P6_TA(2005)0301

Kliiring ja arveldus Euroopa Liidus

Euroopa Parlamendi resolutsioon kliiringu ja arvelduse kohta Euroopa Liidus (2004/2185(INI))

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga "Kliiring ja arveldus Euroopa Liidus - tee edasi" (KOM(2004)0312);

- võttes arvesse Giovannini töörühma esimest ja teist raportit piiriülese kliiringu ja arvelduse kohta ELis, mis avaldati vastavalt 2001. aasta novembris ja 2003. aasta aprillis;

- võttes arvesse oma 15. jaanuari 2003. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga "Kliiring ja arveldus Euroopa Liidus: poliitika põhiküsimused ja tuleviku väljakutsed" [1];

- võttes arvesse, et komisjon moodustas kliiringu ja arvelduse nõustamise ning seire ekspertrühma ("CESAME rühm"), mis pidas oma esimese koosoleku 16. juulil 2004;

- võttes arvesse nelja järjestikuse nõukogu eesistujamaa Iirimaa, Madalmaade, Luksemburgi ja Ühendkuningriigi 26. jaanuari 2004. aasta deklaratsiooni, milles rõhutati Lissaboni protsessi tähtsust ning vajadust parandada reguleerimise kvaliteeti ja kaaluda õigusaktide asemel alternatiivseid võimalusi;

- võttes arvesse Euroopa Keskpanga presidendi poolt 25. oktoobril 2004 täiskogu istungil toimunud arutelu käigus tehtud tähelepanekuid;

- võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

- võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0180/2005),

A. arvestades, et väärtpaberite kliiringu ja arvelduse infrastruktuur on käesoleval ajal ELis alles kujunemas ning piiriülene kliiring- ja arveldustegevus pole siiani piisavalt ühtlustatud, ning arvestades, et komisjon viib läbi mõju-uuringut, et teha kindlaks regulatiivsete ja mitteregulatiivsete alternatiivide kasutegurid seoses piiriüleste tehingute kulude vähendamisega (sh Giovannini töörühma poolt määratletud takistuste kõrvaldamisega), pidades silmas kõigi osaliste (emitendid, investorid ja finantsvahendajad) huve, ning arvestades, et uuringu tulemusena võidakse teha õigusloomealane ettepanek, kuid ei tarvitseta seda teha;

B. arvestades, et kliiringu ja arvelduse sektor on siseriiklike tehingute osas edukas, uuenduslik ja reageerib tarbija survele; arvestades, et väärtpaberitehingute piiriülese kliiringu ja arvelduse osas, kus väärtpaberiarvelduste infrastruktuur on killustunud mitmeteks kohalikeks süsteemideks, on tõhususe suurendamiseks veel märkimisväärselt arenguruumi; arvestades, et mõned kliiring- ja arveldusteenuste kasutajad on siiski pigem suurfirmad, kes on suutelised oma huvide kaitsmiseks pidama kindlalt läbirääkimisi teenuseosutajatega; arvestades, et tuleks rõhutada, kui oluline on jõuda ülemaailmse süsteemini, mis pakub turvalist ja tõhusat tehingute raamistikku kõigile kasutajatele (investorid, emitendid, finantsvahendajad), edendades seeläbi konkurentsi;

C. arvestades, et ELi kliiring- ja arveldusteenuste turul valitseb konkurents, ent konkurentsi intensiivsus erineb konkreetsete teenuste lõikes ja suuri teenuseosutajaid on suhteliselt vähe (näiteks tegeleb arvukalt suuremaid kohalikke depoopanku kliiringu ja arvelduse tüüpi teenustega "siseselt", teostades väärtpaberiülekandeid oma klientide vahel); arvestades, et komisjon peaks tegema nõuetekohaselt vahet kauplemisjärgsetel funktsioonidel, mida pakuvad konkureerides järgmised asutused:

a) väärtpaberite keskdepositooriumid, milles on ühendatud keskregistri tegevus ja lõplik (keskne) arveldustegevus; need asutused võivad teatud juhtudel pakkuda ka kõrvalteenuseid, näiteks tasaarveldusteenuseid, mida komisjon käesoleval ajal nimetab kliiringuks; mõnedel juhtudel pakuvad need asutused ka hoiu- ja pangandusteenuseid;

b) rahvusvahelised väärtpaberite keskdepositooriumid, mis viivad ellu kaht liiki tegevust:

1) tegutsevad väärtpaberite keskdepositooriumidena Eurobondi tehingute arveldamisel ja

2) osutavad ülemaailmselt hoiuteenuseid väärtpaberite osas, mille puhul nad ei tegutse depoopankadena; ühe osana neist ülemaailmselt osutatavatest hoiuteenustest pakuvad rahvusvahelised väärtpaberite keskdepositooriumid laenuprogramme ja muid kolmepoolseid teenuseid;

c) kesksed osalejad, kes osutavad keskseid garanteerimise ja enamikul juhtudel ka tasaarvelduste teostamise teenuseid (mõlemat liiki teenuseid nimetatakse komisjoni teatises kliiringuks); kuna kesksete osalejate põhifunktsioon seisneb tehingu kummagi osapoole asendamises, astudes ise tehingusse, koondavad nad asendamise riskid koos oma arveldavate liikmetega; ja

d) depoopangad, mis osutavad kliiring- ja arveldusteenuseid ning mis võivad osaleda arveldavate liikmetena keskse osaleja teenuste osutamisel;

D. arvestades, et piiriülese kliiringu ja arvelduse turg on ELis ebatõhus ning see tuleneb osaliselt kahest põhjusest: suurematest tehingutega seotud tegevuskuludest, mille põhjuseks on riikidevahelised erinevused õigusnormides, tehnilistes nõuetes, turutavades ja maksustamisprotseduurides ning mõnel juhul piiravatest turutavadest tulenevatest kõrgematest marginaalidest;

E. arvestades, et ülalmainitud Giovannini raportid tuvastasid 15 takistust, mis on tingitud nimetatud riikidevahelistest erinevustest, ning CESAME töörühm töötab selle nimel, et kooskõlastada era- ja avaliku sektori algatusi nende kõrvaldamiseks; ning arvestades, et mõningaid õiguslikke ja juurdepääsuga seotud takistusi on võimalik kõrvaldada üksnes õigusaktide kaudu;

F. arvestades, et käimasolevast börside koondumisest ning kesksete kliiring- ja arveldusfunktsioonide monopoliseerumise tendentsist tuleneb vajadus piiriülese kliiring- ja arveldusturu suurema läbipaistvuse järele,

1. toetab kindlalt eespool nimetatud komisjoni teatises püstitatud eesmärki luua ELis tõhus, ühtne ning turvaline turg väärtpaberite kliiringuks ja arvelduseks;

2. usub, et tõhusate ELi kliiring- ja arveldussüsteemide loomine on keeruline protsess, ning märgib, et Euroopa tõeline lõimimine ja ühtlustamine eeldab erinevate sidusrühmade ühiseid jõupingutusi ning et käimasoleva avaliku poliitikaarutelu puhul tuleks piisavalt arvesse võtta direktiivi 2004/39/EÜ [2] aluseks olevaid põhimõtteid ning keskenduda:

a) piiriülese kliiringu ja arvelduse kulude vähendamisele;

b) tagamisele, et iga süsteemi- või muu risk piiriüleses kliiringus ja arvelduses oleks korralikult juhitud ja reguleeritud;

c) kliiringu ja arvelduse lõimimise edendamisele konkurentsimoonutuste kõrvaldamise kaudu; ning

d) nõuetekohase läbipaistvus- ja halduskorralduse tagamisele;

3. usub, et põhimõtteliselt tuleks ELi õigusakte analüüsida tasuvuse seisukohalt ning et EL peaks võtma õigusaktid tarvitusele siis, kui on selge oht, et turul võib tekkida probleeme, ning kui õigusaktid on tõhus ja proportsionaalne viis selgelt määratletud probleemide lahendamiseks;

4. väidab kindlalt, et ükski uus eeskiri selles valdkonnas ei tohiks dubleerida olemasolevaid eeskirju, mida kohaldatakse teatud üksuste suhtes; märgib, et see on eriti oluline pangandussektori ja investeerimisteenuste sektori topeltreguleerimise vältimiseks; eelistab funktsionaalset lähenemist eeskirjadele, mis võtab arvesse erinevate üksuste erinevaid riskiprofiile ja konkurentsialaseid olukordi ning väärtpaberite keskdepositooriumite rolli, mida tunnustab enamik liikmesriike;

5. on veendunud, et ebavajalikku regulatiivset koormust on võimalik kõige paremini vältida, pöörates erilist tähelepanu analüüsile, mille eesmärk on võimalike eeskirju vajavate küsimuste tuvastamine;

6. ei näe mingeid tõendeid, et siseriiklikul tasandil oleks kliiring- ja arveldusteenuste osutajate tegevus vähe reguleeritud, ehkki regulatsioon on ELi erinevates riikides erinev, või et nendepoolsete süsteemiriskide kontroll oleks ebapiisav; märgib ära abinõud, mille eesmärk on maandada tegevusriski (süsteemi kokkuvarisemine), mis on kliiringu ja arvelduse puhul kõige olulisem süsteemiriski allikas; juhib siiski tähelepanu vajadusele tagada kaitse kõikide süsteemiriskide (tegevusriskid, likviidsuse ja krediteerimisega seotud riskid) vastu; märgib, et võrgustikule avaldatavatest välismõjudest, mastaabisäästust ja muudest teguritest tuleneva kesksete kliiring- ja arveldusfunktsioonide koondumise loomuliku tendentsiga kaasneb paratamatult ka nende riskide koondumine, mis käesoleval ajal on hajutatud mitmete arveldussüsteemide vahel;

7. tervitab komisjoni otsust viia läbi mõjuhinnang, mis hõlmaks nii õigusloomealase kui õigusloomevälise võimaluse võimalike kulude ja tulude ning nende ulatuse põhjalikku analüüsi;

8. usub, et kehtivaid õigusakte on vaja tõhusalt jõustada ja parandada; kutsub komisjoni üles astuma jõulisi samme, et tagada vastavate õigusaktide (nt direktiiv 98/26/EÜ [3] arvelduse lõplikkuse kohta makseja väärtpaberiarveldussüsteemides ning direktiiv 2004/39/EÜ) nõuetekohane ja järjekindel rakendamine ning range täitmine;

9. tunneb muret direktiivi 2004/39/EÜ 2. tasandi rakendamisel tekkinud viivituste pärast ja juhib tähelepanu sellele, et kohaldamiskuupäeva edasi lükates ei tohiks eirata Euroopa Parlamendi pädevust;

10. avaldab kahetsust, et komisjon ei käsitlenud kauplemisjärgseid teenuseid samaaegselt investeerimisteenustega; tunneb muret, et direktiiviga 2004/39/EÜ kehtestatud vaba juurdepääsu põhimõtted on tekitanud õigusliku vaakumi, iseäranis menetluste ühtlustamise, tegevuslubade väljastamise ning järelevalve osas;

11. usub, et kui komisjon valib mõju hindamise tulemustest lähtuvalt õigusloomealase alternatiivi, peaks tema ettepanek keskenduma eelkõige järgmistele punktidele:

i) juurdepääsuõiguste kinnitamine ja tugevdamine eesmärgiga tagada õiglane ja mittediskrimineeriv juurdepääs kesksete kliiring- ja arveldusteenuste pakkujatele;

ii) kliiring- ja arveldusteenuste osutajate tegevusloaõiguse tugevdamine, mida vajadusel täiendab õigusnormide lähendamine;

iii) läbipaistvuse ning turujõudude tõhusa tegutsemise võimaldamine;

iv) järjepideva reguleerimise, järelevalve ja läbipaistvuse saavutamine, et võimaldada kliiring- ja arveldusteenuste pakkujatel maandada süsteemiriski ja vältida konkurentsi kahjustavat tegevust;

v) erinevate osalejate tegevuse reguleerimisel funktsionaalse lähenemise kehtestamine, mis võtab arvesse erinevate üksuste erinevaid riskiprofiile ja konkurentsialaseid olukordi;

vi) olemasolevate turutavadega ning ülemaailmselt ja ELis kasutatavate mõistetega kooskõlas olevate ühtsete määratluste kasutusele võtmine;

12. nõustub komisjoniga, et kliiring- ja arveldusteenuste struktuuri üle peaks otsustama eelkõige turg; on arvamusel, et ükski konkreetne mudel (nt kasutaja omand ja kasutaja juhitud, aktsionäride või osanike omand, riigi omand jne) ei tohiks olla kohustuslik;

Giovannini takistused

13. usub, et piiriülese kliiringu ja arvelduse kulude vähendamine eeldab ennekõike Giovannini töörühma poolt määratletud 15 takistuse kõrvaldamist, võimaluse korral turumehhanismide kaudu; nõuab tungivalt, et kõik riiklikus ja erasektoris tegutsevad üksused mitmekordistaksid oma jõupingutusi nende kõrvaldamiseks; toetab komisjoni jõupingutusi kooskõlastada seda projekti CESAME töörühma kaudu;

14. leiab, et Giovannini takistuste eemaldamine jääb prioriteediks; usub, et vajadusel peaks eeskirjade peamiseks eesmärgiks olema nende õiguslike ja maksualaste takistuste kõrvaldamine, mida ei ole riikliku sekkumiseta võimalik kõrvaldada;

15. usub, et finantsinstrumentide ülekandmise kohta käivate siseriiklike õigusaktide vastuolulisus on üks peamisi põhjuseid, miks piiriüleste tehingute kulud on siseriiklike tehingute kuludest kõrgemad; toetab käimasolevaid püüdlusi neid õigusakte ühtlustada, kuid annab endale aru, et selle projekti lõpuleviimiseks võib kuluda palju aastaid; tervitab õiguskindluse töörühma loomist komisjoni poolt; nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks selle töörühma tööd kui üht olulisimat vahendit lähenemise edendamiseks Euroopa tasandil; kutsub komisjoni üles lähtuma selle töö tulemustest ja tegema tihedat koostööd kolmandate riikide ning selliste rühmadega nagu Unidroit ja 13. detsembri 2002. aasta Haagi konventsioon kohaldatava õiguse kohta seoses teatud õigustega vahendaja poolt hoitavate väärtpaberite osas; ning nõuab, et Euroopa Parlament ja liikmesriigid kaasataks vajalikul ajal Euroopa läbirääkimiste positsiooni määratlemisse antud küsimuses;

16. usub, et maksualased takistused on piiriülese kliiringu ja arvelduse kõrgemate kulude üheks põhjuseks; toetab käimasolevaid püüdlusi neid takistusi vähendada; väljendab heameelt, et komisjon on loonud maksuküsimuste kooskõlastamise ja ühtlustamise protsessi algatamiseks maksualase vastavuse ekspertide töörühma;

17. usub, et töö maksuasjades tuleks lühiajaliselt keskendada aruandlusnõuete standardiseerimisele, millele järgneks diskrimineerivate maksustamistavade täiendav kõrvaldamine; on arvamusel, et kui üle kogu Euroopa oleks võimalik anda maksuhalduritele teavet tüüpvormil, võiks see märkimisväärselt vähendada kliiring- ja arvelduskulusid, kahjustamata liikmesriikide pädevust oma maksude üle otsustamisel;

CESRi ja EKPSi standardid

18. nõuab tungivalt, et Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee (CESR) määratleks selgelt oma tegevuse õigusliku aluse nende teemade osas, mille puhul tal puudub mandaat ELi õigusaktide alusel, ning teeks igal juhul tihedat koostööd Euroopa Parlamendiga ja hoiaks teda täielikult kursis oma 3. ja 4. tasandi tegevustega, eelkõige seoses selliste turu struktuuriga seotud äärmiselt poliitiliste teemadega nagu kliiring ja arveldus, ning kõrvaldaks oma standardite kohustusliku iseloomu;

19. avaldab kahetsust, et CESR ja Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS) ei konsulteerinud laialdasemalt ja avatumalt asjaomaste turuosalistega ning teiste Euroopa institutsioonidega; seab kahtluse alla CESRi ja EKPSi "olulise tähtsusega depoopanga" kontseptsiooni kasulikkuse, kuna see on kahetähenduslik; usub, et CESRi ja EKPSi standardid peavad välistama topeltreguleerimise asutuste puhul, mille suhtes juba kohaldatakse panganduseeskirju;

20. avaldab kahetsust seoses CESRi ja EKPSi standardite vastuvõtmise ajastamisega perioodile, mil kaalutakse 1. tasandi meetmeid; kinnitab veelkord, et CESRi standardid, olgu õigusloomealased või õigusloomevälised, ei tohi ette ära määrata ELi õigusnorme; nõuab tungivalt täielikku konsulteerimist ja läbipaistvust standardite rakendamisel ning usub, et rakendamine tuleks edasi lükata vähemalt seni, kuni komisjon on otsustanud, kas esitada direktiivi ettepanek; juhib tähelepanu sellele, et vaatamata CESRi ja EKPSi panusele kuulub esmane vastutus ja pädevus selles valdkonnas igal juhul Euroopa õigusloojale;

21. on mures selle pärast, et vaatamata CESRi otsusele lükata standardite rakendamine edasi nõuavad mõned reguleerijad siiski juba nende standardite rakendamist turuosaliste poolt; on mures ka teadete pärast, mille kohaselt tegelevad CESR ja EKPS konsulteerimata ja suletud uste taga nende standardite ümbersõnastamisega;

22. usub, et kui ei esitata ettepanekut kliiringut ja arveldust käsitleva direktiivi kohta, tuleb välja töötada CESRi kontrollimise tõhus alternatiivne vahend, mis tagaks Euroopa Parlamendile tõhusa ülevaate 3. tasandi tegevustest; kutsub kõiki asjaomaseid institutsioone ja sidusrühmi üles osalema arutelus selle eesmärgi saavutamise viisi üle; märgib, et seda eesmärki oleks võimalik saavutada alljärgnevalt:

i) tagades, et Euroopa Parlamendile edastatakse teade kõikide CESRile saadetud mandaatide kohta, ja kindlustades ka, et CESR hoiab Euroopa Parlamenti kursis (alates võimalikult varasest staadiumist) 3. tasandil tehtava tööga seoses teemadega, mille puhul kerkivad üles poliitiliselt tundlikud küsimused;

ii) arendades ja suurendades Euroopa Parlamendis toimuvate CESRi esindajate kuulamiste tõhusust sihikindla küsitlemise ja ristküsitlemise teel;

iii) regulaarsete kirjalike raportite esitamine CESRi poolt majandus- ja rahanduskomisjonile;

Konkurents

23. usub, et eespool nimetatud komisjoni teatises toodud mõisted ei tee selget vahet turu erinevate sektorite tegevusel ja et neid tuleb oluliselt parandada, kui õigusloomealane ettepanek tehakse;

24. tunnistab mastaabisäästu ja tegevusulatuse eeliseid, mis võivad tuleneda kontsentratsiooni lubamisest; märgib, et kliiring- ja arveldusteenuste kasutajad on nõudnud konsolideerimist palju aastaid ning et hiljutine konsolideerimine annab loodetavasti edasist kasu lähemas tulevikus, kui seda korralikult kontrollitakse; usub, et asjakohase õigusliku ja regulatiivse raamistiku puudumine ei võimalda luua integreerimise edendamiseks vajalikku võrdset mänguruumi;

25. nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks proaktiivselt oma üldist pädevust konkurentsiõiguse valdkonnas, et tõkestada turgu valitseva seisundi kuritarvitusi ja muud konkurentsi kahjustavat tegevust; märgib hiljutiste konkurentsialaste kohtuotsuste olulist mõju selles valdkonnas; juhib aga siiski tähelepanu asjaolule, et need juhtumid puudutasid tugeva läbirääkimiste positsiooniga suuri turuosalisi ja et erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, et kõikidele turuosalistele oleks tagatud mittediskrimineeriv juurdepääs põhilistele võimalustele;

26. nõustub, et kliiring- ja arveldussüsteemide sektori mõned osad väärivad konkurentsipoliitika seisukohast põhjalikumat tähelepanu; tunnistab, et teatud firmadel on kliiring- ja arveldusturul suur osakaal ning see võib raskendada turu tõrgeteta toimimist; on arvamusel, et üksnes juhul, kui turgu valitsevat seisundit kuritarvitatakse, kannatavad kliendid ja on õigustatud riiklik poliitiline sekkumine;

27. hoiatab komisjoni konkurentsialaste õigusaktide lahjendamise eest; nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks proaktiivselt oma konkurentsi kaitsmise pädevust, et tõkestada turgu valitseva seisundi kuritarvitusi või muud konkurentsi kahjustavat tegevust, iseäranis seoses hinnastruktuuride läbipaistvusega; nõuab tungivalt, et komisjon:

i) tagaks kõikidele kasutajatele õiglase ja võrdse juurdepääsu;

ii) uuriks ristsubsideerimise olemasolu põhi- ja lisandväärtusteenuste vahel; ning

iii) tagaks turgu valitseva seisundiga osalejate asjakohase käitumise vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 82;

märgib hiljutiste konkurentsialaste kohtuotsuste mõju selles valdkonnas;

28. usub, et tõhusad ja läbipaistvad mittediskrimineerivad juurdepääsuõigused kliiring- ja arveldusteenustele on tähtsad, et tagada ELis konkurentsivõimeline ja terviklik finantsturg; soovitab kasutada direktiivi 2004/39/EÜ proaktiivse jõustamise võimalust koos komisjoni üldise konkurentsialase pädevuse ärksa kasutamisega konkurentsi valdkonnas, et välistada juurdepääsupiirangute kuritarvitamine konkurentsi takistamise eesmärgil;

29. on nõus, et juurdepääs võidakse keelata, kui see pole tehniliselt teostatav või objektiivsetel ja läbipaistvatel põhjustel äriliselt elujõuline või täiesti ohutu; nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks oma üldist pädevust konkurentsiõiguse valdkonnas, et takistada juurdepääsupiirangute kuritarvitamist konkurentsi takistamise eesmärgil;

30. toetab käimasolevat mõju hindamist, mida komisjon viib läbi eesmärgiga hinnata vajadust õigusloomemeetmete järele; toetab komisjoni ideid, mis puudutavad hinnastruktuuride läbipaistvust; märgib, et võrreldavusel võivad tekkida raskused, kui mitmed kulukomponendid koondatakse ühte tariifikomponenti; peab küsitavaks, kas on vajalik eraldada kliiringu ja arvelduse põhitegevus ja niinimetatud lisandväärtusteenused, et käsitleda vaba konkurentsi, mittediskrimineerivat juurdepääsu ja riskide maandamist puudutavaid õiguspäraseid küsimusi; ootab, et mistahes komisjoni ettepanekud selles valdkonnas oleks proportsionaalsed turul tuvastatud probleemidega;

31. väljendab muret seoses küsimusega, kas kauplemisjärgseid teenuseid tuleks käsitleda üldhuviteenuste kategooria raames; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et sama teenust osutavaid turuosalisi reguleeritakse samal viisil;

32. usub, et kliiring- ja arveldusteenuste kesksed osutajad peaksid arvestama täielikult kõikide kasutajate huvidega ning võimalikult suurendama kasutajate konsulteerimist ja hinnastruktuuride läbipaistvust; samuti peaksid nad tagama, et nende kesksete teenuste ja muude turuosaliste, eriti pankadega konkureerides osutatavate teenuste vahel ei toimu ristsubsideerimist, nagu seda juba tehakse muudes sektorites; usub, et kliendid peaksid maksma üksnes tarbitavate teenuste eest ning neil peaks olema selge ja kitsendusteta valik sellest, kust osta nende tehinguteks vajalikke pangateenuseid; on arvamusel, et kommertspanga rahal põhinevad väärtpaberiarveldussüsteemid peaksid võimaldama valida ka keskpanga rahas arveldamise;

*

* *

33. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

[1] ELT C 38 E, 12.2.2004, lk 265.

[2] ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

[3] EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45.

--------------------------------------------------