Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Vahemere piirkonna makropiirkondlik strateegia“

(2022/C 498/02)

Raportöör: Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/EPP)

POLIITIKASOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Makropiirkondlike strateegiate panus territoriaalsesse ühtekuuluvusse, kohalikku demokraatiasse ja koostöösse välispiiridel

1. on seisukohal, et makropiirkondadel on keskne roll Euroopa Liidu ja selle lähinaabruse majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamisel, andes piiriülestele aladele võimaluse tegeleda üheskoos teabevahetuse ja koostöö ning rakendamise kaudu konkreetsete ühiste probleemidega;

2. rõhutab, et selline lähenemisviis võimaldab suuremat sidusust ja vastastikust täiendavust eri valitsustasandite rakendatavate poliitikate, meetmete ja rahastamisprogrammide vahel konkreetses geograafilises piirkonnas. Seda tehes aitavad makropiirkonnad suurendada poliitika tõhusust ja mõju, edendades mitmetasandilist valitsemist;

3. tuletab meelde, et makropiirkondlikud strateegiad põhinevad mitmetasandilisuse põhimõttel ning et nende arendamisel, kujundamisel ja ühiste eesmärkide määratlemisel peab ELi liikmesriikide ja teiste asjaomaste riikide kõrval olema keskne roll nii ELi piirkondadel kui ka ELi mittekuuluvatel piirkondadel;

4. märgib, et Vahemere piirkond hõlmab mitut kandidaatriiki ja potentsiaalset kandidaatriiki ning ELi mittekuuluvat riiki, ning rõhutab makropiirkondade tähtsust ELi piiriülese koostöö tugevdamisel. See koostöö on vajalik, et tegeleda ühiste probleemidega ning ühtlasi kaasata ELi mittekuuluvad riigid tihedamasse ja tõhusamasse koostöösse liiduga;

5. tuletab meelde Euroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta resolutsiooni ELi makropiirkondlike strateegiate arengu, selle praeguste tavade ja tulevikuväljavaadete kohta, sealhulgas Vahemere piirkonnas ( 1 )

6. tuletab meelde ARLEMi aruannet Vahemere piirkonna ühtekuuluvusstrateegia kohta (2014). Selles kirjeldatakse eeldusi aruteluks Vahemere makropiirkonna juhtimisraamistiku üle, mis tugineb mitmetasandilise valitsemise põhimõtetele ning progressiivsele ja muutuva geomeetriaga struktuurile;

7. tuletab samuti meelde, et Euroopa Liidu Nõukogu ( 2 ) on teatanud, et on valmis kaaluma ühisalgatusi, mille eesmärk on uute makropiirkondlike strateegiate loomine;

Vahemere makropiirkond – peamine vahend Vahemere piirkonna probleemide lahendamiseks

8. rõhutab Vahemere piirkonna ainulaadseid ressursse. 46 000 km rannajoone ja 22 kaldaäärse riigiga on see piirkond koduks rohkem kui 500 miljonile inimesele, kusjuures 1/3 elanikkonnast on koondunud rannikualadele ja ligikaudu 150 miljonit töökohta on otseselt seotud Vahemerega;

9. toonitab, kui oluline on keskkonna seisukohast Vahemeri, mis moodustab vaid 1 % maailma ookeanidest, kuid annab 20 % maailma meretoodangust ( 3 ) . See on ka üks peamisi mere ja ranniku elurikkuse veehoidlaid, mis pakub elupaika 28 %-le endeemilistest liikidest, 7,5 %-le elusloodusest ja 18 %-le ülemaailmsest meretaimestikust;

10. rõhutab Vahemere piirkonna potentsiaali, kuna tegemist on sidusa geograafilise piirkonnaga, mille elanikel on ühine ajaloo- ja kultuuripärand, mis tuleneb pikast traditsioonist teha kolme kalda vahel koostööd, vahetada ideid ja kaupu ning soodustada inimeste liikuvust;

11. tunnistab, et Vahemere piirkond seisab silmitsi valitsemise, sotsiaal-majanduslike, humanitaar-, kliima-, julgeoleku- ja keskkonnaprobleemidega, mis nõuavad ühist tegutsemist;

