KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE MONTENEGRO EDUSAMMUDE KOHTA REFORMIDE ELLUVIIMISEL /* COM/2012/0222 final */





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE MONTENEGRO EDUSAMMUDE KOHTA REFORMIDE ELLUVIIMISEL 1. Sissejuhatus Oma arvamuses Montenegro Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta[1] sõnastas Euroopa Komisjon seitse prioriteeti,[2] mis tuleb täita selleks, et komisjon soovitaks alustada Montenegroga ühinemisläbirääkimisi. Komisjon järeldas oma 2011. aasta laienemisstrateegiadokumendis,[3] mis põhineb 2011. aasta eduaruande[4] analüüsil, et Montenegro on edukalt tegelenud ELi poolt 2010. aastal seatud põhiprioriteetidega, mis on eeltingimuseks ühinemisläbirääkimiste avamiseks. 2011. aasta detsembris kohtunud Euroopa Ülemkogu väljendas heameelt komisjoni hinnangu üle, mis käsitleb Montenegro tehtud suuri edusamme, mis on andnud üldiselt rahuldavaid tulemusi. Pidades silmas ühinemisläbirääkimiste alustamist Montenegroga 2012. aasta juunis, tegi Euroopa Ülemkogu nõukogule ülesandeks vaadata läbi Montenegro edusammud reformide rakendamisel, pöörates eriti tähelepanu õigusriigi ja põhiõiguste valdkonnale, eelkõige korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastasele võitlusele, võttes aluseks komisjoni 2012. aasta esimesel poolel esitatava aruande. Euroopa Ülemkogu 2011. aasta detsembri järelduste järel on komisjon algatanud kohtusüsteemi ja põhiõigusi ning õigust, vabadust ja turvalisust käsitlevate peatükkide sõelumisprotsessi. Tänu uuele lähenemisviisile on võimalik mõlema peatüki raames kerkinud küsimustega tegeleda ühinemisläbirääkimiste algusjärgus. Käesolevas aruandes hinnatakse Montenegro alates 1. septembrist 2011 tehtud täiendavaid edusamme oluliste reformide rakendamisel. Sel ajal tegi Montenegro täiendavaid edusamme parlamendi töö tugevdamisel, avaliku halduse muutmisel professionaalsemaks ja apoliitilisemaks, meediavabaduse ja kodanikuühiskonnaga tehtava koostöö valdkonnas. Käimas on põhiseaduse läbivaatamise protsess, mille eesmärk on anda kindel tagatis kohtusüsteemi sõltumatusele ja usaldusväärsusele. Montenegro on saavutanud uusi tulemusi korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses. Hiljuti vastuvõetud diskrimineerimisvastaste ja korruptsioonivastaste meetmete rakendamine on alanud ja täiendavaid edusamme on tehtud seoses ümberasustatud isikute ning romade, aškalite ja egiptlastega. Montenegro on osalenud piirkonda mõjutavates sündmustes konstruktiivselt ning jätkanud oma stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sujuvat kohaldamist. Siiski peab Montenegro jätkama jõupingutusi, et jõuda täiendavate tulemusteni õigusriigi valdkonnas, eelkõige seoses korruptsiooniga kõrgema tasandi ametnike hulgas ja organiseeritud kuritegevusega. Käesoleva aruande hinnang põhineb komisjoni kogutud ja analüüsitud teabel, sealhulgas Montenegro antud teabel, vastastikuste hindamismissioonide järeldustel ning liikmesriikide, rahvusvaheliste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide poolt nende regulaarsetel kohtumistel komisjoniga antud teabel. 2. Reformide rakendamine Parlament Kohalike omavalitsuste volikogude ja parlamendiliikmete valimise seaduse muudatused võeti vastu 2011. aasta septembris, viies sellega valimiste õigusraamistiku kooskõlla põhiseadusega ning täites OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE-ODIHR) ja Veneetsia komisjoni peamised soovitused valimiste kohta. Valimisseaduste rakendamine on alanud. Parlamendi vabu liikmekohti on hakatud täitma vastavalt kohale valimisnimekirjades. 2011. aasta detsembris nimetas parlament ametisse parlamendi esimehe ja vabariigi valimiskomisjoni üheksa liiget. Hiljuti vastu võetud õigusaktide puhul on vaja täielikult arvesse võtta mitut täitmist ootavat OSCE/ODHIR ja Veneetsia komisjoni soovitust, eelkõige soolise võrdõiguslikkuse, koalitsioonide laialisaatmise ja nende rahastamiskohustuste ning keskvalimiskomisjoni volituste kohalike omavalitsuste valimistele laiendamise valdkonnas. Parlament on jätkanud aktiivset tööd, sealhulgas mitmes Euroopa integratsiooniga seotud valdkonnas nagu näiteks rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamine ning ELi vahendite kasutamise auditeerimine. Parlamendi rolli seadusandlikul mõjuhindamisel ja Euroopa Liidu õigusaktidega ühtlustamise protsessi seirel ning selle võimet tuleb tugevdada. Parlamendi järelevalverolli on veelgi tugevdatud, eelkõige on stabiilselt suurenenud parlamendis esitatud küsimuste arv, korraldatud kõrgete riigiametnikega kontrolli- ja konsulteerimiskohtumisi ning diskuteeritud erinevate institutsioonide esitatud aruannete üle. Seoses parlamendi kontrolliga korruptsioonivastase võitluse valdkonnas otsustas parlament 2012. aasta veebruaris esmakordselt algatada parlamentaarse uurimise ja asutada komitee, mille ülesandeks on koguda infot ja koostada aruanne väidetava korruptsiooni kohta ettevõtja „Telekom Crne Gore” erastamisel. Parlamendi haldussuutlikkust on veelgi tugevdatud, eelkõige suurendades töötajate arvu (2011. aasta oktoobris 100, 2012. aasta märtsis 129). Sellest hoolimata peab jätkama jõupingutusi, et parlamendi haldus- ja ekspertsuutlikkust veelgi tugevdada. Parlamendi töö läbipaistvuse valdkonnas on tehtud uusi edusamme. 