EUROOPA KOMISJON Brüssel,23.11.2016 COM(2016) 855 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Üleskutse avaldada arvamust ELi finantsteenuste õigusraamistiku kohta {SWD(2016) 359 final}



Komisjoni teatis, mis käsitleb üleskutset avaldada arvamust

ELi finantsteenuste õigusraamistiku kohta 1. SISSEJUHATUS Oma 2016. aasta kõnes olukorra kohta Euroopa Liidus rõhutas president Juncker komisjoni võetud kohustust vaadata põhjalikult läbi kõik olemasolevad ELi õigusaktid, et tagada nende abil saavutatav reaalne väärtus ja tulemuslikkus. Üleskutse avaldada arvamust ELi finantsteenuste õigusraamistiku kohta on oluline näide sellisest tegevusest. Sellega antakse oluline panus komisjoni parema õigusloome tegevuskava ning õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi täitmisesse, mille eesmärk on tagada, et kodanikud ja ettevõtted saavad ELi õigusaktidest tegelikku ja tõhusat kasu minimaalsete kuludega. Üleskutse arvamust avaldada on ühtlasi ka esimene omalaadne näide rahvusvahelises plaanis. Finantsteenuste eeskirjad peaksid aitama luua keskkonda, mis kaitseb tarbijaid, edendab turu usaldusväärsust ning toetab investeeringuid, majanduskasvu ja töökohtade loomist. Finantskriis ajendas vastu võtma rohkem kui 40 uut ELi õigusakti, mille eesmärk oli finantsstabiilsuse ja turu usalduse taastamine. Nendes õigusaktides käsitleti järgmist: tõhusam tarbijakaitse ja suurem läbipaistvus; parem reguleeriv raamistik pankade, kindlustuse, väärtpaberiturgude ja varahaldurite jaoks; ühtne järelevalvemehhanism suurte ja finantssüsteemi seisukohalt oluliste pankade jaoks ning uued kriisilahenduse ja hoiuste tõhusama tagamise vahendid. Kokkuvõttes on need reformid muutnud finantssüsteemi stabiilsemaks ja vastupidavamaks. Samal ajal on oluline jälgida uute eeskirjade väljatöötamist, varast rakendamist ja toimimist, et olla kindel kavandatud tulemuste saavutamises ning kaaluda vajalikke muudatusi, kui neid tulemusi ei ole. See on demokraatliku vastutuse oluline osa, mis tagab, et need, keda eeskirjad mõjutavad, k.a lõppkasutajad, saavad eeskirju usaldada. Kõnealuse üleskutse raames hinnatakse üksikute eeskirjade omavahelist koostoimet ning ka nende ühist majanduslikku mõju. Selle eesmärk on tagada, et tegeletakse kehtiva reguleeriva raamistiku ebakõlade ja lünkade ning sellega kaasnevate soovimatute tagajärgedega. Kui kontrollitakse eeskirjade sobivust muutuvas olukorras, tuleb lisaks arvesse võtta finantssektori ja majanduse arengut laiemalt, sh kiireid tehnilisi muutusi. Seda lähenemist toetava d ka Euroopa Parlament ja nõukogu. Kooskõlas Euroopa Parlamendi resolutsiooniga ELi finantsteenuste reguleerimise ülevaate ja probleemide kohta kutsus komisjon oma üleskutses väliseid sidusrühmi üles jagama oma kogemusi ELi finantsalaste õigusaktide rakendamise kohta ning esitama andmeid, tõendeid ja seisukohti, mis aitaksid hinnata nende õigusaktide koosmõju. Enamik vastajatest toetas kriisile reageerimiseks tehtud finantsreforme. Nad olid seisukohal, et eeskirjad on suurendanud finantssüsteemi vastupanuvõimet ning parandanud investorite ja tarbijate kaitset. Sidusrühmad juhtisid siiski tähelepanu ka eri eeskirjade vahelistele võimalikele vastuoludele ja kattumistele ning muudele soovimatu koostoime ilmingutele. Need näited juhivad tähelepanu eeskirjade koosmõju kaalumise ja analüüsi tähtsusele. Mõned vastajad väljendasid muret eeskirjade üle, mis tulenevad rahvusvaheliste kokkulepete rakendamisest, nagu Baseli