ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6.1.

Aafrika ei vaja heategevust: 2018. aasta septembris kavandatud Aafrika ja Euroopa vahelise jätkusuutlikku investeerimist ja töökohti käsitleva alliansi kohaselt vajab ta tõelist ja õiglast partnerlust. Ettepanekus väidetakse, et see aitaks ainuüksi järgmise viie aasta jooksul luua Aafrikas kuni 10 miljonit töökohta. On iseenesest mõistetav, et need töökohad peavad tagama sissetuleku, mis võimaldab inimväärset elatustaset. Alliansi eesmärk on kaasata erainvesteeringuid ja uurida tohutuid võimalusi, mis võivad tuua kasu nii Aafrika kui ka Euroopa inimestele ja majandusele. EL peaks kaaluma mitmete ELi ja Aafrika vaheliste kaubanduslepingu edasiarendamist kontinentidevaheliseks vabakaubanduslepinguks, ja seda majanduspartnerlusena võrdsete vahel. Seepärast on allianss oluline poliitiline märk. Selline partnerlus peaks rajanema võrdsetel tingimustel, pidades silmas asümmeetriaid ja võttes arvesse vastavat suutlikkust.
2.1.

Plokiahel- ja hajusraamatu tehnoloogia võivad meie ühiskonda muuta. Plokiahel on matemaatiline struktuur, mis on mõeldud andmete säilitamiseks korruptsiooni ja võltsandmeid piiraval moel. See tehnoloogia on uus viis tekitada usaldust, et vahetada turvaliselt midagi väärtuslikku. Seda peetakse internetiajastu uueks, murranguliseks etapiks, ent tasub märkida, et tegu on ühega paljudest tehnoloogilistest võimalustest.
5.7.

Veel üks strateegiline tegevusvaldkond on kvalifikatsioon, haridus, nõustamine ja abi. Kliimaneutraalsele majandusele üleminek mõjutab suuresti seda, milliseid oskusi on vaja. On pakiline vajadus investeerida inimkapitali (haridus, koolitus, elukestev õpe), et varustada praegused ja tulevased põlvkonnad keskkonnahoidlikes ja digitehnoloogiates vajalike oskustega. Koolid ja ülikoolid peaksid lisama kestliku arengu eriõppekava, et edendada tööpõhist õpet, mis kajastab tööturu olukorda. Elanikkonna ümberõppesse ja oskuste täiendamisse investeerimine on hädavajalik selleks, et kedagi ei jäetaks kõrvale.
7.3.

Assotsieerimislepingu/põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna keerukuse tõttu on seda raske rakendada, sest see nõuab märkimisväärseid poliitilisi, rahalisi ja inimressursse ning hõlmab paljusid probleeme, eriti arvestades, et see on suunatud turgude reformimisele, samas kui ELi reformidest oodatakse tegelikult peamiselt õigusriigi põhimõtte ja hea valitsemistava jõustamist. Komitee peab hädavajalikuks selliseid ootusi arvesse võtta ja toetada assotsieerimislepingu/põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna rakendamist paralleelsete algatustega assotsieeritud demokraatiate toetamiseks. Kaaluda võiks täiendavaid toetusvõimalusi, mida rakendatakse vaid pärast paralleelsete algatuste raames vastastikku kokku lepitud eesmärkide täielikku täitmist ja mis toimiksid ka lisamotivaatorina.
2.12.

Paljudes riikides on turismi- ja majutussektori palgad mediaanpalgast madalamad, mistõttu tuleb võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada piisav tasu sektori kõigi tööhõivekategooriate jaoks. See on veelgi olulisem, kuna turismisektori töötingimused on tihti äärmiselt karmid ning sageli ei järgita praktikas sotsiaalpartnerite kokkuleppeid miinimumpalga ja maksimaalse tööaja kohta ega sätteid tööohutuse ja töötervishoiu kohta. Seetõttu on hädavajalik luua selles sektoris inimväärsed ja püsivad töökohad vastavalt kestliku arengu eesmärgile 8. Selleks on komitee arvates on vaja tugevdada raamtingimusi, leppida kokku selged kollektiivlepingud ja toetada sektorit digiteerimise valdkonnas.
—

Üks võimalusi seda hirmu ületada on tuua inimesed kokku, et jagada teadmisi ja kogemusi. See on Euroopa ringmajanduse sidusrühmade platvormi üks ülesanne ja seda toetab platvormi koordineerimisrühma liikmete, näiteks Prantsusmaa riikliku ringmajanduse instituudi (Institut National de l’Économie Circulaire, INEC) töö ja nende töö ringmajanduse võrgustike kaardistamisel Euroopas.
2.1.1.

