KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava

1.Paremate tulemuste nimel: muudame Euroopa tasandil tehtavat tööd

Euroopa Komisjon on valmis muutma seda, mida Euroopa Liit (EL) teeb ja kuidas ta seda teeb. EL, institutsioonid ja õigusaktid peavad teenima kodanike ja äriühingute huve ning see peab olema tuntav ka nende igapäevases elus ja tegemistes. Peame taastama nende usalduse meie võimesse leida lahendusi.

Junckeri juhitav komisjon kavatseb nii mõndagi muuta. Oleme seadnud prioriteediks leida lahendused suurtele probleemidele, millega liikmesriigid üksi toime ei tule, ja viia ellu järgmised algatused: 315 miljardi euro suurune investeerimiskava töökohtade loomiseks ja majanduskasvu hoogustamiseks, energialiit kindla, taskukohase ja kestliku energiavarustuse tagamiseks, sisejulgeoleku tegevuskava terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks, digitaalne ühtne turg interneti võimaluste täielikuks ärakasutamiseks ning rände tegevuskava. Meie uute algatuste aluseks on poliitilised prioriteedid. Komisjon ei saa sekkuda ega peagi sekkuma igasse ELi küsimusse. Seda muutust lähenemisviisis peegeldab komisjoni esimene tööprogramm. Programm sisaldab kõigest 23 peamist uut algatust, mis on tihedalt seotud kokkulepitud poliitiliste prioriteetidega. Täiendavad ja tavapärased meetmed, mis järgnevad aasta jooksul, peegeldavad sama suunda ja eesmärki. Algatuse „Tulemustele keskenduv ELi eelarve” eesmärk onnäidata, et ELi eelarve pakub kodanike jaoks lisaväärtust.

Poliitilised prioriteedid suunavad komisjoni tegevust nende probleemide lahendamisel, millega EL täna silmitsi seisab. Parem õigusloome on õigeaegsete ja põhjendatud poliitiliste ostuste aluseks, kuid ei saa kunagi poliitilisi otsuseid asendada.

Täna me tutvustame täiendavaid meetmeid paremate eeskirjade väljatöötamiseks, et saavutada paremaid tulemusi. Muudame poliitika kujundamise veelgi avatumaks, kuulame tähelepanelikumalt neid ja suhtleme paremini nendega, kes rakendavad ELi õigusakte ja saavad nendest kasu. Vaatame värske pilguga kõiki poliitikavaldkondi, et selgitada välja olemasolevad tõhustamist vajavad meetmed.

Jätkame samas vaimus nagu tegime seda oma tööd alustades: keskendume küsimustele, millega EL peab tõepoolest tegelema ja jälgime, et seda tehtaks hästi. Parema õigusloome põhimõtete kohaldamine tagab, et meetmed on tõenditepõhised, hästi läbimõeldud ja tagavad kodanikele, äriühingutele ja ühiskonnale tervikuna käegakatsutava ja jätkusuutliku kasu.

See kehtib nii uute õigusaktide kui ka suure hulga olemasolevate ELi õigusaktide kohta. Need õigusaktid on olulised jätkusuutliku arengu, majandust edasiviiva ühtse turu ning töökohtade loomiseks ja majanduskasvuks vajalike investeeringute kaasamise seisukohast. Need on Euroopa sotsiaalse mudeli aluseks ning annavad tähenduse eurooplaste õigustele ja vabadustele, mille üle nad tunnevad uhkust, samuti nende julgeolekule ja nende õigusele saada õiguskaitset. Samuti aitavad õigusaktid meil reageerida ühistele probleemidele näiteks energiajulgeoleku, keskkonnakaitse ja kliima valdkonnas. Ühine ELi õigusakt asendab paljudel juhtudel 28 erinevat riiklikku õigusakti, muutes seega kodanike ja äriühingute elu vähem koormavamaks, lihtsustades õigusraamistikku, vähendades regulatiivset koormust ühtsel turul ja suurendades regulatiivset prognoositavust.

