EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 24.5.2011 
SEK(2011) 598 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
intellektuaalomandi õigusi käsitlevate tollialaste õigusaktide rakendamise kohta 
{KOM(2011) 285 lõplik} 
{SEK(2011) 597 lõplik}  
 
ET 1   ET1. TAUST  
Intellektuaalomandi õiguste jõustamise ELi süsteemi keskne osa on nõukogu 22. juuli 
2003. aasta määrus (EÜ) nr 1383/2003 teat avate intellektuaalomandi õiguste 
rikkumises kahtlustatavate kaupade suhtes võetava tollimeetme ja kõnealuseid õigusi 
rikkuvaks tunnistatud kaupade suht es võetavate meetmete kohta1 (edaspidi „määrus”).  
Määrusega rakendatakse piiril rakendatava id jõustamismeetmeid, mis sisalduvad 
intellektuaalomandi õiguste kaubandusas pektide lepingus (TRI PS). Euroopa Liidu 
Nõukogu kiitis TRIPS-lepingu heaks 1994. aastal Uruguay vooru mitmepoolsete läbirääkimiste osana ning see sõlmiti M aailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) 
raames. Määrus läheb piiril jõustamise puhul TRIPS-lepingu põhinõuetest kaugemale ning kajastab ELi pühendumust intellektua alomandi õiguste kõrgetasemelisele 
kaitsele.  
Määruse kohaselt saavad ELi tolliasutused võtta meetmeid tolli järelevalve all olevate 
kaupade suhtes, mille puhul kahtlustatakse teatavate intellektuaalomandiõiguste rikkumist. Kavandatud mehhanism on, et kui  toll on kahtlustatavad kaubad kinni 
pidanud, teavitab toll oma tegevusest õiguste om ajat ning annab talle lühikese tähtaja, 
et algatada kohtumenetlus (standardmenetlus), või juhul kui liikmesriik, kus kaubad on kinni peetud, on kohaldanud lihtsustatud me netlust, siis selleks, et saavutada 
kokkulepe muude asjaomaste osapooltega, et  loovutada kaup tolli järelevalve all 
hävitamiseks. 
EL ja teised arenenud riigid on atraktiivsed turud intellektuaalomandi õiguseid 
rikkuvatele kaupadele ning tolliasutused on ki ndlaks teinud, et selliste kaupade kogus 
on viimase kümne aasta jooksul pidevalt suurenenud. 2008. aasta septembris kutsus 
nõukogu komisjoni ja liikmesriike üles määrus t läbi vaatama ja välja töötama uut 
intellektuaalomandi õiguste rikkumisega või tlemise tollialast tegevuskava aastateks 
2009–2012. See komisjoni koostatud ja nõukog u poolt heaks kiidetud tegevuskava
2 
töötati välja, et tegelda nelja peamise probleemiga: võltsitud kaupade ohtlikkus, 
organiseeritud kuritegevus , võltsimise üleilmastumine ja võltsitud kaupade 
internetimüük. Määruse läbivaatamine si saldus tegevuskavas ning selle teostas 
komisjon tihedas koostöös liikmesriikid ega eksperdirühma kaudu, mis loodi 
programmi „Toll 2013” raames.  
Komisjon korraldas ka üldsusega konsulteer imise, et anda kõigile sidusrühmadele 
võimalus panustada läbivaatamisse. Konsu lteerimine toimus alates 25. märtsist 2010 
kuni 7. juunini 2010 ning komisjon sai 89 vast ust. Neist 43 vast ust olid Euroopa 
Komisjoni huvide esindajate re gistris registreeritud organisa tsioonidelt ja ettevõtjatelt, 
42 vastust olid mitteregistreeritud organisatsi oonidelt, ettevõtjatelt ja kodanikelt ning 
4 vastust olid liikmesriikide ametiasutustelt.  
Teatavad 2008. aasta lõ pus esinenud juhtumid, kus toll iasutused pidasid kinni läbi 
ELi transiidina liikuvad ravimisaadetised, põhjustasid muret teatavate WTO liikmete, 
                                                 
1 ELT L 196, 2.8.2003, lk 7–14. 
2 Nõukogu resolutsioon, 16. märts 2009, mis käsitleb Euroopa Liidu intellektuaalomandi 
õiguste rikkumisega võitlemise tollialast tegevuskava aastateks 2009–2012 (2009 / C 71 / 1). 
