[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 21.9.2005

KOM(2005) 443 lõplik

2005/0188 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

milles käsitletakse eriprogrammi „Võimekus“ Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvumistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamiseks

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI (EÜ ASUTAMISLEPING)

1. ETTEPANEKUTE TAUST

Ettepanekud viie eriprogrammi kohta on järg komisjoni 6. aprillil 2005. aastal vastu võetud ettepanekule 7. raamprogrammi (2007–2013)[1] kohta. Struktuur esitati nelja eriprogrammina – „Koostöö”, „Ideed”, „Inimesed” ja „Võimekus” – vastavalt Euroopa teaduspoliitika neljale põhieesmärgile; veel üks eriprogramm on Teadusuuringute Ühiskeskuse otseste meetmete jaoks. Komisjon esitab ettepanekud „Osalemise ja levitamise eeskirjade” kohta, mida kohaldatakse 7. raamprogrammi suhtes.

Poliitiline kontekst ja eesmärgid on sätestatud teatises „Majanduskasvu soodustava Euroopa teadusruumi loomine”.[2] Nende eesmärkide täitmiseks ja eriprogrammide täies ulatuses rakendamiseks on vaja eelarvet kahekordistada vastavalt komisjoni ettepanekule.

Teadusuuringud, tehnoloogia, haridus ja uuendustegevus on oluline võimalus luua töökohti pikaajaliselt ja säästval viisil. Need on olulised ka majanduskasvu, konkurentsivõime, tervise, elukvaliteedi ja keskkonna seisukohalt. Teadusuuringute raamprogramm koos ühenduse programmidega hariduse ja uuendustegevuse valdkonnas on seetõttu suunatud edasiminekule teadmistel põhineva majanduse ja ühiskonna suunas. 7. raamprogrammi eriprogrammid koos vajalike siseriiklike ja erasektori jõupingutustega on kavandatud peamiste nõrkade kohtade kõrvaldamiseks Euroopa teadusuuringute tasemes, kvaliteedis ja mõjus. Teadmiste levitamine ja edasiandmine on Euroopa teadusuuringute oluline lisandväärtus ning võetakse meetmeid, et suurendada tulemuste kasutamist tööstuses, poliitiliste otsuste tegemisel ja ühiskonnas.

Euroopal tuleb teadusuuringutesse rohkem investeerida ning vajalik on uus rõhuasetus, kui Euroopa Liit tahab liikuda eesmärgi suunas investeerida aastaks 2010 teadusuuringutesse 3% oma sisemajanduse kogutoodangust. 7. raamprogramm toetab seda nii otsese rahastamise kaudu kui ka teadusuuringutesse tehtavate täiendavate riiklike ja erainvesteeringute abil.

Euroopa vajab oma teadusuuringute mahu suurendamiseks ja taseme tõstmiseks rohkem teadlasi. Muude meetmete kõrval, nagu Euroopa teadlaste harta ja siseriiklikud poliitilised meetmed, on 7. raamprogramm kavandatud selleks, et ergutada rohkem inimesi alustama ja jätkama teadlaskarjääri ning veel kord meelitada juhtivaid andekaid teadlasi Euroopasse.

Rahaline toetus Euroopa tasandil pakub võimalusi tõsta teadusuuringute taset ja tõhusust, mida pole võimalik saavutada siseriiklikul tasandil. 7. raamprogrammi eriprogrammid kujutavad endast Euroopa teadusruumi edasist konsolideerimist, teadusuuringute uutes valdkondades uute vahendite abil kriitilise massi ja struktuuride saavutamist ning ideede, teadmiste ja teadlaste vaba liikumise edasist toetamist.

Eriprogrammide rakendamise jooksul kasutatakse teadusuuringute taseme tõstmiseks Euroopa tasandil võetavate meetmete potentsiaali maksimaalselt, eriti kogu ELi hõlmavate konkursside kaudu, mida toetab ettepanekute range ja sõltumatu hindamine. See kätkeb endas olemasoleva pädevuse kindlaksmääramist ja toetamist kõikjal Euroopa Liidus, aga ka võimaluste loomist tulevasteks tipptasemel uuringuteks.

Eriprogrammide mõju suurendatakse vastastikuse täiendavuse abil teiste ühenduse poliitikavaldkondade ja programmidega, eriti struktuurifondide, haridusprogrammide ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmiga.

2. EELNEV KONSULTEERIMINE

Eriprogrammide ettepanekute koostamisel on arvesse võetud ELi institutsioonide, eriti Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu, aga ka teiste sidusrühmade, kaasa arvatud teadlaste ja teadusuuringute kasutajate seisukohti. See hõlmab jätkuvaid arutelusid ja teavet seoses ettepanekutega 7. raamprogrammi otsuste kohta, ulatuslikke arutelusid ja teavet, mis on kogutud ettepaneku ettevalmistamise ajal, ning edasist tööd tulevaste teadusuuringute prioriteetide kindlaksmääramisel, näiteks Euroopa tehnoloogiaplatvormide tööd.

Eriprogrammi ettepanek tugineb 7. raamprogrammi ettepaneku[3] jaoks ette võetud põhjalikule mõjude hinnangule, mis näitas iga kavandatud eriprogrammi tugevat ja konkreetset lisandväärtust. Lisaks sellele võetakse ettepanekute puhul arvesse raamprogrammi viie aasta hinnangu tulemusi.[4]

3. ÕIGUSLIKUD ASPEKTID

Ettepanek eriprogrammide kohta põhineb asutamislepingu XVIII jaotise artiklitel 163–173 ning eriti artikli 166 lõikel 3, mis käsitleb raamprogrammi rakendamist eriprogrammide kaudu.

4. EELARVE TÄITMINE

Igale otsust käsitlevale ettepanekule lisatud finantsselgituses esitatakse mõju eelarvele ning inim-ja haldusressursid.

Komisjon kavatseb luua rakendusasutuse, kellele usaldatakse teatavad eriprogrammide „Koostöö”, „Inimesed” ja „Võimekus” rakendamiseks vajalikud ülesanded. Seda lähenemisviisi kasutatakse ka eriprogrammi „Ideed” rakendamise puhul (vt punkti 7.2).

5. ÜHTNE JA PAINDLIK RAKENDAMINE

5.1. Uute vajaduste ja võimalustega kohanemine

On oluline, et eriprogrammide rakendamine oleks piisavalt paindlik, et jääda teaduslike ja tehnoloogiliste arengute esirinda ning vastata tekkivatele teadusalastele, tööstuslikele, poliitilistele ja ühiskondlikele vajadustele. Sellised meetmed, mis lubavad teadlastel endil kindlaks määrata teemasid, on siinkohal eriti olulised. Teiste meetmete puhul saavutatakse see peamiselt tööprogrammide kaudu, mida ajakohastatakse igal aastal. Seda tehakse koos liikmesriikide esindajatest koosnevate komiteede abiga, mille puhul on ette nähtud, et komiteede tähelepanu on suunatud tööprogrammidele. Parandusi võidakse teha kiiremini juhul, kui uued prioriteedid vajavad kohest reageerimist, eriti ettenägematutest poliitilistest vajadustest tulenevate prioriteetide puhul.

Kõnealuse mitmeaastase programmitöö puhul saadakse teavet suurest hulgast allikatest tagamaks, et toetatavad tegevused säilitavad otsese seotuse tööstuse ja ELi poliitikavaldkondade tekkivate vajadustega. Küsitakse nõuandeid väljaspoolt, sealhulgas iga „Koostöö” eriprogrammis sisalduva teema jaoks, kusjuures esindatud on eri valdkonnad ning akadeemilised ja tööstuslikud vaated on tasakaalus.

Programmi „Ideed” jaoks kasutatakse täiesti uut lähenemisviisi, mille puhul iga-aastase tööprogrammi ettevalmistamine usaldatakse sõltumatule teadusnõukogule Euroopa teadusnõukogu asutamise raames (vt punkt 7.2).

Täiendavat välist tagasisidet, eriti „Koostöö” programmi jaoks, hõlbustavad eri valdkondades loodud Euroopa tehnoloogiaplatvormid , mis peaksid mängima olulist ja dünaamilist rolli tööstusliku asjakohasuse tagamisel. Platvormide määratletud strateegilistes teadusuuringute programmides kindlaksmääratud teadusuuringute prioriteedid on eriprogrammi ettepanekutes hästi kajastatud ning annavad mitmeaastasesse programmitöösse olulise panuse.

Teised foorumid ja rühmad võivad komisjonile anda ajakohaseid nõuandeid uute prioriteetide kohta kindlates valdkondades, nagu teadusuuringute infrastruktuure käsitlev Euroopa strateegiafoorum (ESFRI) ning platvormid, mis on loodud, et võtta arvesse sotsiaal-või keskkonnapoliitikat käsitlevaid strateegilisi teadusuuringute programme.

Raamprogrammi pakutav oluline uus võimalus on uuenduslik rahastamismehhanism, riskijagamisrahastu , mille eesmärk on erasektori investeeringute soodustamine teadusuuringutes ja tehnoloogiaarenduses, parandades seeläbi juurdepääsu Euroopa Investeerimispanga (EIP) laenudele suurte Euroopa meetmete jaoks, mille puhul tuleb kombineerida mitmeid rahastamisallikaid, sealhulgas laene. Need suured Euroopa meetmed on raamprogrammi poolt „Koostöö” programmi raames otseselt rahastatavad ühised tehnoloogiaalgatused ja suured ühisprojektid ning uued teadustöö infrastruktuuri projektid „Võimekuse” programmi raames. Kaaluda võib ka teisi suuri Euroopa koostööprojekte, nagu Eureka projektid, vastavalt kõlblikkuskriteeriumidele. Eriprogrammidest EIP-le kavandatud panus parandab märkimisväärselt juurdepääsu laenurahale ning seeläbi on sellel märkimisväärne võimendav mõju erainvesteeringutele teadusuuringutes ja tehnoloogiaarenduses.

5.2. Valdkondadevahelised küsimused

Komisjon tagab ühtsuse 7. raamprogrammi rakendamisel, võttes täielikult arvesse Euroopa teadusnõukogule „Ideede” programmis tagatud autonoomsust ja sõltumatust.

Teiste eriprogrammide tööprogrammid vaadatakse läbi koordineeritult, et võimaldada täielikult arvesse võtta valdkondadevahelisi küsimusi. Liikmesriikide esindajate komiteedel on samuti oluline ülesanne abistada komisjoni rakendamise efektiivsel ühtlustamisel ja koordineerimisel nende eriprogrammide vahel ja piires. See eeldab tugevat koordineeritust liikmesriikides ning eri komiteede koosseisude esindajate vahel.

Kui toetatavad meetmed on väga olulised eriprogrammide „Koostöö”, „Inimesed” ja „Võimekus” eri osade jaoks, kasutatakse 6. raamprogrammis saadud kogemustele tuginedes ühiseid projektikonkursse. See on eriti oluline uuringuteemade puhul, mis käsitlevad mitmeid „Koostöö” programmi teemasid, ning sellised projektikonkursid identifitseeritakse tööprogrammis selgelt.

Järgmised eriprogrammides „Koostöö”, „Inimesed” ja „Võimekus” käsitletavad küsimused on erilise tähtsusega ning nende puhul nähakse ette erikord koordineeritud lähenemiseks:

- Rahvusvaheline koostöö: kõik nimetatud eriprogrammid on avatud rahvusvahelisele koostööle ning hõlmavad sellekohaseid erimeetmeid. Kogu raamprogrammi ulatuses kasutatakse strateegilist lähenemisviisi, et edendada Euroopa teadusuuringute taset ja konkurentsivõimet ning tegelda spetsiifiliste ülemaailmsete või piirkondlike küsimustega, kui on tegemist vastastikuse huvi ja kasuga. Tagatakse ühtne lähenemisviis eriprogrammide ulatuses kooskõlas käesoleva strateegiaga ning programmil „Võimekus” on selles osas oluline roll.

- Teadustöö infrastruktuurid: peamine toetus teadustöö infrastruktuuridele rakendatakse programmis „Võimekus” ning nimetatud programm tagab koordineeritud lähenemisviisi koos asjakohaste teadustöö meetmetega teistes programmides, eriti programmis „Koostöö”.

- Valdkondadevaheline teadustöö: kehtestatakse kord efektiivseks koordineerimiseks komisjoni talituste piires, eriti selleks, et tagada meetmete vastavus arenguvajadustele ELi poliitikavaldkondades. Sel eesmärgil võib mitmeaastase kavandamise puhul kasutada asjakohaste poliitikavaldkondadega seotud komisjoni talituste kasutajarühmade abi ning selles kontekstis luuakse sisemine struktuur, mille eesmärk on tagada mereteaduse ja –tehnoloogia kooskõlastamine asjakohastes teemavaldkondades.

- Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) osalus: VKEde osalus optimeeritakse eriprogrammide ulatuses. Lisaks VKEdele suunatud tugevdatud erimeetmetele programmis „Võimekus” on VKEde teadusuuringute huvid hõlmatud kogu programmis „Koostöö” ning VKEdele erilist huvi pakkuvad teemad identifitseeritakse lisaks tööprogrammides ning pakkumiskutsetes; programmi „Inimesed” tegevuses pannakse erilist rõhku VKEde kaasamisele ning VKEd võivad samuti osaleda programmis „Ideed”. Kavandatud lihtsustamismeetmed ja suurendatud paindlikkus sobiva rahastamisskeemi valikul aitavad kaasa eriti VKEde osalusele.

- Levitamine ja teadmiste edasiandmine: teadusuuringute tulemuste kasutuselevõtmise edendamise vajadus on kõikide eriprogrammide puhul oluline ning erilist rõhku pannakse teadmiste edasiandmisele riikide vahel, eri valdkondade vahel ning akadeemilistelt ringkondadelt tööstusele, sealhulgas teadlaste liikuvuse kaudu. Siinkohal on oluline potentsiaalsete kasutajate kaasamine prioriteetide kindlaksmääramisel (eriti Euroopa tehnoloogiaplatvormide kaudu). Täiendavad meetmed konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi alusel soodusavad samuti teadusuuringute tulemuste kasutamist, kõrvaldades uuendustegevuse teel seisvaid takistusi ning parandades uuendusalast võimekust.

- Teadus ühiskonnas: see meede programmis „Võimekus” mängib rolli ka tagamaks, et ühiskondlikke aspekte arvestatakse kõikides eriprogrammides nõuetekohaselt ning et süvendatakse teadlaste ja laiema avalikkuse omavahelist suhtlemist.

