SELETUSKIRI

Küpros on sattunud finantsturgudel üha suureneva surve alla, kuna on kasvanud mure tema riigi rahanduse jätkusuutlikkuse pärast, sealhulgas seoses nõrgenenud finantssektori ja võimalike avaliku sektori poolsete toetusmeetmete ulatusega. Kuigi mõned tasakaalustamatustest on tekkinud euroala kriisist ja Kreeka arengusuundadest tulenevate negatiivsete ülekanduvate mõjude tõttu, on Küprosel ka tasakaalustamatusi, mis on riigisisesed ja pikaajalisemad. Kuna reitinguagentuurid langetasid mitmel korral Küprose riigivõlakirjade reitingut, ei suutnud riik enam refinantseerida oma laenusid intressimääraga, mis tagaks eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse. Samal ajal lõigati pangandussektor üha enam rahvusvahelistelt turgudelt saadavast rahastamisest ära ja suurematel finantsasutustel tekkisid olulised kapitali puudujäägid. Pangandussektori olukord halvenes dramaatiliselt 2013. aasta alguses usalduse vähenemise tõttu, mis tõi kaasa püsiva ja suuremahulise hoiuste väljavoolu. 2013. aasta märtsis jõudis eurorühm poliitilise kokkuleppeni Küprose makromajandusliku kohandamisprogrammi põhielementide osas, sealhulgas kuni 10 miljardi euro suuruses rahastamispaketis. Heitliku finantsolukorra järel suleti pangad kümneks päevaks, mille jooksul kahandati sektorit oluliselt pankade kriisilahenduse ja restruktureerimise teel ning eraldades Küprose pankade Kreekaga seotud tegevuse.

Nende tõsiste majanduslike ja finantsraskuste taustal taotlesid Küprose ametiasutused 25. juunil 2012 ametlikult finantsabi Euroopa Finantsstabiilsuse Fondist / Euroopa stabiilsusmehhanismist antava laenuna ning Rahvusvahelisest Valuutafondist (IMF), et toetada majanduse naasmist jätkusuutliku kasvu juurde, tagada nõuetekohaselt toimiv pangandussüsteem ning kaitsta Euroopa Liidu ja euroala finantsstabiilsust. 27. juunil 2012 kutsus eurorühm komisjoni koos Euroopa Keskpanga (EKP), Küprose ametiasutuste ja IMFiga üles kokku leppima makromajanduslikus kohandamisprogrammis, sealhulgas rahastamisvajadustes, ning võtma asjakohaseid meetmeid finantsstabiilsuse kaitsmiseks. 16. ja 25. märtsil 2013 jõudis eurorühm Küprose ametiasutustega poliitilise kokkuleppeni programmi põhielementides, mis hõlmasid pangandussektori restruktureerimist ja olulist vähendamist ning eelarve konsolideerimise, struktuurireformide ja erastamise valdkonnas tehtavate jõupingutuste suurendamist. Kokkuleppe oluline osa oli see, et pankade rekapitaliseerimiseks vajalikud vahendid pidid pea täielikult lähtuma pankadest endist (s.o aktsionäridelt ja võlausaldajatelt). See ei pidanud mõjutama kuni 100 000 euro suuruseid hoiuseid. Võlausaldajad ei pidanud selle kohaselt kandma suuremat kahju kui see, mida nad oleksid kandnud juhul, kui pangad oleksid likvideeritud tavalise maksejõuetusmenetluse kohaselt. 2. aprillil 2013 jõuti tehnilisel tasandil kokkuleppele põhjalikus poliitikameetmete paketis, mida rakendatakse kolmeaastase makromajandusliku kohandamisprogrammiga; peamised eesmärgid, meetmed ja tulemused nähti ette komisjoni ja Küprose Vabariigi vahelises vastastikuse mõistmise memorandumis.

