ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 01.06.2005 
KOM(2005) 229 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE JA REGIOONIDE KOMITEELE 
"i2010 -- Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest" 
{SEK(2005) 717} 
 
ET 2   ET KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE JA REGIOONIDE KOMITEELE 
"i2010 -- Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest" 
(EMPs kohaldatav tekst) 
SISUKORD 
1. Sissejuhatus................................................................................................................ .. 3 
2. Ühtne Euroopa inforuum ............................................................................................. 4 3. Uuendused ja investeeringud uurimistegevusse........................................................... 7 4. Kaasamine, paremad avalikud teenused ja elukvaliteet............................................. 10 5. Kokkuvõte: i2010 koht uues Li ssaboni juhtimistsüklis ............................................. 12
 
ET 3   ET  
1. SISSEJUHATUS  
Käivitades partnerlust majanduskasvu ja tööhõive nimel Lissaboni strateegia uue 
algusena, nimetas Euroopa Ülemkogu oma 200 5. aasta kevade kohtumisel teadmisi ja 
uuendusi jätkusuutliku arengu mootoriks ning väljendas arvamust, et on hädavajalik 
ehitada üles kõiki hõlmav infoühiskond, mis põhineb info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT ) ulatuslikul kasutusel avalike teenuste puhul, 
väikese ja keskmise suurusega e ttevõtetes ning kodumajapidamistes. 
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia on ma janduskasvu ja tööhõive võimas mõjutaja. 
Veerand Euroopa Liidu SKT kasvust ja 40%  tootlikkuse tõusust on tingitud IKTst. 
Erinevusi tööstusriik ide majandusnäitajates saab suurelt osalt selgitada IKT 
investeeringute, uuringute ja kasutamise taseme, ning infoühiskonna ja meediatööstuse 
konkurentsivõimega
1. IKT teenused, oskused, meedia ja infosisu on majanduse ja 
ühiskonna kasvav osa. 
Viimastel aastatel on IKT areng kiirene nud, jõudes infoühiskonna ja meedia jõulise 
kasvu künnisele, mis on saanud võimalikuks tänu erinevaid seadmeid ühendavale ulatuslikule kiirele teabevahetusele. Tavapära ne infosisu (nagu filmid, video, muusika) 
on nüüd kättesaadav digitaalses vormis, ning tekkimas on uued, "digitaalsena sündinud" 
teenused, nagu interaktiivne tarkvara. Infoühiskonna ja meediateenuste, -võrkude ja 
-vahendite digitaalsest ühtlustamisest  on lõpuks saamas igapäevane tegelikkus : 
IKT muutub arukamaks, väiksemaks, ohutumaks,  kiiremaks, pidevas ühenduses olevaks 
ja lihtsamini kasutatavaks, ning se lle infosisu areneb kolmemõõtmeliste 
multimeediaformaatide suunas. 
Vastuseks põhjapanevatele tehnoloogilistele  muudatustele on vajalik ettenägelik 
poliitika. Digitaalne ühtlustamine nõuab poliitika ühtlustamist  ning tahet vajaduse 
korral kohandada reguleerivaid raamistikke, et need vastaksid tekkivale digitaalsele 
majandusele. 
Komisjon pakub välja uue strateegilise raamistiku, i2010 – Euroopa Infoühiskond 
2010, mis ühtlustaks laiemad poliitilised suunad.  See edendab avatud ja 
konkurentsivõimelist digitaalset majandust ning  rõhutab IKT tähtsust kaasamise ja 
elukvaliteedi mõjutajana. Uuendatud, ma janduskasvule ja tööhõivele suunatud 
Lissaboni partnerluse olulise elemendina püüdleb i2010 infoühiskonnale 
integreeritud lähenemise ja audiovisuaalse  meedia poliitika poole Euroopa Liidus . 
                                                
 
1 Infoühiskonna ja meediatööstuste teenuseid kirjel dati juba 1998. aasta rohelises raamatus “Side-, 
massiteabe- ja infotehnoloogiavaldkondade lähenemine ja selle mõju õigusnormide väljatöötamisele infoühiskonn ale omase lähenemisviisi saavutamisel” (KOM(97) 623) ning, 
võttes arvesse uusi arenguid, 2003. aasta teatises Euroopa reguleeriva audiovisuaalpoliitika 
tuleviku kohta (KOM(2003) 784). Need teenused peegelduvad praegu asetleidvat ühtlustamist elektrooniliste sideteenuste, infoühiskonna teenuste ja ringhäälinguteenuste vahel ning nendest 
tulenevate uute sisuteenuste tekkimist. 
 
