ET Euroopa Liidu Teataja C 342/79

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Taastuvenergia ja elektrienergia siseturg“

(2017/C 342/12)

Raportöör Daiva MATONIENĖ (LT/ECR), Šiauliai linnavolikogu liige Viitedokumendid Ettepanek: direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) COM(2016) 767 final Ettepanek: määrus, milles käsitletakse elektrienergia siseturgu (uuesti sõnastatud) COM(2016) 861 final Ettepanek: direktiiv elektrienergia siseturu ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud) COM(2016) 864 final Ettepanek: määrus, millega luuakse Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (uuesti sõnastatud) COM(2016) 863 final Ettepanek: määrus, mis käsitleb ohuvalmidust elektrisektoris (uuesti sõnastatud) COM(2016) 862 final

I. MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 7

Ettepanek: direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Seepärast on asjakohane kehtestada liidu siduv eesmärk saavutada taastuvenergia vähemalt 27 % osakaal. Liikmesriigid peaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas määrama kindlaks oma panuse kõnealuse eesmärgi saavutamisel, järgides määruses [juhtimine] sätestatud juhtimisprotsessi. Seepärast on asjakohane kehtestada liidu siduv eesmärk saavutada taastuvenergia vähemalt 27 % osakaal. Liikmesriigid peaksid lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas määrama kindlaks oma panuse kõnealuse eesmärgi saavutamisel, järgides määruses [juhtimine] sätestatud juhtimisprotsessi. Kooskõla huvides Pariisi kokkuleppega peavad liikmesriigid kindlaks määrama oma siduvad eesmärgid, millega nähakse ette taastuvatest energiaallikatest toodetud energia suurem osakaal.

Motivatsioon

Liikmesriikidel peaks olema võimalus määrata ambitsioonikamaid riiklikke siduvaid eesmärke seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluga. Riigid peaksid püüdlema taastuvenergia suurema osakaalu poole, kui seda on ELi siduv 27 % eesmärk. Ent riiklike eesmärkide määramine peaks olema iga liikmesriigi enese otsus, mis tuleks langetada pärast oma võimaluste, eelduste ja raamtingimuste hindamist. ELi tasandil ei tohiks kehtestada kõrgemaid siduvaid nõudeid.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 13

Ettepanek: direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Komisjon peaks hõlbustama parimate tavade vahetamist riiklike või piirkondlike pädevate asutuste või organite vahel, näiteks korrapäraste kohtumiste kaudu, et teha kindlaks ühine lähenemisviis, mille alusel edendada kulutõhusate taastuvenergiaprojektide suuremat kasutuselevõttu, kannustada investeerimist uude, paindlikku ja puhtasse tehnoloogiasse ning töötada läbipaistvate kriteeriumide ja usaldusväärsete turu hinnasignaalide põhjal välja asjakohane strateegia sellise tehnoloogia kasutuselt kõrvaldamiseks, mis ei aita heitkogust vähendada või ei võimalda piisavat paindlikkust. Komisjon peaks hõlbustama parimate tavade vahetamist riiklike või piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste või organite vahel, näiteks korrapäraste kohtumiste kaudu, et teha kindlaks ühine lähenemisviis, mille alusel edendada kulutõhusate taastuvenergiaprojektide suuremat kasutuselevõttu, kannustada investeerimist uude, paindlikku ja puhtasse tehnoloogiasse ning töötada läbipaistvate kriteeriumide ja usaldusväärsete turu hinnasignaalide põhjal välja asjakohane strateegia sellise tehnoloogia kasutuselt kõrvaldamiseks, mis ei aita heitkogust vähendada või ei võimalda piisavat paindlikkust.

Motivatsioon

Komisjoni esitatud tekstis tuleks viidata ka kohalikele ametiasutustele. See on eriti oluline, kuna kohalikud ametiasutused aitavad energiasektoris otseselt kaasa taastuvenergia arendamisele oma territooriumil ja riiklike energiatõhususe eesmärkide saavutamisele.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 15

Ettepanek: direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit käsitlevad toetuskavad on osutunud tõhusaks vahendiks taastuvelektri kasutuselevõtmise edendamisel. Kui liikmesriigid otsustavad toetuskavasid rakendada, tuleks toetust anda kujul, mis moonutab võimalikult vähe elektriturgude toimimist. Sel eesmärgil on järjest rohkemates liikmesriikides toetus kujul, mis hõlmab selle andmist lisaks turul teenitud tulule. Taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit käsitlevad toetuskavad on osutunud tõhusaks vahendiks taastuvelektri kasutuselevõtmise edendamisel. Kui liikmesriigid otsustavad toetuskavasid rakendada, tuleks toetust anda kujul, mis moonutab võimalikult vähe elektriturgude toimimist. Sel eesmärgil on järjest rohkemates liikmesriikides toetus kujul, mis hõlmab selle andmist lisaks turul teenitud tulule , ning seetõttu on vaja pakkuda taastuvatest energiaallikatest energia tootjatele stiimuleid, et suuta reageerida turusignaalidele .

Motivatsioon

ELi direktiivis, milles käsitletakse taastuvatest energiaallikatest pärit energia kasutamise edendamist, on märgitud, et taastuvate energiaallikate toetuskavad ei tohi põhjustada turumoonutusi, mistõttu on vaja pakkuda taastuvatest energiaallikatest energia tootjatele stiimuleid, et suuta reageerida turusignaalidele.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 33

Ettepanek: direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Riiklikul ja piirkondlikul tasandil on uutes ja renoveeritud hoonetes taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise miinimumnõudeid käsitlevad eeskirjad ja kohustused suurendanud märkimisväärselt taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamist. Neid meetmeid tuleks liidus rohkem soodustada, toetades taastuvatest energiaallikatest toodetud energia tõhusamat rakendust ehitusalaste õigusaktide ja eeskirjade kaudu. Riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil on uutes ja renoveeritud hoonetes taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise miinimumnõudeid käsitlevad eeskirjad ja kohustused suurendanud märkimisväärselt taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamist. Neid meetmeid tuleks liidus rohkem soodustada, toetades taastuvatest energiaallikatest toodetud energia tõhusamat rakendust ehitusalaste õigusaktide ja eeskirjade kaudu.

Motivatsioon

Tehakse ettepanek viidata kohalikele ametiasutustele. Kohalikud omavalitsused määravad säästva energia arendamise ja taastuvenergia kasutamise kavade väljatöötamisel kindlaks miinimumnõuded taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamiseks.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 54

Ettepanek: direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Kohapealne kodanike osalemine taastuvenergiaprojektides taastuvenergiakogukondade kaudu on andnud märkimisväärset lisaväärtust taastuvenergiale kohaliku heakskiidu saamise ja täiendava erakapitali kättesaadavuse kujul. Selline kohapealne osalemine on seda olulisem, kuivõrd suureneb taastuvenergia tootmise võimsus tulevikus. Kohapealne kodanike osalemine taastuvenergiaprojektides taastuvenergiakogukondade kaudu on andnud märkimisväärset lisaväärtust taastuvenergiale kohaliku heakskiidu saamise ja täiendava erakapitali kättesaadavuse kujul. Selline kohapealne osalemine on seda olulisem, kuivõrd suureneb taastuvenergia tootmise võimsus tulevikus. Selliste kogukondade loomist tuleks edendada riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil.

Motivatsioon

Komisjoni ettepanekutes rõhutatakse, et tarbijad peavad kujunema uue elektrituru aktiivseteks osalejateks. Kohalikud energiakogukonnad võivad olla tõhus viis energia haldamiseks kohalikul tasandil, tarbides enda toodetud elektrit otseselt elektrina või kütteks ja jahutuseks, mistõttu tuleks selliste kogukondade loomist edendada kõigil valitsemis- ja haldustasanditel.

Muudatusettepanek 6

Põhjendus 55

Ettepanek: direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Kohalike taastuvenergiakogukondade eripärade, st nende suuruse, omandikorralduse ja nendega seotud projektide arvu tõttu võib neil olla raske konkureerida võrdsetel tingimustel suurte osalistega, nimelt konkurentidega, kelle projektid või portfellid on suuremad. Meetmed, millega sellised puudused kõrvaldada, hõlmavad energiakogukondadel energiasüsteemis osalemise võimaldamist ja nende turuga lõimimise hõlbustamist. Kohalike taastuvenergiakogukondade eripärade, st nende suuruse, omandikorralduse ja nendega seotud projektide arvu tõttu võib neil olla raske konkureerida võrdsetel tingimustel suurte osalistega, nimelt konkurentidega, kelle projektid või portfellid on suuremad. Meetmed, millega sellised puudused kõrvaldada, hõlmavad energiakogukondadel energiasüsteemis osalemise võimaldamist ja nende turuga lõimimise hõlbustamist. Tehakse ettepanek, et liikmesriigid koostaksid koostöös Euroopa Komisjoni ning oma kohalike ja piirkondlike omavalitsustega soovitused, milles esitatakse kogukondade asutamise ja tegevuse üldpõhimõtted.

Motivatsioon

Komisjon asub oma ettepanekutes seisukohale, et kodanikud peaksid võtma vastutust energiasüsteemi ümberkujundamisel, vähendama energiaarveid tänu uutele tehnoloogialahendustele ja osalema aktiivselt turul ning sellega seoses võivad kohalikud energiakogukonnad olla tõhus viis energia haldamiseks kohalikul tasandil. Nende eesmärkide saavutamiseks on oluline teavitada elanikkonda üksikasjalikult sellest, kuidas kogukonnad asutatakse, milliseks nende tegevus kujuneb, milles nende võimalused seisnevad ja millised on nende eelised.

Muudatusettepanek 7

Artikli 3 lõiked 1, 2 ja 4

Ettepanek: direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1. Liikmesriigid tagavad ühiselt, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal liidu summaarses energia lõpptarbimises aastal 2030 on vähemalt 27 %. 1. Liikmesriigid tagavad ühiselt, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal liidu summaarses energia lõpptarbimises aastal 2030 on vähemalt 27 %. Olles hinnanud kohapealseid vajadusi ja asjaolusid, võivad liikmesriigid kindlaks määrata oma siduvad eesmärgid, milles nähakse ette suurem osakaal. 2. Iga liikmesriigi panus kõnealuse 2030. aasta üldeesmärgi saavutamisse määratakse kindlaks ja teatatakse komisjonile lõimitud riikliku energia- ja kliimakava raames kooskõlas määruse [juhtimine] artiklitega 3–5 ja 9–11. 2. Viis, kuidas liikmesriigid saavutavad kõnealuse 2030. aasta üldeesmärgi, määratakse kindlaks ja teatatakse komisjonile lõimitud riikliku energia- ja kliimakava raames kooskõlas määruse [juhtimine] artiklitega 3–5 ja 9–11. 4. Komisjon toetab liikmesriikide ulatuslikke eesmärke tugiraamistiku kaudu, mis hõlmab liidu vahendite ja eelkõige rahastamisvahendite laialdasemat kasutamist eeskätt selleks, et vähendada taastuvenergiaprojektide kapitalikulusid . 4. Komisjon toetab liikmesriikide ulatuslikke eesmärke tugiraamistiku kaudu, mis hõlmab liidu vahendite ja eelkõige rahastamisvahendite laialdasemat kasutamist eeskätt selleks, et vähendada taastuvenergiaprojektide erinevaid majanduslikke kulusid ning suurendada Euroopa tootjate ja paigaldajate tehnoloogilist suutlikkust ja konkurentsivõimet või tarbijate huvi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia ostmise vastu . Ka ELi vahendite kasutamisel võib komisjon kehtestada mehhanismid, millega eri tegureid ja asjaolusid arvesse võttes innustatakse piirkondi või liikmesriike, kelle edusamme taastuvate energiaallikate vallas võib pidada keskmisest suuremaks. 6. Iga liikmesriik tagab, et käesoleva direktiivi sisu kohaselt arvutatud taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal energia lõpptarbimises 2030. aastal on vähemalt sama suur kui tema riiklik üldeesmärk (jaotatuna elektrienergia, soojusenergia tarbimise ja transpordi lõikes) seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluga nimetatud aastal, nagu on sätestatud I lisas.

