[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 9.1.2008

KOM(2007) 863 lõplik

2005/0281 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu alusel nõukogu ühise seisukoha kohta

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv jäätmete kohta (jäätmete raamdirektiiv)

2005/0281 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu alusel nõukogu ühise seisukoha kohta

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv jäätmete kohta (jäätmete raamdirektiiv)

(EMPs kohaldatav tekst)

1. TAUST

Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku edastamise kuupäev (dokument KOM(2005) 667 (lõplik) – 2005/0281COD): | 26. detsember 2005 |

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse kuupäev: | 19. juuni 2006 |

Euroopa Parlamendi arvamuse kuupäev, esimene lugemine: | 13. veebruar 2007 |

Ühise seisukoha vastuvõtmise kuupäev: | 20. detsember 2007 |

2. KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Käesoleva ettepaneku üldeesmärk on optimeerida jäätmete raamdirektiivi 75/442/EMÜ sätteid, säilitades selle sisulise struktuuri ja põhisätted.

Läbivaatamise peamised eesmärgid on järgmised:

- lihtsustada ja ajakohastada nii jäätmete raamdirektiivi kui ka direktiivi 75/439/EMÜ (vanaõli kõrvaldamise kohta) ning direktiivi 91/689/EMÜ (ohtlike jäätmete kohta), mille kohta on tehtud ettepanek need tühistada ja osaliselt integreerida jäätmete raamdirektiivi;

- rakendada ambitsioonikamat ja tõhusamat jäätmetekke vältimise poliitikat, eriti kohustades liikmesriike välja töötama jäätmetekke vältimise programme;

- soodustada jäätmete korduskasutamist ja ringlussevõttu.

3. MÄRKUSED ÜHISE SEISUKOHA KOHTA

3.1 Üldised märkused

Komisjon nõustub täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt 48 muudatusega Euroopa Parlamendis esimesel lugemisel tehtud 120 muudatusettepanekust. 54 muudatust on ühisesse seisukohta lisatud kas sõna-sõnalt või põhimõtteliselt.

Komisjon nõustub kõigi muudatustega, mille eesmärk oli selgitada mõisteid või lisada uusi mõisteid artiklites kasutatavate terminite kohta. Komisjon nõustub muudatustega, milles selgitatakse viieastmelise jäätmehierarhia mõistet ja tootja vastutuse põhimõtet, ning nõustus põhimõtteliselt muudatustega, millega püstitati edasise ringlussevõtu ja korduskasutamisega seotud eesmärgid. Komisjon ei nõustunud selliste muudatusettepanekutega, mis ahendasid direktiivi reguleerimisala, nõrgendasid direktiiviga ette nähtud keskkonnakaitset, tekitasid ebaproportsionaalset halduskoormust, nagu muudatusettepanekud, mis olid seotud taaskasutamise mõistega või ohtlike jäätmete kogumisühikutega või milles taotleti lisade selliste kannete muutmist, mille kohta kehtivad rahvusvahelised lepingud.

Nõukogu on nüüd nõustunud lisama põhimõtteliselt enamiku parlamendi muudatustest, mis on seotud kõrvalsaadustega, tootja vastutusega, põhimõttega „saastaja maksab” ja täiendavate mõistetega.

Komisjon leiab, et 20. detsembril 2007 vastu võetud ühine seisukoht ei muuda ettepaneku lähenemisviisi ega eesmärke, ja on seega valmis seda sellisel kujul toetama.

3.2 Üksikasjalikud märkused

3.2.1 Parlamendi muudatused, millega komisjon nõustub täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt ja mis on täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt lisatud ühisesse seisukohta

Muudatused 1, 7, 8, 14, 19, 20, 21, 23, 25, 27, 28, 30, 31, 34, 40, 44, 45, 47, 56, 64, 66, 77, 78, 90, 94, 101, 112, 131, 157, 168 ja 173 on seisukohta lisatud erinevas ulatuses. Nendega lisati täiendavaid põhjendusi või määratlusi ja selgitusi, lisati komiteemenetluse muudetud sõnastusi, määratleti viieastmelise jäätmehierarhia paindlik rakendamine ning lisati artiklid biojäätmete, jõustamise ja sanktsioonide kohta. Muudatus 141 on osaliselt lisatud seoses jäätmete lahuskogumise edendamisega. Artikliga 35, millega nähakse ette tootja laiendatud vastutus, nõustus komisjon põhimõtteliselt osas, millega peetakse silmas siseturu nõuetekohase toimimise tagamist.

