SELETUSKIRI

1.SOOVITUSE TAUST

Üleilmastunud maailmas, kus raske kuritegevus ja terrorism on üha rahvusvahelisemad ja mitmetahulisemad, peaks õiguskaitseasutustel olema kõik vahendid, et teha välispartneritega koostööd oma kodanike julgeoleku tagamiseks. Europol peaks seetõttu saama vahetada kolmandate riikide õiguskaitseasutustega isikuandmeid oma ülesanne täitmiseks vajalikus ulatuses.

Alates määruse 2016/794 kohaldamise algusest 1. mail 2017 on vastavalt aluslepingule komisjoni ülesanne pidada liidu nimel läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks kolmandate riikidega, et Europol saaks vahetada nendega isikuandmeid. Kui see on tema ülesannete täitmiseks vajalik, võib Europol sõlmida välispartneritega koostöösuhteid ja teha nendega töö- ja halduskokkulepete raames koostööd, kuid see ei ole piisav õiguslik alus isikuandmete vahetamiseks.

Võttes arvesse Euroopa julgeoleku tegevuskavas, nõukogu järeldustes ja üldises strateegias esitatud poliitilist strateegiat, õiguskaitseasutuste operatiivvajadusi kõikjal ELis ning selles valdkonnas tehtava tihedama koostöö võimalikke eeliseid, peab komisjon vajalikuks alustada lähiajal läbirääkimisi kaheksa riigiga, keda on nimetatud üheteistkümnendas eduaruandes tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta.

Komisjon on koostanud tähtsaimate riikide kohta oma hinnangu, võttes arvesse Europoli operatiivvajadusi. Europoli 2016.–2020. aasta strateegias nimetatakse Vahemere piirkonda laiendatud partnerluse esmatähtsaks piirkonnaks. Europoli 2017.–2020. aasta välisstrateegias rõhutatakse ka vajadust Europoli ning Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika vahelise tihedama koostöö järele praeguse terrorismiohu ja rändega seotud probleemide tõttu.

Kuigi iga riigiga tehtavat koostööd tuleb vaadelda piirkonna kui terviku olukorda arvestades, käsitletakse käesolevas soovituses eelkõige läbirääkimisi Türgiga. Piirkonna praegune ebastabiilsus, eelkõige olukord Süürias ja Iraagis, kujutab endast ELile olulist pikaajalist julgeolekuohtu, millega tuleb viivitamata tegeleda. See tähendab nii tulemuslikku võitlust terrorismi ja sellega seotud organiseeritud kuritegevusega kui ka rändega seotud probleemide lahendamist, nagu võitlust ebaseaduslikule rändele ja inimkaubandusele kaasaaitamisega. Samuti on Türgi väljendanud huvi teha ELi õiguskaitseasutustega koostööd terrorismivastases võitluses, eelkõige osaleda CEPOLi korraldatud ühiskoolitustes. Nende probleemide lahendamisel on oluline koostöö kohalike õiguskaitseasutustega.

Europoli praegune koostöö Türgiga põhineb 2004. aastal sõlmitud strateegilise koostöö kokkuleppel. Kokkuleppega lihtsustatakse teabevahetusalast koostööd, mis puudutab vastastikust huvi pakkuvat strateegilist ja tehnilist teavet, õiguskaitsealaste kogemuste vahetamist, õigusakte, käsiraamatuid, tehnilist kirjandust ja muud õiguskaitsealast materjali ning koolitusi. Novembris 2015 lepiti ELi-Türgi ühises tegevuskavas kokku veelgi tihendada koostööd Europoliga, määrates ametisse Türgi kontaktametniku. 21. märtsil 2016 kirjutasid Europol ja Türgi alla teabevahetuslepingule, mis võimaldab teha tihedamat koostööd. Mais 2016 lähetati Europoli juurde Türgi riikliku politsei kontaktametnik. Tulemuseks on teatavad positiivsed muudatused ja kontaktide loomine. Kõnealuste kokkulepete alusel ei ole siiski lubatud vahetada andmeid üheselt tuvastatud või tuvastatavate isikute kohta.

Poliitiline taust

Türgi on Euroopa Liidu jaoks oluline partner. Alates 1964. aastast, kui Türgi sõlmis ELiga assotsieerimislepingu, on koostöö Türgiga elavnenud. Detsembris 1999 andis Euroopa Ülemkogu Türgile kandidaatriigi staatuse ja oktoobris 2005 alustati ühinemisläbirääkimisi. Tihedam koostöö Europoliga on oluline, et saavutada kõik viisanõude kaotamise tegevuskava eesmärgid. 29. novembril 2015 toimunud ELi ja Türgi tippkohtumisel lepiti kokku laiendada ja tõhustada poliitilist dialoogi kõikides valdkondades, sealhulgas välis- ja julgeolekupoliitika, ränne ja terrorismivastane võitlus.

