ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 10.11.2005 
KOM(2005) 551 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
ÜHENDUSE LISSABONI KAVA ELLUVIIMINE 
KAASAEGNE VKE-POLIITIKA MAJAN DUSKASVU SOODUSTAMISEKS JA 
TÖÖHÕIVE SUURENDAMISEKS 
 
ET 2   ET SISUKORD 
1. Sissejuhatus................................................................................................................ .. 3 
2. VKE-poliitika hoogustamine ....................................................................................... 3 3. Konkreetsete meetmete algatamine.............................................................................. 5 3.1. Ettevõtluse ja oskuste edendamine............................................................................... 5 3.2. VKEde turulepääsu parandamine................................................................................. 6 3.3. Bürokraatia vähendamine............................................................................................. 7 3.4. VKEde kasvupotentsiaali tõstmine .............................................................................. 9 3.5. Dialoogi ja konsulteerimise para ndamine VKEde huvirühmadega........................... 10 
4. Kokkuvõte.................................................................................................................. 1 1 
 
ET 3   ET KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
ÜHENDUSE LISSABONI KAVA ELLUVIIMINE 
KAASAEGNE VKE-POLIITIKA MAJAN DUSKASVU SOODUSTAMISEKS JA 
TÖÖHÕIVE SUURENDAMISEKS 
1. S ISSEJUHATUS  
Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtte d (VKEd), mida on määratletud kui alla 
250 töötajaga ettevõtteid,1 moodustavad suure osa Euroopa majandusest: Euroopa 
Liidus on umbes 23 miljonit VKEd, mis anna vad tööd ligi 75 miljonile inimesele ja 
moodustavad 99% kõikidest ettevõtetest. VKEdele kuulub Euroopa tööstuses keskne 
koht, seda enam, et mõnes tööstusharus, nagu  tekstiili-, ehitus- ja mööblitööstuses, 
annavad nad kuni 80% tööhõive st. VKEd on peamine ettevõtlusoskuste ja uuenduste 
allikas ning nad aitavad kaasa majandusliku ja sotsiaalse sidu suse edendamisele. 
Uus majanduskasvu- ja tööhõivepartnerl us rõhutab eriti vajadust parandada 
ettevõtluskeskkonda, võtta arvesse VKEde huve ja tagada neile asjakohane toetus. 
VKEd on tõepoolest asendamatud tugevama ja  kestva majanduskasvu saavutamisel 
ning rohkearvuliste ja pare mate töökohtade loomisel. Li saks vajab Euroopa oma 
majanduse elavdamiseks rohkem inimesi, kes sooviksid tegutse da ettevõtjaina, 
millest tuleneb ka ettevõtluskultuuri edendamise tähtsus. 
ELi kasvupotentsiaali avamiseks on veel gi olulisem järgida VKE-sõbralikke 
tegutsemispõhimõtteid nii ühenduse tasandil kui ka liikmesriikides. Neil põhjustel 
algatab komisjon meetmeid, hoidmaks VKEsid poliitilises päevakorras silmapaistval 
kohal, ja teeb ettepaneku taasalgatada VKE- poliitika, mida tuleks  ellu viia tihedas 
koostöös liikmesriikidega. Teatis loob ühtse raamistiku mitmesugustele ettevõtluspoliitika vahenditele ja seab eesmärgi, et kõigis ELi poliitikavaldkondades 
lähtutaks põhimõttest “kõigepealt mõtle vä ikestele”. Teatises rõhutatakse VKEde 
peamisi igapäevamuresid, pakutakse uusi meetmeid, suurendamaks nende vastupidavust turul, aitamaks kaasa nende  kasvule, parandamaks nende võimet luua 
töökohti ning leida uusi viise dialoogi ja konsultatsiooni edendamiseks VKEde 
huvirühmadega. Sellega toetatakse selgelt Lissaboni ühtsete suuniste
2 ja ühenduse 
Lissaboni kava3 elluviimist. 
2. VKE- POLIITIKA HOOGUSTAMINE  
Käesolevas teatises esitatakse mitmed eesmärgid ja meetmed, mis täpsustavad, 
kuidas ühenduse Lissaboni kava kaudu abis tada VKEsid. Sellega antakse täpsemaid 
                                                 
1 Vt Komisjoni soovitus 2003/361/EÜ. 
2 Nõukogu soovitus 2005/601/EÜ liikmesriikide majanduspoliitika üldsuuniste kohta. 
3 Komisjoni teatis: Ühismeetmed majanduskasvu kiirendamiseks ja tööhõive tõstmiseks: Ühenduse 
Lissaboni kava, KOM (2005) 330. 
 
