ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

KOMISJONI AVALDUS

Komisjon võtab teadmiseks Euroopa Parlamendis ja nõukogus kokku lepitud artikli 9 teksti.

Ilma et see piiraks asutamislepingust tulenevat komisjoni algatusõigust, soovib komisjon sellega seoses kinnitada, et kooskõlas artikliga 9 hindab ta kõnealuse määruse esimese hindamise raames, mis peab toimuma kahe aasta jooksul alates määruse jõustumisest, põhjalikult seda, kuidas määrust on rakendatud ning kuidas see on kaasa aidanud siseturu tõhusale toimimisele. Hindamisel võtab komisjon arvesse tarbijate suurenevaid ootusi, eeskätt nende tarbijate puhul, kel puudub juurdepääs autoriõigusega kaitstud teenustele.

Hindamise osana viib komisjon läbi ka põhjaliku teostatavusanalüüsi ning määruse kohaldamisala muutmisest tulenevate võimalike kulude ja tulude analüüsi, eelkõige seoses võimalusega tühistada selliste elektrooniliselt osutatavate teenuste väljajätmine, mille peamine sisu on juurdepääsu võimaldamine autoriõigustega kaitstud teostele või muule artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud autoriõigustega kaitstud materjalile või nende kasutamine, kui kauplejal on asjaomaste territooriumide jaoks olemas vajalikud õigused, võttes nõuetekohaselt arvesse määruse kohaldamisala laiendamise tõenäolist mõju tarbijatele ja ettevõtjatele ning asjaomastele sektoritele terves Euroopa Liidus. Komisjon analüüsib samuti hoolikalt seda, kas muudes sektorites – sealhulgas nendes, mis ei ole direktiiviga 2006/123/EÜ hõlmatud ning mis ei kuulu ka määruse kohaldamisalasse vastavalt selle artikli 1 lõikele 3 (näiteks transpordi valdkonna teenused ja audiovisuaalteenused) – tuleks kaotada võimalikud allesjäänud põhjendamatud piirangud kodakondsuse, elukoha või asukoha alusel.

Kui selle hindamise käigus jõuab komisjon järeldusele, et määruse kohaldamisala tuleb muuta, esitab komisjon hindamisele lisaks seadusandliku ettepaneku.
Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu asjakohase teabe, mida on vaja aruande koostamiseks. See iga-aastane aruanne on avalik.

Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu asjakohase teabe, mida on vaja aruande koostamiseks. See iga-aastane aruanne on avalik. Liikmesriigid avalikustavad ühtlasi iga loa kohta vähemalt kord kvartalis ja lihtsasti juurdepääsetaval viisil sisulise teabe, mis hõlmab loa liiki, väärtust, mahtu, seadmete laadi, toote kirjeldust, lõppkasutajat ja -kasutust ning sihtriiki, ning teabe loataotluse heakskiitmise või tagasilükkamise kohta. Komisjon ja liikmesriigid võtavad arvesse asjaomaste füüsiliste ja juriidiliste isikute õigustatud huve, mis seisnevad soovis, et nende ärisaladusi ei avaldataks.
Kui taastuvenergia valdkonnas järeldab komisjon, ilma et see piiraks lõike 3 kohaste liidu tasandi meetmete kohaldamist, artikli 25 lõigete 1 ja 2 kohaselt 2023. aastal tehtud hindamise tulemusel, et artikli 25 lõikes 2 osutatud liidu trajektoori ei ole ühiselt järgitud , peavad liikmesriigid 2024 . aastaks tagama, et mis tahes ilmnenud puudujääkide korral võetakse lisameetmeteid , nagu:

Kui taastuvenergia valdkonnas järeldab komisjon, ilma et see piiraks lõike 3 kohaste liidu tasandi meetmete kohaldamist, artikli 25 lõigete 1 ja 2 kohaselt tehtava hindamise tulemusel, et mõni liikmesriik ei tee piisavaid edusamme oma 2030. aasta riikliku eesmärgi täitmiseks, eelkõige ei järgi oma 2022. , 2025. ja 2027 . aasta võrdlusväärtusi, nagu on sätestatud Ia lisas, peab asjaomane liikmesriik tagama, et mis tahes ilmnenud puudujääkide korral tema trajektooris võetakse ühe aasta jooksul lisameetmeid , nagu:
Taotlejal, kes on kohtuotsuse teinud liikmesriigis saanud täielikult või osaliselt tasuta õigusabi või kes on vabastatud kulude kandmisest, on artikli 27 lõikes 3 ja artiklites 32, 39 ja 42 sätestatud menetlustes õigus saada sellist kõige soodsamat õigusabi või sellist kõige ulatuslikumat vabastust kuludest, mis on kohtuotsuse täitmise liikmesriigi õigusaktidega ette nähtud.

Taotlejal, kes on kohtuotsuse teinud liikmesriigis saanud täielikult või osaliselt tasuta õigusabi või abi vahendamise kulude katmiseks või kes on vabastatud kulude kandmisest, on artikli 27 lõikes 3 ja artiklites 32, 39 ja 42 sätestatud menetlustes õigus saada sellist kõige soodsamat õigusabi või sellist kõige ulatuslikumat vabastust kuludest, mis on kohtuotsuse täitmise liikmesriigi õigusaktidega ette nähtud.
2. Kui aruandest selgub, et piirkondlikult tasandil on tõendeid selle kohta, et eesmärke ja sihte ei ole saavutatud, esitavad kõnealuse piirkonna liikmesriigid kuue kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud aruande esitamist kava parandusmeetmetest, mida on vaja võtta, et tagada kõnealuste eesmärkide ja sihtide saavutamine .

2. Kui aruandest selgub, et piirkondlikult tasandil on tõendeid selle kohta, et eesmärke ei ole saavutatud või kui püütud alamõõdulise kala osakaal on artikli 4 lõike 1 punktis a osutatust suurem , esitavad kõnealuse piirkonna liikmesriigid 12 kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud aruande esitamist kava parandusmeetmetest, mida on vaja võtta, et tagada artiklis 3 sätestatud eesmärkide täitmine ning kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade püügi osakaalu vähendamine artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud tasemeni .
2. Kui komisjon on teatanud selle liikmesriigi ametiasutustele, kelle lipu all kalalaev sõidab , et laev on kantud SPRFMO ETR-kalapüügiga tegelevate laevade esialgsesse nimekirja, teatavad need sellest laeva omanikule, samuti teatavad nad tagajärgedest juhul, kui laeva kandmine SPRFMO poolt vastu võetud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja saab kinnitust.

2. Kui komisjonile on teatatud , et lipuliikmesriigi laev on kantud SPRFMO ETR-kalapüügiga tegelevate laevade esialgsesse nimekirja, teatab komisjon sellest asjaomase liikmesriigi ametiasutustele, kes omakorda teatavad sellest laeva omanikule, samuti teatavad nad tagajärgedest juhul, kui laeva kandmine SPRFMO poolt vastu võetud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja saab kinnitust.
1. Kui lõpptarbijatel ei ole direktiivis 2009/73/EÜ osutatud kaugloetavaid arvesteid, tagavad liikmesriigid, kui see on tehniliselt teostatav ja majanduslikult põhjendatud, kooskõlas VII lisa punktiga 1.1 hiljemalt 31. detsembriks 2014 , et arvetel esitatav teave on täpne ja vastab tegelikule gaasitarbimisele.

