EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 20.12.2011 
SEK(2011) 1586 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv  
riigihangete kohta 
ja  
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, 
milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate 
üksuste hankeid 
{KOM(2011) 896 lõplik} 
{SEK(2011) 1585 lõplik}  
 
ET 2   ET 1. TAUST  
Riigihange on protsess, mida riigiasutuse d ja avaliku sektori organisatsioonid 
kasutavad asjade, teenuste ja ehitust ööde ostmiseks. Sellised kulud moodustavad 
majandusest märkimisväärselt suure ja mõjusa osa. 2009. aastal andsid ELi 
riigihanke-eeskirjade kohaselt sõlmitud lepingud 3,6  % ELi sisemajanduse 
koguproduktist (420 miljardit eurot). 
Mitmetes hiljutistes aruannetes ja poliiti listes avaldustes on r õhutatud riigihanget 
käsitlevate direktiivide läbivaatamise vaja dust. Riigihanke raamistiku läbivaatamine 
on prioriteet ka ühtse turu aktis. 
Käesolevas mõjuhinnangus analüüsitakse probleeme, millega tuleb kokku puutuda 
ELi riigihankepoliitika raames, ning uuritakse võimalusi direktiivide 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ toetamiseks ja kohandamiseks. 
2. K
ONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA  
Käesolevas aruandes tuginetakse väli sekspertidelt saadud laiapõhjalistele 
arvamustele, konsultatsioonidele ja analüüsile, mis põhineb 2011. aastal 
riigihangetele antud hinnangutel ja 2004. aasta e-riigihangete tegevuskavale 2010. 
aastal antud hinnangul. Aruandes lähtutak se kahe rohelise raamatu koostamise 
käigus korraldatud konsultatsioon ide põhjal tehtud järeldustest: 
(a) ELi riigihankepoliitika ajakohastamine (üle 620 vastuse); 
(b) E-riigihangete laiem kasutuselevõtt ELis (77 vastust). 
Mõlema rohelise raamatu koostamist toetasid kõrge osavõtumääraga konverentsid 
Brüsselis, kus sidusrühmadel avanes lisavõimalus oma vaadete väljendamiseks. 
Liikmesriikide esindajatega konsulteer iti riigihangete nõuandekomitee kaudu. 
3. PROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
Kindlaks on tehtud kolm põhiprobleemi: 
• Vähene kulutõhusus – kehtivad ELi eesk irjad annavad hinnan guliselt ligikaudu 
20 miljardit eurot kokkuhoidu 420 miljardi euro kohta aastas , kuid asjaomased 
menetlused võivad olla liialt koormavad, sest seotud kulud ulatuvad ligikaudu 
5,6 miljardi euroni. 
• Ühiskonna jaoks kadumaläinud võimalused – kehtivad eeskirjad ei pruugi alati 
võimaldada sidusrühmadel oma ressursse optimaalselt kasutada ja/või teha 
parimaid ostuvalikuid. 
• Suunatus pigem riiklikule kui ELi riigih anketurule – üle 98 % ELi eeskirjade 
kohastest lepingutest on sõlmitud oma riigi pakkujatega (ligikaudu 96 % 
kogumaksumusest). 
 
ET 3   ET Edasise analüüsi käigus tehti kindlaks ne nde probleemide põhjused, mis liigitati viie 
olulisema valdkonna alla. 
3.1. Reguleerimisala  
Põhjus: eeskirjade keerulisus  Kohaldamis- ja reguleerimisala määratlevate ELi eeskirjade keerulisus ja ebaselgus 
tekitavad ebakindlust, panevad riikli kud hankijad riskidest kõrvale hoidma ja 
käituma nii, et „linnuke kirjas”, mis ka hjustab hanke tulemuste kvaliteeti. Suure 
hulga riiklike hankijate või tehingute puhul rakendatakse ku lukat regulatiivaparaati, 
ilma samaväärset kasu saamata. Direktiivig a hõlmatud tegevuste (nt avaliku sektori 
sisese koostöö vorm) ja eri liiki lepingute s uhtes kehtivate reeglite puhul eksisteerib 
palju halle tsoone. Selline keerukus teki tab kohtuvaidlustega seotud kulusid, mis 
jäävad enamasti avaliku sektori organisa tsioonide kanda, ke s vajavad eeskirjade 
täitmise alast nõustamist. 
