ET Euroopa Liidu Teataja C 84/7

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni aruanne – 2009. aasta konkurentsipoliitika aruanne”

KOM(2010) 282 lõplik

2011/C 84/02

Raportöör: Franco CHIRIACO

3. juunil 2010 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni aruanne – 2009. aasta konkurentsipoliitika aruanne”

KOM(2010) 282 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu ….

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 468. istungjärgul 19. –20. jaanuaril 2011 (19. jaanuari istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 154, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 4.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 2009. aastal mõjutas konkurentsipoliitikat tugevalt rahvusvaheline majanduskriis ja selle tagajärgedega tegelemine.

1.2 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub üles looma maksimaalse koostoime mitte ainult 2020. aasta strateegia ja säästva arengu strateegia (1) vahel (nagu komitee soovitas oma varasemates arvamustes) (2) vaid ka nende strateegiate ja konkurentsipoliitika vahel. Selle eesmärk on vältida võetud meetmete kattuvust või halvimal juhul vastanduvust.

1.3 Komitee rõhutab taas, et raske majanduslik olukord võib põhjustada süstemaatilist tasakaalustamatust, eriti finantsteenuste valdkonnas, mis võib kahjustada konkurentsi ja soosida kahjustavat käitumist. Isegi kui komisjon ei saa enda peale võtta kõikide majanduskriisiga seotud aspektidega tegelemist, mida komitee on juba eelnevalt rõhutanud (3), kutsub komitee komisjoni siiski üles toetama asjaomaste ametiasutuste, eelkõige Euroopa Keskpanga ja teiste järelevalveasutuste meetmeid ühenduse suunamis- ja järelevalvepoliitika abil.

1.4 See tugi on seda vajalikum, kuna Baseli leping on praegu läbivaatamisel (4). Ühelt poolt suurendatakse selle läbivaatamisega tagatisnõudeid, mida pangad peavad täitma, et piirata uue finantskriisi ohtu likviidsuse puudumise tagajärjel. Teiselt poolt aga muudaksid uued eeskirjad siiski krediidi saamise ettevõtjatele raskemaks, mis võib kanda riski finantsturgudelt üle reaalmajandusse. Lisaks sellele võib läbivaatamine seada Euroopa pangad Ameerika Ühendriikide pankadega võrreldes ebasoodsamasse olukorda ning põhjustada sellega tulude vähenemist ja konkurentsi suurenemist kõrge riskitasemega investeeringute sektoris.

1.5 Komitee toetab ühtlasi komisjoni kava riiklike majanduse taastamise kavade jälgimiseks. See võimaldab anda ülevaade eri programmide rakendamise seisust, määrata kindlaks, milliseid vahendeid saab kasutada nende meetmete positiivse mõju kiirendamiseks, ja kontrollida, kas kooskõlastamine toimub õigesti (5).

1.6 Seoses kohustustega seotud konflikti ohuga, arvestades võlataset, eriti sellistes riikides nagu Portugal, Iirimaa, Kreeka ja Hispaania, viitab komitee tooraineturgudel spekulatsiooni esinemise võimalusele. Selleks kutsub komitee komisjoni üles pöörama tähelepanu probleemidele, mida see võib tekitada hindade ja palkade osas, eriti VKEdele, ja võtma vajalikke meetmeid.

1.7 Komitee soovitab avaldada regulaarselt riigiabi jälgimise aruande, milles antaks üksikasjalik ülevaade meetmete rakendamisest ja väljendataks arvuliselt nende tagajärgi turgudele. Seejuures tuleks välja töötada tööstussektori potentsiaali maksimaalse ärakasutamise kava, mis on tingimata vajalik ELi majanduse elavdamiseks ettevõtete, eriti VKEde ja tööhõive tugevdamise kaudu.

1.8 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel (6) oli juba võimalus väljendada muret seoses intellektuaalomandi õiguste süsteemi ja konkurentsipoliitika omavaheliste seoste võimalike tagajärgedega. Komitee soovitab seega võtta 2010. aastal Euroopa konkurentsipoliitikas selles valdkonnas arvesse ka õiglaste ja mittediskrimineerivate tingimuste kohaldamist ning ergutab tööstusomandi õiguste omandamist, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate poolt, kelle raskusi tunnistab nii komitee kui ka komisjon. Seoses eelkõige Euroopa Komisjoni ettepanekuga ELi patendi keelerežiimi alase määruse kohta ja teatud liikmesriikide sooviga tõhustatud koostöö järele, soovitab komitee otsida sellist lahendust, mis tõhustab konkurentsivõimet, uuendustegevust ja siseturu tugevdamist võrdsetel alustel. ELi patent ei tohi diskrimineerida ei majandusosalejaid ega liikmesriike, kuna see tekitaks eelkõige aeglase tehnoloogiaarenguga liikmesriikides konkurentsihalvemusi.