pangajärelevalve komitee kaalutavate meetmete mõju ning see, kuidas nende eeskirjade elemendid mõjutavad kehtivaid eeskirju. Komisjon edastas asjakohase tagasiside üleilmsete standardite kohta asjaomastele rahvusvahelistele organitele. Muudes valdkondades, kus sidusrühmad küsimusi tõstatasid, ei andnud esitatud tõendid praegu põhjust muudatuste tegemiseks. Komisjon jätkab siiski edasise arengu jälgimist ja kutsub sidusrühmi esitama täiendavaid tõendeid küsimustes, mida tuleks täiendavalt analüüsida. Komisjon on pärast kõigi üleskutsele vastuseks saadud arvamuste põhjalikku läbivaatamist ja analüüsi ning Brüsselis 2016. aasta mais peetud avalikku arutelu jõudnud järeldusele, et ELi üldine finantsteenuste raamistik toimib hästi. Sihipäraseid järelmeetmeid on vaja järgmistes valdkondades: majanduse rahastamisega seotud ebavajalike regulatiivsete piirangute vähendamine; eeskirjade proportsionaalsuse tugevdamine usaldatavusnõuete eesmärke ohtu seadmata; põhjendamatu regulatiivse koormuse vähendamine; eeskirjade muutmine ühtsemaks ja tulevikku vaatavamaks.

Üleskutse tulemused on vajaduse ja võimaluse korral integreeritud juba olemasolevatesse läbivaatamistesse ja seadusandlikesse algatustesse. Sidusrühmade esitatud tagasiside on lisatud järgmistesse tulevastesse seadusandlikesse ettepanekutesse ja meetmetesse: kapitalinõuete määruse ja direktiivi (CRR/CRD IV) läbivaatamine, mille tulemusena komisjon esitas 23. novembril 2016 nn CCR2 paketi, tulevaste meetmete väljatöötamine kapitaliturgude liidu tegevuskava raames ning Euroopa turu infrastruktuuri määruse tulevane läbivaatamine õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames. Esitatud tagasisidet võetakse arvesse ka tulevastes toimivuskontrollides ja hinnangutes, mis viiakse läbi siis, kui andmed meetmete tulemuste ja pikaajalise mõju kohta on kättesaadavad. Arvamuse avaldamiseks esitatud üleskutse raames tehti kindlaks veel hulk muid küsimusi, millega tegelemiseks võib vaja minna uusi poliitikameetmeid. Neile on osutatud käesolevas teatises. 2. JÄRELMEETMED Komisjon on allpool esitatud järelmeetmete kindlaksmääramisel võtnud asjakohaselt arvesse paljude sidusrühmade, sh finantsteenuste kasutajarühmade, avaliku sektori asutuste, investorite ja majandusharu tagasisidet. Üksikasjalikuma ülevaate saadud arvamustest leiate lisatud komisjoni talituste töödokumendist. 2.1Majanduse finantseerimisega seotud ebavajalike regulatiivsete piirangute vähendamine Kooskõlas komisjoni investeeringute, majanduskasvu ja töökohtade loomise stimuleerimise prioriteediga tuleb ELis pöörata tähelepanu valdkondadele, kus ELi eeskirjad võivad takistada rahavoogude suunamist majandusse, ning uurida, kas kehtivaid usaldatavuseesmärke saaks saavutada ka majanduskasvu toetavamal viisil. Kapitaliturgude liidu tegevuskavas rõhutati, et VKEde rahastamine ja pikaajalised investeeringud on poliitikakoostajate jaoks eriliseks väljakutseks. Sellega seoses hõlmas sidusrühmade tagasiside järgmisi valdkondi. Pankade võime finantseerida majandust laiemalt ELi ettevõtted ja kodumajapidamised sõltuvad jätkuvalt pankade suutlikkusest ja soovist nende investeeringuid või tegevust finantseerida. Komisjon töötab koos kaasseadusandjatega selle nimel, et arendada kapitaliturgude liitu eesmärgiga laiendada rahastamisallikate valikut, kuid on oluline, et ka pankade kaudu rahastamine toimiks nõuetekohaselt. Enamik vastajatest nõustus väitega, et kriisijärgsed reformid olid määrava tähtsusega pankade