EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 7.12.2011 
SEK(2011) 1482 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
millega luuakse stabiliseerimise rahastamisvahend 
{KOM(2011) 845 lõplik} 
{SEK(2011) 1481 lõplik}  
 
ET 2   ET 1. PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Kriisid ja konfliktid mõjutavad kogu maailma riike ning ohustavad ülemaailmset julgeolekut 
ja stabiilsust. Konfliktid on sageli seotud riigi ebakindlus ega ning neid teravdavad nõrk 
juhtimine ja vaesus. Sellistele struktuursete le probleemidele reageerimine nõuab olulisi 
kollektiivseid jõupingutusi, mis põhinevad tugeval partnerlusel teiste riikidega, kodanikuühiskonnas osalejatega, mitmepoolsete ja piirkondlike partneritega , selleks et luua 
tingimused, mis aitavad riikidel konflikte ära hoida. 
Selleks et toetada poliitiliste  konfliktide või loodus õnnetuste all kannatava id riike, vajab EL 
oluliselt rohkem paindlikkust väljaspool humanitaarabi ja kodanikukaitset, mille eesmärk on päästa inimelusid ja leevendada inimeste kannatusi, et parandada kiiresti puudusi kriisidele 
reageerimises, täiendada kriisiohjamis operatsioone (sealhulgas ühise välis- ja 
julgeolekupoliitika raames) ning hõlbustada vara jase taastamise, taastustööde ja pikaajalise 
arengu paremat sidumist, mis on vajalik asjaomaste riikide püsivaks stabiliseerimiseks. 
Lisaks sellele takistavad arengut, nõrgest avad õigusriiki ning soodustavad ülemaailmset 
ebastabiilsust loodusõnnetused või inim tegevusest tingitud õnnetused, narkokaubandus, 
organiseeritud kuritegevus, terrorism ja kübe rturvet ohustatavad olukorrad. Riskid, mis 
mõjutavad inimesi, keskkonda, kliimamuutusi ja julgeolekut ning on seotud keemiliste, 
bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumamaterjalidega, ületavad ka riikide ja piirkondade piire. 
Selleks et tegeleda paljude ebas tabiilsust tekitavate teguritega,  mis võivad viia konfliktide ja 
kasvavate julgeolekuprobleemiden i, ning selleks, et EL täidaks rahvusvahelisel areenil täies 
ulatuses oma ülesannet ELi väärtuste ja huvide edendamisel, tuleb stabiliseerimise 
rahastamisvahendi tulemuslikkust v eelgi suurendada, pidades silmas: 
(a) abi kiirust kriisiolukordade le või tekkivatele kriisi olukordadele reageerimisel; 
(b) ELi ja ELi partnerite konfliktide enneta mise, kriisiks valmisoleku ja rahu 
kindlustamise suutlikkuse arendamist; 
(c) suuremal määral tegelemist ülemaailmse te riikidevaheliste julgeolekuohtudega. 
2. S
UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Ülemaailmse partnerina on ELil usaldusväärsus ja neutraalsuse kuvandi tõttu nähakse teda 
ausa vahendajana, mis annab konflikti sekkumisel ja selle ennetamisel suhtelise eelise. ELi 
tasandi kriisidele reagee rimise meetmed maksimeerivad reag eerimise sidusust ja abi tõhusust. 
Siinkohal tuleks märkida, et väga vähestel ELi liikmesriikidel on kriisi dele reageerimiseks või 
rahu kindlustamiseks stabiliseerimise rahastamisvahendiga reguleerimisala poolest võrreldav lahendus. 
Üha keerulisemate probleemide valguses ei saa vutata ühtegi ELi-sisestest prioriteetidest – 
julgeolek, majanduskasv ja töökohtade loomin e, kliimamuutused, juurdepääs energiale, 
tervishoid ja pandeemiad ning ränne – laiast maailmast isoleerituna. 
 