Motivatsioon

Artikli 3 lõige 1

Liikmesriikidel peaks olema võimalus määrata ambitsioonikamaid riiklikke siduvaid eesmärke seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluga. Riigid peaksid püüdlema taastuvenergia suurema osakaalu poole, kui seda on ELi siduv 27 % eesmärk. Ent riiklike eesmärkide määramine peaks olema iga liikmesriigi enese otsus, mis tuleks langetada pärast oma võimaluste, vajaduste ja asjaolude hindamist. ELi tasandil ei tohiks kehtestada kõrgemaid siduvaid nõudeid.

Artikli 3 lõige 4

Muudatusettepanekus esitatakse idee, et ELi vahenditest saaks eraldada suuremaid summasid riikidele (ja võimaluse korral piirkondadele), kes on kõige edukamad taastuvate energiaallikate kasutamise edendamisel. Sellises mehhanismis tuleks arvesse võtta iga riigi erinevaid asjaolusid ja see peaks neile olema stiimuliks. Tasakaalustatud ja konkurentsivõimelise arengu huvides ei tohiks avaliku sektori vahendeid kasutada vaid ühelainsal eesmärgil.

Artikli 3 lõige 6

Muudatusettepanekuga taastatakse eelmise direktiivi tekst, milles kohustati iga liikmesriiki kehtestama oma riiklikud eesmärgid ja need ellu viima. Samuti soovitatakse kirjeldada kõnealuseid eesmärke üksikasjalikult nende elektrienergia, soojusenergia ja transpordiga seotud aspektide seisukohast.

Muudatusettepanek 8

Artikkel 4

Ettepanek: direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1. Artikli 3 lõikes 1 sätestatud eesmärgi saavutamiseks võivad liikmesriigid kohaldada vastavalt riigiabi eeskirjadele toetuskavasid. Taastuvatest energiaallikatest elektri tootmist käsitlevad toetuskavad kavandatakse selliselt, et välditakse elektriturgude põhjendamatut moonutamist ning tagatakse, et tootjad võtavad arvesse elektrienergia pakkumist ja nõudlust selle järele ning võimalikke võrgupiiranguid. 1. Artikli 3 lõikes 1 sätestatud eesmärgi saavutamiseks võivad liikmesriigid kohaldada vastavalt riigiabi eeskirjadele toetuskavasid. Taastuvatest energiaallikatest elektri tootmist käsitlevad toetuskavad (ja vastavalt kõik asjaomase turuga seotud eeskirjad) kavandatakse selliselt, et ei moonutata elektriturge (seoses kõigi kulude sisestamise ja keskkonnariskidega) ega kahjustata usaldusväärsust, tarnekvaliteeti, konkurentsivõimet või taskukohasust ning tagatakse, et tootjad võtavad arvesse elektrienergia pakkumist ja nõudlust selle järele ning võimalikke võrgupiiranguid. 2. Taastuvatest energiaallikatest elektri tootmiseks antav toetus kavandatakse selliselt, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter lõimitakse elektriturgu ning tagatakse, et taastuvenergia tootjad reageerivad turu hinnasignaalidele ja teenivad turul võimalikult suurt tulu. 2. Taastuvatest energiaallikatest elektri tootmiseks antav toetus kavandatakse selliselt, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter lõimitakse elektriturgu ning tagatakse, et taastuvenergia tootjad reageerivad turu hinnasignaalidele ja teenivad turul võimalikult suurt tulu. 3. Liikmesriigid tagavad, et taastuvelektri tootmiseks antakse toetust avatud, läbipaistval, konkurentsivõimelisel, mittediskrimineerival ja kulutõhusal viisil. 3. Liikmesriigid tagavad, et taastuvelektri tootmiseks antakse toetust avatud, läbipaistval, konkurentsivõimelisel, mittediskrimineerival ja kulutõhusal viisil. 4 . Liikmesriigid hindavad taastuvatest energiaallikatest elektri tootmiseks antud toetuse tulemuslikkust vähemalt iga nelja aasta tagant. Otsused toetuse jätkamise või pikendamise ja uue toetuse kavandamise kohta tehakse kõnealuse hindamise tulemuste põhjal. 4. Liikmesriigid võivad finantstoetusskeeme äärepoolseimates piirkondades kohandada, võttes arvesse eripärast või välistest allikatest sõltuvusest tulenevaid tegelikke tootmiskulusid, et suurendada taastuvatest ja muudest puhastest kohalikest energiaallikatest toodetud elektrienergia hulka. 5 . Liikmesriigid hindavad taastuvatest energiaallikatest elektri tootmiseks antud toetuse tulemuslikkust vähemalt iga nelja aasta tagant. Otsused toetuse jätkamise või pikendamise ja uue toetuse kavandamise kohta tehakse kõnealuse hindamise tulemuste põhjal.

Motivatsioon

Artikli 4 lõige 1

Arvestades siseriiklikest õigusnormidest või nende alusel fossiilkütuste vallas tegutsevate ettevõtjate põhjustatud turumoonutusi, oleks asjakohane seada direktiivis nimetatud turu moonutamine vastavasse konteksti.

Taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter tuleks lõimida elektriturgu, võttes arvesse iga tehnoloogia eripära. Hinna kasutamine ainsa juhtpõhimõttena võib varjata tegelikku olukorda.

Artikli 4 lõige 2

Taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter tuleks lõimida elektriturgu, võttes arvesse iga tehnoloogia eripära. Hinna kasutamine ainsa juhtpõhimõttena võib moonutada tegelikku olukorda.

Artikli 4 lõiked 3 ja 5

Tsentraliseeritud lähenemisviis oleks vastuolus komisjoni eesmärgiga anda liikmesriikidele valikuvabadus toetuse osas, mida pakutakse avatud, läbipaistval, konkurentsi edendaval, mittediskrimineerival ja kulutõhusal moel. Kuna liikmesriigid võivad määratleda omaenda sihtnõuded, on kohustuslik viide ELi sätetele siinkohal ebakohane.

Muudatusettepanek 9

Artikli 5 lõige 2

Ettepanek: direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 2. Liikmesriigid tagavad, et aastatel 2021–2025 on igal aastal vähemalt 10 % ja aastatel 2026–2030 vähemalt 15 % toetusest uue toetatud võimsuse jaoks avatud muudes liikmesriikides asuvatele käitistele. 2. Liikmesriigid tagavad, et aastatel 2021–2025 on igal aastal vähemalt 10 % ja aastatel 2026–2030 vähemalt 15 % toetusest uue toetatud võimsuse jaoks avatud muudes liikmesriikides asuvatele käitistele. Samuti tuleb edendada piiriülesesse koostöösse tehtavaid investeeringuid, mille eesmärk on saavutada energiaühenduste asjakohane tase.

Motivatsioon

Piiriüleste pakkumismenetluste nõude pehmendamine kõrvaldab süsteemist konkurentsisurve. On veel potentsiaali kulude vähendamiseks. Seepärast on oluline, et liikmesriikide vahel loodaks vastav ühendusvõimsus.

Muudatusettepanek 10

Artikkel 6

Ettepanek: direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Ilma et see piiraks riigiabi eeskirjade järgimiseks vajalike kohanduste tegemist, tagavad liikmesriigid, et taastuvenergiaprojektide jaoks antava toetuse taset ja sellise toetuse andmise tingimusi ei vaadata läbi viisil, mis mõjutaks negatiivselt toetusest tulenevaid õigusi ja toetatud projektide majanduslikke aspekte. Ilma et see piiraks riigiabi eeskirjade järgimiseks vajalike kohanduste tegemist või liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni poolt igal üksikjuhul eraldi kindlaks määratavate muude vääramatu jõu eritingimuste kohaldamist , tagavad liikmesriigid, et taastuvenergiaprojektide jaoks antava toetuse taset ja sellise toetuse andmise tingimusi ei vaadata läbi viisil, mis mõjutaks negatiivselt toetusest tulenevaid õigusi ja toetatud projektide majanduslikke aspekte.

Motivatsioon

Teatud paindlikkust tuleks liikmesriikidel lubada vääramatu jõu korral või juhul, kui tekib oht, et kärbitakse näiteks haridusele ja tervishoiule eraldatavaid avaliku sektori vahendeid, ent samas jäävad puutumata taastuvate energiaallikate edendamisele eraldatavad vahendid.

Muudatusettepanek 11

Artikli 7 lõige 1

Ettepanek: direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Liikmesriigi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia summaarse lõpptarbimise arvutamisel ei moodusta transpordisektoris tarbitud, toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütuste, vedelate biokütuste ning biomasskütuste osa rohkem kui 7 % kõnealuse liikmesriigi energia lõpptarbimisest maantee- ja raudteetranspordis. See piirmäär vähendatakse 2030. aastaks 3,8 %-ni vastavalt X lisa A osas esitatud trajektoorile. Liikmesriigid võivad kehtestada väiksema piirmäära ning teha vahet toidu- ja söödakultuuridest toodetud eri liiki biokütustel, vedelatel biokütustel ja biomasskütustel, kehtestades näiteks väiksema piirmäära õlikultuuridest toodetud toidu- või söödakultuuripõhiste biokütuste osa kohta, võttes arvesse maakasutuse kaudset muutust. Liikmesriigi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia summaarse lõpptarbimise arvutamisel ei moodusta transpordisektoris tarbitud, toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütuste, vedelate biokütuste ning biomasskütuste osa , mille hulgast on välja arvatud artikli 2 punktis u tähendatud maakasutuse kaudse muutuse vähese riskiga biokütused, rohkem kui 7 % kõnealuse liikmesriigi energia lõpptarbimisest maantee- ja raudteetranspordis. See piirmäär vähendatakse 2030. aastaks 3,8 %-ni vastavalt X lisa A osas esitatud trajektoorile. Liikmesriigid võivad kehtestada väiksema piirmäära ning teha vahet toidu- ja söödakultuuridest toodetud eri liiki biokütustel, vedelatel biokütustel ja biomasskütustel, kehtestades näiteks väiksema piirmäära õlikultuuridest toodetud toidu- või söödakultuuripõhiste biokütuste osa kohta, võttes arvesse maakasutuse kaudset muutust.

Motivatsioon

Ei tohiks loobuda tavapärastest biokütustest, millel on head kliimanäitajad ja mis on säästlikud ning mille maakasutuse kaudse muutmise risk on vähene. FAO pooldab nii toidu kui kütuse jätkusuutlikku tootmist. ELis on suur hulk põllumajandusmaad söötis ja biokütuste tootmise vähendamine takistab ressursitõhususe ja tehnoloogia arengu paindlikku kasutamist.

Muudatusettepanek 12

Artikli 9 lõige 1

Ettepanek: direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1. Kaks või enam liikmesriiki võivad teha koostööd igat liiki ühisprojektides, mis on seotud taastuvatest energiaallikatest elektri-, soojus- või jahutusenergia tootmisega. Kõnealune koostöö võib hõlmata eraettevõtjaid. 1. Kaks või enam liikmesriiki võivad teha koostööd igat liiki ühisprojektides, mis on seotud taastuvatest energiaallikatest elektri-, soojus- või jahutusenergia tootmisega. Kõnealune koostöö võib hõlmata eraettevõtjaid. Iseäranis tuleb esile tõsta piirkondliku koostöö kasulikkust.

Motivatsioon

Oluline on selgelt rõhutada piirkondliku koostöö osatähtsust taastuvenergia turul. Piirkondlikul tasandil tehtav koostöö võib olla majanduslikult väga kasulik, samuti pakub see reaalseid võimalusi elektrienergia siseturu ühiseks arendamiseks.

Muudatusettepanek 13

Artikli 11 lõige 1

Ettepanek: direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Liikmesriik võib (või mitu liikmesriiki võivad) teha koostööd ühe või mitme kolmanda riigiga igat liiki ühisprojektides, mis on seotud taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmisega. Selles koostöös võivad osaleda ka eraettevõtjad. Liikmesriik võib (või mitu liikmesriiki võivad) teha koostööd ühe või mitme kolmanda riigiga igat liiki ühisprojektides, mis on seotud taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmisega. Selles koostöös võivad osaleda ka eraettevõtjad. Ühisprojektidega hõlmatud kolmandates riikides asuvad taastuvaid energiaallikaid kasutavad tootmisrajatised peavad oma olelusringi kestel järgima keskkonna-, sotsiaal-, töö- ja ohutusstandardeid, mida kohaldatakse Euroopa Liidus üldiselt ja liikmesriigis, kes kavatseb kasutada kõnealust energiatootmist oma rahvamajanduse arvepidamises.