 
ET 2   ETEuroopa Parlamendi liikmete, valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna 
liikmete hulgas. Väideti, et sellised meet med võivad takistada geneeriliste ravimite 
seaduslikku kaubandust ja nii olla vastuolus ELi kohustusega hõlbustada 
arengumaade juurdepääsu ravimitele. India ja  Brasiilia esitasid vastavalt 11. ja 12. 
mail 2010 taotluse konsultatsioonideks ELiga WTO juures selles küsimuses. India ja 
Brasiilia poolt WTO konsultatsioonidel tõ statatud probleemid ning ka kinnipidamise 
juhtumid on näidanud, et õiguskindluse suuren damiseks võiks kasulik olla täiendavalt 
täpsustada neid asjaomaseid ELi õigusak te, mis käsitlevad intellektuaalomandi 
jõustamist tolli poolt.  
2. PROBLEEMI KIRJELDUS  
Eespool osutatud tegevuskavas kirjeldati üks ikasjalikult määruse mitut elementi, mida 
tuleks analüüsida. Need elemendid hõlma sid sätteid, mis käsitlevad lihtsustatud 
menetlust, väikesaadetisi, hävitamist, kulusid ja ladustamist ning määruse reguleerimisala võimalikku laiendamist. Kõik e seda analüüsiti läbivaatamise käigus. 
Läbivaatamisel tehti kindlaks kolm peamist küsimust seoses intellektuaalomandi 
õigusi rikkuvate kaupade vastu võitlemisega.   
– I probleem – toll ei jõusta ELi piiril mõnda intellektuaalomandi õigust.
 Praeguse 
määrusega on sätestatud nende mitmete er i intellektuaalomandiõiguste jõustamine, 
mis on kehtestatud ELi või siseriikli ku õigusega, sealhulgas kaubamärgid, 
autoriõigused, patendid, sordikaitse ja ge ograafilised tähised, kuid see nimekiri ei 
hõlma kõiki intellektuaalomandi õiguse liik e. Näiteks ei ole hõlmatud pooljuhttoodete 
topoloogiad. Lisaks on määruse reguleerimis alast praegu välja jäetud ka muud liiki 
rikkumised, eelkõige seoses para lleelkaubanduse ja ületamisega ( overruns ). 
– II probleem – intellektuaalomandi õiguste  jõustamise haldusmenetlusi peetakse 
tollide ja õiguste omajate jaoks koormavaks , eelkõige internetimüügi väikesaadetiste 
puhul.  
– III probleem –  haldusmenetluste teatavaid aspekte võiks tõlgendada viisil, millega 
kaasneb tasakaalustamata lähenemine eri sidusrühmade suhtes . Euroopa Liidu Kohtu 
kohtupraktika kaudu kujundatud ja tõlgendatud teatavad üldised õiguspõhimõtted ei 
ole määruses praegu piisavalt kodifitseeritud (n t õigus anda selgitusi või tolliasutuste 
vastutus). Need põhimõtted tulenevad n ii ELi rahvusvahelistest kohustustest WTO 
raames kui ka Lissaboni lepingust ni ng eelkõige põhiõiguste hartast. 
3. ELI ÕIGUS VÕTTA MEETMEID  
Euroopa Liidu toimimise lepingu koh aselt on Euroopa Liidul ühise 
kaubanduspoliitika valdkonnas ainupädevus. Eu roopa Liidu toimimise lepingus on 
määratletud ühine kaubanduspoliitika ni ng see määratlus hõlmab selgelt 
intellektuaalomandi kaubandusaspekte.  
4. EESMÄRGID  
Üldeesmärk on tagada, et intellektuaaloma ndi õiguste jõustamist piiril käsitlevad 
tollimeetmed ja -menetlused on tulemusli kud ja kõigi asjakohas te juriidiliste 
 
ET 3   ETkohustuste suhtes järjepidevad. Eelkõige on vaja saavutada järgmised konkreetsed 
eesmärgid: 
i) parandada intellektuaalomandi  õiguste jõustamist piiril;  
ii) piirata tolli ja õiguste om ajate (eelkõige väikeste ja ke skmise suurusega ettevõtjate) 
haldus- ja finantskoormust;  
iii) täpsustada ja uuesti üle vaadata mis tahes säte, mida võidakse tajuda 
tasakaalustamatusena haldusmenetlustes.  
