KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Aruanne hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2011

SISSEJUHATUS

Aasta 2011 oli määruse (EÜ) nr 300/2008 ja selle rakendussätete rakendamise esimene täisaasta pärast läbivaadatud lennundusjulgestuseeskirjade jõustumist aprillis 2010. Komisjon tegi kogu aasta jooksul järjekindlalt koostööd liikmesriikide ja lennundussektoriga, et tagada eespool nimetatud uue õigusraamistiku ühetaoline rakendamine. Komisjoni rakendatud inspekteerimiskord andis kasulikku tagasisidet olulisemate rakendusprobleemide kohta ning võimaldas kindlaks määrata valdkonnad, kus tuli teha kergeid kohandusi, et uut õigusraamistikku veelgi selgemaks muuta.

Aruandes kirjeldatakse komisjoni inspekteerimistoiminguid 2011. aastal ning vaadeldakse arengusuundumusi õigusaktide, katsete ja uurimuste ning rahvusvaheliste suhete valdkonnas.

ESIMENE OSA

Inspekteerimine

1. Üldist

Määruse (EÜ) nr 300/2008 tingimuste kohaselt peab komisjon inspekteerima liikmesriikide lennundusjulgestusega tegelevaid ametiasutusi (edaspidi „pädevad asutused”) ja lennujaamu, lennuettevõtjaid ning üksusi. Liidu programm hõlmab ka Šveitsi, samal ajal kui Norrat ja Islandit (ning Liechtensteini) kontrollib samalaadsete sätete alusel EFTA järelevalveamet. Inspekteerimist teostab komisjoni töörühm, mis koosneb 10 lennundusjulgestuse inspektorist. Kõnealust inspekteerimist toetab 87 liikmesriikide, Islandi, Norra ja Šveitsi poolt ametisse määratud inspektorit. Käesoleva aruande lisas esitatud tabelis on kokkuvõte komisjoni ja EFTA järelevalveameti senisest järelevalvetegevusest.

2. Liikmesriikide pädevate asutuste inspekteerimine

Komisjon inspekteeris 2011. aastal kümmet pädevat asutust, mida ta oli ka juba varem inspekteerinud. Mitme liikmesriigi puhul täheldati olukorra märgatavat paranemist varasemaga võrreldes. Kõige enam olid 2011. aastal leitud puudujäägid (nii nagu ka 2010. aastal) seotud sellega, et riiklik tsiviillennundusprogramm ja riiklik kvaliteedikontrolliprogramm ei olnud ikka veel määruses (EÜ) nr 300/2008 sätestatud uue õigusraamistikuga täielikult kooskõlla viidud.

Meetmete rakendamise kontrollimisel ilmnes, et mõnes liikmesriigis ei suudeta endiselt puudusi kiiresti tuvastada ja kõrvaldada. Mõned liikmesriigid ei olnud teostanud järelevalvet õigusaktide kõikide aspektide üle ning järelmeetmed ei ole alati piisavad. Liikmesriikide õigusaktides olid küll ette nähtud sanktsioonid, kuid mõningatel juhtudel ei kohaldatud neid ka siis, kui puudujääke kiiresti ei kõrvaldatud.

Teatavate liikmesriikide puhul mõjutas riikliku järelevalve jaoks eraldatud vahendite kättesaadavust finantskriis ja sellega kaasnev surve liikmesriigi eelarvele.

3. Esialgne inspekteerimine lennujaamades

2011. aastal teostati üheksateistkümne (19) lennujaama esialgne inspekteerimine, mis on täpselt sama palju nagu 2010. aastal. Kontrolliti kõiki valdkondi (kuigi mitte iga inspekteerimise käigus). Peamiste meetmete nõuetele vastavuse üldmäär oli 2011. aastal 80 %, mis on sama suur kui 2010. aastal.

Traditsiooniliste meetmete valdkonnas[1] leitud puudujäägid tulenesid sageli inimteguriga seotud probleemidest ja need ei ole varasemate aastatega võrreldes oluliselt muutunud. Traditsiooniliste meetmete rikkumised 2011. aastal inspekteeritud lennujaamades olid peamiselt seotud töötajate läbivaatuse kvaliteediga ning teatavate lennukaupa käsitlevate ohutusnõuetega. Eelkõige tekitas endiselt probleeme töötajate käsitsi läbivaatuse puudulik kvaliteet. Lennukauba puhul oli enamik rikkumisi seotud läbivaatuseks kõige asjakohasemate meetodite valikuga, arvestades saadetise laadi ja meetodite kohaldamise standardeid. Need inimteguriga seotud probleemid nõuavad hoolikat kaalumist ning kuni uute tehnoloogiliste ja/või protseduuriliste alternatiivide kasutuselevõtuni tuleks lahenduste leidmiseks pöörata veelgi rohkem tähelepanu tõhusale koolitusele ja järelevalvele.

