ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 30.4.2009 
SEK(2009) 577 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT, 
mis on lisatud dokumendile: 
 
Ettepanek:  
 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV  
 
alternatiivsete investeerimisfo ndide valitsejate kohta ning mi llega muudetakse direktiive 
2004/39/EÜ ja 2009/…/EÜ 
  
MÕJU HINDAMISE KOMM ENTEERITUD KOKKUVÕTE  
 
  
{KOM(2009) 207} 
{SEK(2009) 576}  
ET 2   ET  
MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE  
 
Finantskriisi tagajärjel on tulnud ilmsiks fi nantssüsteemi paljud nõrgad kohad. Seetõttu tuleb 
põhjalikult läbi vaadata kõigi Euroopa finantst urul tegutsevate oluliste osalejate suhtes 
kohaldatav reguleeriv ja järelevalve r aamistik. Nagu on märgitud Euroopa Ülemkogu 
kevadiseks kohtumiseks komisjoni esitatud  teatises ja vastavalt G20 tippkohtumise 
järeldustele peab komisjon tagama, et „ asjaomaste osaliste…suhtes  kohaldataks nõuetekohast 
juhtimist ja järelevalvet ”. Selleks tuleb täita lüngad valdkondades, kus Euroopa ja 
liikmessriikide õigusaktide sätted on puudulikud. 
Üks selline valdkond on seotud al ternatiivsete investeerimisfondi de (st kõik fondid, mida ei 
reguleerita eurofondi de direktiiviga)1 valitsejatega. Alternatii vsete investeerimisfondide 
sektor on suur (ligikaudu 2 tr iljoni euro väärtuses vara sid 2008. aasta lõpu seisuga) ja 
mitmekesine. Alternatiivsete investee rimisfondide valitsejad kasutavad eri 
investeerimisstrateegiaid ja tehnikaid ning invest eerivad väga erinevatesse finantsvaradesse ja 
materiaalsetesse varadesse. Teiste hulgas kuuluvad kõnealusesse ka tegooriasse riskifondid, 
börsivälistesse ettevõtetesse investeerivad fondid, toorai nefondid, kinnisvarafondid ja 
infrastruktuurifondid. Kõnealus te investeeringutega seotud ri ske silmas pidades võivad 
alternatiivsetesse investeerimisfondidesse inve steerida peamiselt kutselised investorid. 
Alternatiivsete investeerimisfondide val itsejate tegevus võib kujutada ohtu nende 
investoritele, tehingu vastaspool tele ning finantsturgude tõhususe le ja stabiilsusele (vt tabel 
1). Kõnealuste riskide olemus ja tugevus on eri ärimudelite puhul erinev. Näiteks 
finantsvõimenduse kasutamisest tulenevad makr ousaldatavusriskid on peamiselt seotud riski- 
ja toorainefondide tegevusega, samas kui portfel li kuuluvate äriühingute juhtimise riskid on 
tihedalt seotud börsivälistesse e ttevõtetesse investeerivate fondi dega. Muud riskid on omased 
igat tüüpi alternatiivsete inve steerimisfondide valitsejatele. 
                                                 
1 Direktiiv 85/611/EÜ avatud investeerimisfonde  (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide 
kooskõlastamise kohta. 
ET 3   ET Tabel 1. Ülevaade peamistest riskivaldkondadest  
Makrousaldatavusnorm
atiividega seotud riskid 
(süsteemsed riskid), mis on eelkõige seotud 
finantsvõimenduse 
kasutamisega
 • Süsteemselt oluliste pankade (finantsvõimenduse pakkujad) otsesed riskid 
seoses alternatiivsete investeerimisfondide valitsemise sektoriga.  
• Koondamise ja riskikontsentratsiooni protsükliline mõju teatavates 
turusegmentides ning  (sunnitud) finantsvõimendusega positsioonide 
likvideerimine, mis mõjutab vastaspooli varade hinna ja turu likviidsuse 
kaudu.  
Mikrousaldatavusnormatiividega seotud riskid
 •  Sisemiste riskijuhtimissüsteemide  võimalikud puudused  seoses likviidsusriski, 
tururiski, vastaspooleriski (krediidi- ja arveldusrisk, eelkõige väärtpaberite 
katteta eelmüügi korral) ja operatsiooniriskiga.  