5. POLIITIKAVALIKUD  
Kolm peamist kõige realistlikumat ja  teostavamat valikut on järgmised.  
i) Poliitikavalik A – alusstsenaarium , mille puhul meetmeid ei võeta. 
ii) Poliitikavalik B – muu kui seadusandliku vahendi kasutamine , näiteks koolitus, 
suunised, selgitavad märkused, parimate tavade vahetamine, korrapärane suhtlus 
sidusrühmadega. 
iii) Poliitikavalik C – määruse muutmine , millega muudetaks praegust 
õigusraamistikku. Iga määratletud eri probleemi  jaoks võiks olla olemas eri valikud. 
Võiks kavandada kõigi või mõne järgneva sätte muutmist: 
– I probleemi puhul, mis käsitles tolliala ste õigusaktide rakendamise ulatuse 
laiendamist, võiks kaaluda kahte varian ti: i) esimene variant oleks laiendada 
intellektuaalomandi õiguste rikkumiste ulat ust, et hõlmata määrusega juba hõlmatud 
intellektuaalomandi õiguste liikide kõik ri kkumised ning ii) teine variant oleks lisada 
(lisaks esimese variandi puhul pakutud la iendamisele) intellektuaalomandi õigusi 
rikkuvad kaubad, mis veel ei ole määrusega hõlmatud; 
– II probleemi puhul võiks kehtestada inte llektuaalomandi õigus i rikkuvate kaupade 
lihtsustatud hävitamise kohustusliku süsteemi,  mille suhtes kohaldatakse täpsustatud 
tingimusi ja kaitseabinõusid, ning väik esaadetiste puhul konkr eetse lihtsustatud 
menetluse; 
– III probleemi puhul võiks ette näha tä iendava täpsustamise kaupade puhul, mis 
üksnes läbivad ELi ning mille sihtkoht ei ole EL ja mille puhul puudub oht, et nad 
suunatakse ELi siseturule, ning veelgi täpsustada menetlusi, et suurendada 
õiguskindlust kõigi sead uslike sidusrühmade jaoks. 
Sellised muudatused ei tohiks välistada täiendavate toetusmeetmete võtmist. Hindamise eesmärk ei ole siiski võrre lda nende kolme valiku tõenäoliseid 
kasutegureid, et üksnes otsustada, kas säil itada alusstsenaarium või kehtestada muu 
kui seadusandlik vahend või esitada õi gusakti ettepanek. Eesmärk on kaaluda iga 
konkreetset probleemi võrreldes asjakohaste kriteeriumidega, et leida võimalike 
lahenduste sobiv kooslus.  
 
ET 4   ET6. VALIKUTE MÕJU HINDAMINE  
6.1. Sissejuhatus 
On üldine üksmeel, et selles valdkonna s puuduvad usaldusväärsed andmed. Peamine 
teabeallikas on iga-aastane aruanne3 ELi tolliasustuste poolt intellektuaalomandi 
õiguste jõustamise kohta. Siiski on vähe usaldusväärset teavet ebaseadusliku tegevuse 
kohta ning kuna puuduvad andmed ELi väliskaubanduse mahu kohta intellektuaalomandi õigusi rikkuvate kaupa de puhul või olukorra kohta siseturul, 
muudab see mis tahes poliitikavaliku võimali ku mõju hindamise keerukaks. Lisaks ei 
ole võimalik määrata kindlaks seda, mil määr al toll sellised kaubad tuvastaks ja 
võtaks meetmeid, sest meetmete tulemuslikkus ei sõltu üksnes otsusest õigusakte muuta. Arvestades asjaolusid on võimalik hinnata ainult kvaliteeti. 
Hindamisel on võetud arvesse mõju, mis tu leneb läbivaatamisel kindlaks tehtud 
kolme üldise probleemiga tegelemisest, mi s võib eeldada määruse muudatusi. Need 
tehnilised probleemid ei ole tingimata omav ahel tihedalt seotud, seepärast koostati 
poliitikavalikud iga eraldi probleem i kohta ning neid hinnati konkreetsete 
kriteeriumide alusel.  