vastupanuvõime taastamises. Vastupanuvõime on eeltingimus selleks, et pangad saaksid täita oma rolli majanduse rahastajana. Vastajad väljendasid siiski oma muret Baseli pangajärelevalve komitee poolt koostatavate tulevaste usaldatavusmeetmete mõju ning selle üle, kuidas need meetmed võivad mõjutada kehtivad eeskirju viisil, mis piirab pankade rahastamisvõimet. Pangad on finantskriisi järel suurendanud oma kapitali rohkem kui 800 miljardit eurot ning neile tehakse korrapäraselt stressiteste. Komisjoni tähelepanu on nüüd pööratud sellele, kuidas rakendada muid Baseli komitee reforme, et tegeleda allesjäänud riskidega viisil, mis tagab finantsstabiilsuse ja säilitab pankade võime toetada majanduskasvu ELis. VKEde rahastamine VKEd on suurimad töökohtade ja majanduskasvu loojad ELis. Vastajad tervitasid komisjoni meetmepaketti, millega parandatakse kapitaliturgude rahastamisvõimalusi VKEde jaoks. Nad märkisid siiski, et VKEde rahastamine sõltub suures osas pangalaenudest ning väitsid, et on vaja täiendavaid meetmeid, mis toetaksid seda rahastamiskanalit lisavõimalusena kapitaliturgude poolsele finantseerimisele. Pikaajalised jätkusuutlikud investeeringud Pikaajaline rahastamine annab selliste investeeringute pikka tähtaega arvestades investoritele võimaluse saada suuremat ja väiksema volatiilsusega tulu. Kvaliteetne infrastruktuur suurendab majanduse tootlikkust, võimaldab majanduskasvu ja aitab ühtse turu osi omavahel ühendada. Vastustes juhiti tähelepanu mõnedele õigusaktidele, mida peeti pikaajalisi investeeringuid pärssivaks. Näiteks väideti, et Solventsus II direktiivis sätestatud riskiraamistik piirab kindlustusandjate suutlikkust rahastada pikaajalisi investeeringuid ning et pankade kapitaliraamistik ei taga pikaajalisteks investeeringuteks piisavaid stiimuleid. Turu likviidsuse toetamine Turu likviidsus on määrava tähtsusega iga hästitoimiva finantssüsteemi jaoks, mis toetab investeeringuid ja majanduskasvu kapitali tõhusa jaotamise kaudu. Hiljutised andmed näitavad, et mõne turu, sh äriühingu võlakirjade ja repolepingute turu likviidsus on kriisi järel vähenenud. Tõendite kohaselt on likviidsust mõjutanud mitmed tegurid. Regulatiivsete muutuste mõju kindlakstegemine on keeruline. Komisjon jätkab arengute jälgimist selles valdkonnas ja hindab hoolikalt regulatiivsete meetmete mis tahes mõju turu likviidsusele. Juurdepääs kliiringule Tuletisinstrumendid on äriühingute ja finantsettevõtete jaoks olulised vahendid, millega toetatakse riskide maandamist ja juhtimist. Tuletisinstrumentide keskne kliiring – üks G20 riigijuhtide kokku lepitud olulisemaid reforme – vähendab märkimisväärselt tuletisinstrumentide turu riske. Siiski ei ole kõik ettevõtted piisavalt suured, et saada otsejuurdepääsu keskse vastaspoolega kliiringukojale ning paljud kasutavad panku, kes kliirivad tuletisinstrumentidega tehtavaid tehinguid nende nimel. Vastajad tundsid muret, et mõned meetmed võivad võtta pankadelt võimaluse pakkuda selliseid olulisi kliirimisteenuseid lõppkasutajale mõistliku hinnaga. Järelmeetmed Pangapõhine rahastamine Komisjon teeb CRR2 paketis ettepaneku teha olulistes valdkondades kohandusi, mille eesmärk on tagada pankade võime majandust rahastada: okohandatakse finantsvõimenduse määra, et kajastada ELi finantssektori mitmekesisust ning tagada juurdepääs kliiringule ja arengu rahastamisele riiklikest vahenditest. Finantsvõimenduse määr toimib endiselt liigse finantsvõimenduse peatajana; okauplemisportfelli