3.2.2 Parlamendi muudatused, millega komisjon ei nõustu, kuid mis sisalduvad täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt ühises seisukohas

Komisjon ei nõustunud muudatusega 5, kuna sellega keskendati asjaomased põhjendused ekslikele keskkonnaalastele eesmärkidele ja selle praktiline mõju ei olnud selge, kuid see on osaliselt lisatud ühisesse seisukohta viisil, mis on kohaldamisel selgem ja kooskõlas viieastmelise jäätmehierarhiaga.

Muudatused 15, 134, 102, 123 ja 126 on seotud direktiivi reguleerimisalaga. Komisjon ei nõustunud nendega, kuid lisas need osaliselt ühisesse seisukohta vormis, mis on kohaldamisel piiritletum või täpsem ning sellest tulenev tekst on seega vastuvõetav.

Muudatustega 39, 81, 82, 86 ja 158 komisjon ei nõustunud, kuna need ei olnud kooskõlas ühenduse rahvusvaheliste kohustustega. Need on osaliselt kajastatud ühises seisukohas lisadesse ja põhjendustesse lisatud selgitustena.

Muudatusega 59 lubade kohta komisjon ei nõustunud, kuid selle muudatuse mõte on vastuvõetaval viisil lisatud ühisesse seisukohta.

Muudatustega 107 ja 121 komisjon ei nõustunud, kuid nende muudatuste mõte (artikkel kõrvalsaaduste kohta) on lisatud ühisesse seisukohta viisil, mis sobib kokku tõlgendava teatisega jäätmete ja kõrvalsaaduste kohta,[1] mille komisjon kõnealusel teemal koostas veebruaris 2007, ja on seega vastuvõetav.

Muudatustega 67 ja 151 komisjon ei nõustunud, sest neis lihtsalt korrati jäätmeveo määruse olemasolevat teksti, kuid nende muudatuste mõte on lisatud õiguslikust seisukohast tähendusrikkal viisil ja on seega vastuvõetav.

Muudatustega 4, 24, 36, 89 ja 115 ei nõustunud komisjon erinevatel põhjustel, näiteks kuna need on liiga ebamäärased, ei lisa tekstile midagi olulist, lisavad õiguslikku ebakindlust või asjatut halduskoormust. Kõnealuste muudatuste teatavad elemendid on piiratud ulatuses siiski lisatud ühisesse seisukohta.

3.2.3 Parlamendi muudatused, millega komisjon ega nõukogu ei nõustu ning mis ei sisaldu ühises seisukohas

Muudatustega 2, 3, 9, 10, 12 ja 13 ei nõustunud kumbki institutsioon ning neid ei lisatud. Kõnealuste muudatustega tehti ettepanek lisada põhjendusi, milles keskenduti ekslikele keskkonnaalastele eesmärkidele või need olid liiga ebamäärased, või sooviti välja jätta põhjendusi, milles selgitati ühisesse seisukohta lisatud osi.

Muudatustega 17, 26, 29 ja 32 ei nõustunud kumbki institutsioon ning neid ei lisatud, kuna need olid seotud selliste mõistete täiendava selgitustega, mida ühise seisukoha tekstis ei kasutatud, või need muutsid olemasolevad mõisted raskemini arusaadavaks.

Muudatustega 169, 48, 170 ja 171 ei nõustunud kumbki institutsioon ning neid ei lisatud, kuna Euroopa jäätmeloendi lisamine käesolevale direktiivile ei too mingit kasu, nagu ka loendi muutmine otseselt kohaldatavaks, samuti seetõttu, et loend on koostatud pigem jäätmete klassifitseerimise kui andmekogumise eesmärgil.

