EUROOPA KOMISJON Brüssel,23.11.2017 COM(2017) 683 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE määruse (EL) nr 260/2012 (millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreedit- ja otsekorraldustele tehnilised ja ärilised nõuded ning muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009) kohaldamise kohta



Aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule määruse (EL) nr 260/2012 (millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreedit- ja otsekorraldustele tehnilised ja ärilised nõuded ning muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009) kohaldamise kohta 1.Sissejuhatus ja ülevaade Määrus (EL) nr 260/2012, millega kehtestatakse eurodes tehtavatele kreedit- ja otsekorraldustele tehnilised ja ärilised nõuded ning muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009 ning mida teatakse ka kui ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) määrust või SEPA lõpptähtaja määrust, võeti vastu 2012. aastal ja see on olnud suur samm edasi siseturu nõuetekohase toimimise suunas tänu eurodes tehtavate elektrooniliste maksete integreeritud turu loomisele, kus ei tehta vahet riigisisestel ja piiriülestel maksetel. Määrusega kehtestati euroalal üleminekutähtajaks 1. veebruar 2014. Kuu aega enne algset üleminekutähtaega lükati tähtaega kuus kuud edasi, 1. augustile 2014, et võtta arvesse viivitusi üleminekul mitmes liikmesriigis. See kuuekuune viivitus oli piisav, et tagada sujuv üleminek varasematelt eurodes tehtavatelt kreedit- ja otsekorraldustelt SEPA kreedit- ja otsekorraldustele. Euroalasse mittekuuluvatel liikmesriikidel oli SEPA kreedit- ja otsekorraldustele üleminekuks aega 31. oktoobrini 2016. SEPA määruse artiklis 15 antakse komisjonile volitus esitada määruse rakendamise kohta aruanne: „Komisjon esitab hiljemalt 1. veebruariks 2017 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Euroopa Keskpangale ning Euroopa Pangandusjärelevalvele aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta ning lisab aruandele vajaduse korral ettepaneku“. 15. detsembril saatis Euroopa Komisjon liikmesriikidele küsimustiku (vastamistähtajaga 31. jaanuar 2017) määruse kohaldamisega seotud mitmesuguste teemade kohta, nagu üleminek varasematelt kreedit- ja otsekorraldustelt SEPA kreedit- ja otsekorraldustele kõigis liikmesriikides, liikmesriikide kasutatavad valikuvariandid, määrusele vastavust tagama määratud asutused ja nende volitused, või probleemide kohta, mis võivad määruse rakendamisel ELis ikka veel ilmneda. Käesolev rakendamisaruanne põhinebki liikmesriikide vastustel. Aruanne esitati ka 21. aprilli 2017. aasta riiklike SEPA koordineerimiskomisjonide ELi foorumile, Euroopa Komisjoni eksperdirühmale, kes vastutab SEPA rakendamise järelevalve eest kogu ELis, ning seda aruannet arutati seal. Aruandes järeldatakse, et üldiselt on SEPA määrust kogu ELis õigesti kohaldatud. Praegu ei ole vajadust järelmeetmena esitatava seadusandliku ettepaneku järele. Liikmesriigid tegelevad nende väga väheste ja hästi kindlaks tehtud probleemidega (IBANi-põhine diskrimineerimine ja pädevate asutuste volitused), mis senini esinevad, ning nende lahendamist tuleks tähelepanelikult jälgida. Põhiline probleem, mida tuleb tähelepanelikult jälgida, on maksesaajatepoolne IBANi-põhine diskrimineerimine (st maksjaid kohustatakse tegema makset kindlas riigis asuvalt kontolt, mis on vastuolus määruse artikliga 9); nende juhtumite arv on küll vähenenud, kuid siiski võib ilmneda veel uusi juhtumeid. Täieliku üleminekuga SEPA kreedit- ja otsekorralduste standardile SEPA projekt ei lõppenud. See on vägagi toimiv algatuste kujul, millega osaletakse ühtse euromaksete piirkonna loomisel, nagu „SCT inst“ – eurodes tehtavate kiirmaksete Euroopa projekt, mida alustatakse novembris 2017 – või Mobile Proxy Forum – algatus, mille eesmärk on muuta vastastikuste mobiilimaksete lahendused koostoimivaks kogu ELis; neid projekte toetab eurojaemaksete nõukogu, mida juhib Euroopa Keskpank ja kus Euroopa Komisjon on vaatleja. 