1. Sissejuhatus

Digitaliseerimine muudab võimalikuks uuenduslikud teenused, uued ärimudelid ja uued töökorralduse vormid. Tänu suurele hulgale andmetele ja võimsale tehnoloogiale, nagu tehisintellekt, ühendab digitaliseerimine maailma, hoogustab rahvusvahelist koostööd ning ühtlustab organisatsioonide toimimist ja töötajate juhtimist.

Uued tehnoloogiad võimaldavad automatiseerida suurt osa igapäevasest haldustööst ja korduvatest tegevustest, millele kulus töötajatel varem tunde; nii saavad töötajad keskenduda loomingulisemale, analüütilisemale ja strateegilisemale tööle, mis võib anda nende organisatsioonile konkurentsieelise. Tänu digitaliseerimisele muutuvad kaugtöö ja hübriidtöö üha enamate ettevõtete jaoks toimivaks töövormiks, mis võimaldab paindlikumat töökorraldust ja suuremat tootlikkust, aidates samal ajal täita ELi keskkonnahoiukohustusi. Digitaalsed tööplatvormid aitavad tõhusalt sobitada tööjõu pakkumist ja nõudlust ning luua võimalusi klientidele, töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele.

Lisaks neile võimalustele toob digipööre kaasa ka probleeme. ELis on töötingimused ühed parimad maailmas. Miinimumnõuded tööajale, töötervishoiule ja tööohutusele, sotsiaalkaitsele ja inimeste võrdsele kohtlemisele (sealhulgas meeste ja naiste võrdsele tasustamisele) – kõik see on osa Euroopa sotsiaalsest mudelist. Digitaliseerimine mõjutab aga tööturgusid viisil, mis seab selle mudeli kahtluse alla. Töökorralduse uued vormid ei too automaatselt kaasa kvaliteetseid töökohti.

Seega ei tohiks Euroopa sotsiaalse turumajanduse aluspõhimõtteid pidada enesestmõistetavaks ja neid tuleks kaitsta. Teatavad inimrühmad on üha ebasoodsamas olukorras, sealhulgas paljud digitaalsete tööplatvormide kaudu töötavad inimesed, kelle töötingimused on ebakindlad. Uued töö korraldamise viisid, näiteks platvormitöö, muudavad keerulisemaks inimeste õige liigitamise töötajateks või FIEdeks. See viib olukorrani, kus mõned inimesed jäetakse ebaõiglaselt ilma juurdepääsust töötaja staatusega seotud õigustele ja kaitsele. Samas on FIEsid, kes ei saa olla oma staatusele vastavalt tõeliselt autonoomsed. Kuna algoritmilised vahendid muutuvad töömaailmas üha levinumaks, kerkivad järjest enam esile küsimused, mis on seotud kontrolli, andmete kasutamise, võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisega (nt algoritmiliste vahendite kavandamisest tulenev sooline kallutatus) ning algoritmilise juhtimisega.

Lähtuvalt president von der Leyeni esitatud prioriteetidest teeb komisjon ettepaneku meetmete kohta, mille eesmärk on parandada platvormitöö tingimusi.

2021. aasta mais Portos toimunud sotsiaaltippkohtumisel kinnitasid ELi juhid taas oma pühendumust viia ellu Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid. Platvormitöö pakett koos komisjoni algatustega tehisintellekti ja digioskuste valdkonnas on oluline element ELi visioonis sotsiaalsest Euroopast digiajastul. See visioon on esitatud Euroopa sotsiaalõiguste sambas ja selle tegevuskavas. Tegemist on visiooniga tulevikust, kus digimajandus on osa kestlikust arengust ja pakub palju võimalusi ning kus uute ärimudelitega luuakse rohkem ja paremaid töökohti, säilitades kõrged sotsiaalsed standardid.