Euroopa on jõudnud uude pöördepunkti. Sügavast majanduskriisist on möödunud kümme aastat ja ehkki Euroopa on sellest jõuliselt taastunud, elame me siiski poliitiliselt ja ühiskondlikult ebastabiilses olukorras ning ka üle maailma levib uus ebakindlus. Euroopa poolaasta kehtestamine ja praktiline rakendamine kriisi hakul oli hiljutise ELi majanduspoliitika juhtimise valdkonna üks suuremaid õppetunde ja ka saavutusi. See majanduspoliitika uutmoodi koordineerimine hõlmab põhjalikku seiret ja analüüsi, kooskõlastatud praktilist juhtimist ning mitmesuguseid piiranguid ja karistusi, mis on tihedalt seotud liikmesriikide majandustulemustega. Euroopa poolaasta märgatavad tulemused peaksid olema rangem distsipliin, suurem vastutus ja selgem keskendumine strateegilistele põhiküsimustele. Seega saaks seda kasutada usaldusväärse platvormina uute ühtekuuluvuspoliitika meetmete jaoks.
5.8.1.

Õpetajatel on tulevikuarhitektide väga oluline roll. Ülimalt oluline on konkreetne programm õpetajatele, milles võetakse arvesse liikmesriikide konkreetset olukorda ja vajadusi. Praegu on paljude õpetajate teadmised EList puudulikud ja nad ei ole endas piisavalt kindlad, et õpetada seda teemat klassiruumides.
2.17.

Seepärast kutsume Euroopa Komisjoni üles töötama välja konkreetse julgeolekuvaldkonna tööstusstrateegia, et toetada uut sisejulgeoleku strateegiat ja muuta julgeolekuliit tõhusamaks. See tööstusstrateegia peaks olema ambitsioonikas ja terviklik ning tagama, et kõik asjakohased poliitikameetmed ja vahendid toetaksid liidu tehnoloogilist suveräänsust elutähtsates julgeolekuvaldkondades. Samuti peaks see tagama, et kõik ELi julgeolekuvahendid (Sisejulgeolekufond, integreeritud piirihalduse fond, rescEU) hõlmaksid tööstusmõõdet ning kõik tehnoloogiaga seotud programmid („Digitaalne Euroopa“, „Euroopa horisont“) sisaldaksid julgeolekumõõdet. See aitaks rahuldada avaliku sektori klientide julgeolekuvajadusi, pakuks Euroopa tööstusele uusi võimalusi ja lihtsustaks õigeaegset toimetulekut kujunemisjärgus tehnoloogiate julgeolekumõjudega.
4.5.

Poliitilistes soovitustes ja konkreetsetes meetmetes tuleks arvestada kahte strateegilist aspekti. Esimene on see, et G20, mis oleks võinud saada ÜRO süsteemi täiendavaks ülemaailmseks poliitiliseks foorumiks, et käsitleda ka ülemaailmset tasakaalustamatust ja ebavõrdsust, on kaotanud suure osa oma mõjust. Teine, sellega tihedalt seotud asjaolu on see, et ELil puudub tõhus „rahvusvaheline majanduspoliitika“. Tööstuspoliitika ja ELi teised poliitikavaldkonnad, mis mõjutavad tootmise, energeetika, siseturu, teadusuuringute ja innovatsiooni, transpordi ja teiste valdkondadega seonduvaid tegureid, ei ole seotud ELi kaubanduse ja välisteenuste ning liikmesriikide ekspordikrediidi agentuuride – mis peaksid oma jõud ühendama – välismõõtmega või kajastuvad selles ainult osaliselt. See raskendab suurtele rahvusvahelistele osalejatele vastu astumist ning vähendab ELi rolli mitmepoolsetel ja rahvusvahelistel foorumitel ning turumoonutuste ennetamisel.
d)

2017. aasta detsembri Baseli komitee otsus kokkuleppe rakendamine edasi lükata on kahtlemata asjakohane ja vajalik, et võimaldada pankadel pandeemia tagajärgedega toime tulla nii selleks, et võtta arvesse COVID-19 kriisi mõju pankade finantsolukorrale, kui ka selleks, et hoolitseda paremini Euroopa panganduse mitmekesisuse eest.
5.6.

