ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 12.7.2005 
KOM(2005) 314 lõplik 
  
ROHELINE RAAMAT 
ELi INVESTEERIMISFONDIDE ÕI GUSRAAMISTIKU TÕHUSTAMISEKS 
  
{SEC(2005)947}  
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET ROHELINE RAAMAT 
ELi INVESTEERIMISFONDIDE ÕIGU SRAAMISTIKU TÕHUSTAMISEKS  
Sissejuhatus 
Investeerimisfondide valdkond on viimasel aastakümnel muutunud Euroopa kapitalituru 
võtmevaldkonnaks. Investeerimisfondid suunava d kodumajapidamiste säästud tootlikesse 
investeeringutesse. Euroopa investeerimisf ondid haldavad praegu varasid rohkem kui 
5 triljoni euro ulatuses. Käesolevas rohelise s raamatus hinnatakse Euroopa Liidu õigusaktide 
mõju kõnealusele valdkonnale. Need õigusaktid on kehtestatud, et toetada kõige levinumate 
investeerimisfondide – avatud investeerimi sfondide – arengut Euroopa turul. Avatud 
investeerimisfondid haldavad üle 70% invest eerimisfondide hallatavatest varadest.  
Mis on avatud investeerimisfondid? 
Avatud investeerimisfondid (Undertakings for Collective Investment in Transferable 
Securities, UCITS) on loodud eesmärgiga m oodustada ühised investeerimisportfellid 
investorite vara paigutamiseks. Vastaval t avatud investeerimisfondide direktiivile1 
kinnitatakse avatud investeerimisfondide inve steerimispoliitika ja f ondihaldur teatavatel 
tingimustel. Avatud investeerimisfonde käsitlevat e õigusaktide eesmärk on tagada investorite 
huvide kaitse kindlal tasemel. Kõnealune eesmärk saavutatakse kehtestades ranged 
investeerimispiirangud, kap itali- ja avalikustamis nõuded ning tehes varade säilitamise ja fondi 
järelevalve ülesandeks sõltu matule depoopangale. Avatud investeerimisfondidel on ühes 
liikmesriigis väljastatud tegevusluba, mis võimaldab neil pärast oma tegevusest teatamist 
pakkuda väikeinvestoritele teenuseid teistes ELi liikmesriikides. 
Enamik sidusrühmi on arvamusel, et avatud i nvesteerimisfonde käsitlev ad õigusaktid võiksid 
olla tõhusamad. Kehtivad õigusaktid ei võ imalda investeerimisfondide potentsiaali 
üleeuroopaliselt täies ulatuses kasutada. Samuti ei ole need õi gusaktid piisavalt paindlikud, et 
vastata kiiresti areneva finantsturu väljakuts etele. Praegu puuduvad siiski mõjuvad põhjused 
õigusaktide põhjalikuks muutmiseks. Selle asemel  tuleks keskenduda ke htiva õigusraamistiku 
pakutavate võimaluste täielikule ärakasutamisele. Käesolevas rohelises raamatus käsitletakse 
võimalusi, mis avanevad investeerimisfondide arengu soodustamiseks kehtivate õigusaktide 
raames lühikese ja keskpika perioodi jooks ul, tagades ühtlasi investorite huvide piisava 
kaitsmise. Lisana esitatud tabelis on kokkuvõt e praegu kavandatud meetmetest. Vaatamata 
sellele, et järgmisel kahel aastal keskendutakse  nendele algatustele, ei  tohiks see takistada 
kavandamast kaugemale ulatuvaid meetmeid , mis võivad osutuda vajalikuks Euroopa 
investeerimisfondide tõhusa toimimise tagamise ks ja investorite huvide kõrgetasemeliseks 
kaitsmiseks.  
                                                 
1 20. detsembri 1985. aasta direktiiv 85/611/EMÜ (E ÜT L 375, 31.12.1985, lk 3), mida on muudetud 
muuhulgas 21. jaanuari 2002. aasta direktiiviga 2001 /107/EÜ (edaspidi „Fondivalitseja direktiiv”; EÜT 
L 41, 13.2.2002, lk 20) ja 21. jaanuari 2002. aasta direktiiviga 2001/108/EÜ (edaspidi „Tootedirektiiv”; 
EÜT L 41, 13.2.2002, lk 35); mõlemat eespool nimetatud direktiiv i nimetatakse käesolevas dokumendis 
UCITS III-direktiiviks. 
 