12. rõhutab, nagu on toonitatud esimeses Vahemere piirkonna kliima- ja keskkonnamuutuste hindamise aruandes, mille avaldas MedECC, et kõiki Vahemere piirkonna allpiirkondi mõjutavad hiljutised inimtekkelised keskkonnamuutused. Samuti nõustub aruandega selles, et peamised muutuste põhjustajad on kliima, rahvastiku kasv, reostus, jätkusuutmatud maa- ja merekasutustavad ning võõrliigid. Enamikus piirkondades mõjutab see nii looduslikke ökosüsteeme kui ka inimeste elatusvahendeid ( 4 )

13. juhib tähelepanu sellele, et praeguse tempo juures jõuab Vahemere piirkonnas globaalne soojenemine 2040. aastaks 2,2 kraadini ja piirkond soojeneb ülemaailmsest keskmisest 20 % kiiremini. Kliimamuutuste mõju on juba väga nähtav äärmuslike loodusnähtuste leviku tõttu. Seetõttu kannatab Vahemere piirkonna ühiskond kliimamuutuste tõttu kõige rohkem (50 % maailma veepuuduses kannatavast elanikkonnast elab juba Vahemere piirkonnas ja veepuudus õõnestab toiduga kindlustatust. Lisaks on ohus 49 UNESCO 51 kultuuriobjektist). Suuremat osa kliimamuutuste mõjust laiendavad muud keskkonnaprobleemid, nagu liiga intensiivne linnastumine, põllumajandus, kalapüük ning turism, mulla degradeerumine, kõrbestumine ja reostus (õhk, pinnas, magevesi ja merevesi);

14. rõhutab arvamusele „Loodusvarade kestlik kasutamine Vahemere saarepiirkondades“ tuginedes Vahemere saarte keskkonna väga suurt haavatavust seoses globaalse soojenemisega. Sellel on juba majanduslikud (kalandus, turism jne) ja sotsiaalsed tagajärjed (väljaränne jne). Komitee soovitab seda liiki territooriumide jaoks välja töötada konkreetse lähenemisviisi kliimamuutuste mõjule makropiirkonna tasandil. Lähenemisviisis tuleks võtta arvesse saarestike ja saarte erivajadusi ning innustada tihedamat koostööd nende territooriumide, liikmesriikide ja Euroopa Liidu vahel keskkonnaprobleemide lahendamisel ja kestliku arengu edendamisel;

15. rõhutab, et hoolimata ilmsetest sarnasustest iseloomustavad Vahemere piirkonda suured arenguerinevused. Need erinevused, sealhulgas puudused institutsioonilises suutlikkuses, taristute omavahelises ühendamises ja kaubandussuhetes, mõjutavad Vahemere piirkonna inimeste stabiilsust, jõukust ja julgeolekut;

16. on seisukohal, et COVID-19 kriis tuletab meelde, et väga on vaja luua kooskõlastatud lähenemisviis ja tugevdada ühist vastupanuvõimet epideemiatele, majandusšokkidele ja kliimamuutustele;

17. on seisukohal, et Vahemere makropiirkond võib olla ka vahend, mille abil koordineerida rändevoogude juhtimist. Need rändevood mõjutavad iseäranis piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi ELi välispiiridel;

18. tuletab meelde, et pidades silmas Venemaa rünnakut Ukraina vastu, on Vahemere piirkonnal keskne roll sõja tagajärgede leevendamisel ja ümberasunud elanikkonna vastuvõtmisel, jätkates samal ajal jõupingutusi, et tagada rahu kindlustamine kõigil oma kaldaäärsetel aladel;

19. kinnitab neid katsumusi silmas pidades vajadust ühendada integreeritumalt kõik kolm kallast, et tugevdada ühtekuuluvust, suurendada piirkonna üle-euroopalist ja ülemaailmset osakaalu ja innovatsioonipotentsiaali ning aidata kaasa inimeste heaolule ja keskkonna säilitamisele;

