P6_TA(2006)0203
Parem õigusloome 2004
Euroopa Parlamendi resolutsioon “Parem õigusloome 2004: subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamine”
(12. aastaaruanne) (2005/2055(INI))
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse komisjoni 5. juuni 2002. aasta teatist mõju hindamise kohta (KOM(2002)0276);
—võttes arvesse komisjoni 5. juuni 2002. aasta teatist tegevuskava “Reguleeriva keskkonna lihtsustamine ja
parandamine” kohta (KOM(2002)0278);
—võttes arvesse 16. detsembril 2003. aastal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud
institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta (1);
—võttes arvesse oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsiooni ühenduse õigusaktide ja nõuandemenetluste
mõju hindamise kohta (2);
—võttes arvesse 25.–26. novembri 2004. aasta konkurentsivõime nõukogu järeldusi;
—võttes arvesse komisjoni 16. märtsi 2005. aasta teatist pealkirjaga “Parem õiguslik reguleerimine majan-
duskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus” (KOM(2005)0097);
—võttes arvesse komisjoni 21. märtsi 2005. aasta aruannet pealkirjaga “Parem õigusloome 2004”
(KOM(2005)0098);
—võttes arvesse komisjoni 15. juuni 2005. aasta suuniseid mõju hindamise kohta ja suuniste lisasid
(SEK(2005)0791);
—võttes arvesse komisjoni 27. septembri 2005. aasta teatist pealkirjaga “Seadusandjale esitatud seadusand-
like ettepanekute sõelumise tulemus” (KOM(2005)0462);
—võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. septembri 2005. aasta arvamusi “Parema õigus-
loome” ning “Kuidas parandada ELi õigusaktide rakendamist ja jõustamist” (3);
—võttes arvesse komisjoni 21. oktoobri 2005. aasta teatist “EL ühise metoodika kohta õigusaktidest tulene-
vate halduskulude hindamiseks” (KOM(2005)0518);
—võttes arvesse oma 15. detsembri 2005. aasta resolutsiooni komisjoni 2006. aasta õigusloome- ja
tööprogrammi kohta (4);
—võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut;
—võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
—võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0082/2006),
A. arvestades, et teatises “Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomi-
seks Euroopa Liidus” seostab komisjon selgelt Lissaboni eesmärkide saavutamise parema õigusliku regu-
leerimisega;
B. arvestades, et läbipaistva, selge, tõhusa ja kvaliteetse reguleeriva keskkonna loomine peaks olema Euroopa
Liidu poliitika esmatähtis eesmärk;
C. arvestades, et reguleeriv keskkond, milles ettevõtted tegutsevad, on määrav tegur nende konkurentsi-
võime, säästva kasvu ja seega nende tööhõiveolukorra suhtes;7.12.2006 C 297 E/128 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 16. mai 2006ET
(1) ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.
(2) ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 146.
(3) ELT C 24, 31.1.2006, lk 39 ja lk 52.
(4) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0524.