ET 4   ET Põhinedes infoühiskonna väljakutsete laia ulatuslikul analüüsil ning kasutades 
huvirühmade poolt väljendatud arvamusi eel nevate algatuste ja vahendite kohta2, pakub 
komisjon välja kolm Euroopa infoühi skonna ja meedia prioriteeti: 
i) ühtse Euroopa inforuumi  väljakujundamine, mis edendaks avatud ja 
konkurentsivõimelist infoühiskonna  ja meedia siseturgu; 
ii) uuenduste ja investeeringute  tugevdamine IKT uuringuteks, et edendada 
majanduskasvu ning luua uusi ja paremaid töökohti; 
iii) kõiki hõlmava Euroopa infoühiskonna  saavutamine, mis edendaks 
majanduskasvu ja tööhõive t viisil, mis va staks säästvale arengule ning mis 
muudaks prioriteetseks paremad av alikud teenused ja elukvaliteedi. 
Järgmised jaod annavad ülevaate i2010 eesmärkidest ja põhitegevustest, mis on 
täielikult integreeritud ja kooskõlas uue Lissaboni juhtimistsükliga.  
2. Ü HTNE EUROOPA INFORUUM  
Infoühiskond on pöördepunktis: viimase aj a tehnoloogilised edusammud on olnud 
tohutud ning IKT on jõudmas massilise kasutamise  faasi, mis võib meie töötamis-, elu- 
ja suhtlemisviise põhjalikult muuta. Meed ia suuremahuline infosisu on muutumas 
kättesaadavaks uutes, mitmekesistes esitusviisides ning seda saab väljastada sõltumatult asukohast või ajast, individualiseeritult va stavalt kodanike eelistustele või nõudmistele. 
Tehnilises tähenduses on kommu nikatsioonivõrgud, meedia, infosisu, teenused ja 
vahendid läbimas digitaalse ühtlustam ise protsessi. Uue pakkimistehnikaga 
kombineeritult loob võrkude täiustumine uusi ja  kiiremaid jaotuskanaleid ning käivitab 
uusi infosisu esitusviise ja teenuseid (nt Voice over IP , Web TV , muusika Internetist). 
Uue infosisu loomine, uued teenused ja ettevõtlusmudelid edendavad majanduskasvu ja 
tööhõivet. Näiteks eeldatakse Lääne-Euroopa  online-infosisu turu kolmekordistumist 
aastaks 2008 (kusjuures tarbijate hulka  arvatakse kasvavat kümnekordseks)
3. 
Eeldatakse, et need arengud mitmekordi stuvad kogu sektori ulatuses, moodustades 
praegu juba 8% Euroopa Liidu SKTst. Digi taalse ühtlustamise mõju on siiski tunda 
kogu maailmas ning see toob kaasa suurene nud ülemaailmse konkurentsi. Kui Euroopa 
tahab saada täit kasu oma majanduslikust potentsiaalist, vaja takse ettenägelikku 
poliitikat, stimuleerimaks soodsaid turus uundumusi ning teadmusühiskonna (nt 
elukestev õpe, loovus ja uuendused), tarbij akaitse ning terve ja  turvalise Euroopa 
infoühiskonna edendamist. 
Ühtse Euroopa inforuumi loomisel on alguses vaja käsitleda digitaalse ühtlustamise 
poolt esitatud nelja peamist väljakutset:  
                                                 
2 So e-Euroopa algatus ning teatis Euroopa reguleeriva audiovisuaalpoliitika tuleviku kohta KOM 
(2003) 784. 
3 Euroopa Infotehnoloogia Observatoorium (EITO) 2005. 
 