20. tunnistab selles kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist rolli. Viimased on tugevalt kaasatud selliste algatuste ja võrgustike kaudu nagu Vahemere Liit, ARLEM (Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee) ja Vahemere piirkonna koostööpartnerlus (MedCoopAlliance) ning Euroopa Mereliste Äärealade Konverentsi Vahemere piirkonna komisjon;

21. juhib tähelepanu sellele, et kõik Vahemere piirkonna ees seisvad probleemid (kliimamuutused, erosioon, kõrbestumine, plastireostus, ränne, ülemäärane turism jne) on koondunud saarestikele ja saartele. Seepärast on need ideaalsed katsepiirkonnad integreeritud kestliku arengu poliitika rakendamiseks Vahemere piirkonnas. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni tungivalt üles töötama välja Vahemerele kohandatud saartestrateegia;

22. nõustub Euroopa Komisjoniga, et Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärgid peaksid kajastuma tihedas koostöös naaberriikidega, kes seisavad silmitsi samade kliima- ja keskkonnaprobleemidega;

23. juhib tähelepanu sellele, et kolme kalda kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kellel on tähis roll kliimamuutuste mõjuga tegelemisel, on nõudnud Vahemere piirkonna rohelist kokkulepet ( 5 )

24. tunnistab olulist rolli, mida kohalikud omavalitsused etendavad (peavad etendama) piirkondade ja riikide liitlasena ülemaailmsete ja piirkondlike tegevuskavade rakendamisel;

25. rõhutab samuti, et makropiirkondlik strateegia, millega edendatakse poliitilise dialoogi tugevdamist, on oluline Vahemere piirkonna uue tegevuskava rakendamiseks, nagu on sätestatud Euroopa Komisjoni 2021. aasta veebruari teatises „Uuendatud partnerlus lõunapoolsete naaberriikidega“ ( 6 )

Kogu Vahemere piirkonna integreeritud strateegia

26. tunneb heameelt Vahemere piirkonna sidusrühmade, eelkõige kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võetud kohustustest tulenevate soodsate tulemuste ja tihedama koostöö üle. Komitee kutsub neid sidusrühmi, eelkõige kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles seda koostööd tihendama, et valmistada ette Vahemere makropiirkondliku strateegia loomist;

27. tunnustab suuri edusamme Vahemere piirkonna integreerimisel Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia (EUSAIR) ja Vahemere lääneosa strateegia kaudu;

28. nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon kiirendaks WestMEDi algatust, andes sellele vahendid, kindla struktuuri ja pikaajalise konsolideerimisstrateegia, et hõlbustada Vahemere lääneosa makropiirkondlikku integratsiooni;

29. rõhutab, et olemasolevaid koostööalgatusi ja -programme ning peamisi osalejaid kogu mitmetasandilise valitsemise ulatuses tuleb paremini kooskõlastada, et mitte vähendada nende raames tehtavaid jõupingutusi ja mõju. Seetõttu on vaja, et Vahemere piirkondadel oleks lõpuks operatiivinstrument, mis võimaldaks neil välja töötada ja rakendada integreeritud strateegiat, konkreetset tegevuskava ja ühisprojekte. Nii saaksid nad reageerida ühistele prioriteetidele, mis on kindlaks määratud olemasolevates institutsioonilistes koostööraamistikes, nagu Vahemere Liit ja ARLEM, ning algatustes, nagu nt MedCoopAlliance või BLUEMED;

30. on seisukohal, et Vahemere makropiirkondlikus strateegias tegeletakse nende probleemidega mitte olemasolevate strateegiate asendamise teel, vaid täiendades neis sisalduvaid meetmeid ja maksimeerides seega nende mõju. Samal ajal tuleb otsida lahendusi ühistele probleemidele, näiteks kliimamuutuste vastasest võitlusest ja digiüleminekust tulenevatele probleemidele, muutes need suurepärasteks kestliku arengu võimalusteks. Nii aitab see ühiste võimaluste kasutamise kaudu kaasa õiglasele ja kaasavale rohepöördele, pöörates erilist tähelepanu inimmõõtmele ja noorte võimalustele, vallandades seeläbi piirkonna majandusliku potentsiaali inimeste hüvanguks;