3.2. Menetlused  
Põhjused: ebaproportsionaalsed ja jäigad menetlused  Ebaproportsionaalsed menetlused tekitava d liigseid kulusid, eriti väiksemate 
lepingute puhul. Tüüpiline menetlus maksab peaaegu 28 000 eurot (keskmine kulu 
avaliku sektori organisatsioonile on 5
 500 eurot; ettevõtjatele läheb pakkumise 
koostamine maksma 3  800 eurot ettevõtja kohta). ELi hanke madalaima piirmäära 
(125  000 euro) puhul moodustava d sellised kulud 18–29  % lepingu maksumusest. 
Eespool kirjeldatut kinnitavad veelgi mä rkimisväärsed erinevused liikmesriikide 
suutlikkuses (nt aeg, mis kulub hanketeate avaldamisest kuni lepingu sõlmimiseni, 
võib erineda kuni 180 päeva). 
Paljud sidusrühmad kurdavad selle üle, et olemasolev menetlus on jäik ja piirab 
nende läbirääkimisvõimalusi. Eelkõige ei ol e just avaliku sektori organisatsioonidel 
võimalik ebastandardseid hankelahendusi (nt uuenduslikud ostumeetodid) kõige 
paremal viisil ära kasutada.  
3.3. Strateegiline hange  
Põhjused: ebakindlus ja stra teegiliste eesmärkide integree rimist võimaldavate sätete 
puudulikkus   
Hoolimata mitmest teatisest, mille eesmärk on selgitada, kuidas riigihanke-eeskirjade 
kohaldamisel integreerida muid poliiti lisi eesmärke (nt keskkonnakaitsealased, 
sotsiaalsed, innovaatilised), leiavad paljud si dusrühmad siiski, et probleem on alles. 
Samuti tunnevad nad, et rohkem oleks võimalik  ära teha avalikku raha strateegiliselt 
vastutustundlikumal viisil kasutada soovi vate avaliku sektor i organisatsioonide 
aitamiseks. Kohtuvaidlustesse sattumise hi rm (seoses lepingu rikkumisega) on viinud 
selleni, et sellist võimalu st kasutatakse harva, ni ng ülevaate puudumine ei ole 
võimaldanud edulugusid kindlaks teha ega neid  laiemalt tutvustada. Lisaks kasutavad 
liikmesriigid olemasolevaid meetmeid erineval viisil ning sellest tulenevad erisused standardites/kirjeldustes suurendavad veelgi turu killustamise ohtu piki 
riikidevahelisi eraldusjooni. 
 
ET 4   ET 3.4. Juurdepääs 
Põhjused: regulatiivsed ja loomulikud turutõkked  Raskused, mis mõjutavad juurdepääsu ül eeuroopalisele turule, vähendavad VKEde 
osalemist riigihangetes ja piiriülest pakkumist. Paljud pakkuj ad ei ole kunagi 
proovinudki teises riigis pakkumist esitada, sest neid takistavad nii loomulikud (nt 
keel, geograafia) kui ka re gulatiivsed ja halduslikud tõ kked. Nii VKEsid kui ka 
piiriüleseid pakkujaid takistavad hal dusnõuded (nt tõendusdokumentide esitamise 
nõue) ja teabe kättesaada vuse keerulisus. Riigiha nkelepinguid saanud VKEde 
osakaal ei ole alates 2002. aastast märkimisväärse lt muutunud, samuti ei ole 
paranenud piiriülese osavõt u näitajad. Lepingu maksumus on kõige olulisem tegur, 
mis mõjutab VKEde osalemist – VKEdel on keeruline esitada pakkumisi lepingutele, 
mille maht ületab 300
 000 eurot. 