Praegune pandeemia on taas esile tõstnud, kui oluline on keskenduda inimeste tervisele ja heaolule, mitte pelgalt majanduskasvule, mis – nagu on märgitud 2020. aasta kestliku majanduskasvu strateegias – ei ole eesmärk omaette. Riikide tervishoiusüsteemide kvaliteedi ja kättesaadavuse parandamine peaks olema ELi esmatähtis prioriteet, vähendades samal ajal tervishoiuteenuste kättesaadavusel esinevat ebavõrdsust ja suuri jooksvaid kulusid, mis neid erinevusi üksnes kinnistavad. Kooskõlas muude sektoritega tuleks investeerida ka riiklike tervishoiusüsteemide digiüleminekusse ja tehisintellekti. Ulatuslike majandusšokkide teke rõhutab ka hea juhtimise olulist rolli vastupidavuse suurendamisel ja tagajärgedega tegelemiseks sobivate vastumeetmete väljatöötamisel. Jätkusuutliku ja õiglase majanduskasvu saavutamine sõltub seega kõigi liikmesriikide riiklike ja kohalike institutsioonide kvaliteedist ning EL on kohustatud aktiivselt tagama, et riigid kaitseksid ja toetaksid demokraatia, sallivuse ja õigusriigi austamise põhimõtteid. On positiivne näha, et Euroopa poolaasta raames käsitletakse nüüd avaliku halduse ja juhtimise kvaliteeti palju süsteemsemalt.
Workers’ voice

Sellise lähenemisviisi üks põhikomponente on tugev ja tulevikku vaatav sotsiaaldialoog ( 3 ) . See toetab samuti avatumat ja osaluspõhisemat äriühingu üldjuhtimist. Kuigi tõhus otsuste tegemine on ettevõtete edukuse üks peamisi eeltingimusi ja nende juhtorganid peavad säilitama paindlikkuse, et tasakaalustada individuaalsete osalejate huve, võib sotsiaaldialoog olla konstruktiivne ettevõtete otsustusprotsessi kvaliteedi parandamisel, nagu on kinnitanud paljud empiirilised uuringud. ( 4 ) püüab ettevõttes leida võimalusi positiivsete pikaajaliste muudatuste tegemiseks, tuginedes ettevõttesisesele oskusteabele selle menetluste kohta, parandades seeläbi riskijuhtimist ja nõuetele vastavuse kontrolli. See tõstab olemasoleva teabe taset ja parandab juhatustes tehtavate otsuste kvaliteeti.
2.1.

Pandeemia tõttu on hoogustunud digiteerimisprotsess ka vabade kutsete puhul. Seoses suurenenud vajadusega vabade kutsete esindajate teenuste järele ja pandeemiaga seotud piirangute tõttu tuli digitaalseid pakkumisi oluliselt laiendada. Kriis on näidanud, kui sõltuv on meie ühiskond tema jaoks elutähtsate vabade kutsete suurepärasest erialasest oskusteabest. Valitsuste tähtsa partnerina kriisidega toimetulemisel ja elanikkonna põhivajaduste täitmisel peavad vabade kutsete esindajad olema tulevikus paremini integreeritud sotsiaalpartnerite süsteemidesse ning nende teenused peavad olema tagatud digitaalsele arengule kohandatud asjakohaste kutsealaste eeskirjadega. Kriitikat väärib asjaolu, et paljud füüsilisest isikust ettevõtjad ja vabade kutsete esindajad ei saanud pandeemia ajal riigiabi või oli see ebapiisav.
5.4.3.

Viieteistkümnes liikmesriigis on valijatel võimalik valimisjaoskonda vahetada, vähemalt juhul, kui see on puude tõttu vajalik. Kümnes liikmesriigis saavad vähemalt teatud elanikkonnarühmad osaleda eelhääletusel, mis toimuvad sageli kohtades, mis on erinevat liiki puuetega inimeste vajaduste jaoks sobilikud. Kuna üheski liikmesriigis ei ole kõik valimisjaoskonnad igat tüüpi puuetega inimestele sobivaks kohandatud, on valijatele vabalt neile sobiva jaoskonna valimise õiguse andmine ainus piisavalt hea lahendus.
3.1.