31. toonitab, et kui tahetakse, et makropiirkondlik strateegia pakuks ühistele probleemidele tähendusrikkaid lahendusi, tuleb see töötada välja Vahamere piirkonna tasandil ja peab hõlmama kolme alampiirkonda, st Lääne-, Ida- ning Aadria-Joonia piirkonda. Seetõttu peab strateegia olema algusest peale avatud kõigile ning selle lõppeesmärk peab olema hõlmata kogu Vahemere kolme kalda piirkonnad;

32. kutsub üles pöörama kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 174 Vahemere makropiirkondlikus strateegias, samuti mis tahes makropiirkondlikus merestrateegias, eritähelepanu saarepiirkondadele. Samuti kutsub komitee üles võtma tulemuslikult arvesse nende territooriumide eripära ja haavatavust, luues tugevama partnerluse, mis hõlmab konkreetseid ja kooskõlastatud meetmeid nende territooriumide, liikmesriikide ja Euroopa Liidu vahel;

33. juhib tähelepanu sellele, et selline piirkondlik integratsioon peaks toimuma järk-järgult Vahemere piirkonna riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste vabatahtliku lähenemisviisi alusel, võttes arvesse probleeme, mida tekitavad teatavad ebastabiilsed julgeoleku-, poliitilised ja diplomaatilised olukorrad;

Vahemere piirkonna mitmetasandilise valitsemise peamised põhimõtted

34. teeb ettepaneku, et Vahemere piirkonna tulevase makropiirkondliku strateegia juhtimine kajastaks täielikult mitmetasandilise valitsemise põhimõtet, kaasates sellesse Euroopa, riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ning nende asjaomased ühendused ja euroregioonid;

35. leiab, et Vahemere makropiirkondliku strateegia toimimiseks peab see põhinema tugeval ja esinduslikul juhtimiskaval, mis hõlmab i) poliitilise tasandi üldkogu, kuhu on kaasatud Euroopa, riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused, ii) juhatust, mis koondab iga strateegias esindatud riigi kooskõlastuse eest vastutavat üht liiget (kohalikult või piirkondlikult tasandilt) ja edendab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist otsustusprotsessi ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võrgustike, nende asjaomaste ühenduste ja euroregioonide vaatlejate kaasamist, ning iii) temaatilisi tegevusrühmi, et töötada välja ja rakendada konkreetseid koostööprojekte, millesse kaasatakse avaliku ja erasektori sotsiaal-majanduslikke osalejaid, akadeemilisi ringkondi ja kodanikuühiskonda;

36. teeb ettepaneku luua WestMEDi headele tavadele tuginedes iga-aastase rotatsiooni korras toimuv kaaseesistumine, mida juhiksid kahekesi üks ELi riik ja üks partnerriik ja mis toimiks tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindusorganisatsioonide toetusel. Eesistumine peaks arenema, võttes arvesse eelmist, praegust ja tulevast eesistujariiki ning säilitades tasakaalu ELi riikide ja strateegias esindatud partnerriikide vahel. Samal ajal roteeruks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindusorganisatsioonidelt saadav toetus samadel alustel. Selline dünaamika on väga tähtis, et tagada makropiirkondliku strateegia eri juhtorganite arvessevõtmine ja seotus ja anda strateegilisi suuniseid makropiirkondliku tegevuse jaoks iga-aastaste tööprogrammide kaudu. Strateegiat peaks koordineerima ja toetama tehniline sekretariaat (Vahemere piirkonna makropiirkondliku strateegia sekretariaat);

37. teeb ettepaneku, et olemasolevate algatustega kooskõla tagamiseks kaasataks strateegia rakendamisse peamiste rahvusvaheliste ja Euroopa – Vahemere piirkonna institutsioonide, organite ja algatuste, nagu Vahemere Liidu, ARLEMi ja MedCoopAlliance’i esindajad. Kaasata tuleks ka ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia ja Vahemere lääneosa esindajad. Samuti pakuvad ETKRid kasulikke väljavaateid mitmetasandilise valitsemise nn laboritena, et toetada Vahemere piirkonna uue tegevuskava eesmärke;