2011. aasta detsembris hakkas parlament oma veebisaidil avaldama kõigi saadikute hääletusstatistikat. Selleks et parandada suhtlust kodanikuühiskonna ja avalikkusega, on võetud täiendavaid meetmeid. 2011. aasta novembris vastu võetud uues lobiseaduses reguleeritakse muu hulgas parlamendi suhet lobistidega. Kokkuvõttes on kõnealuses valdkonnas tehtud uusi edusamme. Hiljuti vastuvõetud valimisseaduste rakendamine on alanud. Parlamendi seadusandlikku rolli ja järelevalvevolitusi on veelgi tugevdatud, sealhulgas õigusriigiga seonduvates küsimustes. Parlamendi töö läbipaistvus ja koostöö kodanikuühiskonnaga on paranenud. Parlamendi haldus- ja ekspertsuutlikkust on tugevdatud personali ja koolituse seisukohast. Parlamendi seadusandliku rolli tugevdamiseks, eelkõige seoses uute õigusaktide ja ELi õigustiku põhjaliku vastavuskontrolliga, peavad need jõupingutused jätkuma. Parlamendi suutlikkust täidesaatva võimu järelevalvel ja kontrollil tuleb endiselt tugevdada. Avalik haldus Valitsuse initsiatiivil ning ELi ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide toel algatati avaliku halduse ümberkorraldamiseks ja ratsionaliseerimiseks avaliku sektori ulatuslik reform. 2012. aasta aprillis kiitis valitsus heaks avaliku halduse ümberkorraldamise kava. Kõnealuse reformi elluviimise osana võeti vastu täiendavaid teiseseid õigusakte, mille eesmärk on avaliku halduse struktuure ühtlustada, suurendades selle tõhusust, tugevdades vabaühendustega tehtavat koostööd ja hakates seaduseelnõude koostamisel kasutama avalikku arutelu. Alates 2012. aasta jaanuarist tuleb uute õigusaktide koostamisel hinnata nende mõju ning edastada valitsusele mõjuhinnang koos rahandusministri arvamusega uue õigusakti rakendamise eelarvemõju kohta. Sellest ajast alates on esitatud uute õigusaktide kohta kokku 90 arvamust. Riigikontrolli volitusi laiendati, hõlmates erakondade rahastamise auditi, muutes selleks erakondade rahastamise seadust. Riigikontrolli suutlikkust ja sõltumatust tuleb tugevdada eelkõige selles valdkonnas. 2012. aasta aprillis võttis valitsus vastu selle institutsiooni arendamise strateegia. Kokkuvõttes on Montenegro teinud mõningaid täiendavaid edusamme avaliku halduse reformi probleemide lahendamisel. Avaliku halduse ümberkorraldamise ulatuslik kava tuleb sellest hoolimata valmis saada. Õigusraamistikku tuleb veelgi parandada, eelkõige avalike teenistujate värbamismenetluste, avaliku teenistuse üldise juhtimise eest vastutavate asutuste tugevdamise ning haldusmenetluste valdkonnas. Hiljuti vastuvõetud õigusaktide rakendamist tuleb tõhustada. Avaliku halduse reform peab jätkuma, võttes piisavalt arvesse vajadust tugevdada Euroopa-integratsiooniga seonduvaid valdkondi ja reformi rahalist jätkusuutlikkust. Kehtestada tuleb avaliku halduse reformistrateegia rakendamise ja järelevalve mehhanismid. Kohtusüsteem Kohtusüsteemi sõltumatuse ja erapooletuse valdkonnas on käimas menetlus põhiseaduse muudatuste vastuvõtmiseks, mille eesmärk on kohtusüsteemi sõltumatuse suurendamine, kasutades seejuures eelkõige kohtu ja prokuröride nõukogu liikmete ja riigiprokuröride politiseerimata ja tulemuspõhist ametissenimetamist. Parlament võttis põhiseaduse muudatuste eelnõu nõutava 2/3 häälteenamusega vastu 28. septembril 2011. Valitsuse ja opositsioonierakondade vaheliste konsultatsioonide järel võttis parlamendi õigus- ja põhiseaduskomisjon 2012. aasta märtsis vastu rea põhiseaduse muudatusi, mis esitatakse täiskogule hääletamiseks. Algatatud põhiseadusreform peaks viima kohtusüsteemi kooskõlla Euroopa standarditega, vältides eelkõige poliitilist mõju ametitesse nimetamisel ja tugevdades kohtusüsteemi sõltumatust, eelkõige asendades parlamendiliikmetest kohtunõukogu liikmed tunnustatud juristidega ning kehtestades riigikohtu esimehe kohtunõukogu poolt ametisse nimetamise uue korra. Vastu tuleks võtta ka põhiseaduse muudatused, millega suurendatakse konstitutsioonikohtu suutlikkust ja sõltumatust ning sätestatakse konkreetsed alused kohtunike ja prokuröride ametist vabastamiseks. Jätkus eelmise aasta juulis muudetud kohtuid, kohtunõukogu ja riigiprokuratuuri käsitlevate õigusaktide rakendamine, et tugevdada kohtute vastutust ja sõltumatust. Jaanuaris kutsus riigikohus kokku komisjoni, mille ülesandeks on nimetada kohtunike seast kohtunõukogu liikmed. Kohtunike konverents valis nimetatud komisjoni poolt koostatud kandidaatide nimekirja põhjal märtsis kohtunike hulgast kohtunõukogu uued liikmed. Kohtunõukogu ja prokuratuurinõukogu võtsid vastu oma kodukorra, milles määratakse kindlaks nende organisatoorne struktuur, toimimine ja otsustusmenetlused. 