KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE Üheksas aruanne nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 866/2004 rakendamise ja selle kohaldamisest tuleneva olukorra kohta ajavahemikul 2012. aasta 1. jaanuarist 31. detsembrini /* COM/2013/0299 final */





KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE Üheksas aruanne nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 866/2004 rakendamise ja selle kohaldamisest tuleneva olukorra kohta ajavahemikul 2012. aasta 1. jaanuarist 31. detsembrini SISSEJUHATUS Nõukogu määrus (EÜ) nr 866/2004 ühinemisakti protokolli 10 artiklis 2 sätestatud korra kohta[1] (edaspidi „eraldusjoone määrus”) jõustus 1. mail 2004. Selles määratakse kindlaks tingimused, mille alusel kohaldatakse ELi õiguse sätteid isikute, kaupade ja teenuste liikumise suhtes üle eraldusjoone, mis eraldab seda Küprose Vabariigi ala, mis ei ole valitsuse tegeliku kontrolli all, sellest alast, mis on tema kontrolli all. Kõnealuste õigusnormide tõhususe tagamiseks laiendati nende kohaldamist nimetatud alade ja Ühendkuningriigi idapoolse suveräänse baasipiirkonna vahelise piirini[2]. Aruanne hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2012. Aruandes käsitletaval ajavahemikul ei esitanud komisjon ettepanekuid eraldusjoone määruse muutmiseks ega muutnud rakenduseeskirju. Komisjon on pidanud määruse rakendamisega seoses Küprose Vabariigi asjaomaste ametiasutustega ja suveräänse baasipiirkonna haldusasutusega konstruktiivset dialoogi. 1. ISIKUTE ÜLEMINEK ERALDUSJOONEST 1.1. Eraldusjoone ületamine ametlikes piiripunktides Määrusega on kehtestatud stabiilne õigusraamistik, mille alusel küproslased, teised ELi kodanikud ja kolmandate riikide kodanikud saavad ametlike piiripunktide kaudu vabalt eraldusjoont ületada. Eraldusjoone ületanud Küprose kreeklaste ja türklaste arv oli 2012. aastal võrreldes eelmiste aastatega märgatavalt väiksem. Küprose Vabariigilt saadud andmete kohaselt ületas aruandeperioodil eraldusjoone valitsuse kontrolli all olevalt alalt Küprose põhjaossa minekuks 481 732 Küprose kreeklast (aasta varem 621 406) ja 154 778 sõidukit (aasta varem 210 877) ning Küprose põhjaosast valitsuse kontrolli all olevale alale minekuks 850 362 Küprose türklast (aasta varem 937 789) ja 280 358 sõidukit (aasta varem 348 225)[3]. Samuti vähenes märkimisväärselt eraldusjoone ületanud teiste ELi liikmesriikide kodanike ja kolmandate riikide kodanike arv. Küprose Vabariigi politseilt saadud andmete kohaselt ületas aruandeperioodil eraldusjoone 530 014 (aasta varem 634 218) teiste ELi liikmesriikide kodanikku ja kolmandate riikide kodanikku. 67% (354 713) ületas eraldusjoone Ledra tänava piiripunktis ja selle ületanud olid enamikus jätkuvalt teiste riikide kodanikud (peamiselt turistid). Kürpose türgi kogukonna andmed osutavad samuti ületuste arvu vähenemisele: valitsuse kontrolli all olevalt alalt Küprose põhjaossa minekuks ületas eraldusjoone 658 117 Küprose kreeklast ja 233 682 sõidukit ning vastupidises suunas 1 398 866 Küprose türklast ja 516 852 sõidukit. Lisaks ületas eraldusjoone valitsuse kontrolli all olevalt alalt Küprose põhjaossa minekuks 1 107 672 välisriigi kodanikku. Eespool esitatud Küprose Vabariigi politsei andmed ei hõlma siiski Pergamose ja Strovilia piiripunktides Küprose põhjaosast