohjamise üldkava toidu- ja söödaohutuse valdkonnas.

Vastavalt EMP lepingu artiklitele 103 ja 104 muutub kavandatav õigusakt osaliste jaoks siduvaks.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Vastu võetud seisukoht tuleks esitada EMP ühiskomitees esimesel võimalusel.

Lisatud EMP ühiskomitee otsusega kehtestatakse, et EMP EFTA riikidel on õigus osaleda liidu juhtorgani töös. See läheb kaugemale sellest, mida saab pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse nr 2894/94 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“
SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses ühiskomitees vastu võetava otsusega, mis käsitleb EMP lepingu protokolli nr 31 (koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust) muutmist.

2.Ettepaneku taust

2.1.EMP leping

Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga (edaspidi „EMP leping“) tagatakse EMP kodanikele ja ettevõtjatele siseturul võrdsed õigused ja kohustused. Sellega nähakse ette nelja vabadust käsitlevate ELi õigusaktide kohaldamine kõigis 30 EMP riigis, mille hulka kuuluvad ELi liikmesriigid, Norra, Island ja Liechtenstein. Lisaks hõlmab EMP leping koostööd muudes olulistes valdkondades, nagu teadus- ja arendustegevus, haridus, sotsiaalpoliitika, keskkond, tarbijakaitse, turism ning kultuur, mis on koondatud ühisnimetuse „kõrvalmeetmed ja horisontaalpoliitika“ alla. Leping jõustus 1. jaanuaril 1994. Euroopa Liit koos liikmesriikidega on lepingu osaline.

2.2.EMP ühiskomitee

EMP ühiskomitee vastutab EMP lepingu rakendamise eest. Tegemist on foorumiga, kus vahetatakse arvamusi EMP lepingu toimimise kohta. Otsused võetakse vastu konsensuse alusel.

2.3.EMP ühiskomitee kavandatav õigusakt

EMP ühiskomitee võtab eeldatavasti vastu EMP ühiskomitee otsuse (edaspidi „kavandatav õigusakt“), millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 31 koostöö kohta teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust.

Kavandatud õigusakti eesmärk on tagada EMP lepingu osaliste koostöö jätkamine liidu üldeelarvest rahastatavate liidu meetmete raames, mis on seotud tööjõu vaba liikumise ning sotsiaalkindlustusskeemide ja võõrtöötajate, sealhulgas kolmandatest riikidest tulnud võõrtöötajate suhtes rakendatavate meetmete koordineerimisega.

Kooskõlas ELi eelarvepoliitikaga on ELi tegevuses võimalik osaleda ainult juhul, kui on tasutud vastav osamakse. Makse võib teha aga alles pärast käesoleva nõukogu otsuse eelnõu vastuvõtmist ja pärast seda, kui Euroopa Komisjon on esitanud EMP EFTA riikidele ELi rahastamisnõude.

Seetõttu kohaldatakse ühiskomitee otsuse eelnõu tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2022, et katta 1. jaanuari 2022 ja makse saamise vaheline ajavahemik. Tagasiulatuvus ei mõjuta asjaomaste isikute õigusi ja kohustusi ning selle kohaldamisel peetakse kinni õiguspärase ootuse põhimõttest.

EMP lepingu artiklite 103 ja 104 kohaselt muutub kavandatav õigusakt osaliste jaoks siduvaks.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Komisjon esitab nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab esitada selle seisukoha EMP ühiskomitees esimesel võimalusel.

