ET Euroopa Liidu Teataja C 228/90

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energiamõjuga toodete energiatarbimise ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses”

KOM(2008) 778 lõplik/2 – 2008/0222 (COD)

2009/C 228/17

30. jaanuaril 2009 otsustas nõukogu vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 95 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energiamõjuga toodete energiatarbimise ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon võttis arvamuse vastu 12. märtsil 2009. Raportöör oli Antonello PEZZINI.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 452. istungjärgul 24. – 25. märtsil 2009 (24. märtsi 2009 istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 180, erapooletuks jäi 3 liiget.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Komitee tervitab komisjoni algatust ajakohastada kodumasinate märgistuses ja tootekirjelduses energiatarbimise näitamist käsitlevat direktiivi 92/75/EMÜ, millega on nüüdseks kursis nii miljonid tarbijad kui ka tööstus- ja müügiettevõtted.

1.2 Komitee arvates on direktiiv võimaldanud — tootjatel turustada oma tooteid paremini, parandades nende kvaliteeti ja energiatõhusust; — tarbijatel teha teadlikke valikuid ja muuta oma harjumusi, mida sageli mõjutab omavahel konkureeriv reklaam; — ühiskonnal säästa rohkem keskkonda ja kasutada ressursse jätkusuutlikumalt, tagades järelevalve siseturu üle.

1.3 Komitee peab oluliseks tuua esile eduka poliitika eelduseks olevaid tegureid: — lihtsad, selged ja arusaadavad kriteeriumid; — täpne, asjalik ja võrreldav teave konkreetse toote energiatarbimise kohta; — tõhusad tasuvusanalüüsid kõigi osapoolte jaoks; — tõestatavad teaduslikud tulemused; — bürokraatia ja halduskoormuse ning tegevuskulude vähendamine miinimumini; — siduvate eeskirjade ja vabatahtlike vahendite ühildavus ja sidusus; — dünaamilised ja paindlikud süsteemid, mis jätavad ruumi uuendustegevusele ja tehnoloogilisele arengule; — lihtne ja kõigile arusaadav teabevahetus; — säästva arengu edendamine maailmaturul, tekitamata peidetud takistusi rahvusvahelisele kaubandusele.

1.4 Komitee arvates tuleb märgistussüsteemi läbivaatamisel säilitada positiivsed aspektid: lihtsus, läbipaistvus, usaldusväärsus ja võrreldavus; tagada ajakohastamine paindlike ja dünaamiliste mehhanismide abil toodete liigitamiseks nende tõhususe alusel ning anda tarbijatele võimalus teha teadlikke valikuid tõhusamate, jätkusuutlikumate ja täpsetele nõuetele vastavate toodete osas.

1.5 Enne direktiivi kohaldamisala laiendamist uutele „energiamõjuga toodete” rühmadele soovitab komitee teostada eri sektorite jaoks selge, läbipaistva, kõige osapoolte heaks kiidetud ja teaduslikel tõenditel põhineva mõjuhinnangu ja tasuvusanalüüsi.

1.6 Lisaks tuleb komitee arvates tagada direktiivi 92/75/EMÜ (1) tõrgeteta toimimine, parandades ja täiendades direktiiviga seotud dünaamilisi ümberliigitamismehhanisme (2).

1.7 Komitee tervitab energiatarbimise märgistuse laiendamist teistele energiat tarbivatele toodetele, kuna teave on selgelt ja läbipaistvalt esitatud ning turul probleemideta võrreldav ning sellest võib saada edukas turustamisvahend.

1.8 Euroopa Majandus- ja Sotisaalkomitee on seisukohal, et muude energiat mittetarbivate, ent sellegipoolest energiamõju avaldavate toodete või teenuste puhul võivad osutuda sobivamaks teised teabe- ja keskkonnaalased vahendid.