1. Kui lõpptarbijatel ei ole direktiivis 2009/73/EÜ osutatud kaugloetavaid arvesteid, tagavad liikmesriigid 31. detsembriks 2014 , kui see on tehniliselt teostatav ja majanduslikult põhjendatud, kooskõlas VII lisa punktiga 1.1, et arvetel esitatav teave on usaldusväärne, täpne ja vastab tegelikule gaasitarbimisele.
„ MÄÄRUSE 2018/… LIIDE EUROOPA PARLAMENDI AVALDUS Euroopa Parlament peab kahetsusväärseks, et tema kui kaasseadusandja rolli ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud, sest ta ei osalenud Euroopa Ravimiameti uue asukoha valimise menetluses. Euroopa Parlament soovib meelde tuletada oma õigusi kaasseadusandjana ja nõuab kindlalt, et organite ja ametite asukohtade kindlaksmääramisel järgitaks täielikult seadusandlikku tavamenetlust. Liidu ainsa otse valitud institutsioonina ja liidu kodanike esindajana on parlament liidus demokraatliku põhimõtte järgimise peamine tagaja. Euroopa Parlament taunib uue asukoha valimiseks kasutatud menetlust, millega de facto võeti Euroopa Parlamendilt tema õigused, kuna ta ei olnud protsessi tegelikult kaasatud, aga nüüd oodatakse, et ta lihtsalt kinnitaks uue valitud asukoha seadusandliku tavamenetluse teel. Euroopa Parlament tuletab meelde, et ühine lähenemisviis, mis on lisatud 2012. aastal allkirjastatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni ühisavaldusele detsentraliseeritud ametite kohta, ei ole õiguslikult siduv, nagu tunnistati avalduses endas, ning selle suhtes lepiti kokku ilma, et see piiraks institutsioonide seadusandlikke volitusi. Seetõttu nõuab Euroopa Parlament kindlalt, et ametite uue asukoha valimise menetlust muudetaks ja tulevikus enam sellisel kujul ei kasutataks. Viimaseks soovib Euroopa Parlament meelde tuletada, et 13. aprilli 2016 (2). aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes1 võtsid kolm institutsiooni endale kohustuse teha lojaalselt ja läbipaistvalt koostööd, tuletades sellega seoses meelde, et kaasseadusandjad on võrdväärsed, nagu on sätestatud aluslepingutes.
(2) Selleks et toetada siseturu nõuetekohast toimimist, tuleks ELi äriühingute maksustamise keskkonna kujundamisel lähtuda põhimõttest, et äriühingud maksavad õiglase osa maksudest selles maksujurisdiktsioonis, kus nad kasumit saavad. Seepärast on vaja ette näha mehhanismid, mis aitavad vältida seda, et äriühingud kasutavad oma maksukoormuse vähendamiseks ära siseriiklike maksusüsteemide vahelisi ebakõlasid. Samavõrd oluline on edendada siseturul majanduskasvu ja majanduse arengut, lihtsustades piiriülest kaubandust ja ettevõtjate investeeringuid. Selleks on vaja kõrvaldada liidus nii topeltmaksustamine kui ka kahekordse maksustamata jätmise risk, kaotades lahknevused riiklike äriühingu tulumaksu süsteemide vahel. Samal ajal on äriühingutel vaja hõlpsalt kasutatavat maksu- ja õigusraamistikku, et arendada oma äritegevust ja laiendada seda ELis piiriüleselt. Seetõttu tuleks ka allesjäänud diskrimineerimise juhtumid kõrvaldada.

