ET

Brüssel, 3.12.2008

KOM(2008) 825 lõplik

2008/0242 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr […/…] [, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest,] tõhusa kohaldamise eesmärgil

(uuesti sõnastatud)

{SEK(2008) 2981}

{SEK(2008) 2982}

SELETUSKIRI

1. Ettepaneku taust

· Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2725/2000/EÜ, mis käsitleb Eurodac-süsteemi kehtestamist (edaspidi „EURODACi määrus”), [1] jõustus 15. detsembril 2000. EURODAC-süsteem on kogu ühendust hõlmav infotehnoloogia süsteem, mis loodi selleks, et lihtsustada Dublini konventsiooni [2] kohaldamist. Kõnealuse konventsiooni eesmärk oli kehtestada selged ja toimivad mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes ELi liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest. Kõnealune konventsioon asendati nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (Dublini määrus) [3]. EURODAC-süsteem alustas tööd 15. jaanuaril 2003.

Komisjon avaldas 2007. aasta juunis Dublini süsteemi hindamisaruande (edaspidi „hindamisaruanne”) [4], mis hõlmas EURODAC-süsteemi kolme esimest tegevusaastat (2003–2005). Kuigi hindamisaruandes tunnistatakse, et määrust kohaldatakse üldiselt rahuldaval viisil, märgiti selles ära teatavad kehtivate õigusaktide tõhususega seotud probleemid ning toodi esile puudused, mis tuleks kõrvaldada, et EURODAC-süsteem suudaks Dublini määruse kohaldamist paremini toetada.

Vastavalt varjupaigapoliitika kavas teatatule [5] moodustab käesolev ettepanek osa esimesest ettepanekute paketist, mille eesmärk on tagada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi puhul suurem ühtlus ja paremad kaitsenõuded. Ettepanek võetakse vastu koos uuesti sõnastatud Dublini määruse [6] ja vastuvõtutingimuste direktiiviga [7]. 2009. aastal teeb komisjon ettepaneku muuta kvalifitseerumisdirektiivi [8] ja varjupaigamenetluste direktiivi [9]. 2009. aasta esimeses kvartalis teeb komisjon ettepaneku luua varjupaigaküsimuste Euroopa tugiamet, mille eesmärk on pakkuda liikmesriikidele praktilist abi varjupaigataotluste üle otsustamisel. Tugiamet pakub eriteadmiste ja praktilise toe vormis abi ka liikmesriikidele, kelle varjupaigasüsteemil lasub eelkõige geograafilise asukoha tõttu eriline koormus, et täita ühenduse õigusaktidest tulenevaid nõudeid.

Hindamisaruandes märgiti sõrmejälgede edastamise jätkuvat hilinemist mitmes liikmesriigis. EURODACi määruses on sõrmejälgede edastamiseks praegu ettenähtud väga ebamäärane tähtaeg, mis võib praktikas põhjustada märkimisväärseid hilinemisi. Tegemist on äärmiselt olulise küsimusega, kuna viivitused sõrmejälgede edastamisel võivad viia tulemusteni, mis ei vasta Dublini määruses sätestatud vastutuse põhimõtetele.

Hindamisaruandes rõhutati, et kuna liikmesriikidel puudub tõhus vahend, millega üksteist varjupaigataotlejate staatusest teavitada, on selle tulemuseks andmete kustutamise ebatõhus haldamine. Liikmesriigid, kes sisestasid süsteemi konkreetse isiku kohta andmeid, ei ole sageli teadlikud, et mõni teine päritoluliikmesriik on andmed kustutanud ning et seega peaksid nad ka nende käsutuses olevad, sama isikut käsitlevad andmed kustutama. Seetõttu ei ole põhimõtte, mille kohaselt „ei tohiks andmeid säilitada andmesubjekti tuvastamist võimaldavas vormis kauem, kui see on vajalik selle eesmärgi täitmiseks, milleks andmeid koguti”, täitmist võimalik piisavalt jälgida.

Hindamisaruande analüüsi kohaselt takistab EURODAC-süsteemile juurdepääsu omavate riiklike ametiasutuste ebaselge määratlus komisjoni ja Euroopa andmekaitseinspektorit järelevalveülesannete täitmisel.

EURODAC-süsteemi statistika näitab, et mõned isikud, kes on ühes liikmesriigis varjupaiga juba saanud, taotlevad seda sellele vaatamata uuesti ka mõnes teises liikmesriigis ning teatavatel juhtudel isegi samas liikmesriigis. Vastavalt kehtivale EURODACi määrusele ei ole selline teave aga kättesaadav liikmesriikidele, kes uue taotluse esitamisel sisestavad selliste isikute teavet süsteemi. Selle tulemusena saavad ühes liikmesriigis juba varjupaiga saanud isikud taotleda varjupaika ka mõnes teises liikmesriigis, mis on vastuolus põhimõttega, et ainult üks liikmesriik vastutab varjupaigataotluse läbivaatamise eest.

Praktilised muudatused, vajadus viia määrus kooskõlla pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 2725/2000/EÜ vastuvõtmist varjupaigaalases ühenduse õigustikus aset leidnud arenguga ja EURODAC-süsteemi tegevjuhtimise viimine uue juhtimisstruktuuri alla nõuab mitmeid tehnilisi muudatusi.

Põhjaliku mõjuhindamise käigus uuriti mitmeid valikuvõimalusi iga hindamisaruandes tuvastatud probleemi lahendamiseks. Seetõttu on käesoleva ettepaneku eesmärk sõnastada uuesti nõukogu määrus (EÜ) nr 2725/2000/EÜ ja selle rakendusmäärus, nõukogu määrus (EÜ) nr 407/2002/EÜ [10] (edaspidi „rakendusmäärus”), et muu hulgas parandada EURODACi määruse rakendamise tõhusust, tagada kooskõla pärast määruse vastuvõtmist varjupaigaalases ühenduse õigustikus aset leidnud arenguga, ajakohastada teatavaid sätteid, võttes arvesse määruse vastuvõtmise järel toimunud tegelikku arengut, kehtestada uus juhtimisraamistik ning tagada parem isikuandmete kaitse.

· Üldine taust

Haagi programmis kutsuti komisjoni üles esitama nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa ühise varjupaigasüsteemi teise etapi õigusaktid, et need oleks võimalik vastu võtta enne 2010. aasta lõppu.

Komisjon kinnitas oma kavatsust teha Euroopa ühise varjupaigasüsteemi teise etapi õigusaktide raames ettepanek EURODACi määruse muutmiseks oma hiljuti avaldatud teatises „Varjupaigapoliitika kava – ühtne lähenemisviis kaitse andmisele ELis” [11].

Kooskõla tagamiseks Euroopa ühise varjupaigasüsteemi teise etapi arendamisel tehakse käesolev EURODACi määruse ja selle rakendusmääruse uuestisõnastamise ettepanek samaaegselt Dublini määruse muutmise ettepanekuga.

Kui eespool kirjeldatud probleemide lahendamiseks ELi tasandil meetmeid ei võeta, siis nimetatud probleemid jätkuvad, sest määruse praegune sõnastus ei ole piisav, et Dublini määruse rakendamist oleks võimalik tõhusalt toetada. Liikmesriigid võivad otsustada lähtuda enda teatavatest tõlgendustest, mis võivad olla vastuolus EURODACi määruse nõuetekohase ja ühtse kohaldamisega, mille tulemuseks oleksid tõsised kõrvalekalded, mis tekitavad õiguskindlusetust.

2. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Dublini süsteem koosneb Dublini [12] ja EURODACi määrusest ning nende kahest rakendusmäärusest: komisjoni 2. septembri 2003. aasta määrusest (EÜ) nr 1560/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad määrusele (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, [13] ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta määrusest (EÜ) nr 407/2002, millega nähakse ette sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil käsitleva määruse (EÜ) nr 2725/2000 teatavad rakenduseeskirjad [14].

3. Kooskõla muude poliitikavaldkondadega

Käesolev ettepanek on varjupaigaõiguse ja isikuandmete kaitse osas täielikult kooskõlas 1999. aastal Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu järelduste, 2004. aasta Haagi programmi ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga.

SIS II [15] ja VIS [16] määruses on sätestatud vajadus luua korraldusasutus, et juhtida nende ulatuslike IT-süsteemide tööd. Kõnealustele määrustele lisatud ühisavaldustes leppisid nõukogu ja Euroopa Parlament kokku, et korraldusasutus peaks olema amet [17]. Ameti loomist käsitlenud mõjuhinnangus järeldati, et kõigi ulatuslike IT-süsteemide koondamine ühte asukohta ja ühise juhtimise alla ning samale platvormile aitaks pikemas perspektiivis parandada tootlikkust ja vähendada tegevuskulusid. Seetõttu jõuti mõjuhinnangus järeldusele, et SIS II, VIS ja ka EURODAC-süsteemi korraldusasutuse ülesannete täitmiseks on kõige paremaks lahenduseks uue reguleerimisameti loomine.

4. Põhiõiguste harta järgimine

Uuestisõnastamise käigus pöörati nõuetekohast tähelepanu ka põhiõigustele. Varjupaigaõigust ja isikuandmete kaitset käsitleti ettepanekule lisatud mõjuhinnangus.

Varjupaigaõigusega seoses määruse sätetesse tehtud muudatused, mis käsitlevad varjupaigataotlejatele Dublini süsteemi kohaldamise kohta antavat teavet, võimaldavad varjupaigataotlejatel tõhusalt kasutada oma õigust varjupaigale.

Uus säte, millega nõutakse liikmesriikidelt, et nad märgiksid EURODAC-süsteemis, et nad kohaldavad Dublini määruse kaalutlusõigust käsitlevaid sätteid, hõlbustab liikmesriikide vahelist teabevahetust ning seetõttu vähendab varjupaigataotleja ebakindlust, kuna on selge, milline liikmesriik tema juhtumiga tegeleb.

Isikuandmete kaitsega seoses võimaldab ettepanek andmete kustutamist tõhusalt hallata, tagades, et andmeid ei säilitata andmesubjekti tuvastamist võimaldavas vormis kauem, kui see on vajalik selle eesmärgi täitmiseks, milleks andmeid koguti. Sama põhimõte on aluseks ka muudatusele, mille kohaselt neid kolmandate riikide kodanikke või kodakondsuseta isikuid käsitlevate andmete säilitusaeg, kellelt on võetud sõrmejäljed seoses välispiiri ebaseadusliku ületamisega, muudetakse sama pikaks kui aeg, mille jooksul Dublini määruse kohaselt määratakse kõnealuse teabe põhjal kindlaks vastutus.

Seetõttu on käesolev ettepanek täielikult kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, eelkõige seoses varjupaigaõiguse (artikkel 18) ja isikuandmete kaitsega (artikkel 8), ning seda tuleb kohaldada sellele vastavalt.

5. Konsulteerimine huvitatud isikutega

Komisjon avaldas 2007. aasta juunis rohelise raamatu Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tuleviku kohta, [18] milles esitatud ettepanekud käsitlesid Dublini ja EURODACi määruse tulevasi muudatusi. Rohelist raamatut käsitlenud laiapõhjalise avaliku arutelu raames esitasid väga erinevad sidusrühmad kokku 89 arvamust.

Komisjoni talitused arutasid liikmesriikidega mõjuhinnangu tulemusi ja määrusesse kavandatavaid muudatusi 2008. aasta märtsis sisserände- ja varjupaigakomitee koosolekul ning 2007. aasta oktoobris ja 2008. aasta aprillis veel kahel liikmesriikide erialaspetsialistidega toimunud mitteametlikul ekspertide kohtumisel, milles käsitleti hindamisaruande järeldusi.

Määruse muudatuste ettevalmistamisel konsulteeriti mitteametlikult ka ÜRO pagulaste ülemvoliniku, Euroopa Põgenike ja Pagulaste Nõukogu ning Euroopa andmekaitseinspektoriga.

6. Ettepaneku õiguslik külg

EURODACi määruse rakendamise tõhususe parandamiseks määratakse kindlaks selgemad andmete edastamise tähtajad.

Andmekaitse nõuete paremaks täitmiseks hõlbustatakse keskandmebaasist andmete kustutamise haldamist tagades, et kesksüsteem teavitab liikmesriiki, et andmed tuleb kustutada.

Kehtivas EURODACi määruses on sätestatud, et viis aastat pärast EURODAC-süsteemi toimimise algust võetakse vastu otsus, kas andmeid põgenike kohta peaks säilitama ja võimaldama neis otsingu tegemist (praegu andmeid säilitatakse, kuid ei ole võimalik teha otsingut)või tuleks need enne tähtaja lõppu kustutada, kui isik on pagulaseks tunnistatud. Selleks, et teavitada liikmesriike mõnes liikmesriigis tegelikult juba rahvusvahelise kaitse saanud taotlejate staatusest, vabastatakse pagulaste andmed blokeeringust (st tehakse otsinguteks kättesaadavaks).

Dublini määruse kohaldamise hõlbustamiseks nõutakse liikmesriikidelt, et nad märgiksid EURODAC-süsteemis, et nad kohaldavad kõnealuse määruse kaalutlusõigust käsitlevaid sätteid, st et nad võtavad vastutuse hinnata sellise varjupaigataotleja taotlust, kelle taotluse läbivaatamise eest nad tavaliselt Dublini määruse kriteeriumite alusel ei vastutaks.

Pärast määruse vastuvõtmist aset leidnud varjupaigaalase ühenduse õigustiku arenguga kooskõla tagamiseks teeb komisjon ettepaneku laiendada selle reguleerimisala selliselt, et see hõlmaks ka täiendavat kaitset, ning ühtlustada määruse välismaalaste määratlust („kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud”) käsitlev terminoloogia teiste varjupaigaalaste õigusaktide terminoloogiaga. Kooskõla Dublini määrusega (ning andmekaitseprobleemide ja eelkõige proportsionaalsuse põhimõttega arvestamine) tagatakse, muutes neid kolmandate riikide kodanikke või kodakondsuseta isikuid käsitlevate andmete säilitusaja, kellelt on võetud sõrmejäljed seoses välispiiri ebaseadusliku ületamisega, sama pikaks kui aja, mille jooksul Dublini määruse artikli 14 lõike 1 kohaselt määratakse kõnealuse teabe põhjal kindlaks vastutus (st üks aasta).

