EUROOPA KOMISJON Brüssel,2.3.2021 COM(2021) 94 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE vastavalt Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artiklile 77



KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE vastavalt Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artiklile 77 Õiguslik alus Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artiklis 77, mida muudeti viimati 2013. aastal, on sätestatud, et alates 1. jaanuarist 2014 hinnatakse pensioniiga iga viie aasta järel aruande põhjal, mille komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Aruandes hinnatakse eelkõige liikmesriikide avaliku teenistuse töötajate pensioniea muutusi ning institutsioonide töötajate oodatava eluea muutusi. Samuti on kaasseadusandjad otsustanud, et asjakohasel juhul teeb komisjon ettepaneku pensioniea muutmiseks vastavalt kõnealuse aruande järeldustele, võttes eelkõige arvesse liikmesriikides toimunud muutusi. Käesoleva aruandega rakendatakse eespool viidatud säte, hinnates eelkõige liikmesriikide avaliku teenistuse töötajate pensioniea muutusi ja institutsioonide töötajate oodatava eluea muutusi ajavahemikus 2014–2018. 1.ARUANDE ULATUS Personalieeskirjade artikli 77 kohaselt tuleks liikmesriikide avaliku teenistuse töötajate pensioniea muutusi ja institutsioonide ametnike oodatava eluea muutusi hinnata iga viie aasta järel. Käesoleva aruande viieaastane vaatlusperiood on 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2018. Kaasseadusandjad on määranud kindlaks aruande ulatuse, mis hõlmab nii liikmesriikide avaliku teenistuse töötajate pensioniea muutusi kui ka institutsioonide ametnike oodatava eluea muutusi. Lisaks on kaasseadusandjad täpsustanud, et pensioniea muutmise võimaluse hindamisel peaks komisjon võtma eelkõige arvesse liikmesriikides toimunud muutusi. Kuna Ühendkuningriik astus 1. veebruaril 2020 Euroopa Liidust välja, ei esitata enam Ühendkuningriiki puudutavaid andmeid. Aruandes tehtud analüüside põhjal kavandatakse edasisi meetmeid. Kuigi tuleb täielikult tunnistada asjaolu, et Ühendkuningriik oli vaatlusperioodil liikmesriik, ei tundu praegu siiski asjakohane kaasata aruandesse andmeid Ühendkuningriigi olukorra kohta. 2.TAUSTTEAVE 2.1.Andmete kogumine Eurostat palus liikmesriikide ekspertidel esitada igal aastal andmeid personalieeskirjade artikli 83 kohaselt moodustatud töörühma raames. Töörühm on koostöös Eurostatiga pädev tegelema kõigi küsimustega, mis puudutavad personalieeskirjade XII lisa rakendamise metoodikat. Et täita oma aruandekohustust ja järgides Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõiget 3, palus Euroopa Komisjon artikli 83 töörühma kuuluvatel liikmesriikide delegaatidel esitada 2019. aasta lõpuks andmed oma riigi avaliku teenistuse pensionisüsteemide kohta ja kinnitada nende usaldusväärsust. Andmed pidid käsitlema eelkõige vaatlusperioodil kohaldatud pensioniiga ja muid pensioniskeemide toimimise üksikasju. 