Lühikokkuvõte Luksemburgi kohtusüsteemi iseloomustab jätkuvalt kohtute tajutava sõltumatuse kõrge tase ja tõhususe üldine hea tase. Käsil on põhiseaduse muutmine, mille eesmärk on veelgi tugevdada kohtusüsteemi sõltumatust. Viimase eelnõuga on ette nähtud kohtute nõukogu loomine ning eelnõu sisaldab selget viidet kohtute ja prokuratuuri sõltumatusele. Sellega jäetakse justiitsminister ilma õigusest anda prokuröridele juhiseid konkreetsete asjade menetlemiseks. COVID-19 pandeemia on näidanud, et on vaja edasi arendada kohtusüsteemi digiteerimist, tagamaks kohtusüsteemi vastupidavus ja pikemas plaanis õigusemõistmise üldine ajakohastamine. Koostamisel on konkreetsed muudatusettepanekud õigusabisüsteemi täiustamiseks. Valitsus hindab praegu vajadust tugevdada korruptsioonivastaseid eeskirju, keskendudes eeskätt korruptsiooni ennetamisele. Lobitöö on osaliselt reguleeritud parlamendiliikmete käitumisjuhendiga, kuid selle üldises järjepidevuses ja rakendamises on endiselt vajakajäämisi. Jätkuvalt on arenguruumi nn pöördukse efekti käsitlemisel, kuna konkreetsed sätted on olemas vaid valitsuse liikmete jaoks. Seda on rõhutanud ka eetikakomitee, mis on väline järelevalveorgan. Suurema läbipaistvuse tagamiseks on muudetud erakondade rahastamist käsitlevat õigusakti. Õigusaktid rikkumisest teatajate kaitsmiseks on veel vastu võtmata, kuid suurhertsogiriigi politseiametis on olemas spetsiaalsed teatamiskanalid. Suurhertsogiriigi politseiamet esitas COVID-19 pandeemia ajal pärast pandeemiaga seotud võimaliku korruptsiooniriski kindlakstegemist kõigile õiguskaitseametnikele meeldetuletuse kohaldatavate eetikapõhimõtete kohta. Luksemburg on tugevdanud veelgi regulatiivseid kaitsemeetmeid meediat reguleeriva asutuse sõltumatuse ja tulemuslikkuse tagamiseks ning on suurendanud selle asutuse vahendeid. See peaks võimaldama leevendada muret, mida väljendati eelmise aasta aruandes seoses meediat reguleeriva asutuse tulemuslikkusega. Peale selle on käimas ajakirjanduse riigiabisüsteemi reform, mille eesmärk on muuta süsteem tehnoloogiliselt neutraalseks ja laiendada seda veebimeediale, kuid praeguses etapis ei ole selge, kas see hõlmab ka vabakutselisi ajakirjanikke. Ajakirjanike kaitse raamistik on endiselt tugev. Selleks et leevendada COVID-19 pandeemia mõju meediale, kehtestasid ametiasutused väljaandjate ja ajakirjanike jaoks ajutise abikava. Jätkuvalt tuntakse muret pikkade menetluste pärast ligipääsemisel ametlikele dokumentidele. Parlament esitas kaks uut põhiseaduse muutmise ettepanekut, et anda kodanikele otsene juurdepääs konstitutsioonikohtule ning ühtlustada riigi, riigipea ja valitsusega seotud sätteid. Mõlemat arutatakse praegu parlamendis, samal ajal käivad ka konsultatsioonid. Luksemburg on kasutanud COVID-19 pandeemiaga võitlemise meetmete jõustamisel peamiselt seadusandlikku tavamenetlust, kuid muret on väljendatud selle pärast, et sidusrühmade kaasalöömise võimalused on piiratud. Lõpule jõudis nn inimõiguste maja projekt, mille eesmärk on edendada koostoimet ja tuua kokku põhiõiguste kaitsmisega tegelevad asutused. Kuigi COVID-19 pandeemia on mõjutanud vabaühenduste tegevust, on kodanikuühiskonna tegutsemisruum Luksemburgis endiselt avatud ning valitsus on teinud kättesaadavaks toetused, et vabaühendusi sel perioodil toetada.



