[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 5.3.2008

KOM(2008) 125 lõplik

KOMISJONI TEATIS, EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE naaberriikidega peetavate transpordialase koostööga seotud

selgitavate läbirääkimiste arengu kohta

KOMISJONI TEATIS, EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE naaberriikidega peetavate transpordialase koostööga seotud

selgitavate läbirääkimiste arengu kohta (EMPs kohaldatav tekst)

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Selgitavate läbirääkimiste korraldus 4

3. Läbirääkimiste esimese vooru esialgsed järedused 5

3.1. Tugev toetus komisjoni lähenemisviisile 5

3.2. Lähenemisviisis tehtavad muudatused 6

4. Hetkeolukord, saavutused ja järgmised sammud 7

4.1. Üleeuroopalised transpordikoridorid ja -piirkonnad 7

4.2. Meremagistraalid 7

4.3. Põhjatelg 7

4.4. Kesktelg 8

4.5. Kagutelg 8

4.5.1. Lääne-Balkani piirkondlik põhitranspordivõrk 8

4.5.2. Ühendusteed Lähis-Ida, Kaukaasiaja Kesk-Aasiaga 9

4.6. TRACECA transpordikoridor 9

4.7. Vahemere teljed ja piirkondlik transpordialane tegevuskava 10

5. Kokkuvõte 10

1. SISSEJUHATUS

Komisjoni teatises Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta [1] toodi esile Euroopa naabruspoliitika arendamise temaatilised ja valdkondlikud põhiaspektid ning vajadus arendada partnerriikidega mitmepoolset dialoogi energeetika, transpordi, keskkonna ja piirihalduse teemadel. Samuti tõstatati teatises küsimused energeetika- ja transpordialaste mitmepoolsete kokkulepete sõlmimise ning erinevate käimasolevate algatuste ühtlustamise kohta. Eriti toonitati, et on vaja lähendada poliitilist dialoogi ja transpordikoridori tegelikku arendamist. Seda sõnumit arendati edasi hiljutises tõhusat Euroopa naabruspoliitikat käsitlevas teatises[2], milles komisjon esitas liikmesriikidele ja Euroopa naabruspoliitika partneritele tungiva palve teha koostööd tähtsamate üleeuroopaliste transporditelgede naaberriikidesse laiendamise lõpuleviimise nimel.

Komisjoni Lääne-Balkani riike käsitlevas teatises[3] rõhutati, et Euroopa Liiduga lõimumise perspektiiv on kogu piirkonnas reformi liikumapanev jõud ning seega peamine stabiilsust ja edasiminekut soodustav tegur. ELi viimase laienemise järel külgnevad Lääne-Balkani riigid täielikult ELi liikmesriikide territooriumiga, mistõttu on transpordisektori kooskõlastatud arendamine üks põhiküsimusi.

Lisaks kavandati Moskva tippkohtumisel mais 2005 vastu võetud partnerlus- ja koostöölepingu ning nelja „ühist ruumi” käsitlevate suuniste raames loodud ELi-Venemaa strateegilise partnerlusega transpordisektorite ja järkjärgulise transpordivõrkude lõimimise vastastikuse täiendavuse edendamist, tehniliste ja halduslike kitsakohtade kõrvaldamist ning transpordi infrastruktuuride ja koostalitlusvõime tagamist asjakohaste õigusaktide ühtlustamise kaudu.

Suuniseid transpordi kohta Euroopas ja naaberpiirkondades käsitlevas komisjoni teatises[4] kirjeldatakse esimesi samme kõikehõlmavas poliitikas, mis on suunatud ELi transpordisüsteemi tihedamale lõimimisele naaberriikidega. Kõnealune poliitika keskendub viiele põhilisele rahvusvahelises kaubanduses kasutatavale transporditeljele ning asjakohastele standarditele ja õigusaktidele (horisontaalmeetmed), mis mõjutavad nende marsruutide kasutamist kõikide transpordiliikide puhul[5]. See lähenemisviis võib aja jooksul viia kogu transpordisektori ühiste eeskirjade ühtlustamiseni ning võimaldada seega luua uue tõhusa transpordituru, milles osaleb EL koos oma naabritega. Eriti oluliselt võib see mõjutada riike, kus poliitilistel põhjustel on transpordisektoris suhteliselt vähe koostööd tehtud.