3.5. Juhtimine  
Põhjused: liikmesriikides on kasutuse l erinevad juhtimismudelid ning nende 
haldussuutlikkus on erinev  
Liikmesriikides kehtestatud halduskorralduses esinevad märkimisväärsed erinevused 
on viinud selleni, et kõikjal ELis ei jä rgita ühesugust taotlemise, kontrolli ja 
järelevalve menetlust. See omakorda on v iinud vigade tekkimise ja ebapiisava 
ressursside juhtimiseni ning suurendanud pe ttuste ohtu. ELi rahastatud projektide 
hiljutiste auditite käigus tuvastati märk imisväärselt kõrge veamäär, mis tulenes 
riigihanke-eeskirjade valest kohaldamis est ning mõningatel juhtudel ka ELi 
direktiivide valest ülevõtmisest. Alates 2005. aastast komisjoni algatatud rikkumismenetluste analüüsimisel tuvastati sarnaseid vigu ja probleeme, mis viitasid sellele, et sellised vead ei ole juhuslikud, vaid esinevad korduvalt.  
3.6. Tagajärjed  
Eespool kirjeldatud kolm peamist problee mi üheskoos viivad järelduseni, et 
riigihangete puhul ei  saavutata siseturu täit potentsiaali.
 Kui mingeid meetmeid ei 
võeta, siis kõige paremal juhul selline olukord jätkub või isegi halveneb, sest 
erinevused muutuvad veelgi  suuremaks ning arvestada tuleb kuludega, mis tekivad 
seoses halvasti toimiva õigusraamistiku tõttu käest lastud võimalustega. 
Võttes arvesse, et paljud tuvastatud probleemidest on tekki nud kahe ELi direktiivi 
põhjal võetud meetmete ja tõlgenduste tulemu sel, siis tuleb järeldada, et nimetatud 
probleemidega toimetulemiseks on põhjendatud ja vajalik võtta meetmeid ELi tasandil. 
4. E
ESMÄRGID  
Hindamise käigus leiti, et kehtiva riig ihankepoliitika üldised eesmärgid peaksid 
kehtima jääma, võttes eelkõige arvesse praegust majanduslikult pingelist olukorda 
paljudes liikmesriikides. Seega jätkab EL õiglase, mittediskrimineeriva ja kogu ELi 
hõlmava konkurentsi edendamist, et tagada  parim kvaliteedi ja hinna suhe ning 
saavutada ühiskonna jaoks võimalikest pa rimad hanketulemused. Ühtlasi võitleb EL 
ka edaspidi aktiivse lt korruptsiooni vastu. 
 
ET 5   ET Eespool kirjeldatud peamiste probleemid ega toimetulemiseks pakutakse välja 
järgmised erieesmärgid:  
(1) parandada ELi riigihanke-eeskirjade ja menetluste kulutõhusust; 
(2) kasutada täielikult ära kõik võimaluse d, et tagada ühiskonna jaoks parimad 
tulemused; 
(3) muuta riigihanked sobivaks pigem ELi turu kui siseriik like turgude jaoks. 
Probleemide põhjustega tegelemiseks on kindlaks määratud ka üheksa 
tegevuseesmärki. Nende tegevuseesmärkide saavutamine peaks aitama täita ka erieesmärke ning tõhusamalt saavutada üldisi eesmärke. 
5. V
ALIKUD  
Kaalutud on mitmeid valikuvõimalusi, kui gi radikaalsed meetmed (kas ELi 
õigusaktide täielik tühistamine või täielik ühtlustamine) heideti kiiresti kõrvale. Tegevuseesmärkidest juhindudes töötati viie peamise probleemse valdkonnaga 
tegelemiseks välja mitmed mitteseadusandlikud ja seadusandlikud valikuid, lähtudes teatavatest otsustavatest valikuvõimal ustest. Vastu on võetud kõrgetasemeline 
lähenemiseviis, sest kõikide võimalike seadusandlike muudatuste üksikasjalik 
uurimine annaks tulemuseks mitmesajaleheküljelise dokumendi. 
