[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 9.10.2009

KOM(2009)524 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelisele lepingule (mis käsitleb 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirju) Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

SELETUSKIRI

POLIITILINE JA ÕIGUSLIK TAUST

18. mail 1999 sõlmisid Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariik ja Norra Kuningriik lepingu, mis käsitleb nende riikide ühinemist Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

26. oktoobril 2004 sõlmisid Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Ühendus ja Šveitsi Konföderatsioon lepingu, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

21. juunil 2006 parafeeriti Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline protokoll Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega. Protokollile kirjutati alla 28. veebruaril 2008 ja see sõlmitakse tõenäoliselt 2009. aastal.

Tõhususe huvides ja selleks, et vältida eraldi läbirääkimiste pidamise vajadust, on Liechtenstein liitunud läbirääkimistega tema osalemiseks fondi tegevuses enne protokolli sõlmimist. Lepingut ei kohaldata Liechtensteini suhtes enne protokolli jõustumist.

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsuse nr 574/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013)[1] (edaspidi „otsus”) artiklile 11 osalevad Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja arendamisega ühinenud riigid fondis vastavalt nimetatud otsusele. Võetakse vastu ka osalemiseks vajalikud lisaeeskirjad. Muu hulgas kehtestatakse ühenduse finantshuvide kaitse ja kontrollikoja auditeerimisvolituste tagamiseks vajalikud sätted.

Lepingus tuleks ette näha, kuidas kohaldada eeskirju Norras, Islandis, Šveitsis ja Liechtensteinis nii, et kokkuvõttes vastutab komisjon fondi eelarve täitmise eest neis riikides. Sellekohased eeskirjad puuduvad nii otsuses kui ka eespool nimetatud Schengeni acquis ’ga ühinemise lepingutes. Pärast 20. detsembrit 2007, mil nõukogu andis komisjonile asjakohase volituse, alustati läbirääkimisi Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga. Läbirääkimised jõudsid lõpule 30. juunil 2009, mil parafeeriti lepingu eelnõu.

Pooled leppisid kokku, et lepingut kohaldatakse ajutiselt alates sellele allakirjutamise päevale järgnevast päevast, ilma et see piiraks põhiseadusest tulenevaid nõudeid. Sellest põhimõttest tehakse erand rahaliste kohustuste täitmist käsitleva artikli 6 kohaldamisel, sest nende kohustuste täitmist reguleerivad õigusaktid peavad vastu võtma lepinguga ühinenud riigid.

Liikmesriike on teavitatud ja nendega on nõu peetud nõukogu piiride töörühmas ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni töörühmas.

Lepingu õiguslik alus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 62 lõige 2 koostoimes artikliga 300.

Käesolev ettepanek ja sellega seotud ettepanek moodustavad lepingule allakirjutamise ja selle sõlmimise õigusliku vahendi. Nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega. Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõikele 3 tuleb enne lepingu sõlmimist Euroopa Parlamendiga ametlikult konsulteerida.

LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUS

Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimissuunistega seatud eesmärgid on saavutatud ja lepingu eelnõu on ühendusele vastuvõetav.

Lepingu eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt:

Eesmärk ja reguleerimisala

Mis puudutab eeskirju, mille kohaselt komisjonile kuulub lõplik vastutus fondi eelarve täitmise eest asjaomastes riikides, käsitletakse lepingus fondi finantsjuhtimise ja -kontrolli järgmisi tahke: usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte, huvide konflikti vältimise põhimõte, meetmed, mida tuleb võtta seoses sellega, et ELi vahendeid on volitatud kasutama lepinguga ühinenud riigid, rahaliste kohustuste täitmise tagamine, ühenduse finantshuvide kaitsmine pettuste eest, kohapealne kontrollimine, kontrollikoda ja avalikud hanked.