Kõnealuses teatises teatas komisjon, et rakendab poliitikat kahes etapis. Esimeses etapis peetakse selgitavaid läbirääkimisi naaberriikidega, et hinnata nende huvi ja kindlat soovi tugevdada kehtivaid koordineerimissüsteeme. Nende läbirääkimiste eesmärk peaks olema tagada, et koostööstruktuuri vorm ja sisu vastavad võimalikult tõhusalt asjaomaste poolte vajadustele ja ootustele. Teises etapis esitaks komisjon selgitavate läbirääkimiste tulemusel konkreetsed soovitused ja/või ettepaneku poliitika ja koordineerimissüsteemi või -süsteemide rakendamiseks.

Juunis 2007 tervitas ELi transpordiministrite nõukogu nii teljepõhise lähenemisviisi edasist laiendamist kui ka horisontaalmeetmete rõhutamist ning palus komisjonil esitada ettepanekud selle lähenemisviisi tegeliku rakendamise ning organisatsioonilise struktuuri ja telgede koordineerimissüsteemi tugevdamise kohta.

Selgitavate läbirääkimistega alustati 2007. aasta kevadel ning esimesed arutelud on peetud kõikide naaberriikide- ja -piirkondadega. Läbirääkimised edenevad jõudsalt ja neid kajastatakse käesolevas teatises, samuti kirjeldatakse selles esialgseid järeldusi. Lääne-Balkani piirkonnas on kõnealused läbirääkimised juba edukalt lõpule viidud. Seepärast esitab komisjon nõukogule koos käesoleva teatisega Kagu-Euroopa transpordiühenduse asutamislepingu läbirääkimissuuniste ettepaneku.

2. SELGITAVATE LÄBIRÄÄKIMISTE KORRALDUS

Selgitavate läbirääkimistega alustati 2007. aasta kevadel ja esimesed kohtumised on peetud nii kõikide naaberriikidega, üleeuroopaliste transpordikoridoride ja –piirkondadega kui ka mitme sidusrühmaga. Lisaks mitmele töörühma tasandil peetud kohtumisele on toimunud järgmised olulised kohtumised.

- Kõnealuse aasta jooksul on toimunud mitmed kohtumised üleeuroopaliste transpordikoridoride ja –piirkondadega , sealhulgas kaks kohtumist transpordikoridoride eesistujate ja sekretäride vahel (esimene toimus 2007. aasta jaanuaris ja teine oktoobris).

- ELi ja Venemaa vahelise transpordidialoogi raames tegutsev transpordistrateegiate, infrastruktuuri ning avaliku ja erasektori partnerlusega seotud töörühm on kohtunud kahel korral – oktoobris 2007 Moskvas ja jaanuaris 2008 Brüsselis. Logistikaprobleemidega tegelev sihttöörühm, mis asutati selleks, et uurida olukorda ELi ja Venemaa piiril ja anda soovitusi läbilaskevõime suurendamise kohta, lõpetas oma töö Saksamaa eesistumise ajal juunis 2007 ning esitas oma aruande komisjonile ja Venemaa transpordiministeeriumile. Töörühma soovitusi peavad nüüd rakendama dialoogi raames tegutsevad alalised töörühmad. Aruandes soovitatud infrastruktuuri uuendamine ja menetluslikud meetmed on abiks põhjatelje ning horisontaalküsimuste arendamisel.

- Alates märtsist 2007 on Brüsselis ja Kiievis korraldatud mitu tulemusrikast läbirääkimisvooru, et käsitleda laiendatud lepingut Ukrainaga , mis asendaks kehtivat partnerlus- ja koostöölepingut.