Motivatsioon

Käesoleva kaitsemeetme eesmärk on vältida võimalikku dumpingut energia ülekannetes kolmandate riikidega.

Muudatusettepanek 14

Artikli 16 lõige 1

Ettepanek: direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1. jaanuariks 2021 loovad liikmesriigid ühe või mitu ühtset haldusalast kontaktpunkti, mille kaudu koordineeritakse kogu loamenetlust, mida kohaldatakse taotlejate suhtes, kes taotlevad luba taastuvatest energiaallikatest energia tootmiseks vajalike jaamade ja nendega seotud ülekande- ja jaotusvõrgutaristute ehitamiseks ja käitamiseks. 1. jaanuariks 2021 loovad liikmesriigid ühe või mitu ühtset haldusalast kontaktpunkti, mille kaudu koordineeritakse kogu loamenetlust, mida kohaldatakse taotlejate suhtes, kes taotlevad luba taastuvatest energiaallikatest energia tootmiseks vajalike jaamade ja nendega seotud ülekande- ja jaotusvõrgutaristute ehitamiseks ja käitamiseks. Kõnealuseid kontaktpunkte võivad hallata piirkonnad või kohalikud omavalitsused oma pädevuste piires.

Motivatsioon

Eesmärk on tähtsustada taastuvenergia projektide haldamisel senisest rohkem kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, kuna neil on teatavat tüüpi rajatiste puhul isegi volitused nende käitamiseks.

Muudatusettepanek 15

Artikli 19 lõiked 2 ja 7

Ettepanek: direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 2. […] 2. […] Liikmesriigid tagavad, et päritolutagatist ei anta tootjale, kes saab toetuskavast rahalist toetust sama taastuvatest energiaallikatest energia tootmise jaoks. Liikmesriigid annavad sellised päritolutagatised välja ja viivad need enampakkumisel müümise kaudu turule. Enampakkumistulu kasutatakse taastuvate energiaallikatega seotud toetuste kulude hüvitamiseks. Liikmesriigid tagavad, et päritolutagatist ei anta tootjale, kes saab toetuskavast rahalist toetust sama taastuvatest energiaallikatest energia tootmise jaoks. 7. Päritolutagatises täpsustatakse vähemalt järgmine: 7. Päritolutagatises täpsustatakse vähemalt järgmine: a) energiaallikas, mille abil energia toodeti, ning tootmise algus- ja lõppkuupäev; a) energiaallikas, mille abil energia toodeti, ning tootmise algus- ja lõppkuupäev; b) kas see on seotud: i) elektriga või ii) gaasiga või iii) soojus- või jahutusenergiaga; b) kas see on seotud: i) elektriga; või ii) gaasiga või iii) soojus- või jahutusenergiaga; c) selle käitise nimi, asukoht, liik ja võimsus, kus energia toodeti; c) selle käitise nimi, asukoht, liik ja võimsus, kus energia toodeti; d) kas käitis on saanud investeeringutoetust ning kas energiaühik on saanud muul viisil toetust riikliku toetuskava kaudu, ja toetuskava liik; d) kas käitis on saanud investeeringutoetust ning kas energiaühik on saanud muul viisil toetust avaliku sektori toetuskava kaudu, ja kõnealuse toetuskava liik; e) kuupäev, mil käitis alustas tegevust, ja e) kuupäev, mil käitis alustas tegevust, ja f) väljaandmise kuupäev ja riik ning kordumatu identifitseerimisnumber. f) väljaandmise kuupäev ja riik ning kordumatu identifitseerimisnumber. Väikeste käitiste puhul võib päritolutagatises esitada lihtsustatud teabe. Väikeste käitiste puhul võib päritolutagatises esitada lihtsustatud teabe.

Motivatsioon

Artikli 19 lõige 2

Äärmiselt tähtis on, et taastuvenergia tootjatele ei antaks sama päritolutagatist kaks korda – kõigepealt riigiabi toetuskavade ja seejärel päritolutagatiste oksjonite kaudu.

Artikli 19 lõige 7

Avaliku sektori toetusi ei anta üksnes riigi tasandil.

Muudatusettepanek 16

Artikkel 20

Ettepanek: direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1 . Vajaduse korral hindavad liikmesriigid gaasivõrgutaristu laiendamise vajadust, et hõlbustada taastuvatest energiaallikatest toodetud gaasi kaasamist. 1. Vastavalt võrgusüsteemi usaldusväärsuse ja ohutuse säilitamisega seotud nõuetele ning tuginedes pädevate riiklike asutuste poolt kindlaks määratud läbipaistvatele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele: a) tagavad liikmesriigid, et põhi- ja jaotusvõrguettevõtjad garanteerivad oma territooriumil taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia edastamise ja jaotamise, paigaldades selleks muu hulgas akusid kasutavad süsteemid elektrienergia salvestamiseks ja selle võimsuse muutmiseks, et vältida häireid vahelduvatest taastuvatest energiaallikatest pärinevas energiavarustuses ja tagada elektrivõrgu stabiilsus; b) sätestavad liikmesriigid ka taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kas eelistatud või tagatud juurdepääsu võrgusüsteemile; c) tagavad liikmesriigid, et elektri tootmisseadmete dispetšjuhtimisel seavad põhivõrguettevõtjad esikohale taastuvaid energiaallikaid kasutavad tootmisseadmed, niivõrd kui riigisisese elektrisüsteemi turvaline toimimine seda võimaldab, tuginedes läbipaistvatele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele. Liikmesriigid tagavad, et võetakse asjakohaseid võrgu ja turuga seotud operatiivmeetmeid, et viia miinimumini taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia piirangud. Kui võetakse olulisi meetmeid taastuvate energiaallikate piiramiseks, et tagada riigisisese elektrisüsteemi turvalisus ja varustuskindlus, tagavad liikmesriigid, et vastutav põhivõrguettevõtja annab pädevale reguleerivale asutusele kõnealuste meetmete kohta aru ning teatab, missuguseid parandusmeetmeid ta kavatseb võtta, et hoida ära ebakohaseid piiranguid; d) peaksid liikmesriigid tagama, et taastuvenergia toetuste maksmine toimub läbipaistvate kriteeriumide alusel, mille puhul võetakse arvesse fossiilsetest allikatest toodetud elektri tootmiskulusid elektrivõrgus, kuhu taastuvatest energiaallikatest toodetud energia suunatakse. Iseäranis tuleb seda teha väikeste eraldatud võrkude puhul. Samuti tuleb seejuures vältida võimalikust riigiabist või traditsiooniliste, fossiilseid kütuseid kasutavate tootmissüsteemide ja fossiilsete kütuste varustussüsteemide eelistest tulenevaid moonutusi, et ennetada fossiilsete energiaallikate eelistamist taastuvatele energiaallikatele; e) tuleb taastuvatest energiaallikatest peamiselt enda tarbeks elektrit tootvate käitistele, eelkõige kodumajapidamistele, tagada, et kui nad toodavad rohkem energiat kui neil vaja, siis saavad nad suunata energiaülejäägid avalikku elektrivõrku – energia võimsus ja kogus peavad seejuures olema kooskõlas tegeliku tarbimisega –, ning et lihtsustatakse asjaomaste käitiste loamenetlusi ja nende toodetud energia eest makstakse õiglast, tegelikul lõpptarbija elektrihinnal põhinevat hinda. 2 . Vajaduse korral hindavad liikmesriigid gaasivõrgutaristu laiendamise vajadust, et hõlbustada taastuvatest energiaallikatest toodetud gaasi kaasamist. 3 . Vastavalt hindamisele, mida liikmesriigid teevad määruse [juhtimine] I lisa kohase lõimitud riikliku energia- ja kliimakava raames, et selgitada välja, kas käesoleva direktiivi artikli 3 lõikes 1 osutatud liidu eesmärgi saavutamiseks on vaja taastuvatest energiaallikatest kaugkütte- ja kaugjahutusenergia tootmiseks ehitada uus taristu, võtavad liikmesriigid vajaduse korral kaugküttetaristu väljaarendamiseks vajalikud meetmed, et võimaldada biomassist, päikeseenergia- ja geotermilistest seadmetest pärit kütte ja jahutusenergia tootmise arengut. 3. Vajaduse korral hindavad liikmesriigid kütusetranspordi võrgu olemasoleva taristu edasiarendamise vajadust, et hõlbustada taastuvatest energiaallikatest toodetud kütuse kaasamist. 4 . Vastavalt hindamisele, mida liikmesriigid teevad määruse [juhtimine] I lisa kohase lõimitud riikliku energia- ja kliimakava raames, et selgitada välja, kas käesoleva direktiivi artikli 3 lõikes 1 osutatud liidu eesmärgi saavutamiseks on võimalik ja kasulik taastuvatest energiaallikatest kaugkütte- ja kaugjahutusenergia tootmiseks ehitada uus taristu, võtavad liikmesriigid vajaduse korral taristu väljaarendamiseks soojusenergia kasutamiseks (nt kaugküttesüsteemide abil) vajalikud meetmed, et võimaldada biomassist, päikeseenergia- ja geotermilistest seadmetest pärit kütte ja jahutusenergia tootmise arengut.

Motivatsioon

Artikli 20 lõige 2

Tehakse ettepanek säilitada endise direktiivi lõige, milles antakse eelistus juurdepääsule taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrile, selle jaotamisele ja sellega ühendamisele.

Artikli 20 lõige 3

Nagu biogaasi puhulgi, tuleb hõlbustada mis tahes taastuvatest allikatest toodetud kütuse suunamist kütusetranspordi võrgu taristusse.

Artikli 20 lõige 4

Sõna „vaja“ tuleks asendada, et vältida muljet, justkui kaugküte ja -jahutus oleks ainus viis ELi eesmärkide saavutamiseks.

Muudatusettepanek 17

Uus artikkel pärast artiklit 20

Ettepanek: direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Ettevõtlus ja tehnoloogiline areng 1. Praegu on Euroopa Liit taastuvenergia tehnoloogias ja ettevõtluses globaalsel juhtpositsioonil, arvestades, kui konkurentsivõimelised on meie tooted ja teenuste ettevõtted, alates seadmete tootjatest ja konsultantidest kuni paigaldajate, hooldajate ja rahastamisasutusteni. Komisjoni esmatähtis eesmärk on seda juhtpositsiooni aastaks 2030 tugevdada ja laiendada. 2. Nii komisjon kui ka liikmesriigid eraldavad vähemalt 15 % kõigist oma rahalistest vahenditest taastuvenergia toetamisele, meetmetele suutlikkuse ja ettevõtete konkurentsivõime suurendamiseks ja eelkõige nende tehnoloogilise arengu soodustamiseks. Samuti peaks Euroopa Komisjon Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul kehtestama mehhanismid, millega eri tegureid ja asjaolusid arvesse võttes aidata piirkondadel või liikmesriikidel, kelle edusamme selles valdkonnas peetakse keskmisest suuremaks, stimuleerida taastuvenergiat oma piirkondades. 3. Et säilitada juhtpositsioon, peaksid liikmesriigid ja Euroopa Komisjon kehtestama järgmised esmatähtsad tegevussuunad, piiramata teisi prioriteete. A) Tehnoloogia: i) pidev investeeringu- ja tegevuskulude vähendamine, mis hõlmab mh info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat; ii) rajatiste suurem energiatõhusus ja eri tarbijate nõudmistele kohandatavus; iii) teiste tehnoloogiate kõrval eritähelepanu pööramine fotogalvaanikale, energia salvestamisele, soojuspumpadele, kolmanda põlvkonna biokütustele ja ookeanienergiale; iv) taastuvenergia tootmise ja selle transpordi hallatavus; v) väikeste või suurte tehnoloogiliste uuenduste rakendamine taastuvenergia sektorite kõigis protsessides ja väärtusahelates. B) Ettevõtted: i) eri rahastamisvahendite väljatöötamine ja levitamine; ii) ettevõtete sisemiste tööprotsesside parandamine, suunates neid praeguste või potentsiaalsed klientide huvide ja ootuste kohaselt, parandades turu- ja turustamisuuringuid; iii) eri liikmesriikide ettevõtete meetodite ja tööviiside tutvustamise lihtsustamine, soodustades pikaajaliste kaubanduslepingute sõlmimist ning ettevõtete suuruse ja suutlikkuse suurendamist; iv) ettevõtete, ülikoolide ja tehnoloogiakeskuste vahel teabe liikumise lihtsustamine. 4. Komisjon koostab enne 31.12.2018 selles valdkonnas koos liikmesriikidega eristrateegia, milles kirjeldatakse esmatähtsaid tegevussuundi ja – sõltuvalt eri taastuvenergiasektorite ja geograafiliste piirkondade arengust – kitsaskohti, võimalusi ja avaliku sektori meetmeid järgmiseks aastakümneks. 5. Vajaduse korral hindavad liikmesriigid elektrienergia salvestamise taristu arendamise vajadust, et parandada taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kaasamist.

