KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE Uuring personalieeskirjade artikli 45 lõike 2 kohta /* KOM/2011/0042 lõplik */





[pic] | EUROOPA KOMISJON | Brüssel 1.2.2011 KOM(2011) 42 lõplik KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE Uuringpersonalieeskirjade artikli 45 lõike 2 kohta KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE Uuringpersonalieeskirjade artikli 45 lõike 2 kohta SISSEJUHATUS 16. juulil 2009 palus nõukogu komisjonil uurida, kuidas institutsioonides rakendatakse ühiseeskirja, milles sätestatakse personalieeskirjade artikli 45 lõike 2 rakendamise kord. Personalieeskirjade reformi raames otsustas nõukogu, et iga ametnik peab tulevikus olema suuteline töötama kolmandas keeles. Selle otsuse rakendamiseks on personalieeskirjade artikli 45 lõikes 2 kehtestatud, et esimeseks ametialaseks edutamiseks pärast töölevõtmist tuleb tõendada suutlikkust töötada kolmandas keeles. Institutsioonid on kehtestanud selle lõike ühised rakenduseeskirjad. Neid kohaldatakse ametnike suhtes, kelle esimene ametialane edutamine on jõustunud pärast 30. aprilli 2006[1]. Nendega on ametnikele eelkõige ette nähtud võimalus õppida kolmandat keelt. Nendes on sätestatud, et enne 31. detsembrit 2008 jõustunud edutamise puhul peab keeletase vastama institutsioonidevahelise keeltekoolituse praegusele 4. tasemele (mis vastab Euroopa Nõukogu ühise tugiraamistiku tasemele A2), samal ajal kui alates 1. jaanuarist 2009 jõustunud edutamise puhul nõutakse 6. taset (mis vastab Euroopa Nõukogu ühise tugiraamistiku tasemele B2). Uuring on liigendatud kaheksa küsimuse alusel, mis nõukogu sõnastas oma taotluses. Uuring hõlmab kõiki institutsioone. Iga institutsioon edastas oma personali kohta vajalikud andmed. Uuringus esitatud andmed hõlmavad seega kõiki institutsioone, välja arvatud teatavad statistilised andmed, mille puhul on nende allikas sel juhul eraldi välja toodud. Kui ei ole märgitud teisiti, on andmed esitatud seisuga 31. detsember 2009. ISIKUD, KEDA KÕNEALUNE SÄTE HÕLMAB Isikud, kellel võib enne edutamist olla vajalik tõendada suutlikkust töötada kolmandas keeles: - 1. mai 2004. aasta seisuga institutsiooni teenistuses olevad ametnikud, keda ei ole veel seisuga 1. mai 2006 esimest korda pärast värbamist edutatud, ning - kõik pärast 1. maid 2004 värvatud ametnikud. Allpool tabelis on esitatud institutsioonide kaupa isikute arv, keda see säte võib hõlmata. NÕUKOGU | 248 | 187 | 225 | 128 | 255 | 289 | 1332 | 156 | 1488 | KOMISJON | 3612 | 674 | 1416 | 1245 | 1400 | 1146 | 9493 | 857 | 10350 | prantsuse | 52 % | 53 % | 52 % | 43 % | 50 % | inglise | 18 % | 20 % | 24 % | 21 % | 20 % | saksa | 9 % | 5 % | 8 % | 12 % | 9 % | hispaania | 8 % | 7 % | 6 % | 7 % | 8 % | hollandi | 7 % | 10 % | 3 % | 4 % | 6 % | itaalia | 4 % | 3 % | 5 % | 6 % | 4 % | Muu | 2% | 2% | 2% | 7% | 3 % | Kokku | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | Esitatud andmete kohaselt moodustavad