Brüssel 10.12.2004

KOM(2004) 804 lõplik

.

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

Guinea Vabariigiga peetud nõupidamiste lõpetamise kohta vastavalt Cotonou lepingu artiklile 96

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Euroopa Liit otsustas 30. märtsil 2004 alustada Guinea Vabariigiga nõupidamisi vastavalt Cotonou lepingu artiklile 96. See otsus võeti vastu seoses demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järgimise allakäiguga, inimõiguste ja isikute põhivabaduste rikkumise ja heade ärijuhtimistavade puudumisega. Demokraatliku õhkkonna halvenemine kulmineerus 2003. aasta detsembris toimunud presidendivalimiste ajal, mis toimusid vaidlustatavates tingimustes, kus puudus tegelik valimisvõitlus.

Algselt 15. aprillile 2004 määratud nõupidamiste avamiskoosolek toimus 20. juulil 2004. Koosoleku käigus märkis Euroopa Liit rahuloluga, et Guinea on võtnud teatavaid kohustusi ja on toimunud positiivne areng ühelt poolt demokraatia ja õigusriigi põhimõtetest lähtuva õhkkonna tugevdamisel ja teiselt poolt makromajanduslike ja riigi pikaajalisele arengule suunatud struktuuride loomisel. Need kohustused sisaldusid memorandumis, mille Guinea valitsus koosolekul esitas. Kokkuvõtlikult hõlmasid kohustused järgmist:

- tagasipöördumine demokraatia põhimõtete juurde, kusjuures alustatakse uuesti riigi dialoogi traditsioonilise opositsiooni ja kodanikuühiskonnaga ning vaadatakse sellest tulenevalt üle valimissüsteem;

- ülalnimetatud uue valimissüsteemi põhjal kohalike ja seadusandlike organite valimiste korraldamine vastavalt 2005. aasta juunis ja 2007. aasta juunis;

- põhiseaduse ja õigusaktide järgimine, inimõiguste ja üksikisiku põhivabaduste austamine, sealhulgas erakondade moodustamise õigus ja parteide õigus tulla kokku ning tunnistada ja kuulutada oma seisukohti avalikult; samuti mõttevahetuse käivitamine meediakanalite liberaliseerimiseks vajaliku õigusraamistiku loomiseks;

- detsentraliseerimisprotsessi käivitamine;

- makromajandusliku juhtimise tugevdamine ja sektoripõhiste reformide elluviimine.

Euroopa Liit rõhutas, et Guinea ametivõimude võetud kohustuste ulatusest ja rakendamisest sõltub otsustaval määral Euroopa Liidu rakendatavate meetmete laad ja ulatus ning et neid meetmeid kohaldatakse vajaduse korral pärast seda, kui dialoogide jätkumisest ja kohapealsetest nõupidamistest on möödunud kolm kuud.

Koosolekul otsustati samuti, et Euroopa Liit jätkab dialoogi eesmärgiga tagada võimalikult kiire toetus demokraatia ja õigusriigi põhimõtetele Guinea Vabariigis, see dialoog on eelduseks koostöösuhete täielikuks normaliseerimiseks selle riigiga. Edasine dialoog toimus Guinea valitsuse ja Euroopa Liidu esindajate vahel kohapeal.

Guinea valitsus esitas vahearuande 30. septembril 2004. Selle kohaselt toimus Euroopa Liidu eesistujariigi ja komisjoni ühine väljasõiduistung Conakrys, kus anti koostöös liikmesriikide esindajatega kohapeal hinnang kohustuste täitmisele. Samas edastati need kohustused ka rahvuskogu esimehele, majandus- ja sotsiaalkomiteele, endise riikliku valimisnõukogu liikmetele, erinevatele poliitilise ja ühiskondliku elu võtmeisikutele, muu hulgas ka ajakirjandusele ning AKV riikide saadikutele Guineas.

Sellest vahearuandest ilmnes, et Guinea võimuorganid on üles näidanud suurt valmisolekut arutelu jätkamiseks ja süvendamiseks ning Euroopa Liidu töö hõlbustamiseks.

Vahearuandest selgub samuti, et teatavad kohustused on kaasa toonud Guinea ametivõimude poolt julgustavaid algatusi. Eeskätt tuleb ära märkida alljärgnevad punktid.

Valitsus on üles näidanud soovi taasalustada dialoogi poliitilise elu kõigi osapooltega, et vaadata üle valimissüsteem. Dialoogi alustamise puhul toimus 31. augustil 2004 pidulik tseremoonia ning dialoogi hõlbustamiseks loodi parteidevaheline infovahetusamet.