idapoolsesse suveräänsesse baasipiirkonda minekuks eraldusjoone ületanud isikute ja sõidukite andmeid[4]. Idapoolse suveräänse baasipiirkonna ametiasutused ei pea nimetatud kahe piiripunkti kohta üksikasjalikku statistilist arvestust. Idapoolse suveräänse baasipiirkonna ametiasutuste hinnangul, mis tugineb Küprose türgi kogukonnalt saadud andmetele, ületas eraldusjoone Küprose põhjaossa minekuks 48 807 (aasta varem 84 407) Küprose kreeklast ning valitsuse kontrolli all olevale alale minekuks baasipiirkonna alal olevate piiripunktide kaudu 315 683 (450 408) Küprose türklast. 84 801 ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide kodanikku ületasid eraldusjoone mõlemas suunas idapoolse suveräänse baasipiirkonnas asuvate piiriületuspunktide kaudu Otseselt piiripunktides töötavate Küprose Vabariigi politseitöötajate arv suurenes 2012. aastal 80ni (2011. aastal 77). Enamik ületusi toimus sujuvalt, aga teatati ka aruandeperioodil esinenud vahejuhtumitest. Need vahejuhtumid on valmistanud muret Küprose türgi kogukonnale. 2012. aasta märtsis peeti Agios Dhometiose piiripunktis järjekordselt kinni Küprose türgi buss, mis vedas Kyrenias elavaid ja Larnacasse suunduvaid Briti kodanikke (eelmisel aruandeperioodil ei lubatud ELi kodanikke vedaval samal bussil piiripunkti ületada). Bussil oli Küprose Vabariigi väljastatud tehnoülevaatuse kontrollkaart ja bussijuhil kutselise autojuhi juhiluba. Küprose Vabariigi ametiasutused nõudsid aga, et sel oleks ka reisikorraldaja litsents. Komisjon teavitas Küprose Vabariigi ametiasutusi sellest, et reisikorraldaja litsents ei ole vajalik ega saa seda ka nõuda bussiettevõtja puhul, kelle tegevuskohas ELi õigustikku ei kohaldata. Seda küsimust ei ole veel lahendatud. 2012. aasta alguses sai komisjon teateid sellest, et piiripunktides on muudetud kehtivat tava seoses Küprose türgi kodanike kolmandate riikide kodanikest abikaasade juhilubadele esitatavate nõuetega Nimelt ei lubata nimetatud isikutel, kui neil ei ole oma päritoluriigi juhiluba, enam Küprose Vabariigis autot juhtida. Komisjon tõstatas küsimuse kohtumisel Küprose Vabariigi ametiasutuste esindajatega, et hinnata, kas poliitikat on muudetud, millest tuleks eraldusjoone määruse kohaselt teavitada komisjoni[5]. Aruandeperioodi jooksul märkis komisjon ka seda, et Küprose Vabariigi ametiasutused olid väljastanud verbaalnoodi, et korrata Küprosesse sisenemise ja sealt väljumise ametlikke piiripunkte käsitlevat seisukohta, mis komisjoni arvates ei ole täpne tõlgendus eraldusjoone määruse sisust. Nagu mitmel korral märgitud, peab komisjon väga oluliseks ELi kodanike ja nende perekondade vaba liikumist üle eraldusjoone. 1.2. Eraldusjoone ebaseaduslik ületamine ja varjupaik Küprose Vabariigi politsei andmed 2012. aasta kohta näitavad, et eraldusjoone ebaseaduslik ületamine Küprose põhjaosast valitsuse kontrolli all olevale alale minekuks veidi vähenes. 