Lisaks esitatakse lepingus kord, mille kohaselt kõnealused riigid maksavad fondi eelarvesse osamaksu. Lepingus nähakse ette nende osamaksude summa aastail 2009–2013. Summa kindlaksmääramine võimaldab lihtsustada igal aastal fondi kasutada olevate assigneeringute suuruse väljaarvutamist. Kuid mitmeaastase programmi viimasel aastal kohaldatakse nende kindlate summade suhtes ka parandusmehhanismi vastavalt asjaomaste riikidega sõlmitud Schengeni assotsiatsioonilepingutes sätestatud ja SKP-l põhinevatele arvutusmeetoditele. Kui muudetakse otsuse artikli 13 lõikes 1 sätestatud võrdlussummat või otsuses ettenähtud igaaastasi assigneeringuid, võidakse summat kohandada. Juhul kui lepingu sõlmimine kulgeb prognooside kohaselt, tuleb 2009. aasta osamaksud erakorraliselt maksta alles 2010. aastal. Nagu 2008. aasta juulis juba teatatud, saavad lepinguga ühinenud riigid 2009. aasta eraldisi kasutada alles 2010. aastal. Osamaksude maksmise tähtaeg on samuti kindlaks määratud.

Lepingus on lepinguga ühinenud riikidele ette nähtud ka programmide ja aruannete esitamise konkreetne kord, pidades silmas, et nende fondide tegevuses osalemise algus on edasi lükkunud.

Deklaratsioonid

Lepingule on lisatud üks ühisdeklaratsioon selle kohta, et Liechtenstein otsustas mitte osaleda fondi tegevuses, mis aga ei mõjuta tema kohustust fondi rahaliselt toetada. Deklaratsioonis on sätestatud finantskoormuse jagamine ja rahalise toetuse andmine Schengeni acquis ’ elluviimiseks välispiiride ja viisapoliitika valdkonnas.

Peale selle vahetasid Norra ja Euroopa Ühendus deklaratsioone Euroopa Ühenduse otsuste vahetu täitmise põhimõtte kohaldamise kohta. Deklaratsioone vahetati vastavalt Norraga sõlmitud Schengeni lepingule lisatud deklaratsioonile.

JÄRELDUSED

Eespool esitatut silmas pidades soovitab komisjon nõukogul:

- võtta vastu otsus lepingule allakirjutamise kohta ühenduse nimel ja volitada nõukogu eesistujat määrama isiku(d), kes on nõuetekohaselt volitatud ühenduse nimel lepingule alla kirjutama;

- kiita pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist heaks lisatud Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline leping, mis käsitleb 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirju.

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelisele lepingule (mis käsitleb 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirju) Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõiget 2 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

1. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsuse nr 574/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013)[2] artiklile 11 osalevad Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja arendamisega ühinenud kolmandad riigid fondis vastavalt nimetatud otsusele. Võetakse vastu osalemiseks vajalikud lisaeeskirjad, sealhulgas sätted, mis tagavad ühenduse finantshuvide kaitse ja kontrollikoja auditeerimisvolitused.

2. Pärast 20. detsembrit 2007, mil nõukogu andis komisjonile asjakohase volituse, viidi lõpule Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga peetud läbirääkimised ja 30. juunil 2009 leping parafeeriti.

3. Lepingule tuleks alla kirjutada ja seda ajutiselt kohaldada eeldusel, et see hiljem sõlmitakse.

4. Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Kuna käesolev otsus põhineb Schengeni acquis ’l Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel, tuleb Taanil sama protokolli artikli 5 kohaselt otsustada kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva otsuse vastu võtnud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses või mitte.

5. Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes)[3] ning vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2004/926/EÜ (Schengeni acquis ’ osade jõustamise kohta Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis)[4]. Seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

6. Käesolev otsus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes[5]. Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelisele lepingule (mis käsitleb 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirju) ja sellele lisatud deklaratsioonidele Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamine kiidetakse käesolevaga heaks eeldusel, et leping sõlmitakse.

Lepingu ja sellega seotud dokumentide tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel lepingule alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Kuni lepingu ametlikuks sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni kohaldatakse lepingut ajutiselt vastavalt lepingu artikli 13 lõikele 5.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline leping

2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirjade kohta

EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi „ühendus”)

ning

ISLANDI VABARIIK (edaspidi „Island”),

NORRA KUNINGRIIK (edaspidi „Norra”),

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON (edaspidi „Šveits”) ja

LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK (edaspidi „Liechtenstein”),

edaspidi „lepinguga ühinenud riigid”,

edaspidi „lepinguosalised”,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingut, mis käsitleb nimetatud riikide ühinemist Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „Norra ja Islandiga sõlmitud ühinemisleping”),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist lepingut, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „Šveitsiga sõlmitud ühinemisleping”),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist protokolli Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokoll”),

NING ARVESTADES JÄRGMIST:

(1) Euroopa Ühendus lõi Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 574/2007/EÜ üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifondi aastateks 2007–2013 (edaspidi „fond”).