1.9 Komitee on seisukohal, et põllumajandussektori turg tuleb tihedalt integreerida kõikidesse teistesse ELi poliitikavaldkondadesse, alustades konkurentsipoliitikast.

1.10 Energiasektori suhtes täheldatakse, et mitmes liikmesriigis ei ole tarbijad kaugeltki rahul elektri- ja gaasituruga. Teenuste kõrged hinnad ja keskpärane kvaliteet tähendavad otseselt suuremaid kulusid tarbijatele ja ettevõtjatele, mis moonutab ilmselgelt konkurentsi.

1.11 Selleks, et tehnoloogia mõjutaks positiivselt majanduse arengut, tuleks suurendada elektroonilise side teenuste osutajate ja lõppkasutajate teadmisi ning oskusi – pidades seejuures silmas tehnoloogilise neutraalsuse põhimõtet. Seda tuleks teha ka selleks, et maksimaalselt rakendada digitaalses tegevuskavas tehtud ettepanekuid (7).

1.12 Komitee toetab mõiste õigus teabele määratlust, mille all mõistetakse teabevabadust seoses õigusega teavitada ja õigusega olla teavitatud (8). Sellest tulenevalt peab mitmekülgne teave olema täielik, erapooletu ja sõltumatu. Komisjon ei tohiks karistada mitte üksnes ettevõtjaid, kes piiravad pluralismi vaba konkurentsi arvelt, vaid ka tegutsema aktiivselt teabevabaduse edendamisel.

1.13 Komitee on seisukohal, et pärast otsuse vastuvõtmist, avada postiturg täielikult konkurentsile alates 1. jaanuarist 2011, on majanduskriis seadnud lõplikult ohtu nende postituru tavaosalejate finantstasakaalu, kelle ülesanne on tagada üldhuviteenused. Et kõnealused osalejad võiksid täielikult täita neile usaldatud ülesanded ning selleks, et suurendada tööhõivet ja parandada tööhõive kvaliteeti kõnealuses sektoris, kutsub komitee ELi institutsioone üles looma toetussüsteemi, mille raames võetakse arvesse uut olukorda, mille tõsidus ja võimalikud mõjud ei olnud veel teada kolmanda postidirektiivi (2008/6/EÜ) vastuvõtmise ajal 20. veebruaril 2008. Üldiselt kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee praeguse majanduskriisi kontekstis üles toetama ja arendama üldhuviteenuseid, et tugevdada majanduslikku, sotsiaalset, piirkondlikku ja kultuurilist ühtekuuluvust Euroopa Liidus.

1.14 Tarbijakaitse küsimuses tunneb komitee heameelt struktureeritumate suhete arengu üle konkurentsi peadirektoraadi ja muude peadirektoraatide vahel, kes tegelevad tarbijaküsimuste ja tarbijaorganisatsioonidega, kuid väljendab kahetsust, et jälle üks aasta on möödunud, ilma et oleks saavutatud edu ELi konkurentsieeskirjade täitmise eraõigusliku tagamise tegelikul elluviimisel.

1.14.1 Vaatamata Euroopa Parlamendi ja komitee õigustatud toetusele ei ole komisjon suutnud ellu viia 2005. aastal rohelises raamatus ja 2008. aastal valges raamatus esitatud algatust, mille eesmärk oli tagada ELi konkurentsieeskirjade rikkumisest tekkinud kahju hüvitamise meetmete mõjusus, pakkumata õiguslikku kaitset tarbijatele, kellele konkurentsieeskirjade rikkumine avaldab negatiivset mõju.

1.14.2 Euroopa Kohus on juba ammu kinnitanud, et seni kuni iga kodanik ei saa nõuda hüvitist konkurentsieeskirjade rikkumisest tingitud kahju eest, on konkurentsieeskirjade täielik ja tõhus toimimine ohus.