Makropiirkondlik strateegia, mille keskmes on esmatähtsad probleemid

38. on seisukohal, et Vahemere makropiirkondlik strateegia peaks keskenduma piiratud arvule ühistele probleemidele, millega tegeletakse järk-järgult aja jooksul. Komitee toonitab, et rohe- ja digipööre on peamised ülesanded, millega tuleks esmajärjekorras tegeleda;

39. nõuab esimese sammuna jõupingutusi, et keskenduda olulistele probleemidele – kliimamuutustele, digipöördele, keskkonnale ja humanitaarkriisile ning ka vajalikule rohepöördele. Järgmised prioriteedid nõuavad kiiremas korras koordineeritud tegevust Vahemere tasandil: saarestike ja saarte, ranniku- ja linnapiirkondade tulevik, merereostus (eelkõige mikroplast ja reovesi), elurikkuse säilitamine, agroökoloogia, ringmajandus, looduslike ohtude ohjamine ja vältimine, kasvuhoonegaaside heite vähendamine ning kliimamuutustega kohanemine, samuti humanitaarkriisile reageerimine, tagades põhilised inimõigused;

40. teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjon peaks lühiajalises plaanis Interregi Euro-MED programmi või muude asjakohaste olemasolevate programmide kaudu (arvestades, et makropiirkondlikud strateegiad järgivad kolmeosalist reeglit mitte võtta vastu uusi õigusakte, mitte luua uusi rahastamisvahendeid ega uusi institutsioone) toetama Vahemere nullsaaste katseprojekti algatamist 2024. aastal. See aitab temaatiliselt kaasa ka ELi ookeanide missioonile ( 7 ) . Eesmärk on osaleda Vahemere makropiirkondlikku strateegiat arendada soovivate riikide ja territooriumide koostöös ning seega katsetada selle peamisi põhimõtteid konkreetse eesmärgi saavutamiseks;

41. kutsub üles laiendama jõupingutusi, et hõlmata seoses Vahemere piirkonna uue tegevuskavaga järgmised aspektid: a) tasakaalustatud ja kestliku majandusarengu edendamine ühisprojektide kaudu, mille eesmärk on tugevdada teadusuuringuid, innovatsiooni, loodusvarade kestlikku kasutamist ja vastastikku seotud ettevõtlust; b) sinise majanduse integreerimine; c) inimarengu, sealhulgas kultuuri ja pärandi, turismi, hariduse, tervise, tööhõive, noorte arengu ja tõrjutud rühmade sotsiaalse kaasatuse ning põgenike toetamise edendamine ning rändevoogudest tulenevate vajadustega tegelemine, eriti ELi välispiiridel; d) transpordi ja digitaristu kaudu ühendatuse tugevdamine; e) Vahemere piirkonna toidualase ja energiasõltumatuse suurendamine, võttes arvesse kliimamuutuste ja Venemaa põhjustatud Ukraina sõja tagajärgi; f) avaliku ja erasektori asutuste vahendite ja suutlikkuse parandamine, et leevendada kliimamuutuste ja elurikkuse vähenemise põhjuseid;

Olemasoleval rahastamisel põhinev operatiivtegevuskava

42. on seisukohal, et Vahemere makropiirkondlik strateegia peab tingimata põhinema operatiivtegevuskaval, et muuta prioriteedid konkreetseteks meetmeteks Vahemere piirkonna tasandil. Et piirkondlik mõõde oleks lisatud kavasse, mis aitab mitte ainult saavutada ühist nägemust Vahemere piirkonna paremast, sidusast ja kestlikust arengust, vaid ka kaasata Vahemere piirkonna kolme kalda kodanikuühiskonda, kaasatakse kava koostamisse inimestele kõige lähemal asuvad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

43. juhib tähelepanu sellele, et Vahemere piirkonna projektide toetamiseks on võimalik kasutusele võtta suur summa, sealhulgas 7 miljardit eurot, mille Euroopa Komisjon eraldab naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ (NDICI) raames. Vahemere piirkonnas aktiivselt kasutatavad Euroopa territoriaalse koostöö programmid (Next-MED, EUROMED, ADRION, Marittimo) pakuvad samuti suurt võimalust toetada projekte, mis aitavad kaasa makropiirkondliku strateegia eesmärkide saavutamisele;