D. arvestades, et mõju hindamine uute õigusaktide ja olemasolevate õigusaktide lihtsustamise kontekstis
võib aidata kaasa selle sotsiaalsete, majanduslike, keskkonna- ja tervisealaste mõjude paremale hindami-
sele ja vähendada Euroopa ettevõtete, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsi-võimet halvendavat halduskoormust;
E. arvestades, et Euroopa seadusandluse maine ELi kodanike ja ettevõtete silmis jätab paljuski soovida,
eelkõige kuna õigusaktides, mis on sageli keerulise poliitilise kompromissi tulemus, puudub selgus ja liik-
mesriigid ei saa või ei soovi neid korrektselt rakendada;
F. arvestades, et õigusaktide koostamisel annab komisjon mõnedele huvitatud osapooltele võimaluse
konsultatsioonide ja erinevate töörühmade kaudu arvamust avaldada, kuid arvestades, et nende konsultat-
sioonide sisu, osalejad ning nende tulemuste komisjonipoolne arvestamine ei ole piisavalt läbipaistev;
G. arvestades, et eespool nimetatud 20. aprilli 2004. aasta resolutsioonis väljendas Euroopa Parlament suure
häälteenamusega oma poolehoidu mõju hindamise kasutamisele ELis, et parandada õigusloomet, ning
arvestades, et nõukogu ja komisjon on arvukates dokumentides rõhutanud mõju hindamise tähtsust;
H. arvestades, et komisjoni poolt läbi viidud mõju hindamisel ei järgita läbivalt sama metoodikat ja seetõttu
on see kõikuva kvaliteediga, ning arvestades, et mõju hindamine meenutab tihti pigem ettepaneku
põhjendust kui tegelikku objektiivset hindamist;
I. arvestades, et suur osa rakendusaktidest (või teisestest õigusaktidest) võetakse vastu komiteemenetluse
raames, ilma et nende suhtes rakendataks kohast parlamendi kontrolli või mõju hindamist;
J. arvestades, et õigusloome on osaliselt õppeprotsess, mille käigus on võimalik õppida tehtud vigadest;
arvestades, et õigusloome mõju ei ole tehtud piisavalt läbipaistvaks ja arvestades, et komisjoni aruandedühenduse õigusaktide rakendamise kohta piirduvad liikmesriikides rakendamisega ega anna sisulist teavetselle kohta, kas õigusakt on tegelikult saavutanud seatud eesmärgid,
1. rõhutab, et kõik vastuvõetud ühenduse õigusaktid peavad täielikult järgima subsidiaarsuse ja proportsio-
naalsuse põhimõtet;
2. toetab Euroopa õigusloome täiustamise püüet majanduskasvu ja töökohtade loomise huvides ning
rõhutab, et parema õigusliku reguleerimise algatustele on vaja sidusat ja järjekindlat lähenemisviisi, mistoetab Lissaboni strateegia kolme sammast, juhul kui turg ei toimi; rõhutab, et parema õigusliku reguleeri-mise algatusi tuleb rakendada läbipaistvalt ja demokraatlikult;
3. toetab õigusloomet, mis rajaneb põhimõtetel ja keskendub pigem kvaliteedile kui kvantiteedile; näeb
parema õigusliku reguleerimise arutelus võimalust järele mõelda õigusloome kui protsessi üle, mis on kavan-datud selgelt määratletud poliitikaeesmärkide saavutamiseks kõigi sidusrühmade kaasamise teel kõigis menet-luse järkudes alates ettevalmistustest kuni jõustamiseni;
4. soovitab parema õigusliku reguleerimise programmi teatud valdkondades katsetada ning seda enne
laiemat kasutamist hoolikalt hinnata; peab Lamfalussy menetlusest saadud kogemusi finantsturgudega seotudõigusloome valdkonnas ning eriti reguleerijate ja turul osalejate dialoogi väärtuslikuks katseprojektiks dünaa-milise õigusloomeprotsessi kujundamisel;
5. on arvamusel, et Lamfalussy menetlus on kasulik mehhanism; peab järelevalvetavade lähendamist häda-
vajalikuks; tervitab sellega seoses kolmanda taseme komiteede tegevust ja toetab üleskutset piisava meetmete-komplekti koostamiseks; on veendunud, et järelevaatajatele manööverdamisruumi andmine vähendab oluli-selt vajadust lisada õigusaktidesse tehnilisi üksikasju ning annab tõenäoliselt dünaamilisele turule kohasemadeeskirjad; rõhutab aga, et see ei kaota mingil juhul poliitilist vastutust kõnealuste õigusaktide lõppeesmärkide