Samuti on oluline ajakohastada teatavaid sätteid, võttes arvesse pärast määruse vastuvõtmist toimunud tegelikku arengut. Seetõttu on ettepanekus arvesse võetud näiteks seda, et õigusakt, mille kohaldamist EURODACi määrus hõlbustab, on vahetunud (Dublini konventsiooni asemel Dublini määrus), pärast määruse vastuvõtmist asutatud Euroopa andmekaitseinspektori institutsioon on ühise järelevalveasutuse ülesanded üle võtnud ning algselt sätestatud võimalus edastada andmeid kesküksusesse ka muul viisil kui digitaalselt (nt DVD-l või paberil) on tühistatud.

Andmekaitsega seotud probleemide lahendamiseks parandatakse isikuandmete kaitset, muutes vastutavate riiklike ametiasutuste määramist käsitlevat sätet (märkida tuleb, milline täpselt on vastutav üksus ning kuidas selle töö on EURODAC-süsteemiga seotud). Kõnealuste ametiasutuste loetelu avaldatakse läbipaistvuse vaimus Euroopa Liidu Teatajas vastusena sidusrühmade väljendatud murele seoses andmekaitsega.

Ettepanek hõlmab andmebaasi haldamise erinevate etappide ajakohastamist ja selgemat määratlemist (komisjon, korraldusasutus, kesksüsteem). SIS II ja VIS juba toimivad ühisel tehnilisel platvormil ning kava kohaselt hakkab SIS II, VIS ja EURODAC-süsteemil olema tulevikus ühine biomeetriline tuvastussüsteem (BMS). Kuni kõigi kolme süsteemi haldamisega tegeleva korraldusasutuse loomiseni vastutab kesküksuse toimimise ning EURODAC-süsteemi saadetavate ja sealt edastatavate andmete turvalisuse eest komisjon.

EURODACi määruse vastuvõtmisel otsustati võtta teatavad sätted vastu rakendusmääruses, mille vastuvõtmisõiguse nõukogu endale jättis. Komisjon peab kõnealuse kahe õigusakti sätete iseloomu sarnaseks. Lisaks kohaldatakse mõlema puhul sama vastuvõtumenetlust (kaasotsustamismenetlus). Seetõttu nähakse ettepanekus ette rakendusmääruse tühistamine ja selle sisu lisamine EURODACi määrusesse.

Ainuke säte, [19] mille puhul oli ettenähtud komiteemenetluse kohaldamine, osutus ebaoluliseks ning seetõttu ei ole komisjon süsteemi rohkem kui viie tegevusaasta jooksul kõnealust komiteed kokku kutsunud. Seetõttu tehakse ettepanek kõnealuse määrusega ettenähtud komitee tegevus lõpetada.

7. Õiguslik alus

Käesoleva ettepanekuga muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2725/2000/EÜ ning tuginetakse samale õiguslikule alusele kui nimetatud määruses, st Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 63 lõike 1 punktile a.

Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotist ei kohaldata Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes, välja arvatud juhul, kui need kaks riiki peaksid vastavalt asutamislepingutele lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitlevas protokollis sätestatule otsustama teistmoodi.

Nõukogu määrus (EÜ) nr 343/2003/EÜ on Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes olnud siduv pärast seda, kui nad teatasid oma soovist osaleda kõnealuse määruse vastuvõtmises ja kohaldamises eespool nimetatud protokolli alusel. Nimetatud liikmesriikide praegu kehtiva määrusega seotud seisukoht ei mõjuta nende võimalikku osalemist muudetud määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

Asutamislepingutele lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ei osale ning seega ei ole see määrus Taani suhtes siduv ja Taanis seda ei kohaldata. Siiski arvestades, et Taani kohaldab 2006. aastal EÜga sõlmitud rahvusvahelise lepingu [20] tulemusena praegu kehtivat Dublini määrust, peab Taani kooskõlas kõnealuse lepingu artikliga 3 teavitama komisjoni oma otsusest, kas ta kavatseb muudetud määruse sisu rakendada või mitte.

8. Ettepaneku mõju Dublini süsteemiga assotsieerunud EL-i mittekuuluvatele riikidele

Paralleelselt mitme ELi mittekuuluva riigi assotsieerimisega Schengeni õigustikuga, on ühendus sõlminud või sõlmimas kõnealuste riikidega ka mitu Dublini/EURODACi õigustikuga assotsieerimise lepingut:

- assotsieerimisleping Islandi ja Norraga sõlmiti 2001. aastal [21];

- assotsieerimisleping Šveitsiga sõlmiti 28. veebruaril 2008 [22];

- protokoll Liechtensteini ühinemise kohta kirjutati alla 28. veebruaril 2008 [23];

Õiguste ja kohustuste loomiseks Taani (kes nagu eespool selgitatud, on Dublini/EURODACi õigustikuga assotsieerunud rahvusvahelise lepingu alusel) ja eespool nimetatud assotsieerunud riikide vahel, on ühenduse ja assotsieerunud riikide vahel sõlmitud veel kaks lepingut [24].

Kooskõlas kolme eespool nimetatud lepinguga nõustuvad assotsieerunud riigid tingimusteta Dublini/EURODACi õigustiku ja selle muudatustega. Nad ei osale selliste õigusaktide vastuvõtmisel, millega muudetakse või mis põhinevad Dublini õigustikul (sealhulgas kõnealune ettepanek), kuid nad peavad pärast õigusakti nõukogus ja Euroopa Parlamendis heakskiitmist teavitama komisjoni teatava ajavahemiku jooksul oma otsusest, kas nad nõustuvad õigusakti sisuga või mitte. Juhul kui Norra, Island, Šveits või Liechtenstein ei nõustu Dublini/EURODACi õigustikku muutva või sellel põhineva õigusaktiga, siis kohaldatakse „giljotiini” klauslit ning vastavad lepingud lõpetatakse, välja arvatud juhul, kui lepingute alusel loodud ühis-/segakomitee otsustab ühehäälselt teisiti.

9. Subsidiaarsuse põhimõte

Varjupaiga ja pagulaste kaitsega seotud probleemide riikidevahelise iseloomu tõttu on EL heal positsioonil, et pakkuda Euroopa ühise varjupaigasüsteemi raames lahendusi küsimustele, mida on eespool kirjeldatud EURODACi määrusega seotud probleemidena. Kuigi 2000. aastal vastu võetud määrusega saavutati ühtlustamises teatav tase, oleks EURODAC-süsteemi edasiarendamisega võimalik Dublini määruse rakendamist veelgi paremini toetada. Seoses EL-i andmebaasi haldamisega, mis on loodud varjupaigataotlejate riikidevahelist liikumist käsitleva määruse rakendamise toetamiseks, näib olevat selgelt vajalik võtta EL-i meetmeid.

10. Proportsionaalsuse põhimõte

EURODACi määruse muutmise mõjuhinnangus hinnati tuvastatud probleemide iga allvalikuvõimalust, et leida praktilise väärtuse ja vajalike jõupingutuste parim vahekord. Selles järeldati, et ELi meetmete kasuks otsustamisega ei minda kõnealuste probleemide lahendamise eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

2725/2000/EÜ (kohandatud)

2008/0242 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni määruse (EÜ) nr […/…] [, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest,] tõhusa kohaldamise eesmärgil

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 punkti 1 alapunkti a,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [25]

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [26]

ning arvestades järgmist:

uus

(1) Nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määrusesse (EÜ) nr 2725/2000 (mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil) [27] ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta määrusesse (EÜ) nr 407/2002 (millega nähakse ette sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil käsitleva määruse (EÜ) nr 2725/2000 teatavad rakenduseeskirjad) [28] tuleb teha mitmeid olulisi muudatusi. Kõnealused määrused tuleks selguse huvides uuesti sõnastada.

2725/2000/EÜ põhjendus 1

(1) Liikmesriigid on ratifitseerinud 28. juuli 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsiooni, mida on muudetud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorgi protokolliga.

2725/2000/EÜ põhjendus 2 (kohandatud)

(2) Liikmesriigid on sõlminud konventsiooni Euroopa ühenduste liikmesriigis esitatud varjupaigataotluste läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kohta, mis allkirjastati Dublinis 15. juunil 1990 (edaspidi "Dublini konventsioon").

uus

(2) Ühine varjupaigapoliitika, sealhulgas Euroopa ühine varjupaigasüsteem, on osa Euroopa Liidu eesmärgist luua järk-järgult vabadusel, turvalisusel ja õiglusel rajanev ala, mis on avatud isikutele, kes asjaolude sunnil taotlevad õiguspäraselt kaitset ühenduses.

(3) Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomise esimene etapp, mis peaks pikemas perspektiivis viima varjupaiga saanud isikute suhtes kogu Euroopa Liidus kohaldatava ühise menetluse ja ühtse staatuseni, on nüüd läbitud. Euroopa Ülemkogu võttis oma 4. novembri 2004. aasta kohtumisel vastu Haagi programmi, milles seatakse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal rakendatavad eesmärgid aastateks 2005−2010. Sellega seoses kutsuti Haagi programmis Euroopa Komisjoni üles teostama esimese etapi õigusaktide hindamist ja esitama nõukogule ja Euroopa Parlamendile teise etapi õigusaktid ja meetmed, et need saaks vastu võtta enne 2010. aastat.

2725/2000/EÜ põhjendus 3 (kohandatud)

uus

(4) Dublini konventsiooni Nõukogu määruse (EÜ) nr […/…] [(millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)] [29] kohaldamiseks on vaja kindlaks teha varjupaigataotluste esitajate rahvusvahelise kaitse taotlejate ja ühenduse välispiiride ebaseaduslikul ületamisel kinnipeetute isikud. Samuti on Dublini konventsiooni nõukogu määruse (EÜ) nr […/…] [(millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)] ja eelkõige selle artikli 10 lõike 1 18 lõike 1 punktide c ja e b ja d tõhusaks rakendamiseks kohaldamiseks soovitatav anda igale liikmesriigile õigus kontrollida, kas tema territooriumil ebaseaduslikult viibiv välismaalane kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik on taotlenud varjupaika rahvusvahelist kaitset teises liikmesriigis.

2725/2000/EÜ põhjendus 4

(5) Sõrmejäljed on kõnealuste isikute kindalakstegemisel tähtsaks teguriks. On vaja luua nende sõrmejälgede andmete võrdlemise süsteem.

2725/2000/EÜ põhjendus 5

uus

(6) Sel eesmärgil on vaja luua EurodacEURODAC-süsteem, mis koosneb komisjoni raames loodavast kesküksusest kesksüsteemist , mis haldab sõrmejälgede andmete infotehnoloogilist keskandmebaasi, samuti liikmesriikide ja keskandmebaasi kesksüsteemi vahelistest elektroonilistest edastusvahenditest.

uus

(7) Selleks, et tagada kõigi rahvusvahelise kaitse taotlejate ja rahvusvahelise kaitse alla võetud isikute võrdne kohtlemine ning kooskõla kehtivate ELi varjupaigaalaste õigusaktidega, eelkõige nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/83/EÜ (miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta) ja määrusega (EÜ) nr […/…] [(millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)], on asjakohane laiendada käesoleva määruse reguleerimisala selliselt, et see hõlmaks ka täiendava kaitse taotlejaid ja täiendava kaitse saanud isikuid.

2725/2000/EÜ põhjendus 6 (kohandatud)

uus

(8) Samuti on vaja nõuda, et liikmesriigid võtaksid kohe sõrmejäljed sõrmejälgede andmed kõigilt varjupaigataotlejatelt rahvusvahelise kaitse taotlejatelt ja liikmesriigi välispiiri ebaseaduslikul ületamisel kinni peetud välismaalastelt kolmanda riigi kodanikelt ja kodakondsuseta isikutelt , kes on vähemalt 14aastased , ning edastaksid need .

2725/2000/EÜ põhjendus 7 (kohandatud)

uus

(9) On vaja kehtestada selliste sõrmejälgede andmete kesküksusele kesksüsteemi edastamise, kõnealuste andmete ja muude asjaomaste andmete keskandmebaasis kesksüsteemis salvestamise, säilitamise, teiste sõrmejälgede andmetega võrdlemise, võrdlustulemuste edastamise ning salvestatud andmete blokeerimise ja kustutamise täpsed eeskirjad. Need eeskirjad võivad erinevate välismaalaste kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute kategooriate osas erineda, ning neid tuleb kohandada vastavalt olukorrale.

2725/2000/EÜ põhjendus 8 (kohandatud)

uus

(10) Ühes liikmesriigis varjupaika rahvusvahelist kaitset taotlenud välismaalastel kolmandate riikide kodanikel või kodakondsuseta isikutel võib hiljem mitme aasta jooksul olla võimalus taotleda varjupaika rahvusvahelist kaitset teises liikmesriigis. Seetõttu peaks maksimaalne aeg, mille jooksul sõrmejälgiede andmeid kesküksuses kesksüsteemis säilitatakse, olema küllalt pikk. Et enamik mitmeks aastaks ühendusse jäänud välismaalasi kolmandate riikide kodanikke või kodakondsuseta isikuid on selle aja lõpuks saanud püsielaniku staatuse või koguni liikmesriigi kodakondsuse, peaks kümme aastat olema mõistlik aeg sõrmejälgede andmete säilitamiseks.

2725/2000/EÜ põhjendus 9 (kohandatud)

(11) Säilitusaega tuleks lühendada teatavate eriolukordade puhul, kui ei ole vajadust sõrmejälgiede andmeid nii kaua säilitada. Sõrmejäljedgede andmed tuleks kustutada kohe, kui välismaalane kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik saab liikmesriigi kodakondsuse.

uus

(12) Selliste andmesubjektidega seonduvaid andmeid, kelle sõrmejäljed salvestati algselt EURODAC-süsteemi nende rahvusvahelise kaitse taotluse esitamisel ja kellele on liikmesriigis antud rahvusvaheline kaitse, on asjakohane säilitada, et rahvusvahelise kaitse taotluse esitamisel salvestatud andmeid saaks nendega võrrelda.