1.9 Komitee arvates tuleb vältida igasugust kattuvust sageli omavahel konkureerivate ja/või teineteisega vastuolus olevate eeskirjade vahel ning sellest tulenevat kulude ja halduskoormuse suurendamist ning säilitada integreeritud valdkondlik lähenemisviis, milles arvestatakse kolme säästvuse sambaga.

1.10 Komitee nõustub komisjoniga selles osas, et on oluline tagada soodustuste võimalus, ilma et rikutaks ühenduse eeskirju riigihangete valdkonnas.

1.11 Riigihangete reguleerimiseks kavandatud sätete osas hoiatab komitee siduvate meetmete kehtestamise eest ja peab oluliseks, et liikmesriikides võetavate meetmete osas tagatakse paindlikkus ja asjakohane tasakaal siduvate meetmete ja keskkonnasäästlike riigihangete raames võetavate vabatahtlike meemete vahel.

2. Sissejuhatus

2.1 Nõukogu 22. septembri 1992. aasta direktiiv 92/75/EMÜ kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses on raamdirektiiv, mille eesmärk on suurendada energiatõhusate toodete osakaalu kodumasinate turul, pakkudes tarbijatele ja turul osalejatele kasulikku ja võrreldavat teavet.

2.2 Energiatarbimise märgistuse olulisimad eelised on järgmised: — märgistamise kohustuslikkus; — nähtavus; — teabe selgus; — vahetu võrreldavus sama tooterühma toodete vahel.

2.3 Kuigi süsteem hõlmab vaid teatavaid sektoreid ning täpseid valdkondlikke analüüse ja uuringuid, on see komitee arvates võimaldanud — tootjatel turustada oma tooteid paremini, parandades nende kvaliteeti ja energiatõhusust, ning viia turule kvaliteetsemaid ja uuenduslike lahendustega kodumasinaid; — tarbijatel teha teadlikke valikuid ja muuta tarbimismudeleid; — ühiskonnal säästa rohkem keskkonda, kasutada ressursse jätkusuutlikumalt ja vähendada nende tarbimist.

2.4 Komitee arvates on oluline rõhutada, et praegune energiamärgistuse direktiiv on ühenduse edukaimaid vahendeid, kuna see tugineb järgmistele teguritele: — lihtsad, selged ja arusaadavad kriteeriumid; — täpne, asjalik ja võrreldav teave konkreetse toote energiatarbimise kohta; — tõhusad tasuvusanalüüsid kõigi osapoolte jaoks; — tõestatavad teaduslikud tulemused; — bürokraatia ja halduskoormuse ning tegevuskulude vähendamine miinimumini; — ühenduse eeskirjade ja konkureerivate vabatahtlike vahendite ühildavus ja sidusus ning nendevahelise kattuvuse puudumine; — süsteemi dünaamilisus, paindlikkus ja selle pakutavad võimalused uuendustegevuseks ja tehnoloogiliseks arenguks; — lihtne ja kõigile osalejatele, eriti tarbijatele kergesti äratuntav ja arusaadav teave; — säästva arengu põhimõtete levitamine maailmaturul.

2.5 Asjasse puutuvad olulise keskkonnamõjuga sektorid on järgmised: külmikud, sügavkülmikud ja nende kombinatsioonid; pesumasinad, kuivatid ja nende kombinatsioonid; nõudepesumasinad, küpsetusahjud, veekuumutid ja kuumaveesalvestid, valgustusseadmed ja õhukonditsioneerid. Nendes sektorites on 2009.–2010. aastaks kavas energiatarbimise märgistuse ajakohastamine.

2.6 Komisjoni toetatud eelnevatest uuringutest energiat tarbivate toodete kohta selgus, et kõnealuste toodete kasutamine põhjustab üle 80 % keskkonnamõjust.