6. LIHTSUSTAMINE JA JUHTIMISMEETODID

7. raamprogrammi rakendamisel saavutatakse märkimisväärne lihtsustamine, järgides komisjoni 6. aprilli 2005. aasta töödokumendis esitatud ideesid ning selle dokumendi põhjal tekkinud laiaulatuslikku arutelu liikmesriikide ja sidusrühmadega. Mitmed kavandatud meetmed on esitatud osalemise ja levitamise eeskirjades, et eelkõige vähendada märkimisväärselt bürokraatiat ning lihtsustada rahastamisskeeme ja aruandlusnõudeid.

Eriprogrammide piires hõlmavad parendusettepanekud järgmist:

- Rakendamise suurem efektiivsus ja järjepidevus haldusülesannete hajutamise kaudu rakendusasutusele.

- Rahastamisskeemide ratsionaliseerimine, misläbi iga eriprogrammi rakendamisel kasutatakse vahendeid, mis on programmi eesmärkide saavutamiseks vajalikud.

- Hindamiskriteeriumide selgem esitamine: sisalduvad tööprogrammides vastavalt igas eriprogrammis sätestatud põhimõtetele.

- Selgelt esitatud tööprogrammid, et potentsiaalsetel osalejatel oleks piisavalt teavet olemasolevate võimaluste kohta, mis vastavad nende kindlatele vajadustele ja huvidele. Näiteks tuuakse tööprogrammides ja pakkumiskutsetes vajadusel esile teemad, mis pakuvad erilist huvi VKEdele või kus on kasulik koostöö kolmandate riikidega.

- Lihtsustamine muudes aspektides, nagu projektide heakskiitmise ratsionaliseerimine, uued rahastamis-ja toetusskeemid ning andmebaaside ja teabevahendite edasine kasutamine, et pakkuda paremat teabevahetust.

7. ERIPROGRAMMIDE SISU

7.1. Koostöö

Eriprogramm „Koostöö” on kavandatud teaduse ja tehnoloogia võtmevaldkondades juhtpositsiooni saavutamiseks koostöö toetamisega ülikoolide, tööstuse, uuringukeskuste ja ametiasutuste vahel nii Euroopa Liidus kui ka ülejäänud maailmas. Varasemad raamprogrammid näitavad selliste meetmete mõju teadustöö restruktureerimisel Euroopas ning ressursside ühendamisel ja võimendamisel. 7. raamprogramm jaotab need mõjud laiemalt ning üheksa kavandatud teemat vastavad teadmiste ja tehnoloogia edusammudele peamistes valdkondades, kus teadusuuringute taset tuleks toetada ja tugevdada, et lahendada Euroopa sotsiaalseid, majanduslikke, tervishoiu-, keskkonna-ja tööstusalaseid väljakutseid.

Programm sisaldab tugevaid elemente, mis seovad seda eelmiste raamprogrammidega, ning toetub seda tüüpi Euroopa toetuse tõestatud lisandväärtusele. Käesolevas eriprogrammis on lisaks olulised uuendused, mis nõuavad rakendamisel erilist arvestamist:

- Ambitsioonikale üleeuroopalisele avaliku ja erasektori partnerlusvajadusele reageerimine, et kiirendada peamiste tehnoloogiate arengut ühiste tehnoloogiaalgatuste käivitamise kaudu.[5] Esimene algatuste kogum on identifitseeritud selgete eesmärkide ja tulemustega järgmistes valdkondades: uuenduslikud ravimid, nanoelektroonika, manussüsteemid, vesiniku-ja kütuseelemendid, lennundus ja õhutransport ning üleilmne keskkonna-ja turvaseire. Neid käsitletakse eraldi ettepanekutes (nt vastavalt asutamislepingu artiklile 171). 7. raamprogrammi käigus võib teha kindlaks muid ühiseid tehnoloogiaalgatusi, näiteks saastevaba energia tootmise ja taastuva energia valdkonnas.

- Tõhusam lähenemine koordineerivatele siseriiklikele teadusuuringute programmidele. Edukat kava ERA-NET jätkatakse ja rakendatakse teemade ulatuses. Olemasolevad ERA-NET-võrgustikud 6. raamprogrammist võivad esitada järgnevaid ettepanekuid nende koostöö süvendamiseks või konsortsiumide laiendamiseks uutele osalejatele, samuti toetatakse uusi ERA-NET-võrgustikke uute teemadega tegelemiseks. Kava on avatud ka avalik-õiguslikele asutustele, kes kavandavad teadusuuringute programmi, mis ei ole veel käigus. Lisaks sellele viiakse sisse kava ERA-NET PLUS, et pakkuda ajendit riikidevaheliste teadusuuringute projektide ühiskonkurssidele, mida korraldatakse mitmete riikide vahel.

- Tuginedes kogemustele, mis on saadud Euroopa ja arengumaade kliiniliste uuringute partnerluse (EDCTP) algatuse käigus vastavalt artiklile 169, on tihedas koostöös liikmesriikidega kindlaks määratud veel neli artikli 169 algatust . Ettepanekud selliste algatuste kohta, mis käsitlevad intelligentset elukeskkonda, Läänemere teadusuuringuid ja metroloogiat, on loetletud programmis „Koostöö” ning artikli 169 algatus siseriiklike VKEdega seotud programme hõlmavate teadusuuringute koondamiseks on kirjas programmis „Võimekus”. 7. raamprogrammi käigus võib teha kindlaks muid algatusi.

- Sihipärasem lähenemine rahvusvahelisele koostööle iga teema raames ning teemade vahel nähakse ette koostöö erimeetmetega, mis identifitseeritakse tööprogrammides vastavalt ettenähtud strateegilisele lähenemisviisile rahvusvahelise koostöö puhul ning poliitiliste dialoogide ja võrgustike kaudu partnerriikide eri piirkondadega.

- Iga teema raames toetatakse komponenti, lubamaks paindlikku reageerimist uutele vajadustele ja ettenägematutele poliitilistele vajadustele, ning rakendamine tugineb 6. raamprogrammis esitletud poliitika teadusliku toetamise ning uue ja kujunemisjärgus teaduse ja tehnoloogia kavade kogemustele, aga ka uue ja kujunemisjärgus tehnoloogia kavale info-ja sidetehnoloogia valdkonnas.

7.2. Ideed

Euroopa saavutused väljapaistva teadustöö valdkonnas või uute kiiresti kasvavate teadusvaldkondade omandamisel ei ole head. Programm „Ideed” pakub üleeuroopalise mehhanismi selliste tõeliselt loominguliste teadlaste, inseneride ja õpetlaste toetamiseks, kelle uudishimu ja teadmistejanu tooks kõige tõenäolisemalt kaasa ettearvamatuid suurepäraseid avastusi, mis võivad muuta inimeste arusaamu ning luua uusi võimalusi tehnoloogia arenguks ning püsivate sotsiaalsete ja keskkonnaalaste probleemide lahendamiseks. Alusuuringute kvaliteedi tõstmine üleeuroopaliste konkursside kaudu toob märkimisväärset sotsiaalset ja majanduslikku kasu.[6]

Programmis „Ideed” võetakse kasutusele mõiste „eesliiniuuringud”, mis kajastab uut arusaama alusuuringutest. Olles uute teadmiste loomise eesrinnas, on „eesliiniuuringud” olemuselt riskantne ettevõtmine, mis hõlmab teaduses, tehnoloogias ja tehnikas põhjapanevate edasiminekute poolt pürgimist, arvestamata valdkonna-ega riigipiire.

Programm järgib „uurijapõhist” lähenemisviisi, lubades teadlastel teha ettepanekuid omaenda teemade kohta. Toetust antakse üksikutele meeskondadele ning jäetakse osalejatele vabadus moodustada meeskond mis tahes teadlaste rühmast, kes on sobivad projektide läbiviimiseks, ühest või mitmest institutsioonist, ühest või mitmest riigist. Igal juhul peaks meeskondade moodustamine sõltuma teadusalasest pädevusest, mitte haldusnõuetest. Programmiga tagatakse eristumine siseriiklikest alusuuringute rahastamise meetmetest oma strateegiliste eesmärkide ja Euroopa mõõtme poolest.

Euroopa teadusnõukogu (ERC) loomine „Ideede” programmi rakendamiseks viitab uuele ajajärgule. Kehtestatakse kaks Euroopa teadusnõukogu struktuurilist võtmekomponenti, sõltumatu teadusnõukogu ning konkreetne rakendamise struktuur, mis tegutsevad vastavalt usalduse, usaldusväärsuse ja efektiivsuse põhimõtetele; see peaks looma piisavad rahalised vahendid ja töötama kõrge efektiivsusega ning pakkuma kõrget autonoomsuse ja terviklikkuse taset, järgides samal ajal vastutustundlikkuse nõudeid.

Teadusnõukogu koosneb Euroopa teadusringkondade kõrgeima tasandi esindajatest, kes tegutsevad isiklikult, sõltumata poliitilistest või muudest huvidest. Selle liikmed nimetab ametisse komisjon pärast nende valimist sõltumatu menetluse käigus.

Teadusnõukogu mandaat hõlmab järgmist:

1. Teadusalane strateegia: Üldise teadusstrateegia kehtestamine programmi jaoks, võttes arvesse teadusalaseid võimalusi ja Euroopa teadusalaseid vajadusi. Tööprogrammi ja selle vajalike muudatuste pidev koostamine vastavalt teadusstrateegiale, sealhulgas konkursikutsed ja kriteeriumid, mille alusel ettepanekuid rahastatakse, ning vajadusel kindlate teemade või sihtrühmade määratlemine (näiteks noored/tekkivad meeskonnad).

2. Järelevalve ja kvaliteedikontroll: Vastavalt vajadusele teadusalasest vaatepunktist lähtudes seisukohtade kehtestamine järgmistes küsimustes: projektikonkursside läbiviimine ja juhtimine, hindamiskriteeriumid, eksperdihinnangu andmine, sealhulgas ekspertide valimine ja eksperdihinnangu ja ettepanekute hindamise meetodid, mille alusel määratakse kindlaks rahastatav ettepanek, aga ka mis tahes muud küsimused, mis mõjutavad eriprogrammi saavutusi ja mõju ning teostatavate teadusuuringute kvaliteeti. Toimingute kvaliteedi järelevalve ning programmi rakendamise ja saavutuste hindamine ning soovitused paranduslikeks või tulevasteks meetmeteks.

3. Teabevahetus ja levitamine: Teabevahetus teadusringkondadega ja peamiste sidusrühmadega programmi tegevuste ja saavutuste ning Euroopa teadusnõukogu nõupidamiste teemal. Regulaarsed aruanded komisjonile oma tegevuse kohta.

Spetsiaalne rakendusstruktuur vastutab programmi rakendamise eest, nagu on sätestatud aasta tööprogrammis. Struktuur rakendab eelkõige hindamisprotseduure, eksperdihinnangut ja valikumenetlust vastavalt teadusnõukogu kehtestatud põhimõtetele ning kindlustab toetuste rahalise ja teadusliku haldamise. Selles osas kavatseb komisjon esmajärjekorras asutada rakendusasutuse, kellele delegeerida täidesaatvad ülesanded. Rakendusstruktuur säilitab jätkuva tiheda koostöö teadusnõukoguga kõikides programmi rakendamise aspektides. Tulevikus ja sõltuvalt Euroopa teadusnõukogu struktuuride ja mehhanismide efektiivsuse sõltumatust hindamisest võidakse kehtestada alternatiivne struktuur, näiteks asutamislepingu artikli 171 sätete alusel.

Euroopa Komisjon tagab Euroopa teadusnõukogu täieliku sõltumatuse ja usaldusväärsuse. See tähendab, et komisjoni ülesanne seoses programmi rakendamisega on tagada, et pannakse paika Euroopa teadusnõukogu rakendusstruktuur ning et Euroopa teadusnõukogu rakendab programmi vastavalt sätestatud eesmärkidele, järgides teadusalaseid orientatsioone ning teadustööalase pädevuse nõudeid, nagu need on kindlaks määranud teadusnõukogu, tegutsedes sõltumatult.

Komisjon vastutab „Ideede“ programmi tööprogrammi ametliku vastuvõtmise eest. Komisjon teeb seda kooskõlas eespool sätestatud lähenemisviisiga. Reeglina võtab komisjon tööprogrammi vastu vastavalt teadusnõukogu poolt esitatud ettepanekule. Kui komisjon ei saa tööprogrammi ettepaneku kohaselt vastu võtta, näiteks seetõttu, et tööprogramm ei vasta programmi eesmärkidele või ei ole vastavuses ühenduse õigusaktidega, peab komisjon oma põhjendused avaldama. See menetlus on kavandatud tagamaks, et Euroopa teadusnõukogu tegevust vastavalt sõltumatuse ja usaldusväärsuse põhimõtetele arvestatakse täielikult ja läbipaistvalt.

7.3. Inimesed

Eriprogramm “Inimesed” moodustab osa laiast ja integreeritud strateegiast, mille eesmärk on tugevdada kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt Euroopa uurimis-ja arendustegevuse inimressursse. Programmiga stimuleeritakse inimesi alustama ja jätkama teadlaskarjääri, julgustatakse teadlasi jääma Euroopasse ning meelitatakse parimaid teadlasi Euroopasse. Euroopa meetmetel on unikaalne lisandväärtus ühtlustatud vahendite kaudu, tugevam struktureeriv mõju ja suurem tõhusus kui liikmesriikide kahepoolsetel kokkulepetel.

Tegevus tugineb Marie Curie nimeliste meetmete pikaajalisele ja edukale kogemusele, vastates teadlaste koolituse, liikuvuse ja karjääri kujundamise vajadustele. Järjepidevus on siinkohal oluline, samas pööratakse suuremat tähelepanu järgmistele aspektidele:

- Tugevam struktureeriv mõju , näiteks piirkondlike, siseriiklike ja rahvusvaheliste programmide kaasrahastamise kehtestamise kaudu meetme „Elukestev õpe ja karjääri kujundamine” puhul. Kaasrahastamise meetod ei asenda meetodit, mille puhul taotletakse ja antakse Euroopa tasandil individuaalseid doktorikraadijärgseid teadusstipendiume, nagu on praegu 6. raamprogrammis ainus võimalus. Siiski on individuaalsed teadusstipendiumid Euroopas jõudnud küpsusstaadiumi. Samal ajal jäävad siseriiklikud pakkumised selles valdkonnas killustatuks nii eesmärkide, hindamismeetodite kui töötingimuste poolest ning need on tihti endiselt piiratud rahvusvahelist või Euroopa mõõtme osas. Seetõttu tehakse ettepanek kaasrahastada avatud projektikonkursside põhjal teatud hulka nimetatud programmidest, mis vastavad raamprogrammi eesmärkidele. Hindamine ja valik toimuvad saavutuste põhjal, ilma piiranguteta valitud stipendiaatide päritolu suhtes ning kohaldades vastuvõetavaid töölevõtu-ja töötingimusi (näiteks palk, sotsiaalkindlustus, juhendamine, professionaalne areng).

