SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Alates 2011. aasta algusest on Jordaania majandust suuresti mõjutanud piirkonna jätkuv ebastabiilsus, seda eelkõige naaberriikides Iraagis ja Süürias. Koos nõrgenenud maailmamajandusega on selline piirkonna ebastabiilne olukord mõjunud rängalt välistuludele ja pingestanud riigi rahanduse olukorda. Turismist saadava kasu ja välismaiste otseinvesteeringute kahanemine, kaubateede sulgemine ning Egiptusest pärit maagaasitarnete korduvad katkestused, mistõttu oli Jordaania sunnitud asendama Egiptusest imporditava gaasi kallimate elektritootmiseks kasutatavate kütustega, on aeglustanud majanduskasvu ning halvendanud välis- ja eelarvepositsiooni. Süüria konflikti mõju Jordaaniale ei seisne üksnes Süüriaga ja Süüria kaudu peetava kaubavahetuse katkemises, vaid selle tõttu on Süüriast Jordaaniasse saabunud ligikaudu 1,3 miljonit põgenikku ja selline olukord on seadnud veelgi suurema surve alla Jordaania eelarvepositsiooni, avalikud teenused ja taristu.

2012. aastal leppisid Jordaania ja IMF kokku esimeses kohandamisprogrammis, mida toetati kolmeaastase tugilaenuga kahe miljardi USA dollari väärtuses. Programm viidi edukalt lõpule 2015. aasta augustis. IMFi programm viidi lõpule Euroopa Liidu (edaspidi „EL“) esimese 180 miljoni euro suuruse makromajandusliku finantsabiga (MFA-I), mille Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid vastu detsembris 2013 ja mis maksti välja kahes osas 100 ja 80 miljoni euro kaupa vastavalt veebruaris 2015 ja oktoobris 2015.

Kuigi riigi makromajandus muutus stabiilsemaks ja seda reformiti tänu IMFi, ELi ja muude rahastajate toetatud esimesele programmile, katkes naaberriikides Süürias ja Iraagis konflikti jätkumise tõttu Jordaania väliskaubandus, vähenes investorite ja turistide usaldus ning selle tagajärjel halvenes majandusolukord 2015. aastal uuesti. Seoses sellega on Jordaania valitsus kutsunud rahvusvahelist kogukonda üles suuremale toetusele, et aidata Jordaanial toime tulla Süüria kriisist põhjustatud, eelkõige arvukate Süüria põgenike kohalolekust tingitud majandustagajärgedega. Londonis 4. veebruaril 2016 Süüria ja piirkonna toetuseks korraldatud konverentsil lubas rahvusvaheline kogukond aidata Süüria põgenikekriisist enim mõjutatud riike umbes kümne miljardi USA dollariga. Selles summast 2,39 miljardit eurot lubas EL eraldada Süüria põgenikekriisi käes kannatavatele riikidele, sh 200 miljonit eurot laenuna teise makromajandusliku finantsabina Jordaaniale (MFA-II). 3. märtsil 2016 esitasid Jordaania ametiasutused kavandamise ja rahvusvahelise koostöö ministeeriumi kaudu majandus- ja rahandusküsimuste ning maksunduse ja tolli volinikule saadetud kirjaga ELile ametliku taotluse uue makromajandusliku finantsabi saamiseks. Uus kavandatav makromajanduslik finantsabi on üks osa nn ELi-Jordaania kokkuleppest (lisatud ELi-Jordaania partnerlusprioriteetidele), st dokumendist, mille üle EL ja Jordaania veel aru peavad ning mis peaks sisaldama mõlema poole täpseid kohustusi (k.a ELi finantsabi), et lahendada esmatähtsaid poliitilisi probleeme.

Samal ajal on Jordaania ja IMF pidanud läbirääkimisi edasise rahastamiskorra üle, mis peaks kehtestatama 2016. aasta teises pooles. Selle korra kohaselt, mida tõenäoliselt rakendatakse laiendatud rahastamisvahendina, toetataks uut ilmselt kolmeaastast majandusprogrammi.