ET 3   ET Sotsiaalmajanduslike väljakutsete tõttu on aeg olukorra läbivaatamiseks sobiv. ELi 
õigusraamistik peaks võimaldama investeerimi sfondidel teha kindlatel  alustel põhinevaid, 
hästi hallatud ühisinvesteeri nguid, mis sõltuvalt üksikinvestori fina ntssuutlikkusest ja 
riskivalmidusest annavad suurimat võimalikku kasumit, pakkudes investoritele kogu vajaliku 
teabe riski ja kulude hindamiseks. Inte greeritud ja tõhusalt toimiv Euroopa 
investeerimisfondide turg on strateegilise tähtsu sega: see võib olulisel määral kaasa aidata 
pensionide rahastamisele, suunata sääste tootlikesse investeeringutesse ja soodustada 
ettevõtete usaldusväärset üldjuhtimist. 
Käesolevas dokumendis esitat ud analüüs põhineb 2004. aasta mais avaldatud varahalduse 
ekspertrühma aruandel ja sellel e järgnenud aruteludel liikmesrii kide, Euroopa vä ärtpaberituru 
reguleerijate komitee (CESR) liikmete ja turul osalejatega. Selle mõttevahetuse käigus ja komisjoni talituste tehtud üksik asjalikes analüüsides avatud i nvesteerimisfonde käsitlevate 
õigusaktide toimimise kohta
2 on esile kerkinud mitmeid küsim usi, mis komisjoni arvates 
annavad alust ulatuslikuks avalikuks aruteluk s. Käesolev roheline raamat on komisjoni 
esimene panus sellesse arutellu. 
1. ÜLDHINNANG  
Avatud investeerimisfondide direktiiv on osutunud tähtsaks esimeseks sammuks integreeritud 
ja konkurentsivõimelise investeerimisfondide  turu suunas Euroopas. 28 830 avatud 
investeerimisfondi haldavad 4 triljonit eurot. Avatud invest eerimisfondid on tuntud nii ELi 
turul kui ka väljaspool seda.  
Avatud investeerimisfondide tegevuslubade ka sutamine on viimase viie aasta jooksul 
kahekordistunud. 16% avatud investeerimisfondid est on piiriüleselt tegutsevad fondid ja 
nende investorite hulk kasvab. Piiriüleselt te gutsevad avatud investeerimisfondid on siiski 
alles hakanud kindlustama oma positsioone asukohamaa turul.  
Turu tõhusa toimimise seisukohast ei kasutata  kõnealuse valdkonna pote ntsiaali seni täiel 
määral. Turuliidrid on ikka veel fondid, mille  suurus on väiksem optimaalsest. Euroopas 
tegutsevad fondid on keskmiselt viis korda väik semad kui USA vastavad fondid. Seetõttu ei 
saa fondid täiel määral kasu mastaabisääst udest, mis omakorda tähendab investorite 
puhaskasumi vähenemist.  
Avatud investeerimisfondid ei ole olnud se gatud investorite huvide kaitsega seotud 
märkimisväärsetesse finantsskandaalidesse. Av atud investeerimisfondide  direktiiv on loonud 
kindla aluse fondide hästi regu leeritud toimimiseks. Viimas e aja suundumuste mõjul on 
riskitegureid investeerimisfondi de valdkonnas siiski muutumas. Tööülesannete usaldamine 
avatud struktuuridele alltöövõtu korras võib suur endada operatsioonirisk i või lisada huvide 
konflikte. Uued fondide liigid, mis põhinevad keer ukamatel investeerimisstrateegiatel, võivad 
osutuda väikeinvestorite jaoks liiga keerukaks. Erinevate investeerimisstrateegiate võimalik 
mõju investori huvide kaitsele ja  finantsstabiilsusele ei mõiste ta samuti piisavalt. Lisaks 
sellele konkureerivad asendustoot ed nagu investeerimisriskiga t ooted ja sertifikaadid avatud 
investeerimisfondidega pikaajaliste sääs tude pärast. Nende toodete puhul ei ole 
avalikustamine ja läbipaistvus siiski alati samal tasemel investeerimisfondide pakutavaga.  
                                                 
2 Avaldatud komisjoni talituste töödokumendina. 
 
ET 4   ET Käesolevas rohelises raamatus uuritakse, millises  ulatuses täidab avatud investeerimisfondide 
raamistik praeguses muutuvas keskkonnas oma eesmärke. 
2. K EHTIVATE ÕIGUSAKTIDE TÕHUSTAMINE  
2.1. Prioriteedid 
Jaanuaris 2002 tehti algsesse avatud invest eerimisfondide direktiivi mitmeid keskse 
tähtsusega muudatusi. Tootedirektiiviga la iendati loetelu varadest, millesse avatud 
investeerimisfondid võivad investeerida. Fondivali tseja direktiiv karmistas fondivalitsejatele 
esitatavaid kapitali- ja korra ldusnõudeid. Selle direktiiviga  võimaldatakse neil osutada 
teatavaid teenuseid kogu ELis ja võeti kasu tusele uus teavitusdokument – lihtsustatud 
emissiooniprospekt. Pärast nende direktiivide jõustumist veebruaris 2004 on liikmesriikides tekkinud erimeelsusi seoses sellega, kuidas mõni ngaid muudetud sätteid tuleks tõlgendada ja 
rakendada. Fondidel on ikka veel raskus i tegevusloa kasutamisega kogu ELis.  
Viimastel kuudel on selgelt esi kohale asetatud avatud invest eerimisfondide tegevuslubade 
kindlustamine ja lisateabe pa kkumine investorite huvide kaits eks rakendatavate meetmete 
kohta. Olulise panuse on sellesse andnud CE SRi investeeringute haldamise ekspertrühm. 
CESRi töösse
3 kaasatud riiklike järelevalveametni ke koostöövalmidus ja pühendumus on 
rakendusprobleemidele pragmaatiliste lahenduste leidmisel keskse tähtsusega.  
Tööd jätkatakse, keskendudes järgmistele küsimustele: 1. Kõrvaldatakse ebakindlust tekita vad tegurid, mis on seotud avatud 
investeerimisfondide I-lt dire ktiivilt II-le direktiivile ül emineku ajal loodud fondide 
tunnustamisega. CESRi suunised on aidanud vähendada ebakindlust, mis on seotud 
fondidega, mille senised õigused kehtivad  ka edaspidi („grandfathered funds”). 
Käesolevate suuniste täpne rakendamine on eriti tähtis, et tagada tegevuslubade 
tõrgeteta toimimine. 
2. Tuleks lihtsustada fondide kogu ELi hõlmavate tegevuslubadega seotud teatamise 
korda, kuna liikmesriikidevahelised erinevused  teavitamisprotsessi sisu, keerukuse ja 
pikkuse puhul on väga suured. Menetlusi on va ja lihtsustada ja le ida praktilisi viise 
praegustesse vastutusaladesse kuuluvate küsimuste lahendamiseks. See võib hõlmata 
ka halduskoostöö parandamist, et vältid a asukohamaa antud lubade vaidlustamist. 
CESR on juba alustanud tööd reguleeriv ate asutuste seisukohtade ühtlustamiseks 
selles valdkonnas. 
3. Aidatakse kaasa sellele, et rakendada ko misjoni soovitusi tuletisinstrumentide ja 
lihtsustatud emissiooniprospekti kasutamise ks, mille eesmärk on oluliselt parandada 
riskijuhtimise nõudeid ja makstavate tasude  läbipaistvust. CESRi uuringul põhineva 
esialgse analüüsi alusel võib oletada, et liikmesriikide ametiasutused, välja arvatud 
üksikud erandid, on hakanud käesolevaid suun iseid rakendama. Arvestades nende 
küsimuste tähtsust, püüab komisjon toetad a arengut kesksetes valdkondades nagu 
tasude ja kulude avalikustamise alal. 
                                                