Peale selle ei olnud 2011. aastal inspekteeritud lennujaamades ikka veel täies mahus rakendatud teatavad lisameetmed, mis on uues õigusraamistikus ette nähtud. Rikkumisi esines seoses meetodite ja standarditega, mida kasutati parda- ja lennujaamavarude läbivaatuseks (seal, kus turvaline tarneahel ei olnud veel täielikult rakendatud), ning seoses lennujaamapatrullide sagedust ja piisavaid patrullimisvahendeid käsitleva riskianalüüsi puudumisega. Liikmesriikide pädevad asutused peaksid nende uute sätete rakendamist aktiivselt toetama.

4. Järelinspekteerimine

Määruse (EL) nr 72/2010 artikli 13 kohaselt teeb komisjon tavaliselt piiratud arvu järelinspekteerimisi. Enamasti tehakse selliseid järelinspekteerimisi siis, kui esmase inspekteerimise käigus on avastatud mitu tõsist puudujääki, kuid mõningatel juhtudel (ehkki mõnevõrra harvemini) tehakse järelinspekteerimisi ka pistelise valiku põhimõttel, et kontrollida riiklike järelevalvetoimingute ja aruandluse täpsust. 2011. tehti viis järelinspekteerimist, mis üldjoontes andsid tunnistust sellest, et tuvastatud puudujäägid olid nõuetekohaselt kõrvaldatud.

5. Avatud toimikud, artikli 15 kohased juhtumid ja kohtumenetlused

Inspekteerimistoimikud jäävad avatuks, kuni komisjon on veendunud, et asjakohased parandusmeetmed on võetud. Aastal 2011 suleti 30 toimikut (18 lennujaama ja 12 pädeva asutuse toimikut). Kõnealuse aasta lõpuks jäi avatuks kokku 12 pädeva asutuse ja 12 lennujaama inspekteerimistoimikut.

Kui lennujaamas leitud puudujääke peetakse nii tõsisteks, et need kujutavad märkimisväärset ohtu tsiviillennundusjulgestuse üldisele tasemele ELis, võtab komisjon määruse (EL) nr 72/2010[2] artikli 15 kohased meetmed. See tähendab, et kõiki teisi pädevaid asutusi teavitatakse olukorrast ning et kõnealusest lennujaamast väljuvate lendude puhul võidakse kaaluda täiendavate meetmete võtmist. 2011. aastal puudus vajadus selliste meetmete võtmiseks.

Rikkumismenetluse algatamine on teine võimalik sanktsioon kõige tõsisemate juhtumite, pikka aega kõrvaldamata puuduste või korduvate puudujääkide korral. 2011. aastal algatati pärast riiklike ametiasutuste inspekteerimist kaks rikkumismenetlust. Mõlemal juhul ei suutnud asjaomane liikmesriik oma riiklikku lennundusjulgestusprogrammi täita. Samal aastal lõpetati kolm rikkumisjuhtumit seoses leitud puuduste kõrvaldamisega.

6. Liikmesriikide endi hinnangud

Komisjoni määruse (EÜ) nr 18/2010[3] lisa punkti 18 kohaselt peavad liikmesriigid esitama komisjonile iga aasta märtsi lõpuks aastaaruande, mis hõlmab riikliku nõuetele vastavuse järelevalve tulemusi eelmise aasta jaanuarist detsembrini. Kõik liikmesriigid esitasid 2010. aasta aruanded õigeaegselt ning kõigi puhul oli järgitud komisjoni vormi.

Aruannete analüüsimine näitas, et mitu liikmesriiki ei järginud täies ulatuses riiklike järelevalvetoimingute mahu ja sagedusega seotud nõudeid. Peale selle tunnistas suur hulk liikmesriike, et nad ei ole veel välja töötanud standardprotokolle lennundusjulgestusnõuete täitmise varjatud kontrollimiseks. Komisjon on lülitanud need küsimused lennundusjulgestuse regulatiivkomitee inspekteerimisalase töörühma päevakorda, et toetada liikmesriikide jõupingutusi üldiste nõuete täitmiseks.