2. Platvormitöö – miks on vaja meetmeid võtta?

Platvormitöö esindab pidevalt muutuvat töömaailma. See võimaldab paljudel inimestel elatist teenida või oma sissetulekut suurendada, sealhulgas inimestel, kellel muidu on raske tööturule pääseda, näiteks madalapalgalised töötajad, naised, noored, puuetega inimesed, rändajad või rassilise või etnilise vähemuse taustaga inimesed. Platvormitöö loob võimalusi kliendibaasi loomiseks või laiendamiseks, mõnikord ka piiriüleselt. See pakub ettevõtjatele võimalusi jõuda palju rohkemate tarbijateni, mitmekesistada tulusid ja arendada uusi ärivaldkondi, aidates neil seeläbi kasvada. Tarbijate jaoks tähendab see selliste toodete ja teenuste paremat kättesaadavust, millele muidu oleks raske ligi pääseda, ning juurdepääsu uuele ja mitmekesisemale teenuste valikule.

Platvormimajandus kasvab kiiresti. Aastatel 2016–2020 suurenesid selle tulud peaaegu viis korda – hinnangute järgi kolmelt miljardilt eurolt ligikaudu 14 miljardi euroni. Tulud võivad olla isegi suuremad, sest ühe teise uuringu kohaselt on need hinnanguliselt 20,3 miljardit eurot. Praegu töötab ELis digitaalsete tööplatvormide kaudu üle 28 miljoni inimese. 2025. aastaks ulatub nende arv eelduste kohaselt 43 miljonini.

Platvormitöö võib olla väga eriilmeline. Digitaalsed tööplatvormid toimivad paljudes majandussektorites alates kõige nähtavamatest kohapeal osutatavatest teenustest, nagu sõiduvahendus, kulleriteenus või majapidamistööd, ja mikrotöödest, nagu tehisintellekti treenimine või andmete kodeerimine, kuni kõrget kvalifikatsiooni või spetsialiseerumist nõudvate loominguliste töökohtadeni, nagu arhitektuuriline projekteerimine, tõlkimine või IT-arendus. Digitaalsetel tööplatvormidel korraldatakse tööd ka erineval viisil, võimaldades nende kaudu töötavatele inimestele erineval määral autonoomiat ja sõltumatust. Paljude inimeste jaoks on platvormitöö nende põhitegevus, teiste jaoks aga lisasissetuleku allikas. Et kõik need inimesed saaksid platvormitöö uusi võimalusi maksimaalselt ära kasutada, on väga oluline, et digitaalsed tööplatvormid toimiksid kogu ELis selges õigusraamistikus.

Platvormimajanduse areng viimasel ajal on aga platvormide kaudu töötavatele inimestele kaasa toonud ka uusi probleeme. Need probleemid võivad ulatuda lepinguliste kokkulepete läbipaistmatusest ja prognoosimatusest kuni tervise ja ohutusega seotud probleemideni, tööalase staatuse valesti liigitamiseni või ebapiisava sotsiaalkaitseni.

Digitaalsete tööplatvormide kaudu töötavate inimeste tööalase staatuse osas on vaja suuremat selgust. On hinnatud, et kümnest ELis tegutsevast digitaalsest platvormist üheksa liigitavad nende kaudu töötavad inimesed FIEdeks. Paljud neist inimestest on oma töös tõeliselt autonoomsed ning nad hindavad paindlikkust ja lihtsat juurdepääsu klientidele, mida digitaalsed tööplatvormid pakuvad. On aga ka teisi, kes kogevad digitaalsetel tööplatvormidel, mille kaudu nad töötavad, alluvussuhet ja erineval tasemel kontrolli, näiteks seoses palgataseme, tööaja korralduse ja töötingimuste muude aspektidega. Sellistel juhtudel ei ole alati selge, kas nende tööalane staatus on õigesti kindlaks määratud. Tööalane staatus peaks põhinema töösuhet iseloomustavatel asjaoludel, olenemata kirjaliku lepingu olemasolust või selle tingimustest. Tööalane staatus mõjutab seda, millised kohustused on digitaalsetel tööplatvormidel ja millised õigused tuleks anda nende kaudu töötavatele inimestele. Inimestel võivad soovitud autonoomia, paindlikkuse ja kaitse taseme osas olla erinevad eelistused. Seetõttu on oluline, et neil oleks oma staatusega seoses õiguskindlus, mis võimaldab neil teha teadlikke ja vabatahtlikke valikuid.

