[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel, 20.7.2010

KOM(2010) 400 lõplik

KOMISJONI ARUANNEEUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE,

milles käsitletakse Bulgaarias koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusamme

{SEK(2010) 948}

KOMISJONI ARUANNEEUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE,

milles käsitletakse Bulgaarias koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusamme

1. Sissejuhatus

Koostöö- ja jälgimiskord[1] kehtestati Bulgaaria ühinemisel ELiga ja selle eesmärk on rajada erapooletu, sõltumatu ja tõhus kohtu- ja haldussüsteem, millel on asjakohased vahendid muu hulgas korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastaseks võitluseks. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb teha põhimõttelisi muudatusi, mis võtavad aega ja millele on vaja kõikide poliitiliste jõudude ning kogu ühiskonna laialdast poliitilist toetust. Need muutused kujutavad endast ka üliolulist investeeringut Bulgaaria tulevikku, kuna tõhusa haldus- ja kohtusüsteemita ei ole riigi rahandus usaldusväärne ega sotsiaalmajanduslik areng kindlal alusel. Muudatused on vajalikud ka selleks, et Bulgaaria saaks täita kõiki ELi liikmesusest tulenevaid ülesandeid niisugustes valdkondades nagu justiits- ja siseküsimused.

Käesolev aruanne on järjekorras neljas alates koostöö- ja jälgimiskorra kehtestamisest[2]. Selles esitatakse komisjoni hinnang reformide olukorrale ja esitatakse soovitused selle kohta, mida tuleks veel teha vajalike ümberkorralduste jätkamiseks. Komisjon on seisukohal, et koostöö- ja jälgimiskord on kasulik:

- Bulgaariale, sest selle raames esitatakse objektiivsed hinnanguid ja soovitused edasise tegevuse kohta;

- teistele liikmesriikidele, kuna nad saavad jälgida Bulgaaria edusamme ja teda vajaduse korral toetada.

Käesolevas aastaaruandes osutab komisjon sellele, et pärast komisjoni eelmise aastaaruande avaldamist 2009. aasta juulis on ümberkorraldused Bulgaarias hoogustunud. Uue kohtureformi strateegia vastuvõtmine annab tunnistust, et Bulgaarias on olemas poliitiline tahe oma kohtusüsteem põhjalikult ja püsivalt ümber korraldada. Aruandes soovitatakse Bulgaarial parandada kohtupraktikat, muutes kohtusüsteemi töö algatusvõimelisemaks ja vastutustundlikumaks.

2. Reformide olukord Bulgaarias

Saavutused

Alates 2009. aasta juulist on Bulgaaria algatanud olulisi kriminaalmenetluse reforme. Käimas on arutelu kuritegelikul teel saadud varade konfiskeerimist ja huvide konflikti ennetamist käsitlevate õigusaktide rangemaks muutmise üle. Tugevdatud on pettuse ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitlusega tegelevaid prokuratuuri struktuuriüksusi. Nüüd, kui koostöö- ja jälgimiskord on juba mõnda ega kehtinud, on jõutud ka aktiivse võitluseni organiseeritud kuritegevuse vastu. Juunis võttis valitsus vastu edasipüüdliku, ulatuslike eesmärkidega strateegia, milles esitatakse pikale ajavahemikule kavandatud kohtureformi kava. Valitsuses on arutamisel kõige kiireloomulisemad reformid kohtumenetluse tõhususe, usaldusväärsuse ja sidususe suurendamiseks kohtusüsteemiseaduse muutmise abil.

Valitsuse kindel kava reformida kohtusüsteemi kannab vilja. Vastusena aprillis esitatud väidetele, et kohtusüsteemis esineb korruptsiooni, võetakse varasemast rangemaid distsiplinaar- ja kriminaalmeetmeid.. Organiseeritud kuritegevuse eest esitatud süüdistuste arv on suurenenud. Aprillis ja juunis mõisteti kohtus ELi vahenditega seotud pettuse eest ranged karistused, mida küll ei ole veel täitmisele pööratud.