ET 4   ET suuniseid, kuidas rakendada Lissaboni koondsuunise id nii, et neist oleks kasu 
VKEdele. See kehtib eelkõige suuniste  14 ja 15 kohta, mis on seotud parema 
õigusloome, ettevõtluskultuuri ja VKE sid toetava ning nende konkurentsivõimet 
tõstva keskkonna loomisega. See peaks olema eriti kasulik nende riiklike reformikavade rakendamiseks, mida liik mesriigid on kohustunud koostama ja ellu 
viima. Uue VKE-poliitika edu sõltub tõep oolest eelkõige liikmesriikidest, kes 
kannavad peamist vastutus t ettevõtluspoliitika eest, samas kui ühenduse 
poliitikaraamistik peaks nende j õupingutusi toetama ja täiendama. 
Käesolev teatis loob poliitikaraamistiku VKEsid  käsitlevatele meetmetele  ja 
ühendab seniste ettevõtluspoliitika vahendite , eelkõige Euroopa väikeettevõtete harta 
ja ettevõtluse tegevusplaani eesmärgid, et panna neid üksteist toetama ja muuta Euroopa Liidu VKE-poliitikat läbipaistvamak s. Harta elluviimise aruannete sidumine 
Lissaboni juhtimistsükliga tõstab VKEsi d abistavate meetmete kooskõla ja 
silmapaistvust. See aitab tugevdada ka  ettevõetavate mikromajandusreformide 
koosmõju, st luua sellise uuendusmeelse Eur oopa, mis tõmbab ligi investeeringuid ja 
töötajaid. VKE-poliitika hõlmab palju sid valdkondi ja nõuab VKE-mõõtme 
tugevdamist paljudes ühenduse poliitik asuundades. VKE-mõõdet võetakse näiteks 
arvesse tööstuspoliitikat kä sitleva teatise „Süvendada integreeritumat lähenemisviisi 
tööstuspoliitikale“ järelmeetmetes.
4 
Uus lähenemisviis põhineb VKEde ühiskondlik u osa komplekssel mõistmisel ja toob 
esile nende tähtsuse majandusliku ja sotsi aalse ühtekuuluvuse loomisel kohalikul ja 
piirkondlikul tasandil. Enamik VKEsid ilmutab ettevõteten a sageli ka suurt 
sotsiaalset vastutustunnet, mis võimaldab neil parandada oma tulemuslikkust ja 
konkurentsivõimet, avaldades samas positi ivset mõju kogukonnale ja keskkonnale.  
Ka suurettevõtted, nt autotööstuses, va stutavad VKEde kui alltöövõtjate eest.  
Komisjon astub ühendusse ettevõ tetega, et edendada ELi programme ja viia VKEde 
arvamusi poliitikakujundajateni. Üh enduse ettevõtete toetusvõrgustikud nagu 
Euroinfo keskused mängivad olulist osa VKE-poliitika eduk al elluviimisel. 
VKEd on oma loomult väga erinevad: mõ ned neist püüdlevad kiire kasvu ja 
suuremate turgude poole, teised tegutsevad  vaid kohalikel ja pi irkondlikel turgudel. 
Kuna see mitmekesisus peab kajastuma poliitika kujundamises, hõlmab uus lähenemisviis algatusi ja meetmeid, et  luua parimad arenguvõimalused kõigile 
ettevõtetele, alates vastloodud ja kiirekasvu listest ettevõtetest kuni traditsiooniliste 
ettevõteteni, kaasa arvatud kä sitöösektor, mikroettevõtted, 
sotsiaalmajandusettevõtted ja pereettevõtted. 
Viimase kahekümne aasta struktuursed muutused majanduses on loonud uusi 
võimalusi sageli paindlikele, kohanemisvõimelistele ja dünaamilistele VKEdele. Suurettevõtetega võrreldes võib neil olla eeliseid nišiturgudel ja geograafiliselt 
piiratud turgudel, ja ka väiksemate kauba koguste või eritoodete tootmisel. VKEd on 
suurettevõtetega võrreldes aga tundlikumad  seaduste ja haldusasutuste loodud 
takistuste suhtes. Suurenenud konkurentsisur ve koos turu puudustega nagu piiratud 
juurdepääs rahastamisele, teadusuuringutel e, uuendustele, võrkudele ja tarnekettidele 
võib samuti pärssida nende kasvu. Sageli on VKEd halvasti kaitstud 
                                                
 
4 Komisjoni teatis: Ühenduse Lissaboni kava elluviimine: Raampoliitika ELi tööstuse tugevdamiseks – 
Süvendada integreeritumat lähenemisviisi tööstuspoliitikale, KOM (2005) 474. 
 