(2) Kõnealune otsus kujutab endast Schengeni acquis ’ edasiarendust Norra ja Islandiga sõlmitud ühinemislepingu, Šveitsiga sõlmitud ühinemislepingu ja Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokolli tähenduses.

(3) Otsuse artiklis 11 on sätestatud, et Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ühinenud kolmandad riigid osalevad fondis vastavalt sellele otsusele ning et kehtestatakse osalemiseks vajalikud lisaeeskirjad, sealhulgas sätted, mis tagavad ühenduse finantshuvide kaitse ja kontrollikoja auditeerimisvolitused.

(4) Fond kujutab endast eriotstarbelist vahendit Schengeni acquis ’ raames, mille eesmärk on finantskoormuse jagamine ja rahalise toetuse andmine Schengeni acquis ’ elluviimiseks liikmesriikide välispiiride ja viisapoliitika valdkonnas.

(5) Selleks et lihtsustada fondis osalevatele riikidele igal aastal eraldatavate vahendite summa arvutamist ja hõlbustada lepinguga ühinenud riikidel mitmeaastaste programmide koostamist, nähakse käesolevas lepingus ette kindlasummalised igaaastased osamaksud, mille suhtes mitmeaastase programmi viimasel aastal kohaldatakse parandusmehhanismi,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Reguleerimisala

Lepingus esitatakse ühinenud riikide fondi tegevuses osalemiseks vajalikud lisaeeskirjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 574/2007/EÜ, millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013 (edaspidi „otsus”).

Artikkel 2

Finantsjuhtimine ja -kontroll

7. Lepinguga ühinenud riigid võtavad meetmeid, et täita Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „EÜ asutamisleping”) ja ühenduse teiseste õigusaktide finantsjuhtimise ja -kontrolli alased sätted.

8. Lõikes 1 osutatud sätted on järgmised:

9. EÜ asutamislepingu artikli 248 lõiked 1–3, artiklid 256 ja 274 ning artikli 280 lõiked 1–3;

10. nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust)[6] (edaspidi „finantsmäärus”), artiklid 27, 28a ja 52, artikli 53 punkt b, artikli 72 lõige 2 ja artikli 95 lõige 2;

11. komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad)[7]asjaomased sätted

12. nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja muude eeskirjade eiramiste eest,[8] ning

13. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta.

14. Lepinguosalised võivad seda loetelu omavahelisel kokkuleppel muuta.

15. Oma territooriumil kohaldavad lepinguga ühinenud riigid lõikes 2 osutatud sätteid kooskõlas käesoleva lepinguga.

Artikkel 3

Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest kinnipidamine

Fondi vahendite kasutamisel lepinguga ühinenud riikide territooriumil lähtutakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest.

Artikkel 4

Huvide konflikti vältimise põhimõttest kinnipidamine

Kõigil lepinguga ühinenud riikide territooriumil tegutsevatel finantsjuhtimises osalejatel ja teistel isikutel, kes on seotud eelarve täitmise, haldamise, auditeerimise ja -kontrolliga, on keelatud võtta mis tahes meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu ühenduse huvidega.

Artikkel 5

Rakendamise delegeerimisest tulenevad kohustused

Lepinguga ühinenud riigid võtavad kõik õiguslikud, regulatiivsed, haldus- ja muud meetmed, mis on vajalikud ühenduse huvide kaitseks vastavalt finantsmääruse artikli 53 punktis b ja artikli 95 lõikes 2 sätestatud kohustustele.

Artikkel 6

Otsuste täitmine

Komisjoni otsused, milles nähakse ette, et muu isik kui riik peab täitma rahalised kohustused, kuuluvad täitmisele lepinguga ühinenud riikide territooriumil.

