KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE liikmesriikide 2012. aasta jõupingutuste kohta püsiva tasakaalu saavutamiseks püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahel /* COM/2014/0233 final */





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE liikmesriikide 2012. aasta jõupingutuste kohta püsiva tasakaalu saavutamiseks püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahel 1. Sissejuhatus Liikmesriigid vastutavad stabiilse ja kestva tasakaalu saavutamise eest oma kalalaevastike püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahel ning peavad võtma kõnealuse tasakaalu tagamiseks asjakohaseid meetmeid. See nõue on ühise kalanduspoliitika kohaselt kehtinud alates 2002. aastast[1] ning kehtib 2013. aasta detsembris vastu võetud uue ühise kalanduspoliitika[2] raames jätkuvalt. Kõnealuse tasakaaluni jõudmine aitab kaasa ühise kalanduspoliitika eesmärkide, eelkõige maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisele, mis aitab tagada kalapüügi pikaajalise keskkonnasäästlikkuse ning kooskõla majanduslike, sotsiaalsete ja tööhõivealaste eeliste saavutamise eesmärgiga. Käesolev aruanne põhineb liikmesriikide aruannetel, mis käsitlevad jõupingutusi püsiva tasakaalu saavutamiseks püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahel. Liikmesriikidelt oodatakse aruannete koostamisel komisjoni suuniste[3] kohaldamist. Samuti kasutatakse kalandusandmete kogumise raamistiku[4] alusel kogutud andmeid (lisa 1). Liikmesriikide aruandeid[5] hindas kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). Liikmesriikide laevastike püügivõimsuse analüüs näitab, et on tehtud teatavaid edusamme tasakaalu saavutamiseks olemasolevaid püügivõimalusi silmas pidades, kuid jõupingutusi on vaja jätkata, et tagada kalavarude majandamine kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgiga. Aruandes, mis käsitles liikmesriikide 2011. aasta jõupingutusi püsiva tasakaalu saavutamiseks, esitas komisjon loetelu näitajatest, millele tuginedes saaks tasakaalu paremini analüüsida. Kõnealuses aruandes loetletud näitajad kajastavad kalalaevastike jätkusuutlikku ja elujõulist tegevust,[6] ning nende põhjal selgub, kas laevastikud: - sõltuvad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse taset ületavast kalapüügist; - ületavad tasuvusläve; - on majanduslikult jätkusuutlikud; - on alakasutatud; - on passiivsed. Neid näitajaid kasutatakse taas käesolevas aruandes. Loetellu on lisatud näitaja, mis kajastab kalalaevastiku teatava osa mõju suure bioloogilise riskiga kalavarudele, et leevendada muret kõnealusele tegurile ebapiisava tähelepanu pööramise üle. Püügivõimsuse ülempiirid Iga liikmesriik peab tagama, et riigi laevastiku tonnaaži (GT) ja võimsusena (kW) väljendatud püügivõimsus on alati võrdne määruse nr 1380/2013[7] kohase püügivõimsuse ja mootorivõimsuse ülempiiriga või sellest väiksem. Praegused ELi laevastikuregistri kanded näitavad, et kõigi liikmesriikide kalalaevastikud on kõnealuste ülempiiridega vastavuses. Kokku oli ELi kalalaevastiku püügivõimsus tonnaaži ülempiirist 16,4 % madalam ja võimsuse ülempiirist 10,4 % madalam (lisa 2). ELi kalalaevastiku registri andmete kohaselt oli ELi kalalaevastikus 31. detsembri 2012. aasta seisuga 76 023 laeva kogupüügivõimsusega 1 578 015 GT ja kogumootorivõimsusega 5 807 827 kW. Laevade arvu vähendati 1,6 %, samas vähenesid tonnaaž ja võimsus vastavalt 2 % ja 1 % (sh äärepoolseimates piirkondades registreeritud laevad (lisa 3)). 2012. aastal kasutati püügivõimsuse vähendamise haldusvahendina kõige enam laevade riigi toel kasutusest kõrvaldamist (lisa 4). Ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 31. juulini 2012 eraldati Euroopa Kalandusfondi (EKF) maksetena 464 miljonit eurot, mis vastab umbes 3 700 kalalaeva püügitegevuse lõpetamisele (lisa 5). Liikmesriikide aruannete ja võimsusnäitajate terviklikkus ja kvaliteet Kõik 22 liikmesriiki esitasid komisjonile oma aruande. STECF täheldas, et võrreldes eelmiste aastatega on üldiselt jätkuvalt paranenud aruannete kooskõla, täielikkus ja kvaliteet (lisad 1A ja 1B). Üha enam liikmesriike lähtub analüüsi teostamisel komisjoni suunistest, kuigi endiselt on liikmesriike, kes neid suuniseid veel ei rakenda. Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC) on STECFi juhiste kohaselt liikmesriikidelt kalandusandmete kogumise raamistiku alusel saadud andmete põhjal välja arvutanud laevastiku püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste tasakaalu seisukohast asjakohased tehnilised, majanduslikud ja bioloogilised näitajad (lisa 6). Analüüs hõlmab 434 laevastikuosa, mille puhul on esitatud andmed vähemalt ühe näitaja kohta. Kõnealused andmed hõlmavad 97 % 2011. aastal lossitud kalasaagi teatatud väärtusest. STECF on esitanud kalandusandmete kogumise raamistikul põhinevate näitajate tõlgendamist käsitlevad suunised, mida komisjon on käesolevas aruandes järginud. Kalalaevastike püügivõimsus liikmesriikide kaupa Käesolevas punktis esitatakse liikmesriikide aruannete ning kalandusandmete kogumise raamistiku kaudu saadud andmetel tuginevate STECF järelduste põhjal ülevaade kalalaevastiku olukorrast liikmesriigiti. Belgia teatas, et 2003. aastast alates on riigi kalalaevastiku mootorivõimsus kilovattides vähenenud 30 % ja tonnaaž 38 %. Laevastiku püügivõimsus ja püügivõimalused tunduvad olevat tasakaalus. Vähe on nii kasutamata püügivõimsust kui ka kasutamata püügivõimalusi. STECFi ülevaate andmetel sõltusid 18–40 m pikkused piimtraallaevad, põhjatraalerid ja seinerid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse taset ületavast kalapüügist. 24–40 m pikkused piimtraallaevad mõjutasid kahte bioloogiliselt ohustatud kalavaru. 18–24 m pikkused põhjatraalerid ja põhjaseinerid ning 12–18 m pikkused piimtraallaevad ei olnud 2011. aastal majanduslikult jätkusuutlikud. Bulgaaria teatas, et pärast ELiga ühinemist on ta kahandanud oma kalalaevastiku laevade arvu (-7 %), tonnaaži (-14 %) ja võimsust (-6 %). Alla 12 m pikkuste laevade märkimisväärne alakasutatus vähenes 2012. aastal kõikides segmentides. Laevade püügitegevus suurenes kokku 220 %. Riigi ametiasutus on juba võtnud meetmeid passiivsete laevade arvu vähendamiseks ning tegeleb nende eemaldamisega riiklikust registrist. Väiksemad (alla 12 m pikkused) kalalaevad on olnud majanduslikult mittetasuvad; kavakohaselt jätkatakse nende eemaldamist registrist ning asendamist suuremate laevadega, mis keskenduvad pelaagilisele kalapüügile. Bulgaaria järeldab, et tema laevastiku püügivõimsus ületab mõnevõrra taseme, mis tagaks tasakaalu püügivõimalustega. STECFi ülevaatest selgub, et 12–18 m pikkused triivvõrkude ja seisevvõrkudega laevad ning ujuv- ja seisevpüünistega laevad ei ole majanduslikult jätkusuutlikud; passiivne laevastik on siiski väga suur (peaaegu 1 200 laeva) ning ujuv- ja seisevpüünistega laevade püügitase on väga madal. 2011. aasta ROFTA näitaja on ebaharilikult väike. Riik ei esitanud bioloogilisi näitajaid. Küpros on vähendanud oma kalalaevastiku võimsust alates 2004. aastast (GT on vähenenud 65 % ja KW 20 %). Laevade rakendusaste oli madal (alla 53 %) kõikide laevastike puhul, välja arvatud rahvusvahelistes vetes tegutsevad põhjatraalerid. 2011. aasta majandusandmete analüüsi ei olnud lõpule viidud, kuid 2010. aasta andmed viitasid ülekapitaliseerimisele. Territoriaalvetes tegutsevate põhjatraalerite laevastik on hiljuti kahanenud ja kuigi Küpros ei saanud teostada täielikku hindamist, esitas ta järeldused, mille kohaselt tundub väikesemahuline rannalähedane kalapüük olevat tasakaalust väljas ning mitmeotstarbeliste seisevpüünistega 12–24 m pikkuste laevade kalalaevastik võib olla enam-vähem tasakaalus. Küpros ei esitanud kalandusandmete kogumise raamistikul põhinevaid andmeid ja seega ei ole koostatud STECFi ülevaadet. Saksamaa teatas selgest laevastiku kahanemise suundumusest, millele viitab laevade arvu vähenemine 2315 laevalt 2000. aastal 1549 