Motivatsioon

Lõiked 1–4

On sobimatu, et Euroopa direktiivis puudub otsene ja selge viide neile äärmiselt olulistele teemadele (ettevõtlus ja tehnoloogia areng), arvestades, kui põhjalikult selles käsitletakse muid teemasid.

Lõige 5

Taastuvenergia edendamist ei saa lahutada energia salvestamise taristu arendamise vajadusest. See vajadus on eriti tõsine sellistes piirkondades nagu saared ja äärepoolseimad piirkonnad, kus asuvad isoleeritud mikrovõrgud.

Muudatusettepanek 18

Artikli 22 lõige 1

Ettepanek: direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Liikmesriigid tagavad, et taastuvenergiakogukondadel on õigus taastuvenergiat toota, tarbida, salvestada ja müüa, sealhulgas elektriostulepingute alusel, ilma et nende suhtes kohaldataks ebaproportsionaalseid menetlusi ja tasusid, mis ei kajasta kulusid. Liikmesriigid tagavad, et taastuvenergiakogukondadel on õigus taastuvenergiat toota, tarbida, salvestada ja müüa, sealhulgas elektriostulepingute alusel, ilma et nende suhtes kohaldataks ebaproportsionaalseid menetlusi ja tasusid, mis ei kajasta kulusid. Käesoleva direktiivi kohaldamisel on taastuvenergiakogukond väike ja keskmise suurusega ettevõtja (VKE) või mittetulundusühendus, mille osanikud või liikmed teevad koostööd taastuvatest energiaallikatest energia tootmisel, jaotamisel, salvestamisel või tarnimisel ning täidavad vähemalt nelja kriteeriumit järgmistest: Käesoleva direktiivi kohaldamisel on taastuvenergiakogukond väike ja keskmise suurusega ettevõtja (VKE) või mittetulundusühendus, mille osanikud või liikmed teevad koostööd taastuvatest energiaallikatest energia tootmisel, jaotamisel, salvestamisel või tarnimisel ning täidavad vähemalt nelja kriteeriumit järgmistest: a) osanikud või liikmed on füüsilised isikud, kohalikud ametiasutused, sealhulgas omavalitsused, või taastuvenergia valdkonnas tegutsevad VKEd; a) osanikud või liikmed on füüsilised isikud, kohalikud või piirkondlikud ametiasutused, sealhulgas omavalitsused, või taastuvenergia valdkonnas tegutsevad VKEd; b) vähemalt 51 % üksuse hääleõiguslikest osanikest või liikmetest on füüsilised isikud; b) vähemalt 51 % üksuse hääleõiguslikest osanikest või liikmetest on füüsilised isikud; c) vähemalt 51 % üksuse aktsiatest või osalusõigustest omavad kohalikud liikmed, st kohaliku avaliku ja erasektori sotsiaal-majanduslike huvide esindajad või kodanikud, kellel on otsene huvi kogukonna tegevuse ja selle mõju vastu; c) vähemalt 51 % üksuse aktsiatest või osalusõigustest omavad kohalikud liikmed, st kohaliku avaliku ja erasektori sotsiaal-majanduslike huvide esindajad või kodanikud, kellel on otsene huvi kogukonna tegevuse ja selle mõju vastu; d) vähemalt 51 % kohtadest üksuse juhatuses või juhtorganites on ette nähtud kohalikele liikmetele, st kohaliku avaliku ja erasektori sotsiaal-majanduslike huvide esindajatele või kodanikele, kellel on otsene huvi kogukonna tegevuse ja selle mõju vastu; d) vähemalt 51 % kohtadest üksuse juhatuses või juhtorganites on ette nähtud kohalikele liikmetele, st kohaliku avaliku ja erasektori sotsiaal-majanduslike huvide esindajatele või kodanikele, kellel on otsene huvi kogukonna tegevuse ja selle mõju vastu; e) kogukond ei ole elektri-, kütte- ja jahutus- ning transpordisektoris installeerinud eelneva viie aasta jooksul aastas keskmiselt rohkem kui 18 MW taastuvenergiavõimsust. e) kogukond ei ole elektri-, kütte- ja jahutus- ning transpordisektoris installeerinud eelneva viie aasta jooksul aastas keskmiselt rohkem kui 30 MW taastuvenergiavõimsust.

Motivatsioon

Taastuvenergiakogukonnad võivad olla oluline vahend säästva energia tootmise edendamiseks kohalikul tasandil. Ka piirkondlikel ametiasustustel võib olla oluline osa selles kontekstis ning sellistele kogukondadele kehtestatav energiatootmise mahu piirmäär ei tohiks olla liiga piirav.

Muudatusettepanek 19

Artikkel 23

Ettepanek: direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek 1. Selleks et lihtsustada taastuvenergia laialdasemat kasutust kütte- ja jahutussektoris, püüavad liikmesriigid suurendada taastuvenergia osakaalu kõnealuses sektoris vähemalt 1 protsendipunkti võrra aastas, väljendatuna osakaaluna liikmesriigi energia lõpptarbimises ja arvutatuna vastavalt artiklis 7 sätestatud metoodikale. 1. Selleks et lihtsustada taastuvenergia ja/või heitsoojus- või heitjahutusenergia laialdasemat kasutust kütte- ja jahutussektoris, püüavad liikmesriigid suurendada taastuvenergia ja/või heitsoojus- või heitjahutusenergia osakaalu kõnealuses sektoris vähemalt 1 protsendipunkti võrra aastas, väljendatuna osakaaluna liikmesriigi energia lõpptarbimises ja arvutatuna vastavalt artiklis 7 sätestatud metoodikale. 2. Liikmesriigid võivad objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel määrata ja avaldada selliste meetmete loetelu ja sellised rakendusüksused (nt kütusetarnijad ), mis peavad aitama saavutada taastuvenergia osakaalu lõikega 1 ette nähtud suurendamise. 2. Liikmesriigid võivad objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel määrata ja avaldada selliste meetmete loetelu ja sellised koostööüksused (nt energiatarnijad ), mis peavad aitama saavutada taastuvenergia osakaalu lõikega 1 ette nähtud suurendamise ja seda hinnata . 3. Taastuvenergia osakaalu suurendamiseks vastavalt lõikele 1 võib kasutada ühte või mitut järgmist võimalust : 3. Taastuvenergia osakaalu suurendamiseks vastavalt lõikele 1 kasutatakse järgmist: a) taastuvenergia füüsiline lõimimine energiasse ja energia saamiseks kasutatavasse kütusesse, mis kütte- ja jahutussektorisse tarnitakse ; a) kütte- ja jahutussüsteemidest saadava uue taastuvenergia füüsiline lõimimine; b) otsesed leevendusmeetmed, nagu taastuvenergial põhinevate suure tõhususega kütte- ja jahutussüsteemide paigaldamine hoonetesse või taastuvenergia kasutamine tööstuslikes kütte- ja jahutussprotsessides; b) otseselt hoonete ja tööstusega seotud protsessid või mõned primaarsektori protsessid; c) kaudsed leevendusmeetmed, mille puhul kasutatakse kaubeldavaid sertifikaate , mis tõendavad, et kohustus on täidetud muu ettevõtja, nagu sõltumatu taastuvenergiatehnoloogia paigaldaja või taastuvenergiatehnoloogia paigaldamisega tegeleva energiateenuste ettevõtja poolt võetavate kaudsete leevendusmeetmete toetamise kaudu. c) muud poliitilised meetmed, mille mõju on sama suur nagu on sätestatud lõikes 1, näiteks riiklikud maksumeetmed või muud majanduslikud stiimulid . 4 . Liikmesriigid võivad lõikes 2 osutatud meetmete rakendamiseks ja jälgimiseks kasutada direktiivi 2012/27/EL artiklis 7 sätestatud riikliku energiatõhususkohustuste süsteemi raames loodud struktuure . 4. Erinevates rakendatavates meetmetes tuleb arvestada järgmist: a) kütte- ja jahutusturg on väga killustunud ja sõltub tarbija liigist, tsentraliseerituse tasemest, seni kasutatud kütusest jne; b) tõhusamat ja kestlikumat kütet ja jahutust takistavate tõkete kõrvaldamiseks tuleb tegutseda kohalikul, piirkonna ja riigi tasandil toetava ELi raamistiku piires. Sel viisil võivad liikmesriigid kasutada või arendada järgmist: a) algatused rahastamise ja kasumlikkuse parandamiseks: i) kaubeldavad sertifikaadid , mis tõendavad, et kohustus on täidetud muu ettevõtja, nagu sõltumatu taastuvenergiatehnoloogia paigaldaja või taastuvenergiatehnoloogia paigaldamisega tegeleva energiateenuste ettevõtja poolt võetavate kaudsete leevendusmeetmete toetamise kaudu; ii) riigi asjaõigusalaste õigusnormide läbivaatamine, et leida vastus küsimusele, kuidas jagada taastuvenergia vallas tehtavatest parandustest saadavat kasu omanike ja üürnike või kortermajade elanike vahel; iii) selliste kohalike ja piirkondlike osalejate toetamine, kes saavad parandada taastuvenergial põhinevasse küttesse ja jahutusse tehtavate investeeringute pangakõlblikkust, liites üksikprojektid kokku suuremateks investeeringupakettideks (koondprojektid); iv) investeerimisalase nõustamise ühtse kontaktpunkti loomine (sh nõustamisteenused, abi projektide väljatöötamisel ja projektide rahastamine); v) jaepankade innustamine pakkuma tooteid, mis sobivad eraomandis olevate üürihoonete renoveerimiseks (nt edasilükatud maksetega hüpoteegid, tähtajalised laenud) ja mida saaks toetada avaliku sektori vahenditest; vi) investeeringute otsetoetamise vältimine, välja arvatud juhul, kui toetataval rajatisel on lisaväärtus uuenduslikkuse, suure tõhususe, korratavuse jne näol; b) algatused üldsuse teadmiste parandamiseks ning usalduse suurendamiseks tehnoloogia ja tarnijate vastu: i) katelde inspekteerimise kasutamine selleks, et anda teavet taastuvenergial põhinevate süsteemide kasu kohta olemasolevate kütte- ja jahutussüsteemide asendamisel; ii) selliste veebisaitide loomine ja reklaamimine, kus on esitatud hinnad (lisaks ka keskkonnaga seotud küsimused, tehniline kättesaadavus ja usaldusväärsus jne) ja võrdlusvahendid kasutusea kohta eesmärgiga aidata võimalikel tulevastel või praegustel tarbijatel otsustada, millised on neile kõige sobivamad seadmed, rajatised, kütuse tarnijad jne; iii) läbipaistvate mehhanismide kehtestamine ja propageerimine konfliktide lahendamiseks kasutajate ja tarnijate vahel, et julgustada neid pakkuma paremaid teenuseid ja suurendada võimalike klientide usaldust; iv) selliste pikaajaliste teabevahetus- ja reklaamikampaaniate väljatöötamine, mis on kujundatud kooskõlas potentsiaalse tarbija liigi, valitud taastuvenergia tehnoloogia või sektori sidusrühmaga; c) algatused paigaldus- ning käitamis- ja hooldusettevõtete võimestamiseks: i) ilma et see piiraks muid tehnoloogiaarenduse algatusi, valdkondlike ümarlaudade korraldamine tehnoloogiakeskuste, seadmetööstuse, inseneribüroode ja paigaldajate osalusel, et aidata viimastel parandada oma teenuseid ja tooteid; ii) koostöö sidusrühmadega (eelkõige selliste asutustega nagu tarbija-, paigaldajate või arhitektide ühendused), et neid koondada ning ergutada nende huvi taastuvenergia vastu, tõsta nende teadlikkust sellest ja innustada neid seadma vastavaid prioriteete. See on võimalus anda inspiratsiooni vajalikeks laialdasteks teavituskampaaniateks; d) algatused sektori tugevdamiseks: i) direktiivi 2012/27/EL artiklis 7 sätestatud riikliku energiatõhususkohustuste süsteemi raames loodud struktuurid lõikes 2 osutatud meetmete rakendamiseks ja jälgimiseks ; ii) kohalike ja piirkondlike omavalitsuste abistamine strateegiate koostamisel taastuvenergial põhineva kütte ja jahutuse edendamiseks . 5. Lõike 2 kohaselt määratud üksused tagavad, et nende panus on mõõdetav ja tõendatav, ning esitavad igal aastal alates 30. juunist 2021 liikmesriigi määratud ametiasutusele järgmise teabe: a) kütte- ja jahutussektorisse tarnitud energia koguhulk; b) kütte- ja jahutussektorisse tarnitud taastuvenergia koguhulk; c) taastuvenergia osakaal kütte- ja jahutussektorisse tarnitud energia koguhulgas ja d) taastuvenergiaallika liik. 5. Lõike 2 kohaselt määratud üksused tagavad, et nende panus on mõõdetav ja tõendatav, ning esitavad igal aastal alates 30. juunist 2021 liikmesriigi määratud ametiasutusele järgmise teabe: a) kütte- ja jahutussektorisse tarnitud energia koguhulk; b) kütte- ja jahutussektorisse tarnitud taastuvenergia ja/või heitsoojus- või heitjahutusenergia koguhulk; c) taastuvenergia ja/või heitsoojus- või heitjahutusenergia osakaal kütte- ja jahutussektorisse tarnitud energia koguhulgas ja d) taastuvenergiaallika liik ning eri tarbimiskohtades olemasolevate kütte- ja jahutusseadmete põhiomadused .