TEINE OSA

Õigusaktid ja lisavahendid

1. Üldist

2011. aastal vastu võetud uutes lennundusjulgestusalastes õigusaktides käsitletakse peamiselt turvaskannerite kasutuselevõttu ning kolmandatest riikidest saabuva lennukauba ja -posti suhtes kehtestatud uusi nõudeid.

Pärast täieliku mõjuhinnangu lõpuleviimist võeti vastu turvaskannerite kasutuselevõttu käsitlevad õigusaktid. Õigusaktidega tagatakse turvaskannerite kasutamine ühtlustatud viisil, et säilitada kõrge julgestustase, austades samal ajal reisijate põhiõigusi, eelkõige nende õigust tervisele, eraelule ja isikuandmete kaitsele ning õigust keelduda turvaskanneriga läbivaatamise protseduurist. Komisjon pöörab erilist tähelepanu sellele, et liikmesriigid täidaksid kõiki kõnealuseid eeskirju.

Pärast Jeemeni lennukipommiga seotud intsidenti 2010. aasta oktoobri lõpus töötas komisjon koostöös liikmesriikide ja sidusrühmadega kiiresti välja asjakohased õigusalased nõuded kolmandatest riikidest ELi saabuva lennukauba kohta.

Peale selle tuli vedelike läbivaatusega seotud prognoositud rakendusprobleemide tõttu muuta vedelike kohustusliku läbivaatuse esimese etapi rakendamise tähtaega ELi lennujaamades. Moodustati vastav töörühm ning telliti uurimus, et analüüsida kõiki asjakohaseid faktoreid, mis on seotud ELi lennujaamades vedelike läbivaatuseks vajalike seadmete kasutuselevõtuga. Lisaks sellele tekkis vajadus pikendada 2. standardile vastavate lõhkeaine avastamise süsteemide kasutamise tähtaega ning asjakohane otsus võeti vastu 2011. aasta sügisel.

2. Täiendavalt vastu võetud õigusaktid

2011. aastal võeti vastu järgmised uued õigusaktid:

· määrus (EL) nr 720/2011,[4] millega täiendatakse tsiviillennundusjulgestuse ühiseid põhistandardeid seoses vedelike, aerosoolide ja geelide läbivaatamise järkjärgulise kehtestamisega ELi lennuväljadel;

· määrus (EL) nr 859/2011,[5] millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks) seoses lennukauba ja -postiga;

· määrus (EL) nr 1087/2011,[6] millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks seoses lõhkeaine avastamissüsteemidega;

· Määrus (EL) nr 1141/2011,[7] millega täiendatakse tsiviillennundusjulgestuse ühiseid põhistandardeid seoses turvaskannerite kasutamisega ELi lennuväljadel;

· määrus (EL) nr 1147/2011,[8] millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks seoses turvaskanneritega;

· otsus 2011/5862/EL,[9] millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks seoses lennukauba ja -postiga;

· otsus nr 2011/8042/EL,[10] millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks seoses turvaskanneritega.

Need tekstid töötati välja lennundusjulgestuse regulatiivkomitee kuuel korralisel ja kahel erakorralisel kohtumisel ning sidusrühmade lennundusjulgestuse nõuanderühma kuuel kohtumisel.

3. kokkuleppeliste esindajate ja tuntud saatjate andmebaas

Selleks et tugevdada lennukauba ja -posti turvalist varustusahelat ning hõlbustada selle ühetaolist rakendamist ELis, töötati komisjoni raamkokkuleppe kohaselt välja kokkuleppeliste esindajate ja tuntud saatjate andmebaas, mida on täiendatud alates selle lõplikust kasutuselevõtmisest 1. juunil 2010. aastal. 2011. aasta lõpus sisaldas andmebaas ligikaudu 8 500 kokkuleppelisi esindajaid ja (sõltumatult valideeritud) tuntud saatjaid hõlmavat kirjet. See on ainuke õiguslik esmane vahend, mida kokkuleppelised esindajad kasutavad teabe saamiseks, kui nad võtavad vastu saadetisi teistelt kokkuleppelistelt esindajatelt või tuntud saatjatelt.