- Euroopa-Vahemere piirkonna transpordifoorum tuli kokku mais 2007 ja võttis vastu piirkonna transpordialase tegevuskava ajavahemikuks 2007–2013. Foorumi järelmeetmena kogunes novembris 2007 infrastruktuuri töörühm, et kindlaks määrata teljed ja ajakohastada infrastruktuuriprojektide nimekirja. Nende kohtumiste tulemusel toimus Lissabonis 3. detsembril 2007 Vahemere piirkonna transpordisüsteemi käsitlev kõrgetasemeline konverents, mille korraldas komisjon ELi eesistujariigi Portugali toetusel. Sellel konverentsil tunnustasid asepresident Barrot ning ELi ja Vahemeremaade ministrid tegevuskava keskset rolli üleeuroopaliste transpordivõrkude põhitelgede laiendamisel ning ühenduse õigustiku laiendamisel kõnealusesse piirkonda.

- TRACECA mitmepoolse kokkuleppega loodud piirkondliku koostöö raamistiku alusel on korraldatud mitu kohtumist alates kohtumistest töörühmade tasemel kuni 13.–14. detsembril 2007 Astanas peetud valitsustevahelise komisjoni kohumiseni, kus alustati ametlikult selgitavate läbirääkimistega ning mille ülesanne on teha 2008. aasta tippkohtumise jaoks ettepanekuid selle kohta, kas ja kuidas saab TRACECA programmi struktuuridele tuginedes luua tulevase õigusliku ja institutsioonilise raamistiku, määrates sellega kindlaks koostöö uue, pikaajalise aluse.

3. LÄBIRÄÄKIMISTE ESIMESE VOORU ESIALGSED JÄREDUSED

3.1. Tugev toetus komisjoni lähenemisviisile

Vaatamata sellele, et kõikide naaberriikidega tuleb pidada täiendavaid läbirääkimisi, enne kui komisjon saab teha konkreetseid ettepanekuid selle kohta, kuidas tugevdada koordineerimissüsteeme, on esialgsed järeldused juba tehtud. Üldiselt on läbirääkimised kinnitanud toetust käesolevas teatises esitatud komisjoni lähenemisviisile, eelkõige valitseb laialdane üksmeel järgneva suhtes:

- teljepõhine lähenemisviis on kasulik ELi ja naaberriikide koostöö alus;

- sihid tuleb seada infrastruktuurimeetmetest kaugemale ning transpordikoridori arendamist ja üldist poliitilist arutelu tuleb lähendada;

- oluline on tugeva ja siduva koordineerimissüsteemi olemasolu, milleks võiks olla kas vastastikuse mõistmise memorandum või rahvusvaheline kokkulepe;

- vastavalt komisjoni ettepanekule (vt tekstikast) on olemasolevaid piirkondlikke struktuure ja tehnilisi sekretariaate edasi arendades vaja paika panna telgede juhtimise ülesanded.

Telgede/piirkondade kaupa korraldatud ministrite kohtumised, kus tehakse strateegilisi otsuseid telgede muutmise, osalevate riikide ja üksuste ning koordineerimisstruktuuri rahastamise kohta. Telgede rakendamist jälgiv piirkondlik juhtrühm, kuhu kuulub iga asjaomase riigi kõrgetasemeline esindaja ning mille ülesanne on koostada telgede jaoks üldplaane, sealhulgas selgitada välja kitsaskohad, esitada ettepanekuid ja seada meetmetega seotud prioriteedid. Kõik piirkondlikud juhtrühmad peaksid kohtuma regulaarselt, et tagada kokkulepitud meetmete järjekindel rakendamine ja leppida kokku näiteks ühtsetes strateegilistes ja projekti tasandil rakendatavates hindamis- ja järelevalvemeetodites. Lisaks ministrite kohtumiste ettevalmistamisele peaks piirkondlik juhtrühm esitama aruandeid Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitika vastavale alamkomiteele, et asjakohaseid ettepanekuid saaks lisada kahepoolsetesse ja piirkondlikesse tegevuskavadesse. Piirkondlik juhtrühm võib otsustada asutada töö- või rakkerühmi, kus kõik või mõned juhtrühma liikmed tegelevad üksikasjalikumalt tehniliste küsimustega. Samuti korraldab juhtrühm rahastajate konverentse ning kaasab tööturu osapooli ja muid sidusrühmi. Haldus- ja tehnilist tuge pakkuv alaline sekretariaat. Ta jälgib telgedega seotud uurimistöid, valmistab ette juhtrühma koosolekuid ja ministrite kohtumisi ning tegeleb kõnealuste kohtumistega seotud logistikaküsimustega. Juhtrühm ja sekretariaat peaksid tegema koostööd Euroopa koordinaatoritega, eelkõige siseveeteede ja meremagistraalide või üleeuroopaliste transpordivõrkude koordinaatoritega. |