Seoses sellega ja vastavalt Londoni konverentsil antud lubadusele esildab Euroopa Komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule otsuse, millega nähakse ette anda Jordaaniale keskmise tähtajaga laenudena uuesti makromajanduslikku finantsabi kuni 200 miljonit eurot. Riigi välisrahastamisvajaduste, IMFi eeldatava programmi suuruse, koormuse jagamise kaalutluste ja ELi eelarve manööverdamise võimaluste ajakohastatud hindamise tulemuste kohaselt näib kavandatud summa põhjendatud.

ELi kavandatud makromajanduslik finantsabi aitaks Jordaanial katta osa 2016.–2017. aasta veel jäänud välisrahastamisvajadusest, mis on 3,2 miljardit USA dollarit. Kuna kavatsuste kohaselt suunatakse abi eelarvesse, aitaks uus abi (nagu ka eelmine) Jordaanial katta üht osa Süüria põgenikekriisist tulenevatest eelarvekuludest.

Nagu käesoleva ettepaneku juurde kuuluvas komisjoni talituste töödokumendis täpsemalt selgitatud, leiab komisjon muu hulgas ka poliitilise olukorra kohta Euroopa välisteenistuse koostatud hinnangule tuginedes, et kavandatud suuruse ja laadiga makromajandusliku finantsabi poliitilised ja majanduslikud eeltingimused on täidetud.

•Üldine taust

Pärast seda, kui Jordaania majandus oli aastatel 2000–2009 tuntavalt kasvanud, s.o keskmiselt 6,5 %, vähenes SKP kasv aastatel 2011–2014 keskmiselt 2¾ %-le. Kuigi 2014. aastal taastus majanduskasv 3,1 %-le, vähenes see 2015. aastal uuesti 2,4 %-le – seda Süüria kriisi pingestumise tõttu 2015. aastal, mis omakorda mõjutab kaubandust, turismi ja investorite usaldust, ning majanduskasvu aeglustumise tõttu Pärsia lahe koostöönõukogu (GCC) riikides, mis on Jordaania põhilised kaubanduspartnerid ja kust pärineb põhiline osa turiste, rahaülekandeid ja -voogusid.

Majandusolukorra halvenemise tõttu on ka töötusmäär märgatavalt suurenenud. Pärast vähenemist 12,6 %-lt 2013. aastal 11,9 %-le 2014. aastal kasvas see 2016. aasta esimeses kvartalis uuesti 14,6 %-le. Eriti suur on töötustase noorte ja naiste seas (2016. aasta esimeses kvartalis vastavalt 33 % ja 23,7 %).

Toiduainehindade ja kütusepõhiste hindade järsu languse tõttu vähenesid jaehinnad 2015. aastal 0,9 % (baasinflatsioon oli siiski ligikaudu 2 %, mis osaliselt tuleneb Süüria põgenike tõttu tekkinud nõudlusest). Tarbijahinnaindeksi inflatsioon peaks sel aastal taastuma, kuna kütusehinnad stabiliseeruvad või mõnevõrra tõusevad, ent jääma siiski väikeseks (vahemikus 1–1,5 %). Sellise tagasihoidliku inflatsioonisuundumuse ja halveneva majanduskasvu valguses vähendas Jordaania Keskpank rediskonteerimismäära 4,25 %-lt 2015. aasta alguses 3,75 %-le 2015. aasta juulis.

Alates 2012.–2013. aastast, kui eelarvepuudujääk järsult suurenes, on Jordaania teinud silmapaistvaid edusamme eelarve konsolideerimisel – seda suurel määral tänu IMFi programmi raames võetud meetmetele (k.a uue tulumaksuseaduse kehtestamine 2015. aastal) ja naftahinnalangusele, mis võimaldas märgatavalt vähendada NEPCO (riiklik elektritootja) tegevuskahjumit ja riigilt kõnealusele äriühingule tehtavaid ülekandeid. Üldise eelarvetasakaalu näitaja, mis hõlmab ka NEPCO-le ja WAJ-le (Jordaania veevarustusamet) tehtud ülekandeid ning toetusi, halvenes sellest tulenevalt tipphetke 11 %-lt SKPst 2013. aastal 3,5 %-le SKPst 2015. aastal.