2.2.Metoodilised aspektid Liikmesriikide pensionihüvitisi on võimalik võrrelda ainult teataval määral, sest pensioniskeemid on struktuurilt erinevad. Eelkõige ei pruugi liikmesriikide kesktasandi teenistuste ametnike suhtes kehtivad skeemid hõlmata samu töötajate rühmi, näiteks võivad liikmesriikide skeemid katta keskvalitsuse ametnikke, kõiki avaliku sektori teenistujaid või kogu töötavat rahvastikku (keskvalitsuste teenistuses olevad ametnikud nende hulgas). Lisaks on teatavad riiklikud skeemid jooksvalt finantseeritavad (st töötava elanikkonna pensionisissemaksed jaotatakse pensioniäride vahel), teistesse aga teevad töötajad sissemakseid oma tulevase pensioni kindlustamiseks. Mõnes riiklikus skeemis on aga ette nähtud sooliselt erinev pensioniiga. ELi kohtupraktika näitab, et ELi ametnike pensioniskeem on kindlaksmääratud hüvitisi maksev tinglik (virtuaalne) fond, milles töötajate sissemaksetest rahastatakse nende tulevasi pensione. Sissemaksed katavad konkreetsel aastal omandatud pensioniõiguste maksumuse ega ole mingil viisil seotud selle aasta pensionikuludega. 2.3.Tavapärase pensioniea määratlus

Personalieeskirjade artiklis 77 viidatakse pensionieale, mida nimetatakse ka tavapäraseks pensionieaks. See vastab eale, mille saabudes jääb ELi töötaja automaatselt pensionile, kandmata seejuures rahalist kahju. Alates 1. jaanuarist 2014 tõsteti 2014. aastast alates tööle võetud ELi töötajate tavapärane pensioniiga 66 eluaastani. Enne seda kuupäeva palgatud töötajate suhtes kohaldatakse üleminekusätteid. Tavapärasel pensionieal on kaks erandit: -esiteks võivad töötajad taotleda ennetähtaegselt pensionile jäämist ehk pensionile jäämist enne tavapärast pensioniiga. Alates 1. jaanuarist 2014 tõsteti ennetähtaegselt pensionile jäämise iga kõigi töötajate puhul 58 eluaastani. Ennetähtaegse pensionile jäämisega kaasneb alati märkimisväärne rahaline kahju; -teiseks võivad töötajad omal soovil jätkata töötamist kuni 67aastaseks saamiseni, kui ametisse nimetav asutus otsustab, et see on põhjendatud teenistuse huvides. Erandjuhul võib töötaja jätkata töötamist kuni 70aastaseks saamiseni, mispuhul ta jääb automaatselt pensionile selle vanuseni jõudmise kuu viimasel päeval. 3.LIIKMESRIIKIDE KESKTASANDI TEENISTUSTE AMETNIKE PENSIONIEA MUUDATUSED Allpool esitatud diagrammidel näidatakse liikmesriikide kesktasandi avaliku teenistuse töötajate tavapärase, minimaalse ja maksimaalse pensioniea muutusi. Liikmesriigid, kellele ei ole tabelites viidatud, kas ei edastanud Eurostatile andmeid või neil puudub minimaalne või maksimaalne pensioniiga. 3.1. Tavapärane pensioniiga liikmesriikide kesktasandi avalikus teenistuses 3.2. Minimaalne pensioniiga 3.3. Maksimaalne pensioniiga 3.4. Liikmesriikide avaliku teenistuse töötajate pensioniea muutuste hindamine * See tabel on koostatud tabelis 3.2 esitatud andmete põhjal. Riikide puhul, kus naistele ja meestele on kehtestatud erinev pensioniiga, on tabelis ära toodud kõrgeim iga. Esitatud tabelid näitavad ELi liikmesriikide keskvalitsuste ametnike suhtes kohaldatava minimaalse, tavapärase ja maksimaalse pensioniea muutumist aastatel 2014–2018. Lahknevusi esineb, sest mõnes liikmesriigis ei ole minimaalset pensioniiga, samas kui teistes ei ole erinevusi kesktasandi avaliku teenistuse ametnike maksimaalses ja tavapärases pensionieas. Seetõttu tuleks võrdluste tegemisel olla ettevaatlik, ehkki see andmekogum annab kasulikke viiteid liikmesriikide kesktasandi avalikus teenistuses kohaldatava pensioniea kohta. 2014. aasta hindamine näitab, et ühe liikmesriigi tavapärane pensioniiga oli kõrgem kui ELi töötajate tavapärane pensioniiga, mis on 66 eluaastat, ja et kõigi liikmesriikide tavapärane pensioniiga jäi vahemikku 58–67 eluaastat.

