SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Käesolev otsus hõlmab Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) kasutuselevõtmist summas 1 651 834 eurot pärast maavärinat Kreekas. Nimetatud kasutuselevõtmist rahastatakse täies ulatuses 50 000 000 euro suurustest kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest, mis on juba 2016. aasta eelarvesse kantud ja seetõttu ei ole paranduseelarve vajalik.

2.TEAVE JA TINGIMUSTE TÄITMINE

5. veebruaril 2016 sai komisjon taotluse finantsabi saamiseks fondist seoses 17. novembri 2015. aasta katastroofiga Kreekas (Joonia saari, eriti Lefkadat ja Kefaloniat mõjutanud maavärin). Komisjon on taotluse põhjalikult läbi vaadanud kooskõlas nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2012/2002 (Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta) (edaspidi „määrus“), eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4. Allpool on esitatud hinnangute kõige olulisemad asjaolud.

(1)Kreeka esitas taotluse rahalise toetuse saamiseks fondist 5. veebruaril 2016, mis jääb kaheteistkümnenädalase tähtaja raamesse alates esimese kahjustuse registreerimisest 17. novembril 2015 (Lefkada saar). Taotlus käsitles määruse artikli 2 lõike 3 kohast „piirkondlikku katastroofi“. Komisjoni päringu peale esitati 9. märtsil 2016 täiendavat teavet.

(2)Taotlust esitades palus Kreeka fondilt oodatavate toetuste raames ettemakset. Pärast taotluse esialgset hindamist jõudis komisjon järeldusele, et määruse artiklis 4a sätestatud tingimused on täidetud.

(3)Komisjoni 18. märtsi 2016. aasta otsusega C(2016) 1772 määrati ettemakse summas 164 798 eurot, mis moodustab 10 % fondist eraldatavast oodatavast toetusest.

(4)Kreeka ametiasutused hindasid otseste kahjude kogusummaks esialgu 65 919 000 eurot. 9. märtsil 2016 esitasid Kreeka ametiasutused ajakohastatud taotluse, milles otseste kahjude kogusumma tõusis 66 073 345 eurole. Ajakohastatud kahjusumma moodustab 2,1 % Joonia saarte asjaomase NUTS 2 piirkonna piirkondlikust SKPst (Eurostati 2014 aasta EL62 andmeil 3 137 miljonit eurot) ja ületab seega määruses sätestatud künnist 1,5 % piirkonna SKPst, mis on vajalik katastroofi käsitamiseks piirkondliku katastroofina.

(5)Otsese kahju kogusumma on fondist makstava rahalise toetuse kindlaksmääramise aluseks. Rahalist toetust võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorra- ja päästemeetmeteks.

(6)2015. aasta 17. novembri hommikul tabas Lefkadat rida katastroofilisi maavärinaid, mille tugevus ulatus 6,1 pallini Richteri skaalal. Kahjustusi registreeriti ka Ithaki ja Kefalonia põhjaosas. Järgnes mitu järeltõuget. Kaks inimest sai surma ja kaheksa vigastada. Seismoloogide väitel nihutas maavärin Lefkada saare 36 cm lõunasse. Koheselt asus tegevusse Kreeka kodanikukaitse operatsioonide keskus ning kahju saanud elanikkonnale tagati ajutine majutus, peavari ja toit. Maavärin kahjustas 120 elamut, millest 20 tunnistati elamiskõlbmatuks. Peale selle said teadete kohaselt tugevasti kahjustada piirkondlikud ja kohalikud taristuvõrgud, era- ja üldkasutatavad hooned (sh kohalik haigla) ning muu taristu (sadamad, bioloogilised võrgustikud), aga ka kultuurimälestised (peamiselt kirikud). Maalihked matsid ja hävitasid mõned kõige olulisemad rannad saare lääneosas.

(7)Kreeka ametiasutused on arvestanud vastavalt Euroopa Solidaarsusfondi määruse artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 52 374 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmeliikide kaupa. Kõige suurem osa kuludest on seotud transpordisektoriga (üle 38 miljoni euro). Sellele järgnevad kultuuripärandi kaitse taristu kindlustamisega seotud kulud (üle 7 miljoni euro).

(8)Kahju kandnud piirkond kuulub 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähemarenenud piirkondade kategooriasse. Kreeka ametiasutused ei ole komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks.

(9)Mis puutub kõnealusest õnnetuse liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust. Kreeka kui Euroopa üks seismiliselt kõige aktiivsemaid riike on püüdnud luua looduskatastroofide ennetamise ja haldamise raamistikku. Kreeka esimene maavärinaid käsitlev seadus (EAK–2000) jõustus 1959. aastal. Hiljem on seda mitmel korral muudetud. 2003. aastal lisati seadusele uus seismiliste ohupiirkondade kaart. Maavärinateks valmisoleku ja kaitse organisatsioon (OSAP) on avalik-õiguslik üksus infrastruktuuri-, transpordi- ja võrgustike ministeeriumi alluvuses, mille eesmärk on minimeerida maavärinate hävitavat mõju.

(10)Taotluse esitamise kuupäevaks ei olnud Kreeka suhtes algatatud ühtegi rikkumismenetlust seoses kõnealust õnnetuse liiki käsitlevate liidu õigusaktidega.

(11)Kreeka ametiasutused kinnitasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet.

3.MÕJU EELARVELE

Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, EURATOM) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020), eriti selle artikli 10 kohaselt võib Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) kasutada igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ette nähtud assigneeringuid kuni 500 000 000 euroga (2011. aasta hindades). Fondist abi saamise tingimusi on kirjeldatud nõukogu määruses (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrusega (EL) nr 661/2014. Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 11 on sätestatud fondi kasutuselevõtmise kord.

Et fondi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et sellest antav abi peab olema progresseeruv. See tähendab, et senise tava kohaselt peaks abi osatähtsus solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmise korral olema suurõnnetuse künnist (s.o 0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2011. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb on madalam) ületava kahju puhul suurem kui kahju puhul, mis künniseni ei küündi. Varem kasutatud määr assigneeringute määramiseks suurõnnetusele on 2,5 % kogu otsesest kahjust, mis on fondi kasutuselevõtmise künnisest allpool, ning 6 % kahjust, mis künnist ületab. Piirkondlike õnnetuste ja naabruses paikneva riigi õnnetuse puhul on määr 2,5 %.