1.15 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ergutab lisaks veel jälgima majanduse koondumisprotsesse, uurima väikesemahuliste majandusstruktuuride tõrjumise sotsiaalseid ja kultuurilisi mõjusid tööstuses, kaubanduses, käsitöönduses ja põllumajanduses ning töötama välja sobivad soovitused aktiivse ja jätkusuutliku majanduspoliitika tarvis.

1.16 Nagu oma varasemates arvamustes konkurentsipoliitika kohta juhib EMSK taas komisjoni tähelepanu sotsiaalsele dumpingule. Kuigi EMSK hindab kõrgelt komisjoni pühendumist keskkonnaküsimustele, mida kinnitavad eelkõige arvukad kriisi vastu võitlemise meetmed, tuletab ta siiski meelde, et rohkem ja konkreetselt tuleb arvesse võtta liikmesriikide õigusaktides ikka veel esinevaid suuri erinevusi võrdsete võimaluste ja töökaitse valdkonnas. Komitee on seisukohal, et need aspektid peavad olema olulisel kohal mitte ainult tööhõivepoliitikas, vaid ka konkurentsipoliitikas, kuivõrd need võivad märkimisväärselt suunata turu dünaamikat.

1.17 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab asjaolu, et komisjon pingutas ka 2009. aastal selle nimel, et selgitada edasi sotsiaal- ja tervishoiusüsteemide ning majanduse vahelist suhet. Komitee toetab komisjoni tema püüdlustes tugevdada Euroopas solidaarselt rahastatud sotsiaalset infrastruktuuri, kodanikuühiskonda ja ühiskondliku heaolu kaitset. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee lähtub sellest, et liikmesriikide sotsiaalõigusega kujundatavad avalikud sotsiaalsüsteemid peaksid tagama pakkujatele ja teenuste saamiseks õigustatud isikutele võrdse juurdepääsu ning lihtsustada tuleks piiriülest teenuste osutamist, kui riik või omavalitsused ise neid teenuseid ei osuta. Üldistes huvides tegutsevate, aga juriidiliselt ja majanduslikult iseseisvate pakkujate vahelisi suhteid peaks kujundama eelkõige liikmesriigi sotsiaalõigus.

2. 2009. aasta konkurentsipoliitika aruande sisu

2.1 2009. aasta konkurentsipoliitika aruandega antakse ülevaade konkurentsipoliitika vahendite arengust ja rakendamisest, tarbijate huvides võetud meetmetest ning koostööst Euroopa, rahvusvahelisel ja institutsioonidevahelisel tasandil.

2.2 Sel aastal käsitletakse aruande sissejuhatuses põhjalikult konkurentsipoliitika ning majandus- ja finantskriisi teemat.

2.3 Konkurentsipoliitika ning majandus- ja finantskriis

2.3.1 Konkurentsipoliitika roll kriisi oludes

2.3.1.1 Arvestades majanduskriisi tõsidust, püüdis komisjon välja töötada meetmed, et viia kriisi mõju reaalmajandusele miinimumini, stabiliseerida finantssüsteemi ja vältida, et seda laadi kriis tulevikus korduks. Kõige selle eesmärk oli kaitsta siseturgu.

2.3.2 Komisjoni poliitika kriisi suhtes

2.3.2.1 Komisjonil tuli käsitleda liikmesriikide arvukaid teateid erakorralise abi andmise kohta. Komisjon vastas väga lühikeste tähtaegade jooksul.

2.3.3 Pankade rekapitaliseerimine

2.3.3.1 Juba 2008. aasta lõpus võttis komisjon vastu teatise rekapitaliseerimise kohta (9), milles eristatakse elujõulisi panku ja raskustes olevaid panku ning kehtestatakse suunised abistamiseks tehtavate kapitalisüstide hindamiseks.

2.3.3.2 Tagatiskavad kiitsid heaks 12 liikmesriiki (10). Seitse liikmesriiki võtsid vastu täieliku rekapitaliseerimise kavad (11), samas kui seitse liikmesriiki otsustasid sega- või üldkavade kasuks (12). Hispaania, Sloveenia, Ühendkuningriik, Ungari ja Saksamaa rakendasid ka muud liiki toetuskavasid. Konkreetsetele ettevõtjatele antava abi osas kiideti heaks 29 ettevõtjale mõeldud rekapitaliseerimise ja muud liiki toetusmeetmeid (13).