põhjalik läbivaatamine hakkab toimuma etappide kaupa, et vältida äkilist ja ebaproportsionaalset kapitali suurenemist mõnes pangas; ning ojärk-järgult võetakse kasutusele stabiilse netorahastamise kordaja ja seda täpsustatakse, et tagada ELi kaubanduse rahastamise meetmete, tuletisinstrumentide turgude ja repolepingute turgude nõuetekohane toimimine. Pangandusliidu osas tehtud edusamme arvesse võttes teeb komisjon CCR2 paketi raames ettepaneku võtta meetmeid, mis võiksid toetada piiriülese panganduse integratsiooni pangandusliidu piirkonnas, tingimusel et kohaldatakse asjakohaseid kaitsemeetmeid. See võiks potentsiaalselt parandada piiriüleste pankade võimet juhtida kapitali ja likviidsust grupi sees, vähendada killustumist ning suurendada pankade suutlikkust majandust rahastada. Selleks et toetada krediidiasutuste juurdepääsu kolmandate riikide võlausaldajate rahastamisele, teeb komisjon ettepaneku kohanduse tegemiseks pankade finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse direktiivis, et olla kindel, et nõuet ELi-väliste võlausaldajate kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise sätete lepinguliseks tunnustamiseks saab kohaldada pragmaatiliselt. VKEde rahastamine Praegu kehtivad VKEdele antavate väiksemate kui 1,5 miljoni euro suuruste pangalaenude puhul madalamad kapitalinõuded kui suurematele ettevõtetele antavate laenude puhul. Komisjon teeb CRR2 paketis ettepaneku laiendada VKE toetuskoefitsienti kõigile VKEdele antavatele laenudele, ka neile, mis on suuremad kui 1,5 miljonit eurot. Komisjon hindab osana suuremast VKEde rahastamist ja börsileviimist käsitlevast tööst finantsinstrumentide turgude direktiivi (MiFID 2) kohaste eeskirjade rakendamist, mis käsitlevad investeeringute analüüsi seoses VKEdega. Kuigi üldjoontes eeldatakse, et muudatused vähendavad huvide konflikte ja parandavad turu toimimist, tuleb tähelepanelikult jälgida eeskirjade mõju VKEde investeeringute analüüsi sätetele. Komisjon jälgib tähelepanelikult turu arenguid, et olla kindel, et turukuritarvituse määruse kohane VKEde kasvuturu emitentide suhtes kohaldatav kord tagab õige tasakaalu VKEde börsileviimise toetamise ning investorite kaitsmise vahel. Pikaajalised investeeringud Komisjon on Solventsus II raames heaks kiitnud kindlustusandjate vähendatud kapitalinõuded kvalifitseeruvate taristuprojektide puhul ning teeb ettepaneku vaadata läbi taristuettevõtete kapitalinõuete kalibreerimine, et paremini kajastada selliste investeeringute madalamat riski. CRR2 paketi osana vähendab komisjon krediidiriski kapitalinõudeid investeeringute puhul, mida pangad teevad taristuprojektidesse. Solventsus II tulevased läbivaatamised annavad võimaluse hinnata pikaajaliste garantiide paketti, et uurida täiendavalt kindlustusandjate stiimuleid pikaajaliste investeeringute tegemiseks ning hinnata börsivälise kapitali ja võlakirjade suunatud pakkumise usaldatavusnõuete kohase käsitlemise asjakohasust. Turu likviidsus Koos äriühingu võlakirjade turu põhjaliku läbivaatamisega osana kapitaliturgude liidu tegevuskavast hindab komisjon ka repolepingute turgude toimimist. Selleks et hajutada konkreetseid muresid seoses võlakirjaturu likviidsusega, on komisjon teinud ettepaneku võtta MiFID 2 kohane kauplemiseelne läbipaistvuskord muude finantsinstrumentide kui aktsiate puhul kasutusele järk-järgult, mis tagaks, et esialgu oleksid hõlmatud ainult kõige likviidsemad instrumendid. Komisjon hindab turutegemisele kehtestatud