ET 5   ET • kiirus:  kiirem lairibavõrk Eur oopa teenustes, edastamaks  suuremahulist infosisu, 
nagu näiteks peeneralduslik video; 
• suuremahuline infosisu:  suurem õiguslik ja majanduslik kindlus, mis soodustab 
uusi teenuseid ja online-infosisu; 
• koostoimivus:  "üksteisega rääkivate" vahendit e ja platvormide ning platvormilt 
platvormile teisaldatavate  teenuste parandamine;  
• turvalisus:  Interneti muutmine turvalisemaks pe tiste, kahjustava sisu ja tehniliste 
tõrgete suhtes, et suurendada usaldu st investorite ja tarbijate seas. 
1. eesmärk: Ühtne Euroopa inforuum, mis pa kub vastuvõetava hinnaga ja turvalist 
laisagedusribasidet, suuremahulist ja mitme kesist infosisu ning digitaalteenuseid.  
Digitaalne ühtlustamine  nõuab ühtset infoühiskonna ja meedia reeglite süsteemi.  
Selles vallas reguleerib siseturgu laialdan e reeglite kogum, mis hõlmab näiteks 
audiovisuaalset meediat, dig itaaltelevisiooni, online-kauban dust, intellektuaalomandi 
õigusi ja kaitsemeetmeid Euroopa infosisu loomiseks ja ringluseks. Mõned regulatiivsed elemendid (nt elektroonilise kaubanduse direkt iiv) on uued ning kajastavad digitaalset 
ühtlustamist. Teised, eriti piirideta televi siooni direktiiv, vaja vad läbivaatamist. 
Komisjon kohustub uurima digitaalset majandus t käsitlevaid eeskirj u, et muuta nende 
koosmõju sidusamaks ning majanduslikule ja tehnoloogilisele tegelikkusele 
orienteeritumaks. Konkreetselt  teeb komisjon järgmist: 
• 2005. aasta lõpuks pakub välja piirideta te levisiooni direktiivi muudatuse, et 
kaasajastada audiovisuaalse meedia teenuseid käsitlevaid eeskirju; 
• aastaks 2007 on komisjon analüüsinud liid u infoühiskonda ja meediateenuseid 
mõjutavat õigustikku ning esitab vajalikud muudatusettepanekud. 
Üksteist täiendavad põhimõtted eden davad ajakohastatud raamistike kiiret ja tõhusat 
rakendamist  ning jätkub toetus Euroopa infosisu ja teadmiste  loomisele ja 
ringlusele
4. 
Elektroonilise side reguleerimine on viim ase kümne aasta jooksul ümber kujundatud. 
Alates 2003. aastast ke htiv Euroopa elektroon ilise side reguleeriv  raamistik on parima 
tava näiteks. Kui seda on järjekindlalt ja  tulemuslikult rakendatud, on see edendanud 
konkurentsi, soodustades madalamaid hindu ja investeeringuid. Reguleerimine peab 
pidama sammu tehnoloogilise arengu ja turusuundumustega. Seepärast uurib komisjon raamistiku 2006. aasta läbivaatamise käigus põhjalikult selle rakendamise põhimõtteid 
ja mooduseid, eriti kui kitsas kohad põhjustavad viivitusi kiiremate, uuenduslikumate 
ja konkurentsivõimelisemate lairibateenuste osutamisel . 
Uued kiired traadita rakendused kannustavad nõudlust raadiospektri  järele
5. Poliitika 
eesmärgiks on turumehhanismide kaudu hõlbustada juurdepääsu spektrile kõikjal 
                                                 
4 Koos MEDIA, e-õppe ja e-sisu programmi ning nende jätkuprogrammidega. 
 
ET 6   ET Euroopa Liidus. Sellele aitab kaasa kava ndatav maapealse an aloogtelevisiooni 
väljalülitamine aastaks 2012. Komisjon ühendab oma ettepanekud, määratledes 2005 . 
aastal spektri tõhusa haldamise strateegia , mida tuleb rakendada elektrooniliste 
sidevõrkude raamistiku 2006. aasta muudatustes. 
Selleks, et olla koostalitusvõimeline , nõuab digitaalne ühtlustamine vahendeid, 
platvorme ja teenuseid. Komi sjon kavatseb kasutada oma kõiki vahendeid tehnoloogiate 
edendamiseks, mis uurimis- ja arendustege vuse kaudu tutvustavad avatud standardite 
edendamist, toetust huvirühmade dial oogile ning vajaduse korral kohustuslikke 
vahendeid. Selline erinevate põhimõtete ühendus pani aluse Euroopa mobiiltelefoniside 
edukusele. i2010 alusel püüa b komisjon välja töötada meetodi digitaalõiguste 
tõhusaks ja koostoim ivaks haldamiseks .  
Kindel, turvaline ja usaldusväärne IKT  on otsustava tähtsuse ga digitaalteenuste 
ühtlustamise laialdaseks käivitumiseks . 2006. aasta jooksul pakub komisjon välja 
turvalise infoühiskonna strateegia , mis ühendaks ja ajakohastaks olemasolevad 
vahendid, sealhulgas tõstes tead likkust vajadusest enesekaitse, valvsuse ja järelvalve 
järele ohtude suhtes, kiirest ja tõhusast reageerimisest r ünnakutele ja süsteemihäiretele. 
Toetatakse sihtuuringuid, mis tegelevad "sisseprojekteeritud" turvalisuse ja kasutusmeetmetega, mis testivad lahe ndusi põhiküsimustele, nagu näiteks 
tunnusandmete haldamine. Vajaduse korral kaal utakse määruse muutmist, näiteks eraelu 
puutumatuse kaitse, elektroonili se allkirja või ebaseadus liku ja kahjustava sisu 
tõkestamise osas. 
Kokkuvõtteks, i2010 agenda kiirendab ühtse Euroopa inforuumi agenda digitaalse 
ühtlustamise majanduslikku tasuvust järgmiste meetmete abil: 
Muudetakse elektroonilise side reguleerivat raamistikku (2006), sealhulgas määratletakse 
spektri tõhusa haldamise strateegia (2005) 
See loob infoühiskonna ja meediateenuste jaoks ühtse sisetururaamistiku  
• kaasajastades audiovisuaalsete teenuste õi guslikku raamistikku, alustades komisjoni 
2005. aasta ettepanekuga vaadata läbi  piirideta televisiooni direktiiv 
• analüüsides ja vajaduse korr al kohandades ühenduse info ühiskonda ja meediateenuseid 
mõjutavat õigustikku (2007) 
• aktiivselt edendades infoüh iskonda ja meediateenuseid reguleeriva olemasoleva ja 
ajakohastatud õigustiku kiiret ja tõhusat rakendamist 
Toetatakse jätkuvalt Euroopa infosisu ja teadmiste loomist ja ringlust 
Määratletakse ja rakendatakse turvalise Euroopa infoühiskonna strateegia (2006) 
Piiritletakse ja edendatakse si hipäraseid meetmeid koostoimivus e, eelkõige digitaalõiguste 
haldamise suhtes (2006/2007)  
                                                                                                                                               
