Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta /* COM/2014/0696 final - 2014/0328 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Nõukogu andis Euroopa Komisjonile volituse pidada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepingu protokolli uuendamiseks. Läbirääkimiste tulemusena parafeerisid läbirääkijad 28. augustil 2014 uue protokolli. Uus protokoll hõlmab nelja-aastast ajavahemikku alates protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast, milleks on artikli 15 kohaselt uue protokolli allkirjastamise kuupäev. Lepingu protokolli peamine eesmärk on sätestada liidu laevade kalapüügivõimalused Cabo Verde kalapüügipiirkonnas kalavarude kasutamata ülejäägi piires, lähtudes parimatest saadaolevatest teadusuuringute tulemustest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi. Komisjon võttis muu hulgas aluseks sõltumatute välisekspertide koostatud järelhindamise tulemused. Partnerluslepingu üldine eesmärk on tihendada koostööd Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahel, et luua mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistik säästva kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse arenguks Cabo Verde Vabariigi kalapüügipiirkonnas. Protokolliga on ette nähtud kalapüügivõimalused järgmistele laevakategooriatele: – 28 tuunipüügiseinerit, – 30 pinnaõngejadalaeva, – 13 ritvõngedega tuunipüügilaeva. Sellest lähtuvalt teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu annaks volitused uue protokolli allkirjastamiseks ja selle ajutiseks kohaldamiseks. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Huvitatud isikutega konsulteeriti ajavahemikku 2011–2014 hõlmanud protokolli hindamise raames. Liikmesriikide ekspertidega konsulteeriti ka tehnilistel koosolekutel. Konsultatsioonid kinnitasid huvi Cabo Verde Vabariigi kalandusprotokolli jätkumise vastu. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Käesolevat menetlust alustati paralleelselt menetlustega, mis hõlmavad nõukogu otsust protokolli enda sõlmimise kohta ja nõukogu määrust, milles käsitletakse kalapüügivõimaluste jaotamist ELi liikmesriikide vahel. 4. MÕJU EELARVELE Protokollis sätestatud 550 000 euro suurune rahaline toetus kaheks esimeseks aastaks ning 500 000 euro suurune rahaline toetus kaheks viimaseks aastaks jaguneb järgmiselt: a) kahel esimesel aastal 275 000 euro suurune summa ja kahel viimasel aastal 250 000 euro suurune summa juurdepääsuks 5 000 tonni suurusele võrdlustonnaažile ning b) kahel esimesel aastal 275 000 euro suurune summa ja kahel viimasel aastal 250 000 euro suurune summa eritoetus Cabo Verde Vabariigi kalandussektori poliitika arendamiseks. Toetus vastab riikliku kalanduspoliitika eesmärkidele ja eelkõige Cabo Verde Vabariigi vajadustele võitluses ebaseadusliku kalapüügi vastu. 2014/0328 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 5, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu võttis 19. detsembril 2006 vastu määruse (EÜ) nr 2027/2006 Euroopa Ühenduse ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepingu sõlmimise kohta[1]. (2) Nõukogu volitas komisjoni pidama läbirääkimisi uue protokolli üle, millega nähakse ette Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused Cabo Verde jurisdiktsiooni all olevas kalapüügipiirkonnas. Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 28. augustil 2014 uus protokoll. (3) Selleks et liidu laevad saaksid kalapüügitegevust jätkata, on uue protokolli artikliga 15 nähtud ette, et kumbki lepinguosaline võib lepingut ajutiselt kohaldada alates selle allkirjastamise kuupäevast. (4) Tuleks lubada uue protokolli allkirjastamine ja selle ajutine kohaldamine seni, kuni protokolli ametlikuks sõlmimiseks vajalikud menetlused on lõpule viidud, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamiseks antakse luba, eeldusel et kõnealune protokoll sõlmitakse. Protokolli tekst on käesoleva otsuse lisas. Artikkel 2 Nõukogu peasekretariaat peab andma protokolli üle läbirääkimisi pidava(te)le isiku(te)le täielikud volitused protokolli allkirjastamiseks, tingimusel et see sõlmitakse. Artikkel 3 Protokolli kohaldatakse kooskõlas protokolli artikliga 15 ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. Artikkel 4 Käesolev otsus jõustub selle allkirjastamise päeval. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus: Ettepanek: nõukogu otsus protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[2] 11. – Merendus ja kalandus 11.03 – Kohustuslikud osamaksud piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonidele, muudele rahvusvahelistele organisatsioonidele ja säästva kalanduse kokkulepete raames 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[3] X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärk (eesmärgid) 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Läbirääkimiste pidamine ja kalanduskokkulepete sõlmimine kolmandate riikidega vastavad üldisele eesmärgile võimaldada Euroopa Liidu kalalaevade juurdepääs kolmandate riikide majandusvööndis asuvatele kalapüügipiirkondadele ning arendada nende riikidega partnerlussuhteid, selleks et soodustada kalavarude säästvat kasutamist ELi vetest väljaspool. Kalandusalaste partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustele (kolmandate riikide kalavarude säästev kasutamine, võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, partnerriikide integreerimine globaalmajandusse, samuti kalapüügi parem haldamine nii poliitilisel kui ka finantstasandil). 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile Erieesmärk nr 1 Aidata kaasa säästvale kalapüügile väljaspool ELi asuvates vetes, tagada Euroopa esindatus kaugpüügis ning kaitsta Euroopa kalandussektori ja tarbijate huve, pidades rannikuriikidega läbirääkimisi ning sõlmides nendega kalandusalaseid partnerluslepinguid kooskõlas muude Euroopa poliitikavaldkondadega. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile Merendus ja kalandus, luua raamistik liidu laevade püügitegevuse haldamiseks kolmandate riikide vetes (säästva kalanduse kokkulepped) (eelarverida 11.0301). 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Protokolli sõlmimine aitab säilitada Euroopa laevade kalapüügivõimalusi Cabo Verde kalapüügipiirkonnas. Rahalise toetuse (valdkondlik toetus) ning partnerriigi tasemel vastuvõetud programmide elluviimise abil aitab protokoll ühtlasi kalavarusid tõhusamalt majandada ja säilitada, eelkõige teostada kontrolli ebaseadusliku kalapüügi üle ja selle vastu võidelda. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Kalapüügivõimaluste aastase kasutamise tase (aastas kasutatud kalapüügilubade protsendi suhe protokolliga pakutud võimaluste suhtesse). Püügiandmete kogumine ja analüüs ning lepingu kaubandusliku väärtuse analüüs. Kaasa aitamine ELi tööhõivele ja lisandväärtuse loomisele ning ELi turu stabiliseerumisele (muude kalandusalaste partnerluslepingutega saavutatud tasemel). Tehniliste kohtumiste ja ühiskomiteede koosolekute arv. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Ajavahemikku 2011–2014 hõlmav protokoll kaotas kehtivuse 31. augustil 2014. Uut protokolli hakatakse kava kohaselt ajutiselt kohaldama alates protokolli allkirjastamisest. Et tagada kalapüügitegevuse jätkumine, alustati käesoleva menetlusega paralleelselt menetlust, et võtta nõukogus vastu otsus protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta. Uus protokoll tagab raamistiku Euroopa kalalaevastiku püügitegevuse reguleerimiseks Cabo Verde kalapüügipiirkonnas ning võimaldab laevaomanikel taotleda püügilube kala püüdmiseks Cabo Verde vetes. Lisaks sellele aitab uus protokoll tugevdada ELi ja Cabo Verde Vabariigi vahelist koostööd säästva kalanduspoliitika arengu edendamiseks. Protokolliga on ette nähtud laevade jälgimine laevaseire satelliitsüsteemi (VMS) abil ja püügiandmete edastamine elektrooniliselt. Tõhustatud on valdkondlikku toetust, et aidata Cabo Verde Vabariiki riikliku kalanduspoliitika raames, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastases võitluses. 1.5.2. Euroopa Liidu sekkumise lisandväärtus Uue protokolli seisukohast tähendaks ELi mittesekkumine seda, et asemele tuleksid eraõiguslikud lepingud, mis ei taga jätkusuutlikku püüki. Samuti loodab Euroopa Liit, et protokolli abil jätkab Cabo Verde Vabariik ELiga veelgi tõhusamat koostööd ebaseadusliku kalapüügi vastase võitluse valdkonnas. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Eelmise protokolli raames toimunud püügi analüüsi alusel otsustasid lepinguosalised jätta võrdlustonnaaži samale tasemele, kuid vähendada pinnaõngejadalaevade arvu (35le 30le laevale) ja suurendada veidi ritvõngedega tuunipüügilaevade arvu (11lt 13le laevani). Tuunipüügiseinerite arv ei muutu (28 laeva). Kuna liidu kalalaevad püüavad ka pelaagilisi haisid, on kõnealuste liikide püük õngejadalaevadega erilise tähelepanu all. Selleks et tagada kõnealuse kalavaru säästev kasutamine, hakatakse kohaldama kõnealuse püügi eriti täpset järelevalvet, ühtlasi teostatakse uuring, et analüüsida haide olukorda ning nende püügi mõju kohalikele ökosüsteemidele, eesmärgiks on koguda andmeid kõnealuste liikide rände kohta ning teha kindlaks Cabo Verde ja Atlandi ookeani troopilise piirkonna bioloogiliselt ja ökoloogiliselt tundlikud piirkonnad. Võttes arvesse riikliku kalandusstrateegia prioriteete ning Cabo Verde kalanduse haldusvõimekuse tõhustamise vajadust on valdkondlikku abi suurendatud. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Kalandusalaste partnerluslepingute raames eraldatavad summad moodustavad kolmandate riikide (partnerriikide) eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Samas on kalandusalaste partnerluslepingute sõlmimise ja järelevalve üks tingimus, et osa eraldistest peab olema suunatud riigi valdkondliku poliitika raames toimuva tegevuse elluviimisele. Kõnealused finantsvahendid on vastavuses muude rahastamisallikatega, mida rahvusvahelised rahastajad pakuvad riigi tasandi kalandusvaldkonna projektide ja/või programmide rakendamiseks. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju X Piiratud kestusega ettepanek/algatus – X Ettepanek/algatus kehtib nelja aasta jooksul alates lepingu allkirjastamise kuupäevast. – X Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2015–2018. ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Kavandatud eelarve täitmise viisid X Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt – X oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali – ¨ rakendusametite kaudu ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele; – ¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada); – ¨Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile; – ¨ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele; – ¨ avalik-õiguslikele asutustele; – ¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised; – ¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised; – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. Märkused: 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Komisjon (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat, koostöös Senegalis asuva kalandusatašeega ja Euroopa Liidu Dakari delegatsiooniga) tagab protokolli elluviimise korrapärase järelevalve, eriti seoses ettevõtjatepoolse täitmise ja püügiandmetega. Lisaks sellele on kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud vähemalt üks ühiskomitee iga-aastane kohtumine, kus komisjon ja Cabo Verde Vabariik teevad kokkuvõtte lepingu ja selle protokolli elluviimisest ning ajakohastavad vajaduse korral kavandamist ja sellest tulenevalt ka rahalist toetust. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Välja selgitatud ohud Kalandusprotokolli koostamisega kaasnevad teatavad ohud, eelkõige seoses valdkondliku kalanduspoliitika rahastamiseks ettenähtud summadega (puudulik kavandamine). 2.2.2. Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta Ette on nähtud ulatuslik dialoog valdkondliku poliitika kavandamise ja rakendamise teemal. Kontrollimeetodite osa on ka artiklis 3 osutatud tulemuste ühine analüüs. Lisaks sellele on protokolliga ette nähtud eriklausel protokolli peatamiseks teatavatel tingimustel või kindlaksmääratud olukorras. 2.2.3. Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos 2.3. Pettuste ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Komisjon kohustub pidama Cabo Verde Vabariigiga poliitilist dialoogi ning tegema korrapärast koostööd, et parandada lepinguga reguleeritavaid valdkondi ja tugevdada ELi osalust varude säästvas majandamises. Kõikide komisjoni poolt kalandusalase partnerluslepingu raames makstavate summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi eelarvelisi ja finantsmenetlusi. See võimaldab eelkõige selgitada täpselt välja kolmandate riikide arvelduskontod, kuhu rahaline toetus makstakse. Kõnealuse protokolli puhul on artikli 2 lõikega 7 ette nähtud, et rahaline toetus tuleb tervikuna maksta riigikassa arveldusarvele Cabo Verde ametiasutuste osutatud finantsasutuses. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestatud mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assignee-ringute liik || Rahaline osalus Number […][Nimetus…………………………………...……….] || Liigendatud/liigenda-mata ([4]) || EFTA riigid[5] || Kandidaat-riigid[6] || Kolman-dad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses 2 || 11.03 01 Luua raamistik liidu laevade püügitegevuse haldamiseks kolmandate riikide vetes (säästva kalanduse kokkulepped) || Liigendatud assigneeringud || EI || EI || JAH || EI · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestatud mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assignee-ringute liik || Rahaline osalus Number […][Nimetus…………………………………...……….] || Liigendatud/liigenda-mata || EFTA riigid || Kandidaat-riigid || Kolman-dad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses || […][XX.YY.YY.YY] || || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Number 2 || Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat || || || Aasta N[7] 2015 || Aasta N+1 2016 || Aasta N+2 2017 || Aasta N+3 2018 || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || Eelarverida 11.03 01 || Kulukohustused || 1. || 0,550 || 0,550 || 0,500 || 0,500 || 2,100 Maksed || 2. || 0,550 || 0,550 || 0,500 || 0,500 || 2,100 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[8] || || || || || Eelarverida 11.010401 || || 3. || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,097 || 0,208 Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+3 || 0,587 || 0,587 || 0,537 || 0,597 || 2,308 Maksed || =2+3 || 0,587 || 0,587 || 0,537 || 0,597 || 2,308  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 4. || 0,550 || 0,550 || 0,500 || 0,500 || 2,100 Maksed || 5. || 0,550 || 0,550 || 0,500 || 0,500 || 2,100 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || 6. || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,097 || 0,208 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 2 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+6 || 0,587 || 0,587 || 0,537 || 0,597 || 2,308 Maksed || =5+6 || 0,587 || 0,587 || 0,537 || 0,597 || 2,308 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki: EI KOHALDATA  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 4. || || || || || || || || Maksed || 5. || || || || || || || || Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || 6. || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1 kuni 4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+6 || || || || || || || || Maksed || =5+6 || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N 2015 || Aasta N+1 2016 || Aasta N+2 2017 || Aasta N+3 2018 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) || KOKKU Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat || Personalikulud || 0,113 || 0,113 || 0,113 || 0,113 || || || || 0,452 Muud halduskulud || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || || || || 0,032 Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,121 || 0,121 || 0,121 || 0,121 || || || || 0,484 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,121 || 0,121 || 0,121 || 0,121 || || || || 0,484 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N[9] 2015 || Aasta N+1 2016 || Aasta N+2 2017 || Aasta N+3 2018 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1 kuni 5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0,683 || 0,683 || 0,683 || 0,683 || || || || 2,732 Maksed || 0,683 || 0,683 || 0,683 || 0,683 || || || || 2,732 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustage eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta N 2015 || Aasta N+1 2016 || Aasta N+2 2017 || Aasta N+3 2018 || KOKKU VÄLJUNDID || Liik[10] || Keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku || ERIEESMÄRK nr 1[11]... || || || || || || || || || || – Juurdepääs kalapüügipiirkonnale || t/aasta || N ja N+1: 55 euro/t ning N+2 ja N+3: 65 eurot/tonn || 5 000 || 0,275 || 5 000 || 0,275 || 5 000 || 0,250 || 5 000 || 0,250 || 20 000 || 1,050 – Valdkondlik toetus || aastas || 0,250 || 1 || 0,275 || 1 || 0,275 || 1 || 0,250 || 1 || 0,250 || 4 || 1,050 Erieesmärk nr 1 kokku || || 0,550 || || 0,550 || || 0,500 || || 0,500 || || 2,100 ERIEESMÄRK nr 2 || || || || || || || || || || – Täitmine || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 2 kokku || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || || 0,550 || || 0,550 || || 0,500 || || 0,500 || || 2,100 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N [12] 2015 || Aasta N+1 2016 || Aasta N+2 2017 || Aasta N+3 2018 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || Personalikulud || 0,113 || 0,113 || 0,113 || 0,113 || 0,452 Muud halduskulud || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,032 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0,121 || 0,121 || 0,121 || 0,121 || 0,484 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[13] || || || || || Personalikulud || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,031 || 0,124 Personalikulud Muud halduskulud || 0,006 || 0,006 || 0,006 || 0,066 || 0,084 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,097 || 0,208 KOKKU || 0,158 || 0,158 || 0,158 || 0,218 || 0,692 Haldusassigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse raames, arvestades eelarvepiirangutega. 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina || Aasta N 2015 || Aasta N+1 2016 || Aasta N+2 2017 || Aasta N+3 2018  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) || 11 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 0,75 || 0,75 || 0,75 || 0,75 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[14] || 11 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud) || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 11 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || 11 01 04 01 [15] || – peakorteris || || || || – delegatsioonis || 0,25 || 0,25 || 0,25 || 0,25 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || KOKKU || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Lepingu halduslik ja eelarveline rakendamine (kalapüügiload, püügikontroll, maksed, valdkondlik toetus), ühiskomitee töö ettevalmistus ja sellest osavõtt, osalemine järgneva protokolliga seotud läbirääkimistel, õigusaktide ettevalmistamine ja väljatöötamine, kirjavahetus, tehniline ja teaduslik tugi. Ametnik + finantsassistent + sekretariaat + üksuse juhataja (või asetäitja) + teaduslik ja tehniline tugi ning püügilubade andmete ja püügiandmete kogumine: 0,95 täistööajale taandatud töötajat, millest 0,75 puhul 132 000 eurot/aastas ning 0,2 puhul 70 000 eurot/aastas. Koosseisuvälised töötajad || Lepingu rakendamise ja valdkondliku toetuse kasutamise jälgimine hinnanguliselt 0,25 täistööajale taandatud töötaja puhul 125 000 eurot/aastas 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. – ¨ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist[16]. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist – Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) || Kokku Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || || Kaasrahastatud assigneeringud KOKKU || || || || || || || || 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: – ¨ omavahenditele – ¨ mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[17] Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6) Artikkel …………. || || || || || || || || Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod. [1] ELT L 414, 30.12.2006, lk 1. [2] ABM – tegevuspõhine juhtimine, ABB − tegevuspõhine eelarvestamine. [3] Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b. [4] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [5] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [6] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [7] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [8] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [9] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [10] Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [11] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. [12] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [13] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [14] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. [15] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B.A read). [16] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24 (ajavahemiku 2007–2013 kohta). [17] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist. LISA järgmise ettepaneku juurde: NÕUKOGU OTSUS protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ning Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandussektori partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus Artikkel 1 Kohaldamise ajavahemik ja kalapüügivõimalused 1. Kalandusalase partnerluslepingu artikli 5 alusel antakse Euroopa Liidu laevadele alates protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast ja kokku nelja-aastaseks ajavahemikuks järgmised kalapüügivõimalused. Pika rändega liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni 1. lisas, 2. liites kehtestatud mahus, välja arvatud Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) või muude rahvusvaheliste konventsioonidega kaitstud või keelustatud liigid: – tuunikülmutusseinerid: 28 laeva, – ritvõngedega tuunipüügilaevad: 13 laeva, – pinnaõngejadalaevad: 30 laeva. 