Komisjoni analüüsist selgub ka, et prokuratuuride ja kohtute praktikas esineb endiselt tõsiseid puudusi. Bulgaaria kohtumenetluses jääb puudu algatusest ja kutsealasest suutlikkusest. Keeruliste juhtumite uurimisel jääb vajaka sidususest ja eesmärgipärasusest, menetlused on liiga formaalsed ja pikaldased ning süüdistus jääb kohtus tihti edutuks.

Komisjoni analüüsist selgub, et endiselt esineb puudusi korruptsioonivastases võitluses ja huvide konflikti ennetamisel. 2009. aasta novembris vastuvõetud korruptsioonivastase võitluse strateegiat ei ole veel ellu viima asutud. Huvide konflikti ennetamise meetmeid ei rakendata küllalt tõhusalt. Riigihankekorra rikkumine on üldine. Korruptsiooni ja huvide konflikti ennetamiseks peaks Bulgaaria ellu viima kava luua sõltumatu huvide konflikti ennetamise erikomisjon, kiirendama üleriigilise korruptsioonivastase võitluse strateegia elluviimist ja täiendama kuritegelikul teel saadud varade konfiskeerimist reguleerivaid õigusakte.

Kohtureform

Bulgaaria kohtumenetlust võimaldavad tõhustada mai lõpul kriminaalmenetluse seadustikku tehtud muudatused, millega täideti ekspertide ja kohtunike ammune soovitus vähendada menetluslikke kitsendusi. Kui üksikud erandid välja arvata, võimaldab see seadustik nüüd kasutada kohtus tunnistajana politseinikke ja salastada tunnistajate isikuandmed nende kaitsmise eesmärgil. Nüüd on kohtu otsusega võimalik määrata varukaitsja. See aitab vältida otsitud põhjustel kohtupidamise venitamist kohtualuste poolt. Parandatud on tunnistajatelt eeluurimise käigus saadud ütluste kohtus kasutamise korda ning nüüd on võimalik kasutada asitõendina ka OLAFi esitatud teavet. Nende muudatustega kõrvaldatakse mõned Bulgaarias kõige sagedamini esinenud menetluslikud takistused, mida võib pidada suureks edusammuks.

Kuid selleks et kriminaalmenetluse paindlikumaks muutmine aitaks ka tegelikult suurendada esitatavate süüdistuste arvu, lühendada protsesside kestust ja kehtestada sanktsioone, tuleb Bulgaarial parandada kohtupraktikat.

Kuigi õigusaktide kohaselt peavad kohtunikud võimalikust seaduserikkumisest teada saades astuma seaduslikkuse kaitseks samme, järgitakse seda nõuet tegelikkuses harva. Komisjon on täheldanud, et prokuratuurid ei algata uurimist ka väga selgete märkide põhjal, vaid tegelevad keeruliste ja aeganõudvate uurimistega. Näiteks tõsise pettuse uurimise puhul tavapärast eelhoiatuseta läbiotsimist peaaegu ei kasutata. Sellele prokuratuuripoolsele algatuse puudumisele lisandub kohtute tava pidada asitõendite kohtumenetluses kasutatavust ning piiravaid, kuigi formaalselt pädevaid kriteeriume tähtsamaks asitõendite kvaliteedist.

Kohtusüsteemi ei ole ikka veel muudetud piisavalt läbipaistvaks. Pärast 2009. aasta juulit on Bulgaaria kohtusüsteemi mitmel korral süüdistatud korruptsioonis, mõjuvõimuga kauplemises ja juhtimisvigades. See kõik on kahjustanud Bulgaaria kohtusüsteemi mainet avalikkuse silmis. Oma 2010. aasta märtsi vahearuandes nõudis komisjon nende väidete põhjalikku distsiplinaar- ja kriminaalkorras uurimist. Vastavalt 2009. aasta teisel poolaastal esitatud väidetele, et teatavate kõrgete kohtunike ametissenimetamine oli seotud korruptsiooniga, vabastati ametist kolm kohtunikku ja määrati 15 distsiplinaarkaristust. Kaks kõrgema justiitsnõukogu liiget astus tagasi, kuid säilitas oma kohtunikuameti. Neist ühe suhtes algatatud distsiplinaarmenetlus on alles pooleli. Käesoleva aasta aprillis leidis aset juhtum, kus hinnaline kinnisvara müüdi kõrgete kohtunike pereliikmetele alla omahinna. Kõrgem justiitsnõukogu ja prokuratuur algatasid juhtumiga seotud kohtunike suhtes distsiplinaar- ja kriminaalmenetluse, mis ei ole veel lõpule viidud. Kohtusüsteemi maine kaitsmiseks tuleb Bulgaarial veelgi tugevdada selle läbipaistvust, kasutades järjekindlalt kõiki korruptsioonivastases võitluses ettenähtud õigus- ja distsiplinaarvahendeid.