2011. aasta septembris kutsus kohtunõukogu kokku komisjoni, mis viib kohtuniku esmakordsel ametisse nimetamisel läbi kirjaliku testi, ning kohtute kontrollikomisjoni. Kohtunike esimesed kirjalikud testid toimusid 2012. aasta veebruaris ja siiani on uute kriteeriumide alusel ametisse nimetatud neli kohtunikku. Sellest hoolimata avaldatakse endiselt infot teatavate kohtute vabade töökohtade kohta ning veel on loomata läbipaistvatel ja objektiivsetel kriteeriumidel põhinev üleriiklik ühtne kohtunike ja prokuröride värbamissüsteem. Kohtu- ja prokuratuurinõukogu tööd takistavad nende ebapiisav haldussuutlikkus ja piiratud eelarvevahendid. Kohtuasjade juhuslik määramine tagatakse kohtutes jätkuvalt IT-süsteemi abil, välja arvatud piiratud töötajate arvuga väiksemates kohtutes. Kohtute vastutuse osas tehti avalikult kättesaadavaks halduskohtu ja apellatsioonikohtu kõik otsused. 2011. aasta oktoobris nimetati kohtunike ja prokuröride eetikakoodeksist kinnipidamist kontrollivad komisjonid. Kohtunike eetikakoodeksist kinnipidamist kontrolliv komisjon käsitles kõnealusel ajavahemikul kaht kaebust, mis mõlemad lükati tagasi. Ametisse nimetati distsiplinaarkomisjoni liikmed ja kaks töötajat, kes abistavad kohtunike väidetavaid korruptsioonijuhtumeid käsitlevate kaebuste kontrollimisel. 2012. aasta jaanuaris algatati ühe kohtuniku suhtes distsiplinaarmenetlus. Siiani ei ole prokuröride puhul algatatud distsiplinaarmenetlust. Distsiplinaarkomisjoni topeltvolitused distsiplinaarmenetluse läbiviimisel ja otsustamisel tuleb läbi vaadata. Selleks et tagada kohtunike ja prokuröride täielik vastutamine kriminaalõiguse alusel, tuleb tugevdada ametikohaga kaasneva puutumatuse võtmise menetlusi. Endiselt on loomata usaldusväärne süsteem kohtunike ja prokuröride ametialaseks hindamiseks. Kohtute tõhususe osas on Montenegro võtnud täiendavaid meetmeid kohtuasjade kuhjumise vähendamiseks. 2011. aasta lõpus oli varasematest aastatest pärinevate lahendamata kohtuasjade arv Montenegro kohtutes kokku ligikaudu 11 500 , mis on umbes 4 % vähem kui 2010. aastal. Lisaks eelmise aasta juulis ametisse nimetatud 34 notarile nimetati 2012. aasta jaanuaris ametisse veel neli notarit. Pärast otsuste täitmise ja nõuete tagamise seaduse jõustumist, millega delegeeriti tsiviilkohtuotsuste täitmise volitused kohtutäituritele, võttis parlament 2011. aasta detsembris vastu riiklike kohtutäiturite seaduse. Sellest hoolimata on tsiviilkohtuotsuste täitmine endiselt nõrk, kohtutäiturid on veel ametisse nimetamata ning hiljuti loodud kohtutäiturite süsteemi toimimist tuleb veel hinnata. Terve kohtusüsteemi tõhususe suurendamiseks algatas kohtunõukogu kohtunike erirühmade loomise. Need rühmad tegelevad noorsooõigusega Podgorica ja Bijelo Polje kõrgemates kohtutes. Parlament võttis noorsooseadustiku vastu 2011. aasta detsembris. 2007.–2012. aasta kohtureformi strateegia elluviimise tegevuskava vaadati 2011. aasta detsembris läbi. Tehti esimesi samme kohtuvõrgu ratsionaliseerimiseks. Õiguskaitse kättesaadavuse osas on pärast tasuta õigusabi seaduse jõustumist 2012. aasta jaanuaris vastu võetud kolm rakendusakti ja tasuta õigusabi bürood avati kõigis esimese astme kohtutes. Sellest hoolimata takistavad selle seaduse rakendamist nende büroode ebapiisavad eelarvevahendid. Õiguskoolituskeskuse sõltumatust ning haldus- ja finantsvaldkonna jätkusuutlikkust on vaja veel tugevdada ja alustada tuleb kohtusüsteemi kõigi liikmete baaskoolitusega ühtse õppekava alusel. Kohtustatistika kvaliteeti tuleb parandada Euroopa standarditele vastavaks ning selliste usaldusväärsete näitajate põhjal nagu näiteks tootlikkuse ja menetletavate asjade määr. Endiselt on loomata kohtuasjade menetlemise pikkuse täpse jälgimise süsteem. Õiglasele kohtulikule arutamisele õiguse rikkumisel kasutatavate õiguskaitsevahendite mõju on piiratud ja need tuleb läbi vaadata vastavalt Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklist 13 tulenevale õigusele tõhusale õiguskaitsevahendile. Kokkuvõttes on tehtud uusi edusamme kohtureformi valdkonnas. Hiljuti vastuvõetud õigusaktide rakendamine on alanud ja põhiseadusreformi protsess on edenenud. Edusamme on tehtud kohtuotsuste avaldamise valdkonnas. Kohtuasjade kuhjumist on veelgi vähendatud ja tõhususe parandamiseks on loodud uus jõustamissüsteem. Tsiviilkohtuotsuste täideviimine on aga endiselt nõrk ja kohtuvõrk on veel ratsionaliseerimata. Veel on loomata kogu riiki hõlmav ühtne värbamissüsteem, mida kasutataks esmakordselt kohtuniku ametisse määramise puhul. Kohtustatistika usaldusväärsust tuleb parandada ja luua tuleb kohtuasjade menetlemise pikkuse jälgimise süsteem. Õigusalast koolitust peab ühtlustama ja tugevdama. Korruptsioonivastane poliitika Edenenud on valitsuse korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse strateegia ning selle 2011.