ET 5   ET konkurentsisurve ja kiirete muutuste eest maja nduses. Lisaks ei tea ettevõtjad üldiselt 
piisavalt hästi, milliseid meetmeid rakendatakse nende nõustamiseks ja toetamiseks, eriti Euroopa tasandil. 
VKEsid toetatakse  ühenduse ettevõtlusprogram mide kaudu, see tähendab 
ettevõtteid ja ettevõtlust käsitleva mitmeaastase programmi ning kavandatava 
konkurentsivõime ja innovatsiooni raampr ogrammi kaudu. Kuna VKE-poliitikat 
teostatakse sageli kohalikul ja piir kondlikul tasandil loodud ning rakendatud 
algatuste kaudu, tuleb kasutada ka te isi olulisi rahastusallikaid nagu 
ühtekuuluvuspoliitika fonde.  
Struktuurifondidele  kuulub oluline osa ettevõtlikkus e ja oskuste edendamisel ning 
VKEde kasvuvõimaluste parandamisel, näiteks nende tehnoloogilise arengu toetamise, neile tugiteenuste pakkum ise ja nende koostöö tugevdamise kaudu. 
Aastail 2000–2006 eraldatakse struktuurifondi dest VKEdele 21 miljardit eurot ning 
ühtekuuluvuse strateegiasuuniste eelnõus esitatu kinnitab seda võetud kohustust.
5 
Maaelu arengu strateegiasuunistes rõhutatakse , et mikroettevõtete loomise toetamisel 
võib olla maamajanduse mitmekesistamises oluline osa.6 
3. K ONKREETSETE MEETMETE ALGATAMINE  
3.1. Ettevõtluse ja oskuste edendamine 
EL ei kasuta täielikult oma ettevõtluspotentsiaali ; ettevõtete loomise tempo on 
ebapiisav. Paljude tegurite, nagu näiteks riski ja tasu mittevastavus, nõrk sotsiaalne kindlustatus ning ettekujutuse puudumine ettevõtja tegelikust tööst, tõttu kipuvad 
inimesed ikkagi eelistama töövõtja staatust ettevõtjaks hakkamisele. Komisjon hoogustab oma jõupingutusi, et ühiskond hakka ks kõrgemalt hindama ettevõtjate osa, 
et inimesed suudaksid paremini ette kujutada ettevõtja ametit, omandaksid ettevõtjaliku elusuhtumise; selleks alustata kse vastutustundliku ettevõtluse tavade 
propageerimist. Ettevõtlushariduse üha suur emat tähtsust rõhutatakse kavandatavas 
komisjoni teatises selle tähtsa valdkonna kohta. Sama s annavad struktuurifondid 
vahetu panuse ettevõtluse arendamisse selliste meetmetega, nagu investeerimine ettevõtlusalaste konsultatsiooni teenuste ja ettevõtetele ettenähtud ühisteenuste valiku 
parandamisse ja kvaliteedi tõstmisse. Lõpuks, enamik liikmesriike võidaks meetmetest, mille eesmärk on vähendada uue ettevõtte asutamisega seotud aja- ja rahakulu. 
Komisjon tugevdab oma toetust meetmetele , mis on suunatud ettevõtlusele omase 
riskikoormuse vähendamisele . Tehakse algatusi pankroti negatiivse mõju 
leevendamiseks ning uuritakse sotsiaalkindlustusskeemide ja pankrotimenetluste parandamise võimalusi. Komisjon on näiteks algatanud katseprojekti, et parandada 
ettevõtte edukaks üleminekuks vajalike teadmiste ja põ hioskuste edasiandmist. 
Komisjon kavandab eraldi teatist, milles käsi tletakse ettevõtete üleminekut, et tuua 
esile selle olulist osa miljonite  töökohtade säilitamisel ELis. 
                                                