3.2. Lähenemisviisis tehtavad muudatused

Selgitavate läbirääkimiste tulemusel tuleb komisjoni esialgu väljapakutud lähenemisviisi teha vaid väikseid muudatusi. Need hõlmavad peamiselt kogu meetme geograafilisi ja valdkondlikke aspekte.

- Koostööd Šveitsiga tuleks jätkata olemasolevate struktuuride raames, kuna need on transpordisektoris juba hästi toimivad. See koostöö põhineb ELi ja Šveitsi vahelistel kahepoolsetel suhetel ning kokkulepetel; Šveitsi läbivad transpordikoridorid, mis ühendavad Itaaliat Saksamaa, Prantsusmaa ja Austriaga, moodustavad juba praegu osa üleeuroopalise võrgustiku poliitikast.

- Kuna kaubandus ja seega ka transpordiühendused peavad üha enam üleilmastuvas maailmas olema ülemaailmse perspektiiviga, nõustub komisjon, järgides 2007. aasta juuni transpordinõukogu järeldusi, vajadusega kaasata Kesk-Aasia riike teljepõhisesse lähenemisviisi nende osalemise kaudu TRACECA raamistikus.

- Ühtse Euroopa taeva algatuse laiendamine naaberpiirkondadesse edeneb jõudsalt ja komisjon taotleb nõukogult läbirääkimissuuniseid, et laiendada naaberriikidega sõlmitud täiendavate kõikehõlmavate lennunduslepingute kaudu ühist lennunduspiirkonda aastaks 2010. Seepärast tehakse ettepanek lennundussektorit lähenemisviisi mitte kaasata, samas aga võiks võimalikke telgedel tekkivaid kitsaskohti silmas pidades uurida lennujaamade infrastruktuuri tehtavaid investeeringuid.

- Samalaadne areng on toimunud seoses ELi satelliitnavigatsioonisüsteemi Galileo arendamisega. Seepärast teeb komisjon ettepaneku jätkata Galileo alast koostööd selleks ettenähtud konkreetse raamistiku alusel ja mitte kaasata seda telgedega seotud koordineerimisstruktuuridesse.

Seoses nõukogu taotlusega ühendada tähtsamate üleeuroopaliste transporditelgede naaberriikidesse laiendamine Aafrika transpordivõrkudega , rõhutab komisjon, et ta juba toetab terviklike üleaafrikaliste transpordivõrkude ja -talituste arendamist, mis sai uut hoogu 2007. aastal, kui käivitati EL-Aafrika infrastruktuurialane partnerlus.

4. HETKEOLUKORD, SAAVUTUSED JA JÄRGMISED SAMMUD

4.1. Üleeuroopalised transpordikoridorid ja -piirkonnad

Üleeuroopaliste transpordikoridoride ja –piirkondadega peetud kohtumistel on käsitletud ELi territooriumil ja sellest väljaspool olevate koridoride vahelisi erinevusi, telgede soodsaimaid geograafilisi ulatusi, tõhusalt toimiva juhtrühma vajalikke ülesandeid ning horisontaalmeetmete rolli. Transpordikoridoride eesistujate ja sekretäride vahetu kogemuse kaudu transpordikoridoride toimimise tugevate ja nõrkade külgedega on saadud olulisi teadmisi.

Kuigi üleeuroopaliste transpordikoridoride kontseptsioonil on omad head küljed, on samuti selge, et see tuleb läbi vaadata. Eelkõige peab komisjon oluliseks, et tuleb selgelt eristada koridore, mis kuuluvad ELi laienemise järel üleeuroopalise transpordivõrgu prioriteetide hulka[6], ja koridore, mis ühendavad ELi naaberriikidega. Samal ajal on oluline asjakohaselt lõimida koridoridega seotud ülesandeid ja väärtuslikke kogemusi olemasolevatesse piirkondlikesse struktuuridesse või loodavatesse struktuuridesse.

