[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 22.6.2006

KOM(2006) 323 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa Investeerimispanga tehingute kohta välislaenude andmise volituste alusel ja tulevikuväljavaadete kohta {SEK(2006) 789}{SEK(2006) 790}

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa Investeerimispanga tehingute kohta välislaenude andmise volituste alusel ja tulevikuväljavaadete kohta

Sisukord

1. Sissejuhatus 4

2. Saavutused 4

2.1. Laenumahud 5

2.2. EIP kohalolek piirkondades võrreldes muude rahvusvaheliste finantsasutustega 6

2.3. Koostöö ühenduse programmide ja teiste finantsasutustega 7

2.4. Riskide jaotamise ülesande täitmine 8

2.5. EIP antud lisandväärtus 9

3. Edaspidised tegevussuunad 10

3.1. Piirkondlikud ülemmäärad 10

3.2. Varuvolitus 12

3.3. Ühenduse tagatise ulatus 12

3.4. Riikide hõlmamine 13

3.5. Seos ELi poliitikaga 13

3.6. Koostöö teiste rahvusvaheliste finantsasutustega 14

3.7. Aruandmine ja arvestus 14

Sissejuhatus

Käesolev aruanne esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt nõukogu 22. detsembril 1999. aastal vastuvõetud otsuse 2000/24/EÜ, muudetud (edaspidi „otsus“), artiklile 2, milles on sätestatud: „ Komisjon esitab käesoleva otsuse kohaldamise kohta aruande hiljemalt 31. juuliks 2006 .“

Otsuse alusel antavad ühenduse tagatised on tagatud välistegevuse tagatisfondiga (edaspidi „tagatisfond“), mis on loodud nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määrusega 2728/94, muudetud. 5. aprillil 2005. aastal tegi komisjon ettepaneku muuta kõnealust nõukogu määrust.

Käesolev aruanne koosneb kahest osast: esimeses osas antakse ülevaade Euroopa Investeerimispanga (edaspidi „EIP“ või „pank“) kehtivate volituste alusel saadud tulemustest, teises osas kirjeldatakse lähemalt edaspidiseid tegevussuundi. Aruandele on lisatud kaks talituste töödokumenti: ühes antakse ülevaade piirkondlikest väljavaadetest (SEK (2006) 790, 1. lisa) ja teises hinnatakse üksikasjalikult kehtivaid volitusi (SEK (2006) 789, 2. lisa).

Koos käesoleva aruandega esitab komisjon ka nõukogu otsuse ettepaneku EIP välislaenu andmise volituste uuendamise kohta (KOM (2006) 324), milles kajastuvad aruandes kirjeldatud suundumused.

Saavutused

Kõnealuse otsusega antud volituste kohaselt toetab EIP valitud investeerimisprojektide rahastamise kaudu ühenduse poliitilisi eesmärke. Panka kutsuti üles paremini kooskõlastama oma tegevust ühenduse teiste rahastamisvahenditega ning konsulteerima regulaarselt komisjoniga, et tagada prioriteetide ja tegevuste kooskõla asjaomastes riikides. EIP-d kutsuti ka üles katma 30% oma laenude äririskist kolmandate isikute tagatiste või muude instrumentidega loodavate riskijaotusskeemide abil. Käesolevas osas kirjeldatakse, kuidas pank on neid ülesandeid täitnud; vaadeldakse lähemalt laenumahtusid, kooskõlastamist ühenduse vahendite ja teiste rahvusvaheliste finantsasutustega ning edusamme riskide jaotamisel. Vaadeldakse ka panga tegevuse lisandväärtust. Nagu öeldud, on üksikasjalik analüüs esitatud 2. lisas.

Laenumahud

Välislaenude andmise kehtivate volituste kohta on tabelist 1 näha, et 31. detsembriks 2005, kui umbes 85% laenuandmise volituste kehtivusajast oli möödunud, moodustasid sõlmitud laenulepingud 87% laenude ülemmäärast, mis oli 20 660 miljonit eurot, kuid esines suuri piirkondlikke erinevusi. Tabelis on esitatud laenutehingud nn üldvolituse,[1] põhjadimensiooni keskkonnaprojektidele / Venemaale laenude andmise volituse[2] ning Venemaale, Ukrainale, Moldovale ja Valgevenele laenude andmise volituse[3] raames.