 
5 KOM(2005) 299. 
6 KOM(2005) 304 
 
ET 6   ET Kõik partnerid ja eriti ettevõtted peaksid olema kaasatud koolituskursuste ja 
-metoodika arendamisse ning määratlemisse, et vähendada oskuste lünka . Komisjon 
leiab, et liikmesriigid peaksid läbi vaat ama oma haridus- ja koolituspoliitika, et 
kooskõlastada seda paremini praeguste ja eeldatavate muudatustega tööturul. 
Ulatuslikud elukestva õppe strateegiad, mis liikmesriigid peavad koostama 2006. 
aastaks programmi „Haridus ja koolitus 2010“ raames, ning ühenduse tegevuskava elukestva õppe valdkonnas aitavad k aasa VKEde tööjõu kohanemisele tööturu 
vajadustega ja ettevõtlusoskuste edenda misele, sealhulgas kõigi hariduse ning 
koolituse tasandite riskidega arvestamine.  Peale selle toetab komisjon meetmeid 
oskuste lünga vähendamiseks, täiustades ettevõtluskoolitust ja elukestvat õpet 
Euroopa sotsiaalfondi meetmete kaudu. 
Komisjon teeb tihedat koostööd riikide ame tiasutustega, et arendada neid valdkondi, 
mis ei rahulda veel küllaldaselt naisettevõtjate  vajadusi, nimelt, juurdepääsu 
rahastamisele ja ettevõtlusvõrgustikel e. Komisjon innustab poliitikakujundajaid 
selgitama omavaheliste kontaktide kaudu välja häid tavasid noorte, vanemate 
töötajate ja vähemu skogukondadest pärit ettevõtjate  abistamiseks ja neid tavasid ka 
propageerima. 
3.2. VKEde turulepääsu parandamine 
Sageli ei saa VKEd siseturu  pakutavatest võimalustest täit kasu, sest, vaatamata 
komisjoni ja liikmesriikide pikaajalistele püüe tele soodustada ja parandada piiriülest 
tegevust ELis, puudub VKEdel teave selliste ärivõimaluste kohta. Eelkõige ei ole 
VKEd alati teadlikud võimalustest  riigihangete  turgudel, neil on piiratud vahendid 
standardimises  osalemiseks või intellektuaalomandi  õiguste kasutamiseks ning 
neil on raskusi eri maksusüsteemide  keerukate nõuete täitmisega. VKEsid tuleb 
rohkem julgustada rahvusvaheliselt te gutsema, sageli tõstab see nende 
konkurentsivõimet ja tugevdab ette võtete kasvu ning tootlikkust. 
Komisjon nõuab siseturu  lõpuleviimise kiirendamist ja kutsub liikmesriike üles 
andma oma panuse selle ühise eesmärgi saav utamisse. Komisjon esitab uue algatuse 
selgitamaks, kuidas halduspoliitika saab VKE del aidata Euroopa turust rohkem kasu 
saada. Paralleelselt jätkab komisjon tööd ELi ettevõtte õigusli ku vormi kallal, mis 
annaks VKEdele stiimuli piiriüleste partnerlussuhete rajamiseks. 
Riigihangete  maht on üle 1,5 triljoni euro ehk 16% ELi SKTst.
7 Uute 
riigihankedirektiivide rakendamine, mille tähtaeg on 31. jaanuar 2006, aitab ajakohastada ja lihtsustada hankemene tlusi, soodustades eriti e-hankeid ning 
võimaldades keskkonnasäästlikke riigihanke id. See peaks tõenäoliselt olema kasulik 
VKEdele, sealhulgas ökouuenduslikele VKEdele, kes peaksid võitma uuest 
keskkonnasäästlikust hankepoliitikast. 
Komisjon algatab meetmeid, edendamaks VKEde osalust standardimises  ja 
tõstmaks VKEde teadlikkust standardite al al. On vaja ulatus likumat pikaajalist 
tegevust, et tagada VKEde huvide täielik arvestamine standardimisprotsessis ja 
nende regulaarne varustamine värske teabega uute standardite kohta kokkuvõtlikus ning arusaadavas vormis. Siin peaksid ka liikmesriigid kaasa aitama, pidades silmas, 
                                                