2011. aastal peeti valitsuse kontrolli all oleval alal kinni 1 265 ebaseaduslikku rändajat (aasta varem 1 311)[6]. Valitsuse kontrolli all olevale alale sisenes otse 19 ebaseaduslikku rändajat (aasta varem 1) ja idapoolse suveräänse baasipiirkonna kaudu sisenes 13 isikut (aasta varem 18) ning seega oli kinnipeetud ebaseaduslike rändajate koguarv 1 297 (aasta varem 1 330) . Küprose Vabariigi politsei tõi ühe võimaliku põhjusena välja Küprose majanduskriisist tingitud tööväljavaadete vähenemise ning töötajate ja patrullkäikude arvu suurenemise kooskõlas Küprose Vabariigi politsei uue strateegilise kavaga (aastateks 2012−2015) võitluseks ebaseadusliku sisserändega. Enamik kinnipeetud ebaseaduslikest rändajatest olid Süüria, Iraani või Gruusia kodanikud (VI lisa). Ebaseaduslikud rändajad peetakse tavaliselt kinni eraldusjoonel teostatava kontrolli käigus ja lennujaamades, kui nad üritavad Küproselt lahkuda. Rahvusvahelist kaitset otsivad kolmandate riikide kodanikud tuvastatakse tavaliselt politseijaoskondades varjupaiga taotlemisel. 1 265 ebaseaduslikust rändajast taotles Küprose Vabariigis varjupaika 542 isikut (42,8 %). Aruandeperioodil suurenes märkimisväärselt varjupaika taotlevate Süüria kodanike arv. Küprose Vabariigi politsei hinnang teede kohta, mille kaudu ebaseaduslikud rändajad valitsuse kontrolli all olevale alale saabuvad, põhineb samadel kriteeriumidel nagu eelnevatelgi aastatel ehk peamiselt dokumentidel (ID-kaart, pass, viisad, Türgi sisenemis- või väljumistempel passis või nn Põhja-Küprose Türgi Vabariigi väljaantud „viisad” või „elamisload”, muud tõendavad dokumendid, milleks on juhiload, rändajate tehtud avaldused ja ka muud tõendid, näiteks identifitseerimisdokumentide puudumine, Türgi rahatähed). Enamik ebaseaduslikke rändajaid saabub valitsuse kontrolli all olevale alale Türgi ja Küprose põhjaosa kaudu. Küprose türgi kogukonnalt saadud andmete kohaselt peeti Küprose põhjaosas kinni 41 ebaseaduslikku rändajat, kellest 39 oli pärit Süüriast. 2 072-le ei antud luba sisenemiseks Küprose põhjaossa erinevates piiripunktides[7]. Võrdlusperioodi jooksul saadeti Küprose põhjaosast tagasi 741 isikut[8]. Küprose Vabariigi ja Küprose türgi kogukonna vahel puudub otsene koostöö politsei- ja sisserändeküsimustes. Kahe kogukonna esindajad kohtuvad aga korrapäraselt ÜRO egiidi all kuritegevust ja kuritegevusega seotud küsimusi käsitleva tehnilise komitee raames[9]. Nimetatud komitee laiendusena on kaks kogukonda loonud ka teabevahetuse ja ühisalgatuste mehhanismi, nn ühise sideruumi, milles osalevad alaliselt ÜRO rahuvalvejõud ja mis tegutseb kuuel päeval nädalas. Kaks poolt on nende mehhanismide kaudu üles näidanud head tahet parandada oma politseijõudude suhtlust ning teha koostööd ja teineteist abistada, vahetades teavet juhtumite kohta, mis hõlmavad inimrööve, kinnipeetud isikuid, ebaseaduslikke uimasteid ning varastatud asju[10]. Küprose Vabariigi politsei sõnul on koostöö muude asjaomaste valitsusasutuste ja idapoolse suveräänse baasipiirkonna haldusasutusega väga hea. Idapoolne suveräänne baasipiirkond Üldiselt on ebaseaduslik ränne idapoolse suveräänse baasipiirkonna kaudu aruandeperioodil vähenenud. Suveräänse baasipiirkonna ametnike sõnul on Küprose Vabariigi ja suveräänse baasipiirkonna tolli- ja sisserändeasutuste vaheline koostöö jätkuvalt suurepärane. Aruandeperioodil ei lubatud üle eraldusjoone 1 014 isikut, kellest enamik olid Küprose põhjaosas elavad Türgi kodanikud. Muud välismaalased olid Iraani, Venemaa ja Iisraeli turistid, kes saabusid Küprose põhjaosa kaudu. Need isikud suunati Nicosia Agios Dhometiose piiripunkti Küprose Vabariiki sisenemise nõuete täitmiseks[11]. Idapoolses suveräänses baasipiirkonnas