Ettepanek: Nõukogu otsus mis käsitleb ühenduse seisukohta seoses Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise riigihangete teatavaid aspekte käsitleva kokkuleppe lisade muutmisega, et võtta arvesse Euroopa Liidu laienemist ning tõhusa konkurentsi juurutamist telekommunikatsioonisektoris /* KOM/2005/0315 lõplik */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 15.7.2005 KOM(2005) 315 lõplik Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS mis käsitleb ühenduse seisukohta seoses Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise riigihangete teatavaid aspekte käsitleva kokkuleppe lisade muutmisega, et võtta arvesse Euroopa Liidu laienemist ning tõhusa konkurentsi juurutamist telekommunikatsioonisektoris (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI 1. Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise riigihangete teatavaid aspekte käsitleva kokkuleppe[1] eemärk on tagada mõlema kokkuleppeosalise tarnijatele ja teenuste osutajatele vastastikune, läbipaistev ja mittediskrimineeriv juurdepääs kommunaalsektorites tegutsevate konkreetsete üksuste riigihangetele. Kokkulepe täiendab kohustusi, mida EÜ ja Šveitsi Konföderatsioon on võtnud WTO riigihankelepingu raames. 2. Kokkuleppega asutatud ühiskomisjon arutab regulaarselt lepingu lisadega seonduvat ning võib lisasid muuta (vt lepingu artikli 11 lõige 4). I, II, III ja IV lisas täpsustatakse, milliseid kokkuleppeosaliste üksusi lepingus sätestatud üksikasjalikud eeskirjad hõlmavad. Mõlemad kokkuleppeosalised soovivad nimetatud lisasid muuta, et võtta arvesse kaht protsessi. 3. Esiteks tuleb lepingu lisasid kohandada seoses Euroopa Liidu hiljuti aset leidnud laienemisega. „Vanade“ liikmesriikide üksuste nimekirjadele tuleb lisada „uute“ liikmesriikide üksuste nimekirjad. „Uute“ liikmesriikide üksuste nimekirjad on üle võetud ühinemisakti II lisast.[2] 4. Teiseks tuleks arvesse võtta telekommunikatsiooniturgude järk-järgulist liberaliseerimist ning konkurentsi juurutamist Euroopa Liidus ja Šveitsis. Euroopa Liidus on osutab sellele protsessile direktiiv 2004/17/EÜ,[3] mis asendas direktiivi 93/38/EMÜ[4] – see ei reguleeri enam telekommunikatsioonisektoris tegutsevate ostjate hankemenetlusi. Šveitsis otsustas keskkonna-, transpordi-, energia- ja telekommunikatsiooniministeerium Šveitsi konkurentsikomisjoni ( Commission de la concurrence ) arvamuse alusel, et Šveitsi telekommunikatsioonisektoris ei rakendata riigihankeid reguleerivaid eeskirju. Seega tuleb kokkuleppe I lisas täpsustada, et kokkulepe ei hõlma enam telekommunikatsioonioperaatoreid. 5. Käesolevale dokumendile lisatud nõukogu otsuse vastuvõtmine võimaldaks ühiskomisjonil muuta kokkuleppe lisasid, võttes arvesse nimetatud kaht protsessi. Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS mis käsitleb ühenduse seisukohta seoses Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise riigihangete teatavaid aspekte käsitleva kokkuleppe lisade muutmisega, et võtta arvesse Euroopa Liidu laienemist ning tõhusa konkurentsi juurutamist telekommunikatsioonisektoris EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 300 lõike 2 teist lõiku, võttes arvesse nõukogu ja komisjoni 4. aprilli 2002. aasta otsust (2002/309/EÜ, Euratom) teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe suhtes Šveitsi Konföderatsiooniga seitsme kokkuleppe sõlmimise kohta,[5] eelkõige selle artikli 7 lõiget 3, võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline riigihangete teatavaid aspekte käsitlev kokkulepe[6] sisaldab lisasid, milles täpsustatakse iga liikmesriigi üksused, keda leping hõlmab. (2) 1. mail 2004 said Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik Euroopa Liidu liikmesriikideks. (3) Seega tuleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise riigihangete teatavaid aspekte käsitleva kokkuleppe lisasid muuta, lisades nimetatud uute liikmesriikide üksused, mida kokkulepe hõlmab. (4) Samuti tuleb selleks, et võtta arvesse konkurentsi juurutamist Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni telekommunikatsiooniteenuste turgudel, täpsustada kokkuleppe I lisas, et leping ei hõlma enam Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni telekommunikatsioonioperaatoreid. ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Ainus artikkel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise riigihangete teatavaid aspekte käsitleva kokkuleppe artikliga 11 asutatud ühiskomisjonis võetav Euroopa Ühenduse seisukoht põhineb käesolevale otsusele lisatud ühiskomisjoni otsuse ettepanekul . Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA EUROOPA ÜHENDUSE JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE RIIGIHANGETE TEATAVAID ASPEKTE KÄSITLEVA KOKKULEPPEGA ASUTATUD RIIGIHANGETE ÜHISKOMISJONI OTSUS nr /…. kokkuleppe lisade muutmise kohta seoses Euroopa Liidu laienemisega ning tõhusa konkurentsi juurutamisega telekommunikatsioonisektoris ÜHISKOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist riigihangete teatavaid aspekte käsitlevat kokkulepet (edaspidi „kokkulepe“), eriti selle artikli 11 lõiget 4 ning arvestades, et: 1. mail 2004 said Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik Euroopa Liidu liikmesriikideks; kokkuleppe lisasid tuleb muuta nii, et võetaks arvesse Euroopa Liidu laienemist ning sellest tulenevat kokkuleppega reguleeritud vastastikuste hankevõimaluste suurenemist; kokkuleppe I lisa tuleb muuta, et võtta arvesse tõhusa konkurentsi juurutamist Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni telekommunikatsioonisektoris, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 I lisa muudatused I lisa asendatakse järgmisega: „I LISA (Osutatud kokkuleppe artikli 3 lõikes 1, artikli 2 punktides a–c ja artiklis 5) Hõlmatud telekommunikatsioonioperaatorid Kokkulepe ei hõlma enam telekommunikatsioonioperaatoreid.“ Artikkel 2 II lisa muudatused II lisasse „HÕLMATUD RAUDTEEOPERAATORID, II A lisa – „Ühendus““ lisatakse järgmised lõigud: „TŠEHHI VABARIIK Ühistranspordisüsteemide operaatorid ning elanikkonnale raudteetransporditeenust pakkuvad operaatorid (riigihangete seadus nr 199/1994 Sb., jagu 2 b). EESTI Riigihangete seaduse § 5 (RT I 2001, 40, 224) ja konkurentsiseaduse § 14 (RT I 2001, 56, 332) alusel tegutsevad üksused. LÄTI Valsts akciju sabiedrība „Latvijas dzelzceļš“ (riigiettevõte „Latvijas dzelzceļš“).Valsts akciju sabiedrība „Vaiņodes dzelzceļš“ (riigiettevõte „Vaiņodes dzelzceļš“). LEEDU AB „Lietuvos geležinkeliai“, kes tegutseb vastavalt koodeksile Lietuvos Respublikos geležinkelio transporto kodeksas (Žin., 1996, nr 59-1402), ning teised üksused, kes tegutsevad raudteeteenuste valdkonnas ja kelle tegevus on kooskõlas õigusaktiga Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, nr 118-5296). UNGARI Elanikkonnale raudteetransporditeenust pakkuvad üksused, kes tegutsevad 1993. aasta raudteeseaduse nr XCV (1993. évi XCV. törvény a vasútról) ning transpordi- ja veemajandusministri raudtee-ettevõtete litsentsimist käsitleva määruse nr 15/2002. (II. 27.) KöViM kohaselt väljastatud loa alusel (15/2002. (II. 27.) KöViM rendelet a vasútvállallatok működésének engedélyezéséről). POOLA Podmioty świadczące usługi w zakresie transportu kolejowego, działające na podstawie Ustawy o komercjalizacji, restrukturyzacji i prywatyzacji przedsiębiorstwa państwowego "Polskie Koleje Państwowe" z dnia 8 września 2000 r., w szczególności : – PKP Intercity Sp. z o. o. – PKP Przewozy Regionalne Sp. z o. o. – PKP Polskie Linie Kolejowe S. A. (Raudteetransporditeenuseid