2.3.4 Langenud väärtusega varad

2.3.4.1 Komisjon võttis veebruaris vastu teatise langenud väärtusega varade kohta (14), milles selgitatakse finantsasutuste varade päästmiseks võetavate meetmete hindamist riigiabi eeskirjade alusel.

2.3.5 Restruktureerimine

2.3.5.1 Teatises ümberkorraldamismeetmete (15) kohta käsitleb komisjon moraalse ohu probleemi, sätestades selgelt nõuded, mida abisaajad peavad täitma, ja tagades, et välditakse sellise riskikäitumise hüvitamist, nagu on esinenud minevikus.

2.3.6 Muu kui riigiabi

2.3.6.1 Komisjon vaatas läbi maksevõimetuse tingimused seoses monopolidevastaste eeskirjade rikkumise alusel määratavate trahvidega. Komisjon hindas iga taotlust eraldi.

2.3.7 Kriisi mõju reaalmajandusele

2.3.7.1 Kuni 2010. aasta lõpuni kohaldatavas ajutises raamistikus (16) rõhutatakse kahte eesmärki: tagada ettevõtjate jätkuv juurdepääs rahastamisele ning innustada neid jätkama investeerimist jätkusuutlikkusse tulevikku.

2.3.8 Abi andmine ja kaasnevad kulud

2.3.8.1 2008. aastal suurenes abi kogumaht majandus- ja finantskriisi tõttu ligikaudu 0,5 %-lt SKPst 2,2 %ni SKPst ehk 279,6 miljardi euroni. Kriisiga seotud abi moodustas kokku ligikaudu 1,7 % SKPst.

2.4 Õigusaktid

2.4.1 Riigiabi kontroll

2.4.1.1 Riigiabi tegevuskava (17) rakendamist jätkati 2009. aastal, võttes vastu suunised koolituseks antava abi (18) ja ebasoodsas olukorras olevatele või puuetega töötajatele antava abi kohta (19). Lisaks võeti vastu komisjoni teatis ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kohta (20).

2.4.1.2 Komisjon pikendas raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi praeguste ühenduse suuniste kehtivust 2012. aasta oktoobrini (21).

2.4.1.3 1. septembril 2009 jõustus lihtsustamispakett, mille eesmärk on parandada komisjoni riigiabimenetluste tõhusust, läbipaistvust ja prognoositavust (22).

2.4.2 Monopolidevastane võitlus

2.4.2.1 Komisjon võttis vastu kuus kartelliotsust, (23) määrates trahve 43 ettevõtjale kogusummas 1,62 miljardit eurot.

2.4.2.2 Komisjon võttis vastu lõpliku otsuse energiasektori (RWE ja GdF) ja IT-sektori (Intel, Microsoft ja Rambus) kohta. Lisaks otsustas komisjon algatada menetlused elektroonilise side sektoris (Poola ja Slovakkia lairibaturgu valitsevate operaatorite puhul) ning finantsteenuste sektoris (Standard & Poor's ja Thomson Reuters).

2.4.3 Ühinemiste kontrollimine

2.4.3.1 Teavitatud ühinemiste arv jäi alla eelmistel aastatel saavutatud rekordtasemetele. Kokku teavitati komisjoni 259 tehingust ning vastu võeti 243 lõplikku otsust. Vastu ei võetud ühtegi keelavat otsust ning EÜ ühinemismääruse artikli 21 alusel ei algatatud ühtegi uut menetlust.

2.5 Valdkonnasisene areng

2.5.1 Finantsteenused

2.5.1.1 Komisjon jätkas piiriüleste mitmepoolsete vahendustasude hoolikat jälgimist, eelkõige VISA Europe’i ja MasterCardi osas.

2.5.1.2 Komisjon vaatas uuesti läbi 31. märtsil 2010 kehtivuse kaotava kindlustussektori grupierandi määruse toimimise. Läbivaatuse tulemusel uuendatakse oktoobris konsulteerimiseks avaldatud grupierandi määruse eelnõuga kahte liiki kokkulepete suhtes kehtivaid erandeid: ühised andmekogud, tabelid ja uuringud ning kaaskindlustus- ja kaasedasikindlustuskoondised.

