Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks

1.Sissejuhatus

Koroonaviirus on Euroopat ja maailma põhjalikult raputanud, pannud proovile meie tervishoiu- ja sotsiaalhoolekande süsteemi ning meie ühiselu ja koostöö senised tavad. Inimesed on kaotanud lähedasi ja jäänud ilma tööst, plaane ja tulevikuväljavaateid varjutab ebakindlus. Euroopat tabas rahvatervise probleem, millest kujunes kiiresti siinse maailmajao ajaloo kõige tõsisem majanduskriis. Juba on näha, millise kustumatu jälje jätab see viirus meie suhetele, poliitikale ja geopoliitikale. Samas tähendavad rasked ajad sageli ka uusi võimalusi. Nüüd on Euroopa Liidul aeg ennast taas püsti ajada ja koos edasi liikuda, et kriisi tekitatud kahjud kõrvaldada ning asuda järgmisele põlvkonnale paremat tulevikku kujundama.

Meie kõigi ühistes huvides on toetada kõige rängemini kannatada saanuid, tugevdada ühtset turgu ja investeerida Euroopa ühistesse prioriteetidesse. Euroopa Liidus tähendab ühte riiki investeeritud euro, et see euro on investeeritud kõigi huve silmas pidades. Kollektiivne ja sidus taastumine, mis kiirendab rohe- ja digipööret, üksnes tugevdab Euroopa konkurentsivõimet, vastupidavust ja positsiooni maailmas. Seepärast peab Euroopa juhinduma majanduse taastamisel solidaarsusest, sidususest ja ühtlusest. Ühtki inimest, piirkonda ega liikmesriiki ei tohi maha jätta.

EL ja liikmesriigid on alates pandeemia algusest võtnud enneolematuid meetmeid, et kaitsta inimeste elusid ja elatusvahendeid. EL toetas tööd, mida liikmesriigid tegid, et tervisekriisiga toime tulla ja selle majanduslikke tagajärgi leevendada. EL võttis viirusega võitlemiseks kasutusele iga eelarves kättesaadava euro. EL kasutas eelarve ja riigiabi eeskirjade täit paindlikkust ning tegi ettepaneku luua uus instrument TERA, et aidata säilitada inimeste töökohad.

Seda tehti esmase reageerimise paketi raames, millega antakse töötajate, väikeettevõtete ja liikmesriikide majanduse toetamiseks kohe rohkem kui pool triljonit eurot. ELi senine tegevus koos Euroopa Keskpanga võetud meetmetega on andnud liikmesriikide käsutusse enneolematud ressursid, et aidata neid, kes abi kõige rohkem vajavad. Need kõik olid õigel ajal võetud õiged meetmed, kuid me teame, et see ei ole majanduse taaskäivitamiseks kaugeltki piisav.

Et majandus uuesti elavneks, peab taastuma usaldus. Inimestel peab olema usaldus kohtade vastu, kus nad töötavad, oste sooritavad ja suhtlevad, ning kindlustunne ja meelerahu selles osas, mis puudutab elatusvahendeid ja tulevikku. Igasugune taastumine sõltub sellest, kas suudame piiramismeetmeid järk-järgult ja kestlikult vähendada ning elada koos viirusega, mõistes selgelt kogu Euroopa olukorda.

See kriis erineb kõigist varasematest: ta on oma olemuselt häiriv ja pidevalt muutuv ning mitmed tema mõjud ja elemendid võivad olla ootamatud või äraarvamatud ka pikemas perspektiivis. Üks asi, mida me juba teame, on see, et meetmetel, mida EL ja liikmesriigid pidid sadade tuhandete surmajuhtumite ärahoidmiseks võtma, on oma hind. Olukord on mõjutanud kogu Euroopat ja majandusseisak tähendab, et töökohti, sissetulekuid ja elujõulisi ettevõtteid ähvardavad riskid, milletaolisi varasemate kriiside ajal pole esinenud.

Kuigi viirus on olnud kõigis liikmesriikides sama, on selle mõju ja majanduse taastumispotentsiaal väga erinevad. Olukord on raskem riikides ja piirkondades, mille majandus sõltub klientidele pakutavatest teenustest, ekspordist ja arvukatest väikeettevõtetest. Kõik liikmesriigid on oma töötajaid ja ettevõtteid toetanud nii palju, kui võimalik, kuid paraku ei saa kõik seda teha samas ulatuses. See toob kaasa majanduse ebaühtlase taastumise, ebavõrdsete tingimuste ja suurenevate erinevuste ohu. Seega on ilmne, et Euroopa tasandil reageerimine on vajalik ja väärtuslik.

Meie tänased valikud määravad ära, milline on järgmise põlvkonna tulevik. Majanduse elavdamiseks vajalikud suured investeeringud peaksid nende koormat vähendama, mitte suurendama. Seepärast peab ELi majanduse taastamise kava andma kätte suuna, et ehitada järgmise põlvkonna jaoks kestlikum, vastupidavam ja õiglasem Euroopa.