5 Nt lairiba-mobiilside, traadita koht- ja laivõrgud (WiFi ja WiMax) ning digitaaltelevisioon. 
 
ET 7   ET 3. U UENDUSED JA INVESTEERINGUD UURIMISTEGEVUSSE  
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia panus Euroopa majanduskas vu ja tööhõivesse on 
otsustava tähtsusega. IKT sektor on mängib ma janduses otsustavat ro lli, samal ajal kui 
IKT tarvituselevõtt ja oskuslik rakendam ine on kogu majandussüsteemi üks suuremaid 
tootlikkuse ja kasvu edendajaid, tuues kaasa majandusuuendusi võtmetähtsusega 
valdkondades. 
Uurimistegevus ja uuendused: Euroopa osa ülemaailmses IKT läbimüügis moodustab 
umbes kolmandiku, kasvades 5%, ning tärkavat el turgudel, nagu Indias ja Hiinas, 
rohkem kui kümne protsendi võrra aastas . Elektroonilise side  osas on Euroopa 
ülemaailmne liider, moodustades maailma suurimate ettevõtete tuludest 40-50%6. 
Euroopa on samuti tugev sellistes sektor ites nagu nanoelektroonika, mikro- ja 
manussüsteemid.  
Investeeringud uurimistegevusse ja uuendus tesse on IKT sektori jaoks tööhõive ja 
majanduskasvu edendamisel otsustava täht susega, seda nii lühemas kui pikemas 
perspektiivis. Siiski, nagu näitab tabel 1, on IKT Euroopas tõsiselt alainvesteeritud. 
Tabel 1 - investeeringud IKT uurimistegevusse (2002)7 
Allikas: IDATE (EL 15 kohta); OECD  
Vajalik on strateegiline IKT uurimistege vus, et tagada Eu roopa juhtpositsioon 
valdkondades, milles see on tunnustatult t ugev (nt nanoelektroonika, manussüsteemid, 
side) ning tekkivates valdkondades (nt veebiteenused, kognitiivsed süsteemid). Vajalikud on sihtuuringud kitsaskohtade su htes, nagu terviklahendused, kasutamise 
lihtsus ja turvalisus. See aitab samuti kaasa Euroopa rahvusvahelisele 
konkurentsivõimele sellistes olulise tähtsuse ga valdkondades nagu standardid ja otsused 
teadus- ja arendustegevuse suunamise kohta. Euroopa vajab suuremat IKT 
investeeringut, et saavutada Barcelona s seatud eesmärk 3% SKTst teadus- ja 
arendustegevusele. 
IKT rakendamine ja kasutuselevõtt:  uuringutest üksi ei piis a. IKT kasu tuleb koos 
selle kinnistamisega toodetele ja t eenustele ning uute ettevõtlusmudelite, 
organisatsiooniliste muutuste ja oskuste rakendamisega. Ettevõtete tootlikkus suureneb 
                                                
 
6 Vt OECD: Infotehnoloogia väljavaated 2004. 
7 Võrreldavad andmed EL 25 kohta te hakse teatavaks 2005. aasta lõpuks. 
8 "Investeeringud IKT uurimistegevusse, võrdlev uuring", IDATE 2002. IKT teadus- ja arendustegevus8 EL-15 USA Jaapan  
Erasektori investeeringud  23 miljardit eurot  83 miljardit eurot  40 miljardit eurot  
Avaliku sektori investeeringud  8 miljardit eurot  20 miljardit eurot  11 miljardit eurot  
Elanikke  383 miljonit  296 miljonit  127 miljonit  
Investeering elaniku kohta  80 eurot  350 eurot  400 eurot . 
IKT osakaal kogu teadus- ja arendustegevuses   18% 34% 35% 
 