(2) Selleks et toetada siseturu nõuetekohast toimimist, tuleks ELi äriühingute maksustamise keskkonna kujundamisel lähtuda põhimõttest, et äriühingud maksavad õiglase osa maksudest selles maksujurisdiktsioonis, kus nad kasumit saavad ja kus äriühingutel on püsiv tegevuskoht . Arvestades digitaalseid muutusi ärikeskkonnas, on vaja tagada, et äriühinguid, kes teenivad liikmesriigis tulu, omamata selles liikmesriigis füüsilist püsivat tegevuskohta, kuid omades seal digitaalset püsivat tegevuskohta, koheldakse samal viisil kui äriühinguid, kellel on liikmesriigis füüsiline püsiv tegevuskoht. Seepärast on vaja ette näha mehhanismid, mis aitavad vältida seda, et äriühingud kasutavad oma maksukoormuse vähendamiseks ära siseriiklike maksusüsteemide vahelisi ebakõlasid. Samavõrd oluline on edendada siseturul majanduskasvu ja majanduse arengut, lihtsustades piiriülest kaubandust ja ettevõtjate investeeringuid. Selleks on vaja kõrvaldada liidus nii topeltmaksustamine kui ka kahekordse maksustamata jätmise risk, kaotades lahknevused riiklike äriühingu tulumaksu süsteemide vahel. Samal ajal on äriühingutel vaja hõlpsalt kasutatavat maksu- ja õigusraamistikku, et arendada oma äritegevust ja laiendada seda ELis piiriüleselt. Seetõttu tuleks ka allesjäänud diskrimineerimise juhtumid kõrvaldada. Konsolideerimine on CCCTB süsteemi oluline element, kuna ELis piiriüleselt tegutsevate sama grupi äriühingute ees olevaid olulisi maksutõkkeid saab kõrvaldada üksnes sel viisil. Konsolideerimisega kõrvaldatakse siirdehindadega seotud formaalsused ja grupisisene topeltmaksustamine.
Erandina artikli 8 punktidest c ja d ei vabastata maksumaksjat maksust välisriigist saadud tulu puhul, mille maksumaksja on saanud kasumieraldisena kolmandas riigis asuvalt üksuselt või selliste aktsiate võõrandamisest, mida hoitakse kolmandas riigis asuvas üksuses, kui kõnealune üksus on oma maksuresidentsuse riigis kohustatud maksma seadusega ettenähtud äriühingu tulumaksu, mis on alla poole seadusjärgsest maksumäärast, mida oleks maksumaksja suhtes kohaldatud seoses sellise välismaise tuluga liikmesriigis, mille maksuresident ta on.

Erandina artikli 8 punktidest c ja d ei vabastata maksumaksjat maksust välisriigist saadud tulu puhul, mis ei ole saadud aktiivsest äritegevusest ja mille maksumaksja on saanud kasumieraldisena kolmandas riigis asuvalt üksuselt või selliste aktsiate võõrandamisest, mida hoitakse kolmandas riigis asuvas üksuses, kui kõnealune üksus on oma maksuresidentsuse riigis kohustatud maksma seadusega ettenähtud äriühingu tulumaksu, mille määr on alla 15 % seoses sellise välismaise tuluga liikmesriigis, mille maksuresident ta on
Kriteeriumid on täidetud, kui skeemi või skeemide seeria rakendamise tulemusel saadav peamine eelis on maksusoodustus, kui on võimalik kindlaks teha, et soodustuse näol on tegemist sellise tulemusega, mida on võimalik skeemi või skeemide seeria rakendamisel eeldada, sh kasutades ära seda, kuidas konkreetne skeem või skeemide seeria on üles ehitatud.

Kriteeriumid on täidetud, kui skeemi või skeemide seeria rakendamise tulemusel saadav üks peamisi eeliseid on maksusoodustus, kui on võimalik kindlaks teha, et soodustuse näol on tegemist sellise tulemusega, mida on võimalik skeemi või skeemide seeria rakendamisel eeldada, sh kasutades ära seda, kuidas konkreetne skeem või skeemide seeria on üles ehitatud.
a) Munaliköör ehk advocaat ehk avocat ehk advokat on maitsestatud või maitsestamata piiritusjook, mis on saadud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholist, destillaadist või piiritusest ja mille koostisse kuulub kvaliteetne munakollane, munavalge ja suhkur või mesi. Minimaalne suhkru- või meesisaldus väljendatuna invertsuhkrus on 150 grammi liitri kohta. Puhta munakollase minimaalne sisaldus on 140 grammi lõppsaaduse ühe liitri kohta.