Territoriaalne leping linnade ja nende ümber laiuvate alade vahel on parim, kui mitte ainus viis püüelda harmoonilise majandusarengu poole, et vältida kahte põhiprobleemi, st ülerahvastatust ja rahvastikukadu. Kuigi algne poliitiline tõuge võib pärineda piirkondlikust omavalitsusest, tuleb otsuseid alati vastu võtta altpoolt lähtudes, alaliste osalusstruktuuride kaudu, kuhu on kaasatud kõik piirkonnaga seotud avaliku- ja erasektori ning kodanikuühiskonna osalejad. Üks oluline ebavõrdsuse leevendamise aspekt on meetmete ühine kavandamine ja nende ühine rakendamine. Komitee kutsub üles rahastama katseprogrammi, et proovida lahendusi, mis on kohandatud iga piirkonna eripärale.
3.14.

Hargmaised ettevõtjad tegutsevad üleilmselt ja ühisel juhtimisel, kuid maksuõigusnormid võetakse vastu riikide tasandil, võtmata arvesse nende vastastikust toimimist teiste riikide süsteemidega, kui nendega ei ole kehtestatud ausat maksukonkurentsi. Mõned jurisdiktsioonid kiidavad heaks maksustamise korra, mis kahandavad teiste territooriumide maksubaasi. See koos üldlevinud maksumäärade langetamisega on sundinud riigid maksulangetamise võidujooksule, et meelitada ligi välismaiseid otseinvesteeringuid, ning tekitanud seaduselünki ja õigusaktide ühildumatust. Paljud hargmaised ettevõtjad korraldavad oma äritegevuse ümber, et vähendada märkimisväärselt oma maksukoormust. Selleks kasutavad nad teatavaid kontsernisiseseid tehinguid, et kanda suur osa kuludest kunstlikult üle keskmise või kõrge maksuga territooriumidele, samal ajal kui tulusid deklareeritakse madala või nullmaksumääraga jurisdiktsioonides, kus nad jõuavad valitsustega salajastele maksukokkulepetele (eelotsused). Digitaalmajanduse suurettevõtete kasumi ülekandmine on selles keskkonnas eriti lihtne. Komitee loodab, et maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise normide ja maksustamise vältimise vastaste direktiivide rakendamine võimaldab seda olukorda muutma hakata. Tulemusi on veel vara hinnata. Selleks et need normid ja direktiivid oleksid tõhusad, on tingimata vaja kõikide liikmesriikide koostööd, mis on Euroopa pakti põhieesmärk.
5.5.

2 -heite maksustamisel sarnaseid eeskirju. Seega on energiaühenduse regulatiivkomitee roll ülitähtis ja seda tuleb tugevdada, pidades meeles, et kestlike valikute jaoks on vaja hästi toimivaid piiriüleseid turge. EL peaks toetama energiaühenduse sekretariaati, kes aitab piirkonna riikide valitsustel luua usaldusväärsed lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad, lähtudes piirkonna 2030. aasta eesmärkidest. Need kavad peaksid kajastama jõupingutusi, mis tuleb teha majanduse süsinikuheite vähendamiseks, võttes arvesse keskkonnakaitsemeetmeid. Nad peaksid hõlmama poliitikat ja meetmeid, mis on seotud kasvuhoonegaaside heite vähendamisega kõikides peamistes heidet tekitavates sektorites, et saavutada 2030. aasta eesmärgid ja Pariisi kliimakokkuleppe kohased panused, ning väljavaadet muuta majandus 2050. aastaks CO 2 -neutraalseks. Komitee leiab, et energiaturu arendamiseks ning uue taristu ja suutlikkuse rahastamiseks vajalike uute investeeringute ligimeelitamine nõuab usaldusväärset, tänapäevast ja läbipaistvat õigus- ja reguleerivat raamistikku. Vältimatu eeltingimus on energiaühenduse ( 15 ) panus ning liidu õigustiku ülevõtmine ja rakendamine. Samamoodi võib piiriülene tegevus, nagu energiaga kauplemine, tuua energia ja kulude vaatenurgast kaasa suure tõhususe ja säästu, seni kuni kõik turuosalised järgivad keskkonnanõuete täitmisel ja CO-heite maksustamisel sarnaseid eeskirju. Seega on energiaühenduse regulatiivkomitee roll ülitähtis ja seda tuleb tugevdada, pidades meeles, et kestlike valikute jaoks on vaja hästi toimivaid piiriüleseid turge. EL peaks toetama energiaühenduse sekretariaati, kes aitab piirkonna riikide valitsustel luua usaldusväärsed lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad, lähtudes piirkonna 2030. aasta eesmärkidest. Need kavad peaksid kajastama jõupingutusi, mis tuleb teha majanduse süsinikuheite vähendamiseks, võttes arvesse keskkonnakaitsemeetmeid. Nad peaksid hõlmama poliitikat ja meetmeid, mis on seotud kasvuhoonegaaside heite vähendamisega kõikides peamistes heidet tekitavates sektorites, et saavutada 2030. aasta eesmärgid ja Pariisi kliimakokkuleppe kohased panused, ning väljavaadet muuta majandus 2050. aastaks CO-neutraalseks.
4.14.