Kohtupraktikat saab parandada vaid põhjalike reformidega. Reformide käigus parandatakse õigusteaduse õppekavasid, et muuta kohtunike hindamise süsteemi nii, et nende karjäär sõltuks algatusvõimelisest käitumisest, ja täiustada kohtunike valiku ja ametisse nimetamise korda. Bulgaaria uue kohtureformi strateegia eesmärk on kohtutöötajate kvalifikatsiooni tõstmine ja kõrvaldada suur osa neist puudustest. Valitsuses on arutamisel kohtusüsteemiseaduse muutmise seaduse eelnõu, millega loodetakse olukorda märkimisväärselt parandada.

Kohtusüsteemiseaduse muudatustega kavatsetakse oluliselt tugevdada ka kõrgema justiitsnõukogu vastutusala ja pädevust. Eelnõu kohaselt antakse kõrgemale justiitsnõukogule pädevus igal aastal analüüsida kohtute töökoormust ning saadud andmete alusel tasakaalustada kohtute töötajate arvu ning luua ja likvideerida kohtuid. Muudatustega suurendatakse ametisse nimetamise otsuste (tegemise) läbipaistvust. Läbipaistvust suurendab ka avaliku hääletuse sisseseadmine, otsuste üksikasjaliku põhjendamise nõue ja kõikide distsiplinaarküsimuste andmine kõrgema justiitsnõukogu pädevusse. Lisaks keelatakse nimetatud nõukogu liikmetel hääletamine võimaliku huvide konflikti olukorras.

Alates 2009. aasta juulist on kõrgema justiitsnõukogu inspektsioon tegelenud kohtupraktika puuduste väljaselgitamisega, edastanud asjakohased soovitused kohtute esimeestele ja teostanud ka kohapealset järelkontrolli. Saadud andmete kohaselt on kõrgema justiitsnõukogu inspektsioon viinud tavapärase kontrolli läbi Bulgaaria kohtusüsteemi kõigis osades peale Sofia apellatsioonipiirkonna. Kontrolliandmed koos kõrgemal tasandil esinevate juhtumite järelevalve käigus saadud andmetega annavad palju teavet struktuuri, distsipliini ja kohtupraktika nõrkade külgede kohta. Kohtusüsteemiseaduse muudatuste vastuvõtmisel suureneb kõrgema justiitsnõukogu tähtsus, mis võimaldab tal algatada kohtute tõhususe parandamist, kohtupraktika ühtlustamist ja kohtusüsteemi läbipaistvuse suurendamist. Asjaomasest tegevusest esitab komisjon ülevaate järgmises aruandes.

Võitlus organiseeritud kuritegevusega

Komisjoni soovituste alusel moodustati Bulgaarias organiseeritud kuritegude uurimiseks prokuratuuri juhtimisel alaliselt tegutsevad ühised uurimisrühmad. Rühmade koosseisu kuuluvad politseiametnikud, kohtu-uurijad ja riigi julgeolekuameti töötajad. Praegu tegelevad need rühmad üksikute tähtsate juhtumitega, mille uurimine on neile ülesandeks tehtud peaprokuröri, siseministri ja riigi julgeolekuameti ühisel otsusel. Tegemist paistab olevat tõhusa organisatsioonilise lahendusega, mille sarnast võiks kasutada kõikide organiseeritud kuritegevuse juhtumite puhul, kaasates uurimise algetapil ka kuritegelikul teel saadud vara arestimise ja konfiskeerimisega tegeleva komisjoni liikmeid.