a) Munaliköör ehk advocaat ehk avocat ehk advokat on maitsestatud või maitsestamata piiritusjook, mis on saadud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholist, destillaadist või piiritusest , või nende kombinatsioonist, ja mille koostisse kuulub munakollane, munavalge ja suhkur või mesi. Minimaalne suhkru- või meesisaldus väljendatuna invertsuhkrus on 150 grammi liitri kohta. Puhta munakollase minimaalne sisaldus on 140 grammi lõppsaaduse ühe liitri kohta. Etiketile tuleb märkida munade kasutamine, mis on pärit muudesse tõugudesse kui Gallus gallus kuuluvatelt lindudelt.
(6) See, et Euroopa Liit taastub majanduskriisist, on toeks positiivsetele tööturutrendidele, kuid liikmesriikide vahel ja liikmesriikides on endiselt suuri probleeme ja erinevusi majandus- ja sotsiaalvaldkonna tulemustes. Kriis tõi selgelt esile liikmesriikide majanduse ja tööturgude tiheda omavahelise sõltuvuse. Praegu on peamine ülesanne soodustada liidus tugevat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu ning töökohtade loomist . Selleks tuleb nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil võtta kooskõlastatud, ulatuslikke ja tõhusaid poliitilisi meetmeid kooskõlas ELi toimimise lepingu sätetega ja liidu sätetega majandusjuhtimise kohta. Sellised pakkumist ja nõudlust ühendavad poliitilised meetmed peaksid muu hulgas elavdama investeeringuid, kinnitama õiges järjekorras struktuurireformide (millega suurendatakse tootlikkust, elavdatakse majanduskasvu, sotsiaalset ühtekuuluvust ja majanduslikku vastupanuvõimet kriisidele) elluviimise kohustust ning täitma eelarvepoliitilisi kohustusi, võttes samal ajal arvesse tööhõivealast ja sotsiaalset mõju.

(6) See, et Euroopa Liit taastub majanduskriisist, on toeks positiivsetele tööturutrendidele, kuid liikmesriikide vahel ja liikmesriikides on endiselt suuri probleeme ja erinevusi majandus- ja sotsiaalvaldkonna tulemustes, kuna majanduskasv ei too endaga automaatselt kaasa suuremat tööhõivet . Kriis tõi selgelt esile liikmesriikide majanduse ja tööturgude tiheda omavahelise sõltuvuse. Praegu on peamine ülesanne soodustada liidus tugevat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu, millega kaasneb jätkusuutlike ja kvaliteetsete töökohtade loomine . Selleks tuleb nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil võtta kooskõlastatud, ulatuslikke ja tõhusaid poliitilisi meetmeid kooskõlas ELi toimimise lepingu sätetega ja liidu sätetega majandusjuhtimise kohta. Sellised pakkumist ja nõudlust ühendavad poliitilised meetmed peaksid muu hulgas elavdama investeeringuid, sealhulgas ring- ja rohemajandusse ja sotsiaalseid investeeringuid , kinnitama õiges järjekorras, sotsiaalselt ja majanduslikult tasakaalustatud struktuurireformide (millega suurendatakse tootlikkust, elavdatakse majanduskasvu, sotsiaalset ühtekuuluvust ja majanduslikku vastupanuvõimet kriisidele) elluviimise kohustust ning täitma eelarvepoliitilisi kohustusi, veendudes samal ajal selles, et struktuurireformidel oleks positiivne tööhõivealane ja sotsiaalne mõju.
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus mahepõllumajanduslikke sorte hõlmavate ajutiste katsete kohta

Komisjon tunnistab vajadust kehtestada mahepõllumajanduslikuks tootmiseks sobivate mahepõllumajanduslike sortide aretamise tingimused.

Selleks et kehtestada „mahepõllumajanduslikuks tootmiseks sobivate mahepõllumajanduslike sortide“ tunnuste ja omaduste kirjeldamise kriteeriumid ja kindlaks määrata tingimused, mille alusel võib „mahepõllumajanduslikuks tootmiseks sobivaid mahepõllumajanduslikke sorte“ turustuseesmärgil toota, korraldab komisjon hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva tähtajalise katse.

Tähtajalise katse käigus selgitatakse välja kriteeriumid, mille alusel kirjeldada mahepõllumajanduslikuks tootmiseks sobivate mahepõllumajanduslike sortide eristatavust, ühtlikkust, püsivust ning asjakohasel juhul ka viljelus- ja/või kasutusväärtust ning muid turustustingimusi, näiteks märgistamist ja pakendamist. Nende tingimuste ja kriteeriumide puhul võetakse arvesse mahepõllumajanduse selliseid erivajadusi ja -eesmärke nagu geneetilise mitmekesisuse suurendamine, haigustele vastupanuvõime parandamine ning mullastiku- ja kliimatingimustega kohanemine. Ajutise katse edenemise jälgimiseks koostatakse iga-aastaseid aruandeid.