6.2. I probleem:  Toll ei jõusta ELi piiril mõnda  intellektuaalomandi õigust 
Intellektuaalomandi õiguste jõustamise tase ELi territooriumil paraneks veidi, kui 
laiendataks praeguse määruse reguleerimis ala seoses intellektuaalomandi õiguste 
hõlmatud rikkumistega. Tollikontroll on p eamiselt keskendunud võltsitud toodetele. 
2009. aastal moodustasid võltsitud kauba d 90 % neist tolli kinnipeetud 
kaubaartiklitest, mis väidetavalt rikkusid intellektuaalomandi õigusi. See näib 
osutavat, et toll leiab peam iselt need intellektuaalomandi õiguste rikkumised, mis on 
nähtavamad ja kergemini tuvastatavad. P õhimõtteliselt ei saa eeldada, et määruse 
lihtne muutmine, lisades selle reguleerimisalasse keerukamate intellektuaalomandi õiguste rikkumistega seotud kaubad, võiks põhjalikult muuta seda, millist liiki kaupu 
toll kinni peab.  
Sellest olenemata ei tuleks kõrvale jätta üsna olulist mõju, mis tuleneb sätete 
kehtestamisest, mis võimaldavad tollil võtta  meetmeid segadust tekitavalt sarnaste 
kaubamärkide ja ebaseadusliku paralleelkaubanduse suhtes, eelkõige kaubamärkide puhul, kuigi seda mõju ei ol e võimalik eelnevalt mõõta.  
Mõju oleks tolli, rahvusvahelise kaubandus e teenuse osutajate ja õiguste omajate 
kuludele. Kuna ei ole teada intellektuaalom andi õigusi rikkuvate  kaupade mahtu, ei 
ole võimalik prognoosida kulusid. Siiski olek sid piiril intellekt uaalomandi õiguste 
jõustamise puhul kulud madalamad kui sama  mahu puhul siseturul, kuna õiguste 
omajal oleks vaja algatada vähem kohtum enetlusi, sest õigusi rikkuvate kaupade 
saadetis ei oleks laiali jaotatud ja tarnitud jaemüüjatele.  
                                                
 
3 Aruanded statistika kohta on kättesaadavad järgmisel veebisaidil:
 http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/st
atistics/index_en.htm  
 
ET 5   ETPiiril intellektuaalomandi õiguste jõustamisega suuren eks oht takistada seaduslikku 
kaubandust. Tolliasutustel võib olla keeruline hinnata mõnda intellektuaalomandi õiguste rikkumist, mida võiks lisada, seega lisanduks täiendav risk, et kaupade 
kinnipidamise otsused võivad olla alusetud.  
Uute intellektuaalomandi õiguste jõusta misel piiril ei ole eeldatavasti olulist 
sotsiaalset ja keskkonnamõju.  
6.3. II probleem:  Intellektuaalomandi õiguste jõustamise haldusmenetlused 
on tollile ja õiguste omajatele koormavad 
6.3.1.  Mõnes liikmesriigis ei raken data lihtsustatud menetlust  
Määruses on lihtsustatud menetlus (mille kohaselt kaubad võib loovutada 
hävitamiseks) praegu ette nähtud vabatahtli kkuse alusel ning seepärast ei rakendada 
seda kõigis liikmesriikides. Määrusega kohustu slike eeskirjade kehtestamine, millega 
nähakse ette lihtsustatud menetlus, ühtlustaks ELis tolli poolt intellektuaalomandi õiguste jõustamist ning vähendaks intellek tuaalomandi õiguste jõustamisega seotud 
kinnipidamiste halduskoormust kõigile asjaom astele pooltele neis liikmesriikides, kus 
seda ei ole veel rakendatud. 
6.3.2.  Intellektuaalomandi õiguseid ri kkuvate kaupade müük internetis 
Märkimisväärsed kogused väikeseid s aadetisi, mis sisaldavaid võimalikke 
intellektuaalomandi õigusi rikkuvaid kaupu, saadetakse posti võ i kulleriga ning on 
seotud kaupadega, mida tellitakse või müüakse interneti kaudu. Standardi ning ka 
lihtsustatud menetluse kohaldamine on väik esaadetiste puhul eb aproportsionaalsed, 
arvestades õigusi rikkuvate kaupade kogust ja  väärtust (alusstsenaarium). Määruse 
muutmine, millega osalistele antakse võimalus selge rikkumise korral kaubad loovutada teatavatel juhtudel ilma, et kaas ataks õiguste omajaid, vähendaks oluliselt 
õiguste omajate ja tolli koormu st. See suurendaks tolli tulemuslikkust interneti teel 
müüdavate kaupade tõkestamisel. 