Makromajandusliku kohandamisprogrammi eesmärk on taastada finantsturgude usaldus ja usaldusväärne makromajanduslik tasakaal ning võimaldada majandusel naasta jätkusuuliku majanduskasvu juurde. Nende eesmärkide saavutamiseks tugineb programm kolmele sambale. Esimene neist on finantssektori strateegia, mis põhineb sellesse kuuluvate finantsasutuste restruktureerimisel ja väiksemaks muutmisel ning finantssektori järelevalve tugevdamisel koos pingutustega lahendada kapitali ja likviidsuse puudujääkide probleem. Teine sammas on ambitsioonikas eelarve konsolideerimise strateegia, millega jätkatakse 2012. aastal alustatud konsolideerimispingutusi eelkõige meetmete abil, mis on suunatud sellele, et vähendada praegusi esmaseid kulutusi, suurendada valitsemissektori tulusid, parandada avaliku sektori toimimist ja säilitada eelarve konsolideerimine keskpikas perspektiivis. Eesmärk on korrigeerida valitsemissektori ülemäärast eelarve puudujääki ja tagada, et valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse keskpikas perspektiivis kindlalt väheneks. Ametiasutused kohustuvad vähendama puudujääki võimalikult kiiresti alla 3 % SKPst. Säilitada tuleks Struktuurifondide ja muude ELi fondide, samuti majanduskasvu ja tööhõive suurendamisele suunatud ELi poliitikaalgatuste tõhus rakendamine. See aitab kaasa Küprose pikaajalisele majanduskasvule. Kolmas sammas koosneb ambitsioonikast struktuurireformide tegevuskavast, mille eesmärk on toetada konkurentsivõimet ning jätkusuutlikku ja tasakaalustatud majanduskasvu kooskõlas Küprosele 2012. aastal antud riigipõhiste soovitustega ning võimaldada makromajanduslikud tasakaalustamatused kõrvaldada. Tuletades meelde 28. veebruaril 2013 saavutatud poliitilist kokkulepet, mis käsitleb nõukogu soovitust noortegarantii loomise kohta, tuleks säilitada võimalused noortele ja nende tööalase konkurentsivõime perspektiivid.

Programm on koostatud ajavahemikuks 2013−2016.

2013/0121 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

mis on adresseeritud Küprose Vabariigile ning käsitleb spetsiifilisi finantsstabiilsuse ja jätkusuutliku majanduskasvu taastamise meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 136 lõiget 1 koostoimes artikli 126 lõikega 6,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud võimalus võtta majandus- ja rahaliidu nõuetekohase toimimise tagamiseks meetmeid liikmesriikide suhtes, mille rahaühik on euro.

(2) 13. juulil 2010 võttis nõukogu vastu ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 6 kohase otsuse, milles nenditi, et Küprosel esineb ülemäärane eelarvepuudujääk,[1] ja andis välja ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohase Küprosele suunatud soovituse, et kõrvaldada ülemäärase eelarvepuudujäägi olukord, märkides, et „Küprose ametiasutused [peaksid] kõrvaldama ülemäärase puudujäägi nii kiiresti kui võimalik hiljemalt 2012. aastaks”.

(3) Soovituses, milles käsitletakse Küprose 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse arvamus Küprose stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta,[2] soovitas nõukogu muu hulgas, et Küpros võtaks meetmeid, et saavutada ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiv korrigeerimine 2012. aastal, tagada piisav edasiminek võla vähendamise sihttaseme suunas, tugevdada regulatiivseid sätteid finantsasutuste tõhusaks rekapitaliseerimiseks ning parandada konkurentsivõimet.

(4) Küpros on sattunud finantsturgudel suureneva surve alla, kuna on kasvanud mure tema riigi rahanduse jätkusuutlikkuse pärast, sealhulgas seoses nõrgenenud finantssektori jaoks nõutavate avaliku sektori poolsete toetusmeetmetega. Kuigi mõned tasakaalustamatustest on tekkinud euroala kriisist tulenevate negatiivsete ülekanduvate mõjude tõttu, on Küprosel ka tasakaalustamatusi, mis on riigisisesed ja pikaajalisemad[3]. Kuna reitinguagentuurid langetasid mitmel korral Küprose riigivõlakirjade reitingut, ei suutnud riik enam refinantseerida oma laenusid intressimääraga, mis tagaks eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse. Samal ajal lõigati pangandussektor üha enam rahvusvahelistelt turgudelt saadavast rahastamisest ära ja suurematel finantsasutustel tekkisid olulised kapitali puudujäägid.

