Üksikasjalik ülevaade on antud käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. Viited komisjoni talituste töödokumendi lisadele on esitatud pealkirjades.

Tuleb märkida, et 20. detsembril 2017 jõustunud õigusakt muutis ka komisjoni iga-aastaseid aruandekohustusi. Arvestades, et need õiguslikud muudatused ei mõjutanud 2017. aastal ühtegi ELi dumpingu- ja subsiidiumivastast menetlust, ei ole käesolevas aruandes esitatud mingit sellekohast teavet. Sarnaselt varasemate aastatega on käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokument koos üksikasjalike lisadega, milles antakse muu hulgas põhjalik ülevaade kehtivatest õigusaktidest, terminoloogiast ja menetlustest.

Teiseks saavutasid kaasseadusandjad 2017. aasta detsembris läbimurde eraldi seadusandliku ettepaneku osas, et ajakohastada ELi kaubanduse kaitsevahendeid, ja jõudsid kokkuleppele mitmesugustes küsimustes (nt kiiruurimised, väiksema tollimaksu reegli parem kohaldamine, suurema läbipaistvuse tagamine, korraldades eelavalikustamise enne ajutiste meetmete kehtestamist, ametiühingute rolli tunnustamine). Kokkulepe võimaldas kauaoodatud õigusakti jõustada 8. juunil 2018. Uusi eeskirju kohaldatakse kõikide nende uurimiste suhtes, mis on algatatud pärast seda kuupäeva. Mõlemad alusmääruste muudatuste kogumid kujutavad endast ELi dumpingu- ja subsiidiumivastaste õigusaktide esimest põhjalikku ümberkorraldamist alates 1995. aastast.

2017. aasta oli ELi kaubanduse kaitse poliitika jaoks pöördelise tähtsusega. Esiteks jõustusid 20. detsembril 2017 dumpinguvastase alusmääruse ja subsiidiumivastase alusmääruse muudatused normaalväärtuse arvutamise uue metoodika kohta juhul, kui hinnad ja kulud on eksportiva riigi turul moonutatud. Pärast uue määruse vastuvõtmist avaldati põhjalik aruanne, milles on kirjeldatud riigi põhjustatud turumoonutusi Hiinas. (Üksikasjalik kirjeldus on esitatud 5. jaos).

Dumpinguvastase alusmääruse artiklis 13 ja subsiidiumivastase alusmääruse artiklis 23 on sätestatud uurimismenetluse taasalustamise võimalus juhul, kui on esitatud tõendeid meetmetest kõrvalehoidmise kohta.

Kui on piisavalt teavet, mis kinnitab, et pärast esialgset uurimisperioodi ja enne või pärast meetmete kehtestamist on ekspordihinnad langenud või ELi imporditud toote edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad ei ole muutunud või on muutunud ebapiisavalt, võib algatada absorptsiooni käsitleva uurimise, et kontrollida, kas meede on mõjutanud eespool nimetatud hindu. Selleks et võtta arvesse selliseid madalamaid ekspordihindu, võib dumpingumarginaale ümber arvutada ja tollimaksu suurendada. Absorptsiooni käsitlevate läbivaatamiste võimalus on sätestatud dumpinguvastase alusmääruse artiklis 12 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 19 lõikes 3.

Dumpinguvastase alusmääruse artikli 11 lõikes 4 ja subsiidiumivastase alusmääruse artiklis 20 on sätestatud vastavalt uut eksportijat käsitlev läbivaatamine ja kiirkorras läbivaatamine, et kehtestada individuaalne dumpingumarginaal või individuaalne tasakaalustav tollimaks asjaomases ekspordiriigis asuvatele uutele eksportijatele, kes ei eksportinud toodet uurimisperioodil. Sellistel eksportijatel tuleb tõendada, et nad on tegelikud uued eksportijad ja nad alustasid ELi eksportimist pärast uurimisperioodi. Sellisel juhul saab nende puhul arvutada individuaalse tollimaksu, mis on üleriigilisest tollimaksust tavaliselt madalam.

2017. aastal algatati kaks muud vahepealset läbivaatamist, mis ei kuulunud tavapäraste dumpinguvastase alusmääruse artikli 11 lõike 3 ega subsiidiumivastase alusmääruse artikli 19 kohaselt algatatud läbivaatamiste hulka. 2017. aastal lõpetati viis sellist läbivaatamist. Need läbivaatamised on tavaliselt seotud kohtuotsuste rakendamisega.

Dumpinguvastase alusmääruse artikli 11 lõikes 3 ja subsiidiumivastase alusmääruse artiklis 19 on sätestatud meetmete läbivaatamine nende kehtivuse ajal, et kohandada neid vastavalt muutunud asjaoludele. Läbivaatamised võivad piirduda dumpingu/subsideerimise või tekitatud kahju küsimustega.

Dumpinguvastase alusmääruse artikli 11 lõikes 2 ja subsiidiumivastase alusmääruse artiklis 18 on sätestatud meetmete aegumine viie aasta möödudes, välja arvatud juhul, kui aegumise läbivaatamise käigus selgub, et meetmed tuleks säilitada algkujul.

1.4.Kaitsemeetmetega seotud uurimised (vt lisa L)

2017. aastal ei algatatud ühtegi kaitsemeetmetega seotud uurimist ega kehtestatud meetmeid.

2.Dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete täitmise tagamine

2.1.Järelmeetmed

Kehtivate meetmete järelmeetmete puhul keskenduti neljale põhivaldkonnale: 1) pettuste ennetamine; 2) kaubavoogude ja turuarengu jälgimine; 3) tõhususe parandamine asjakohaste vahenditega ning 4) eeskirjade eiramisele reageerimine. Need meetmed võimaldasid komisjonil koostöös liikmesriikidega ennetavalt tagada kaubanduse kaitsemeetmete nõuetekohase täitmise Euroopa Liidus.