Täitmist reguleerivad selles riigis kehtivad tsiviilmenetluse normid, mille territooriumil täitmine aset leiab. Korralduse otsuse täitmise tagamise kohta ilma muude formaalsusteta peale otsuse autentsuse tõestamise lisab otsusele riigi ametiasutus, kelle lepinguga ühinenud asjaomase riigi valitsus selleks otstarbeks määrab ning komisjonile teatavaks teeb.

Kui need formaalsused on komisjoni avalduse põhjal lõpetatud, võib komisjon taotleda täitmist kooskõlas riigi õigusaktidega, saates küsimuse otse pädevale asutusele.

Täitmist võib peatada ainult Euroopa Ühenduste Kohtu otsusega. Asjassepuutuva riigi kohtute pädevusse kuuluvad siiski kaebused täitmise ebaõige viisi kohta.

Artikkel 7

Ühenduse finantshuvide kaitsmine pettuse vastu

16. Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 280 lepinguga ühinenud riigid:

17. võitlevad pettuse ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu niisuguste tõkestusmeetmetega, mis tagavad tõhusa kaitse;

18. võtavad ühenduse finantshuve kahjustava pettuse vastu samu meetmeid, mida nad kasutavad omaenda finantshuve kahjustava pettuse vastu, ning

19. kooskõlastavad oma tegevust ühenduse finantshuvide kaitsmisel liikmesriikide ja komisjoniga.

20. Selleks võtavad lepinguga ühinenud riigid vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 280 lõikele 4 meetmeid, mis on samasugused kui lepingule allakirjutamise ajal jõus olevad ühenduse meetmed.

Lepinguosalised võivad kooskõlas käesoleva artikliga ja vastastikusel kokkuleppel võtta tulevikus meetmeid, mis on samasugused kui ühenduse tulevikus võetavad meetmed.

Artikkel 8

Komisjoni läbiviidav kohapealne kontroll ja inspekteerimine

Ilma et see mõjutaks õigusi, mis tal on vastavalt otsuse artiklitele 35 ja 47, on komisjonil (OLAF) õigus teostada kohapealset kontrolli ja inspekteerimist lepinguga ühinenud riikide territooriumil vastavalt tingimustele, mis on sätestatud 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve fondiga seotud pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest.

Lepinguga ühinenud liikmesriikide ametiasutused aitavad kaasa kohapealsele kontrollimisele ja inspekteerimisele, mida võib nende asutuste soovil läbi viia ka ühiselt.

Artikkel 9

Kontrollikoda

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõikele 3 ja finantsmääruse esimese osa VIII jaotise 1. peatükile on EÜ asutamislepinguga asutatud kontrollikojal võimalik kõikide lepinguga ühinenud riikide territooriumil asuvate ja ühenduse nimel fondiga seotud tulusid ja kulusid haldavate asutuste, sealhulgas iga eelarvest makseid saava füüsilise ja juriidilise isiku ruumes viia läbi kohapealne audit.

Kontrollikoja auditid lepinguga ühinenud riikides viiakse läbi koostöös riigi auditeerimisasutustega või, kui neil puuduvad vajalikud volitused, siis koos riigi pädevate talitustega. Kontrollikoda ja lepinguga ühinenud riikide auditeerimisasutused teevad koostööd usalduslikult, säilitades samal ajal oma sõltumatuse. Need asutused või talitused teatavad kontrollikojale, kas nad kavatsevad auditeerimisest osa võtta.

Kontrollikojal on vähemalt samasugused õigused kui komisjonil vastavalt otsuse artiklitele 35 ja 47 ning lepingu artiklile 8.

Artikkel 10

Riigihanked

21. Norra, Island ja Liechtenstein kohaldavad oma riigis kehtivat riigihangete seadust kooskõlas EMP lepingu XVI lisaga.

22. Šveits kohaldab oma riigihangete seadust kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni riigihankelepinguga.

Šveits esitab komisjonile oma riigihankemenetluse ning haldus- ja kontrollisüsteemi kirjelduse.

Lisaks esitab ta igas aastaprogrammi rakendamise lõpparuandes teabe kasutatud riigihankemenetluste kohta.