(5) Neid tõsiseid majanduslikke ja finantstingimusi silmas pidades taotlesid Küprose ametiasutused 25. juunil 2012 ametlikult finantsabi Euroopa Finantsstabiilsuse Fondist / Euroopa stabiilsusmehhanismist antava laenu tingimuste alusel ning Rahvusvahelisest Valuutafondist (IMF), et toetada majanduse naasmist jätkusuutliku kasvu juurde, tagada nõuetekohaselt toimiv pangandussüsteem ning kaitsta Euroopa Liidu ja euroala finantsstabiilsust. 27. juunil 2012 kutsus eurorühm komisjoni koos Euroopa Keskpanga (EKP), Küprose ametiasutuste ja IMFiga üles kokku leppima makromajanduslikus kohandamisprogrammis, sealhulgas rahastamisvajadustes, ning võtma asjakohaseid meetmeid finantsstabiilsuse kaitsmiseks praeguses äärmiselt keerulises keskkonnas, kus esineb riigivõlakirjade turu ebastabiilsusest tulenevate negatiivsete mõjude ülekandumise risk. 16. ja 25. märtsil 2013 jõudis eurorühm Küprose ametiasutustega poliitilisele kokkuleppele programmi põhielementide osas. Pangandussektorit tuli restruktureerida ja väiksemaks muuta ning eelarve konsolideerimise, struktuurireformide ja erastamise valdkonnas tehtavaid jõupingutusi tuli suurendada. Pankade rekapitaliseerimiseks vajalikud vahendid pidid pea täielikult lähtuma pankadest endist (s.o aktsionäridelt ja võlausaldajatelt).

(6) Praeguseid asjaolusid arvesse võttes peaks Küpros vastu võtma põhjaliku poliitikameetmete paketi, mida rakendatakse kolmeaastase makromajandusliku kohandamisprogrammiga ajavahemikul 2013. aasta teisest kvartalist kuni 2016. aasta esimese kvartalini.

(7) Poliitikameetmete paketi eesmärk on taastada finantsturgude usaldus ja usaldusväärne makromajanduslik tasakaal ning võimaldada majandusel naasta jätkusuuliku majanduskasvu juurde. See peaks tuginema kolmele sambale. Esimene neist peaks olema finantssektori strateegia, mis põhineb finantsasutuste restruktureerimisel ja väiksemaks muutmisel ning sektori järelevalve tugevdamisel koos pingutustega lahendada kapitali ja likviidsuse puudujääkide probleem. Teine sammas peaks olema ambitsioonikas võimalikult kiiresti rakendatav strateegia eelarve konsolideerimiseks eelkõige meetmete abil, mis on suunatud sellele, et vähendada praegusi esmaseid kulutusi, suurendada valitsemissektori tulusid, parandada avaliku sektori toimimist ja säilitada eelarve konsolideerimine keskpikas perspektiivis, minimeerides samal ajal mõju ebasoodsas olukorras olevatele inimestele ja säilitades Struktuurifondide ja muude ELi fondide tõhusa rakendamise. Kolmas sammas peaks koosnema ambitsioonikast struktuurireformide tegevuskavast, mille eesmärk on toetada konkurentsivõimet ning jätkusuutlikku ja tasakaalustatud majanduskasvu, võimaldades makromajanduslikud tasakaalustamatused kõrvaldada, eelkõige reformides sotsiaalpartneritega konsulteerides palkade indekseerimise süsteemi ja kõrvaldades takistused turgude sujuvalt toimimiselt. Tuletades meelde 28. veebruaril 2013 saavutatud poliitilist kokkulepet, mis käsitleb nõukogu soovitust noortegarantii loomise kohta, tuleks säilitada võimalused noortele ja nende tööalase konkurentsivõime perspektiivid.