peeti kinni 13 ebaseaduslikku rändajat,[12] kellest viis sisenesid valitsuse kontrolli all olevale alale seaduslikult, kuid jäid sinna pärast viisa aegumist edasi. Ülejäänud kaheksa saabusid saarele Küprose põhjaosa kaudu ning ületasid eraldusjoone ebaseaduslikult. Idapoolne suveräänne baasipiirkond arreteeris ka viis korraldajat[13]. Ebaseadusliku rändega võitlemiseks teeb suveräänse baasipiirkonna politsei piiripunktidest kaugemal juhuslikke riskihinnangule ja luureandmetele tuginevaid patrullkäike. Neid täiendavad suveräänse baasipiirkonna tolli- ja sõjaväeasutuste patrullkäigud. Kohalikud elanikud ja talunikud kasutavad siiani Pergamose külas (mis asub osaliselt baasipiirkonnas ja osaliselt Küprose põhjaosa territooriumil) või selle lähistel paiknevaid „mitteametlikke piiripunkte”, mida on eriti raske kontrollida. Nagu on viidatud ka eelmistes eraldusjoont käsitlevates aruannetes, põhjustavad need „mitteametlikud piiripunktid” jätkuvalt muret ning küsimusega tuleks tegeleda viivitamata. Komisjon tõstatas kohtumisel suveräänse baasipiirkonna esindajatega „mitteametlike piiripunktide” küsimuse, kutsudes baasipiirkonna ametnikke üles leidma 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 3 artikli 5 lõikele 2 vastava sobiva lahenduse[14]. Suveräänse baasipiirkonna esindajad märkisid, et küsimuse lahendamiseks uuritakse erinevaid võimalusi. 2. KAUPADE ÜLEMINEK ERALDUSJOONEST 2.1. Kaupade väärtus Komisjoni määruse (EÜ) nr 1480/2004[15] artikli 8 kohaselt on Küprose türgi kaubanduskoda ja Küprose Vabariigi ametiasutused esitanud kord kuus aruande selliste kaupade liigi, koguse ja väärtuse kohta, millele on väljastatud saatedokumendid. Mõlemad aruanded hõlmavad kaupu, mis on toodud valitsuse kontrolli all olevale alale suveräänse baasipiirkonna ametiasutuste kontrolli all olevate Pergamose ja Strovilia piiriületuspunktide kaudu. Küprose türgi kaubanduskoja aruannete kohaselt oli selliste kaupade koguväärtus, millele 2012. aastal väljastati saatedokumendid, 9 584 410 eurot, kuid tegelikult kaubeldi kaupadega koguväärtuses 8 945 347 eurot[16]. Eraldusjoone ületanud kaupade koguväärtus oli 2012. aastal kolm korda väiksem kui 2011. aastal. Selline märkimisväärne vähenemine on seletatav erakorralistest asjaoludest tuleneva elektrimüügiga Küprose põhjaosast valitsuse kontrolli all olevale alale, mis lõpetati 2012. aasta märtsis. 2012. aastal toimus elektri müük 4 748 881 euro ulatuses (53 % kaubandusest). Ehkki elektrimüük oli väiksem kui 2011. aastal, mõjutas see 2012. aastal eraldusjooneülest kaubandust. Elektri müüki kõrvale jättes oli Küprose türgi kaubanduskoja andmetel selliste kaupade koguväärtus, millele väljastati saatedokumendid, 4 835 528 eurot, kuid tegelikult kaubeldi kaupadega koguväärtuses 4 196 465 eurot. Need andmed näitavad tavapärase eraldusjooneülese kaubanduse märkimisväärset vähenemist (22%) võrreldes 2011. aastaga. Küprose Vabariigi ametiasutuste aruannete kohaselt vähenes üle eraldusjoone viidud kaupade kaubanduslik koguväärtus (sealhulgas elekter) 303 %, 8 788 890 euroni. Üle eraldusjoone viidud kaupade (elektri müüki kõrvale jättes) kaubanduslik koguväärtus vähenes märkimisväärse 17 % võrra (2011. aastal 4 827 454 eurot ja 2012. aastal 4 040 018 eurot). See on peamiselt tingitud vasemurru, ehitusmaterjalide