4.2. Meremagistraalid

Kõrgetasemelise töörühma hinnangul moodustavad meremagistraalid nelja maismaakoridoriga võrdse tähendusega telje. Kuigi kõikide meremagistraalide vahel on sarnasusi, on neil ka selgeid erinevusi, mis eeldavad erinevat lähenemisviisi. Nende erinevuste hulka kuuluvad kitsaskohtade tüübid, teenuste sagedus ja kvaliteet ning kohaldatav õigus ja selle jõustamise määr. Seepärast teeb komisjon ettepaneku, et meremagistraalid tuleks kaasata vastavatesse maismaakoridoride jaoks loodavatesse asjakohastesse piirkondlikesse struktuuridesse. Kõikidel juhtudel tuleks tagada tihe koostöö meremagistraalide Euroopa koordinaatoriga.

4.3. Põhjatelg

Põhjatelg kuulub suures osas ELi põhjamõõtme poliitika alla, mis hõlmab põhjapoolseid ELi liikmesriike, Venemaad, Norrat ja Islandit. Põhjamõõtme poliitika eesmärk on käsitleda Põhja-Euroopaga seotud erilisi regionaalpoliitilisi probleeme, sealhulgas näiteks ebapiisavad transpordi- ja piiriületusvõimalused. Kõnealuses piirkonnas tegutsevad peamised piirkondlikud organisatsioonid on Läänemeremaade Nõukogu, Barentsi Euroarktiline Nõukogu, Arktika Nõukogu ja Põhjamaade Ministrite Nõukogu.

Põhjamõõtme tippkohtumisel novembris 2006 vastu võetud poliitilises deklaratsioonis paluti uurida, kas on soovitav luua põhjamõõtme partnerlus transpordi ja logistika alal, mis hõlmaks kõiki põhjateljega seotud riike. Partnerluse raames koordineeritaks transpordi infrastruktuuriga seotud pigem piirkondliku kui kohaliku tähtsusega suurtes projektides osalevate rahvusvaheliste rahaasutuste, valitsuste ja erasektori rahalisi vahendeid. Peterburis 21. novembril 2007 aset leidnud kõrgemate ametnike kohtumise tulemusel asutati töörühm, et uurida kõnealuse uue partnerluse loomise võimalusi ning pidada nõu selle ulatuse ja rolli üle, võttes arvesse ka põhjatelje ja meremagistraalide tõhusat jälgimist ja rakendamist asjaomases piirkonnas. Rühm esitab oma aruande juunis 2008 arutamiseks sügisel 2008 toimuval põhjamõõtme ministrite kohtumisel.

Selgitavatel läbirääkimistel tervitati töörühma asutamist, samas aga rõhutati, et tähtis on muuta kõnealune partnerlus põhjatelje piirkondade jaoks loodavate koordineerimisstruktuuride lahutamatuks osaks ja tagada eraldiseisvate üksteisega kattuvate struktuuride asemel ühtne lähenemisviis. Läbirääkimiste teises voorus tuleb sügavuti käsitleda eelkõige partnerluse järgmisi tahke:

- partnerluse geograafiline ulatus kooskõlas põhjamõõtme poliitika eesmärkidega ja põhjatelje ühtlustamine. Selleks et tagada järjepidevus kõikidel telje harudel, on tehtud ettepanek kutsuda Valgevene töörühma vaatlejaks;

- partnerluse volitused seoses sellega, millist laadi infrastruktuuriprojekte kaalutakse, võttes arvesse arenguid muudel kohtumistel, mille raames käsitletakse telgedel toimivaid logistilisi protsesse mõjutavaid asjakohaseid norme ja õigusakte, sealhulgas tollieeskirju (horisontaalmeetmed);

- küsimus, kas partnerlus võiks täita põhjatelje piirkonna piirkondliku juhtrühma ja/või sekretariaadi ülesandeid ning kuidas ta sobiks kõige paremini põhjatelje piirkondade jaoks loodavatesse koordineerimis- ja järelevalvestruktuuridesse (vt tekstikast punktis 3.1).

