Eriaruanne Kas VKEdele e-kaubanduse 
valdkonnas antud ERFi 
toetus on olnud mõjus?ET 2014  nr 20
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2015
ISBN 978-92-872-1324-2
doi: 10.2865/16765
© Euroopa Liit, 2015
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
Kas VKEdele e-kaubanduse 
valdkonnas antud ERFi 
toetus on olnud mõjus?
(vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 287  
lõike 4 teisele lõigule)EriaruanneET 2014  nr 20
02
 Sisukord
Punktid
 Mõisted ja lühendid
I–IV Kokkuvõte
1–11  Sissejuhatus
1–3 Miks on e-kaubandus oluline?
4–6 ELi infoühiskonna strateegiad
7–9 Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) toetused e-kaubanduse investeeringutesse
10 –11  ERFi haldussüsteem
12–16  Auditi ulatus ja eesmärgid
17– 62  Tähelepanekud
17–27  Liikmesriikide rakenduskavad olid hea alus VKEdele e-kaubanduse valdkonnas toetuse 
andmiseks, kuid ei sobinud tulemuslikkuse mõõtmiseks
18–19  Kõik valitud liikmesriigid olid auditeeritud rakenduskavad koostanud vastavalt asjaomastele  
piirkondlikele või riiklikele IKT-strateegiatele
20–27  Kõik auditeeritud rakenduskavad sisaldasid e-kaubanduse meetmeid ja seonduvaid eesmärke  
ning näitajaid, kuid näitajate hilinemisega tehtud muutmised takistasid mõnikord tulemuslikkuse 
nõuetekohast hindamist
28–51  Korraldusasutused keskendusid nii valiku- kui järelevalveetapis pigem väljunditele kui 
tulemustele
29–43  Projektivaliku menetlustes hinnati harva seda, kas valitud projektid aitasid kõige tõenäolisemalt  
kaasa VKEde arendamise ja/või ELi infoühiskonna eesmärkide saavutamisele
44–51  Korraldusasutused ei suutnud enamikul juhtudest hinnata mõne projekti mõju konkreetse VKE arengule
03 Sisukord
52–62  Üldiselt viisid VKEd projekte ellu sujuvalt, kuid saavutatud tulemused ei olnud alati nähtavad
53–57  Projekti väljundid olid asjaomase rakendusega üldiselt kooskõlas
58–62  Paljud VKEd märkisid, et olid oma projekti elluviimisest kasu saanud, kuid saavutatud tulemusi ei 
mõõdetud süstemaatiliselt
63–68  Järeldused ja soovitused
 Komisjoni vastus
04
 Mõisted ja lühendid
AWP : aasta töökava.
B2B : ettevõtjatevaheline.
B2C : ettevõtja ja tarbija vaheline.
DAE : Euroopa digitaalne tegevuskava.
EL: Euroopa Liit.
ERF : Euroopa Regionaalarengu Fond. ERFist rahastatakse ELi regioonide vahelise majandusliku ja sotsiaalse 
ühtekuuluvuse edendamist. ERFi sekkumismeetmeid rakendatakse peamiselt paljusid projekte sisaldavate 
rakenduskavade kaudu.
IKT: Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia.
Korraldusasutus : rakenduskava juhtimiseks liikmesriigi poolt määratud riiklik, piirkondlik või kohalik avalik -õiguslik 
asutus või avalik -õiguslik või eraõiguslik organ.
Mõju : pikaajalisemad sotsiaal-majanduslikud muutused, mis ilmnevad mõni aeg peale sekkumise toimumist, mis 
võivad mõjutada kas otseseid sekkumisega seotud isikuid või sekkumisest väljapoole jäävaid kaudseid isikuid, kes 
võivad olla kas edukad või edutud.
OP: rakenduskava. Liikmesriigis riiklikul või piirkondlikul tasandil koostatav ja komisjoni poolt heaks kiidetav 
dokument, mille moodustab mitmeaastaseid meetmeid sisaldav ühtne prioriteetide kogum, mis hõlmab paljusid 
projekte.
Tulemus : kohesed muutused otseste adressaatide jaoks, mis tekivad nende sekkumise lõppedes (nt suurenenud 
käive, suurem klientide arv, internetimüügi protsentuaalne suurenemine, töökohtade loomine).
Tühimõju : tühimõju esineb siis, kui meedet kasutatakse nende toetusesaajate subsideerimiseks, kes oleksid teinud 
sama valiku ka toetust saamata. Sellistel juhtudel ei saa saavutatud tulemusi tingimata poliitikale omistada ning 
makstud toetusel puudub otsene mõju. Seega on tühimõju põhjustav kulutuse osa määratluse kohaselt ebatõhus, 
kuna see ei aita kaasa seatud eesmärkide saavutamisele.
Vahendusasutus : mis tahes avalik -õiguslik või eraõiguslik asutus, mis tegutseb korraldus- või 
sertifitseerimisasutuse alluvuses või täidab nende nimel ülesandeid, mis on seotud toiminguid läbi viivate 
toetusesaajatega.
VKEd : Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Komisjoni määratluse kohaselt on need ettevõtjad, kes annavad 
tööd vähem kui 250 töötajale ning kelle aastakäive ei ületa 50 miljonit eurot ja/või aasta bilansimaht ei ületa 
43 miljonit  eurot.
Väljundid : see, mis luuakse või saavutatakse sekkumisele eraldatud vahendite abil (nt VKEdele antavad toetused, 
loodud veebisaidid, soetatud IT -tarkvara).
05
 Kokkuvõte
I
E-kaubanduse tehnoloogiate abil on võimalik kiiren -
dada majanduskasvu, arendada edasi ühisturgu ja 
kiirendada Euroopa integratsiooni. See omab erilist 
tähtsust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete 
(VKEd) puhul, kes jäävad ikka veel suurtest ettevõte -
test maha info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate 
(IKT) kohaldamise seisukohast.
II
Komisjon on seetõttu üha enam tähtsustanud vaja -
dust lihtsustada e -kaubanduse arenguid, eriti ühe 
oma juht  algatuse  – Euroopa digitaalse tegevuskava  – 
kaudu. ERFi eelarvest oli ligikaudu kolm miljardit eurot 
ette nähtud VKEde IKT kasutusele võtmise edendami -
sele programmitöö perioodil 2007–2013.
III
Auditiga uuriti, kas VKEdele e -kaubanduse valdkon -
nas antud ERFi toetus oli mõjus, ning leiti, et e -kau-
banduse projektidele antud ERFi toetus aitas kaasa 
internetipõhiste äriteenuste kättesaadavuse suuren -
damisele. Järelevalvega seotud puuduste tõttu ei 
olnud aga võimalik hinnata, kui suurel määral see aitas 
kaasa ELi ja liikmesriikide IKT -strateegiate elluviimisele 
ning VKEde arengueesmärkide saavutamisele. Lisaks 
saadi nõrkade valikumenetlustega kaasrahastatavad 
projektid, mis tõenäoliselt ei taga rahaliste kulutuste 
otstarbekust.IV
Kontrollikoda soovitab komisjonil:
a) tagada, et liikmesriikidelt saadaks rakenduskava -
de edenemise kohta järjepidev ja usaldusväärne 
teave mitte ainult rahanduslikust, vaid ka tulemus -
likkuse seisukohast, pöörates erilist tähelepanu 
tulemusnäitajatele ja eesmärkidele;
b) nõuda, et liikmesriikide poolt paika pandud vali -
kukriteeriumid ja -menetlused tagaksid, et valitak -
se sellised projektid, mis maksimeeriksid taotlejate 
seas lisandväärtust VKEde puhul e -kaubanduse 
arendamise hõlbustamise ja Euroopa digitaalse 
tegevuskava eesmärkide saavutamise seisukohast, 
tagades samaaegselt, et sellised menetlused so -
biksid ajakasutuse ja halduskoormuse seisukohast 
ettenähtud toetusesaajatele;
c) nõuda, et liikmesriikide korraldusasutused seak -
sid sisse juhtimissüsteemid, et teha järelevalvet 
toetust saavate VKEde äritegevuse arendamisele 
antud toetuse mõju üle.
06
 Sissejuhatus
Miks on e -kaubandus 
oluline?
01 
Elektrooniline kaubandus (edaspidi 
„e-kaubandus”) on kas ettevõtete, 
leibkondade, eraisikute või eraõigusli -
ke organisatsioonide vaheline interneti 
või mõne muu arvutipõhise võrgustiku 
(veebisuhtlus) kaudu kaupade või tee -
nuste müümine või ostmine1.
02 
E-kaubanduse tehnoloogiate abil on 
võimalik kiirendada majanduskasvu, 
arendada edasi ühisturgu ja kiirendada 
Euroopa integratsiooni. See on eriti 
oluline väikeste ja keskmise suurusega 
ettevõtete puhul, kelle osa Euroopa 
majanduses on korduvalt tunnustanud 
nõukogu, Euroopa Parlament ja ko -
misjon, kuid kes jäävad ikkagi suurtest 
ettevõtetest maha info- ja kommuni -
katsioonitehnoloogiate (IKT) kohalda -
mise seisukohast.
03 
IKT kasutamise edendamine, eriti 
e-kaubandus, on seega võtmetäht -
susega üldise arengu ja konkurentsi -
võime parandamise seisukohast, eriti 
VKEde puhul, ja töökohtade loomisel2, 
nagu seda on mainitud mitmes komis -
joni dokumendis3.ELi infoühiskonna 
strateegiad
04 
Komisjon on alates 2000. aastast koos -
tanud mitu strateegiat infoühiskonna 
arendamiseks ELis: ta käivitas Lissaboni 
strateegia raames e -Euroopa algatuse4 
ja Euroopa infoühiskonna strateegia 
2010 (i2010 strateegia)5 ning algatas 
2010. aastal Euroopa digitaalse tege -
vuskava, mis on üks seitsmest juht -
algatusest praeguses Euroopa 2020 
strateegias, mis on suunatud majan -
duskasvule ja tööhõivele (vt joonis 1 ).
05 
Euroopa digitaalne tegevuskava tugi -
neb i2010 strateegiale. Selles rõhuta -
takse ELi ja liikmesriikide kui terviku 
jätkuvate jõupingutuste olulisust, sh 
piirkondlikul tasandil6. Kava sisaldab 
tegevusi, mis on jaotatud sammastes -
se7. Üks sammastest (digitaalne ühtne 
turg) on suunatud muu hulgas piiri -
üleste internetitehingute lihtsustamisele . 
Tegevuskava 13 eesmärgist kolm on 
seotud e -kaubandusega ja üks kesken -
dub konkreetselt VKEdele, st et 33% 
VKEdest hakkaks aastaks 2015 interne -
timüüki kasutama8. Viimase digitaalse 
tegevuskava tulemustabel näitas 
internetis müüvate ja ostvate VKEde 
osakaalu mõningast suurenemist 
 12%-lt 24%-lt 2009. aastal ja 14%-lt 
26%-le 2013. aastal.1 Eurostati ja OECD ühine 
määratlus.
2 Usutakse, et 
internetimajandus loob iga 
kaotatud töökoha asemele 
2,6 uut töökohta ja võib 
moodustada kuni 25% 
tööhõive puhaskasvust (selline 
näitaja oli Prantsusmaal 
perioodil 1995–2010). 
McKinsey „ Impact d’internet sur 
l’économie française ” (Interneti 
mõju Prantsusmaa 
majandusele), märts 2011.
3 KOM(2010) 245 (lõplik/2), 
26. august 2010: Euroopa 
digitaalne tegevuskava. 
KOM(2011) 777 (lõplik), 
15. november 2011: komisjoni 
2012. aasta tööprogramm. 
COM(2013) 739 final, 
22. oktoober 2013: komisjoni 
2014. aasta tööprogramm.
4 KOM(99) 687 (lõplik), 
8. detsember 1999: 
e-Euroopa  – infoühiskond 
kõigile.
5 KOM(2005) 229 (lõplik), 
1. juuni 2005: i2010 – Euroopa 
infoühiskond majanduskasvu 
ja tööhõive eest.
6 KOM(2010) 245 (lõplik/2), lk 7.
7 2010. aastal oli Euroopa 
digitaalsel tegevuskaval 
seitsmesse sambasse jagatud 
101 tegevust. Ühe osana oma 
tegevuse ajakohastamisest 
võttis komisjon 2012. aastal 
vastu seitse uut prioriteeti ja 
31 lisategevust.
8 Ülejäänud kaks eesmärki: et 
50% rahvastikust teeks aastaks 
2015 internetipõhiseid oste ja 
20% rahvastikust piiriüleseid 
internetipõhiseid oste.
07 Sissejuhatus
9 Eesmärk oli kahekordistada 
e-kaubanduse osakaalu 
jaemüügis (2010. aastal 
moodustas see 3–4%) ja 
interneti valdkonna osakaalu 
Euroopa SKPst (2010. aastal 
moodustas see alla 3%) 
aastaks 2015. KOM(2011) 
942 (lõplik), 11. jaanuar 2012: 
ühtne raamistik usalduse 
loomiseks digitaalse ühtse 
turu vastu seoses 
e-kaubanduse ja 
internetipõhiste teenustega.Joonis 1ELi infoühiskonna strateegiad
v
2000 2005 2015 2010 2020Lissaboni strateegia (2000)
Eesmärk: Euroopast saab maailma kõige konkurentsivõime-
lisem ja dünaamilisem majanduspiirkond aastaks 2010
Selles toonitatakse vajadust, et Euroopa peaks haarama kinni 
digitaalmajanduse ja interneti pakutavatest võimalustest
eEuroopa algatus 
ja tegevuskavad
Eesmärk: teenuste, 
rakenduste ja internetisisu 
loomise stimuleerimine. 
