[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 27.8.2009

KOM(2009) 436 lõplik

2009/0120 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel

SELETUSKIRI

1. Euroopa Ühendus on lepinguosaline mitmes merereostust käsitlevas piirkondlikus lepingus, nagu Bonni leping, Barcelona konventsioon ja Helsingi konventsioon. Kõnealuste lepingutega lihtsustatakse vastastikuse abi andmist ja koostööd liikmesriikide vahel kõnealuses valdkonnas Põhja-, Vahe- ja Läänemere piirkonnas. Pärast naftatanker Aragoni 1990. aastal põhjustatud ulatuslikku õlireostust Madeira rannikul algatas Portugal Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu (Lissaboni leping) protsessi. Lepinguga luuakse mehhanism, millega tagatakse lepinguosaliste vaheline koostöö merereostust tekitavate õnnetuste puhul ning kohustatakse lepinguosalisi looma hädaolukordade lahendamise struktuurid ja kavad ning neid rakendama. Lepingut kohaldatakse Atlandi ookeani kirdeosa suhtes, mille piirideks on lepingus osalevate riikide majandusvööndite välispiirid ning muude piirkondlike lepingute, nagu naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere saaste vastu võitlemist käsitleva koostöölepingu (Bonni leping) ja Vahemere saastekaitse konventsiooni (Barcelona leping) piirid.

2. Lissaboni lepingule kirjutasid 17. oktoobril 1990 alla Portugal, Hispaania, Prantsusmaa, Maroko ja Euroopa Ühendus. Portugal, Prantsusmaa ja Euroopa Ühendus ratifitseerisid lepingu, kuid Hispaania ja Maroko vaheline poliitiline vaidlus piiride üle Lääne-Saharas viis selleni, et kõnealused riigid ei saanud lepingut ratifitseerida lepingu geograafilist ulatust käsitleva artikli 3 punkti c tõttu, milles sätestati: „lõunas Maroko Kuningriigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete lõunapiirini.”

3. Pärast seda, kui jõuti kokkuleppele Lissaboni lepingu artikli 3 punkti c muutva lisaprotokolli sisus, kirjutasid Portugal, Hispaania, Prantsusmaa ja Maroko lepingule alla Lissabonis 20. mail 2008. Ühendus kutsuti protokolli allakirjutamisele koos teiste lepinguosalistega. Nõukogu võttis 12. detsembril 2008 vastu otsuse Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu lisaprotokolli allakirjutamise kohta Euroopa Ühenduse nimel. Kõnealusele lisaprotokollile kirjutasid Euroopa Ühenduse nimel 25. märtsil 2009 alla eesistujariik Tšehhi Vabariik ja Euroopa Komisjoni Portugalis asuva esinduse juht.

4. Seepärast on ühendusel kohane sõlmida Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu lisaprotokoll.

2009/0120 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu lisaprotokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

(1) Ühendus on lepinguosaline Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitlevas koostöölepingus (Lissaboni leping), mis kiideti heaks nõukogu 20. oktoobri 1993. aasta otsusega 93/550/EMÜ[1].

(2) Hispaania ja Maroko vahelise poliitilise vaidluse tõttu piiride üle Lääne-Saharas ei saanud kõnealused riigid Lissaboni lepingut ratifitseerida. Vaidlus on praeguseks Lissaboni lepingu artikli 3 punkti c muutva lisaprotokolliga lahendatud.

(3) Pärast seda, kui nõukogu võttis 12. detsembril 2008 vastu otsuse Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu lisaprotokolli allakirjutamise kohta Euroopa Ühenduse nimel, kirjutati lisaprotokollile ühenduse nimel alla 25. märtsil 2009.

(4) Lepinguosalised saavad Lissaboni lepingu lisaprotokolli ratifitseerida, vastu võtta või heaks kiita. Euroopa Ühendus ja liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid, et ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad saaks hoiule anda võimaluse korral ühel ajal.

(5) Seepärast on ühendusel kohane sõlmida Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu lisaprotokoll,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduse nimel kiidetakse heaks Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu lisaprotokoll.

Lisaprotokolli tekst on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

1. Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik või isikud, kes on volitatud ühenduse nimel andma hoiule heakskiitmiskirja Portugali Vabariigi valitsuse juurde vastavalt lisaprotokolli artikli 3 lõikele 1.

2. Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitlevas koostöölepingus osalevad liikmesriigid ning Euroopa Ühendus püüavad võimaluse piires anda samaaegselt hoiule oma kirjad seoses lisaprotokolli ratifitseerimise, vastuvõtmise või heakskiitmisega.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu lisaprotokoll

Portugali Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Maroko Kuningriik ja Euroopa Ühendus, edaspidi „lepinguosalised”,

on teadlikud vajadusest kaitsta keskkonda üldiselt ja eriti merekeskkonda,

tunnistavad, et Atlandi ookeani kirdeosa saastamine süsivesinike ja muude ohtlike ainetega võib ohustada merekeskkonda ning rannikuriikide huve,

võtavad arvesse vajadust aidata kaasa Lissabonis 17. oktoobril 1990 alla kirjutatud Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu (edaspidi „Lissaboni leping”) kiirele jõustumisele,

on kokku leppinud järgmises:

Artikkel 1

Lissaboni lepingu muutmine

Lissabonis 17. oktoobril 1990 alla kirjutatud Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu („Lissaboni leping”) artikli 3 punkti c muudetakse järgmiselt:

„c) lõunas lepinguosaliste suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete lõunapiirini.”

Artikkel 2

Lissaboni lepingu ja lisaprotokolli vaheline suhe

Käesoleva protokolliga muudetakse Lissaboni lepingut vastavalt eelmise artikli sätetele ning käesoleva protokolli osalised on kohustatud tõlgendama lepingut ja protokolli ühtse õigusaktina.

Artikkel 3

Nõusolek protokolliga ühineda ja jõustumine

1. Käesolev protokoll esitatakse lepinguosalistele ratifitseerimiseks, vastuvõtmiseks või heakskiitmiseks ning ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule Portugali Vabariigi valitsuse juurde.

2. Käesolev protokoll jõustub samal päeval, mil Portugali Vabariigi valitsus võtab vastu viimase ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja.

3. Ükski osaline ei või teatada oma nõusolekust olla protokolliga ühinenud ilma, et ta oleks eelnevalt või samaaegselt teatanud oma nõusolekust ühineda Lissaboni lepinguga vastavalt artiklile 22.

4. Käesoleva protokolli jõustumise järel tähendab Lissaboni lepinguga ühinemine selle artiklite 23 ja 24 kohaselt ka ühinemist protokolliga, kuna lepinguosalised on ühinenud Lissaboni lepinguga kujul, nagu seda muudeti käesoleva protokolli artiklis 1.

Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

Lissabonis, 20. mail 2008 araabia, hispaania, prantsuse ja portugali keeles; tekstide erinevuse korral on prantsuskeelne tekst autentne.

PORTUGALI VABARIIGI NIMEL

HISPAANIA KUNINGRIIGI NIMEL

PRANTSUSE VABARIIGI NIMEL

MAROKO KUNINGRIIGI NIMEL

EUROOPA ÜHENDUSE NIMEL

[1] EÜT L 267, 28.10.1993, lk 20.