„Me usume inimkesksesse digipöördesse. Küsimus on selles, millised eurooplased me tahame olla. Et seda täpsemalt tabada, sõnastame oma digipõhimõtted. Nende hulka kuuluvad näiteks kõigi juurdepääs internetile, turvaline küberruum, õigus õppida digioskusi, inimest austavad algoritmid, laste kaitsmine internetis. Need olulised põhimõtted täiendavad juriidilisi õigusi, mis kaitsevad eurooplasi internetis juba nüüd, näiteks isikuandmete kaitset ja väljendusvabadust.“

President Ursula von der Leyen, „Suund Euroopa digikümnendile“,

Sines, 1. juuni 2021

1.Sissejuhatus

Digipöörde inimkesksus on Euroopa Komisjoni jaoks oluline prioriteet. Digipööret tuleks kujundada lähtuvalt meie euroopalikest väärtustest ja õigusnormidest.

Täna teeb komisjon ettepaneku määrata kindlaks sellise inimkeskse digipöörde põhimõtted. Euroopa digiõiguste ja -põhimõtete deklaratsioonis (edaspidi „deklaratsioon“) esitatakse kodanikele, ettevõtjatele, avaliku sektori asutustele ja poliitikakujundajatele ühised poliitilised kavatsused. Deklaratsioonis sõnastatud digipõhimõtteid nähakse oluliste tõdemustena, mille aluseks on Euroopa ühised väärtused ja mis annavad suuna inimkeskse, turvalise, kaasava ja avatud digikeskkonna jaoks, kus kedagi ei jäeta maha. Eesmärk on kindlustada, et liidu õiguses tagatud liidu väärtusi ja üksikisikute õigusi ja vabadusi austatakse nii võrgus kui ka reaalses maailmas.

Deklaratsioon esitatakse piduliku ühisdeklaratsioonina, millele kirjutavad alla Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon. Käesolev teatis on lisatud selle ühisdeklaratsiooni esialgsele tekstile.

Deklaratsioon on vastus Euroopa Parlamendi üleskutsele tagada, et ELi lähenemine digipöördele oleks täielikult kooskõlas põhiõigustega, kaasa arvatud andmekaitsenormide ja võrdse kohtlemisega ning selliste põhimõtetega nagu tehnoloogia ja võrgu neutraalsus ja kaasavus, ning üleskutsele parandada digioskusi ja -pädevusi ja edendada hästitoimivat digihariduse ökosüsteemi . Samuti võtab see arvesse parlamendi üleskutset kaitsta digikeskkonnas kasutajate õigusi, tagada meediavabadus ja võidelda desinformatsiooni vastu .

2020. aasta Berliini deklaratsioonis digiühiskonna ja väärtuspõhise digivalitsuse kohta märkis nõukogu, et igaüks peaks saama kasutada digipöörde pakutavaid võimalusi. Juunis 2021 digitaalsel assambleel esitatud Lissaboni deklaratsioonis (Lissaboni deklaratsioon „Eesmärgipärane digidemokraatia“) tõdes nõukogu, et vaja on sellist digipöörde mudelit, mis tugevdaks digitaalse ühtse turu ümber koonduva digitaalse ökosüsteemi inimmõõdet. Samuti pidas nõukogu vajalikuks, et digipööre ehitaks koos rohepöördega sildu kliimaneutraalsesse ja kestlikku tulevikku.

Alates sellest, kui algatus eelmise aasta märtsis digikompassi teatises esimest korda välja kuulutati, on komisjon aktiivselt kodanike ja huvitatud isikutega suhelnud, et ära kuulata nende arvamused. Toimunud konsultatsioonid on aidanud välja pakutud deklaratsiooni kujundada.

Käesolevas teatises kirjeldatakse ka seda, kuidas edaspidi jälgida deklaratsiooni elluviimiseks võetud meetmeid ja abinõusid. Deklaratsioon on tihedalt seotud septembris 2021 vastuvõetud ettepanekuga „Tee digikümnendisse“, milles esitati laiemad digieesmärgid ja kirjeldati nende saavutamise viise, ning täiendab seda ettepanekut. Nagu ettepanekus „Tee digikümnendisse“ märgiti, esitatakse deklaratsioonis käsitletud põhimõtete tulemusliku seire järeldused kord aastas koos Eurobaromeetri iga-aastase uuringuga selle kohta, kuidas Euroopa kodanikud tajuvad võetud meetmeid. See tagab läbipaistvuse, võimaldab jälgida suundumusi ja tulemuslikkust kõigis liikmesriikides ning pakub poliitilist sisendit võimalike tulevaste õigusnormide jaoks valdkondades, mida deklaratsioonis kirjeldatud põhimõtted puudutavad.