2.7 Direktiivi 92/75/EMÜ kohaldamisala laiendamine teistele kodumasinatele ja kõigile energiamõjuga toodetele (v.a transpordivahendid, mille suhtes kohaldatakse eraldi eeskirju) on märkimisväärne muudatus, mis nõuab palju tööd. Sarnaseid jõupingutusi tehakse praegu toimuval ökodisaini käsitleva direktiivi 2005/32/EÜ läbivaatamisel.

2.8 Kavandatud energiasäästu kohaldamine iga kauba puhul, „mille kasutamine mõjutab energiatarbimist ning mis viiakse turule ja/või võetakse kasutusele ühenduses, sealhulgas osad, mis on ette nähtud […] energiamõjuga toodetesse paigaldamiseks,” tähendab seda, et kohaldamisala ei piirdu ainult vahetult energia tarbivate toodetega, vaid et see hõlmab ka tooteid, millel on nende kasutamisel vahetu või kaudne mõju energiatarbimisele, nagu uksed ja aknad ning ehitus- ja kattematerjalid.

2.9 Läbivaadatud direktiivi kohaldamisala laiendamisega nimetatud uutele toodetele ja sektoritele võib kaasneda energiatarbimise näitamisel arvestatavate parameetrite muutmine ning ka märgistuse enda muutmine, lisades sellele erinevaid parameetreid vastavalt sektorile ja tootele.

2.10 Energiamärgistuse direktiivi uuesti sõnastamine kuulutati energiatõhususe tegevuskava (3) ning säästva tarbimise ja tootmise ning säästva tööstuspoliitika tegevuskava (4) prioriteediks. Tegevuskavade kohta on komitee oma seisukoha juba avaldanud (5). Siia alla kuuluvad lisaks energiamärgistusele ka ökomärgis, Energy Star’i märgis, ökodisaini tehnilised spetsifikatsioonid, tippstandard EMAS, hoonete tõhususe standardid ja muu keskkonnaalane teave, nt toodete keskkonnadeklaratsioonid (Environmental Product Declarations) ning hulk sektorispetsiifilised märgised, eelkõige toiduainete sektoris (6).

2.11 Lisaks toetas komitee „keskkonnasäästlike riigihangete arendamist. Selleks tuleks määratleda keskkonnasäästlike toodete tehnilised omadused (alustades nendest, millel on keskkonnale parim mõju).” Sellega seoses soovitas komitee — lisada toodete ja teenuste spetsifikatsioonidesse nende elutsükli maksumuse; — muuta Internetis kättesaadavaks vastavasisulise andmebaasi; — ajakohastada EÜ avaliku hanke direktiive, lisades viited ühistele standarditele; — laiendada EMASi sertifitseerimissüsteemi; — edendada ökomärgist; — edendada ökodisaini (7).

3. Komisjoni ettepaneku põhisisu

3.1 Ettepanekuga soovitakse laiendada ühenduse kehtiva eeskirja (8) kohaldamisala, mis praegu piirdub kodumasinatega. See võimaldab märgistada kõik kodumajapidamistes ning kaubandus- ja tööstussektoris kasutatavad energiamõjuga tooted ning mõned energiat mittetarbivad tooted (näiteks aknad), mille kasutamise või paigaldamisega on võimalik energiat märkimisväärselt säästa.

3.2 Ettepaneku üldeesmärk on tagada toodete vaba liikumine ja parandada nende energiatõhusust.

3.3 Energiamärgistuse raamdirektiivi ettepanek, mis on direktiivi 92/75/EMÜ uuesti sõnastamine ning mis sisaldab ka sätteid riigihangete ja soodustuste kohta, on komisjoni arvates integreeritud keskkonnasäästliku tootepoliitika oluline element, soodustades ja suurendades nõudlust paremate toodete järele ning aidates tarbijatel teha paremaid valikuid.

3.4 Komisjon on seisukohal, et raamdirektiivi ettepanek täiendab kehtivaid ühenduse õigusakte, nt ökodisaini direktiivi, (9) Energy Star’i määrust (10) ja ökomärgise määrust (11).