Lisatud EMP ühiskomitee otsuste eelnõu sisu ja laadi ei saa pidada pelgalt tehnilisteks kohandusteks nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõike 3 tähenduses. Seetõttu võtab liidu seisukoha vastu nõukogu.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Pärast Venemaa poolt Ukraina vastu alustatud agressioonisõda on kaubavedu Moldova Vabariigist muutunud väga raskeks. Moldova ettevõtjad peavad otsima alternatiivseid maanteid, et vältida Ukraina territooriumi läbimist, mis on seni olnud ainus viis jõuda Ukrainast ida pool asuvate kolmandate riikide turgudele. Võimatus kasutada transiiti läbi Ukraina tekitab ohu, et Moldova ettevõtjad ei saa täita oma idapiirkonnas asuvate kaubanduspartneritega sõlmitud pikaajalisi lepinguid kaupade (eelkõige põllumajandustoodete) tarnimiseks. Sellele lisandub asjaolu, et ettevõtjatel võib nüüd olla vaja otsida teisi äripartnereid ja nad võivad seega suurendada oma kahepoolseid vedusid Euroopa Liidu liikmesriikidega.

Liidu ja Moldova Vabariigi vahelist autokaubavedu reguleeritakse praegu kahe peamise mehhanismiga, nimelt liikmesriikide ja Moldova Vabariigi vaheliste kahepoolsete transpordilepingutega ning Rahvusvahelise Transpordifoorumi mitmepoolse kvoodisüsteemi raames antavate lubadega. Mõlema mehhanismiga kehtestatakse mõlema poole veoettevõtjatele kvoodid transiidi ja kahepoolse kaubanduse osas.

Seetõttu peaksid Moldova ettevõtjad seda olukorda silmas pidades suurendama liikmesriikidega toimuvate Euroopa ja kahepoolsete autovedude transiitvedusid. See toetaks ka Moldova ühiskonda ja majandust, mida on märkimisväärselt mõjutanud Venemaa agressioonisõda ning mis on ajutiselt vastu võtnud enam kui 350 000 pagulast, kes tulevad Ukrainast ja sõidavad edasi teistesse riikidesse. Autovedude arvu suurenemine võrreldes tavaolukorraga ületaks aga suure tõenäosusega kvoodid, mis on sätestatud liikmesriikide ja Moldova Vabariigi kahepoolsetes lepingutes ning mis on antud Rahvusvahelise Transpordifoorumi kaudu.

Käesolev Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vaheline autokaubaveo leping asendaks seega olemasolevad kahepoolsed transpordilepingud liikmesriikide ja Moldova vahel ning hõlbustaks ettevõtjate jaoks alternatiivsete maanteede kasutamist, kuna kahepoolsed veod ja transiit oleksid lepingupoolte vahel liberaliseeritud.

Seepärast on asjakohane allkirjastada leping, millega liberaliseeritakse autokaubavedu Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahel seoses kahepoolsete vedude ja transiitvedudega. Käesolev leping peaks olema ajaliselt piiratud, kuid seda peaks olema võimalik pikendada.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Käesolev leping on kooskõlas ELi praeguse välispoliitikaga Moldova Vabariigiga. Moldova Vabariigi valitsus on taotlenud sellist lepingut kiireloomulise meetmena. Moldova Vabariigiga sõlmitav autokaubaveo leping oleks kooskõlas ka assotsieerimislepinguga, kuna selle artiklis 82 kutsutakse üles tegema koostööd, et parandada kaupade liikumist, muuta Moldova Vabariigi, ELi ja piirkonna kolmandate riikide vahelised transpordivood sujuvamaks, kõrvaldades halduslikud, tehnilised ja muud takistused.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 91 koostoimes artikli 218 lõikega 5.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ei kohaldata.

•Proportsionaalsus
3.Allkomitee võib vastu võtta otsuseid ja heaks kiita aruandeid kirjaliku menetluse teel pärast asjaomaste sisemenetluste lõpuleviimist, kui lepinguosalised nii kokku lepivad. Kirjalik menetlus koosneb ametlikust teadete vahetamisest sekretäride vahel, kes tegutsevad kokkuleppel lepinguosalistega. Sel eesmärgil edastatakse ettepaneku tekst artikli 7 kohaselt ning antakse tähtajaks vähemalt 21 kalendripäeva, mille jooksul tuleb teatavaks teha kõik reservatsioonid või muudatusettepanekud. Eesistuja võib lepinguosalistega konsulteerides seda tähtaega lühendada eriliste asjaolude arvessevõtmiseks. Otsuste eelnõud loetakse vastuvõetuks, kui teine lepinguosaline on väljendanud oma nõusolekut, ning need kantakse allkomitee koosoleku protokolli.