eest; nõuab, et õigusloojad jälgiksid protsessi hoolikalt, ning kordab, et parlamendi õigusloomega seotud
õigusi tuleks täielikult austada;7.12.2006 C 297 E/129 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 16. mai 2006ET
6. märgib, et igale õigusloome ettepanekule tuleks lisada mõju hindamine, mis on eespool nimetatud
20. aprilli 2004. aasta resolutsioonis määratletud kui sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnaaspekte mõju-
tavate tagajärgede sirgjooneline kaardistamine, samuti seadusandjale selles stsenaariumis kättesaadavate polii-tikaalternatiivide kaardistamine;
7. on arvamusel, et kui komisjon esitab ühe või enama liikmesriigi palvel ettepaneku eelnõu, tuleks see ära
märkida;
8. rõhutab, et mõju hindamise osas on komisjoni poolt 2005. aasta juunis avaldatud selgeid suuniseid ja
struktuuri vaja rakendada pikema viivituseta ühtselt kõikides peadirektoraatides;
9. tervitab mõju hindamise arengut ettevalmistavas faasis, kuid hoiatab, et see ei asenda poliitilisi arutelusid
õigusaktide tugevate ning nõrkade külgede üle; rõhutab, et tarbijate, äriühingute ja kodanike huve ei saataandada ainuüksi kulude-tulude analüüsile; on seisukohal, et õigusakte tuleks täide viia institutsioonide enditäielikul vastutusel, vastavalt nende poliitilistele prioriteetidele; palub täielikku läbipaistvust ettevalmistus-järgus, soovitud tulemustest lähtuvaid põhjendusi ning vajaduse korral üksikasjade edasist täpsustamist;rõhutab Lissaboni strateegia kolme sammast arvestavate ühiste suuniste tähtsust; nõuab kindlalt nõueteko-
hast eelarvet;
10. rõhutab, et komisjon peaks mõju hindamisele täpsemalt ja täpsemate suunistega kooskõlas lisama
õigusaktide puudumise tagajärjed kaotatud hüvitiste, eriti tervise, heaolu ja säästvuse seisukohalt; nõuab
kindlalt, et komisjon peab võimalikult kiiresti mõju hindamise raames võtma kasutusele meetodi, mis töötativälja halduskoormuste kvantitatiivseks arvutamiseks; märgib, et seda meetodit on vaja selleks, et saada aruõigusaktide kohaldamise ja rakendamisega seotud kulutustest; on seisukohal, et lõplik metoodika tuleb mõjuhindamisele lisada hiljemalt 2006. aastaks;
11. peab komisjonipoolse mõju hindamise ühtse rakendamise huvides oluliseks, et mõju hindamise kvali-
teeti kontrolliks sõltumatu asutus; Euroopa Parlament ei arvesta edaspidi ettepanekuid, millele ei ole lisatudsõltumatu asutuse poolt kontrollitud mõju hindamist, välja arvatud siis, kui parlament erandkorras sellest
nõudest üksikjuhtudel loobub;
12. soovib, et parem õiguslik reguleerimine järgiks üldist lähenemist, kaasates täielikult Euroopa Parla-
mendi, nõukogu ja komisjoni, samuti liikmesriigid, ning konsulteerides kõikide sidusrühmadega, et kaasata
ka kodanikke, kes on viimasel ajal mõnedes liikmesriikides Euroopa projekti suhtes umbusaldust ilmutanud;
soovitab suurendada tarbijate ja töötajate esindajate panust ning kaasatust konsultatsiooniprotsessides;
13. rõhutab, et konsultatsioonid sidusrühmadega ettevalmistusjärgus erinevad läbirääkimistest sidusrühma-
dega õigusloomeprotsessi jooksul ning väljendab muret komisjoni kalduvuse üle pidada enne õigusloomegaseotud ettepanekute esitamist kahepoolseid läbirääkimisi üksikute liikmesriikidega, mille tagajärjeks on mõni-kord kummalised, ebaühtlased ja vastuolulised sätted ning konkreetseid liikmesriike soosivad vabastused võierandid, mis omakorda toovad kaasa ebavõrdsed tingimused;
14. peab vajalikuks, et õigusakti ettevalmistamise ja mõju hindamise ajal antakse huvitatud osapooltele