Investorite kaitse  • Investeerimispoliitikat, riskijuhtimist ja siseprotsesse käsitleva teabe ebapiisav 
avaldamine investoritele, mis takistab tõhusat investorite poolset kontrolli. 
• Huvide konfliktid ja fondi valitsemise ebakõlad eelkõige seoses tasustamise, 
hindamise ja juhtimisega.  
Turu tõhusus ja 
terviklikkus  • Dünaamilise kauplemise ja väärtpaberite katteta eelmüügi tehnika mõju turu 
toimimisele.  
• Turu kuritarvitamise võimalus seoses teatavate tehnikatega, nt väärtpaberite 
katteta eelmüük.  
Mõju äriühingute 
kontrolli turule  • Läbipaistvuse puudumine väärtpaberibörsil noteeritud äriühingus osaluse 
omandamise korral (nt aktsiate laenuk s andmise või hinnavahelepingute teel) 
või kooskõlastatud tegevus „aktivisti” strateegia rakendamisel.  
Äriühingute üle kontrolli omandamine alternatiivsete 
investeerimisfondide 
valitsejate poolt
 • Asjakohatute stiimulite määramise võimalus portfelli kuuluvate äriühingute 
juhtimisel, eelkõige laenuvahenditega finantseerimise korral. 
• Läbipaistvuse ja avaliku kontrolli puudumine väljaostetavate äriühingute 
puhul.  
Finantskriis on veelgi tugevamalt toonud esile a lternatiivsete investeerim isfondide valitsejate 
rolli finantsturgudel. Kuigi alternatiivsete inve steerimisfondide valitsej ad ei olnud kriisi 
põhjustajad, on kõnealune sektor hiljutiste sü ndmuste mõjul sattunud tugeva surve alla. 
Paljudel alternatiivsete investeerimisfondide valitsejatel on likviidsusprobleemi d ning neil on 
keeruline tagada investoritele lubatud likv iidsusmäära, võttes arvesse fondivalitsejate 
mittelikviidseid investeeringuid. Mõningatel juht udel on tunda negatiivset mõju kogu turule. 
Näiteks on riskifondide suuremahuliste finant svõimendusega positsioonid e järsul sulgemisel, 
mis on tingitud karmimatest krediiditingimustest ja investorite esitatud tagasivõtmise taotlustest, olnud protsükliline mõju langevatele turgudele ni ng see võis vähendada ka turu 
likviidsust. 
Probleemi määratlemine 
Käesolevas mõjuhinnangus käsitletav põhiküsimus  on selles, kas praegu ELi alternatiivsete 
investeerimisfondide valitsemise sektoris kehtiv  regulatiivne ja järele valve kord on piisavalt 
asjakohane kõnealuste riskide jälgimiseks ja kont rollimiseks. Eelkõige käsitletakse aruandes 
küsimust, kas riskide piiriülest mõõdet võe takse nõuetekohaselt arvesse, võttes arvesse 
alternatiivsete investeerimisfondi de valitsejate investorite ja  vastaspoolte rahvusvahelist 
olemust ning nende aktiivset tegutse mist Euroopa finantsturgudel. 
Hoolimata sellisest vastastikuses t seotusest on alternat iivsete investeerimisfondide valitsejate 
regulatiivne keskkond prae gu väga killustatud. Kuigi altern atiivsete investeerimisfondide 
valitsejate suhtes kohaldatakse ühenduse õigus aktide teatavaid valdko ndadevahelisi sätted, 
puuduvad otseselt alternatiivsete investeerimi sfondide valitsejaid reguleerivad ühenduse 
õigusaktid. See ei tähenda, et alternatiivsete investeerimisfondide val itsejaid ei reguleerita: 
ET 4   ET paljusid fondivalitsejaid reguleerita kse ja nende üle teostatakse jä relevalvet liikmesriigis, kus 
nad on asutatud. Riiklike õigusaktide reguleerimisala  ja sisu on väga erin ev, nt alternatiivsete 
investeerimisfondide valitsejatele tegevuslo a andmise ja nende registreerimise nõuded, 
aruandlust käsitlevad sätted ni ng investoritele teabe avaldamisega ja riskijuhtimisega seotud 
standardid. 
Aruandes käsitletakse sellisest regulatiivsest k illustatusest tulenevat kahte omavahel seotud 
probleemi. 