Tabel 1. 31. detsembriks 2005 antud laenud

Volitus | Sõlmitud laenulepingud |

Piirkond | Ülemmäär, miljonit eurot | Kokku, miljonit eurot | % ülemmäärast, | Laenude arv | Laenu keskmine suurus, miljonit eurot |

Kagupoolsed naaberriigid (SEN) | 9185 | 7817 | 85 | 120 | 65 |

Vahemere piirkonna riigid (MED) | 6520 | 6272[4] | 96 | 89 | 70 |

Ladina-Ameerika ja Aasia (ALA) | 2480 | 1942 | 78 | 44 | 44 |

Lõuna-Aafrika Vabariik (RSA) | 825 | 757 | 92 | 14 | 54 |

Türgi maavärinajärgsete taastamismeetmete programm (TERRA) | 600 | 600 | 100 | 5 | 120 |

EÜ-Türgi tolliliidu erimeetmete kava (SAP) | 450 | 450 | 100 | 5 | 90 |

Põhjadimensioon/Venemaa (NDEP) | 100 | 85 | 85 | 3 | 28 |

Venemaa, Ukraina, Moldova ja Valgevene (Venemaa/WNIS) | 500 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Kokku | 20 660 | 17 923 | 87 | 280 | 64 |

EIP kavatseb 2006. aastal sõlmida lepingud ülejäänud summade kohta eri piirkondlike ülemmäärade alusel; eranditeks on laenamine põhjadimensiooni / Venemaa laenu andmise volituse alusel, mis lõppes 2005. aasta mais, ning Venemaale, Ukrainale, Moldovale ja Valgevenele laenu andmise volituse alusel, mille puhul 2006. aastal kavatsetakse lepinguid sõlmida 225 miljonile eurole ja 2007. aasta esimesel poolel – ülejäänud summale.

2. lisas esitatud jaotus sektorite kaupa näitab, et 35% laenude kogusummast anti sidesektorile (transport ja telekommunikatsioonid). Üle poole sellest anti kagupoolsetele naaberriikidele. 20% laenu kogusummast anti vee- ja muudele sektoritele (sealhulgas ka sellistele valdkondadele nagu linnade seisundi parandamine) ning see jagunes võrdselt kagupoolsete naaberriikide ja Vahemere piirkonna vahel. Energeetikasektorile anti vaadeldaval perioodil 19% laenude kogusummast ning suurem osa sellest laenati Vahemere piirkonna riikidele.

EIP kohalolek piirkondades võrreldes muude rahvusvaheliste finantsasutustega

Järgmises tabelis võrreldakse EIP üldist laenutegevust, kaasa arvatud laenude andmine panga omal riisikol väljaspool ühenduse volitusi, eri piirkondades 2005. aastal teiste rahvusvaheliste finantsasutuste laenutegevusega.

Tabel 2. EIP ja teiste rahvusvaheliste finantsasutuste laenuandmiskohustused 2005. aastal (miljardit eurot)[5]

Piirkond | EIP | Maailmapank[6] | IFC | EBRD | AfDB | ADB | IADB |

Türgi | 0,9 | 1,4 | 0,3 | - | - | - | - |

Lääne-Balkan | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,4 | - | - | - |

Vahemere piirkonna riigid | 1,3 | 0,5 | 0,1 | - | 0,7 | - | - |

Ida-Euroopa, Taga-Kaukaasia ja Venemaa | 0,1 | 0,5 | 0,7 | 2,0 | - | <0,1 | - |

Kesk-Aasia | - | 0,2 | <0,1 | 0,3 | - | 0,1 | - |

Aasia (ilma Kesk-Aasia ja Lähis-Ida piirkonnata)[7] | 0,6[8] | 6,3 | 1,2 | - | - | 4,5 | - |

Ladina-Ameerika | 0,1 | 3,9 | 1,2 | - | - | - | 5,5 |

Lõuna-Aafrika | 0,1 | - | <0,1 | - | - | - | - |

IFC = Rahvusvaheline Finantskorporatsioon; EBRD = Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank;

AfDB = Aafrika Arengupank; ADB = Aasia Arengupank; IADB = Ameerika Arengupank

Nagu eespool näidatud, oli EIP 2005. aastal peamine laenuandja Vahemere ja Lääne-Balkani piirkonnas ning koos Maailmapangaga kõige aktiivsem finantsasutus Türgis. Idapoolsetes naaberriikides, Aasias ja Ladina-Ameerikas oli EIP roll teiste rahvusvaheliste finantsasutustega võrreldes asjaomaste volituste piiratuse tõttu väga väike.

Koostöö ühenduse programmide ja teiste finantsasutustega

Panga toetatavate projektiliikide puhul on kaasrahastamine tavaline ja enamasti vajalik, kuna EIP ei rahasta üle 50% projekti maksumusest. Tabelis 3 on esitatud andmed volituse alusel rahastatud projektide kohta, mille rahastamisele aitasid projektide elluviijate kõrval kaasa ka ühenduse programmid või teised finantsasutused.