 
3 Komisjoni 6. juuni 2001. aasta otsuse 2001/527/EÜ alusel (EÜT L 191, 13.7. 2001, lk 43). 
 
ET 5   ET 4. Määratletakse täpsemalt varad, millesse avatud investeerimisfond võib investeerida. 
Avatud investeerimisfonde käsitlevates õigusaktides on rõhutatud seda, et fondid 
peaksid investeerima eelkõige likviidse tesse finantsinstrumentidesse. Avatud 
investeerimisfondide III direk tiiv jättis võimaluse tõlgenda da erinevalt küsimust, kas 
avatud investeerimisfondi d võivad varasid paig utada teatavat liiki 
finantsinstrumentidesse. Ko misjon töötab 2006. aasta algus es täiendusena direktiivi 
artikli 53 punktile a välja õiguslikult siduv ad selgitused nõuetel e vastavate varade 
kohta.  
1. küsimus:  Kas eespool nimetatud algatused annavad piisava õiguskindluse direktiivi 
rakendamise suhtes?  
2. küsimus:  Kas direktiivi üldise rakendamisega seondub küsimusi, millele lahenduse 
leidmine on esmatähtis? 
2.2. Kehtiva raamistiku tõhusam rakendamine 
Tuleb mõelda, kas kehtivat ELi õigusraamistik ku saab täiustada, et see vastaks Euroopa 
investeerimisfondide ees seisvatele struktuuri listele väljakutsetele, millest tähtsaimad on 
fondide konkurentsivõime parandamine ja invest orite muutuvale nõudlusele vastamine. Välja 
on toodud kaks valdkonda, kus kehtiva õigusraamisti ku alusel oleks vaja teha täiendavat tööd.  
2.2.1. Fondivalitseja tegevusluba 
Võimalust, et fondivalitsejad  saaksid luua ja juhtida avatud invest eerimisfonde teistes 
liikmesriikides, peavad mõningate selle valdko nna sektorite esindajad teeks tõhusama ja 
spetsialiseerunuma portfellihaldamise ning fondivalitsemise suunas. Sellele võimalusele 
viidati fondivalitseja direktiivi s juriidiliste isikutena tegutsev ate avatud investeerimisfondide 
puhul. Neid võimalusi ei ole siis ki kasutatud, sest asjaomas e direktiivi sätteid peetakse 
mitmeti tõlgendatavateks ja lünklikeks. Suur imat muret on tekitan ud asjaolu, et fondi 
tegevuse kontrollimise ja fondi valitsemise ja gunemine kahe erineva liikmesriigi vahel võib 
vähendada riskikontrolli ja investorite huvide kaitse tõhusus t. Enne, kui komisjon astub 
kõnealuses küsimuses täiendavaid samme, soovib  ta koguda täiendavaid tõendeid selle kohta, 
mil määral fondivalitseja tege vusloa kasutuselevõtmine võib av ada uusi märkimisväärseid 
võimalusi äritegevuseks, ja teha  kindlaks järelevalvega seot ud probleemid. Komisjon avaldab 
2006. aasta alguses järelaruande, kus rohelise  raamatu kohta esitatud kommentaaride põhjal 
järeldatakse, kas ja kuidas on võimalik ka sutusele võtta fondivalitseja tegevusluba. 
3. küsimus:  Kas fondivalitseja tegevusluba tooks vo lituse alusel tegutsemisega võrreldes 
märkimisväärset majanduslikku lisakasu ? Palun ni metage oma teabeallikad ja eeldatava kasu 
tõenäoline ulatus. 
4. küsimus: Kas fondi järelevalvega seotud vastut use ja fondi valitsemise jagunemine 
erinevate liikmesriikide va hel suurendaks operatsiooni riske või tooks kaasa uusi 
järelevalveprobleeme? Palun ki rjeldage põhjusi, miks pr obleemid võivad tekkida, ja 
meetmeid, mida riskide tulemuslikuks haldamiseks võtta. 
2.2.2. Fondiosakute levitamine, müük ja turustamine 
Teine valdkond, kus selgitused võiksid osutuda  kasulikuks, on avatud investeerimisfondide 
toodete pakkumine, müük ja turustamine erai nvestoritele. Investeerimistoodete keerukamaks 
muutudes vajavad investorid mõistetavamat ja tarbijasõbralikumat teavet fondide tootlikkuse 
ja investeeringutega seotud kulud e kohta. Nõudlus nõuannete järe le sobivaimate ja suurima 
tootlikkusega toodete kohta on kasvanud. Samu ti on märgata muutusi pakkumises. Pangad 
avavad järk-järgult oma võrgustikud „kolmandatele  valitsetavatele” fondi dele. See võimaldab 
 