Artikkel 11

Osamaksud ja eraldised

23. Lepinguga ühinenud riigid teevad igal aastal fondi eelarvesse makseid vastavalt järgmisele tabelile:

tuhandetes eurodes | 2009 |

igaaastased assigneeringud (EÜ eelarve) | 185,500 |

Norra | 5,100 |

Island | 260 |

Šveits | 5,565 |

2009. aasta maksed on kindlasummalised ega kuulu läbivaatamisele[9].

tuhandetes eurodes | Indeks[10] | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

ettenähtud igaaastased assigneeringud (EÜ eelarve) | % | 207,500 | 253,500 | 349,100 | 481,200 |

Norra | 2,61 | 5,408 | 6,607 | 9,099 | 12,542 |

Island | 0,04 | 79 | 96 | 132 | 183 |

Šveits | 3,35 | 6,943 | 8,483 | 11,682 | 16,102 |

Liechtenstein | 0,03 | 62 | 76 | 105 | 144 |

2010.–2013. aasta maksete suuruse arvutamisel lähtutakse tabelis esitatud indeksist, mida kohaldatakse vastavalt lõikele 4.

24. 2011.–2013. aastal on maksetähtaeg asjaomase eelarveaasta 15. veebruar ja need tehakse vastavalt sissenõudekorraldustele, mille komisjon esitab eelneva aasta 15. detsembriks.

25. 2009. aasta osamaksud makstakse erakorraliselt 2010. aastal. Need tuleb koos 2010. aasta osamaksudega maksta 15. veebruariks 2010. Šveits maksab 2009. aasta osamaksud ühe kuu jooksul pärast käesolevale lepingule allakirjutamist.

Ühendus maksab lepinguga ühinenud riikidele ettenähtud ning otsuse artiklite 14 ja 15 kohaselt komisjoni poolt kehtestatud 2009. aasta eraldised 2010. aastal järgmiste erakorraliste eraldistena:

Norrale: 1 611 049 eurot

Islandile: 62 148 eurot

Šveitsile: 2 282 112 eurot

2010. aasta eraldised ja nimetatud erakorralised eraldised nähakse ette 2010. aasta programmis.

Alates 2010. aastast arvutatakse lepinguga ühinenud riikidele ettenähtavate eraldiste suurus välja vastavalt otsuse artiklitele 14 ja 15.

26. Lepinguosalised parandavad lepinguga ühinenud riikide 2010., 2011., 2012. ja 2013. aasta osamaksude suuruse vastavalt uusimatele 1. mail 2012 kättesaadavatele SKP näitajatele. Parandusi arvestatakse 2013. aasta osamaksu suuruse arvutamisel.

Protsent lepinguga ühinenud riikide SKPst, mida kasutatakse asjaomase riigi puhul paranduste tegemiseks, arvutatakse järgmiselt:

Vastavalt Norra ja Islandiga sõlmitud ühinemislepingu artikli 12 lõikele 1 lähtutakse nende riikide SKP protsendi arvutamisel kõikide osalevate riikide SKPst.

Vastavalt Šveitsiga sõlmitud ühinemislepingu artiklile 11 lähtutakse tema SKP protsendi arvutamisel kõikide osalevate riikide SKPst.

Vastavalt Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokolli artiklile 3 lähtutakse tema SKP protsendi arvutamisel kõikide osalevate riikide SKPst.

27. Lepinguosalised kohandavad lõike 1 tabelis esitatud arve, kui muutub otsuse artikli 13 lõikes 1 nimetatud võrdlussumma või tegelike aastaassigneeringute suurus võrreldes lõike 1 tabelis esitatud summadega, mille on kindlaks määranud EÜ eelarvepädevad institutsioonid vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe[11] punktile 37 Euroopa Liidu 2007.–2013. aasta mitmeaastase finantsraamistiku raames.

Kohandused on proportsionaalsed võrdlussummas või asjaomas(t)es aastaassigneeringu(te)s tehtud muudatustega ning neid kohaldatakse eelarveaasta(te)l, mille võrdlussummat või assigneeringute suurust on muudetud.

Komisjon teavitab lepinguga ühinenud riike kirja teel osamaksu suuruse muutmisest ning maksete ja tagasimaksete tegemise korrast.