- Tööstuse osalemine: samal ajal kui säilitatakse Marie Curie nimeliste meetmete alt-üles suunatud olemus, osutatakse suuremat tähelepanu koolitusele ja karjääri kujundamisele erinevates sektorites ja nende jaoks, eriti erasektoris. Selleks pannakse rõhku täiendavate oskuste ja pädevuste arendamisele, mis on üliolulised teadusuuringutest paremaks arusaamiseks ettevõttes ning teadusuuringute kvaliteedi jaoks. Seda tõhustatakse valdkondadevaheliste kogemuste stimuleerimisega tööstuse aktiivse osalemise kaudu kõikides meetmetes ning konkreetse kava kehtestamisega teadmiste vahetamiseks partnerlustes avaliku ja erasektori vahel, hõlmates eelkõige VKEsid.

- Tugevdatakse rahvusvahelist mõõdet . Lisaks väljapoole suunatud stipendiumidele koos naasmise kohustusega, mille eesmärgiks on ELi teadlaste elukestvasse õppesse ja karjääri kujundamisse panustamine, laiendatakse rahvusvahelist koostööd veelgi kolmandate riikide teadlaste kaudu. Lisaks antakse uued mõõtmed koostööle ELi naabritega ja riikidega, kellega EL on sõlminud teadus-ja tehnoloogiakokkuleppe. Lisaks toetatakse Euroopa teadlaste „teadusdiasporaasid” välismaal ning välismaa teadlasi Euroopas.

7.4. Võimekus

Eriprogrammiga „Võimekus” suurendatakse teadusuuringute ja uuendustegevuse võimekust kogu Euroopas. Programm on kombinatsioon varasemate raamprogrammide meetmete jätkamisest ja tugevdamisest ning lisaks sellele olulistest uuendustest.

Olulise uue elemendina nähakse ette strateegiline lähenemisviis uue teadusuuringute infrastruktuuri ülesehitamise toetamisele, mis täiendab jätkuvat toetust olemasoleva teadusuuringute infrastruktuuri optimaalsele kasutamisele. Uue infrastruktuuri ehitamise toetust rakendatakse kaheastmelise lähenemisviisi kaudu: ettevalmistav faas ja ülesehitamise faas. Tuginedes teadusuuringute infrastruktuure käsitleva Euroopa strateegiafoorumi (ESFRI) tööle seoses Euroopa teekaardi loomisega uue teadusuuringute infrastruktuuri jaoks, määrab komisjon kindlaks prioriteetsed projektid, millele on 7. raamprogrammi raames võimalik anda EÜ toetust. Nende projektide puhul tegutseb komisjon hõlbustajana, hõlbustades eelkõige rahastamismehhanisme ülesehitamise faasi jaoks, sealhulgas juurdepääsu EIP laenudele riskijagamisrahastu kaudu. I lisas on esitatud ESFRI „võimaluste loetelu“, mis hõlmab konkreetseid näiteid uutest suuremõõtmelistest teadusuuringute infrastruktuuridest, mida Euroopa teadusringkonnad järgmise kümne aasta jooksul vajavad.

Kaks kava VKEde ning VKEde ühenduste huvides läbiviidavate teadusuuringute toetuseks viiakse ellu suurendatud eelarvega, et tulla vastu VKEde kasvavale vajadusele teadusuuringuid tellida.

Teadmiste piirkondade meetmed tuginevad edukale katsemeetmele. Eesmärk on võimaldada piirkondade riikidevahelistel võrgustikel kasutada täies ulatuses ära nende teadustöö tugevaid külgi, võimaldada neil omandada teadusuuringutest tulenevaid uusi teadmisi ning soodustada teadusklastrite tekkimist, mis seovad ülikoole, uurimiskeskusi, ettevõtjaid ja piirkondlikke ametiasutusi.

Oluline uus element on kogu teadusuuringute potentsiaali vallandamise meede ELi ühtluspiirkondades. Teadmistel põhineva majanduse ja ühiskonna elluviimine tugineb Euroopa teadusuuringute taseme tõstmisele, aga ka kõikjal ELis leiduva seni kasutamata kõrge teadustöö potentsiaali ärakasutamisele. Meetmed lubavad teadlaste palkamist teistest ELi riikidest, teadus-ja juhtivtöötajate lähetusi, hindamisvõimaluste organiseerimist ning uurimisseadmete hankimist ja arendamist. Sellised meetmed aitavad täiendada vajadusi ja võimalusi ühtluspiirkondades tekkivate ja olemasolevate pädevuskeskuste võimekuse tõstmiseks, mida on võimalik katta struktuurifondidest.

„Teadus ühiskonnas“ märgib eelmises raamprogramis tehtud töö olulist laienemist. Selle tulemuseks on kasu teadusele, parem ELi poliitika ning paremini kaasatud ja teavitatud üldsus.

7. raamprogrammi oluline eesmärk on ehitada üles tugev ja ühtne rahvusvaheline teadus-ja tehnoloogiapoliitika ning meetmed „Võimekuse“ programmis toetavad nimetatud lähenemisviisi, eriti aidates identifitseerida koostöö prioriteete.

Poliitikavaldkondade ühtse arendamisega pannakse suuremat rõhku siseriikliku ja piirkondliku teaduspoliitika koordineerimisele kindla toetuskava kaudu, mis on suunatud liikmesriikide ja piirkondade riikidevahelistele poliitilise koostöö algatustele. Sellega tugevdatakse avatud koordineerimismeetodi rakendamist teaduspoliitika suhtes ning edendatakse kooskõlastatud või ühiseid algatusi riikide ja piirkondade rühmade vahel tugeva rahvusvahelise mõõtmega valdkondades.

7.5. Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevus

Teadusuuringute Ühiskeskus tugevdab veelgi oma kliendikeskset hoiakut ja oma tugevat võrgustikku teadusringkondadega, pakkudes samal ajal jätkuvalt teaduslikku ja tehnilist tuge ELi poliitiliste otsuste tegemisel. Ühiskeskus arendab oma tegevust kasvu, jätkusuutliku arengu ja turvalisuse kontekstis.

Teadusuuringute Ühiskeskuse meetmed vastavad ka Lissaboni tegevuskava parema õigusliku reguleerimise üleskutsele. Uutele väljakutsetele, mis on seotud kriisidele, hädaolukordadele ja tungivatele poliitilistele kohustustele reageerimise kasvava vajadusega, vastatakse võimekuse ja vahendite ülesehitamisega valitud valdkondades, et pakkuda ELi kontekstis nõuetekohast tuge. Integreeritud lähenemisviis poliitikavaldkondadele teadusliku ja tehnilise toe pakkumisele on ka käesoleva eriprogrammi oluline element.

8. MAJANDUSKASVU SOODUSTAVA EUROOPA TEADUSRUUMI LOOMINE

Vajaliku kiire edasimineku saavutamine teadmistel põhineva majanduse ja ühiskonna suunas eeldab uut eesmärki ja tõhusust Euroopa teadustegevuses. Kõikidel osalejatel kogu Euroopa Liidus – riikide valitsused, teadusasutused, tööstus – on selles püüdluses oma roll.

7. raamprogrammi rakendamise eriprogrammid on kavandatud Euroopa tasandi teadusuuringute mõju maksimeerimiseks olemasoleva eelarve piires. Olulised elemendid on keskendumine neljale eesmärgile vastavates eriprogrammides, koos nende eesmärkide täitmiseks kavandatud rakendusmeetmete ja-vahenditega, tugev järjepidevuse element koos oluliste uute lähenemisviisidega, ühtne keskendumine olemasoleva pädevuse toetamisele ning tulevase teadustöö pädevuseks vajaliku võimekuse loomisele, tõhus ratsionaalne ja lihtsustatud juhtimine kasutajasõbralikkuse ja kulutasuvuse tagamiseks ning sisseehitatud paindlikkus, et raamprogramm saaks vastata uutele vajadustele ja võimalustele.

1. lisa

ESFRI „VÕIMALUSTE LOETELU“[7]

- Antiprootonite ja ioonide uurimisasutus (Facility for Antiproton and Ion Research, FAIR)

- Ebastabiilsete isotoopide intensiivsete teiseste kiirte ruum (SPIRAL II)

- Euroopa süvamere neutriino-teleskoop (KMS3NeT)

- Äärmiselt suur teleskoop (Extremely Large Telescope, ELT) optiliseks astronoomiaks

- Üleeuroopaline nanostruktuuride teadusuuringute infrastruktuur (Pan-European Research Infrastructure for Nano-Structures, PRINS)

- Euroopa lõhestumisallikas (Europan Spallation Source, ESS) – neutroniallikas

- Euroopa XEFL – kõvad röntgenikiired

- IRUVX FELi võrgustik – infrapunakiirtest pehmete röntgenikiiteni

- ESRFi ajakohastamine – sünkrotron

- Kõrgetasemeline arvutid Euroopa jaoks (High Performance Computer for Europe, HPCEUR)

- Laev ranniku-uuringuteks – eelkõige Läänemeri

- Uurimislaev-jäälõhkuja Aurora Borealis

- Euroopa multidistsiplinaarne merepõhja vaatlusjaam (European Multidisciplinary Seafloor Observatory, EMSO)

- Euroopa infrastruktuur bioloogilise mitmekesisuse teadusuuringuteks ja kaitseks

- Kõrgetasemeline infrastruktuur aju ja kogu keha ülesvõttetehnikaks

- Euroopa bioinformaatika infrastruktuur

- Euroopa kõrgetasemeliste kliiniliste uuringute keskuste võrgustik

- Euroopa biopankade ja genoomiressursside võrgustik

- Kõrge turvalisusega laborid uute haiguste ja rahvatervise ohtude uurimiseks

- Infrastruktuur kogu imetajate genoomi funktsionaalseks analüüsiks

- Biomeditsiiniliste teadusuuringute katseruumide mudel

- Euroopa humanitaar-ja sotsiaalteaduste teadusuuringute vaatlusjaam (European Research Observatory for the Humanities and Social Sciences, EROHS)

- Euroopa ühiskonnauuring (European Social Survey, ESS)

„Üleilmsed projektid“

- ITER

- Rahvusvaheline kosmosejaam (International Space Station, ISS)

- Rahvusvaheline lineaarpõrkuja (International Linear Collider, ILC)

- Ruutkilomeeter-rida (Square Kilometer Array, SKA) – raadioteleskoop

- Rahvusvaheline termotuumasünteesimaterjalide kiiritusasutus (International Fusion Materials Irradiation Facility, IFMIF)

2005/0188 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

milles käsitletakse eriprogrammi „Võimekus“ Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvumistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamiseks (EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 166,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[8]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[9]

võttes arvesse Euroopa majandus-ja sotsiaalkomitee arvamust[10]

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt asutamislepingu artikli 166 lõikele 3 tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr …./EÜ…, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013), (edaspidi „raamprogramm“) rakendada eriprogrammide abil, milles määratakse kindlaks nende rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ja nende kestus ning nähakse ette vajalikud vahendid.

(2) Raamprogramm hõlmab nelja liiki tegevust: riikidevaheline koostöö poliitika valdkonnas („Koostöö“), teadusringkondade poolt algatatud teadusuuringud („Ideed“), teadlaste koolitamise ja karjääri toetamine („Inimesed“) ning teadusvõimekuse toetamine („Võimekus“). Teema „Võimekus“ raames toimuvat kaudsete meetmetega seotud tegevusi tuleks rakendada kõnealuse eriprogrammiga.

(3) Kõnealuse programmi suhtes tuleks kohaldada raamprogrammi eeskirju, milles käsitletakse ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide osalemist ning teadustöö tulemuste levitamist (edaspidi „osalemise ja levitamise eeskirjad“).

(4) Raamprogramm peaks täiendama Lissaboni strateegia rakendamiseks vajalikke meetmeid liikmesriikides ja muid ühenduse meetmeid, sealhulgas eelkõige struktuurifondide, põllumajanduse, hariduse, koolituse, konkurentsivõime ning uuenduste, tööstuse, tervishoiu, tarbijakaitse, tööhõive ja keskkonna valdkonnas võetavaid meetmeid.

(5) Kõnealuse raamprogrammiga toetatav uuendustegevus ning VKEdega seotud tegevus peaks täiendama konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alusel võetud meetmeid.

(6) Raamprogrammi rakendamine võib tähendada ainult teatavate liikmesriikide osalusega lisaprogramme, ühenduse osalemist mitme liikmesriigi läbiviidavates programmides, ühisettevõtete asutamist või muid asutamislepingu artiklites 168, 169 ja 171 sätestatud tegevusi.

(7) Kõnealune eriprogramm peaks kaasa aitama rahastamisele „riskijagamisrahastust“, et parandada juurdepääsu Euroopa Investeerimispanga laenudele.

(8) Vastavalt asutamislepingu artiklile 170 on ühendus sõlminud mitmeid teadusuuringutealaseid rahvusvahelisi lepinguid ning tuleks teha jõupingutusi rahvusvahelise teadusuuringutealase koostöö tugevdamiseks eesmärgiga integreerida ühendust veelgi rohkem ülemaailmsesse teadusringkonda. Seega peaks kõnealune eriprogramm olema osalemiseks avatud riikidele, kes on sõlminud sellekohased lepingud, ning peaks projekti tasandil ja vastastikuse kasu alusel olema osalemiseks avatud ka kolmandate riikide üksustele ja rahvusvahelistele teaduskoostöö organisatsioonidele.

(9) Kõnealuse programmi raames teostatavates teadusuuringutes tuleks järgida olulisi eetikapõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid.

(10) Raamprogramm peaks kaasa aitama säästva arengu edendamisele.

(11) Raamprogrammi usaldusväärne finantsjuhtimine ja rakendamine, samuti lihtne juurdepääs kõigi osalejate jaoks, tuleks tagada võimalikult tõhusal ja kasutajasõbralikul viisil vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse ja selle edasiste muudatuste suhtes üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

(12) Asjakohased meetmed tuleks võtta ka rikkumiste ja pettuste vältimiseks ning vajalikke samme tuleks astuda kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse ja selle edasiste muudatuste üksikasjalikud rakenduseeskirjad, nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta,[11] nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest,[12] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1074/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta.[13]

(13) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.[14]

(14) Kõnealuse programmi rakendamisel tuleb pöörata piisavat tähelepanu nii soolisele võrdõiguslikkusele ning muu hulgas ka töötingimustele, töölevõtmise läbipaistvusele ja edutamisele nende teadlaste puhul, kes võetakse tööle kõnealuse programmi meetmete raames rahastatavate projektide ja programmide juurde.