ET 6   ET pankadel keskenduda oma põhitegevusele ja meelitada ligi kliente, kes otsivad „parimat 
toodet turul”. Lisaks on fondiosakute turustamin e, mis moodustab väärtu sahela viimase lüli, 
Euroopa investeerimisfondide jaoks üks olu lisemaid kuluallikaid (e elkõige piiriülesel 
tasandil). Konkurents ja läbipais tvus fondiosakute levitamisel on investorite huvides. Näiteks 
tingimused, mille täitmisel toodet võib seaduslik ult nimetada garanteeritu d tootlusega fondiks 
(„guaranteed fund”), tuleks selgelt määratleda, et vältida eksitavate müügivõtete kasutamise 
ohtu. 
Hiljuti vastu võetud finantsinstrumentide turge käsitlev direktiiv4 võib aidata olulisel määral 
selgitada hoolduskohustusi ning riskide ee st hoiatamise ja muid kohustusi, mis on 
investeerimisühingutel klientide suhtes, kes kaaluvad investeerimist avatud 
investeerimisfondi. Finantsinstrumentide turg e käsitlev direktiiv võib samuti toetada 
fondiosakute levitamise läbipa istvamaks muutmist, kui kohaldat akse direktiivi sätteid huvide 
konfliktide haldamise ja neist teav itamise ning tehingute võimalikult kvaliteetse teostamise 
kohta. 
Komisjoni talitused vaatleva d kõigepealt avatud i nvesteerimisfondide turustamistegevuse 
ning fondiinvestoritele osutatavate müügi- ja nõustamisteenuste lahusust. Järgmisel etapil 
uuritakse puuduste analüüsi ab il, kas teise tasandi õigus aktid tegevuseeskirjade ja 
finantsinstrumentide turge käsitleva direktii vi muude asjakohaste sätete rakendamiseks 
moodustavad piisava ja tõhusa aluse vahendustegevuse reguleer imiseks investeerimisfondide 
puhul. See analüüs on siiski võimalik teostada  alles pärast teise tasandi õigusaktide 
vastuvõtmist. 
5. küsimus: Kas suurem läbipaistvus, võrdlusvõi maluste olemasolu ja investorite 
vajadustega arvestamine f ondiosakute levitamisel para ndaks oluliselt Euroopa 
investeerimisfondide turu toimimist ja inve storite huvide kaitset? Kas see peaks olema 
prioriteet?  
6. küsimus: Kas investoritele investeerimistooteid müüvate ettevõtete tegevuseeskirjade 
selgemaks muutmine aitaks olulisel määral kaasa kõnealuse eesmärgi saavutamisele? Kas 
tuleks kaaluda muude meetmete võt mist (suuremat avalikustamist)? 
7. küsimus: Kas on fondidega seotud konkreetseid kü simusi, mida finantsinstrumentide 
turge käsitleva direktiiviga säte statud tegevuseeskirjade rakenda miseks tehtav töö ei hõlma?  
3. KEHTIVAST  ÕIGUSRAAMISTIKUST  KAUGEMALE  ULATUVAD  
EESMÄRGID  – PIKEMAKS  AJAVAHEMIKUKS  SEATAVAD  
VÄLJAKUTSED 
Euroopa investeerimisfondide valdkonnas on toimumas põhjalikud struktuurimuutused, millel 
on püsivad tagajärjed: pidevalt uuendatakse i nvesteerimisstrateegiaid  ja -tooteid, võetakse 
kasutusele uusi ettevõtlusvorme, turule  tuleb konkreetsele va ldkonnale keskendunud 
teenusepakkujaid, muutuvad osakute turustami ssüsteemid, investorid on üha teadlikumad. EL 
peab tagama, et avalike investeerimisfondide raamistik suudab luua toimiva aluse fondide 
edukaks arenguks pikema aja jooksul, tagade s samas investorite huvide kõrgetasemelise 
kaitse. Õigusraamistik peaks võimaldama fondi del osutada huvipakkuvaid ja usaldusväärselt 
hallatud investeerimisteenuseid, mis suudaksid i nvestorite pärast edukal t võistelda. Järgnevalt 
käsitletakse võimalusi, kuidas ELi õigusraamistik  saab kõnealuste eesmärkide saavutamisele 
                                                 
4 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ (ELT L 14 5, 30.4.2004, lk 1) fi nantsinstrumentide turgude 
kohta. 
 
ET 7   ET paremini kaasa aidata: luues ELi raamistiku p iiriülesest tegevusest tuleneva tasuvuse ja 
koostoime ärakasutamiseks, õigustades investor ite usaldust, vältides investeerimisalaste 
asendustoodete vahelise konkurentsi tarbetut moo nutamist ja edendades Euroopa Liidu siseste 
alternatiivsete investeerimisvõimaluste arengut. Neid eesmärke ei ole siiski võimalik saavutada olemasoleva raamistiku abil. Teatavat el juhtudel on eesmärkide saavutamiseks vaja 
teha olemasolevatesse avatud investeerimisf onde käsitlevatesse õigusaktidesse põhjalikke 
muudatusi või täiendusi. Avatud investeerimisfonde  käsitlevate õigusaktide läbivaatamine on 
võimalus alustada arutelu küsimuses, kas pikema s perspektiivis tuleks ELi õigusraamistikus 
arvestada mõningatega neist ulatuslikematest  teemadest ja kuidas seda tuleks teha.  
3.1. Investeerimisfondide tasuvuse parandamine 
ELi investeerimisfondide turul tegutseb liig a palju väikseid fonde ja see takistab 
mastaabisäästust optimaalse kasu saamist. 
1. Varahalduse ekspertrühm ja teised  asjaomased asutused on tõdenud, et 
konsolideerimine fondide piiriülese ühinemise teel oleks võimalus kulude 
vähendamiseks ja fondide tulemuslikkuse pa randamiseks, kuid fondivalitsejad ei ole 
isegi siseriiklikul tasandil näidanud ül es suurt innukust pa kutavate toodete 
ühtlustamisel. Avatud investeerimisfondide dire ktiivis ei välistata fondide piiriülest 
ühinemist, kuid selles ei käsi tleta mitmeid praktilisi taki stusi, mis tuleks selliste 
ühinemiste võimaldamiseks eemaldada. Üksi kud fondide piiriülesed ühinemised küll 
toimuvad, kuid erinevuste tõttu äriõiguses ja  maksusüsteemides esineb neid harva. 
2. Fondide varade ühendamine võib pakkuda  alternatiivse või maluse kõnealuse 
valdkonna konsolideerimiseks: see võimaldaks erinevatel õiguslikel alustel põhinevaid fonde valitseda ja /või hallata ühis elt, paigutades nende varad ühte 
peafondi (fondide struktuur võima ldab ühel või mitmel ühesuguse 
investeerimispoliitikaga fondil investeerida kogu oma vara ühte ja eraldiseisvasse 
fondi, nn master-feeder structures ) või kasutades infotehnol oogiat, et juhtida fonde 
kui ühte tervikut. Piiriülene fondide varade  ühendamine on siiski seotud õiguslike, 
järelevalvealaste ja maks utakistustega ning märkim isväärsete tehnoloogiliste 
raskustega. 
3. Varade haldamine ja depooteenus ed võiksid kasu saada edasisest 
ratsionaliseerimisest. Avatud investee rimisfondide direktiivis nõutakse, et 
fondivalitseja ja depoopank asuksid samas liikmesriigis. Varasematel aastatel peeti asukohtade lähedust ja ühist järelevalvet oluliseks fondi haldamise ning varade 
deponeerimise ja hoidmisega seotud ülesannete tulemuslikuks täitmiseks. Viimasel ajal on mitmed sidusrühmad toetanud suuremat vabadust depoopanga valikul. 
Komisjoni varasemate tähelepanekute kohaselt
5 nõuab selline areng turul osalejate 
seisundi, ülesannete ja vastutusvaldkondade  edasist ühtlustamist. Õigusraamistiku 
muudatustest tulenevate  kulude ja tulude võrdlev an alüüs vajab edasist tööd ning 
erilist tähelepanu tuleks pöörata võrdlus ele tulemustega, mis oleks võimalik 
saavutada ülesannete ja varade haldamise teostamise kaudu volituse alusel. Komisjon 
teeb ettepaneku uurida, milline on fondi jä relevalve ja varade haldamisega seotud 
vastutuse liikmesriikide vahe l jagunemise mõju tõhusale jä relevalvele ja investorite 
huvide kaitsele. 
                                                 
