ET 
 
 
EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS, 
23. veebruar 2010,  
euro kasutusele võtmise ettevalmistamise kohta 
(CON/2010/16) 
 
Sissejuhatus ja õiguslik alus  
5. jaanuaril 2010 sai Euroopa Keskpank (EKP) Eesti Rahandusministeeriumi taotluse  avaldada arvamust 
euro kasutusele võtmise seaduse eelnõu, riigilõivusea duse eelnõu ning äriseadustiku ja teiste seaduste 
muutmise seaduse eelnõu (edaspidi „seaduseelnõud”) kohta.   
EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Lii du toimimise lepingu (ELTL) artikli 127 lõikel 4 ja 
artikli 282 lõikel 5 ning 29. juuni 1998. aasta otsuse 98/415/EÜ (riikide ametiasutuste konsulteerimise kohta Euroopa Keskpangaga seoses õigusaktide eelnõudega)
1 artikli 2 lõike 1 esimesel ja teisel taandel, 
kuna seaduseelnõu käsitleb vääringut ja maksevahe ndeid. Euroopa Keskpanga nõukogu on käesoleva 
arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpa nga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.  
EKP esitab märkused ka kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduse2 kohta, mis võeti Riigikogus vastu 
16. detsembril 2009 ja jõustub Riigikogu XII koosseisu  volituste alguspäeval, eeldatavasti märtsis 2011.   
 
1.  Seaduseelnõude eesmärk 
1.1  Seaduseelnõud asendavad summad kroonides summ adega eurodes, täpsustavad ümardamise 
reeglid ja jõustuvad erandi tühistamise päeval; m õned äriseadustiku sätted jõus tuvad 1. juulil 2010.  
1.2 Äriseadustiku kavandatavad muudatused lähtuvad vajadusest  ühelt poolt väljendada summad 
eurodes ning teiselt poolt väljendada summad tä isarvudena. Kavandatavad muudatused sätestavad 
samuti, et enne erandi tühistamist arvutatakse eurodes väljendatud summad Eesti kroonidesse Eesti 
Panga kursi alusel ning seejärel EL Nõukogu poolt määratud kursi alusel. Et äriühingutel oleks aega teostada  vajalikud korrigeerimised, on võimalik väljendada ühingu tegevuse seisukohalt 
olulisi rahalisi näitajaid eurodes alates 1. juulis t 2010. Üldine kohustus väljendada kõiki näitajaid 
ainult eurodes jõustub ühe aasta möödumisel eu ro kasutuselevõtust. Äriseadustiku muutmise 
täiendav aspekt on nimiväärtuseta aktsiate kasutu selevõtt kooskõlas komisjoni 2. juuli 1997. aasta 
teatisega euro kasutuselevõtu mõju kohta kapitaliturgudele
3.  
 
                                                 
1  ELT L 189, 3.7.98, lk 42.  
2  Riigi Teataja  I, 7.1.2010, 1, 2. 
3  KOM(97) 337 lõplik, Euroopa Ühenduse Teatajas avaldamata. 
2 2. Üldised märkused  
2.1 Seaduseelnõud peaksid Euroopa Ühenduse asutamislepingu asemel viitama ELTL-le, mis jõustus 
1. detsembril 2009.  
2.2 Seaduseelnõud vastavad euro kasutuselevõtu põhimõtetele, mille kohaselt otsustab nõukogu 
liikmesriigi suhtes kehtestatud erandi tühi stamise kooskõlas nõukogu otsusega ELTL artikli 140 
lõikega 2 ning ümberarvestuskurss määratakse,  muutes nõukogu 31. detsembri 1998. aasta määrust 
(EÜ) nr 2866/98 euro ja euro kasutusele võtvate liikmesriikide vääringute vaheliste 
ümberarvestuskursside kohta4 ELTL artikli 140 lõike 3 alusel. 
2.3 EKP on varem märkinud, et ametlik uuesti v ääringustamine võib toimuda ainult ELTL artikli 140 
lõike 3 alusel määratud ümberarvestuskursi alusel5. Samas on EKP nõustunud riikide õigussätete 
jõustumisega enne seda, mis osutavad summade le eurodes, kui seaduses osutatakse summadele 
riigi vääringus, mis vast avad x summale eurodes6. Äriseadustiku kavandatud muudatustega 
ettenähtud võimalus väljendada summasid eurodes enne erandi tühistamise tegelikku kuupäeva on 
selle seisukohaga kooskõlas. 
2.4 EKP märgib, et äriseadustiku muudatused võimaldav ad piiratud ulatuses kasutada  riigi vääringut 
pärast euro kasutuselevõtu kuupäeva. See eelda ks „järkjärgulise käibelt kõrvaldamise aja” 
kohaldamist kooskõlas nõukogu 3. mai 1998. aasta m ääruse (EÜ) nr 974/08 (euro kasutuselevõtu 
kohta)7 artikli 9a sätestusega. Kui määrust muudetakse seoses euro kasutuselevõtuga Eestis, peab 
selle määruse lisa sätestama, et Eesti on liikme sriik, kus kohaldatakse järkjärgulise käibelt 
kõrvaldamise aega. 
2.5 Riigilõivuseaduse eelnõu väljendab kõik lõivud eurod es ja ümardab need lähima euro sendini. See 
tuleneb eesmärgist katta osutatava teenuse kulu ja  põhineb kehtival keskpanga poolt kohaldataval 
vahetuskursil. Lõplik suhe tee nustega seotud kulude ja  makstavate lõivude vahel sõltub lõplikust 
ümberarvestuskursist, mis määratakse määruse (EÜ) nr 2866/98 muutmisel.   
2.6 Eurole üleminekul asjakohased ümardamise reeglid on sätestatud nõukogu 17. juuni 1997. aasta 
määruse (EÜ) nr 1103/97 (teatavate euro kasutuselevõtuga seotud sätete kohta)8 artiklites 4 ja 5. 
Äriseadustik täpsustab neid sätteid artiklite reguleerimisalast väljumata. 
2.7 EKP toetab õigeaegset euro kasutusele võtmise e ttevalmistamist. Samuti toetab EKP rahaseaduse ja 
Eesti krooni tagamise seaduse kehtetuks tunnistamis t, mille mittevastavusele eurosüsteemi nõuetele 
õigusliku integratsiooni osas osut ati EKP mai 2008 lähenemisaruandes.9  
 