erandit, mis on määratletud lühikeseks müüki käsitlevas määruses. Komisjon on teinud ettepaneku võtta väärtpaberiarvelduse ja väärtpaberite keskdepositooriumide määruse rahatrahve ja arveldusdistsipliini käsitlevates delegeeritud õigusaktides kasutusele proportsionaalsemad eeskirjad vähem likviidsete instrumentide kohta. Juurdepääs kliiringule Komisjon hindab osana Euroopa turu infrastruktuuri määruse läbivaatamisest probleeme, mis on seotud juurdepääsuga kliirimisteenustele, ning analüüsib, kas ja kuidas peaksid kliiringu- ja võimendustagatise nõuded hõlmama äriühinguid ja väikeseid finantsasutusi. 2.2Eeskirjade proportsionaalsuse suurendamine ilma usaldatavusnõuete eesmärke ohtu seadmata

Eeskirju tuleb reguleeritud üksuste suhtes kohaldada proportsionaalselt, võttes arvesse nende ärimudelit, suurust, süsteemset tähtsust, keerukust ja piiriülest tegevust. Proportsionaalsemad eeskirjad aitavad edendada konkurentsivõimet ja tõhustada finantssüsteemi vastupidavust, kaitstes selle mitmekesisust, seadmata seejuures ohtu usaldatavusnõuete eesmärke, finantsstabiilsust ja üldist vastupanuvõimet. Väiksemad turule sisenemise tõkked annavad uutele tulijatele võimaluse asendada teenuseid siis, kui vähem vastupidavad ettevõtted turult lahkuvad. Samal ajal peab hoolikalt jälgima, et proportsionaalsuse suurendamiseks võetud meetmed ei kahjustaks võrdseid võimalusi. Komisjon kaalub võimalusi, kuidas suurendada finantsteenuste eeskirjade proportsionaalsust kõige asjakohasemal viisil. Järelmeetmed Pangandus Komisjon on osana CRR2 paketist esitanud järgmised ettepanekud: ovähendada veelgi aruandekohustust ja tagada väikestele ja vähem keerukatele krediidiasutustele diferentseeritud avalikustamisnõuded; ovõttes arvesse kehtivate eeskirjade kohaldamise kogemust, vabastada väikesed ja vähem keerukad krediidiasutused ja nende väikest muutuvtasu saavad töötajad tasu edasilükkamist ja instrumentides väljamaksmist käsitlevate eeskirjade nõuetest; oloobuda liigsest keerukusest kauplemisportfelli tururiski ja vastaspoole krediidiriski käsitlemisel. Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) kavatseb välja töötada IT vahendi, mis annab väikestele pankadele võimaluse eristada nende suuruse ja tegevuse seisukohast olulised eeskirjad nendest, mida tuleks kohaldada üksnes suuremate ja keerukamate pankade suhtes. Komisjon vaatab 2017. aastal õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi kohaselt läbi investeerimisühingute usaldatavusnõuded, võttes arvesse EBA soovitusi töötada välja usaldatavusnõuete täitmise kord väiksemate investeerimisühingute jaoks, mis ei tekita süsteemset ohtu. EBA algatas 2016. aasta novembris konsultatsioonid vastuseks komisjoni tehnilise nõuande taotlusele investeerimisühingute uue usaldatavusnõuete täitmise korra väljatöötamiseks. Tuletisinstrumendid Komisjon kaalub osana Euroopa turu infrastruktuuri määruse läbivaatamisest selle määruse kliiringu- ja võimendustagatise nõuete kohaldamisala kohandamist, et lahendada mitmesuguseid mittefinantsettevõtete, pensionifondide ja väikeste finantssektori vastaspoolte ees seisvaid probleeme. Pensionifondid on praegu ajutiselt vabastatud Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohasest kliirimiskohustusest ning selle määruse läbivaatamise käigus analüüsitakse valikuid, kuidas seda küsimust kõige paremini lahendada. Kindlustus Juulis 2016 esitas komisjon Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvele (EIOPA) tehnilise nõuande