võimalus ja piisav aeg oma arvamuse teatavaks tegemiseks ning et komisjon teavitaks huvitatud osapoolisellest, kuidas nende arvamusi on ettepanekus arvestatud; on seisukohal, et selles osas peab komisjon järgima
maksimaalse läbipaistvuse põhimõtet, avaldades huvitatud osapoolte arvamused ja mõju hindamise üldsusele
juurdepääsetavas registris;
15. märgib, et suur osa rakendusaktidest võetakse vastu komiteemenetluse korras; arvab, et sellised
õigusaktid peavad vastama samasugustele kvaliteedinõuetele kui rakendatud õigusaktid ning nende suhtes
tuleb läbi viia mõju hindamine, kui vajalik oskusteave ja vahendid on välja töötatud;7.12.2006 C 297 E/130 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 16. mai 2006ET
16. on veendunud, et kui Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud volitusi komiteemenetluse puhul
austatakse, on parlament rohkem valmis keskenduma üldpõhimõtetele ning toetama õigusaktide lihtsusta-
mist ja uuendamist;
17. kordab, et ka Euroopa Parlament ja nõukogu võivad teha mõju hindamise nende poolt komisjoni ette-
panekute osas tehtavate oluliste muudatusettepanekute kohta ning rõhutab, et sellisel mõju hindamisel onmõtet vaid juhul, kui kasutatakse sama metoodikat nagu komisjon;
18. kutsub nõukogu ja komisjoni üles lähitulevikus institutsioonidevaheliste nõuandemenetluste raames
töötama välja ühenduse meetodit ja menetlust mõju hindamise kohaldamiseks Euroopa poliitikaloomiseprotsessis ning jõudma konkreetsete kokkulepeteni 2006. aasta septembriks;
19. hoiatab, et parema õigusliku reguleerimise meetodid peaksid austama Euroopa Parlamendi, nõukogu ja
komisjoni vahelist võimutasakaalu ning nende rolle; soovib, et parlament annaks targa ja sidusa panuse,
kasutades varem omandatud kogemusi; rõhutab vajadust anda õigusloomeprotsessi uuendustele poliitiline
toetus;
20. arvab, et ülimalt tehniline õigusloome ei tohiks viia kaasõigusloojate eemalejäämiseni demokraatlikust
õigusloomeprotsessist, vaid peaks ergutama neid keskenduma peamistele poliitilistele põhimõtetele jaeesmärkidele ning nende elluviimisele, lülitudes dikteerivalt lähenemiselt vastutustundlikule ja osavõtukesk-
sele lähenemisviisile ning kasutades õigusakte kohaldavate reguleerivate asutuste tehnilist oskusteavet ning
suutlikkust;
21. kutsub liikmesriike üles vahetama mõju hindamise valdkonnas kogemusi ning kohaldama selliseid
hindamisi riiklikule õigusloomele;
22. tervitab riikide parlamentide suurenenud osalust komisjoni tööprogrammis, kuid hoiatab juhuslikkuse
eest ettepanekute valimisel subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse alusel; palub, et kõik uued ettepanekud sisal-daksid kokkuvõtet valdkonna olemasolevatest õigusaktidest ning selgitust, kuidas uus õigusakt nendegasobitub; palub, et nõukogule ja parlamendile esitataks erinevaid võimalusi koos põhjaliku mõjuanalüüsigaseoses kodanike ootuste, Lissaboni strateegia kolme samba, kulude ja halduskoormusega, eriti väikese ja kesk-mise suurusega ettevõtete jaoks;
23. palub komisjonil kogu ELis kehtiva ühtse õigusloomeraamistiku huvides tagada, et nõukogu ei rikuks
seda üksikutele liikmesriikidele suure hulga erandite kehtestamisega;
24. kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti hiljemalt kolm aastat pärast uue õigusakti jõustu-
mist õigusakti praktilisest mõjust; on eelkõige huvitatud, kas õigusakt on täitnud oma algse eesmärgi, mismõju on sellel olnud asjassepuutuva sektori rahvusvahelisele konkurentsivõimele, samuti erineva regulat-
siooni (või regulatsiooni puudumise) valguses konkureerivates riikides, ja kuidas õigusakti praktikas täide-
takse; kutsub komisjoni üles esitama mõju hindamise kvantitatiivseid tulemusi korrapäraselt kriitiliseksanalüüsiks, eesmärgiga teha kindlaks, kas kasutatud metoodika pakub usaldusväärseid prognoose, ning teavi-tama tulemustest parlamenti;