–2012. aasta muudetud tegevuskava rakendamine. Tegevuskava rakendamise järelevalve eest vastutav riiklik komisjon võttis 2012. aasta aprillis vastu oma kolmanda aruande, järeldades, et suurema osa 2011. aasta teise poole tähtajaga meetmete rakendamine on alanud. Tegevuskava rakendamise järelevalve üldine institutsionaalne raamistik toimib hästi. Montenegro on teinud täiendavaid jõupingutusi oma korruptsioonivastase võitluse õigusraamistiku edasisel tugevdamisel, et tagada vastavus asjaomase ELi acquis ja rahvusvaheliste standarditega. Parlamendi poolt 2011. aasta novembris vastuvõetud tööseaduse muudatused täiendavad siseinformaatorite valdkonna õigusraamistikku, sisaldades sätteid, mis tagavad nende kaitse erasektoris. Valitsus võttis 2012. aasta aprillis vastu teabele vaba juurdepääsu käsitleva seaduse muudatused. 2011. aasta detsembris jõustatud erakondade rahastamise seaduse muudatustega reguleeritakse järelevalve institutsionaalset raamistikku, mitterahalisi sissemakseid ja liikmemaksude lage, fikseerides ülemmääraks 10 % liikme aastasissetulekust. Riigikontroll vastutab nüüd erakondade aastabilansi ja valimiskampaaniate kulude aruannete auditi eest, vabariigi valimiskomisjon vastutab aga seaduse muude osade rakendamise järelevalve eest. Vabariigi valimiskomisjoni haldus- ja ametialast suutlikkust tuleb aga tugevdada, et tagada täielikult tõhus sõltumatu järelevalve. Erakondade ja valmiskampaaniate rahastamise kontrollimise mehhanisme ning karistuste jõustamist tuleb tugevdada ja õigusraamistikus veelgi täpsustada. Karistuste süsteem on endiselt ebapiisavalt hoiatav ja diferentseerimata, kuid erakondade aruande- ja raamatupidamiskohustusi tuleb veelgi tugevdada. Alanud on huvide konflikti ja riigihangete valdkonnas hiljuti vastuvõetud õigusaktide rakendamine. Pärast huvide konflikti ennetamise seaduse muudatuste jõustumist astusid riigi omandis olevate ettevõtete nõukogudest tagasi kõik 36 parlamendisaadikut, kes olid neid ametikohti täitnud, samuti astusid ühest ametist tagasi kõik 16 parlamendisaadikut, kes olid ka juhtivatel kohtadel (nende seas kaks linnapead). 2012. aasta veebruaris nimetati ametisse riigihankekomisjoni liikmed ja võeti vastu selle tegevuseelarve. Valitsus võttis 2011. aasta detsembris vastu riigihankesüsteemi arendamise strateegia ja tegevuskava ning otsuse moodustada nende rakendamise järelevalveks koordineerimisorgan. Riigihankekomisjon ei ole aga prokuratuurile siiani teateid saatnud ning kontrollisüsteemi tuleb tugevdada. Uusi samme on tehtud korruptsiooniennetuse valdkonnas. 2011. aasta detsembris viidi korruptsioonivastase algatuse direktoraat (DACI) justiitsministeeriumi valitsemisalasse, et tagada korruptsioonivastase tegevuse parem koordineerimine. Kõnealusel ajavahemikul sai direktoraat 70 kaebust väidetava korruptsiooni kohta kohalikes omavalitsustes, avalikus halduses, kohtutes, tervishoiu- ja haridusvaldkonnas, mille kohta direktoraat esitas politseile 27 aruannet väidetava korruptsiooni kohta. Kaebuste tulva põhjuseks on ka mitu direktoraadi korraldatud teadlikkuse suurendamise kampaaniat korruptsioonist teatamise ja siseinformaatorite kaitse kohta. Valitsuse poolt möödunud aasta juulis vastuvõetud riskihinnangu põhjal (korruptsioonialdiste valdkondade kohta) on pädevad ametiasutused esitanud aruandeid hinnangus antud soovituste rakendamise kohta. Võetud on kohtusüsteemi korruptsiooni ennetamise meetmeid. Kohtunõukogu otsustas määrata spetsiaalsed vahendid kohtunikele, kes töötavad organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni-, terrorismi- ja sõjakuritegude asjade kallal. Kohtunikke ja prokuröre on jätkuvalt koolitatud korruptsioonivastase võitluse valdkonnas, eelkõige uue kriminaalmenetluse seadustiku rakendamise soodustamiseks. Kodanikuühiskonna organisatsioonid osalevad jätkuvalt aktiivselt strateegilise raamistiku parandamisel ja korruptsiooniasjade algatamiseks vältimatute tõendite hankimisel. Kohtunike ja prokuröride varade deklaratsioone ei võrrelda aga veel muude andmetega ning kohtusüsteemi korruptsiooni ennetamise meetmeid tuleb veelgi tugevdada. Korruptsioonivastase algatuse direktoraadi pädevust tuleb tõsta ja tema suutlikkust tugevdada, et koordineerida korruptsiooniennetusmeetmeid ning kontrollida valitsuse korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse tegevuskava rakendamist. Korruptsiooni mahasurumisel on tehtud uusi edusamme. Uue kriminaalmenetluse seadustiku täielik jõustumine 2011. aasta septembris on kriminaaluurimist märkimisväärselt kiirendanud ja vähendanud infolekke ohtu. Prokuröride, kohtunike ja politsei institutsionaalse ja tegevusvõimekuse tugevdamiseks korruptsioonivastase võitluse alal on kasutatud märkimisväärset koolitustuge ja täiendavat varustust. Uurimisalaste erimeetmete kasutamine on spetsiaalsete kontrolliüksuste suurema haldus- ja tehnilise suutlikkuse tulemusel süstemaatilisem. 