pakkuvad üksused, kes tegutsevad 8. septembri 2000. aasta seaduse alusel, mis käsitleb riigiettevõtte „Poola raudtee“ kommertsialiseerimist, restruktureerimist ja erastamist, eelkõige: – PKP Intercity Sp. z o.o. – PKP Przewozy Regionalne Sp. z o.o. – PKP Polskie Linie Kolejowe S.A). SLOVEENIA Slovenske železnice, d.d. SLOVAKKIA Hankeüksus on määratletud muudetud riigihangete seaduse nr 263/1999 Z. z. artikli 3 lõigetes 2 ja 3 kui juriidiline isik, kes tegutseb operaatorina raudteetranspordi valdkonnas (seadus nr 164/1996 Z. z., muudetud, seadus nr 258/1993 Z. z., muudetud – nt Železnice Slovenskej republiky, Železničná spoločnosť a.s.).“ Artikkel 3 III lisa muudatused III lisa „ENERGEETIKA VALDKONNAS TEGUTSEVAD ÜKSUSED“, IIIA lisa „Ühendus“, muudetakse järgmiselt: a) punktile „a) Gaasi või soojusenergia transport või jaotus“ lisatakse järgmised lõigud: „TŠEHHI VABARIIK Kõik gaasi või soojusenergia tootjad, transportijad või tarnijad, kes varustavad elanikkonnale avalikku teenust pakkuvaid võrke (riigihangete seaduse nr 199/1994 Sb., jagu 2 b). EESTI Riigihangete seaduse § 5 (RT I 2001, 40, 224) ja konkurentsiseaduse § 14 (RT I 2001, 56, 332) alusel tegutsevad üksused. LÄTI Akciju sabiedrība „Latvijas gāze“ (riigiettevõte „Latvijas gāze“).Kohalike omavalitsuste üksused, kes varustavad elanikkonda soojusenergiaga. LEEDU Üksused, kes transpordivad või jaotavad gaasi vastavalt õigusaktile Lietuvos Respublikos gamtinių dujų įstatymas (Žin., 2000, nr 89-2743) ning kelle tegevus on kooskõlas õigusakti Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, nr 118-5296) sätetega. Kohalikud omavalitsused või kohalike omavalitsuste ühendused, kes varustavad elanikkonda soojusenergiaga ning kelle tegevus on kooskõlas õigusakti Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, nr 118-5296) sätetega. UNGARI Üksused, kes transpordivad või jaotavad gaasi 1994. aasta gaasitarnete seaduse nr XLI (1994. évi XLI. törvény a gázszolgáltatásról) kohaselt väljastatud loa alusel. Üksused, kes transpordivad või jaotavad soojusenergiat 1998. aasta kaugkütteteenuste seaduse nr XVIII (1998. évi XVIII. törvény a távhőszolgáltatásról) kohaselt väljastatud loa alusel. MALTA Korporazzjoni Enemalta (ettevõte „Enemalta“). POOLA Przedsiębiorstwa energetyczne w rozumieniu ustawy z dnia 10 kwietnia 1997 r. Prawo energetyczne (Energeetikaettevõtted 1997. aasta 10. aprilli energeetikaseaduse tähenduses). SLOVEENIA Podjetja, ki opravljajo transport ali distribucijo plina s skladu z Energetskim zakonom (Ur. l. RS, št. 79/99) in podjetja, ki opravljajo transport ali distribucijo toplote v skladu z odloki občin. Üksused, kes transpordivad või jaotavad gaasi vastavalt energeetikaseadusele (Sloveenia Vabariigi Teataja 79/99), ning üksused, kes transpordivad või jaotavad soojusenergiat kohalike omavalitsuste otsuste alusel. SLOVAKKIA Hankeüksus on määratletud muudetud riigihangete seaduse nr 263/1999 Z. z. artikli 3 lõigetes 2 ja 3 kui juriidiline isik, kes tegutseb energeetikavaldkonnas gaasi ja soojusenergia tootja, ostja ja jaotajana ning gaasi transportijana (seadus nr 70/1998 Z. z., muudetud – nt Slovenský plynárenský priemysel).“; b) punktile „b) Nafta ja gaasi uuringud ja kaevandamine“ lisatakse järgmised lõigud: „TŠEHHI VABARIIK Äriühingud, kes teostavad uuringuid toornafta ja gaasi kaevandamiseks (riigihangete seadus nr 199/1994, jagu 2 b). EESTI Riigihangete seaduse § 5 (RT I 2001, 40, 224) ja konkurentsiseaduse § 14 (RT I 2001, 56, 332) alusel tegutsevad üksused. LEEDU Üksused, kes tegutsevad vastavalt õigusaktile Lietuvos Respublikos žemės gelmių įstatymas (Leedu Vabariigi kaevandamisseadus) (Žin., 2001, nr 35-1164) ning kelle tegevus on kooskõlas õigusaktiga Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, nr 