2.5.2 Energeetika ja keskkond

2.5.2.1 Aprillis vastu võetud kliima- ja energiaalane õigusaktide pakett sisaldab direktiivi taastuvenergia kohta, kehtestades säästlikkuse kriteeriumid biokütuste ja vedelate biokütuste suhtes (24), mis on asjakohased ka riigiabi hindamiseks selles valdkonnas. Lisaks võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu direktiivi, millega vaadatakse läbi ELi kasvuhoonegaaside valdkonna heitkogustega kauplemise süsteem (25).

2.5.2.2 Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid juulis vastu elektrienergia siseturu paketi (26) ning komisjon võttis vastu määruse ettepaneku gaasivarustuse kindluse tagamise meetmete kohta.

2.5.2.3 Esimest korda määras komisjon trahvid monopolidevastaste eeskirjade rikkumise eest energiasektoris, määrates trahvid kogusummas 1 106 miljonit eurot ettevõtjatele E.ON ja GDF Suez turu jagamise eest (27).

2.5.3 Elektrooniline side

2.5.3.1 Kuni 2009. aastani on komisjon hinnanud umbes 2 miljardi euro (28) ulatuses riigiabi ja muud riiklikku rahastamist ning andnud sellele heakskiidu eesmärgiga pakkuda kõikidele Euroopa kodanikele piisavat lairibaühendust.

2.5.4 Infotehnoloogia

2.5.4.1 Komisjon võttis 2009. aastal vastu kaks otsust, millega muudeti õiguslikult siduvaks Microsofti ja Rambuse väljapakutud kohustused seoses konkurentsieeskirjade rikkumisega, ja kolmanda otsuse, mis määrab Intelile trahvi summas 1,06 miljardit eurot, mis on suurim trahv, mille komisjon on eales ühele ettevõtjale määranud (29).

2.5.5 Meedia

2.5.5.1 Komisjon jätkas 2009. aastal analoogringhäälingult maapealsele digitaalringhäälingule ülemineku jälgimist ELi liikmesriikides, eriti Itaalias ja Saksamaal.

2.5.6 Farmaatsiatööstus ja tervishoid

2.5.6.1 Pärast farmaatsiasektori uurimise lõpetamist kinnitas komisjon veel kord pakilist vajadust kehtestada ühenduse patent ning patendivaidluste lahendamise ühtlustatud ja spetsialiseerunud süsteem Euroopas.

2.5.6.2 Komisjoni tegevus tervishoiuteenuste valdkonnas keskendus peamiselt riigiabile, mille puhul sai komisjon mitmeid kaebusi erahaiglatelt väidetava ebaõiglase kohtlemise või riiklike haiglate ülemäärase hüvitamise kohta erinevates liikmesriikides (30).

2.5.7 Transport

2.5.7.1 Raudteetranspordi valdkonnas kiitis komisjon heaks Poola raudteeettevõtja PCC Logistics omandamise Deutsche Bahn AG poolt (31), samas andis komisjon Prantsusmaale üle koondumist käsitleva juhtumi, mille raames SNCF kavatses omandada ühiskontrolli Keolis’e üle, kes on tegev avalikus reisijateveos (32).

2.5.7.2 Meretranspordi valdkonnas võttis komisjon vastu teatise laevahaldusettevõtjatele antava riigiabi kohta (33). Lisaks võttis komisjon vastu positiivsed otsused meremeestele Itaalias (34) ja Soomes (35) antava riigiabi kohta, viis lõpule Taani DIS-korra suhtes algatatud ametliku menetluse ja viis lõpule uurimismenetlused seoses Iirimaa (36), Taani (37), Hollandi (38), Sloveenia (39) ja Poola (40) tonnaažimaksukavaga.

2.5.7.3 Komisjon jälgib lennundussektorit, kus toimub praegu konsolideerimise protsess, tuues kaasa atlandiüleseid liine hõlmavad ühisettevõtte kokkulepped (41), nii võrgustikus osalevate lennuettevõtjate kui ka odavlennufirmade ühinemised (42) ja väiksemate piirkondlike ettevõtjate omandamise suurte võrgustikus osalevate lennuettevõtjate poolt (43).

2.5.8 Postiteenused

2.5.8.1 Riigiabi eeskirjade kohaldamisel postiteenuste sektori suhtes võttis komisjon 2009. aastal vastu mitu otsust, mille eesmärk oli tagada, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavad postiettevõtjad ja nende tütarettevõtjad ei saaks kasu nõuetega vastuolus olevatest eelistest.