2018. aasta hindamine näitab, et kolmes liikmesriigis oli tavapärane pensioniiga kõrgem kui ELi töötajate tavapärane pensioniiga ja et kõigi liikmesriikide tavapärane pensioniiga jäi vahemikku 59–67 eluaastat. Eespool esitatut arvesse võttes tehakse järgmised tähelepanekud. -ELi töötajate praegune maksimaalne pensioniiga (70 eluaastat) vastab liikmesriikide kesktasandi avalikus teenistuses kohaldatavale kõrgeimale tasemele. -ELi töötajate praegune minimaalne pensioniiga (58 eluaastat) on madalam kui vastanud liikmesriikide kesktasandi avalikus teenistuses kohaldatav keskmine minimaalne pensioniiga (59,4 eluaastat). -Pärast seda, kui aastatel 2004–2014 tõsteti ELi töötajate tavapärane pensioniiga 60 eluaastalt 66 eluaastani, võib täheldada liikmesriikide üksteisele lähenemist. -Vaatlusperioodil esines liikmesriikide vahel püsivaid erinevusi. -Ajavahemikus 2014–2018 tõusis vastanud liikmesriikide seas tavapärane pensioniiga keskmiselt vähem kui ühe aasta võrra. -2018. aastal oli 89 % vastanud liikmesriikide tavapärane pensioniiga võrdne ELi töötajate tavapärase pensionieaga või sellest madalam. -Personalieeskirjade artikli 77 alusel koosseisuliste töötajate suhtes kohaldatav tavapärane pensioniiga on 2014. aasta reformist saadik endiselt üks kõrgemaid võrreldes liikmesriikide kesktasandi avalikus teenistuses kohaldatava pensionieaga. 4.Institutsioonide ametnike oodatava eluea muutused ELi institutsioonide töötajate oodatava eluea muutuste hindamine põhineb personalieeskirjade XII lisas sätestatud demograafilistel näitajatel. Samu näitajaid kasutatakse igal aastal ja iga viie aasta järel toimuvaks ELi ametnike pensioniskeemi kindlustusmatemaatiliseks hindamiseks. Eurostat kogub neid demograafilisi näitajaid igal aastal, tuginedes skeemis osalevate töötajaterühmade ehk teenistuses olevate isikute ja pensionäride tähelepanekutele. Teave saadakse institutsioonidelt ja ametitelt, mille töötajad skeemis osalevad. Institutsioonide ametnike ja teiste töötajate oodatavat eluiga hinnatakse eluea tabeli põhjal, mille Eurostat on loonud ELi ametnike pensioniskeemi kindlustusmatemaatilise hindamise jaoks. Eluea tabel kajastab kogu skeemi liikmete rühma omadusi ja lähtub seega skeemi seisukohast asjakohasest töötajaterühmast, mis hoiab ära erapoolikuse. Suremust kajastavaid eluea tabeleid uuendatakse iga viie aasta järel, et kajastada ka hiljutisemaid suremusega seotud tähelepanekuid. 4.1.Metoodika aspektid Eurostat kasutas ELi ametnike pensioniskeemi iga viie aasta järel toimuva hindamise jaoks 2013. ja 2018. aasta prospektiivseid eluea tabeleid. Need on kinnitanud välised aktuaarid, kes on nimetatud personalieeskirjade XII lisa artikli 13 lõike 2 alusel. Prospektiivsetes eluea tabelites arvestatakse suremusmäära vastavalt vanusele ja vaadeldavale aastale. Nendes tabelites võetakse arvesse oodatavaid tulevasi muutusi suremuses, arvestades täheldatavaid ja prognoositavaid muutusi määratletud töötajaterühma suremuses kogu selle rühma eluea jooksul. Prospektiivsete eluea tabelite kasutamine on parim kindlustusmatemaatiline tava võrreldes jooksvate eluea tabelitega, mille puhul