I.Kohtusüsteem

Kohtusüsteemil on kaks eraldi haru: tsiviil- ja kriminaalasjades pädevad üldkohtud ning haldusasjadega tegelevad halduskohtud. Üldkohtute hulka kuuluvad kolm rahukohtunikku, kaks üldise pädevusega piirkondlikku kohut, apellatsioonikohus ja kassatsioonikohus. Halduskohtute hulka kuuluvad esimese astme halduskohus ja haldusasjade apellatsioonikohus. Konstitutsioonikohus, mis on kohtusüsteemi osa, teeb otsuseid selle kohta, kas õigusaktid vastavad põhiseadusele. Kohtunikukandidaadid valib välja üksnes kohtunikest koosnev komisjon ning seejärel nimetab täidesaatev võim kohtuniku ametisse. Kõrgeima kohtu ja kõrgeima halduskohtu kohtunikud nimetab ametisse valitsus vastavalt kõrgeima kohtu või kõrgeima halduskohtu soovitusel. Prokuratuur on sõltumatu, kuid tegutseb justiitsministri alluvuses. Kaks advokatuuri on sõltumatud ja esindavad Luksemburgis tegutsevaid advokaate. Kummalgi advokatuuril on üldkogu, nõukogu ja esimees ning kogu kutseala jaoks distsiplinaar- ja haldusnõukogu. Luksemburg osaleb Euroopa Prokuratuuris.

Sõltumatus

Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on jätkuvalt kõrge. 77 % elanikkonnast peab kohtute ja kohtunike sõltumatust võrdlemisi suureks või väga suureks, samal arvamusel on 69 % ettevõtjatest . Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on olnud alates 2016. aastast püsivalt kõrge ja on üldsuse silmis pidevalt tõusnud, kuid ettevõtjate hinnangul on see viimase viie aasta jooksul järk-järgult langenud .

Põhiseaduse muutmine eesmärgiga luua kohtute nõukogu edeneb. Aastatel 2009–2019 arutati Luksemburgis uue põhiseaduse eelnõu. 2020. aastal sellest eelnõust loobuti ja selle asemel esitati ettepanek teha põhiseaduse eri osades mitu muudatust. Tehti ettepanek läbi vaadata põhiseaduse VI peatükk õigusemõistmise kohta, et luua kohtute nõukogu ja üldisemalt suurendada kohtusüsteemi sõltumatust. Põhiseaduse viimases eelnõus on sätestatud kohtute nõukogu peamised volitused, milleks on kohtunikukandidaatide väljavalimine, enne kui suurhertsog nad ametisse nimetab, ja kohtunikke puudutavate distsiplinaarmenetluste läbiviimine. Nende volituste kasutamise konkreetsed tingimused ning kohtute nõukogu koosseis, korraldus ja muud pädevusvaldkonnad määratakse kindlaks seadusega. Praeguse eelnõuga on ette nähtud üheksa liiget: kolm ex officio liiget, kolm teiste kohtunike valitud kohtunikku, üks advokaat ning kaks kodanikuühiskonna ja akadeemiliste ringkondade esindajat, kelle määrab parlament. Ametiasutused peavad konsultatsioone selle üle, kas teha eelnõusse täiendavaid muudatusi, eelkõige selleks, et viia tulevase kohtute nõukogu koosseis kooskõlla asjakohaste Euroopa Nõukogu standarditega, mille kohaselt peavad vähemalt pooled nõukogu liikmetest olema kohtunikud, kelle on valinud nende kolleegid .

Edeneb põhiseaduse läbivaatamine, mille eesmärk on jätta justiitsminister ilma õigusest anda prokuröridele juhiseid konkreetsete asjade menetlemiseks. Prokuratuur allub ametlikult justiitsministrile, kellel on õigus juhendada prokuratuuri konkreetse asja menetlemisel, kuid kes ei saa nõuda prokuratuurilt süüdistuse esitamisest loobumist. Selle õiguse puhul kohaldatavad õiguslikud kaitsemeetmed koos asjaoluga, et prokuratuuri peetakse praktikas sõltumatuks, näivad leevendavat ohtu prokuratuuri autonoomiale. Kuna viimaste põhiseaduse muutmise ettepanekutega lisatakse viide prokuratuuri sõltumatusele põhiseaduse teksti, on ministri juhendamisõigus sidusrühmade meelest põhiseadusega vastuolus. Märkida tuleb ka seda, et justiitsminister ei ole andnud konkreetse asja menetlemiseks juhiseid rohkem kui 20 aastat. Muudatusettepanekute alusel omaks justiitsminister prokuratuuri üle siiski teatavat mõjuvõimu, suunates kriminaalpoliitikat. Riiginõukogu esitas 23. märtsil 2021 prokuratuuri sõltumatuse taastamise kohta positiivse arvamuse. Samas eelistas riiginõukogu muudatuste eelmist versiooni, mis ei võimaldanud ministril anda prokuratuurile suuniseid. Põhiseaduse muutmine on jõudnud nüüdseks parlamenti, kus peetakse täiendavaid arutelusid ja esitatakse võimalikud uued muudatusettepanekud.