4. Üldised märkused

4.1 Komitee tervitab komisjoni algatust ajakohastada kodumasinate märgistuses ja tootekirjelduses energiatarbimise näitamist käsitlevat direktiivi 92/75/EMÜ, millega on nüüdseks kursis nii tarbijad kui ka tööstus- ja müügiettevõtted.

4.2 Igasugune algatus märgistussüsteemi muutmiseks peaks komitee arvates säilitama selle omadused, mis on edu aluseks – lihtsus, läbipaistvus, usaldusväärsus ja võrreldavus. Samaaegselt tuleb paindlike ja dünaamiliste mehhanismide abil tagada ka see, et aja möödudes viidaks läbi toodete ümberliigitamine, et võimaldada tööstusele muutuste tegemist, mis on kooskõlas tehnilise ja teadusliku arenguga, ning tagada tarbijale võimalus otsustada toodete kasuks, mis on pidevalt täpsemaks muutuvate normide alusel energiasäästlikumad, pikema elueaga ning tõhusamad.

4.3 Komitee soovitab enne direktiivi kohaldamisala laiendamist uutele „energiamõjuga toodete” rühmadele teostada eri sektorite jaoks selge, läbipaistva, kõikide osapoolte poolt heaks kiidetud ja teaduslikel tõenditel rajaneva mõju hindamise ning tasuvusanalüüsi.

4.4 Võib-olla oleks mõistlik püüda vältida olukorda, kus üksteisega tihti konkureerivad eeskirjad kattuvad, kuna see toob endaga kaasa täiendavaid kulusid ja halduskoormust. Lisaks tuleb täies ulatuses järgida integreeritud valdkondlikku lähenemisviisi, „mis peaks koosnema kolmest […] säästvuse sambast. Toote terve elutsükliga seotud keskkonnanõuetele tuleb mõelda juba tootekujunduse etapis, tõstes pidevalt kvaliteeti ning suurendades uuendustegevust ja klientide rahulolu (12).”

4.5 Eelnimetatud tasuvusanalüüsi ning mõju hindamisega samaaegselt tuleks komitee arvates uurida ka seda, mil määral on Euroopa majandus ja ettevõtted võimelised kandma täiendavaid kulusid, ilma et nad tõmbaksid kokku tootmisüksusi, alandaksid tööhõive taset või viiksid tootmise Euroopast välja. Komitee on korduvalt rõhutanud, et tuleb tagada nende sektorite täielik jätkusuutlikkus, kus leiavad aset tööstuse muutused.

4.6 Lisaks rõhutab komitee vajadust selguse ja läbipaistvuse järele energiamärgistuse osas:

— märgistus, mis näitab selgelt ja mõistetavalt toote energiatarbimist selle kasutamise ajal. Selle aluseks peavad olema ühtsed parameetrid, mis tagavad energiatarbimise märgistuse ajakohastamisel täieliku võrreldavuse ja võimaldavad dünaamilist ümberliigitamist (muudetavad normid, avatud kategooriad ja järk-järguline kõige halvemate tulemustega toodete välja jätmine);

— märgistus, mis lisaks energiatarbimisele annab teavet ka selliste näitajate kohta nagu energiatõhusus, veetarbimine, müratase, vastavus standarditele jne. Kui tuleb valida märgistatud toote ja mõne teise toote vahel, muudaks see objektiivse võrdluse keeruliseks ning lisaks raskendaks see ka ümberliigitamise dünaamikat. Sellised andmed võiks pigem kasutusele võtta toodete ökodisaini märgistuses direktiivi 2005/32/EÜ läbivaatamise raames;

— või võetakse vastu valdkonnapõhine ajutine direktiiv, nii nagu tehti komisjoni koostatud direktiivi ettepanekus rehvide märgistamise kohta kütusesäästlikkuse (13) osas.