2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 4 ja 5 esitatud tingimustel. 3. Lepingu artikli 6 kohaselt võivad Euroopa Liidu liikmesriikide lipu all sõitvad kalalaevad (edaspidi „Euroopa Liidu laevad”) püüda kala Cabo Verde majandusvööndis üksnes juhul, kui neil on käesoleva protokolli raames Cabo Verde poolt välja antud kehtiv kalapüügiluba. Artikkel 2 Rahaline toetus – maksetingimused 1. Artiklis 1 osutatud ajavahemikul on protokolli eeldatav kogumaksumus 3 300 000 eurot. 2. Lõikes 1 osutatud summa jaguneb järgmiselt: – 2 100 000 eurot kui lepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus, mis jaotatakse järgmiselt: a) aastane rahaline toetus suurusjärgus 275 000 eurot esimesel ja teisel aastal ning 250 000 eurot kolmandal ja neljandal aastal juurdepääsuks 5 000 tonni suurusele võrdlustonnaažile aastas, b) eritoetus suurusjärgus 275 000 eurot esimesel ja teisel aastal ning 250 000 eurot kolmandal ja neljandal aastal Cabo Verde kalanduspoliitika elluviimise toetamiseks; – 1 200 000 eurot, mis vastab laevaomanike makstavatele hinnangulistele tasudele kalapüügilubade eest, mis on välja antud lepingu artiklites 5 ja 6 ning protokolli lisa II peatüki punktis 3 sätestatud korra kohaselt. 3. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 3, 4, 5, 7 ja 8 ning kalandusalase partnerluslepingu artiklite 12 ja 13 kohaselt. 4. Kui Euroopa Liidu laevade kogupüük Cabo Verde vetes ületab lõike 2 punktis a osutatud võrdlustonnaaži, suurendatakse lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust iga täiendavalt väljapüütud tonni kohta esimesel kahel aastal 55 euro võrra ja kahel viimasel aastal 50 euro võrra. Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski olla suurem kui kahekordne lõike 2 punktis a osutatud summa. Kui Euroopa Liidu laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgmisel aastal. 5. Lõike 2 punktides a ja b osutatud rahaline toetus esimese aasta eest makstakse hiljemalt 90 päeva pärast protokolli ajutise kohaldamise alguse kuupäeva esimesel aastal hiljemalt protokolli aastapäeva saabumisel järgmisel aastatel. 6. Lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse kasutamine kuulub eranditult Cabo Verde ametiasutuste pädevusse. 7. Rahaline toetus makstakse Cabo Verde ametiasutuste määratud rahandusasutuses avatud riigikassa arveldusarvele. Artikkel 3 Vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi edendamine Cabo Verde vetes 1. Hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva protokolli jõustumist lepivad lepinguosalised kalandusalase partnerluslepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomisjonis kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle rakendustingimustes, eelkõige järgmises: a) ühe- ja mitmeaastased suunised artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse kasutamise kohta; b) ühe ja mitme aasta lõikes seatud eesmärgid, et edendada vastavalt tähtajale Cabo Verde vetes jätkusuutlikku ja vastutustundlikku kalapüüki, arvestades Cabo Verde riikliku kalanduspoliitikaga või muude poliitiliste suundadega, millel on seos säästliku ja vastutustundliku kalapüügi edendamisega või mis seda mõjutavad; c) kriteeriumid ja menetlused, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele. 2. Kõik mitmeaastase valdkondliku kava muutmise ettepanekud peab heaks kiitma ühiskomisjon. 3. Vajaduse korral otsustavad Cabo Verde ametiasutused igal aastal eraldada artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalisele toetusele lisaks täiendava toetuse mitmeaastase kava elluviimiseks. Euroopa Liitu teavitatakse kõnealusest eraldisest hiljemalt kaks (2) kuud enne käesoleva protokolli aastapäeva. 4. Lepinguosalised annavad igal aastal ühiskomisjoni raames hinnangu mitmeaastase valdkondliku kava elluviimise tulemustele. Kui hinnangust selgub, et käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetusega otserahastatavate eesmärkide saavutamine ei ole rahuldav, jätab Euroopa Liit endale õiguse vähendada vastavat rahalise toetuse osa, et viia kava elluviimiseks suunatud summa tulemustega vastavusse. Artikkel 4 Teaduskoostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas 1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Cabo Verde vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kõnealustes vetes kalastavate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest. Kõikidele välismaistele tööstusliku püügiga tegelevatele laevadele, kes püüavad Cabo Verde kalapüügipiirkonnas Euroopa Liidu laevadega sarnastel tehnilistel tingimustel, kohaldatakse lisa 2. liites osutatud kõiki kalapüügilubade väljaandmist reguleerivad tehnilisi meetmeid, mis käsitlevad kalavarude säilitamist. 2. Protokolli kehtivusaja jooksul püüavad Euroopa Liit ja Cabo Verde ametiasutused jälgida kõigi protokolliga hõlmatud liikide puhul püügi, püügikoormuse ja kalavarude seisundi arengut Cabo Verde kalapüügipiirkonnas. Lepinguosalised lepivad eelkõige kokku tõhustada selliste andmete kogumist ja analüüsi, mis võimaldab arendada riiklikku haide säilitamise ja haldamise tegevuskava Cabo Verde majandusvööndis. 3. Lepinguosalised järgivad Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi ja resolutsioone ning kohustuvad edendama koostööd kalavarude vastutustundliku majandamise valdkonnas. 4. Vastavalt kalandusalase partnerluslepingu artiklile 4, toetudes ICCATi soovitustele ja resolutsioonidele ning lähtudes parimatest saadaolevatest teadusuuringute tulemustest, peavad lepinguosalised kalandusalase partnerluslepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomisjoni raames üksteisega nõu ning võtavad vajaduse korral pärast teaduskohtumist ja vastastikuse kokkuleppeni jõudmist vastu vajalikud meetmed, et tagada Euroopa Liidu laevade püügitegevusega seoses kalavarude jätkusuutlik majandamine. 5. Cabo Verde kohustab avalikustama kõik lepingud, millega lubatakse võõraste lipuriikide laevadel püüda kala Cabo Verde jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, arvestades asjaolu, et teatavad andmed, näiteks finantstingimused, on tundlik teave. 6. Kuna Euroopa Liidu kalalaevad püüavad tuunipüügiga kaasneva liigina ka pelaagilisi haisid, ning arvestades, et Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni teaduslikust seisukohast tulenevalt on tegemist tundlike liikidega, on kõnealuste liikide püük õngejadalaevadega käesoleva protokolli raames erilise tähelepanu all. Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada püütavate liikidega seotud teaduslike andmete kättesaadavust ja nendega arvestamist. Sel eesmärgid töötavad lepinguosalised välja kõnealuse püügi eriti täpse järelevalve mehhanismi, millega tagada kõnealuse kalavaru säästev kasutamine. Järelevalvemehhanismi aluseks on haipüügiga seotud andmete vahetamine kord kvartalis. Kui aastane väljapüük on suurem kui 30 % artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud võrdlustonnaažist, hakatakse kohaldama suurendatud järelevalvet, st andmete vahetamist kord kuus, ja lepinguosaliste vahelist koostööd. Kui aastane väljapüük on suurem kui 40 % eespool osutatud võrdlustonnaažist, võtab ühiskomisjon vajaduse korral täiendavad haldusmeetmed, mille abil õngejadalaevade tegevust paremini piiritleda. Lisaks sellele otsustavad lepinguosalised võtta aluseks Euroopa Liidu poolt Cabo Verde teadusasutuste osalusel koostatud uurimuse, mille eesmärk on: – analüüsida haide olukorda ja nende püügi mõju kohalikele ökosüsteemidele, – koguda andmeid kõnealuste liikide rände kohta, – teha kindlaks Cabo Verde ja Atlandi ookeani troopilise piirkonna bioloogiliselt ja ökoloogiliselt tundlikud piirkonna. Ühiskomisjon võib otsustada kohandada eespool osutatud järelevalvemehhanismi vastavalt kõnealuse uurimuse tulemustele. Artikkel 5 Kalapüügivõimaluste ja tehniliste meetmete vabatahtlik läbivaatamine ühiskomisjonis 1. Ühiskomisjon võib artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalused läbi vaadata ja neid vastastikusel kokkuleppel kohandada, kui ICCATi soovitused ja resolutsioonid toetavad seisukohta, mille kohaselt kõnealune kohandamine aitab tagada käesoleva protokolliga ettenähtud kalavarude jätkusuutlikku majandamist. Sellisel juhul kohandatakse artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel, tehes vajalikud muudatused käesolevas protokollis ja selle lisas. 2. Ühiskomisjon võib vajaduse korral vaadata läbi ja kohandada vastastikusel kokkuleppel sätteid, milles käsitletakse kalapüügitingimusi ning käesoleva protokolli ja selle lisade kohaldamiseeskirju. Artikkel 6 Lossimise stiimulid ja ettevõtjatevahelise koostöö edendamine 1. Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada lossimisvõimalusi Cabo Verde sadamates. 2. Rakendatakse lossimise rahalist stimuleerimist vastavalt lisas esitatud üksikasjalikule täpsustusele. 3. Lepinguosalised püüavad luua soodsad tingimused oma ettevõtete sidemete laiendamiseks tehnika-, majandus- ja ärivaldkondades, toetades ettevõtluse ja investeerimise arengut soodustava keskkonna loomist. Artikkel 7 Protokolli kohaldamise peatamine 1. Käesoleva protokolli kohaldamine peatatakse ühe lepinguosalise algatusel ühe või mitme järgmise tingimuse täheldamisel: a) Cabo Verde majandusvööndis takistavad püügitegevust kalandusalase partnerluslepingu artikli 7 lõike 3 punktiga a kindlaks määratud erakorralised asjaolud; b) märkimisväärsed muudatused ühe või teise lepinguosalise kalanduspoliitika määratluses või kohaldamises, mis mõjutavad käesoleva protokolli sätteid; c) Cotonou lepingu artikliga 96 ettenähtud konsultatsioonimehhanismide avamine seoses Cotonou lepingu artiklis 9 kindlaks määratud inimõiguste peamiste ja oluliste üksikasjade rikkumisega; d) kui käesoleva protokolli artiklis 8 nimetamata põhjustel tekib Euroopa Liidul tõrge artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalise toetuse väljamaksmisel; e) lepinguosaliste vahel esineb tõsiseid ja lahendamata vaidlusi käesoleva protokolli kohaldamise ja tõlgendamise küsimustes. 2. Kui protokolli kohaldamine peatatakse muudel kui lõike 1 punktis c osutatus põhjustel, peab huvitatud lepinguosaline esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva. Lõike 1 punktis c osutatud põhjustel peatatakse protokolli kohaldamine viivitamata pärast protokolli kohaldamise peatamise otsuse vastuvõtmist. 3. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised neid lahutavale vaidlusele kokkuleppelise lahenduse leidmiseks nõupidamisi. Lahenduse leidmisel jätkatakse protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal protokoll oli peatatud. Artikkel 8 Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine 1. Rahalist toetust, sellisena nagu seda on kirjeldatud artikli 2 lõike 2 punktides a ja b, võib muuta ja selle väljamaksmise võib peatada ühe või mitme järgmise tingimuse täheldamisel: a) kui Cabo Verde majandusvööndis takistavad püügitegevust erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega; b) märkimisväärsed muudatused ühe või teise lepinguosalise kalanduspoliitika määratluses või kohaldamises, mis mõjutavad käesoleva protokolli sätteid; c) Cotonou lepingu artikliga 96 ettenähtud konsultatsioonimehhanismide avamine seoses Cotonou lepingu artiklis 9 kindlaks määratud inimõiguste peamiste ja oluliste üksikasjade rikkumisega. 