Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu otsus, millega antakse Moldova Vabariigile makromajanduslikku finantsabi SEK(2010)706 /* KOM/2010/0302 lõplik - COD 2010/0162 */





ET Brüssel 9.6.2010 KOM(2010)302 lõplik 2010/0162 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS, millega antakse Moldova Vabariigile makromajanduslikku finantsabi SEK(2010)706 SELETUSKIRI Ettepaneku taust | | Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKomisjon paneb ette eraldada Moldova vabariigile laenu kujul makromajanduslikku finantsabi kuni 90 miljonit eurot. Abi on ette nähtud selleks, et aidata katta Moldoval maksebilansi puudujääki ja riigieelarve vahendite vajadust, millele on viidanud Rahvusvaheline Valuutafond. Abiga toetatakse ametiasutuste stabiliseerimisprogrammi, et tagada riigieelarve ja maksebilansi jätkusuutlikkus ja aidata seeläbi Moldoval toime tulla ülemaailmse finantskriisi tagajärgedega.Euroopa Liidu makromajanduslik finantsabi täiendab Rahvusvahelise Valuutafondi poolt 29. jaanuaril 2010. aasta heaks kiidetud rahastamiskokkuleppega ette nähtud toetust. ELi makromajandusliku finantsabi eesmärk on aidata katta riigi vajadust väliste rahastamisvahendite järele 2010. ja 2011. aastal. Nende kahe aasta jooksul jõuavad Moldova Vabariigi katmata rahastamisvajadused haripunkti. Kui 2012. aastal esineb rahastamises endiselt suur puudujääk, võidakse uue algatuse raames kaaluda täiendavat ELi abi.Kavandatud abi kiirendab ka reformide tempot Moldova Vabariigis, toetades valitsuse majandusprogrammi ja ELiga ühinemiseks tehtavaid jõupingutusi. See mõjutab positiivselt ka Euroopa Liidu koostööstrateegia rakendamist Moldova Vabariigis ja üldisemalt idapartnerlusega hõlmatud riikides.ELi makromajanduslikku finantsabi antakse erandkorras ja see on ajaliselt piiratud, sõltudes Rahvusvahelise Valuutafondi käimasoleva programmi rakendamisest ja abiga kaasnevate majanduspoliitiliste tingimuste edukast täitmisest. | | Üldine taustMoldova Vabariik on üks Euroopa Liidu idapoolsetest naaberriikides, mida ülemaailmne majanduskriis on kõige rängemalt mõjutanud. Vaatamata tugevale keskmisele majanduskasvule kriisile eelnevatel aastatel on sissetulek inimese kohta jäänud Moldovas piirkonna madalaimaks. Majanduskriisile poliitilise lahenduse leidmine on veninud kõigepealt 2009. aasta kevadiste parlamendivalimiste ettevalmistamise tõttu ja hiljem valimistulemuste tekitatud sisepoliitiliste pingete tõttu. 2009. aasta sügisel korraldatud kordusvalimiste järel tuli võimule koalitsioonivalitsus, kes püüab lähendada riiki ELile ja muuta varasemat kasvumudelit, mis põhines suurel määral ülekannete sissevoolul. Need poliitilised muutused on andnud uut hoogu kahepoolsete suhete edendamisele ELiga, mille tulemuseks on uue assotsieerimislepinguga seotud ametlike läbirääkimiste alustamine 12. jaanuaril 2010.Kohe pärast seda, kui peaminister Filati juhitud uus valitsus andis 25. septembril 2009 ametivande, pöördusid Moldova Vabariigi ametiasutused rahvusvaheliste rahastajate poole palvega katta riigi rahastamisvajadused. 29. septembril 2009 oli uus peaminister visiidil Brüsselis ning ametisseasuv valitsus kinnitas eelmise valitsuse poolt varem samal aastal esitatud taotlust ELi rahalise toetuse saamiseks. 29. jaanuaril 2010 kiitis Rahvusvahelise Valuutafondi juhatus heaks ajavahemikku 2010–2012 hõlmava abiprogrammi, kuhu kuulub nii laiendatud laenuvahend (Extended Credit Facility) kui ka laiendatud rahastamisvahend (Extended Fund Facility). Programmi täiendavad kavandatult teised rahvusvahelised rahastajad, eelkõige Maailmapank ja EL, ning samuti muud mitme- ja kahepoolsed rahastajad. Brüsselis 24. märtsil 2010 toimunud nõuanderühma koosolekul kinnitati, et kahepoolsetelt rahastajatelt saadakse märkimisväärset toetust. Kavandatud makromajanduslik finantsabi on osa programmi rakendamisega seoses antavatest rahalistest vahenditest. | | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidPuuduvad | | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidegaMakromajanduslik finantsabiprogramm täiendab muid ELi abikavasid, eelkõige Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi alusel Moldova Vabariigi ja ELi koostööstrateegia raames antud keskpika perioodi eelarvetoetust. Seega võib see aidata suurendada ELi mõju Moldova Vabariigi poliitika kujundamisele ning ühtlasi aidata Moldoval ületada praegune sügav majanduskriis. Makromajanduslik finantsabiprogramm täiendab ka Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga ning kahepoolsete rahastajate rahaeraldisi. | Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine | | Konsulteerimine huvitatud isikutega | | Käesoleva ettepaneku koostamise käigus suhtlesid komisjoni talitused Moldova Vabariigi ametiasutustega, Rahvusvahelise Valuutafondi, Maailmapanga, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga ning võimalike kahepoolsete rahastajatega, et selgitada välja vajadus abi järele. Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse vastuvõtmist sõlmivad komisjoni talitused Moldova Vabariigi ametiasutustega vastastikuse mõistmise memorandumi ja toetuslepingu, et sätestada abi rakendamise üksikasjalikud tingimused. | | Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine | | Komisjoni talitused koostavad välisnõustajate abiga Moldova Vabariigi raharingluse ja halduskorra kvaliteeti ja usaldusväärsust käsitleva tegevushinnangu. | | Mõju hindamine Makromajanduslik finantsabi mõjutab otseselt Moldova Vabariigi maksebilanssi ja riigieelarvet ning aitab seeläbi leevendada ametiasutuste majandusprogrammi rakendamist takistavaid rahalisi raskusi. Makromajanduslik finantsabi aitab lisaks toetada Rahvusvahelise Valuutafondiga kokku lepitud stabiliseerimisprogrammi üldeesmärkide saavutamist. Projektide rahastamine ja/või tehniline abi ei oleks makromajandusliku stabiliseerimisprogrammi eesmärkide saavutamiseks sobivad. Väljamaksed aitavad keskpangal luua reservid; abi omavääringus väljendatud samaväärne summa aitab katta eelarvepuudujääki, kui see suunatakse eelarvepositsiooni parandamiseks.Euroopa Liidu abi toetab ka ametiasutuste jõupingutusi rakendada lühiajalist ja keskpika perioodi poliitikat, mida käsitletakse Euroopa naabruspoliitika raames kokku lepitud ELi ja Moldova Vabariigi tegevuskavas. | Ettepaneku õiguslik külg | | Kavandatud meetmete kokkuvõte Euroopa Liit eraldab Moldova Vabariigile makromajanduslikku finantsabi kuni 90 miljonit eurot. Arvestades majanduskriisi väga tugevat mõju majandusele ja riigi vastavust (Rahvusvahelise Arenguassotsiatsiooni) sooduskrediitide saamiseks seatud tingimustele, antakse Euroopa Liidu abi toetusena.Abi makstakse välja kolmes või neljas osas: üldjuhul kaks osamakset 2010. aastal ja üks või kaks osamakset 2011. aastal. Abi andmist korraldab komisjon. Komisjon lepib ametiasutustega kokku toetuse osamaksete tegemisega seotud konkreetsetes majanduspoliitilistes ja finantstingimustes. Vastavalt finantsmäärusele võetakse vajaduse korral arvesse erisätteid pettuste ja muu eeskirjade rikkumise ärahoidmiseks. Abi on täielikult kooskõlas Moldova Vabariigi majanduspoliitilistes kavades, mille Rahvusvaheline Valuutafond on heaks kiitnud, seatud makromajanduslike eesmärkidega. Samuti on see kooskõlas pikaajaliste eesmärkidega, mis on aluseks ELi ja Moldova Vabariigi partnerlus- ja koostöölepingule ning 2005. aastal Euroopa naabruspoliitika raames vastu võetud ELi-Moldova Vabariigi tegevuskavale. Abi väljamaksete tegemisega seotud majanduspoliitiliste tingimuste puhul kavatseb komisjon keskenduda piiratud arvule valdkondadele, sealhulgas riigi rahanduse juhtimisele ja finantsstabiilsusele. Komisjon võib tähelepanu suunata ka muudele olulistele poliitikavaldkondadele, sealhulgas Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamise aruandes (ENP eduaruanne), mis võeti vastu 2010. aasta aprillis, esile tõstetud valdkondadele, või tegevushinnangus asjakohasteks peetud meetmetele. | | Õiguslik alusEuroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 212. | | Subsidiaarsuse põhimõteEttepanek tehakse Euroopa Liidu jagatud pädevusse kuuluvas valdkonnas, mis käsitleb majandus- ja rahandusalast koostööd kolmandate riikidega. | | Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. | | Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga toetusega paralleelselt antava uue abi summa (kuni 90 miljonit eurot) moodustab veidi enam kui 27 % Moldova Vabariigi 2010. ja 2011. aasta välisrahastamise vajadusest. Euroopa Liidu osalusmäär on tingitud praegustest erakorralistest oludest, kuna ülemaailmne kriis on andnud Moldova majandusele valusa hoobi. | | Vahendi valik | | Kavandatav vahend: muu. | | Makromajandusliku finantsabivahendi raammääruse puudumise tõttu on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 212 alusel tehtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu eriotsused ainsad võimalikud õigusaktid sellise abi puhul. | Mõju eelarvele | | Abi rahastatakse eelarverealt 01 03 02 (makromajanduslik abi) aastateks 2010 ja 2011 ettenähtud kulukohustuste assigneeringutest; makseid tehakse ka 2010. ja 2011. aastal. | Täiendav teave | | Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel | | Ettepaneku kohaselt on abiperioodi kestus piiratud. | 2010/0162 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS, millega antakse Moldova Vabariigile makromajanduslikku finantsabi EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 212, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut [1], olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele, toimides kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega [2] ning arvestades järgmist: (1) Moldova Vabariigi ja Euroopa Liidu suhete arengu aluseks on Euroopa naabruspoliitika. 2005. aastal leppisid Euroopa Liit ja Moldova Vabariik kokku Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas, milles on seatud ELi ja Moldova vaheliste suhete arengu keskpika perioodi eesmärgid. ELi ja Moldova Vabariigi vahelisi suhteid tugevdab veelgi hiljuti algatatud idapartnerluse projekt. 2010. aasta jaanuaris algasid Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahel läbirääkimised, et sõlmida assotsieerimisleping, mis asendaks senise partnerlus- ja koostöölepingu. (2) Rahvusvaheline finantskriis on mõjutanud Moldova Vabariigi majandust väga raskelt, muu hulgas on drastiliselt vähenenud SKP, kahanenud eelarvetulu ja tekkinud suurem vajadus välisrahastamise järele. (3) Moldova Vabariigi majanduse stabiliseerimist ja elavdamist toetab Rahvusvahelise Valuutafondi finantsabi. Moldova Vabariigiga seotud Rahvusvahelise Valuutafondi rahastamiskokkulepe kiideti heaks 29. jaanuaril 2010. (4) Halveneva majandusolukorra ja tulevikuväljavaadete tõttu on Moldova Vabariik palunud ka Euroopa Liidult makromajanduslikku finantsabi. (5) Et ka 2010. ja 2011. aastal on maksebilanss tõenäoliselt puudujäägis, tuleb makromajanduslikku finantsabi pidada praeguses eriolukorras asjakohaseks vastuseks Moldova Vabariigi ametiasutuste taotlusele, et koostoimes Rahvusvahelise Valuutafondi käimasoleva programmiga toetada majanduse stabiliseerumist. Kõnealusest makromajanduslikust finantsabist tuleks ühtlasi leevendada Moldova riigieelarve vajadust välisrahastamise järele. (6) Euroopa Liidu makromajanduslik finantsabi ei peaks mitte üksnes täiendama Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga programme ja vahendeid, vaid tagama ELi osaluse lisandväärtuse. (7) Komisjon peaks tagama, et ELi makromajanduslik finantsabi on õiguslikult ja olemuslikult kooskõlas välistegevuse erinevate valdkondade meetmete ja muu asjaomase Euroopa Liidu poliitikaga. (8) Abiga seotud konkreetsete eesmärkidega tuleks suurendada tõhusust, läbipaistvust ja vastutust. Kõnealuseid eesmärke peaks komisjon korrapäraselt jälgima. (9) Makromajandusliku abi andmisega seotud tingimused peaksid peegeldama Moldova Vabariigiga seotud ELi poliitika peamisi põhimõtteid ja eesmärke. (10) Selleks et tagada kõnealuse finantsabiga seotud ELi finantshuvide tõhus kaitse, peaks Moldova Vabariik võtma asjakohaseid meetmeid kõnealuse abiga seotud pettuse, korruptsiooni ja rikkumiste ärahoidmiseks ja tõkestamiseks, samuti tuleks sätestada, et abi kasutamist kontrollib komisjon ja auditeerib kontrollikoda. (11) ELi makromajandusliku finantsabi andmisega ei piirata eelarvepädevate institutsioonide volitusi. (12) ELi makromajanduslikku finantsabi peaks rakendama komisjon. Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega nr 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused [3], ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 1. Euroopa Liit annab Moldova Vabariigile toetuse vormis makromajandusliku finantsabi maksimaalselt kuni 90 miljonit eurot, et toetada Moldova Vabariigi majanduslikku stabiliseerumist ning leevendada maksebilansi- ja eelarvepuudujääki, millele on viidatud Rahvusvahelise Valuutafondi käimasolevas programmis. 