2011. aasta oktoobris tegevust alustanud spetsiaalsesse uurimisrühma määrati politsei, rahapesu ja terrorismi rahastamise ennetamise büroo ning maksu- ja tolliameti üheksa esindajat. Uurimisrühmale on eraldatud täiendavad finantsvahendid, kuid selle võimekust tuleb veelgi tugevdada, tagades eelkõige juurdepääsu vajalikele andmebaasidele. Montenegro on saavutanud häid tulemusi korruptsioonijuhtumite uurimisel, nendega seonduvate süüdistuste esitamisel ja kohtuotsuste tegemisel. Kõrgema tasandi korruptsiooniasjad valmistavad aga endiselt muret. Käsitletaval ajavahemikul määrati Ulcinji linnavara halduse neljale töötajale teises kohtuastmes vabadusekaotus ametiseisundi kuritarvitamise eest ja ühele tollitöötajale altkäemaksu võtmise eest. 2011. aasta detsembris ning 2012. aasta jaanuaris ja märtsis langetati esimese astme kohtuotsus kuueteistkümne isiku kohta, kelle hulka kuulusid riiklike ettevõtjate juhid, üks kohtunik ja kaks vangi mõistetud munitsipaalametnikku. Kohtumenetlus on käimas kõrgema tasandi korruptsiooniasjas „Zavala”, mis hõlmab Budva endist linnapead, tema asetäitjat ja parlamendiliiget, samuti on käimas kaks kohtuasja 23 isiku suhtes, keda süüdistatakse ametiseisundi kuritarvitamises ja altkäemaksu võtmises. Käsitletaval ajavahemikul mõisteti altkäemaksu võtmises süüdi kaks politseinikku. Uurimisel on juhtumid, mis hõlmavad Ulcinji endist linnapead, esimese astme kohtu esimeest ja kohtunikku, Budvas asuva riikliku ettevõtja endist ja praegust direktorit ning kolme siseministeeriumi töötajat. Sellest hoolimata tuleb korruptsioonivastase võitluse tulemusi süstemaatiliselt parandada, eelkõige kõrgema tasandi korruptsiooniasjade uurimisel ja lõplikul süüdimõistmisel. Muret valmistab asjaolu, et kõik kõrgema tasandi korruptsiooniasjad on algatatud kolmanda isiku esitatud tõendite põhjal. Endiselt on väga väike nende korruptsiooniasjade arv, mille puhul nõutakse vara arestimist. Kriminaalmenetlus- ja kriminaalseadustiku sätteid kuritegeliku vara konfiskeerimise ja laiendatud konfiskeerimise kohta ei ole siiani veel kasutatud. Kriminaaltulu arestimise, konfiskeerimise ja haldamise menetlused on endiselt reguleerimata. Asutustevaheline koostöö on mõneti paranenud, kuid seda tuleb ikkagi tõhustada, eelkõige uurimisel prokuröride juhtiva rolli tagamiseks. Vajalikele andmebaasidele juurdepääsu ja piisava võimekuse puudumine prokuröride puhul takistab kriminaalmenetluse seadustiku tulemuslikku rakendamist. Tugevdada tuleb prokuratuuri eriasjade osakonna haldussuutlikkust organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni, terrorismi rahastamise ja eelkõige sõjakuritegudega võitlemisel. Paranenud haldussuutlikkusest hoolimata puudub huvide konflikti ennetamise komisjonil endiselt võimekus kontrollida avalike teenistujate varade ja huvide deklaratsioonide tõelevastavust, et tuvastada ebaseaduslikku rikastumist, kuna sel puuduvad uurimisvolitused ja juurdepääs vajalikele andmebaasidele. Kohtute sõltumatus on endiselt mureküsimus, mis mõjutab korruptsiooniga võitlemise sihikindlust. Korruptsioon valmistab endiselt tõsist muret. Kokkuvõttes on korruptsioonivastase võitluse valdkonnas tehtud edusamme. Alanud on tähtsamates valdkondades (erakondade rahastamine, huvide konflikti ennetamine ja riigihanked) hiljuti vastuvõetud õigusaktide rakendamine. Nende kontrollimehhanisme käsitlevaid sätteid tuleb veelgi tugevdada. Edasi on liigutud korruptsioonivastase võitluse valdkonna arendamisel, nagu nähtub kõrgema tasandi korruptsiooniasjade uute uurimiste arvust. Lõplike süüdimõistvate kohtuotsuste arv ja nende korruptsiooniasjade arv, mille puhul nõuti vara arestimist või konfiskeerimist, on aga endiselt väike. Asutustevahelist, eriti politsei- ja prokuröridevahelist koostööd tuleb edasi arendada ning uue kriminaalmenetluse seadustiku kohast prokuratuuri juhtivat rolli tugevdada. Politseikoostöö ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus Kohalik ja rahvusvaheline politseikoostöö organiseeritud kuritegevuse valdkonnas on paranenud. Koostöös mitme ELi liikmesriigi ametiasutuse, piirkonna riigi, Interpoli ja Europoliga on korraldatud mitu politseioperatsiooni, suurendades