Sisaldab 10 prioriteeti, 
millest üks on 
e-kaubanduse 
hoogustamineInfoühiskonna 
strateegia (i2010 
strateegia)
Eesmärk: saavutada kolme 
alamprogrammi (millest 
üks on suunatud Euroopa 
ühtse teaberuumi 
arendamisele) kaudu IKT 
suurem ühtlustatus 
aastaks 2010Eesmärk: seitsme juhtalgatuse (millest üks on Euroopa 
digitaalne tegevuskava) kaudu aruka, jätkusuutliku ja 
kaasava majanduskasvu tagamineTööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” 
(2010)
Euroopa digitaalne tegevuskava
Eesmärk: aidata taaskäivitada ELi majandust ning võimaldada 
Euroopa kodanikel ja ettevõtjatel digitaaltehnoloogiatest 
võimalikult suurt kasu saada
Sihid: 13 eesmärki – kolm e-kaubanduse alast erieesmärki 
Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
06 
Lisaks võttis komisjon 2012. aasta jaa -
nuaris vastu teatise e -kaubanduse ja 
internetipõhiste teenuste kohta, mille 
eesmärk oli kahekordistada e -kauban -
duse mahtu ELis aastaks 20159.
08 Sissejuhatus
Euroopa Regionaalarengu 
Fondi (ERF) toetused 
e-kaubanduse 
investeeringutesse
07 
Programmitöö perioodi 2007–2013 
ühenduse strateegilised suunistes10 
märgiti ära ettevõtete, eriti VKEde 
IKT kasutuse tähtsus tootlikkuse 
suurendamisel ning avatud ja kon -
kurentsivõimelise digitaalmajanduse 
edendamisel. Lissaboni strateegia 
vahehindamises11 rõhutati samuti IKT 
kasutusele võtmise olulisust kõigis ma -
jandussektoreis ja ühtekuuluvuspoliiti -
ka rolli IKT vastuvõtmise lihtsustamisel.
08 
Programmitöö perioodil 2007–2013 
VKEdele IKT kasutusele võtmise jaoks 
ettenähtud ERFi eelarve, mis sisaldab 
e-kaubanduse investeeringuid, on 
ligikaudu kolm miljardit eurot, st 11% 
toetustest on suunatud otseselt VKE -
dele ja 21% IKT -le. Komisjoni andmete 
kohaselt oli novembriks 2013 sellest 
eelarvest 57% valitud projektidele 
eraldatud, mis näitab madalat kasu -
tusmäära võrreldes 85%-ga kõikide 
struktuurifondide puhul (vt ka punk -
tid 24 ja 27).
09 
Arvandmed konkreetselt e -kauban -
duse investeeringutele eraldatud 
summade kohta ei ole kättesaada -
vad, kuna määrustega12 kehtestatud 
aruandluskategooriate puhul ei nõuta 
e-kaubanduse toetuste kohta eraldi 
aruandluse koostamist. Lisaks hõlmab 
e-kaubanduse toetuste kulukategooria 
ka hariduse, koolituse, võrgustike ning 
muid VKEde teenuseid ja taotlusi.ERFi haldussüsteem
10 
ERF on üks ühtekuuluvuspoliitika 
fondidest. Ühtekuuluvuspoliitika fonde 
rakendatakse mitmeaastaste program -
mide raames ning komisjon ja liikmes -
riigid haldavad neid koos. Komisjon 
kiidab igaks programmitöö perioodiks 
heaks liikmesriikide välja pakutud 
mitmeaastased rakenduskavad ning 
ELi ja liikmesriikide toetust sisaldavad 
esialgsed rahastamiskavad.
11 
Rakenduskavade kaudu rahastatavaid 
projekte valivad korraldusasutused ja 
nende elluviijateks võivad olla era -
isikud, ühendused, era- või riigiette -
võtted, kohalikud, piirkondlikud või 
riigiasutused.10 Nõukogu 6. oktoobri 
2006. aasta otsus  
2006/702/EÜ ühenduse 
ühtekuuluvuspoliitika 
strateegiliste suuniste kohta 
(ELT L 291, 21.10.2006, lk 11).
11 KOM(2005) 24 (lõplik), 
2. veebruar 2005: koostöö 
majanduskasvu ja töökohtade 
nimel  – Lissaboni strateegia 
uus algus.
12 Nõukogu 11. juuli 2006. aasta 
määrus (EÜ) nr 1083/2006, 
millega nähakse ette 
üldsätted Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja 
Ühtekuuluvusfondi kohta ning 
tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 1260/1999. 
Komisjoni 8. detsembri 2006. 
aasta määrus (EÜ) nr 
1828/2006, milles sätestatakse 
rakenduseeskirjad nõukogu 
määrusele (EÜ) nr 1083/2006, 
millega nähakse ette 
üldsätted Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja 
Ühtekuuluvusfondi kohta, 
ning Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrusele (EÜ) 
nr 1080/2006, mis käsitleb 
Euroopa Regionaalarengu 
Fondi.
09
 Auditi ulatus  
ja eesmärgid
12 
Kontrollikoda uuris, kas VKEdele e -kau-
banduse valdkonnas antud ERFi toetus 
oli mõjus. Auditis keskenduti kolmele 
põhiküsimusele.
a) Kas liikmesriikide koostatud ja 
komisjoni heakskiidetud rakendus -
kavad olid hea lähtekoht VKEdele 
suunatud e -kaubanduse meetmete 
mõjusaks toetamiseks?
b) Kas korraldusasutused valisid ja 
jälgisid e -kaubanduse projekte 
nõuetekohaselt?
c) Kas ERFist kaasrahastatud e -kau-
banduse projektid on edukalt 
ellu viidud ja kas nad on toetust 
saanud VKEdele mõõdetavat kasu 
toonud?
13 
Auditis keskenduti ERFi raames prog -
rammitöö perioodil 2007–2013 antava -
le toetusele ja käsitleti nelja liikmesriigi 
viit rakenduskava: Kreeka („Digitaalne 
ühtlustumine ”), Itaalia („Piemonte” ja 
„Emilia Romagna”), Poola („Innovaa -
tiline majandus”) ja Ühendkuningriik 
(„Šotimaa mägi- ja tasandikupiir -
konnad”). Kõik kokku moodustasid 
1,6 miljardit  eurot (51%) VKEdele IKT 
kasutusele võtmiseks ettenähtud ERFi 
eelarvest.
14 
Konkreetsed liikmesriigid valiti välja 
seepärast, et nende rakenduskavad 
sisaldasid e -kaubanduse meetmeid, 
ning vastavalt VKEdele IKT kasutuse -
le võtmiseks suunatud eelarveeral -
distele ja kulukohustustega seotud 
summadele.15 
Audit koosnes alljärgnevast:
a) komisjoni e -kaubanduse ja info -
ühiskonna strateegilise raamistiku 
läbivaatamine;
b) valitud liikmesriikide poolt perioo -
diks 2007–2013 koostatud riiklike 
ja asjaomaste piirkondlike e -kau-
banduse strateegiadokumentide 
uurimine ja asjaomaste rakendus -
kavade analüüs;
c) valitud liikmesriikide rakendus -
kavade eest vastutavate riiklike 
ja piirkondlike ametiasutuste 
külastamine;
d) 30 projekti13 kohapealne kontrol -
limine; projektide mõju hindami -
seks pidid nad olema toiminud 
vähemalt kaks aastat. Auditeeritud 
projektide kõik rahastamiskõlb -
likud kulud jäävad vahemikku 
ca 1800–527 000  eurot (mille 
puhul ERFi toetus jäi vahemikku 
12–74%). Kolmele projektile anti 
mitterahalist toetust, st pakuti 
nõustamisteenust;
e) õppekülastus piirkonda, kus viidi 
ellu nn IKT -vautšeri süsteemi (vt 
2. selgitus ) – Euroopa Komisjoni 
poolt hiljuti käivitatud piloot -
projekt, millega hinnatakse ERFi 
alternatiivset kasutust ja võrreldak -
se seda valikumenetlustega, mille 
raames auditeeritud projekte valiti 
ja ellu viidi.
16 
Auditi tõendusmaterjali saamiseks in -
tervjueeriti komisjoni ja liikmesriikide 
ametnikke, samuti projektijuhte.13 Tuleb märkida, et 
Ühendkuningriigis (Šotimaa 
mägi- ja tasandikupiirkonnad) 
viidi projekte ellu kahel 
tasandil (projektide 
vahendajate projektid ja 
VKEde projektid). See 
arvnäitaja hõlmab ainult 
VKEde projekte.
10
 Tähelepanekud
Liikmesriikide 
rakenduskavad olid hea 
alus VKEdele 
e-kaubanduse valdkonnas 
toetuse andmiseks, kuid 
ei sobinud tulemuslikkuse 
mõõtmiseks
17 
Kontrollikoda uuris, kas:
a) liikmesriigid koostasid oma raken -
duskavad kooskõlas asjaomaste 
IKT-valdkonna strateegiatega;
b) rakenduskavades määratleti 
kindlakstehtud vajadusi käsitlevad 
erieesmärgid ja meetmed ning 
samuti asjakohased eesmärgid 
nende tulemuslikkuse jälgimiseks.
Kõik valitud liikmesriigid olid 
auditeeritud rakenduskavad 
koostanud vastavalt asja -
omastele piirkondlikele või 
riiklikele IKT -strateegiatele
18 
Kõik valitud liikmesriigid kehtestasid 
rakenduskavade koostamiseks stratee -
gilise raamistiku, mis käsitles nende 
IKT kasutusele võtmise / infoühiskon -
naga seotud vajadusi, aga ka VKEde 
arengut ja konkurentsivõimet. Sellele 
vaatamata oli uuritud strateegia -
test vaid Kreeka oma nii põhjalik, et 
sisaldas organisatsioonilist struktuuri, 
mille puhul võeti ülesannete jaotusel 
arvesse nii strateegiliste eesmärkide 
elluviimist kui ka vajaminevaid ja ole -
masolevaid ressursse.19 
Seejärel võeti strateegiaid korraldus-
asutuste poolt rakenduskavades 
arvesse, kuigi ainult Itaalia (Emilia 
Romagna) ja Kreeka rakenduskavades 
mainiti neid ka selgesõnaliselt. Lisaks 
viitas ainult Kreeka korraldusasutus 
selgesõnaliselt ELi infoühiskonna 
strateegiale programmitöö perioodi al -
gusest peale. Kui 1. mail 2010 käivitati 
Euroopa digitaalne tegevuskava, võttis 
üks Ühendkuningriigi korraldusasutus 
seda nõuetekohaselt arvesse ja tegi 
vastavad muudatused oma rakendus -
kavasse (vt punkt 23 ja 1. selgitus ).
11 Tähelepanekud
Kõik auditeeritud rakendus -
kavad sisaldasid e -kauban -
duse meetmeid ja seondu -
vaid eesmärke ning näitajaid, 
kuid näitajate hilinemisega 
tehtud muutmised takistasid 
mõnikord tulemuslikkuse 
nõuetekohast hindamist
20 
Kõik korraldusasutused olid oma 
rakenduskavadesse lisanud meetmed, 
millega edendati e -kaubandust kas 
konkreetselt VKEdes või osana laiema -
test meedetest, mis olid seotud e -ette -
võtluse ja VKEde poolt IKT kasutusele 
võtmisega ning olid seega suunatud 
asjaomastes strateegiates kindlaks -
määratud vajadustele (vt punkt 18).
21 
Komisjon omakorda hindas raken -
duskavades sisalduvaid vajaduste 
analüüse ja kontrollis, kas kehtestatud 
eesmärgid olid nende analüüsidega 
kooskõlas ja aitasid kaasa ELi poliitika -
te elluviimisele.22 
Kõik korraldusasutused olid oma ra -
kenduskavades kirjeldatud e -kauban -
duse meetmete puhul kindlaks määra -
nud asutusesisesed väljundinäitajad ja 
kõik peale ühe korraldusasutuse olid 
ka kindlaks määranud tulemusnäitajad 
(vt joonis 2 ) ja nendega seonduvad 
sihtväärtused. Alguses olid need hea 
alus kavade elluviimise jälgimiseks. 
Sellele vaatamata hõlmasid vaid kaks 
rakenduskava (Itaalia (Piemonte) ja 
Kreeka) Euroopa digitaalses tegevus -
kavas ettevõtetele kehtestatud e -kau-
banduse näitajat. Näitajate erinevused 
takistasid andmete igasugust koon -
damist, mis oleks võimaldanud teabe 
esitamist kõrgemal tasandil.