2. ELi makromajandusliku finantsabi andmist korraldab komisjon kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi ja Moldova Vabariigi vahel sõlmitud kokkulepete või ühiste arusaamadega ning ELi ja Moldova Vabariigi partnerlus- ja koostöölepingus ja tegevuskavas sätestatud peamiste põhimõtete ja eesmärkidega. 3. Euroopa Liidu finantsabi antakse kaheks ja pooleks aastaks alates esimesest päevast pärast artikli 2 lõikes 1 osutatud vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumist. Artikkel 2 1. Komisjonil, kes toimib vastavalt käesoleva otsuse artiklis 6 osutatud nõuandemenetlusele, on volitused, et leppida Moldova Vabariigi ametiasutustega kokku Euroopa Liidu makromajandusliku finantsabi andmisega seotud majanduspoliitilised tingimused, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis. Need tingimused on kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi ja Moldova Vabariigi vahel sõlmitud kokkulepete või ühiste arusaamadega ning ELi ja Moldova Vabariigi partnerlus- ja koostöölepingus ja tegevuskavas sätestatud peamiste põhimõtete ja eesmärkidega. Kõnealuste põhimõtete ja eesmärkidega püütakse suurendada antava abi ning eelkõige Moldova Vabariigi rahanduse juhtimise süsteemide tõhusust, läbipaistvust ja vastutust. Nende eesmärkide saavutamisel tehtavaid edusamme jälgib korrapäraselt komisjon. Üksikasjalikud finantstingimused sätestatakse toetuslepingus, mille sõlmivad komisjon ja Moldova Vabariigi ametiasutused. 2. ELi makromajandusliku finantsabi kasutamise ajal kontrollib komisjon sellise abi andmise seisukohast olulise rahastamiskorra, haldusmenetluste ning sise- ja väliskontrollimehhanismide usaldusväärsust Moldova Vabariigis. 3. Komisjon kontrollib korrapäraselt Moldova Vabariigi majanduspoliitika sobivust Euroopa Liidu makromajandusliku abi eesmärkidega ning kokkulepitud majanduspoliitiliste tingimuste rahuldavat täitmist. Selleks teeb komisjon tihedat koostööd Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapangaga. Artikkel 3 1. Komisjon teeb ELi makromajandusliku finantsabi Moldova Vabariigile kättesaadavaks mitte vähem kui kolmes osas vastavalt lõikes 2 sätestatud tingimustele. Osamaksete suurus määratakse kindlaks vastastikuse mõistmise memorandumis. 2. Komisjoni maksab osamaksed välja eeldusel, et vastastikuse mõistmise memorandumis kinnitatud majanduspoliitilised tingimused on rahuldavalt täidetud. Teine ja järgmised osamaksed tehakse kõige varem kolm kuud pärast eelmist väljamakset. 3. ELi vahendid makstakse välja Moldova Keskpangale. Tingimusel, et selles kinnitatakse riigieelarve jätkuvat välisrahastamise vajadust, võib vastastikuse mõistmise memorandumis kokku leppida, et abi makstakse Moldova Vabariigi riigikassasse, kes on lõppabisaajaks. Artikkel 4 ELi makromajandusliku finantsabi rakendamine toimub vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, EURATOM) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, [4] ja selle rakenduseeskirjadele [5]. Moldova Vabariigi ametiasutustega sõlmitavas vastastikuse mõistmise memorandumis ja toetuslepingus sätestatakse eelkõige Moldova Vabariigi võetavad konkreetsed meetmed kõnealuse abiga seotud pettuse, korruptsiooni ja muu eeskirjade eiramise vältimiseks ja tõkestamiseks. ELi rahaliste vahendite haldamise ja väljamaksmise suurema läbipaistvuse tagamiseks sätestatakse memorandumis samuti komisjoni, kaasa arvatud Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) poolne kontrollitegevus koos õigusega teha kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, ning vajadusel Euroopa Kontrollikoja teostatav kohapealne audit. Artikkel 5 1. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga aasta 31. augustiks aruande, milles antakse hinnang käesoleva otsuse rakendamisele eelnenud aastal. Aruandes käsitletakse seost artikli 2 lõikes 1 osutatud vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud poliitikatingimuste, Moldova Vabariigi majandusliku ja eelarvelise tulemuslikkuse ning osamaksete väljamaksmise vahel. 2. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule järelhinnangu hiljemalt kaks aastat pärast artikli 1 lõikes 3 osutatud abiperioodi möödumist. Artikkel 6 1. Komisjoni abistab komitee. 2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artiklit 8. Artikkel 7 Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, […] Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU NIMETUS: Makromajanduslik finantsabi Moldova Vabariigile. 