 
7 Aruanne ühenduse toote- ja kapitalitu rgude toimimise kohta,  KOM (2002) 743 
 
ET 7   ET et standardeid töötatakse välja Euroopa  tasandi arutelude alusel, mis põhinevad 
riikide seisukohtadel.  
Haru- või tütarettevõtte rajamine teises li ikmesriigis on sageli seotud suurte kuludega 
maksuseaduste nõuete täitmiseks ; nende kulude vähendamiseks kavatseb komisjon 
esitada teatise, mis käsitleb koduriigi ma ksustamise katseprojekti, võimaldamaks 
VKEdel arvutada nende välismaiste haru- või  tütarettevõtete maksustatavat kasumit 
koduriigi eeskirjade põhjal.  
Komisjon kavatseb esitada uued algatused Euroinfo keskuste  võrgustiku kohta, et 
julgustada eriti piirialadel asuvaid VKEsi d osalema ettevõtete koostöös ja kontaktide 
loomise üritustel. Kaubandustõkked, näiteks impordi- ja tollinõuded, ülemereturgudele pääsemisel võivad VKEdele  tähendada ebaõigla selt suurt koormat. 
Proaktiivses dialoogis ELi peamiste  kaubanduspartneritega kahepoolsel või 
mitmepoolsel tasandil taotleb komisjon, et jä tkataks takistuste vähendamist Euroopa 
eksportijatele, ja püüab parandada juurdepääsu rahvusvahelistele  turgudele . Seda 
tuleks eelkõige taotleda ambitsioonika  strateegiaga Doha voorus. Teisteks 
meetmeteks võiksid olla teabe pakkumine turgude kohta ja VKEde innustamine sõlmima arengumaade ettevõtjatega kokkule ppeid ühisettevõtte moodustamiseks.  
ELi turulepääsu strateegia  elluviimist hoogustatakse, re gistreerides ELi ettevõtete 
kaebused ja hinnates nende mõju ning taga des asjakohase järelt egevuse. Komisjon 
seab eesmärgiks arendada VKE-poliiti kat ja parandada ettevõtluskeskkonda 
poliitilise koostöö ning ab iprogrammide kaudu väljas pool Euroopa Liitu, eelkõige 
võimalikes tulevastes ELi liikmesriikides ja Euroopa naabruspoliitik a partnerriikides.  
3.3. Bürokraatia vähendamine  
Komisjon on ühenduse tasandil otsustanud põhimõtte “ kõigepealt mõtle väikestele ” 
juurutada kõikidesse ühenduse poliitikatesse  ja nõuda regulatiivse t ning haldusalast 
lihtsustamist. Sobivate lihtsustamismeet mete väljaselgitamisel tuleks pöörata 
tähelepanu sellele, et õigusloome oleks pr oportsionaalne peamiste taotletavate 
eesmärkidega, arvestades sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja majanduslikke aspekte.  
Parem õigusloome  on VKEdele eriti tähtis, kuna nende vahendid on piiratud ja neil 
on vähe kogemusi sageli keeruliste ees kirjade täitmisel. On tõendeid, et 
halduskoormus võib VKEde jaoks olla eb aõiglaselt raske. Majanduskasvu ja 
tööhõive raamtingimuste parandamiseks kavatseb komisjon lihtsustada ühenduse 
eeskirju ja õigusakte, nagu on sätestatud hiljutises teatises õiguskeskkonna lihtsustamise kohta.
8 Kuna lihtsustamine on ühine kohus tus, peavad ka  liikmesriigid 
sellele tähelepanu pöörama nii oma riig i õigusloomes kui ka ELi eeskirjade 
võimalikult lihtsal viisil üle võtmisel.  
Komisjon uurib VKE mõõdet ELi õigusaktide mõjude hindamise varases staadiumis 
ja tagab, et VKEde vajadused võetaks e asjakohaselt ja süsteemselt arvesse. 
Tulevaste õigusnormide  ettevalmistamisel tagab komi sjon, et need ei nõrgestaks 
VKEde kasvu- ja innovats ioonipotentsiaali,  ning vaatab põhjalikult läbi kõik 
võimalused, sealhulgas vajadus e korral ka erandite tegemi se. Nii riigi kui ka ELi 
                                                 