2. Euroopa Liit võib käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse erisumma maksmise läbi vaadata või osaliselt või täielikult peatada, kui kõnealust rahalist toetust ei kasutata sihipäraselt või kui ühiskomisjon teostatud hindamine näitab, et selle tulemused ei vasta kavandatule. 3. Rahalise toetuse maksmist alustatakse uuesti pärast lepinguosaliste nõupidamisi ja kokkuleppele jõudmist, niipea kui lõikes 1 osutatud sündmustele eelnenud olukord on taastatud ja/või lõikes 2 osutatud rahakasutuse tulemused on sihipärased. Artikli 2 lõike 2 punktiga b ettenähtud eritoetust ei saa siiski enam maksta pärast protokolli kehtivuse lõppemisele järgneva kuuekuulise perioodi lõppu. Artikkel 9 Elektrooniline teabevahetus 1. Cabo Verde ja Euroopa Liit kohustuvad võimalikult kiiresti võtma kasutusele teabesüsteemid, mis võimaldavad edastada kogu käesoleva lepingu rakendamisega seotud teavet ja kõiki sellekohaseid dokumentide elektrooniliselt. 2. Niipea kui käesoleva artikli lõikega 1 ettenähtud süsteemid on töökorras, loetakse dokumendi elektroonilist versiooni paberkandjal dokumendiga täielikult samaväärseks. 3. Kui teabesüsteem ei toimi, teavitavad Cabo Verde ja Euroopa Liit teineteist sellest viivitamata. Lepingu rakendamisega seotud teave ja dokumendid asendatakse sel juhul lisas kehtestatud tingimuste kohaselt automaatselt paberkandjal dokumentidega. Artikkel 10 Satelliitseire Protokolliga ettenähtud Euroopa Liidu kalalaevade satelliitseire toimub vastavalt käesoleva protokolli lisas kindlaks määratud sätetele. Artikkel 11 Andmete konfidentsiaalsus Cabo Verde tagab, et mis tahes isikuandmeid seoses Euroopa Liidu laevadega ja lepingu raames toimuva kalandustegevusega käsitletakse alati täie rangusega ja kooskõlas konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega. Kõnealuseid andmeid kasutatakse eranditult lepingu rakendamiseks. Artikkel 12 Siseriiklike õigusaktide kohaldamine 1. Käesoleva protokolli raames Cabo Verde vetes kala püüdvad Euroopa Liidu laevad järgivad Cabo Verdes kohaldatavaid õigusakte, eelkõige Cabo Verde kalavarude haldamise kava sätteid, välja arvatud juhul, kui kalandusalase partnerluslepinguga, käesoleva protokolli ning selle lisa ja liidetega nähakse ette teisiti. 2. Cabo Verde ametiasutused teavitavad Euroopa Komisjoni kõikidest kalandussektorit hõlmavatest seadusemuudatustest ja uutest seadustest. Artikkel 13 Kestus Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse nelja (4) aasta jooksul alates ajutisest kohaldamisest vastavalt artiklile 15, juhul kui ei teatata artikli 14 kohasest protokolli lõpetamisest. Artikkel 14 Lõpetamine 1. Protokolli lõpetamise korral teatab huvitatud lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamise kavandatavat jõustumist. 2. Eelmises lõikes osutatud teatise saatmisega alustatakse konsulteerimist lepinguosaliste vahel. Artikkel 15 Ajutine kohaldamine Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast. Artikkel 16 Jõustumine Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. PROTOKOLLI LISA EUROOPA LIIDU LAEVADE KALANDUSTEGEVUSE TINGIMUSED CABO VERDE KALAPÜÜGIPIIRKONNAS I PEATÜKK ÜLDSÄTTED 1. Pädeva asutuse määramine Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, käsitatakse käesolevas lisas Euroopa Liidu (EL) või Cabo Verde all järgmisi pädevaid ametiasutusi: – Euroopa Liit: Euroopa Komisjon, vajadusel Euroopa Liidu Cabo Verdes asuva delegatsiooni vahendusel; – Cabo Verde – kalandusministeerium. 2. Kalapüügi piirkond Cabo Verde majandusvööndi andmed on esitatud 1. liites. Euroopa Liidu laevad võivad kala püüda iga laevakateooria jaoks 2. liites kehtestatud lähtejoonest kaugemal. Cabo Verde teatab laevaomanikele kalapüügiloa väljaandmisel navigatsiooniks ja kalastamiseks keelatud piirkonnad. Sellest teavitatakse ka Euroopa Liitu. 3. Kohaliku agendi määramine Iga Cabo Verde sadamas lossida või ümberlaadida soovivat Euroopa Liidu laeva peab esindama Cabo Verdes asuv agent. 4. Pangakonto Enne protokolli jõustumist edastab Cabo Verde Euroopa Liidule selle (nende) pangakonto(de) andmed, millele kantakse lepingu raames Euroopa Liidu laevade eest makstavad summad. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda. II PEATÜKK KALAPÜÜGILOAD 1. Kalapüügiloa saamise eeltingimus – laeva nõuetelevastavus Lepingu artiklis 6 osutatud kalapüügiload antakse välja tingimusel, et laev on kantud Euroopa Liidu kalalaevade registrisse ning kõik laevaomaniku, kapteni või laeva endaga seotud kohustused seoses lepingu raames toimuva kalapüügiga Cabo Verdes on täidetud. 2. Kalapüügiloa taotlemine Euroopa Liit esitab Cabo Verdele taotluse kalapüügiloa saamiseks igale lepingu raames kala püüda soovivale laevale vähemalt 15 päeva enne taotluse kehtivusaja alguskuupäeva, kasutades selleks käesoleva lisa 3. liites olevat vormi. Taotlus peab olema trükitud või kirjutatud loetavate trükitähtedega. Iga kehtiva protokolli raames esitatud esimese kalapüügiloataotlusega või kui asjaomast laeva on tehniliselt muudetud, peab taotlusele olema lisatud: i) maksekinnitus taotletava kalapüügiloa kehtivusperioodi eest nõutava kindlasummalise loatasu kohta ja kindlasummalise hüvitise kohta käesoleva lisa X peatükis osutatud vaatlejate eest; ii) laeva kohaliku agendi nimi ja aadress, kui laeval on kohalik agent; iii) hiljutine värvifoto laevast külgvaates suuruses vähemalt 15 cm × 10 cm; iv) lepingu raames eraldi nõutud mis tahes muu dokument. Kui kehtiva protokolli raames uuendatakse kalapüügiluba laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, tuleb koos uuendamistaotlusega esitada üksnes maksekinnitus loatasu ja vaatlejaga seotud kulude kindlasummalise hüvitise kohta. 3. Kindlasummalised loatasud ja ettemaksed a) Laevaomaniku makstav kindlasummaline tasu kehtestatakse järgmisel alusel: – protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal 55 eurot Cabo Verde kalapüügipiirkonnas püütud tonni eest; – protokolli kohaldamise kahel viimasel aastal 65 eurot Cabo Verde kalapüügipiirkonnas püütud tonni eest. Kalapüügiload väljastatakse pärast seda, kui pädevatele ametiasutustele on tasutud järgmised ettemakstavad kindlasummalised loatasud. Tuunipüügiseinerid: – 4 950 eurot protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal, st 55 eurot tonni kohta 90 tonni eest; – 5 525 eurot protokolli kohaldamise kahel viimasel aastal, st 65 eurot tonni kohta 85 tonni eest. Ritvõngelaevad: – 495 eurot protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal, st 55 eurot tonni kohta 9 tonni eest; – 585 eurot protokolli kohaldamise kahel viimasel aastal, st 65 eurot tonni kohta 9 tonni eest. Pinnaõngejadalaevad: – 3 190 eurot protokolli kohaldamise kahel esimesel aastal, st 55 eurot tonni kohta 58 tonni eest; – 3 250 eurot protokolli kohaldamise kahel viimasel aastal, st 65 eurot tonni kohta 50 tonni eest. c) Kindlasummaline loatasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamalõivud, ümberlaadimis- ja teenustasud. Esimesel ja viimasel aastal on kindlasummaline loatasu ja sellele vastav tonnaaž laeva kohta arvutatud pro rata temporis vastavalt loaga hõlmatud kuudele. 4. Püügiloaga laevade ajutine nimekiri Pärast kalapüügiloa taotluste kättesaamist koostab Cabo Verde kuni kolme kalendripäeva jooksul ajutise nimekirja iga laevakategooria all luba taotlenud laevadest. Kõnealune nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja Euroopa Liidule. Euroopa Liit edastab ajutise nimekirja laevaomanikule või tema agendile. Juhul kui Euroopa Liidu ametiasutused on suletud, võib Cabo Verde edastada ajutise nimekirja otse laevaomanikule või tema agendile, saates selle koopia Euroopa Liidule. 5. Kalapüügiloa väljaandmine Cabo Verde väljastab kalapüügiloa Euroopa Liidule 15 päeva jooksul pärast täieliku taotlustoimiku kättesaamist. Kui protokolli kehtivusaja jooksul kalapüügiluba uuendatakse, peab uus kalapüügiluba sisaldama selget viidet esmasele kalapüügiloale. Euroopa Liit edastab kalapüügiloa laevaomanikule või tema agendile. Juhul kui Euroopa Liidu ametiasutused on suletud, võib Cabo Verde edastada kalapüügiloa otse laevaomanikule või tema agendile, saates selle koopia Euroopa Liidule. 6. Kalapüügiloaga laevade nimekiri Pärast kalapüügiloa väljaandmist koostab Cabo Verde viivitamata iga laevakategooria kohta lõpliku nimekirja laevadest, kellel on lubatud Cabo Verde piirkonnas kala püüda. Kõnealune nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja Euroopa Liidule ning see asendab eespool osutatud ajutist nimekirja. 7. Püügiloa kehtivusaeg Püügilubade kehtivusaeg on üks aasta ning neid võib pikendada. Kehtivusaja alguse kindlaksmääramiseks käsitatakse aastase kehtivusajana: i) protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku kehtima hakkamise kuupäevast kuni sama aasta 31. detsembrini; ii) seejärel iga täielikku kalendriaastat; iii) protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni. 8. Kalapüügiloa hoidmine laeva pardal Kalapüügiluba peab olema alati laeva pardal. Samas on laevadel siiski lubatud kala püüda alates nende kandmisest eespool osutatud ajutisse nimekirja. Kuni kalapüügiloa väljaandmiseni peab nende laevade pardal peab olema ajutine nimekiri. 9. Püügiloa edasiandmine Kalapüügiluba väljastatakse laevale ning seda ei saa edasi anda. Tõestatud vääramatu jõu korral, mis väljendub selles, et laev raske tehnilise avarii tõttu hukkub või jääb pikaks ajaks liikumatuks, võib Euroopa Liidu taotlusel laeva kalapüügiloa siiski asendada mõnele muule sama kategooria laevale antava uue kalapüügiloaga. Edasiandmiseks tagastab laevaomanik või tema agent Cabo Verdes asendamist vajava kalapüügiloa ja Cabo Verde annab võimalikult kiiresti välja asenduspüügiloa. Asenduspüügiluba antakse laevaomanikule või tema agendile välja võimalikult kiiresti siis, kui asendamist vajav kalapüügiluba tagastatakse. Asenduspüügiluba jõustub asendamist vajava kalapüügiloa tagastamise päeval. Cabo Verde ajakohastab kalapüügiloaga laevade nimekirja võimalikult kiiresti. Uus nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja Euroopa Liidule. 10. Abilaevad Cabo Verde lubab abilaevadel kalalaevu assisteerida, tingimusel et Cabo Verde on võtnud vastu nende laevade tegevust käsitleva õigusakti. III PEATÜKK TEHNILISED KAITSEMEETMED Kalapüügiluba omavate laevade suhtes kohaldatavad tehnilised meetmed seoses püügipiirkonna, püügivahendite ja kaaspüügiga on määratud kindlaks püügikategooriate kaupa käesoleva lisa 2. liites olevas teabelehes. Laevad järgivad kõiki Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni soovitusi. Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni soovituste kohaselt teevad lepinguosalised jõupingutusi, et vähendada juhupüügina võrku sattuvate kilpkonnade, merelindude ja muude kui sihtliikide osakaalu. Euroopa Liidu laevad vabastavad juhupüügina võrku sattunud isendid, et vastavate liikide eluvõimalusi suurendada. IV PEATÜKK PÜÜGIARUANDED 1. Püügipäevik Lepingu raames kala püüdva Euroopa Liidu laeva kapten peab püügipäevikut, mille näidis iga püügikategooria kohta on esitatud käesoleva lisa 4. liites. Kapten täidab püügipäevikut iga päeva kohta, mil laev asub Cabo Verde kalapüügipiirkonnas. Kapten teeb püügipäevikusse iga päev sissekande, määrates kindlaks iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. Iga peamise liigi puhul märgib kapten ära ka nullpüügi. Vajaduse korral kannab kapten iga päev püügipäevikusse iga merre tagasi lastud liigi koguse väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. Püügipäevik täidetakse loetavalt, trükitähtedega ja selle allkirjastab laeva kapten. Püügipäevikusse registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten. 2. Püügiaruanded Kapten annab püügist aru, esitades Cabo Verdele püügipäevikud ajavahemiku kohta, mil laev Cabo Verde kalapüügipiirkonnas viibis. Püügipäevikud edastatakse järgmise korra kohaselt: i) Cabo Verde sadamasse sisenemisel esitatakse iga püügipäeviku originaal Cabo Verde kohalikule esindajale, kes kinnitab kirjalikult selle kättesaamist; ii) kui Cabo Verde kalapüügipiirkonnast lahkutakse ilma eelnevalt Cabo Verde sadamasse sisenemata, saadetakse iga püügipäeviku originaal 14 päeva jooksul pärast mis tahes sadamasse saabumist ja igal juhul 30 päeva jooksul pärast Cabo Verde püügipiirkonnast lahkumist a) posti teel Cabo Verdesse, b) faksi teel Cabo Verde poolt edastatud numbrile või c) e-postiga. Kohe kui Cabo Verde on valmis elektrooniliselt edastatud püügiaruandeid kätte saama, saadab kapten püügipäevikud Cabo Verde osutatud elektronposti aadressile. Cabo Verde saadab viivitamata elektronposti teel vastu kättesaamisteate. Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadalaevade puhul saadab kapten kõikide püügipäevikute koopia ka ühele järgmistest teadusinstituutidest: i) Institut de recherche pour le développement (IRD) ii) Instituto Español de Oceanografia (IEO), iii) Instituto Português do Mar e da Atmosfèra (IPMA) või iv) Instituto Nacional de Desenvolvimento das Pescas (INDP). Kui laev pöördub oma kalapüügiloa kehtivusajal Cabo Verde kalapüügipiirkonda tagasi, tuleb koostada uus püügiaruanne. Kui püügiaruandeid käsitlevaid sätteid ei ole täidetud, võib Cabo Verde peatada asjaomase laeva kalapüügiloa kuni puuduvate püügiaruannete esitamiseni ja karistada laevaomanikku kehtivate siseriiklike õigusaktide vastavate sätete kohaselt. Korduva rikkumise puhul võib Cabo Verde kalapüügiloa uuendamisest keelduda. Cabo Verde teavitab viivitamata Euroopa Liidu kõikidest kõnealuses kontekstis kohaldatavatest sanktsioonidest. 3. Üleminek elektroonilisele süsteemile Lepinguosalised lepivad kokku elektroonilise püügipäeviku ja püügitegevusega seotud andmete elektroonilise aruandlussüsteemi (Electronic Reporting System, edaspidi „ERS”) kasutuselevõtus kooskõlas 6. liites esitatud suunistega. Lepinguosalised määravad ühiselt kindlaks kõnealuse süsteemi kasutuselevõtu korra, eesmärgiga saada süsteem kasutusvalmis 1. septembriks 2015. 4. Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadalaevade loatasude arvestus Kuni punktis 3 osutatud elektroonilise süsteemi kasutusele võtmiseni edastavad liikmesriigid Euroopa Komisjonile hiljemalt iga aasta 15. juuniks eelmise aasta väljapüügi tonnaaži, mille on kinnitanud eespool osutatud teadusinstituudid. Võttes aluseks eespool osutatud teadusinstituutide kinnitatud püügiaruanded, määrab Euroopa Liit iga tuunipüügilaeva ja pinnaõngejadalaeva puhul kindlaks eelnenud kalendriaasta püügihooaja eest tasumisele kuuluvate loatasude lõpliku arvestuse. Euroopa Liit edastab lõpliku arvestuse Cabo Verdele ja laevaomanikule liikmesriikide vahendusel enne jooksva aasta 31. juulit. Alates punktiga 3 ettenähtud elektroonilise süsteemi tegeliku kasutuselevõtu kuupäevast määrab EL lipuriigi kalapüügiseirekeskuses arhiveeritud püügipäevikute alusel iga ritvõngedega tuunipüügilaeva, tuunipüügiseineri ja pinnaõngejadalaeva puhul kindlaks eelnenud kalendriaasta püügihooaja eest tasumisele kuuluvate loatasude lõpliku arvestuse. EL edastab kõnealuse lõpliku arvestuse Cabo Verdele ja laevaomanikule enne jooksva aasta 31. märtsi. Mõlemal juhul ja kui edastamiskuupäevast on möödunud 30 päeva, on Cabo Verdel õigus esitada põhjenduste olemasolul lõpliku arvestuse kohta vastuväide. Eriarvamuste korral pöörduvad lepinguosalised ühiskomisjoni poole. Kui Cabo Verde ei ole 30 päeva jooksul vastuväidet esitanud, loetakse lõplik arvestus vastuvõetuks. Kui lõplik arvestus on suurem kui kindlasummaline loatasu, mis maksti ettemaksuna kalapüügiloa saamiseks, maksab laevaomanik puuduva summa Cabo Verdele hiljemalt jooksva aasta 30. septembriks. Kui lõplik arvestus on väiksem kui ettemaksuna tasutud kindlasummaline loatasu, ei ole laevaomanikul õigus ülejäävat summat tagasi saada. V PEATÜKK LOSSIMINE JA ÜMBERLAADIMINE 1. Teatamine Cabo Verde kalapüügipiirkonnas püütud saaki lossida või ümberlaadida sooviva Euroopa Liidu laeva kapten peab vähemalt 24 tunni jooksul enne lossimist või ümberlaadimist teatama Cabo Verdele järgmise teabe: a) lossida või ümberlaadida sooviva kalapüügilaeva nimi; b) lossimis- või ümberlaadimissadam; c) lossimise või ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg; d) iga lossitava või ümberlaaditava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna); e) ümberlaadimise puhul vastuvõtva laeva nimi; f) vastuvõtva laeva sanitaartõendi. Ümberlaadimine peab toimuma Cabo Verde selleks ettenähtud sadama vetes. Ümberlaadimine merel on keelatud. Kui kõnealusteid sätteid ei täideta, rakendatakse Cabo Verde kehtivate õigusaktidega ettenähtud sanktsioone. 2. Lossimise stimuleerimine Selleks et aidata kaasa Cabo Verde kalandussektori arengule ja tõhustada lepingust tulenevaid majanduslikke ja sotsiaalseid mõjusid, eelkõige kalatoodete töötlemise ja väärtustamise valdkonnas, teevad lepinguosalised koostööd, et välja töötada strateegia, mille eesmärk on suurendada Euroopa Liidu laevade lossimistegevust. Tuuni püüdvate laevade omanikud püüavad lossida osa oma Cabo Verde vetes püütud saagist. Lossitava püügi võib müüa kohalikele ettevõtjatele hinnaga, mis on määratud kindlaks majandustegevuses osalejate vahelistel läbirääkimistel. Sellise strateegia rakendamist, mille eesmärk on lossimiste suurendamine, samuti sadama- ja töötlemistaristu tõhus töökorda seadmine, jälgib korrapäraselt ühiskomisjon, olles konsulteerinud asjaomaste ettevõtjatega. Käesoleva protokolli sätete kohaselt kalapüügiluba omavatele Euroopa Liidu laevadele, mis lossivad tuunisaaki Cabo Verde sadamas, kohaldatakse loatasu soodustust 10 eurot lossitud tonni kohta. Täiendavat 10 euro suurust soodustust kohaldatakse juhul, kui püütud kala müüakse Cabo Verde töötlemistehasele. Nimetatud soodustuse ülemmäär on 50 % väljapüütud koguste lõplikust arvestusest. Lossimist või müüki kinnitavad dokumendid edastatakse kalandusasjade peadirektoraadile. Pärast heakskiitmist teatatakse Euroopa Liidu vahendusel asjaomastele laevaomanikele summad, mis kuuluvad tagastamisele. Need summad arvatakse maha järgmiste lubade taotlemisel nõutavatest tasudest. VI PEATÜKK KONTROLL 1. Kalapüügi piirkonda sisenemine ja sealt lahkumine Igast kalapüügiluba omava Euroopa Liidu laeva Cabo Verde kalapüügipiirkonda sisenemisest ja sealt lahkumisest tuleb Cabo Verdet teavitada kuus tundi enne sisenemist või lahkumist. Sisenemisest või lahkumisest teavitamisel edastab laev eelkõige: i) kuupäeva, kellaaja ja kavandatud piiriületuspunkti; ii) iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; iii) toodete esitusviisi. Teavitatakse eelkõige elektrooniliselt või selle võimaluse puudumisel faksi või raadio teel Cabo Verde edastatud e-posti aadressile, faksinumbrile või edastussagedusele. Cabo Verde teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja Euroopa Liitu e-posti aadressi, faksinumbri või edastussageduse muudatustest. Iga Cabo Verde kalapüügipiirkonnas püügitegevuselt tabatud laeva, kes ei ole eelnevalt oma kohalolekust teatanud, käsitatakse kalapüügiloata laevana. 2. Inspekteerimine merel Kalapüügiluba omavate Euroopa Liidu laevade inspekteerimist merel Cabo Verde kalapüügipiirkonnas teostavad Cabo Verde laevad ja inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav. Enne pardale tulekut teavitavad Cabo Verde inspektorid Euroopa Liidu laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Inspekteerimist teostavad kuni kaks inspektorit, kes peavad enne inspekteerimise alustamist oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõestama. Cabo Verde inspektorid jäävad Euroopa Liidu laevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Nad teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile. Cabo Verde võib lubada Euroopa Liidul osaleda merel teostatavatel inspekteerimistel vaatlejana. Euroopa Liidu laeva kapten aitab Cabo Verde inspektoreid pardale tulekul ja inspekteerimise teostamisel. Iga inspekteerimise lõpus koostavad Cabo Verde inspektorid inspekteerimisaruande. Euroopa Liidu laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisraporti allkirjastab selle koostanud inspektor ja Euroopa Liidu laeva kapten. Cabo Verde inspektorid annavad enne laevalt lahkumist Euroopa Liidu laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Cabo Verde edastab inspekteerimisaruande koopia Euroopa Liidule kaheksa päeva jooksul pärast inspekteerimist. 3. Inspekteerimine sadamas Cabo Verde kalapüügipiirkonnas püütud saaki Cabo Verde sadamas lossida või ümberlaadida sooviva Euroopa Liidu laeva inspekteerimist sadamas teostavad Cabo Verde inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav. Inspekteerimist teostavad kuni kaks inspektorit, kes peavad enne inspekteerimise alustamist oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõestama. Cabo Verde inspektorid jäävad Euroopa Liidu laevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks ja teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile. Cabo Verde võib lubada Euroopa Liidul osaleda sadamas teostatavatel inspekteerimistel vaatlejana. Euroopa Liidu laeva kapten aitab Cabo Verde inspektoreid inspekteerimise teostamisel. Iga inspekteerimise lõpus koostab Cabo Verde inspektor inspekteerimisaruande. Euroopa Liidu laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisraporti allkirjastab selle koostanud inspektor ja Euroopa Liidu laeva kapten. Cabo Verde inspektor annab inspekteerimise lõpus Euroopa Liidu laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Cabo Verde edastab inspekteerimisaruande koopia Euroopa Liidule kaheksa päeva jooksul pärast inspekteerimist. VII PEATÜKK SATELLIITSEIRESÜSTEEM (VMS) 1. Laevade asukohateated – VMS-süsteem Kalapüügiluba omavad Euroopa Liidu laevad peavad olema Cabo Verde kalapüügipiirkonnas varustatud satelliitseiresüsteemiga (Vessel Monitoring System – VMS), mille abil edastatakse nende asukoht iga tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (Fisheries Monitoring Center – FMC). Iga asukohateade peab sisaldama: a) laeva tunnusandmeid; b) laeva viimati määratud geograafilist asukohta (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %; c) asukohateate registreerimise kuupäeva ja kellaaega; d) laeva kiirust ja kurssi; e) olema esitatud käesoleva lisa 5. liites osutatud vormingus. Esimene Cabo Verde kalapüügipiirkonnas registreeritud asukoht on identifitseeritav koodiga "ENT". Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga "POS", välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Cabo Verde kalapüügipiirkonnast väljumist, mis on identifitseeritav koodiga "EXI". Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida. 2. Teabe edastamine laeva poolt satelliitseiresüsteemi rikke korral Kapten peab tagama, et tema laeva satelliitseiresüsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele. Satelliitseiresüsteemi rikke korral tuleb see parandada või vahetada välja kuu aja jooksul. Pärast seda tähtaega ei lubata laeval enam Cabo Verde kalapüügipiirkonnas kala püüda. Laevad, mis püüavad Cabo Verde kalapüügipiirkonnas kala rikkis satelliitseiresüsteemiga, peavad edastama oma asukohateated lipuriigi kalapüügiseirekeskusele elektrooniliselt, raadio või faksi teel vähemalt iga nelja tunni järel, lisades kõik kohustuslikud andmed. 3. Cabo Verde asukohateadete turvaline edastamine Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt Cabo Verde kalapüügiseirekeskusele. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Cabo Verde vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad üksteist vahetult kursis nende aadresside muutumisega. Asukohateateid edastatakse lipuriigi kalapüügiseirekeskuse ja Cabo Verde vahel elektrooniliselt vastavalt turvalisele teabevahetussüsteemile. Cabo Verde kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja Euroopa Liitu kõikidest katkestustest kalapüügiloaga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud kalapüügi piirkonnast lahkumisest. 4. Teabevahetussüsteemi tõrked Cabo Verde tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi kalapüügiseirekeskuse seadmetega ja teavitab Euroopa Liitu viivitamata kõikidest riketest sidesüsteemis ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. Iga võimaliku erimeelsuse puhul pöördutakse ühiskomisjoni poole. Laeva satelliitseiresüsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral rakendatakse Cabo Verde õigusaktidega ettenähtud sanktsioone. 5. Asukohateate sageduse läbivaatamine Kui põhjendatud andmetel õnnestub tõestada rikkumist, võib Cabo Verde taotleda, saates taotluse koopia ELile, et lipuriigi kalapüügiseirekeskus vähendaks laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks kolmekümneminutilistele intervallidele. Cabo Verde peab edastama tõendavad andmed lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ja ELile. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus saadab Cabo Verdele viivitamata asukohateate kasutades uut sagedust. Kui kindlaksmääratud uurimisperioodi ajavahemik on lõppenud, teavitab Cabo Verde lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja Euroopa Liitu tõenäolisest edaspidisest seirest. VIII PEATÜKK RIKKUMISED 1. Rikkumiste menetlemine Käesoleva lisa sätete kohaselt kalapüügiluba omava Euroopa Liidu laeva poolne mis tahes rikkumine peab olema märgitud inspekteerimisaruandes. Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira laevaomaniku õigust kaitsele talle süüks pandud rikkumise puhul. 2. Laeva peatamine – Teavitamiskoosolek Kui Cabo Verde kehtivate õigusaktidega on vastavalt ette nähtud, võib väidetava rikkumise puhul sundida mis tahes Euroopa Liidu laeva kalapüügitegevust peatama ja, juhul kui laev on merel, pöörduma tagasi Cabo Verde sadamasse. Cabo Verde teatab ühe tööpäeva jooksul Euroopa Liidule kalapüügiluba omava Euroopa Liidu laeva peatamisest mis tahes põhjustel. Teatele lisatakse peatamist selgitavad üksikasjad. Laeva, kapteni, meeskonna ja laeva lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui on toimunud nõupidamine, mille Cabo Verde korraldab Euroopa Liidu taotlusel ühe tööpäeva jooksul pärast laeva peatamise teate saamist, et selgitada asjaolusid, mis viisid laeva peatamiseni, ja esitada asja võimalik edasine käik. Kõnealusel teavitaval nõupidamisel võib osaleda laeva lipuriigi kalapüügiseirekeskuse esindaja. 3. Rikkumissanktsioonid – Kokkuleppemenetlus Avastatud rikkumise puhul kohaldatavad sanktsioonid kehtestab Cabo Verde kehtivate siseriiklike õigusaktide sätete kohaselt. Kui rikkumist käsitlevate õigusaktidega on ette nähtud kohtumenetlus, tuleb enne selle alustamist ja tingimusel, et rikkumine ei kujuta endast kriminaalasja, algatada Cabo Verde ja Euroopa Liidu vahel kokkuleppemenetlus, et määrata kindlaks sanktsiooni tingimused ja määr. Kõnealusel kokkuleppemenetlusel võib osaleda laeva lipuriigi kalapüügiseirekeskuse esindaja. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt kolm päeva pärast laeva peatamisest teatamist. 4. Kohtumenetlus – Pangatagatis Kui kokkuleppemenetlus ei ole edukas ja rikkumisjuhtumi kohta esitatakse kaebus pädevale kohtuinstantsile, annab rikkumisega seotud laeva omanik Cabo Verde osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Cabo Verde, nii et see kataks laeva peatamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi hüvitusi. Pangatagatist ei saa vabastada enne kohtumenetluse lõppu. Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule: a) täielikult, kui ühtegi sanktsiooni ei määratud; b) summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist. Cabo Verde teavitab Euroopa Liitu kohtumenetluse tulemustest kaheksa päeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist. 5. Laeva ja meeskonna vabastamine Laeval ja selle meeskonnal lubatakse lahkuda sadamast kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate trahvisummade maksmist või pärast pangatagatise esitamist. IX PEATÜKK MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE 1. Töölevõetavate meremeeste arv Euroopa Liidu laevad võivad püügihooaja jooksul Cabo Verde kalapüügipiirkonnas võtta tööle Cabo Verde meremehi vastavalt järgmistele arvudele: a) tuunipüügiseinerid: vähemalt kuus meremeest; b) ritvõngedega tuunipüügilaevad: vähemalt kaks meremeest; c) pinnaõngejadalaevad: vähemalt viis meremeest. ELi laevade omanikud annavad omapoolse panuse täiendavate Cabo Verde meremeeste töölevõtmiseks. 2. Võimalus vabalt meremehi valida Cabo Verdel on nimekiri Cabo Verde kvalifitseeritud meremeestest, keda võidakse Euroopa Liidu laevadele tööle võtta. Laevaomanik või tema agent valib sellest nimekirjast oma laevale tööle võetavad Cabo Verde meremehed ja teavitab Cabo Verdet nende kandmisest munsterrolli. 3. Meremeeste lepingud Cabo Verde meremeeste töölepingu koostavad laevaomanik või tema agent ja meremees, keda esindab vajadusel ametiühing. Lepingu kinnitab Cabo Verde merendusamet. Merendusamet määrab ühtlasi kindlaks pardale võtmise kuupäeva ja sadama. Töölepinguga tagatakse meremehele tema suhtes Cabo Verdes kohaldatav sotsiaalkindlustus. See hõlmab ka elukindlustust ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustust. Allakirjutanud saavad lepingu eksemplari. Cabo Verde meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste põhiõiguste deklaratsiooni. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega. 4. Meremeeste töötasu Cabo Verde meremeeste töötasu maksab laevaomanik. Töötasu määratakse kindlaks enne püügilitsentsi väljastamist ning laevaomaniku või tema agendi ja Cabo Verde vastastikusel kokkuleppel. Töötasu ei tohi olla madalam Cabo Verde laevameeskondade omast ega ILO standarditest. 5. Meremehe kohustused Meremees peab end lepingus sätestatud töölevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kaptenile esitlema. Kapten teatab meremehele pardale võtmise kuupäeva ja kellaaja. Kui meremees loobub või töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei ilmu, loetakse meremehe tööleping tühiseks ja laevaomanik vabaneb automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta. Sellisel juhul ei kanna laevaomanik mingit rahalist karistust ega pea tegema mingit täiendavat makset. 6. Cabo Verde meremeeste mittepalkamine Nende laevade omanikud, kes ei võta tööle Cabo Verde meremehi, tasuvad enne jooksva aasta 30. septembrit iga käesoleva peatüki alguses kehtestatud arvu sisse jääva meremehe eest kindlaksmääratud summa, milleks on 20 eurot iga päeva kohta, mil nende laevad viibivad Cabo Verde kalapüügipiirkonnas. X PEATÜKK CABO VERDE VAATLEJAD 1. Püügitegevuse vaatlemine Kalapüügiluba omavad laevad peavad lubama lepingu raames kohaldada oma püügitegevuse suhtes vaatluskorda. Vaatluskord vastab Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni vastuvõetud soovituste sätetele. 2. Määratud laevad ja vaatlejad Cabo Verde määrab kindlaks need Euroopa Liidu laevad, kes peavad vaatleja pardale võtma, ning vastava ülesande saanud vaatleja hiljemalt 15 päeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmiseks ettenähtud kuupäeva. Kalapüügiloa väljaandmisel teatab Cabo Verde Euroopa Liidule ning laevaomanikule või tema agendile määratud laevad ja vaatlejad, samuti aja, millal vaatleja peab iga laeva pardal viibima. Cabo Verde teatab Euroopa Liidule ning laevaomanikule või tema agendile viivitamata mis tahes muudatustest seoses määratud laevade ja vaatlejatega. Cabo Verde püüab mitte määrata vaatlejaid nendele laevadele, mille pardal on juba vaatleja või mille puhul kehtib seoses nende laevade püügitegevusega muudes kalapüügi piirkondades kui Cabo Verde kalapüügipiirkond ametlik kohustus asjaomase püügihooaja jooksul vaatleja pardale võtta. Vaatleja pardalviibimine ei tohi ületada tema ülesannete teostamiseks vajalikku ajavahemikku. 3. Kindlasummaline rahaline toetus Loatasu maksmisel tasub laevaomanik Cabo Verdele iga laeva eest kindla summa, mis on 200 eurot aastas. 4. Vaatleja töötasu Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksud tasub Cabo Verde. 5. Pardalevõtmise tingimused Vaatleja pardalevõtmise tingimused, eelkõige pardalviibimise aeg, määratakse kindlaks laevaomaniku või tema agendi ja Cabo Verde ühisel kokkuleppel. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja majutamine pardal oleneb siiski laeva tehnilisest ehitusest. Majutus- ja söögikulud pardal katab laevaomanik. Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus. Vaatleja käsutuses on kõik tema ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid. Tal on juurdepääs sidevahenditele, püügitegevusega seotud dokumentidele, eelkõige püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis on seotud tema ülesannete täitmisega. 