2.5.9 Autotööstus

2.5.9.1 Komisjon tervitas mitme riigi turul kehtestatud lammutuskavade positiivset mõju müügile. Direktiiviga 98/34/EÜ sätestatud teavitussüsteemi tõrgeteta toimimine tagas läbipaistvuse ja teabevahetuse ning ühtse turu toimimist takistavate asjaolude ennetamise.

2.5.9.2 Lisaks lubas komisjon rakendada mitu riigiabi kava selliste sõidukite väljaarendamiseks, mis vastavad kasvavale nõudlusele keskkonnahoidlikumate autode järele ja rangematele keskkonnaalastele õigusnormidele.

2.5.9.3 Monopolivastase võitluse valdkonnas avaldati mootorsõidukite grupierandi määruse eelnõu avaliku konsultatsiooni läbiviimiseks detsembris.

2.5.10 Toiduainetööstus

2.5.10.1 Komisjon avaldas oktoobris toiduainetööstuse sektoris läbiviidud uuringu tulemused ning lisas need teatisesse „Toiduainete tarneahela parem toimimine Euroopas” (44).

2.5.10.2 Komisjon võttis ühtlasi vastu aruande olukorra kohta piimaturul (45), mis oli 2009. aastal üks kõige suuremates raskustes olnud sektor. Lisaks tugevdas komisjon oma suhteid kõnealuse sektori riigiasutustega.

2.6 Tarbijakaitse

2.6.1 Komisjon jätkas sel aastal tegevust kõnealuses valdkonnas 2008. aastal konkurentsi peadirektoraadi asutatud tarbijaküsimuste talituse ning Euroopa tarbijate nõuanderühma raames 2003. aastal loodud konkurentsi alamrühma kaudu.

2.7 Euroopa konkurentsivõrgustik ja koostöö liikmesriikide kohtutega

2.7.1 Konkurentsi peadirektoraadi ja kõikide konkurentsiasutuste juhtide kohtumisel kiideti ühehäälselt heaks aruanne leebema kohtlemise põhimõtete ühtlustamise kohta Euroopa konkurentsivõrgustiku leebema kohtlemise näidisprogrammi alusel (46).

2.7.2 Komisjoni teavitati siseriiklike konkurentsiasutuste algatatud 129 uuest juhtumist ning 69 kavandatavast otsusest (47) (mis kujutas endast 15 %-list kasvu võrreldes 2008. aastaga).

2.8 Rahvusvaheline tegevus

2.8.1 Konkurentsi peadirektoraat jätkas koostööd teiste tema pädevusvaldkonnas tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonidega (rahvusvaheline konkurentsivõrgustik, OECD konkurentsikomitee, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kaubandus- ja arengukonverentsi (CNUCED) konkurentsiõiguse ja -poliitika valitsustevaheline eksperdirühm).

2.8.2 Komisjon tegi tihedat koostööd Ameerika Ühendriikide, Kanada, Jaapani, Hiina ja Indiaga ning sõlmis uued koostöölepingud Lõuna-Korea (48) ja Brasiiliaga. Erilist tähelepanu pöörati koostööle Horvaatia ja Türgiga, kellega peetavate ühinemisläbirääkimiste raames ei saa alustada läbirääkimisi konkurentsipeatüki üle enne, kui need riigid on täitnud nn avamiskriteeriumid, ning koostööle Lääne-Balkani riikidega ja Islandiga, pidades silmas nende ühinemist Euroopa Liiduga tulevikus.

2.9 Institutsioonidevaheline koostöö

2.9.1 Euroopa Parlament võttis vastu resolutsiooni EÜ konkurentsieeskirjade rikkumisest tekkinud kahju hüvitamist käsitleva valge raamatu kohta ning 2006. ja 2007. aasta konkurentsiaruannete kohta.

2.9.2 Nõukogu on saanud komisjonilt korduvalt panuseid konkurentsipoliitikasse seoses järeldustega, mille võtsid vastu erinevad nõukogu koosseisud, nagu ECOFIN, konkurentsivõime nõukogu, transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu ning Euroopa Ülemkogu.

2.9.3 Konkurentsi peadirektoraat on teinud aktiivselt koostööd Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega eri küsimustes, nagu VKEde kohanemine muutustega maailmaturul, laevaehitus ja riigiabi.

Brüssel, 19. jaanuar 2011 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) KOM(2001) 264 lõplik.