118-5296). UNGARI Üksused, kes teostavad uuringuid gaasi või nafta kaevandamiseks või kaevandavad gaasi või naftat 1993. aasta kaevandamisseaduse nr XLVIII (1993. évi XLVIII. törvény a bányászatról) alusel. MALTA Nafta (tootmise) seadus (Cap. 156) ja selle seaduse alusel vastu võetud teisesed õigusaktid ning mandrilava seadus (Cap. 194) ja selle seaduse alusel vastu võetud teisesed õigusaktid. POOLA Podmioty prowadzące działalność polegającą na poszukiwaniu, rozpoznawaniu miejsc występowania lub wydobywaniu gazu ziemnego, ropy naftowej oraz jej naturalnych pochodnych, węgla brunatnego, węgla kamiennego lub innych paliw stałych na podstawie ustawy z dnia 4 lutego 1994 r. Prawo geologiczne i górnicze (Üksused, kes tegutsevad maagaasi, nafta ja selle looduslike derivaatide, pruunsöe, kivisöe ja muude tahkekütuste uuringute, kaevandamiskohtade otsimise või arendamise valdkonnas 1994. aasta 4. veebruari geoloogia- ja kaevandamisseaduse alusel). SLOVEENIA Podjetja, ki opravljajo raziskovanje in izkoriščajo nafto, skladno z Zakonom o rudarstvu (Uradni list RS, 56/99). SLOVAKKIA Hankeüksus on määratletud muudetud riigihangete seaduse nr 263/1999 artikli 3 lõigetes 2 ja 3 kui juriidiline isik, kes tegutseb geoloogia ja kaevandamise valdkonnas, otsib toornafta leiukohti ning kaevandab naftat või maagaasi.“; c) punktile „c) kivisöe ja muute tahkekütuste uurimine ja kaevandamine“ lisatakse järgmised lõigud: „TŠEHHI VABARIIK Äriühingud, kes teostavad uuringuid kivisöe ja muude tahkekütuste kaevandamiseks või kaevandavad nimetatud kütuseid (riigihangete seadus nr 199/1994, jagu 2 b). EESTI Riigihangete seaduse § 5 (RT I 2001, 40, 224) ja konkurentsiseaduse § 14 (RT I 2001, 56, 332) alusel tegutsevad üksused. LEEDU Üksused, kes uurivad turba kaevandamise võimalusi või kaevandavad turvast vastavalt õigusaktile Lietuvos Respublikos žemės gelmių įstatymas (Žin., 2001, Nr. 35-1164) ning kelle tegevus on kooskõlas õigusakti Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, nr 118-5296) sätetega. UNGARI Üksused, kes teostavad uuringuid kivisöe või muude tahkekütuste kaevandamiseks või kaevandavad neid kooskõlas 1993. aasta kaevandamisseaduse nr XLVIII (1993. évi XLVIII. törvény a bányászatról) alusel antud loa või kontsessiooniga. POOLA Podmioty prowadzące działalność polegającą na poszukiwaniu, rozpoznawaniu miejsc występowania lub wydobywaniu gazu ziemnego, ropy naftowej oraz jej naturalnych pochodnych, węgla brunatnego, węgla kamiennego lub innych paliw stałych na podstawie ustawy z dnia 4 lutego 1994 r. Prawo geologiczne i górnicze (Üksused, kes tegutsevad maagaasi, nafta ja selle looduslike derivaatide, pruunsöe, kivisöe ja muude tahkekütuste uuringute, kaevandamiskohtade otsimise või arendamise valdkonnas 1994. aasta 4. veebruari geoloogia- ja kaevandamisseaduse alusel). SLOVEENIA Podjetja, ki opravljajo raziskovanje in izkoriščajo premog, skladno z Zakonom o rudarstvu (Uradni list RS, 56/99). SLOVAKKIA Hankeüksus on määratletud muudetud riigihangete seaduse nr 263/1999 Z. z. artikli 3 lõigetes 2 ja 3 kui juriidiline isik, kes tegutseb geoloogia ja kaevandamise valdkonnas, otsib kivisöemaardlaid ning kaevandab kivisütt ja muid tahkekütuseid.