28. Liechtenstein maksab osamaksu vaid artikli 13 lõikes 6 nimetatud aastate eest.

29. Komisjon võib igal aastal kasutada kuni 300 000 eurot lepinguga ühinenud riikide maksetest laekunud vahendeid, et katta koosseisuliste ja mittekoosseisuliste töötajate halduskulud, mis tulenevad otsuse ja käesoleva lepingu täitmisest lepinguga ühinenud riikide poolt.

30. Komisjon võtab 2009. ja 2010. aasta suhtes eelarvelisi kulukohustusi summas, mis vastab komisjoni poolt lepinguga ühinenud riikidele otsuse artiklite 14 ja 15 kohaselt tehtavate eraldiste summale.

Artikkel 12

Konfidentsiaalsus

Käesoleva lepingu alusel mis tahes vormis edastatud või saadud teavet käsitatakse ametisaladusena ja seda kaitstakse nagu muud samalaadset informatsiooni ühenduse institutsioonide suhtes kehtivate ja lepinguga ühinenud riikide õigusaktidega. Sellist teavet võib edastada üksnes ühenduse institutsioonides, liikmesriikides ja lepinguga ühinenud riikides olevatele isikutele, kes oma ülesannete tõttu peavad seda teadma; samuti tohib seda teavet kasutada selleks, et tagada lepinguosaliste finantshuvide tõhus kaitse.

Artikkel 13

Jõustumine

31. Käesoleva lepingu hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär.

32. Euroopa Ühendus, Norra, Island, Šveits ja Liechtenstein kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma menetlustele.

33. Käesoleva lepingu jõustumise peavad heaks kiitma Euroopa Ühendus ja lisaks veel vähemalt üks allakirjutaja.

34. Leping jõustub iga lepinguosalise suhtes tema heakskiitmiskirja hoiulevõtja juures hoiule andmisele järgneva esimese kuu esimesel päeval.

35. Euroopa Ühendus, Norra, Island, Šveits ja Liechtenstein kohaldavad lepingut, välja arvatud selle artiklit 6, ajutiselt alates sellele allakirjutamise päevale järgnevast päevast, ilma et see piiraks põhiseadusest tulenevaid nõudeid.

36. Euroopa Ühendus ja Liechtenstein kohaldavad lepingut ajutiselt alates päevast, mil vastavalt Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokolli artiklile 10 jõustuvad selle protokolli artiklis 2 osutatud sätted.

Artikkel 14

Programmide vastuvõtmine

37. Lepinguga ühinenud riigid teatavad komisjonile hiljemalt üks kuu pärast lepingule allakirjutamist, millised ametiasutused on määratud rakendama riigi mitmeaastast programmi ja aastaprogrammi.

38. Lepinguga ühinenud riigid esitavad 2010.–2013. aasta mitmeaastase programmi eelnõu komisjonile hiljemalt kolm kuud pärast käesolevale lepingule allakirjutamist.

39. Lepinguga ühinenud riigid esitavad 2010. aasta programmi eelnõu komisjonile hiljemalt viis kuud pärast käesolevale lepingule allakirjutamist.

40. Lepinguga ühinenud riigid esitavad otsuse artikli 34 lõikes 2 osutatud haldus- ja kontrollisüsteemide kirjelduse hiljemalt kolm kuud pärast käesolevale lepingule allakirjutamist.

41. Komisjon kiidab otsuses sätestatud korras mitmeaastase programmi heaks kolme kuu jooksul ja 2010. aasta programmi ühe kuu jooksul pärast selle ametlikku esitamist, tingimusel et komisjon veendub otsuse artiklis 34 sätestatud korras, et lepinguga ühinenud riigid on loonud haldus- ja kontrollisüsteemid, mis vastavad otsuse artiklitele 26–32.

42. Lepinguga ühinenud riikidel ei tule esitada otsuse artikli 52 lõike 2 punktis a ettenähtud hindamisaruannet.

Artikkel 15

Kehtivus ja lõpetamine

43. Ühendus või lepinguga ühinenud riik võib käesoleva lepingu lõpetada, teavitades oma otsusest teisi lepinguosalisi. Käesolev leping kaotab kehtivuse kolme kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast. Lõpetamise otsusest teatamise ajal pooleli olevaid projekte ja meetmeid jätkatakse käesolevas lepingus sätestatud tingimustel. Lepinguosalised lahendavad lepingu lõpetamise muud võimalikud tagajärjed ühisel kokkuleppel.