Tabel 3. Kaasrahastamised seisuga 31. detsember 2005 (miljonit eurot)

Piirkond | Kulud | EIP | PHARE/ ISPA | Mitmepoolsed asutused | Kahepoolsed ja riigiasutused | Muud |

SEN | 9344 | 3214 | 1122 | 1330 | 881 | 2797 |

MED | 9041 | 2787 | - | 1292 | 1182 | 3780 |

ALA | 12 423 | 1338 | - | 718 | 2398 | 7969 |

RSA[9] | 798 | 50 | - | - | 148 | 600 |

Türgi SAP | 96 | 40 | - | 51 | - | 5 |

TERRA | 1286 | 450 | - | 308 | - | 528 |

KOKKU | 32 988 | 7879 | 1122 | 3699 | 4609 | 15 679 |

Pank haldab ELi eelarvevahendeid, mis on ette nähtud mitut laadi meetmeteks kandidaatriikides, Vahemere piirkonnas ja Lõuna-Aafrikas. Kõik majandus- ja rahanduskomitee liikmed on tunnistanud EIP laenude ning toetuste ja tehnilise abi kujul antava ELi eelarvelise abi tihedama seostamise tähtsust.[10] Lisaks on EIP koostöös teiste rahvusvaheliste finantsasutustega sõlminud mitu vastastikuse mõistmise memorandumit ja eellepingut, millega luuakse koostööraamistik teabevahetuseks ning meetmete kooskõlastamiseks konkreetsetes piirkondades või konkreetsete projektide puhul. Järgnevas tabelis on kõrvuti panga hallatavate ELi eelarvevahenditega loetletud vastastikuse mõistmise memorandumid komisjoni ja teiste rahvusvaheliste finantsasutustega, mis on kas sõlmitud või mille sõlmimise üle peetakse läbirääkimisi.

Tabel 4. ELi rahastatavate vahendite ja vastastikuse mõistmise memorandumite loetelu

Piirkond | ELi rahastatavad vahendid | Vastastikuse mõistmise memorandumid/eellepingud ja nende teised osalised |

Kandidaatriigid | – väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) rahastamisvahend, omavalitsuste infrastruktuuri rahastamisvahend ja omavalitsuste rahastamisvahend; nende vahendite abil ühendatakse EIP laenud ELi toetustega, et innustada finantsasutusi julgemini laenama VKEdele ja omavalitsustele investeerimisprojektide jaoks; – intressitoetused valitud projektidele; – tehniline abi Euroopa Ülesehitusameti kaudu | – vastastikuse mõistmise memorandum komisjoni, EBRD, Maailmapanga, IFC, Põhjamaade Investeerimispanga, Põhjamaade Keskkonna Finantseerimiskorporatsiooni, Euroopa Nõukogu Arengupanga ning Musta Mere Kaubandus- ja Arengupangaga |

Vahemere piirkonna riigid | – tehniline abi projektide ettevalmistamiseks ja elluviimiseks; – kohalikke ettevõtteid ja kohalike väärtpaberiturgude arengut toetavad riskikapitaliinvesteeringud; – intressitoetused keskkonnaprojektidele; – sihtfond FEMIP, mis hõlmab peamiselt liikmesriikidelt saadud vahendeid, keskendub ettevalmistusetapil antavale tehnilisele abile ja riskikapitalile | – vastastikuse mõistmise memorandum komisjoni ja Maailmapangaga; – vastastikuse mõistmise memorandum komisjoni ja AfDBga; – eelleping Euroopa arenguabi rahastamise asutustega; – eelleping asutustega Agence Française de Développement ja Kreditanstalt für Wiederaufbau |

Ida-Euroopa, Taga-Kaukaasia ja Venemaa | - | – komisjon, EBRD, Maailmapank, Põhjamaade Investeerimispank, Musta Mere Kaubandus- ja Arengupank; – komisjon, EBRD (läbirääkimised on käimas ka Kesk-Aasia hõlmamise üle) |

Aasia | - | – ADB (läbirääkimised on käimas) |

Ladina-Ameerika | - | – IADB; - Corp. Andina de Fomento (läbirääkimised on käimas); – Kesk-Ameerika Majandusintegratsiooni Pank (läbirääkimised on käimas); – Banco Nacional de Desenvolvimento Econômico e Social (läbirääkimised on käimas) |

Lõuna-Aafrika | – riskikapitali investeeringud kohalike ettevõtete toetamiseks | - |

Riskide jaotamise ülesande täitmine

Praegune ühenduse tagatis katab kõiki krediidiriske, kui ei kasutata riskijaotusskeeme; viimaste puhul katab ühenduse tagatis ainult spetsiifilised poliitilised riskid, samas kui mittepoliitilisi riske katab ja leevendab EIP. Eeldati, et EIP laenuportfellist saab praeguste volituste raames hõlmata riskijaotusskeemidega 30%.