(8) Komisjoni ajakohastatud SKP nominaalkasvu prognoosi kohaselt (−0,5 % 2012. aastal, −8,2 % 2013. aastal, −2,9 % 2014. aastal, 2,6 % 2015. aastal ja 3,7 % 2016. aastal) oleks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2012. aastal 87 %, 2013. aastal 109 %, 2014. aastal 123 %, 2015. aastal 126 % ja 2016. aastal 122 %. Valitsemissektori võla suhe SKPsse suureneks seega kiiresti kuni 2015. aastani ja hakkaks seejärel langema, jõudes 2020. aastal hinnanguliselt 105 %-ni. Võla dünaamikat mõjutavad mitmed eelarvevälised tehingud. Komisjoni ajakohastatud SKP nominaalkasvu prognoosi kohaselt on valitsemissektori esmane eelarveseisund 2013. aastal 395 miljoni euro (2,4 % SKPst) suuruses puudujäägis, 2014. aastal 678 miljoni euro (4,3 % SKPst) suuruses puudujäägis, 2015. aastal 344 miljoni euro (2,1 % SKPst) suuruses puudujäägis ja 2016. aastal 204 miljoni euro (1,2 % SKPst) suuruses ülejäägis.

(9) Küprose pangandussektori pikaajalise vastupanuvõime suurendamine on hädavajalik selleks, et taastada finantsstabiilsus Küprosel, ja tihedaid omavahelisi seoseid arvestades ka selleks, et säilitada finantsstabiilsus euroalal tervikuna. Praegu on käimas Küprose pangandussektori oluline vähendamine ja restruktureerimine. Esindajate Koda võttis vastu õigusakti, millega luuakse põhjalik krediidiasutuste maksevõime taastamise ja kriisilahenduse raamistik. Selle uue raamistiku abil on Küprose pangandussektorit vähendatud viivitamatult ja märkimisväärselt. Küprose pangandussektori likviidsuse säilitamiseks on kehtestatud ajutised haldusmeetmed.

(10) Põhjalike ja ambitsioonikate reformide rakendamine finants-, eelarve- ja struktuurivaldkondades peaks kaitsma Küprose valitsemissektori võla jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis.

(11) Komisjon koostöös EKP ja vajaduse korral IMFiga peaks kontrollima regulaarsete ajavahemike tagant makromajandusliku kohandamisprogrammi täpset rakendamist lähetuste ja Küprose ametiasutuste regulaarselt esitatavate aruannete abil kord kvartalis.

(12) Poliitikameetmete paketi rakendamise ajal peaks komisjon andma täiendavalt poliitilist nõu ja pakkuma tehnilist abi spetsiifilistes valdkondades.

(13) Küprose ametiasutused peaksid kooskõlas kehtivate siseriiklike eeskirjade ja tavadega kaasama finantsabi programmi ettevalmistamisse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid.

(14) Mis tahes vormis finantsabi, mis on saadud selleks, et aidata kaasa makromajandusliku kohandamisprogrammi raamesse kuuluva poliitika rakendamisele, peab olema kooskõlas Euroopa Liidu õiguslike nõudmiste ja poliitikaga, eelkõige liidu majanduse juhtimise raamistikuga. Mis tahes sekkumine finantsasutuste toetuseks peab toimuma kooskõlas Euroopa Liidu konkurentsieeskirjadega. Komisjon tagab, et meetmed, mis on ette nähtud vastastikuse mõistmise memorandumis Euroopa stabiilsusmehhanismist (ESM) taotletud finantsabi kontekstis, on käesoleva otsusega täielikult kooskõlas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1. Selleks et hõlbustada Küprose majanduse naasmist jätkusuutliku majanduskasvu ning eelarve- ja finantsstabiilsuse juurde, rakendab Küpros täpselt makromajanduslikku kohandamisprogrammi, mille põhielemendid on sätestatud käesoleva otsuse artiklis 2. Makromajanduslikus kohandamisprogrammis (edaspidi „programm”) käsitletakse euroala finantsstabiilsusele Küproselt tulenevaid spetsiifilisi riske ning selle eesmärk on kiiresti taastada usaldusväärne ja jätkusuutlik majanduslik ja finantsolukord Küprosel ning taastada tema suutlikkus end täielikult rahastada finantsturgudel. Programmis võetakse nõuetekohaselt arvesse Küprosele ELi toimimise lepingu artiklite 121, 126, 136 ja 148 kohaselt esitatud soovitusi ning tema meetmeid nende täitmiseks, seades sealjuures eesmärgiks nõutavate poliitikameetmete laiendamise, tugevdamise ja süvendamise.