Bulgaaria on sellealast tegevust tõhustanud. Läbi on viidud hulgaliselt politseireide organiseeritud kuritegelike rühmituste vastu, kuid nende juhtumite kohtuliku menetlemise kohta ei ole kuigi palju teavet.

Pärast 2009. aasta juulit on Bulgaarias esitatud varsemast rohkem organiseeritud kuritegevuse alaseid süüdistusi, kuid nendega seotud kohtulahendite osas ei ole erilisi muutusi. Praegu jõutakse organiseeritud kuritegevusega seotud kohtuasjades lahendini ülestunnistuse ja kiirmenetluse teel, mille tulemuseks on kergem, mõnikord lausa seadusega sätestatud miinimumist kergem karistus. Bulgaaria kohtusüsteem peab näitama, et ta suudab ka raske kuritegevuse puhul määrata hoiatava mõjuga karistusi.

Kuigi 2009. aasta andmete kohaselt on kuritegelikult teel saadud vara arestimise ja konfiskeerimisega tegeleva komisjoni töö veelgi paranenud, on kohtud teinud vaid üksikuid konfiskeerimisotsuseid. Alates 2009. aasta maist on tehtud kaks lõppotsust, kahe juhtumi puhul on langetatud otsus neid mitte arutada ja 206 juhtumit ootab kohtutes järge. Kuna eeldatavalt kuritegelikul teel saadud varade arestimine ja konfiskeerimine on mõjus karistus, mis aitab märkimisväärselt kaasa organiseeritud kuritegevusega võitlemisele, tuleb Bulgaarial seda sanktsiooni senisest tõhusamalt kasutama hakata.

Korruptsioonivastane võitlus

Bulgaaria on tõhustanud võitlust kõrgemal tasandil esineva korruptsiooniga. Pärast 2009. aasta juulit on esitatud süüdistus kahele parlamendiliikmele, kolmele endisele ministrile, kolmele endisele aseministrile ja esimest korda ka ametisolevale ministrile. Kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni eest on arvukalt süüdistusi esitatud ka kõrgematele ametnikele ja linnapeadele. Parandatud on ELi vahendite väärkasutamisega seotud pettuse vastu võitlemise ühisrühma suutlikkust. ELi vahenditega seotud korruptsiooni eest on mõistetud vanglakaristus ühele kõrgemale ametnikule ning välja on kuulutatud otsus kahes laia kõlapinda leidnud ELi vahendite väärkasutamise ja rahapesu juhtumis. Peamistele kohtualustele mõisteti raske 10 ja 12 aasta pikkune vanglakaristus, kuid kohus ei andnud korraldust neid vahistada.

Komisjoni analüüsis tuuakse välja mitu parandamist vajavat puudust kõnealuse valdkonna kohtupraktikas. ELi vahenditega seotud pettuse uurimiseks on prokuratuuril vaja igakülgset algatusvõimelise uurimise strateegiat. Strateegia peaks aitama kaasa sellele, et juhtumitevahelisi seoseid uuritaks süstemaatiliselt ning välja selgitataks kõik organiseeritud (finants)kuritegude asjaolud ja haldusasutuste seosed petuskeemidega. Kõrgel tasandil esineva korruptsiooni vastase võitluse tugevdamiseks tuleb Bulgaarial vastavalt teiste liikmesriikide heale tavale tõhustada ka tunnistajakaitset.

Bulgaaria esitatud andmetest 2008. aasta lõpul vastu võetud huvide konflikti ennetamise seaduse rakendamise kohta selle kehtimise esimesel aastal selgub, et endiselt ei ole välja selgitatud kuigi palju huvide konflikti juhtumeid, sanktsioone on kehtestatud vaid väheste juhtumite puhul ja ka uurimist on alustatud vaid üksikute signaalide alusel. Keskasutuste suhtes teostatavat kontrolli on siiski tihendatud ja mitu juhtumit, milles on juba võetud distsiplinaarmeetmeid, on üle antud prokuratuurile[3]. Bulgaaria peaks võimalikult ruttu tegema huvide konflikti vältimise seadusesse täienduse, millega luuakse seaduse rakendamise eest vastutav sõltumatu keskkomisjon.