kasutatakse ühe aasta (või teatavate aastate) suremusmäära ja eeldatakse, et see määr kehtib inimese kogu ülejäänud elu jooksul. Erinevalt prospektiivsetest eluea tabelitest ei kajasta jooksvad eluea tabelid edasisi muudatusi suremusmääras. Seetõttu annab valitud metoodika suurema oodatava eluea tõusu kui jooksvatel eluea tabelitel põhinev käsitlus. Eurostati välja töötatud ELi prospektiivsed eluea tabelid hõlmavad oodatava eluea järjepidevat pikenemist järgmise 20 aasta jooksul, mis põhineb ELi ametnikerühma pensioniskeemiga seotud suremuse muutustel. Tabel põhineb ELi ametnike pensioniskeemi liikmete suremusega seotud tähelepanekutel, millega välditakse võimalikku välist erapoolikust. Prospektiivse eluea tabeli kasutamine vastab parimale kindlustusmatemaatilisele tavale. Oodatavat eluiga kajastatakse ELi ametnike pensioniskeemi hindamises. Sellest tulenevalt kohandatakse pensionisissemaksete määra igal aastal, et pensioniskeem oleks tasakaalus. 4.2. ELi töötajate 2013. ja 2018. aasta oodatava eluea võrdlus

Meeste ja naiste suremusmäär on erinev. Seepärast arvutatakse 2013. ja 2018. aasta kindlustusmatemaatilised eluea tabelid eraldi, mis on kooskõlas parima kindlustusmatemaatilise tavaga. Mehed Naised Vanus Oodatav eluiga 2013 Oodatav eluiga 2018 Oodatava eluea tõus (2014–2018) Vanus Oodatav eluiga 2013 Oodatav eluiga 2018 Oodatava eluea tõus (2014–2018) 18 65,7 65,8 0,078 18 67,8 68,3 0,559 19 64,8 64,8 0,078 19 66,8 67,3 0,559 20 63,8 63,8 0,078 20 65,8 66,3 0,559 21 62,8 62,9 0,078 21 64,8 65,4 0,559 22 61,8 61,9 0,078 22 63,8 64,4 0,559 23 60,8 60,9 0,078 23 62,8 63,4 0,559 24 59,8 59,9 0,078 24 61,8 62,4 0,559 25 58,8 58,9 0,078 25 60,8 61,4 0,559 26 57,9 57,9 0,078 26 59,8 60,4 0,559 27 56,9 57,0 0,078 27 58,9 59,4 0,559 28 55,9 56,0 0,078 28 57,9 58,4 0,560 29 54,9 55,0 0,078 29 56,9 57,4 0,560 30 53,9 54,0 0,078 30 55,9 56,4 0,560 31 52,9 53,0 0,078 31 54,9 55,5 0,560 32 51,9 52,0 0,078 32 53,9 54,5 0,560 33 51,0 51,0 0,078 33 52,9 53,5 0,560 34 50,0 50,1 0,078 34 51,9 52,5 0,560 35 49,0 49,1 0,078 35 50,9 51,5 0,560 36 48,0 48,1 0,078 36 50,0 50,5 0,560 37 47,0 47,1 0,078 37 49,0 49,5 0,560 38 46,0 46,1 0,078 38 48,0 48,5 0,560 39 45,1 45,1 0,079 39 47,0 47,6 0,560 40 44,1 44,2 0,079 40 46,0 46,6 0,560 41 43,1 43,2 0,079 41 45,0 45,6 0,560 42 42,1 42,2 0,079 42 44,1 44,6 0,560 43 41,2 41,2 0,079 43 43,1 43,6 0,561 44 40,2 40,3 0,080 44 42,1 42,7 0,561 45 39,2 39,3 0,081 45 41,1 41,7 0,562 46 38,3 38,3 0,082 46 40,1 40,7 0,563 47 37,3 37,4 0,083 47 39,2 39,7 0,564 48 36,3 36,4 0,084 48 38,2 38,8 0,566 49 35,4 35,5 0,086 49 37,2 37,8 0,568 50 34,4 34,5 0,087 50 36,3 36,9 0,570 51 33,5 33,6 0,090 51 35,3 35,9 0,573 52 32,5 32,6 0,092 52 34,4 34,9 0,577 53 31,6 31,7 0,096 53 33,4 34,0 0,582 54 30,6 30,7 0,100 54 32,5 33,0 0,588 55 29,7 29,8 0,105 55 31,5 32,1 0,596 56 28,8 28,9 0,112 56 30,6 31,2 0,605 57 27,8 28,0 0,120 57 29,6 30,2 0,616 58 26,9 27,0 0,129 58 28,7 29,3 0,629 59 26,0 26,1 0,138 59 27,8 28,4 0,645 60 25,1 25,2 0,146 60 26,8 27,5 0,659 61 24,2 24,3 0,155 61 25,9 26,6 0,672 62 23,3 23,5 0,163 62 25,0 25,7 0,682 63 22,4 22,6 0,172 63 24,1 24,8 0,690 