2.Liikmesriikide aruanded 2.1.Üleminek SEPA kreedit- ja otsekorraldustele Allpool esitatud arvnäitajad on saadud liikmesriikidelt ning need peegeldavad olukorda 2016. aasta detsembri seisuga seoses SEPA instrumentide kasutamisega varem kasutusel olnud kreedit- ja otsekorralduste asemel. Arvudest nähtub, et kogu ELis töödeldakse peaaegu kõiki eurodes tehtavaid kreedit- ja otsekorraldusi vastavalt SEPA kreedit- ja otsekorralduste standardile (tabelid 1 ja 2). Veel tuleb teha mõningaid jõupingutusi, et saavutada täielik vastavus mõnes euroalasse mittekuuluvas liikmesriigis, mille üleminekutähtaeg oli 31. oktoober 2016. Mis puudutab SEPA otsekorraldusi, siis otsustasid mõned liikmesriigid lõpetada varasemad otsekorraldused ja kasutada lahendusi, milles kombineeritakse SEPA kreeditkorraldusi ja e-arveldamist. Neil juhtudel saavad makseteenuse pakkujad endiselt pakkuda riigisiseseid SEPA otsekorraldusi, aga pigem kasutatakse neid piiriülestes ja mitte riigisisestes tehingutes, ning peamiselt ettevõtete puhul, kes vajavad neid oma piiriüleses tegevuses. Nende riikide juures on tabelites 2, 5 ja 6 märge „ei kohaldata“, kuigi väga piiratud määral võidakse neis SEPA otsekorraldusi kasutada.





Tabel 1. Liikmesriikide teatatud SEPA kreeditkorraldustele ülemineku määr 2016. aasta lõpus Euroala SEPA kreeditkorraldustele ülemineku määr Mitteeuroala SEPA kreeditkorraldustele ülemineku määr Austria 100 % Bulgaaria 64 % Belgia 100 % Horvaatia 100 % Küpros 100 % Tšehhi Vabariik 100 % Eesti 100 % Taani 100 % Soome 100 % Ungari 100 % Prantsusmaa 100 % Poola 100 % Saksamaa 100 % Rumeenia Osaline vastavus Kreeka 100 % Rootsi 100 % Iirimaa 100 % Ühendkuningriik 100 % Itaalia 100 % Läti 100 % Leedu 100 % Luksemburg 100 % Malta 100 % Madalmaad 100 % Portugal 100 % Slovakkia 100 % Sloveenia 100 % Hispaania 100 %



Tabel 2. Liikmesriikide teatatud SEPA otsekorraldustele ülemineku määr 2016. aasta lõpus Euroala SEPA otsekorraldustele ülemineku määr Mitteeuroala SEPA otsekorraldustele ülemineku määr Austria 100 % Bulgaaria – Belgia 100 % Horvaatia – Küpros 100 % Tšehhi Vabariik 100 % Eesti – Taani 100 % Soome 100 % Ungari 100 % Prantsusmaa 100 % Poola 100 % Saksamaa 100 % Rumeenia 100 % Kreeka 100 % Rootsi – Iirimaa 100 % Ühendkuningriik 100 % Itaalia 100 % Läti –7 Leedu –7 Luksemburg 100 % Malta 100 % Madalmaad 100 % Portugal 100 % Slovakkia 100 % Sloveenia 100 % Hispaania 100 % Tabelites 3, 4, 5 ja 6 esitatud varasema aja ülevaatest selgub, et üleminek toimus konkreetsest liikmesriigist olenevalt kas nii, et SEPA instrumentidele mindi üle ühekorraga (nt Eestis), või toimus üleminek järk-järgult (nt Saksamaal). Samuti osutavad samad tabelid, et kuuekuune viivitus osutus vajalikuks sammuks, sest 2014. aasta jaanuari kohta teatatud üleminekumäärad, mis olid SEPA kreeditkorralduste puhul küll juba üsna suured, ei olnud piisavad, et tagada maksete täielik töötlemine SEPA otsekorralduste puhul. 1. veebruaril 2014, kui SEPA lõpptähtaja määrus pidi jõustuma, võinuks ilmneda ootamatuid probleeme, mis oleksid tekitanud riski, et makseid ei oleks pärast seda kuupäeva töödeldud.