prantsuse ja inglise keel kõikidest keeltest 70 %. Samas esitati taotlusi kõigi ühenduse keelte õppimiseks. AMETNIKUD, KEDA EDUTATI ESIMEST KORDA ÜLEMINEKUPERIOODIL ILMA, ET NAD OLEKS SAAVUTANUD 6. TASET 31. detsembril 2008 lõppenud üleminekuperioodil edutati 961 ametnikku ilma, et nad oleks saavutanud institutsioonidevaheliste keeltekursuste 6. taset. Üleminekuperioodil oli tõendamiseks kolm viisi: 1. tunnistuse / diplomi (mis tõendab 4. või kõrgemat taset) tunnustamine; 2. EPSO korraldatud testi edukas sooritamine (4. tasemel); 3. institutsioonidevahelise või muu keelekursuse (4. taseme) edukas läbimine. Üleminekuperioodil kasutas 48 % ametnikest, kes tõendasid oma keeleoskust 4. tasemel, nendest kolmest tõendamise viisist institutsioonidevahelisi keeltekursusi. Ülejäänud ametnikud valisid selleks kas EPSO testi või diplomi tunnustamise, mis tähendab, et nad oskasid juba kolmandat keelt vajalikul tasemel. Üleminekuperioodil esimest korda edutatud ametnike valitud tõendamise viis NÕUKOGU | 58 | 76% | 13 | 17% | 5 | 7% | 76 | KOMISJON | 276 | 40% | 250 | 37% | 158 | 23% | 684 | Muud institutsioonid | 40 | 83% | 6 | 13% | 2 | 4% | 48 | EP | 147 | 122 | 269 | Nõukogu | 108 | 92 | 200 | Komisjon | 1672 | 907 | 2579 | Euroopa Kohus | 42 | 28 | 70 | Kontrollikoda | 60 | 24 | 84 | EMSK | 24 | 45 | 69 | Regioonide Komitee | 17 | 21 | 38 | Kokku | 2070 | 1239 | 3309 | Nendest andmetest nähtub, et üleminekuperioodil edutati pärast keeltekoolitustel 6. taseme edukat läbimist 2 070 ametnikku ja 2009. aastal samadel alustel veel 1 239 ametnikku. AMETNIKUD, KELLE EDUTAMINE LÜKKUS KEELETESTIL LÄBIKUKKUMISE TÕTTU EDASI[5] Erinevates institutsioonides on edutamistavad erinevad. Näiteks parlamendis ja komisjonis kasutatakse punktide kogumist nn seljakotti: ametnikke edutatakse niipea, kui nad on teatava arvu punkte täis saanud. Sellise süsteemi puhul on võimalik teha kindlaks ametnikud, kellel on punktid koos, kuid kes ei ole veel tõendanud kolmanda keele oskust ja kelle edutamine on seetõttu edasi lükkunud. Samas teatavates institutsioonides, nagu nõukogus, ei kasutata punktisüsteemi. Ametnikud, kes ei täida artikli 45 lõikes 2 esitatud tingimusi, kantakse küll nn edutavate nimekirja (ametnikud, kellel on edutamiseks vajalik staaž), kuid nad jäetakse edutamisest automaatselt välja, ilma et nende teeneid arvestataks. Selliste ametnike arvu on lihtne kindlaks teha, kuid me ei saa olla kindlad, et neid oleks edutatud, kui nad oleksid täitnud artikli 45 lõike 2 kohased tingimused, sest edutamisel toetutakse teenete võrdlevale analüüsile. Muudes institutsioonides kasutatakse veel omaette süsteeme. Seega ei saa edasilükkunud edutamisjuhte analüüsida täiesti sarnastel alustel. Järgmises tabelis on esitatud aastate kaupa nende isikute arv, keda ei edutatud või kes jäeti edutavate nimekirjast välja. 