ET 3   ET 3. ELI ALGATUSE EESMÄRGID  
Uues Euroopa Liidu lepingus (artikkel 21)  on määratletud ELi välistegevuse üldised 
põhimõtted ja eesmärgid, muu hulgas „ säilitada rahu, ennetada konflikte ja tugevdada 
rahvusvahelist julgeolekut ning abistada ra hvaid, riike ja piirkondi, mida tabavad 
loodusõnnetused või inimteg evusest tingitud õnnetused .” 
 
ET 4   ET Uue stabiliseerimise rahastamisvahendi  konkreetsed eesmärgid on järgmised.  
1. Aidata inimtegevusest või loodusõnnetustest ti ngitud kriisiolukorda des või tekkivates 
kriisiolukordades  tagada stabiilsus tulemusliku reagee rimisega, mis aitab säilitada, luua 
või taastada tingimused, mis on olulised li idu arengu- ja koostööpol iitika nõuetekohaseks 
rakendamiseks. 
2. Tagada ELi ja selle partnerite valmisolek hoid a ära konflikte ja te geleda kriisieelsete 
ja -järgsete olukordadega  tihedas kooskõlas rahvusvaheliste, piirkondlike ja 
allpiirkondlike organisatsioonidega, riik like ja valitsusväliste osalejatega. 
3. Tegeleda  rahu ja stabiilsust ohustavate  ülemaailmsete ja riikidevaheliste 
julgeolekuohtudega . 
4. POLIITIKAVALIKUD  
Selleks et suurendada ELi rahu-  ja julgeolekualase tegevuse tõhusust , tulemuslikkust  ja 
sidusust , tõstes seeläbi ELi kohalolekut, kaaluti nelja  valikut. 
– Poliitikavalik 0 : kaotada rahastamisvahendit pärast 2013. aastat. 
– Poliitikavalik 1 : praegune olukord: säilitada rahastamisvahendi praegune 
reguleerimisala ning sarnane raha stamispakett, võrreldes 2007.–2013. aasta 
finantsraamistikuga. 
– Poliitikavalik 2:  muuta rahastamisvahendit, säil itades üldjoontes  selle praeguse 
reguleerimisala, kuid suurendades võim aluse korral paind likkuse sätteid koos 
rahastamispaketi mõõduka suurendamisega , mis võimaldab ELil täita piisavalt 
oma kasvavaid kohustusi rahu ja julgeoleku valdkonnas. 
– Poliitikvalik 3 : luua uus rahastamisvahend või uued rahastamisvahendid, 
arvestades järgmist: a) käsitleda kriisile reageerimist ja kriisiks valmisolekut eraldi julgeolekuküsimustest, nagu terrorism, piirkonnaülesed ohud ja 
keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumamaterjalidega kaasnevad riskid, b) hõlmata ELi välistegevuse vahe ndid, mida rakendatakse praegu muude 
vahendite raames (nt ELi valimist e vaatlemise missioon või Aafrika 
rahutagamisvahend). 
5. M
ÕJU HINDAMINE  
Ollakse üksmeelel, et EL peab säilitama peam ised omadused, mis on ta eduteele viinud. 
Kaalutud poliitikavõimalusi kavatsetakse kons olideerida ja igal võimalusel parandada 
praeguse stabiliseerimise rahastamisvahendi omadusi. Rahastamisvahendi iseloomu tõttu ei põhjusta tõenäoliselt ühegi eespool nimetatud poliit ikavaliku kasutamine (v.a poliitikavalik 0) 
välist mõju (majanduslik, sotsiaalne või keskkond lik) arvestades olulis i erinevusi. Siiski 
oleksid lõppvalikul olulised ta gajärjed, kui pidada silmas kõikide teiste välisvahendite 
tõhususe , tulemuslikkuse  ja sidususe  suurendamist. 
 
ET 5   ET Veelgi tõhusam rahastamisvahend peaks kaasa tooma ELi tegevuse aktiviseerimise 
kriisiennetamise, rahu säilitami se ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamise eesmärgil, 
tõhustades sealhulgas ELi suutli kkust kriisiks valmis olla. 
 