(2) ELT C 128, 18.5.2010, lk 18.

(3) ELT C 228, 22.9.9, lk 47.

(4) Baseli komitee pressiteade panganduskontrolli kohta seoses olemasoleva kapitali miinimumnõuete suurendamisega, internetiaadress:

http://www.bis.org/press/p100912.pdf.

(5) ELT C 228, 22.9.9, lk 149.

(6) ELT C 306, 16.12.2009, lk 7.

(7) KOM(2010) 245 lõplik.

(8) ELT C 44, 11.2.2011, lk 62.

(9) ELT C 10, 15.1.2009, lk 2.

(10) Küpros, Taani, Soome, Iirimaa, Itaalia, Läti, Madalmaad, Poola, Portugal, Sloveenia, Hispaania, Rootsi.

(11) Taani, Soome, Prantsusmaa, Itaalia, Poola, Portugal, Rootsi.

(12) Saksamaa, Ühendkuningriik, Kreeka, Austria, Poola, Ungari, Slovakkia.

(13) ING, KBC, Parex Banka, Anglo Irish Bank, Bank of Ireland, Allied Irish BankFortis, Dexia, Nord LB, IKB, Kaupthing Bank Finland, Ethias, SdB, Banco Privado Portugues, Hypo Real Estate, WestLB, Fionia, HSH Nordbank, Hypo Tirol, LBBW, Kaupthing Luxemburg, Caisse d'Epargne/Banque Populaire, Mortgage Bank of Latvia, Northern Rock, Commerzbank, Lloyds Banking Group, BAWAG, Hypo Group Alpe Adria ja RBS.

(14) ELT C 72, 26.3.2009, lk 1.

(15) ELT C 195, 19.8.2009, lk 9.

(16) ELT C 83, 7.4.2009, lk 1.

(17) KOM(2005) 107 lõplik.

(18) ELT C 188, 11.8.2009, lk 1.

(19) ELT C 188, 11.8.2009, lk 6.

(20) ELT C 223, 16.9.2009, lk 3.

(21) ELT C 156, 9.7.2009, lk 3.

(22) ELT C 136, 16.6.2009, lk 3 (3–12 ja 13–20).

(23) Juhtumid COMP/39406 laadimisvoolikud; COMP/39401 E.on/GDF; COMP/39396 kaltsiumkarbiid; COMP/37956 betooni sarrusvardad (otsuse uuesti vastuvõtmine); COMP/39129 elektritransformaatorid ning COMP/38589 termostabilisaatorid.

(24) ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

(25) ELT L 140, 5.6.2009, lk 63.

(26) ELT L 211, 14.8.2009, lk 1.

(27) Juhtum COMP/39401. Vt pressiteade IP/09/1099, 8.7.2009.

(28) Millest 1,5 miljardit eurot kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 tähenduses.

(29) ELT C 220, 12.9.2009, lk 41.

(30) Juhtum NN54/2009.

(31) Juhtum COMP/M.5480.

(32) Juhtum COMP/M.5557, SNCF/CDPQ/Keolis/Effia.

(33) ELT C 132, 11.6.2009, lk 6.

(34) Juhtum N219/2009 – ELT C 196, 20.8.2009.

(35) Juhtumid N120/2009 – ELT C 232, 26.9.2009, N67/2009 – ELT C 232, 26.9.2009 ja N300/2009 – ELT C 299, 9.12.2009.

(36) Juhtum C2/2008 – ELT L 228, 1.9.2009.

(37) Juhtum C5/2007 – ELT L 315, 2.12.2009.

(38) Juhtum N457/2008 – ELT C 106, 8.5.2009.

(39) Juhtum N325/2007 – ELT C 53, 6.3.2009.

(40) Juhtum C34/2007.

(41) MEMO/09/168, 20.4.2009.

(42) KOMP/M.5364, Iberia/Vueling/Clickair.

(43) KOMP/M.5335, Lufthansa/Brussels Airlines; COMP/M.5403, Lufthansa/Bmi; COMP/M.5440, Lufthansa/Austrian Airlines.

(44) http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication16061_en.pdf.

(45) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0385:FIN:FR:PDF.

(46) http://ec.europa.eu/competition/ecn/documents.html.

(47) Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 11 lõike 4 alusel tehtavad otsused.

(48) ELT L 202, 4.8.2009, lk 36.