4.7 Komitee on seisukohal, et mõttekam oleks tagada direktiivi 92/75/EMÜ tõrgeteta toimimine ja seejuures tuleks parandada ja täiendada direktiiviga seotud dünaamilisi ümberliigitamismehhanisme ning seda ka täpsemate testimisnormide valguses, jättes seejuures põhilised omadused samaks.

4.8 Komitee tervitab energiatarbimise märgistuse laiendamist teistele energiat tarbivatele toodetele, kuna teave on esitatud selgelt ja läbipaistvalt ja on turul lihtsalt võrreldav ning sellest võib saada edukas turustamisvahend. Mis puudutab teisi energiat mittetarbivaid, ent siiski energiamõju avaldavaid tooteid või teenuseid, siis on nende jaoks sobivamad teised teabe- ja keskkonnaalased vahendid (nii nagu ühenduse tasandil rakendatakse juba mõningate toodete jaoks vabatahtlikke süsteeme).

4.9 Komitee on juba avaldanud poolehoidu (14) võimalusele soodustuste tagamiseks, ilma et rikutaks ühenduse eeskirju riigihangete valdkonnas.

4.10 Mis puudutab riigihangete valdkonnas kavandatud sätteid, siis tuleks komitee arvates suurte ülevõtmiskulude vältimiseks anda esitatud siduvatele eeskirjadele täpne hinnang.

4.10.1 Komitee on seisukohal, et antud kontekstis on mõttekas tagada liikmesriikidele teatud paindlikkuse määr, kehtestades soovituslikud standardid ja tagades tasakaalu vabatahtlike meetmete (mis on kooskõlas keskkonnasäästlike riigihangete raames esitatud soovitustega) ja siduvate sätete vahel. Seejuures tuleks nii palju kui võimalik kasutada direktiivi 2004/18/EÜ pakutavaid võimalusi ja arvestada riigihangete puhul keskkonnaalaste kriteeriumitega.

Brüssel, 24. märts 2009. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) Praeguse läbivaatamise objektiks olev direktiiv.

(2) Vt energiatõhususe tegevuskava, KOM(2006) 545.

(3) KOM(2006) 545 lõplik.

(4) KOM(2008) 397 lõplik.

(5) Komitee arvamus CESE 337/2009 25.2.2009 teemal „Säästev tarbimine ja tootmine”, raportöör José María Espuny Moyano.

(6) Vt Suurbritannia tarbijate nõukogu (National Consumer Council) 2003. aasta uuring „Green Choice: What Choice?”, millest selgus, et praegune keskkonnamärgistussüsteem võib tarbijates tekitada segadust.

(7) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus CESE teemal „Ökoloogiline tootmine”, raportöör: Anna Maria Darmanin, ELT C 224, 30.8.2008, lk 1.

(8) Nõukogu 22. septembri 1992. aasta direktiiv 92/75/EMÜ kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses. EÜT L 297, 13.10.1992, lk 16.

(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiiv 2005/32/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/42/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 96/57/EÜ ja 2000/55/EÜ, ELT L 191, 22.7.2005, lk 29.

(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 106/2008, 15. jaanuar 2008, ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta (uuesti sõnastatud), ELT L 039, 13.2.2008, lk 1.

(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1980/2000, 17. juuli 2000, ühenduse muudetud ökomärgise andmise süsteemi kohta, EÜT L 237, 21.9.2000, lk 1.

(12) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus CESE teemal „Ökoloogiline tootmine”, raportöör: Anna Maria Darmanin, ELT C 224, 30.8.2008, lk 1.

(13) Vt KOM(2008) 779 lõplik ja komitee arvamus CESE 620/2009 25.3.2009 teemal „Rehvide kütusesäästlikkuse märgistamine”, raportöör Virgilio Ranocchiari.

(14) Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus CESE 337/2009 teemal „Säästev tarbimine ja tootmine”, raportöör José María Espuny Moyano, punkt 3.5 „Komitee tervitab komisjoni ettepanekut […].”.