23 
Kontrollikoda leidis, et aastatel 
2009–2013 kiitis komisjon kõigi viie 
kontrollitud rakenduskava puhul heaks 
mitu muudatust. Kolmel juhul (Kreeka, 
Itaalia (Piemonte) ja Poola) muudeti 
näitajaid aga programmitöö perioodi 
lõpupoole rakenduskavades tehtud 
muudatustega, nt 2012. ja/või 2013. 
aastal (vt ka punkt 19)14.14 Piemonte rakenduskava 
muudeti neli korda (2009., 
2010., 2012. ja 2013. aastal) ja 
Kreeka rakenduskava kaks 
korda (2011. ja 2012. aastal), 
kuid näitajaid muudeti 
mõlema rakenduskava puhul 
vaid üks kord (2012. aastal). 
Poolas tehti muudatused 2011. 
ja 2013. aastal ja näitajaid 
muudeti mõlemal korral.Näide rakenduskava muutmisest, sobitamaks seda uue ELi algatusega: 
Ühendkuningriik (Šotimaa mägi- ja tasandikupiirkonnad)
Rakenduskava „Šotimaa mägi- ja tasandikupiirkonnad” muudeti 2011. aasta märtsis, hõlmamaks meetmeid, 
mis käsitleksid paremini ELi uue juhtalgatuse (Euroopa digitaalne tegevuskava) eesmärke.
Rakenduskava muudeti, et toetada maapiirkonna VKEde lairibaühenduste loomist ja ühtlustada Šoti valitsuse 
digitaalne strateegia Euroopa digitaalse tegevuskavaga.1. selgitus
12 Tähelepanekud Joonis 2Uuritud rakenduskavades kasutatud e -kaubanduse näitajate ja sihtväärtuste 
üksikasjad ja muudatused
Innovaatiline majandus
(Poola)Kaasrahastatud 
projektide arv (13 100)
Toetatud ettevõtete 
arv (11 400) Šotimaa mägi- ja tasandi-
kupiirkonnad
(Ühendkuningriik)Digitaalne ühtlustumine 
(Kreeka)Rahastamist saanud ettevõtete 
arv, kes integreerisid IKT oma 
igapäevatöösse 
(13 561 --> vähenenud 7700ni)Emilia Romagna (Itaalia)Piemonte (Itaalia)Kaasrahastatud projektide arv 
(125 teenuste pakkumiseks ja 
250 infoteenuste 
kasutamiseks)Rakenduskava
E-kaubanduse toetust saavate 
ettevõtete arv (5700)Toetatud ettevõtete arv (450)Väljundinäitajad (ja sihtväärtused)
Rahastust saanud ettevõtted, kes võivad tellimusi 
vastu võtta (8,75%) 
Rahastatud ettevõtted, kes võivad internetimüügi 
eest internetimakseid vastu võtta (1,31%) 
--> ühendatud: rahastatud ettevõtted, kes 
võivad internetimüügiga seoses tellimusi 
ja/või internetimakseid vastu võtta (20%) PuuduvadTulemusnäitajad (ja sihtväärtused)
Internetipõhiseid tellimusi saanud ettevõtted (60%) --> 
tühistatud 
Internetipõhiseid tellimusi teinud ettevõtted (26%)
--> asendatud: internetipõhiseid tellimusi teinud 
ettevõtete arv (90)
Algusest peale: välja töötatud e-kaubanduse 
strateegiate arv (4100)
Paksus kirjas tekst/arvnäitajad: praegu kehtivad
Tavalises kirjas tekst/arvnäitajad: ei kehti enamInternetimüügile spetsialiseerunud turgudel ettevõtjatev-
ahelise müügiga tegelevate ettevõtete osa (12%)
Teiste ettevõtetega integreeritud IT süsteeme omavate 
ettevõtete osakaal (17%) 
--> mõlemad ühendati ja asendati: ettevõtjatevahelise 
IT süsteemi rakendanud või integreerinud 
ettevõtete arv (5 300)
Internetist või muudest võrgustikest tellimusi saavate 
ettevõtete osakaal
(50%) --> tühistatud
Algusest peale: projektide elluviimise tulemusel 
loodud töökohtade arv (17 500 täistööaja 
ekvivalenti)
Algusest peale: projektide elluviimise tulemusel 
loodud elektrooniliste teenuste arv (11 000)
Allikas: Euroopa Kontrollikoda.
13 Tähelepanekud
24 
Täpsemalt öeldes muudeti tulemus -
näitajaid ja/või nende sihtväärtusi nii 
palju, et see pärssis projekti elluviimise 
tegelike tulemuste hindamist. Siht -
väärtuste muutmisel (Kreeka, Itaalia 
(Piemonte) ja Poola rakenduskavad) ei 
olnud võimalik võrrelda vanu ja uusi 
väärtusi, kuna muudeti ka näitajate 
määratlust (Kreeka ja Poola raken -
duskavad) ja mõõtühikuid (Kreeka ja 
Itaalia (Piemonte) rakenduskavad) ja 
sellised muudatused ei olnud alati 
põhjendatavad eelarve suurenemise 
või väliste teguritega. Kahel juhul oli 
muudatuste põhjuseks madal nõudlus 
pakutavate meetmete järele, mistõttu 
oli vahendite kasutus vähene (vt ka 
punktid 8 ja 27).
25 
Kontrollikoda leiab, et programmitöö 
perioodi lõpupoole (kui tegelikud 
saavutused olid juba teada) selliste 
muudatuste tegemine seadis ohtu 
e-kaubanduse arendamisele suunatud 
rakenduskava mõjususe objektiivse 
hindamise. Sellele vaatamata võttis 
komisjon 2012. ja 2013. aastal raken -
duskavade muudatuste heakskiitmise 
käigus need muudatused vastu.26 
Lisaks oli enamus komisjoni raken -
duskavadega seotud järelevalvetege -
vusest suunatud finantsteabele, mis 
on küll oluline, kuid tegelike edusam -
mude hindamiseks siiski ebapiisav. 
Pealegi ei olnud komisjonile kahe 
korraldusasutuse (Kreekas ja Ühendku -
ningriigis) poolt esitatud finantsand -
med järjepideval viisil kategooriatesse 
jaotatud, kuna neis ei olnud e -kau-
banduse projektid alati korrektselt 
klassifitseeritud, nt vastavalt nõukogu 
määruses15 sätestatud kulukoodile.
27 
Komisjon on 2003. aastast alates püüd -
nud väljastada16 suuniseid, mis on suu -
natud VKEde poolt IKT kasutusele võt -
misega seotud poliitikavahendite (sh 
e-kaubandus) kasutuse edendamisele. 
Lisaks tegi komisjon 2013. aastal ette -
paneku võtta kasutusele alternatiivne 
algatus, mis muudaks VKEdel IKT -pro-
jektide elluviimise lihtsamaks, s.o „IKT 
innovatsioonivautšeri süsteem” (vt 
2. selgitus).  Selle algatuse eesmärk oli 
parandada VKEde poolt IKT kasutusele 
võtmise edendamiseks mõeldud raha -
liste vahendite kasutamist17.15 Nõukogu 11. juuli 2006. aasta 
määrus (EÜ) nr 1083/2006, 
millega nähakse ette 
üldsätted Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja 
Ühtekuuluvusfondi kohta ning 
tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 1260/1999 
(ELT L 210, 31.7.2006, lk 25).
16 Nt suunised „Regional Policy 
for Smart Growth of SMEs”  
(VKEde aruka majanduskasvu 
regionaalpoliitika) ja „Digital 
Agenda Toolbox”  (Digitaalse 
tegevuskava vahendid), 
kättesaadavad komisjoni 
Teadusuuringute Ühiskeskuse 
hallataval aruka 
spetsialiseerumise platvormi 
leheküljel: http://s3platform.
jrc.ec.europa.eu/guides
17 VKEde hulgas IKT -kasutuse 
edendamise meetmete 
kasutusmäärad jäid ERFi 
keskmisest kõvasti allapoole.
14 Tähelepanekud
Korraldusasutused 
keskendusid nii valiku- 
kui ka järelevalveetapis 
pigem väljunditele kui 
tulemustele
28 
Kontrollikoda uuris, kas korraldusasu -
tus tagas, et:
a) valikumenetlusest saadi piisavalt 
teavet selle kohta, miks ettevõte 
investeeringut teha soovib ja kas 
projekti elluviimine võiks kaasa 
aidata rakenduskava eesmärkide 
saavutamisele, võimaldades sellel 
maksimeerida ERFi rahastamise 
potentsiaali anda lisandväärtust 
VKEde arengu soodustamise ja ELi 
infoühiskonna strateegiate elluvii -
misele kaasaaitamise kaudu;b) projekti tulemuslikkust jälgiti nii 
projekti elluviimise ajal kui ka 
pärast seda, et hinnata projekti 
osakaalu VKEde arengus ja stratee -
giliste eesmärkide saavutamisel.IKT innovatsioonivautšeri süsteem – alternatiivne toetuskava VKEdele
IKT innovatsioonivautšeri süsteem on lihtsustatud kava, millega aidatakse VKEdel oma äritegevust IKT kasutu -
sele võtmise kaudu kaasajastada. Selle raames avatakse VKEdele väike krediidiliin, mis võimaldab neil akre -
diteeritud tarnijatelt osta eelnevalt kindlaksmääratud tooteid või teenuseid. Kava eesmärk on VKEdele kiire 
toetuse andmine ja nende halduskoormuse vähendamine.
Alates 2013. aastast testitakse seda süsteemi kahes Hispaania piirkonnas. Piirkonnas (Murcia), kus nimetatud 
pilootprojektiga on kaugemale jõutud, on menetluse pikkuseks kaks kuud alates projektikonkursi väljakuulu -
tamise kuupäevast kuni toetuse heakskiitmise kuupäevani. Lisaks on korraldusasutuse andmetel halduskulud 
alla 10%.
Kontrollikoda leidis siiski kaks puudust. Esiteks ei pööratud piisavalt tähelepanu sellele, et tagada projektide 
rahastamine, mis põhineks VKEde-poolsel nõudlusel (mitte IKT -tarnijate omal), ja teiseks ei nõutud toetust 
saavatelt VKEdelt tulemusnäitajate kehtestamist, millega takistati projekti elluviimise tegeliku mõju hindamist.2. selgitus
15 Tähelepanekud
Projektivaliku menetlus -
tes hinnati harva seda, kas 
valitud projektid aitasid 
kõige tõenäolisemalt kaasa 
VKEde arendamise ja/või ELi 
infoühiskonna eesmärkide 
saavutamisele
Korraldusasutused nõudsid 
projektitaotluste hindamisel 
harva äriplaani või 
kvantifitseeritavate eesmärkide 
esitamist
29 
ERFi määrustes ei nõutud programmi -
töö perioodi 2007–2013 rakenduska -
vades äriplaanide ega muude mõõ -
detavate finants- või ärieesmärkide 
esitamist. Seda peetakse siiski heaks 
tavaks mistahes äriühingu loomise elu -
jõulisuse ja asjakohasuse hindamisel. 
Auditeeritud rakenduskavade puhul 
nõudsid vaid kaks korraldusasutust 
(Poola ja Ühendkuningriik) projekti -
taotlustega samaaegselt ka äriplaanide 
esitamist, olgugi et seda ei tehtud 
süstemaatiliselt. Selle tulemusel esitas 
30 ettevõttest, kelle projekte kontrolli -
ti, äriplaani või teatavad muud mõõde -
tavad finants- või ärialased eesmärgid 
ainult kuus (vt 3. selgitus ).30 
Lisaks äriplaani esitanud kuuele taotle -
jale olid 30 ettevõttest, kelle projekte 
auditeeriti, veel kaheksa oma projek -
titaotlustes esitanud kvantifitseerita -
vad ärieesmärgid, mis andsid projekti 
järelevalveks kindla aluse (vt punktid 
44–46).
31 
Ülejäänud 16 uuritud projekti puhul 
(30st) ei olnud korraldusasutusel asja -
kohast teavet selle kohta, miks ette -
võtted konkreetseid investeeringuid 
teha soovisid. Nende juhtumite puhul 
ei sisaldanud korraldusasutuste poolt 
nõutud teave äriplaani või kvantifit -
seeritavaid ärialaseid eesmärke.
Näide projektitaotluses esitatud põhjalikust äriplaanist
Poolas nõuti kõigi ettevõtjatevaheliste lahenduste edendamisele suunatud meetme raames rahastatavate 
projektide puhul projektitaotluses põhjaliku äriplaani esitamist.
Äriplaan pidi sisaldama üksikasjalikku teavet, mis sisaldas ettevõtte kirjeldust, projekti kirjeldust (projekti 
osad, kavandatava investeeringu põhjendus, projekti elluviimiseks vajalike finants-, tehniliste ja inimressurssi -
de üksikasjad), oodatavat kasu (sh eesmärgid, mõõdetavad väljundi- ja tulemusnäitajad ning sihtväärtused) ja 
ettevõtte finantsteavet (bilanss, kasumiaruanne ja rahavoogude aruanded).