ja värske kala kaubanduse vähenemisest, mida võib selgitada majanduskriisiga (ehitustegevus peaaegu katkes ja restorane suleti). Kaubavahetuse üldine vähenemine võib viidata ka kahe kogukonna majanduse omavahelise sõltuvuse vähenemisele. Kuigi kaupade liikumine valitsuse kontrolli all olevalt alalt Küprose põhjaossa ei kuulu eraldusjoone määruse reguleerimisalasse, on sellise kaubavahetuse maht Küprose kaubandus-tööstuskoja andmetel vähenenud ligikaudu 50 % (2 272 493 eurolt 2011. aastal 1 014 067 euroni 2012. aastal). 2011. aastal oli kaupade liikumine valitsuse kontrolli all olevalt alalt Küprose põhjaossa ebatavaliselt aktiivne ja selle põhjuseks oli peamiselt elektriseadmete ostmine osana ELi rahastatud projektist. Seega moodustab kaupade liikumine valitsuse kontrolli all olevalt alalt Küprose põhjaossa 11,3 % vastassuunas toimunud kaubavahetusest (2011. aastal 7,85 %). Käsitledes eraldusjooneülest kaubandust aga ilma elektri müügita, moodustab kaupade liikumine valitsuse kontrolli all olevalt alalt Küprose põhjaossa 24 % vastassuunas toimunud kaubavahetusest (2011. aastal 46 %). Küprose türgi kogukond kohaldab jätkuvalt kaubanduskorraldust, milles põhimõtteliselt kopeeritakse eraldusjoone määruses sätestatud piiranguid. Kõnealust korraldust ei järgita siiski järjekindlalt, mis takistab jätkusuutlike kaubandussuhete loomist. Küprose türgi kogukond on avalikult teatanud, et selle peamine põhjus on kohalike ettevõtjate kaitsmine. 2.2. Kaubaliigid 2012. aastal olid elektri järel kõige mahukamateks kaubaartikliteks plasttooted; neile järgnesid ehitusmaterjalid/kivitooted ja värske kala[17]. Aruandeperioodil hakati kauplema uute artiklitega, nagu granadill, seller, söögipeet ja kiudoptiline kaabel, kuid nende mõju kaubavahetusele oli äärmiselt väike[18]. Kõnealuse aruandeperioodi ajal oli eraldusjooneülene kaubandus saaresisene ning puudus eksport ELi teistesse liikmesriikidesse või kolmandatesse riikidesse. 2.3. Rikkumised Aruandeperioodil rikkumisjuhtumeid ei olnud. 2.4. Kaupade liikumisel esinevad takistused ja raskused Eraldusjooneülese kaubanduse takistused on endiselt olemas ning seda peegeldab ka kaubanduse vähenemine 22 % võrra. Nagu märgiti eelmistes aruannetes, ei ole Küprose türklaste veoautode liikumine valitsuse kontrolli all olevale alale veel rahuldavalt lahendatud. Komisjoni arvates aitaks Küprose türklaste kommertsveokite liikluse lihtsustamine kaasa kogukonna majanduse arengule. Komisjon talitused algatasid tehnilised kõnelused Küprose Vabariigi pädevate ametiasutustega 2012. aasta alguses, eesmärgiga probleemiga tegeleda ja leida töötavaid lahendusi liiklusohutusprobleemidele. Hoolimata komisjoni konkreetsetest ettepanekutest kohaldada liiklusohutusküsimuste lahendamiseks proportsionaalsemaid vahendeid (näiteks kontrollid teedel), ei ole edu saavutatud. Küprose türklaste üle 7,5 tonni kaaluvad tarbesõidukid saavad eraldusjoone ületada vaid siis, kui nende dokumendid on väljastanud Küprose Vabariik. Küprose Vabariigi ametiasutused teavitasid komisjoni kehtestatud meetmetest, millega lihtsustub Küprose türklaste jaoks tehnoülevaatuse kontrollikaartide ja kutseliste autojuhtide juhilubade omandamine. 