Türgi ja EL on rõhutanud oma püüdu võidelda ohuga, mida põhjustavad Daesh ja terroristist välisvõitlejad, ning ka ohuga, mida põhjustab PKK, kelle EL on kandnud terroriorganisatsioonide loetellu. Juunis 2016 leppisid mõlemad pooled ELi-Türgi terrorismivastase dialoogi raames kokku uurida võimalusi teabevahetus-, õiguskaitse- ja õigusalase koostöö parandamiseks, sealhulgas terrorismiga seotud väljasaatmise ja terrorismi rahastamise valdkonnas. Novembris 2017 toimunud ELi-Türgi terrorismivastase dialoogi raames rõhutati huvi teabevahetusalase koostöö parandamise vastu. Europolis on kavas korraldada kõrgetasemeline seminar terrorismivastase võitluse alase koostöö ja relvakaubanduse teemal.

Türgi ja EL on samuti rõhutanud oma püüdu tegutseda ühiselt rahvusvahelisel tasandil ülemaailmse terrorismivastase võitluse foorumi, ülemaailmse Daeshi-vastase koalitsiooni ja rahapesuvastase töökonna raames.

Rändealast koostööd tõhustati 29. novembril 2015 toimunud ELi ja Türgi tippkohtumisel käivitatud ühise tegevuskava ning ELi ja Türgi 18. märtsi 2016. aasta avalduse alusel eesmärgiga lõpetada täielikus kooskõlas ELi ja rahvusvaheliste normidega ebaseaduslik ränne Türgist ELi. ELi ja Türgi avalduse tulemused on keerulisest olukorrast hoolimata ilmsed. Ebaseaduslike piiriületuste arv on pärast avalduse jõustumist oluliselt vähenenud ja inimkaotustele on suudetud piir panna.

Operatiivvajadused

Võttes aluseks raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude 2017. aasta hinnangus ja 2017. aasta TE-SAT-aruandes esitatud andmed, eespool osutatud arutelud ning muu hulgas Europoli eksperditeadmised, on Türgiga vaja teha koostööd eelkõige selleks, et võidelda järgmiste kuritegevuse vormidega.

Terrorism: hiljuti toimunud terrorirünnakud annavad tunnistust terrorismiohust, millega seisavad silmitsi nii Türgi kui ka EL. Islamiterrorism (eelkõige Daesh, aga ka Al Qaeda) kujutab endast ohtu kummalegi poolele. Terroristist välisvõitlejate jaoks, kes on pärit Euroopast, on Türgi peamine transiidiriik teel Süüriasse ja Iraaki või sealt tagasiteel. Türgi ja EL on rõhutanud oma püüdu seda liikumist piirata. Türgi ametiasutused on teinud märkimisväärseid jõupingutusi selle eesmärgi saavutamiseks, kuid nad on toonitanud, et on oluline saada kahtlustatavate reisijate kohta eelteavet. Hiljutised vahejuhtumid on ka näidanud, et ebapiisav, hilinenud või kooskõlastamata teabevahetus võib võimaldada vahistatud reisijatel Euroopasse tagasi pöörduda, ilma et nad avastataks.

Kuigi Kurdistani Töölispartei (PKK) kujutab endast hinnangute kohaselt Euroopale väikest ohtu, tunnistab EL, et PKKst tulenev oht Türgile on suur. EL on kandnud PKK terroriorganisatsioonide loetellu.

Operatiivteabe vahetamine aitab ühiselt võidelda selle terrorismiohuga, kaasa arvatud rahaliste vahendite hankimise, propaganda ja värbamistegevusega ELis.

Rändajate salaja üle piiri toimetamine: inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajad toimetavad rändajaid Aasiast, Aafrikast ja Lähis-Idast Türgi kaudu Euroopasse. Ebaseaduslikud rändajad sisenevad Türgisse idas üle maismaapiiri Iraani, Iraagi või Süüriaga ning ka lennujaamade kaudu, eelkõige Istanbuli lennujaama kaudu. Istanbul on ebaseaduslike rändajate keskuseks, enne kui nad jätkavad oma teekonda maismaapiirile Bulgaaria või Kreekaga või Egeuse mere rannikule.