(13) Üleminekuperioodil peaks komisjon jääma vastutavaks kesksüsteemi haldamise ja sideinfrastruktuuri eest. Pikemas perspektiivis ning pärast seda, kui on teostatud finants-, tegevus- ja korralduslike alternatiivide sisulist analüüsi sisaldav mõjuhindamine, tuleks luua nende ülesannete täitmise eest vastutav korraldusasutus.

2725/2000/EÜ põhjendus 13 (kohandatud)

(13) Et üksnes liikmesriigid vastutavad kesküksuse edastatud võrdlustulemuste identifitseerimise ja liigitamise eest, samuti pagulasena maale lubatud ja pagulaseks tunnistatud isikuid käsitlevate andmete blokeerimise eest, ning et see vastutus hõlmab eriti tundlikku isikuandmete töötlemise valdkonda ja võib mõjutada isikuvabaduste kasutamist, on olemas erilised põhjused selleks, et nõukogu reserveeriks endale teatavate rakendusvolituste kasutamise õiguse eelkõige niisuguste meetmete vastuvõtmise osas, millega tagatakse kõnealuste andmete kaitse ja usaldusväärsus.

2725/2000/EÜ põhjendus 14 (kohandatud)

(14) Käesoleva määruse muude meetmete rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega sätestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlus.

2725/2000/EÜ põhjendus 10 (kohandatud)

uus

(14) On vaja selgesti sätestada komisjoni ja korraldusasutuse kohustused kesküksuse kesksüsteemi ning sideinfrastruktuuri suhtes ja liikmesriikide kohustused andmete kasutamise, andmekaitse andmete turvalisuse ning salvestatud andmetele juurdepääsu ja nende andmete parandamise suhtes.

2725/2000/EÜ põhjendus 11

(15) Kuigi ühenduse lepinguvälist vastutust seoses EurodacEURODAC-süsteemi toimimisega reguleeritakse asutamislepingu asjaomaste sätetega, on vaja kehtestada erieeskirjad, millega reguleeritakse liikmesriikide lepinguvälist vastutust seoses kõnealuse süsteemi toimimisega.

2725/2000/EÜ põhjendus 12

(16) Asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt ei ole liikmesriikidel võimalik piisaval määral saavutada kavandatavate meetmete eesmärki, milleks on komisjoni loodav sõrmejälgede andmete võrdlemise süsteem, mis toetab ühenduse varjupaigapoliitika rakendamist, ning seetõttu on see paremini saavutatav ühenduse tasandil. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

2725/2000/EÜ põhjendus 15 (kohandatud)

(17) Eurodac-süsteemi raames Lliikmesriikides käesoleva määruse kohaldamisel töödeldavate isikuandmete suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta seoses isikuandmete töötluseemisel ja selliste andmete vaba liikumisega kohta [30].

2725/2000/EÜ põhjendus 16

(16) Direktiivi nr 95/46/EÜ artiklit 286 kohaldatakse ka ühenduse institutsioonide ja asutuste suhtes. Et komisjoni raames moodustatakse kesküksus, kohaldatakse selles üksuses töödeldavate isikuandmete suhtes nimetatud direktiivi.

2725/2000/EÜ põhjendus 17

(18) Direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtteid, mis käsitlevad üksikisikute õiguste ja vabaduste, eelkõige nende eraelu puutumatuse kaitset isikuandmete töötlemisel, tuleks eriti teatavates sektorites täiendada või täpsustada.

uus

(19) Kohaldada tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta [31]. Siiski tuleks selgitada andmete töötlemise ja andmekaitse üle teostatava järelevalvega seonduvat vastutust.

uus

(20) On asjakohane, et siseriiklikud järelevalveasutused kontrollivad, kas liikmesriigid töötlevad isikuandmeid õiguspäraselt, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsusega 2004/55/EÜ (millega määratakse EÜ asutamislepingu artiklis 286 sätestatud sõltumatu järelevalveasutus) [32] määratud Euroopa andmekaitseinspektor peaks kontrollima ühenduse institutsioonide ja asutuste tegevust seoses isikuandmete töötlemisega, arvestades ühenduse institutsioonide ja asutuste piiratud ülesandeid seoses andmete endiga.

2725/2000/EÜ põhjendus 18

uus

(21) EurodacEURODAC-süsteemi toimimist on vaja korrapäraste ajavahemike järel jälgida ja hinnata.

2725/2000/EÜ põhjendus 19

uus

(22) Liikmesriikidesgid peaksid tuleks ette nähagema sanktsioonide süsteemi juhuks, kui keskandmebaasis kesksüsteemis salvestatud andmeid kasutatakse EurodacEURODAC-süsteemi eesmärgi vastaselt.

2725/2000/EÜ põhjendus 23 (kohandatud)

(23) Käesolev määrus peaks olema õiguslikuks aluseks rakenduseeskirjadele, mis on liikmesriikide ja komisjoni tehniliste abinõude kehtestamise eeltingimuseks, et määrust kiiresti kohaldada. Komisjoni tuleks kohustada kontrollima, kas nimetatud tingimusi täidetakse.

uus

(23) Selleks et võimaldada määruse (EÜ) nr […/…] [(millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)] asjakohast kohaldamist, on vaja liikmesriike teavitada konkreetsete varjupaigamenetluste staatusest .

(24) Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtteid ning seda tuleb kohaldada kõnealuste põhiõiguste ja põhimõtete kohaselt. Eelkõige on käesoleva määruse eesmärk tagada isikuandmete ja varjupaigaõiguse täielik kaitse ning edendada põhiõiguste harta artiklite 8 ja 18 kohaldamist.

2725/2000/EÜ põhjendus 22 (kohandatud)

(25) Käesoleva määruse territoriaalset kohaldamisala on vaja piirata nii, et see ühtiks Dublini konventsiooni määruse (EÜ) nr […/…] [(millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)] territoriaalse kohaldamisalaga,

2725/2000/EÜ (kohandatud)

uus

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

EurodacEURODAC-süsteemi eesmärk

1. Käesolevaga luuakse EurodacEURODAC-süsteem, mille eesmärk on aidata määrata, milline liikmesriik on Dublini konventsiooni määruse (EÜ) nr […/…] [(millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)] kohaselt kohustatud läbi vaatama liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud varjupaigataotluse rahvusvahelise kaitse taotluse , ja hõlbustama muul viisil Dublini konventsiooni määruse kohaldamist käesolevas määruses sätestatud tingimuste alusel.

2. Eurodac-süsteem koosneb:

a) artiklis 3 nimetatud kesküksusest;

b) infotehnoloogilisest keskandmebaasist, kus töödeldakse artikli 5 lõikes 1, artikli 8 lõikes 2 ja artikli 11 lõikes 2 nimetatud andmeid, et võrrelda varjupaigataotlejate ja artikli 8 lõikes 1 ja artikli 11 lõikes 1 nimetatud kategooriatesse kuuluvate välismaalaste sõrmejälgi;

c) liikmesriikide ja keskandmebaasi vahelistest andmeedastusvahenditest.

Eurodac-süsteemi reguleerivaid eeskirju kohaldatakse ka liikmesriikide toimingute suhtes alates andmete edastamisest kesküksusele kuni võrdlustulemuste kasutamiseni.

3.2. Sõrmejälgiede andmeid ja muid isikuandmeid võib EurodacEURODAC-süsteemis töödelda üksnes Dublini konventsiooni määruse artikli 15 lõikes 1 32 lõikes 1 sätestatud eesmärkidel, ilma et see keelaks piiraks päritoluliikmesriigil õigust kasutada EurodacEURODAC-süsteemi jaoks mõeldud andmeid oma siseriiklike õigusnormide alusel koostatud andmebaasides.

Artikkel 2

Mõisted

1. Käesoleva määruse kohaldamisel:

a) mõistetakse Dublini konventsiooni määruse all konventsiooni Euroopa ühenduste liikmesriigis esitatud varjupaigataotluste läbivatamise eest vastutava riigi määramise kohta, mis allkirjastati Dublinis 15. juunil 1990 nõukogu määrust (EÜ) nr […/…] [, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest] ;

b) "varjupaigataotleja" „rahvusvahelise kaitse taotleja“ all mõistetakse välismaalast kolmanda riigi kodanikku või kodakondsuseta isikut , kes on esitanud varjupaigataotluse või kelle nimel on esitatud selline taotlus rahvusvahelise kaitse taotluse, mille suhtes ei ole lõplikku otsust veel tehtud ;

c) "„päritoluliikmesriigi“" all mõistetakse:

i) varjupaigataotleja artikliga 6 hõlmatud isiku suhtes seda liikmesriiki, kes edastab tema isikuandmed kesküksusele kesksüsteemi ja võtab vastu võrdlustulemused;

ii) artikliga 8 10 hõlmatud isiku suhtes seda liikmesriiki, kes edastab tema isikuandmed kesküksusele kesksüsteemi ;

iii) artikliga 11 13 hõlmatud isiku suhtes seda liikmesriiki, kes edastab sellised andmed kesküksusele kesksüsteemi ja võtab vastu võrdlustulemused;

d) "pagulase" „rahvusvahelise kaitse alla võetud isiku” all mõistetakse kolmanda riigi kodanikku või kodakondsuseta isikut, kes on tunnistatud pagulaseks vastavalt 28. juuli 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioonile, mida on muudetud 31. jaanuari 1967. aasta pagulasseisundi protokolliga nõukogu direktiivi 2004/83/EÜ artikli 2 punktis a määratletud rahvusvahelist kaitset vajavaks isikuks ;

e) "„kokkulangevuse“" all mõistetakse kesküksuses kesksüsteemis võrdlemisel kindlaks tehtud vastavust või vastavusi andmebaasis salvestatud sõrmejälgede andmete ja liikmesriigi edastatud teatava isiku sõrmejälgede andmete vahel, ilma et see piiraks liikmesriigi kohustust kohe kontrollida võrdlustulemusi vastavalt artikli 4 lõikele 6 17 lõikele 4.

2. Direktiivi 95/46/EÜ artiklis 2 määratletud mõistetel on käesolevas määruses sama tähendus.

3. Kui ei ole sätestatud teisiti, on Dublini konventsiooni määruse artiklis 1 2 määratletud mõistetel käesolevas määruses sama tähendus.

Artikkel 3

Kesküksus Süsteemi ülesehitus ja peamised põhimõtted

1. Komisjoni raames luuakse kesküksus, mis vastutab liikmesriikide nimel artikli 1 lõike 2 punktis b nimetatud keskandmebaasi haldamise eest. Kesküksus varustatakse sõrmejälgede tuvastamise elektroonilise süsteemiga.

uus

1. EURODAC-süsteem koosneb:

a) sõrmejälgede andmete infotehnoloogilisest keskandmebaasist (kesksüsteem), mis jaguneb:

– kesküksuseks;

– varuserveriks;

b) kesksüsteemi ja liikmesriikide vahelisest sideinfrastruktuurist, mis on EURODAC-süsteemi andmetele ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk (sideinfrastruktuur).

2. Igal liikmesriigil on üks määratud riiklik andmesüsteem (riiklik juurdepääsupunkt), mis peab sidet kesksüsteemiga.

2725/2000/EÜ (kohandatud)

uus

2.3. Varjupaigataotlejate ning aArtiklitega 8 ja 11 6, 10 ja 13 hõlmatud isikute andmeid, mida töödeldakse kesküksuses kesksüsteemis , töötleb päritoluliikmesriik vastavalt käesolevas määruses sätestatud tingimustele ja üksteisest asjakohaste tehniliste vahenditega eraldatult .

407/2002/EÜ artikli 5 lõige 1

1. Kesküksus eraldab asjakohaste tehniliste vahendite abil andmebaasis säilitatavad varjupaigataotlejate ning Eurodaci määruse artiklis 8 nimetatud isikute andmed.

2725/2000/EÜ artikli 1 lõike 2 kolmas lõik

uus

4. EurodacEURODAC-süsteemi reguleerivaid eeskirju kohaldatakse ka liikmesriikide toimingute suhtes alates andmete edastamisest kesküksusele kesksüsteemi kuni võrdlustulemuste kasutamiseni.

2725/2000/EÜ artikli 4 lõike 1 teine lause

uus

5. Sõrmejälgede võtmise menetlus määratakse kindlaks ja seda kohaldatakse vastavalt asjaomase liikmesriigi siseriiklikule tavale ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, Euroopa inimõiguste konventsioonis ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lapse õiguste konventsioonis sätestatud kaitsemeetmetele.

uus

Artikkel 4

Korraldusasutuse teostatav operatiivjuhtimine

1. Pärast üleminekuperioodi lõppu vastutab EURODAC-süsteemi operatiivjuhtimise eest Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatav korraldusasutus. Korraldusasutus tagab koostöös liikmesriikidega, et kesksüsteemi jaoks kasutatakse alati parimat kättesaadavat tehnoloogiat, mille suhtes viiakse läbi tasuvusanalüüs.

2. Korraldusasutus vastutab samuti järgmiste sideinfrastruktuuriga seonduvate ülesannete eest:

a) järelevalve;

b) turvalisus;

c) liikmesriikide ja teenuseosutaja vaheliste suhete koordineerimine.

3. Komisjon vastutab kõigi muude sideinfrastruktuuriga seonduvate ülesannete, eelkõige järgmiste ülesannete täitmise eest:

a) eelarve täitmisega seotud ülesanded;

b) soetamine ja uuendamine;

c) lepinguküsimused.

4. Üleminekuperioodil, enne kui korraldusasutus asub oma ülesandeid täitma, vastutab EURODAC-süsteemi operatiivjuhtimise eest komisjon.