ET 8   ET tänu IKTle, kuid nad seisavad jätkuvalt s ilmitsi koostoimivuse, usaldusväärsuse ja 
turvalisuse puudulikkusega, raskustega IKTd ümber korraldada ja töökohaga 
integreerida ning tugiteenuste kõrge hinnaga. Eelkõige väikestel ja keskmise suurusega 
ettevõtetel (VKEdel) on raskusi IKT tarvituselevõtmisega. 
Tulemas on uus, "e-kaubanduse lahenduste" ajastu, mis põhineb IKT 
terviklahendustel, turvalistel veebiteenustel ni ng "koostöövahenditel" töötaja 
tootlikkuse suurendamiseks. Uued suundu mused näitavad, et lähiaastatel IKT 
kasutamine ettevõtete poolt suureneb. Samuti on hädavajalik kohandada töökeskkond 
IKT tõhusa kasutamise teel töökohal ning saa vutada ohutu ja kvaliteetse töö paindlik 
korraldus. 
2. eesmärk: Maailmaklassi tulemused IKT uurimistegevuse ja uuenduste vallas, 
järelejõudmine Euroopa juhtivatele konkurentidele.  
Lissaboni strateegia rõhutab investeerimist  uurimistegevusse ja uuendustesse, et luua 
majanduskasvu ja töökohti. Ehkki Euroopa on s aavutanud edu leiutamise vallas, jätab ta 
mõnikord uuendused tähelepanuta. Seepärast püüab i2010 aktiivselt vähendada 
uurimistulemuste ja majandusli ku kasu vahelisi tõkkeid. 
Komisjon on äsja esitlenud ka ht suuremat ettepanekut Euroopa seisundi tugevdamiseks 
IKT valdkonnas; uurimis- ja arendustege vuse seitsmes raamprogramm (FP7) ning 
konkurentsivõime ja uuenduste programm (CIP)9. Oma ettepanekus FP7 kohta taotleb 
komisjon IKT uurimistegevuse eelarve mä rgatavat suurendamist. Täiendavate 
uurimiskulutuste katmine era- ja avalikust sektorist aitaks kaasa IKT vahe 
vähendamisele teiste juhtivate majandustega. 
Komisjon julgustab tehnoloogiliste edusammude teisendamist uuenduslikeks 
rakendusteks ja teenusteks nii avalikus kui erasektoris. See toetab  lähenemisi, mis on 
kõrge riskitasemega ja loomingulised ning laienevad era- ja riigisektori partnerlussuhete kaudu
10, mis mobiliseerivad tööstusharu oskusteav et, võimalusi ja rahalisi vahendeid 
ning teostavad uuringuid strateegilis te uuringute prioriteetide kohta11. Komisjon 
muudab oma strateegilise uurimistegevuse pr ioriteetseks valdkondades, kus Euroopa 
lisandväärtus on kõrgeim ning mille mõju ma janduskasvule ja tööhõivele on suurim. 
Uurimis- ja arendustegevuse seitsmendas raamprogrammis on tehnoloogilisteks 
sammasteks : 
• teadmiste-, infosisu-, ja loovustehnoloogi ad - sealhulgas kognitiivsed, simuleerimis- 
ja visualiseerimistehnoloogiad; 
• perspektiivsed ja avatud sidevõrgud; 
                                                 
9 FP7 pakub välja iga-aastaselt 1800 miljoni euro eraldamist IKTle. CIPi IKT-poliitika 
abiprogramm pakub välja 800 miljonit eurot aastateks 2007-2013, et julgustada IKT 
tarvituselevõttu ja kasutamist. 
10 Sealhulgas Euroopa tehnoloogiaplatvormid või ühised tehnoloogiaalgatused. 
11 Komisjon toetab ja koordineerib nanoelektroonika-alast uurimistööd vastavalt FP7 ettepanekule 
ning kooskõlas Euroopa nanoelektroonika-alase tehnoloogiaplatvormi visiooni ja strateegilise 
uurimiskavaga. 
 