ELi strateegia peaks sisaldama algatusi läbipaistva ja usaldusväärse teabevoo tagamiseks, et toetada säästvat tarbimist, kasutades ära uute ja tekkivate digilahenduste loodud võimalusi. See võiks toetada ka ettevõtteid, kes on valmis uuendusi ellu viima, kuid kellel puuduvad praegu mõõdikud ja andmed, et võimaldada usaldusväärselt hinnata igapäevase tarbimise ökoloogilisi ja sotsiaalseid mõjusid. Selle probleemiga seisavad eelkõige silmitsi VKEd, idufirmad ja ühistud, mis on olulised uuendajad ja katseplatvormid. ELil on ka oluline roll siseturul esitatud keskkonnasäästlikkuse alaste väidete ühtlustamisel ja kontrollimisel. Praegu tekitab selliste väidete suur arv koos nende toetuseks vajalike mitmesuguste tõenditega segadust ja võib vähendada tarbijate usaldust nende väidete õiguspärasuse suhtes. Komitee kiidab seetõttu heaks komisjoni püüdluse esitada uue ringmajanduse tegevuskava rakendamise raames seadusandlik ettepanek, mille eesmärk on tagada, et ettevõtted põhjendaksid oma keskkonnaalaseid väiteid.
8.4.

EL ja liikmesriigid peavad ELi kaevandussektori digiüleminekut aktiivselt toetama. See on oluline samm ELi tööstuse ja toorainete väärtusahela vastupanuvõime suurendamiseks. Kaevandused, mis kasutavad digitehnoloogiat, sealhulgas integreeritud automatiseerimist, kognitiivset võrku ja reaalajas analüüsi, on tõhusamad, keskkonnasäästlikumad ja ohutumad. Arukates kaevandustes on lihtsam saavutada väiksemat keskkonnajalajälge ja ohutumat keskkonda ning see on hädavajalik, et saada ühiskonnalt luba Euroopas tegutseda.
3.1.3.

Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks mõeldud turuinstrumendid on näidanud head vastupanuvõimet COVID-19 mõjule. Saastekvootide hinnad on vähenenud, kajastades madalamat oodatavat nõudlust, mis toob mõjutatud ettevõtetele lühiajalist kergendust. Enamikusse olemasolevatesse heitkogustega kauplemise süsteemidesse lisatud turu stabiliseerimise meetmete abil tagatakse, et CO 2 hinnad ei lange alla teatud taset ja see hinnalangus ei kesta keskpikas kuni pikas perspektiivis. Oluline on tagada, et need meetmed on COVID-19 mõjuga toimetulekuks piisavad. See on oluline CO 2 hindade pikaajalise kindluse tagamiseks. Reguleerimisasutustel on õnnestunud tagada nõuetele vastavuse ja regulatiivsete tähtaegade puhul paindlikkus selles äärmiselt kahjuliku mõjuga olukorras.
5.7.