4.4. Kesktelg

Praegu Ukrainaga läbirääkimiste järgus oleva laiendatud lepingu eesmärk on süvendada demokraatia-, inimõiguste- ja õigusriigialast poliitilist koostööd, luua põhjalik ja terviklik vabakaubanduspiirkond, suurendada energiatõhusust ja varustuskindlust, parandada keskkonnakaitset ning tugevdada koostööd sellistes võtmetähtsusega valdkondades nagu transport. Läbirääkimised vabakaubanduspiirkonna loomise üle, mis moodustab lahutamatu osa lepingust, toimuvad pärast Ukraina WTOga ühinemise lõpulejõudmist.

Transpordiga seoses keskendutakse läbirääkimistel sellele, kuidas rakendada kõrgetasemelise töörühma esitatud ja komisjoni teatises kinnitatud soovitusi kesktelje kohta, TRACECA transpordikoridorile ning ELi õigusaktide põhjalikumale ühtlustamisele. Komisjonil on heameel märkida, et kõnelused edenevad jõudsalt ja et konkreetseid tulemusi võib oodata 2008. aasta jooksul. Läbirääkimiste teises voorus tuleb arutada institutsioonilise struktuuriga seotud üksikasju, eelkõige mitmepoolse juhtrühma ja sekretariaadiga seotud küsimusi. Kõnelustel läbirääkimistel tuleks samuti käsitleda olemasolevaid ühendusteid kesk-, põhja- ja kagutelje vahel ning seda, milline oleks parim moodus Moldova Vabariigi kaasamiseks lähenemisviisi.

4.5. Kagutelg

4.5.1. Lääne-Balkani piirkondlik põhitranspordivõrk

Lääne-Balkani piirkonnas asuvad Horvaatia ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on ELi kandidaatriigid[7], Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia ja Kosovo[8] on võimalikud kandidaatriigid. Tänu sellele on transpordialane koostöö ja ühenduse õigustiku laiendamine kaugemale arenenud kui muudes piirkondades.

Lääne-Balkani riigid ja Euroopa Komisjon allkirjastasid 2004. aastal vastastikuse mõistmise memorandumi piirkondliku põhitranspordivõrgu väljaarendamiseks, millest võib ühinemise korral saada üleeuroopalise transpordivõrgu osa. Kolmandal iga-aastasel ministrite kohtumisel 4. detsembril 2007 allkirjastati vastastikuse mõistmise memorandumi lisand raudteeturule juurdepääsu ja selle avamise kohta, mis tõi kõnealuse sektori sammu võrra lähemale ühenduse raudteealase õigustiku rakendamisele, sealhulgas selle sotsiaalsele mõõtmele.

Komisjon arvab seepärast, et ühinemisraamistikust täiel määral kasu saamiseks peaks koostöö Lääne-Balkani piirkonnaga keskenduma piirkondlikule põhitranspordivõrgule ja julgustab asjaomaseid riike kiirendama nende riiklike õigusaktide ühtlustamist ühenduse õigustikuga transpordi vallas ja muudes asjakohastes valdkondades. Selgitavate läbirääkimiste eduka lõpuleviimise tulemusel esitab komisjon seepärast koos käesoleva teatisega Lääne-Balkani transpordiühenduse asutamislepingu läbirääkimissuuniste ettepaneku. Lepingu eesmärk on luua Lääne-Balkani piirkonnas integreeritud turg infrastruktuuri, maismaa- ja siseveeteede ning meretranspordi[9] jaoks ning ühtlustada asjakohased õigusaktid ühenduse õigustikuga.