44. Norra ja Islandiga lõpetatakse leping, kui nendega sõlmitud ühinemisleping lõpetatakse vastavalt selle lepingu artikli 8 lõikele 4, artikli 11 lõikele 3 või artiklile 16.

Šveitsiga lõpetatakse leping, kui temaga sõlmitud ühinemisleping lõpetatakse vastavalt selle lepingu artikli 7 lõikele 4, artikli 10 lõikele 3 või artiklile 17.

Liechtensteiniga lõpetatakse leping, kui temaga sõlmitud ühinemisprotokoll lõpetatakse vastavalt selle protokolli artikli 5 lõikele 4, artikli 11 lõikele 1 või artikli 11 lõikele 3.

Artikkel 14

Keeled

Käesolev leping ja sellele lisatud deklaratsioonid koostatakse ühes originaaleksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari, islandi ja norra keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini ühisdeklaratsioon Liechtensteini osalemise kohta Välispiirifondis vastavalt otsusele nr 574/2007/EÜ

Euroopa Ühendus ja Liechtenstein,

- võttes arvesse Liechtensteini geograafilist asendit ja seda, et tal puuduvad välispiirid ja konsulaadid, millele toetudes töötada välja fondi rakendamise programm ja

- tunnustades Liechtensteini taotlust saavutada Schengeni acquis ’ eesmärgid ning tema solidaarsust riikidega, kes kohaldavad välispiire käsitlevaid Schengeni sätteid,

lepivad kokku, et Liechtenstein võib otsustada mitte osaleda fondi tegevuses eeldusel, et ta maksab fondi osamaksusid vastavalt Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelisele lepingule, mis käsitleb 2007.–2013. aastaks loodud Välispiirifondi lisaeeskirju. Seega Liechtenstein tasub fondi osamaksud, kuid loobub õigusest saada fondist eraldisi vastavalt otsuse 574/2007/EÜ artiklitele 14 ja 15.

Juhul kui Liechtenstein soovib hiljem osaleda, teatab ta sellest komisjonile piisavalt ette. Siis lepitakse kirjavahetuse teel kokku, millised praktilised ettevalmistused tehakse otsuse nr 574/2007/EÜ, rakenduseeskirjade ja käesoleva lepingu kohaldamiseks.

Norra valitsuse deklaratsioon Norras asuvatele ettevõtetele adresseeritud rahaliste kohustuste täitmist käsitlevate Euroopa Ühenduse institutsioonide otsuste vahetu täitmise põhimõtte kohaldamise kohta

Lepinguosaliste tähelepanu juhitakse asjaolule, et Norra põhiseaduses ei ole sätestatud Norras asuvatele ettevõtetele adresseeritud rahaliste kohustuste täitmist käsitlevate Euroopa Ühenduse institutsioonide otsuste vahetut täitmist. Norra nendib, et need otsused tuleks ka edaspidi adresseerida otse tema ettevõtetele, kellel tuleb oma kohustused tavakohaselt täita. Põhiseadusest tulenev Euroopa Ühenduse institutsioonide otsuste vahetu täitmise põhimõtte kohaldamise piirang ei kehti Norra ettevõtete ühenduse territooriumil asuvate tütarettevõtete ega varade suhtes. Norra on valmis, kui selles valdkonnas tekib probleeme, pidama konsultatsioone ja võtma meetmeid pooltele sobiva lahenduse leidmiseks.

Euroopa Ühenduse deklaratsioon

Komisjon jälgib pidevalt Norra ühepoolses deklaratsioonis osutatud olukorda. Ta võib igal ajal alustada Norraga konsultatsioone kõnealustele probleemidele sobiva lahenduse leidmiseks.

[1] ELT L 144, 6.6.2007, lk 22.

[2] ELT L 144, 6.6.2007, lk 22.

[3] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

[4] ELT L 395, 31.12.2004, lk 70.

[5] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

[6] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1, viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

[7] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1, viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007 (ELT L 111, 28.4.2007, lk 13).

[8] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

[9] Vastavalt 2007. aasta SKP-le.

[10] Indeksi näitajad on ümardatud.

[11] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.