Üksikasjalik teave andis hea aluse projektide vajalikkuse mõistmiseks ja hiljem kõige tõhusamate projektide 
valikuks.3. selgitus
16 Tähelepanekud
Mõnel juhul ei vastanud 
auditeeritud projektid 
rakenduskavades kehtestatud 
meetme eesmärkidele
32 
Kreekas ei vastanud auditeeritud kaas -
rahastatud projektidest viis rakendus -
kavades kehtestatud meetme eesmär -
kidele. Kuigi rakenduskavas rõhutati 
mikro- ja väikeettevõtjate toetamise 
vajadust, lubati auditeeritud projektide 
valiku aluseks olnud projektikonkurssi -
del kaasrahastamist taotleda ka suurtel 
ettevõtjatel (vt 4. selgitus ).33 
Ühe rakenduskava (Poola) meetme 
puhul, mille eesmärk oli aidata äsjaasu -
tatud ettevõtetel internetipõhiseid 
teenuseid osutada, leidis kontrollikoda, 
et valikuetapis nõuti ettevõtte äsjase 
asutamise tõendamiseks ainult ärire -
gistri väljavõtet, mis näitaks ettevõtte 
asutamise kuupäeva. Sellest valikukri -
teeriumist oli aga lihtne kõrvale hoida. 
Tegelikkuses oli ülalmainitud meetme 
raames toetatud viiest auditeeritud 
projektidest kahe puhul tegu varem 
eksisteerinud ettevõtte uue juriidilise 
vormiga: need ettevõtted olid tege -
vuse kas lõpetanud või seda oluliselt 
piiranud ning äritegevuse siis uude 
vastloodud ettevõttesse üle viinud. Et -
tevõtjad olid otsustanud asutada uue 
ettevõtte, mis vastaks ERFi kaasrahas -
tamise saamiseks vajalike toetuskõlb -
likkuse kriteeriumidele. Ülalmainitud 
toetuskõlblikkuse kriteeriumist möö -
daminek vähendas meetme mõjusust.
Valik projekte, mis ei olnud kooskõlas rakenduskavades kehtestatud meetme 
eesmärkidega
Kreeka rakenduskavas viidati selgesõnaliselt turismivaldkonna mikroettevõtjate toetamise vajadusele ja mää -
ratleti selle vajaduse käsitlemise meetmed, mis olid enamjaolt suunatud rakenduskava teeninduspiirkonnale 
ja mille IKT kasutusele võtmise tase oli eriliselt madal. Paljud sihtgruppi kuuluvad ettevõtted olid internetis 
kehvalt esindatud või neid ei olnudki seal. Sellistele mikroettevõtjatele suunatud toetuse eesmärk oli vähen -
dada Kreeka turismiäri hooajalisuse mõju, suurendades majandustegevust, mis oleks jätkusuutlik kogu aasta 
vältel.
Konkursikutse koostati aga nii, et selles ei asetatud erilist rõhku ei mikro- ega isegi väikestele ettevõtetele. Sel -
le tagajärjel said ka suured hotellid rahastust (seitsmest hinnatud turismivaldkonna ettevõttest neli kuulusid 
suurimatesse Kreeka hotellikettidesse).
Neil hotellidel oli ka tõhus ärimudel, mis põhines kahel elemendil: müük reisikorraldajate kaudu (seega otse 
veebilehe kaudu toimuv müük ei omanud suurt tähtsust) ja sõltuvus hooajast (nad on avatud kuuel kuul aas -
tas). Kaasrahastatavate projektide elluviimine ei omanud mingit mõju ülalmainitud ärimudelile, kuigi see oli 
üks rakenduskavas ja selle suunistes kehtestatud eesmärkidest.4. selgitus
17 Tähelepanekud
18 Ühendkuningriigi (Šotimaa) 
valikumenetlus oli 
kaheetapiline. Esimeses etapis 
kasutas korraldusasutus 
kaheosalist menetlust 
projektide vahendajate 
väljavalimiseks. Menetluse 
esimene osa võimaldas 
korraldusasutusel (või 
vahendusasutusel) projekti 
puhul kontrollida selle 
vastavust rakenduskava 
toetuskõlblikkuse 
kriteeriumidele. Edukaks Nõrkade valikumenetlustega 
saadi kaasrahastatavad 
projektid, mis tõenäoliselt 
ei taga rahaliste kulutuste 
otstarbekust
34 
Auditeeritud rakenduskavades leiti eri -
nevusi eelkõige projektiliikide, rahasta -
mise piirmäärade ja valikumenetluste 
puhul (vt joonis 3 )18.Joonis 3E-kaubanduse projektide erinevad valikusüsteemid liikmesriikide kaupa
Allikas: Euroopa Kontrollikoda.Projektide vahendajate poolt VKE 
projektide valimine: „kes ees, see 
mees ”, toetuskõlblikkuse kriteeriumide 
täitmise aluselTaotluste pingerea koostamine 
substantiivsete kriteeriumide 
hindamise põhjal (mille viivad 
läbi väliseksperdid)
Kuni 200 000 eurotKuni 2010: „kes ees, see mees”, toetuskõlb-
likkuse kriteeriumide täitmise alusel
Alates 2010: taotluste pingerea koostamine 
substantiivsete kriteeriumide hindamise 
põhjalToetused: kuni 200 000 eurot
ja/või 
mitterahaline toetus: 
nõustamis-/konsultatsiooniteenusedKuni 200 000 eurot
„Kes ees, see mees ”, toetuskõlblikkuse 
kriteeriumide täitmise alusel Kavast sõltuvalt: 
kuni 40 000 eurot (turismiprojektid) või 
200 000 eurot (jaekaubandusprojektid)
Otseinvesteeringud VKEdesseVahendajate rahastamineOtseinvesteeringud VKEdesseOtseinvesteeringud VKEdesseValikumenetlus Investeeringu ülemmäär Toetuse liik 
Emilia Romagna 
(Itaalia)Piemonte
(Itaalia)
Digitaalne 
ühtlustumine 
(Kreeka)
Šotimaa mägi- ja 
tasandikupiirkonnad
(Ühendkuningriik)Rakenduskava
Innovaatiline 
majandus
(Poola)
18 Tähelepanekud
35 
Enamik valikumenetlustest viidi 
läbi põhimõttel „kes ees, see mees”, 
rakendades ainult toetuskõlblikkuse 
kriteeriume, mis olid kergesti täide -
tavad. Kuni aastani 2010 oli viiest 
Itaalia rakenduskavast vaid kahe puhul 
(Piemonte, Emilia Romagna) korral -
dusasutus kasutanud substantiivsetel 
kriteeriumidel põhinevat kvalitatiivset 
valikumenetlust, milles koostati taot -
luste ja eksperthinnangute pingeread. 
Poola otsustas 2010. aastal muuta oma 
valikumenetlusi ja lisas valikuprotsessi 
kvalitatiivse hindamise ning taotluste 
pingerea koostamise.
36 
Rangete kriteeriumide, taotluste võrd -
leva valikukorra ning projektitaotluste 
põhjaliku äriteabe puudumise tõttu 
kaasrahastati enam kui kolmandikul 
juhtudest projekte, mis ei taganud 
kulutasuvust või tagasid seda vähesel 
määral.
a) Kreekas olid veebisaidi ja vee -
bipõhise reserveerimissüsteemi 
loomiseks mõeldud neli projekti 
ülearused. Enne projekti elluviimist 
oli neil ettevõtetel juba olnud üks 
veebisait ja veebipõhine reservee -
rimissüsteem. Lisaks oli loodud 
veebisaitidel sama ülesehitus nagu 
teiste sama keti hotellide jaoks loo -
dud veebisaitidel, mida oli samuti 
ERFist sama konkursikutse raames 
kaasrahastatud (väga sarnases 
mahus);b) 30 auditeeritud kaasrahastatud 
projektist kümme (kõik kas Itaalias 
(Emilia Romagna ja Piemonte) või 
Kreekas19) oleks nende elluviijate 
sõnul ellu viidud ka ilma avaliku 
sektori kaasrahastamiseta. Pealegi 
olid neist kümnest projektist viis 
käivitatud ammu enne toetuse 
saamise teate saamist. Nimetatud 
projektidest kolm käivitati juba 
enne, kui ettevõtted esitasid kaas -
rahastamistaotluse. Kõigi nende 
projektide puhul on tühimõju;
c) ühes liikmesriigis (Ühendkuning -
riik) andsid projektide vahendajad 
lisaks toetusele või toetuse asemel 
ettevõttele ka nõustamist. Kolme 
nõustamist saanud VKE projekti 
puhul ei olnud projekti omanike 
sõnul ERFi toetuse mõjul tähtsust, 
kuna kõik kolm ettevõtet olid 
oma e -kaubanduse strateegia ja 
internetis esindatuse sõltumatult 
ja oma ressurssidega välja arenda -
nud. Neist kahel juhul ei saanud 
ettevõtted nõustamisest mingit 
abi ja pidasid seda kasutuks.kuulutatud projektitaotlused 
suunati seejärel edasi 
menetluse teise ossa, kus neid 
hinnati vastavalt 
erikriteeriumidele ja hiljem 
koostati neist pingeread. 
Üldise valikumenetluse teine 
etapp hõlmas projektide 
vahendajaid, kes oli välja 
valitud VKEdele abi andmiseks 
põhimõttel „kes ees, see 
mees”.
19 Sh neli punkti 36 alapunktis 
a nimetatud projekti.
19 Tähelepanekud
Valikumenetlused olid 
mõnikord liiga ajakulukad
37 
Auditeeritud projektide puhul kulus 
viiest auditeeritud rakenduskavast 
(Kreekas ja Itaalias (Emilia Romagna 
ja Piemonte)) kolme puhul projekti 
heakskiitmisele (ajavahemik konkur -
sikutse avaldamisest toetuse andmise 
otsuseni) keskmiselt rohkem kui kuus 
kuud. Tõenäoliselt mõjutas see taotle -
jaid, kes ei olnud võimelised piisavat 
kapitali kokku saama ja vajasid tegelik -
kuses rohkem avaliku sektori finants -
toetust ega olnud seetõttu võimelised 
oma projekte ellu viima.
38 
Mitmekuulisi viivitusi võis vaid osaliselt 
põhjendada asjaolu, et valikuprotsess 
hõlmas eksperthinnangut ja saadud 
taotluste võrdlemist substantiivsete 
kriteeriumide alusel. Selline olukord 
oli Itaalias, kus projekti heakskiit -
mise keskmine pikkus oli kaheksa 
kuud (Emilia Romagna rakenduskava) 
või 14 kuud (Piemonte rakenduskava).
39 
Seitsmekuulisi viivitusi oli siiski kee -
ruline põhjendada, kuna valikume -
netlused toimisid samuti põhimõttel 
„kes ees, see mees” ja nende puhul 
ei tehtud substantiivset hindamist 
ega taotluste võrdlemist – üks selline 
juhtum leiti Kreekas (rakenduskava 
„Digitaalne ühtlustumine”). Sarnaste 
menetluste pikkus Ühendkuningrii -
gis (rakenduskava „Šotimaa mägi- ja 
tasandikupiirkonnad”) või Poolas (ra -
kenduskava „Innovaatiline majandus”) 
oli 2–4 kuud.40 
Kreeka rakenduskava valikumenetlu -
se pikkust võib võrrelda ka algatuse 
„IKT innovatsioonivautšeri süsteem” 
pilootprojekti omaga, kuna mõlemaga 
rahastati sarnast liiki ja konkreetselt 
piirkondlikul tasandil määratletud 
kasutusvalmis projekte põhimõttel 
„kes ees, see mees”. Esimese vautše -
riprojekti raames valiti väga sarnaseid 
projekte vähem kui kolmandiku Kreeka 
rakenduskava puhul kehtestatud aja 
jooksul (vt 2. selgitus ).
Enamikus külastatud 
liikmesriikides ei võetud 
valikumenetluse puhul arvesse 
piiriülest mõõdet
41 
Programmitöö perioodi alguses ei 
võetud kõikides külastatud liikmesriiki -
des (v.a Kreeka, kus see oli kohustuslik) 
auditeeritud projektide valikumenet -
lustes arvesse piiriüleste internetitee -
nuste küsimust, kuigi see on Euroopa 
digitaalse tegevuskava puhul oluline 
tegur ühtlustatuma digitaalse siseturu 
saavutamisel (nagu märgitud i2010 
strateegias ja rõhutatud digitaalses 
tegevuskavas) (vt ka punkt 5). Pärast 
valikumenetluse ja -kriteeriumide 
ülevaatamist lisas Poola asjaomase 
rakenduskava valikukriteeriumidesse 
2010. aastal projektide rahvusvahe -
lise mõõtme (piiriüleste teenuste 
pakkumine).
20 Tähelepanekud
42 
Vaid seitse ettevõtet 22st, kelle projek -
te kontrolliti ja kelle piiriülesed tehin -
gud olid põhjendatud, viisid tegelik -
kuses ellu projekti, mis võimaldas neil 
luua veebisaidi või kohandada oma 
veebisait piiriüleste tehingute tegemi -
seks. Veel neljal ettevõttel oli juba sel -
line element olemas kas oma ettevõt -
tes või kontsernis, kuhu nad kuulusid. 
Seega pooled neist ettevõtetest, kes 
asjaomaste projektide elluviimisega 
oleksid saanud kasu piiriülesest e -kau-
bandusest, jäid sellest ilma.