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed: Jaotis 01 – Majandus- ja rahandusküsimused, 03 – Rahvusvahelised majandus- ja rahandusküsimused 3. EELARVEREAD 3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused: Artikkel 01 03 02 — Makromajanduslik abi 3.2. Meetme ja finantsmõju kestus: Väljamaksed tehakse aastatel 2010–2011 vähemalt kolmes osas. Siiski ei saa välistada viivitusi, mis pikendaksid meedet. 3.3. Eelarve tunnusjooned: Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik | 01. 03. 02 | Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr 4 | 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST 4.1. Rahalised vahendid 4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kulu liik | Jao nr | | 2010 | 2011(taotlus) | | | Kokku | Tegevuskulud [6] | | | | | | | | | Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 98,985 | 114,868 [7] | | | | Maksete assigneeritud | | b | 90,000 | 103,500 [8] | | | | Võrdlussummas sisalduvad halduskulud [9] | | | | | Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | 0 | 0 | | | | VÕRDLUSSUMMA KOKKU | | | | | | | | Kulukohustuste assigneeringud | | a+c | 0 | 0 | | | | Maksete assigneeringud | | b+c | 0 | 0 | | | | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud [10] | | | Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0 | 0 | | | | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0 | 0 | | | | Meetme soovituslik finantskulu kokku | Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | | a+c+d+e | 98,985 | 114,868 [11] | | | | Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | | b+c+d+e | 90,000 | 103,500 [12] | | | | 4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga X Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine. Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe [13] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine). 4.1.3. Finantsmõju tuludele X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine: 4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutised teenistujad ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1. Aastane vajadus | 2010 | 2011 | | | | | Personal kokku | 1/3 | 1/3 | | | | | 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID 5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus Moldova Vabariigi majandus on tugevasti kannatanud ülemaailmse majandus- ja finantskriisi tõttu. Majanduskasv hakkas 2008. aasta teisel poolel aeglustuma ning 2009. aastal vähenes SKP 6,5 %. Kuigi jooksevkonto puudujääk väheneb, on välisrahastamise vajadus rahaliste vahendite sissevoolu vähenemise (eelkõige on märgatavalt vähenenud rahaülekannete sissevool, mis on Moldova majanduse jaoks väga oluline) ja lühiajaliste võlgnevuste tagasimaksekohustuse tõttu endiselt suur. 2010. ja 2011. aastal on Rahvusvahelise Valuutafondi hinnangul vaja väliseid rahastamisvahendeid 460 miljonit eurot. Euroopa Liidul palutakse katta osa välisrahastamise vajadusest. 5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime ELi finantsabi osutab sellele, kuivõrd olulised on Euroopa naabruspoliitika jaoks suhted Moldova Vabariigiga. Makromajanduslik finantsabi on asjakohane vahend praeguse ELi abi kõrval ning see täiendab täies ulatuses Rahvusvahelise Valuutafondi poolt rahastatavat majanduse stabiliseerimisprogrammi. Samuti toetatakse sellega Moldova edasist majanduslikku ja poliitilist integratsiooni ELi, mille näiteks on ELi assotsieerimislepinguga seotud läbirääkimiste alustamine 2010. aasta jaanuaris. Üheskoos teiste vahenditega avaldab see positiivset mõju majandusreformidele ja majanduse stabiliseerimisele. 5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi meetme „Rahvusvahelised majandus- ja rahandusküsimused” eesmärk „anda kolmandatele riikidele makromajanduslikku finantsabi nende maksebilansi probleemide lahendamiseks ja välisvõlgade teenindatavuse taastamiseks” on seotud üldeesmärgiga „suurendada heaolu ka väljaspool ELi”. Seonduvad näitajad on jooksevkonto saldo protsendina SKPst (oodatav tulemus: seisundi paranemine), välisvõlg protsendina SKPst (oodatav tulemus: võlakoorma vähenemine) ning riigi reservid väljendatuna imporditud kaupade ja teenuste kuupõhise väärtusena (oodatav tulemus: reservide stabiliseerumine või suurenemine). 