Pärast edasist kaalumist valiti välja 12 vali kuvõimalust, et neid edaspidi põhjalikult 
lähtestsenaariumiga (ei mingeid muudatu si) võrrelda. Iga problemaatilise valdkonna 
jaoks jäeti alles kaks s eadusandlikku võimalust, mis erinesid oma keerukusastme 
poolest, ning juurdepääsu ja juhtimiseg a seotud probleemide lahendamiseks pakuti 
välja pehmet õigust hõlmavad valikuvõimalused. 
Kõnealuste probleemide puhul ei ole alati võimalik teha otsust, kas see või teine 
valik on ainuõige. Reguleerimisala, menetlu se ja juhtimisega seoses soovitatud 
lahenduste puhul oleks kõige parem kombin eerida omavahel nii seadusandlikke 
valikuvõimalusi kui ka seadusandlikke ja mitteseadusandlikke valikuvõimalusi. 
6. V
ALIKUVÕIMALUSTE MÕJUD JA VÕRDLUS  
Kõnealuste valikuvõimaluste  peamisi mõjusid käsitlet akse kokkuvõtlikult allpool. 
Üldiselt on kõige otsesemad mõjud maja nduslikud koos piiratud sotsiaalsete ja 
keskkonnamõjudega, välja arvatud strateeg ilise kasutamisega seotud valikute puhul, 
mis on juba oma olemuselt loodud selleks, et  tekitada (positiivset) sotsiaalset ja 
keskkonnamõju. 
6.1. Reguleerimisala  
Valikud  
SCO.LEGI.TARGET:  riigihanget käsitlevate õigusaktide reguleerimisala 
sihtotstarbeline kohandamine  
 
ET 6   ET SCO.LEGI.REDUCE:  märkimisväärsed muudatused, millega jäetakse välja teatavad 
hankijad/hanked  
Mõjud  
Mõlemad valikud peaksid muutma menetluse selgemaks ja seega ka 
kulutõhusamaks. SCO.LEGI.TARGET abil peaks olema võimalik tegelda praegu veel hallide tsoonidega ja parandada õigluskindlust, ilma et see tooks kaasa mingeid rahvusvahelisi tagajärgi. Lihtsama ha nkekorra kehtestamine sotsiaalteenuse 
hankelepingutele, mille maksumus ületab 500
 000 eurot, ja kõikide muude teenuste 
suhtes täieliku hankekorra kohaldamine peaks muutma ELi eeskirjad selgemaks ja 
paremini kohaldatavaks. 
SCO.LEGI.REDUCE mõju ja seega ka ka su piirdub välja jäetud hangetega ja 
põhineb eeldusel, et mis tahes siseriiklik ko rd on ELi omast leeb em. Kui siseriiklikud 
(allpool ELi piirmäärasid) hanke-eeskirjad või vad sisaldada vähem ettekirjutusi, siis 
jäävad selliste erandlike hangete puhul ikkagi alles märkimisväärsed regulatiivsed 
kulud ning sellistele ha ngetele iseloomulikud ja vältimatud riigihangete 
nõuetekohase juhtimisega seotud kulud. Li saks väheneks erandite tegemisel 
läbipaistvus ELi tasandil, kuid ilmselt ka  riiklikul tasandil, millega kaasneks 
negatiivne mõju konkurentsile ja maksta vale hinnale. Konkreetsetest eranditest 
sõltuvalt võivad lisakulud tekkida, kui  erandite tegemine on vastuolus 
rahvusvaheliste kohustustega, mis võib om akorda viia partnerriigi turgude 
sulgemiseni, millel oleks märkimisväärselt  negatiivne mõju sellistes riikides 
tegutsevatele ELi ettevõtjatele. 
Õigusliku selguse parandamine (SCO.L EGI.TARGET) ei aitaks lahendada 
sidusrühmade ja tehingute kaasamist mõjutavaid probleeme. Keerulisemaks (ja teatud määral poliitiliseks , võttes arvesse võimalikke  rahvusvahelisi tagajärgi) 
muutuks otsuse tegemine selle kohta, kas kaasatakse õiged sidusrühmad ja 
reguleerimisese.  
6.2. Menetlused  
Valikud  
PRO.LEGI.DESIGN:  olemasolevate menetluste parandamine ja täiustamine. 