8 KOM(2005) 535. 
 
ET 8   ET tasandil tuleks alati kaaluda meetmeid, mis kergendavad õigusaktidega VKEdele 
seatavat koormust, samuti võib osutuda vajalikuks kehtesta da VKEde suhtes 
erisätteid. Nende hulka võiksid kuuluda  pikemad üleminekuperioodid, madalamad 
lõivud, lihtsustatud aruandlusnõuded ja isegi erandite tegemine või abi pakkumine, 
näiteks nõuandepunktide kaudu. Näiteks ELi muudetud õigusaktid ravimite kohta 
kehtestavad ravimeid väljatöötavatele VKEdele oluliselt madalamad lõivud, 
tähtajapikendused ja eraldi võimaluse s aada abi haldusküsimustes. Komisjon tagab 
ka põhjaliku konsulteerimise VKEde huvirühmadega. 
Komisjon pöörab ka üha rohkem tähelepanu halduskoormusega  seotud tõketele, 
mis takistavad VKEdel töökohtade loomist,  ja kutsub liikmesriike üles kiiresti 
tutvuma hiljutise ühe-töötaja-ettevõtteid käsitleva ettekande tulemustega, ning viima ellu selle soovitused, sealhulgas tööle võtu lihtsustamiseks väikeettevõtetes.
9  
Mõnikord on vaja kaaluda, kas olemasolev ate õigusaktide elluviimise täiendamiseks 
ja toetamiseks tuleks kasutada alternatiivseid poliitikavahendeid , nagu standardid 
ja vabatahtlikud kokkulepped. Kui kavandataks e selliseid vahendeid, siis peaksid 
VKEde esindajad olema täieliku lt kaasatud nende koostamisse.  
Kindlalt jätkatakse  tööd, et lihts ustada eeskirju VKEde osalemise kohta ühenduse  
programmides ; selleks lihtsustatakse menetlu skorda, parandatakse seniseid 
programme käsitleva teabe edastamist VK Edele ja kehtestatakse VKEde eripära 
arvestav hindamismenetlus. Lisaks kaal ub komisjon ka muid meetmeid, nagu 
eelhindamismenetluse kasutuselevõtmine, VKE-konsortsiumide osalemise julgustamine, VKEdele esitatavate finant snõuete lihtsustamine ja VKEde osaluse 
eesmärgi kehtestamine. Komisjon tagab ka algatatud meetmete vajaliku järelkontrolli, hinnates regulaarselt VKEde osalemist ELi programmides.  
Nii komisjon kui ka liikmesriigid peavad algatama meetmeid konkreetsetes 
poliitikavaldkondades, et vähendada VKEde  koormust ja võtta paremini arvesse 
nende erivajadusi. Komisjon kavats eb läbi vaadata ja lihtsustada riigiabi eeskirju  
ning julgustada riskivõtmist, käsitledes paindlikumalt VKEdele suunatud abi. Eeskätt vaadatakse läbi innovatsiooni käsitlevad riigiabi eeskirjad, et edendada uuendustegevust VKEdes, mis on väga tähtis. 
Komisjon on avaldanud ettepa neku nõukogu direktiivi kohta,
10 millega vabastatakse 
käibemaksust aastakäive kuni sisseviid ava ühtse künnise, 100 000 euroni, ning 
luuakse käibemaksu ühes kohas tasumise süsteem  (VAT One-Stop  Shop  system ), et 
lihtsustada käibemaksuga seotud kohustusi  ja julgustada VKEsid laiendama ELi-
sisest kaubandust. Komisjon taotleb antud di rektiivi kiiret vastuvõtmist. Peale selle 
kutsutakse liikmesriike üles läbi vaatama oma otsese maksustamise  eeskirju , et 
vähendada liigset koormust VKEdele. Lõpuks selgitab komisjon välja, millised liikmesriikide head tavad jaotamata kasumi maksustamisel aitaksid suurendada VKEde omakapitali. 
                                                
 
9 http://europa.eu.int/comm/enterprise/entrepren eurship/support_measures/first_emp/index.htm 
10 KOM (2004) 728 (lõplik), 29.10.2004 
 
ET 9   ET 3.4. VKEde kasvupotentsiaali tõstmine 
EL tegeleb püsivate ja selgelt kindlakst ehtud turulünkade kõrvaldamisega, mis 
piiravad rahaliste vahendite, teadusuurin gute, uuenduste ning info- ja 
kommunikatsioonitehnol oogia (IKT) kättesaadavust  VKEdele ja nõrgestavad 
nende kasvupotentsiaali. Kuig i selline tegevus on aidanud olukorda parandada, tuleb 
seda hoogustada ja edasi are ndada, et rahuldada iga tü üpi ettevõtete muutuvaid 
vajadusi. 
Rahastamine  on ülitähtis sisend VKEde loomisel, laienemisel ja arengus. Komisjon 
on teinud ettepaneku konkurentsivõime ja  innovatsiooni raamprogrammi kaudu 
oluliselt suurendada VKEdele antavat rahalist toetust . Kavandatakse uut 
riskikapitali vahendit uuendus like ja kõrge kasvupotentsia aliga VKEde toetamiseks, 
et soodustada nende kasvu. Traditsioonilisemat e äriettevõtete lühiajalist rahastamist 
parandab uus vahend pangalaenuportfellide  väärtpaberistamiseks, mis avab uusi 
laenamisvõimalusi. Komisjon esitab teatise majanduskasvu rahastamisviisi kohta 
Euroopas , et tugevdada liikmesriikide ja finantssektori kasulikku koosmõju, 
eemaldada senised takistused finantsteenus te siseturult ning määratleda tõhusad 
partnerlussuhted avaliku ja  erasektori vahel, mis s uudaksid ületada turulünki. 
Pidev uuendustegevus  on ettevõtete jätkusuutliku ar engu jaoks ülimalt oluline11. 
Hoolimata nende suurest panusest uuendus tegevusse, puutuvad VKEd sellegipoolest 
sageli kokku raskustega innovatsiooni ja teadusuuringute tulemuste ning 
intellektuaalomandi õiguste kasutami sel. EL on seadnud eesmärgiks tugevdada 
VKEde suutlikkust innovatsiooni- ja teadus tegevuse alal ning suurendada VKEdele 
suunatud tehnosiirde  mahtu, ühtlasi tunnistades, et tehnilisest arengust võivad kasu 
saada iga liiki VKEd. Seetõttu püüab komisjon suurendada VKEde osalust Europe 
INNOVA algatuses  ja anda VKEdele ühenduse ärie ttevõtete toetusvõrgustike kaudu 
konkreetset abi intellektuaalom andi õiguste valdkonnas. Abiprogramm 
keskkonnanõuetele vastavuse tagamiseks  toetab innovats iooni VKEdes ning 
ühtlasi parandab nende tegevuse keskkonnaaspekte. 
Investeerimine VKEde kasvupotentsiaali tõstmisse on ka uue ühtekuuluvuspoliitika  
tähtis osa. Strateegilistes suunistes esitatakse rida meetmeid VKEde kasvu toetamiseks, sealhulgas rahastamisel e juurdepääsu paranda mine VKEdele ja 
võimalikele ettevõtjatele, tehnoloogiasiird e hõlbustamine või investeerimine 
kõrgetasemelistesse keskustesse, mille kaudu VKEd seotakse teadus- ja tehnoloogiaasutustega.  
7. raamprogrammis VKEde osalemise soodustamiseks  on komisjoni arvates vaja 
teha jõupingutusi eeskirjade ja protseduuride lihtsustamiseks ja ta jälgib teraselt 
arengut selles valdkonnas. Komisjon algata b edasisi meetmeid, et innustada VKEsid 
osalema nii eri teemavaldkondade koostööprojektides kui ka konkreetsetes VKEdele ja nende organisatsioonidel e suunatud meetmetes ja hõlbustada neis osalemist.  
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasu tuselevõtu, e-õppe ja e-ettevõtluse 
edendamine  on väga olulised VKEde konkurentsivõime parandamisel. Komisjon 
                                                