2012. aasta augustis teavitati komisjoni sellest, et piiriületuspunktis oli peetud kinni 180 tonnine kartulikogus, et Küprose Vabariigi tervishoiuministeerium saaks täiendavalt kontrollida, kas on kasutatud pestitsiide. Tervishoiuministeerium soovis panna kartulid karantiini, hoolimata sellest, et saadetisel olid sõltumatu eksperdi väljastatud ELi nõutavad fütosanitaarsertifikaadid. Küsimus lahendati pärast ELi eksperdi, komisjoni ja Küprose türgi kaubanduskoja sekkumist. 2012. aastal kerkisid sarnaselt 2011. aastaga esile mõned probleemid toiduainete, eelkõige töödeldud toidu valdkonnas. Küprose Vabariigi ametiasutused ei luba töödeldud toiduaineid üle eraldusjoone, tuues põhjuseks tervishoiuteenistuste mure, et Küprose põhjaosas ei vasta tootmisprotsess ELi õigustikule. Komisjon on Küprose ametiasutusi teavitanud, et kuna eksisteerib võimalus võtta analüüsimiseks toodetest proove, ei tohiks nad takistada kõigi töödeldud toiduainete liikumist üle eraldusjoone. Praeguse seisuga ei ole töödeldud toiduainete üle eraldusjoone liikumine lubatud. Nagu varasematelgi aastatel, teatavad Küprose türgi ettevõtjad endiselt raskustest valitsuse kontrolli all oleval alal asuvate kaupluste varustamisel oma kaupadega ning oma kaupade ja teenuste reklaamimisel valitsuse kontrolli all oleval alal, mis takistab kaubandust. Need raskused võivad kajastada Küprose kreeklaste laialt levinud vastumeelsust osta Küprose türklaste tooteid ja selline hoiak kujutab endast kaubandustõket. Samuti mainiti seda, et mõlema kogukonna ettevõtjad seisavad teise kogukonnaga ärisuhete sõlmimisel silmitsi arvukate haldustakistustega. Mõlema poole ettevõtjatel peab olema vabadus luua ärinõuetel põhinevaid kaubandussuhteid ilma mis tahes surveta. 2.5. Salakaubavedu Üle eraldusjoone toimuv salakaubavedu jäi 2012. aastal 2011. aastaga samale tasemele ja Küprose Vabariigi ametiasutused arestisid vara 1 305 korral (aasta varem 1 538 korral). Suveräänne baasipiirkond arestis Pergamose ja Strovilia ametlikes piiripunktides vara 218 korral. Salakaubavedu on siiski endiselt laialt levinud, kajastades eraldusjoone geograafilist eripära, mis võimaldab salakaubavedu kogu eraldusjoone pikkuses. Takistamaks teatavate hooajaliste kaupade, näiteks metsloomade ja -lindude ning pauguefektiga ilutulestikuvahendite vedu valitsuse kontrolli all olevale alale (ka idapoolse suveräänse baasipiirkonna kaudu), korraldatakse eraldusjoone lähedal asuvatel aladel kontrolloperatsioone. Muude kaupade hulgas arestiti sigarette ja tubakat, loomseid saadusi ja piimatooteid ning võltsitud käekotte ja tekstiiltooteid. Piirkonnakohtus algatati salakaubaveo eest 2010. aastal üheksa kriminaalasja ning 2011. ja 2012. aastal ei algatatud mitte ühtegi kriminaalasja. Tavaliselt kohtumenetlust ei toimu, vaid määratakse halduskaristus. Enamik kaupu avastati ametlikes piiriületuspunktides, aga samuti Pyla, Briti suveräänse baasipiirkonna, Potamia ja Zodia lähedalasuva puhvertsooni ümbruskonnas. Puhvertsoonis asuva Pyla küla Küprose türklastest elanikkonna tavapärase varustamisega (eraldusjoone määruse artikli 4 lõige 10) seoses kontrollivad ja registreerivad idapoolse baasipiirkonna ametiasutused ehitusmaterjalide, kala, sigarettide jne koguseid. Idapoolse baasipiirkonna ametiasutused märkisid, et rullimistubaka kogus on märkimisväärselt suurenenud, ja see tõenäoliselt ületab nõudlust. Idapoolse baasipiirkonna ametiasutused andis teada oma kavatsusest tõstatada küsimus Küprose türgi kogukonnaga Pylas. 