“ Artikkel 4 IV lisa muudatused IV lisa „HÕLMATUD ERAKOMMUNAALETTEVÕTTED“, IVA lisa „Ühendus“ muudetakse järgmiselt: a) punktile a) „Joogivee tootmine, transport või jaotus“ lisatakse järgmised lõigud: „TŠEHHI VABARIIK Kõik joogivee tootjad, transportijad või jaotajad, kes pakuvad teenuseid elanikkonnale (riigihangete seaduse nr 199/1994 Sb., jagu 2 b). EESTI Riigihangete seaduse § 5 (RT I 2001, 40, 224) ja konkurentsiseaduse § 14 (RT I 2001, 56, 332) alusel tegutsevad üksused. KÜPROS Veemajandusametid, kes tagavad veevarustuse kohalike omavalitsuste ja muudel territooriumidel vastavalt (kohalike omavalitsuste ja muudel territooriumidel) vee tarnimise seadusele, Cap. 350. (Τα Συμβούλια Υδατοπρομήθειας που διανέμουν νερό σε δημοτικές και άλλες περιοχές, δυνάμει του περί Υδατοπρομήθειας Δημοτικών και Άλλων Περιοχών Νόμου, Κεφ. 350). LÄTI Kohalike omavalitsuste osalusega ettevõtted, kes toodavad ja jaotavad joogivett avaliku teenuse osutamiseks mõeldud jaotusvõrkudes. LEEDU Üksused, kes toodavad, transpordivad või jaotavad joogivett vastavalt õigusaktidele Lietuvos Respublikos geriamojo vandens įstatymas (Žin., 2001, Nr. 64-2327) ja Lietuvos Respublikos vandens įstatymas (Žin., 1997, Nr. 104-2615) ning kelle tegevus on kooskõlas õigusakti Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr. 118-5296) sätetega. UNGARI Üksused, kes toodavad, transpordivad või jaotavad vett vastavalt 1995. aasta veemajandusseadusele nr LVII (1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról). MALTA Korporazzjoni għas-Servizzi ta" l-Ilma (Veeteenuste ettevõte). POOLA Przedsiębiorstwa wodociągowo-kanalizacyjne w rozumieniu ustawy z dnia 7 czerwca 2001 r. o zbiorowym zaopatrzeniu w wodę i zbiorowym odprowadzaniu ścieków prowadzące działalność gospodarczą w zakresie zbiorowego zaopatrzenia w wodę lub zbiorowego odprowadzania ścieków. (Veevarustuse ja heitveekäitlusega tegelevad ettevõtted 2001. aasta 7. juuni veevarustuse ja heitvee käitlemise seaduse tähenduses). SLOVEENIA Podjetja, ki črpajo, izvajajo prenos ali dobavo pitne vode, skladno s koncesijskim aktom, izdanim na podlagi Zakona o varstvu okolja (Uradni list RS, 32/93, 1/96) in odloki občin. (Üksused, kes toodavad, transpordivad või jaotavad joogivett vastavalt keskkonnakaitseseadusele (Sloveenia Vabariigi Teataja 32/93, 1/96) väljastatud kontsessiooniakti alusel ja kohalike omavalitsuste otsuste alusel). SLOVAKKIA Hankeüksus on määratletud muudetud riigihangete seaduse nr 263/1999 Z. z. artikli 3 lõigetes 2 ja 3 kui juriidiline isik, kes tegutseb veemajanduse valdkonnas joogivee tootjana ja jaotajana ning haldab avalikke heitveekäitlussüsteeme (nt Západoslovenské vodárne a kanalizácie, Stredoslovenské vodárne a kanalizácie, Východoslovenské vodárne a kanalizácie).“; b) punktile „b) Elektrienergia tootmine, transport või jaotus“ lisatakse järgmised lõigud: „TŠEHHI VABARIIK Lepinguid sõlmiva üksusena määratletakse riigihangete seaduse nr 199/1994 Sb. jaos 2 b järgmised üksused: České energetické závody, a.s. (Tšehhi elektrijaamad, tootja) ning 8 piirkondlikku jaotusettevõtet: Středočeská energetická, a.s. (Kesk-Böömimaa energeetikaettevõte), Východočeská energetická, a.s. (Ida-Böömimaa energeetikaettevõte), Severočeská energetická, a.s. (Põhja-Böömimaa energeetikaettevõte), Západočeská energetická, a.s. (Lääne-Böömimaa energeetikaettevõte), Jihočeská, a.s. (Lõuna-Böömimaa energeetikaettevõte), Pražské energetické závody, a.s. (Praha elektrijaamad), Jihomoravská energetická, a.s. (Lõuna-Morava energeetikaettevõte), Severomoravská energetická, a.s. (Põhja-Morava energeetikaettevõte); nimetatud üksused toodavad või transpordivad elektrienergiat energiaseaduse nr 458/2000 Sb. alusel. EESTI Riigihangete seaduse § 5 (RT I 2001, 40, 224) ja konkurentsiseaduse § 14 (RT I 2001, 56, 332) alusel tegutsevad üksused. KÜPROS Küprose energiaamet, mis on asutatud energeetika arendamise seadusega, Cap. 171. (Η Αρχή Ηλεκτρισμού Κύπρου που εγκαθιδρύθηκε από τον περί Αναπτύξεως Ηλεκτρισμού Νόμο, Κεφ. 171). LÄTI Valsts akciju sabiedrība „Latvenergo“ (riigiettevõte „Latvenergo“). LEEDU Üksused, kes toodavad, transpordivad või jaotavad elektrienergiat vastavalt õigusaktile Lietuvos Respublikos elektros energetikos įstatymas (Žin., 2000, Nr. 66-1984) ning kelle tegevus