Motivatsioon

Artikli 23 lõiked 1, 3 ja 5

Fossiilkütuste asendamiseks ja primaarenergia tarbimise vähendamiseks on tähtis võtta kütte- ja jahutussektoris lisaks taastuvenergiale arvesse ka soojusenergia ülejääke ja kõrvalsaadusi. Seatud eesmärkide saavutamiseks on samuti oluline pakkuda võimalusi majanduslikeks stiimuliteks ja maksupoliitilisteks meetmeteks.

Artikli 23 lõige 2

Paranduse eesmärk on täpsustada kõnealuste üksuste tähendust. Energia tarnimine on mõiste, mis ei hõlma mitte ainult kütust. Tegelikult saab energiat tarnida kütuse, elektri või päikeseenergia näol.

Artikli 23 lõige 4

Küte ja jahutus on väga oluline küsimus ELis. Eelmisel aastal avaldas komisjon vastavasisulise strateegia. Kuna paljud neist ideedest ei kajastu kõnealuses direktiivis, saidki need siinkohal lisatud. Samuti on lisatud mõned uued ideed, näiteks otsetoetuste vältimine või tarbijate usalduse suurendamine.

Artikli 23 lõige 5

Selleks, et saada parem ülevaade sektorist ja edasise arengu võimalustest, on esmatähtis olla kursis olemasolevate rajatiste olukorra ja omadustega. Kõnealust teavet võib koguda kütuse tarnija, võimaldades seega kontrollida administratsiooni registreeritud andmeid.

Muudatusettepanek 20

Artikli 24 lõige 4

Ettepanek: direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 767 final – 2016/0382 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Liikmesriigid sätestavad vajalikud meetmed, et tagada taastuvatest energiaallikatest toodetud soojus- ja jahutusenergia ning heitsoojus- ja heitjahutusenergia mittediskrimineeriv juurdepääs kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemidele. Mittediskrimineeriv juurdepääs peab võimaldama muudel tarnijatel kui kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemi käitajatel vahetult tarnida sellistest allikatest pärit soojus- ja jahutusenergia kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemiga ühendatud tarbijatele . Liikmesriigid sätestavad vajalikud meetmed, et tagada taastuvatest energiaallikatest toodetud soojus- ja jahutusenergia ning heitsoojus- ja heitjahutusenergia reguleeritud juurdepääs kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemidele. Juurdepääs peab võimaldama muudel tarnijatel kui kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemi käitajatel tarnida sellistest allikatest pärit soojus- ja jahutusenergia kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemile .

Motivatsioon

Kolmandatele pooltele üldise õiguse andmine müüa soojus- ja jahutusenergiat vahetult lõppkasutajatele oleks kahjulik ja mitte kulutõhus. See tekitab ebakindlust investeeringute tegemisel ja ebaselgust pikaajalise vastutuse osas. Võrgu ja tarnetehingute eraldamine suurendab lõppkasutajate kulutusi.

Muudatusettepanek 21

Põhjendus 6

Ettepanek: määrus, milles käsitletakse elektrienergia siseturgu (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 861 final

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Turu suurem lõimimine ja üleminek kõikuvamale elektritootmisele eeldab täiendavate jõupingutuste tegemist riikide energiapoliitika kooskõlastamisel naaberriikidega ja piiriülese elektrikaubanduse võimaluste kasutamisel. Turu suurem lõimimine ja üleminek kõikuvamale elektritootmisele eeldab täiendavate jõupingutuste tegemist riikide energiapoliitika kooskõlastamisel naaberriikidega ja piiriülese elektrikaubanduse võimaluste kasutamisel , samas tuleb tagada võrdsed konkurentsitingimused ja vastastikkuse põhimõtte järgimine .

Motivatsioon

Mõne liikmesriigi jaoks võib ELi mittekuuluvate riikide kaasamine ELi elektrienergia siseturule olla suure tähtsusega. Seetõttu on väga oluline tagada võrdsed konkurentsitingimused kaubavahetuses kolmandate riikidega ja võrdsed turulepääsu tingimused (vastastikkuse põhimõte).

Muudatusettepanek 22

Põhjendus 8

Ettepanek: määrus, milles käsitletakse elektrienergia siseturgu (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 861 final

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Peamiste turupõhimõtetega tuleks ette näha, et elektrihinnad määratakse kindlaks pakkumise ja nõudlusega. Need hinnad peaksid andma märku elektrivajadusest, andes turupõhise stiimuli investeerida sellistesse paindlikkuse allikatesse nagu paindlik tootmine, ühendamine, tarbimiskaja või salvestamine. Peamiste turupõhimõtetega tuleks ette näha, et elektrihinnad määratakse kindlaks pakkumise ja nõudlusega. Need hinnad peaksid andma märku elektrivajadusest, andes turupõhise stiimuli investeerida sellistesse paindlikkuse allikatesse nagu paindlik tootmine, ühendamine, tarbimiskaja või salvestamine. Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks peaksid liikmesriigid järk-järgult loobuma hinna reguleerimisest.

Motivatsioon

Paljudes liikmesriikides ei järgi elektrihinnad nõudlust ja pakkumist, vaid neid reguleerivad avaliku sektori asutused. Hinna reguleerimine võib piirata tõhusa konkurentsi arengut, pärssida investeeringuid ja uute pakkujate turule saabumist. Uue turukorralduse eesmärk on tagada tarnehinnad, millesse avalik sektor pole sekkunud. Üldjoontes peetakse tervitatavaks Euroopa Komisjoni ettepanekut hinna reguleerimise kaotamiseks, kuid see peaks toimuma järk-järgult.

Muudatusettepanek 23

Põhjendus 25

Ettepanek: direktiiv elektrienergia siseturu ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 864 final

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Kõik tarbijad peaksid saama kasu turul otsesest osalemisest, eelkõige sellest, et nad muudavad oma tarbimist vastavalt turusignaalidele ja saavad kasu madalamatest elektrihindadest ja muudest rahalistest stiimulitest. Sellise aktiivse osalemise eelised peaksid aja jooksul suurenema, kui elektrisõidukid, soojuspumbad ja muud paindlikud koormused muutuvad konkurentsivõimelisemaks. Tarbijatel peaks olema võimalik osaleda tarbimiskaja kõikides vormides ja sellepärast peaks neil olema võimalik valida endale tark mõõtmissüsteem ja sõlmida elektrienergia dünaamilise hinnaga leping. See peaks võimaldama neil kohandada oma tarbimist vastavalt reaalajalistele hinnasignaalidele, mis kajastavad elektri või ülekandmise väärtust ja kulusid eri aegadel, samas kui liikmesriigid peaksid tagama, et tarbijad puutuksid mõistlikus ulatuses kokku hulgimüügituru hinnariskidega. Liikmesriigid peaksid samuti tagama, et tarbijaid, kes eelistavad turul mitte aktiivselt osaleda, ei karistataks, vaid et nende jaoks muudetaks kergemaks teadlike otsuste tegemine olemasolevate valikute kohta viisil, mis on siseriiklikes turutingimustes kõige sobivam. Kõik tarbijad peaksid saama kasu turul otsesest osalemisest, eelkõige sellest, et nad muudavad oma tarbimist vastavalt turusignaalidele ja saavad kasu madalamatest elektrihindadest ja muudest rahalistest stiimulitest. Sellise aktiivse osalemise eelised peaksid aja jooksul suurenema, kui elektrisõidukid, soojuspumbad ja muud paindlikud koormused muutuvad konkurentsivõimelisemaks. Tarbijatel peaks olema võimalik osaleda tarbimiskaja kõikides vormides ja sellepärast peaks neil olema võimalik valida endale tark mõõtmissüsteem ja sõlmida elektrienergia dünaamilise hinnaga leping. See peaks võimaldama neil kohandada oma tarbimist vastavalt reaalajalistele hinnasignaalidele, mis kajastavad elektri või ülekandmise väärtust ja kulusid eri aegadel, samas kui liikmesriigid peaksid tagama, et tarbijad puutuksid mõistlikus ulatuses kokku hulgimüügituru hinnariskidega. Liikmesriigid peaksid samuti tagama, et tarbijaid, kes eelistavad turul mitte aktiivselt osaleda, ei karistataks, vaid et nende jaoks muudetaks kergemaks teadlike otsuste tegemine olemasolevate valikute kohta viisil, mis on siseriiklikes turutingimustes kõige sobivam. Riikide keskvalitsused ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad looma vajalikud raamtingimused, et teha tarbijatele kättesaadavaks üksikasjalik teave turul osalemise eelduste ja võimaluste kohta. Lisaks peaksid liikmesriigid nägema ette konkreetsed meetmed, mis on suunatud kütteostuvõimetusest enim ohustatud tarbijatele, et tagada nende aktiivne osalemine turul, kaitsta nende õigust energiakättesaadavusele ja võimaldada neil saada kasu uuenduslikest tehnoloogiatest, mis vähendavad nende energiatarbimist.

Motivatsioon

Muudatusettepanekuga lisatakse säte, mille kohaselt peavad kõik omavalitsustasandid julgustama tarbijaid turul osalema ja andma neile üksikasjalikku teavet sellega seotud eelduste ja võimaluste kohta.