Pärast seda, kui jõustusid uued nõuded lennuettevõtjatele, kes tegelevad lennukauba ELi vedamisega kolmandatest riikidest, on alustatud kõnealuse andmebaasi laiendamist, et see hõlmaks ka neid lennuettevõtjaid, kes veavad lennukaupa kolmandatest riikidest ELi.

4. euroopa liidu lennuväljade inspekteerimise käsiraamatud

Määruste (EÜ) nr 300/2008 ja (EL) nr 72/2010 kohaselt peab komisjoni talituste teostatav tsiviillennunduse julgestusnõuetele vastavuse järelevalve olema objektiivne ja kasutama standardset metoodikat.

Sel eesmärgil koostas komisjon kaks üldkäsiraamatut ja ta täiendab neid pidevalt, et anda tsiviillennundussektoris tegutsevatele ELi inspektoritele üksikasjalikke nõuandeid ja suuniseid. Need käsiraamatud vaadatakse korrapäraselt läbi.

KOLMAS OSA

Katsed ja uurimused

1. Katsed

ELi lennundusjulgestusalaste õigusaktide tähenduses[11] on katsega tegemist siis, kui liikmesriik lepib komisjoniga kokku, et ta kasutab piiratud ajavahemiku jooksul tunnustatud julgestuskontrollivahendi või -meetodi asemel mõnd õigusaktides tunnustamata julgestuskontrollivahendit või -meetodit tingimusel, et kõnealused katsed ei kahjusta saavutatud turvalisuse üldtaset. Seda terminit ei kohaldata õiguslikus tähenduses juhul, kui liikmesriik või üksus hindab uut vahendit või meetodit, mis on võetud kasutusele lisaks õigusaktides juba käsitletud ühele või mitmele julgestuskontrollivahendile või -meetodile.

Hispaania ja Ühendkuningriik alustasid 2011. aastal uusi katseid. Kõnealused katsed hõlmasid lõhkeaine jälgede avastamisseadmete ning käsimetallidetektorite kasutamist seoses reisijate poolt usulisel põhjusel kantavate peakatete läbivaatusega. Lisaks sellele jätkati 2011. aastal mitmeid turvaskanneritega seotud katseid, millega alustati enne turvaskannerite kasutuselevõttu käsitlevate ELi õigusaktide ametlikku vastuvõtmist. Üks neist katsetest on praegu käimas Ühendkuningriigis.

2. Uuringud

Lennundusjulgestust käsitlevate ELi eeskirjade kohaselt tuleb alates 29. aprillist 2013 (äraviskamise asemel) läbi vaadata kõik vedelikud (nii tollimaksuvabad kui ka kodust kaasa võetud vedelikud). Selleks et tagada asjakohaste ja konkreetsete, 2013. aastaks kehtestatud tähtajast kinnipidamiseks vajalike meetmete võtmine, moodustas komisjon 2011. aasta lõpul vastava töögrupi (2013-Liquid Working Group) ning algatas uurimuse, milles hinnatakse vedelike läbivaatamise mõju ELi lennujaamade tegevusele.

Lisaks sellele jätkus kogu aasta vältel uurimus, milles käsitleti käsipagasi ja registreeritud pagasi läbivaatamiseks kasutatava ohukujutise kuvamise (TIP) tarkvaratehnoloogiat. Uurimuse lõpparuanne, mis avaldatakse 2012. aastal, põhineb TIP tarkvaratehnoloogiat kasutavate ja kõnealust tehnoloogiat mitte kasutavate lennujaamade tegevuse varjatud kontrollimise tulemustel.

Peale selle algatas komisjon 2011. aasta lõpul uurimuse, milles vaadeldakse sissetuleva lennukaubaga seotud uute ELi lennundusjulgestuseeskirjade mõju. Uurimuse lõpparuanne, mis avaldatakse 2012. aasta teisel poolel, peaks juba enne 2014. aasta 30. juunini kestva üleminekuperioodi lõppu pakkuma asjakohaseid lahendusi kolmandate riikide lennuväljadelt lennukaupa ELi vedavate lennuettevõtjate sõltumatuks valideerimiseks.