5 Komisjoni 30. märtsi 2004. aasta teatis KOM (2004) 207 nõukogule ja Euroopa Parlamendile. 
 
ET 8   ET 4. Väärtpaberite (fondiosakute) märkimisega/lunastamisega seotud toimingud on 
liikmesriigiti erinevad. Tulemuseks on kõr ged tegevuskulud ja operatsiooniriskid 
tehinguväärtuse ahelas. Komisjon toetab kindlalt fondide jõupingutusi fondide 
haldamise parandamiseks, eelkõige piir iüleste korralduste puhul. Komisjon on 
veendunud, et sellel alal peak sid ka tulevikus olema edasiviivaks jõuks fondid ise – 
ELi poliitika kujundajad peaksid se kkuma ainult siis, kui on ilmseid 
kooskõlastusprobleeme või ületamatuid õigus aktidest tulenevaid  või poliitilisi 
takistusi.  
8. küsimus: Kas fondide piiriülene ühinemine t oob kaubanduslikku või majanduslikku kasu 
(puhaskasumit)? Kas enamik eeliseid oleks võim alik saavutada fondide tegevust riiklikul 
tasandil ratsionaliseerides? 
9. küsimus: Kas soovitud eelised oleks võimalik s aavutada fondide varade ühendamise 
teel?  
10. küsimus:  Kas konkurents fondide valitsemise ja/või fondiosakute turustamise tasandil on 
piisav tagamaks, et fondid toimivad  investorite seisukohast tõhusamalt? 
11. küsimus:  Millised eelised ja puudused (järelev alve- või kommertsriskid) tulenevad 
võimalusest valida teises liik mesriigis asuv depoopank? Mil mä äral vähendavad valitsemine 
või muud korraldused vajadust seadusandli ku tegevuse järele kõnealuses valdkonnas? 
12. küsimus:  Kas praegu toimuv kõnealuse valdkonna algatatud ühtlustamine annab 
soovitud tulemusi mõistliku ajavahemiku jooksul ? Kas oleks vaja kaasata valitsussektor? 
Kui rohelise raamatu põhjal esitatud vastused  on läbi vaadatud, loob komisjon ekspertrühma 
ELi investeerimisfondide vähese tulemuslik kuse peamiste allikate väljaselgitamiseks. 
Ekspertrühm uurib ka võimalike hõlbusta mismeetmete teostatavust ja tõhusust. 
3.2. Investorite huvide kõrgetas emelise kaitse  säilitamine 
Avatud investeerimisfondide dire ktiivis kehtestatakse mitmed võimalused investorite huvide 
kaitseks. Senised investorite huvide kaitsega seotud kogemuse d on olnud rahuldavad. Ilmneb 
siiski uusi ohte ja turu ootused muutuvad. Va jalikuks võib osutuda risk ipõhisema lähenemise 
väljatöötamine investorite huvide kaitseks.  
Avatud investeerimisfondide III direktiivis sätestatud investorite huvide täpsustatud 
kaitsemeetmele tuleks anda aega oma tõhusus e tõestamiseks. CESR püüab lähendada ELi 
seadusandjate seisukohti avatud investee rimisfondide valitsejate huvide konfliktide 
ennetamise ja investorite huvide kaitsemeetme te suhtes, mida käsi tletakse direktiivi 
2001/107/EÜ muudetud artikli 5 punktides f ja h. Komisjon arvab siiski, et avatud 
investeerimisfondidel võib ametlike invest eerimispiirangute tõttu tekkida pikemas 
perspektiivis raskusi rahandus valdkonnas toimuvate uuenduste ja osakute keerukamate 
levitamissüsteemide arenguga kaasaskäim isel. See võib kaasa tuua vajaduse 
süstemaatilisemalt hinnata peamisi riske investeerimisfondide väärtusteahela igal etapil. Investeerimisfondide eesmärk ne nde endi sõnade järgi on s aada väikeinvestorite peamiseks 
investeerimisviisiks ning seep ärast jätkab komisjon tööd inve storite huvide kaitsemeetmete 
tugevdamiseks. Rahvusvahelise Väärtpaberijärele valve Organisatsiooni alalise komitee tehtav 
töö investeeringute haldamise alal võib olla lähtekohaks kõnealuste küsimuste 
üleeuroopalisele arutelule. 
 