Bulgaaria võttis 2009. aasta novembris vastu riikliku korruptsioonivastase võitluse strateegia ja selle rakenduskava. Rakenduskavas on ette nähtud tervet avalikku sektorit hõlmavad ulatuslikud ennetusmeetmed koos välisabi kasutamisega, kuid seda ei ole veel asutud rakendama. Bulgaaria ei ole ikka veel ellu viinud komisjoni soovitusi tugevdada inspektsiooniasutusi ja ette ei ole näidata ka piirkondlike korruptsioonivastase võitluse nõukogude tegevuse tulemusi.

Riigihangete alaste õigusaktide rakendamine on üsna puudulik. Bulgaaria pädevad asutused algatasid kontrollimisi, mille tulemusel selgus, et 60 % kontrollitud pakkumisjuhtudel on eiratud eeskirju. Suurte riiklike infrastruktuuriprojektide puhul tuleb ametiasutustel teostada eelkontroll ja nende puhul ulatus eeskirjade eiramise määr peaaegu 100 %ni.

Haldus- ja kohtuasutused aga ei suuda riigihankeid tõhusalt huvide konflikti eest kaitsta, kuna nende ülesehituses ja menetlustes esineb hulgaliselt puudusi. Haldusasutused ei ole küllalt suutlikud andma nõu riigihangete läbiviimise menetlusküsimustes ega neid kontrollima. Finantsinspektsiooni Ameti suutlikkus on oluliselt vähenenud, mistõttu ta teostas 2009. aastal järelkontrolli vaid 12 % riigihangete suhtes. Halduslikule järelkontrollile ei eelne põhjalikku riskianalüüsi. Eelkontrollisüsteemi sisseseadmine aitaks kaasa suurprojektides esinevate puuduste kõrvaldamisele, kuid riigihangete ametil ei ole pakkumismenetluste õiguspärasuse eelkontrolliks ega oma soovituste täitmise kontrollimiseks piisavalt vahendeid.

Riigihangete erinevate aspektide rakendamise, nõustamise, õigusaktide eelnõude väljatöötamise, kaebuste lahendamise ja riigihangete kontrollimise eest vastutavad haldusasutused ei tee seaduse rakendamisel järjekindlat koostööd. Huvide konflikti ja korruptsiooni puhul võetavad haldussanktsioonid ei ole piisavalt mõjusad. Tegevus ei ole korraldatud selliselt, et huvide konflikti saaks tegelikult tuvastada ja juhtumid uurimisorganitele üle anda. Tuleks tagada järjepidev järelmeetmete võtmine nende eeskirjade eiramise puhul, mille eest on ette nähtud distsiplinaar- või kriminaalkaristus.

3. JÄRELDUSED

Alates 2009. aasta juulist on reformid Bulgaarias oluliselt hoogustunud. Täiendatud on kriminaalmenetlust ning kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse eest on esitatud rohkem süüdistusi. Ometi jõuab kohus lõppotsuseni liiga väheste juhtumite puhul. Politsei, prokuratuuri ja kohtu tegevuse professionaalsust tuleb parandada ja selleks vajatakse välisabi. Kohtusüsteem peab olema algatusvõimelisem ja vastutustundlikum. Riigi vahendeid tuleb paremini kaitsta pettuse ja huvide konflikti eest.

23. juunil valitsuse poolt heakskiidetud Bulgaaria kohtusüsteemi reformi uus strateegia annab tunnistust sellest, et on olemas tugev poliitiline tahe kohtusüsteem reformida. Strateegias käsitletakse neid puudusi, mis tuleks Bulgaarias poliitikute, kohtusüsteemi ja ühiskonna koostöös esmajärjekorras lahendada.

Edu saavutamiseks peavad Bulgaaria, komisjon ja teised liikmesriigid tegema järjekindlalt koostööd.