1.Allkomiteel on õigus võtta vastu otsuseid lepingu artikli 240 lõikes 3 sätestatud juhtudel. Allkomitee võtab konsensuse alusel vastu otsuseid lepingu artikli 240 lõikes 2 sätestatud juhtudel. Otsused on siduvad lepinguosalistele, kes võtavad asjakohaseid meetmeid nende rakendamiseks.

3.Protokolli kavand esitatakse allkomiteele heakskiitmiseks. Protokolli kavand kiidetakse heaks 28 kalendripäeva jooksul pärast allkomitee iga koosolekut. Kõigile artiklis 7 osutatud adressaatidele edastatakse protokolli koopia. Ilma et see piiraks käesoleva kodukorra artikli 8 kohaldamist, avaldavad lepinguosalised heakskiidetud protokolli, mis üldjuhul sisaldab lõplikku päevakorda ja iga päevakorrapunkti arutelu kokkuvõtet, võimalikult kiiresti pärast heakskiitmist.

1.Lepinguosalised kannavad ise kõik allkomitee koosolekutel osalemisega seotud kulud, sealhulgas personali-, sõidu-, elamis-, posti- ja telekommunikatsioonikulud.

2.Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja.

3.Kulud, mis on seotud koosolekute suulise ning dokumentide kirjaliku tõlkega inglise ja armeenia keelde või keelest, nagu on osutatud artikli 13 lõikes 1, kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja.

Artikkel 15

Kodukorra muutmine

Käesolevat kodukorda võib muuta geograafiliste tähiste allkomitee otsusega vastavalt lepingu artikli 240 lõikele 2.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

1. juunil 2022. aastal esitas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 140 lõike 2 kohaselt nõukogu otsuse ettepaneku, milles osutatakse, et Horvaatia on täitnud euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused ja et Horvaatiat käsitlev erand tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2023.

Positiivse otsuse korral peab komisjon seejärel võtma muud vajalikud meetmed euro kasutuselevõtuks Horvaatias.

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohtareguleeritakse euro esialgset kasutuselevõttu esimese etapi euroala liikmesriikides ja Kreekas. Seda määrust on muudetud järgmiste õigusaktidega:

– määrus (EÜ) nr 2169/2005 euroala tulevaste laienemiste ettevalmistamiseks;

– määrus (EÜ) nr 1647/2006, et kajastada euro kasutuselevõttu Sloveenias (1. jaanuaril 2007);

– määrus (EÜ) nr 835/2007, et kajastada euro kasutuselevõttu Küprosel (1. jaanuaril 2008);

– määrus (EÜ) nr 836/2007, et kajastada euro kasutuselevõttu Maltal (1. jaanuaril 2008);

– määrus (EÜ) nr 693/2008, et kajastada euro kasutuselevõttu Slovakkias (2009. aasta jaanuaris);

– määrus (EÜ) nr 670/2010, et kajastada euro kasutuselevõttu Eestis (2011. aasta jaanuaris);

– määrus (EÜ) nr 678/2013, et kajastada euro kasutuselevõttu Lätis (2014. aasta jaanuaris);

– määrus (EÜ) nr 827/2014, et kajastada euro kasutuselevõttu Leedus (2015. aasta jaanuaris).

Selleks et määruses (EÜ) nr 974/98 kajastuks euro kasutuselevõtt ka Horvaatias, on vaja lisada kõnealusesse määrusesse viide sellele liikmesriigile. Käesolev ettepanek sisaldab kõnealuse määruse vajalikke muudatusi.