Tabelist 5 on näha, et 2005. aasta detsembri lõpuks oli pank suutnud riskijaotusskeemidega katta 16,7% kõigist volituste alusel sõlmitud laenudest. Volituste eri piirkondades on see suhe väga erinev. Ladina-Ameerika ja Aasia piirkonnas on sihiks seatud 30% juba tublisti ületatud, kuid kagupoolsetes naaberriikides, Vahemere piirkonna riikides ja Lõuna-Aafrika Vabariigis eraldi seda sihti tõenäoliselt ei saavutata. Vahemere piirkonna riikides on põhjuseks suuresti see, et kohalike projektide elluviijatel on raske juurde pääseda välispankadele (sh Euroopa pankadele), kes oleksid valmis andma EIPle praeguste suuniste kohaselt vastuvõetavaid tagatisi. ELi käest ei ole riskijaotuse raames palutud poliitilise riski katmist.

Ent uutes liikmesriikides anti enne nende ühinemist enamik laene ilma ühinemiseelse rahastamisvahendi alusel pakutava ELi tagatiseta, mille pank võttis vastu pärast nõukogu otsuse jõustumist. Vahepeal on pank loonud ka Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu laenuportfelliga üks miljard eurot, et anda laene Vahemere piirkonna riikidele, ning pikendanud 500 miljoni euro suurust laenu Pekingi lennuvälja jaoks – kummalgi neist ei ole ELi tagatist. Kui riskide jaotamist ELi eelarve ja EIP vahel välislaenutegevuses analüüsida igakülgselt, siis tuleb arvesse võtta ka tagamata laene. Tabelist 5 on näha laenude jaotus ühinemiseelse rahastamisvahendi kaudu, Vahemere piirkonna partnerlusrahastust ja artikli 18 erivolituse alusel antud laenude ja volituse alusel antud riskijaotusega laenude vahel.

Tabel 5. 31. detsembriks 2005 saavutatud riskijaotus

Volitus | Sõlmitud laenulepingud |

Piirkond | Ülemmäär miljonit eurot | Kokku miljonit eurot | Riskijaotus miljonit eurot | Ainuüksi volituse alusel antud laenude puhul saavutatud riskijaotuse % | Volituse alusel antud ja muude laenude üldine riskijaotuse % |

SEN | 9185 | 7817 | 830 | 10,6 | 65,3 |

MED | 6520 | 6272 | 601 | 9,6 | 14,6 |

ALA | 2480 | 1942 | 1463 | 75,3 | 80,4 |

RSA | 825 | 757 | 80 | 10,6 | 10,6 |

TERRA | 600 | 600 |

Türgi SAP | 450 | 450 |

ELi volitused kokku | 20 060 | 17 838 | 2974 | 16,7 | 52,1 |

Ühinemiseelne rahastamisvahend II | 14 000 | 12 304 | 12 304 |

Vahemere piirkonna partnerlusrahastu | 1000 | 364 | 364 |

Artikli 18 projekt | 500 | 500 |

Väljaspool volitusi kokku | 15 000 | 13 168 | 13 168 |

Kokku | 35 060 | 31 006 | 16142 |

EIP antud lisandväärtus

EIP-l ei ole põhikirja järgi üldist ülesannet tegutseda väljaspool ELi, kuid pank siiski tegutseb seal erivolituste alusel, et toetada ELi poliitilisi eesmärke, mis on kehtestatud komisjoni või nõukogu strateegiadokumentidega. Teiste rahvusvaheliste finantsasutustega võrreldes korraldab EIP oma välislaenutegevust väiksema arvu töötajatega ning potentsiaalsed laenuvõtjad hindavad panka kui ladusalt töötavat ja tõhusat täpselt määratletud eesmärgiga laenuasutust.

EIP-l on kogemusi ja suhtelisi eeliseid eriti infrastruktuuri, keskkonna ja VKEde alal, kus pank püüab oma tehnilisi ja majanduslikke teadmisi anda edasi projektide elluviijatele. Lisaks hindab pank põhjalikult projektide vastavust nõuetele, et tagada ELi keskkonnanõuete ja hanketingimuste täitmine.[11]

EIP projektide tingimused hõlmavad ka selliseid tähtsaid küsimusi nagu hinnakujundus ja tariifipoliitika, juhtimissuutlikkuse suurendamine, kasumit mittetootva tegevuse lõpetamine, tööviljakuse eesmärgid ja varade realiseerimine jne. Sellised tingimused kuuluvad rahastamislepingutesse ja nende täitmist jälgitakse kogu projekti rakendamise ajal. Nende täitmatajätmisel võidakse laenu väljamaksed lõpetada või peatada. Vahemere piirkonnas on EIP üha rohkem tähtsustanud sektoritoetusi ja reforme, seda muu hulgas tänu projektide ettevalmistamiseks ja elluviimiseks ettenähtud tehnilise abi fondide olemasolule. Tuleb märkida, et ELi tasandil tegeleb makromajandusliku abistamise ja tingimuste täitmise jälgimisega komisjon.