43 
10 ettevõtet 23st, kelle projekte 
auditeeriti ja mille puhul oleks olnud 
mõistlik eeldada mitmekeelse vee -
bisaidi olemasolu, omasid veebisaiti 
kahes või enamas keeles. Neist küm -
nest ettevõttest kahel oli enne projekti 
elluviimist mitmekeelne veebisait 
olemas. Ülejäänud kaheksa olid selle 
loonud esmakordselt tänu projektide 
elluviimisele.Korraldusasutused ei suut -
nud enamikul juhtudest 
hinnata mõne projekti mõju 
konkreetse VKE arengule
Üle poole uuritud projektide 
puhul ei nõutud mingite 
tulemustele suunatud 
eesmärkide kohta aruandluse 
koostamist
44 
Kõik korraldusasutused nõudsid 
toetust saavatelt ettevõtetelt projekti 
elluviimise edenemise kohta aruan -
nete esitamist ja sõltuvalt elluviimise 
kestusest esitati aruanded kas pärast 
projekti elluviimist või nii selle ajal kui 
pärast selle lõppu. 30 uuritud juhtu -
mist 16 puhul puudutas see teave siiski 
vaid projekti füüsilist lõpetamist, st 
vajalike IT -lahenduste soetamist ja/või 
arendamist. Pealegi ei sisaldanud aru -
anded teavet kolmandiku auditeeritud 
projektide kestuse kohta.
45 
Pädevad korraldusasutused (Kree -
kas, Itaalias ja Ühendkuningriigis) ei 
nõudnud ühegi asjaomase 16 projekti 
puhul mingeid tulemustele suunatud 
eesmärke. Nõuti vaid teavet projekti 
tegelike kulude ja saavutatud väljundi -
te kohta ning toetusesaajad ka esitasid 
selle.
21 Tähelepanekud
46 
Ülejäänud 14 projekti puhul nõuti 
üksikasjalikku teavet äritegevuse 
järelevalve kohta, võimaldamaks 
korraldusasutusel hinnata projekti ellu -
viimise vahetut mõju ettevõtte aren -
gule. Üks korraldusasutus oli maksed 
sidunud projekti tulemuslikkusega 
(vt  5. selgitus ).47 
Pärast projekti elluviimise lõpetamist 
enam edasist süstemaatilist järeleval -
vet ei tehtud, v.a üks korraldusasutus 
(Poola) ja üks projektide vahendaja 
(Ühendkuningriik), kes oli toetusle -
pingusse vastava kohustuse lisanud. 
Muude korraldusasutuste käsutuses 
olev teave oli seega ebapiisav otsusta -
maks, kui mõjusalt aitas antud toetus 
kaasa kaasrahastatud ettevõtete aren -
gule ja/või strateegiliste eesmärkide 
saavutamisele.
Näide tulemustele suunatud juhtimisest: maksete sidumine tulemuslikkusega
Poolas seoti maksed äritegevuse tulemustele suunatud eesmärkide saavutamisega. Kui sihtväärtusi ei saavu -
tatud, oli vahendusasutusel võimalik vähendada toetuse suurust.
Nii oli see ühe hinnatud projekti puhul, kus ebatõhusus (eeldatavat tulu ei saavutatud) kajastus avalikest va -
henditest antava toetuse 5% vähendamises kõnealuse projekti puhul.5. selgitus
Mõnel juhul ei kajastanud 
järelevalvesüsteemid projekti 
tulemuslikkust usaldusväärselt
48 
Kõik kontrollitud korraldusasutused 
(v.a üks) said tulemuslikkusega seotud 
teavet VKEdelt standardse aruande 
kujul. Ühel korraldusasutusel (Itaalia 
(Emilia Romagna)) aga puudus selline 
standardne vorm, mis tähendas, et 
saadud aruanded olid oma kvaliteedilt 
vägagi erinevad, kuna iga ettevõte võis valida, mida ja kuidas aruandes esita -
da. See omakorda tähendas, et kor -
raldusasutusel ei olnud võimalik anda 
hinnangut projekti eduka lõpuleviimi -
se kohta. Üks toetusesaaja ei suutnud 
näiteks deklareerida, et projekti ühte 
osa (veebilehe ostukorv) ei loodud, 
ja korraldusasutus ei käsitlenud seda 
teemat, kuigi see oli kaasrahastatava 
projekti üks osa.
22 Tähelepanekud
49 
Kahes muus korraldusasutuses (Itaalia 
ja Ühendkuningriik) ei olnud järeleval -
vesüsteemidesse sisestatud andmed 
täielikult usaldusväärsed ega/või 
põhjalikud:
a) Itaalias (Piemonte) ei kontrollinud 
korraldusasutus esitatud teabe 
paikapidavust. Neljast hinnatud 
projektist kahe puhul oli süsteemi 
sisestatud teave ekslik (ühel juhul 
puudutas see väljundinäitajat ja 
teisel juhul kaasrahastatavate ette -
võtete töötajate arvu);
b) Ühendkuningriigis (Šotimaa mägi- 
ja tasandikupiirkonnad) põhjus -
tasid korraldusasutuse kehvasti 
määratletud näitajad selle, et kõik 
projektide vahendajad tõlgendasid 
neid erinevalt ega esitanud seetõt -
tu aruandlust järjepideval viisil.Andmete puudumine pärssis 
mõnikord ELi rahastamise 
säästvat kasutust
50 
Ühendkuningriigis (Šotimaa mägi- ja 
tasandikupiirkonnad) toetati ettevõt -
teid vahendajate kaudu. Osal juhtu -
dest andsid vahendajad mitterahalist 
toetust, st pakkusid nõustamis- või 
konsulteerimisteenuseid (vt ka punkti 
36 alapunkt c).
51 
Kahel juhul olid vahendajate haldusku -
lud oluliselt suured, eriti võrreldes al -
gatuse „IKT innovatsioonivautšeri süs -
teem” pilootprojektiga (vt 2. selgitus ). 
Ülejäänud liikmesriikides oli võimalik 
kehtestada täpne ettevõttele IKT kasu -
tusele võtmise eest makstav summa, 
kuid vaatamata sellele jäi ebaselgeks, 
kui suur osa ERFi rahastamisest oli 
tegelikult ette nähtud toetusesaajate 
abistamiseks (vt  6. selgitus ).
Puudub teave vahendajate poolt kantud halduskulude säästlikkuse kohta
Šotimaal viis korraldusasutus projekte ellu vahendajate abil.
Kuna vahendajad ise pakkusid VKEdele nõustamistuge, moodustasid halduskulud, sh palgad, oluliselt suure 
osa hüvitamiseks esitatud kuludest: üks projektide vahendaja kasutas 55% oma eelarvest palkade maksmi -
seks ja veel 18% turundustegevuseks, samas kui teine kasutas palkade maksmiseks 82% kogueelarvest. Kuna 
andmed ei olnud kättesaadavad, ei olnud kontrollikojal võimalik kõnealuste vahendite kasutuse säästlikkuse 
kohta seisukohta võtta. Lisaks ei suutnud üks vahendajatest dokumenteerida tööle kulunud aega ega mõnele 
tema poolt toetatavale VKE -le pakutud nõustamisega seonduvat tegevust.6. selgitus
23 Tähelepanekud
Üldiselt viisid VKEd 
projekte ellu sujuvalt, 
kuid saavutatud 
tulemused ei olnud alati 
nähtavad
52 
Kontrollikoda hindas, kas:
a) projektid viidi ellu ja hoiti tegevu -
ses vastavalt algsele kavale;
b) projekti elluviimisest eeldatav 
majanduslik kasu saavutati ja 
mõõdeti.
Projekti väljundid olid asja -
omase rakendusega üldiselt 
kooskõlas
53 
Enamikul juhtudest viidi projektid ellu 
eelarve piires ja ilma suurte viivitus -
teta. Eelarve ülekulude puhul olid 
summad väikesed ega mõjutanud riik -
liku kaasrahastamise suurust. Kõikide 
projektide puhul esinenud viivitustest 
teavitati ja korraldusasutused kiitsid 
need heaks.
54 
30 auditeeritud projektist 25 puhul 
saavutati kavandatud väljundid ning 
need toimisid:
a) 17 toetust saanud ettevõtet 
suutsid pärast veebisaidi loomist 
veebikeskkonda minna ja neist 
üheksa hakkasid internetimüügiga 
tegelema;b) veel kaheksa ettevõtet olid juba 
enne projekti elluviimist interne -
tis esindatud, kuid soovisid uue 
veebisaidi luua või olemasolevat 
kaasajastada.
25 ülalmainitud juhtumist nelja puhul 
oli e -kaubanduse arendamine osa laie -
matest projektidest, mis olid suunatud 
ettevõtte sisemenetluste digitaliseeri -
misele (e -äri).
55 
Ülejäänud 5% auditeeritud projektide 
puhul (Kreekas, Itaalias (Piemonte) ja 
Poolas) ei saavutatud nende elluvii -
misega soovitavaid väljundeid. Ühe 
projekti puhul ei hakanud ettevõte väl -
jatöötatud rakendust kasutama. Veel 
neljal projektil, mille IT -rakendused 
olid küll välja töötatud ja rakendatud, 
ei õnnestunud oma tegevusnišis kanda 
kinnitada või nad kannatasid tehniliste 
probleemide all (vt punkt 57).
56 
Kuigi suurema osa projektide puhul ei 
olnud IT -hoolduse eelarvet algselt ette 
nähtud (ainult neljal projektil oli see 
olemas), ei põhjustanud see problee -
me ühegi ettevõtte puhul, kelle projek -
te hinnati. Tegelikkuses oli IT -tarkvara 
tavaliselt ülesehitatud nii, et see tagaks 
madalad hoolduskulud ja võimaldaks 
kasutajatel uuendusi ja muudatusi ise 
sisse viia (nii oli see 14 projekti puhul).
24 Tähelepanekud
57 
Projektide elluviimise või sellele järg -
neva perioodi vältel ei olnud peaaegu 
ühelgi ettevõttel olulisi tehnilisi prob -
leeme. Loodud IT -rakendusi kasutati 
ja need toimisid tõrgeteta. Leitud 
erandid olid järgmised: kaks Kreeka et -
tevõtet, kelle veebisaiti ja/või interne -
tipõhist broneerimislehekülge ei olnud 
võimalik hinnata, ning kolm Poola ja 
Itaalia ettevõtet, kellel ei õnnestunud 
oma tegevusnišis kanda kinnitada ja 
kellel puudusid kliendid. Nimetatud 
kolmel juhul ei olnud projekti jätku -
suutlikkus vaid IT -hooldusega seotud 
küsimus: üks projekt oli lõpule viimata 
ja kahel muul juhul oli ettevõtetel 
mure, et nad ei suuda oma majandus -
tegevust pärast seadustega sätestatud 
jätkusuutlikkuse perioodi jätkata.
Paljud VKEd märkisid, et olid 
oma projekti elluviimisest 
kasu saanud, kuid saavuta -
tud tulemusi ei mõõdetud 
süstemaatiliselt
58 
Hindamise all olnud 30 ettevõttest 
paluti vaid vaevalt pooltel esitada tule -
museesmärgid (vt ka punktid 44–46). 
14st tulemuseesmärke sisaldanud 
projektitaotlusest, mille puhul neid ka 
jälgiti, saavutati tulemused kaheksal 
juhul. Tulemuseesmärgid sisaldasid 
käibe suurendamist, klientide arvu 
suurendamist, internetimüügi protsen -
tuaalse osakaalu suurendamist ja/või 
töökohtade loomist.59 
Teiste e -kaubanduse arendamiseks 
ERFi toetusi saavate ettevõtete puhul 
ei olnud võimalik leida seost saadud 
sisendite ja ettevõtte poolt saavutatud 
äritegevuse arengu vahel.
60 
13 ettevõtet väitsid, et nende tõhu -
sus on kasvanud tänu nende poolt 
elluviidud projektile, ehkki 12 neist ei 
olnud oma projektitaotlustes selli -
seid eesmärke püstitanud. Neist 13 
ettevõttest olid vaid neli võimelised 
saavutatud tõhusust kvantifitseerima. 
Kuus ettevõtet ei olnud kaasrahastatud 
veebisaiti oma asutusesisese äritark -
varaga ühendanud, mis tähendas, et 
kõik internetipõhised broneeringud 
tuli asutusesisestesse süsteemidesse 
käsitsi sisestada.
61 
Töökohtade loomine ei olnud üldiselt 
enamiku kaasrahastatud projektide 
eesmärk. Kaheksal projektil siiski oli 
töökohtade loomise eesmärk, mille 
ettevõtted olid oma projektitaotlustes 
tulemuseesmärgina kehtestanud.
62 
Kõik kaheksa projekti saavutasid oma 
eesmärgi. Veel viis ettevõtet väitsid, et 
olid projekti elluviimise tulemusel töö -
le võtnud ühe või mitu inimest, ning 
neli neist suutis seda ka põhjendada. 