2. Komisjon koostöös Euroopa Keskpanga (EKP) ja vajaduse korral Rahvusvahelise Valuutafondiga (IMF) jälgib programmi rakendamisel tehtud edusamme. Küpros teeb komisjoni ja EKPga igakülgselt koostööd. Eelkõige esitab ta komisjonile ja EKP-le kogu teabe, mida nad peavad programmi jälgimiseks vajalikuks.

3. Komisjon koostöös EKP ja vajaduse korral IMFiga vaatavad koos Küprose ametiasutustega läbi programmi mis tahes muudatused ja ajakohastused, mis võivad olla vajalikud, et võtta nõuetekohaselt arvesse muu hulgas mis tahes märkimisväärset lahknevust makromajanduslike ja eelarveprognooside ning tegelike (sh tööhõive) näitajate vahel, negatiivsete mõjude ülekandumise riski ning makromajanduslikke ja finantsšokke. Selleks et tagada programmi tõrgeteta rakendamine ja aidata kaasa tasakaalustamatuste jätkusuutlikule korrigeerimisele, annab komisjon jätkuvalt nõu ja suuniseid eelarve, finantsturgude ja struktuurireformide kohta. Komisjon hindab regulaarselt programmi majanduslikku mõju ja soovitab vajalikke korrektsioone, et suurendada majanduskasvu ja töökohtade loomist, kindlustada vajalik eelarve konsolideerimine ja minimeerida kahjulikke sotsiaalseid mõjusid.

Artikkel 2

1. Küprose programmi peamised eesmärgid on: Küprose pangandussektori usaldusväärsuse taastamine, käimasoleva eelarve konsolideerimise protsessi jätkamine ning struktuurireformide rakendamine konkurentsivõime ning jätkusuutliku ja tasakaalustatud majanduskasvu toetamiseks.

2. Küpros jätkab eelarve konsolideerimist kooskõlas oma ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest tulenevate kohustustega, võttes kvaliteetseid ja püsivaid meetmeid ning minimeerides samal ajal mõju ebasoodsas olukorras olevatele inimestele.

3. Küpros võtab vastu lõigetes 4−15 täpsustatud meetmed.

4. Selleks et vähendada eelarve puudujääki võimalikult kiiresti alla 3 % SKPst, on Küpros valmis võtma täiendavaid konsolideerimismeetmeid. Täpsemalt on valitsus tulude alalaekumise või suuremate sotsiaalsete kulutuste korral, mis tulenevad ebasoodsatest makromajanduslikest mõjudest, valmis võtma täiendavaid meetmeid programmi eesmärkide säilitamiseks, sealhulgas kaalutlusõiguse alusel tehtavate kulutuste vähendamise kaudu, minimeerides samal ajal mõju ebasoodsas olukorras olevatele inimestele. Programmiperioodi jooksul saadud tulud, mis ületavad programmi prognoose, sealhulgas mis tahes ettenägematud tulud, säästetakse või kasutatakse neid võla vähendamiseks. Kui tulemused peaksid osutuma prognoositust paremaks, võib see vähendada vajadust täiendavate meetme järele hilisematel aastatel.