ET 9   ET 13. küsimus:  Kas range kinnipidamine ametlikes t investeerimispiirangutest tagab 
jätkusuutliku lähenemisviisi i nvestorite huvide kõrgetasemelise kaitse kindlustamisel? 
14. küsimus: Kas fondivalitseja ja depoopanga tasand il võetavad kaitsemeet med on piisavalt 
tõhusad, et võidelda võimalike riskidega avatud investeerimis fondide valitsemisel ja 
haldamisel? Millised muud meetmed võiks id olla vajalikud investorite huvide 
kõrgetasemelise kaitse säilitamiseks? 
3.3. Asendustoodete tekitatud konkurents 
Avatud investeerimisfonde käsitleva Euroopa õigusraamistikuga seotud arutelu edenedes on 
vajalik varahaldusvaldkonna ulatuslikum lä bivaatamine. Avatud investeerimisfondid 
konkureerivad Euroopa väikeinvesto rite säästude pärast mitmet e teiste toodetega. Tooted 
nagu investeerimisriskiga elukindlustus või t eatavad struktureeritud tooted sarnanevad 
osaliselt avatud investeerimisfondide toodetega. Nende toodete suhtes rakendatakse aga teisi 
õigusakte ja teistsugust maksustamisviisi ni ng nende müügi kord on erinev. Teatavates 
liikmesriikides on sellised konkureerivad tooted väga nõutud. Komisjonile teeb muret asjaolu, 
et erinevate õigusaktide kohaldamine nimetatud toodet e suhtes võib mõjutada 
investeerimisotsuseid. Komisjon usub, et see oleks investorite  jaoks tagasiminek, kui avatud 
investeerimisfondidega seonduvat avalikustamist  vähendataks konkureeriva test õigusaktidest 
tulenevalt.  
15. küsimus: Kas on investorite valikuid moonutavaid tegureid, mis vajaksid ELi ja/või 
riikliku poliitika kujundajate eri list tähelepanu?  
3.4. Euroopa alternatiivne investeerimisturg 
Alternatiivsed investeerimisvõimalused, mille  hulka kuuluvad riskifondid ja erakapitali 
investeerimisfondid, on oma koha turul kindlus tanud. Need pakuvad fondi varahalduritele 
riskide hajutamise võimalusi, investoritele s uuremat kasumit ning võivad suurendada turu 
likviidsust. Alternatiivsed investeerimisstra teegiad on aga keerukamad ja nendega võivad 
kaasneda investoritele suurem ad riskid kui tavaliste avat ud investeerimisfondide puhul.  
Alternatiivsed investeerimisvõimalused 
• Erakapitali investeerimisfondid  nõuavad pikaajalisi kohustusi investeeringute suhtes ja 
aktiivset osalemist investeeringute haldamisel. Erakapitali investeerimisfondide 
maksustamine on keerukam ja liikmesriigid  ei tunnusta enamik e fondide struktuure 
vastastikku.  
• Riskifondid  kasutavad mitmesuguseid menetlusv iise ja vahendeid (nt ettemüük või 
finantsvõimendus), mida traditsioonilisemad ühised investeerimisskeemid ei saa enamasti 
kasutada. Riskifondid võivad olla vastaspoole risk i allikaks rahaasutus tele, mis neile laene 
annavad. Vaatamata sellele, et riskifonde ei p eeta praegu oluliseks süsteemiriski allikaks 
nende suhtelise väiksuse ning finantsvõi menduse mõõduka ja ta gatistel põhineva 
kasutamise tõttu, põhjustavad nende kiire kasv ja vähene läbipaistvus üha enam muret 
seoses nende fondide mõjuga turgudele. Reguleerivad asutused keskenduvad praegu 
sellele, et parandada võimalusi hinnata koguriski, mida riskifondid rahandussüsteemile 
kujutavad.  
 
ET 10   ET Erinevate siseriiklike süsteemidega kaasneb õi gusliku killunemise risk, mis võib pidurdada 
investeerimisfondide arengut. I nvesteerimisfondide arenedes ja eriti siis, kui Euroopa 
väikeinvestoritele pakutakse üha enam altern atiivseid investeerimisvõimalusi, suureneb 
vajadus ühtse ja hästi läbimõ eldud üleeuroopalise lähenemise järele kõnealuses valdkonnas.  
Komisjon võtab arvesse arutelu käigus saadavad vastused ja loob töörühma, mille ülesanne on 
uurida, kas ühine reguleeriv lähenemisviis  võimaldaks riskifondide ja erakapitali 
investeerimisfondide turu edasist arengut ELis. Töörühm võiks samuti uurida, millised 
meetmed aitaksid kõige tõhusamalt ületada kõneal uste fondide piiriülese  arengu ees seisvaid 
takistusi. Lisaks sellele tuleks kontrollida muu hulgas seda, mil määral võimaldaks otsemüügi mõiste ühine määratlemine suurendada piiriüleseid pakkumisi kogenud investoritele. 
16. küsimus:  Mil määral suurendavad õiguslikust killunemisest tulenevad probleemid 
turulepääsu raskusi, mis võivad vajalikuks muut a ELi ühise lähenemisvii si väljatöötamise a) 
erakapitali investeeri misfondide, b) riskifondide ja riskifondide fondide jaoks?  
17. küsimus:  Kas erakapitali investeer imisfondide või riskifondide tegevusega on seotud 
ohud (investorite huvide kaitse või turu tasa kaaluga seotud ohud), mis vajaksid erilist 
tähelepanu?  
18. küsimus: Mil määral aitaks ühine otsemüügi kor d ületada kogenud invest oritele tehtavate 
piiriüleste alternatiivsete investeerimispakkumiste ees seisvaid takistusi?  Kas seda turustamis- 
ja müügiprotsessi selgitamist saab rakendada er aldi nt fondivalitsejate tasandil võetavatest 
kõrvalmeetmetest? 
3.5. Avatud investeerimisfonde käsitl evate õigusaktide ajakohastamine 
Kogemused on juhtinud tähelepanu raskustele , mis kaasnevad avatud investeerimisfonde 
käsitlevate õigusaktide kohaldamisega muutuva tes turutingimustes ja  nende järjepideva 
rakendamise tagamisega. Avatud investeerimisfondi de direktiiv viitab ohtudele, mis tekivad, 
kui eriti tehnilisi küsimusi püütakse reguleerida ELi esimese tasandi õigusaktidega. Osa 
arvamuste esitajaist – kaasa arvatud CESR – on rõhutanud direktiivi läbivaatamise vajadust 
vastavalt hiljuti väljatöötatud, väärtpabereid käsitleva tele ühenduse õigusak tidele. On tehtud 
ettepanek täiendada funktsionaalseid ja põhimõ ttelisi esimese tasandi õigusakte üksikasjalike 
rakendusaktide ja tõhusama jä relevalvealase koostööga (nn Lamfalussy lähenemisviis). 
Avatud investeerimisfonde käsitlevate õigu saktide ülevaatamine ei oleks ainult 
„kosmeetiline” toiming: sellega kaasneks valik, millises sõnastuses esimese tasandi õigusaktide kesksed põhimõtted tuleks säilitada, ning milline oleks komiteemenetlusel tehtavate otsuste reguleerimisala ja sisu . See tooks kaasa sisulisi muudatusi ja 
institutsionaalseid tagajärgi, mis eeldaksid hoolikat ettevalmistumist ning kaasotsustamismenetluse rakendamist. Juhu l kui tulevikus peaksid selginema seisukohad 
avatud investeerimisfonde käsitlev atesse õigusaktidesse tehtavate vastavasisuliste muudatuste 
vajaduse kohta, tuleks komisjoni arvates kasutada võimalust direktiivi muutmiseks 
Lamfalussy lähenemisviisi kohaselt. 
19. küsimus:  Kas kehtivad tootepõhised normatiivsed  avatud investeerimisfonde käsitlevad 
õigusaktid loovad püsiva ja toimiva aluse Euro opa investeerimisfondide  tõhusa järelevalvega 
ning integreeritud turu jaoks? Millistel tingimustel või mi llises etapis tuleks üle minna 
kindlatest põhimõtetest lähtuvatele  ja riskipõhistele eeskirjadele? 
 