5. EURODAC-süsteemi operatiivjuhtimine hõlmab kõiki ülesandeid, mis on vajalikud EURODAC-süsteemi ööpäevaringseks toimimiseks kõigil nädalapäevadel kooskõlas käesoleva määrusega, eelkõige hooldust ja tehnilist arendustööd, mis on vajalik tagamaks, et süsteem töötab operatiivse kvaliteedi seisukohalt rahuldaval tasemel, eelkõige seoses kesksüsteemist päringu teostamiseks kuluva ajaga.

6. Ilma et see piiraks Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikli 17 kohaldamist, kohaldab korraldusasutus asjakohaseid ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi kõigi oma töötajate suhtes, kes töötavad EURODAC-süsteemi andmetega. Nimetatud konfidentsiaalsuskohustust kohaldatakse ka pärast seda, kui kõnealused töötajad on oma ameti- või töökohalt lahkunud või kui nad on oma tegevuse lõpetanud.

7. Käesolevas määruses osutatud korraldusasutus on pädev toimima SIS II ja VISi korraldusasutusena.

2725/2000/EÜ (kohandatud)

uus

Artikkel 5 3

Statistika Kesküksus

3. Kesküksus Korraldusasutus koostab igas kvartalis kuus oma kesksüsteemi töö kohta statistilise aruande, kus eelkõige esitatakse:

a) varjupaiga rahvusvahelise kaitse taotlejaid ja artikli 10 lõikes 1 ja artikli 13 lõikes 1 artikli 8 lõikes 1 ja artikli 11 lõikes 1 nimetatud isikuid käsitlevate edastatud andmekogumite arv;

b) kokkulangevuste arv teises liikmesriigis varjupaigataotuse rahvusvahelise kaitse taotluse esitanud varjupaigataotlejate rahvusvahelise kaitse taotlejate osas;

c) kokkulangevuste arv artikli 8 lõikes 1 10 lõikes 1 nimetatud isikute osas, kes on hiljem esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse varjupaigataotluse;

d) kokkulangevuste arv artikli 11 lõikes 1 13 lõikes 1 nimetatud isikute osas, kes olid enne esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse varjupaigataotluse teises liikmesriigis;

e) niisuguste sõrmejälgede andmete arv, mida kesküksus kesksüsteem pidi päritoluliikmesriigiltkidelt korduvalt paluma teistkordselt, sest esialgualgselt edastatud sõrmejälgiede andmeid ei olnud võimalik sõrmejälgede tuvastamise elektroonilise süsteemi abil võrrelda;.

uus

f) andmekogumite arv, mille kohta on kooskõlas artikli 14 lõikega 1 tehtud märge;

g) kokkulangevuste arv artikli 14 lõikes 1 nimetatud isikute osas.

2725/2000/EÜ

uus

Iga aasta lõpus koostatakse statistiline aruanne, mis võtab kokku Eurodac-süsteemi toimimise algusest saadik tehtud kõnealuse aasta statistilised kuuaruanded kvartaliaruanded ja kus esitatakse isikute arv, kelle osas tuvastati kokkulangevusi vastavalt punktidele b, c ja d.

Statistikas esitatakse andmed iga liikmesriigi kohta eraldi.

4. Artikli 23 lõike 2 kohaselt võib kesküksust kohustada täitma muid statistilisi ülesandeid kesküksuses töödeldavate andmete põhjal.

2725/2000/EÜ (kohandatud)

uus

II PEATÜKK

RAHVUSVAHELISE KAITSE TAOTLEJAD VARJUPAIGATAOTLEJAD

Artikkel 6 4

Sõrmejälgede kogumine, edastamine ja võrdlemine

1. Iga liikmesriik võtab kohe pärast Dublini määruse artikli 20 lõikes 2 määratletud taotluse esitamist kõikidelt vähemalt 14aastastelt varjupaigataotlejatelt rahvusvahelise kaitse taotlejatelt kõikide sõrmede sõrmejäljed ja hiljemalt 48 tunni jooksul pärast kõnealuse taotluse esitamist edastab viivitamata need koos artikli 5 lõike 1 7 punktides a–f b–g nimetatud andmedtega kesksüsteemi kesküksusele.

(2) Kesküksus, või juhul kui vastavad tehnilised tingimused on täidetud, pärituoluliikmesriik ise, salvestab artikli 5 lõikes 1 nimetatud andmed kohe keskandmebaasis.

uus

2. Kui rahvusvahelise kaitse taotleja saabub vastutavasse liikmesriiki pärast Dublini määruse kohast üleandmist, edastab vastutav liikmesriik kooskõlas nõuetega, mille korraldusasutus on kesksüsteemiga toimuva elektroonilise teabevahetuse jaoks kehtestanud, käesoleva määruse artikli 6 kohaselt kesksüsteemis salvestatud asjaomast teavet käsitleva teate erandina lõikest 1 ainult selle kohta, et üleandmine on edukalt toimunud. Kõnealune teave salvestatakse kooskõlas artikliga 8, et võimaldada artikli 6 lõikega 5 ettenähtud edastamist.

2725/2000/EÜ (kohandatud)

uus

3. Kesküksus võrdleb Lliikmesriikidegi edastatud artikli 5 lõike 1 7 lõike 1 punktis b a kirjeldatud sõrmejälgiede andmeid võrreldakse automaatselt teiste liikmesriikide edastatud ja kesksüsteemis keskandmebaasis juba talletatud sõrmejälgede andmetega.

4. Liikmesriigi nõudmisel tagab kesksüsteem kesküksus, et lõikes 3 nimetatud võrdlemine hõlmaks lisaks teistest liikmesriikidest saadud andmetele ka selle liikmesriigi varem edastatud sõrmejälgiede andmeid.

5. Kesküksus Kesksüsteem edastab viivitamata automaatselt päritoluliikmesriigile teate kokkulangevuse või negatiivsete võrdlustulemuste kohta. Kokkulangevuse korral edastab kesküksus kesksüsteem kõikide kokkulangevate andmekogumite kohta artikli 5 lõikes 1 7 punktides a–f nimetatud andmed koos artikli 14 lõikes 1 osutatud märkega ,kuid artikli 5 lõike 1 punktis b nimetatud andmete puhul tehakse seda üksnes siis, kui need on kokkulangevuse aluseks.

Võrdlustulemuse võib edastada otse päritoluliikmesriigile, kui vastavad tehnilised tingimused on täidetud.

7. Rakenduseeskirjad, milles sätestatakse lõigete 1-6 kohaldamiseks vajalik kord, võetakse vastu artikli 22 lõikes 1 sätestatud korras.

Artikkel 75

Andmete salvestamine

1. Keskandmebaasis Kesksüsteemis salvestatakse üksnes järgmised andmed:

ab) sõrmejäljedgede andmed;

ba) päritoluliikmesriik, varjupaigataotluse rahvusvahelise kaitse taotluse esitamise koht ja kuupäev;

c) sugu;

d) viitenumber, mida kasutab päritoluliikmesriik;

e) sõrmejälgede võtmise kuupäev;

f) sõrmejälgedeandmete kesküksusele kesksüsteemi edastamise kuupäev;

g) andmete keskandmebaasi sisestamise kuupäev;

uus

g) operaatori kasutajatunnus.

2725/2000/EÜ

uus

h) edastatud andmete vastuvõtjat (vastuvõtjaid) ning edastamise kuupäeva (kuupäevi) käsitlevad andmed.

2. Kui andmed on keskandmebaasis salvestatud, hävitab kesküksus asjaomased andmeedastusvahendid, kui päritoluliikmesriik ei nõua nende tagastamist.

Artikkel 8 6

Andmete säilitamine

Kõiki artiklis 5 lõikes 1 7 nimetatud andmekogumeid säilitatakse keskandmebaasis kesksüsteemis kümne aasta jooksul pärast sõrmejälgede võtmist.

Selle aja möödudes kustutab kesküksus kesksüsteem automaatselt keskandmebaasis kesksüsteemis olevad andmed.

Artikkel 9 7

Andmete varasem kustutamine

1. Andmed isiku kohta, kes on saanud liikmesriigi kodakondsuse enne artiklis 6 8 nimetatud tähtaja lõppu, kustutatakse keskandmebaasist kesksüsteemist vastavalt artikli 15 lõikele 3 20 lõikele 3 niipea, kui päritoluliikmesriik saab teada, et kõnealune isik on saanud kodakondsuse.

uus

2. Kesksüsteem teavitab kõiki päritoluliikmesriike sellest, et teine päritoluliikmesriik, kelle otsing on leidnud kokkulangevuse tema poolt artiklites 6 ja 10 osutatud isikute kohta esitatud andmetega, on andmed kustutanud.

2725/2000/EÜ (kohandatud)

uus

III PEATÜKK

VÄLISPIIRI EBASEADUSLIKUL ÜLETAMISEL KINNI PEETUD KOLMANDATE RIIKIDE KODANIKUD VÕI KODAKONDSUSETA ISIKUD VÄLISMAALASED

Artikkel 10 8

Sõrmejälgede andmete kogumine ja edastamine

1. Iga liikmesriik võtab vastavalt Euroopa inimõiguste konventsioonis ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lapse õiguste konventsioonis sätestatud kaitsemeetmetele viivitamata kõikidelt vähemalt 14aastastelt kolmandatest riikidest pärit kolmandate riikide kodanikelt või kodakondsuseta isikutelt välismaalastelt, kelle pädevad kontrolliasutused on kinni pidanud seoses kõnealuse liikmesriigi maismaa-, mere- või õhupiiri ebaseadusliku ületamisega ja keda ei ole tagasi saadetud, kõikide sõrmede sõrmejäljed.

2. Asjaomane liikmesriik edastab viivitamata hiljemalt 48 tunni jooksul pärast kinnipidamise kuupäeva kesküksusele kesksüsteemi iga lõikes 1 nimetatud välismaalase kolmandate riikide kodaniku või kodakondsuseta isiku kohta, keda ei ole tagasi saadetud, järgmised andmed:

ab) sõrmejäljedgede andmed;

ba) päritoluliikmesriik, kinnipidamise koht ja kuupäev;

c) sugu;

d) viitenumber, mida kasutab päritoluliikmesriik;

e) sõrmejälgede võtmise kuupäev;

f) sõrmejälgede andmete kesküksusele kesksüsteemi edastamise kuupäev;

uus

g) operaatori kasutajatunnus.

2725/2000/EÜ (kohandatud)

uus

Artikkel 11 9

Andmete salvestamine

1. Artikli 5 lõike 1 punktis g ja artikli 8 10 lõikes 2 nimetatud andmed salvestatakse kesksüsteemis keskandmebaasis.

Ilma et see piiraks artikli 3 lõike 3 5 kohaldamist, salvestatakse artikli 10 lõike 2 8 lõike 2 kohaselt keskandmebaasile kesksüsteemi edastatud andmed üksnes selleks, et neid võrrelda edaspidi kesküksusele kesksüsteemi edastatavate varjupaigataotlejate rahvusvahelise kaitse taotlejate andmetega.

Kesküksus Kesksüsteem ei võrdle artikli 8 lõike 2 10 lõike 2 kohaselt edastatud andmeid keskandmebaasis kesksüsteemis eelnevalt salvestatud andmetega ega artikli 8 lõike 2 10 lõike 2 kohaselt edaspidi kesküksusele kesksüsteemi edastatavate andmetega.

2. Kohaldatakse artikli 4 lõikega 1, artikli 4 lõike 3 teise lausega ja artikli 5 lõikega 2 ettenähtud menetlust, samuti artikli 4 lõikega 7 ettenähtud sätteid. Edaspidi kesküksusele kesksüsteemi edastatavate varjupaigataotlejaid rahvusvahelise kaitse taotlejaid käsitlevate andmete ja lõikes 1 nimetatud andmete võrdlemisel kohaldatakse artikli 4 lõigetes 3, 5 ja 6 6 lõigetes 3 ja 5 sätestatud korda.

Artikkel 12 10

Andmete säilitamine

1. Kõiki artikli 8 lõikes 1 10 lõikes 1 nimetatud välismaalasi kolmandate riikide kodanikke või kodakondsuseta isikuid käsitlevaid andmekogumeid säilitatakse keskandmebaasis kesksüsteemis kahe ühe aasta jooksul pärast kolmandate riikide kodanikult või kodakondsuseta isikult sõrmejälgede võtmise kuupäeva. Selle aja möödudes kustutab kesküksus kesksüsteem automaatselt keskandmebaasis kesksüsteemis olevad andmed.

2. Artikli 8 lõikes 1 10 lõikes 1 nimetatud andmed välismaalase kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku kohta kustutatakse keskandmebaasist kesksüsteemist vastavalt artikli 15 lõikele 3 21 lõikele 3 kohe, kui päritoluliikmesriik saab enne lõikes 1 nimetatud kahe ühe aasta möödumist teada ühe järgmistest asjaoludest:

a) välismaalasele kolmanda riigi kodanikule või kodakondsuseta isikule on välja antud elamisluba;

b) välismaalane kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik on liikmesriikide territooriumilt lahkunud;

c) välismaalane kolmandate riikide kodanik või kodakondsuseta isik on saanud ühe liikmesriigi kodakondsuse.

uus

3. Kesksüsteem teavitab kõiki päritoluliikmesriike sellest, et mõni teine päritoluliikmesriik, kelle otsing on leidnud kokkulangevuse tema poolt artiklis 10 osutatud isikutega seoses edastatud andmetega, on kustutanud andmed lõike 2 alapunktides a ja b esitatud põhjustel.

4. Kesksüsteem teavitab kõiki päritoluliikmesriike sellest, et mõni teine päritoluliikmesriik, kelle otsing on leidnud kokkulangevuse tema poolt artiklites 6 või 10 osutatud isikutega seoses edastatud andmetega, on kustutanud andmed lõike 2 alapunktis c esitatud põhjustel.