Nimetatud suuremahuline katse kestab seitse aastat ning selle toimumise ajal võib liikmesriigid vabastada teatavate kohustuste täitmisest, mis on sätestatud direktiivides 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 68/193/EMÜ, 2002/53/EÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ, 2002/56/EÜ, 2002/57/EÜ, 2008/72/EÜ ja 2008/90/EÜ.

Komisjon lähtub katsetulemuste hindamisel eesmärgist teha ettepanek muuta seemnete ja muu taimse paljundusmaterjali turustamist käsitlevaid horisontaalsetes õigusaktides sätestatud nõudeid lähtuvalt „mahepõllumajanduslikuks tootmiseks sobivate mahepõllumajanduslike sortide“ tunnustest ja omadustest.

Komisjoni avaldus artikli 55 kohta

Komisjon rõhutab, et süstemaatiline tuginemine artikli 5 lõike 4 teise lõigu punktile b on vastuolus määruse (EL) nr 182/2011 (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13) eesmärgi ja sõnastusega. Seda sätet tohib kasutada vaid siis, kui on vaja teha erand üldpõhimõttest, mille kohaselt võib komisjon rakendusakti eelnõu vastu võtta, kui ei ole esitatud arvamust. Kuna tegemist on artikli 5 lõikes 4 sätestatud üldreeglist kõrvalekalduva erandiga, ei tohi sama artikli teise lõigu punktile b tuginemises näha lihtsalt seadusandja „otsustusõigust“, vaid seda tuleb tõlgendada kitsendavalt ja seega põhjendada.
ZLEVi tegur on (1+y–x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 või väiksem kui 1, 0 ; sellistel juhtudel võetakse ZLEVi tegur võrdseks vastavalt kas 1, 05 või 1 ,0,

ZLEVi tegur aastatel 2025–2029 on (1+y–x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05; sellistel juhtudel võetakse ZLEVi teguriks 1,05 ; kui summa on vahemikus 1,0–0,98, võetakse ZLEVi teguriks 1,0; kui summa on alla 0 , 95, võetakse ZLEVi teguriks 0,95 ; Alates 2030. aastast on ZLEVi tegur (1+y–x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 või väiksem kui 0,95; sellistel juhtudel võetakse ZLEVi teguriks vastavalt kas 1,05 või 0,95.
Erilist tähelepanu pööratakse selle tagamisele, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) ning erasektor üldiselt osaleksid piisavalt Euratomi programmis ja et innovatsioon neid mõjutaks. VKEde osalemise kvantitatiivne ja kvalitatiivne hindamine on hindamis- ja järelevalvemenetluse üks osa.

Erilist tähelepanu pööratakse selle tagamisele, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd), sealhulgas esilekerkivad uued innovaatilised osalejad asjaomases teadusvaldkonnas ning erasektor üldiselt osaleksid piisavalt Euratomi programmis ja et innovatsioon neid mõjutaks. VKEde osalemise kvantitatiivne ja kvalitatiivne hindamine on hindamis- ja järelevalvemenetluse üks osa.
Seetõttu tuleb asukohaliikmesriigil juhul, kui väikeettevõtja kasutab maksuvabastust muus liikmesriigis kui see, kus on tema asukoht, võtta kõik meetmed, tagamaks et väikeettevõtja deklareerib nõuetekohaselt oma aastakäibe liidus ja aastakäibe liikmesriigis ning teavitada selle asjaomase teise liikmesriigi maksuasutusi, kus väikeettevõtja tarneid teeb või teenuseid osutab.“;