 
11 Vt Komisjoni teatis: Ühenduse Lissaboni kava ell uviimine: Rohkem teadusuuri nguid ja innovatsiooni: 
Investeerimine kasvu ja tööhõivesse: Ühtne lähenemisviis, KOM (2005) 488 (lõplik), 12.10.2005 
 
ET 10   ET jätkab VKEde e-ettevõtluse toetusvõrgustiku  kaudu koostöö toetamist selle 
valdkonna poliitikakujundajate vahel. Aidata kse kaasa parimate tavade vahetamisele 
ja levitamisele, toetatakse VKEde nõustajate koolitust ja edendatakse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia tarnijate ni ng VKEde koostööd. Lisaks toetab 
konkurentsivõime ja innovatsiooni progra mm info- ja kommunikatsioonitehnoloogia 
lahenduste rakendamist VKEde kasuks. 
Lõpuks kavatseb komisjon parandada teadmisi Euroopa VKEde tegevusest ja 
nende tegevusnäitajate analüüsi , et algatada tegevusi VKEde konkurentsivõime 
tugevdamiseks. Komisjon täiust ab seniseid vahendeid, nagu Euroopa VKEde 
vaatlusvõrgustik , et analüüsida majandusandmeid ja VKEde vaateid ning saada 
põhjalikumalt aru nende toimimisest ja te gevusnäitajatest ilma VKEdele otsest 
halduskoormust lisamata. 
3.5. Dialoogi ja konsulteerimise parandamine VKEde huvirühmadega 
VKEd on halvasti informeeritud EList ja sell e tegevusest ning kritiseerivad mõnikord 
ELi tegevuse mõju ettevõtlusele. Sageli ei mõista nad täielikult ELi kaudu avanevaid võimalusi. Ka Euroopa institutsioonid p eavad suutma paremini aru saada VKEde 
muredest ja edendama koos liikmesriik idega positiivset e ttevõtluse kuvandit. 
Muutmaks Euroopa projekti kodani kele taas südamelähedaseks,
12on vaja vähendada 
teabelünka  Euroopa institutsioonide ja et tevõtete, eriti VKEde vahel. 
Komisjon taotleb regulaarsemat ja pa remini struktureeritud dialoogi ja 
konsulteerimist huvirühmadega. Selle ee smärk on võtta täielikumalt arvesse 
dialoogipartnerite mitmekesisust – Euroopa ettevõtlusorganisatsioonidest riiklike ja 
kohalike toetusorganisatsioonide, väikeettevõ tete nõustajate ja teatud määral ka 
VKEde endini. Komisjon ja eelkõige selle VKEde saadik  on pühendunud vastavate 
huvirühmadega konsulteerimisele, et taga da nende huvide arvestamine poliitika 
kujundamisel. 
Tunnustades ettevõtlusorganisatsioonide ke skset rolli VKEdelt saadava tagasiside 
suunamisel Euroopa institutsioonidesse, tahab komisjon luua Euroinfo keskuste võrgustiku kaudu kiire ja hõlpsa konsultatsioonimehhanismi  („VKEde nõukogu“), 
et saada VKEde arvamusi konkreetsetes tegevusvaldkondades. Lisaks vaatab 
komisjon praegu läbi interaktiivse poliitikakuj undamise algatust ja teeb ettepaneku 
parandada tagasiside mehhanismi, et olek s kergem kindlaks teha, milliseid raskusi 
tekitavad õigusaktid VKEdele. Lisaks sellele on komisjon hiljuti avaldanud aruande huvirühmadega konsulteerimisest riiklikul ja  regionaalsel tasandil, milles on esitatud 
konkreetsed ettepanekud konsultatsioonimehhanismide parandamiseks. 
Ettevõtluse ja VKEde maine tõstmine  on esmatähtis ülesanne. Komisjon 
keskendub mitmesuguste huvirühmadega suht lemisele, kaasa arvatud regionaalsel 
tasandil. Samal ajal püütakse rea eesmärgikohaste meetmetega parandada üldsuse ettekujutust Euroopa ettevõtjatest, tut vustades eduka ettevõtlustegevuse näiteid. 
2005. aasta lõpus käivitatakse uus võistlus „E uroopa ettevõtlusauhinnad“. Selle abil 
selgitatakse välja meetmed, mis on ai danud propageerida ettevõtlust ja VKEsid 
                                                