4.5.2. Ühendusteed Lähis-Ida, Kaukaasiaja Kesk-Aasiaga

Türgi on samuti kandidaatriik ja riigi ühinemisläbirääkimised algasid 2005. aastal. Esimese sammuna selle määratlemisel, milline on üleeuroopalise transpordivõrgu tulevik Türgis, on lõpetamisel transpordiinfrastruktuuri vajaduste hindamine. Sellega seotud läbirääkimiste jätkumine peaks mõistagi kattuma ühinemisläbirääkimiste ajakavaga. Kuid pidades silmas Türgi strateegilist asukohta, kus ristuvad ELi, Kaukaasia ja Kesk-Aasia teed ühelt pool ning Lähis-Ida teed teiselt poolt, kutsub komisjon Türgit etendama võtmerolli teljepõhises lähenemisviisis. Seega teeb komisjon ettepaneku, ilma et muudetaks kagutelje nimetust, jaotada kõnealune telg kaheks haruks, millest mõlemad hõlmavad Türgit: Türgi ühendusteid Kaukaasiaga hõlmab TRACECA raamistik ja ühendusteid Egiptusega, mis on osana Vahemere telgedest ühendatud edelateljega, hõlmavad Euroopa-Vahemere piirkonna struktuurid (vt allpool vastavalt punktid 4.6 ja 4.7).

4.6. TRACECA transpordikoridor

TRACECA transpordikoridor on viiest kõnealusest teljest ainuke, mille puhul korraldatakse koostööd asjaomaste riikide[10] vahel sõlmitud mitmepoolse kokkuleppe põhjal. Kokkuleppe raames loodud asutuste hulka kuuluvad valitsustevaheline komisjon, mis koosneb kõrgeimatest valitsusasutustest või nende volitatud esindajatest, kelleks on tavaliselt transpordi eest vastutav asepeaminister, transpordi- ja/või välisminister, ning alaline sekretariaat. Asutatud on mitu töörühma. Valitsustevaheline komisjon kinnitas 2006. aastal pikaajalise strateegia kuni 2015. aastani ja võttis 2007. aastal vastu lühiajalise tegevuskava, mis tuleb rakendada aastaks 2010.

TRACECA raamistik on sobiv lähtekoht tänu oma kindlale õiguslikule alusele, asutustele ja põhieesmärgile, milleks on transpordikoridori rakendamine. Euroopa Komisjon on aga seisukohal, et TRACECA institutsioonilisi ja poliitilisi mõõtmeid tuleb tugevdada ja uuendada, eelkõige selleks, et tõhusalt käsitleda nii koridori arendamise küsimust kui ka üldist poliitilist arutelu, mida hõlmab nüüd Bakuu protsess.

Nagu kinnitati 2007. aasta detsembri valitsustevahelises komisjonis, on selgitavate läbirääkimiste teise vooru konkreetne ülesanne välja selgitada, kas ja kuidas saab TRACECA programmi struktuuridele tuginedes luua tulevase õigusliku ja institutsioonilise raamistiku, määrates sellega kindlaks koostöö uue, pikaajalise aluse. Samuti tuleb leida soodsaim viis Bakuu protsessi menetlemiseks, pidades silmas, et uuendatud dokumente ja struktuure peaks saama tõhusalt kasutada nii koridori (infrastruktuurimeede) kui ka regionaalse ühtlustamise (horisontaalmeede) puhul.

4.7. Vahemere teljed ja piirkondlik transpordialane tegevuskava

Alates Barcelona protsessi käivitumisest 1995. aastal on komisjon aktiivselt toetanud tervikliku transpordisüsteemi arendamist Vahemere piirkonnas. Tänu sellele on kõnealune piirkond üleeuroopaliste transpordivõrkude laiendamise elluviimisega tõenäoliselt kõige kaugemale jõudnud.

Asjakohased asutused on juba olemas, sealhulgas ministrite konverentsid strateegiliste otsuste vastuvõtmiseks, Euroopa-Vahemere piirkonna transpordifoorum ühiste lähenemisviiside koordineerimiseks ja piirkonnas tervikliku transpordisüsteemi arendamiseks ning mitu infrastruktuuri- ja horisontaalmeetmetega tegelevat töörühma. Foorumi poolt mais 2007 vastu võetud piirkondliku transpordialase tegevuskavaga on astutud suur samm põhitelgede rakendamise suunas õiguslike reformide ja mitmete horisontaalmeetmete kaudu kõnealuses piirkonnas. Lisaks on asutatud tehniline sekretariaat (CETMO), mis hõlmab Vahemere piirkonna läänepoolseid riike, samalaadset struktuuri ei ole aga idapoolses Vahemere piirkonnas.