2.6. Kaubanduse soodustamine Komisjon otsib jätkuvalt võimalusi, et edendada eraldusjooneülest kaubandust. 2011. aastal kaotati komisjoni otsusega kohustus kasvatada üle eraldusjoone kaubeldavad kartulid otse sertifitseeritud seemnekartulist. 2012. aastal ei kaubeldud sertifitseerimata seemnekartulist kasvatatud kartuliga, kuid esmakordselt tehti seda 2013. aasta alguses. Samuti väljendas Küprose türgi kaubanduskoda üldist huvi tühistada kõigi elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise keeld, kui need saadused vastavad ELi eeskirjadele ja nõuetele. Eelkõige oleks Küprose türgi kaubanduskoda huvitatud alustama peatselt kauplemist kalakasvandusest pärit kala ja muuks kui inimtoiduks mõeldud vadakuga. Komisjon tegeleb praegu nende taotluste läbivaatamisega. Küprose Vabariik on korduvalt väljendanud valmisolekut uurida võimalust laiendada nende kaupade nimekirja, mis võivad eraldusjoont ületada valitsuse kontrolli all oleva ala suunas. Komisjon väljendas jätkuvalt muret Küprose Vabariigile seoses kaupade liikumisega valitsuse kontrolli all olevalt alalt läbi Küprose põhjaosa ning tagasi valitsuse kontrolli all olevale alale läbi Limnitise piiripunkti. Kuna eraldusjoone määrus on ainus õigusakt kaupade ja isikute üle eraldusjoone liikumise reguleerimiseks, valmistab komisjon ette muudatust eraldusjoone määrusele, et viia kõnealune praktika kooskõlla ELi õigusega. Viljaka koostöö tulemusena kõigi asjaomaste sidusrühmadega on eespool mainitud ettepanek esitatud, nii et küsimus on peaaegu lahendatud. [See ettepanek esitati 13. mail 2013]. 3. JÄRELDUSED Nagu on märgitud eelmistes aruannetes, on kontroll eraldusjoone ametlikes piiripunktides rahuldav. Aruandeperioodil kinnipeetud ebaseaduslike rändajate arv näib kinnitavat vähenemistendentsi, kuid kolmandate riikide kodanike ebaseaduslik eraldusjoone ületamine on jätkuvalt probleem. Komisjon on seisukohal, et ebaseadusliku rände ja salakaubaveo probleemi aitaks lahendada see, kui Küprose Vabariik ja suveräänse baasipiirkonna haldusasutus tugevdaksid veelgi piiripunktide vahelise eraldusjoone valvet. Samuti kutsub komisjon suveräänse baasipiirkonna haldusasutust üles leidma sobivat lahendust mitteametlike piiriületuspunktide küsimusele. Komisjonile valmistavad muret mõned 2012. aasta alguses piiriületuspunktides toimunud vahejuhtumid ning ta jätkab suhtlust Küprose Vabariigi ametiasutustega kõigi arengute teemal, mis võiksid puudutada poliitilise suuna muutust. Eraldusjooneülese kaubanduse väärtus oli 2012. aastal kolm korda madalam kui 2011. aastal. Selline märkimisväärne vähenemine on seletatav sellega, et elektrimüük Küprose põhjaosast valitsuse kontrolli all olevale alale lõpetati 2012. aasta märtsis (selles lepiti kokku 2011. aasta juulis). Elektri müüki kõrvale jättes vähenes tavapärane eraldusjooneülene kaubandus märkimisväärselt alates eraldusjoone määruse jõustumisest 2004. aastal neljandat aastat järjest (17 % ehk 4 827 454 eurolt 2011. aastal 4 040 018 eurole), osaliselt tingituna majanduslangusest. Elektri järel olid mahukamateks kaubaartikliteks plastiktooted, ehitusmaterjalid, kivitooted ja värske kala. Eraldusjooneülese kaubanduse maht jääb siiski veel piiratuks ning see on osaliselt tingitud