sellega süüdimõistmiste ja arreteerimiste arvu. 2011. aasta oktoobris allkirjastati Montenegro ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vaheline väljaandmisleping. Montenegro ning Bosnia ja Hertsegoviina politseivõimud sõlmisid koostöömemorandumi ühiseks võitluseks korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse, uimastikaubanduse ja terrorismiga. Kaks politseikoostöö kokkulepet sõlmiti ka Horvaatia ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga. Horvaatiaga sõlmitud kokkulepe (kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste vastastikuse jõustamise kohta) ratifitseeriti 2011. aasta detsembris. Alates 2011. aasta septembrist rakendavad uut kriminaalmenetluse seadustikku kõik asjaomased riigiasutused. 2011. aasta novembris võeti vastu politsei sisekorralduse ja ametikirjelduse eeskirja muudatused, millega moodustati politseis spetsialiseeritumad organisatsioonilised üksused. 2012. aasta jaanuaris võeti vastu organiseeritud kuritegevusega võitlemise tegevuskava, millega kehtestatakse 2011. aasta organiseeritud kuritegevuse ohuhinnangu prioriteetidele vastavad tegevusmeetmed ja -näitajad. Alates tegevuse algusest 2011. aasta oktoobris on spetsiaalne uurimisrühm alustanud kolme tähtsa rahvusvahelise kuritegevuse juhtumi finantsuurimist ja sellele on eraldatud täiendavad finantsvahendid. Alates 2011. aasta detsembrist vastutab politsei arendus- ja tegevusstrateegia rakendamise tulemuste kontrolli eest koordineerimiskogu. Sellest hoolimata tuleks uue kriminaalmenetluse seadustiku raamistikus täpsustada prokuratuuri ja politsei suhteid, eriti finantskuritegude uurimisel, keerukate juhtumite lahendamiseks on vaja täiendavat varustust ja eritöötajaid. Uurimisalaste erimeetmete kasutamist käsitlevate sätete ajapiirangute pikendamiseks tuleks need läbi vaadata. Jälitusteabel põhineva politseitöö projekti tuleks laiendada tervele riigile ja paralleelselt tuleks koolitada politseitöötajaid. Politsei osakondade uurimisvõimekuse ja konkreetsete ressursside, sealhulgas IT-ressursside, suurendamiseks on vaja eraldada täiendavaid finantsvahendeid. Montenegro on jätkanud oma organiseeritud kuritegevuse valdkonna juhtumite tulemuste parandamist. Langetatud on kaks teise astme kohtuotsust, üks uimastikaubanduse ja teine inimkaubanduse kohtuasjas. Kolm esimese astme kohtuotsust on langetatud kahes uimastite tootmise ja kaubanduse asjas vastavalt 2011. aasta septembris ja 2012. aasta jaanuaris ning ühes rahapesu asjas 2012. aasta jaanuaris. Sarici asjas määrati kuritegeliku organisatsiooni kahele liikmele vastavalt kuue- ja kaheksaaastane vabaduskaotus uimastikaubanduse ja rahapesu eest rohkem kui 12 miljoni euro ulatuses. 2011. aasta detsembris esitati süüdistus Kalici asjas, mis hõlmas kolme rahapesus süüdistatavat isikut ning vara arestiti rohkem kui 28 miljoni euro ulatuses. Kohtupidamine on alanud kuues uues asjas. 2011. aasta lõpu ja 2012. aasta esimeste kuude vahel algatati uurimine kolmes uimastikaubanduse asjas ja ühes passivõltsimise asjas, hõlmates kokku 65 isikut. Riigis ajutiselt arestitud kuritegeliku vara väärtus on suurenenud, ulatudes vara haldava riigivara haldaja hinnangul üle 40 miljoni euro. 2012. aasta aprillis võeti vastu ajutiselt ja alaliselt arestitud vara haldamise seaduse muudatused. Pädevat asutust tuleb aga veelgi tugevdada, eelkõige seoses selle võimega ajutiselt arestitud ja konfiskeeritud vara hinnata ning tõhusalt hallata. Ette tuleb valmistada teisesed õigusaktid kohtuotsuste jõustamise tagamiseks ning arestitud ja konfiskeeritud vara haldamise menetlused. Selle valdkonna väga nõrga haldussuutlikkuse tõttu on finantsvaldkonna uurimiste ja arestitud varade koguarv endiselt väike. 2012. aasta veebruaris muudeti rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seadust, et ühtlustada see ELi acquis'ga. 2011. aasta detsembris tõhustati rahandusministeeriumi, rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamine ameti (APMLTF), keskpanga, väärtpaberikomitee ning kindlustuse järelevalveameti vahelist koostööd ja teabevahetust. APMLTF on algatanud kokku 107 asja ning osalenud organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni, terrorismi rahastamise ja sõjakuritegudega võitlemise eriasjade osakonna juhitud finantsvaldkonna uurimises. Politsei kompetentsi selles valdkonnas tuleb aga tugevdada, samuti parandada ennetava finantsvaldkonna uurimise tulemusi. Rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamine ameti pangandussüsteemi üle järelevalve teostamise võimekust tuleks tugevdada. Üldiselt võib organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas kõnelda uutest edusammudest. Tulemused on jätkuvalt paranenud. Rahvusvaheline koostöö on paranenud ja erinevate