5. Küpros säilitab Struktuurifondide ja muude ELi fondide tõhusa rakendamise.

6. Pangandussektori usaldusväärsuse taastamiseks jätkab Küpros pangandussektori põhjalikku reformimist ja restruktureerimist ning tugevdab elujõulisi pankasid, taastades nende kapitali, parandades nende likviidsusega seotud olukorda ja tugevdades järelevalvet nende üle. Programmiga nähakse ette järgmised meetmed ja tulemused:

a) selle tagamine, et pangandussektori likviidsusega seotud olukorda jälgitakse tähelepanelikult ja võetakse asjakohaseid meetmeid süsteemis piisava likviidsuse säilitamiseks kooskõlas eurosüsteemi eeskirjadega. Kapitali vabale liikumisele hiljuti kehtestatud ajutisi piiranguid (sh sularaha väljavõtmise, elektrooniliste maksete ja välismaale tehtavate ülekannete limiidid) jälgitakse tähelepanelikult. Eesmärk on, et kontrolle ei rakendataks kauem, kui see on rangelt vajalik finantsstabiilsusele avalduvate tõsiste ja vahetute riskide vältimiseks. Riigisiseste pankade keskpika tähtajaga rahastamises ja kapitalikavades, mis tuginevad keskpangapoolsele rahastamisele või saavad riigiabi, peaks realistlikult kajastuma oodatav finantsvõimenduse vähendamine pangandussektoris ning need peaksid vähendama sõltuvust keskpankadelt laenamisest, vältides samal ajal varade kiirmüüki ja krediidituru kriisi. Minimaalseid likviidsusnõudeid käsitlevaid eeskirjasid ajakohastatakse, et tulevikus vältida kontsentreerumist eurodes nomineeritud varadele;

b) Pankade Bank of Cyprus ja Cyprus Popular Bank varade sõltumatu hindamise korraldamine ning Cyprus Popular Bank'i tegevuse kiire integreerimine Bank of Cyprus'esse. Hindamine viiakse läbi kiiresti, et Bank of Cyprus'e kindlustamata hoiuste asjaomased külmutatud osad oleks võimalik vabastada;

c) vajalike regulatiivsete nõuete vastuvõtmine seoses minimaalsete esimese taseme põhiomavahendite kapitali adekvaatsuse määra tõstmisega 9 %-le 2013. aasta lõpuks;

d) sammude astumine selleks, et minimeerida pankade restruktureerimisest maksumaksjatele tulenevaid kulusid. Enne riigiabimeetmete võimaldamist kaasavad kommerts- ja ühistupankadena tegutsevad alakapitaliseeritud krediidiasutused kapitali võimalikult suures ulatuses erasektori allikatest, mis ei piirdu vaid panga aktsionäride ja võlausaldajatega. Mis tahes restruktureerimis- ja pankade kriisilahenduse kavad tuleb enne sellise riigiabi andmist ametlikult heaks kiita;

e) selle tagamine, et luuakse krediidiregister, vaadatakse läbi kehtiv laenuprotsesside regulatiivne raamistik ja vajaduse korral muudetakse seda ning võetakse vastu õigusaktid, mis tugevdavad kommertspankade juhtimist;

f) pankade juhtimise tugevdamine, sealhulgas keelates laenude andmise sõltumatutele juhtkonnaliikmetele ja nendega seotud isikutele;

g) viivislaenude sissenõudmise maksimeerimine, minimeerides samal ajal laenuvõtjate motivatsiooni strateegiliseks kohustuste täitmatajätmiseks. See hõlmab tagatise realiseerimisele seatud piirangute lõdvendamist ning viivislaenude nõuetekohast jälgimist ja haldamist. Küprose Keskpank annab välja suunised, millega klassifitseeritakse viivislaenuks kõik laenud, mille maksetähtajast on möödunud üle 90 päeva;

h) ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste regulatsiooni ja järelevalve kooskõlla viimine kommertspankade omaga;

i) ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste elujõulisuse kindlakstegemine ja komisjoniga konsulteerides ning EKPd ja IMFi teavitades strateegia väljatöötamine ühistupankadena tegutsevate krediidiasutuste sektori tulevase struktuuri, toimimise ja elujõulisuse jaoks. Strateegia peaks olema rakendatud 2015. aasta keskpaigaks;

j) ettevõtlus- ja majapidamiste sektori võlakoormuse hoolikam jälgimine ning erasektori suunatud restruktureerimise raamistiku koostamine ning

k) rahapesuvastase raamistiku täiendav tõhustamine ning üksuste täieliku läbipaistvuse tagamine kooskõlas parimate tavadega.