2725/2000/EÜ (kohandatud)

uus

IV PEATÜKK

LIIKMESRIIGIS EBASEADUSLIKULT VIIBIVAD KOLMANDATE RIIKIDE KODANIKUD VÕI KODAKONDSUSETA ISIKUD VÄLISMAALASED

Artikkel 13 11

Sõrmejälgede andmete võrdlemine

1. Iga liikmesriik võib edastada kesküksusele kesksüsteemi oma viitenumbriga varustatud andmed sõrmejälgede kohta, mida liikmesriik võib olla võtnud ebaseaduslikult liikmesriigis viibimiselt tabatud vähemalt 14aastastelt kolmandate riikide kodanikelt või kodakondsuseta isikutelt välismaalastelt, et kontrollida, kas nad on varem esitanud varjupaigataotluse rahvusvahelise kaitse taotluse teises liikmesriigis.

Üldjuhul on põhjust kontrollida, kas välismaalane kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik on esitanud varem teises liikmesriigis rahvusvahelise kaitse taotluse varjupaigataotluse , kui:

a) välismaalane kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik väidab kinnitab, et ta on esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse varjupaigataotluse, kuid ei nimeta, millises liikmesriigis ta selle esitas;

b) välismaalane kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik ei taotle rahvusvahelist kaitset varjupaika, kuid on päritoluriiki tagasisaatmise vastu, väites et ta on seal hädaohus, või

c) välismaalane kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik püüab muul viisil takistada enda maalt väljasaatmist, keeldudes abist koostööst oma isiku tuvastamisel, eelkõige nii, et ei esita isikut tõendavaid dokumente või esitab võltsitud dokumendid.

2. Kui liikmesriigid osalevad lõikes 1 nimetatud menetluses, edastavad nad kesküksusele kesksüsteemi lõikes 1 nimetatud välismaalaste kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute sõrmejäljedgede andmed kõikide või vähemalt nimetissõrmede kohta, ja kui need puuduvad, siis kõikide teiste sõrmede kohta.

3. Lõikes 1 nimetatud välismaalase kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku sõrmejäljedgede andmed edastatakse kesküksusele kesksüsteemi üksnes selleks, et neid võrrelda teiste liikmesriikide edastatud ja keskandmebaasis kesksüsteemis juba salvestatud rahvusvahelise kaitse taotlejate sõrmejälgede andmetega.

Sellise välismaalase kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku sõrmejälgiede andmeid ei salvestata keskandmebaasis kesksüsteemis ega võrrelda artikli 8 10 lõike 2 kohaselt kesküksusele kesksüsteemi edastatavate andmetega.

4. Käesoleva artikli kohaselt edastatavate sõrmejälgede andmete ja kesküksuses kesksüsteemis juba salvestatud teiste liikmesriikide edastatud varjupaigataotlejate rahvusvahelise kaitse taotlejate sõrmejälgede andmete võrdlemisel kohaldatakse artikli 4 lõigetes 3, 5 ja 6 6 lõigetes 3 ja 5 sätestatud korda, samuti artikli 5 lõikega 7 ettenähtud sätteid.

5. Kui võrdlustulemused on päritoluliikmesriigile edastatud, peab kesküksus viivitamata:

a) kustutama talle lõike 1 kohaselt edastatud sõrmejäljed ja muud andmed; ja

b) hävitama vahendid, mida liikmesriik kasutas kesküksusele andmete edastamiseks, kui päritoluliikmesriik ei nõua nende tagastamist.

V PEATÜKK

PAGULASEKS TUNNISTATUD ISIKUD RAHVUSVAHELISE KAITSE ALLA VÕETUD ISIKUD

Artikkel 12

Andmete blokeerimine

1. Vastavalt artikli 4 lõikele 2 keskandmebaasis salvestatud varjupaigataotlejat käsitlevad andmed blokeeritakse, kui see isik on liikmesriigis pagulaseks tunnistatud ja pagulasena maale lubatud. Andmete blokeerimise korraldab kesküksus vastavalt päritoluliikmesriigi juhistele.

Kuni lõikes 2 sätestatud otsust ei ole tehtud, ei edastata kokkulangevusi nende isikute kohta, kes on liikmesriigis pagulaseks tunnistatud ja pagulasena maale lubatud. Kesküksus tagastab negatiivsest tulemuse taotlejaliikmesriigile.

2. Viis aastat pärast Eurodac-süsteemi toimimise algust võetakse kesküksuse koostatud usaldusväärsete statistika põhjal, mis käsitleb isikuid, kes on mõnes liikmesriigis esitanud varjupaigataotluse pärast seda, kui nad on teises liikmesriigis pagulaseks tunnistatud ja pagulasena maale lubatud, ja kooskõlas asutamislepingu sätetega vastu otsus, kas andmeid nende isikute kohta, kes on mõnes liikmesriigis pagulaseks tunnistatud ja pagulasena maale lubatud:

a) peaks säilitama vastavalt artiklile 6, et võimaldada artikli 4 lõikega 3 ettenähtud võrdlemist; või

b) tuleks need enne tähtaja lõppu kustutada, kui isik on pagulaseks tunnistatud ja pagulasena maale lubatud.

3. Lõike 2 punktis a nimetatud juhul vabastatakse vastavalt lõikele 1 blokeeritud andmed ja lõikes 1 nimetatud korda enam ei kohaldata.

4. Lõike 2 punktis b osutatud juhul:

a) lõike 1 kohaselt blokeeritud andmed kustutatakse kesküksusest viivitamata; ja

b) andmed, mis käsitlevad isikuid, kes on hiljem pagulaseks tunnistatud ja pagulasena maale lubatud, kustutatakse vastavalt artikli 15 lõikele 3 niipea, kui päritoluliikmesriik saab teada, et kõnealune isik on liikmesriigis pagulaseks tunnistatud ja pagulasena maale lubatud.

5. Rakenduseeskirjad, mis käsitlevad lõikes 1 nimetatud andmete blokeerimise korda ja lõikes 2 nimetatud statistika koostamist, võetakse vastu artikli 22 lõikes 1 sätestatud korras.

uus

Artikkel 14

Andmete märkimine

1. Päritoluliikmesriik, kes on võtnud rahvusvahelise kaitse alla rahvusvahelise kaitse taotleja, kelle andmed olid artikli 6 kohaselt eelnevalt kesksüsteemi salvestatud, teeb asjaomaste andmete kohta märke kooskõlas nõuetega, mille korraldusasutus on kesksüsteemiga toimuva elektroonilise teabevahetuse jaoks kehtestanud. Kõnealust märget säilitatakse kesksüsteemis vastavalt artiklile 8, et võimaldada artikli 6 lõikega 5 ettenähtud edastamist.

2. Päritoluliikmesriik eemaldab kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku andmete kohta eelnevalt kooskõlas lõikega 1 tehtud märke, kui tema staatus on nõukogu direktiivi 2004/83/EÜ artikli 14 või 19 alusel tühistatud, lõpetatud või selle uuendamisest on keeldutud.

2725/2000/EÜ (kohandatud)

uus

VI PEATÜKK

ANDMETE KASUTAMINE, ANDMEKAITSE JA VASTUTUS

Artikkel 15 13

Vastutus andmete kasutamise eest

1. Päritoluliikmesriik kannab hoolt, et:

a) sõrmejälgi võetakse seaduslikul viisil;

b) sõrmejäljedgede andmed ja muud artiklis 7 5 lõikes 1, artikli 10 lõikes 2 8 lõikes 2 ja artikli 11 lõikes 2 13 lõikes 2 nimetatud andmed edastatakse kesksüsteemi kesküksusele seaduslikul viisil;

c) kesküksusele kesksüsteemi edastamise ajal on andmed täpsed ja ajakohased;

d) andmeid salvestatakse, säilitatakse ja parandatakse keskandmebaasis kesksüsteemis ning kustutatakse sealt seaduslikul viisil, ilma et see piiraks komisjoni vastutust;

e) keskasutuse kesksüsteemi poolt edastatud sõrmejälgede andmete võrdlustulemusi kasutatakse seaduslikul viisil.

2. Päritoluliikmesriik tagab vastavalt artiklile 19 artiklile 14 lõikes 1 nimetatud andmete kaitse turvalisuse enne kesküksusele kesksüsteemi edastamist ja edastamise ajal, samuti nende andmete kaitse turvalisuse , mille ta saab kesksüsteemist kesküksuselt.

3. Päritoluliikmesriik vastutab andmete lõpliku identifitseerimise eest vastavalt artikli 17 lõikele 4 4 lõikele 6.

4. Komisjon tagab, et kesküksus kesksüsteem tegutseb käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade sätete kohaselt. Komisjon teeb eelkõige järgmist:

a) võtab vastu meetmeid, mis tagavad, et kesküksuses kesksüsteemiga töötavad isikud kasutaksid keskandmebaasis selles salvestatud andmeid üksnes Eurodac EURODAC-süsteemi eesmärgi kohaselt, mis on sätestatud artikli 1 lõikes 1;

b) tagab, et kesküksuses töötavad isikud täidavad kõik käesoleva määruse kohaselt liikmesriikidelt saadud taotlused, mis käsitlevad nende vastutuse alla kuuluvate andmete salvestamist, võrdlemist, parandamist ja kustutamist;

b) c) võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada kesküksuse kesksüsteemi turvalisus vastavalt artiklile 19 14;

c) d) tagab, et kesksüsteemile keskandmebaasis salvestatud andmetele oleks juurdepääs ainult kesküksuses kesksüsteemiga töötama volitatud isikutel, ilma et see piiraks artikli 20 kohaldamist või asutamislepingu artikli 286 lõike 2 alusel moodustatava sõltumatu kontrollorgani volitusi Euroopa andmekaitseinspektori pädevust .

Komisjon teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kõikidest esimese lõigu kohaselt võetavatest meetmetest.

407/2002/EÜ artikkel 2 (kohandatud)

uus

Artikkel 162

Andmete edastamine

1. Sõrmejälgi töödeldakse digitaalselt ning need edastatakse I lisas osutatud kujul vormingus. Kui see on kesküksuse kesksüsteemi tõhusaks toimimiseks vajalik, kehtestab korraldusasutus kesküksus tehnilised nõuded kõnealuses vormingus andmete edastamiseks liikmesriikide ja kesküksuse kesksüsteemi vahel. Kesküksus Korraldusasutus tagab, et liikmesriikide edastatud sõrmejälgiede andmeid on võimalik võrrelda sõrmejälgede tuvastamise elektroonilise süsteemi abil.

2. Liikmesriigid peaksid Eurodaci määruse artiklis 5 lõikes 1 7, artikli 10 lõikes 2 ja artikli 13 lõikes 2 nimetatud andmed esitama elektrooniliselt. Artiklis 7 ja artikli 10 lõikes 2 osutatud andmed salvestatakse automaatselt kesksüsteemi. Kui see on kesküksuse kesksüsteemi tõhusaks toimimiseks vajalik, kehtestab kesküksus korraldusasutus tehnilised nõuded, tagamaks, et andmeid on võimalik nõuetekohaselt võimalik liikmesriikide ja kesküksuse kesksüsteemi vahel elektrooniliselt edastada. Andmeid tuleks lubada paberkandjal, II lisas esitatud vormi kasutades, või muul andmekandjal (disketid, CD-ROM või muud tulevikus välja arendatavad ja üldkasutatavad andmekandjad) esitada üksnes pikaajaliste tehniliste probleemide korral.

3. Eurodaci määruse aArtikli 5 lõike 1 punktis d 7 punktis d ja artikli 10 lõike 2 punktis d osutatud viitenumbri abil on võimalik andmed üheselt siduda konkreetse isiku ning andmeid edastava liikmesriigiga. Lisaks võimaldab see tuvastada, kas nimetatud andmed seonduvad varjupaigataotleja või Eurodaci määruse artiklites 8 või 11 artiklis 6, 10 või 13 nimetatud isikuga.

4. Viitenumber algab identifitseerimistähe või -tähtedega, mille alusel tehakse vastavalt I lisas viidatud normile kindlaks andmed edastanud liikmesriik. Identifitseerimistähele või -tähtedele järgneb isiku kategooria tähis. „1” tähistab varjupaigataotlejate artiklis 6 nimetatud isikute andmeid, „2” Eurodaci määruse artiklis 8 artiklis 10 nimetatud isikute andmeid ning „3” Eurodaci määruse artiklis 11 artiklis 13 nimetatud isikute andmeid.

5. Kesküksus Korraldusasutus kehtestab tehnilised protseduurid, mille abil liikmesriigid tagavad üheste andmete jõudmise kesksüsteemi kesküksusesse.

4.6. Kesküksus Kesksüsteem kinnitab nii kiiresti kui võimalik andmete kättesaamist. Selleks kehtestab kesküksus korraldusasutus vajalikud tehnilised nõuded, tagamaks, et liikmesriik saab taotluse korral kättesaamistõendi.

407/2002/EÜ artikkel 3 (kohandatud)

uus

Artikkel 173

Võrdlemine ja tulemuste edastamine

1. Liikmesriigid tagavad sõrmejälgede andmete edastamise nõuetekohase kvaliteediga, mis võimaldab nende võrdlemist sõrmejälgede tuvastamise elektroonilise süsteemi abil. Kui see on kesküksuse kesksüsteemi võrdlustulemuste ülima täpsuse tagamiseks vajalik, määratleb kesküksus korraldusasutus edastatavate sõrmejälgede andmete kvaliteedinõuded. Kesküksus Kesksüsteem kontrollib edastatud sõrmejälgede andmete kvaliteeti niipea kui võimalik. Kui sõrmejälgiede andmeid ei ole võimalik sõrmejälgede tuvastamise elektroonilise süsteemi abil võrrelda, taotleb kesküksus kesksüsteem niipea kui võimalik liikmesriigilt nõuetekohase kvaliteediga sõrmejälgede andmete edastamist.

2. Kesküksus Kesksüsteem korraldab teostab võrdlusi taotluste saabumise järjekorras. Igale taotlusele tuleb vastata 24 tunni jooksul. Elektrooniliselt edastatavate andmete puhul võivad liikmesriigid siseriiklikest seadustest tulenevatel põhjustel nõuda eriti kiireloomulisi võrdlusi, mis tehakse ühe tunni jooksul. Kui nimetatud tähtaegu ei ole võimalik kesküksusest korraldusasutusest sõltumatutel põhjustel järgida, töötleb kesküksus kesksüsteem taotlust eelisjärjekorras niipea, kui eespool nimetatud põhjusi enam ei ole. Sellistel juhtudel kehtestab kesküksus korraldusasutus taotluste eelisjärjekorras käsitlemise tagamise kriteeriumid, kui see on vajalik kesküksuse kesksüsteemi tõhusaks toimimiseks.