ET 6   ET 6. POLIITIKAVALIKUTE VÕRDLUS  
Allpool esitatud tabelis on koondatud erinevate poliitikavalikute positiivsed ja negatiivsed 
küljed. 
Valikuid hinnatakse kolme jä rgmise kriteeriumi alusel. 
Sidusus  tähendab siin võimalusi luua programmide koostamisel ja abi pakkumisel 
koostoimeid kokkulepitud eesmärkide saavutamiseks ning hoida ära negatiivseid tagajärgi ja 
välismõjusid, mis takistaksid poliitika rakenda mist. See on eriti oluline siis, kui kahel eri 
vahendil on sama geograafiline ulatus. 
Tulemuslikkus  tähendab asjakohaseid tege vusi, sobivate eesmärkide ja sihtide seadmist ning 
seejärel nende täitmise tagamist. 
Tõhusus  tähendab tegevuse asjakohasust ning kasu tusel olevate vahendite võimalikult head 
ärakasutamist. See hõlmab nii organisatsioonilis i tahke kui ka vahendi lihtsustamisest tingitud 
eeldatavat kasu. 
 Mõju Tulemuslikkus  Sidusus   Tõhusus  
0. – Rahastamisvahendit ei ole     
1. - Praegune olukord ei muutu  _ = _ 
2. - Muudetud rahastamisvahend  + + + 
3. - Uus rahastamisvahend või -
vahendid     
A) praeguse rahastamisvahendi jagamine
 =  + Poliitikavalikud  
B) uue tegevusala lisamine  + +  
Poliitikavalik 0 . Aluslepingu artiklist 21 tuleneva te ELi kohustuste tõttu ning nõukogu 
poliitilise juhendi tõttu, mis käsitleb muu hul gas julgeolekut ja arengut (2007), Euroopa 
julgeolekustrateegiat (2008) ni ng konfliktide ennetamist (2011), ei ole selle poliitikavaliku 
kasutamine poliitiliselt võimalik, ilma et EL kaotaks rahvusvahelise usaldusväärsuse ja 
suutlikkuse kaitsta oma huve. 
Poliitikavalik 1 . Stabiliseerimise rahastamisvahend võib jääda kehtima, võimaldades 
reageerida samamoodi nagu 2007. aastast alat es. Puudu jääb aga kogemuse põhjal vahendi 
väärtuse parandamisest ja tõhustamisest ni ng seda eriti tulemuslikkuse ja tõhususe 
seisukohast. 
Poliitikavalik 2 . Teise poliitikavaliku sisu  on säilitada stabiliseerimise rahastamisvahendi 
peamised omadused, tõhustades samal ajal se lle sätteid paindlikkuse ja tulemuslikkuse 
suurendamiseks, võimaldades seeläbi ELil reageeri da tulevikus kiiresti rahvusvahelistele rahu 
ja julgeolekuga seotud probleemidele. V eelgi tõhusam vahend peaks kaasa tooma ELi 
tegevuse aktiviseerimise kriisiennetamise, rahu säilitamis e ja rahvusvahelise julgeoleku 
tugevdamise eesmärgil, tõhustades sealhulga s ELi suutlikkust kriisiks valmis olla. 
 