Muudatusettepanek 24

(30)

Ettepanek: direktiiv elektrienergia siseturu ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 864 final

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Hajaenergeetika tehnilised lahendused ja tarbijatele võimaluste andmine on muutnud kogukonnas toodetud energia ja energiakooperatiivid tõhusaks ja kulutõhusaks viisiks inimeste selliste vajaduste ja ootuste rahuldamisel, mis on seotud energiaallikate, -teenuste ja kohapealse osalemisega. Kogukonnas toodetud energia pakub kõikidele tarbijatele võimalust osaleda ise tootmises, tarbimises ja energia omavahel jagamises teatavas geograafiliselt piiratud kogukondlikus võrgus, mis võib toimida isoleeritult või olla ühendatud avaliku jaotusvõrguga. Kogukondliku energeetika algatused on peamiselt suunatud teatavat liiki taskukohase energia, näiteks taastuvenergia tootmisele selle liikmete või osanike jaoks, selle asemel et seada traditsiooniliste energeetikaettevõtete eeskujul tähtsaimaks prioriteediks kasumi tootmine. Tarbijakogukonna otsese kaasamisega näitavad energeetikaalased algatused, milliseid suuri võimalusi need avavad uue tehnoloogia ja uute tarbimisviiside, sealhulgas tarkjaotusvõrkude ja tarbimiskaja ülevõtmiseks lõimitud viisil. Kogukondlik energeetika võib edendada energiatõhusust ka iga majapidamise tasandil ning aidata kaasa võitlusele kütteostuvõimetusele energiatarbimise vähendamise ja tarnetasude langetamise kaudu. Kogukondlik energeetika võimaldab energiaturul osaleda ka sellistel kodutarbijate rühmadel, kes muidu seda teha ei suudaks. Sellised algatused on eduka juhtimise korral toonud ühiskonnale majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnakasu, mis ulatub kaugemale lihtsast energiateenuste osutamise kasust. Kohalikel energiakogukondadel tuleb lubada turul tegutseda õiglastel tingimustel, kuid ilma turumoonutusi tekitamata. Kodutarbijal tuleb lubada vabatahtlikult osaleda ühenduse energiaalgatuses ja ka sellest lahkuda, ilma et ta seejuures kaotaks juurdepääsu kogukondliku energeetikaalgatuse käitatavale võrgule või oma tarbijaõigusi. Juurdepääs kogukondliku energeetikaalgatuse käitatavale võrgule tuleb anda õiglastel ja kulupõhistel tingimustel. Hajaenergeetika tehnilised lahendused ja tarbijatele võimaluste andmine on muutnud kogukonnas toodetud energia ja energiakooperatiivid tõhusaks ja kulutõhusaks viisiks inimeste selliste vajaduste ja ootuste rahuldamisel, mis on seotud energiaallikate, -teenuste ja kohapealse osalemisega. Kogukonnas toodetud energia pakub kõikidele tarbijatele võimalust osaleda ise tootmises, tarbimises ja energia omavahel jagamises teatavas geograafiliselt piiratud kogukondlikus võrgus, mis võib toimida isoleeritult või olla ühendatud avaliku jaotusvõrguga. Kogukondliku energeetika algatused on peamiselt suunatud teatavat liiki taskukohase energia, näiteks taastuvenergia tootmisele selle liikmete või osanike jaoks, selle asemel et seada traditsiooniliste energeetikaettevõtete eeskujul tähtsaimaks prioriteediks kasumi tootmine. Tarbijakogukonna otsese kaasamisega näitavad energeetikaalased algatused, milliseid suuri võimalusi need avavad uue tehnoloogia ja uute tarbimisviiside, sealhulgas tarkjaotusvõrkude ja tarbimiskaja ülevõtmiseks lõimitud viisil. Kogukondlik energeetika võib edendada energiatõhusust ka iga majapidamise tasandil ning aidata kaasa võitlusele kütteostuvõimetusele energiatarbimise vähendamise ja tarnetasude langetamise kaudu. Kogukondlik energeetika võimaldab energiaturul osaleda ka sellistel kodutarbijate rühmadel, kes muidu seda teha ei suudaks. Sellised algatused on eduka juhtimise korral toonud ühiskonnale majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnakasu, mis ulatub kaugemale lihtsast energiateenuste osutamise kasust. Kohalikel energiakogukondadel tuleb kooskõlas selgelt kindlaks määratud eeskirjadega lubada turul tegutseda õiglastel tingimustel, kuid ilma turumoonutusi tekitamata. Kodutarbijal tuleb lubada vabatahtlikult osaleda ühenduse energiaalgatuses ja ka sellest lahkuda, ilma et ta seejuures kaotaks juurdepääsu kogukondliku energeetikaalgatuse käitatavale võrgule või oma tarbijaõigusi. Juurdepääs kogukondliku energeetikaalgatuse käitatavale võrgule tuleb anda õiglastel ja kulupõhistel tingimustel.

Motivatsioon

Kohalikud energiakogukonnad võivad olla tõhus viis energia haldamiseks kohalikul tasandil. Selleks et edendada kogukondade loomist ja nende osalemist elektriturul, on väga oluline luua sobiv õigusraamistik selgete eeskirjade kehtestamiseks, millega reguleeritakse kogukondade tegutsemist energiaturul.

Muudatusettepanek 25

Põhjendus 38

Ettepanek: direktiiv elektrienergia siseturu ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 864 final

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Pärast tarkade mõõtmissüsteemide kasutuselevõttu on liikmesriikides praeguseks juba välja töötatud või arendatakse erinevaid andmehalduse mudeleid. Sõltumatult andmehalduse mudelist on oluline, et liikmesriigid kehtestaksid läbipaistvad eeskirjad, mille järgi andmetele oleks võimalik juurde pääseda mittediskrimineerivatel tingimustel, ja tagaksid kõrgeimal tasemel küberturvalisuse ja andmekaitse, samuti nende andmetega töötavate osaliste erapooletuse. Pärast tarkade mõõtmissüsteemide kasutuselevõttu on liikmesriikides praeguseks juba välja töötatud või arendatakse erinevaid andmehalduse mudeleid. Sõltumatult andmehalduse mudelist on oluline, et liikmesriigid kehtestaksid läbipaistvad eeskirjad, mille järgi andmetele oleks võimalik juurde pääseda mittediskrimineerivatel tingimustel, ja tagaksid kõrgeimal tasemel küberturvalisuse ja andmekaitse, samuti nende andmetega töötavate osaliste erapooletuse. Selleks et tarbijad osaleksid tarbimiskajas ja et pakkuda neile dünaamilist hinnasüsteemi, peavad tarnijad neile võimaldama vaba juurdepääsu teabele nende elektritarbe kohta tunnis. Soovitatakse, et teave oleks kättesaadav kõigi nutikate elektriarvestite puhul ja et juurdepääs kõnealusele teabele tagataks kõigi tellitud võimsusvahemike puhul.

Motivatsioon

Teabe kättesaadavaks tegemist kõigi nutikate elektriarvestite puhul tuleks soovitada, aga mitte selleks siduvalt kohustada, ent see tuleks tagada kõigi tellitud võimsusvahemike puhul.

Muudatusettepanek 26

Põhjendus 3

Ettepanek: määrus, millega luuakse Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 863 final – 2016/0378 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Prognooside kohaselt suureneb järgmistel aastatel veelgi vajadus kooskõlastada siseriiklikke reguleerivaid meetmeid. Euroopa energiasüsteem seisab üle mitmekümne aasta kõige suuremate muutuste ees. Turgude suurem lõimimine ja mitmekesisemate elektritootmisviiside kasutuselevõtt nõuavad suuremaid pingutusi, et kooskõlastada liikmesriikide energiapoliitikat naaberriikidega ja kasutada piiriülese elektrikaubanduse võimalusi. Prognooside kohaselt suureneb järgmistel aastatel veelgi vajadus kooskõlastada siseriiklikke reguleerivaid meetmeid. Euroopa energiasüsteem seisab üle mitmekümne aasta kõige suuremate muutuste ees. Turgude suurem lõimimine ja mitmekesisemate elektritootmisviiside kasutuselevõtt nõuavad suuremaid pingutusi, et kooskõlastada liikmesriikide energiapoliitikat naaberriikidega ja kasutada piiriülese elektrikaubanduse võimalusi. Samuti on oluline tugevdada riiklikke reguleerivaid asutusi. Liikmesriigid peavad tagama oma riiklike reguleerivate asutuste sõltumatuse ja takistamatu tegutsemise. Riiklike reguleerivate asutuste asjakohaseks tegutsemiseks tuleb need varustada vajalike vahenditega ja neil peab olema võimalik osaleda kõigi õigustega ELi tasandi koostöös.

Motivatsioon

Parem kooskõlastamine liikmesriikide vahel energia valdkonnas on tervitatav. Kuid sama oluline on riiklike reguleerivate asutuste osa igas ELi liikmesriigis. Tuleb juhtida tähelepanu sellele, et liikmesriigid peavad tagama oma riiklike reguleerivate asutuste sõltumatuse ja takistamatu tegutsemise. Samuti tuleb eraldada piisavalt vahendeid, et võimaldada riiklikel reguleerivatel asutustel teha nõuetekohaselt oma tööd.

Muudatusettepanek 27

Artikkel 14

Ettepanek: määrus, millega luuakse Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 863 final – 2016/0378 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Ametile võib selgelt määratletud olukorras, mis on ette nähtud komisjoni poolt määruse [recast Electricity Regulation as proposed by COM(2016) 861/2] artikli 57 või määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 23 kohaselt vastu võetud suunistega, ja küsimustes, mis on seotud ameti asutamise eesmärgiga, anda lisaülesandeid, järgides liidu ametitele rakendusvolituste andmise norme. Ametile võib selgelt määratletud olukorras, mis on ette nähtud komisjoni poolt määruse [recast Electricity Regulation as proposed by COM(2016) 861/2] artikli 57 või määruse (EÜ) nr 715/2009 artikli 23 kohaselt vastu võetud suunistega, ja küsimustes, mis on seotud ameti asutamise eesmärgiga, anda lisaülesandeid, järgides liidu ametitele rakendusvolituste andmise norme. Euroopa Komisjon peab tagama, et Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametile antaks vajalikud volitused, et nõuda liikmesriikide asjaomastelt asutustelt selle teabe edastamist, mida amet vajab talle määratud ülesannete täitmiseks.

Motivatsioon

Tööprotsesside tõrgeteta toimumise tagamiseks on vaja hoolitseda selle eest, et Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametile antaks piisavad õigused ja volitused, et saada liikmesriikide asjaomastelt asutustelt kiiresti teavet, mida amet vajab talle määratud ülesannete täitmiseks.

Muudatusettepanek 28

Artikli 16 lõige 2

Ettepanek: määrus, millega luuakse Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (uuesti sõnastatud) – COM(2016) 863 final – 2016/0378 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Amet avaldab lõikes 1 osutatud kontrollitegevuse tulemuste aruande igal aastal. Nimetatud aruandes määratleb amet elektrienergia ja maagaasi siseturgude lõpuleviimist takistavad tõkked. Amet avaldab lõikes 1 osutatud kontrollitegevuse tulemuste aruande igal aastal. Nimetatud aruandes määratleb amet elektrienergia ja maagaasi siseturgude lõpuleviimist takistavad tõkked ning esitab soovitusi .

Motivatsioon

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametile antakse suurem vastutus ning eraldatakse rohkem vahendeid. Ta saab suuremad volitused kooskõlastatud tegevust nõudvates piiriülestes küsimustes. Seetõttu oleks liikmesriikide seisukohast kasulik, kui amet esitaks oma kontrollitegevuse tulemuste aruandes ka üldisi soovitusi.