3. Kui see on vajalik kesküksuse kesksüsteemi tõhusaks toimimiseks, kehtestab kesküksus korraldusasutus saadud andmete töötlemise ning võrdluse tulemuse edastamise menetluskorra.

2725/2000/EÜ artikli 4 lõige 6 (kohandatud)

uus

4. Päritoluliikmeriik kontrollib võrdlustulemusi viivitamata. Päritoluliikmesriik korraldab teostab lõpliku identifitseerimise koostöös asjaomaste liikmesriikidega vastavalt Dublini konventsiooni määruse artiklile 32 15.

Kesküksuselt Kesksüsteemilt saadud andmed, mis on seotud muude ebausaldatavaks osutunud andmetega, tuleb kustutada või hävitada niipea, kui kõnealuste andmete ebausaldatavus on kindlaks tehtud.

uus

5. Kui lõike 4 kohane lõplik identifitseerimine näitab, et kesksüsteemilt saadud võrdlustulemus on ebatäpne, teatavad liikmesriigid sellest asjaolust komisjonile ja korraldusasutusele.

6. Liikmesriik, kes vastavalt Dublini määruse artiklile 17 võtab vastutuse, edastab kooskõlas nõuetega, mille korraldusasutus on kesksüsteemiga toimuva elektroonilise teabevahetuse jaoks kehtestanud, käesoleva määruse artikli 6 kohaselt kesksüsteemis salvestatud asjaomast teavet käsitleva teate, milles ta märgib asjaolu, et tema võtab kõnealuse vastutuse. Kõnealune teave salvestatakse kooskõlas artikliga 8, et võimaldada artikli 6 lõikega 5 ettenähtud edastamist.

407/2002/EÜ (kohandatud)

uus

Artikkel 184

Liikmesriikide ja kesküksuse kesksüsteemi vaheline teabevahetus

Liikmesriikide poolt kesküksusele kesksüsteemi ja vastupidi edastatavate andmete osas edastamiseks kasutatakse IDA üldteenuseid, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 1999. aasta otsuses nr 1719/1999/EÜ haldusasutustevahelise elektroonilise andmevahetuse (IDA) üleeuroopalisi võrke käsitlevate suuniste, sealhulgas ühist huvi pakkuvate projektide piiritlemise kohta korraldusasutuse pakutavat sideinfrastruktuuri. Kui see on kesküksuse kesksüsteemi tõhusaks toimimiseks vajalik, kehtestab kesküksus korraldusasutus IDA üldteenuste sideinfrastruktuuri kasutamiseks vajalikud tehnilised protseduurid.

2725/2000/EÜ

Artikkel 19

Ühine järelevalveasutus

1. Luuakse iseseisev ühine järelevalveasutus, kuhu kuulub kõige rohkem kaks järelevalveasutuse esindajat igast liikmesriigist. Igal delegatsioonil on üks hääl.

2. Ühise järelevalveasutuse ülesanne on jälgida kesküksuse tegevust, tagamaks, et kesküksuses hoitavate andmete töötlemisel ja kasutamisel ei rikuta andmete subjektide õigusi. Lisaks sellele jälgitakse, et isikuandmete edastamine kesküksusest liikmesriikidele vastaks seadusele.

3. Ühine järelevalveasutus on volitatud uurima Eurodac-süsteemi toimimisega seotud rakenduslikke probleeme ja riiklike järelevalveasutuste korraldatud kontrollidega seotud võimalikke raskusi ning koostama soovitusi probleemide ühise lahendamise kohta.

4. Vajaduse korral peavad riiklikud järelevalveasutused ühist järelevalveasutust tema ülesannete täitmisel aktiivselt toetama.

5. Ühisel järelevalveasutusel peab olema võimalik saada nõuandeid isikutelt, kellel on sõrmejälgede kohta piisavalt teadmisi.

6. Komisjon abistab ühist järelevalveasutust tema ülesannete täitmisel. Eelkõige annab ta ühisele järelevalveasutusele nõutud teavet, võimaldab talle juurdepääsu kõikidele dokumentidele ja paberkandjatele ning süsteemis säilitatavatele andmetele ja lubab igal ajal siseneda tööruumidesse.

7. Ühine järelevalveasutus võtab ühehäälselt vastu oma töökorra. Ühist järelevalveasutust abistab sekretariaat, kelle ülesanded määratletakse töökorras.

8. Ühise järelevalveasutuse koostatud aruanded avalikustatakse ja edastatakse asutustele, kellele riiklikud järelevalveasutused esitavad oma aruanded, samuti teadmiseks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Lisaks sellele võib ühine järelevalveasutus igal ajal esitada Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile oma volitustega seotud märkusi või parandusettepanekuid.

9. Oma ülesandeid täites ei võta ühise järelevalveasutuse liikmed vastu ühegi valitsuse või organi juhtnööre.

10. Eurodaci-süsteemi keskasutuse tegevust käsitleva eelarveprojekti selle osa kohta, mis puudutab ühist järelevalveasutust, küsitakse viimase arvamust. Tema arvamus lisatakse kõnealusele eelarveprojektile.

11. Ühine järelevalveasutus saadetakse laiali, kui luuakse asutamislepingu artikli 286 lõikes 2 nimetatud sõltumatu järelevalveasutus. Sõltumatu järelevalveasutus asendab ühist järelevalveasutust ja kasutab kõiki tema loomise aluseks oleva õigusaktiga antud volitusi.

Artikkel 14

Turvalisus

1. Päritoluliikmesriik võtab vajalikke meetmeid, et:

a) hoida ära kõikide kõrvaliste isikute pääs isikuandmete töötluseks kasutatavatesse riiklikesse rajatistesse, kus liikmesriik tegeleb Eurodac-süsteemi eesmärgile vastavate toimingutega (sissepääsu kontroll);

b) hoida ära, et Eurodaci andmeid või andmekandjaid võiksid lugeda, kopeerida, muuta või kustutada isikud, kellel puudub selleks luba (andmekandjate kontroll);

c) tagada, et oleks võimalik kontrollida ja tagantjärele kindlaks määrata, missugused andmed on Eurodac-süsteemi salvestatud, millal ja kes seda on teinud (andmesalvestuse kontroll);

d) hoida ära andmete loata salvestamine Eurodac-süsteemi ja Eurodac-süsteemi salvestatud andmete mis tahes loata muutmine või kustutamine (andmesisestuse kontroll);

e) tagada, et Eurodaci kasutamisel on volitatud isikutel juurdepääs üksnes nende pädevusse kuuluvatele andmetele (juurdepääsu kontroll);

f) tagada, et oleks võimalik kontrollida ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib Eurodac-süsteemi salvestatud andmeid edastada andmeedastusseadmetega (andmeedastuse kontroll);

g) hoida ära, et isikuandmeid võidaks ilma loata lugeda, kopeerida, muuta või kustutada andmete keskandmebaasi või keskandmebaasist edastamise ning andmekandjate kesküksusesse või kesküksusest vedamise ajal (veokontroll).

2. Kesküksuse tegevuse osas vastutab komisjon lõikes 1 nimetatud meetmete kohaldamise eest.

uus

Artikkel 19

Andmete turvalisus

1. Vastutav liikmesriik tagab andmete turvalisuse enne nende edastamist kesksüsteemi ning edastamise ajal. Iga liikmesriik tagab kesksüsteemist saadud andmete turvalisuse.

2. Iga liikmesriik võtab seoses oma riikliku süsteemiga vastu vajalikud meetmed, sealhulgas turvakava, et:

a) füüsiliselt kaitsta andmeid, sealhulgas koostades situatsiooniplaanid elutähtsa infrastruktuuri kaitseks;

b) hoida ära loata isikute juurdepääs riiklikele rajatistele, kus liikmesriik teostab EURODAC-süsteemi eesmärkidega seotud toiminguid (kontroll rajatisse sisenemisel);

c) hoida ära andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine või eemaldamine (andmekandjate turvamine);

d) hoida ära andmete sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega tutvumine, nende muutmine või kustutamine ilma vastava loata (säilitamise kontroll);

e) hoida ära andmete volitamata töötlemine EURODAC-süsteemis ja EURODAC-süsteemis töödeldavate andmete mis tahes volitamata muutmine või kustutamine (andmesisestuse kontroll);

f) tagada, et EURODAC-süsteemi kasutamiseks volitatud isikutel oleks juurdepääs üksnes nende pädevusse kuuluvatele andmetele, kasutades eranditult individuaalseid ja kordumatuid kasutajatunnuseid ning konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (andmetele juurdepääsu kontroll);

g) tagada, et kõik EURODAC-süsteemile juurdepääsu õigusega asutused loovad isikute jaoks, kellel on õigus andmetele juurde pääseda, andmeid sisestada, ajakohastada, kustutada ja neis otsingut teha, vastavad profiilid, mis kirjeldavad nende isikute ülesandeid ja vastutust, , ning teevad need profiilid artiklis 24 osutatud riiklikele järelevalveasutustele nende nõudmisel viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid);

h) tagada võimalus kontrollida ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib isikuandmeid edastada andmesidevahendite abil (andmeside kontroll);

i) tagada võimalus kontrollida ja kindlaks teha, missuguseid andmeid on EURODAC-süsteemis töödeldud, ning millal, kes ja millisel eesmärgil seda on teinud (andmesalvestuse kontroll);

j) hoida eelkõige asjakohaste krüpteerimistehnikate abil ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete EURODAC-süsteemi või EURODAC-süsteemist edastamise ajal või andmekandjate transportimise ajal (transpordikontroll);

k) teostada järelevalvet käesolevas lõikes osutatud turvameetmete tõhususe üle ja võtta sisese järelevalvega seoses vajalikke korralduslikke meetmeid kooskõla tagamiseks käesoleva määrusega (sisemine audit).

3. Korraldusasutus võtab vajalikke meetmeid, et saavutada lõikes 2 esitatud eesmärgid seoses EURODAC-süsteemi toimimisega, kaasa arvatud turvakava vastuvõtmine.

2725/2000/EÜ (kohandatud)

uus

Artikkel 20 15

Juurdepääs Eurodac- EURODAC-süsteemi salvestatud andmetele, nende parandamine ja kustutamine

1. Päritoluliikmesriigil on juurdepääs enda edastatud ja käesoleva määruse sätete kohaselt keskandmebaasi kesksüsteemi salvestatud andmetele.

Liikmesriikidel ei ole õigust teha otsinguid teiste liikmesriikide edastatud andmete kohta ega saada selliseid andmeid, välja arvatud artikli 4 lõikes 5 6 lõikes 5 nimetatud võrdlemise tulemusena saadud andmed.

2. Iga liikmesriik määrab artikli 1 lõike 1 kohaldamise eesmärgil kindlaks asutused, kellel on lõike 1 kohaselt juurdepääs keskandmebaasi kesksüsteemi salvestatud andmetele. Kindlaksmääramisel täpsustataks konkreetne üksus, kes vastutab käesoleva määruse kohaldamisega seotud ülesannete täitmise eest. Iga liikmesriik edastab komisjonile ja korraldusasutusele viivitamatult selliste asutuste loendi ning sellesse tehtavad võimalikud muudatused. Korraldusasutus avaldab konsolideeritud loendi Euroopa Liidu Teatajas. Loendi muutmise korral avaldab korraldusasutus kord aastas ajakohastatud konsolideeritud loendi.

3. Ainult päritoluliikmesriigil on õigus muuta tema poolt kesküksusele kesksüsteemi edastatud andmeid parandamise või täiendamise teel või neid andmeid kustutada, ilma et see piiraks artiklis 8 6, artikli 10 lõikes 1 või artikli 12 lõikes 1 12 lõike 4 punktis a sätestatud kustutamise kohaldamist.

Kui päritoluliikmesriik salvestab andmed otse keskandmebaasi, võib ta andmeid otse muuta või kustutada.

Kui päritoluliikmesriik ei salvesta andmeid otse keskandmebaasi, muudab või kustutab andmeid kesküksus liikmesriigi taotluse alusel.

4. Kui liikmesriigil või kesküksusel korraldusasutusel on tõendeid, et keskandmebaasis kesksüsteemis salvestatud andmed on faktiliselt ebatäpsed, teatab ta sellest võimalikult kiiresti päritoluliikmesriigile.

Kui liikmesriigil või kesküksusel on tõendeid, et andmed on keskandmebaasi kesksüsteemi salvestatud käesoleva määruse vastaselt, teatab ta sellest samuti võimalikult kiiresti komisjonile ja päritoluliikmesriigile. Viimane kontrollib kõnealuseid andmeid ja vajaduse korral muudab või kustutab need viivitamata.

5. Kesküksus Korraldusasutus ei edasta ega tee kolmandate riikide asutustele kättesaadavaks keskandmebaasis kesksüsteemis salvestatud andmeid, välja arvatud juhul, kui tal on selleks eriluba teda on selleks spetsiaalselt volitatud vastavalt ühenduse lepingule, mis käsitleb varjupaigataotluste rahvusvahelise kaitse taotluste läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriume ja mehhanisme.

Artikkel 21

Rakenduseeskirjad

1. Nõukogu võtab asutamislepingu artikli 205 lõikes 2 sätestatud häälteenamusega vastu rakendussätted, mida on vaja:

– artikli 4 lõikes 7 nimetatud korra kehtestamiseks,

– artikli 12 lõikes 1 osutatud andmete blokeerimise korra kehtestamiseks,

– artikli 12 lõikes 2 nimetatud statistika koostamiseks.

Kui kõnealused rakendussätted mõjutavad tegevuskulusid, mida peavad kandma liikmesriigid, lahendab nõukogu küsimuse ühehäälselt.