Lõpuks tuleb arvesse võtta tarbimiskeskusi, mis on suurlinnad ja suured tööstuslikud elektritarbijaid. Et neid saaks ohutult ja säästlikult varustada, tuleb need koondada koos ümbruskonnaga energiapiirkondadesse. Sama kehtib ka energiasaarte kohta. Energiapiirkonnad hakkavad toimima kontsentreeritud ringidena tarbimiskeskuste ümber. Ümberkaudse piirkonna taastuvenergia kasutamise potentsiaali täielikuks saavutmiseks on vaja sihtotstarbelisi stiimuleid. Need võivad koosneda näiteks vähendatud võrgutasudest, mis kehtivad juhul, kui energiapiirkond on isemajandav. Selle süsteemiarhitektuuri positiivne tagajärg on piirkondlike majandusstruktuuride tugevdamine, mis võib olla eriti oluline aspekt COVID-19 järgses majanduskorras.
7.1.

Kliimakriisi halvimad tagajärjed ei puuduta enamikku eurooplastest veel mitu aastat. COVID-19 pandeemia on toonud meile praktilise näite sellest, mis võib juhtuda, kui teadlasi ja eksperte eiratakse. Samuti on see näidanud, et täppisteadustel põhineva poliitika loomine aitab kriisiga tõhusalt toime tulla. Seda õppetundi tuleb kohaldada kliimakriisile: meil on veel aega, et mõnd halvimat tagajärge ära hoida ja ülejäänuteks valmistuda.
2.4.

Suurt hulka Euroopa suurlinnapiirkondade, suurlinnade ja eeslinnapiirkondade eluasemeturge iseloomustab tugev nõudluse kasv seoses leibkondade liikuvusega töökoha otsinguil. Samas piiravad eluasemepakkumist kinnistute nappus, suurenevad ehituskulud ja üha tihedam asustus ning investorite spekulatiivsed tavad. Maa on napp ressurss, mille kasutamine on seotud kasvava konkurentsiga eri sihtostarvete vahel: elamumaa, avalik taristu, põllumajandus, metsamajandus, äri ja tööstus, transport, elurikkus, niisutusmaad, meelelahutus jne, sel määral, et maa hind on sageli eluaseme kõige vähem taskukohane tegur. Eluaseme kallinemine suurlinna- ja eeslinnapiirkondades väljendub kasvavas eluasemeturult väljatõrjumises, suurenevas kodutuses ja järjest kehvamates elamistingimustes, mis laieneb nüüdsest noortele, üksikvanemaga perekondadele ja suurperedele, palgatöötajatele ja üldisemalt keskklassidele, keda tõrjutakse Euroopa suurlinnapiirkondadest liigsete eluasemekulude tõttu välja ja kes on sunnitud ümber asuma maapiirkondadesse. See ümberasumine toob omakorda kaasa erineval määral eluasemekulude suurenemise maapiirkondades, mille tagajärjeks on muu hulgas sotsiaalne segregatsioon, eranditult elamutega hõivatud piirkondade (magalalinnajaod) esilekerkimine, suurem liikuvus, maastikumuutused, maa hõivamine ning taristu ja kommunaalkulude suurenemine.
5.1.

Üksikasjalikult tuleb analüüsida ja mõista piirkondi, ettevõtteid ja nende majanduslikke näitajaid, pidades silmas nende põhipädevust tööstussektorite lõikes ja tööjõudu. See hõlmab ka taristut, asukohta, vahendite eraldamist, ettevõtlikkust ja institutsioonilist ülesehitust. See on oluline, et võimaldada kõrge kvalifikatsiooniga tööjõudu ja prognoosida tulevikus vajaminevaid oskusi, et vältida oskuste nappust (nt insenerid).
4.10.

Komitee on seisukohal, et mida nooremas eas inimesi on võimalik vabatahtliku tegevusega tutvustada, seda tõenäolisem on, et nad kasvavad sotsiaalselt kaasatud ja tegutsevateks täiskasvanuteks, kes annavad oma panuse Euroopa tulevikku. Tuleks soodustada selliseid algatusi nagu teenindusõppeprogrammid koolides ja perekondlik vabatahtlik tegevus. Vajaduse korral tuleks kohandada õigusraamistikke, et ka noorematel inimestel ja lastel oleks võimalik vabatahtlikuna tegutseda. Noorteorganisatsioonidel on selles protsessis väga oluline roll ja seepärast peaksid nad saama avaliku sektori asutustelt sobivat ja piisavat tuge.
3.8.

