[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 29.7.2005

SEK(2005) 1042 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

EA GGFi tagatisrahastu kulude kohta Varajase hoiatamise süsteem nr 6/2005

SISUKORD

1. SISSEJUHATUS 3

2. MÄRKUSED 2005. AASTA EELARVE TÄITMISE KOHTA 3

3. JÄRELDUSED 5

Sissejuhatus

Lisas on esitatud eelarve tegelik täitmine ajavahemikul 16. oktoober 2004–30. aprill 2005, võrreldes kulude profiiliga, mis määrati kindlaks näitaja abil, mis kehtestati eelarvedistsipliini käsitleva nõukogu 26. septembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 2040/2000[1] sätete põhjal.

Märkused 2005. aasta eelarve täitmise kohta

Järgnev on lühikokkuvõte tähtsaimatest erinevustest tegeliku täitmise ja näitajakohase täitmistaseme vahel 2005. aasta eelarve erinevate sektorite lõikes (NB: sulgudes esitatakse praegune ületäitmise (+) või alatäitmise (–) määr).

Finantstegurid

Dollari-euro kurss

Eespool nimetatud ajavahemikus tehtud kulude puhul võetakse arvesse dollari-euro kursis toimunud muutusi. Suure osa põllumajandustoodete, eeskätt teravilja ja suhkru eksporditoetuste ning mõningate sisetoetuste, näiteks puuviljatoetuse puhul mõjutab kulusid euro-dollari kurss.

Eelarvepädevate institutsioonide poolt vastuvõetud eelarve põhines assigneeringutel, mida taotleti 2005. aasta esialgses eelarveprojektis, mis koostati keskmise pariteedi suhte 1 euro = 1,25 USA dollarit põhjal. Tuleb märkida, et ajavahemikus 1. august 2004–30. aprill 2005 oli keskmine pariteedi suhe ligikaudu 1 euro = 1,28 USA dollarit, s.o umbes 2% kõrgem 2005. aasta esialgse eelarveprojekti koostamisel kasutatud kursist.

Alamrubriik 1a – turutegurid

Teraviljaturumeetmed (+ 22,9 miljonit eurot)

Antud kuu täitmise tase viitab väikesele, üksnes 23 miljoni euro suurusele ületäitmisele, võrreldes näitaja tasemega. Komisjoni arvates suureneb erinevus näitaja ja selle meetme rakendamise vahel veelgi, kusjuures selle sektori assigneeringute osas oodatakse märkimisväärset ületäitmist kuna 2004.-2005. aasta üliküllusliku teraviljasaagi tulemusel on riiklikult ladustatava teravilja kogus suurenenud.

Põllukultuuride otsetoetused (+ 336 miljonit eurot)

Komisjon leiab, et selle sektori assigneeringute praegune ülekasutamise tase, võrreldes näitaja tasemega, ei peegelda tõenäolist aasta suundumust. Pärast liikmesriikide eeldavate maksete kohta järelepärimise tegemist ja nendelt kõnealuse kava rakendamise aluseks olevaid parameetreid käsitleva teabe saamist on komisjon seisukohal, et eelarveaasta lõpuks väheneb kasutada olevate assigneeringute ülekasutamine.

Toidu abiprogrammid (+ 99,1 miljonit eurot)

Nagu juba varasemas aruandes välja toodi, on selle ajavahemiku assigneeringute ülekasutamine eeldatavasti ajutine ja kaob eelarveaasta lõpuks.

Suhkur ( – 199,7 miljonit eurot)

Praegune alatäitmine selles sektoris, võrreldes näitaja tasemega, tuleneb sellest, et eksporditoetuste maksmine on võrdluses eelnevate eelarveaastatega aeglustunud. Mõju, mida avaldab märkimisväärsete suhkrukoguste suunamine riiklikusse ladustamisesse, ei kajastu veel selle sektori kuludes.

Kiutaimed (+ 97,7 miljonit eurot)

Komisjon tegi oma otsuse puuvillatoetuse lõpliku määra kohta. Sellest tulenevad kulud puuvillale on umbes 67 miljoni euro võrra suuremad 2005. aasta eelarves selleks ettenähtud summast.