ET 9   ET • turvaline ja töökindel tarkvara; 
• manussüsteemid; 
• nanoelektroonika. 
Komisjoni uurimis- ja kasutusvahendite koo skõlastust parandab nende keskendamine 
peamistele kitsaskohtadele  nagu koostoimivus, turvalisus ja usaldusväärsus, 
tunnusandmete haldamine, õiguste haldamine ning kasutamise lihtsus. Uurimis- ja kasutusvahendid kooskõlastatakse selleks, et nä idata tehnoloogilisi ja organisatsioonilisi 
lahendusi valdkondades, kus ühine lähenemine Euroopa Liidu tasemel võib aidata luua 
mastaabisäästu ning julg ustada investoreid. 
Samuti kavatseb komisjon julgustada invest eeringuid Euroopa IKT uurimistegevusse ja 
uuendustesse täiendavate meetmete  abil. Komisjon toetab IKT uurimisprogrammide 
vahelist strateegilist koostööd, ühendades si seriiklikud ja Euroopa tasandi tegevused 
ning toetudes ühise infrastruktuuri koge musele, nagu GÉANT (Euroopa uue põlvkonna 
teadusvõrk). See jälgib nii avaliku kui erasek tori kulutuste tõhusust. Samuti edendab see 
haridus- ja koolituspoliitikaid, et Euroopa l oleks olemas IKT uurimistegevuseks, 
uuendusteks ja kasutuse ks vajalikud oskused. 
Toetades IKT käivitumist , kavatseb komisjon välja pakkuda e-kaubanduse 
integreeritud poliitika, pöörates  erilist tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega 
ettevõtetele (VKEdele). Seda peaks täie ndama struktuuri- ja maaelu arengu fondide 
toetus. 
Kokkuvõtteks, et käivitada i2010 agenda invest eeringute saamiseks uurimistegevusse ja 
uuendustesse, kavatseb komisjon: 
Pakkuda välja ühenduse IKT uurimistegevuse toetuste suurendamine 80% võrra aastaks 2010 
ning kutsuda liikmesriike üles tegema sedasama 
Muuta prioriteetseks IKT uurimistegevus FP7 pe amiste tehnoloogiliste sammaste osas (2007) 
Käivitada uurimis- ja kasutusa lgatused peamiste kitsaskohtade ületamiseks, mis nõuavad nii 
tehnoloogilisi kui ka organisa tsioonilisi lahendusi (2006)  
Määratleda täiendavad meetmed erainvesteering ute soodustamiseks IKT uurimistegevusse ja 
uuendustesse (2006) 
Teha konkreetsed ettepanekud meie kõigi ühise  infoühiskonna osas ühenduse strateegilistes 
suunistes ühtekuuluvuse kohta 2007-2013 
Määratleda e-kaubanduse poliitika eesmärgiga kõrvalda IKT tarvituselevõtu tehnoloogilised, 
organisatsioonilised ja õigusli kud tõkked rõhuasetusega VKEdel. 
Töötada välja uusi töökorraldusi toetavaid vahe ndeid, mis parandaks uuendu si ettevõtetes ning 
uute kvalifikatsiooninõuetega kohandamist  
 
ET 10   ET 4. K AASAMINE , PAREMAD AVALIKUD TEENUSED JA ELUKVALITEET  
IKT kasutuse kasvuga kasvab ka selle mõju ühiskonnale. i2010 kinnitab seda kolmel 
viisil: tagades, et IKT toob kasu kõigile kodanikele ; muutes avalikud teenused 
paremaks, majanduslikult efektiivse maks ja paremi ni kättesaadavaks ; ning 
parandades elukvaliteeti .  
IKT kasutus laieneb ning toob kasu suurem ale hulgale inimestele. Üle poole Euroopa 
Liidu elanikkonnast ei kasuta praegu neid hüves id täielikult või on nendest sisuliselt ära 
lõigatud. Sotsiaalse, majandusliku ja te rritoriaalse ühtekuu luvuse tugevdamine IKT 
toodete ja teenuste kättesaadavamaks muut mise abil, ning seda ka mahajäänud 
piirkondades, on majanduslik, sotsiaal ne, eetiline ja poliitiline kohustus . i2010s 
pööratakse suurt tähelepanu täielikule os alusele ning inimestele digitaalsete 
alusteadmiste andmisele.  
Avalikel teenustel  on Euroopa majanduses tähtis osa. Näiteks riigihanked moodustavad 
16% SKTst. Peamiseks väljakutseks on nende teenuste muutmine paremaks, 
kättesaadavamaks ja maja nduslikult efektiivsemaks . Märkimisväärseid edusamme 
on saavutatud IKT-põhiste avalike teenuste  levikul. Juba on olnud kordaminekuid: 
näiteks säästavad online-maksudeklaratsioonid igal aastal miljoneid töötunde. Siiski on 
majandusliku mõju ja ühiskondliku vastuvõetavu se tõestamiseks veel palju ära teha. 
IKT võib tugevalt kaasa aidata elukvaliteedi paranemisele. IKT suudab parandada meie 
kodanike tervist IKT poolt võ imaldatavate meditsiiniteen uste ja hoolekande kaudu. 
Lähtudes Euroopa ees seisvatest demograafilis test väljakutsetest saab IKT aidata 
riiklike tervishoiu- ja hoolekandesüst eemide tõhusamaks ja tulemuslikumaks 
muutmisel. IKT võib olla võimsaks jõuks  Euroopa kultuurilise mitmekesisuse 
tugevdamisel, muutes meie pärandi ja kultuuriloomingu kättesaadavaks suuremale hulgale kodanikele. Samuti on IKT keskkonna säästlikkuse vahendiks, nt seire ja 
suurõnnetuste likvideerimise juhtimise teel , ning puhaste, väikes e energiakuluga ja 
tõhusate tootmisprotsesside abil
12. IKT võib muuta liiklust ohutumaks, puhtamaks ja 
energiatõhusamaks. 
3. eesmärk: Kõiki hõlmav infoühiskond pakub kvaliteetseid avalikke teenuseid ning 
edendab elukvaliteeti.  
Digitaalne ühtlustamine loob uusi väljakutseid e-kaasamisele . Seepärast võtab 
komisjon tarvitusele ühised meetmed. 2005. aasta  jooksul käsitleb see rea uurimuste ja 
stimuleerimismeetmete abil e-kättesaadavus t, et muuta IKT süsteemid suuremale 
hulgale inimestele kergemini kasutatava ks. Komisjon annab ju htnööre lairibaside 
geograafilise kaetuse laiendamiseks alateen indatud piirkondades ning vaatab 2005. 
aastal läbi universaalteenuse direktiivi re guleerimisala ja 2006. aastal direktiivi 
tervikuna. 2006. aastal v aatab komisjon samuti läbi IKT ja digitaalse kirjaoskuse panuse 
algatuses "Haridus ja välj aõpe 2010" põhioskuste osas se atud sihtide saavutamisel. 
                                                 