Valitsus on kinnitanud oma otsust korraldada kohalikud valimised 2005. aasta juunis, samuti oma soovi tugevdada detsentraliseerimisprotsessi. Väljatöötamisel on mitmed seadusandlikud dokumendid, mille üle toimuvad tulevikus arutelud koos teiste selles protsessis osalevate pooltega ning toetuste eraldajatega.

Valitsus on kinnitanud oma otsust korraldada seadusandlike organite valimised põhiseaduses ette nähtud tähtajal, see tähendab 2007. aasta juunis. Valitsus väljendas oma valmisolekut uurida võimalusi selle tähtaja ettepoole toomise osas juhul, kui opositsioon seda nõuab ja kui selles küsimuses saavutatakse parteide üksmeel.

Valitsus kuulutas välja meediakanalite liberaliseerimise ajaplaani.

Valitsus on kinnitanud meetmed ja nende rakendamise ajaplaani makromajandusliku juhtimise ja sektoripõhiste reformide jaoks.

Samas tuleb tunnistada, et enamik nendest kohustustest kuuluvad täitmisele pikema aja jooksul ning seda on vaja jälgida. Samuti jääb mitmeid probleemseid küsimusi, mis on seotud demokraatia põhimõtte järgimisega. Vaatamata valitsuse ja opositsiooni soovile dialoogi arendada on selle jätkumine muutunud küsitavaks. See tuleneb asjaolust, et valitsus on raskustes dialoogi, ning mis veelgi olulisem, ka valimissüsteemi ülevaatamise ajaplaani koostamisega. See aga võib panna kahtluse alla kohalike valimiste ja seadusandlike organite valimise osas võetud kohustuse täitmise.

Tulenevalt nõupidamistest, võttes arvesse praegusel hetkel täheldatud algatusi ning edasisi olulisi meetmeid, teeb komisjon ettepaneku peatada Cotonou lepingu artikli 96 lõike 2 punkti c kohased meetmed. Nimetatud meetmed pakuti välja ühelt poolt eesmärgiga toetada praegust protsessi ning tunnustada saavutatud edasiminekut ja teiselt poolt selleks, et stimuleerida valitsust tulemusi konsolideerima ning eeskätt demokratiseerimisega seotud kohustuste täitmise kiirendamiseks.

Kolmekümne kuue kuu pikkuse jälgimisaja jooksul tuleb Guinea valitsusega pidada tihendatud poliitilist dialoogi, et veenduda, kas valitsus jätkab alustatud tegevusliini demokraatia ja õigusriigi põhimõtete taastamisel ja suurendab ning konsolideerib oma jõupingutusi inimõiguste ja üksikisikute põhivabaduste osas. See dialoog hõlmab Euroopa Liidu eesistujat ja Euroopa Komisjoni ning jälgimisaja jooksul koostatakse iga poole aasta kohta hinnanguline aruanne.

Kui kohustused täidetakse Guinea ametivõimude poolt kiiremini või vastupidi, kui kohustuste täitmine katkestatakse, jätab Euroopa Liit endale õiguse muuta asjaomaste meetmete rakendamise korda nõukogu uue otsuse abil, mis muudab käesolevat ettepanekut.

Eelneva põhjal ja vastavalt Cotonou lepingu artiklitele 9 ja 96 teeb komisjon ettepaneku lõpetada Guinea Vabariigiga toimunud nõupidamised ja võtta vastu alljärgnev otsus.

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

Guinea Vabariigiga peetud nõupidamiste lõpetamise kohta vastavalt Cotonou lepingu artiklile 96

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous alla kirjutatud AKV-EÜ partnerluslepingut[1], eriti selle artiklit 96,

võttes arvesse AKV-EÜ partnerluslepingu[2] rakendamiseks võetavaid meetmeid ja järgitavaid menetlusi käsitleva sisekokkuleppe sätteid ja eriti selle artiklit 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[3]

ning arvestades järgmist:

Cotonou lepingu artiklis 9 osutatud oluliste osadega piiritletud sätteid on rikutud;

vastavalt Cotonou lepingu artiklile 96 alustati 20. juulil 2004 AKV riikide ja Guinea Vabariigiga nõupidamist, mille käigus võtsid Guinea ametivõimud Euroopa Liidu poolt viidatud probleemide lahendamiseks erikohustused ja need lubati ellu viia kolmekuulise süvendatud dialoogi jooksul;

kõnealuse ajavahemiku lõppedes on ilmnenud, et teatavad eespool nimetatud kohustused on viinud välja konkreetsete algatusteni ning mõned nendest on täidetud, kuid sellele vaatamata tuleb võtta veel mitmed Cotonou lepingu oluliste osade seisukohalt tähtsad meetmed;

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Guinea Vabariigiga Cotonou lepingu artikli 96 kohaselt peetud nõupidamised on lõppenud.