Horvaatia riiklikus eurole ülemineku kavas täpsustatakse, et kohaldada tuleks järsu ülemineku stsenaariumi, st euro kasutuselevõtt Horvaatia vääringuna ning euro pangatähtede ja müntide kasutuselevõtt Horvaatias peaks toimuma ühel ja samal ajal.

2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Majandus- ja rahanduskomitees ning majandus- ja rahandusministrite nõukogus / eurorühmas peetakse liikmesriikidega eri valdkondade raames korrapäraselt arutelusid majanduspoliitiliste probleemide üle. Arutelud hõlmavad mitteametlikke nõupidamisi euroalaga liitumisega seotud küsimustes (sealhulgas vahetuskursipoliitika). Arutelud teadlaste ja muude huvitatud isikutega toimuvad konverentsidel/seminaridel ja erikohtumistel.

Majanduse arengut euroalal ja liikmesriikides hinnatakse erinevate majanduspoliitika koordineerimise ja järelevalve menetluste raames (eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 121 raames) ning komisjon hindab ja analüüsib korrapäraselt riigipõhiseid ja kogu euroala hõlmavaid suundumusi (sealhulgas koostab prognoose, avaldab korrapäraselt trükiseid, annab oma panuse majandus- ja rahanduskomitee ning majandus- ja rahandusministrite nõukogu / eurorühma töösse). Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõtte ja varasema tavaga ei ole ametlikku mõjuhinnangut vaja.

3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
SELETUSKIRI

1.KAVANDATAV REGULEERIMISESE

Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (edaspidi „ÜRO“) Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmsel foorumil (WP.29) võetav seisukoht seoses kehtivate ÜRO eeskirjade muudatuste ja kehtivate ÜRO üldiste tehniliste normide muudatuste vastuvõtmisega.

2.ETTEPANEKU TAUST

2.1.Muudetud 1958. aasta kokkulepe ja paralleelne kokkulepe

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE“) kokkuleppe (milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (edaspidi „muudetud 1958. aasta kokkulepe“)) ning kokkuleppe (mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist (edaspidi „paralleelne kokkulepe“)) eesmärk on töötada välja ühtlustatud nõuded, mille eesmärk on kõrvaldada tehnilised tõkked mootorsõidukite kaubanduselt UNECE kokkuleppeosaliste vahel. Nende eesmärk on samuti tagada, et mootorsõidukitel on kõrge ohutuse ja keskkonnakaitse tase.

Kokkulepped jõustusid ELis vastavalt 24. märtsil 1998 ja 15. veebruaril 2000. Mõlemat kokkulepet haldab WP.29.

2.2. UNECE sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmne foorum

WP.29 pakub sõidukeid käsitlevate eeskirjade ülemaailmseks ühtlustamiseks unikaalset raamistikku. WP.29 on alaline töörühm ÜRO institutsioonilises raamistikus ning tal on konkreetne mandaat ja töökord. See toimib ülemaailmse foorumina, mis võimaldab avatud arutelusid mootorsõidukeid käsitlevate eeskirjade ning muudetud 1958. aasta kokkuleppe ja paralleelse kokkuleppe rakendamise üle. Kõik ÜRO liikmesriigid ja ÜRO liikmesriikide loodud piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonid võivad WP.29 tegevuses täielikult osaleda ja saada WP.29 poolt hallatavate sõidukeid käsitlevate kokkulepete osaliseks. Euroopa Liit on nende kokkulepete osaline.

UNECE WP.29 koosolekuid peetakse kolm korda aastas, st märtsis, juunis ja novembris. WP.29 saab igal koosolekul tehtud tehniliste edusammude kajastamiseks võtta vastu

uusi ÜRO eeskirju,

uusi ÜRO resolutsioone,

uusi ÜRO üldisi tehnilisi norme,

ÜRO eeskirjade ja resolutsioonide muudatusi muudetud 1958. aasta kokkuleppe alusel ning

ÜRO üldiste tehniliste normide ja resolutsioonide muudatusi paralleelse kokkuleppe alusel.