PRO.LEGI.FLEXIB:  avaliku sektori organisatsiooni dele kättesaadavate menetluste 
valiku laiendamine ja ebaproportsionaalse lt suuri kulusid teki tavate menetluste 
lihtsamaks muutmine. 
Mõjud  
PROC.LEGI.DESIGN parandaks teatavate me netluste ülesehitust ning suurendaks 
õiguslikku selgust selle kohta, mida nõutak se. See peaks parandama kulutõhusust ja 
riigihankeprotsessi üldist proportsi onaalsust. Kui korduvate hankemeetodite 
sagedasemal kasutamisel peaks olema avali ku sektori organisats ioonidele üldiselt 
positiivne mõju, siis tekitab mõningast mu ret sellega kaasnev turu sulgemine ja 
ettevõtjate pikaajaline juurdepääs sellistele vahenditele. Selle probleemiga on tarvis tegeleda, et tagada läbipaistvus ja vä ltida diskrimineerimist ning hoiduda konkurentsi 
kahjustamisest. Selliste vahendite ja m eetmete tugevdamine, mis aitavad kaasa e-
 
ET 7   ET riigihanke kasutuselevõtule, peaksid märk imisväärselt parandama kulutõhusust ning 
tugevdama ELi riigihanketuru  lõimumist, olgugi et sell ega kaasnevad arenduskulud 
ja tehnilised piirangud (et hoiduda turu killustamisest). 
PROC.LEGI.FLEXIB suurendaks avaliku se ktori organisatsioonide valikuvõimalusi 
ja paindlikkust, mis parandaks ka ha nkemenetluse tulemusi, eelkõige tänu 
läbirääkimisvõimaluste suurenemisele (hoo limata teatavatest vastuväidetest, mis on 
seotud läbirääkimisoskuste asjakohase ka sutamise ja väljaarendamise võimalike 
kuludega). Lihtsama korra sisseseadmine hankelepingute jaoks, mida sõlmivad 
keskvalitsusest madalama tasandi hanki jad, peaks parandama kulutõhusust ja 
eeldades teatavate miinimumnõuete kehtes tamist läbipaistvus e kohta (eelteadete 
kasutamine), ei tohiks konkurents olulis elt väheneda ega ilmneda rahvusvahelisi 
tagajärgi. 
6.3. Strateegiline hange  
Valikud  
STR.LEGI.FACILIT:  võimaldab avaliku sektori or ganisatsioonidel sõnastada oma 
riigihanke vajadused nii, et need si saldaksid ka muid poliitikaeesmärke. 
STR.LEGI.ENFORC:  võtab avaliku sektori organisa tsioonidelt ära kaalutlusõiguse. 
Avaliku sektori organisatsioonid peavad riigihankelepingute (täies mahus või 
osalisel) sõlmimisel lähtuma sellest, kuida s need täidavad muid poliitikaeesmärke.  
Mõjud  
Üldjoontes on mõlema valiku raames võe tavad meetmed väga sarnased. Nende 
mõjud erineksid peamiselt vastavalt sellele, kas ELi tasandil võetakse vastu vabatahtlik või sunniviisiline lähenemisviis. Mõlema eesmärk oleks parandada avaliku sektori organisats ioonide suutlikkust saavutad a laiemaid strateegilisi 
eesmärke. Valiku FACILIT korral oleksid st rateegilised mõjud üldiselt väiksemad 
kui valiku ENFORC korral seoses tõen äoliselt erineva rakendamisega eri 
liikmesriikides, olenevalt tehtud valikutes t. Riigiasutused ja avaliku sektori 
organisatsioonid säilitaksid siiski oma võime teha otsuseid, mis sõltuvad tegelikest asjaoludest ja olemasolevatest vahenditest ning mis on praeguses majanduskliimas eriti oluline. ENFORC tagaks kogu ELi ulat uses suurema järjepidevuse ja parema 
rakendamise. Mõlemad variandid tekitavad avaliku sektori orga nisatsioonidele ja 
ettevõtjatele kulus id seoses suurenenud teabenõuet ega ja vajadusega omada rohkem 
teadmisi paljudest poliitika test ja omada nende üle suuremat kontrolli. Mõlemad 
valikud võivad vähemalt lühiajaliselt muuta menetlused keerulisemaks ja suurendada 
halduskoormust. 