Artikkel 2

Lisas oleva kirja eelnõus sätestatud meetmed võetakse vastu Cotonou lepingu artikli 96 lõike 2 punktis c nimetatud asjaomaste meetmetena.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Otsus kehtib kolmkümmend kuus kuud alates selle vastuvõtmisest nõukogus. Otsus vaadatakse korrapäraselt uuesti läbi vähemalt iga kuue kuu tagant.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Kirja eelnõu

Lugupeetud härra minister!

Euroopa Liit peab Cotonou lepingu artikli 9 sätteid väga tähtsaks. Inimõiguste, demokraatia põhimõtete ja õigusriigi austamine on AKV-ELi partnerluse aluseks ja kõnealuse lepingu oluliseks osaks ning seega ka meie suhete aluseks.

Seetõttu väljendab Euroopa Liit muret demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise pärast põhiseaduslikul referendumil 2001. aastal ning seadusandlike organite valimiste (2002) ja presidendivalimiste (2003) käigus. Euroopa Liit tunneb samuti muret inimõiguste ja üksikisiku vabaduste rikkumise ning heade juhtimistavade puudumise pärast haldus-, poliitilises-, majandus- ja rahandussfääris.

Euroopa Liit on seisukohal, et Guinea poliitilise olukorra näol on tegemist Cotonou lepingu artiklis 9 esitatud põhiseisukohtade rikkumisega. Nimelt sellest artiklist ja Guinea poliitilisest blokeerimisest lähtudes otsustas Euroopa Liit 31. märtsil 2004 alustada Cotonou lepingu artikli 96 kohaselt nõupidamisi eesmärgiga uurida olukorda põhjalikult ja vajaduse korral seda parandada.

Nõupidamisi alustati Brüsselis 20. juulil 2004. Seoses sellega käsitleti mitmeid olulisi küsimusi ning Teil avanes võimalus esitada oma seisukohad ning Teie riigis valitseva olukorra analüüs. Samuti esitasite Te memorandumi koos tegevusplaaniga, mis oli suunatud demokraatia, inimõiguste austamise, õigusriigi põhimõtte ja heade juhtimistavade konsolideerimisele.

Pärast selle aruande esitamist toimus Conakrys Euroopa Liidu eesistujariigi ja komisjoni ühine jätkuistung, millel anti koostöös Euroopa Liidu liikmesriikide kohapealsete esindajatega hinnang kohustuste täitmise kohta.

Euroopa Liit märgib, et Guinea ametivõimud on näidanud üles suurt valmisolekut ühelt poolt arutelu jätkamiseks ja süvendamiseks ja teiselt poolt Euroopa Liidu töö hõlbustamiseks. Euroopa Liit märgib samuti, et teatavad kohustused on andnud alust teiepoolsetele julgustavatele algatustele. Eeskätt tuleb esile tõsta alltoodud asjaolusid.

Teie valitsus on näidanud üles soovi taasalustada dialoogi poliitilise elu kõigi osapooltega, et vaadata üle kehtiv valimissüsteem. Dialoogi alustamise puhul toimus 31. augustil 2004 pidulik tseremoonia ning dialoogi hõlbustamiseks loodi parteidevaheline infovahetusamet.

Valitsus on kinnitanud oma otsust korraldada kohalikud valimised 2005. aasta juunis, samuti oma soovi tugevdada detsentraliseerimisprotsessi. Väljatöötamisel on mitmed seadusandlikud dokumendid, mille üle toimuvad tulevikus arutelud koos teiste selles protsessis osalevate pooltega ning toetuste eraldajatega.

Valitsus on kinnitanud oma otsust korraldada seadusandlike organite valimised põhiseaduses ette nähtud tähtajal, see tähendab 2007. aasta juunis. Valitsus väljendas oma valmisolekut uurida võimalusi selle tähtaja ettepoole toomise osas juhul, kui opositsioon seda nõuab ja kui selles küsimuses saavutatakse parteide üksmeel.

Valitsus kuulutas välja meediakanalite liberaliseerimise ajaplaani.

Valitsus on kinnitanud meetmed ja nende rakendamise ajaplaani makromajandusliku juhtimise ja sektoripõhiste reformide jaoks.