Enne iga WP.29 koosolekut arutatakse neid muudatusi tehnilisel tasandil WP.29 spetsiaalsetes allorganites.

Seejärel saab WP.29 võtta vastu ettepanekuid:

muudetud 1958. aasta kokkuleppe alusel esitatud ettepanekute puhul kohalolevate ja hääletavate kokkuleppeosaliste kvalifitseeritud häälteenamusega või

paralleelse kokkuleppe alusel esitatud ettepanekute puhul kohalolevate ja hääletavate kokkuleppeosaliste ühehäälse heakskiiduga.
2016/0399 (COD)

KOMISJONI TEATIS

EUROOPA PARLAMENDILE,



mis on esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel



ning milles käsitletakse

nõukogu seisukohta järgmise õigusakti vastuvõtmise kohta: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 805/2004 kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamise osas, et kohandada seda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290



1.Taust

Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku (dokument COM(2016) 798 final – 2016/0399 COD) edastamise kuupäev: 13. märts 2017 Euroopa Parlamendi seisukoha kuupäev, esimene lugemine: 17. aprill 2019 Nõukogu seisukoha vastuvõtmise kuupäev: 28. juuni 2022

2.Komisjoni ettepaneku eesmärk

Käesoleva ettepaneku eesmärk on kohandada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 kolme õigusküsimuste valdkonna õigusakti, milles endiselt osutatakse kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3.Märkused nõukogu seisukoha kohta

Esimesel lugemisel vastu võetud nõukogu seisukoht kajastab täielikult tehnilisel tasandil saavutatud kokkulepet, mis kinnitati Euroopa Parlamendi ja nõukogu talituste vahetatud 8. juuni 2022 e-kirjas ja mida komisjon vahendas. Kolmepoolseid kohtumisi ei peetud vajalikuks. Kokkuleppe põhipunktid on muu hulgas alljärgnevad.

–Kompromisstekst puudutab komisjoni algses ettepanekus sisaldunud kolmest õigusaktist üksnes määruse (EÜ) nr 805/2004 vastavusse viimist. Ülejäänud kaks õigusakti – nõukogu määrus (EÜ) nr 1206/2001 ja määrus (EÜ) nr 1393/2007 – on vahepeal kehtetuks tunnistatud ning seetõttu ei sisaldu need lõplikus kokkulepitud tekstis.

–Põhjendused 1 ja 2 Lissaboni lepinguga tehtud muudatuste kohta seoses õigusaktidega, mida komisjon võib vastu võtta, on viidud vastavusse määruse (EL) 2019/1243 põhjendustega.

–Esitatud on kaks põhjendust, et selgitada määruse kohaldatavust vastavalt Taani ja Iirimaa suhtes.

–Määruse (EÜ) nr 805/2004 ainus säte, millega nähakse ette kontrolliga regulatiivmenetluse kasutamine, viiakse vastavusse delegeeritud õigusaktidega, nagu komisjon on soovitanud.

–Komisjonile antakse delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise volitus viieks aastaks ja seda perioodi võib pikendada, kuid kohustusega esitada üheksa kuud enne iga sellise perioodi lõppu aruandeid selle kohta, kuidas ta on volitust kasutanud. Komisjon oli algselt teinud ettepaneku, et volitus antakse määramata kestusega, aga kestuse piiratus on kooskõlas paljude muude vastavusse viidud volituste puhul kokkulepituga, sealhulgas ülejäänud kahe komisjoni ettepanekusse kuulunud toimikuga, mis on vahepeal kehtetuks tunnistatud ja asendatud teiste õigusaktidega.

Komisjon toetab tehnilisel tasandil saavutatud kokkulepet.

4.Järeldus

Komisjon nõustub nõukogu seisukohaga.