• Esiteks võib regulatiivne killustatus  takistada alternatiivset e investeerimisfondide 
valitsejate tõhusat reguleerimist , järelevalvet ja makrousal datavuskontrolli, kuna sellistes 
tingimustes ei võeta arvesse fondivalitsejat e tegevuse piiriülest mõõdet. Seetõttu võib 
investorikaitse tagamise raamistikus teosta tav makrousaldatavus-, mikrousaldatavus- ja 
turutõhususriskide jälgimine ja kontroll osutuda ebapiisavaks või ebatäpseks. 
• Teiseks võib see takistada turu integratsiooni ja ühtse turu arengut , seades tõkkeid 
alternatiivsete investeerimisf ondide valitsemisteenuste tõhu sale piirülesele pakkumisele. 
See võib takistada alternatiiv sete investeerimisfondide va litsejatel mastaabisäästu 
saavutamist ja investoritel portfellide optimaalset hajutamist. 
Aruandes järeldatakse, et ELi perspektiivist vaadatuna ei ole kehtiv regulatiivne keskkond 
terviklik ja tõhus alus, mille kohaselt jälgida a lternatiivsete investeeri misfondide valitsejate 
tegevusest tulenevaid ohtusid f ondivalitsejate vastaspooltele ja finantssüsteemile. Piisavalt ei 
ole võetud arvesse sellise avaliku huvi mõõde t Euroopa tasandil, mida tuleb kaitsta 
reguleerimise ja järelevalve teostamise teel.  
Sellise ühtse lähenemisviisi puudumine, mille kohaselt kogutakse alternatiivsete 
investeerimisfondide valits ejatelt asjakohaseid makr ousaldatavusandmeid (nt 
finantsvõimenduse ja riskikontsentratsioon i kohta), samuti sellise tõhusa mehhanismi 
puudumine, mille alusel makrousaldatavust taga vad ametiasutused jagavad kõnealust teavet 
Euroopa või ülemaailmsel tasandil, on olulin e tõke tõhusa makrousal datavusjärelevalve 
tagamisel. Järelevalve ja regulatiivse kaitse üleeuroopalise ühtse standardi puudumine tekitab 
ebakindlust investorit es ja vastaspooltes. 
Eesmärgid 
Vastuseks kõnealustele probleemidele on ar uandes seatud üldeesmärgiks saavutada 
alternatiivsete investeerimisfondide  valitsejate terviklik ja tõhus  ELi reguleeriv ja järelevalve 
raamistik. 
Aruandes tunnistatakse, et mõned käsitletud ri skid ei ole omased ainult alternatiivsete 
investeerimisfondide valitsemise sektorile ja se ega tuleks neid käsitl eda valdkondadevaheliste 
algatuste teel. See hõlmab meetmeid, mida tuleb võtta seoses väärtpaber ite katteta eelmüügiga 
ja selliste teatavate tehnikate läbipaistvusega, mida kasutatakse väärtpaberibörsil noteeritud äriühingus hääleõiguse omandamisel. Lisaks  märgitakse aruandes, et Euroopa Ülemkogu 
kevadisele kohtumisele komisjoni esitatud teat ises kavandatud laiaulatusliku reformikava 
muud elemendid mõjutavad samuti alternatiivsete investeerimisfondide valitsemise sektorit.  
Paljud muud riskid on siiski otseselt seotud a lternatiivsete investeerimisfondide valitsejate 
tegevusega ja seega tuleb nende reguleerimiseks võtta erimeetmeid. Selliste meetmete konkreetsed eesmärgid on: 
ET 5   ET • tagada, et kõigi alternatiivse investeerim isfondi valitsejate suhtes kohaldatakse 
asjakohaseid tegevusloa andmis e ja registreerimise nõudeid; 
• kehtestada raamistik makrousaldatavusr iskide nõuetekohaseks jälgimiseks;  
• tagada makrousaldatavusriskide nõuet ekohane jälgimine ja piiramine; 
• kehtestada ühine lähenemisviis alternatiivsete  investeerimisfondide kutseliste investorite 
kaitseks; 
• laiendada selliste alternatiivse  investeerimisfondi valitsejat e avaliku aruandluse kohustusi, 
kellel on kontrollosalus äriühingutes; 
• arendada alternatiivsete inve steerimisfondide ühist turgu; 
• tagada, et meetmed on proportsionaalsed riskidega ja neid kohaldatakse erinevalt, et võtta 
arvesse erinevusi alternatiivsete invest eerimisfondide valitsejate ärimudelites. 
