[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 28.11.2006

SEK(2006) 1635

KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT

Lisadokument, mis täiendab KOMISJONI TEATIST NÕUKOGULE TEATIS AKV RIIKIDE JA PIIRKONDADEGA MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGUTE SÕLMIMIST KÄSITLEVATE LÄBIRÄÄKIMISSUUNISTE MUUTMISE KOHTA {KOM(2006) 673 lõplik } {SEK(2006) 1427} ESIALGSED MÄRKUSED MÕJU KOHTA

LÜHIKOKKUVÕTE

Komisjon teeb ettepaneku heaks kiita SADC (Lõuna-Aafrika Arenguühenduse) majanduspartnerluslepingute raamistik, mis esitati 7. märtsil 2006 ja milles on kavandatud eelkõige Lõuna-Aafrika kaasamine EÜ-SADC majanduspartnerluslepinguga hõlmatud riikide hulka. Selline kaasamine eeldaks majanduskoostöölepinguid käsitlevate läbirääkimissuuniste muutmist. Selleks oleks loogiliselt vaja uue lepingu jõustumisel jätta kaubandus-, arengu- ja koostöölepingust välja kaubandust käsitlevad sätted ning asendada need majanduspartnerluslepingute kaubandussätetega. Sellise kaasamisega peaks siiski olema seotud teatavad SADC raamistikust erinevad tingimused tariifipakkumiste kindlaksmääramise, tulevase lepingu kohaldamisala ning Mosambiigi, Angola ja Tansaania seisundi suhtes.

SADC riikidega majanduspartnerluslepingute üle peetavad läbirääkimised on kulgenud väga aeglaselt peamiselt ühtsuse puudumise tõttu sellesse rühma kuuluvate riikide vahel (mitmed neist on ühinenud erinevate ja mõnikord omavahel vastuolus olevate kaubanduskokkulepetega) ning Lõuna-Aafrika ettevaatliku suhtumise tõttu majanduspartnerluslepingute sõlmimise protsessi, kuna ta soovib vältida lahknevusi piirkondliku integratsiooniprotsessi ja omaenda huvide vahel. SADC ettepanek on tervitatav seetõttu, et see aitab selgitada Lõuna-Aafrika rolli läbirääkimistel.

Turulepääsu küsimuses tuleks läbirääkimistel lähtuda kehtivatest kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu ning Cotonou lepingu sätetest. Lõuna-Aafrika konkurentsivõimest tingituna on vältimatult vajalik kehtestada talle ELi turule pääsemisel teistest majanduspartnerluslepingu riikidest erinevad tingimused. Seetõttu ei kavandata lähemas tulevikus laiendada Lõuna-Aafrikale tollimaksu- ja kvoodivabastust. Mistahes täiendavad tariifsed soodustused Botswanale, Lesothole, Namiibiale ja Svaasimaale ning Mosambiigile, Angolale ja Tansaaniale tuleks läbi arutada majanduspartnerluslepingu läbirääkimistel ja need peaksid sõltuma kõnealuste riikide jõupingutustest eeskirjade järgimiseks.

SADC ettepanekus on tõstatatud ka küsimus, millisele positsioonile kavatsevad Mosambiik, Angola ja Tansaania asuda läbirääkimiste järgmistes etappides. Nende taotlused saada EBA süsteemi ("Kõik peale relvade") soodustusi lepingulisel alusel tekitaksid juriidilisi probleeme Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjade järgi: see ei vastaks ei GATTi XXIV artikli nõuetele (vastastikkuse puudumine) ega volitusklauslile, kuna see tekitaks teiste EBA soodustatud riikide suhtes diskrimineeriva olukorra. Juhul kui Mosambiik, Angola ja Tansaania ei soovi majanduspartnerluslepinguga ühineda, oleks neil endiselt õigus tariifsetele soodustustele üldiste soodustuste süsteemi raames (EBA). Olenemata majanduspartnerluslepingu lõplikust sõnastusest jääks tulevane leping igal juhul avatuks kõnealuse piirkonna AKV riikidele, kes soovivad sellega hiljem ühineda. Lisaks tuleks ELi vastuses SADC riikidele selgeks teha, et kõigile tarnijapoolsetele kohustustele (nt teenused, investeeringud, riigihanked, kaubavahetuse hõlbustamine, intellektuaalomandi õigused, keskkond, tööjõud ja konkurents) viitamata jätmine ei ole vastuvõetav. Need küsimused moodustavad majanduspartnerluse lepingute säästva arengu paketi tuuma. Kui piirkond nende probleemide lahendamise nimel tööd ei teeks, siis oleks EÜl raske parandada SADC riikide juurdepääsu oma turgudele. Kokkuvõtteks tuleks rõhutada, et Lõuna-Aafrika kaasamine SADC majanduspartnerluslepingute sõlmimise protsessi on kooskõlas ka hiljutise EÜ–Lõuna-Aafrika strateegilise partnerlussuhte loomist käsitleva teatisega.