Lisaks sellele, et ELi õigustik on vajalik, on see ka meie tugevus – see eristab ELi kvalitatiivselt mis tahes muust kollektiivse juhtimise mudelist maailmas. Seepärast on väga tähtis, et iga meede ELi eeskirjades oleks eesmärgipärane, ajakohane, tõhus, proportsionaalne, rakendatav ja võimalikult lihtne. Õigusaktiga peaks olema võimalik saavutada see, milleks ta on ette nähtud, samuti peaks õigusakt olema kergesti kohaldatav, tagama õiguskindluse ja prognoositavuse ja ei tohiks olla põhjendamatult koormav. Tegemist peaks olema mõistlike ja reaalsete eeskirjadega, mida rakendatakse ja jõustatakse nõuetekohaselt kogu ELis, eeskirjadega, mis toimivad meie ühiste eesmärkide täitmiseks – ei rohkem ega vähem.

Parem õigusloome all ei mõelda „rohkem” või „vähem” õigusakte; samuti ei tähenda see teatavate poliitikavaldkondade vähemat reguleerimist või nende pioriteetsuse vähendamist ega ka meile kallite väärtuste ohtu seadmist. Need väärtused (kui nimetada vaid mõnda neist) on sotsiaalne kaitse ja keskkonnakaitse, põhiõigused, sealhulgas tervishoid. Parema õigusloome all mõeldakse selle tagamist, et me suudame saavutada ambitsioonikad eesmärgid, mille me oleme endale püstitanud.

Selle tagamiseks on EL viimase kümne aasta jooksul välja töötanud tervikliku kogumi parema õigusloome vahendeid ja menetlusi. Need olulised muudatused on juba tulemusi andnud, kuid praegune komisjoni koosseis on otsustanud veelgi edasi liikuda.

Meie kohustus tagada parem õigusloome peab hõlmama mõjuhinnangute ja õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT) valdkonnas juba tehtud edusamme. Me ei peaks ELi poliitikat kehtestama, vaid töötama selle välja ühiselt, tuginedes täielikule läbipaistvuse ja kaasamise põhimõtetele ning arvestades nende isikute seisukohtadega, keda õigusakt kõige enam mõjutab, nii et seda oleks lihtne rakendada. Oleme avatud väljastpool tulevale tagasisidele ja väljastpoolt tehtavale kontrollile, et saada kinnitust oma toimimise õigsuse kohta. Samuti tuleb ELi poliitika regulaarselt läbi vaadata: peame olema läbipaistvad ja vastutama poliitikaeesmärkide täitmise eest, st tegema kindlaks, mis on töötanud hästi ja mida tuleks muuta.

Parem õigusloome ei ole bürokraatlik ülesanne. Kodanikud, äriühingud ja sidusrühmad kujundavad oma hinnangud ELi kohta meetmete mõju põhjal – mitte ainult uute algatuste, vaid juba kokkulepitud ja jõustunud normide mõju põhjal. Komisjon võtab poliitilise vastutuse kohaldada oma töös parema õigusloome põhimõtteid ja protsesse ning kutsub teisi ELi institutsioone ja liikmesriike üles tema eeskuju järgima.

2.Avatus ja läbipaistvus

2.1.Konsulteerime rohkem, kuulame paremini

Avatum poliitika kujundamine muudab ka ELi läbipaistvamaks ja vastutavamaks; ühtlasi tagab avatum poliitika kujundamine selle, et poliitika tugineb parimatele võimalikele tõenditele ja on seeläbi tõhusam. Kõik need, keda õigusaktid mõjutavad kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja liidu tasandil, mõistavad kõige paremini õigusaktide mõju ja võivad esitada vajalikke tõendeid, et neid veel paremaks muuta.

Komisjon on võtnud nõuks kodanikke ja sidusrühmi paremini ära kuulata ning olla nende tagasiside suhtes avatud igas etapis alates esimesest ideest ning lõpetades komisjoni ettepaneku tegemise, õigusakti vastuvõtmise ja selle hindamisega. Komisjon kavatseb käivitada veebiportaali, mille kaudu saab iga algatust jälgida.

Tuginedes konsulteerimise miinimumnõuetele, tugevdavad komisjoni uued paremat õigusloomet käsitlevad suunised meie pühendumust korraldada selliseid konsultatsioone, mis on kvaliteetsed, läbipaistvad ja on suunatud sellise tõendusmaterjali hankimisele, mis on vajalik mõistlike otsuste tegemiseks. Seda tehakse kahel peamisel moel.