(15) Selle jaoks on sätestatud raamistik komisjoni 11. märtsi 2005. aasta soovituses teadlaste Euroopa harta ja teadlaste töölevõtmise juhendi kohta.[15]

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel

Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogramm „Võimekus“ (edaspidi „eriprogramm“) võetakse vastu ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

Artikkel 2

Eriprogramm toetab tegevust programmi „Võimekus“ raames, toetades Euroopa teadus-ja uuendusvõimekuse põhiaspekte:

4. teadustöö infrastruktuurid

5. VKEde huvides läbiviidavad teadusuuringud

6. teadmiste piirkonnad

7. teadusuuringute potentsiaal

8. teadus ühiskonnas

9. horisontaalne rahvusvahelise koostöö

samuti teaduspoliitika ühtne areng.

Kõnealuse eriprogrammi rakendamine võib tähendada ainult teatavate liikmesriikide osalusega lisaprogramme, ühenduse osalemist mitme liikmesriigi läbiviidavates programmides, ühisettevõtete loomist või muid asutamislepingu artiklites 168, 169 ja 171 sätestatud tegevusi.

Kõnealuse tegevuse eesmärgid ja põhisuunad on määratletud I lisas.

Artikkel 3

Raamprogrammi II lisa kohaselt on selle eriprogrammi rakendamiseks vajalik summa 7486 miljonit eurot, millest kuni 6% moodustavad komisjoni halduskulud. Selle summa suunav jaotus on esitatud II lisas.

Artikkel 4

1. Kõigis eriprogrammi alusel toimuvates teadusuuringutes järgitakse eetika aluspõhimõtteid.

2. Käesoleva programmi raames ei rahastata järgmisi teadustöö valdkondi:

- inimeste kloonimisele suunatud teadusuuringud, mille eesmärk on paljundamine,

- inimese genotüübi muutmisele suunatud teadusuuringud, mis võivad sellised muudatused pärilikuks muuta;[16]

- teadusuuringud, mis on suunatud inimese embrüote loomisele üksnes teadustöö eesmärgil või tüvirakkude saamiseks, sealhulgas keharakkude tuuma siirdamise abil.

3. Käesoleva programmi raames ei rahastata järgmist teadustegevust:

- kõigis liikmesriikides keelatud teadustegevus

- teadusuuringud, mis viiakse läbi liikmesriigis, kus kõnealused teadusuuringud on keelatud.

Artikkel 5

1. Eriprogrammi rakendatakse seitsmenda raamprogrammi III lisaga kehtestatud rahastamiskavade abil.

2. Kõnealuse eriprogrammi III lisas sätestatakse Euroopa Investeerimispangale riskijagamisrahastu loomiseks antava toetuse kord.

3. Kõnealuse eriprogrammi IV lisas sätestatakse algatus riiklike teadusprogrammide ühiseks rakendamiseks, mille kohta oleks asutamislepingu artikli 169 kohaselt vaja vastu võtta eraldi otsus.

4. Kõnealuse eriprogrammi suhtes kohaldatakse osalemise ja levitamise eeskirju.

Artikkel 6

1. Komisjon koostab eriprogrammi rakendamise tööprogrammi, milles määratakse üksikasjalikumalt kindlaks I lisaga ettenähtud eesmärgid ning teaduslikud ja tehnoloogilised prioriteedid, rahastamiskava seoses teemaga, mille kohta ettepanekuid oodatakse ning rakendamise ajakava.

2. Tööprogrammis võetakse arvesse liikmesriikide, assotsieerunud riikide ning Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastavaid teadusuuringuid. Vajaduse korral seda ajakohastatakse.

3. Tööprogrammis täpsustatakse kriteeriumid, mille alusel hinnatakse rahastamiskava raames kaudseid meetmeid käsitlevaid ettepanekuid ja valitakse välja projektid. Kriteeriumideks on suurepärase tase, mõju ja rakendamine, kusjuures lisanõudeid, koefitsiente ja piirmäärasid võib hiljem tööprogrammi raames täpsustada või täiendada.

4. Tööprogrammiga võib täpsustada:

10. organisatsioonid, kes saavad liikmemaksu

11. tugimeetmed teatud õigussubjektide tegevusteks.

Artikkel 7

1. Eriprogrammi rakendamise eest vastutab komisjon.

2. Artikli 8 lõikes 2 sätestatud korda kohaldatakse järgmiste meetmete vastuvõtmiseks:

12. artikli 6 lõikes 1 nimetatud tööprogramm

13. II lisas sätestatud summa suunava jaotuse võimalikud korrigeerimised.

3. Artikli 8 lõikes 3 sätestatud korda kohaldatakse inimembrüo ja inimembrüo tüvirakkude kasutamisega seotud TTA-meetmete vastuvõtmiseks.

Artikkel 8

1. Komisjoni abistab komitee.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 4 sätestatud korralduskomitee menetlust vastavalt selle artikli 7 lõikele 3.

3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EU artikleid 5 ja 7.

4. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtaeg on kaks kuud.

5. Komisjon teavitab komiteed korrapäraselt eriprogrammi rakendamise üldisest edenemisest ja kõikide selle programmi alusel rahastatud TTA meetmetest.

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel,

nõukogu nimel

eesistuja

I LISA

TEADUSLIKUD JA TEHNOLOOGILISED EESMÄRGID, TEEMADE JA TEGEVUSE PÕHISUUNAD

SISSEJUHATUS

Käesoleva eriprogrammiga suurendatakse teadustegevuse-ja innovatsioonialast võimekust kogu Euroopas ning tagatakse nende optimaalne kasutamine. Eesmärgi saavutamiseks tuleb:

- – optimeerida teadustöö infrastruktuuride kasutamist ja arendamist

- tugevdada VKEde innovatsioonialast võimekust ja nende võimet teadusuuringutest kasu saada

- toetada piirkondlike teadusuuringukesksete rühmitiste arengut

- vabastada EL lähenemise-ja äärepoolseimate piirkondade teadusuuringute potentsiaal

- lähendada teadust ja ühiskonda teaduse ja tehnoloogia harmooniliseks integreerimiseks Euroopa ühiskonda ning

- rakendada horisontaaltegevust ja-meetmeid rahvusvahelise koostöö toetuseks.

Käesoleva eriprogrammiga toetatakse ka teaduspoliitika ühtset arendamist.

Säästva arengu ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet võetakse nõuetekohaselt arvesse. Lisaks võetakse vajaduse korral selle eriprogrammi tegevuses arvesse teostatavate teadusuuringute ning nende potentsiaalsete rakenduste eetiliste, ühiskondlike, õiguslike ja laiemate kultuuriaspektide kaalutlusi ning ka teaduse ja tehnika arengu sotsiaal-majanduslikke mõjusid ning väljavaateid.

Käesoleva eriprogrammi raames võidakse kooskõlastada ühenduseväliseid programme, kasutades ERA-NET-süsteemi ja ühenduse osalust ühiselt rakendatavates siseriiklikes teadusprogrammides (asutamislepingu artikkel 169), nagu on kirjeldatud eriprogrammis „Koostöö”.

Püütakse saavutada koostoime ja vastastikune täiendamine ühenduse muu poliitika ja muude programmidega, näiteks EL regionaalpoliitika, struktuurifondide, konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi ning oluliste haridus-ja koolitusprogrammidega.

Teaduspoliitika ühtne arendamine

Selles osas ettevõetava tegevusega toetatakse ühtset teaduspoliitika arendamist, millega täiendatakse koostööprogrammi tegevuse kooskõlastamist ning antakse oma panus ühenduse poliitikasse ja algatustesse (nt õigusaktid, soovitused ja suunised), mille eesmärgiks on liikmesriikide poliitika sidususe ja mõju parandamine.

Need tegevused aitavad kaasa Lissaboni strateegia elluviimisele, eelkõige eesmärgiks seatud 3% investeerimisele teadusesse, aidates liikmesriikidel ja ühendusel arendada tõhusamat teadus-ja arenduspoliitikat. Eesmärgiks on parandada avalikke teadusuuringuid ja nende seotust tööstusega, edendada erainvesteeringuid teadusuuringutesse eelkõige sobivate raamtingimuste loomise, avaliku toetuse ning selle erainvesteeringuid võimendava mõju tugevdamise teel.

Tegevus hõlmab järgmisi valdkondi:[17]

- Teadusuuringutega seotud riikliku poliitika ja tööstusstrateegiate järelevalve ja analüüs

Eesmärk on teabe andmine ja analüüsimine riikliku poliitika kavandamise, rakendamise, hindamise ja teiste riikidega kooskõlastamise toetamiseks. See hõlmab:

- Teabe-ja luureteenistust (ERAWATCH) tõenduspõhise teaduspoliitiliste otsuste tegemise toetamiseks ja Euroopa teadusruumi (ERA) teostamisele kaasaaitamiseks pakkudes paremat arusaamist siseriikliku ja piirkondliku teaduspoliitika, algatuste ja süsteemide olemusest, koostiselementidest ja arengust. See hõlmab teaduspoliitiliste otsuste tegemise küsimuste korralist analüüsi Euroopa seisukohast, nimelt teadusuuringute süsteemide arengut edasiviivate tegurite ja nende mõju analüüsi poliitikale ja juhtimisstruktuuridele, esilekerkivate probleemide/väljakutsete ja poliitikavalikute analüüsi, liikmesriikide edusammude taseme läbivaatamist Euroopa tasandil ERA ja 3% eesmärgi suunas.

- Tööstusuuringutesse investeerimise järelevalvet, mis hõlmab terviklikku ja täiendavat teabeallikat, et aidata suunata riiklikku poliitikat ja võimaldada äriühingutel seada tähiseid oma uurimis-ja arendustegevuse investeerimisstrateegias. See hõlmab korrapäraseid uurimis-ja arendustegevusse tehtavate investeeringute tulemustabeleid äriühingute ja valdkondade tasandil, nende erainvesteeringute arengusuundade uuringuid, investeerimisotsuseid mõjutavate tegurite ja äriühingute tavade analüüsi, majandusliku mõju analüüsi ning poliitiliste tagajärgede hinnangut.

- Teadustöö näitajate arengut ja analüüsi ning selle mõju majandusele. See hõlmab siseriiklike ja piirkondlike teadus-ja tehnoloogiaalaste peamiste arvandmete ja tulemustabelite koostamist ja avaldamist, kasutades võimalusel alati ametlikke statistilisi näitajaid, liikmesriikide uurimis-ja arendustegevuse süsteemide tugevate ja nõrkade külgede hindamist ning EL positsiooni ja tegevusnäitajate analüüsi teadus-ja tehnoloogiauuringutes.

See tegevus viiakse ellu koostöös Teadusuuringute Ühiskeskusega ning ka uuringute kaudu ja koostöös ekspertrühmadega.

- – Teaduspoliitika, sh riikliku või rahvusvahelise tasandi riikidevahelise koostöö algatuste kooskõlastamine ühist huvi pakkuvatel teemadel.

Eesmärk on tugevdada teaduspoliitika kooskõlastamist tegevuse kaudu, millega toetatakse i) avatud kooskõlastusmeetodi rakendamist ja ii) paljudes maades ja piirkondades tehtud alt ülespoole suunatud algatusi, kaasates vajadusel teisi sidusrühmi (sealhulgas tööstust, Euroopa ja kodanikuühiskonna organisatsioone).

Need tegevused käsitlevad teadusuuringute ning muude Euroopa teadusruumi elluviimiseks ja EL 3% teadusinvesteeringute eesmärgi saavutamiseks mobiliseeriva olulise poliitikaga seonduvaid ühist huvi pakkuvaid küsimusi. Need panustavad tõhusama riikliku ja piirkondliku poliitika arendamisse vastastikuse õppimise ja eksperthinnangu andmise teel, soodustavad kooskõlastatud või ühiseid algatusi riikide rühmade ja piirkondade vahel, kes on huvitatud tugeva piiriülese või kaugeleulatuva mõõtmega valdkondadest ning määravad vajadusel kindlaks ühenduse ja liikmesriikide tasandil täiendavat ja vastastikku tugevdatud tegutsemist vajavad küsimused.

Mitmete riikide ja piirkondade poolt ette võetud algatused võivad hõlmata sellist tegevust nagu siseriikliku ja piirkondliku poliitika vastastikused eksperthinnangud, kogemuste ja personali vahetus, ühishinnangud ja mõju hindamine ning ühisalgatuste arendamine ja rakendamine.

Eetilised aspektid

Käesoleva eriprogrammi rakendamisel ja sellest tulenevate teadusuuringute käigus tuleb järgida olulisi eetikapõhimõtteid. Need hõlmavad muu hulgas ELi põhiõiguste hartas väljendatud põhimõtteid, sealhulgas inimväärikuse ja inimelu kaitset, isikuandmete ja eraelu puutumatuse ning loomade ja keskkonna kaitset kooskõlas ühenduse õiguse ning vastavate rahvusvaheliste konventsioonide, suuniste ja tegevusjuhenditega, nagu Helsingi deklaratsiooni viimane redaktsioon, Oviedos 4. aprillil 1997 allkirjastatud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini konventsioon, ÜRO lapse õiguste konventsioon, UNESCO poolt vastuvõetud inimgenoomi ja inimõiguste ülddeklaratsioon, ÜRO bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsioon (BTWC), taimegeneetiliste ressursside toidu ja põllumajanduse tarbeks kasutamise rahvusvaheline leping ning asjakohased Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) resolutsioonid.

Arvesse võetakse ka biotehnoloogia eetika nõustajate Euroopa töörühma (1991–1997) ning teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma arvamusi (alates 1998. aastast).

Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt ja Euroopa lähenemisviiside mitmekesisusest tulenevalt peavad teadusprojektides osalejad järgima nende riikide kehtivaid õigusnorme ja eetikareegleid, kus teadustöö toimub. Igal juhul kohaldatakse siseriiklikke õigusnorme ning ühendus ei rahasta üheski liikmesriigis ühtki uurimust, mille teostamine on selles liikmesriigis keelatud.

Vajadusel peavad uurimisprojektide teostajad enne TTA-tegevuse alustamist taotlema asjaomase riikliku või kohaliku eetikakomitee heakskiitu. Komisjon vaatab korrapäraselt läbi ettepanekud, mis hõlmavad eetiliselt tundlikke küsimusi või kus eetilisi aspekte ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud. Erijuhtudel võib see toimuda projekti rakendamise ajal.

Vastavalt käesoleva otsuse artikli 4 lõikele 3 ei toetata teadustegevust, mis on keelatud kõigis liikmesriikides.