Kvaliteet

COVID-19 pandeemia tõi esile vajakajäämised kohtusüsteemi digiteerimises. 2020. aasta juunis, COVID-19 pandeemia alguses, võeti vastu ajutised õigusaktid, et mittetundliku teabe vahetamiseks oleks võimalik kasutada juba olemas olevaid digitaalside lahendusi, nagu e-post. Nende ajutiste õigusaktide eesmärk on piirata kohtunike, kohtute töötajate ja kohtute kasutajate vahelist otsest füüsilist kontakti. Lisaks ajutistele COVID-19 pandeemiaga seotud meetmetele püütakse 13 allprojektist koosneva paberivaba õigusemõistmise projektiga kõrvaldada praegused vajakajäämised, andes üldsusele kohtusüsteemi kohta lisateavet loodava portaali kaudu, kus kodanikud saavad võtta ühendust advokaatide, kohtunike ja notaritega, ning suurendades kohtuotsuste veebis avaldamise määra. Paraku ei ole selle projekti konkreetseid tulemusi veel näha. Sidusrühmad on väljendanud muret selle pärast, et ajutised õigusnormid ja paberivaba õigusemõistmise praegune seis ei võimalda teha tööd eemalt ning et kohtuistungeid ei ole seni peetud videokonverentsi vahendusel. Nad nimetasid e-kirja teel suhtlemise süsteemi kohtusüsteemis rõõmustavaks uueks vahendiks, kuid märkisid, et lõviosa kohtute ja advokaatide vahelisest suhtlusest toimub endiselt faksi teel. Peale selle juhtisid nad tähelepanu olemasolevate veebivahendite piiratud ulatusele. Paberivaba õigusemõistmise projekt on kavas lõpule viia ja süsteem toimima panna 2026. aastaks.

Koostamisel on konkreetsed ettepanekud õigusabisüsteemi reformimiseks. Tasuta õigusabi raamistikuga on endiselt ette nähtud vaid võimalus hüvitada täielikult advokaatide tasud ja katta õiguskulud, kusjuures abikõlblikkuse künnis jääb tarbijavaidluste puhul allapoole Eurostati vaesuspiiri . Justiitsministeerium on koostanud uue õigusakti eelnõu esialgse versiooni ning enne selle esitamist parlamendile peetakse konsultatsioone. Ametiasutuste sõnul on reformi eesmärk lihtsustada haldusmenetlusi ja pakkuda osalist tasuta õigusabi, millega muudetakse õiguskaitse kodanikele kättesaadavamaks.

Tõhusus

Kui tsiviilõigussüsteem toimib endiselt tõhusalt ning on astutud samme, et leevendada COVID-19 pandeemia mõju, siis kriminaal- ja haldusõigussüsteem nii tõhusad ei ole. COVID-19 pandeemia puhkemine tõi kaasa kohtuasjade ajutise kuhjumise. Kuhjunud kohtuasjade hulga vähendamiseks lühendati kohtunike puhkusi. Enamiku tsiviilasjade menetlemist jätkati kirjaliku menetluse teel. Tänu sellele mahajäämust enam ei ole. Seda kinnitavad ka viimased andmed tsiviilõigussüsteemi tõhususe kohta, mis on jätkuvalt suur, ehkki menetluste kestus on teises ja kolmandas kohtuastmes oluliselt pikem . Pooleliolevate tsiviilasjade arv on väike ja pidevalt 100 % juurde jääv lõpetatud kohtumenetluste määr näitab, et tsiviilkohtud tulevad oma töökoormusega hästi toime . Mahajäämus kriminaalasjades oli silmatorkavam, kuna ajavahemikus 2020. aasta märtsist maini enamik menetlusi peatati. Lõpetuseks ei ole ikka veel andmeid halduskohtutes toimuvate menetluste kestuse ja pooleliolevate kohtuasjade arvu kohta .

II.Korruptsioonivastane raamistik