Väikesaadetiste suureneva tulvaga võitlemis eks võiks võtta mõne mitteseadusandliku 
meetme, kuid uusi haldusmenetlusi ei saak s kehtestada ilma, et tehtaks määruses 
kirjeldatud menetlustes s eadusandlikke muudatusi.  
6.3.3.  Sotsiaalne ja keskkonnamõju 
Tehakse ettepanek haldusmenetlusi käsitleva te kõigi meetmete kohta, et vähendada 
riigiasutuste ja ettevõtjate halduskoormust. 
Väikesaadetiste suhtes eri haldusmenetluse  kehtestamisel (seadusandlike meetmete 
poliitikavalik), et võidelda interneti kaudu tellitavate ja  pärast müüki saadetavate 
kaupade suureneva arvuga, on mõju tarbija tele, sest need õigusi rikkuvad kaubad ei 
jõua nendeni. Komisjoni uusimas aruande s ELi tolli poolt in tellektuaalomandi 
jõustamise kohta 2009. aasta puhul märg iti, et toll peab  kinni üha rohkem 
potentsiaalselt ohtlikke tooteid, mida Eur oopa tarbijad kasutavad oma igapäevases 
elus (alusstsenaarium ja muud kui  seadusandlikud meetmed).  
Selle probleemi puhul ei tehtud kindlaks keskkonnamõju.  
 
ET 6   ET6.4. III probleem: Haldusmene tluste teatavaid aspekte võiks tõlgendada 
viisil, millega kaasneb ta sakaalustamata lähene mine eri sidusrühmade 
suhtes 
Kui ELi tolliasutused kohaldavad piiravaid või  keelavaid meetmeid käsitlevaid sätteid 
rahvusvahelise kaubanduse suhtes (näiteks in tellektuaalomandi õi guste jõustamisega 
seotud meetmed), tuleb järgida nii rahvus vahelisi kohustusi ja kokkuleppeid kui ka 
ELi õiguse põhimõtteid. Selliseid meetmeid tuleb kohaldada ühetaoliselt, kui nad kuuluvad ühise kaubanduspoliitika valdkonda. Lisaks tuleb neid meetmeid kohaldada tasakaalustatult, võttes ühelt poolt arvesse vajadust jõustada meetmed tulemuslikult 
ning teisalt nii lihtsustamist kui ka seadus liku äritegevuse aspekti. Sel eesmärgil ja 
põhjendamatute meetmete vältimiseks tu leb sätetega tagada õiguskindlus.  
Seadusandliku valikuga sätestataks õi guskindlus määruse kohaldamise suhtes, 
kohaldamise ühetaolisus kogu ELis ning välditaks põhjendamatute kinnipidamiste riski tuvastatud probleemide puhul. 
Muude kui seadusandlike poliitikavalikut e abil võiks lahenda da mõnda kindlaks 
tehtud probleemi, täpsustades määruse tõlgendamist, silmas pidades ELi rahvusvahelisi kohustusi WTOs ning ELi õi guse asjakohaseid aluspõhimõtteid nagu 
need on Euroopa Liidu Kohtu poolt väljakuj undatud ja tõlgendat ud. Siiski püsiks oht 
tõlgendada määrust valesti. 
6.4.1.  Sotsiaalne ja keskkonnamõju 
Haldusmenetluste teatavate as pektide täpsustamisel, ka s seadusandlike või muude 
meetmete abil, võiks olla positiivne mõju  tarbijatele juhul, kui nad on protsessi 
kaasatud, näiteks interneti kaudu tellitud väikesaadetiste saaj atena. Õigus anda 
selgitusi ja tolli vastutuse küsimus annavad tarbijatele võimaluse vaiet esitada või küsida kompensatsiooni tolli mis tahes otsuse puhul, mis võib neid kahjustada.  
Määruse täpsustamisel seoses saadetis te transiidiga EL territooriumi kaudu 
kolmandatesse riikidesse, eelkõige ravimite  puhul, võiks olla positiivne mõju nende 
kolmandate riikide tarbijatele.  Seega väheneks selliste ra vimite tarne puhul viivituste 
tõenäosus. 
