2.

suurendama hariduse ja koolituse rolli strateegias „Euroopa 2020”, võttes arvesse hariduse ümbermõtestamist käsitlevat teatist, hariduse ja koolitusega seotud aspekte iga-aastases majanduskasvu analüüsis ja riigipõhiseid soovitusi ning keskendudes kooskõlas riiklike ja ET 2020 prioriteetidega ning olemasolevatele ressurssidele tuginedes järgmistele valdkondadele: a) parandada haridus- ja koolitussüsteemide tulemuslikkust ning oskuste ja pädevuste üldist taset, näiteks sidudes tihedamalt töö- ja hariduselu ning tagades tõhusa suhtluse ja tugevad partnerlused asjakohaste poliitikavaldkondade, hariduse ja koolituse allsektorite, tööturu osapoolte ning eri valitsemistasandite vahel; b) edendada koostöös tööturu osapooltega kutsehariduses ja -koolituses tipptaset, näiteks töötades välja kvaliteetsed kutsehariduse ja -koolituse süsteemid tugeva tööpõhise õppe komponendiga, kaaludes lühikesel õppetsüklil põhinevate keskharidusjärgsete või kolmanda taseme kvalifikatsioonide loomist kooskõlas Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga või seotuna esimese tsükliga Bologna protsessi kontekstis, keskendudes potentsiaalsetele majanduskasvu valdkondadele või oskuste puuduse all kannatavatele valdkondadele ning viies kutseharidus- ja -koolituspoliitika kooskõlla riiklike, piirkondlike või kohalike majanduse arendamise strateegiatega; c) parandada kõrge koolist väljalangemise riski ja väheste põhioskustega noorte õpitulemusi nõukogu 2011. aasta soovituses (10) sätestatud raamistiku kohaselt, näiteks tehes kõigis kooliastmetes varakult kindlaks õpilased, kelle õppeedukus on põhioskuste alal madal, pakkudes individuaalselt tuge – valideerides samas mitteformaalses ja informaalses õpikeskkonnas omandatud teadmisi, oskusi ja pädevusi – ning võideldes halva õppeedukuse põhjuste vastu kvaliteetse ja hõlpsalt ligipääsetava väikelaste hariduse ja hoiu abil; d) vähendada madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute arvu, näiteks suurendades täiskasvanute koolitamiseks pakutavaid stiimuleid, andes teavet elukestva õppe teenustele tagatud juurdepääsu kohta, sealhulgas näiteks teavet mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise (11) ja karjäärinõustamise kohta ning pakkudes õppijatele kohandatud individuaalseid õppimisvõimalusi; e) võtta kasutusele meetmed, et arendada 2006. aasta soovituses (võtmepädevuste kohta elukestvas õppes) (12) kirjeldatud valdkonnaüleseid oskusi ja pädevusi haridustee varastest etappidest kuni kõrghariduseni, kasutades uuenduslikke ja õpilasekeskseid pedagoogilisi lähenemisviise; f) vaadata läbi ja muuta rangemaks õpetamisega seotud ametite (sealhulgas õpetajate, koolijuhtide ja õpetajate koolitajate) kutsenõuded, tehes seejuures koostööd asjaomaste sidusrühmadega, näiteks tagades tõhusa õpetajate alushariduse ning ühtse ja piisavate vahenditega süsteemid õpetajate töölevõtmiseks, valimiseks, alushariduseks, toetamiseks karjääri algul ja pädevustel põhinevaks õpetajate ametialaseks arenguks; g) optimeerida IKT-põhise õppe kasutamist ja juurdepääsu kvaliteetsetele avatud õpikeskkondadele, näiteks toetades IKT-põhiseid õpetamis- ja hindamistavasid, edendades digitaalse infosisu kasutajate ja loojate õiguste ja kohustuste läbipaistvust ning toetades haridus- ja koolitusasutusi, et nad saaksid kohandada oma tegevust kooskõlas avatud õpikeskkondadega, pöörates erilist tähelepanu kvaliteedi tagamisele ja järelevalvele; h) tähtsustada ja võimaluse korral suurendada investeeringuid haridusse ja koolitusse, tehes samas tööd selle nimel, et tugevdada niisuguste kulutuste tõhusust, ja soodustades riiklikke arutelusid jätkusuutlike ja tasakaalustatud rahastamismehhanismide teemal, kaasates erinevaid sidusrühmi;