7. 2013. aasta jooksul rakendavad ametiasutused rangelt 2013. aasta eelarveseadust koos vähemalt 351 miljoni euro (2,1 % SKPst) suuruste täiendavate alaliste meetmetega. Küpros muudab 2013. aasta eelarveseadust, et lisada sellesse täiendavad konsolideerimismeetmed. Küpros võtab vastu järgmised meetmed:

a) eelarve sisaldab kulude poolel eluasemekavadele tehtavate kulutuste kärpimist vähemalt 36 miljoni euro võrra ja avaliku sektori palkade täiendavat järkjärgulist vähendamist ning teatavate sotsiaalkindlustushüvitiste ühtlustamist;

b) tulude poolel hõlmavad täiendavad meetmed omandimaksude, kohustusliku ettevõtte tulumaksu määra, intressitulu maksumäära, pankadele kehtestatud lõivu ja avalike teenuste eest nõutavate teenustasude suurendamist;

c) lisatulude suurendamiseks reformib Küpros mootorsõidukite maksusüsteemi, tuginedes keskkonnasõbralikkuse põhimõtetele;

d) Küpros kehtestab meetmed tervishoiukulutuste kontrollimiseks ja parandab tervishoiusektori kulutõhusust, suurendades riiklike haiglate tõhusust, konkurentsivõimet ja kulutõhusust. Lisaks kehtestab Küpros omaosaluse süsteemi piiratud arvule meditsiiniteenustele ja farmaatsiatoodetele ning

e) Küpros tagab alates 2012. aastast vastu võetud konsolideerimismeetmete täieliku rakendamise.

8. Alates 1. jaanuarist 2014 kehtivad järgmised meetmed:

a) eelarve kulude poolel: sotsiaalseteks siireteks tehtavate kogukulutuste vähendamine parema suunamise kaudu, et hoida kokku vähemalt 28,5 miljonit eurot; avaliku sektori ja laiema avaliku sektori palkade täiendav vähendamine; ühistranspordi kasutamise tasu kehtestamine üliõpilastele ja pensionäridele ning haridussektori struktuurireformi meetmed palgakulude vähendamiseks ning

b) 2014. aasta eelarve tulude poolel: avaliku ja erasektori töötajate brutosissetulekult makstava ajutise erimakse pikendamine kuni 31. detsembrini 2016; käibemaksu tõstmine; aktsiiside suurendamine ning üldisesse sotsiaalkindlustuse skeemi tehtavate sissemaksete suurendamine.

9. Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks rakendab Küpros eelarve- ja struktuurireforme, mis hõlmavad muu hulgas järgmiseid meetmeid ja tulemusi:

a) avaliku sektori ja üldise pensionisüsteemi reformid, et seada pensionisüsteem jätkusuulikule teele, käsitledes samal ajal pensionide piisavuse küsimust. Vajaduse korral tugevdatakse reforme veelgi;

b) tervishoiukulutuste kasvu kontrollimine, et tugevdada rahastamisstruktuuri jätkusuutlikkust ja avaliku sektori pakutavate tervishoiuteenuste tõhusust;

c) avaliku sektori kulutuste ja eelarvestamise protsessi tõhususe parandamine tulemusliku keskpika perioodi eelarveraamistiku abil osana avaliku sektori rahaliste vahendite paremast haldamisest täielikus kooskõlas eelarveraamistiku nõudeid käsitleva direktiivi ning majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepinguga;

d) asjakohase õigus- ja institutsionaalse raamistiku vastuvõtmine avaliku ja erasektori parterluste jaoks, mis on kavandatud parimate tavade kohaselt;

e) programmi väljatöötamine, et luua tugev äriühingu üldjuhtimise süsteem täielikult või osaliselt riigi omandis olevate ettevõtete jaoks, ning erastamiskava algatamine, et aidata parandada majanduslikku tõhusust ja taastada võla jätkusuutlikkus;

f) põhjaliku reformikava väljatöötamine ja rakendamine, et parandada maksude kogumise ja haldamise tõhusust ja tulemuslikkust, sealhulgas meetmed rahvusvahelist maksundusalast koosööd ja maksualase teabe vahetamist reguleerivate seaduste ja standardite täieliku ja õigeaegse kohaldatavuse tagamiseks;