2.2.Kohustuste jälgimine (vt lisad M ja Q)

Kohustuste jälgimine on täitmistoimingute osa, kuna kohustused on dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete osa. Komisjon kiidab need pärast uurimist heaks tingimusel, et nende abil saab tõhusalt kõrvaldada dumpingu või subsideerimise kahjuliku mõju.

2017. aasta alguses kehtis 102 kohustust. 2017. aastal tühistati viie äriühingu kohustused, sest tehti kindlaks, et on toimunud rikkumised, või kohustuste jälgimine muutus võimatuks. Lisaks tühistati seitsme äriühingu kohustused nende endi taotlusel. 87 äriühingu kohustused tunnistati kehtetuks. Mingeid uusi kohustusi heaks ei kiidetud. See tähendab, et 2017. aasta lõpus oli kokku kolm kehtivat kohustust.

3.Tagasimaksed

Dumpinguvastase alusmääruse artikli 11 lõike 8 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 21 lõike 1 alusel on importijatel lubatud taotleda asjakohaste kogutud tollimaksude tagastamist, kui tõendatakse, et see dumpingu-/subsiidiumimarginaal on kõrvaldatud või alandatud kehtivast tollimaksust madalamale tasemele.

2017. aasta jooksul esitati 75 uut tollimaksu tagastamise taotlust. 2017. aasta lõpus oli pooleli neli tollimaksu tagastamise uurimist, mis hõlmavad 61 taotlust. 2017. aastal võeti vastu komisjoni 26 rakendusotsust, millega sätestati osaline tollimaksu tagastamine või lükati tagastamistaotlus tagasi.

4.Kaubanduse kaitsemeetmete ajakohastamine

2013. aasta aprillis võttis komisjon vastu ettepaneku ELi kaubanduse kaitsemeetmete ajakohastamise kohta. Pärast pikka õigusloomeprotsessi jõudsid nõukogu ja Euroopa Parlament 5. detsembril 2017 komisjoni ettepaneku suhtes kokkuleppele ja ettepanek jõustus 8. juunil 2018.

See oli tähtis samm edasi, sest koos uue arvutusmetoodikaga (vt käesoleva aruande punkt 5) oli see pärast WTO Uruguay vooru lõppu esimene kord, kui neid vahendeid oluliselt muudeti. Seega tõhustati ELi kaubanduse kaitsevahendeid ning muudeti need läbipaistvamaks ja paindlikumaks, et tulla toime maailmamajanduse probleemidega. Samal ajal muudetakse need vahendid sobivamaks väiksemate ettevõtjate vajadustele. Vahenditest on kasu ELi tootjatele, kuid arvesse võetakse ka importijate ning impordist sõltuva järgtööstuse huve.

ELi dumpingu- ja subsiidiumivastast võitlust käsitlevate ajakohastatud õigusaktide kõige olulisemate muudatustena võib välja tuua järgmised aspektid: parem kahjumarginaali arvutamise meetod; mittekahjustava hinna arvutamise ümberkorraldamine, et see hind hõlmaks vähemalt 6 % kasumit, ajutiste meetmete kehtestamise aja lühendmaine, varajase hoiatamise kohaldamine ajutiste dumpingu- ja subsiidiumidevastaste meetmete kehtestamise korral , ELi täiendav toetus VKEdele, ELi väiksema tollimaksu reeglit kohandamine, et võtta arvesse tooraine hinna moonutusi, ning sotsiaal- ja keskkonnaaspektide uus roll kaubanduskaitsemenetlustes.

5.ELi dumpingu- ja subsiidiumivastaste õigusaktide muutmine 2017. aastal

Komisjon võttis 9. novembril 2016 vastu ettepaneku muuta ELi dumpingu- ja subsiidiumivastaseid määrusi, et võtta kasutusele uus normaalväärtuse arvutamise metoodika, mis võimaldaks võtta paremini arvesse riigi põhjustatud turumoonutusi kolmandates riikides ja tugevdada subsideerimisvastast vahendit. Need ELi dumpingu- ja subsiidiumivastaste alusmääruste muudatused jõustusid 20. detsembril 2017.

Uue metoodika eesmärk on kõrvaldada märkimisväärsed riigi põhjustatud moonutused ja tulla toime viimastel aastatel kujunenud uute majandusoludega. Sellised moonutused võivad esineda riigis tervikuna või konkreetses sektoris. Sellega seoses on uus metoodika riikide suhtes neutraalne ja kohaldatav kõigi WTO liikmete suhtes. Õigusaktides on selgelt sätestatud, et uue dumpingualase metoodika vastuvõtmine ei piira ühegi riigi käsitamist mitteturumajandusliku riigina. Kui tehakse kindlaks, et riigi põhjustatud moonutuste tõttu ei ole kolmanda riigi puhul asjakohane kasutada omamaiseid hindu ja kulusid, kohaldatakse toote normaalväärtuse arvutamisel uut metoodikat.

Uue metoodika kohaldamise käivitamiseks tuleb kindlaks teha, et eksportiva riigi põhjustatud märkimisväärsete moonutuste tõttu ei ole asjakohane lähtuda ekspordiriigi hindadest ega kuludest. Moonutuste olemasolu kindlaksmääramisel lähtutakse mitmesugustest kriteeriumidest, nagu riigi poliitika ja mõju, riigiettevõtete arvukus, sisemaiseid äriühinguid soosiv diskrimineerimine ja finantssektori sõltumatuse puudumine.