Bulgaaria on uuendanud oma partnerlust komisjoniga ning parandanud koostöö- ja jälgimiskorra kohta esitatavate aruannete kvaliteeti. Edasise edu saavutamiseks jätkab komisjon Bulgaaria toetamist koostöö- ja jälgimiskorra raames ning esitab järgmise hinnangu 2011. aasta suvel.

4. Soovitused

Arvestades hinnangut Bulgaaria edusammudele koostöö- ja kontrollimehhanismi raames kindlaksmääratud eesmärkide saavutamisel, kutsub komisjon Bulgaariat võtma kiiresti meetmeid järgmistes valdkondades:

Soovitused kohtureformi läbiviimise kohta

Pidades silmas 2009. aasta juulis esitatud ja praegu täitmisel olevaid soovitusi, täpsemalt soovitust, mille kohaselt kohtutel tuleb otsused avaldada veebis, kutsub komisjon Bulgaariat üles kiiresti astuma järgmisi samme:

1. Rakendama uue kohtustrateegia ja reformima kohtusüsteemi põhjalikult. Võtma vastu ja rakendama kohtusüsteemiseaduse muudatused, et parandada kohtusüsteemis koolitust, hindamist ja ametisse nimetamist ning suurendada kõrgema justiitsnõukogu tegevuse läbipaistvust ja tõhusust. Tugevdama kohtusüsteemi läbipaistvust, kasutades korruptsiooni ja mõjuvõimuga kauplemisega võitlemiseks kõiki õigus- ja distsiplinaarvahendeid.

2. Parandama prokuratuuri ja kohtute praktikat vastavalt koostöös välisekspertidega tehtud põhjaliku puuduste analüüsi tulemustele. Töötama konkreetseid juhtumeid silmas pidades välja hea tava käsiraamatuid, koolitusprogramme ja juhendamiskavu ning korraldama kohtute ja prokuratuuride tegevuse süstemaatilise seire. Edendama koolituse abil politsei, prokuratuuri ja kohtunike spetsialiseerumist, et suurendada nende asjatundlikkust ja tegevuse tulemuslikkust, eriti majandus- ja finantskuritegude ning organiseeritud kuritegevuse juhtumite lahendamisel.

3. Hoogustama uue karistusseadustiku väljatöötamist vastavalt valitsuses 23. juunil 2010 vastu võetud karistuspoliitika arengukavale, et parandada kohtute töö tõhusust, näiteks jättes süüdistuse esitamata aegunud kuritegude ja pisirikkumiste eest. Jätkama uue menetlusseadustiku rakendamise järelevalvet ja kaaluma selle edasise täiustamise vajalikkust. Looma meditsiiniinspektsiooni, et parandada kohtu nõutavate arstitõendite kvaliteeti ja asjakohasust.

Soovitused organiseeritud kuritegevusega võitlemise kohta

Pidades silmas 2009. aasta juulis esitatud ja praegu täitmisel olevaid soovitusi, täpsemalt soovitust süvendada spetsialiseerumist kohtusüsteemis, kutsub komisjon Bulgaariat üles kiiresti astuma järgmisi samme:

4. Parandama organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks loodud ühisrühmade tegevust, laiendama nende pädevust mis tahes organiseeritud kuritegevuse liikidele ja kaasama rühma tegevusse ka kuritegelikult teel saadud vara arestimise ja konfiskeerimisega tegeleva komisjoni, et operatiivtegevuse vajadustest lähtuvalt saaks niisugust vara arestida ja konfiskeerida juba uurimisetapis.

5. Läbi viima politseireformi, et luua pädev kriminaalpolitsei, kes suudaks rakendada teiste liikmesriikide head tava.

6. Muutma rangemaks kuritegelikul teel saadud varade konfiskeerimist käsitlevaid õigusakte vastavalt süüdimõistva kohtuotsuseta tsiviilkorras toimuva konfiskeerimise põhimõttele ja viima ellu Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni soovitused, et tagada õigusaktide täitmine ilma põhiõigusi ja -vabadusi rikkumata. Kaaluma võimalust anda kuritegelikul teel saadud vara arestimise ja konfiskeerimisega tegelevale komisjonile õigus algatada niisuguse vara külmutamise ja konfiskeerimise menetlusi, kehtestama eeskirjad sellise vara külmutamiseks koostöös prokuratuuriga juba uurimise algjärgus ja laiendama asjaomaste isikute ringi, et kuritegevust konfiskeerimise abil tõhusamalt ohjeldada.