Tabel 3. SEPA kreeditkorraldustele ülemineku määrade muutumine euroala liikmesriikides alates 2008. aastast kuni praeguseni Euroala 2008. aasta II pool 2011. aasta II pool Jaan 2014 Veebr 2014 Aug 2014 Dets 2016 Austria 1,44 % 11,89 % 66,2 % 74,95 % 90 % 100 % Belgia 2,76 % 44,79 % 86,79 % 95,64 % 100 % 100 % Küpros 29,85 % 60,06 % 100 % 100 % 100 % 100 % Eesti 0,95 % 2,65 % 99,7 % 100 % 100 % Soome 1,35 % 67,57 % 100 % 100 % 100 % 100 % Prantsusmaa 0,58 % 24,72 % 84,0 % 91,7 % 100 % 100 % Saksamaa 0,29 % 5,56 % 58,51 % 77,85 % 100 % 100 % Kreeka 0,54 % 1,71 % 81,53 % 83,12 % 99,38 % 100 % Iirimaa 0,19 % 2,34 % 60,89 % 90,61 % 100 % 100 % Itaalia 0,73 % 10,62 % 61,49 % 89,86 % 100 % 100 % Läti 100 % 100 % 100 % 100 % Leedu 100 % Luksemburg 85,76 % 90,27 % 96,3 % 96,3 % 97,81 % 100 % Malta 3,28 % 9,71 % 68,72 % 80,16 % 100 % 100 % Madalmaad 0,15 % 0,88 % 86,38 % 91,75 % 99,08 % 100 % Portugal 0,68 % 1,48 % 89,16 % 92,32 % 98,91 % 100 % Slovakkia 0 % 1,03 % 100 % 100 % 100 % 100 % Sloveenia 0,1 % 55,74 % 99,3 % 99,36 % 100 % 100 % Hispaania 1,51 % 31,77 % 82,71 % 90,5 % 100 % 100 % Esile on tõstetud arvnäitajad 2014. aasta veebruari ja 2014. aasta augusti kohta, kuna nendest nähtuvad algse tähtaja ja tegeliku tähtaja üleminekumäärade erinevused; viimane lükati 2014. aasta jaanuaris kuue kuu võrra edasi, 2014. aasta veebruarist augustisse. Euroalaväliste liikmesriikide puhul nõuti SEPA määrusega üleminekut 31. oktoobriks 2016, nagu on osutatud artikli 16 lõikes 8: „Makseteenuse pakkujad, kes asuvad liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, ja makseteenuse kasutajad, kes kasutavad makseteenust liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro, täidavad artiklite 4 ja 5 nõuded hiljemalt 31. oktoobriks 2016. Sellise liikmesriigi jaemaksesüsteemide käitajad, mille rahaühik ei ole euro, täidavad artikli 4 lõike 2 nõuded hiljemalt 31. oktoobriks 2016“. Tabel 4. SEPA kreeditkorraldustele ülemineku määrade muutumine euroalavälistes liikmesriikides aastatel 2015 ja 2016 Mitteeuroala 2015. aasta II pool 2016. aasta I kvartal 2016. aasta II kvartal Dets 2016 Bulgaaria 59,21 % 60,7 % 61,9 % 100 % Horvaatia 100 % Tšehhi Vabariik 87,18 % 89,5 % 90,02 % 100 % Taani 100 % 100 % 100 % 100 % Ungari 84,35 % 84,16 % 100 % Poola 100 % Rumeenia 44,66 % 46,01 % 45,38 % Osaline vastavus Rootsi 95 % 95 % 99 % Ühendkuningriik 100 % 100 % 100 % 100 % Tabel 5. SEPA otsekorraldustele ülemineku määrade muutumine euroala liikmesriikides alates 2013. aastast kuni praeguseni Euroala 2013. aasta I kvartal 2013. aasta IV kvartal Jaan 2014 Veebr 2014 Aug 2014 Dets 2016 Austria 11,15 % 34,65 % 73,95 % 