44. juhib tähelepanu sellele, et paljud Euroopa Komisjoni otse rakendatavad programmid, nagu „Euroopa horisont“, „Life“ ja „Erasmus+“, on osalemiseks avatud kolmandatele riikidele ning on seetõttu huvipakkuv lisarahastamise allikas. Lisaks toetavad Vahemere piirkonnas tehtavat koostööd otseselt sellised programmid nagu partnerlus Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA) ning Euroopa Liidu poolt naaberriikides loodud kahepoolsed vahendid;

45. toob esile selle, et sellised rahastajad nagu Maailmapank ja Euroopa Investeerimispank ning institutsioonid, nagu Anna Lindh Foundation, tegutsevad samuti Vahemere piirkonnas ja võivad hõlbustada ühisprojektide loomist;

46. juhib tähelepanu ka sellele, et paljud riigid, piirkonnad ja linnad rakendavad detsentraliseeritud koostöö programme, mis võivad aidata kaasa ka suuremate koostööprojektide rakendamisele Vahemere piirkonnas;

47. rõhutab lisaks, et 2021.–2027. aasta Euroopa territoriaalse koostöö programmide rakendamisega kaasneb juhtimismehhanismide väljatöötamine, et hõlbustada piirkonnas kättesaadavate Euroopa rahaliste vahendite koordineerimist. Komitee leiab, et see võib anda praktilise panuse Vahemere makropiirkondliku strateegia kujunemisse;

Järeldused

48. peab tervitatavaks uut hoogu, mida andis Vahemere piirkonna koostööle Prantsusmaa eesistumise ajal korraldatud Vahemere piirkonna maailmafoorum;

49. ootab huviga Euroopa Liidu järgmist eesistumisperioodi 2023. aastal, mil eesistujaks on Vahemere piirkonna riik, nimelt Hispaania. Komitee loodab, et taas keskendutakse Vahemere piirkonna juhtimisele ning selle juhtimise ja koostöö uuendatud makropiirkondliku raamistiku potentsiaalile;

50. julgustab Euroopa Komisjoni ja ELi liikmesriike toetama Vahemere makropiirkondliku strateegia ja muude vajalike uute makropiirkondlike strateegiate väljatöötamist;

51. kutsub ühtlasi Euroopa Parlamenti ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed üles toetama impulssi töötada välja kogu Vahemere piirkonda hõlmav makropiirkondlik strateegia, et saavutada parem, integreeritud ja sidus Vahemere piirkond;

52. kutsub Euroopa Ülemkogu üles pöörduma 2022. aastal Euroopa Komisjoni poole, et koostada Vahemere makropiirkondlik strateegia koos tegevuskavaga, nii et nõukogu ja Euroopa Parlament saaksid Hispaania eesistumise ajal 2023. aasta teisel poolel selle heaks kiita.

Brüssel, 11. oktoober 2022 Euroopa Regioonide Komitee president Vasco ALVES CORDEIRO

(1) P7_TA (2012) 0269.

(2) 13424/20. Nõukogu 2. detsembri 2020. aasta järeldused makropiirkondlike strateegiate rakendamise kohta.

(3) Randone. et al. „Reviving the Economy of the Mediterranean Sea: Actions for a Sustainable Future“, 2017, Maailma Looduse Fondi Vahemere piirkonna algatus.

(4) MedECC (2020), Climate and Environmental Change in the Mediterranean Basin – Current Situation and Risks for the Future. First Mediterranean Assessment Report [Cramer, W., Guiot, J., Marini, K. (eds.)] Vahemere Liit, Plan Bleu, UNEP/MAP, Marseille.

(5) Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste assamblee (ARLEM) täiskogu istungjärk, 23. jaanuar 2020.

(6) JOIN(2021) 2 final. Vt ka Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Uuendatud partnerlus lõunapoolsete naaberriikidega.Vahemere piirkonna uus tegevuskava“ (ELT C 440, 29.10.2021, lk 19).

(7) ELi missioon „Meie ookeanide ja veekogude taastamine“.