SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse komisjonis liidu nimel võetav seisukoht seoses Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsiooni (edaspidi „OSPARi konventsioon“) raames Põhja-Atlandi hoovuse ja Jevlanovi veealuse mäe merekaitseala (edaspidi „NACESe merekaitseala“) piiritlemist käsitleva otsuse ja kõnealuse piirkonna haldamist käsitleva soovituse kavandatava vastuvõtmisega.

2.Ettepaneku taust

2.1.OSPARi konventsioon

OSPARi konventsiooni eesmärk on kaitsta Kirde-Atlandi merepiirkonda inimtegevuse kahjuliku mõju eest, et kaitsta inimeste tervist ja mereökosüsteeme ning võimaluse korral taastada kahjustatud merealad. Konventsioonil on 16 osalist: Belgia, Taani, EL, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Island, Iirimaa, Madalmaad, Norra, Portugal, Hispaania, Rootsi, Ühendkuningriik, Luksemburg ja Šveits. Konventsioon oli allakirjutamiseks avatud Oslo ja Pariisi komisjoni ministrite kohtumisel 22. septembril 1992 Pariisis ja see jõustus 25. märtsil 1998.

2.2.Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse komisjon

OSPARi konventsiooni artikli 10 kohaselt moodustatud Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse komisjon (edaspidi „OSPARi komisjon“) koosneb iga konventsiooniosalise esindajatest ning see tuleb kokku korrapäraste ajavahemike järel ja igal ajal konkreetsete asjaolude tõttu. Komisjoni ülesannete hulka kuulub järelevalve konventsiooni rakendamise üle ning merepiirkonna tingimuste, võetavate meetmete tõhususe, seatud prioriteetide ja mis tahes täiendavate või mitmesuguste meetmete vajaduse läbivaatamine.

Vastavalt konventsiooni artiklile 20 on igal konventsiooniosalisel komisjonis üks hääl. ELil on nii palju hääli, kui palju on konventsiooniosalisest liikmesriike. EL ei kasuta oma hääleõigust, kui seda teevad liikmesriigid, ja vastupidi.

Vastavalt konventsiooni artikli 15 lõikele 3 võtab komisjon konventsiooni muudatused vastu konventsiooniosaliste ühehäälse otsusega.

2.3.OSPARi komisjoni kavandatavad aktid

1. oktoobril 2021 peab OSPARi komisjon iga-aastasel ministrite kohtumisel vastu võtma NACESe merekaitseala piiritlemist käsitleva otsuse ja kõnealuse piirkonna haldamist käsitleva soovituse (edaspidi „kavandatavad aktid“).

OSPARi komisjoni kavandatava otsusega piiritlemise kohta kehtestatakse NACESe merekaitseala ja määratakse kindlaks selle piiride geograafilised koordinaadid (laius- ja pikkuskraadid). OSPARi komisjoni kavandatava soovitusega NACESe merekaitseala haldamise kohta püütakse juhendada OSPARi konventsiooni osalisi selliste meetmete vastuvõtmisel, millega kaitsta ja säilitada merelinde ja ökosüsteeme, sh nende elurikkust ning neid populatsioone toetavaid protsesse, kooskõlas eespool nimetatud soovituse lisas esitatud üldiste ja konkreetsete kaitse-eesmärkidega.

Lõpuleviidud teaduslikud lisaanalüüsid piirkonna kui merelindude toitumiskoha tähtsuse kindlakstegemiseks on esitatud 2020. aasta detsembris avaldatud põhjalikus dokumendis. Kui merekaitseala on kindlaks määratud, oleks kavandatav merekaitseala OSPARi võrgustiku suurim ala, mis hõlmab ligikaudu 600 000 km² (Prantsusmaa pindala), ning sellest saaks OSPARi merepiirkonnas ühiselt kindlaks määratud kaheksas, riikide jurisdiktsiooni alt välja jääv merekaitseala.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Korduvalt on tunnistatud vajadust kaitsta merede elurikkust ja ökosüsteeme, sealhulgas riikide jurisdiktsiooni alt välja jäävatel merealadel. 2020. aasta oktoobris nõukogus vastu võetud järeldustes komisjoni teatise „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ kohta kutsutakse üles seadma kõrgeid sihte bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste 15. konverentsil ning väljendatakse heameelt eesmärgi üle – kaitsta vähemalt 30 % ELi merealast, millest üks kolmandik on rangelt kaitstud ja moodustab 10 % ELi merepiirkonnast. Ühtlasi rõhutatakse, et see on eesmärk, mille liikmesriigid peavad ühiselt saavutama, ning tunnistatakse tungivat vajadust suurendada jõupingutusi, et tagada kõigi kaitsealade tõhus majandamine, määrata kindlaks selged kaitse-eesmärgid ja -meetmed ning neid asjakohaselt jälgida ja karmistada. Peale selle toonitatakse, kui oluline on püüda saavutada elurikkust käsitlevate mitmepoolsete lepingute (nt OSPAR) omavaheline koostoime ja nendega kaasevad hüved, ning integreerida elurikkusega seotud kaalutlused ja eesmärgid asjaomastesse rahvusvahelistesse ja piirkondlikesse protsessidesse. Sellega seoses kinnitatakse ELi toetust, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) alusel sõlmitaks 2021. aastal ambitsioonikas, õiguslikult siduv rahvusvaheline kokkulepe riikide jurisdiktsiooni alt välja jäävate alade merekeskkonna elurikkuse kohta. Lõpetuseks kinnitatakse taas ELi toetust Antarktika vete elusressursside kaitse komisjoni raames kolme suure merekaitseala kindlaksmääramisele Lõuna-Jäämeres.

Pidades silmas OSPARi komisjoni ministrite järgmist kohtumist oktoobris, on liidu seisukoht vajalik, sest OSPARi komisjoni kavandatud otsus piiritlemise kohta, mis võetakse vastu koos merekaitsealade haldamist käsitleva soovitusega, on õiguslikult siduv tekst. Isegi kui soovitus ei oleks õiguslikult siduv, tehakse ettepanek, et liidu seisukoht hõlmaks mõlemat kavandatavat akti, kuna need on omavahel tihedalt seotud. Kuna otsus ja soovitus hõlbustavad ELi rahvusvaheliste kohustuste ja eesmärkide täitmist ning täiustavad keskkonnakaitset, tehakse ettepanek, et liit toetaks nende vastuvõtmist.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus