1.Sissejuhatus

Viimaste aastate suured kriisid ja majandusšokid on mõjutanud ELi majandust ja ühiskonda igast küljest. Neist viimane ja teravaim – Venemaa julm ja provotseerimata sissetung Ukrainasse – erineb oma laadilt pandeemiast ja sellest taastumisest või üha pakilisemast vajadusest reageerida kliima- ja elurikkuskriisidele. Sellest tingitud geopoliitiline olukord seab Euroopas ja mujalgi inimesed ja ettevõtjad uue surve alla ning seda ajal, mil Euroopa Liit, Ukraina ja kogu maailm olid valmis majandust paremini üles ehitama.

Neil kriisidel on aga ka palju ühist ning need sunnivad meid oma lähtepunkte kahtluse alla seadma, oma majandusmudelit üle vaatama ning oma energiasüsteemi ümber kujundama. Oleme taas pandud seisma silmitsi oma sõltuvusega mitmesugustes valdkondades ja haavatavusega, mida see võib põhjustada tarnekindluses, majapidamistele avalduva rahalise survena ning šokkidena ettevõtjatele, kelle igapäevategevus ja pikaajaline püsimajäämine on ohus.

See tähendab, et on vaja uurida, kuidas saame suurendada oma inimeste heaolu ja tagada kestliku majanduskasvu, kasutades paremini igapäevatoodeteks vajalikke ressursse ja materjale ning täiustades tooteid endid. Muutes tooted vähem energiat tarbivaks, kasutades neid paremini ja kauem, tarbides esmase tooraine asemel ringlussevõetud materjale ning levitades teedrajavaid ringmajanduse mudeleid, saame lahutada majanduskasvu loodusvarade kasutamisest ja keskkonnaseisundi halvenemisest. Edendades ELis ühtlustatud lähenemisviisi, saame parandada konkurentsivõimet, luua uusi ärivõimalusi ja töökohti, soodustada ühtse turu rohestamist kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe kohase kestliku majanduskasvu tegevuskavaga, aidata tarbijatel kokku hoida kulusid ning muuta ELi majanduse säilenõtkemaks lõimitud üleilmsete väärtusahelate häirete suhtes. Lisaks aitab see otsustavalt kaasa kliimaneutraalsuse saavutamisele 2050. aastaks, elurikkuse vähenemise peatamisele ja nullsaaste eesmärgi saavutamisele.

Kuigi viimastel aastatel on tehtud edusamme, püsime me tarbimise keskkonnamõju tõttu endiselt väljaspool inimkonna jaoks turvalist tegutsemisruumi, sest ületame ELis mitmel moel planeedi võimaluste piire. Maailmas tuleneb pool kasvuhoonegaaside koguheitest ja 90 % elurikkuse vähenemisest esmase tooraine kaevandamisest ja töötlemisest ning ikka veel valdav lineaarne hankimisel-tootmisel-äraviskamisel põhinev majandusmudel tähendab suurt ressursiraiskamist. Selleks et EL saaks edukalt üle minna ressursitõhusale, kliimaneutraalsele ja saastevabale ringmajandusele ning vähendada oma energia- ja ressursisõltuvust, on vaja kiiresti uut lähenemisviisi toodete kavandamisele, valmistamisele ja kasutamisele. EL edendab seda lähenemisviisi ka rahvusvaheliselt ning aitab seega muuta üleilmsed väärtusahelad kestlikumaks ja säilenõtkemaks.

Selles teatises on välja pakutud kestlikke tooteid käsitlevate omavahel seotud algatuste pakett, mille eesmärk on tuua see uus lähenemisviis senitehtule tuginedes reaalsusele palju lähemale. EL on juba kehtestanud minimaalsed keskkonnanõuded teatavatele toodetele ja sektoritele, nagu energiamõjuga tooted, pakendid ja kemikaalid. Need nõuded on aidanud märkimisväärselt vähendada ELi keskkonna- ja kliimajalajälge, sh energiatarbimist. Näiteks tähendab kehtivate ELi ökodisaini- ja energiamärgistuseeskirjade kumulatiivne mõju, et nende kohaldamisalasse kuuluvad tooted kasutavad aastas 10 % vähem energiat, mis on võrreldav Poola aastase energiatarbimisega ja mis vähendab sõltuvust fossiilkütustest, sealhulgas ka neist, mis pärinevad Venemaalt. Kehtivad eeskirjad hõlmavad siiski vaid piiratud osa ELis turustatavatest kaupadest ning ei soodusta süstemaatiliselt ringlust ega puuduta paljusid viise, millega tooted mõjutavad kliimat ja keskkonda kogu nende olelusringi jooksul. Samuti on olemas suur potentsiaal ka energiamõjuga toodete energiatarbimist vähendada.

Seepärast on selles teatises esitatud paketi keskmes kestlike toodete ökodisaini määruse ettepanek. Kuna tootedisainist sõltub kuni 80 % toote olelusringi keskkonnamõjust, laiendatakse nimetatud ettepanekuga ökodisainiraamistiku kohaldamisala, et see hõlmaks võimalikult paljusid tooteid. Ettepanekuga nähakse ette mitte ainult energiatõhusust, vaid ka ringlust ning toodete keskkonna- ja kliimajalajälje üldist vähendamist puudutavate miinimumkriteeriumide kehtestamine. Kuni uue raamistiku jõustumiseni suurendatakse energiatõhusust ja ringlust edasi kehtiva ökodisainidirektiivi alusel. Selleks võtab komisjon koos uue ettepanekuga vastu ökodisaini ja energiamärgistuse töökava aastateks 2022–2024, et reguleerida uusi energiamõjuga tooteid ning ajakohastada ja tugevdada juba reguleeritud toodetele seatud nõudeid.