12 i2010 kasutab neid võimalusi ühiselt koos keskkonnatehnoloogia tegevuskavaga (ETAP). 
 
ET 11   ET Lisaks kavatseb komisjon 2008. aastal välja pakkuda Euroopa e-kaasamise algatuse , 
mis käsitleks selliseid küsimusi nagu võrdsed võimalused, IKT oskused ja piirkondlikud 
lõhed. See valmistatakse ette aktiivsele järelvalvele, digitaalsele kirjaoskusele ja kättesaadavate tehnoloogiliste lahenduste uur imisele suunatud meetmete abil. Kasutama 
peaks kõiki kättesaadavaid vahendeid, sealhu lgas integreerimine struktuurifondide ja 
maaelu arengu fondide strateegiliste s uunistega, riiklikud toetused, reguleeriv 
sekkumine ja uurimistegevus. 
Komisjon kavatseb edendada läbipaistv amaid, kättesaadavamaid ja majanduslikult 
efektiivsemaid IKT poolt võimaldatavaid avalikke teenuseid , seda eriti omaenese e-
komisjoni projekti kaudu. Arvestatavad välja kutsed siiski jäävad. Tehniliselt on vaja 
ühiseid liideseid, identiteedi süsteemidevahelis t teisaldatavust ning autentimissüsteeme. 
Vajatakse organisatsioonilisi muudatusi  nagu uued tavad, uued oskused ning 
teistsugused eeskirjad. Neid küsimusi saab kõige paremini  lahendada integreeritult, 
algatuste kaudu, nagu näiteks hi ljutised e-tervishoiu ja e -riigihangete tegevuskavad. 
Komisjon pakub samuti välja e-valitsuse tegevuskava  ning strateegilised suunad IKT 
poolt võimaldatud avalike teenuste osas . Komisjon toetab neid jõupingutusi, 
korraldades piiratud hulgal olulisi esitlusi testimaks tehnilisi, õiguslikke ja organisatsioonilisi lahendusi. Nende projektide prioriteedid ja ulatus otsustatakse koos 
liikmesriikidega. 
IKT oluline panus elukvaliteeti  jääb sageli tähelepanuta ning selle kasutamine on 
piiratud. Nähtavuse parandamiseks  pakub komisjon välja käivitada IKT eestvedavad 
algatused  peamiste sotsiaalsete väljakutsete osas. Kolm esmast prioriteeti on vananeva 
ühiskonna vajadused, ohutu ja puhas tr ansport ning kultuuriline mitmekesisus . 
Esimene algatus on hoolitsus inimeste eest vananevas ühiskonnas , kasutades heaolu, 
iseseisvat elu ja tervishoidu to etavaid tehnoloogiaid. Teine käsitleb intelligentset autot , 
mis on maanteeliikluse kasvust tulenevaid  keskkonna- ja ohutus küsimusi käsitledes 
arukam, ohutum ja puhtam . Kolmas käsitleb digitaalseid raamatukogusid , mis 
muudavad multimeedia allikate kasutamise lihtsamaks ja huvitavamaks. Komisjon lähtub Euroopa rikkast pära ndist, mis ühendab mitmeku ltuurilised ja -keelsed 
keskkonnad tehnoloogiliste edusammude ja uute ettevõtlusmudelitega. 
Kokkuvõttes, selleks et käivitada i2 010 ühiskondlik agenda, komisjon: 
Annab välja tegevuse suunised e-kättesaadav use ja lairibaside leviala kohta (2005) 
Pakub välja Euroopa e-kaasamise algatuse (2008) 
Võtab vastu e-valitsuse tegevuskava ning stra teegilised suunad IKT poolt võimaldatud avalike 
teenuste osas (2006) 
Käivitab esitlusprojektid avalike teenuste arvutivõrgupõhiseks muutmise tehnoloogiliste, 
õiguslike ja organisatsiooniliste lahe nduste toimimise testimiseks (2007) 
Kehtestab kolm esialgset eestvedavat IKT "elukvaliteedi" algatust (2007)  
 