politseioperatsioonide tulemusel on arestitud uimasteid ja kuritegelikku vara. Uimastikaubandus valmistab aga endiselt tõsist muret, kuna riik on transiitpiirkonnaks uimastite ebaseaduslikul veol ELi ja sellest välja. Jätkuvalt on tugevdatud õigusraamistikku, kuid selle rakendamine nõuaks jätkuvat tähelepanu. Eelkõige finantsvaldkonna uurimise valdkonnas tuleb jätkuvalt tugevdada õiguskaitseasutuste ja prokuratuuri uurimisvõimekust. Asutustevahelist koostööd tuleb parandada. Sõnavabadus ning kogunemis- ja ühinemisvabadus Laimu dekriminaliseerimine on aidanud kaasa meediavastaste kohtuasjade arvu vähenemisele. Kooskõlas ülemkohtu suunistega, millega reguleeritakse rahalise hüvitise suurust meedia vastu algatatud laimuasjades, väheneb kohtutes järk-järgult laimuasjade kuhjumine. Suunised põhinevad Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikal. Õiguskoolituskeskus on korraldanud kohtunike ja prokuröride koolitusi, millel pannakse erilist rõhku Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklist 10 tulenevale sõnavabaduse õigusele. Kõrged riigiametnikud edendavad jätkuvalt soodsamat ja turvalisemat meediakeskkonda, mõistes sealhulgas hukka meediavastased rünnakud ja toetades meediavastase vägivalla uurimist. Mõne vana laimuasja puhul on maksmata trahvid teisendatud aga vabaduskaotuslikeks karistusteks. Need asjad tuleb viia kooskõlla Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga, eelkõige selle tagamiseks, et maksmata trahvide korral ei määrataks vanglakaristust. Tuleb teha täiendavaid edusamme teatavate hiljutiste ja varasemate meediavastase vägivalla juhtumite valdkonnas, mida tuleb endiselt põhjalikult uurida ja esitada vastavad süüdistused. Nende juhtumite hulka kuulub füüsiline rünne uuriva ajakirjaniku vastu 2012. aasta märtsis. 2012. aasta märtsis loodi meedia eneseregulatsiooni organ, mis koondab enda alla osa peavoolu ja kohalikest meediakanalitest. Hiljuti asutati paralleelne organ, mis esindab mõningaid olulisi riiklikke meediakanaleid. Selleks et suurendada elektroonilise meedia agentuuri järelevalvevõimekust, on värvatud lisapersonali. Avalik-õiguslikus ringhäälinguorganisatsioonis on käimas struktuurireform, mille eesmärk on muuta organisatsiooni modernsemaks ja autonoomsemaks. Rahanduse jätkusuutlikkuse ja tegevuseks vajalike vahendite puudumine võib aga ohustada meedia ning audiovisuaalvaldkonna eneseregulatsiooni organite toimimist. Elektroonilise meedia seaduse hiljutised muudatused seavad ohtu audiovisuaalvaldkonna reguleerimisorganite sõltumatuse. Selle organi puhul valmistab muret terve riigi meedia kontrollimiseks vajalike vahendite puudumine. Avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni professionaalsust ega sõltumatust ei ole veel täielikult saavutatud. Jätkuvalt on tugevdatud koostööd kodanikuühiskonnaga. 2012. aasta veebruaris võeti kodanikuühiskonna rolli tugevdamiseks vastu kaks dekreeti, mis käsitlevad riigiasutuste ja vabaühenduste koostööd ning avalikku arutelu seaduseelnõude üle. Vabaühenduste koostöönõukogu toimib nüüd täielikult ja kohtub regulaarselt. Nõukogu on kaasatud asjaomaste eelnõude koostamisse, sealhulgas hasartmänguseaduse (millega nähakse ette vabaühenduste rahaline toetamine) muudatuste ettevalmistamisse. Kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad on nüüd kaasatud erinevate riigiasutuste töösse, osaledes erinevate poliitikavaldkondade töörühmades ja nõukogudes. Ajakohastatud on vabaühenduste riiklikku registrit. Üldiselt on tehtud mõningaid edusamme meediavabaduse parandamisel ja häid edusamme kodanikuühiskonnaga tehtava koostöö tugevdamisel. Sellest hoolimata peab jätkuma ülemkohtu suuniste (millega reguleeritakse rahalise hüvitise suurust meedia vastu algatatud laimuasjades) kindel rakendamine ning varasematest laimuasjadest tulenevate maksmata trahvide korral tuleks leida alternatiivsed karistusmeetmed (mitte vangla). Muret valmistavad meediavastase vägivalla lahendamata juhtumid. Selleks et tagada riigiasutuste ja kodanikuühiskonna jätkusuutlik ja pikaajaline koostöö, on vaja edasisi jätkuvaid jõupingutusi. Diskrimineerimisvastane poliitika, ümberasustatud isikud ning romad, aškalid ja egiptlased Ombudsmani haldus- ja rahalist võimekust on parandatud. Ombudsman on koostanud aruandeid, milles analüüsitakse kinnipidamiseks kasutatavate politseihoonete olukorda, kaitset diskrimineerimise eest ja lapskerjuste olukorda. Parlamendi inimõiguste ja vabaduste komisjon, mis on aktiviseerunud inimõiguste ja diskrimineerimisvastase võitluse edendamisel, võttis need aruanded vastu 2011. aasta oktoobris ja novembris. Asepeaministri ja justiitsministri portfelli laiendati 2012. aasta märtsis inimõigustele. Diskrimineerimisvastase kaitse nõukogu toimib. Selle organi