Milliseid meetmeid tuleb kõnealust e eesmärkide saavutamiseks võtta? 
Määratletud probleemidele asjakohase vastus e leidmiseks käsitletakse mõjuhinnangus 
meetmete sihtotstarvet ja reguleerimisala, enne  kui asutakse kaalutlema, millisel tasandil 
tuleks meetmeid võtta. 
Milliste väärtusahela osade s uhtes tuleks meetmeid kohaldada? 
Aruande kohaselt saab eesmärgid paremini s aavutada alternatiivsete investeerimisfondide 
valitsejate tasandil kohaldatava lähenemisviisig a. Samas kui alternatiivne investeerimisfond 
on kõigest varade ühendamise õiguslik struktuur, millel ei ole iseseisvat „majanduslikku elu”, 
vastutab alternatiiv se investeerimisfondi valitseja kõigi f ondi valitsemisega se otud põhiotsuste 
eest. Need hõlmavad investeerimisotsuseid, fi nantsvõimenduse kasutamist, juhtimisstruktuuri 
ning riskijuhtimise ja huvide konf liktide vältimise sisekorda, suhtekorraldust investorite, 
vastaspoolte ja reguleerivate asut ustega, sealhulgas neile teabe esitamist, juhtimisülesannete 
(sh hindamine) täitmise korraldamist, varade hoidmist ning auditit,  isegi kui kõnealused 
ülesanded on delegeeritud kolmandatele isi kutele. Seepärast on peaaegu kõik riskid 
koondunud alternatiivse investeerimis fondi valitseja tasandile. 
Aruandes märgitakse siiski, et alternatiivse  investeerimisfondi valitsejale keskendunud 
lähenemisviisi tuleb täiendada kolmandast is ikust teenuseosutaja (nt hinnaeksperdid ja 
depoopangad) nõuetekohase kontrolliga. Selle ks et vähendada alternatiivsete 
investeerimisfondide valitsejat est tulenevaid riske pangandusse ktorile peavad võlausaldajad 
kindlalt juhtima vastaspoole riski. 
Milline on meetmete asjakohane  reguleerimisala: kas tuleks  keskenduda alternatiivsete 
investeerimisfondide valitsejate teatavatele ärimudelitele või tuleks eelistada horisontaalset 
lähenemisviisi?  
Seejärel käsitletakse aruandes võimalusi keskenduda teatavale ärimudelile või töötada välja 
alternatiivsete investeerimisfondide valitsemis e sektori horisontaalne lähenemisviis. Aruandes 
jõutakse seisukohale, et eelistatum on horison taalne lähenemisviis, tingimusel et see on 
proportsionaalne ja tundlik er i ärimudelite eripäradele. Ük sikuid ärimudeleid on keeruline 
täpselt ja õiguskindlalt määratleda ning mis ta hes sellised määratlused annavad võimaluse 
nõuete täitmisest kõrvale hoiduda. Lisaks ei ol e paljud riskid, mill e suhtes kõnealuseid 
meetmeid võetakse, omased üksikule ärimudelile vaid on suuremal või väiksemal määral 
ET 6   ET omased kogu alternatiivsete investeerimisf ondide valitsemise sektorile. Laiema 
reguleerimisalaga tagatakse s eega riskide terviklik kontroll. 
Kõike hõlmava lähenemisviisi eelistamine ei tähenda, et asjakohane on „kõigile sobiv” 
lähenemisviis. Asjakohaselt välja töötat ud meetmed oleksid tundlikud eri ärimudelite 
eripäradele ja sätetega keskendutaks teatavat est tegevustest tulenevatele riskidele.  
Kui suur osa alternatiivse investeerimisfondi väärtusahelast peaks asuma ELis, et meetmed 
oleksid tõhusad? 
Selleks et ELis tegutseva alte rnatiivse investeerimisfondi valitseja reguleerimine ja 
järelevalve oleks tõhus, peab alternatiivse investeerimisfond i valitseja asuma ELis. Samas 
tunnistatakse aruandes, et altern atiivse investeerimisfondi väärtusa hela olulised osad (eelkõige 
alternatiivne investeerimisfond ise ja olulised  kolmandast isikust teenuseosutajad) asuvad 
sageli väljaspool ELi jurisdiktsiooni. 