Peale nimetatud eeliste on EIP konkurentsivõimeliste intressimäärade näol andnud lõplikele laenusaajatele täielikult edasi ühenduse tagatisest ja panga atraktiivsetest rahastamiskuludest saadava rahalise kasu. EIP on andnud ka väga pikkade tähtaegadega laene, mida neis riikides üldiselt ei ole võimalik saada. Paljudel juhtudel on EIP osavõtt projektist kutsunud osalema ka teisi finantspartnereid. Mõnes riigis on EIP arendanud ka kohalikus valuutas vahendite kogumist ja rahastamisvõimet, mis on aidanud kaasa kohalike kapitali- ja finantsturgude arengule.

Edaspidised tegevussuunad

Piirkondlikud ülemmäärad

Uue volitusega arendatakse edasi panga seniseid saavutusi, laiendatakse selle tegevust, kaasatakse uusi piirkondi ja sektoreid, lähtudes ELi uutest poliitilistest prioriteetidest. Lähituleviku vajadused ja suutlikkus toetusi kasutada on piirkonniti erinevad. Käesoleva aruande 1. lisas antakse ülevaade volitusega hõlmatud piirkondade väljavaadetest ning analüüsitakse neist vajadustest lähtudes panga edasisi tegevussuundi, põhjendades sellega komisjoni ettepanekuid EIP uue välisvolituse kohta.

Tabelis 6 on võrreldud 2000.–2006. aasta volituste ülemmäärasid nende ülemmääradega, mida komisjon pakub aastateks 2007–2013.

Tabel 6. EIP praeguste ja järgmiseks perioodiks pakutud volituste võrdlus

ELi POLIITIKA / VOLITUS | 2000–2006 | 2007–2013 |

Miljardit eurot | % | Miljardit eurot | % |

Ühinemiseks valmistumine Kandidaatriigid - Riigid, kes valmistuvad ühinema aastatel 2007–2013 Vahesumma | 10,2 5,2 10,2 | 49,5 % 25,2 % 49,5 % | 9,0 9,0 | 28,6 % 28,6 % |

Naabruspoliitika Vahemere piirkonna riigid (*) Ida-Euroopa, Taga-Kaukaasia ja Venemaa Vahesumma | 6,5 0,6 7,1 | 31,6 % 2,9 % 34,5 % | 10,0 5,0 15,0 | 31,7 % 15,9 % 47,6 % |

Arengukoostöö/majanduskoostöö |

Aasia ja Ladina-Ameerika Aasia Ladina-Ameerika Vahesumma | 2,5 | 12,0 % | 2,0 4,0 6,0 | 6,3 % 12,7 % 19,0 % |

Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid – Lõuna-Aafrika Lõuna-Aafrika Vahesumma | 0,8 0,8 | 4,0 % 4,0 % | 1,5 1,5 | 4,8 % 4,8 % |

Kokku piirkondlikke volitusi | 20,7 | 100,0 % | 31,5 | 100,0 % |

Varuvolitus | 0,0 | 1,5 |

KOKKU | 20,7 | 33,0 |

(*) 2003. a vahekokkuvõttejärgse volituste ümberkorraldamisega sisuliselt suurendati Vahemere piirkonna riikide ülemmäära, kuna Türgi viidi Vahemere piirkonna riikide volituse alt kagupoolsete naaberriikide volituse alla.

31,5 miljardit eurot tähendaks reaalselt umbes 16%[12] kasvu 7 aasta jooksul (ehk pisut üle 2% aastas). Nagu 1. lisas selgitatud, on piirkondlike ülemmäärade kaalumisel arvesse võetud nii ELi poliitilisi prioriteete kui ka panga hinnangut riikide suutlikkusele kasutada toetusi.

Olgu märgitud, et kui senised volitused olid geograafiliselt jagatud üksikpiirkondadele, siis uus volitus on üldine ja sellega toetatakse ELi välispoliitika kolme sihtvaldkonda (ühinemiseks valmistumine, naaberriigid ning arengu- ja majanduskoostöö). Eri piirkondadele eraldatud summade suurus sõltub nende piirkondade suhtelisest osatähtsusest ELi välispoliitikas. Eri volitustega pakutavatest ülemmääradest arvutatud eraldised inimese kohta on hinnangu kohaselt järgmised: ühinemiseks valmistumine ± 100 eurot; naabrus- ja partnerluspoliitika ± 40 eurot; arengu- ja majanduskoostöö ± 2 eurot.

Varuvolitus

Seoses loodusõnnetuste või konfliktijärgsete taastamistööde või poliitiliselt või strateegiliselt tähtsates riikides asetleidvate sündmustega võib vaja minna suurt lisarahastamist, et ELi õigeaegse ja nähtava sekkumise tagamiseks täiendada või ühendada abi EÜ eelarvest EIP tagatud laenudega. Peale selle võib olla vaja anda ELi abi teatud sektoritele ja teatud olukorras. Viimastel aastatel on suuremate EIP vahendite kiire mobiliseerimine niisuguste meetmete jaoks osutunud väga keeruliseks (nt tsunami, Gaza sektor ja Jordani jõe läänekallas). Seepärast soovitatakse ELi meetmete kavandamise hõlbustamiseks ja rakendamise kiirendamiseks luua üldise laenuandmisvolituse raames nn varuvolitus, millega tagataks, et niisugused sündmused ei koorma volituste kehtestatud piirkondlikke ülemmäärasid ja et vajaduse korral saab eelarvevahendeid kiiresti täiendada EIP laenudega.

Varuvolitust hakatakse kasutama peamiselt loodusõnnetuste (tavaliselt üleujutused, tulekahjud, maavärinad, orkaanid ja taifuunid, tsunamid) või konfliktijärgsete taastamistööde korral. Varuvolituse saab käiku lasta ka selleks, et anda kiiresti laenu ELi jaoks poliitiliselt või strateegiliselt tähtsatele riikidele või piirkondadele, mis esialgu ei täida EIP-lt laenu saamiseks vajalikke tingimusi, kuid millel keskpikas perspektiivis on head väljavaated, sh nendele riikidele, kellega on kavas sõlmida koostööleping. Kogemusi arvestades oleks kohane eraldada varusummad kahe või kolme suurema sündmuse jaoks volituse kehtivusaja jooksul, seepärast on ülemmääraks pakutud 1,5 miljardit eurot.

Varuvolitust võib kasutada riikide puhul, mis on loetletud nõukogu otsuses piirkondlike volituste kohta. Varuvolituse käikulaskmine toimub komisjoni ja EIP ühisotsuse alusel, mis võetakse vastu komiteemenetluse teel pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega; komiteemenetluses on ette nähtud ka Euroopa Parlamendi samaaegne teavitamine.

Ühenduse tagatise ulatus

EIP laiendab vajaduse korral ka edaspidi oma laenutegevuse mahtu ja ulatust ilma ühenduse tagatiseta. Aastatel 2007–2013 rahastatakse üha suuremate summadega EIP ühinemiseelse vahendi raames Horvaatiat, Türgit ning endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki; ühinemiseelse vahendi kasutamine peaks aja jooksul laienema ülejäänud Lääne-Balkani riikidele vastavalt nende ühinemisprotsessi edenemisele. Ajavahemikul 2007–2013 annab EIP sellele piirkonnale ühenduse tagatiseta laenu umbes 4 miljardit eurot. Ajavahemikul 2007–2013 suurendaks pank ühenduse tagatiseta laenude andmist Vahemere piirkonna riikidele kuni umbes 2 miljardi euroni, toetudes juba olemasolevale nn Nice’i vahendile. Seniste kogemuste alusel (Pekingi lennujaama projekt) võiks pank edendada ka tava rahastada omal riisikol strateegilisi sihtotstarbelisi projekte investeerimiskõlblikes riikides, eriti Aasias ja Ladina-Ameerikas.

Komisjoni ettepanekus täpsustatakse tagatise ulatust, mis piirdub riigi maksejõuetuse ja poliitilise riski katmisega. Ühenduse tagatis katab täielikult finantstehingute kulud, milles osaleb või mida tagab riik. Täielikult võib katta ka kohalike omavalitsuste või valitsusele kuuluvate ja/või valitsuse kontrollitavate üksuste tehinguid, kui nende jaoks on olemas EIP krediidiriski hinnang, milles arvestatakse asjaomase riigi krediidiriski.

Ühenduse tagatisega kaetakse kehtivas volituses ettenähtud poliitilised riskid, nimelt rahaülekannete peatamine, sundvõõrandamine, sõda või rahvarahutused ning kohtuliku arutamise mittevõimaldamine lepingu rikkumise korral. Et viia nende riskide, eriti kohtuliku arutamise mittevõimaldamise riski katmise rakendussätted kooskõlla Mitmepoolse Investeeringute Tagamise Agentuuri sätetega, tehakse komisjoni ja EIP vahel sõlmitud tagatislepingus mõned tehnilised kohandused.