Muudatusettepanek 29

Põhjendus 13

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb ohuvalmidust elektrisektoris ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2005/89/EÜ – COM(2016) 862 final – 2016/0377 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Selle ühtse metoodika järgi peaks Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik korrapäraselt koostama ja ajakohastama piirkondlikke kriisistsenaariume ning selgitama välja iga piirkonna kõige suuremad ohud, näiteks äärmuslikud ilmaolud, loodusõnnetused, kütuse vähesus ja pahatahtlikud ründed. Kui kaalutakse gaasitarnete katkemise ohu kriisistsenaariumi, tuleks tarnete katkemist hinnata Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku väljatöötatud tarne- või taristuhäire stsenaariumi järgi vastavalt gaasivarustuskindluse määruse [proposed Gas Security of Supply Regulation] artikli 6 lõikele 6. Liikmesriigid peaksid selle alusel koostama oma riikliku kriisistsenaariumi ja ajakohastama seda põhimõtteliselt iga kolme aasta järel. Ohuvalmiduskavad peaksid tuginema nendele stsenaariumidele. Ohtude kindlakstegemisel riigi tasandil peaksid liikmesriigid kirjeldama ka selliseid varustuskindluse ohtusid, mis võivad tekkida seoses taristu kuuluvusega, ning nägema ette meetmed, mida sel juhul tuleks võtta (nt üldiste või sektoripõhiste investeeringute sõelumist käsitlevad õigusaktid, teatavate aktsionäride eriõigused jne), ning selgitama, miks nende arvates neid meetmeid peaks võtma. Selle ühtse metoodika järgi peaks Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik korrapäraselt koostama ja ajakohastama piirkondlikke kriisistsenaariume ning selgitama välja iga piirkonna kõige suuremad ohud, näiteks äärmuslikud ilmaolud, loodusõnnetused, kütuse vähesus ja pahatahtlikud ründed. Kui kaalutakse gaasitarnete katkemise ohu kriisistsenaariumi, tuleks tarnete katkemist hinnata Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku väljatöötatud tarne- või taristuhäire stsenaariumi järgi vastavalt gaasivarustuskindluse määruse [proposed Gas Security of Supply Regulation] artikli 6 lõikele 6. On soovitatav kirjeldada ja arutada piirkondliku koostöö eri vormide puhul asjaomase piirkonna energiaolukorda ning selgitada sellega seoses välja kaasnevad võimalused ja ohud. Liikmesriigid peaksid selle teabe alusel koostama oma riikliku kriisistsenaariumi ja ajakohastama seda põhimõtteliselt iga kolme aasta järel. Ohuvalmiduskavad peaksid tuginema nendele stsenaariumidele. Ohtude kindlakstegemisel riigi tasandil peaksid liikmesriigid kirjeldama ka selliseid varustuskindluse ohtusid, mis võivad tekkida seoses taristu kuuluvusega, ning nägema ette meetmed, mida sel juhul tuleks võtta (nt üldiste või sektoripõhiste investeeringute sõelumist käsitlevad õigusaktid, teatavate aktsionäride eriõigused jne), ning selgitama, miks nende arvates neid meetmeid peaks võtma.

Motivatsioon

On mõttekas ja kasulik näha ette, et Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik koostab ja ajakohastab korrapäraselt piirkondlikke kriisistsenaariume ning selgitab välja iga piirkonna kõige suuremad ohud, näiteks äärmuslikud ilmaolud, loodusõnnetused, kütuse vähesus ja pahatahtlikud ründed. Siiski on oluline tugevdada liikmesriikide vahelist piirkondlikku koostööd. Liikmesriikide jaoks on kasulik, kui enne asjaomaste riiklike stsenaariumide koostamist kirjeldatakse ja arutatakse olukorda piirkondlikul tasandil. Sel viisil saaksid liikmesriigid paremini tuvastada ja mõista riiklikke ja piirkondlikke meetmeid kriiside tõhusaks ja ladusaks lahendamiseks.

Muudatusettepanek 30

Põhjendus 18

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb ohuvalmidust elektrisektoris ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2005/89/EÜ – COM(2016) 862 final – 2016/0377 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Kriiside ennetamise ja ohjamise ühtse käsitluse tagamiseks peaks iga liikmesriigi pädev asutus pärast huvirühmadega arutamist koostama ohuvalmiduskava. Kavas tuleks kirjeldada tõhusaid, proportsionaalseid ja mittediskrimineerivaid meetmeid, mida rakendatakse kõikide väljaselgitatud kriisistsenaariumide korral. Kava peaks tagama eelkõige nende tingimuste läbipaistvuse, mille korral saab kriisi leevendamiseks võtta mitteturupõhiseid meetmeid. Kõik kavandatud mitteturupõhised meetmed peavad olema kooskõlas käesoleva määruse sätetega. Kriiside ennetamise ja ohjamise ühtse käsitluse tagamiseks peaks iga liikmesriigi pädev asutus pärast huvirühmadega , sh võimaluse korral kohalike ja piirkondlike omavalitsustega arutamist koostama ohuvalmiduskava. Kavas tuleks kirjeldada tõhusaid, proportsionaalseid ja mittediskrimineerivaid meetmeid, mida rakendatakse kõikide väljaselgitatud kriisistsenaariumide korral. Kava peaks tagama eelkõige nende tingimuste läbipaistvuse, mille korral saab kriisi leevendamiseks võtta mitteturupõhiseid meetmeid. Kõik kavandatud mitteturupõhised meetmed peavad olema kooskõlas käesoleva määruse sätetega.

Motivatsioon

On oluline tagada, et igas liikmesriigis on olemas ühine lähenemisviis kriiside ennetamisele ja ohjamisele.

Seega on vaja tihedat koostööd kõigi huvitatud osapoolte vahel, keskendudes seejuures vahetule suhtlusele vajaduse korral ka kohalike ja piirkondlike omavalitsustega.

Muudatusettepanek 31

Artikli 16 lõige 1

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb ohuvalmidust elektrisektoris ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2005/89/EÜ – COM(2016) 862 final – 2016/0377 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Niipea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui kuus nädalat pärast kriisi väljakuulutamist, esitavad asjaomased pädevad asutused, konsulteerides oma riikliku reguleeriva asutusega (kui see ei ole pädev asutus), elektrivaldkonna koordineerimise rühmale ja komisjonile hindamisaruande. Niipea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui neli nädalat pärast kriisi väljakuulutamist, esitavad asjaomased pädevad asutused, konsulteerides oma riikliku reguleeriva asutusega (kui see ei ole pädev asutus), elektrivaldkonna koordineerimise rühmale ja komisjonile hindamisaruande.

Motivatsioon

Energiaalase kriisi väljakuulutamine kujutab endast nii liikmesriigi kui ka ELi jaoks tervikuna suurt probleemi. Seetõttu on sellises olukorras vaja kiiret reageerimist ja tegutsemist. Muudatusettepanekus esitatud neljanädalane tähtaeg analüüsiaruande esitamiseks on piisav ja tagab samal ajal kiirema teabevoo.

Muudatusettepanek 32

Artikkel 18

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb ohuvalmidust elektrisektoris ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2005/89/EÜ – COM(2016) 862 final – 2016/0377 (COD)

Komisjoni ettepaneku tekst Komitee muudatusettepanek Liikmesriike ja energiaühenduse osalisriike kutsutakse üles tegema tihedat koostööd elektrikriisi stsenaariumide väljaselgitamisel ja elektrikriisialaste ohuvalmiduskavade koostamisel, et ei võetaks meetmeid, mis seaksid ohtu liikmesriikide, osalisriikide või Euroopa Liidu varustuskindluse. Seoses sellega võivad energiaühenduse osalisriigid osaleda komisjoni kutsel elektrivaldkonna koordineerimise rühma töös kõigis neid puudutavates küsimustes. Liikmesriike ja energiaühenduse osalisriike kutsutakse üles tegema tihedat koostööd elektrikriisi stsenaariumide väljaselgitamisel ja elektrikriisialaste ohuvalmiduskavade koostamisel, et ei võetaks meetmeid, mis seaksid ohtu liikmesriikide, osalisriikide või Euroopa Liidu varustuskindluse. Energiasektori võimalikult tõhusa juhtimise eesmärgil rõhutatakse ja soovitatakse iseäranis piirkondlikku koostööd. Seoses sellega võivad energiaühenduse osalisriigid osaleda komisjoni kutsel elektrivaldkonna koordineerimise rühma töös kõigis neid puudutavates küsimustes.

Motivatsioon

Elektrikriiside võimalikult tulemusliku ja tõhusa juhtimise eesmärgil on oluline meelde tuletada, kui oluline on liikmesriikide koostöö piirkondlikul tasandil. Piirkondlik koostöö võimaldab kiireid lahendusi väikeste kuludega.

II. POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

1. peab Euroopa Komisjoni puhta energia paketti tervitatavaks ja märgib, et selle keskpunktid – energiatõhusus ning ehitiste, tööstuse ja transpordi jätkusuutlikkus, taastuvate energiaallikate arendamine ning tingimused ja nende mõistlik kujundamine, võimaldades tarbijate osalemist energiavajaduse kontrollimise kaudu –, energia siseturu loomine ning jaotusvõrkude, põhivõrguettevõtjate ja riiklike seadusandjate uue vastutuse kindlaksmääramine aitavad tagada energiasõltumatuse, energiavarustuse kindluse, kliimaeesmärkide elluviimise ja eelkõige taskukohased energiahinnad tarbijatele;

2. rõhutab samas, et on juba selgelt näha, et liikmesriikidel ja ELil ei piisa Pariisi kokkuleppe allkirjastamisega võetud kohustuste täitmiseks praegustest ELi 2030. aasta energia- ja kliimapaketi raames seatud eesmärkidest. Eelkõige on komitee veendunud, et taastuvenergia 27 % osakaalu saavutamine ELi tasandil ei ole piisavalt ambitsioonikas, ja seda silmas pidades kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles seadma kaugemaleulatuvad eesmärgid;

3. peab tervitatavaks ettepanekuid teha piirkondlikul tasandil tihedat piiriülest koostööd ja kutsub samas Euroopa Komisjoni üles tooma esile võimalused sellise koostöö toetamiseks, laiendades osalemisõigusi mikrotasandile, võimaldades kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tihedat koostööd ja pakkudes naaberpiirkondadele tõelisi võimalusi riigipiire ületava ühise energiataristu rajamiseks;

4. peab kahetsusväärseks, et komisjoni ettepanekutes on kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli kirjeldatud vaid ebamääraselt, ning toonitab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulist panust kliimaeesmärkide elluviimisel. Paljudel ELi suurtel ja väikestel linnadel on juba aastaid olemas kliimaalased ja jätkusuutliku energia tegevuskavad, milles on ette nähtud vähese CO2-heitega soojus- ja elektrienergia tootmine, taastuvate energiaallikate kasutamine, energiatõhususe suurendamise meetmed ja jätkusuutliku transpordi arendamine;

5. pooldab Euroopa Komitee eesmärki luua paindlik turusuunitlusega raamistik, mis edendaks taastuvate energiaallikate kasutust, vältides samas turumoonutusi, ja peab eriti tervitatavaks ettepanekuid luua tugevamad stiimulid tarbijate jaoks, kellest peaksid kujunema aktiivsed elektriturul osalejad. Komitee rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võiksid anda oma panuse energiakogukondade loomise kaudu;

6. on seisukohal, et tuleb tugevdada piirkondlikku koostööd riiklike kavade koostamise raames sellistes valdkondades, kus piiriülene mõju on ilmne. Komitee peab väga vajalikuks, et meetmed kooskõlastataks ELi naaberriikidega varakult enne riiklike kavade koostamist ning et menetlusse kaasataks kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

7. on seisukohal, et liikmesriigid peavad tugevdama jõupingutusi haldustõkete kõrvaldamiseks, alandama alles ebaküpse vähese CO2-heitega tehnoloogia kulusid ning pöörama rohkem tähelepanu kavandamise, rakendamise ja aruandluse tõhusale koordineerimisele nii riiklikul kui ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

Taastuvate energiaallikate arendamine ja turu lõimimine

8. jagab arvamust, et EL peab rohkem tähelepanu pöörama tehnoloogia arendamisele ja kasutamisele taastuvate energiaallikate valdkonnas, ning tõdeb, et uued tehnoloogiad pakuvad kõigile tarbijatele (tööstusettevõtjatest kuni majapidamisteni) võimalust kasutada energiat arukamalt ja säästlikumalt ning eelistada puhtaid ja tõhusaid energiatootmisprotsesse;

9. märgib, et taastuvenergia eesmärgi puudumine transpordisektori jaoks liikmesriikides on väga suur puudus, eriti kui kehtivas direktiivis seatud 10 % eesmärgi saavutamine 2020. aastaks on olnud peamine stiimul biokütuste arendamiseks. Seepärast teeb komitee ettepaneku lisada biokütuste (sh jätkusuutlikult toodetud traditsiooniliste biokütuste) eesmärk, mis võiks olla 14 %;

10. on seisukohal, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia võib olla konkurentsivõimeline, ja märgib, et teatud taastuvad energiaallikad, nt maismaa tuulepargid, võivad täiesti konkureerida fossiilsete energiaallikatega ja et tuuleenergia hind langeb veelgi, kui paigaldatud tuulevõimsus suureneb ning tehnoloogia paraneb;