Asutamislepingule lisatud protokollis loomade kaitse ja heaolu kohta nõutakse, et ühendus pööraks täit tähelepanu loomade heaolu nõuetele ühenduse poliitika, sealhulgas teadusuuringute poliitika kujundamisel ja rakendamisel. Nõukogu direktiivis 86/609/EMÜ katseteks ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta nõutakse, et kõik katsed oleks kavandatud nii, et vältida katseloomadele stressi, tarbetute piinade ja kannatuste tekitamist, et kasutataks võimalikult vähe loomi ning kasutataks neurofüsioloogiliselt kõige madalama tundlikkusega loomi ning katseid, mis põhjustavad kõige vähem valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustusi. Loomade genotüübi muutmine ja loomade kloonimine võivad kõne alla tulla ainult sel juhul, kui nende eesmärgid on eetiliselt põhjendatud, loomade heaolu on tagatud ja järgitakse bioloogilise mitmekesisuse põhimõtteid.

Käesoleva programmi rakendamise ajal jälgib komisjon korrapäraselt teaduse arengut ning siseriiklikke ja rahvusvahelisi õigusnorme, et võtta arvesse kõiki arenguid.

Teaduse ja tehnika arengu eetikaga seotud teadustööd tehakse programmi „Võimekus“ osas „Teadus ühiskonnas” raames.

1. TEADUSUURINGUTE INFRASTRUKTUURID

Eesmärk

Eesmärgiks on optimeerida Euroopa teadusuuringute parimate infrastruktuuride kasutamist ja arendamist ning aidata kõikides teaduse ja tehnoloogia valdkondades luua uusi, üleeuroopalisi huve teenivaid teadusuuringute infrastruktuure (või ajakohastada ulatuslikumalt olemasolevaid), mida Euroopa teadusringkonnad vajavad, et jääda teadusuuringute arengus esirinda ja võimaldada tööstusel tugevdada oma alusteadmisi ja tehnoloogilist oskusteavet.

Lähenemisviis

Euroopa saamisel maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majandussüsteemiks on otsustava tähtsusega tänapäevased ja tõhusad teadustöö infrastruktuurid teadusliku ja tehnoloogilise juhtpositsiooni saavutamiseks. Teadusuuringute infrastruktuurid on võtmetähtsusega teadmiste loomisel, levitamisel, rakendamisel ja kasutamisel, edendades seeläbi uuendusi. Juurdepääs infrastruktuuridele on üha hädavajalikum kõikides teadus-ja tehnoloogiavaldkondades. Paljud teadusuuringute infrastruktuurid on välja arenenud suurtest, peaaegu eranditult spetsiifilisele uurimisvaldkonnale pühendatud süsteemidest, kujunedes välja teenust pakkuvateks süsteemideks laiemale teadlaskonnale. Tänu info-ja sidetehnoloogia võimalustele laienevad ka uusimad infrastruktuuriprojektid, hõlmamaks teadmistevaramuna paljudes erinevates valdkondades jaotatud riist-ja tarkvarasüsteeme ning tohutu kumulatiivse väärtusega sisu.

Kavandatava tegevusega aidatakse kaasa eelkõige teadmiste arendamisele, kasutamisele ja säilitamisele nii tippsaavutustest juhinduva alt ülespoole suunatud kui ka suunatud lähenemisviisil põhineva infrastruktuuride toetamise abil. Info-ja sidepõhiste e-infrastruktuuride strateegilist moderniseerimist käsitletakse edasiviiva jõuna ka teadustöö juhtimise meetodite muutmisel.

Termin „teadusuuringute infrastruktuurid” tähistab ühenduse teadus-ja tehnoloogiaarengu raamprogrammi kontekstis süsteeme, ressursse või teenuseid, mida vajab teadlaskond uuringute läbiviimiseks kõikides teadus-ja tehnoloogiavaldkondades. See määratlus hõlmab koos juurdekuuluvate inimressurssidega:

- teadusuuringuteks kasutatavat suuremat varustust või vahendite kogumit

- teadmistepõhiseid ressursse, nagu andmehaldusega seonduvaid teadusuuringutes kasutatavaid kogusid, arhiive, struktureeritud teavet ja süsteeme

- info-ja sidetehnoloogiapõhiste infrastruktuuride nagu võrgu, võrkraalimise, tarkvara ja side võimaldamist

- muid teadusuuringutes kasutatavaid ainulaadseid üksusi.

Toetuse andmisel võetakse arvesse ainult Euroopa teadlaskonna (akadeemilise, riikliku ja tööstusliku) jaoks tulemuslikkuse ja juurdepääsu poolest selget huvi pakkuvaid teadusuuringute infrastruktuure või teadusuuringute infrastruktuuride võrke. Need peavad märkimisväärselt aitama kaasa Euroopa teadusvõimekuse arendamisele.

See programm tagab eriprogrammi „Koostöö” temaatiliste teadusuuringute infrastruktuuri üldise kooskõlastuse.

Tegevus

Tegevus hõlmab järgmisi tegevussuundi:

- olemasolevate teadustöö infrastruktuuride kasutamise optimeerimine ja nende jõudluse parandamine

- üleeuroopalise tähtsusega uute teadustöö infrastruktuuride arendamise edendamine (või olemasolevate ulatuslikum moderniseerimine) ESFRI (Euroopa teadustöö infrastruktuuride strateegia foorumi) töö alusel

- toetusmeetmed, sealhulgas uute vajaduste toetamine.

1.1. Olemasolevad teadusuuringute infrastruktuurid

Teadusuuringute infrastruktuuridega seonduva tegevusega seatakse eesmärgiks tugevdada Euroopa spetsiifiliste teadusuuringute infrastruktuuride võimekust ja tulemuslikkust ning suurendada kasutajate kaasatust teadustöö infrastruktuuridega kaasnevatesse võimalustesse ning nende pühendumust tipptasemel teadusuuringutesse investeerimisele. See tegevus seisneb süsteemide, ressursside ja teenuste tegeliku kasutuse toetamises kõikides teadus-ja tehnoloogiavaldkondades infrastruktuuride „riikidevahelise juurdepääsu” ja Euroopa teadustöö infrastruktuuride optimeerimise toetamise kaudu võimekuse ja jõupingutuste „integreerimise” teel.

1.1.1. Juurdepääs teiste riikide infrastruktuuridele

Maailmatasemel teadusuuringute infrastruktuurid nõuavad tohutuid ja pikaajalisi investeeringuid ressurssidesse (inim-ja finantsressursid). Nende kasutajaks peaks olema võimalikult suur hulk teadlasi ja tööstuskliente üle kogu Euroopa. EL peaks selle eesmärgi saavutamisele kaasa aitama teiste riikide infrastruktuuridele juurdepääsu edendamisega. Sellega kavatsetakse avada teadusrühmadele uusi võimalusi juurdepääsuks parimatele teadustöö infrastruktuuridele, sealhulgas teadusrühmadele äärealadelt ja kaugematest piirkondadest. Juurdepääs võidakse avada väliskasutajaile isiklikult või asjaomase elektronside teel. See võib toimuda ka teadusalaste kaugteenuste pakkumise kaudu. Seda rakendatakse kõikidele teadus-ja tehnoloogiavaldkondadele avatud „alt ülespoole suunatud” projektikonkursside kaudu ilma ühegi valdkonna eelistamiseta teistele.

1.1.2. Integratsioonimeede

Teadusuuringute infrastruktuuride võimekuse ja tulemuslikkuse optimeerimist ja tugevdamist EL tasandil tuleb pidevalt edendada ja parandada, et vastata tekkivatele ja kasvavatele teadusalastele vajadustele. Seda saab paremini saavutada infrastruktuuride kasutamise ja arendamise edendamise, sealhulgas kooskõlastatud täiustamise teel.

Integratsioonimeedet rakendatakse olemasolevate teadusuuringute infrastruktuuride puhul:

- „alt ülespoole suunatud” projektikonkursside kaudu, et võimendada ressursside vastastikust kooskõlastamist ja ühiskasutatavate varude loomist infrastruktuuride operaatorite hulgas nendevahelise koostöökultuuri edendamiseks. Selline tegevus peaks olema suunatud ka teadustöö infrastruktuuride operaatormeetodi paremale struktureerimisele Euroopa tasandil, nende ühise arendamise edendamisele suutlikkuse ja tulemuslikkuse osas ning nende sidusa ja erinevate teadusharude lõikes kasutamise edendamisele

- „suunatud konkursikutsete” kaudu, kui selline suunatud tegevus on selgelt kasulik pikas perspektiivis potentsiaalselt tähtsate teadustöö infrastruktuuride toetamisele ja nende ELi tasandil väljaarendamise kiirendamisele. Seda rakendatakse tihedas koostöös teemavaldkondade tegevusega, et kindlustada ELi raamistiku kõikide Euroopa tasandi meetmete vastavus teadusuuringute infrastruktuuride vajadustele asjaomases valdkonnas. Olemasolevate Euroopa infrastruktuuride paremaks kasutamiseks ja tugevdamiseks võib juba kindlaks määrata valdkonnad,[18] mis vastavad pikaajalistele strateegilistele akadeemiliste, riiklike ja tööstusuuringute sidusrühmade ning laiemalt kogu ühiskonna vajadustele, nagu bioteaduste ja nende rakenduste, info-ja sidetehnoloogiate, tööstusuuringute, sealhulgas metroloogia arendamise, säästva arengu ja eelkõige keskkonnaalaste ning sotsiaal-ja humanitaarteaduste infrastruktuuride toetamine.

1.1.3. Info-ja sidetehnoloogial põhinevad e-infrastruktuurid:

E -infrastruktuuride kasutusele võtmisega pakutakse teadlaskonnale püsivaid teenuseid keeruka protsessi alusel, mis on mõeldud info-sidetehnoloogiapõhiste jaotatud ressursside (raalimine, ühendatavus, aparatuuri tootmine) viimiseks virtuaalsete kogukondadeni. Euroopa lähenemisviisi ja sellega seonduva Euroopa tegevuse tugevdamine selles valdkonnas võib anda märkimisväärse panuse Euroopa teadusuuringute potentsiaali tõstmisse ja selle kasutamisse, tugevdades e-infrastruktuure kui Euroopa teadusruumi nurgakivi, mis on teadusharusid ühendavate uuenduste „eelkäijaks” ja teadustöö juhtimisviiside muutmise edasiviijaks. Sellega võib ka kaasa aidata äärealadelt ja kaugematest piirkondadest pärit teadusrühmade integreerimisele.

E-infrastruktuuri jaoks kavandatud projektikonkurssidel põhineva tegevusega püütakse edendada kõrgjõudluse-ja-võimsusega side-ja võrguinfrastruktuuride (GÉANT) edasist arendamist ja võrkudel tuginevaid infrastruktuure ning ka tugevdada Euroopa võimalusi tipptaseme infotöötluse alal, rõhutades vajadust toetada maailmatasemel jaotatud superarvutirakenduste süsteemide, andmesalvestus-ja kõrgtehnoloogiliste visualiseerimissüsteemide tugevdamist. Tegevusega taotletakse ka infrastruktuuride kasutuselevõttu kasutajaskonna poolt, tõstes infrastruktuuride ülemaailmset tähtsust ja usaldusväärsust GEANT ja võrk-infrastruktuuride saavutustele toetudes.

Kooskõlastatult tuleb toetada digitaalraamatukogusid, arhiive, andmesalvestuskogusid, andmekontrolli ja vajalike ressursside ühiskasutust Euroopa tasandil selleks, et luua andmehoidlaid teadlaskonnale ja tulevastele teadlaste põlvkondadele. Käsitletakse e-infrastruktuuride suurema usalduse ja usaldusväärsuse aspekte. Kavandatava tegevuse eesmärgiks on uute nõudmiste ja lahenduste ennetamine ja integreerimine, et lihtsustada laiaulatuslike murranguliste uute tehnoloogiate katsetamiseks mõeldud testisüsteemide tekkimist, ning uute vajaduste, sealhulgas e-õppe, käsitlemine. E-IRG (e-infrastruktuuri analüüsi rühm) nõustab regulaarselt strateegiliste küsimuste osas.

1.2. Uued teadusuuringute infrastruktuurid

Käesolev eriprogramm aitab edendamine uute teadusuuringute infrastruktuuride loomist (või olemasolevate ulatuslikumat uuendamist), keskendudes asjaomaste teadusalade arendamiseks Euroopas „ainulaadsetele” otsustava ja üleeuroopalise tähtsusega infrastruktuuridele.

1.2.1. Uuringud uute teadusuuringute infrastruktuuride ettevalmistamiseks

Uute teadusuuringute infrastruktuuride edendamine „alt ülespoole suunatud“ projektikonkursside kaudu, rahastades uuringustipendiume ja uute infrastruktuuride teostatavuse uuringuid.

1.2.2. Toetus uute teadustöö infrastruktuuride ehitamisele

Uute teadusuuringute infrastruktuuride rajamise edendamine ESFRI poolt Euroopa teedekaardi arendamisel tehtud töö alusel. Komisjon määrab kindlaks esmatähtsad projektid, millele võidakse raamprogrammi alusel anda EÜ toetust.

Uued infrastruktuurid rajatakse kahes etapis:

- 1. etapp: Ettevalmistava etapi toetamine:

Esimene etapp hõlmab komisjoni poolt kindlaks määratud prioriteetsete projektidega piirduvaid konkursikutseid. Ettevalmistav etapp hõlmaks üksikasjalike käivitusprojektide lõpuleviimist, kavandatava teadustöö infrastruktuuri õiguslikku korraldust, juhtimist ja mitmeaastast planeerimist ning sidusrühmadevahelist lõplikku kokkulepet. Kõnealuse ettevalmistava etapi jooksul on Euroopa Komisjon eelkõige toetajaks finantskorralduse mehhanismide loomisel.

- 2. etapp: Käivitusetapi toetamine:

Teisel etapil rakendatakse käivitusplaan toetudes tehnilistele, õiguslikele, haldus-ja finantslepingutele ning kasutades üksteist täiendavaid siseriiklikke ja ühenduse vahendeid (nt struktuurifondid või Euroopa Investeerimispank). Käivitusetapil võidakse anda rahalist toetust raamprogrammi raames sellistele eelisprojektidele, mis vajavad sellist toetust kriitiliselt. Sellistel juhtudel otsustatakse toetuse andmine vastavalt vajaliku toetuse liigile ja suurusele (nt otsetoetus, Euroopa Investeerimispanga laenud riskijagamisrahastu kaudu (III lisa) artikli 171 kohaselt).

1.3. Toetusmeetmed, sealhulgas toetus uute vajaduste katteks

Kooskõlastamine ELi siseselt Euroopa teadustöö infrastruktuuride poliitika sõnastamisel ja vastuvõtmisel on kõnealuse tegevuse edu võtmeks. Kogu programmi raames võetakse seega toetusmeetmeid selliseks kooskõlastamiseks, sealhulgas rahvusvahelise koostöö arendamise toetuseks.