                                                 
4  EÜT L 359, 31.12.1998, lk 1. 
5  EKP arvamuse CON/2006/28  punkt 3.3. Kõik EKP ar vamused ja aruanded on avaldatud EKP kodulehel 
www.ecb.europa.eu. 
6  EKP arvamuse CON/2007/83 punkt 5.1. 
7  EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1. 
8  EÜT L 162, 19.6.1997, lk 1. 
9  Lähenemisaruanne, mai 2008, lk 40. 
3 3.  Euro kasutusele võtmise seaduse eelnõu 
3.1 Euro kasutusele võtmise sea duse eelnõu täpsustab kroonide euro deks ümberarvestamist. Määruse 
(EÜ) nr 1103/97 artikli 4 lõike 3 kohaselt ei t ohi kasutada pöördkursse. Samas tuleb kasutada 
ümberarvestuskursse euroühiku ja riigi rahaühiku va helisel ümberarvestamisel mõlematpidi. Et 
vältida vääritimõistmist seoses ümberarvestustega, oleks kasulik järgida eu ro kasutusele võtmise 
seaduse eelnõu paragrahvis 224 artikli 4 lõike 3 sõnastuse järjestust, s.t ümberarvestuskursse 
kasutatakse „euroühiku ja riikide rahaühiku vahel”10. 
3.2 Konsultatsiooni esitanud asutuse selgituste kohase lt tuleb mõista euro kasutusele võtmise seaduse 
eelnõu paragrahvis 222 sätestatud kohustust nii, et  see kehtib paragrahvis 2 nimetamata isikute 
suhtes. Teise märkusena osutab EKP, et paragr ahv 223 lõikes 2 tuleks riigi vääringu ringlusest 
kõrvaldamiseks määratleda aj avahemik, mitte ajahetk.  
 4. Kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seadus  
4.1 Kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seadus m äärab kõrgeima palgamäära eurodes ja määratleb 
teatavate ametikohtade palkade suhtes kohaldatav ad koefitsiendid. Samuti sätestab seadus, et 
eurodes sätestatud määrad arvestatakse kroonidesse Eesti Panga ametliku vahetuskursi alusel ning 
et seadus jõustub Riigikogu järgmise koosseisu volituste alguspäeval, mis on eeldatavasti märtsis 
2011. 
 
4.2 Riikide ametiasutustel on kohustus konsu lteerida EKPga seoses tema pädevusse kuuluvate 
õigusaktide eelnõudega. Vääringu küsimused kuuluvad selgelt EKP pädevusvaldkonda11. Otsuse 
98/415/EÜ artikli 4 kohaselt peavad liikmesriigid  tagama, et EKPga konsulteeritakse vajalikul 
etapil, mis võimaldab õigusakti algatanud asutusel e nne sisuliste otsuste langetamist arvesse võtta 
EKP arvamust. Kõrgemate riigiteenijate ametip alkade seaduse osas seda kohustust ei täidetud.  
4.3 Liikmesriigi, kelle suhtes kehtib erand, v ääring on selle riigi vääring kuni nõukogu otsuse 
jõustumiseni, mis tühistab erandi ELTL artikli 140 lõike 2 alusel. Eurosummasid sisaldavad 
riigisiseste õigusaktide sätted on võimalikud ainult siis, kui eurot käsitletakse välisvaluutana või 
kui see on vajalik seoses Euroopa Liidu eu rodes väljendatud õigussätete ülevõtmisega12. Need 
tingimused ei ole käesoleval juhul täidetud, samu ti ei vasta see seadus eu ro kasutusele võtmise 
põhimõtetele. Seetõttu soovitab EKP seadust muuta, võttes arvesse eespool kirjeldatud seaduseelnõudes kasutatud meetodeid. 
 
 
                                                 
10  Sama märkus kehtib ka äriseadustiku kavandatud paragrahvi 5253 lõike 1 osas. 
11  Nõukogu otsuse 98/415/EÜ artikli 2 lõike 1 esimene taane. 
12  Arvamuse CON/2007/43 punkt 5.1. 
4 Käesolev arvamus avaldatakse EKP veebilehel.  
 
 Frankfurt Maini ääres, 23. veebruar 2010 
 
[alla kirjutanud] 
 
EKP president 
Jean-Claude TRICHET