Soovitused korruptsiooniga võitlemise kohta

Pidades silmas 2009. aasta juulis esitatud ja praegu täitmisel olevaid soovitusi, mille kohaselt haldusasutustel tuleb korruptsiooni ja huvide konflikti käsitlevaid teateid hakata uurima omal algatusel ning mille kohaselt tuleb tugevdada inspektsioone ja piirkondlikke korruptsioonivastase võitluse nõukogusid ning tagada võimalikust kuriteost teatajate julgeolek, kutsub komisjon Bulgaariat üles kiiresti astuma järgmisi samme:

7. Parandama kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni alast kohtupraktikat vastavalt teiste liikmesriikide heale tavale. Juurutama igakülgse ja algatusvõimelise uurimise strateegia eesmärgiga süstemaatiliselt uurida juhtumitevahelisi seoseid, selgitades välja organiseeritud kuritegude asjaolud ja nende seosed haldusasutustega. Kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni vastase võitluse tugevdamiseks tuleb Bulgaarial rangemalt kasutada õigusaktides isikute kinnipidamiseks ettenähtud võimalusi ja parandada tunnistajakaitset vastavalt teiste liikmesriikide heale tavale.

8. Muutma rangemaks huvide konflikti ennetamise seadust, nähes selleks ette asutuse, kellel on volitused algatada huvide konflikti väljaselgitamist ja tõkestamist. Kiirendama üleriigilise korruptsioonivastase võitluse strateegia elluviimist.

9. Muutma pidevaks riigihangete alaste õigusaktide rakendamisega seotud riskide hindamise ning muutma ennetus- ja kontrollitegevuse algatusvõimeliseks ja tulemustele suunatuks. Tugevdama pädevate haldusasutuste suutlikkust viia läbi eel- ja järelkontrolli ning nende kasutajatoe võimet anda nõu riigihankeid korraldavatele ametiasutustele. Karmimalt tõkestama riigihanke-eeskirjade rikkumist, rakendades täielikult kõiki kehtestatud sanktsioone, sealhulgas distsiplinaarkaristusi.

10. Edendama riigihankeid korraldavate asutuste koostööd ja ühendama pakkumismenetlusi, et paremini ära kasutada olemasolevaid kogemusi ja saavutada mastaabisäästu. Laiendama pädevate ametiasutuste töötajate koolitust eesmärgiga selgitada välja huvide konflikte, vältima nende tekkimist ning ennetama muude suurte rikkumiste toimepanemist riigihangete valdkonnas. Töötama välja ja rakendama hea tava dokumendi, millega parandatakse pädevate haldus- ja õiguskaitseasutuste koostöö järjekindlust.

[1] Komisjoni otsus 2006/929/EÜ, 13. detsember 2006, millega nähakse ette kord, mille abil teha Bulgaariaga koostööd ja jälgida tema edusamme konkreetsete eesmärkide täitmisel kohtureformi alal ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses (ELT L 354, 14.12.2006, lk 58).

[2] Aruande aluseks on andmed, mille Bulgaaria ametiasutused esitasid vastusena komisjoni üksikasjalikele küsimustikele. Komisjoni on tema töös aidanud eksperdid ning kasutatud on ka dokumentidest ja muudest allikatest saadud teavet. Lisatud töödokumendis on esitatud komisjoni üksikasjalik hinnang koostöö- ja jälgimiskorra üksikeesmärkide saavutamisel tehtud edusammudele.

[3] 2009. aasta augustist 2010. aasta maini registreeriti 185 keskasutuste kohta huvide konflikti ennetamise ja väljaselgitamise seaduse kohast teadet ja teostati 198 kontrollimist. 33 juhtumi puhul määrati distsiplinaarkaristus ja seitsmele isikule on esitatud karistusotsus.