See tegevus viidaks peamiselt ellu pidevalt avatud ja „alt ülespoole suunatud” konkursikutse alusel. Tegevus on suunatud uute vajaduste analüüsi, ESFRI ja eIRG töö toetusele, programmi tegelikule rakendamisele (nt tugikonverentsid, eksperdilepingud, mõjuhinnangud jne) ning ka selle eriprogrammi raames elluviidava tegevuse rahvusvahelise mõõtme toetamisele ja Euroopa tippsaavutuste levitamisele rahvusvahelisel tasandil. Rahvusvahelise koostöö kontekstis võimaldab suutlikkusprogrammi selle spetsiifilise osa raames teostatav tegevus ka kindlaks teha teatud kindlate kolmandate riikide vajadused ja vastastikused huvid, millele tuleks rajada spetsiifiline koostöötegevus, ning arendada täpselt suunatud konkursikutsete põhjal ristseoseid teadustöö võtmeinfrastruktuuride vahel kolmandates riikides ja Euroopa teadusruumis.

2. VKEDE HUVIDES LÄBIVIIDAVAD TEADUSUURINGUD

Eesmärgid

Euroopa VKEde innovatsioonialase suutlikkuse tugevdamine ja nende panuse suurendamine uutel tehnoloogiatel põhinevate toodete ja turgude arendamisse, aidates neil läbi viia teadusuuringute allhankeid, intensiivistada nende uurimisjõupingutusi, laiendada nende võrgustikke, paremini kasutada uuringute tulemusi ja omandada tehnoloogilist oskusteavet.

Lähenemisviis

VKEd moodustavad Euroopa erasektori tuumiku. Nad peaksid mängima tähtsat rolli innovatsioonisüsteemis ja teadmiste muundamisel uuteks toodeteks, menetlusteks ja teenusteks. Seistes silmitsi suureneva konkurentsiga siseturul ja kogu maailmas, peavad Euroopa VKEd suurendama teadmisi ja teadusuuringute intensiivsust, laiendama äritegevust suurematele turgudele ja muutma oma teadmistevõrgustikud rahvusvaheliseks. Kõigil liikmesriikidel on VKEdele suunatud tegevus, ent sageli ei kannusta ega toeta see riikidevahelist uurimisalast koostööd ja tehnosiiret. On vaja võtta ELi tasandil meetmeid, et täiendada ja suurendada siseriiklike ja piirkondlike meetmete mõju.

VKEde toetamise erimeetmed nähakse ette eesmärgiga toetada neid ja nende assotsiatsioone, kui on vaja korraldada teadusuuringute allhanget ülikoolide ja uurimiskeskuste kaudu („teadusuuringute ja tehnoloogia arendusega tegelevad uurijad”). See tegevus viiakse ellu teadus-ja tehnoloogiavaldkonnas tervikuna. Projektiettepanekute hindamisel võetakse eriti arvesse oodatavat majanduslikku mõju VKEdele. Rahalised vahendid eraldatakse kahe skeemi kaudu: teadusuuringud VKEde ja VKEde assotsiatsioonide jaoks. Esimesed on suunatud peamiselt madala kuni keskmise tehnoloogilise tasemega, vähese või ilma teadussuutlikkuseta VKEdele. Osaleda võivad ka intensiivselt teadusuuringutega tegelevad VKEd, kellel on vaja teha teadusuuringute allhankeid, et täiendada oma teadussuutlikkust. Teised on suunatud VKEde assotsiatsioonidele, mis on tavaliselt kõige paremas olukorras, et teada või kindlaks määrata nende liikmete levinud tehnilisi probleeme, tegutseda nende nimel ja edendada tulemuste tegelikku levitamist ja neid ära kasutada.

Peale nende erimeetmete julgustatakse ja lihtsustatakse VKEde osalemist raamprogrammi lõikes. VKEde teadustöövajadusi ja potentsiaali võetakse asjakohaselt arvesse programmi „Koostöö“ teemavaldkondade sisu arendamisel, mida rakendatakse erimõõtmeliste ja-ulatusega projektide kaudu olenevalt valdkonnast ja teemast.

Ühenduse TTA raamprogrammi rakendamisel tagatakse täiendavus ja koostoime konkurentsivõimelisuse ja innovatsiooni raamprogrammi tegevusega VKEde ühenduse TTA raamprogrammis osalemise julgustamiseks ja lihtsustamiseks.

Tegevus

Rahastamisel rakendatakse kahte järgmist VKEde erikava:

- Teadusuuringud VKEde huvides

See kava toetab väikseid uuenduslikke VKEde rühmi, et lahendada üldlevinud või täiendavaid tehnoloogilisi probleeme. Suhteliselt lühiajalised projektid peavad keskenduma nende VKEde uuendusvajadustele, kes tellivad teadusuuringud allhankena TTA edendajatelt ning peavad ilmutama selget ärakasutamise potentsiaali asjaomaste VKEde jaoks.

- Teadusuuringud VKEde assotsiatsioonide huvides

See kava toetab VKEde assotsiatsioone, et luua teadusuuringute abil tehnilisi lahendusi probleemidele, mis on ühised paljude VKEde jaoks teatavates tööstusvaldkondades või väärtusahela mingil etapil, et näiteks arendada või täita Euroopa norme ja vastata standarditele ja täita nõudeid sellistes valdkondades nagu tervishoid, ohutus ja keskkonnakaitse. Mitu aastat kestvaid projekte peavad juhtima VKEde assotsiatsioonid, kes korraldavad oma liikmetele teadusuuringute alaseid allhankeid TTA edendajatelt ning nendesse peab olema kaasatud arvukalt eraldi VKEsid.

Kavade ühised jooned

- kavades võivad osaleda teised ettevõtted ja lõppkasutajad, kui see on VKEde või VKEde assotsiatsioonide huvides

- lisaks teadusuuringutele peaksid projektid hõlmama tegevust uuringutulemuste ellurakendamise ja tõhusa ärakasutamise edendamiseks, nagu testimine, demonstreerimine, koolitus, tehnosiire, teabehaldus ja tööstusomandi õiguste kaitse. VKEde assotsiatsioonidele suunatud teadusuuringute puhul peaksid projektid hõlmama ka tegevust uuringutulemuste tõhusaks levitamiseks VKE assotsiatsioonide liikmetele ja vajadusel laiemalt

- nende kahe kava puhul kohaldatakse erieeskirju omandilise kuuluvuse ja juurdepääsuõiguste suhtes.

3. TEADMISTE PIIRKONNAD

Eesmärgid

Tõsta Euroopa piirkondade teadusuuringute potentsiaali, soosides ja toetades eriti piirkondlikke ametiasutusi, kõrgkoole, uurimiskeskusi, ettevõtteid ja muid asjaomaseid osanikke ühendavate piirkondlike teadusuuringukesksete rühmitiste arengut kogu Euroopas.

Lähenemisviis

Üha enam peetakse piirkondi märkimisväärseteks EL uurimis-ja arendustegevuses osalejateks. Samal ajal näitavad tõendid, et investeerimine uurimis-arendustegevusse muudab piirkonnad ligitõmbavamaks, suurendades samal ajal kohalike ettevõtete konkurentsivõimet. Intensiivse uurimis-ja arendustegevusega rühmitused kuuluvad kohalikule konkurentsieelisele otsest kasu toova ja töökohtade kasvu soodustava investeerimistegevuse parimate eestvedajate hulka. 2003. aasta katseprojekt „Teadmiste piirkonnad”[19] näitas selliste rühmituste olulisust ning vajadust toetada ja soosida kõnealuste struktuuride arengut.

Asjakohased meetmed võimaldavad Euroopa piirkondadel tugevdada TTA investeerimissuutlikkust ja teostada teadusuuringuid, suurendades võimalikult palju nende võimet kaasata oma teadlasi ja ettevõtjaid Euroopa uurimisprojektidesse. Suurenenud ja suunatumat struktuurifondide kasutamist ja tegevust uurimis-ja arendustegevusse investeerimisel jätkatakse ka regionaal-ja teaduspoliitika vahelise koostoime parandamiseks eelkõige luues piirkondlik teadusuuringute strateegia, mille piirkondlikud asutused saavad integreerida oma majandusarengu strateegiasse.

„Teadmiste piirkondade” eesmärgiks on optimaalse poliitika ja strateegiate määratlemise ja rakendamise toetamine uurimis-ja arendustegevuse kesksete rühmituste arendamisel. See parandab eelkõige piirkondlike teadusprogrammide tähtsust ja tõhusust vastastikkuse õppimise kaudu, edendab ja tugevdab rühmitustevahelist koostööd ning aitab kaasa säästva arengu tugevdamisele ja edendab uute uurimis-ja arendustegevuse kesksete rühmituste loomist. Toetust antakse eelkõige nõudlusel põhinevatele ja probleemidele suunatud projektidele, mis käsitlevad spetsiifilisi tehnoloogiavaldkondi või sektoreid.[20]

Toetatakse kõiki piirkondi, sealhulgas ühtluspiirkondi.[21]

Tegevus

Projektid hõlmavad tavaliselt piirkondlikke asutusi, piirkondliku arengu asutusi, kõrgkoole, uurimiskeskusi ja tööstusettevõtteid ning vajadusel ka tehnosiiret, finantsasutusi ja tsiviilühiskonna organisatsioone. Teadmiste piirkonna projektid katavad järgmisi tegevusi:

- Piirkondlike rühmituste teadusuuringute programmide analüüs, arendamine ja rakendamine ja nendevaheline koostöö. Need hõlmavad analüüsi ning uurimis-ja arendustegevuse võimekusele ja prioriteetidele keskendunud rakenduskava. Projektides kasutatakse prognoosimist, võrdlusuuringuid või muid meetodeid, mis näitavad oodatavat kasu, nagu tugevdatud seosed kaasatud rühmituste vahel, optimeeritud kaasatus Euroopa uurimisprojektidesse ja tugevam mõju regionaalarengule.

- Vähemarenenud teadustööga piirkondade „ juhendamine ” kõrgema tasemega piirkondade poolt uurimis-ja arendustegevuse kesksete rühmituse ülesehitamisel. Riikidevaheline piirkondlik konsortsium koondab ja ühendab teadustöös osalejaid akadeemiates, tööstusettevõtetes ja valitsuses, et pakkuda „suunavaid” lahendusi tehnoloogiliselt vähemarenenud piirkondadele.

- Algatused teadustöös osalejate ja ametiasutuste paremaks integreerimiseks piirkondlikesse majandussüsteemidesse nende suhtlemise kaudu rühmituse tasandil. Need hõlmavad riikidevahelist tegevust seoste parandamiseks teadusuuringute sidusrühmade ja kohalike äriringkondade vahel ning ka vastavat rühmituste vahelist tegevust.

Samuti toetatakse tegevust, millega edendatakse vastastikust teabevahetust ning suhtlemist samalaadsete projektide vahel (analüüsi ja sünteesi õpikojad, ümarlauad, väljaanded), millesse kaasatakse vajadusel teisi asjaomaseid ühenduse programme.

4. TEADUSUURINGUTE POTENTSIAAL

Eesmärk

Soodustada laienenud ühenduse teadusuuringute täieliku potentsiaali ärakasutamist, vabastades ja arendades EL ühtlus-ja äärepoolseimate piirkondade teadusuuringute potentsiaali, samuti aidata tõsta nende piirkondade teadlaste võimekust, et nad saaksid edukalt osaleda EL tasandi teadusuuringutes.

Lähenemisviis

Toetamaks laienenud liidu täieliku teadusuuringute potentsiaali ärakasutamist, püütakse konkreetse tegevusega vabastada uurimisrühmade potentsiaal, eelkõige Euroopa Liidu ühtlus-ja äärepoolseimates piirkondades, mis ei kasuta praegu täielikult ära oma võimalusi või mis vajavad uusi teadmisi ja toetust oma potentsiaali ärakasutamiseks. Tegevus toetub suurel määral varasematele ja olemasolevatele meetmetele, nagu Euroopa tippkeskused toonastes ühinevates ja kandidaatriikides viienda raamprogrammi raames ja Marie Curie nimelised teadmiste edastamiseks ettenähtud külalisstipendiumid. Need täiendavad ka jõupingutusi, mida Euroopa Sotsiaalfond peab tegema uue ühtluspoliitika (2007–2013) raames, mis keskendub siseriiklikul tasandil inimpotentsiaali arendamisele teadusuuringuteks abikõlblikes piirkondades.

Keskendudes selliste uurimisrühmade koostöö tugevdamisele ja laiendamisele uurimiskeskustega teistes EL riikides, antakse oluline panus nende potentsiaali vabastamisse ja seega nende pikaajalisse jätkusuutlikku arengusse. Nende rahvusvahelise silmapaistvuse ja tunnustuse, juhtrolli potentsiaali ja nende teadlaste kvaliteedi optimeerimise kaudu suureneb nende uurimisrühmade nähtavus ning nende osalemine Euroopa teadusruumis on lihtsustatud.

Tegevus

Tegevus soodustab eelkõige strateegilist partnerlust uurimisrühmadega, sealhulgas sõprusasutustega, mujal Euroopas avaliku ja erasektori uurimisrühmade lähenemise teel ELi ühtluspiirkondades ja äärepoolseimates piirkondades, mis valitakse kvaliteedi ja kõrge potentsiaali alusel. Eriline rõhuasetus on partnerlusest oodatavatel pikaajalistel tulemustel nii ELi kui ka piirkondlikul tasandil. Täieliku potentsiaali ärakasutamiseks (st teadmiste tugevdamiseks, täiendava pädevuse arendamiseks, sealhulgas teadustöö juhtimises, või tähelepanu saavutamiseks) hõlmab tegevus toetust valitud uurimisrühmadele abikõlblikes piirkondades strateegilises partnerluses arendatud teadusprogrammide raames:

- oskusteabe ja kogemuste vahetus teadlaste riikidevaheliste kahepoolsete lähetuste teel abikõlblike piirkondade valitud organisatsioonide ja ühe või enama partnerorganisatsiooni vahel mõnes teises EL riigis, kusjuures on olemas mehhanismid abikõlblike piirkondade valitud keskustest pärit lähetatud personali kohustuslikuks tagasipöördumiseks

- kogenud teadlaste värbamine valitud keskuste poolt muudest EL riikidest teadmiste edastamises osalemiseks ja/või teadlaste koolitamiseks, sealhulgas selleks, et eelkõige julgustada riigist lahkunud kodanikke tagasi pöörduma

- välja valitud keskustele uurimisseadmete hankimine ja arendamine

- töörühmade ja konverentside korraldamine, et hõlbustada teadmiste edasiandmist siseriiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, kuhu on kaasatud nii valitud keskuste oma teaduspersonal kui ka teistest riikidest valitud keskuste rahvusvahelise koolitusvõime ja maine arendamise raames küllakutsutud teadlased, kava raames valitud keskuste teaduspersonali osalemine rahvusvahelistel konverentsidel või lühiajalistel koolitusüritustel teadmiste jagamiseks, võrgustiku loomiseks ning teadlaste kokkuviimiseks rahvusvahelisema keskkonnaga

- uurimistulemuste levitamine ja reklaam, et tagada valitud keskuste ja nende tegevuse parem nähtavus.