NELJAS OSA

Dialoog rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega

1. Üldist

Komisjon suhtleb pidevalt rahvusvaheliste organisatsioonide ja olulisemate kolmandate riikide partneritega, valmistab ette lennundusjulgestusega seotud rahvusvahelisi kohtumisi ning osaleb nende töös. Komisjon mängib olulist rolli ELi seisukoha koordineerimisel ning teeb sageli ettekandeid või esitab dokumente. Vastavalt vajadusele on algatatud dialooge ka konkreetsete kolmandate riikidega, et arutada mõlema osapoolega seotud probleeme või ühist huvi pakkuvaid küsimusi. Kahepoolsete suhete arendamine rahvusvaheliste organisatsioonide ja olulisemate kolmandate riikidega tagab ELi juurdepääsu asjakohasele teabele ja annab võimaluse mõjutada ülemaailmset lennundusjulgestuspoliitikat nii eeskirjade koostamise kui ka nende rakendamise kaudu maailma sellistes piirkondades, kus on oluline suutlikkuse suurendamine.

2. Rahvusvahelised organisatsioonid

Komisjon osaleb ELi esindajana Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) lennundusjulgestuse komisjoni iga-aastasel kohtumisel. 2011. aasta kohtumisel (mis toimus 21.–25. märtsini Montrealis) esitasid Euroopa Komisjon ja ELi liikmesriigid lennundusjulgestuse komisjonile lennukauba julgestusega seotud dokumendid, milles käsitleti kavandatavaid ELi eeskirju ja rõhutati vajadust karmistada rahvusvahelisi eeskirju, ning vedelike läbivaatamisega seotud ELi eeskirjad.

Komisjon võtab korrapäraselt osa ka Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (ECAC) kohtumistest, osaledes eelkõige lennundusjulgestusfoorumi ning tehnoloogiaküsimustega tegeleva tehnilise töörühma kohtumistel. Mõnel juhul on Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsil tehtud töö hõlbustanud ka ELi tsiviillennundusjulgestuse regulatiivkomitee tegevust.

3. Kolmandad riigid

Komisjon jätkas aktiivselt lennundusjulgestusalast dialoogi USA-ga mitmel foorumil, osaledes eelkõige ELi-USA transpordialase julgeolekukoostöörühma kohtumistel, mille saavutuste hulka kuulub alates 1. aprillist 2011 kohaldatav ühekordne julgestuskontroll, mis võimaldab USAst saabuvatel reisijatel ELi lennujaamades ümber istuda nii, et reisijad ja nende pagas ei pea tingimata veel kord julgestuskontrolli läbima[12]. Komisjon osales 2011. aastal USA lennuväljade inspekteerimisel seoses ühekordse julgestuskontrolli kohaldamisega.

Komisjon on sekkunud mitmel korral, kui liikmesriigid on väljendanud muret seoses USA poolt ELi lennuettevõtjatele esitatavate täiendavate julgestusalaste nõudmistega, eelkõige lennukauba turvalisuse valdkonnas, mille puhul jäi mulje, et USA dubleeris ELis kehtiva lennundusjulgestuskorra kohaselt tehtavaid julgestuskontrolle Sellega seoses on komisjon andnud nõusoleku algatada lennukauba tunnustamise programm, mille raames USA astuks samme, et tunnustada ELi lennundusjulgestusmeetmeid võrdselt USA samaväärsete julgestusmeetmetega. Kõnealuse algatuse raames tehtav töö muutus 2011. aasta teisel poolel veelgi intensiivsemaks, et programm 2012. aastal lõpule viia.

KOKKUVÕTE

Ehkki üldiselt on ELis jätkuvalt tagatud lennundusjulgestuse kõrge tase, on komisjoni inspekteerimiste käigus ilmnenud mõningaid puudujääke. Traditsiooniliste meetmete puhul olid need seotud töötajate ja lennukauba läbivaatamisega ning tulenesid sageli inimtegurist. Määruses (EÜ) nr 300/2008 sätestatud uue õigusraamistiku kohaselt rakendatud lisameetmete puhul olid rikkumised seotud lennujaamapatrullidega, riskianalüüsiga ning parda- ja lennujaamavarude läbivaatusega. Komisjoni soovitatud parandusmeetmeid järgiti üldiselt rahuldavalt, mis näitab, kuivõrd oluline on ELi range inspekteerimiskord ja asjakohaste järelevalvemeetmete tagamine liikmesriikides. Komisjon jätkab jõupingutusi, et tagada kõikide õiguslike nõuete täielik ja nõuetekohane täitmine olemasoleva vastastikuse hindamise süsteemi abil, ning algatab vajaduse korral ametliku rikkumismenetluse.