2. Artikli 3 lõikes 4 nimetatud meetmed võetakse vastu artikli 23 lõikes 2 nimetatud korras.

Artikkel 21 16

Toimingute registreerimine Kirjendamine kesküksuses

1. Kesküksus Korraldusasutus kirjendab registreerib kõik kesküksuse kesksüsteemi andmetöötlustoimingud. Need kirjed Registreerimisel näitavaddatakse kasutamise juurdepääsu eesmärki, kuupäeva ja kellaaega, edastatud andmeid, otsingus kasutatud andmeid ja andmed sisestanud või neied otsiva saanud üksuse nimei ja vastutavaid isikuid.

2. Selliseid kirjeid Selliselt registreeritud andmeid võib kasutada ainult andmekaitsega seotud andmetöötluse lubatavuse järelevalve eesmärgil ja andmekaitse andmete turvalisuse tagamiseks vastavalt artiklile 19 14. Kirjeid Registreeritud andmeid tuleb asjakohaste meetmetega kaitsta kõrvaliste isikute eest ja ühe aasta möödudesmisel artiklis 8 ja artikli 12 lõikes 1 osutatud säilitusperioodi lõpust tuleb need kustutada, kui neid ei vajata juba alanud järelevalvemenetluses.

uus

3. Iga liikmesriik võtab vajalikke meetmeid, et saavutada lõigetes 1 ja 2 esitatud eesmärgid seoses oma riikliku süsteemiga. Lisaks registreerib iga liikmesriik isikud, kes on nõuetekohaselt volitatud andmeid sisestama või saama.

2725/2000/EÜ (kohandatud)

uus

Artikkel 22

Komitee

1. Komisjoni abistab komitee.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3. Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 22 17

Vastutus

1. Kõikidel isikutel või liikmesriikidel, kes on kannatanud kandnud kahju keelatud andmetöötlustoimingu või mis tahes käesoleva määruse sätetega vastuolus oleva toimingu tagajärjel, on õigus saada hüvitist kahju tekitamise eest vastutavalt liikmesriigilt. Kõnealune liikmesriik vabastatakse täielikult või osaliselt vastutusest, kui ta tõendab, et ta ei ole vastutav kahju põhjustanud sündmuse eest.

2. Kui keskandmebaasile kesksüsteemile tekitatakse kahju seetõttu, et mõni liikmesriik ei suuda täita täida käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, loetakse see liikmesriik kõnealuse kahju eest vastutavaks, välja arvatud juhul, kui komisjon korraldusasutus või mõni teine liikmesriik ei ole võtnud ettenähtud mõistlikke meetmeid kahju vältimiseks või selle mõju minimeerimiseks.

3. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud kahju eest esitatavaid hüvitisenõudeid käsitletakse vastustava liikmesriigi siseriiklike õigusnormide kohaselt.

Artikkel 23 18

Andmete subjekti õigused

1. Päritoluliikmesriik teatab käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvale isikule kirjalikult ja võimalusel suuliselt keeles, millest arusaamist võib temalt mõistlikult eeldada, järgmised andmed:

a) kontrollija ja tema võimaliku esindaja isik;

b) tema andmete Eurodac-EURODAC-süsteemis töötlemise eesmärk , sealhulgas Dublini määruse eesmärkide kirjeldus vastavalt nimetatud määruse artiklile 4 ;

c) andmete vastuvõtjad;

d) artiklis 4 6 või artiklis 8 10 käsitletud isiku puhul tema kohustus lasta endalt võtta sõrmejäljed;

e) tema õigus tutvuda enda kohta käivate andmetega ja neid parandada neid käsitlevate andmetega ning õigus taotleda neid käsitlevate ebakorrektsete andmete parandamist või neid käsitlevate ebaseaduslikult töödeldud andmete kustutamist, sealhulgas õigus saada teavet nimetatud õiguste kasutamise korra kohta ning saada nende artikli 25 lõikes 1 osutatud riiklike järelevalveasutuste kontaktandmed, kes tegelevad isikuandmete kaitset käsitlevate kaebuste läbivaatamisega .

Artiklis 4 6 või artiklis 8 10 käsitletud isiku puhul esitatakse esimeses lõigus nimetatud teave sõrmejälgede võtmise ajal.

Artiklis 11 13 käsitletud isiku puhul esitatakse esimeses lõigus nimetatud teave hiljemalt siis, kui kõnealuse isiku andmed edastatakse kesksüsteemi kesküksusele. See kohustus ei kehti, kui nimetatud teabe esitamine osutub võimatuks või nõuaks ebaproportsionaalselt suuri jõupingutusi.

uus

Kui rahvusvahelise kaitse taotleja on alaealine, annavad liikmesriigid teavet eakohasel viisil.

2725/2000/EÜ (kohandatud)

uus

2. Andmete subjekt võib igas liikmesriigis selle siseriiklike õigusnormide kohaselt kasutada direktiivi 95/46/EÜ artikliga 12 ettenähtud õigusi.

Andmete subjektil on õigus teada saada, missugused andmed on tema kohta keskandmebaasis kesksüsteemis salvestatud ja milline liikmesriik need kesküksusele kesksüsteemi edastas, ilma et see piiraks kohustust esitada muud teavet vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 12 punktile a. Ainult liikmesriik võib anda loa andmetega tutvumiseks.

3. Igas liikmesriigis võib iga isik nõuda faktiliselt ebatäpsete andmete parandamist või ebaseaduslikult salvestatud andmete kustutamist. Parandamise ja kustutamise korraldab andmed edastanud liikmesriik ülemäärase viivituseta ja vastavalt oma õigusnormidele.

4. Kui parandamise ja kustutamise õigust kasutatakse muus liikmesriigis, kui see või need, kes andmed edastasid, võtavad selle liikmesriigi ametiasutused ühendust kõnealuse liikmesriigi või kõnealuste liikmesriikide ametiasutustega, et viimased võiksid kontrollida andmete täpsust ja nende kesküksusele kesksüsteemi edastamise ja seal salvestamise seaduslikkust.

5. Kui selgub, et keskandmebaasis kesksüsteemis salvestatud andmed on faktiliselt ebatäpsed või salvestatud ebaseaduslikult, parandab või kustutab need edastanud liikmesriik kõnealused andmed vastavalt artikli 20 lõikele 3 15 lõikele 3. See liikmesriik teatab kirjalikult ja ülemäärase viivituseta andmete subjektile tema kohta käivate andmete parandamiseks või kustutamiseks võetud meetmetest.

6. Kui andmed edastanud liikmesriik ei nõustu sellega, et keskandmebaasis kesksüsteemis salvestatud andmed on faktiliselt ebatäpsed või salvestatud ebaseaduslikult, teatab ta kirjalikult ja ülemäärase viivituseta andmete subjektile, miks ta ei kavatse kõnealuseid andmeid parandada või kustutada.

Liikmesriik teatab andmete subjektile ka seda, milliseid abinõusid viimane võib kasutada, kui esitatud selgitus ei ole talle vastuvõetav. Teade peab sisaldama teavet, kuidas algatada hagi või kuidas vajaduse korral esitada kaebus selle liikmesriigi pädevatele asutustele või kohtutele ning missugust rahalist või muud abi ta asjaomase liikmesriigi õigusnormide kohaselt võib saada.

7. Lõigete 2 ja 3 alusel esitatud taotlused peavad sisaldama kõiki andmete subjekti identifitseerimiseks vajalikke üksikasju, kaasa arvatud sõrmejäljed. Niisuguseid andmeid kasutatakse eranditult selleks, et oleks võimalik kasutada lõigetes 2 ja 3 nimetatud õigusi, ja need hävitatakse otsekohe pärast seda.

8. Liikmesriikide pädevad asutused teevad omavahel aktiivselt koostööd, et lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud õigused viivitamata jõustuksid.

uus

9. Kui isik taotleb teda käsitlevaid andmeid vastavalt lõikele 1, säilitab pädev asutus selle taotluse kohta kirjaliku dokumendi vormis märke ning teeb kõnealuse dokumendi viivitamatult kättesaadavaks artiklis 25 osutatud riiklikele järelevalveasutustele, kui viimased seda taotlevad.

2725/2000/EÜ (kohandatud)

uus

9. 10. Iga liikmesriigi riiklik järelevalveasutus peab andmete subjekti tema õiguste kasutamisel abistama vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 28 lõikele 4.

10. 11. Andmed edastanud liikmesriigi riiklik järelevalveasutus ja selle liikmesriigi riiklik järelevalveasutus, kus andmete subjekt viibib, abistavad ja taotluse korral nõustavad andmete subjekti tema andmete parandamist või kustutamist käsitleva õiguse kasutamisel. Mõlemad riiklikud järelevalveasutused teevad sel eesmärgil koostööd. Abistamistaotlused võib esitada selle liikmesriigi riiklikule järelevalveasutusele, kus andmete subjekt viibib, ja see edastab need taotlused andmed edastanud liikmesriigi asutusele. Andmete subjekt võib taotleda abi ja nõustamist artikli 20 alusel loodud ühiselt järelevalveasutuselt.

11. 12. Igas liikmesriigis võib iga isik selle riigi õigusnormide kohaselt algatada hagi või vajaduse korral esitada kaebuse selle riigi pädevatele asutustele või kohtutele, kui talle ei võimaldata lõikega 2 ettenähtud juurdepääsu oma andmetele.

12. 13. Oma õiguste kasutamiseks vastavalt lõikele 3, võib iga isik andmed edastanud liikmesriigi õigusnormide kohaselt algatada hagi või vajaduse korral esitada kaebuse selle riigi pädevatele asutustele või kohtutele keskandmebaasis kesksüsteemis salvestatud teda käsitlevate andmete kohta. Riiklike järelevalveasutuste kohustus abistada ja taotluse korral nõustada andmete subjekti vastavalt artiklile 10 11 kehtib kogu menetluse jooksul.

Artikkel 24 19

Riikliku järelevalveasutuse teostatav järelevalve

1. Iga liikmesriik näeb ette, et direktiivi 95/46/EÜ artikli 28 lõike 1 alusel loodud riiklik järelevalveasutus või -asutused jälgivad iseseisvalt ja asjaomaseid siseriiklikke õigusnorme järgides isikuandmete töötlemise seaduslikkust kõnealuses liikmesriigis vastavalt käesolevale määrusele, kaasa arvatud andmete edastamist kesksüsteemi kesküksusele.

2. Iga liikmesriik kannab hoolt, et tema riiklikul järelevalveasutusel oleks võimalik saada nõuandeid isikutelt, kellel on sõrmejälgede andmete kohta piisavalt teadmisi.

uus

Artikkel 25

Euroopa andmekaitseinspektori teostatav järelevalve

1. Euroopa andmekaitseinspektor teostab järelevalvet selle üle, et korraldusasutuse tehtav isikuandmete töötlemine toimuks kooskõlas käesoleva määrusega. Seoses sellega kohaldatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklites 46 ja 47 osutatud kohustusi ja pädevusi.

2. Euroopa andmekaitseinspektor tagab, et vähemalt kord nelja aasta jooksul viiakse kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega läbi korraldusasutuse teostatavate isikuandmete töötlemise toimingute audit. Auditi tulemusel koostatud aruanne saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, korraldusasutusele, komisjonile ja riiklikele järelevalveasutustele. Korraldusasutusele antakse võimalus teha enne aruande vastuvõtmist selle kohta märkusi.

Artikkel 26

Riiklike järelevalveasutuste ja Euroopa andmekaitseinspektori vaheline koostöö

1. Riiklikud järelevalveasutused ja Euroopa andmekaitseinspektor, tegutsedes mõlemad oma pädevuse piirides, teevad üksteisega oma kohustuste raames aktiivselt koostööd ja tagavad EURODAC-süsteemi koordineeritud järelevalve.

2. Tegutsedes mõlemad oma pädevuse piirides, vahetavad nad asjakohast teavet, abistavad üksteist auditite ja kontrollide läbiviimisel, analüüsivad käesoleva määruse tõlgendamisel või kohaldamisel tekkivaid raskusi, uurivad sõltumatu järelevalve või andmesubjekti õiguste teostamisega seotud probleeme, koostavad ühtlustatud ettepanekuid probleemide ühiseks lahendamiseks ning edendavad vajadusel teadlikkust andmekaitsealastest õigustest.

3. Riiklikud järelevalveasutused ja Euroopa andmekaitseinspektor kohtuvad sel eesmärgil vähemalt kaks korda aastas. Nende koosolekute kulud kannab ja nende korraldamise eest vastutab Euroopa andmekaitseinspektor. Esimesel koosolekul võetakse vastu töökord. Vastavalt vajadusele töötatakse ühiselt välja edasised töömeetodid. Iga kahe aasta tagant saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja korraldusasutusele ühine tegevusaruanne.

2725/2000/EÜ (kohandatud)

uus

VII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 27 21

Kulud

1. Kesküksuse Kesksüsteemi ja sideinfrastruktuuri loomise ja toimimisega seotud kulud kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest.

2. Iga liikmesriik kannab oma riikliku üksuse ning selle ja keskandmebaasi kesksüsteemi vahelise sidega seotud kulud.

3. Kulud, mis on seotud andmete edastamisega päritoluliikmesriigist ja võrdlemisel leitud kokkulangevuste edastamisega sellele riigile, kannab kõnealune riik.

Artikkel 28 24

Aastaaruanne: järelevalve ja hindamine

1. Komisjon Korraldusasutus esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kesksüsteemi kesküksuse tegevuse aastaaruande. Aastaaruanne sisaldab teavet Eurodac- EURODAC-süsteemi haldamise ja toimimise kohta , võrreldes seda lõikes 2 nimetatud eesmärkide jaoks eelnevalt määratletud kvantitatiivsete näitajatega suhtes.

2. Komisjon Korraldusasutus kannab hoolt, et oleks olemas menetlused süsteemid, mille abil jälgida kesküksuse kesksüsteemi toimimist võrreldes tulemusi, kulutasuvust ja teenuste kvaliteeti seatud käsitlevate eesmärkidega.