64 21,5 21,7 0,179 64 23,2 23,9 0,695 65 20,7 20,8 0,184 65 22,3 23,0 0,697 66 19,8 20,0 0,183 66 21,5 22,2 0,696 Teenistuses olevate isikute (18–66 ) 2013. ja 2018 aasta oodatava eluea võrdlus näitab, et oodatav eluiga tõusis vähe. Meeste 2018. aasta eluea tabel näitab oodatava eluea väga väikest tõusu, mis jääb vahemikku 0,078 aastat (28 päeva) nooremate tööeas meeste puhul kuni 0,184 aastat (2 kuud ja 6 päeva) tavapärases pensionieas meeste puhul. Naiste 2018. aasta eluea tabel näitab oodatava eluea väikest tõusu vahemikus 0,559 aastat (6 kuud ja 24 päeva) nooremate tööeas naiste puhul kuni 0,697 aastat (8 kuud ja 14 päeva) pensionieas naiste puhul. ELi eluea tabeli muutustest nähtub, et keskmiselt on institutsioonide töötajate oodatava eluea tõus väike, st 4 kuud nooremate ja 5 kuud tavapärases pensionieas töötajate puhul. 5.Suundumused liikmesriikides Lisaks käesoleva aruande punktides 3 ja 4 esitatud hindamistele on komisjon analüüsinud ka suundumusi liikmesriikide pensionisüsteemides. 5.1.Oodatava eluea muutuste põhjal ajakohastatud pensioniiga Enamikus liikmesriikides ajakohastatakse pensioniiga muutunud oodatava eluea kajastamiseks kas korrapäraselt või aeg-ajalt. Tuginedes teabele, mille vastanud liikmesriigid esitasid artikli 83 töörühma raames, leiti, et liikmesriikides kasutatakse erinevaid meetodeid pensioniea ajakohastamiseks oodatava eluea muutuste põhjal. 5.2.Liikmesriikide pensionisüsteemides täheldatud suundumused Paljud riigid võtsid üleilmse finantskriisi järel meetmeid, et parandada oma pensionisüsteemi rahalist jätkusuutlikkust. Kooskõlas 2015. ja 2018. aasta pensionide piisavuse aruannetes täheldatud kriisi- ja kriisijärgsete reformide suundumustega keskenduti vaatlusperioodil pensionireformides jätkuvalt peamiselt pensionide jätkusuutlikkuse parandamisele. Valdavalt kohandati selleks pensioni kestust oodatava elueaga. Siiski on liikmesriigid teinud seda eri lähtepunktidest, eri eesmärkidega ja erineva soolise rõhuasetusega. Suurema osa liikmesriikide pensioniiga on 2020. aastal ELi töötajate pensionieast madalam. Lisaks keskenduti teatavates hiljutistes pensionireformides pensioni saamise vanusekriteeriumide lõdvendamisele, pensionihüvitiste, sealhulgas esimese samba väljamaksete suurendamisele ja pensionide hõlmavuse laiendamisele. Mõnel juhul seadusandlike reformide mõju peatati või lükati edasi (nt kohaldati pensionide ümberhindluse indeksit ja jätkusuutlikkustegurit) või loodi uued ajutised võimalused jääda pensionile ennetähtaegselt. Teistel juhtudel on 2008.–2012. aasta finantskriisi põhjustatud hoogne reformimine hiljuti pidurdunud, mitu liikmesriiki on juba vastu võetud reformid isegi tühistanud ning mõnel juhul taaskehtestanud naiste ja meeste madalama pensioniea. Lisaks ei nähta enamiku liikmesriikide esitatud pikaajalistes prognoosides enne 2030. aastat ette pensioniea tõusu üle 66 eluaasta. Mitmes liikmesriigis on hiljuti vastu võetud paindlikud pensionieeskirjad, mille eesmärk on pikendada tööiga ja muuta pensionile jäämine sujuvamaks, sealhulgas luues paindlikud võimalused tööelust täielikult pensionile üle minemiseks. Järeldused