on kooskõlas õigusakti Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, nr 118-5296) sätetega. Valstybės įmonė Ignalinos atominė elektrinė (riigiettevõte Ignalina tuumaelektrijaam), mis on asutatud vastavalt õigusaktile Lietuvos Respublikos branduolinės energijos įstatymas (Žin., 1996, nr 119-2771). UNGARI Üksused, kes toodavad, transpordivad või jaotavad elektrienergiat kooskõlas 2001. aasta energeetikaseadusega nr CX (2001. évi CX. törvény a villamos energiáról) välja antud loa alusel. MALTAKorporazzjoni Enemalta (ettevõte „Enemalta“). POOLA Przedsiębiorstwa energetyczne w rozumieniu ustawy z dnia 10 kwietnia 1997 r. Prawo energetyczne (Energeetikaettevõtted 1997. aasta 10. aprilli energeetikaseaduse tähenduses). SLOVEENIA ELES- Elektro Slovenija, podjetja, ki proizvajajo električno energijo, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99), podjetja, ki izvajajo transport električne energije, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99), podjetja, ki dobavljajo električno energijo, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99) (ELES- Elektro Slovenija; üksused, kes toodavad, transpordivad või jaotavad elektrienergiat vastavalt energeetikaseadusele (Sloveenia Vabariigi Teataja 79/99)). SLOVAKKIA Hankeüksus on määratletud muudetud riigihangete seaduse nr 263/1999 Z. z. artikli 3 lõigetes 2 ja 3 kui juriidiline isik, kes tegutseb energeetikavaldkonnas elektrienergia tootja, ostja, jaotaja ja transportijana (seadus nr 70/1998 Z. z., muudetud – nt Slovenské elektrárne a.s., Regionálne rozvodné závody).“; c) punktile c) „Linnarongi-, automaatsüsteemide, trammi-, trollibussi-, bussi- või köissõidukiteeninduse valdkonna tellijad“ lisatakse järgmised lõigud: „TŠEHHI VABARIIK Ühistranspordisüsteemide operaatorid ning elanikkonnale linnarongi-, trammi-, trollibussi- või bussiteenuste pakkujad (riigihankeseadus nr 199/1994 Sb. (jagu 2 b). EESTI Riigihangete seaduse § 5 (RT I 2001, 40, 224) ja konkurentsiseaduse § 14 (RT I 2001, 56, 332) alusel tegutsevad üksused. LÄTI Avalik-õiguslikud üksused, kes osutavad bussi-, trollibussi- või trammiteenuseid järgmistes linnades: Riia, Jūrmala, Liepāja, Daugavpils, Jelgava, Rēzekne, Ventspils. LEEDU Üksused, kes pakuvad trollibussi-, bussi- või trammiteenuseid vastavalt koodeksile Lietuvos Respublikos kelių transporto kodeksas (Žin., 1996, nr 119-2772), ning kelle tegevus on kooskõlas õigusaktiga Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, nr 118-5296). UNGARI Elanikkonnale maanteetransporditeenust pakkuvad üksused, kes tegutsevad 1988. aasta transpordiseaduse (1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről) ning ministrite nõukogu maanteetransporditeenuseid ja mootorsõidukite kasutamist käsitleva määruse nr 89/1988. (XII. 20.) MT kohaselt väljastatud loa alusel (89/1988. (XII. 20.) MT rendelet a közúti közlekedési szolgáltatásokról és a közúti járművek üzemben tartásáról). Elanikkonnale raudteetransporditeenust pakkuvad üksused, kes tegutsevad 1993. aasta raudteeseaduse nr XCV (1993. évi XCV. törvény a vasútról) ning transpordi- ja veemajandusministri raudtee-ettevõtete litsentsimist käsitleva määruse nr 15/2002. (II. 27.) KöViM kohaselt väljastatud loa alusel (15/2002. (II. 27.) KöViM rendelet a vasútvállallatok működésének engedélyezéséről). MALTA L-Awtorita` dwar it-Trasport ta' Malta (Malta Transpordiamet). POOLA Podmioty świadczące usługi w zakresie miejskiego transportu kolejowego, działające na podstawie koncesji wydanej zgodnie z ustawą z dnia 27 czerwca 1997 r. o transporcie kolejowym (Dz.U. Nr 96, poz.591 ze zm.). (Üksused, kes pakuvad 1997. aasta 27. juuni raudteeseaduse (Dz. U. nr 96, poz. 591, muudetud) alusel linnarongiteenuseid). Podmioty świadczące usługi dla ludności w