Muudatusega 37 ei nõustunud kumbki institutsioon ning seda ei lisatud, kuna jäätmetekke vältimise eesmärgid on liiga ühekülgsed ehk mõne liikmesriigi jaoks liiga rasked ning teiste jaoks liiga kerged. Muudatusega 70 ei nõustutud, kuna on tähtis, et jäätmetekke vältimise riiklike programmide edenemist on võimalik hinnata.

Muudatustega 84, 85, 87 ja 88 ei nõustunud kumbki institutsioon ning neid ei lisatud, kuna need ei ole kooskõlas ühenduse rahvusvaheliste kohustustega.

Muudatustega 41, 103, 138 ja 153 ei nõustunud kumbki institutsioon ning neid ei lisatud, kuna need rikkusid komisjoni algatusõigust.

Muudatustega 43, 46, 52, 53, 54, 58, 65, 83, 91, 93, 108, 109 ja 127 ei nõustunud kumbki institutsioon ning neid ei lisatud, kuna need tekitaksid õiguslikku ebakindlust ja tõenäoliselt tooksid kaasa asjatuid kohtuvaidlusi või kuna need olid teostamatud või ebapiisavad käesoleva direktiivi seisukohast.

Muudatustega 50, 51, 52, 60, 61, 68, 71, 72, 79, 80, 161, 172 ja 188 ei nõustunud kumbki institutsioon ning neid ei lisatud, kuna need tekitaksid ebaproportsionaalset halduskoormust.

Muudatustega 98 ja 113 ei nõustunud kumbki institutsioon ning neid ei lisatud, kuna need kujutasid endast ohtu inimeste ja loomade tervisele ning tühistaksid keelu sööta sigadele selliseid toidujäätmeid, mis on sätestatud loomade ja inimeste tervist käsitlevates õigusaktides.

3.2.4 Parlamendi muudatused, millega komisjon nõustub täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt, ent mis ei sisaldu ühises seisukohas

Muudatustega 6, 11, 33, 38, 49, 62, 63, 69, 74, 92, 95–97, 104 ja 140 nõustus komisjon täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt, kuid need ei sisaldu ühises seisukohas. Need olid seotud põhjenduste sõnastusega, vormiliste muudatustega, selliste mõistete täiendavate selgitustega, mida ühise seisukoha tekstis ei kasutatud, menetlusnõuetega, korduskasutamise ettevalmistamise edendamisega, täiendustega IV lisale, milles loetletakse jäätmetekke vältimise meetmed, jäätmetekke vältimise programmide ajaga, jäätmetekke vältimise ja ringlussevõtu eesmärkidega ning ajavahemikuga, mille jooksul tuleb säilitada dokumente ohtlike jäätmete kohta.

3.2.5 Nõukogu poolt ettepanekusse tehtud täiendavad muudatused

Artiklis 2, nagu ka parlamendi muudatusi arvestavates muutustes, on saastunud kaevandamata pinnase, radioaktiivsete jäätmete, kasutusest kõrvaldatud lõhkeainete ja teatavate põllumajanduslike ainetega seotud erandid muudetud tingimusteta järgitavaks ning lisatud täiendav erand setete jaoks, mis on pinnavetes ümber paigutatud. Lisaks laiendatakse teatavaid põllumajanduslikke aineid käsitlevat erandit ka metsandusele. Artiklis 2 on loomsed kõrvalsaadused direktiivi reguleerimisalast välja jäetud, välja arvatud need, mis on ette nähtud põletamiseks, prügilasse ladestamiseks või biogaasi ettevõttes kasutamiseks või komposteerimiseks. Määruse (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste kohta) peatse läbivaatamise raames selgitab komisjon erinevust loomse rasva kütusena kasutamisel põletamisel soojuskatlas ja loomse rasva kõrvaldamisel jäätmete põletamist käsitleva direktiivi kohaldamise seisukohast.

Artiklisse 3 lisatakse mõiste „korduskasutuseks ettevalmistamine”, et selgitada erinevust toodete korduskasutamise kui jäätmeteket vältiva tegevuse ja jäätmete korduskasutamise kui jäätmete käitlemise vahel.