viisteist liiget nimetati ametisse 2012. aasta veebruaris. Liikmete hulka kuuluvad romakogukonna esindajad ja üks liige homo-, bi- ja transseksuaalide õigusi esindavatest kodanikuühiskonna organisatsioonidest. Jätkunud on diskrimineerimisvastased kampaaniad ja avalike teenistujate koolitamine. Ametiasutused on jätkanud homo-, bi- ja transseksuaalide õiguste positiivse keskkonna aktiivset edendamist riigis. Homo-, bi- ja transseksuaalide varjupaik ning tugi- ja nõustamistelefon toimivad täielikult. Tugevdada tuleb ombudsmani finants- ja personali valdkonna suutlikust. Diskrimineerimisvastaste õigusaktide rakendamine venib, Inimõiguste edendamise, kontrolli ja jõustamise valdkonna haldussuutlikkus on piiratud, eriti puudega inimeste ning sotsiaalselt vähekindlustatud isikute õiguste seisukohast. Homo-, bi- ja transseksuaale diskrimineeritakse endiselt ning need juhtumid nõuaksid võimude jagamatut tähelepanu. Edusamme on tehtud ümberasustatud isikute, eelkõige romade, aškalite ja egiptlaste õigusliku seisundi tagamisel ja nende õiguste austamisel. 2011. aasta novembris võeti vastu välismaalaste seaduse muudatused, et lükata välismaalase staatuse taotlemise tähtaeg edasi 2012. aasta detsembrisse. Taotluste arv suureneb aeglaselt, aga järjekindlalt: ligikaudu 48 % ümberasustatud isikutest esitas taotluse ja 29 % neist anti riigis elava välismaalase staatus. Haavatavate ümberasustatud isikute staatuse legaliseerimise hõlbustamiseks on võetud mitu meedet. 2012. aasta veebruaris võeti vastu Koniki piirkonna linnaplaani muutmise otsused, mis kujutavad endast olemasolevale elanikkonnale elamispinna ehitamise raamistikku. Montenegro on võtnud aktiivse rolli Sarajevo deklaratsiooni protsessis. Ümberasustatud isikutele võrdsete majanduslike ja sotsiaalsete õiguste andmise ajutise dekreedi kehtivust pikendati 2013. aasta juunini. Jätkunud on romade, aškalite ja egiptlaste, eelkõige riigisiseselt ümberasustatute, tsiviilregistreerimise soodustamise edusammud. Valitsus võttis vastu nende olukorra parandamise 2012.–2016. aasta strateegia ja selle rakendamise tegevuskava. Romad, aškalid ja egiptlased on saanud kutseõpet. Edusamme peab tegema ümberasustatud isikute registreerimisel, eelkõige haavatavate isikute puhul. Ümberasustatud isikute ning romade, aškalite ja egiptlaste juurdepääsu parandamiseks majanduslikele ja sotsiaalõigustele on vaja täiendavaid meetmeid. Roma naisi diskrimineeritakse topelt: vähemusena ja naistena. Viivitamatult tuleks vastu võtta sotsiaaleluaseme seadus kui Koniki laagri edasise arengu võti. Üldiselt on diskrimineerimisvastase võitluse, ümberasustatud isikute staatuse legaliseerimise ning romade, aškalite ja egiptlaste õiguste tagamise vallas tehtud mõningaid täiendavaid edusamme. Tugevdada tuleks inimõiguste tegeliku järelevalve, edendamise ja jõustamise ning diskrimineerimisega võitlemise haldussuutlikkust. Ümberasustatud isikute õigusliku staatuse kindlaksmääramine tuleb lõpule viia ning tugevdada tuleks romade, aškalite ja egiptlaste kaasamise poliitikat. 3. Kokkuvõte Montenegro on teinud uusi edusamme õigusriigi ja põhiõiguste, sealhulgas korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonna reformide rakendamisel. Saavutatud täiendava edu valguses jääb komisjon seisukohale, et Montenegro vastab piisaval määral liikmesuse kriteeriumidele, eelkõige Kopenhaageni poliitilistele kriteeriumidele, et alustada ühinemisläbirääkimisi. Nende kaalutluste valguses ja nõukogu 2011. aasta detsembri järeldusi arvesse võttes soovitab komisjon veelkord avada ühinemisläbirääkimised Montenegroga. Selleks et tagada head tulemused, pöörab komisjon ühinemisläbirääkimiste jooksul jätkuvalt erilist tähelepanu õigusriigi ja põhiõiguste valdkonnale, eelkõige korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastasele võitlusele. Komisjon kasutab ühinemisprotsessi kõigis etappides täielikult kõiki kättesaadavaid vahendeid. Selles osas võimaldab komisjoni poolt väljapakutud ja 2011. aasta detsembris kohtunud Euroopa Ülemkogu poolt kinnitatud uus lähenemisviis (kohtusüsteemi ja põhiõiguste ning õiguse, vabaduse ja turvalisuse peatükkidele) kõnealuse valdkonna reformid kindlalt ankurdada ning tagada nende rakendamise range järelevalve. [1] KOM(2010) 670 (lõplik). [2] Põhiprioriteedid hõlmavad järgmisi valdkondi: valimiste õigusraamistik ning parlamendi seadusandlikud ja järelevalveülesanded; avaliku halduse reform; kohtureform; korruptsiooni vastane võitlus; organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus; meediavabadus ja koostöö kodanikuühiskonnaga; diskrimineerimisvastase raamistiku rakendamine ja ümberasustatud isikute olukord. Prioriteete käsitlevat põhiteksti vt KOM(2010) 670. [3] KOM(2011) 666 (lõplik). [4] SEK(2011) 1204 (lõplik).