Lisaks ja sõltumatult nendest toetusmeetmetest, pakub tegevus hindamismehhanisme, mille kaudu iga ühtluspiirkonna teadusuuringukeskus, kas ta taotleb toetust või mitte, saab hankida rahvusvahelise sõltumatu eksperthinnangu oma teadustöö kvaliteedile ja infrastruktuurile. Selle hinnangu annavad komisjoni poolt nimetatud kõrgetasemelised sõltumatud rahvusvahelised eksperdid.

5. TEADUS ÜHISKONNAS

Eesmärk

Pidades silmas Euroopa tõhusa ja demokraatliku teadmisteühiskonna ülesehitamist, on sihiks soodustada teadus-ja tehnoloogiatöö ning sellega seotud teaduspoliitika harmoonilist integreerimist Euroopa sotsiaalvõrku.

Lähenemisviis

„Teadus ühiskonnas” kujutab endast kuuendas raamprogrammis algatatud piloottegevuse märkimisväärset laiendust ja pikendamist võrdeliselt Euroopa teaduspoliitika kasvavate ambitsioonidega.

Euroopa ühiskondade areng sõltub suuresti nende võimest teadmisi luua, ära kasutada ja levitada ning neid siis pidevalt uuendada. Teadusuuringud mängivad selles põhirolli ja nad peaksid ka edaspidi olema üheks edasiviivaks jõuks kasvu, heaolu ja säästva arengu edendamisel.

Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb tingimata luua edukat ja rakendatavat teadustööd soodustav sotsiaalne ja kultuuriline keskkond. See tähendab, et hoolt kantakse õigustatud ühiskondlike kaalutluste ja vajaduste eest, millega kaasneb kõrgendatud demokraatlik arutelu asjassepühendunuma ja teadlikuma avalikkusega ning paremad tingimused ühisvalikuteks seoses teadusküsimustega. See peaks ka looma soodsa kliima teaduskutsumusele, uutele pealetulevatele teadusinvesteeringutele ja sellele järgnevale teadmiste levitamisele, millel rajanebki Lissaboni strateegia.

Programmi „Võimekus” kõnealune osa keskendub seejärel tingimuste väljaarendamisele, tänu millele muutub selline juhtiv keskkond Euroopas pigem normiks kui erandiks.

Teaduslike lõhede riski meie ühiskonkas tuleb käsitleda esmajärjekorras. See eraldab need, kellel ei ole juurdepääsu olulisele teadmistele nendest vähestest, kellel on; need, kellel ei ole võimet mõjutada poliitika tegemist teadustöös nendest, kellel see võime on. See põhjustab kodanikes kahtlusi seoses teaduse ja tehnoloogia potentsiaalse kasuga ning vajadusega seda avalikult kaaluda. Ühelt poolt kutsutakse varmalt teadusuuringuid üles käsitlema rohkem lahendamist vajavaid käesoleva aja probleeme (haigused, saastatus, epideemiad, töötus jne) ja paremini ette ennustama nende võimalikku mõju tulevikus. Teisalt ei saa kodanikud jätta ilmutamata umbusaldust teaduse teatavate kasutuste ja võimalike seaduslike otsustamisprotsessi vahelesegamiste kohta.

Põhjused, miks teaduse ühiskonda integreerimine on sageli ebarahuldav, on muuhulgas järgmised:

- ebapiisav avaliku sektori osalus prioriteetide seadmisel ja teaduspoliitika suundade kehtestamisel, mis võimaldaksid laiemat arutelu võimalike seonduvate riskide ja tagajärgede kohta

- kasvav umbusaldus seoses teatud teaduslike arengutega, kontrolli puudumise tunne ja lahtised küsimused seoses põhiväärtustest kinnipidamisega

- tajutav teadusmaailma eraldatus igapäevasest majandus-ja sotsiaalelu tegelikkusest

- avalikule poliitiliste otsuste tegemisele kättesaadavate teaduslike andmete objektiivsust peetakse küsitavaks.

Valitud lähenemise eesmärk on:

- muuta vajalikule asjatundjate arvamusele juurdepääsu ja selle valideerimise mehhanismid kõikehõlmavamaks ja läbipaistvamaks, et poliitika toetuks solidaarsetele otsustele.

- seada tähised, et teadusuuringutes järgitaks põhiõigusi ja eetikanorme

- võimaldada Euroopal mängida maailma areenil aktiivsemat rolli jagatud väärtuste, võrdsete võimaluste ja ühiskondliku arutelu edendamisel

- täita lünk nende vahel, kellel on teaduslik haridus ja kellel ei ole, edendada soodumust teaduskultuuriks kõigi kodanike vahetus naabruses (pöördudes selleks linnade, piirkondade, fondide, teaduskeskuste jne poole)

- soodustada ühiskondlikku teaduspoliitilist arutelu ja ergutada tsiviilühiskonna organisatsioone minema teadustegevusega rohkem kaasa

- vahendada ettekujutust teadusest ja teadlastest, mis omab tähendust kõigi jaoks, eriti noortele

- aidata naistel jätkata teadlaskarjääri ja paremini kasutada oma teadusalaseid andeid kõigi hüvanguks

- uuendada teadusalast suhtlemist, eelistades suurema mõju saavutamiseks tänapäevaseid vahendeid, aidates teadlastel töötada tihedalt koos ajakirjandusprofessionaalidega.

„Teadus ühiskonnas” raames võetakse järgmised meetmed:

- poliitikaga seotud meetmed ja teadusuuringud, mida toetatakse otseselt selle programmi raames

- liikmesriikide vaheline koostöö, tehes kindlaks ühised eesmärgid ja tugevdades riiklikke tavasid avatud kooskõlastusmeetodi alusel

- teema „Teadus ühiskonnas” küsimuste mõistmine ja mõju edendamine, toetamine ja järelevalve raamprogrammi muude osade raames.[22] Selle teemaga tagatakse teadusühiskonnaga seonduvate küsimuste üldine kooskõlastus nii raamprogrammi lõikes kui ka muu ühenduse olulise tegevuse raames (nt hariduse ja kultuuriga seonduv).

Järgitakse kolme tegevussuunist:

Esimene tegevussuunis : Teaduse ja ühiskonna suhte dünaamilisem valitsemine

- Euroopa teadussüsteemi tugevdamine ja parandamine

Meie uuenduspotentsiaali säilitamisel on Euroopa teadussüsteemile pandud ootused, mille kohaselt peab ühiskond saavutama sügavama arusaamise selle koostisosadest, omaenda majandusest, eeskirjadest ja tavadest. Seoses sellega käsitletakse laiemas tähenduses kolme aspekti, mis keskenduvad Euroopa teadusruumis osalejatele ja selle dünaamikale.

- Teadusalase nõustamise ja asjatundjate arvamuse mõju kasutamise parandamine ja järelevalve poliitiliste otsuste tegemisel Euroopas ning praktiliste vahendite ja skeemide arendamine (nt elektroonilised võrgud)

- usalduse ja isereguleerimise edendamine teadlaskonnas

- arutelu soodustamine teabelevi küsimustes, sealhulgas ligipääs teadusalastele tulemustele ning teadusväljaannete tulevik.

- Ulatuslikum kaasamine poliitiliste, sotsiaalsete ja eetikaküsimuste ennetusse ja selgitamisesse

Ühiskonna püüdlused ja mured ning olulised eetikapõhimõtted tuleb paremini integreerida kogu teadusprotsessi, luues turvalisem ja konstruktiivsem keskkond teadlastele ja ühiskonnale tervikuna. Siin on olulised kaks aspekti:

- ulatuslikum kaasamine teadusalastesse küsimustesse

- tingimused teabepõhiseks eetika-ja teadusalaseks aruteluks

- Parem teadlikkus teaduse ja tehnoloogia kohast ühiskonnas

Teaduse ja ühiskonna vahelise suhte käsitlemiseks tuleb ajaloos, sotsioloogias ja filosoofias kogutud teadusalaseid teadmisi Euroopa tasemel laiendada, tugevdada ja levitada. Selleks peaksid nende teadusharude teadlased moodustama võrgustikke, et struktureerida teadusuuringuid ja arutelusid, mis võimaldavad välja selgitada teaduse tegeliku osaluse Euroopa ühiskonna ja identiteedi ehitamisel, rõhutades eelkõige:

- teaduse, demokraatia ja seaduse suhteid

- teaduse ja tehnoloogia eetikaga seotud uuringuid

- teaduse ja kultuuri vastasmõju

- teadlaste rolli ja mainet

- Ülikoolide muutuv roll

Töö eesmärk on toetada asjakohaseid reforme, mis võimaldavad ülikoolidel täita täielikult oma ülesannet teadmiste loomisel, levitamisel ja jagamisel koostöös tööstuse ja ühiskonnaga laiemalt (kooskõlas ühenduse algatustega ülikoolide teadustöö kohta). Põhirõhk on:

- paremate raamtingimuste kindlaksmääramisel tõhusamaks teadustööks ülikoolides

- struktureeritud partnerluste loomise edendamisel ärisektoriga, pidades silmas ülikoolide teaduse juhtimise võimet

- laiemas tähenduses teadmiste jagamise tugevdamisel ülikoolide ja ühiskonna vahel .

Teine tegevussuunis : Potentsiaali tugevdamine, silmapiiride avardamine

- Sooline võrdõiguslikkus ja teadusuuringud

Komisjoni personali töödokumendis ning nõukogu järeldustes[23] ja muudes asjakohastes ELi poliitikasuunistes sisalduvatel poliitikasuundadele toetudes rakendatakse positiivse tegevuse raamistikku selleks, et tugevdada naiste osa teadusuuringutes ja suurendada teadustöö soolist mõõdet. See raamistik loob tausta teadustööalasele poliitilisele arutelule, järelevalvele, kooskõlastamisele ja toestamisele. Raamistik hõlmab:

- naiste osakaalu suurendamist teadusuuringutes

- teadusuuringute soolist mõõdet

- soolist võrdõiguslikkust ELi teaduspoliitikas ja programmides.

- Noored ja teadus

Tegevusega püütakse meelitada rohkem inimesi teaduskarjääri juurde, edendada seoseid põlvkondade vahel ja tõsta teadusliku kirjaoskuse taset üldiselt. Euroopa teabevahetus ja koostöö keskenduvad noorele publikule kohandatud teadusalastele õppemeetoditele, teadusainete õpetajate toetamisele (kontseptsioonid, materjalid), seoste loomisele koolide ja tööelu vahel. Lisaks võib toetada Euroopa laiaulatuslikke üritusi, mis toovad kokku väljapaistvaid teadlasi „eeskujudena” ja ambitsioonikaid noori teadlasi. Sotsiaalset konteksti ja kultuurilisi väärtusi silmas pidades käsitletakse ka taustauuringuid. Esiplaanil on kolm aspekti:

- ametliku ja mitteametliku teadusõpetuse toetamine koolides

- seoste tugevdamine teadushariduse ja-karjääri vahel

- uute meetodite teadusuuringud ja kooskõlastamine teadushariduses.

Kolmas tegevussuunis : Teaduse ja ühiskonna vaheline suhtlus

Tegevusega edendatakse tõhusaid kahesuunalisi sidekanaleid, mis võimaldavad kaasata avalikkust teadusesse ja vastupidi. Lähenemisviis soodustab tihedamat koostööd ja parimate tavade vahetust teadlaste ja meediatöötajate vahel, ent ka sihtrühmade suuremat kaasatust, nimelt noorte ja teadlaste avalikkuse ette astumist ning erialast ajakirjandust. Põhiteemadeks on:

- usaldusväärse ja õigeaegse teabe pakkumine teadusajakirjandusele, sealhulgas toetus Euroopa teadusajakirjanduse allikate süsteemi arendamisele

- koolitustegevus, et täita lõhet meedia ja teadlaskonna vahel

- avalikkusele suunatud teadusürituste Euroopa mõõtme tugevdamine

- teaduse edendamine audiovisuaalvahendite abil Euroopa ühistoodangu ja teadusprogrammide ringluse teel

- riikidevaheliste teadusuuringute tippsaavutuste ja teadusalase teabevahetuse edendamine populaarsete auhindade jagamise teel

- teadusalase teabevahetuse meetodite ja toodete parandamisele suunatud teadusuuringud.

6. RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ

Eesmärk

Konkurentsivõimeliseks saamiseks ja maailmatasemel juhtiva positsiooni omamiseks vajab Euroopa Ühendus tugevat ja ühtset rahvusvahelist teadus-ja tehnoloogiapoliitikat.

Kõnealusel rahvusvahelisel poliitikal on kaks sõltumatut eesmärki:

- toetada Euroopa konkurentsivõimet valitud teadusvaldkondades strateegiliste partnerluste kaudu kolmandate riikidega ning kaasates kolmandate riikide parimaid teadlasi koostöösse Euroopa teadlastega ja Euroopas

- käsitleda ühisest huvist ja kasust lähtudes kolmandate riikide ees seisvaid või ülemaailmseid eriprobleeme.

Lähenemisviis

Teatavate kolmandate riikidega (rahvusvahelise koostöö partnerriigid)[24] vastastikust huvi pakkuvate prioriteetsete uurimisalade määramiseks edendatakse koostöö eriprogrammi raames rahvusvahelist koostööd, käimasolevaid poliitilisi arutelusid ja partnerlusvõrgustikke erinevate piirkondadega kolmandates riikides, et toetada kõnealuste meetmete rakendamist. Riikliku rahvusvahelise koostööalast ühtsust suurendatakse, toetades riiklike programmide (liikmesriigid, kandidaat-ja assotsieerunud riigid) kooskõlastust rahvusvaheliste programmide puhul riikliku TTA poliitika ja tegevuse mitmepoolse kooskõlastamise teel. Koostöö kolmandate riikidega on raamprogrammi raames suunatud eelkõige järgmistele riikide rühmadele:[25]

- kandidaatriigid;[26]

- Vahemere piirkonna partnerriigid, Lääne-Balkani riigid ning Ida-Euroopa, Kaukaasia ja Kesk-Aasia riigid;[27]

- arengumaad

- kiiresti areneva majandusega riigid.