taotluse 17 konkreetse küsimuse läbivaatamiseks Solventsus II delegeeritud määruses. Eesmärk on lihtsustada standardvalemi teatavate moodulite meetodeid, prognoose ja arvutusi ning töötada välja raamistik alternatiivsete krediidikvaliteedi hinnangute kasutamiseks. Tehnilisi nõuandeid kasutatakse Solventsus II tulevases läbivaatamises. Varahaldus Toetudes CRR2 paketis sätestatud lähenemisviisile hindab komisjon eeskirjade proportsionaalsust alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitlevas direktiivis ja vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid käsitlevas direktiivis, näiteks hüvitamiskorra ühtlustamise ja aruandekohustuse vähendamise osas. Krediidireitingu sektor Komisjon analüüsib, millises ulatuses saab reitinguagentuuride määrust kohaldada väikeste reitinguagentuuride suhtes proportsionaalsemalt, et edendada konkurentsi selles sektoris. See hõlmab teatavate väiksemate äriühingute suhtes kehtivate vabastuste selgitamist, lihtsustatud aruandlusnõuete uurimist ning muid proportsionaalsusega seotud meetmeid. 2.3Põhjendamatu regulatiivse koormuse vähendamine Komisjoni parema õigusloome tegevuskavasse kuuluva õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi üks põhieesmärke on hoida regulatiivne koormus minimaalsel tasandil, mis on vajalik, et eeskirjad oma eesmärgi täidaksid, kasutades samal ajal täielikult ära tänapäevaseid tehnilisi lahendusi. Komisjon on võtnud endale kohustuse hinnata õigusakte ja vaadata need korrapäraselt läbi, et vältida põhjendamatut keerukust või koormust. Aruandlusnõuded tagavad pädevatele asutustele ja järelevalve teostajatele teabe turuosaliste ja nende tegevuse kohta. Juurdepääs sellisele teabele on oluline, et teha turujärelevalvet ning tagada turgude nõuetekohane toimimine, finantsstabiilsus, investorite kaitse ja aus konkurents. Lisaks soodustab see kapitaliturgude tihedamat integreerimist. Vastajad leidsid samal ajal, et mõni aruandlusnõue on esitatud eri õigusaktides ebajärjepidevalt ja dubleerivalt või on liiga keeruline või mitte alati eesmärgipärane. Vastustes rõhutati tehnoloogia olulist rolli: kuigi esineb probleeme süsteemide ajakohastamisega, et need vastaksid uusimatele nõuetele, võib tehnika areng aidata ettevõtetel aruandlusprotsessi lihtsustada. Enamik õigusakte, sh CRR ja Solventsus II, juba sisaldavad lihtsamaid aruandlusnõudeid väiksematele ettevõtetele, kuid nende rakendamine sõltub konkreetsest õigussüsteemist. On olemas näiteid ELi direktiivide erinevast ülevõtmisest siseriiklikusse õigusse ning ELi eeskirjade ebaühtlasest jõustamisest. Ülereguleerimine riiklikes õigusaktides või ELi direktiivides sätestatud miinimumnõuetele lisanduv järelevalve on mõnikord kaasa toonud täiendavad ja/või kattuvad nõuded, mis võivad takistada finantsettevõtete piiriülest tegevust. Järelmeetmed Aruandlus CCR2 paketis tehakse ettepanek vähendada väikeste ja vähem keeruliste pankade aruandluse sagedust. EBA korraldab enne aasta lõppu arutelu konkreetsete ettepanekute üle, mille eesmärk on veelgi vähendada aruandlusnõuetest tulenevat koormust panganduses ning millega ühtlustataks järelevalve, statistika ja makrotasandi usaldatavusega seotud aruandlusnõudeid ja suurendataks eri õigusaktides kasutatavate mõistete ühtsust. 