ET 11   ET 4. J ÄRELDUSED  
Avatud investeerimisfondide direktiiv on olnu d lähtekohaks edukale tegevusele Euroopa 
investeerimisfondide valdkonnas. Avatud i nvesteerimisfonde käsitlevad õigusaktid, 
sealhulgas tootepõhisele tegevusloale ja väikeinvestoritele kesk endumine, on toimunud 
arengut soodustanud. Vaatamata sellele on levinud arvamus, et avatud investeerimisfondide 
direktiivis on jäetud kasutamata mõned võimalused ja kõnealust direktiivi saaks täiustada. Praegu puuduvad siiski mõjuvad põhjused õigus aktide põhjalikuks muutmiseks. Selle asemel 
tuleks keskenduda kehtiva õigusraamistiku pakutav ate võimaluste täielikule ärakasutamisele.  
Võttes arvesse kõnealuse valdkonna strateegilis t tähtsust, tuleb ELi investeerimisfondide 
raamistiku edasisi arengusuundi ulatuslikumalt arutada. Juhul kui osa eespool nimetatud 
struktuurilistest probleemidest peaksid tekkima, tuleb võtta kaugeleulatuvaid meetmeid, et 
tagada Euroopa investeerimisf ondide ulatusliku sektori varu status toimimiseks vajalike 
vahenditega ja pakkuda Euroopa investoritele järgmisel aastakü mnel kõrgetasemelist kaitset. 
Nõustamise käigus saadud vastus eid, korrapäraseid arutelusid asjaomaste sidusrühmadega ja 
komisjonis jätkatavat ettevalmistustööd võ etakse arvesse võimalike järelmeetmete 
kindlaksmääramisel. Tegevusjuhised avatud inve steerimisfondide raamistiku täiustamiseks 
kuulutatakse välja 2006. aasta al guses. Kui täiendavate õigusaktide loomine peaks osutuma 
vajalikuks, siis eelnevad sellel e ulatuslikud arutelud ning hinnat akse selle võimalikku mõju ja 
teostatakse kulutasuvusanalüüs. 
Vastused kõnealusele konsulteerimisele tu leb saata 15. novembriks 2005 e-posti aadressil 
markt-consult-investmentfunds@cec.eu.int
. Vastused avaldatakse kom isjoni veebilehel, välja 
arvatud selgesõnalise taotluse korral seda mitte teha. Osana käesoleva rohelise raamatu järelmeetmetest avaldab komisjon 2006. aasta alguses tagasisidearuande, kus tehakse 
kokkuvõte saadud vastustest. 
Avatud investeerimisfondide raamisti ku tugevdamiseks kavandatud sammud 
Teema  Meede  Ajavahemik  
Avatud investeerimisfondide 
direktiivi läbivaatamine  Konsultatsioonid 
Tagasiside avalikule arutelule; komisjoni 
teatis järelmeetmete kohta juuli/november 
2005 
veebruar/märts 
2006  
1. Prioriteedid 
Avatud investeerimisfondide 
nõuetele vastavate varade selge määratlemine
 Rakendusaktide vastuvõtmine  märts/aprill 2006  
Soovitused 
tuletisinstrumentide ja 
lihtsustatud emissiooniprospekti kohta
 Liikmesriikide rakendusmeetmetele antava 
lõpliku hinnangu avaldamine (CESR ja 
komisjon)  sügis 2005  
CESRi suunised üleminekusätete kohta
 Vahearuanne siseriikliku rakendamise kohta  sügis 2005  
 