Ei ole vähimatki kahtlust, et nimetatud algatused toetavad inimõiguste ja üksikisiku põhivabaduste tagamise tugevdamist Teie riigis. Samas toimub enamuse võetud kohustuste elluviimine alles pikema aja jooksul ja seda on vaja jälgida. Samuti jääb mitmeid olulisi küsimusi demokraatia taastamise valdkonnas. Seetõttu on võetud erilise tähelepanu alla järgmised konkreetsed meetmed, mis sisalduvad Teie 30 septembri 2004 memorandumi rakendamise vahearuandes:

Riigisisese dialoogi ajaplaani ja struktuuri määratlemine ning selle dialoogi tegelik algatamine eesmärgiga üle vaadata valimissüsteem, nii et see tagaks läbipaistva ja demokraatliku valimisprotsessi.

Inimõiguste ja üksikisikute põhivabaduste alase seadusandluse järgimise kohustuse jätkuv täitmine ja konsolideerimine, mis võimaldaks eeskätt parteidel rakendada oma õigusi ja eelisõigusi koosolekute korraldamise, oma seisukohtade väljendamise ja riiklikele raadio- ja televisioonikanalitele juurdepääsu osas.

Elektrooniliste meediakanalite liberaliseerimine vastavalt Euroopa Liidu jätkuistungil 2004. aasta oktoobris esitatud ajaplaanile, mis võimaldaks tekkida eraõiguslikel elektroonilistel meediakanalitel enne kohalikke valimisi.

Kohalike valimiste ja seadusandlike organite valimiseks vajalike hääletusnimekirjade koostamine vastavalt muudetud valimissüsteemile.

Detsentraliseerimisprotsessi jätkamine.

Makromajanduslikku juhtimist ja sektoripõhiseid reforme toetavate meetmete jätkuv rakendamine.

Tulenevalt nõupidamistest, tunnustades praegusel etapil täidetud kohustusi ning võttes arvesse edasisi olulisi meetmeid, otsustati peatada Cotonou lepingu artikli 96 lõike 2 punkti c kohased meetmed.

Koostöö jätkub 6., 7. ja 8. Euroopa Arengufondi vahendite arvel ning 9. Euroopa Arengufondi finantsraamistiku B arvel, et ellu viia programme, mis on otseselt seotud eriti raskes olukorras olevate inimeste või piirkondliku poliitilise kriisi ohvrite elutingimuste parandamisega.

Samuti on võimalik toetada programme, mis on suunatud hädaolukordade likvideerimisele või kodanikuühiskonna (sealhulgas mitteorganiseerunud kodanike) iseseisvumisele, demokraatia ja inimõiguste põhimõtte austamisele ja tugevdamisele, heade juhtimistavade juurutamisele ning meedia sõnavabaduse loomisele ja konsolideerimisele.

Piirkondlikele projektidele eraldatavad toetused vaadatakse igal üksikul juhul eraldi läbi.

Humanitaartegevuse, kaubanduskoostöö ja kaubanduseelistuste alaste meetmete rakendamine jätkub.

Võimalik on eraldada toetust valimiste ettevalmistamiseks kas 6., 7. ja 8. Euroopa Arengufondi vahenditest või finantsraamistiku B vahenditest, kuid seda saab teha alles siis, kui on kinnitatud kõikide parteide poolt aktsepteeritud uus valimissüsteem, mis tagab läbipaistva ja demokraatliku valimisprotsessi läbiviimise.

9. EAFi finantsraamistiku A vahenditest eraldatavaid toetusi, mida Euroopa komisjoni otsusega vähendati 65 miljoni euro võrra toetusprogrammi poole peal tehtud ülevaatamise käigus, kasutatakse riiklikus arengukavas ette nähtud meetmete võtmiseks pärast seadusandlike organite vabade ja seaduspäraste valimiste toimumist.

Koostöös Euroopa Liidu eesistuja ja Euroopa Komisjoniga viiakse läbi korrapäraseid ülevaatamisi, millest esimene toimub vähemalt kuue kuu pärast.

Euroopa Liit vaatleb edaspidi olukorda Guineas ning selle kolmekümne kuue kuu pikkuse jälgimisperioodi vältel peetakse tihedat poliitilist dialoogi Teie riigi valitsusega eesmärgiga taastada demokraatia ja õigusriigi põhimõtete austamine ning konsolideerida pingutused inimõiguste ja üksikisiku põhivabaduste valdkonnas.

Lugupidamisega

komisjoni nimel | nõukogu nimel |

[1] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

[2] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 376.

[3] EÜT C […], […], lk […].