määruse enda piiratud reguleerimisalast. Aruandeperioodil püsisid teatavad kauplemistakistused. Küprose türklaste tarbesõidukid, eeskätt üle 7,5 tonni kaaluvad veoautod ja bussid, saavad kogu saarel vabalt liikuda üksnes siis, kui juhiload ja muud vajalikud dokumendid on omandatud valitsuse kontrolli all oleval alal. Komisjoni talitused ja Küprose Vabariigi pädevad asutused on pidanud kõnelusi, et leida kõnealusele probleemile mõistlik lahendus. Veel ei ole edu saavutatud. Samuti ei ole veel edu saavutatud seoses punktis 2.4 kirjeldatud probleemidega. Üle eraldusjoone toimuv salakaubavedu tundub olevat vähenenud, kuid on veel ulatuslik. Kaupade liikumine valitsuse kontrolli all olevalt alalt läbi Limnitise piiripunkti ja Küprose põhjaosa ning tagasi valitsuse kontrolli all olevale alale ei ole kooskõlas ELi õigusega ja nõuab eraldusjoone määruse muutmist. See muudatus on vastuvõtmisel. Üldiselt võib teha järelduse, et eraldusjoone määrus on endiselt kasutuskõlblik alus, mis võimaldab isikute ja kaupade liikumist Küprose Vabariigi valitsuse kontrolli all olevale alale ja sellelt välja. Komisjon on siiski mures, et vähenenud on nii kontrolljoone ületamine inimeste poolt kui ka kaubandusmaht. See on seotud majanduskriisiga, kuid võib viidata ka kahe kogukonna majanduse omavahelise sõltuvuse vähenemisele. Seda arvestades loodab komisjon tulemuslikule koostööle Küprose Vabariigiga nõukogu määruse (EÜ) 866/2004 tõhusa rakendamise tagamisel. Komisjon jätkab määruse rakendamise jälgimist. [1] ELT L 161, 30.4.2004, lk 128. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 587/2008 (ELT L 163, 24.6.2008, lk 1) – nn eraldusjoone määrus. [2] Vt eraldusjoone määruse põhjendus 3. [3] Küprose Vabariigi ametiasutused ei registreeri Küprose kreeklaste tagasipöördumist valitsuse kontrolli all olevale alale ega Küprose türklaste tagasipöördumist Küprose põhjaossa (vt VII lisa). [4] Eraldusjoone määrus ei näe ette aruandekohustust seoses sellise liikumisega. [5] Eraldusjoone määruse artikkel 10. [6] See arv ei hõlma isikuid, kel ei lubatud eraldusjoont ületada, kuna Küprose Vabariik ei kogu ametlikku statistikat nende isikute arvu kohta. Küprose Vabariigi politsei hinnangul ei lubatud aga 2012. aastal üle eraldusjoone valitsuse kontrolli all olevale alale minna ligikaudu 2 500 isikul. [7] Türgi: 807, Süüria: 438, Türkmenistan: 117, Iraak: 83, Pakistan: 69 [8] Türgi: 318, Pakistan: 93, Moldova: 71, Türkmenistan: 65, Süüria: 46 [9] Kõnealune komitee on üks seitsmest erikomiteest, mis moodustati kogukondadevahelist usaldust suurendavate meetmetena ÜRO toel ja Küprose kahe kogukonna juhtide vahel 21. mail 2008 saavutatud kokkuleppe otsese tulemusena. [10] Peasekretäri aruanne ÜRO operatsiooni kohta Küprosel, 7. jaanuar 2013. [11] Mh Türgist 478, Iraanist 40, Venemaalt 40, Iisraelist 34. [12] Usbekistanist 3, Iraagist 2, Indiast 2, Iraanist 1, Egiptusest 1, Moldovast 1, Sri Lankalt 1, Hiinast 1, Vietnamist 1. [13] Kürpose kreeklasi 4, Iraanist 1. [14] ELT L 236, 23.9.2003, lk 940. [15] Komisjoni 10. augusti 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1480/2004, ELT L 272, 20.8.2004, lk 3. [16] Vt käesoleva aruande I, II ja III lisa. [17] Vt käesoleva aruande IV lisa. [18] Uued kaubaartiklid moodustasid 0,26 % kogu eraldusjooneülesest kaubandusest.