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Kokku | EP | 0 | 4 | 4 | 9 | 17 | Nõukogu | 0 | 17 | 9 | 19 | 45 | Komisjon | 17 | 20 | 30 | 106 | 173 | Euroopa Kohus | 0 | 0 | 0 | 12 | 12 | Kontrollikoda | 0 | 0 | 2 | 2 | 2[6] | EMSK | 0 | 3 | 0 | 3 | 6 | Regioonide Komitee | 3 | 1 | 2 | 5 | 9[7] | Kokku | 20 | 45 | 47 | 156 | 268 | RESSURSID JA VAHENDID, MIDA ON KASUTATUD SPETSIIFILISTE KOOLITUSVAJADUSTE RAHULDAMISEKS, ET SAAVUTADA PERSONALIEESKIRJADE ARTIKLI 45 LÕIKES 2 OSUTATUD PÄDEVUS, SEALHULGAS RAKENDAMISE AJAKAVA (UUTE KEELTEKURSUSTE KORRALDAMINE, TAOTLUSTE RAHULDAMINE JUBA PAKUTAVATE KEELTEKURSUSTE RAAMES JNE) Institutsioonid kasutavad peamiselt olemasolevaid institutsioonidevahelisi keeltekursusi. Juba 2004. aastal pakuti algtaseme keeltekursusi kõigi 23 ametliku keele õppimiseks ning seepärast ei lisatud pärast uute personalieeskirjade sisseviimist mitte uusi institutsioonidevahelisi kursusi, vaid suurendati rühmade arvu. 23 ametliku keele õppimiseks pakutakse 1. kuni 6. taseme kursusi nii Brüsselis kui ka Luxembourgis. Tuleb rõhutada, et kolmandat keelt ei õpita ainult edutamise nimel, vaid ka vastavalt talituse vajadustele. Artikli 45 lõike 2 sätestamise eesmärk oli luua täiendav isiklik motivatsioon, et edendada keelelise mitmekesisuse põhimõtteid institutsioonides. Arvestades keelte valikut oleks suurem osa kursuseid toimunud ka ilma artikli 45 lõiketa 2. Isegi artikli 45 lõike 2 raames peab keele valik vastama talituse huvidele. Institutsioonidevahelised keeltekursused on jagatud aastas kolme ossa, millest iga osa kestab keskmiselt 60 tundi (ühe osa jooksul on võimalik omandada üks tase): - kaks korda nädalas toimuvad tunnid märtsist juulini (ühe õppetunni kestus on 1 tund ja 50 minutit); - kaks korda nädalas toimuvad tunnid septembrist jaanuarini (ühe õppetunni kestus 1 tund ja 50 minutit); - suveintensiivkursused juulis või augustis (4 tundi päevas); Igas institutsioonis tegeleb artikli 45 lõike 2 rakendamise jälgimisega tavaliselt kaks AST-kategooria ametnikku ning selle peale kulub neil 15 % kuni 50% tööajast. Lisaks tegelevad kolm EPSO ametnikku / lepingulist töötajat diplomite läbivaatamisega ja keeltekursuste korraldamisega neile, kes institutsioonidevahelistel keeltekursustel ei käi[8]. Institutsioonidevaheliste kursuste korraldamisega tegeleb 16 töötajat[9]. Kursused, millest võetakse osa artikli 45 lõike 2 alusel eelisjärjekorras, moodustavad 19,7 %. Seega tegeleb arvutuste kohaselt artikli 45 lõike 2 kohaste keeltekursuste korraldamisega kolm ametnikku / lepingulist töötajat[10] ning järgneva tabeli kohaselt oli nende kursuste maksumus vahemikus 2004 kuni 2009 ligi 3 130 000 eurot[11]. Kõikide institutsioonidevaheliste keeltekursuste, sealhulgas artikli 45 lõike 2 eesmärgil läbitavate keeltekursuste (19,7 %) aastamaksumus eurodes Institutsioonide-vaheliste keeltekursuste aastamaksumus | 2004 * | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2004-2009 kokku | BRÜSSEL[12] | 701 142 | 1 915 782 | 2 201 553 | 2 049 209 | 2 760 097 | 2 558 344 | 12 186 127 | LUXEMBOURG[13] | 185 818 | 569 148 | 624 427 | 683 351 | 851 415 | 794 597 | 3 708 756 | Kokku | 886 960 | 2 484 930 | 2 825 980 | 2 732 560 | 3 611 512 | 3 352 941 | 15 894 883 | *ajavahemik 30.4.2004–31.12.2004 hõlmab ühte keeletundi nädalas Lisaks institutsioonidevahelistele kursustele korraldas mitu institutsiooni ametnikele, kellel oli raskusi vajaliku taseme tõendamisega nii institutsioonide siseseid kursusi kui ka kursusi väljaspool Brüsselit või Luxembourgi. KESKMINE TASUSTATUD TÖÖTUNDIDE ARV, MIDA AMETNIKUD KULUTAVAD KOLMANDA KEELE TESTI ETTEVALMISTAMISEKS Kolmanda keele oskuse tõendamist vajav ametnik kulutab vajaliku taseme saavutamiseks keskmiselt kokku 100 institutsioonidevahelist keeltekursuse tundi. Institutsioonide siseselt korraldatud kursuste kohta meil vastavaid andmeid ei ole. Keeltekursustel käivad töötajad kulutavad keskmiselt 200 tundi ja muul viisil kolmanda keele oskust tõendavad töötajad märkimisväärselt vähe aega. Tavapäraseid institutsioonidevahelisi keeltekursuseid korraldatakse üldiselt nii, et see mõjutaks võimalikult vähe ametnike igapäevast tööd. Kursused toimuvad seega varahommikul, lõunatunnil või õhtul. Paljudel juhtudel teevad ametnikud ületunde, et tulla toime nii töö kui ka keeltekursustega. NENDE AMETNIKE ARV, KES PEAVAD TÕENDAMA KOLMANDA KEELE OSKUST, JA NENDE AMETNIKE ARV, KES EI OLNUD SEDA KOHUSTUST TÄITNUD SEISUGA 1. JAANUAR 2009 (4. TASE) Seisuga 1. jaanuar 2009 oli kokku 14 635 ametnikul kohustus tõendada suutlikkust töötada kolmandas keeles (vt 2. jagu). Ülejäänud töötajate arv, kes pidid veel oma keeleoskust tõendama, oli seisuga 1. jaanuar 2009 kokku 3 560. Sellistest ametnikest ei edutatud üleminekuperioodil 47, kuna nad ei olnud suutnud 4. taseme keeleoskust tõendada. Nimetatud 47 ametnikul tuleb nüüd tõendada 6. taseme oskust. Institutsioon | Ametnike arv, kellel oli kolmanda keele oskus seisuga 1. jaanuar 2009 veel tõendamata | Ametnike arv, kes on jäänud seisuga 1. jaanuar 2009 edutamata 4. taseme tõendamata jätmise tõttu | % | EP | 418 | 4 | 0,96% | Nõukogu | 267 | 9 | 3,37% | Komisjon | 2275 | 30 | 1,32% | Euroopa Kohus | 212 | 0 | 0,00% | Kontrollikoda | 49 | 2 | 4,08% | EMSK | 288 | 0 | 0,00% | Regioonide Komitee | 51 | 2 | 3,92% | Kokku | 3 560 | 47 | 1,32% | NENDE AMETNIKE ARV, KES KASUTAVAD EDUTAMISE EESMÄRGIL ÕPITUD KOLMANDAT KEELT TÖÖÜLESANNETE TÄITMISEL Institutsioonidel ei ole arvutipõhiseid vahendeid, millega mõõta, kui palju ametnikud kasutavad tööülesannete täitmisel kolmandat keelt, mille nad on omandanud edutamiseks. Samal ajal tuleb rõhutada, et kolmanda keele valikul tuleb võtta arvesse talituse ja institutsiooni vajadusi. Inglise ja prantsuse keel moodustavad 31. detsembri 2009. seisuga 70 % koolitustaotlustest, mis on artikli 45 lõike 2 alusel eelisjärjekorras (vt 3. jagu). Ka muude keelte õppimine vastab talituse vajadustele konkreetsetes valdkondades. KOKKUVÕTE Enim valitud kolmandad keeled on prantsuse (50 %) ja