6.4. Juurdepääs  
Valikud  
ACC.SOFT:  täiendav juurdepääsualane juhendamine ja koolitus ELilt, näiteks 
selleks, et aidata kaasa piiriülesele ostule ja müügile.  
ACC.LEGI.FACILIT:  halduspiirangute eemaldamine VKEde osalemiselt ja 
piiriüleselt juurdepääsult. 
 
ET 8   ET ACC.LEGI.ENFORC:  ettekirjutavate meetmete kasutuselevõtt, mille tulemusena 
reserveeritaks riigihanke turud osa liselt VKEdele või nõutaks hangete 
struktureerimist viisil, mis soodustaksid VKEde osavõttu neist.  
Mõjud  
Ka neil kahel seadusandlikul valikul on sa rnane sisu ja peamine erinevus nende 
mõjus sõltub sellest, kas võetakse vastu vabatahtlik või sunniviisiline lähenemisviis. Kuigi sunnimeetmed peaksid tagama VKEdele  ja võimalik, et ka ei piiriülestele 
pakkujatele, parema juurdepääsu ning ri igihanke siseturgu üldiselt paremaks 
muutma, ei ole kindel, et see ratsionaliseer iks ja lihtsustaks eeskirju. Suurenevad 
teabenõuded võivad muuta menetluse keerulisemaks ning suurendada halduskoormust nii avaliku sektori organi satsioonide kui ka ettevõtjate jaoks. 
Vabatahtliku lähenemisviisi korral võiksid m õned neist kuludest olla väiksemad, sest 
sellise lähenemisviisi puhul võiks rohkem lähtuda kohalikest vajadustest. 
ELi riigihanketurule juurde pääsu soodustavad vahendid, nt  sellised, mis vähendavad 
tõendamiskohustust pakkumises osalemiseks, peaksid viima VKEde ja piiriüleste pakkujate jaoks lihtsamate ja vähem koormavate menetlusteni. Võttes vastu lähenemisviisi, et dokumentaalse tõendusmaterjali esitamise kohustus lasub üksnes 
edukatel pakkujatel, vähendataks halduskulus id 80 %. Teatavat piirmäära ületava 
kogumaksumusega lepingute jagamine osad eks peaks samuti suurendama nende 
lepingute hulka, millele oleks tagatud VKEde juurdepääs.  
Valiku ACC.SOFT oleks vaid väike positiivne mõju juurdepääsu määrale, kuid 
sellega kaasnevad kulud oleksid väikesed. 
6.5. Juhtimine  
Valikud  
GOV.SOFT: juhtimist mõjutavate korduvate prob leemide kindlakstegemine ja selles 
valdkonnas juhiste andmine, nt. parima tava võrdlemine ja sellest õppimine. 
GOV.LEGI.TARGET:  mastaabisäästu võimendav mõju ja avaliku sektori 
organisatsioonide jaoks soovitud tu lemused, mis saadakse kasutades 
spetsialiseerunud kutseorganisatsioone, kes aitavad vajaduse korral hanketegevust 
koondada. 
GOV.LEGI.ENHANC:  kohustada liikmesriike moodustama riigihangete 
rakendamise, kontrolli ja järelevalve eest vast utavat riiklikku asutust, kes annab igal 
aastal aru oma tegevusest.  