6. Vaatleja kohustused Kogu pardal viibimise aja peab vaatleja: a) käituma nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust; b) suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse; c) arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega. 7. Vaatleja pardalevõtmine ja pardalt lahkumine Vaatleja pardalevõtmine toimub laevaomaniku valitud sadamas. Kümme päeva enne pardalevõtmist teatab laevaomanik või tema agent Cabo Verdele vaatleja pardalevõtmise kuupäeva, kellaaja ja sadama. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud pardalevõtmise sadamasse jõudmiseks. Kui vaatleja pardalevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajale järgneva 12 tunni jooksul kohale ei ilmu, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune vaatleja pardale võtta. Laevaomanik võib sadamast lahkuda ja alustada püügitegevust. Kui vaatleja ei lahku laevalt Cabo Verde sadamas, kannab laevaomanik kõik kulud vaatleja võimalikult kiireks Cabo Verdesse tagasijõudmiseks. 8. Vaatleja ülesanded Vaatleja täidab järgmisi ülesandeid: a) jälgib laeva püügitegevust; b) kontrollib kalapüügi ajal laeva asukohta; c) võtab teadusprogrammi raames bioloogilisi proove; d) märgib üles kasutatavad püügivahendid; e) kontrollib pardapäevikusse kantud Cabo Verde kalapüügipiirkonna püügiandmeid; f) kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud saaki; g) edastab laeva Cabo Verde kalapüügipiirkonnas viibimise kestel raadio, faksi või elektronposti teel üks kord nädalas oma vaatlused, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused. 9. Vaatleja aruanne Enne laevalt lahkumist esitab vaatleja oma vaatluste aruande laeva kaptenile. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia. Vaatleja esitab oma aruande Cabo Verdele, kes edastab selle koopia ELile kaheksa päeva jooksul pärast vaatleja laevalt lahkumist. XI PEATÜKK LAEVA KÄITAJA VASTUTUS 1. Laeva käitaja tagab, et laevad on merekõlblikus seisundis ning nende pardal on kõigi reisijate ja meeskonnaliikmete turvalisuse ja ellujäämise tagamiseks piisavad seadmed ja vahendid. 2. Laeva käitaja on kaetud rahvusvaheliselt tunnustatud kindlustaja poolt pakutava asjakohase ja täieliku kindlustusega. 3. Kui Euroopa Liidu laevaga juhtub Cabo Verdes mereõnnetus või õnnetusjuhtum, mille tagajärjel reostatakse keskkonda või tekitatakse kahju keskkonnale, teavitavad laev ja laeva käitaja sellest kohe Cabo Verde ametiasutusi. Kui kindlakstehtud kahju põhjustaja on laeva käitaja laev, peab käitaja vastavalt kohaldatavatele riiklikele ja rahvusvaheliste sätetele ja menetlustele vastutust kandma. LISA LIITED 1. liide – Cabo Verde majandusvöönd 2. liide – Tehnilised kaitsemeetmed 3. liide – Kalapüügiloa taotluse vorm 4. liide – Püügipäevik 5. liide – VMS-teadete edastamine Cabo Verdele 6. liide – Kalapüügitegevuse elektroonilise aruandlussüsteemi (ERS) kehtestamise ja rakendamise suunised 1. liide – Cabo Verde majandusvöönd Cabo Verde majandusvöönd ulatub 200 meremiili kaugusele järgmistest lähtejoontest Punkt || Põhjalaius || Läänepikkus || Saar A. || 14°48'43,17'' || 24°43'48,85'' || I. Brava C-P1 a Rainha || 14°49'59,10'' || 24°45'33,11'' || – C-P1 a Faja || 14°51'52,19'' || 24°45'09,19'' || – D-P1 Vermelharia || 16°29'10,25'' || 24°19'55,87'' || S. Nicolau E. || 16°36'37,32'' || 24°36'13,93'' || Ilhéu Raso F-P1 a da Peça || 16°54'25,10'' || 25°18'11,00'' || Santo Antão F. || 16°54'40,00'' || 25°18'32,00'' || – G-P1 a Camarin || 16°55'32,98'' || 25°19'10,76'' || – H-P1 a Preta || 17°02'28,66'' || 25°21'51,67'' || – I-P1 a Mangrade || 17°03'21,06'' || 25°21'54,44'' || – J-P1 a Portinha || 17°05'33,10'' || 25°20'29,91'' || – K-P1 a do Sol || 17°12'25,21'' || 25°05'56,15'' || – L-P1 a Sinagoga || 17°10'41,58'' || 25°01'38,24'' || – M-Pta Espechim || 16°40'51,64'' || 24°20'38,79'' || S. Nicolau N-Pta Norte || 16°51'21,13'' || 22°55'40,74'' || Sal O-Pta Casaca || 16°50'01,69'' || 22°53'50,14'' || – P-Ilhéu Cascalho || 16°11'31,04'' || 22°40'52,44'' || Boa Vista P1-Ilhéu Baluarte || 16°09'05,00'' || 22°39'45,00'' || – Q-Pta Roque || 16°05'09,83'' || 22°40'26,06'' || – R-Pta Flamengas || 15°10'03,89'' || 23°05'47,90'' || Maio S. || 15°09'02,21'' || 23°06'24,98'' || Santiago T. || 14°54'10,78'' || 23°29'36,09'' || – U-D. Maria Pia || 14°53'50,00'' || 23°30'54,50'' || I. de Fogo V-Pta Pesqueiro || 14°48'52,32'' || 24°22'43,30'' || I. Brava X-Pta Nho Martinho || 14°48'25,59 || 24°42'34,92'' || – Y=A || 14°48'43,17'' || 24°43'48,85'' || Cabo Verde Vabariigi ja Senegali Vabariigi vahel 17. veebruaril 1993 sõlmitud lepingu kohaselt on merepiir Senegaliga määratletud järgmiste punktidega: Punkt Põhjalaius Läänepikkus A 13° 39' 00" 20° 04' 25" B 14° 51' 00" 20° 04' 25" C 14° 55' 00" 20° 00' 00" D 15° 10' 00" 19° 51' 30" E 15° 25' 00" 19° 44' 50" F 15° 40' 00" 19° 38' 30" G 15° 55' 00" 19° 35' 40" H 16° 04' 05" 19° 33' 30" Cabo Verde Vabariigi ja Mauritaania Islamivabariigi vahel 19. septembril 2003 sõlmitud lepingu kohaselt on kahe riigi merepiir määratletud järgmiste punktidega: Punkt Põhjalaius Läänepikkus H 16° 04,0' 019° 33,5' I 16° 17,0' 019° 32,5' J 16° 28,5' 019° 32,5' K 16° 38,0' 019° 33,2' L 17° 00,0' 019° 32,1' M 17° 06,0' 019° 36,8' N 17° 26,8' 019° 37,9' O 17° 31,9' 019° 38,0' P 17° 44,1' 019° 38,0' Q 17° 53,3' 019° 38,0' R 18° 02,5' 019° 42,1' S 18° 07,8' 019° 44,2' T 18° 13,4' 019° 47,0' U 18° 18,8' 019° 49,0' V 18° 24,0' 019° 51,5' X 18° 28,8' 019° 53,8' Y 18° 34,9' 019° 56,0' Z 18° 44,2' 020° 00,0' 2. liide – Tehnilised kaitsemeetmed 1. Kõikidele püügikategooriate puhul kohaldatavad meetmed Keelatud liigid Rändega liikide konventsiooni (CMS) ja Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) resolutsioonide kohaselt on hiid-sarvikrai (Manta birostris), hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), suursilm-rebashai (Alopias superciliosus), vasarhai perekonda (Sphyrnidae) kuuluvate vasarhaide (välja arvatud Sphyrna tiburo), pikkuim-hallhai (Carcharhinus longimanus) ja siidhallhai (Carcharhinus falciformis) püük keelatud. Cabo Verde siseriiklike õigusaktide kohaselt on vaalhai (Rhincondon typus) püük keelatud. Hai uimepüügi keelamine. Keelustatud on haiuimede eemaldamine laevade pardal ning nende pardale jätmine, ümberlaadimine või lossimine. Ilma et see piiraks eelmise lõike kohaldamist, võivad haiuimed laeva pardal ladustamise hõlbustamiseks olla osaliste sisselõigetega ning rümba vastu tagasi painutatud, kuid neid ei tohi rümbast eemaldada enne lossimist. Merel ümberlaadimise keelamine. Ümberlaadimine merel on keelatud. Ümberlaadimine peab toimuma Cabo Verde selleks ettenähtud sadama vetes. 2. Erimeetmed TEABELEHT 1 RITVÕNGEDEGA TUUNIPÜÜGILAEVAD 1. Kalapüügi piirkond Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest. 2. Lubatud püügivahend Ritvõnged 3. Püügiliigid Kulduim-tuun (Thunnus albacares), suursilm-tuun (Thunnus obesus), vööttuun (Katsuwonus pelamis) Kaaspüük ICCATi ja FAO soovitustega arvestamine. TEABELEHT 2 TUUNIPÜÜGISEINERID 1. Kalapüügi piirkond Kaugemal kui 18 meremiili lähtejoonest, arvestades Cabo Verde kalapüügipiirkonna arhipelaagilist iseloomu 2. Lubatud püügivahend Noot 3. Püügiliigid Kulduim-tuun (Thunnus albacares), suursilm-tuun (Thunnus obesus), vööttuun (Katsuwonus pelamis) Kaaspüük ICCATi ja FAO soovitustega arvestamine. TEABELEHT 3 PINNAÕNGEJADALAEVAD 1. Kalapüügi piirkond Kaugemal kui 18 meremiili lähtejoonest. 2. Lubatud püügivahend Pinnaõngejada 3. Püügiliigid Mõõkkala (Xiphias gladius), sinihai (Prionace glauca), kulduim-tuun (Thunnus albacares), suursilm-tuun (Thunnus obesus) Kaaspüük ICCATi ja FAO soovitustega arvestamine. 3. Ajakohastamine Lepinguosalised peavad ühiskomisjonis üksteisega nõu, kuidas teadusalaste nõuannete alusel tehnilisi kaitsemeetmeid ajakohastada. 3. liide – Kalapüügiloa taotluse vorm CABO-VERDE JA EUROOPA LIIDU VAHELINE KALANDUSLEPING I - TAOTLEJA 1. Avaldaja nimi: 2. Tootjate organisatsiooni või laevaomaniku nimi 3. Tootjate organisatsiooni või laevaomaniku aadress: 4. Telefon: Faks: E-post: 5. Kapteni nimi: Kodakondsus: E-post: 6. Kohaliku agendi nimi ja aadress: II - LAEVA TUNNUSANDMED 7. Laeva nimi: 8. Lipuriik: Registreerimissadam: 9. Pardatähis: MMSI (mere-mobiilside identifikaator) number: IMO nr: 10. Mis ajast sõidab praeguse lipu all (PP/KK/AAAA): ........../........./.............. Varasem lipuriik (vajaduse korral): .… 11. Ehituskoht: Kuupäev (PP/KK/AAAA): 12. Raadiokutsungi sagedus: HF: VHF: 13. Laeva satelliittelefoni nr: Raadiokutsung (IRCS) III - LAEVA TEHNILISED ANDMED 14. Laeva üldpikkus (meetrites): Laeva üldlaius (meetrites): Brutotonnaaž (GT London): 15. Mootoritüüp: Mootori võimsus (HJ): 16. Meeskonnaliikmete arv: 17. Püügi säilitusviis laeva pardal: Jää sees ¨ Jahutatud ¨ Segatüüpi ¨ Külmutatud ¨ 18. Töötlemisvõimsus päevas (24 h) tonnides: Kalatrümmide arv: Kalatrümmide mahutavus (mm3): 19. Satelliitseiresüsteem (VMS) Automaatse asukohamääramisseadme andmed: Tootja: Mudel: Seerianumber: Tarkvara versioon: Satelliidioperaator (MCSP): IV - PÜÜGITEGEVUS 20. Lubatud püügivahendid: ¨ seinnoot ¨ õngejada ¨ ritvõnged 21. Püügi lossimiskoht: 22. Kalapüügiluba taotletakse ajavahemikuks alates (PP/KK/AAAA): …..… / ……. / ………. kuni ……./ …….. / …….… Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesolevas taotluses esitatud andmed on tõesed ja korrektsed ning antud heauskselt. (koht), / ……. / ………/ ………. (kuupäev). Taotleja allkiri: _______________________________________________________________ 4. liide – Püügipäevik || || Õngejada Elussööt Seinnoot Traalnoot (Muu) || || || || || || || || || || || || || Laeva nimi: ……………………………………………………………………. || Brutoregistertonnaaž: …………………………………………………............................. || Laev VÄLJUS: Laev SAABUS: || Kuu || Päev || Aasta || Sadam || || || Lipuriik: ……………………………………………………………………........................... || Mahutavus (tonnides): ……………………………………………........ || || || || || || || || Registreerimisnumber: ………………………………………………………………................................... || Kapten: ……………………………………………………….... || || || || Laevaomanik: ………………………………………………………….......................... || Meeskonnaliikmete arv: ….…………………………………………………........................ || || || || || || || || Aadress: ………………………………………………………………………….... || Aruande esitamise kuupäev: ………………………………………………...... || || || || (Aruande koostaja): ………………………………………………................................. || Merel oldud päevade arv: || || Püügipäevade arv: Püügikordade arv: || || Püügireisi nr: || || || || || || Kuupäev || Sektor || Pinnavee temperatuur (ºC) || Püügikoormus Kasutatud konksude arv || Capturas (Püük) || Isco usado na pesca (Kasutatud sööt) || Kuu || Päev || Laiuskraad N/S || Pikkuskraad O/W || Harilik tuun Thunnus thynnus või maccoyi || Kulduim-tuun Thunnus albacares || (Suursilm-tuun) Thunnus Obesus || (Pikkuim-tuun) Thunnus alalunga || Mõõkkala Xiphias gladius || (Vöödiline odanina) (Valge odanina) Tetraptunus audax või albidus || (Must marliin) Makaira indica || (Purikala) Istiophorus albicane või platypterus || Vööttuun Katsuwonus pelamis || (Segasaak) || Päeva saak kokku (kaal kg-des) || Makrellhauglased || Kalmaar || Elussööt || (Muud) || || || || || || || Arv || Kaal kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || Arv || kg || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || LOSSITUD KOGUS (kg) || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Märkused: || || || || || 1 – Kasutada üks teabeleht kuu kohta ja üks rida päeva kohta || || 2 – „Päeva” all mõeldakse päeva, millal õngejada vette pannakse. || 4 – Viimane rida (lossitud kogused) täidetakse pärast püügireisi lõppemist. Märkida tegelik kaal lossimise ajal. || || . || || 3 – Püügisektor märgib laeva asukohta. Ümardage minutid ja registreerige laius- ja pikkuskraadid. Kindlasti märkige N/S ja O/W. || || 5 – Kogu aruandes esitatud teave on rangelt salajane. || || || 5. liide – VMS-teadete edastamine Cabo Verdele ASUKOHATEADE Andmeelement || Kood || Kohustuslik (K) / Vabatahtlik (V) || Märkused Teate algus || SR || K || Süsteemiga seotud andmed, mis märgivad registreerimise algust Saaja || AD || K || Sõnumiga seotud andmed – saaja. Riigi kolmetäheline (Alpha-3) ISO kood Saatja || FS || K || Sõnumiga seotud andmed – saatja. Riigi kolmetäheline (Alpha-3) ISO kood Sõnumi liik || TM || K || Sõnumiga seotud andmed ‑ sõnumi tüüp „POS” Raadiokutsung || RC || K || Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung Lepinguosalise siseviitenumber || IR || F || Laevaga seotud andmed ‑– lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi ISO kolmetäheline kood, millele järgneb number) Laeva pardatähis || XR || F || Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number Lipuriik || FS || F || Lipuriigiga seotud andmed Laiuskraad || LA || K || Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja minutites N/S KKMM (WGS‑84) Pikkuskraad || LO || K || Laeva asukohaga seotud andmed – asukoht kraadides ja minutites E/W KKKMM (WGS‑84) Kuupäev || DA || K || Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha registreerimise kuupäev (AAAAKKPP) Kellaaeg || TI || K || Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha registreerimise kellaaeg (TTMM) Registreerimise lõpetamine || ER || K || Süsteemiandmed ‑ näitab aruande lõppu Märgistik: ISO 8859.1 Andmeedastuse struktuur on järgmine: topeltkaldjoon (//) ja väljakood SR tähistavad teate algust; topeltkaldjoon (//) ja väljakood tähistavad andmeelemendi algust; kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi; andmepaarid eraldatakse tühikuga; väljakood ER ja topeltkaldjoon (//) lõpus tähistavad teate lõppu. Vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada andmeelementide „registreerimise algus” ja „registreerimise lõpp” vahel. 6. liide – Kalapüügitegevuse elektroonilise aruandlussüsteemi (ERS) kehtestamise ja rakendamise suunised Üldsätted 1. Iga ELi kalalaev peab olema varustatud elektroonilise aruandlussüsteemiga (edaspidi „ERS”, Electronic Reporting System), mis võimaldab registreerida ja edastada laeva püügitegevusega seotud andmeid (edaspidi „ERSi andmed”) kogu selle aja jooksul, mil laev viibib Cabo Verde kalapüügipiirkonnas. 2. Kui ELi laeval ei ole ERSi või kui laeva ERS ei ole töökorras, ei ole laeval õigus püügitegevuseks Cabo Verde kalapüügipiirkonda siseneda. 3. ERSi andmed edastatakse vastavalt käesolevatele suunistele lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (edaspidi „kalapüügiseirekeskus”), kes teeb nimetatud andmed automaatselt Cabo Verde kalapüügiseirekeskusele kättesaadavaks. 4. Lipuliikmesriik ja Cabo Verde tagavad, et kummagi riigi kalapüügiseirekeskus on varustatud elektrooniliste seadmete ja tarkvaradega, mis on vajalikud ERSi andmete automaatseks edastuseks XML-vormingus, mis on kättesaadav veebisaidil [http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm], ning et neil on andmete säilitamise kord, mis võimaldab registreerida ja säilitada ERSi andmeid arvutis loetavas vormingus vähemalt kolme (3) aasta jooksul. 5. Punktis 3 osutatud vormingu mis tahes muutmine või ajakohastamine peab olema identifitseeritud ja dateeritud ning seda peab saama kasutada rakendamisest kuue kuu möödumisel. 6. ERSi andmete edastamiseks kasutatakse elektroonilisi sidekanaleid, mida ELi nimel haldab Euroopa Komisjon ja mis on identifitseeritavad kui kiiredastuskanalid (DEH – Data Exchange Highway). 7. Lipuriik ja Cabo Verde määravad kumbki ühe ERSi korrespondendi, kelle ülesanne on olla kontaktisikuks. (a) ERSi korrespondent määratakse vähemalt kuueks kuuks. (b) Lipuriigi ja Cabo Verde kalapüügiseirekeskused edastavad teineteisele oma VMSi korrespondendi andmed (nimed, aadress, telefon, teleks, e-post). (c) ERSi korrespondendi andmete igast muudatusest tuleb viivitamata teatada. ERSi andmete koostamine ja edastamine 8. ELi kalalaev: (a) edastab iga päev ERSi andmed iga Cabo Verde kalapüügipiirkonnas viibitud päeva kohta; (b) registreerib iga nooda või õngejadaga püütud ja pardal olevad püügikogused liikide kaupa, tuues välja nii sihtliigi, kaaspüügi kui ka vette tagasi lastud kogused; (c) registreerib iga Cabo Verde väljastatud kalapüügiloal kirjas oleva liigi puhul ka nullpüügi; (d) iga liik peab olema identifitseeritav vastava liigi FAO kolmetähelise koodi järgi; (e) esitab kogused eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna; (f) registreerib iga Cabo Verde väljastatud kalapüügiloal kirjas oleva liigi puhul ERSi andmetesse lossitavad ja/või ümberlaaditavad kogused; (g) registreerib iga Cabo Verde kalapüügipiirkonda sisenemise (COE) ja sellest lahkumise (COX) korral ERSi andmetesse erisõnumi, milles on esitatud iga Cabo Verde välja antud kalapüügiloal kirjas oleva liigi kogus pardal kalapüügipiirkonda sisenemise või kalapüügipiirkonnast lahkumise hetkel; (h) edastama iga päev hiljemalt kell 23.59 (UTC) lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ERSi andmed lõikes 3 osutatud vormingus. 9. Registreeritud ja edastatud ERSi andmete täpsuse eest vastutab kapten. 10. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab ERSi andmed automaatselt ja viivitamata Cabo Verde kalapüügiseirekeskusele. 11. Cabo Verde kalapüügiseirekeskus kinnitab ERSi andmete kättesaamist sõnumiga vastates ja käsitleb kõiki ERSi andmeid konfidentsiaalsetena. Rike laeva pardal olevas ERSis ja/või ERSi andmete edastamises laeva ja lipuriigi kalapüügiseirekeskuse vahel 12. Lipuriik teavitab kaptenit ja/või nende lipu all sõitva laeva omanikku või tema esindajat viivitamata laeva pardale paigaldatud ERSi mis tahes tehnilisest rikkest või sellest, et ERSi andmete edastamine laeva ja lipuriigi kalapüügiseirekeskuse vahel ei toimi. 13. Lipuriik teavitab Cabo Verdet avastatud rikkest ja selle parandamiseks võetud meetmetest. 14. Laeva pardal oleva ERSi rikke puhul tagab kapten ja/või laevaomanik ERSi parandamise või väljavahetamise kümne päeva jooksul. Kui laev peatub selle kümne päeva jooksul sadamas, saab ta oma püügitegevust Cabo Verde kalapüügipiirkonnas alustada uuesti alles pärast seda, kui ERS on jälle täielikult korras, välja arvatud Cabo Verde väljastatud eriloa puhul. 15. Pärast ERSi riket võib kalalaev sadamast lahkuda üksnes pärast seda, (a) kui tema ERS on lipuriigi ja Cabo Verde vajadusi rahuldavalt uuesti töökorras või (b) kui laev saab lipuriigilt loa, juhul kui laev ei kavatse uuesti alustada püügitegevust Cabo Verde kalapüügipiirkonnas. Viimati osutatud juhul teavitab lipuriik Cabo Verdet oma otsusest enne laeva lahkumist. 16. Iga rikkis ERSiga Cabo Verde kalapüügipiirkonnas kala püüdev ELi laev edastab iga päev enne kella 23.59 (UTC) oma lipuriigi kalapüügiseirekeskusele kõik ERSi mingi muu elektroonilise sidekanali abil, millele Cabo Verde kalapüügiseirekeskusel on juurdepääs. 17. ERSi andmed, mida ei ole võimalik Cabo Verdele ERSi abil edastada lõikes 12 osutatud rikke tõttu, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus Cabo Verde kalapüügiseirekeskusele mõnel muul vastastikku sobival elektroonilisel viisil. Sellist alternatiivset edastamist loetakse esmatähtsaks, kuna tavapäraselt kohaldatavaid edastamistähtaegu ei ole võimalik järgida. 18. Kui Cabo Verde kalapüügiseirekeskus ei ole saanud ERSi kolme üksteisele järgneva päeva jooksul, võib Cabo Verde anda laevale juhised pöörduda asja uurimiseks viivitamata Cabo Verde määratud sadamasse. Kalapüügiseirekeskuse rike – Cabo Verde kalapüügiseirekeskus ei saa ERSi andmeid kätte 19. Kui kalapüügiseirekeskus ei saa ERSi andmeid kätte, teavitab tema ERSi korrespondent sellest viivitamata teise kalapüügiseirekeskuse ERSi korrespondenti, tehes vajaduse korral koostööd, et leida probleemile lahendus. 20. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Cabo Verde kalapüügiseirekeskus lepivad kokku alternatiivsed elektroonilised sidevahendid, mida tuleb kalapüügiseirekeskuste rikete puhul ERSi andmete edastamiseks kasutada, ning teavitavad teineteist viivitamata sidevahenditega seotud mis tahes muudatustest. 21. Kui Cabo Verde kalapüügiseirekeskus teatab, et ei ole ERSi andmeid kätte saanud, selgitab lipuriigi kalapüügiseirekeskus välja probleemi põhjuse ja võtab asjakohased meetmed probleemi lahendamiseks. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus teavitab Cabo Verde kalapüügiseirekeskust ja ELi võetud meetmete tulemustest 24 tunni jooksul pärast rikke avastamist. 22. Kui probleemi lahendamine kestab üle 24 tunni, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus viivitamata puuduolevad ERSi andmed Cabo Verde kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks ühte punktis 17 osutatud alternatiivset elektroonilist viisi. 23. Cabo Verde teavitab oma pädevaid kontrollitalitusi (MCS), et ELi laevad ei edasta ERSi andmeid Cabo Verde kalapüügiseirekeskusele mitte seadust rikkudes, vaid et tegemist on rikkega ühes kontrollikeskuses. Kalapüügiseirekeskuse hooldus 24. Kalapüügiseirekeskuse korralistest hooldustöödest (hoolduskava), mis võivad mõjutada ERSi andmete vahetamist, tuleb teist kalapüügiseirekeskust teavitada vähemalt 72 tundi enne tegevust, teatades võimaluse korral hoolduse kuupäeva ja kestuse. Ettekavandamata hooldustööde puhul edastatakse vastav teave teisele kalapüügiseirekeskusele nii kiiresti kui võimalik. 25. Hoolduse kestel võib süsteemi uuesti töökorda seadmisel tekkida ERSi andmete kättesaadavaks tegemisel takistusi. Asjaomased ERSi andmed tehakse kättesaadavaks vahetult pärast hooldustööde lõppu. 26. Kui hooldustööd kestavad üle 24 tunni, edastatakse ERSi andmed teisele kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks ühte punktis 17 osutatud alternatiivset elektroonilist viisi. 27. Cabo Verde teavitab oma pädevaid kontrollitalitusi (MCS), et ELi laevad ei edasta ERSi andmeid Cabo Verde kalapüügiseirekeskusele mitte seadust rikkudes, vaid et tegemist on hooldustöödega ühes kontrollikeskuses. ERSi andmete suunamine Cabo Verdele 28. Lipuriigi ERSi andmete Cabo Verdele edastamiseks kasutatakse käesoleva liite punktis 6 osutatud elektroonilisi sidevahendeid, mida Euroopa Komisjoni talitused ELi nimel haldavad, ja mis on identifitseeritavad kui „DEH” (Data Highway Exchange). 29. ELi kalalaevastiku kalapüügi haldamiseks need andmed säilitatakse ja nendega võivad Euroopa Liidu nimel tutvuda Euroopa Komisjoni talituste selleks volitatud töötajad.