Seetõttu tuleb asukohaliikmesriigil juhul, kui väikeettevõtja kasutab maksuvabastust muus liikmesriigis kui see, kus on tema asukoht, võtta kõik meetmed, tagamaks et väikeettevõtja deklareerib nõuetekohaselt oma aastakäibe liidus ja aastakäibe liikmesriigis, ning teavitada selle asjaomase teise liikmesriigi maksuasutusi, kus väikeettevõtja tarneid teeb või teenuseid osutab. Liikmesriigid tagavad ühtlasi, et neil on piisav teave väikeettevõtjate staatuse ja nendes omatavate osaluste või omandisuhete kohta, et nad oleksid võimelised kinnitama nende väikeettevõtja staatust. “;
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU JA KOMISJONI ÜHISAVALDUS

Struktuurireformi tugiprogrammi rahastamispaketi suurendamise rahastamise osas ja ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide volitusi on Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon leppinud kokku järgmises:

1. 40 miljonit eurot rahastatakse struktuurireformi tugiprogrammi eelarverealt, mis asub mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis 1b (Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus) (13 08 01), võttes kasutusele kulukohustuste koguvaru vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artiklile 14 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 kohase eelarvemenetluse raames;
SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU JA KOMISJONI ÜHISAVALDUS

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tuletavad meelde, et makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus on, et abi saav riik järgib mõjusaid demokraatlikke mehhanisme (nt parlamentaarne mitmeparteisüsteem) ja õigusriigi põhimõtet ning tagab inimõiguste austamise.

Komisjon ja Euroopa välisteenistus jälgivad kõnealuse eeltingimuse täitmist kogu liidu makromajandusliku finantsabi andmise perioodi jooksul.

Pidades silmas korruptsiooni vastu võitlemiseks seatud tingimuste täitmata jätmist ja asjaolu, et selle tulemusel otsusega (EL) 2015/601 ette nähtud makromajandusliku finantsabi eelmise programmi kolmas laenumakse tühistati, rõhutavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon, et edasine makromajanduslik finantsabi sõltub Ukrainas esineva korruptsiooni vastases võitluses tehtavatest edusammudest. Sel eesmärgil hõlmavad Euroopa Liidu ja Ukraina vahel sõlmitava vastastikuse mõistmise memorandumi majanduspoliitilised ja finantstingimused muu hulgas kohustusi, mille kohaselt tuleb eelkõige Ukrainas esineva korruptsiooni vastu võitlemiseks tugevdada juhtimist, haldussuutlikkust ja institutsioonilist ülesehitust, pannes eriti rõhku varadeklaratsioonide kontrollisüsteemile, ettevõtete tegelike tulusaajate andmete kontrollimisele ning hästi toimivale korruptsioonivastasele kohtule, mis on kooskõlas Veneetsia komisjoni soovitustega. Samuti võetakse arvesse rahapesu ja maksustamise vältimise vastu võitlemise tingimusi. Kui tingimusi ei täideta, peatab komisjon ajutiselt või lõpetab makromajandusliku finantsabi väljamaksed vastavalt artikli 4 lõikele 4.

Komisjon teavitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu korrapäraselt abiga seotud asjaajamise käigust ja edastab neile asjakohased dokumendid ning esitab lisaks iga väljamakse tegemisel avaliku aruande kõigi väljamaksega seotud majanduspoliitiliste ja finantstingimuste ning eelkõige korruptsioonivastast võitlust käsitlevate tingimuste täitmise kohta.

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tuletavad meelde, et kõnealune Ukrainale antav makromajanduslik finantsabi aitab kaasa Euroopa Liiduga jagatud väärtuste edendamisele, sealhulgas säästvale ja sotsiaalselt vastutustundlikule arengule, mille tulemuseks on töökohtade loomine ja vaesuse vähendamine, ning tugeva kodanikuühiskonna moodustamisele. Komisjon lisab vastastikuse mõistmise memorandumi heakskiitmist käsitleva komisjoni rakendusotsuse eelnõule makromajandusliku finantsabi eeldatava sotsiaalse mõju analüüsi. Kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011 esitatakse kõnealune analüüs liikmesriikide komiteele ning tehakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule kättesaadavaks komiteemenetluse registri kaudu.