3. Komisjon hindab korrapäraselt kesküksuse tegevust, et kindlaks teha, kas selle eesmärgid on saavutatud kulutasuvalt, ja anda suunised edaspidiste toimingute tõhustamiseks.

4. Aasta pärast seda, kui Eurodac-süsteem on hakanud toimima, esitab komisjon kesküksuse kohta hindamisaruande, milles keskendutakse nõudluse taseme ja ootuste võrdlemisele ning toimimis- ja haldamisküsimustele saadud kogemuste põhjal, eesmärgiga määrata kindlaks võimalikud lühiajalised tegevuse parandamise viisid.

uus

3. Tehnilise hoolduse, aruandluse ja statistika eesmärkidel on korraldusasutusel juurdepääs vajalikule teabele, mis on seotud kesksüsteemis läbiviidud andmetöötlustoimingutega.

4. Korraldusasutus esitab iga kahe aasta tagant Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande kesksüsteemi tehnilise toimimise, sealhulgas turvalisuse kohta.

2725/2000/EÜ (kohandatud)

uus

5. Kolm aastat pärast seda, kui käesolevat määrust on hakatud vastavalt artikli 33 lõikele 2 kohaldama Eurodac-süsteem on hakanud toimima, ning seejärel iga nelja kuue aasta möödudes esitab komisjon üldhinnangu Eurodac-EURODAC-süsteemi kohta, vaadeldes võrreldes saavutatud tulemusi seatud eesmärkidega suhtes ning hinnates tegevuse aluspõhimõtete kehtivust , käesoleva määruse kohaldamist kesksüsteemi suhtes, kesksüsteemi turvalisust ja võimalikke mõjusid tulevastele toimingutele. Komisjon edastab hinnangu Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

uus

6. Liikmesriigid annavad korraldusasutusele ja komisjonile lõigetes 4 ja 5 osutatud aruannete koostamiseks vajalikku teavet.

7. Korraldusasutus annab komisjonile lõikes 5 osutatud üldhinnangu koostamiseks vajalikku teavet.

2725/2000/EÜ (kohandatud)

uus

Artikkel 29 25

Sanktsioonid

Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks kannavad hoolt, et keskandmebaasis kesksüsteemi salvestatud sisestatud andmete mis tahes kasutamiselne artikli 1 lõikes 1 sätestatud Eurodac-EURODAC-süsteemi eesmärkide vastaselt kohaldatakse asjakohaseid sanktsioone on karistatav sanktsioonidega, sealhulgas siseriikliku õiguse kohaste haldus- ja/või kriminaalkaristustega, mis on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad .

Artikkel 30 26

Territoriaalne kohaldamisala kehtivus

Käesoleva määruse sätteid ei kohaldata territooriumidel, mille suhtes ei kohaldata Dublini määrust konventsiooni.

uus

Artikkel 31

Üleminekusäte

Andmed, mis on kesksüsteemis blokeeritud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2725/2000/EÜ artiklile 12, vabastatakse blokeeringust ja nende kohta tehakse märge käesoleva määruse artikli 14 lõike 1 kohaselt artikli 33 lõikes 2 sätestatud kuupäeval.

Artikkel 32

Kehtetuks tunnistamine

Nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2725/2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil, ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 407/2002, millega nähakse ette sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil käsitleva määruse (EÜ) nr 2725/2000 teatavad rakenduseeskirjad, tunnistatakse alates artikli 33 lõikes 2 sätestatud kuupäevast kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele tuleb lugeda II lisas esitatud vastavustabeli kohaselt.

2725/2000/EÜ artikkel 27 (kohandatud)

uus

Artikkel 33 27

Jõustumine ja kohaldatavus

1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Liidu Teatajas avaldamise päeval.

2. Käesolevat määrust kohaldatakse ja Eurodac-süsteem hakkab toimima alates kuupäevast, mille komisjon avaldab Euroopa Ühenduste Liidu Teatajas, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) iga liikmesriik on teatanud komisjonile, et ta on võtnud vajalikud tehnilised meetmed andmete edastamiseks kesküksusele kesksüsteemi vastavalt käesolevale määrusele artikli 4 lõike 7 kohaselt vastuvõetud rakenduseeskirjadele ning artikli 12 lõike 5 kohaselt vastuvõetud rakenduseeskirjade täitmiseks; ja

b) komisjon on võtnud kesküksuse kesksüsteemi tegevuse alustamiseks vajalikud tehnilised meetmed vastavalt käesolevale määrusele artikli 4 lõike 7 ja artikli 12 lõike 5 kohaselt vastuvõetud rakenduseeskirjadele.

uus

3. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kohe, kui lõike 2 punktis a nimetatud meetmed on võetud, ja igal juhul hiljemalt 12 kuu pärast alates käesoleva määruse jõustumisest.

2725/2000/EÜ

4. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.

Brüssel, […]

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[…] […]

407/2002/EÜ

uus

I LISA

Sõrmejälgede andmete vahetamiseks kasutatav andmete vorming

Sõrmejälgede andmete vahetamiseks nähakse ette järgmine vorming:

ANSI/NIST - CSL 1 1993 ANSI/NIST-ITL 1a-1997, Ver.3, juuni 2001 (INT-1) ja kõik selle standardi võimalikud tulevased edasiarendused.

Liikmesriikide identifitseerimistähtede standard

Kohaldatakse järgmist ISO standardit: ISO 3166 - kahetäheline kood.

II lisa

(...PICT...)

II LISA

Kehtetuks tunnistatud määrused

(millele on osutatud artiklis 32)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2725/2000/EÜNõukogu määrus (EÜ) nr 407/2002/EÜ | (EÜT L 316, 15.12.2000, lk 1)(EÜT L 62, 5.3.2002, lk 1) |

III LISA

Vastavustabel

Määrus 2725/2000/EÜ | Käesolev määrus |

Artikli 1 lõige 1 | Artikli 1 lõige 1 |

Artikli 1 lõike 2 esimene lõik | Artikli 3 lõige 1 |

Artikli 1 lõike 2 teine lõik | Artikli 3 lõige 4 |

Artikli 1 lõige 3 | Artikli 1 lõige 2 |

Artikli 3 lõige 1 | Artikli 3 lõige 3 |

Artikkel 2 | Artikkel 2 |

Artikli 3 lõige 2 | Artikli 3 lõige 3 |

Artikli 3 lõige 3 | Artikkel 5 |

Artikli 3 lõige 4 | - |

Artikli 4 lõige 1 | Artikli 6 lõige 1 |

Artikli 4 lõige 2 | Välja jäetud |

Artikli 4 lõige 3 | Artikli 6 lõige 3 |

Artikli 4 lõige 4 | Artikli 6 lõige 4 |

Artikli 4 lõige 5 | Artikli 6 lõige 5 |

Artikli 4 lõige 6 | Artikli 17 lõige 4 |

Artikkel 5 | Artikkel 7 |

Artikkel 6 | Artikkel 8 |

Artikkel 7 | Artikkel 9 |

Artikkel 8 | Artikkel 10 |

Artikkel 9 | Artikkel 11 |

Artikkel 10 | Artikkel 12 |

Artikli 11 lõiked 1–4 | Artikli 13 lõiked 1–4 |

Artikli 11 lõige 5 | - |

Artikkel 12 | - Artikkel 14 |

Artikkel 13 | Artikkel 15 |

Artikkel 14 | - Artikkel 19 |

Artikkel 15 | Artikkel 20 |

Artikkel 16 | Artikkel 21 |

Artikkel 17 | Artikkel 22 |

Artikkel 18 | Artikkel 23 |

Artikkel 19 | Artikkel 24 |

Artikkel 20 | Artikkel 25 |

Artikkel 21 | Artikkel 27 |

Artikkel 22 | - |

Artikkel 24 | Artikkel 27 |

Artikkel 23 | - |

Artikkel 24 | Artikkel 28 |

Artikkel 25 | Artikkel 29 |

Artikkel 26 | Artikkel 30 |

Artikkel 27 | Artikkel 33 |

- | II lisa |

Määrus 407/2002/EÜ | Käesolev määrus |

Artikkel 2 | Artikkel 16 |

Artikkel 3 | Artikkel 17 |

Artikkel 4 | Artikkel 18 |

Artikli 5 lõige 1 | Artikli 3 lõige 2 |

I lisa | I lisa |

II lisa | - |

IV LISA

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr [.../...] tõhusa kohaldamise eesmärgil. [33]

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Poliitikavaldkond: Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (jaotis 18)

Meetmed:

Rändevood – Ühine sisserände - ja varjupaigapoliitika (peatükk 18.03)

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised nimetused:

Finantsraamistik 2007-2013: Alamrubriik 3A

Eelarverida: 18.03.11 – Eurodac

3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:

Määruse vastuvõtmine on kavandatud 2010. aasta lõppu.

3.3. Eelarve tunnusjooned:

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

18.03.11. | Mittekohustuslik | Liigendatud [34] | EI | EI | EI | 3A |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | | Aasta 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n+4 | n + 5 jj | Kokku |

Tegevuskulud [35] | | | | | | | | |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 0,000 | 0,115 | 0,000 | 0,000 | | | 0,115 |

Maksete assigneeringud | | b | 0,000 | 0,115 | 0,000 | 0,000 | | | 0,115 |

Võrdlussummas sisalduvad halduskulud [36] | | | | |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | | | 0,000 |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU | | | | | | | |

Kulukohustuste assigneeringud | | a+c | 0,000 | 0,115 | 0,000 | 0,000 | | | 0,115 |

Maksete assigneeringud | | b+c | 0,000 | 0,115 | 0,000 | 0,000 | | | 0,115 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud [37] | | |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0,000 | 0,061 | 0,000 | 0,000 | | | 0,061 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | 0,000 | 0,002 | 0,000 | 0,000 | | | 0,002 |

Meetme soovituslik finantskulu kokku |

Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) kokku | | a+c+d+e | 0,000 | 0,178 | 0,000 | 0,000 | | | 0,178 |

Maksete assigneeringud (sh personalikulud) kokku | | b+c+d+e | 0,000 | 0,178 | 0,000 | 0,000 | | | 0,178 |

Kaasrahastamise andmed

Kaasrahastamise kasutamist ei kavandata.

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kaasrahastav asutus | | Aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |

…………………… | f | | | | | | | |

Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f | | | | | | | |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

X Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule

Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine

Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe [38] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).

4.1.3. Finantsmõju tuludele

X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:

miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

| | Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | | Olukord pärast meetme rakendamist |

Eelarverida | Tulud | | | [aasta n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] [39] |

| a) Tulud absoluutväärtuses | | | | | | | | |

| b) Tulude muutus | | | | | | | | |

4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.

Aastane vajadus | Aasta 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n + 5 |

Personal kokku | 0 | 0,5 | 0 | 0 | |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Selleks, et teavitada liikmesriike mõnes teises liikmesriigis tegelikult juba rahvusvahelise kaitse saanud taotlejate staatusest, tuleks pagulaste andmed blokeeringust vabastada (st teha otsinguteks kättesaadavaks).

Dublini määruse kohaldamise hõlbustamiseks nõutakse liikmesriikidelt, et nad märgiksid EURODAC-süsteemis, et nad kohaldavad kõnealuse määruse kaalutlusõigust käsitlevaid sätteid, st et nad võtavad vastutuse hinnata sellise varjupaigataotleja taotlust, kelle taotluse läbivaatamise eest nad tavaliselt Dublini määruse kriteeriumite alusel ei vastutaks.

Varjupaigaalase ühenduse õigustikuga kooskõla tagamiseks tehakse ettepanek laiendada määruse reguleerimisala selliselt, et see hõlmaks ka täiendavat kaitset.

Varjupaigaalase ühenduse õigustikuga kooskõla tagamiseks tehakse ettepanek muuta neid kolmandate riikide kodanikke või kodakondsuseta isikuid käsitlevate andmete säilitusaeg, kellelt on võetud sõrmejäljed seoses välispiiri ebaseadusliku ületamisega, sama pikaks kui aeg, mille jooksul Dublini määruse artikli 14 lõike 1 kohaselt määratakse kõnealuse teabe põhjal kindlaks vastutus (st üks aasta).

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime

Käesoleva ettepanekuga antakse lahendus probleemidele, mis on ilmnenud olemasoleva ühenduse andmebaasi viie tegevusaasta jooksul.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Ettepaneku peamised eesmärgid on parandada EURODAC-süsteemi tõhusust ning täita paremini andmekaitse nõudeid.

Näitajateks on EURODAC-süsteemi tegevust käsitlevad statistilised andmed, näiteks otsinguga mitteülesleitud kokkulangevuste, valede kokkulangevuste, andmeedastusel tekkinud viivituste jne kohta.

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

Tsentraliseeritud haldamine

otse, haldajaks on komisjon

kaudselt, haldamine on delegeeritud:

täitevasutustele

ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

liikmesriikidega

kolmandate riikidega

Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)

Tulevikus võidakse EURODAC-süsteemi operatiivjuhtimine üle anda vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal SIS II, VIS ja teiste IT-süsteemide eest vastutavale ametile. Nimetatud ameti loomisega seoses esitab komisjon eraldi ettepaneku, milles käsitletakse asjaomaseid kulusid.

6. JÄRELVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelvalvekord

Käesoleva ettepanekuga tehtud muudatuste tõhususe järelvalve toimub EURODAC-süsteemi kesküksuse tegevust käsitletavate aastaaruannete raames.

Andmekaitse küsimuste üle teostab järelvalvet Euroopa andmekaitseinspektor.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Eelhindamine on esitatud mõjuhinnangu raames.

6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)

Komisjon avaldas 2007. aasta juunis Dublini süsteemi hindamisaruande, mis hõlmas EURODAC-süsteemi kolme esimest tegevusaastat (2003–2005). Kuigi hindamisaruandes tunnistatakse, et määrust kohaldatakse üldiselt rahuldaval viisil, märgiti selles ära teatavad kehtivate õigusaktide tõhususega seotud probleemid ning toodi esile puudused, mis tuleks kõrvaldada, et EURODAC-süsteem suudaks Dublini määruse kohaldamist paremini toetada.

6.2.3. Edasise hindamise tingi