25. rõhutab, et Euroopa Parlament ja eelkõige vastutav raportöör peaksid aktiivsemalt osalema Euroopa
õigusaktide rakendamise järelevalves liikmesriikides ning et kasutataks Euroopa Parlamendi ning riiklike
ja/või piirkondlike parlamentide vahelist võrgustikku;
26. on seisukohal, et EÜ õigusaktide ülevõtmist tuleks tõsiselt ja ennetavalt jälgida, et vältida lahknevaid
tõlgendusi ja ülemääraste nõuete lisamist; soovib, et komisjon osaleks õigusaktide ülevõtmisel aktiivselt koosELi ja riikliku tasandi järelevalveasutuste ja ekspertrühmadega, sest võimalike puuduste varajane analüüs võib
ära hoida viivitusi ja ettevõtete asjatut koormamist; teeb ettepaneku, et Euroopa Parlament koostaks tihedas
koostöös oma riiklike partneritega nõuetekohase õigusaktide ülevõtmise jälgimise menetluse;7.12.2006 C 297 E/131 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 16. mai 2006ET
27. kinnitab, et Lissaboni strateegia raames on “avatud koordineerimismeetod” oluline poliitikavahend;
rõhutab siiski, et kõnesolevat meetodit ei tohi antud juhul pidada formaalsema kooskõlastamise ja ühise
poliitika meetmete peamiseks asendajaks; nõuab, et Euroopa Parlamenti teavitataks täielikult avatud koordi-neerimismeetodi kasutuspraktika arengust ning kutsub komisjoni esitama selle meetodi kohta hindamis-aruannet; nõuab tungivalt, et avatud koordineerimismeetod ei tohi areneda varjatud paralleelseks, läbipaist-matuks õigusloome menetluseks, mis kahjustab EÜ asutamislepingus sätestatud menetlusi ja vähendab parla-
mendi järelevalverolli;
28. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
P6_TA(2006)0204
Siseturgu käsitlevate kehtivate õigusaktide rakendamine, tagajärjed ja mõju
Euroopa Parlamendi resolutsioon siseturgu käsitlevate kehtivate õigusaktide rakendamise, taga-
järgede ja mõju kohta (2004/2224(INI))
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse komisjoni 5. juuni 2002. aasta teatist mõju hindamise kohta (KOM(2002)0276);
—võttes arvesse komisjoni 5. juuni 2002. aasta teatist “Tegevuskava “Reguleeriva keskkonna lihtsustamine
ja parandamine”” (KOM(2002)0278);
—võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2002. aasta teatist ühenduse õiguse rakendamise parema järele-
valve kohta (KOM(2002)0725);
—võttes arvesse parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 16. detsembril 2003. aastal sõlmitud institutsioo-
nidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta (1);
—võttes arvesse oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsiooni ühenduse õigusaktide mõju ja nõuandemenetluse
kohta (2);
—võttes arvesse konkurentsinõukogu 25. ja 26. novembri 2004. aasta järeldusi;
—võttes arvesse komisjoni 16. märtsi 2005. aasta teatist “Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu
edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus” (KOM(2005)0097);
—võttes arvesse komisjoni 21. märtsi 2005. aasta aruannet “Parem õigusloome 2004” (KOM(2005)0098);
—võttes arvesse komisjoni 15. juuni 2005. aasta mõju hindamise suuniseid koos lisadega
(SEK(2005)0791);
—võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. septembri 2005. aasta arvamusi “Parema õigus-
loome” ning “Kuidas parandada ELi õigusaktide rakendamist ja jõustamist” (3);
—võttes arvesse komisjoni 27. jaanuari 2005. aasta teatist “Siseturu strateegia (2003–2006) teine rakenda-
misaruanne” (KOM(2005)0011);7.12.2006 C 297 E/132 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 16. mai 2006ET
(1) ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.
(2) ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 146.
(3) ELT C 24, 31.1.2006, lk 39 ja lk 52.