2017. aastal vaadeldakse Euroopa turu infrastruktuuri määruse läbivaatamise käigus võimalusi, kuidas vastavalt vajadusele vähendada mittefinantsettevõtete, väikeste finantsettevõtete ja pensionifondide suhtes kehtivaid aruandlusnõudeid, võttes arvesse nende madalat süsteemset riski. Selleks et lahendada muresid seoses nõuete täitmise kuludega keskmises ja pikas perspektiivis, korraldab komisjon õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames finantssektori aruandlusnõudeid käsitleva põhjaliku läbivaatamise. Komisjon on sellega seoses käivitanud ISA2 programmi toetusel finantsandmete standardimise projekti, mille eesmärk on töötada välja nn ühine keel finantsandmete jaoks. Projekt tegeleb nõuete täitmisega seotud koormuse algpõhjustega ja valmistab ette pinnast ühekordse aruandluse põhimõttele. Tehes üksikasjalikult kindlaks aruandlusnõuded 20s kõige olulisemas finantsalases õigusaktis, uuritakse projekti käigus, kas andmevälju ja aruandluskanaleid saaks vähendada, konsolideerida või ühtlustada ilma nende eesmärke ohtu seadmata. EIOPA peaks 2016. aasta lõpuks esitama aruande Solventsus II kohaste proportsionaalsete aruandlusnõuete rakendamise kohta väikeste kindlustusandjate suhtes. Komisjon hindab võimalust ühtse aruandlusplatvormi kasutuselevõtuks lühikeseks müügi jaoks, et parandada reguleerivatele asutustele esitatavat teavet ja uurida võimalusi lühikesi netopositsioone käsitleva aruandluskoormuse vähendamiseks. Avalikustamisnõuded Komisjon hindab praegu läbipaistvusdirektiivi ja raamatupidamisdirektiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise meetmeid. Muu hulgas analüüsitakse väidet hääleõiguslikest olulistest osalustest teatamise suhtes kehtivate eri eeskirjade kohta. Nõuete täitmise kulud Komisjon vaatab läbi auditimääruses leiduvad siseriiklikud valikuvõimalused, pöörates erilist tähelepanu kohustusliku rotatsiooni piiriülesele mõjule ja keelatud auditiväliste teenuste mustale nimekirjale. Komisjon algatab õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames konsultatsiooni liikmesriikide eri valikuvõimaluste mõju üle. Komisjon võtab ette siseriiklikku õigusesse ülevõtmise meetmete väljaselgitamise, et teha kindlaks ülereguleerimisele osutavad sätted, mis tekitavad põhjendamatult täiendavaid nõuete täitmise kulusid. Hetkel analüüsib komisjon 17 direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmist. Ta teeb järelevalvet ka nende direktiivide puhul, mis tuleb siseriiklikku õigusesse üle võtta 2017. ja 2018. aastal. Kapitali vaba liikumise takistusi käsitleva liikmesriikide eksperdirühma abil uurib komisjon kapitaliturgude liidu tegevuskava raames riiklikke sätteid, mis tekitavad põhjendamatut ja ebaproportsionaalset koormust kapitali piiriülesele liikumisele. Eesmärk on koostada liikmesriikidega ühine tegevuskava võimalike meetmete võtmiseks selliste riiklike tõkete kõrvaldamiseks. Turule sisenemise ja turuintegratsiooni tõkete vähendamine Turule sisenemise tõkete osas kiitis komisjon 2016. aasta oktoobris heaks aruande reitinguagentuuride turu olukorra kohta. Aruanne sisaldas esialgset hinnangut turu konkurentsi, võimalike tõkete ning väiksemate reitinguagentuuride ebaproportsionaalsete kulude kohta. Komisjon jätkab arengute jälgimist selles valdkonnas. Komisjon jälgib võrdlusaluste määruses sisalduvate ülesannete edasiandmist käsitlevate sätete kohaldamist ja mõju; määruse kohaselt on võrdlusaluste halduritel kohustus tagada riiklikele pädevatele asutustele tegelik juurdepääs andmetele. Turuintegratsiooni tõkete osas korraldab komisjon kapitaliturgude liidu tegevuskava raames konsultatsiooni, mis käsitleb fondivalitsemise piiriüleseid takistusi. Konsultatsiooni tulemuste põhjal võib komisjon takistuste kõrvaldamiseks teha ettepaneku õigusakti muutmise, selle täitmise tagamise või suuniste kohta. Komisjon kavatseb lisaks uurida ühtsel turul selliste teenuste osutamiseks vajalike mitmete lubade lihtsustamise teostatavust. 