Nende haldusmenetluste puhul ei  tehtud kindlaks keskkonnamõju.  
6.5. Halduskoormus 
6.5.1.  Halduskoormus ettevõtjatele 
Intellektuaalomandi õiguste jõustami ne ELi tolliasutus te poolt põhineb 
intellektuaalomandi õiguste omaja es itatud taotlusel tolli sekkumiseks. 
Kohtumenetlusi oma intellektuaalomandi õigus te jõustamiseks tuleb algatada isikutel, 
kelle intellektuaalomandi õigusi on rikutud. Kuna taotluse esitamine ei ole 
kohustuslik, ei kaasne õiguste omajatele sü steemi ja pakutavate uute valikutega mis 
tahes täiendavaid kulusid ega kohustusi võrre ldes määruse praeguste sätetega, millega 
juba julgustatakse õiguste omajaid esitama taotluseid elektrooniliselt, kui on olemas elektrooniline andmevahetussüsteem.  
 
ET 7   ETSõltumata sellest, milline poliitikavalik vali takse käesolevas hindamises käsitletavate 
probleemide puhul, säiliksid teataval m ääral tunnusjooned, mis praegu on seotud 
õiguste omajate halduskoormusega. Seda koormust vähendaks märgatavalt võltsitud 
või piraattooteid sisaldavate väikesaadeti ste suhtes konkreetse lih tsustatud menetluse 
kehtestamine, mille kohaselt kaubad võiks hävitada ilma õiguste omaja kaasamiseta.  
6.5.2.  Tolliasutuste halduskoormus 
Ei ole võimalik analüüsida, milline on eri probleemidega seotud eri valikute mõju 
halduskuludele. Toll täidab oma ülesande id Euroopa Liidu piiril ning ametnikud 
kontrollivad paljusid eri seadusi, mis hõl mavad eri poliitikavaldkondi. Iga seadus 
sisaldab konkreetseid eeskirju, mis on seot ud intellektuaalomandi õiguste kaitse, 
sularahakontrolli, turvalis use, tervise ja ohutuse sätetega, maksukontrolli ja 
tariifiküsimustega. Kuna ei ole võimalik m õõta, milline osa igast kontrollist on seotud 
konkreetse poliitikaga, siis ei ole kättesaad avad andmed halduskulude kohta, mis on 
seotud üksnes intellektuaaloma ndi õiguste jõustamisega.  
Teatavate intellektuaalomandi õiguste ri kkumistega seotud kaupade kinnipidamise 
menetlused kehtestati ELis alates 1. jaan uarist 1988. Seepärast ei kaasneks määruse 
reguleerimisala laiendamisega vajadust tolliasutuste ümberkorraldamiseks. 
Menetluste lihtsustamine väikesaad etuste puhul vähendab eeldatavasti 
menetlustoiminguid ning seega iga kinnipidami se toimiku käsitlemiseks kuluvat aega. 
See peaks tasakaalustama tolli jaoks hävitamiskulude võimaliku suurenemise, mis tuleneb tõhusamast menetlusest.  
7. E
ELISTATUD POLIITIKAVALIK  
Seadusandlik poliitikavalik pakub parimat sobivat lahendust nende probleemidega 
tegelemiseks, mis tulenevad praeguse määruse rakendamisest (näiteks ühtlustamata või koormavad menetlused), või nendega , mis tulenevad puudustest (näiteks 
intellektuaalomandi õigused, mis ei ole määrusega hõlmatud). Määrusesse 
menetluslike täpsustuste lisamine annaks seoses patendiõigusega ka maksimaalse 
õiguskindluse ELi läbivate geneeriliste  ravimite käsitlemise puhul. Komisjoni 
ettepanek praeguse määruse muutmiseks peaks eelistatavalt vastama kõikidele 
käesolevas mõjuhinnangus käsitletavatele pr obleemidele, et tagada tasakaalustatud 
tulemus, silmas pidades kasu ja piirangui d kõigi mõjutatud isikute rühmade suhtes.  