zakresie miejskiego transportu autobusowego działające na podstawie zezwolenia zgodnie z ustawą z dnia 6 września 2001 r. o transporcie drogowym (Dz.U.Nr 125, poz. 1371 ze zm.) oraz podmioty świadczące usługi dla ludności w zakresie miejskiego transportu. (Üksused, kes pakuvad kooskõlas 2001. aasta 6. septembri maanteetranspordiseadusega (Dz. U. nr 125, poz. 1371, muudetud) väljastatud litsentsi alusel bussiteenuseid ning üksused, kes pakuvad elanikkonnale linnatransporditeenuseid. SLOVEENIA Podjetja, ki opravljajo javni mestni avtobusni prevoz, skladno z Zakonom o prevozih v cestnem prometu (Uradni list RS, 72/94, 54/96, 48/98 in 65/99). SLOVAKKIA Hankeüksus on määratletud muudetud riigihangete seaduse nr 263/1999 Z. z. artikli 3 lõigetes 2 ja 3 kui juriidiline isik, kes tegutseb maanteetranspordi valdkonnas ning pakub elanikkonnale regulaarset bussiteenust ja raudteetransporditeenust (seadus nr 164/1996 Z. z., muudetud, seadus nr 168/1996 Z. z., muudetud – nt: Železnice Slovenskej republiky /ŽSR/ Železničná spoločnosť, a.s. Dopravný podnik Bratislava, a.s. Dopravný podnik mesta Žiliny, a.s. Dopravný podnik mesta Prešov, a.s. Dopravný podnik mesta Košíc, a.s. Banskobystrická dopravná spoločnosť, a.s.).“; d) punktile d) „Lennujaamateenuste valdkonna tellijad“ lisatakse järgmised lõigud: „TŠEHHI VABARIIK Lennujaamateenuste pakkujad (riigihangete seaduse nr 199/194 jagu 2 b). EESTI Riigihangete seaduse § 5 (RT I 2001, 40, 224) ja konkurentsiseaduse § 14 (RT I 2001, 56, 332) alusel tegutsevad üksused. LÄTI Valsts akciju sabiedrība "Latvijas gaisa satiksme" (riigiettevõte „Latvijas gaisa satiksme“). Valsts akciju sabiedrība "Starptautiskā lidosta "Rīga"" (riigiettevõte „Riia rahvusvaheline lennujaam“). LEEDU Lennujaamad, kes tegutsevad vastavalt õigusaktidele Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000, nr 94-2918) ja Lietuvos Respublikos civilinės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, nr 66-1983). Valstybės įmonė „Oro navigacija“ (riigiettevõte „Oro navigacija“), kes tegutseb vastavalt õigusaktidele Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000, nr 94-2918) ja Lietuvos Respublikos civilinės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, nr 66-1983). Teised üksused, kes tegutsevad lennujaamateenuste valdkonnas ning kelle tegevus on kooskõlas õigusakti Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, nr 118-5296) sätetega. UNGARI Lennujaamad, kes tegutsevad kooskõlas 1995. aasta lennundusseadusega nr XCVII (1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésről) välja antud loa alusel. Budapesti Ferihegy rahvusvaheline lennujaam, mida haldab Budapesti Ferihegy rahvusvahelise lennujaama haldusettevõte. (Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér; seda omakorda juhib Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér Üzemeltetési Rt.) 1991. aasta kontsessiooniseaduse nr XVI (1991. évi XVI. törvény a koncesszióról), 1995. aasta lennundusseaduse nr XCVII (1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésről) alusel ning kooskõlas transpordi- ja veemajandusministri määrusega nr 45/2001. (XII. 20.) KöViM lennuliikluse ja lennujaamateenuste ameti likvideerimise ning Ungari lennuameti HungaroControl asutamise kohta (45/2001. (XII. 20.) KöViM rendelet a Légiforgalmi és Repülőtéri Igazgatóság megszüntetéséről és a HungaroControl Magyar Légiforgalmi Szolgálat létrehozásáról). MALTA L-Ajruport Internazzjonali ta" Malta (Malta rahvusvaheline lennujaam). POOLA Przedsiębiorstwo Państwowe „Porty Lotnicze“ (riigiettevõte „Poola lennujaamad“). SLOVEENIA Javna civilna letališča, skladno z Zakonom o letalstvu (Uradni list RS, 18/01). SLOVAKKIA Hankeüksus on määratletud muudetud riigihangete seaduse nr 263/1999 Z. z. artikli 3 lõigetes 2 ja 3 kui juriidiline isik, kes tegutseb tsiviillennunduse valdkonnas, avab ja haldab avalikke lennujaamu ning maal asuvaid lennundusrajatisi (seadus nr 143/1998 Z. z., muudetud, – nt lennujaamad – Letisko M.R. Štefánika, Letisko Košice – Barca, Letisko Poprad – Tatry, Letisko Sliač, Letisko Piešťany –, mida haldab Slovenská správa letísk /Slovakkia lennujaamade amet/ ning mis tegutsevad litsentsi alusel, mille on välja andnud transpordi-, posti- ja sideministeerium tsiviillennundusseaduse nr 143/1998 Z. z. § 32 alusel).