Komisjon teeb ettepaneku laiendada tagatist mõlemale EIP põhikirjas nimetatud rahastamistegevuse liigile, s.o laenudele ja tagatistele. Praeguste volituste kohaselt on kaetud ainult laenud. See laiendus ei tähenda EIP rahastatavate projektide liigi olulist muutust. Ühenduse tagatis katab nii laenude kui tagatiste puhul riigi maksejõuetuse ja poliitilised riskid ning seega on ühenduse eelarvest kaetav risk mõlemat liiki tehingute puhul (võrdväärsetel tingimustel) sama. Selle laienduse rakendamiseks tuleb tagatisfondi määruses teha asjaomased muudatused.

Riikide hõlmamine

Sarnaselt Venemaale, Ukrainale, Moldovale ja Valgevenele laenu andmise praeguse volituse puhul rakendatava tavaga saavad naabruspoliitikaga ning arengu- ja majanduskoostöö poliitikaga hõlmatud valitud üksikud riigid abikõlblikuks siis, kui nad täidavad nimetatud riigi ja ELi vahel sõlmitud kõrgetasemeliste poliitilisi ja makromajanduslikke aspekte käsitlevate kokkulepete tingimusi. Komisjon teeb EIP-ga konsulteerides kindlaks, kas konkreetne riik vastab asjaomastele tingimustele. Õigusakti ettepanekus on esitatud asjaomaste riikide loetelu. See meetod tagab, et valitud riigis saab EIP tegevusega algust teha heal poliitilisel ja makromajanduslikul alusel ning täielikus kooskõlas ELi tegevusega selles riigis. EIP saab riigis tegutseda siis, kui panga ja kõnealuse riigi vahel on sõlmitud asjaomane raamleping ning see on ratifitseeritud ja jõustunud.

Ettepanekus nähakse ette, et kui mõne riigi poliitilise või majandusliku olukorra hilisem areng hakkab muret tekitama, võivad komisjon ja EIP otsustada EIP rahastamistegevuse selles riigis peatada.

Seos ELi poliitikaga

Et veelgi enam toetada ELi välispoliitikat igas konkreetses piirkonnas, tuleb tugevdada seost EIP prioriteetide ja ELi poliitika vahel. Seda võib saavutada panga ja komisjoni tihedama dialoogi ja koostöö raamistiku rakendamisega piirkondliku poliitika ja riigi strateegia määratlemisel ning projektide tasemel. ELi poliitika rahalise toetamise tõhusus ja nähtavus võib paljudel juhtudel paraneda ka ELi eelarvevahendite ja laenuvõimaluste (riskikapital, tehniline abi, kaasrahastamine, sihtintressitoetused) ühendamisega saavutatava sünergia ja võimenduse mõjul. Seda koostööd arendatakse eraldi igas piirkonnas, võttes arvesse nii EIP tähtsust piirkonnas kui ka võimalust siduda seda ELi poliitikaga liitumiseelse poliitika, Euroopa naabruspoliitika ning arengu- ja majanduskoostöö poliitika kaudu.

Komisjon kavandab EIP tegevuse lõimimist piirkondi või riike käsitlevatesse strateegiadokumentidesse ja tegevuskavadesse, sätestades neis prioriteedid ja eeldatavad tulemused. Need aruanded koostatakse tihedas koostöös EIP-ga. EIP-d kutsutakse ka osalema mitmesugustes komisjoni juhtimisel moodustatud piirkondlikes komiteedes.

Peale selle kavatseb komisjon üksikute projektide ettevalmistusetapis hakata konsulteerima EIP-ga. Kui komisjon jõuab EIP põhikirja artiklis 21 ettenähtud menetluse käigus mõne EIP finantstehingu suhtes eitavale seisukohale, siis sellise tehingu suhtes ei kohaldata ühenduse tagatist.

Lõpuks nähakse ette iga-aastane aruandemenetlus, et hinnata EIP rahastamistegevuse panust ELi välispoliitiliste eesmärkide saavutamisse.

Koostöö teiste rahvusvaheliste finantsasutustega

Komisjoni ettepanekuga nähakse ette, et edaspidi peab EIP tugevdama koostööd ja koordineerimist teiste rahvusvaheliste finantsasutuste ja Euroopa kahepoolsete asutustega ning laiendama ka kaasrahastamist, kui see on otstarbekas. Eesmärk on luua vajaduse korral tugev koostööraamistik, toetudes olemasolevatele vastastikuse mõistmise memorandumitele.

Sel eesmärgil sõlmitakse vastastikuse mõistmise memorandumi vormis kokkulepe komisjoni, EIP ja EBRD vahel, millega kehtestatakse koostöövormid tehingute jaoks Ida-Euroopas, Taga-Kaukaasias, Venemaal ja Kesk-Aasias. Selles kolmepoolses lepingus ettenähtud koostööviisidena on neis piirkondades kavandatud rakendada EIP ja EBRD sekkumist laenuvõtjatele tehtavate kooskõlastatud ühiste pakkumiste kujul, millest kumbki neist rahastab enamikul juhtudel poole. Nii saaks lõplik laenusaaja üldjuhul sellisest ühendatud pakkumisest ja hinnast kasu. Kolmepoolse lepingu kohaldamist jälgib kolme asutuse kõrgetest ametnikest koosnev juhtivkomitee.

Aruandmine ja arvestus

Komisjon teeb ettepaneku täiustada oma aruandmist Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et need saaksid paremini kontrollida EIP välisvolituse kasutamist. Ka uue finantsmääruse põhjal koostatud raamatupidamiseeskirjad nõuavad, et EIP esitaks komisjonile õigeaegselt üksikasjalikumad finants-, raamatupidamis- ja vajaduse korral ka riskihindamisandmed, et komisjon saaks koostada oma iga-aastased aruanded ja vastata kontrollikoja päringutele.

2010. aastal koostab komisjon volituse kasutamise kohta vahekokkuvõtte, mis võimaldab õigusliku alusega kehtestatud prioriteete vajaduse korral muuta. Selle koostamisel kasutab komisjon muu hulgas EIP tegevusaruannet ja EIP sõltumatu hindamisosakonna hinnangut.

[1] Nõukogu otsus 2000/24/EÜ, 22. detsember 1999, mida on muudetud nõukogu otsusega 2000/688/EÜ, 7. november 2000, nõukogu otsusega 2000/788/EÜ, 4. detsember 2000, nõukogu otsusega 2001/778/EÜ, 6. november 2001, nõukogu otsusega 2005/47/EÜ, 22. detsember 2004, ja nõukogu otsusega 2006/174/EÜ, 27. veebruar 2006. Üldvolituse alla kuulub ka nõukogu otsus 199/786/EÜ, 29. november 1999.

[2] Nõukogu otsus 2001/777/EÜ, 6. november 2001.

[3] Nõukogu otsus 2005/48/EÜ, 22. detsember 2004. Seni on komisjon ainult Venemaa ja Ukraina kohta kinnitanud, et need riigid on täitnud EIP volituses tegevuse alustamiseks ettenähtud tingimused.

[4] Al~[pic]eeria valitsus tühistas kõik EIP väljavõtmata laenud avalikule sektorile; see vabastab uute laenude andmiseks 407 miljonit eurot.

[5] EUR-USD Alžeeria valitsus tühistas kõik EIP väljavõtmata laenud avalikule sektorile; see vabastab uute laenude andmiseks 407 miljonit eurot.

[6] EUR-USD vahetuskursina on kasutatud Euroopa Keskpanga 2005. a. keskmist kurssi. Arvud viitavad eri rahvusvaheliste finantsasutuste 2005. majandusaastale, mis mõnel juhul kestab 1. juulist 30. juunini.

[7] Maailmapanga arvud sisaldavad IBRD (Rahvusvahelise Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga) laenusid ning IDA (Rahvusvahelise Arenguassotsiatsiooni) sooduskrediite.

[8] Maailmapanga ja Aasia Arengupanga kohta käivad arvud arvestavad Aasiat (ilma Kesk-Aasia ja Lähis-Idata) ja Vaikse ookeani regiooni.

[9] See hõlmab ka väljaspool ühenduse volitust antud 0,5 miljardi euro suurust laenu Pekingi lennujaama jaoks.

[10] Ei hõlma krediidiliine 130 miljoni euro väärtuses otse kahepoolsetele ja piirkondlikele asutustele (Euroopa Arengufondid ja Lõuna-Aafrika arenguasutused).

[11] Majandus- ja rahanduskomitee 2006. aasta märtsi aruanne majandus- ja rahandusministrite nõukogule.

[12] Siinkohal tuleks nimetada EIP, EBRD, Euroopa Nõukogu Arengupanga, Põhjamaade Keskkonna Finantseerimiskorporatsiooni ja Põhjamaade Investeerimispanga hiljutist ühisalgatust Euroopa keskkonnakaitse põhimõtted , mille sihiks on keskkonnakaitse põhimõtete, tavade ja nõuete ühtlustamine projektide rahastamisel. Hangetega seoses püüab EIP tagada, et riigihangete korraldamisel järgitaks selliseid ELi tähtsaid põhimõtted, nagu võrdne kohtlemine, mittediskrimineerimine ja läbipaistvus.

[13] Summasid on vähendatud ENRi rahvusvahelise ehitushinnaindeksi alusel.