Mõjud  
Spetsialiseerunud hankeasutuste kättesaadavus e ja rolli suurendamine peaks olema 
märkimisväärseks abiks paljudele ava liku sektori organisatsioonidele, kes 
korraldavad harva suure maksumusega riigih ankeid ja kes ei tea seetõttu väga 
kindlalt, kuidas ELi eesk irju täita. Olgugi, et suurem koondatus tekitab muret 
võimaliku turu sulgemise pärast, mis nõuab tähelepanu, peaks valikul nimetusega GOV.LEGI.TARGET olema avaliku sektori or ganisatsioonidele ja ettevõtjatele 
üldiselt kasulik mõju. Valikuga GOV.LE GI.ENHANC peaks olema võimalik luua 
 
ET 9   ET sarnased tingimused ja struktuur riigihanke eekirjade kontrollimiseks, järelevalveks 
ja kohaldamiseks nii riiklikul kui ka ELi ta sandil, millega parandataks järjepidevust 
ja kindlust kõikjal ELis ja tugevdataks si seturgu. Kuigi liikmesriikidel ja avaliku 
sektori organisatsioonidel tu leb tõenäoliselt kanda mõninga id lisakulusid, on paljudel 
juba vajalikud struktuurid olemas ja se oses paranenud kooskõlas tamise ja seirega 
peaksid nemad pigem säästma. 
Sarnased, kuid väiksemad mõjud peaksi d kaasnema valikuga GOV.SOFT, millega 
tõenäoliselt ei saavutata samaväärset vastuvõtmist ja järjepidevust seoses selle vabatahtliku iseloomuga. 
7. E
ELISTATUD VALIKUD  
Analüüsist lähtudes esitatakse järgmine  lahenduste pakett (märgitud halliga):  
Valikud  
 
Probleemide rühmad  Valikud, 
millega ei 
kaasne 
muutusi 
(NC) Pehme 
õiguse 
valikud 
(SOFT) Seadusandlikud valikud –  
üldiselt olemasoleva 
raamistiku piires  
(LEGI._) Seadusandlikud valikud –  
uus või märkimisväärsed 
muudatused  
(LEGI._) 
Reguleerimisala 
(SCO) SCO. NC  SCO. 
SOFT  SCO.LEGI.TARGET  
(piiride selgemaks 
muutmine)  SCO.LEGI.REDUCE 
(reguleerimisala 
märkimisväärne muutmine) 
Menetlused 
(PRO) PRO. NC  PRO. 
SOFT  PRO.LEGI.DESIGN 
(määratluste ja ülesehituse 
parandamine)  PRO.LEGI.FLEXIB 
(valikuvõimaluste 
suurendamine, e-riigihanke 
laiendamine) 
Strateegiline 
(STR) STR. NC  STR. 
SOFT  STR.LEGI.FACILIT 
(strateegilise riigihanke 
soodustamine)  STR.LEGI.ENFORC 
(strateegilise riigihanke 
soodustamine)  
Juurdepääs 
(ACC) ACC. NC  ACC. 
SOFT  ACC.LEGI.FACILIT 
(juurdepääsu soodustamine)  ACC.LEGI.ENFORC 
(juurdepääsuvahendite 
tugevdamine)  
Juhtimine (GOV) GOV. NC GOV. 
SOFT GOV.LEGI.TARGET 
(vahendite kasutamise 
optimeerimine) GOV.LEGI.ENHANC 
(suurendatud kontroll ja 
vastutus)  
8. EDASINE SEIRE JA HINDAMINE  
Järjepidevate ja võrreldav ate andmete puudumine takistab praegu tehtavaid 
jõupingutusi riigihanke val dkonnas saavutatu jälgimiseks ning edasisi meetmeid 
vajavate valdkondade väljaselg itamiseks. Iseenesestmõistetavalt on paljude kaalutud 
meetmete seas teatavad para ndused järelevalvekorralduses , nt juhtimise täiustamine 
ja e-riigihange. Kaaluda tuleks paremaid statistika ja järelevalvemeetodeid, et teostada seiret järgmiste valdkondade üle: 
• täitmisega seotud kulud; 
• kasutamine ja sääst/kulud, mis kaasne vad üleminekuga e-riigihankele ja 
strateegiliste eesmärkide edastamisega; 
• VKEde ja piiriüleste pakkujate juurdepääsumäärad; 
 
ET 10   ET • pettuste, korruptsiooni ja konkurentsi p iirava käitumise vastased meetmed. 
Teksti eelnõu sisaldaks kohustust hinnata mis tahes uusi õigusakte.