2.Digiõiguste ja -põhimõtete deklaratsiooni koostamise põhjendused

Digitehnoloogia muudab meie elu kõiki aspekte ja pakub seninägematuid võimalusi. Digivahendeid kasutatakse üha enam nii töös, õppimises, suhtluses, meelelahutuses, avaliku sektori asutustega suhtlemises, tervishoius kui ka kultuuris. COVID-19 pandeemia on radikaalselt muutnud digiteemade kohta meie ühiskonnas ja majanduses ning seda, kuidas neid tajutakse, ning kiirendanud digitaliseerimise tempot.

Uued tehnoloogilised läbimurded sellistes valdkondades nagu tehisintellekt, andmeanalüütika, robootika, asjade internet ning nende integreerimine nii ärimudelitesse kui ka igapäevateenustesse ja -toodetesse on aidanud muuta majanduse ja ühiskonna korraldust. Digipöörde tempo tõus on toonud kaasa olulisi uuendusi, pakkunud uusi töövahendeid üleilmsete ühiskondlike probleemide lahendamiseks ja nii eraõiguslike kui ka avalike teenuste tõhusamaks muutmiseks. Samas on see hõlbustanud juurdepääsu haridusele, koolitusele ja teabeallikatele ning loonud uusi ruume avaliku arutelu jaoks. Digitehnoloogiate laialdane kasutuselevõtt on suurendanud meie vabadust, ühendades ka kõige kaugemaid kohti ning luues uusi võimalusi kodanikele, töötajatele ja tarbijatele, aga ka ettevõtete loomiseks ja eduks, kogukondade õitsenguks, ebasoodsas olukorras olevate rühmade kaasamiseks ja üldiselt selleks, et kogu ühiskond tervikuna edasi liiguks.

COVID-19 pandeemia on selle muutuse tempot kiirendanud, kuid samas on ta suurendanud Euroopa Liidus ka digilõhet, seda mitte ainult hea ühendusega linnapiirkondade ja kaugemate piirkondade vahel, vaid ka nende vahel, kes saavad täielikult osa rikkalikust, juurdepääsetavast, koostalitlusvõimelisest ja turvalisest digikeskkonnast, ja nende vahel, kellel see pole võimalik. Kehv juurdepääs ühenduvusele ja internetiteenustele, aga ka piiratud võimalused omandada digioskusi ja vähene arusaamine digitehnoloogiast on olulised riskid, mis ohustavad tänapäeva ühiskonna ühtekuuluvust rohkem kui kunagi varem. COVID-19 pandeemia on näidanud, kui oluline on, et kõik asjaosalised, kaasa arvatud sellised institutsioonid nagu haldus-, teadus-, haridus- ja koolitusasutused ning tervishoiuasutused oleksid digiühiskonnaks valmis, eeskätt selleks, et tagada haavatavate inimeste, eakate, laste ja puuetega inimeste kaasamine ja toetamine, et nad saaksid täielikult osa digipöörde hüvedest.

Samas toob uute digitehnoloogiate ja andmete üha suurem kättesaadavus endaga ka soovimatuid riske, millel võib olla kodanike, meie demokraatlike väärtuste, meie turvalisuse ja ühiskonna alustalade jaoks kaugeleulatuv mõju. Need riskid on märgatavalt kasvanud ning puudutavad muu hulgas privaatsust ja isikuandmetega seotud rikkumisi, ebaseadusliku ja kahjuliku sisu ja ohtlike toodete levikut, aga ka desinformatsiooni, küberkuritegevust ja küberründeid, inimeste, kaasa arvatud laste ärakasutamist ja kuritarvitamist, massilist jälgimist, algoritmilist kallutatust, mis takistab õiglast ja mittediskrimineerivat juurdepääsu teabele ja demokraatlikule arvamustevahetusele, või isegi otsest tsensuuri. Sellised probleemid ründavad põhiõiguste olemust ja õõnestavad selles valdkonnas raskelt kättevõidetud edu nii Euroopa Liidus kui ka mujal maailmas.