“; e) punktile e) „Meresadama-, siseveesadama- või muude terminaliteenuste valdkonna tellijad“ lisatakse järgmised lõigud: „TŠEHHI VABARIIK Sadamavaldajad (riigihangete seaduse nr 199/1994 Sb. jagu 2 b). EESTI Riigihangete seaduse § 5 (RT I 2001, 40, 224) ja konkurentsiseaduse § 14 (RT I 2001, 56, 332) alusel tegutsevad üksused. KÜPROS Küprose Sadamaamet, mis on asutatud 1973. aasta Küprose Sadamaameti seadusega (Η Αρχή Λιμένων Κύπρου, που εγκαθιδρύθηκε από τον περί Αρχής Λιμένων Κύπρου Νόμο του 1973). LÄTI Asutused, kes tegutsevad sadamavaldajatena kooskõlas seadusega „Likums par ostām“: Rīgas brīvostas pārvalde (Riia vabasadama valdaja) Ventspils brīvostas pārvalde (Ventspilsi vabasadama valdaja) Liepājas ostas pārvalde (Liepāja sadama valdaja) Salacgrīvas ostas pārvalde (Salacgrīva sadama valdaja) Skultes ostas pārvalde (Skulte sadama valdaja) Lielupes ostas pārvalde (Lielupe sadama valdaja) Engures ostas pārvalde (Engure sadama valdaja) Mērsraga ostas pārvalde (Mērsragi sadama valdaja) Pāvilostas pārvalde (Pāvilosta sadama valdaja) Rojas ostas pārvalde (Roja sadama valdaja). LEEDU Valstybės įmonė „Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcija“ (riigiettevõte „Klaipeda riiklik sadamaamet“), kes tegutseb kooskõlas õigusaktiga Lietuvos Respublikos Klaipėdos valstybinio jūrų uosto įstatymas (Žin., 1996, nr 53-1245). Valstybės įmonė „Vidaus vandens kelių direkcija“ (riigiettevõte „Siseveekogude haldus“), kes tegutseb kooskõlas õigusaktiga Lietuvos Respublikos vidaus vandenų transporto kodeksas (Žin., 1996, nr 105-2393). Teised üksused, kes tegutsevad meresadama-, siseveesadama- või muude terminaliteenuste valdkonnas ning kelle tegevus on kooskõlas õigusakti Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, nr 118-5296) sätetega. UNGARI Avalikud sadamad, mida haldab osaliselt või täielikult riik vastavalt 2000. aasta veetranspordiseadusele nr XLII (2000. évi XLII. törvény a vízi közlekedésről). MALTA L-Awtorita' Marittima ta' Malta (Malta Mereamet). POOLA Podmioty zajmujące się zarządzaniem portami morskimi lub śródlądowymi i udostępnianiem ich przewoźnikom morskim i śródlądowym. (Üksused, mis tegutsevad mere- või siseveesadamate valdkonnas ning võimaldavad neid sadamaid kasutada mere- ja siseveetransportijatel). SLOVEENIA Morska pristanišča v državni ali delni lasti države, ko opravljajo gospodarsko javno službo, skladno s Pomorskim zakonikom (Uradni list RS, 26/01). SLOVAKKIA Hankeüksus on määratletud muudetud riigihangete seaduse nr 263/1999 Z. z. artikli 3 lõigetes 2 ja 3 kui juriidiline isik, kes tegutseb riigisisese laevanduse valdkonnas veeteede hooldajana ning asutab ja hooldab avalikke sadamaid ja muid veetranspordi rajatisi (seadus nr 338/2000 Z. z., muudetud – nt Prístav Bratislava, Prístav Komárno, Prístav Štúrovo).“" Brüssel/Bern, Riigihangete ühiskomisjoni nimel Esimees Kokkuleppeosalise puhul, kelle esindaja ei ole ühiskomisjoni esimees, delegatsiooni juht [1] EÜT L 114, 30.4.2002, lk 430. [2] ELT L 236, 23.9.2003, lk 53; vt lk 86 jj. [3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (ELT L 134, 30.4.2004, lk 1). [4] EÜT L 199, 9.8.1993, lk 84. [5] EÜT L 114, 30.4.2002, lk 1. [6] EÜT L 114, 30.4.2002, lk 430.