5.4. Rakendusmeetod (soovituslik) X Tsentraliseeritud haldamine X otse, haldajaks on komisjon kaudselt, haldamine on delegeeritud: täitevasutustele ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185 riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele Haldamine detsentraliseeritult või koostöös liikmesriikidega kolmandate riikidega Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage) Asjakohased märkused: 6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE 6.1. Järelevalvekord Komisjoni talitused jälgivad meetmete rakendamist Moldova Vabariigi ametiasutustega vastastikuse mõistmise memorandumis kokkulepitavate makromajanduslike ja struktuuripoliitiliste meetmete alusel. Ametiasutused peavad andma komisjoni talitustele kõnealuste meetmete kohta korrapäraselt aru. Euroopa Komisjoni delegatsioon Chișinăus esitab abi järelevalve seisukohast olulistel teemadel samuti aruandeid. Komisjoni talitused on tihedas kontaktis Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapangaga. 6.2. Hindamine 6.2.1. Eelhindamine Eelhindamise tegid komisjoni talitused (majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi üksus D3). 6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid) Moldova Vabariigis eelmise abi andmisega (2007–2008) seotud järelhindamine viidi lõpule 2010. aasta veebruaris. Hinnangus leiti, et „makromajanduslikul finantsabil on olnud positiivne, kuid vähene mõju keskpika ja pikaajalise välise jätkusuutlikkuse tagamisele. See tulenes eelkõige positiivsest mõjust majanduskasvule aastatel 2006–2008, mis omakorda mõjutas võla suhet SKPsse”. Hinnangus leiti, et makromajanduslik finantsabi mõjutas struktuurireforme, kuna „sellel oli poliitiliselt tugevdav mõju kõikides valdkondades” (mille kohta olid tingimused kindlaks määratud). Alates 2004. aastast on makromajandusliku finantsabi andmise järelhindamist tehtud kokku üheteistkümnel korral, sealhulgas neljal korral endiste Nõukogude Liidu liiduvabariikide kohta. Kõigi nende hinnangute põhjal võib järeldada, et makromajanduslik finantsabi aitab abi saavas riigis kaasa (mõnikord küll vähesel määral ja kaudselt) välisvõla teenindamise paranemisele, makromajandusliku stabiilsuse suurenemisele ja struktuurireformide teostamisele. Enamikel juhtudel on makromajanduslik finantsabi mõjunud positiivselt riigi maksebilansile ning aidanud leevendada eelarveraskusi. Samuti on abi aidanud majanduskasvu veidi kiirendada. 6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus Moldova Vabariigile antava abi sõltumatu järelhindamine kavandatakse teha majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi mitmeaastase hindamisprogrammi alusel kahe aasta jooksul pärast finantsabi lõppemise kuupäeva. 7. Pettusevastased meetmed Kavandatava Moldova Vabariigile antava makromajandusliku finantsabi õiguslik alus sisaldab sätet pettuste ennetusmeetmete kohta. Neid meetmeid kirjeldatakse üksikasjalikumalt vastastikuse mõistmise memorandumis ja toetuslepingus. Abiga kavandatakse siduda mitmeid konkreetseid poliitilisi tingimusi, peamiselt riigi rahanduse juhtimise valdkonnas, et suurendada tõhusust, läbipaistvust ja vastutust. Makromajandusliku finantsabi suhtes kohaldatakse kinnitamis-, kontrolli- ja auditeerimismenetlusi, mille eest vastutavad komisjon, Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) ja Euroopa Kontrollikoda. Komisjoni talitused on paika pannud raharingluse ja halduskorra hindamise programmi kõigis makromajanduslikku finantsabi saavates kolmandates riikides, et täita Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust. Moldova Vabariigis tehti esimene tegevushinnang 2007. aasta alguses ning 2006. aasta aprillis avaldas Maailmapank uuringu rahanduse juhtimise tulemuslikkuse kohta ning seda ajakohastati 2008. aasta juunis. Euroopa Komisjon korraldab peatselt tegevushinnangu ajakohastamise. Selle tulemuste põhjal kujundatakse konkreetsed poliitikameetmed riigi rahanduse juhtimise valdkonnas. 