Praeguse põlvkonna ees seisvad ülesanded, st rohe- ja digipööre, on praegu veelgi olulisemad kui enne kriisi algust. Majanduse taastamisega kiirendame mõlemat üleminekut. Tugevdame oma strateegilist autonoomiat, säilitades samal ajal avatud majanduse eelised. Toetame kõikjal oma partnereid ning oleme maailmas vajaliku uudse ja aktiivse mitmepoolsuse eestvedajad.

Et selle erakordse ülesandega hakkama saada ja tulevikku paremaks kujundada, teeb komisjon täna ettepaneku võtta ELi pikaajalise eelarve raames kasutusele uus taasterahastu „NextGenerationEU“. Kokku eraldatakse Euroopa majanduse taastamise kava raames 1,85 triljonit eurot, et aidata majandusel uuesti hoog sisse saada ja tagada Euroopa edasiliikumine.

Tõenäoliselt võtab taastumine aega, kuid vajadustega tuleb tegeleda kohe. Kiire kokkuleppe saavutamine nende ettepanekute üle oleks Euroopa ühtsuse, solidaarsuse ja ühise suunataju võimas ilming. Euroopa majanduse taastamine eeldab meeskonnatööd meilt kõigilt – üksikisikutelt, sotsiaalpartneritelt, kodanikuühiskonnalt, ettevõtjatelt, piirkondadelt, riikidelt ja institutsioonidelt. Euroopal on võimalus tegutseda ja käes on hetk, mil peame kõik koos andma oma panuse.

2.Majanduskriisi anatoomia

Et mõista, mida Euroopa peab majanduse taastamiseks tegema, peame esmalt saama olukorrast selge ülevaate. Kriisi praeguses järgus on kõik prognoosid ja lõplikud järeldused paratamatult ebakindlad. Samas on juba praegu selge, et majanduse väljavaateid mõjutavad arvukad riskid ning majanduslangus Euroopas võib olla sügav, teha kahju ja kesta kaua, kui me kohe otsustavalt ei tegutse.

Viiruse leviku tõkestamiseks kehtestatud piirangud aeglustasid majandustegevust ja peatasid selle mõningatel juhtudel sootuks. Tarneahelad ja tootmisliinid on häiritud ning katkenud on ka kaupade ja teenustega kauplemine. Kodumajapidamiste kulutused ja erainvesteeringud kukkusid kõigi aegade madalaimale tasemele. Euroopa majandus ja suurem osa siinsest tööstusökosüsteemist on töötanud miinimumvõimsusel.

Võib eeldada, et koos toovad need tegurid kaasa ELi majanduse järsu languse. Arvnäitajad on väga selged ja kahju ulatus enneolematu. Hinnangute kohaselt kukkus ELi sisemajanduse koguprodukt (SKP) 2020. aasta teises kvartalis võrreldes eelmise aasta sama perioodiga ligikaudu 15 %. Üldiselt prognoositakse ELi majanduslanguseks 2020. aastal rohkem kui 7 %, kuid viiruse teise laine kõige hullema stsenaariumi ja laiendatud liikumispiirangute korral võib SKP sel aastal kukkuda kuni 16 %.

2021. aastal võib küll oodata uut majanduskasvu, kuid esialgu on see osaline ning inimesed ja ettevõtted tajuvad toimuva mõju väga teravalt. Paljude inimeste sissetulek tõenäoliselt väheneb ja nende töökohad satuvad ohtu. ELi tööpuuduse määr tõuseb 9 %-ni ning ebaproportsionaalselt rängalt tabab see noori, madalat kvalifikatsiooni eeldava ajutise töö tegijaid ja vaesemate leibkondade liikmeid. Vaesus ja ebavõrdsus tõenäoliselt suurenevad ning seega on väga oluline, et majanduse taastamine oleks sotsiaalne ja kaasav. Ettevõtjad, eeskätt väiksemad ettevõtted peavad pidevalt tegelema likviidsuse ja rahastamisele juurdepääsu probleemidega. Hullema järelmõju vältimiseks tuleb leevendada maksejõuetuse riski.

Kriisi majanduslik mõju on majanduse eri osades väga erinev. Kõige raskemini mõjutab see ettevõtteid, kes pakuvad kliendiga kokkupuudet eeldavaid teenuseid, kus töökoht on rahvarohke või eeldab klientidele mõeldud ala olemasolu. Komisjoni esimeste hinnangute kohaselt võib turismi, sotsiaalmajanduse ning loome- ja kultuuriökosüsteemide käive 2020. aasta teises kvartalis kukkuda rohkem kui 70 %. Rängalt kannatavad ka tekstiilitööstus, transport, energiamahukad tööstusharud ja taastuvenergiasektor. Suurema tarbijakindlusega ökosüsteemid, nagu tootmine, jaemüük ja tervishoid, taastuvad tõenäoliselt kiiremini, kuid teisi võivad majanduslikud tagasilöögid tabada viivitusega.