Eelarvepositsioon ei ole siiski nii märgatavalt paranenud, kui pidada silmas keskvalitsuse esmast eelarvepuudujääki (v.a toetused ning ülekanded NEPCO-le ja WAJ-le). See näitaja suurenes 2015. aastal 5,2 %-le SKPst ja püsib nüüd rohkem kui kolme protsendipunkti tasemel SKPst, st on IMFi prognoositust suurem. Keskvalitsuse ja NEPCO ühispuudujääk (mis lisandub eespool nimetatud esmasele puudujäägile ehk NEPCO tegevuskahjumile), on üle 6 % SKPst, s.t samuti oluliselt suurem sellest, mille IMF seadis sihiks tugilaenu raames (3,5 % SKPst).

Jordaania eelarvepositsiooni haavatavust suurendab ka asjaolu, et riik on endiselt väga sõltuv välistoetustest (mis lähiaastatel peaksid vähenema, kuna madalamad naftahinnad mõjutavad GCC-riikidest rahastajate varalist olukorda) ja et on olemas oht, et naftahinnad kerkivad praegu eeldatust rohkem. Lisaks on Jordaania eelarve märkimisväärse surve all seoses Süüria põgenikega, seda peamiselt toetustesse, tervishoidu, haridusse ja taristusse tehtavate suuremate kulutuste tõttu. Jordaania ametiasutuste sõnul on Süüria põgenikega seotud otsesed ja kaudsed kulud ulatunud alates Süüria konflikti puhkemisest ligikaudu 6,6 miljardi USA dollarini.

Kuna välisrahastajatelt on laenatud suures mahus ja välja on antud rahvusvahelisi võlakirju, on Jordaania valitsemissektori koguvõlg alates 2008. aastast pidevalt kasvanud ja see suurenes 2015. aasta lõpus veelgi, s.o 93,4 %-le SKPst, samal ajal kui võla suhe SKPsse oli 60,2 %. IMFi hinnangul püsib valitsemissektori võlg siiski stabiilsena, arvestades et riik jätkab eelarve kohandamist keskpikas perspektiivis ja saab ka edaspidi märkimisväärseid toetusi rahvusvaheliselt kogukonnalt.

Kuigi Jordaania on alates 2013. aastast oluliselt vähendanud jooksevkonto puudujääki (tänu eelarve konsolideerimisele, naftahinnalangusele ja odavamate kütuseliikide kasutuselevõtule), on puudujääk endiselt väga suur – 11,7 % SKPst 2015. aastal. Konflikti süvenemine Süürias ja Iraagis 2015. aastal vähendas ekspordi- ja turismimahtu ning investorite usaldust. Kaubateede sulgemise tõttu vähenes ekspordimaht 6,6 % ning turistide arvu vähenemise tõttu, s.o 4,1 miljonilt 2014. aastal 3,7 miljonile 2015. aastal, vähenes turismist saadav kasum 7,1 %. Osaliselt kompenseeris see impordi vähenemise, arvestades väiksemat majanduskasvu ja madalaid naftahindu. Välissurve eelarvele jätkus 2016. aasta esimeses kvartalis ja seetõttu suurenes kaubandusbilansi puudujääk veelgi (13 % võrreldes eelmise aasta sama ajaga) – seda ekspordi- ja turismimahtude vähenemise tõttu. Jooksevkonto puudujääk (v.a toetused) peaks 2016.–2017. aastal olema umbes 10 % SKPst (või umbes 6 % SKPst, kui välistoetused kaasa arvata).