 
12 Vt Komisjoni tegevuskava Euroopast teavitamise parandamiseks, juuli 2005 (SEK(2005) 985) 
 
ET 11   ET regionaalsel ja kohalikul ta sandil, ning hõlbustatakse selle valdkonna parimate 
tavade vahetamist. 
Lõpuks arendab komisjon koostööd liikmesriikide ja teiste huvirühmadega . Ta 
peab tihedat sidet valitsustega VKEde küsim ustes, muutes samal ajal sagedasemaks 
oma senised korralised kohtumised ette võtlusorganisatsioonidega, et arutada 
VKEdega seotud poliitikaküsimusi. Kõig i huvirühmade laialdaseks kaasamiseks 
korraldab komisjon kõrgetasemelise aastakonver entsi, et üle vaad ata selle teatise 
rakendamisel saavutatavad edusammud ja arut ada edaspidist tegevus t. Lisaks sellele 
suurendab komisjon VKEde osavõttu kõrgetasemelistest töörühmadest, 
ümarlaudadest ja teistest foorumitest, kus  see on otstarbekas, ning korraldab 2006. 
aastal käsitööettevõ tete konverentsi. 
4. K OKKUVÕTE  
Käesolev teatis tähistab uut algust ELi VKEde alases poliitikas, mis muutub 
pragmaatilisemaks, ulatuslikumaks ja kaasavamaks. Rõhutatakse VKEde olulisust majanduskasvu ja tööhõive partnerluskavas.  Teatis valmistab ette strateegilist 
lähenemisviisi VKEde konkurentsivõime tõstmisele, mille aluseks on ühenduse tegevuste tõhustamine, tegevusvaldkondade  soodsa koosmõju suurendamine ning 
tõeline partnerlus ELi ja liikmesriikide meetmete vahel. 
Oluline eesmärk on muuta nii poliitikakuj undajate kui ka avaliku arvamuse 
suhtumist VKEdesse ja ettevõtjatesse nii ELi kui ka riigi tasandil. Tõepoolest, VKE-poliitika õnnestumiseks peab see integreerima miljonite Euroopa ettevõtete tegelikud ootused poliitikavaldkondade laia skaalaga. Teatises juhitakse tähelepanu VKEde 
tohutule kasutamata potentsiaalile majandus kasvu ja tööhõive ta gamisel ning tehakse 
ettepanekuid reeglite ja õigusloome lihtsust amiseks, ettevõtluskultuuri edendamiseks 
ja VKEde abistamiseks, et muuta neile kättesaadavaks uuendused, rahastamine, 
koolitus ja muidugi nii Euroopa kui ka  rahvusvahelised turud. Lõpuks, uus VKE-
poliitika on mõeldamatu ilma parema teavitamiseta ja huvirühmadega konsulteerimiseta. 
Selles teatises seatud eesmärkide saavutamin e eeldab täielikku tegevusse lülitumist ja 
pühendumist kõigilt asjaosalistelt – nii avalik ult kui ka erasektorilt – piirkondlikul, 
riiklikul ja Euroopa tasandil. Komisj on jälgib hoolikalt VKEde majanduslikku 
toimetulekut, seab esmatähtsaks nii ELi tasandil kui ka liikmesriikide hulgas VKEdele suunatud poliitika koordineerim ise tugevdamise ning kasutab ühenduse 
vahendeid ja programme VKEde konkur entsivõimet toetavate meetmete 
elluviimiseks.