Artiklis 3c täpsustatakse seoseid jäätmeteks pidamise korra ja ringlussevõtu eesmärkide vahel muudes olulistes jäätmeid käsitlevates õigusaktides, samuti täpsustatakse jäätmeteks pidamise määratlemist olukorras, kus ei ole sätestatud jäätmeteks pidamise kriteeriume.

Artiklis 5 on sätestatud jäätmete eraldi kogumise kohustus, kui see lihtsustab taaskasutamist ning on tehniliselt, keskkonna seisukohast ja majanduslikult kasulik.

Artiklitest 5 ja 6 on välja jäetud komiteemenetlus, mis oleks võimaldanud lisada edasisi tõhususkriteeriume ning keskkonna seisukohast kahtlaste taaskasutamistoimingute üle otsustamist.

Artiklis 7a, nagu ka parlamendi muudatusi arvestava viieastmelise jäätmehierarhia puhul, on tekstis täpsustatud, et hierarhiat tuleks kohaldada toote olelustsüklil põhinevat mõtteviisi ja üldist keskkonnamõju arvestades, võttes arvesse ettevaatuse ja säästva arengu põhimõtteid, tehnilist teostatavust ja majanduslikku elujõulisust, loodusvarade kaitset, samuti üldisi keskkonna-, rahvatervise, majanduslikke ja sotsiaalseid mõjusid.

Artikleid 8 ja 9 muudetakse eesmärgiga selgitada, et liikmesriigid võivad muuta tootjad käitlemiskulude eest vastutavaks toodete jäätmeteks saamisel või nad võivad muuta tootjad vastutavaks selliste jäätmete väärkäitlemise eest.

Artiklit 10 muudetakse eesmärgiga võimaldada liikmesriikidel takistada taaskasutamistoiminguna käsitatavat jäätmevedu kohalikesse olmejäätmete põletustehastesse, kui on kindlaks tehtud, et sellised jäätmesaadetised põhjustaksid tagajärgi, mis oleksid välditavad riiklikes põletustehastes, või kui neid jäätmeid oleks töödeldud viisil, mis ei sobi kokku nende riikliku jäätmekavaga. Selles selgitatakse samuti, et isemajandamise ja läheduse põhimõtted ei tähenda seda, et igal liikmesriigil peavad olema kõik jäätmete lõpliku käitlemise rajatised.

Uue artikli 18 lõikes 2a selgitatakse, et liikmesriigid võivad kohaldada meetmeid, et riigi tasandil säilitada õlijäätmete töötlemisel regenereerimise eelistamist, sealhulgas keelata oma territooriumilt õlijäätmete väljavedu põletamiseks.

Artiklit 19 muudetakse, et lisada sinna algne artikkel 20 ning selgitada, et liikmesriigid võivad jäätmeloa ühitada muude keskkonnalubadega, kui järgitakse artikli 19 nõudeid.

Artiklit 25a muudetakse eesmärgiga täpsustada komisjoni volitusi rakendusmeetmete võtmisel.

Artiklit 26 muudetakse, kuna hulk jäätmekavades sätestatud teavet on muudetud vabatahtlikuks.

Artiklit 26a muudetakse, et teha jäätmetekke vältimise eesmärgid riiklike jäätmetekke vältimise programmide puhul vabatahtlikuks, ehkki selliste programmide kontrollnäitajad on muudetud kohustuslikuks. Esimeste programmide aega on edasi lükatud viie aasta võrra pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

Artiklis 35 sätestatakse uus rakendusmeede, II lisas toimingu R1 valem kohalike kliimatingimuste määratlemiseks vajaduse korral.

4. KOKKUVÕTE

Nõukogu tehtud muudatused aitavad käesolevat ettepanekut selgitada mitmes tähtsas valdkonnas. Ehkki need nõrgendavad teatavates valdkondades kavandatud lihtsustamisvõimalusi ja artikleid, milles käsitletakse jäätmetekke vältimist ja jäätmekavasid, samuti siseturu teatavaid aspekte, mis on seotud taaskasutatavate toodete ja jäätmetega, on tekst üldiselt vastuvõetav. Seepärast kiidab komisjon heaks 20. detsembril 2007. aastal vastuvõetud ühise seisukoha.

[1] KOM(2007) 59 (lõplik).