Horisontaalsed otsetoetused (+ 51,7 miljonit eurot)

Kümnest uuest liikmesriigist kaheksat hõlmava lihtsustatud pindalatoetuste kava assigneeringute ülekasutamine tuleneb valuutakursi kahekordsest mõjust, mis on tingitud sellest, et ühisrahas mitteosalevad liikmesriigid maksavad toetusi omavääringus.

Piim ja piimatooted (– 319,1 miljonit eurot)

Komisjon nõustub selles sektori alatäitmisega näitaja suhtes alates veebruarist ja leiab, et see jätkub eelarveaasta lõpuni, kusjuures alatäitmine võib isegi kahekordistuda, kui praegused soodsad sise- ja välisturu tingimused püsivad. Need tingimused on võimaldanud komisjonil vähendada selle sektori mitmesuguste toodete eksporditoetuste määrasid ja siseturutoetuste taset.

Veise- ja vasikaliha (– 30,4 miljonit eurot)

Hetkel viitab näitaja alatäitmisele, mida komisjon peab ajutiseks. Olemasolevate andmete põhjal ja juhul, kui liikmesriigid maksavad 2004. aasta eest kõik loomade puhul makstavad lisatasud, ilmneb eelarveaasta lõpuks siiski selle sektori assigneeringute ülekasutamine.

Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine (– 500 miljonit eurot)

Raamatupidamisarvestuse nõuetekohasuse kontrollimise menetluse puhul nähti eelarves ette tagasinõuded summas 330 miljonit eurot. Hoolimata asjaolust, et komisjon ei ole veel ametlikult vastu võtnud kõiki kavandatud otsuseid seoses raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega, eeldatakse praegu, et need otsused hõlmavad summat suurusega umbes 500 miljonit eurot, mistõttu suureneb tagasinõutav summa eelarveaasta lõpuks umbes 170 miljoni euro võrra.

Alamrubriik 1b – maaelu arendamine (+ 56,3 miljonit eurot)

Maaelu arendamise le (EL-15) ja uute liikmesriikide üleminekuperioodi rahastamisvahendi assigneeringuteks määrati selle alamrubriigi ülemmäär. Kõik üleminekuvahendiga seotud kulukohustused võeti aprillis 2005. Praegune ületäitmine on ajutine ja hõlmab EAGGFi tagatisrahastu maaelu arendamise assigneeringuid. Kuna assigneeringuteks määrati ülemmäär, ei saa selle alamrubriigi assigneeringute ülekasutamist eelarveaasta lõpuks tekkida.

JÄRELDUSED

ALAMRUBRIIGI 1A PUHUL kasutati ajavahemikus 16. oktoober 2004–30. aprill 2005 assigneeringuid liikmesriikide kuludeks kokku 34 985 miljardi euro väärtuses, mis moodustab 81,7% kasutada olevatest assigneeringutest. Selles ajavahemikus ulatus eelarveassigneeringute ülekasutamine võrreldes näitajaga umbes 24 miljoni euroni. See on tingitud peamiselt taimesaaduste sektorist, samas kui loomakasvatussaaduste sektoris ilmnes eelarveassigneeringute alatäitmine. Hetkel leiab komisjon, et suundumused näitaja suhtes nii taimesaaduste sektoris (ületäitmine) kui ka loomakasvatussaaduste sektoris (alatäitmine) jätkuvad eelarveaasta lõpuni.

Alamrubriigi 1b puhul kasutati ajavahemikus 16. oktoober 2004–30. aprill 2005 assigneeringuid liikmesriikide kuludeks kokku 3 291,8 miljardi euro väärtuses, mis moodustab 48,1% kasutada olevatest assigneeringutest. Hetkel eeldab komisjon, et selle sektori assigneeringuid kasutatakse 2005. aasta eelarves ettenähtud viisil.

[pic]

[1] EÜT L 244, 29.9.2000, lk 27.