11. jagab arvamust, et puhaste energiaallikate valdkonna uuenduste seisukohalt on tarvis tõrgeteta toimivat siseturgu ja ausat konkurentsi, mis võimaldaks uutel turuosalistel rakendada taastuvenergia valdkonnas innovaatilisi projekte. Komitee rõhutab siiski, et innovaatiliste projektide rakendamisel peavad kehtima samad tingimused, nagu need kehtivad juba tegutsevate turuosaliste jaoks;

12. tõdeb, et liikmesriigid peavad taastuvate energiaallikate valdkonna toetuskavade koostamisel silmas pidama taastuvenergia eri tehnoloogiate spetsiifilisi iseärasusi (nt hinnatase, riskid, võimalus pakkuda süsteemiteenuseid). See tagaks suurema kulutõhususe ja CO2-heite vähendamise pikaajalise eemärgi saavutamise;

13. on seisukohal, et Euroopa Komisjon peaks innustama liikmesriike võtma sobivaid meetmeid taastuvate energiaallikate arendamise toetamiseks. Mis puudutab uue põlvkonna tehnoloogiate arendamist taastuvate energiaallikate valdkonnas ja väikeste projektide kaitset, sealhulgas elektri ja soojuse koostootmisjaamad, mis on ühendatud kohalike kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemidega, siis tuleb liikmesriikidele võimaldada suuremat paindlikkust;

14. märgib, et taastuvate energiaallikate arendamine ja turu lõimimine nõuab märkimisväärseid rahalisi vahendeid ning seega on äärmiselt tähtis käsitada seda prioriteedina ja hoolitseda erinevate rahastamisallikate ühendamise ja mitmekordistava mõju saavutamise huvides selle eest, et ELi, riigi, kohalikul ja piirkondlikul tasandil järgitaks ühist käsitlusviisi;

15. kutsub Euroopa Komisjoni üles määrama taastuvenergia direktiivis selgelt kindlaks, millist lähenemisviisi tuleb asjaomaste toetuskavade puhul järgida, võttes seejuures arvesse liikmesriikide kehtivaid toetuskavu ning pidades silmas eeskirjade ühtlustamist ja investeeringute toomist kõnealusesse valdkonda;

16. tõdeb, et kaugeleulatuvate eemärkide saavutamiseks on sama suur tähtsus selgel ja õigel teabel võimaluse kohta kasutada ELi rahastamisvahendeid pärast 2020. aastat. Komitee rõhutab samuti vajadust kasutada uuenduslikku rahastamistehnikat, tagamaks et põhiinvesteeringud tulevad erasektorist. Seoses sellega märgib komitee, et 25 % Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi rahastatud projektidest kuulub energeetika valdkonda ja seega annab fond olulise panuse energiasektori taaselavdamisse;

17. jagab arvamust, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit käsitlevad toetuskavad on osutunud tõhusaks vahendiks taastuvelektri kasutuselevõtmise edendamisel, ent toonitab siiski, et alates 1. juulist 2014 kehtivates keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunistes aastateks 2014–2020 sätestatakse, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia tuleks järk-järgult lõimida elektri siseturule, riigiabi peaks peegeldama vähenevaid tootmiskulusid ja vältida tuleks turumoonutusi; märgib lisaks, et fossiilkütustega kaasnevad väliskulud tuleb muuta läbipaistvamaks;

18. nõustub põhimõtteliselt toetuskavade avamisega teistes liikmesriikides asuvatele projektidele, ent soovitab liikmesriikidel turu avamise võimalusi hoolega uurida, vältimaks et selline kohustus viib kohaliku tootmise vähenemiseni selle tõttu, et toetusvahendite jaotamises osalevate teiste ELi liikmesriikide finantsvõimekus on suurem. Seepärast on komitee seisukohal, et tuleks eelistada piiriülesel koostööl põhinevaid toetuskavasid ja erilist tähelepanu tuleks pöörata energiaühendustele;

Elektrienergia siseturg ja ohtude ohjamine

19. toonitab, et lõimitud energiaturg on parim vahend selleks, et tagada taskukohased energiahinnad, kindlustada energiavarustus ning võimaldada kulutõhusalt kasutusele võtta ja arendada taastuvatest energiaallikatest toodetud suuremaid elektrikoguseid. Seepärast peab komitee tervitatavaks Euroopa Komisjoni ettepanekuid elektrituru korralduse kohta, millega toetataks taastuvenergia kasutuselevõttu, parandataks nõudluse juhtimist, loodaks lõimitud energiaturg piirkondlikul tasandil ja tugevdataks tarbijate positsiooni;

20. märgib, et paljudes liikmesriikides ei järgi elektrihinnad mitte nõudlust ja pakkumist, vaid neid reguleerivad avaliku sektori asutused. See võib takistada konkurentsi ja pidurdada investeeringute kaasamist ning uute pakkujate turuletulekut ja seda tuleb alati nõuetekohaselt põhjendada spetsiifiliste poliitikaeesmärkidega, nagu soov kaitsta kõige haavatavamaid tarbijaid. Euroopa Regioonide Komitee toetab seega turu kavandatud liberaliseerimist ja riigi väiksemat sekkumist eesmärgiga alandada tarbijate jaoks hindu, ent märgib siiski, et liikmesriigid peaksid energiahinna vabakslaskmisel tegutsema sammhaaval, võttes kohaselt arvesse energia kui üldhuviteenuse eripära;

21. jagab arvamust, et kohalikud energiakogukonnad võivad olla tõhus viis energia haldamiseks kohalikul tasandil, ning kutsub komisjoni üles looma tehnilisi ja finantsvahendeid, mis võimaldaksid kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel neid kogukondi igakülgselt toetada;

22. jagab arvamust, et liikmesriigid peavad kriisiolukordade vältimiseks välja töötama ohuvalmiduskavad, ja rõhutab, kui oluline on piirkondlik koostöö energiasektori tõhusamaks haldamiseks. Komitee on ühtlasi arvamusel, et asjaomaste kavade koostamise käigus tuleb konsulteerida kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;

23. rõhutab, et võitlus kütteostuvõimetuse vastu nõuab probleemi ühist määratlemist ELi tasandil, asjaomaste andmete kogumist ja vahetamist erinevate valitsustasandite koostöös ning sihipäraste poliitikasuuniste ja meetmete kogu, et aidata kõige haavatavamatel energiatarbijatel turul osaleda ja leevendada kõrgest energiahinnast tulenevat koormat;

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (edaspidi „amet“)

24. peab tervitatavaks õiguseeskirjade igakülgset kontrollimist, s.t mitte ainult energiaturu konkreetsete aspektide, vaid ka nende omavaheliste suhete, eesmärkide saavutamises osalejate vastastikmõju ja pädevuste jaotuste arvessevõtmist. Tuleb tervitada asjaolu, et ametile antakse võrgueeskirjade koostamisel ja elluviimisel suurem kaal. Komitee rõhutab siiski, et Euroopa Komisjon peab ametile kindlustama vajalikud volitused, et see saaks liikmesriikide olulisimatelt institutsioonidelt teavet ja täidaks teisi koordineerivaid ülesandeid;

25. märgib, et vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele ei asenda ameti reguleerivad meetmed riiklikke otsuseid, ning soovitab ühtlasi tugevdada riiklikke reguleerivaid asutusi. Liikmesriigid peavad tagama oma riiklike reguleerivate asutuste sõltumatuse ja takistamatu tegutsemise. Riiklike reguleerivate asutuste asjakohaseks tegutsemiseks tuleb need varustada vajalike vahenditega ja neil peab olema võimalik osaleda kõigi õigustega ELi tasandi koostöös;

Tarbijad ning teabe ja selgitustöö tähtsus

26. peab tervitatavaks Euroopa Komisjoni ettepanekut energiaturgu reformida ja muuta seejuures tarbijad mõjukamaks, nii et neist saavad võrdsete õigustega turuosalised. Komitee toetab komisjoni ettepanekut edendada nutiarvestite kasutuselevõtmist vabatahtlikkuse alusel ja andmekaitse põhimõtteid järgides, et tarbijad saaksid arusaadavaid arveid ja neil oleks lihtsam energiatarnijat vahetada;

27. märgib, et on tarvis rohkem teadusuuringuid ja tihedamat koostööd kohalike omavalitsuste esindajatega, et paremini mõista tarbijate motiive elektriturul osalemiseks. Parem arusaam teguritest, mis põhjustavad tarbijate käitumise muutumist, võib anda olulist teavet selle kohta, kuidas saaks tarbijaid innustada tegutsema uue elektrituru tugevate ja vastutustundlike osalistena;

28. märgib, et uuringute kohaselt kaebavad tarbijad elektriturgude läbipaistvuse puudumise üle, sest see vähendab nende võimet saada konkurentsist kasu ning osaleda aktiivselt turgudel. Tarbijate arvates ei ole neil piisavalt teavet alternatiivsete tarnijate ega otsustusvõimaluste kohta. Seepärast rõhutab komitee, et tuleb lahendada eraelu puutumatuse ja kliendiandmete kaitsega seonduvad probleemid, ning kutsub Euroopa Komisjoni üles esitama tehnilised ettepanekud selle kohta, kuidas tagada kõrged turvastandardid;

29. rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsust energiakogukondade loomise toetamisel. Komitee tõdeb, et kohalike omavalitsuste esindajad saaksid pakkuda toetust järgmistes valdkondades: võimsuse suurendamine, toetus finantsvahenditele juurdepääsul, koolitused, positiivsete kogemuste vahetamine, tehnilise abi osutamine ja partnerluste edendamine;

30. rõhutab, kui tähtsad on selgitusmeetmed, mis motiveerivad tarbijaid saama energiasektori aktiivseteks osalisteks. Seoses sellega on oluline Euroopa Regioonide Komitee aktiivne roll ja seda tuleb toetada, sest komitee võib anda märkimisväärse panuse teavitamisse, ideede levitamisse kohalikes kogukondades ning eeskujuandvate praktiliste kogemuste vahetamisse;

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste roll

31. märgib, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on energiasektoris tähtis roll: oma tegevusega võivad nad mõjutada energiataristu arendamist ja turu toimimist, nad korraldavad teenuste osutamist, nende pädevuses on ruumiline planeerimine ja maakasutus, nad vastutavad tänavavalgustuse ja transporditeenuste osutamise ning eluruumi haldamise eest, nad otsustavad lubade andmise üle ning korraldavad elanike seas selgitustööd ja nende teavitamist. Lisaks sellele haldavad nad märkimisväärset hulka vahendeid, mida kasutatakse energiat tarbivate toodete ja teenuste riigihankeks. Ühtlasi on omavalitsused paljudel juhtudel ka ise energiatootjad;

32. märgib, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ei nimetata komisjoni ettepanekutes energiasektori oluliste osalistena, ning kutsub Euroopa Komisjoni üles kohtlema kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi selles valdkonnas edasiste meetmete elluviimisel keskvalitsusega samaväärsete partneritena;

33. märgib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võivad aidata edendada taastuvenergia aktiivsemat kasutamist ning parandada energiatõhusust kohalikul ja piirkondlikul tasandil, näiteks kehtestades kaugeleulatuvaid eesmärke ja tegevuskavasid, lihtsustades haldusmenetlusi ja eeskirju või pakkudes rahalist toetust ning haridusvaldkonna raames. Komitee tõstab siinkohal esile, et linnapeade paktiga on liitunud juba üle 6 600 kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse ning veel rohkemaid omavalitsusi tuleks innustada selle ja muude samalaadsete rahvusvaheliste algatustega vabatahtlikult liituma;

34. on seisukohal, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli taristu kavandamisel, investorite kaasamisel ning tarbijate teavitamisel ja nõustamisel arvestades tuleks nendega tulevaste konkreetsete meetmete osas konsulteerida;

35. pakub kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele oma abi kontaktide loomisel vastava valdkonna ekspertidega, et suurendada oma suutlikkust ja koordineerida paremini ühiseid lähenemisviise;

Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

36. märgib, et mõne riigi parlament on väljendanud kahtlusi, kas Euroopa Komisjoni ettepanekud on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on suur vastutus mõjusate ELi eeskirjade tagamise eest. Komitee on seepärast seisukohal, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttest kinnipidamist tuleks võib-olla täpsemalt uurida.