2.4Regulatiivse raamistiku muutmine ühtsemaks ja tulevikku vaatavamaks Üleskutses arvamuse avaldamiseks rõhutati vajadust tagada üldise reguleeriva raamistiku järjepidevus; tõhustada veelgi investorite ja tarbijate kaitset; tegeleda finantssüsteemis leiduvate riskidega ning ajakohastada reguleerivat raamistikku vastavalt tehnika arengule. Vastuolulise koostoime küsimuse lahendamine Üleskutse tulemusena selgitati välja mitu üksikute õigusaktide vahelist soovimatut koostoimet. Näiteks tuletisinstrumentide kasutamisega seotud väiksem risk, mis tulenes Euroopa turu infrastruktuuri määruse kohaste reformide rakendamisest, ei kajastu piisavalt kindlustusettevõtete Solventsus II kohastes usaldatavusnõuetes või vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjaid käsitlevates eeskirjades. Avaldati ka arvamust, et finantsvõimenduse määr võib kahjustada panku, mis tegutsevad kliirivate liikmetena, kuna nende riskipositsioon ei arvesta (eraldatud) alustamise tagatiste riskivähendavat mõju. Samas ei ole kõikide koostoimete puhul sekkumine põhjendatud. Näiteks ei ole piisavalt tõendeid, mille põhjal järeldada, et finantsvõimenduse määr takistab pankadel hoida likviidsuskattekordajaga nõutud kõrge krediidikvaliteediga likviidseid varasid. Investorite ja tarbijate kaitse tõhustamine Komisjon on astunud märkimisväärseid samme finantsteenuste sektori investorite ja tarbijate kaitseks. Enamik selle valdkonna uutest või läbivaadatud õigusaktidest on siiski alles hiljuti jõustunud või jõustumas ning mõned on veel ülevõtmise etapis. Tarbijaühendused väitsid, et tarbijate usaldus finantsteenuste pakkujate suhtes on ikka veel madalseisus ning kutsusid komisjoni üles võtma täiendavaid meetmeid selles valdkonnas. Tarbijaühenduste arvamus on kooskõlas tarbijaturgude tulemustabeli järeldustega, mille kohaselt finantsteenused on mitu aastat järjest leidnud koha tabeli lõpuosas. Tarbijate vähene usaldus finantsteenuste vastu takistab nende teenuste ning eelkõige piiriülese müügi teenuse kasutamist. Selle usalduse taastamiseks on vaja, et komisjoni meetmed oleksid suunatud tarbijakaitsele ja täitmise tagamisele. Reguleeriva raamistiku puuduste kõrvaldamine Reguleeriva raamistiku puudused võivad ilmneda näiteks õigusliku arbitraaži, finantsvaldkonna innovatsiooni või tehnika arengu kaudu, kuna nii finantsteenuste kasutajad kui ka pakkujad kohandavad aja jooksul oma käitumist. Üks komisjoni kindlaksmääratud prioriteetidest on viia ellu finantsreformi kava, kõrvaldades allesjäänud riskid, sh need, mis on seotud süsteemse mõjuga üksustega. Tehnika arengu arvessevõtmine Tehnika areng muudab nii finantsturu osaliste ärimudelit kui ka nende suhteid klientide ja investoritega. See sisaldab olulisi võimalusi nii senistele turuosalistele kui ka uutele tulijatele. Lisaks saavad ka tarbijad mitmekesisematest ja tõhusamatest finantsteenustest suuremat kasu. Samal ajal tuntakse muret, et sellega võib kaasneda oht finantsturgude korrapärasele toimimisele ja stabiilsusele. Selliseid riske tuleb jälgida ja need maandada. Finantsvaldkonna reguleerimine peab olema piisavalt paindlik ning tehnoloogilisi edusamme pigem toetav kui takistav, tagades samal ajal tarbijate kaitse kõrge taseme.