Selle toetamiseks tehakse paketi osana sihipärased valdkondlikud algatused – ELi kestliku ja ringse tekstiili strateegia ning ehitustoodete määruse läbivaatamine – , et käsitleda neid kaht keskkonnale ja kliimale olulist mõju avaldavat esmatähtsat tooterühma. Et ka tarbijad saaksid üleminekule aktiivselt kaasa aidata, esitab komisjon seadusandliku ettepaneku tarbijate mõjuvõimu suurendamise kohta rohepöörde elluviimisel, millega tehakse sihipärased muudatused, et tagada ELi horisontaalse tarbijaõiguse vajalik rohestamine.

Komisjoni ettepanekud, millega luuakse ELis ühine lähenemisviis toodetele, aitavad luua ühtsel turul tegutsevatele ettevõtjatele võrdsed tingimused ja kujundada EList kestlike toodete vallas standardiseadja. Tagamaks, et kestlikumatele toodetele üleminekul leevendatakse sellega seotud kulusid ja probleeme, valitakse tooterühmad ja kehtestatakse tootepõhised eeskirjad lähtuvalt kaasavas koosloomeprotsessis toimuvast pikaajalisest planeerimisest ning põhjalikust mõju hindamisest, mille käigus vaadeldakse muu hulgas taskukohasust tarbijale, mõju konkurentsivõimele ja halduskoormust.

Mitmes liikmesriigis on juba hakatud iseseisvalt kehtestama toodete keskkonnasäästlikkuse nõudeid ning inimesed ootavad neilt üha rohkem jõulisemat ja kiiremat tegutsemist. See võib riigisiseste eeskirjade erinevuse tõttu ühtset turgu killustada ning muuta äritegevuse keerulisemaks ja kulukamaks. Ühtlustatud ELi eeskirjad aitavad selliseid turumoonutusi vältida, märkimisväärselt laiendada keskkonnasäästlike toodete turgu ning kokkuvõttes vähendada ELis tegutsevatel ettevõtjatel nõuete täitmisega seotud kulusid ja halduskoormust.

Kui pidada silmas loodusvarade üha suurenevat nappust ning tooraine tarneprobleeme ja hinnavolatiilsust, on ettevõtjatel palju muidki kulude kokkuhoiu võimalusi. Kujundades ümber ärimudelid, tootmisprotsessid ja tooted, muutes tooted kauakestvamaks või optimeerides nende kasutamist ning osaledes hästitoimival ringlussevõetud tooraine turul, saavad ettevõtjad märkimisväärselt vähendada oma materjali-, energia- ja jäätmekäitluskulusid ning muutuda säilenõtkemaks. Sotsiaalmajanduse organisatsioonid on olnud teerajajad ringmajandusmeetmete kujundamisel ja laiendamisel, näiteks elektroonika ja tekstiili ringlussevõtu, korduskasutatavate tarbekaupade ning parandus- ja taastamistööde valdkonnas. Ka uued digilahendused loovad tohutuid võimalusi, et ärimudeleid energiatõhususe, ringluse ja üldisema keskkonnasäästlikkuse seisukohast ümber kujundada.

Mitmes tööstusökosüsteemis esirinnas olevad ettevõtjad on selle üleminekuga juba alustanud.

Selge ja ühtlustatud toodete keskkonnasäästlikkuse õigusraamistik loob tingimused selle lähenemisviisi üldiseks kasutuselevõtuks ning ajendab ELi turgudel ostvaid ja müüvaid ettevõtjaid tegema uuendusi ja investeerima ringmajanduse ärimudelitesse ja homsetesse toodetesse.

Kõik see aitaks oluliselt suurendada ELi tarbijatele saada olevate keskkonnasäästlike toodete valikut ja teha neist tavalise valikuvõimaluse. Praegu on selliste toodete turuosa endiselt piiratud, mis mõjutab ka nende kättesaadavust ja taskukohasust tarbijatele. Kuid ELis saadud kogemused on juba näidanud, et ökodisaini ulatuslikum kasutamine aitab kulusid märkimisväärselt kokku hoida. Ainuüksi 2021. aastal säästsid tarbijad tänud kehtivatele energiamõjuga toodete ökodisaini nõuetele 120 miljardit eurot, isegi kui juurde arvestada soetuskulud. Säästa saaks hoopiski rohkem, kui lahendada probleem, et tarbijad on sunnitud ostma lühikese kasutuseaga toodeteid, mida ei saa parandada, või et neil puudub piisav juurdepääs ringmajanduse ärimudelitele. Kui EL kombineeriks seda tarbijate õige teavitamisega ja tagaks kaitse rohepesu eest, annaks ta oma tarbijatele rohelisele majandusele üleminekul sisulise mõjuvõimu ja muudaks kestlikud tooted normiks, innustades ülejäänud maailma endast eeskuju võtma.

Ülevaade ringmajanduspaketi algatustest

2.Meie eesmärk: kestlikud tooted normiks

Kestlikumate, ringsemate ja energiatõhusamate toodete kavandamine