Lissaboni konverentsil 3. detsembril 2007 õnnitles asepresident Barrot ministreid nende aktiivse osalemise eest Vahemere telgede arendamisel ja rakendamisel. Foorumil ja töörühmadel paluti jätkata nende edukat tööd ja käsitleda selgitavate läbirääkimiste teises voorus veel lahendamata üksikuid küsimusi. Nende hulka kuuluvad kõnealuses piirkonnas telgede rakendamise järelevalve, tehnilise sekretariaadi loomine idapoolses Vahemerepiirkonnas ning koordineerimise tugevdamine vastastikuse mõistmise memorandumi ja rahvusvahelise kokkuleppe kaudu.

5. KOKKUVÕTE

Selgitavate läbirääkimiste esimene voor on näidanud, et naaberriigid ja teised sidusrühmad on tõsiselt huvitatud teljepõhise lähenemisviisi ja üldisema poliitilise dialoogi lähendamisest. Kõnealuste läbirääkimiste tulemusel on s uuniseid transpordi kohta Euroopas ja naaberpiirkondades käsitlevas komisjoni teatises esitatud soovitusi veidi muudetud, et võtta paremini arvesse hiljutisi edusamme, eelkõige seoses ühtse Euroopa taeva ja Galileo algatustega, aga ka seoses tulevaste üleeuroopaliste transpordivõrkude arendamisega Lääne-Balkani piirkonnas ja Türgis.

Samuti toetavad naaberriigid ja teised sidusrühmad komisjoni soovitatud institutsioonilist ülesehitust. Kõik naaberriigid ja teised sidusrühmad rõhutavad piki telge toimuvat piirkondlikku koostööd ja olemasolevate raamistike edasiarendamist.

Selgitavate läbirääkimiste teises voorus tuleks lisaks eelmistes peatükkides tõstatatud konkreetsetele telgedega seotud küsimustele käsitleda järgmisi probleeme:

- tuleks püüda saavutada naaberriikide kindla panuse andmine tugevdatud koostöövormi;

- olemasolevate piirkondlike struktuuridega tuleks saavutada kokkulepe seoses telgede tõhusa järelevalvega seotud uute ülesannetega;

- tuleks saavutada nõusolek seoses piirkondlike struktuuride loomise või lõpuleviimisega selliste telgede jaoks, kus need alles puuduvad.

Komisjon on juba kavandanud mitmed kohtumised kevadeks 2008. Septembris 2008 esitatakse teine arenguaruanne selgitavate läbirääkimiste kohta, millele lisatakse vajaduse korral soovitus nõukogule läbirääkimiste alustamise kohta ja rahaliste vajaduste hindamine, ilma et see mõjutaks asjaomaste poliitikavaldkondade mitmeaastast finantsraamistikku.

[1] KOM(2006) 726, 4.12.2006.

[2] KOM(2007) 774, 5.12.2007.

[3] Vastu võetud 5. märtsil 2008.

[4] KOM(2007) 32, 31.1.2007.

[5] Kõnealuse poliitika kujundamise aluse koostas kõrgetasemeline töörühm, mida juhtis komisjoni endine asepresident Loyola de Palacio, vt aruanne „Networks for peace and development” Interneti-aadressil http://ec.europa.eu/ten/transport/external_dimension/index_en.htm.

[6] I, IV, V, VI ja VII üleeuroopaline transpordikoridor on praeguseks peamiselt ELi territooriumil.

[7] Ühinemisläbirääkimised Horvaatiaga algasid 2005. aastal. Detsembris 2005 andis Euroopa Ülemkogu endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile kandidaatriigi staatuse, ühinemisläbirääkimised ei ole veel alanud.

[8] ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsiooni nr 1244 alusel.

[9] Lennundussektorit hõlmab juba Euroopa ühine lennundusleping.

[10] Allakirjutajad on: Afganistan, Armeenia, Aserbaid˛aan, Gruusia, Kasahstan, Kirgiisi Vabariik, Moldova Vabariik, Tad˛ikistan, Türgi, Ukraina, Usbekistan ning ELi liikmesriigid Rumeenia ja Bulgaaria. Pakistan ja Iraan on taotlenud ühinemist.