Muude kui seadusandlike meetmete võtmine  lahendaks tuvastat ud probleemid vaid 
osaliselt. Selgitavad märkused või suunise d võiksid aidata selgitada kohaldatavat 
menetlust seoses ELi läbiva transiidiga või seda, kuidas kohaldada praeguse määruse 
raames õiguse põhiprintsiipe, näiteks õi gust anda selgitusi. Mitteseadusandlike 
meetmete abil ei saaks siiski saavutad a eesmärki laiendada intellektuaalomandi 
õiguste ulatust, mida tollil tuleb jõustada.  
Mõnel juhul tuleks ette näha seadusa ndlike ja mitteseadusandlike meetmete 
kombinatsioon, et toetada uue määruse rake ndamist. Siiski tuleks praeguse olukorra 
säilitamine kõrvale jätta, kui komisjon tahaks asjakohaselt arvestada nõukogu taotlusega õigusaktide läbivaatamiseks ni ng murega, mida sidusrühmad väljendasid 
selle protsessi käigus. 
 
ET 8   ET8. SAADUD KOGEMUSED : VAJADUS SUURENDADA TEADMISI 
INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSI RIKKUVATE KAUPADE KAUBANDUSE ULATUSE JA MÕJU KOHTA
 
Intellektuaalomandi õiguste valdkonnas mi s tahes poliitikavaliku mõju hindamisel on 
üks peamine piirang usaldusväärsete andmete puudumine. Olemasolevad andmed intellektuaalomandi õigusi rikkuvate kaupade kaubanduse kohta on killustatud ja 
mittevõrreldavad, seega muudab see keerukaks probleemi üldise mahu ja ulatuse, ELile avalduva mõju ning selle probleemi ga tegelemiseks võetud mis tahes 
poliitikameetmete mõju hindamise. 
Sellele andmete puudumisele reageerimiseks on Euroopa võltsimis- ja piraatlusalane 
vaatluskeskus võtnud endale üheks esmatäht saks eesmärgiks parandada teabe ja 
andmete kogumist ja kasutamist. Vaatlusk eskus loodi 2009. aasta l ning sinna kuulub 
rohkem kui 40 erasektori sidusrühmade es indajat, 27 liikmesriiki ja komisjon. 
Komisjon tegi kindlaks konkreetsed küsim used, mille jaoks on vaja koheseid 
meetmeid. Näiteks, kuigi mitmetes uurimustes on järeldatud, et võltsitud ja piraatkaupade rahvusvaheline kaubandus on vi imasel aastakümnel pidevalt kasvanud, 
on neid uurimusi tihti kritiseeritud, kuna  nad ei ole ulatuslikud või kasutavad 
võrreldamatuid arvandmeid, mis tulenevad er inevate metoodikate kasutamisest. Seda 
olukorda on kiiresti vaja parandada, töötad es välja ühtse metoodika, mida saaksid 
kasutada nii avaliku kui ka erasektori organisatsioonid, et oleks võimalik koostada 
kvaliteetseid aruandeid, milles kirjeldata kse probleemi tegelikku mahtu ja ulatust. 
Sellised aruanded oleksid aluseks rohkem tõe nditel põhinevatele poliitikaotsustele ja 
rohkem fookustatud jõustamisstrateegiatele.  
Seepärast korraldati hankemenetlus ekspertidele, et hinnata võltsimise ja piraatluse 
ulatust, mahtu ja mõju siseturul, ka sutades määratletud metoodikat andmete 
kogumiseks, analüüsimiseks ja võrdlem iseks. Töövõtja pakutud metoodika 
tulemuseks peaks olema põhinäitajad, mis ol eksid kohaldatavad kõigis liikmesriikides 
ja sektorites ning mida võiks kasutada tule vastes uurimustes ja analüüsides. Töövõtja 
alustas tööd 2010. aasta detsembris ning esmalt teeb kindla ks ja koondab kokku 
olemasolevad uurimused ja metoodikad. S eejärel teeb töövõtja uurimistöö alusel 
ettepaneku soovitatava metoodika kohta, mi da kaustatakse siseturul võltsimise ja 
piraatluse ulatuse ja mahu arvuliseks es itamiseks, keskendudes eelkõige selle 
tagajärgedele eri valdkondades, nä iteks innovatsioon, majanduskasv ja 
konkurentsivõime, loovus ja kultuur, rahvate rvis ja ohutus, tööhõive, keskkond, 
maksutulu, kuritegevus.