Aruandes rõhutatakse, et kuna peaaegu kõik riskid on koondunud alternatiivse 
investeerimisfondi valitseja ta sandile, ei takista fondi al aline asukoht seatud eesmärkide 
saavutamist. Teatavaid kolmanda isiku osutat avaid teenuseid (nt hindamine ja varade 
hoidmine), mis on investorikaitse seisukohast väga olulised, osutatakse teatavat tüüpi 
fondivalitsejate puhul sageli väljaspool ELi. Sellisel juhul tuleb riskide tõhusaks kontrollimiseks kõnealuseid tege vusi tõhusalt kontrollida. 
Millisel tasandil tuleb meetmeid võtta? 
Aruandes hinnatakse viit võimalust: „jätkata m uutusteta”, isereguleerimise lähenemisviis ja 
õiguslikud meetmed liikmesriigi, Euroopa või rahvusvahelisel tasandil. Jõutakse järeldusele, et alternatiivsete investeerimisfondide valitseja tega seotud riskide tõhu saks jälgimiseks ja 
leevendamiseks tuleb võtta õiguslikult siduva id ja kohustuslikke meetmeid, et tagada 
reguleerimise ja järelevalve kõrge tase kogu ELis. Sektori poolt väljatöötatud standarditel 
võib olla oluline osa kõneluste sätete edastamise l ja täiendavate suuniste andmisel sektoris.  
Põhimõtteliselt võivad liikmesriig id ajakohastada oma reguleerivat  ja järelevalve korda ning 
parandada koostööd eri jurisdiktsioonide vahel.  Koordineerimata lähenemisviisi puhul on oht, 
et arvesse ei võeta riskide pi iriülest olemust ning et koostööd ja teabevahetust käsitlevate 
siduvate kokkulepete täitmisest või dakse kõrvale hoiduda. Samuti ei saa tagada ühtse turu 
vabaduste saavutamist. 
Seepärast ollakse seisukohal, et ELi tasandil võetavatel õiguslikel meetmetel on selge eelis nii 
riskide üleeuroopalise jälgimise ja kontro lli kui ka turvalise alternatiivsete 
investeerimisfondide üleeuroopalise turustamise raamistiku tagamise os as. Võttes arvesse 
riskide ülemaailmse leviku võimalust, olek s asjakohane kooskõlastada ELis võetavaid 
meetmeid kõnealuses valdkonnas rahvusvahelisel  tasandil võetavate meetmetega. Kindla 
raamistiku kehtestamine Euroopas võiks olla ka sulik lähtepunkt ülemaailmseks aruteluks ja 
teabevahetuseks. 
Subsidiaarsuse põhimõte 
Aruandes väidetakse, et kõnealuses valdkonnas  Euroopa tasandil võetavate meetmetega 
järgitakse subsidiaarsuse põhimõtet, kuna val dkonnaga seotud riskidel on piiriülene olemus 
ning alternatiivsete inve steerimisfondide valitsej atele seatud kohustused ja fondivalitsejatelt 
ET 7   ET kogutav teabe peavad olema ühtsed. Sel lise meetme õiguslik alus on sätestatud 
asutamislepingu artikli 47 lõikes 2. 
Vahendi valiku osas nähakse direktiiviga ette so biv tasakaal peamiste riskikontrolli meetmete 
ühtlustamise ja liikmesriikidele kõnealuste sätete riiklikusse õigusesse ülevõtmisel 
võimaldatava paindlikkuse vahel. Euroopa ta sandil kohaldatava korraga nähakse ette, et 
liikmesriigid võivad ainult riigisiseselt teguts evate fondivalitsejate suhtes paindlikult 
rakendada täiendavaid nõudeid ja vajaduse korral kehtestada teatavat tüüpi alternatiivsete 
investeerimisfondide jaeinvestoritele turustamise korra.  
Kavandatud ettepaneku sätted ja prognoositav mõju 
Viimases jaos käsitletakse küsimust, kuidas saaks kõnealuses valdkonna s võetavaid meetmeid 
kujundada nii, et nad oleksid proportsionaalse d aluseks olevate riskidega ja samas ei 
põhjustaks liigset halduskoormust. 