8. ANDMED VAHENDITE KOHTA 8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) (Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2013 | KOKKU | | | | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | TEGEVUSEESMÄRK NR 1 | | | | | | | | | | | Meede 1 – Abi Moldova Vabariigile maksebilansi ja eelarve tasakaalustamiseks | Maksebilansi-/eelarvetoetuse andmine toetuse vormis | | 2 makset | 50 | 1 või 2 makset | 40 | | | 3 | 90 | Meede 2 – Tegevushinnang | | | | | | | | | | | – 1. väljund | Aruanne | | 1 | 0,05 | | | | | 1 | 0,05 | Meede 3: Järelhindamine | | | | | | | | | | | – 1. väljund | Aruanne | | | | | | 1 | 0,15 | 1 | 0,15 | KULUD KOKKU | | | | 50,05 | | 40 | | 0,15 | | 90,20 | 8.2. Halduskulud 8.2.1. Ametikohtade arv ja liigid Ametikoha liik | | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) | | | Aasta 2010 | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 | Ametnikud või ajutised teenistujad [14] (XX 01 01) | A*/AD | 1/3 | 1/3 | | | | | | B*, C*/AST | | | | | | | Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal [15] | | | | | | | Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal [16] | | | | | | | KOKKU | 1/3 | 1/3 | | | | | 8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus Muu hulgas vastastikuse mõistmise memorandumite ja toetuslepingu koostamine, ametiasutuste ja rahvusvaheliste finantseerimisasutustega suhtlemine, abi saava riigi majandus- ja struktuuripoliitika jälgimine, kontrollkäikude tegemine ja komisjoni personali aruannete koostamine, komisjoni menetluste ettevalmistamine seoses abi haldamisega 8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal) X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused) Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud 8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud) miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Eelarverida 01 03 02Makromajanduslik finantsabi | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj | KOKKU | 1 Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | | | | | | | | Täitevasutused [17] | | | | | | | | Muu tehniline ja haldusabi | | | | | | | | sise- | | | | | | | | välis-1) Tegevushinnang 2) Järelhindamine | 0,050 | | | 0,150 | | | 0,0500,150 | Tehniline ja haldusabi kokku | 0,050 | | | 0,150 | | | 0,200 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Ametikoha liik | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5jj | Ametnikud ja ajutised teenistujad (XX 01 01) | 0,030 | 0,030 | | | | | Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne)(täpsustada eelarverida) | | | | | | | (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,030 | 0,030 | | | | | Arvestus – Ametnikud ja ajutised teenistujad | Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. | EI KOHALDATA | Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal | Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. | EI KOHALDATA | 8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) | | Aasta 2010 | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5jj | KOKKU | XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,020 | 0,010 | | | | | 0,030 | XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | | | | | | | | XX 01 02 11 03 – Komiteed [18] | | | | | | | | XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | | | | | | | | XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | | | | | | | | 2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | | | | | | | | 3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | | | | | | | | Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,020 | 0,010 | | | | | 0,030 | Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud | Ühe või kahe töötaja kolm lähetust. | [1] ELT C […], […], lk […]. [2] ELT L [3] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. [4] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. [5] Komisjoni määrus (EÜ, EURATOM) nr 2342/2002, EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. [6] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise 01 peatüki xx 01 alla. [7] 2011. aasta eelarve esialgne projekt. [8] 2011. aasta eelarve esialgne projekt. [9] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla. [10] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05. [11] 2011. aasta eelarve esialgne projekt. [12] 2011. aasta eelarve esialgne projekt. [13] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [14] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [15] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast. [16] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas. [17] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele. [18] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub. --------------------------------------------------