Pool hindamisalustest ettevõtetest 
korraldasid oma töötajatele projekti 
raames loodavate IT -rakenduste kasu -
tust puudutavaid koolitusi. Nimetatud 
koolitused olid koostatud vastavalt 
neid taotlenud ettevõtete vajadustele, 
mistõttu koolitust tõendavaid doku -
mente ei väljastatud. Töökohas toimuv 
väljaõpe oli ka tavaline.
25
 Järeldused  
ja soovitused
63 
E-kaubanduse tehnoloogiate abil on 
võimalik kiirendada majanduskasvu, 
arendada edasi ühisturgu ja kiirenda -
da Euroopa integratsiooni. Komisjon 
on seetõttu üha enam tähtsustanud 
vajadust lihtsustada e -kaubanduse 
arenguid, eriti ühe oma juhtalgatuse, 
Euroopa digitaalse tegevuskava kaudu. 
ELi struktuurifondide eelarvest oli 
kolm miljardit eurot ette nähtud VKEde 
IKT kasutuselevõtmise edendamisele 
programmitöö perioodil 2007–2013.
64 
Auditiga uuriti, kas VKEdele e -kauban -
duse valdkonnas antud ERFi toetus oli 
mõjus, ning leiti, et e -kaubanduse pro -
jektidele antud ERFi toetus aitas kaasa 
internetipõhiste äriteenuste kättesaa -
davuse suurendamisele. Järelevalvega 
seotud puuduste tõttu ei olnud aga 
võimalik hinnata, kui suurel määral see 
aitas kaasa ELi ja liikmesriikide IKT -stra -
teegiate elluviimisele ning VKEde 
arengueesmärkide saavutamisele. 
Lisaks saadi nõrkade valikumenetlus -
tega kaasrahastatavad projektid, mis 
tõenäoliselt ei taga rahaliste kulutuste 
otstarbekust.65 
Liikmesriikide rakenduskavad olid hea 
alus VKEdele e -kaubanduse valdkon -
nas toetuse andmiseks. Nimetatud 
kavad sisaldasid e -kaubanduse meet -
meid, mis olid kooskõlas asjaomas -
tes IKT -strateegiates määratletud 
riiklike või piirkondlike vajadustega. 
Tehtud edusammude sisulist hinda -
mist takistas aga mõnikord asjaolu, 
et näitajaid ja sihtväärtusi muudeti 
sageli just programmitöö perioodi 
lõpupoole, ning see ei olnud alati 
nõuetekohaselt põhjendatud. Lisaks 
ei deklareeritud alati e -kaubanduse 
projektidega seotud kulusid komisjo -
nile õige kategooria all ja see pärssis 
kulude üldist hindamist. Komisjon 
käsitles 2013. aastal rahaliste vahendite 
madalat kasutusmäära ning tegi VKEde 
poolt IKT kasutusele võtmise edenda -
miseks ettepaneku struktuurifondide 
alternatiivseks kasutamiseks oma 
algatuse „IKT innovatsioonivautšeri 
süsteem” kaudu. Komisjon ei pööranud 
siiski piisavalt tähelepanu tulemus -
likkuse hindamisele, mis on tegeliku 
edenemise hindamisel asendamatu 
(punktid 18–27).
66 
Korraldusasutused keskendusid nii 
valiku- kui ka järelevalveetapis pigem 
väljunditele kui tulemustele. Valikukri -
teeriumide piiratud iseloom tähendas, 
et vahendite olemasolul rahastati 
nende alusel mõnikord ka kõiki toetus -
kõlblikke projekte, hoolimata potent -
siaalsest lisandväärtusest, mida oleks 
võimalik saada VKEde arendamise või 
ELi infoühiskonna eesmärkide täitmise 
kaudu (punktid 29–43). Korraldusasu -
tused ei suutnud enamikul juhtudest 
hinnata mõne projekti mõju konkreet -
se VKE arengule. Kahes valitud liikmes -
riigis ei viidud läbi süsteemi sisestatud 
andmete usaldusväärsuse kinnita -
miseks vajalikke kontrolle (punktid 
44–51).
26 Järeldused ja soovitused 
67 
Üldiselt viisid VKEd projekte ellu 
sujuvalt ja väljundid olid üldjoontes 
kooskõlas asjaomase rakendusega. 
Paljud VKEd märkisid, et olid oma 
projektidest kasu saanud, kuid tule -
musi mõõdeti vaid alla poolte audi -
teeritud projektide puhul. Neil juh -
tudel leiti, et üle poolte asjaomastest 
VKEdest olid projektidest kasu saanud 
(punktid 53–62).
68 
Seepärast soovitab kontrollikoda:
1. soovitus
Komisjon peaks tagama, et liikmesriiki -
delt saadaks rakenduskavade edene -
mise kohta järjepidevat ja usaldusväär -
set teavet, mitte ainult rahanduslikust, 
vaid ka tulemuslikkuse seisukohast. 
Selleks tuleb:
a) hinnata esitatud tulemusnäitajate 
asjakohasust nii rakenduskavade 
heakskiitmise kui ka nende edasis -
te muutmiste ajal;
b) kavandada järelevalvekord vii -
sil, mis võimaldaks õigeaegselt 
mõõta ja aja jooksul võrrelda kõigi 
kehtestatud sihtväärtuste suunas 
tehtavaid edusamme;
c) soovitada standardseid näitajaid, 
mis oleksid e -kaubandusega seo -
tud ELi strateegiliste eesmärkide 
seisukohast asjakohased.2. soovitus
Komisjon peaks nõudma, et liikmes -
riikide poolt paika pandud valikuk -
riteeriumid ja -menetlused tagaksid 
selle, et valitakse sellised projektid, mis 
maksimeeriksid taotlejate seas lisand -
väärtust VKEde puhul e -kaubanduse 
arendamise hõlbustamise ja Euroopa 
digitaalse tegevuskava eesmärkide 
saavutamise seisukohast, tagades 
samaaegselt, et sellised menetlu -
sed sobiksid ajakasutuse ja haldus -
koormuse seisukohast ettenähtud 
toetusesaajatele.
Projektide valikul peaksid liikmesrii -
kide ametiasutused vajaduse korral 
nõudma, et taotlejad:
a) põhjendaksid asjaomase projekti 
elluviimise vajadust  – ideaaljuhul 
esitades piisavalt üksikasjaliku ja 
realistliku äriplaani;
b) tõestaksid projekti rahalist 
elujõulisust;
c) põhjendaksid riikliku finantstoe -
tuse vajadust, et vältida kulutuste 
tühimõju;
d) julgustaksid projekti elluviijaid 
võtma arvesse oma äritegevu -
se piiriülest mõõtu, et ühisturu 
pakutavaid võimalusi paremini ära 
kasutada.
27 Järeldused ja soovitused 
3. soovitus
Komisjon peaks nõudma, et liikmesrii -
kide korraldusasutused seaksid sisse 
juhtimissüsteemid, et teha järelevalvet 
toetust saavate VKEde äritegevuse 
arendamisele antud toetuse mõju üle. 
Eelkõige peaks komisjon nõudma, et:
a) toetuslepingutes kehtestataks 
minimaalne arv usaldusväärseid 
näitajaid ja nendega seotud 
eesmärgid, mida hinnatakse ja 
mille täitmist jälgitakse nii siis, kui 
projekt on elluviidud ja toimiv, kui 
ka siis, kui avaldub projekti täielik 
mõju;b) vajaduse korral võetaks kasutusele 
mehhanism, mis tagaks, et mak -
sed on tulemuslikkusega seotud, 
ja võimaldab tõsise ebatõhususe 
korral nende muutmist;
c) viidaks läbi vajalikud kontrollid, 
tagamaks et järelevalvesüstee -
midesse sisestatud andmed on 
usaldusväärsed ja järjepidevad.
II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Henri GRETHEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 12. novembri 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
28
ESIFi 2014.–2020. aasta programmide osaks peavad 
olema „ juhtpõhimõtted, millest lähtutakse tegevuste 
osas valiku tegemisel ” ja „ väljundinäitajad, sealhulgas 
kvantifitseeritud sihtväärtus ” ning need lepitakse 
komisjoniga kokku. Valikupõhimõtete olemus ja 
üksikasjalikud valikukriteeriumid sõltuvad kaasra -
hastatud investeeringu konkreetsest eesmärgist ja 
kontekstist.
Liikmesriigid, kelle puhul on nendes valdkondades 
vajakajäämisi leitud, peavad programmis (eeltin -
gimused, tegevuskava) kirjeldama, milliseid meet -
meid kavatsevad asutused võtta, et parandada 
projektide valimise menetlust ja vähendada toetu -
sesaajale langevat halduskoormust. Vajaduse korral 
julgustatakse liikmesriike kasutama kavandatud 
täiustuste saavutamiseks ennetavalt ja sihipäraselt 
tehnilist abi.
Lisaks soovitab komisjon korraldusasutustel lisada 
Euroopa Kontrollikoja soovitused digitaalse kasvu 
projektide valikuprotsessi ja -kriteeriumidesse.
IV c)
Komisjon nõustub soovitusega osaliselt.
Põhimõtteliselt on komisjon nõus sellega, et võe -
taks kasutusele mehhanism, mis tagaks maksete 
sidumise tulemuslikkusega. Kuid e -kaubandusele 
antud ERFi toetuste sidumine tulemustega oleks 
keeruline.Kommenteeritud kokkuvõte
III
Komisjonil on kontrollikoja hinnangu üle hea meel.
Komisjon leiab, et ERFi toetuse mõju e -kaubanduse 
projektidele aitab suurendada internetipõhiste 
äriteenuste kättesaadavust.
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide uutes 
määrustes perioodiks 2014–2020 käsitletakse 
programmitöö tasandi järelevalvet, parandades 
eeltingimuste kasutusele võtmise abil tulemustele 
orienteeritust ja sekkumisloogikat. E -kaubanduse 
investeeringute puhul nõutakse konkreetse eeltin -
gimusena digitaalse kasvu strateegilise poliitilise 
raamistiku olemasolu.
IV a)
Komisjon nõustub soovitusega.
Seoses aastatega 2007–2013 nõuab komisjon kor -
raldusasutustelt teavet kavade elluviimise kohta 
kooskõlas kohaldatavate ERFi määrustega.
ESIFi 2014.–2020. aasta programmides on suurema 
tähelepanu all tulemused, lähtuvalt püstitatud 
eesmärkidest. Prioriteetsete suundade tasandil 
hõlmavad näitajad suuna üldist tulemuslikkust, kuid 
ei kajasta kõikide suunaga seotud võimalike meet -
meliikide tulemusi eraldi.
IV b)
Komisjon nõustub soovitusega ja palub liikmesriiki -
del võtta sellekohased meetmed.Komisjoni  
vastus
Komisjoni vastus 29
Tähelepanekud
18
Komisjoni rõõmustab kontrollikoja hinnang stra -
teegilisele raamistikule, mis on võetud kasutusele 
kõigis auditeeritud liikmesriikides. Lisaks rõhutab 
komisjon, et uued ESIFi määrused tagavad ajavahe -
mikuks 2014–2020 paremad näitajad ja tulemustele 
orienteeritud raamistiku. Vt vastus punkti IV ala -
punktile b.
22
Perioodi 2007–2013 programme reguleeriv määrus 
ei sisalda ühtki nõuet ühtlustatud näitajate kasu -
tamiseks järelevalve eesmärgil. Lisaks puudub seal 
põhinäitaja eraldi e -kaubanduse jaoks.
Tulemusnäitaja koondab asjaomase meetme 
rakendamise eeldatavad tulemused. Seega valivad 
liikmesriigid tulemusnäitaja, mis mõõdab valitud 
meetme tulemuslikkust kõige paremini. Kui väl -
jundinäitajate puhul on ühtlustamine võimalik, siis 
tulemusnäitajad on spetsiaalselt kohandatud ja 
need kajastavad püüeldavat eesmärki.
Vastus punktidele 23 ja 25
Korraldusasutused muudavad tulemusnäitajaid 
kogu programmitöö perioodi vältel. Komisjon 
juhib tähelepanu sellele, et kui liikmesriik taot -
leb programmi muutmist, on vaja üle vaadata ka 
selle programmi asjakohased näitajad. Kui esineb 
tõsine kõrvalekalle, tuleks iga juhtumi puhul eraldi 
uurida, mis on selle põhjus. Euroopa Komisjon peab 
muudatuste üle läbirääkimisi ja nõuab korraldusasu -
tuselt usaldusväärset põhjendust. Tulemusnäitajaid 
kohandatakse nii ülespoole (kui püüdlused võiksid 
olla veel julgemad) kui ka allapoole (kui majanduse 
tegelik olukord ja selle tõttu toimuv areng ei sõltu 
korraldusasutusest).
Kreeka hiljutine digitaalse ühtlustamise rakendus -
kava muudatus 2012. aasta detsembris kujutas 
endast arvestatavat (umbes 300 miljonit eurot) eel -
arvekärbet, et tugevdada konkurentsivõime raken -
duskava. See kärbe mõjutas paratamatult näitajate 
väärtusi, mida tuli vastavalt „peenhäälestada” ja 
kohandada.Sissejuhatus
05
Komisjon juhib tähelepanu sellele, et interneti 
teel oste tegevate väikeste ja keskmise suurusega 
ettevõtjate (VKEd) osakaal on üldiselt palju suurem 
ning ELi keskmine näitaja 26% on eesmärgile palju 
lähemal. See suhteline edu on seotud parema star -
dipositsiooniga. Lisaks on internetis ostmine lihtne, 
kuid müümine keeruline, sest tuleb luua asjakohane 
platvorm koos makse- ning tarnesüsteemiga.