ET 12   ET 5. K OKKUVÕTE : I2010  KOHT UUES LISSABONI JUHTIMISTSÜKLIS  
Euroopa Liit on taasalgatanud Lissaboni stra teegia, rõhuasetusega partnerlusel 
majanduskasvu ja tööhõive eest. i2010  aitab kaasa Euroopa muut misele atraktiivsemaks 
teadmistel põhinevatesse kaupa desse ja teenustesse invest eeringute ja uuenduste suhtes. 
Igal osalisel on oma vastutus alas mängida oluline roll: 
• Euroopa Komisjon , ühenduse Lissaboni programmi ni ng eelkõige i2010 kaudu juhib 
järgmisi meetmeid: 
– ettepanekute arendamine elektroonilise si de, infoühiskonna ja meediateenuste 
reguleerivate raamistike ajakohastamiseks, et täielikult ära kasutada siseturu võimalused;  
– ühenduse rahastamisvahendite kasutamine laialdaste IKT uuenduste alasesse 
strateegilisse uurimistegevu sse suunatud investeeringute  stimuleerimiseks ning 
kitsaskohtade ületamiseks; 
– e-kaasamist ja elukvaliteeti käsitleva tegevuse toetamine. 
• Liikmesriigid  peaksid 2005. aasta oktoobri kesk el vastu võetavate riiklike 
reformiprogrammide kaudu määratlema infoühiskonna prioriteedid  vastavalt 
majanduskasvu ja tööhõive ühtsetele suunist ele, mis rõhutavad IKT kasutuselevõtu, 
IKT infrastruktuuri ning IKTga seotud tö öhõive ja hariduse tähtsust. Need 
programmid võiksid liikmesriikidel aidata: 
– tagada digitaalset ühtlustamist käsitlevate uute reguleerivate raamistike kiire ja 
põhjalik ülevõtmine rõhuasetusega av atud ja konkurentsi võimelistel turgudel; 
– suurendada IKT uurimistegevuse osakaalu riiklikes  kulutustes; 
– arendada kaasaegseid ja koostoim ivaid avalikke IKT teenuseid; 
– kasutada oma arvestatavat ostuj õudu IKT uuenduste läbiviimiseks; 
– seada ambitsioonikaid sihte infoühiskonna arendamiseks siseriiklikul tasemel. 
• Teised huvirühmad peaksid pidama avat ud ja konstruktiivse t dialoogi uuendusliku 
teadmusühiskonna toetuseks. Eelkõige töös tuspartnerid peaksid seadma eesmärgiks 
investeeringud IKT uurim istegevusse ja tehnoloogiasse, samal ajal kui 
konstruktiivseid jõupingutusi tuleks teha valdkondades, kus esineb kriitilisi 
kitsaskohti digitaalmajanduse arengus. 
Seega peaksid liikmesriigid vastavalt Lissaboni uuele juhtimistsüklile oma 
rakendusaruannetes iga-aastaselt riiklike re formiprogrammide kohta aru andma. Nende 
edusamme analüüsitakse komisjoni iga-aastases Lissaboni eduaruandes. 
 
ET 13   ET Samaaegselt laiendab ja tugevdab komisjon dialoogi huvigruppidega ning töötab koos 
liikmesriikidega nende käsitlemisel, eelkõige avatud kooskõlastusmeetodi abil13. 
Komisjon võib näiteks edendada heade tava de vahetamist ning eduaruannete kaudu 
jälgida lairiba-, e-kaubanduse ja e-valitsus e teenuste kasutuselevõttu, investeeringuid 
IKT alasesse uurimistegevusse , sotsiaalseid ja majanduslike erinevusi ning digitaalset 
kirjaoskust. Sellega ei kaasne liikmesriikide jaoks riiklike reformiprogrammide rakendamisaruannetest erinevaid uusi aruandlusmehhanisme.  
Koos i2010ga esitleb komisjon uut integreeri tud infoühiskonna poliitikat. Olles täielikus 
vastavuses taaskäivitatud Lissa boni strateegia uue juhtimis tsükliga, aitab i2010 kaasa 
Lissaboni põhieesmärgile, milleks on püsiv majanduskasv ja tööhõive. 
                                                
 
13 Koostöö majanduskasvu ja tööhõive heaks. Järgmised sammud muudetud Lissaboni strateegia 
rakendamisel, SEK(2005) 622.