inglise (20%). Veidi rohkem kui pooltel ametnikel oli kolmas keel juba varem omandatud, mida tõendati diplomiga või EPSO korraldatud testidel. Ülejäänud pool ametnikest on valinud kolmandas keeles töötamise suutlikkuse tõendamiseks institutsioonidevahelised keeltekursused. Institutsioonide jaoks ulatus nende maksumus umbes 20 %-ni keeltekoolituse eelarvest ja keeltekursustele kulutati keskmiselt 100 tundi. Sellest hoolimata tekiks suurem osa asjaomastest kuludest ka siis, kui puuduks artikli 45 lõikele 2 vastav kohustus. Suurem osa ametnikest on olnud võimelised tõendama suutlikkust töötada kolmandas keeles ja vähe on neid, kelle edutamine on kolmanda keele oskuse tõendamata jätmise tõttu edasi lükkunud. . [1] Personalieeskirjade XIII lisa artikli 11 kohaselt ei kohaldata artikli 45 lõiget 2 enne 1. maid 2006 toimuvate ametialaste edutamiste suhtes. Rõhutada tuleks ka, et ametnikud, kes on edukalt sooritanud teatava õiguskeele eksperdi, tõlkija või tõlgi konkursi, on automaatselt täitnud kolmandas keeles töötamise suutlikkuse tingimuse. [2] Enamik töötajatest, kes käivad keeltekursusel, et tõendada suutlikkust töötada kolmandas keeles, on selleks valinud institutsioonidevahelise keeltekursuse. See muudab andmete kogumise lihtsamaks, sest institutsioonidevahelisi keeltekursusi korraldatakse tsentraliseeritult. Samal ajal tuleb märkida, et on olemas muid keeltekursusi, mida komisjonil ei ole võimalik käesolevas uuringus arvesse võtta. [3] Mai 2004 kuni detsember 2008. [4] Euroopa Kohtul ei ole võimalik eristada õppureid, kes osalevad kursustel artikli 45 lõike 2 alusel eelisjärjekorras nendest, kes teevad seda muudel kaalutlustel. [5] Või muu tõendamata jätmise tõttu. [6] Kontrollikoja puhul on nii 2008. kui ka 2009. aastal tegemist sama kahe isikuga. [7] Regioonide Komitees oli asjaomaseid ametnikke kokku 9, sest 2 ametnikku olid 2009. aastal uuesti võimalike edutatavate hulgas, kuna 2008. aastal ei olnud nad täitnud artikli 45 lõikest 2 johtuvaid tingimusi. [8] Abistamas on hindamiskomitee, mis koosneb institutsioonist pärit kolmest alalisest liikmest ja 46 keelenõunikust, kellega konsulteeritakse diplomite hindamise küsimustes kirjaliku menetluse raames. Komitee tuleb kokku kuus korda aastas. [9] Lisaks töötajatele tsentraliseeritud tasandil on vaja peadirektoraadi/talituse kohta detsentraliseeritud tasandil 0,1 AST kategooria töötajat, et hallata eeskirjadest johtuvaid kolmanda keelega seotud vajadusi. [10] 16 isikust 19,7 %. [11] 19,7 % kursuste aastamaksumusest vahemikus 2004 kuni 2009. [12] NB! Aastamaksumus hõlmab nelja poolintensiivkursust ja nelja intensiivkursust (veebruar–juuli–august–september) ja kahte kursust, kus õppetöö toimub kaks korda nädalas (märts–juuli ja september–jaanuar). [13] NB! Aastamaksumus hõlmab ühte poolintensiivkursust (veebruar), ühte intensiivkursust (juuli-august) ja kahte kursust, kus õppetöö toimub kaks korda nädalas (märts–juuli ja september–jaanuar).