g) kinnisvaramaksu reform;

h) avaliku halduse reform, et parandada selle toimimist ja kulutõhusust, eelkõige vaadates läbi selle suuruse, tööhõivetingimused ja avaliku teenistuse funktsionaalse korralduse, et tagada valitsemissektori vahendite tõhus kasutamine ja elanikele kvaliteetsete teenuste osutamine, ning

i) sotsiaaltoetuste kogu struktuuri ja tasemete reform, et saavutada vahendite tõhus kasutamine ja tagada asjakohane tasakaal sotsiaalabi ja tööle asumise stiimulite vahel.

10. Konsulteerides eelnevalt sotsiaalpartneritega, rakendab Küpros palkade indekseerimise süsteemi reformi, mis on kooskõlas majanduse konkurentsivõime parandamise eesmärkidega ja võtab arvesse tööjõu tootlikkuse arengusuundi. Kavandatav avaliku sektori antava abi reform peaks tagama, et sotsiaalabi toimib turvaabinõuna, mis tagab minimaalse sissetuleku inimestele, kelle elatustase ei taga toimetulekut, kaitstes samal ajal stiimuleid tööle asumiseks. Miinimumpalga mis tahes muutmine peab olema kooskõlas majanduse ja tööturu arengusuundadega ning sellele eelneb konsulteerimine sotsiaalpartneritega.

11. Küpros võtab vastu ülejäänud vajalikud muudatused valdkondlikes õigusaktides teenuste direktiivi täielikuks rakendamiseks. Kaotatakse põhjendamatud takistused teenusteturgudel, eelkõige seoses reguleeritud kutsealadega. Tugevdatakse konkurentsiraamistikku, parandades pädeva konkurentsiameti toimimist ja suurendades riiklike reguleerivate asutuste sõltumatust ja volitusi.

12 Küpros vähendab väljastamist ootavate kinnisvaratehingute registreerimistõendite arvu 2014. aasta lõpuks alla 2 000 ning kehtestab garanteeritud ajalise raamistiku ehituslubade ja kinnisvaratehingute registreerimistõendite väljastamiseks.

13. Küpros muudab hüpoteegiga koormatud kinnisvara sundmüügi korda ja lubab eraoksjoneid lühima võimaliku aja jooksul 2013. aasta lõpuks. Kohtuasjade menetlemist kiirendatakse ja kohtuasjade kuhjumine likvideeritakse programmi lõpuks.

14. Küpros võtab meetmeid turismisektori konkurentsivõime parandamiseks. Need meetmed hõlmavad turismistrateegia (2011−2015) läbivaatamist, tuginedes uuringule selle kohta, kuidas turismisektori ärimudelit parandada, ning põhjalikule analüüsile selle kohta, millised on parimad viisid piisavate lennuühenduste saavutamiseks Küprose jaoks.

15. Energeetikasektoris võtab Küpros oma õigusesse üle kolmanda energiapaketi ja rakendab seda täielikult. Lisaks sellele koostatakse põhjalik arengukava Küprose energeetikasektori ümberkorraldamiseks. See kava hõlmab järgmist:

a) gaasi kasutamiseks vajaliku infrastruktuuri loomise kava;

b) energeetikasektori ja gaasi ekspordi regulatiivse korra ja turukorralduse visandamine ning

c) kava, millega luuakse institutsionaalne raamistik süsivesinikuvarude haldamiseks, sealhulgas ressursifond, mis peaks saama ja haldama riigi tulusid avamere gaasi kasutamisest ning mis luuakse rahvusvaheliselt tunnustatud parimate tavade kohaselt.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Küprose Vabariigile.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] ELT L 186, 20.7.2010, lk 30.

[2] ELT C 219, 24.7.2012, lk 13.

[3] Vastavalt Küprost käsitlevas 2012. aasta põhjalikus analüüsis ja Küprosele Euroopa poolaasta raames antud 2012. aasta riigipõhistes soovitustes täpsustatule.