ET 7   ET Stabiliseerimise rahastamisvahend jätkaks sellis te tegevuste rahastamist, mis täiendavad või 
toetavad meetmeid, mida rahastatakse muude  välisvahendite raames ning kasutatakse 
vajaduse korral välisinstrumentide asemel, kui viimaseid ei saa kiiresti kasutusele võtta. 
Siinkohal võib tuua näite ootamatute valimiste koht a, mille vaatlemist ei  saa ette kavandada 
või mille ettevalmistamine vajab otsest ELi toet ust selleks, et tagada vabade ja õiglaste 
tulemuste saavutamiseks paremad tingimused, mis on enamikule rahvast vastuvõetavad, et vältida tulemuste vaidlustamist, mis võib k aasa tuua konflikti (Tuneesia, Egiptus, 2011).  
Poliitikavalik 3 . Uus rahastamisvahend või -vahendid : 
(a) kahe uue vahendi loomine, mis jagab kahe ks ühelt poolt kriisidele reageerimise ja 
kriisiks valmisoleku ning teiselt poolt ülemaailmsete ja riikidevaheliste 
julgeolekuohtudega tegelemi se, ei ole soovitatav. 
Ühelt poolt on tähtis tõsta esile kriisidele reageerimise ning kriisile eelneva ja 
järgneva suutlikkuse suurendamise vahelisi  seoseid ning teiselt poolt tegeleda 
ülemaailmsete ja riikidevaheliste ohtude ga. Üheskoos moodustavad need ELi rahu- 
ja julgeolekualase välistegevuse ol emuse (koos muude vahenditega, nagu 
demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend). Nende komponentide üksteisest eraldamisest tuleneva sidususe  kaoga kaasnevaid võimalikke kulusid ei 
tohiks alahinnata. 
Lisaks vastuolule üldeesmärgiga olemasol evate vahendite arvu kärpida, võib see 
kaasa tuua vähem sidusa ja üksteist tä iendava koosmõju konflikti ajenditele 
reageerimisel; 
(b) uue vahendi reguleerimisala laiendamist selleks, et saavutada erinevate ELi 
sekkumiste kasutamisel suurem sidusus, võib ka eirata, võttes arve sse raskusi erineva 
õigusliku aluse ja erinevate otsustusprotsesside sobitami sel ühte õigusakti. Selline 
poliitikavalik ei oleks tõhus. 
Vastupidi, oleks oht, et osa praeguse korra  alusel saavutatud paindlikkusest võib 
kaduma minna, kui viia teised vahendid ja töömeetodid sama regulatiivse raamistiku alla. Näiteks valimiste vaatlemise missi ooni otsustusprotsessid vastavad vaevalt 
kiirusele, mida on tarvis poliitilisele kriisile järgnevate ettenägematute valimistega tegelemiseks. Mõnda Aafrika rahutagamisv ahendi kaudu rahastatavat tegevust 
(nt Aafrika Liidu rahuvalveope ratsioonides osalevatele Aafr ika sõduritele toetuste 
maksmine), mis on võimalik Euroopa Arengufondi raames, oleks võimatu rahastada ELi eelarvest. Tegemist on lihtsalt kahe nä itega, mis osutavad sellele, et sellist 
ühendust oleks väga keeruline tegelikkuses rakendada. 
Kokkuvõttes tundub poliitikavalik 2 olevat optimaalne.  
Eespool esitatud analüüsi põhjal tundub poliitikavalik 2 olevat optimaalne. Muudetud 
rahastamisvahend , mille puhul säilitatakse suures ulat uses selle praegune reguleerimisala, 
kuid suurendatakse paindlikkust selleks, et või maldada ELil tulevikus tulemuslikumalt ja 
kiiremini reageerida rahvusvahelistele ra hu ja julgeolekuga seotud probleemidele. 
 
ET 8   ET 7. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Euroopa komisjoni järelevalve- ja hindamissü steemid keskenduvad üha rohkem tulemustele. 
Kaasatakse nii koosseisulisi tööt ajaid kui ka väliseksperte. Sellised hinnangud aitavad kaasa 
vastutuse suurenemisele ja käimasolevat e sekkumiste paranemisele; samuti õpitakse 
kogemustest, et kavandatavate poliitikavaldkon dade ja tegevuste puhul võetaks arvesse 
rahvusvahelise konfliktide ja ebaki ndlate olukordade võrgustiku (INCAF)1 kriteeriume. 
                                                 
1 OECD arenguabikomitee rahvusvaheline konfliktide ja ebakindlate olukordade võrgustik