Ühendatud ja automatiseeritud sõidukite megatrendi tulemusel võib lisandväärtus liikuda sõidukite müügilt ja hoolduselt uute murranguliste ärimudelite suunas, mille aluseks on andmepõhised teenused ja liikuvus kui teenus. Autotööstuse ökosüsteem peab olema valmis sisenema neisse uutesse ärimudelitesse ja kindlustama neis oma kohalolu. Selleks on vaja tehnoloogilisi ja regulatiivseid standardeid, et pakkuda uusi innovaatilisi liikuvusteenuseid, näiteks kasutuskorra põhine tasu, asukohapõhine reklaam, sõidukite kaugvärskendused/-hooldus. Selleks et kindlustada Euroopa juhtpositsioon digitaalsete liikuvusteenuste valdkonnas, on väga oluline luua ka Euroopa liikuvuse andmeruum. Samuti tuleb kasutusele võtta vajalik digitaalse kommunikatsiooni taristu ja kavandada tegevuskavad automatiseerituse taseme suurendamiseks (sealhulgas suuremahulise testimise raamistik, juurdepääs andmetele ja uus sõidukite tüübikinnitust käsitlev lähenemisviis). Lisaks tuleb hinnata üha automatiseeritumate sõidukite pikaajalist mõju, eriti töökohtadele ja eetikaaspektidele, sest see on oluline sotsiaalse heakskiidu tagamiseks. Kuna kaubavedu võib tulevikus intensiivistuda (e-kaubandus), tuleb välja töötada ka intelligentsed transpordi liikuvuslahendused, mis põhinevad mitmeliigilisel transpordikorraldusel, kulutõhususel (suure mahutavusega sõidukirongid) ja kestlikel transpordiliikidel, kasutades logistikaahelas automatiseerimis- ja ühendamislahendusi.
4.8.

Jõuline jõustamine : Korea töövaidluse juhtumist on nii mõndagi kasulikku õppida. Esiteks seda, et komisjon peaks olema kaubanduse ja kestliku arenguga seotud vaidluste lahendamise menetluste algatamisel ennetavam ja kiirem, andes sisenõuanderühmadele aktiivse rolli. Teiseks on oluline, et eksperdikomisjonidesse kuuluksid rahvusvahelise tööõiguse eksperdid, kes konsulteeriksid ILOga selle kohtupraktika ja siduva tõlgendamise küsimustes. Kolmandaks rõhutatakse eksperdikomisjoni aruandes vajadust siduvate ja sanktsioone sisaldavate tegevuskavade järele, kus on kehtestatud ILO konventsioonide ratifitseerimise selge ajakava. Termin „jätkuvad ja püsivad jõupingutused“ on osutunud liiga ebamääraseks, andes pooltele ülemäära manööverdamisruumi. Kuigi Korea ratifitseeris neljast puuduvast ILO konventsioonist kolm (puudu on konventsioon nr 105 sunniviisilise töö kaotamise kohta), on endiselt küsitav, kas Korea õigusaktide muudatustega rakendatakse täielikult konventsioonide nr 29, 87 ja 98 sätteid. Seega jääb juhtum avatuks ja komitee kordab oma üleskutset järelmeetmete võtmiseks. Küll aga ei esine nõuete täitmisega seotud probleeme üksnes partnerriikides. Komitee märgib murega, et ka ELis ja selle liikmesriikides näivad jõulise jõustamise vahendid puuduvat.
5.9.

Komitee soovitab edendada vabatahtlikkusel põhinevaid ettevõtete märgistamisalgatusi, mis oleksid tasuta ning hõlmaksid kolmandate isikute sekkumist, et tagada protsessi usaldusväärsus, ( 11 ) hoolitsedes samal ajal selle eest, et need süsteemid ei takista juurdepääsu turule, ning vältides nende pidevat juurde loomist, et mitte tekitada segadust tarbijates.
1.1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on veendunud, et Euroopa tulevik sõltub sellest, kuidas me kohtleme maapiirkondi, ning et on vaja tihedamat koostööd linnapiirkondadega , et tagada see, et õiglasel üleminekul kliimaneutraalsele, kestlikule ja jõukale Euroopa Liidule ükski piirkond ega kodanik maha ei jääks. See oleks kooskõlas Euroopa rohelise ja sotsiaalse kokkuleppe eesmärkide, taasterahastu „NextGenerationEU“, territoriaalse tegevuskava 2030 ja 17 kestliku arengu eesmärgiga.