ET 12   ET Teatamise kord  CESRi suunised teatamise korra kohta  sügis 2006  
2. Kehtiva raamistiku tugevdamine 
Fondivalitseja tegevusluba  Fondivalitseja tegevusloa (antakse 
äriühingutena tegutsevatele investeerimis-fondidele) tõhusaks toimimiseks vajalike tingimuste analüüs
 2006. aasta algus  
Fondiosakute levitamine, müük ja turustamine
 Avatud investeerimisfondide direktiivi ja finantsinstrumentide turge käsitleva direktiivi vaheliste seoste hindamine 
Finantsinstrumentide turge käsitleva 
direktiivi teise tasandi meetmetega seotud probleemide analüüs 2006. aasta algus 
2006. aasta keskpaik 
3. Pikemaks ajavahemikuk s seatavad eesmärgid 
Äriühingute piiriülene 
ühinemine/fondide varade ühendamine Ekspertide töörühma tegevus  talv 2005 – 
suvi 2006  
Investorite kaitse  Riskide ja riskikontrollide analüüs Euroopa investeerimisfondide valdkonnas (CESR ja komisjon): Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni töö järelevalve; komisjoni uurimuste käivitamine ja 
tulemuste avaldamine
  
Alternatiivsed investeerimisvõimalused
 Ekspertide töörühma tegevus  talv 2005 – suvi 2006
 
 
ET 13   ET Annex: 
OVERVIEW OF THE UCITS MARKET  
UCITS legislation has provided the foundations for the development of a 
successful European fund industry. 20 year s after the adoption of the original 
UCITS Directive, 28,830 UCITS funds mana ge €4 trillion representing over 70% 
of the assets under management by the EU  investment fund industry as a whole. 
Assets managed by UCITS are growing ra pidly (some 4 times over the last 10 
years). This industry has a st rong presence in all of the ‘o ld’ Member States and is 
gaining ground in many of the new Member States. In some Member States, over 
20% of the adult population have invest ed in funds. UCITS also enjoy wide 
market recognition outside the EU (nam ely in Asia and South America).  UCITS enjoy 
wide market 
acceptance  
Evolution of UCITS's net assets (€ billion)
05001.0001.5002.0002.5003.0003.5004.0004.500
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
Equity Bond Balanced Money Market UCITS
  
The UCITS Directive has proved an important first step towards integrated and 
competitive European markets for investment funds: it has been the catalyst for the growth of an industry which is in creasingly investing and competing on a 
cross-border basis. At present, less than a fifth of all European  UCITS (in terms of 
number of funds) are true cross-border funds in that they are sold  in more than one 
country other than that of  the sponsoring parent comp any. However, as shown in 
the table below, the number of cross-borde r funds has increased more rapidly than 
the total number of funds over the last ye ars. Their assets under management are 
also growing at a fast pace: net sales of cross-border funds represented more than 
60% of the total industry net inflows in 2004.  …with 
increasing 
cross-border 
penetration 
 End-98 Mar 2001 End 2002 End 2003 Change (98-03) 
X-border funds 2,287 3,260 3,750 4,529 98% 
X-border notifications 11,338 22,791 26,966 26,030 130% 
Total no. of funds 20,069 n.a. 28,459 28,149 40% 
X-border/total funds  11% n.a. 13% 16% 41%  
Despite the increase in the number of no tifications and the sales of cross-border 
funds, the market share in most host Member States is often small. Despite recent years’ move towards open-architecture, the range of products on offer remains 
biased towards national providers. Na tional distribution networks remain  
 
ET 14   ET dominated by local players. Most Europ ean third party funds (TPF) distributors 
are “semi-open” with 33% of them offering less than 5 TPF and only 6% putting in their list of products more than 49 TPF. In addition to this, 46% of fund 
distributors do not offer even  one TPF. Consequently, competition is limited and 
investors do not necessarily have access to the best funds in the EU market. 
Distribution of funds ( 2002)
0%10 %20%30%40%50%60%70%80%90%1 00%
be dk de el es f r ie it lu nl at pt f i se uk
In-house funds Third-party funds from  dom estic suppliers Third-party funds from  foreign suppliers  
Viewed from the perspective of overall ma rket efficiency, the facilitation of cross-
border fund offer has not yet delivered an optimally functioning European fund market. The number of funds is consid erably higher than 10 years ago. This 
reflects the rapidity with which managers  have reacted to new trends and the 
needs of increasingly demanding invest ors. For instance, products such as 
guaranteed funds have recently enlarged th e range of investment opportunities for 
UCITS investors. The end-re sult is that the landscape remains dominated by funds 
of sub-optimal size which are on average 5 times smaller than their average US 
counterpart. Fund managers and administrato rs are not able to benefit fully from 
scale economies – reducing net returns to e nd-investors. Estimates  indicated that if 
EU funds could attain US funds’ average size, annual cost savings of € 5bn could 
be achieved.  Lack of market 
integration translates into higher costs for investors. 
From an investor protection perspective,  there have not been notable financial 
scandals involving UCITS in Europe. UCITS has provided a solid underpinning 
for a well-regulated and generally well-m anaged industry. The investment limits, 
capital requirements, and organisational controls on asset segregation and safe-
keeping, disclosure obligations or the ove rsight responsibili ty of depositaries 
introduced by the Directive have been  important contributing factors.  No 
notablefinancial scandals so far… 
 
Recent trends in European fund industry are changing the risk-features of the 
business. Changes in the organisation of  the business, such as outsourcing of 
operational functions or moves towards open-architecture may entail increased 
operational risk or conflicts of interest . New fund-types, ba sed on more complex 
or sophisticated investment strategies , may embody features that are not well-
understood by retail investors. The possible im plications of alternative investment 
strategies for investor protection and fi nancial stability remain poorly understood. 
Furthermore, substitute products, such as  unit-linked products  or certificates, 
compete with UCITS for long-term savings . However, they ar e not necessarily 
subject to the same level of disclosure  and transparency. This may call into … but business 
is evolving and 
current trends 
may accentuate certain risks to investors. 
 
ET 15   ET question the levels of disclosure and investor protection promoted by UCITS. 
The accompanying Commission staff working document provides an extensive 
treatment of these issues. To furthe r improve our understanding, the Commission 
is sponsoring further research to evaluate  the degree of integration of European 
fund markets; to assess whether there are as yet unrealised effi ciency gains that 
could be achieved through cross-border competition or a more rational pan-
European organisation of the market; and to  study evolutions in the risk-features 
of European asset management business.