Õigusaktide valdkonnas võeti 2011. aastal vastu uued üksikasjalikud rakendusaktid, et tagada eelkõige turvaskannerite kasutuselevõtt teatavatel tingimustel ja suurendada ELi transporditava lennukauba ja -posti turvalisust. Komisjon võtab rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega rahvusvahelisel areenil suheldes vaatluse alla nii need kui ka muud meetmed, et täiustada ülemaailmseid lennundusjulgestusstandardeid.

Lisa

Komisjoni inspekteerimised seisuga 31.12.2011

Riik || Inspekteerimiste arv 01/2011 –12/2011 (sh järelinspekteerimised) || Inspekteerimiste koguarv 2004-2011 (sh järelinspekteerimised)

Austria || 0 || 9

Belgia || 1 || 10

Bulgaaria || 1 || 6

Küpros || 1 || 6

Tšehhi Vabariik || 2 || 7

Taani || 2 || 9

Eesti || 1 || 5

Soome || 1 || 8

Prantsusmaa || 3 || 15

Saksamaa || 3 || 17

Kreeka || 1 || 13

Ungari || 2 || 7

Iirimaa || 0 || 8

Itaalia || 3 || 15

Läti || 1 || 5

Leedu || 0 || 4

Luksemburg || 0 || 6

Malta || 0 || 3

Madalmaad || 0 || 7

Poola || 2 || 9

Portugal || 0 || 8

Rumeenia || 0 || 3

Slovakkia || 0 || 4

Sloveenia || 1 || 5

Hispaania || 2 || 14

Rootsi || 2 || 11

Ühendkuningriik || 4 || 17 Non EU Members :

ELi mittekuuluvad riigid

Šveits || 1 || 5

KOKKU || 34 || 236

EFTA järelevalveameti inspekteerimised seisuga 31.12.2011

Seisund || Inspekteerimiste arv 01/2011 –12/2011 (sh järelinspekteerimised) || Inspekteerimiste koguarv 2004-2011 (sh järelinspekteerimised)

Island || 2 || 9

Norra || 4 || 35

KOKKU || 6 || 44

[1] Meetmeid nimetatakse traditsioonilisteks, kui neid juba kohaldatakse määruses (EÜ) nr 2320/2002 sätestatud õigusraamistikus.

[2] Komisjoni määrus (EL) nr 72/2010, 26. jaanuar 2010, millega nähakse ette lennundusjulgestuse valdkonnas korraldatavate komisjoni inspekteerimiste kord, ELT L 23, 27.1.2010, lk 1.

[3] Komisjoni määrus (EL) nr 18/2010, 8. jaanuar 2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 300/2008 seoses riiklike tsiviillennundusjulgestuse järelevalve programmide kriteeriumidega., ELT L 7, 12.1.2010, lk 3.

[4] Komisjoni määrus (EL) nr 720/2011, 22 juuli 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 272/2009 (ELT L 193, 23.7.2011, lk 19–21).

[5] Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 859/2011, 25. august 2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 185/2010 (ELT L 220, 26.8.2011, lk 9–15).

[6] Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1087/2011, 27. oktoober 2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 185/2010, ELT L 281, 28.10.2011, lk 12-13).

[7] Komisjoni määrus (EL) nr 1141/2011, 10. november 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 272/2009, ELT L 293, 11.11.2011, lk 22–23.

[8] Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1147/2011, 11. november 2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 185/2010, ELT L 294, 12.11.2011, lk 7–11.

[9] Komisjoni otsus 2011/5862/EL, 17. august 2011, adresseeritud kõikidele liikmesriikidele; ei ole avaldatud ELTs (piiratud avaldamiseks ette nähtud ja konfidentsiaalne materjal).

[10] Komisjoni otsus 2011/8042/EL, 14. november 2011, adresseeritud kõikidele liikmesriikidele; ei ole avaldatud ELTs (piiratud avaldamiseks ette nähtud ja konfidentsiaalne materjal).

[11] Vt komisjoni määruse (EL) nr 185/2010 (millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks) lisa punkt 12.8 „Uusi tehnoloogiaid kasutavad läbivaatusmeetodid”, ELT L 55, 5.3.2010, lk 1.

[12] Komisjoni määrus (EL) nr 983/2010, 3. november 2010, millega muudetakse määrust (EL) 185/2010, ELT L 286, 4.11.2010, lk 1.