Nn algoritmilise juhtimise tavade kasutamine digitaalsetel tööplatvormidel tekitab spetsiifilisi probleeme. Algoritmiline juhtimine tähendab algoritmide, st automatiseeritud süsteemide kasutamist selleks, et toetada või isegi asendada juhtimisfunktsioonide täitmist (näiteks töö jälgimist ja hindamist). Algoritmiline juhtimine ei piirdu platvormimajandusega. Automatiseeritud süsteeme kasutatakse tööturul laiemalt üha rohkem – alates töögraafikute, vahetuste ja tööaja jälgimisest kuni keerukamate rakendusteni, mis tegelevad ülesannete jaotamise ja töötasu arvutamisega.

Algoritmiline juhtimine on digitaalsete tööplatvormide ärimudelile selgelt omane ja võib märkimisväärselt mõjutada töötingimusi. Lisaks võivad selle varjus, et puudub inimesest juht, eksisteerida alluvussuhted. Isik võib väidetavalt olla FIE, kellel puudub seega juurdepääs töötaja staatusega seotud õigustele, kuid tegelikult jätab algoritmide abil teostatav kontroll ta ilma tegeliku FIE autonoomiast. Isegi olukordades, kus tööalane staatus on õigesti liigitatud, võivad algoritmid otsustavalt mõjutada tööülesannetele juurdepääsu ja seega tegelike FIEde sissetuleku suurust. Tihe seos algoritmilise juhtimise ja platvormitöö tingimuste vahel nõuab kohest ja sihipärast poliitilist reageerimist.

Nõuete täitmise tagamise, jälgitavuse ja läbipaistvusega seotud probleemid, sealhulgas piiriülestes olukordades, võivad kaasa tuua halvad töötingimused ja ebapiisava juurdepääsu sotsiaalkaitsele. Riikide ametiasutustel on raske pääseda ligi digitaalsete tööplatvormidega ja nende kaudu töötavate inimestega seotud andmetele, nagu regulaarselt platvormitööd tegevate inimeste arv, nende lepinguline või tööalane staatus või digitaalsete tööplatvormide tingimused. Jälgitavuse probleem on eriti oluline juhul, kui digitaalsed tööplatvormid tegutsevad mitmes liikmesriigis, mistõttu on ebaselge, kus platvormitööd tehakse ja kes seda teevad.

Töötingimuste parandamisel on keskse tähtsusega kollektiivläbirääkimised ja kollektiivlepingud. Platvormitöö kontekstis on sotsiaaldialoog aga väga piiratud. Teataval määral piirab platvormitöö tegemise viis praktilisi võimalusi töötajate kollektiivseks esindamiseks ja nende organiseerumiseks. Sageli puudub füüsiline töökoht, mis tähendab, et digitaalsete tööplatvormide kaudu töötavad inimesed suhtlevad üksteisega harva või vähemalt ei tee seda organiseeritud viisil. Sageli ei pruugi nad isegi teada, kes on nende kolleegid konkreetsel platvormil, ega seda, kuidas nendega ühendust võtta. FIEde jaoks on täiendav takistus kollektiivläbirääkimistel ELi konkurentsiõiguse praegune tõlgendus. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõikele 1 on keelatud ettevõtjatevahelised kokkulepped, millega piiratakse konkurentsi. ELi konkurentsiõiguse kohaselt loetakse FIEsid tavapäraselt ettevõtjateks, mis tähendab, et tegelikkuses ei saa digitaalsete tööplatvormide kaudu töötavad inimesed tavaliselt pidada kollektiivläbirääkimisi oma töötingimuste parandamiseks, ilma et tekiks oht rikkuda ELi konkurentsiõigust.

Komisjon ei alusta nende probleemide lahendamisel nullist. Euroopa tasandil on juba mitu kehtivat või kavandatavat õigusakti, mis on platvormitöö seisukohast väga olulised. Need hõlmavad kogu ELi tööõigust ja võrdse kohtlemise õigust, samuti siseturuvahendeid, nagu isikuandmete kaitse üldmäärus, millega tagatakse isikuandmete tugev kaitse kogu liidus, platvormide ja ettevõtjate vahelisi suhteid käsitlev määrus ning kavandatav tehisintellekti käsitlev õigusakt. Eespool kirjeldatud konkreetsete probleemide lahendamiseks on siiski vaja täiendavaid sihipäraseid meetmeid.