87,89 % 99 % 100 % Belgia 19,17 % 38,54 % 64,09 % 89,89 % 100 % 100 % Küpros 0 % 0 % 0 % 0 % 100 % 100 % Eesti – – Soome – – Prantsusmaa 0,78 % 17,94 % 72,51 % 87,02 % 100 % 100 % Saksamaa 0,14 % 10,51 % 29,4 % 53,4 % 100 % 100 % Kreeka 50,13 % 67,84 % 70,1 % 69,53 % 99,64 % 100 % Iirimaa 0,42 % 22,09 % 61,35 % 89,65 % 100 % 100 % Itaalia 0,01 % 2,83 % 34,3 % 53,28 % 100 % 100 % Läti 0 % 0 % 0 % – Leedu – Luksemburg 0,06 % 15,92 % 49,09 % 74,37 % 98,05 % 100 % Malta 0 % 0 % 23,35 % 47,79 % 100 % 100 % Madalmaad 0,01 % 32,62 % 73,62 % 84,38 % 99,81 % 100 % Portugal 0,1 % 7,55 % 26,68 % 53,14 % 99,88 % 100 % Slovakkia 0 % 0 % 0,01 % 100 % 100 % 100 % Sloveenia 86,81 % 99,33 % 100 % 100 % 100 % 100 % Hispaania 0,02 % 1,8 % 15,34 % 48,82 % 100 % 100 % Tabel 6. SEPA otsekorraldustele ülemineku määrade muutumine euroalavälistes liikmesriikides aastatel 2015 ja 2016 Mitteeuroala 2015. aasta II pool 2016. aasta I kvartal 2016. aasta II kvartal Dets 2016 Bulgaaria – Horvaatia – Tšehhi Vabariik 100 % Taani 100 % Ungari 100 % Poola 100 % 100 % 100 % 100 % Rumeenia 0,04 % 0 % 0,02 % 100 % Rootsi – Ühendkuningriik 100 % 100 % 100 % 100 % 2.2.Liikmesriikide kasutatud variandid

Võimaldamaks sujuvat üleminekut SEPA kreedit- ja otsekorraldustele, nähti SEPA määruses ette erinevad variandid, mida euroala liikmesriigid said 2016. aasta veebruarini kasutada. Need variandid olid järgmised. ·Variant 1: konverteerimisvahendid tarbijatele. Tavaliselt aktsepteerivad tarbijatele makseteenuse pakkujad tehingu algatamiseks riigisisest kontonumbrit (BBAN) ning konverteerivad selle numbri rahvusvaheliseks kontonumbriks (IBAN). ·Variant 2: nišiteenuste osutamise jätkumine. Kuni 1. veebruarini 2016 oli võimalik kasutada jätkuvalt varasemaid riigisiseseid kreedit- või otsekorraldusi, mille kumulatiivne turuosa oli igal aastal avaldatava EKP ametliku maksestatistika põhjal alla 10 % vastavalt kreeditkorralduste või otsekorralduste koguarvust (nt TIP Prantsusmaal, RID Finanziario Itaalias, tagasimakseta otsekorraldus Madalmaades). ·Variant 3: ühekordsed otsekorraldused. Neid teenuseid, mis võimaldavad tarbijatel teha müügikohas maksekaardi kasutamisega algatatavaid maksetehinguid, mille tulemuseks on otsekorraldus BBANi või IBANiga identifitseeritavale maksekontole ja -kontolt, sai jätkata 1. veebruarini 2016 (nt Elektronisches Lastschriftverfahren ehk ELV-maksed Austrias ja Saksamaal), välja arvatud juhul, kui need viiakse SEPA nõuetega vastavusse. ·Variant 4: standardteate vormingu ISO 20022 XML pikendatud kasutamine selliste makseteenuste kasutajate puhul, millega algatatakse või võetakse vastu üksikuid kreedit- või