Üldsätted 
Aruandes kirjeldatakse üldsätteid, mida kohaldat akse kõigi alternatiivse investeerimisfondi 
valitsejate suhtes. Üldsätted hõlmavad tegevus loa andmise nõudeid, mis pakuvad pädevatele 
asutustele piisaval määral kindl ust, et alterna tiivse investeerimisfondi valitseja on sobiv ja 
nõuetekohane, tal on piisavalt kapitali ning  et ta kohaldab muu hulgas asjakohast 
riskijuhtimise, hindamise, varade hoidmise, auditi ja huvide konfliktide juhtimise korda. 
Täiendavate sätetega tagatakse, et fondivalit seja esitab õigeaegselt in vestoritele asjakohast 
teavet oma investeerimispoliitika, tasuda ja sisekorra kohta, samuti reguleerivatele asutustele teavet valitsetava alternatiivse investeeri misfondi olemuse, peamiste positsioonide ja 
riskikontsentratsiooni kohta. Kõnealuste nõuete täitmise korral antakse alternatiivse 
investeerimisfondi valitsejale õigus osutada oma t eenuseid kõigis liikmesriik ides (sellest tuleb 
eelnevalt teatada) ja turustada valitsetavat al ternatiivset investee rimisfondi kutselistele 
investoritele kogu ELis. 
Proportsionaalsuse tagamiseks koha ldatakse kõnealuseid nõudeid ai nult selliste alternatiivsete 
investeerimisfondide valitsejate suhtes, kell e valitsetava varaportfelli maht on vähemalt 250 
miljonit eurot. Väiksemate fondivalitsejate puhul ületaks täiendav halduskoormus ja 
järelevalvega seotud koormus ta gasihoidliku kasu, mis tulene b fondivalitseja tegevusega 
seotud riskide vähendamisest. 
Tegevuspõhised sätted 
Juhul kui alternatiivse investeerimisfondi valits eja on seotud teatavate tegevustega (ja ainult 
sel juhul) kohaldatakse lisaks üldsätetele mi tmeid erisätteid. Erisätetes võetakse arvesse 
alternatiivsete investeerimisfondide valitsej ate ärimudelite eripära ja fondivalitsejate 
tegevusega seotud riske. Eelkõige nähaks e kõnealuste sätetega ette järgmist: 
• süstemaatiliselt ja olulisel mä äral finantsvõimendust kasutav  alternatiivse 
investeerimisfondi valitseja peab investoritele avaldama täiendavat teavet ja esitama 
pädevatele asutustele finantsvõi menduse kasutamise kohta aruande ning 
• äriühingus osalust omandava altern atiivse investeerimisfondi valitseja  suhtes 
kohaldatakse täiendavaid teabe esitamise ja avaldamise nõudeid, kui alternatiivne 
investeerimisfond omandab äriühingus (mis ei  ole VKE) kontrollosal use, kusjuures juhul, 
kui fondivalitseja lõpetab är iühingu noteerimise väärtpaberib örsil, kohaldatakse kõnealuse 
ET 8   ET äriühingu suhtes teatava ajavahemiku jooks ul jätkuvalt väärtpab eribörsil noteeritud 
äriühingute suhtes kohaldat avaid aruandluskohustusi. 
Halduskoormus 
Kavandatava meetme nõuetega kaasneb alternat iivsete investeerimisf ondide valitsejatele 
teatav halduskoormus. Lisakulude suurus olen eb peamiselt päritoluriigis kehtivatest 
siseriiklikest nõuetest. Kõnealused  alternatiivsete investeerimi sfondide valitsejate (ja nende 
järelevalvajate) lisa kulud on põhjendatud tõhusama järe levalvega ja alternatiivsete 
investeerimisfondide valitsejate kasuga, mis tuleneb fondivalits emisteenuste piiriülesest 
osutamisest ja alternatiivsete investeerimisfond ide kutselistele investoritele turustamisest, 
mille puhul kohaldatakse lihtsat teatamise korda.  
Kuna kulud on ebaselged, ei ole võimalik tä pselt hinnata või mõõt a ettepaneku mõju ELis 
alaliselt asuvate a lternatiivse investeerimisfondi valitsejate konkur entsivõimele.