09
Komisjon jagab kontrollikoja muret info- ja kom -
munikatsioonitehnoloogia (IKT) kasutuselevõtuks 
mõeldud vahendite madala kasutusmäära pärast. 
Seetõttu on komisjon koostanud suunised ja levitab 
neid,1 et edendada poliitikavahendite kasutamist 
IKT, sealhulgas e -kaubanduse kasutuselevõtuks 
VKEdes. Näiteks leiab abi juhenditest „Teenuseinno -
vatsiooni juhised”, „Smart growth of SMEs” (VKEde 
arukas majanduskasv), „SME internationalisation” 
(VKEde rahvusvahelistumine), erinevaid digitaalset 
kasvu parandavaid meetodeid hõlmavast juhendist 
„Digital Agenda Toolbox” (Digitaalarengu vahen -
dite kogum) ning allpool käsitletava algatuse „IKT 
innovatsiooniosakute süsteem” kavandist. Komisjon 
pakub oma tehnilise abi kaudu ka võimalust võtta 
ühendust digitaalse kasvu ekspertidega.2
2003. aastal käivitas komisjon ka Euroopa e -kauban -
duse tugivõrgustiku VKEdele (eBSN), mis on poliitika 
koordineerimise platvorm liikmesriikide ja piirkon -
dade otsustajatele ning avaliku sektori ekspertidele 
e-kaubanduse valdkonnas. Selle alla kuuluvad info -
tehnoloogia aruka kasutamise edendamise algatus 
ja VKEde lõimimine üleilmsetesse tööstuslikesse 
väärtusahelatesse.3
1 Vt http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/guides
2 Nii tehti 2013. ja 2014. aastal Ungari, Kreeka ja Itaalia puhul.
3  Vt Vt http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/ebsn/what/
index_en.htm
Komisjoni vastus 30
Lähtudes subsidiaarsuse põhimõttest ja ühisest juh -
timisest, on liikmesriikide ja piirkondade otsustada, 
kas võtta IKT innovatsiooniosakute süsteem oma 
tegevuskava raames kasutusele. Komisjon eden -
dab praegu süsteemi kasutuselevõttu piirkondade 
innovatsioonistrateegiates või digitaalse kasvu 
strateegiates.
Komisjon nõustub ka vajadusega soodustada 
nõudluspõhist toetussüsteemi, mis lähtuks VKEde 
ärivajadustest.
Siiski näitavad piirkondades seni saadud koge -
mused, et VKEdel ei ole sageli piisavalt teadmisi, 
et teha täpselt kindlaks, milline tehnoloogia / IKT 
lahendus nende äriideega sobiks. VKEd vajavad 
tuge, et oma IKT vajadused kindlaks teha ja sõnas -
tada ning sobiv äriplaan koostada. Osa innovat -
siooniosakutega seotud algatusest moodustab 
ka VKEdele nõu andmine õige IKT ärilahenduse 
analüüsimiseks ja kindlaksmääramiseks.
Kuna kõnealune erialgatus on katselist laadi ja seda 
on rakendatud suhteliselt lühikest aega, ei ole tule -
musnäitajad praegu kättesaadavad. See info jõuab 
komisjonini 2015. aasta keskel, järgmisel seirekomis -
jonide koosolekul.
Programmitöö tasandil tuleb rõhutada, et program -
mitöö perioodil 2007–2013 ei kasutata tulemusnäi -
tajaid, vaid väljundinäitajaid. Siiski nõutakse seda 
teavet seirekomisjonides.24
Poola rakenduskava „Innovaatiline majandus” näi -
tajaid muudeti 2011. aasta alguses. Võttes arvesse, 
et rakenduskava kiideti heaks 2007. aasta lõpus 
ning esimesed projektikonkursid korraldati 2008. 
ja 2009. aastal, tehti muudatused esimesel võima -
likul hetkel pärast esimeste kogemuste saamist 
meetme ellurakendamisel keset programmitöö 
perioodi, ning korraldusasutus esitas ka vajalikud 
põhjendused.
26
Kuigi komisjon on andnud vastutavatele asu -
tustele suuniseid (vt joonealune märkus 6) kate -
goriseerimise infosüsteemi põhimõtete kohta, 
vastutab kulude klassifitseerimise eest ikkagi 
korraldusasutus.
2. selgitus
Euroopa Regionaalarengu Fondi kontekstis on IKT 
innovatsiooniosak rakendussüsteem, mis võimaldab 
anda mikroettevõtjatele ja VKEdele toetust viisil, 
millega vähendatakse nende halduskoormust. Siin 
ei ole kõigi jaoks ühesugust lahendust. Iga süsteemi 
töötavad välja ning viivad ellu piirkondlikud ja 
kohalikud asutused toetuste või finantsinstrumen -
tide abil, võttes arvesse selliseid eritegureid nagu 
iga piirkonna IKT potentsiaal ning tugevus, selle 
lõimumine teiste innovatsiooni juhtimise meet -
metega, süsteemi haldamise võimekus, varasemad 
kogemused selliste meetmete toetamisel või vaja -
dus suurendada IKT kasutuselevõttu VKEdes.
Komisjoni vastus 31
33
Komisjon rõhutab, et ta vaatab rakenduskava osaks 
olevad tegevuse valiku juhtpõhimõtted ESIFi 2014.–
2020. aasta programmide üle peetavate läbirääki -
miste käigus hoolikalt läbi, et tagada nende sobivus 
tegevuse konkreetsete eesmärkide ja liikidega4.
35
Komisjon leiab, et korraldusasutus (või volitatud 
vahendusasutus) peaks säilitama piisavalt tõen -
deid selle kohta, et valikumenetlus on läbipaistev 
ja vastab programmi seirekomisjoni määratud 
kriteeriumidele.
36 a)
Komisjon rõhutab, et on kirjeldatud juhtumist tead -
lik. Komisjon ja liikmesriik on algatanud sobivate 
parandusmeetmete võtmise.
36 b)
Nagu liikmesriigi ametiasutused selgitasid, kor -
raldati Itaalia projektide puhul projektikonkurss 
kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1998/2006 (vähese 
tähtsusega abi). Erinevalt teistest abikavadest ei 
sisaldanud see määrus ergutava mõju nõuet. Sellele 
vaatamata piirati projektikonkursiga tagasiulatuvaid 
kulusid 1. jaanuarini 2008, mitte 1. jaanuarini 2007, 
nagu oleks võimalik olnud.
4  Ühissätete määruse artikli 96 lõike 2 punkti b alapunkt iii: 
iii) „iga investeerimisprioriteedi raames toetust saavate 
meetmete liigi kirjeldus ja näited ning nende eeldatav 
panus alapunktis i osutatud erieesmärkide saavutamiseks, 
sealhulgas juhtpõhimõtted, millest lähtutakse tegevuste 
osas valiku tegemisel, ning vajaduse korral peamised 
sihtrühmad, konkreetsed sihtterritooriumid, toetusesaajate 
liigid, rahastamisvahendite plaanitud kasutamine ja põhilised 
projektid”.29
Ühise juhtimise raames on üksikasjalike valikukritee -
riumide kindlaksmääramine ja projektide valimine 
liikmesriikide ülesanne. See tähendab, et e -kauban -
duse projektide valimisel otsustab korraldusasutus, 
kas taotluse osana tuleb esitada ka äriplaan (või 
muu teave vastavalt rakenduskava eesmärkidele) ja 
mida see peab sisaldama. Korraldusasutus kontrollib 
ka projektitaotluse ning lisadokumentide kvaliteeti 
(nt äriplaanide kvaliteeti).
31
Ühise juhtimise raames on üksikasjalike valikukri -
teeriumide üle otsustamine ja projektide valimine 
liikmesriikide ülesanne. See tähendab, et e -kauban -
duse projektide valimisel otsustab korraldusasutus, 
kas taotluse osana tuleb esitada ka äriplaan (või 
muu teave vastavalt rakenduskava eesmärkidele) ja 
mida see peab sisaldama. Korraldusasutus kontrollib 
ka projektitaotluse ning lisadokumentide kvaliteeti 
(nt äriplaanide kvaliteeti).
Komisjoni vastus punktile 32  
ja selgitusele 4
Komisjon rõhutab, et on punktis 32 ja selgituses 4 
kirjeldatud juhtumist teadlik. Komisjon ja liikmesriik 
on algatanud sobivate parandusmeetmete võtmise.
Komisjoni vastus 32
43
Veebisaidi tõlkimist võib ette näha siis, kui välismai -
sel sihtturul tekivad ärivõimalused. Kuid sõltuvalt 
majandustegevuse olemusest võivad sellega kaas -
nevad kulud ületada lisanduvad tulud.
Vastus punktidele 44 ja 45
Perioodi 2007–2013 programme reguleeriv määrus 
ei sisalda ühtki nõuet ühtlustatud näitajate kasu -
tamiseks järelevalve eesmärgil. Lisaks puudub seal 
põhinäitaja eraldi e -kaubanduse jaoks.
Projektide rakendamise edenemise kohta esitatud 
aruandeid analüüsitakse liikmesriigi tasandil. Vas -
tavalt õiguslikule alusele annab komisjon suuniseid 
projektijuhtimise parandamiseks.
Tulemusnäitaja koondab asjaomase meetme 
rakendamise eeldatavad tulemused. Seega valivad 
liikmesriigid tulemusnäitaja, mis mõõdab valitud 
meetme tulemuslikkust kõige paremini. Kui väl -
jundinäitajate puhul on ühtlustamine võimalik, siis 
tulemusnäitajad on spetsiaalselt kohandatud ja 
need kajastavad püüeldavat eesmärki.
47
Täielikult elluviidud projektide süstemaatilist järele -
valvet võib pidada heaks tavaks, kuid määruste järgi 
ei ole see kohustuslik.
Korraldusasutused peaksid hindama rakenduskava 
tulemuslikkust, tõhusust ja mõju. Hindamise käigus 
vaadeldakse, kuidas fondidelt saadud toetus on 
aidanud iga prioriteedi eesmärke saavutada.37
Komisjon nõustub kontrollikojaga ja tõstatab edas -
pidi vajalikel juhtudel programmi seirekomisjonides 
projektide valimise kestuse küsimuse, et tagada 
heakskiidetud ja kiirem menetlus.
40
Komisjon rõhutab Kreeka rakenduskava ja kat -
seprojekti „IKT innovatsiooniosaku süsteem” 
puhul erinevat sekkumismeetme mahtu, mis 
ulatus Kreeka rakenduskava puhul 40 000  eurost 
kuni 200 000 euroni ja katseprojektide puhul 
5000 eurost 7500 euroni. See võib selgitada ka vali -
kumenetluse erinevat pikkust.
Lisaks tugines Murcia IKT innovatsiooniosaku katse -
projektis oma laialdastele kogemustele innovatsioo -
niosakute loomise, kasutamise ja haldamise vallas.
41
Piiriülene mõõde sõltub majandustegevuse ole -
musest. Majandustegevus võib olla kohaliku laadi, 
mistõttu see ei hõlma piiriülest tegevust. Tegevuse 
laiendamine tulevikus võib omakorda nõuda veebi -
saidi kohandamist mitmekeelsete vahenditega.
ERFi 2014.–2020. aasta programmide puhul rõhutab 
komisjon VKEde rahvusvahelistumise tähtsust, sest 
analüüs näitab, et väljaspool oma riigi piire tegutse -
vad VKEd on konkurentsivõimelisemad5.
5  Vt näiteks http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/files/
support_measures/internationalisation/report_internat_en.pdf
Komisjoni vastus 33
Komisjon rõhutab, et ka ajavahemikul 2014–2020 ei 
anta komisjonile tulemuste kohta aru üksikprojek -
tide kaupa, vaid esitatakse programmi või suuna 
koondtulemused.
60
Komisjon juhib tähelepanu sellele, et ühise juhti -
mise raames määrab toetusesaajate aruandeko -
hustuste üksikasjad  – sealhulgas kvantitatiivsed ja 
kvalitatiivsed eesmärgid ning kaalutlused seoses 
andmete loomise ja aruandluse maksumusega võr -
reldes toetuse mahuga  – korraldusasutus vastavalt 
rakenduskavale ja selle eesmärkidele.
Järeldused ja soovitused
64
Komisjonil on kontrollikoja hinnangu üle hea meel. 
Komisjon leiab, et ERFi toetuse mõju e -kaubanduse 
projektidele aitab suurendada internetipõhiste 
äriteenuste kättesaadavust. Euroopa struktuuri- ja 
investeerimisfondide uutes määrustes perioodiks 
2014–2020 käsitletakse programmitöö tasandi 
järelevalvet, parandades eeltingimuste kasutusele 
võtmise abil tulemustele orienteeritust ja sekkumis -
loogikat. E- kaubanduse investeeringute puhul nõu -
takse konkreetse eeltingimusena digitaalse kasvu 
strateegilise poliitilise raamistiku olemasolu.
65
Perioodi 2007–2013 programme reguleerivad 
määrused ei sisalda nõudeid ühtlustatud näitajate 
kasutamiseks järelevalve eesmärgil. Lisaks puudub 
seal põhinäitaja eraldi e -kaubanduse jaoks, mis 
võimaldaks tulemuslikkust jälgida.49 a)
Komisjon tunnistab probleemi, kuid juhib tähele -
panu majandus- ja finantskriisi mõjule, mis tõi kaasa 
paljude ettevõtete laostumise, rahastatud projek -
tide katkestamise ja laias laastus ka sekkumismeet -
mete rakendamise aja pikenemise. Selle kriisiga 
toimetulekuks keskendusid Piemonte ametiasutu -
sed oma jõupingutustes (sh järelevalve) vahendite 
kiiremale ärakasutamisele.
Korraldusasutus rakendab ellu arvukalt algatusi, 
mille eesmärk on hädaolukord likvideerida ning 
taastada korrapärane, pidev ja korrektne arvuti -
põhine haldustegevus kogu rahastatud projektide 
seisu käsitleva teabe osas.
49 b)
Komisjon tunnistab, et vajalikud näitajad peaksid 
olema korralikult kindlaks määratud, et korraldus -
asutus saaks rakenduskava tasandil andmed kokku 
koondada.
Uued ESIFi eeskirjad ajavahemiku 2014–2020 kohta 
aitavad seda probleemi lahendada.
Selgitus 6
Auditeeritud projektid hõlmavad peamiselt vahen -
dajate eksperdiabi ja tugiteenuste pakkumist uute 
ja olemasolevate tehingute tarbeks. Seetõttu on 
toetuse peamiseks kuluelemendiks palgad.
Lisaks tekkisid turunduskulud kontaktiloomisüritus -
test, mida korraldati uutele ettevõtetele kohtumi -
seks edukate ettevõtjatega. Uued ettevõtted said 
nendest üritustest kasu, sest hiljem nende ärivõima -
lused paranesid.
58
Vt komisjoni vastus punktile 22 parema tulemustele 
orienteerituse kohta 2014.–2020. aasta ühissätete 
määruse raames.
Komisjoni vastus 34
1. soovitus
Seoses aastatega 2007–2013 nõuab komisjon kor -
raldusasutustelt teavet kavade elluviimise kohta 
kooskõlas kohaldatavate ERFi määrustega.
ESIFi 2014.–2020. aasta programmides on suurema 
tähelepanu all tulemused, lähtuvalt püstitatud 
eesmärkidest. Prioriteetsete suundade tasandil 
hõlmavad näitajad suuna üldist tulemuslikkust, kuid 
ei kajasta kõikide suunaga seotud võimalike meet -
meliikide tulemusi eraldi.
1. soovitus a)
Komisjon on nõus soovitatud tulemusnäitajate 
asjakohasuse hindamisega nii rakenduskava heaks -
kiitmisel kui ka hilisemate muudatuste käigus.
1. soovitus b)
Komisjon nõustub soovitusega.
Ajavahemikul 2014–2020 nõutakse osana tulemu -
sele orienteerituse tugevdamisest, et program -
mides oleksid selgelt kindlaks määratud ühised 
ja programmi eriomased väljundinäitajad (ning 
sihtväärtused), samuti tulemusnäitajad, mis mõõda -
vad edusamme muutuse suunas, mida soovitakse 
investeeringuga saavutada (koos alg- ja sihtväär -
tustega). Programmi rakendamise edenemise kohta 
jagatakse komisjonile igal aastal teavet (alates 
2016. aastast), mis võimaldab ajalist jälgimist. See 
teave on struktureeritud, andes võimaluse andmete 
analüüsiks, võrdluseks ja koondamiseks; samuti on 
komisjonil kavas need andmed avaldada.
1. soovitus c)
Komisjon nõustub soovitusega osaliselt.Kui liikmesriik taotleb programmi muutmist, on 
lisaks vaja üle vaadata ka selle programmi asjakoha -
sed näitajad.
Teiseks, kuigi komisjon on andnud vastutavatele 
asutustele suuniseid6 kategoriseerimise infosüs -
teemi põhimõtete kohta, vastutab kulude klassifit -
seerimise eest ikkagi korraldusasutus.
Komisjon juhib tähelepanu algatuse „IKT innovat -
siooniosakute süsteem” katselisele iseloomule. 
Piirkondades seni saadud kogemused näitavad 
reaalset vajadust sellise algatuse järele, et soodus -
tada VKEde nõudlust. Kuna algatust on suhteliselt 
lühikest aega rakendatud, ei ole tulemusnäitajad 
praegu kättesaadavad. See info jõuab komisjo -
nini 2015. aasta keskel, järgmisel seirekomisjonide 
koosolekul.
66
Komisjon usub, et uued ESIFi määrused tagavad 
ajavahemikuks 2014–2020 paremad näitajad ja tule -
musele orienteeritud raamistiku.
ESIFi 2014.–2020. aasta programmide üle peetavate 
läbirääkimiste käigus hindab komisjon hoolikalt 
eeskätt rakenduskava osaks olevaid tegevuse valiku 
juhtpõhimõtteid, et tagada nende sobivus tegevuse 
eesmärkide ja liikidega7.
67
Komisjonil on kontrollikoja hinnangu üle hea meel.
6 2009. aasta selgitavad märkused:
  http://ec.europa.eu/employment_social/sfc2007/quick -guides/
sfc2007_reporting_categorisation_data_Note_Art_11.pdf  – 
need on küsimused ja vastused, mis anti esimest korda välja 
2009. aastal ja üle vaadatud kujul 2012. aastal: http://ec.europa.
eu/employment_social/sfc2007/quick -guides/categorisation_
faq_rev201202.pdf  Juhiste kasutamisel soovitatakse järgida tervet 
mõistust, sealhulgas võimaluse korral liikmesriigi tavasid või 
määratlusi.... Komisjon ei ole ühtlustatud mõisteid välja pakkunud, 
kuid avaldab hea meelega oma arvamust tekkida võivate 
küsimuste kohta.
7  Ühissätete määruse artikli 96 lõike 2 punkti b alapunkt iii:  
iii) „iga investeerimisprioriteedi raames toetust saavate 
meetmete liigi kirjeldus ja näited ning nende eeldatav 
panus alapunktis i osutatud erieesmärkide saavutamiseks, 
sealhulgas juhtpõhimõtted, millest lähtutakse tegevuste 
osas valiku tegemisel, ning vajaduse korral peamised 
sihtrühmad, konkreetsed sihtterritooriumid, toetusesaajate 
liigid, rahastamisvahendite plaanitud kasutamine ja põhilised 
projektid”.
Komisjoni vastus 35
Komisjon märgib, et see soovitus on mõeldud liik -
mesriikidele, ja rõhutab, et üksikasjade puhul peaks 
arvestama iga rakenduskava eripäraga.
2. soovitus a)
Komisjon tõstatab need küsimused läbirääkimistel 
ESIFi esialgsete programmide üle, mis peavad sisal -
dama teavet tegevuse valimise põhimõtete kohta. 
Valikupõhimõtete olemus ja üksikasjalikud kriteeriu -
mid sõltuvad siiski konkreetsest eesmärgist, sekku -
mismeetmete liigist ja mahust ning investeeringu 
kontekstist. Kõigi e -kaubanduse toetamise juhtude 
puhul ei pruugi see viia äriplaani esitamise nõudeni.
2. soovitus b)
Komisjon nõustub, et ERFi toetus projektile peaks 
põhinema tasuvusanalüüsil, mis näitaks projekti 
majanduslikku elujõulisust. See kuulub valikukri -
teeriumide hulka, mille määravad liikmesriikide 
seirekomisjonid.
2. soovitus d)
Komisjon soodustab VKEde rahvusvahelistumist, 
sest rahvusvaheliselt aktiivsed VKEd loovad roh -
kem töökohti ja on uuendusmeelsemad kui VKEd, 
kes tegutsevad ainult oma riigi turul8. ESIFi 2014.–
2020. aasta määrustes innustatakse seetõttu ka 
tegema koostööd väljaspool rakenduskava territoo -
riumi (vt ühissätete määruse artikli 70 lõige 2). See, 
kas mingid piiriülese mõõtmega seotud stiimulid 
projektidesse sobivad, sõltub aga kava konkreetse -
test eesmärkidest ja meetmete liigist.
8  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market -access/
internationalisation/index_en.htm#h2-5Komisjon on nõus sellega, et toetuste mõju järele -
valve on oluline. Kuid edusammude ja mõju jälgi -
miseks valitud näitajad ei ole standardsed. Need 
sõltuvad iga rakenduskava konkreetsetest eesmär -
kidest. Kasutatavad näitajad kajastavad piirkondade 
ja liikmesriikide erinevaid vajadusi ning poliitilisi 
reageeringuid.
Siiski hõlmab digitaalse kasvu strateegiline poliiti -
line raamistik standardnäitajaid, et mõõta sekku -
mismeetmete edusamme IKT valdkondades, nagu 
nähakse ette eeltingimusega 2.1 ühissätete määruse 
XI lisas.
2. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega ja palub liikmesriiki -
del võtta sellekohased meetmed.
ESIFi 2014.–2020. aasta programmide osaks peavad 
olema „ juhtpõhimõtted, millest lähtutakse tegevuste 
osas valiku tegemisel ” ja „ väljundinäitajad, sealhulgas 
kvantifitseeritud sihtväärtus ” ning need lepitakse 
komisjoniga kokku. Valikupõhimõtete olemus ja 
üksikasjalikud valikukriteeriumid sõltuvad kaasra -
hastatud investeeringu konkreetsest eesmärgist ja 
kontekstist.
Liikmesriigid, kus on nendes valdkondades vaja -
kajäämisi leitud, peavad programmis (eeltingimu -
sed, tegevuskava) kirjeldama, milliseid meetmeid 
kavatsevad asutused võtta, et parandada projektide 
valimise menetlust ja vähendada toetusesaajale 
langevat halduskoormust. Vajaduse korral julgusta -
takse liikmesriike kasutama kavandatud täiustuste 
saavutamiseks ennetavalt ja sihipäraselt tehnilist 
abi.
Lisaks soovitab komisjon korraldusasutustel lisada 
Euroopa Kontrollikoja soovitused digitaalse kasvu 
projektide valikuprotsessi ja -kriteeriumidesse.
Komisjoni vastus 36
3. soovitus a)
Komisjon nõustub soovitusega. 2014.–2020. aasta 
õigusraamistiku kohaselt peavad programmitöö 
perioodi tulemusnäitajad olema programmides esi -
tatud prioriteetse suuna tasandil ja väljundinäitajad 
tegevustasandil.
3. soovitus b)
Komisjon nõustub põhimõtteliselt, kuid ei saa 
soovitust praktikas järgida. E -kaubanduse projek -
tide tulemusi võivad mõjutada välistegurid, mida 
ei ole võimalik ette teada. Seetõttu oleks keeruline 
siduda e -kaubandusele tehtavad ERFi maksed 
tulemustega.
3. soovitus c)
Komisjon nõustub soovitusega nõuda liikmesriiki -
delt vajalike kontrollide sisseseadmist, tagamaks 
et järelevalvesüsteemidesse sisestatud andmed on 
usaldusväärsed ja järjepidevad.
KUST  SAAB  ELi VÄLJAANDEID ?
Tasuta väljaanded :
•  üksikeksemplar id: 
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu);
•  rohkem eksemplar e ning plak atid ja kaardid: 
Euroopa Liidu esindust est (http://ec .europa.eu/r epresen t_et .htm),  
delega tsioonidest väljaspool ELi (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_et .htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_et .htm) 
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne oper aatori, hotelli ja telefonik abiini puhul).
Tasulised väljaanded :
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu) .
Tasulised tellimused :
•  Euroopa Liidu Väljaannet e Talituse edasimüüja te kaudu  
(http://publica tions .europa.eu/others/agen ts/inde x_et .htm).
QJ-AB-14-021-ET-N  ISSN 1977-5652
EL on viimastel aastatel oma 
ühtekuuluvuspoliitika raames Euroopa 
Regionaalarengu Fondi kaudu kaasrahastanud 
e-kaubanduse projekte. Käesolevas aruandes 
hindab Euroopa Kontrollikoda ELi 
kaasrahastatud e -kaubanduse projektidest 
(Kreekas, Itaalias, Poolas ja Ühendkuningriigis) 
koosneva valimi alusel, kas e -kaubanduse 
projektid olid VKEde IKT kasutuselevõtmise 
toetamisel edukad.
Kontrollikoda järeldab, et e -kaubanduse 
projektidele antud ERFi toetus aitas kaasa 
internetipõhiste äriteenuste kättesaadavuse 
suurendamisele. Sellele vaatamata on 
kontrollikoda seisukohal, et järelevalvega seotud 
puuduste tõttu ei olnud võimalik hinnata, kui 
suurel määral see aitas kaasa ELi ja liikmesriikide 
IKT-strateegiate elluviimisele ning VKEde 
arengueesmärkide saavutamisele.
EUROOPA
KONTROLLIKODA