otsekorraldusi, millest moodustatakse edastatav maksekäsundite kogum. ·Variant 5: BICist loobumise edasilükkamine riigisiseste maksetehingute puhul, kuna praegu ei pea maksjad ELi-siseste maksete puhul BICi märkima, piisab IBANist. Enamik liikmesriike kasutas neist vähemalt üht varianti, nagu on osutatud tabelis 7, millest on asjakohasel juhul näha nende variantide kasutamine ja ka hilisem kasutamise lõpetamine liikmesriikides. Need variandid olid asjakohased üksnes euroala liikmesriikide puhul, sest kehtisid varem ülemineku teostanud liikmesriikide puhul kuni 1. veebruarini 2016. Neid ei kohaldatud euroalaväliste liikmesriikide suhtes, kelle üleminekutähtajaks oli määratud 31. oktoober 2016. Tabel 7. Variantide kasutamine ja praegune olukord liikmesriikides Euroala Variant 1 Variant 2 Variant 3 Variant 4 Variant 5 Olukord mais 2017 Austria √ √ kõigi kasutamine lõpetatud Belgia ei kasutatud ühtegi Küpros √ √ √ kõigi kasutamine lõpetatud Eesti √ kasutamine osaliselt lõpetatud Soome ei kasutatud ühtegi Prantsusmaa √ kasutamine lõpetatud Saksamaa √ √ √ kõigi kasutamine lõpetatud Kreeka √ √ √ kõigi kasutamine lõpetatud Iirimaa √ kasutamine lõpetatud Itaalia √ √ kõigi kasutamine lõpetatud Läti √ kasutamine lõpetatud Leedu ei kasutatud ühtegi Luksemburg ei kasutatud ühtegi Malta √ kasutamine lõpetatud Madalmaad √ √ kõigi kasutamine lõpetatud Portugal √ √ √ kõigi kasutamine lõpetatud Slovakkia √ √ kõigi kasutamine lõpetatud Sloveenia ei kasutatud ühtegi Hispaania √ √ √ kõigi kasutamine lõpetatud 2.3.IBANi-põhine diskrimineerimine Tarbijad on kogu ELis esitanud teateid ja kaebusi firmade ja maksete kohta (nt maksude maksmine, piiriüleste kommunaalmaksete tegemine), mida saab teha üksnes riigisiseselt euro maksekontolt või riigisisesele euro maksekontole. Sellised piirangud ei ole SEPA määruse artikli 3 (juurdepääs) ja 9 (maksete kättesaadavus) kohaselt lubatud ning need kujutavad endast tõelist takistust SEPA sujuvale toimimisele. See probleem oli seoses SEPA määruse kohaldamisega ja on ka edaspidi Euroopa Komisjoni prioriteet number üks, kuna see mõjutab negatiivselt ühte ilmseimat eelist, mida tarbijad ja ettevõtjad võivad SEPA määrusest saada, nimelt vabadust maksta ELis kust tahes, vabadus kasutada kõigi ELi-siseste tehingute puhul ühte ja ainult ühte pangakontot (eurodes), mis võimaldab neil ka vähendada kahe või enama maksekonto haldamisega seotud kulusid. Euroopa Komisjon tõstatas selle küsimuse eri foorumitel, tagamaks, et sellest oleksid teadlikud nii maksesektori turuosalised kui ka liikmesriigid: maksesüsteemide turu eksperdirühm, riiklike SEPA komisjonide ELi foorum ning eurojaemaksete nõukogu.