Teemapõhiseid rahvusvahelisi teadusalaseid koostöömeetmeid võetakse eriprogrammi „Koostöö“ raames. Rahvusvahelisi inimpotentsiaali alaseid meetmeid võetakse programmi „Inimesed“ raames. Rahvusvahelise koostöö horisontaalset toetustegevust kirjeldatakse käesolevas programmis. Tagatakse erinevate rahvusvahelise koostöö meetmete üldine kooskõlastamine erinevate programmide raames.

Tegevus

Ühiselt kokkulepitud rahvusvahelise teaduskoostöö poliitika arendamise põhitegevus on:

- Piirkondlike prioriteetide seadmine ja teaduse ja tehnoloogia koostööpoliitika määratlemine

EL teaduse ja tehnoloogia koostööprioriteetide määramisel toetutakse partnerriikide ja piirkondade vahelisele kõikehõlmavale poliitilisele arutelule, tunnustades sotsiaal-kultuurilisi tingimusi ja teadussuutlikkust. Seda teaduse ja tehnoloogia koostööalast arutelu peetakse mitmel tasandil, nagu rahvusvahelised foorumid (mitmed ÜRO konventsioonid), institutsionaliseeritud kahe piirkonna vahelised dialoogid[28] (Aasia-Euroopa dialoog, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna ning EL vaheline dialoog, AKV riikide (Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkond) ning Ida-Euroopa, Kaukaasia ja Kesk-Aasia vaheline dialoog[29] ning kahe-ja mitmepoolsete kokkulepete kaudu, samuti teadlaste ja teiste ühiskondlike partnerite mitteametlikel piirkondadevahelistel kohtumistel.

Seega on esmatähtsad kahe piirkonna vaheliste / kahepoolsete arutelude tugevdamine, et sätestada teadus-ja tehnoloogiaalase rahvusvahelise koostöö raamistik ning ühist huvi ja kasu pakkuvad uurimisvaldkonnad. Selline teadus-ja tehnoloogiaalane arutelu ja partnerlus kujutavad endast kõige tõhusamat viisi ülemaailmselt kokkulepitud eesmärkide saavutamiseks, pidades silmas piirkondlikke ja riiklikke erivajadusi. Seega on võimalik arutelude ja teadus-ja tehnoloogiaalaste lepingute kaudu[30] välja töötada integreeritud teaduspoliitika, mis võimaldab rahvusvahelist koostööd raamprogrammile toetudes.

Need algatused rakendatakse rahvusvahelise koostöö erimeetmete kaudu, mille abil arendatakse kahe piirkonna vahelist dialoogi tihedas koostöös liikmesriikide, assotsieerunud riikide ning rahvusvahelise koostöö partnerriikidega.

Teadus-ja tehnoloogiaalase koostöö prioriteetide ja strateegia kindlaksmääramine mõjutab otseselt ja mõõdetavalt teisi rahvusvahelise teadus-ja tehnoloogiaalase koostöö meetmeid eriprogrammi „Võimekus“ raames, näiteks teadus-ja tehnoloogiaalaste lepingute arendamist ja täiustamist, teadus-ja tehnoloogiaalast partnerlust ning omab positiivset mõju riikliku poliitika ja tegevuse kooskõlastamisele seoses rahvusvahelise koostööga.

Esmatähtis on teadus-ja tehnoloogiakokkulepete raames vastavalt määratud prioriteetidele kindlaks määrata uued elemendid, mis väärivad programmi raames võetavaid meetmeid ja toetust poliitilisel tasemel.

Lisaks sellele võimaldab teadlaste osalemine kolmandate riikide riiklikes teadusprogrammides täielikult ära kasutada teadus-ja tehnoloogiakokkulepete võimalusi ning omandada teadlastel vastastikku teadmisi kolmandate riikide teadussüsteemidest ning nende kultuurist. Sel eesmärgil kaetakse raamprogrammiga liikmesriikide ja assotsieerunud riikide teadlaste kolmandate riikide riiklikes teadusprogrammides osalemise kulud, lähtudes seejuures ühisest huvist ja kasust. Kõnealune koostöö toimub konkurentsi alusel.

Eespool nimetatud arutelude ja teadus-tehnoloogiakokkulepete raames välja töötatud ühisprojektid põhinevad vajadusel ning on partnerluse, pädevuse ja rahastamise osas märkimisväärse suurusega ning omavad olulist sotsiaal-majanduslikku mõju. Kõnealused projektid on suunatud eelkõige prioriteetidele, mis on kindlaks määratud teadus-ja tehnoloogiaalase koostöö poliitilise arutelu käigus piirkondlikel foorumitel ning korraldatakse eripakkumiskutsed piirkondade kaupa või rahvusvahelise koostöö partnerriikide rühmade kaupa. Nende arutelude tulemusena aidatakse kaasa rahvusvahelise koostöö erimeetmete prioriteetide ja vajaduste kindlaksmääramisele seoses koostöö erinevate teemadega.

- Teadus-ja tehnoloogiaalase koostööpartnerluse, sealhulgas struktuurimeetmete ja võrgustike tõhustamine ja arendamine

Kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks ning meetmete täpsustamiseks luuakse paljusid huvirühmi ühendav teadus-ja tehnoloogiaalane partnerlus (partnerid teadustöö, tööstuse, valitsuse ja tsiviilühiskonna poolelt), millega ühendatakse teadusvõimekuse loomine ja teadusuuringutega seotud meetmed. Need on osutunud kõige sobivamaks mehhanismiks, et mobiliseerida tugevaid külgi koostoimes kõnealuste partneritega. Partnerlus eeldab mitut valdkonda hõlmavat lähenemist, et lahendada erinevaid vajadusi ülemaailmsel, piirkondlikul ja/või riigi tasandil.

Teadus-ja tehnoloogiaalase partnerluse arendamine põhineb kahe piirkonna vaheliste määratletud eelisvaldkondi hõlmavate poliitiliste algatuste juhtimisel. Neid juhivad juhtrühmad, mis koosnevad piiratud arvul esindajatest igast piirkonnast ja on avatud kõikidele partneritele asjaomastes piirkondades lähtuvalt nende huvist ja teadussuutlikkusest. Kõnealused partnerlused edendavad ühist teadustegevust ja alalist poliitilist arutelu seoses koostöö rakendamise tõhususe ning ka tulevaste vajaduste kindlaks määramisega.

- Riikliku poliitika ja rahvusvahelise teadus-ja tehnoloogiaalase koostöötegevuse kooskõlastamise toetamine

Tõhusa ja mõjusa rahvusvahelise teadusalase ELi koostöö strateegia edendamiseks ELi tasandil on vajalik pidev riiklike poliitikate koordineerimine ning teadus-ja tehnoloogiaalaste kahe piirkonna vaheliste ja kahepoolsete dialoogide raames võetud kohustuste täitmine.

Kõnealuse koordineerimisega tõhustatakse liikmesriikide jätkuvaid kahepoolseid teadus-ja tehnoloogiaalaseid koostööalgatusi liikmesriikide ja rahvusvahelise koostöö partnerriikide vahel ning parandatakse nendevahelist positiivset koostoimet. Sellega edendatakse vastastikust täiendavust ühenduse ja liikmesriikide vahel teadus-ja tehnoloogiaalase koostöö raames.

Lisaks toetatakse sellega „ühiste vaadete” rakendamist, hõlbustades uuenduslikke programmilisi lähenemisi ja töötades tihedamalt koos liikmesriikidega EL teaduse ja tehnoloogia sidusa koostöö arendamisel ja rakendamisel.

II LISA

SUMMA SUUNAV JAOTUS

Programmide summa suunav jaotus on järgmine (miljonites eurodes):

Võimekus |

Teadusuuringute infrastruktuurid* | 3961 |

Teadusuuringud SMEde huvides** | 1901 |

Teadmiste piirkonnad | 158 |

Teadusuuringute potentsiaal | 554 |

Teadus ühiskonnas*** | 554 |

Rahvusvaheline koostöö | 358 |

KOKKU: | 7486 |

* Sealhulgas toetus Euroopa Investeerimispangale III lisa kohaselt. Toetuse intressitulu lisatakse Euroopa Investeerimispangale antavale abile.

** Sealhulgas artikli 169 kohase algatuse summa seoses teadustöös edukate VKEdega

*** Sealhulgas … miljonit poliitika ühtse arengu toetuseks.

III LISA

Riskijagamisrahastu

Vastavalt II lisale annab komisjon Euroopa Investeerimispangale toetust (kooskõlastus-ja toetusmeede). Kõnealune toetus aitab kaasa ühenduse eesmärgile edendades erasektori investeeringuid teadusuuringutesse, võimaldades pangal riske paremini juhtida ning võimaldades i) Euroopa Investeerimispanga laenude suuremat mahtu teatud riskitasemel ja ii) Euroopa riskantsemate teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tegevuste rahastamist, mis ei oleks võimalik ilma ühenduse sellise toetuseta.

Euroopa Investeerimispank annab laenu vahenditest, mis on saadud rahvusvahelistelt finantsturgudelt vastavalt standardeeskirjadele, määrustele ja korrale. Kõnealust toetust kasutatakse koos omavahenditega, nagu reserv ja kapitali assigneeringud, et katta osaliselt panga riske seoses laenudega Euroopa laiaulatuslikele teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmetele.

Tuginedes oma finantshinnangule teeb Euroopa Investeerimispank otsuse reservi ja kapitali assigneeringute väärtuse kohta. Riskianalüüs ja hindamine ning nendel põhinev otsustamine reservi loomise ja kapitali assigneeringute kohta on panga standardtoimingud, mis on heakskiidetud ja kontrollitavad tema aktsionäride poolt ja mida ei muudeta komisjoni toetuse andmise tõttu. Ühendusele ei tekitata lisakohustusi.

Kõnealune toetus makstakse välja kord aastas. Iga-aastane summa määratakse kindlaks tööprogrammides, võttes arvesse iga-aastast tegevusaruannet ja prognoose, mille Euroopa Investeerimispank peab ühendusele esitama.

Euroopa Investeerimispangaga sõlmitavas toetuslepingus sätestatakse tingimused, mille alusel võib Euroopa Investeerimispank kasutada ühenduse toetust. See hõlmab muu hulgas järgmisi tingimusi:

- Abikõlblikud teemad ja tegevus. Tasakaalu säilitamiseks toetust saavate eriprogrammide ning nende teemavaldkondade ja tegevuse vahel võib ühendus lepinguga kohandada mõne teema või tegevusega seotud abikõlblikkuse tingimusi, ilma et see kahjustaks võimalust teha muudatusi vastavalt artiklile 7.2.

- Laiaulatuslike TTA meetmete abikõlblikkus. Ühised tehnoloogiaalgatused ja suured koostööprojektid, mida rahastatakse ühenduse poolt toetust saavate eriprogrammi teemade ja tegevuse alusel, on automaatselt abikõlblikud. Arvesse võetakse samuti muid infrastruktuure. Vastavalt asutamislepingu artikli 167 kohaselt vastuvõetud korraldusele sätestatakse toetuslepingus ka menetlussätted ja kindlustatakse ühendusele võimalus panna teatud tingimustel veto Euroopa Investeerimispanga pakutud laenu kasutamisele.

- Euroopa Investeerimispangaga sõlmitavas toetuslepingus sätestatakse ühenduse toetusest kaetava finantsriski jagamise põhimõte ja riskitase, millest kõrgemal võib Euroopa Investeerimispank kasutada ühenduse toetust.

- Ühendus jälgib Euroopa Investeerimispanga laenutegevust, arvestades tasakaalu panustavate eriprogrammide ning nende teemade ja tegevuste vahel.

IV LISA

Muude programmide, v.a ühenduse uurimisprogrammid, koordineerimine

Allpool on välja toodud algatus siseriiklike uurimisprogrammide ühiseks rakendamiseks ning selle kohta võetakse vastu eraldi otsus vastavalt asutamislepingu artiklile 169. Edasisi algatusi võib kavandada ja esitada seitsmenda raamprogrammi rakendamise ajal.

Sel puhul luuakse vastav rakendusstruktuur koos tegevuse elluviimiseks vajaliku korraldusstruktuuri ja asjakohaste juhtorganitega. Ühendus toetab algatust rahaliselt II lisas kindlaksmääratud summade ulatuses ning osaleb aktiivselt selle rakendamises kõige sobivamal viisil.

- Artikli 169 kohane algatus seoses teadusuuringutes osalevate VKEdega

Eesmärk on käivitada ja rakendada ühine uurimis-ja arendustegevuse programm teadusuuringutes edukate VKEde kasuks, et innustada nende teadus-ja uuendussuutlikkust. EUREKA kogemusele toetuv algatus stimuleerib ja toetab selliste VKEde poolt juhitavaid riikidevahelisi uurimis-ja arendustegevuse projekte. See algatus täiendab teisi seitsmenda raamprogrammi raames VKEdele suunatud meetmeid.

Ühendus toetab algatust rahaliselt ja osaleb selle rakendamisel meetmele kõige sobivamal viisil.

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Ettepanek NÕUKOGU OTSUSE kohta, millega võetakse vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogramm: „Võimekus” (2007–2013)

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE / TEGEVUSPÕHISE EELARVESTAMISE RAAMISTIK

TEADUSUURINGUD...

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read), sh järgmised rubriigid:

02 02 06 Katseprojekt: teadmiste piirkonnad; 02 02 02 01 Teadustegevus ja innovatsioon; 08 08 01 02 Väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid käsitlevad horisontaalsed teadusuuringud; 08 08 01 03 Rahvusvahelist koostööd toetavad erimeetmed; 08 10 01 01 Teadustegevus ja innovatsioon; 08 10 01 03 Teadustegevuse infrastruktuurid; 08 10 01 04 teadus ja ühiskond; 09 04 03 teadustegevuse infrastruktuurid

(Seitsmenda raamprogrammi eelarve lõplik liigendus esitatakse õigeaegselt)

3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:

2007–2013 eeldusel, et kinnitatakse uus finantsperspektiivide raamistik

3.3. Eelarve tunnusjooned:

Eelarverida | Kulu liik | Uus | Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) osamakse | Taotlejariikide osamaksed | Finantsperspektiivi rubriik |

02, 06, 08, 09, ja 11 | Mittekohustuslik | Liigendatud[31] | JAH | JAH | JAH | Nr [1a] |

XX.01 | Mittekohustuslik | Liigendamata[32] | JAH | EI | EI | Nr [ 1a…] |

XX.01.05 | Mittekohustuslik | Liigendamata | JAH | JAH | JAH | Nr [ 1a…] |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assig