laevale 2012. aastaks. Laevastiku kahanemiskiirus on vaibumas. Võrreldes eelmise aastaga on Saksamaa kalalaevastikus kahanenud neli laevastikuosa. Laevastikku vähendati 2012. aastal 31 laeva võrra, mille tulemusena vähenes võimsus 598 GT (-0,93 %) ja 2 242 kW (-1,51 %). Absoluutnäitajaid silmas pidades vähenes enim alla 12 m pikkuste nakkevõrguga kalalaevade arv – kalalaevastikust eemaldati 16 seda tüüpi laeva. Nii piimtraallaevadest kui ka traaleritest koosnev laevastik (kuni 40 m pikkused laevad) kahanes rohkem kui 4 % võrra. Saksamaa järelduse kohaselt on tema püügivõimsus ja kalapüügivõimalused tasakaalus, kuigi teatavad tegevusnäitajad on osaajaga püügi tõttu madalad. Majandusnäitajad on negatiivsed, kuid Saksamaa on seisukohal, et tegelikud amortisatsioonikulud on väiksemad kui ametlikud amortisatsioonikulud ning seega ei ole õigustatud arvutused, mille kohaselt laevastikku iseloomustab pikaajaline majanduslik tasakaalustamatus. STECFi ülevaates sedastatakse, et enamik laevastiku osasid sõltub ülepüütud kalavarudest, kuid bioloogiliste näitajate kohaselt mõjutavad bioloogiliselt ohustatud kalavaru ainult 24–40 m pikkused põhjatraalerid ja seinerid. Tundub, et 10–12 m pikkused seisevpüünistega laevad, 12–18 m pikkused põhjatraalerid ja seinerid ning 24–40 m pikkused seisevvõrkudega laevad ja üle 40 m pikkused traalerid ja seinnoodalaevad ei ole majanduslikult jätkusuutlikud. Näib, et alla 12 m pikkused seisevpüünistega laevad ning 18–24 m pikkustest piimtraallaevadest koosnev laevastik on alakasutatud; seda ei saa seletada asjaomase kalapüügi hooajalisusega. 2011. aasta vastav näitaja on 65 %. Taani kasutab kalapüügivõimaluste haldamiseks individuaalseid ülekantavaid kvoote (individual transferable quotas, ITQ) ja kalalaeva kvoodiosi (vessel quota shares, VQS), tänu millele on vähenenud laevade arv, tonnaaž ja võimsus. Tundub, et 2011. aastal oli enamik laevastiku osi alakasutatud, välja arvatud 12–24 m pikkused piimtraallaevad ning üle 40 m pikkused põhjatraalerid ja seinerid. Majanduslikult oli enamik alla 12 m pikkustest laevadest järjepidevalt ülekapitaliseeritud. Enamik muid laevu oli enam-vähem majanduslikus tasakaalus. Ajavahemikul 2005–2011 oli paljude laevastike tegelik tulu pidevalt madalam kui tasuvuslävi, ning on ebaselge, kuidas kõnealused laevad tegevust jätkasid. Majandusnäitajad ja laeva kasutamise näitajad viitavad tasakaalustamatusele, eelkõige Põhjameres tegutsevate alla 12 m pikkuste laevade puhul. Alla 10 m pikkused põhjatraalerid ja seinerid, 10–12 m pikkused mitmeotstarbeliste seisevpüünistega laevad ja 12–18 m pikkused piimtraalerid ei olnud majanduslikult jätkusuutlikud ning sõltusid ülepüütud kalavarudest. Vaatamata sellele, et Eesti on eelnevatel aastatel püügivõimsust märkimisväärselt vähendanud, teatas ta tasakaalustamatusest, eelkõige üle 12 m pikkuste traalerite puhul. 2012. aastal kahanes kalalaevastik nelja laeva võrra. Kõnealuse laevastiku osa võimsus ja kogutonnaaž vähenesid kumbki 6 % võrra. On palju (~ 1 300) väikesi rannalähedase kalapüügi laevu, mis tegelevad heeringa, ahvena ja lesta püügiga, kuid on ebaselge, kas kõnealuste laevade tegevus on tasakaalustatud. Eesti ei kasutanud oma aruandes laevastikuregistri liigitust. Eesti on kehtestanud individuaalsete ülekantavate kvootide süsteemi, mis peaks prognooside kohaselt tasakaalu saavutamisele kaasa aitama. Eesti majandusanalüüsist selgub, et kõikidesse pikkuseklassidesse kuuluvate Eesti laevade kalapüük on alates 2010. aastast olnud majanduslikult jätkusuutlik. STECFi ülevaate andmetel sõltusid mitmeotstarbeliste seisevpüünistega 10–12 m pikkused laevad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse taset ületavast kalapüügist. Kreeka ei esitanud tasakaaluhinnangut ning ei ole hinnanud oma laevastikupoliitikat ega esitanud kalandusandmete kogumise raamistiku jaoks nõutud andmeid. Kreeka teatas, et püügitegevus ja kasutatavate kalavarude bioloogiline olukord ei ole võrreldes eelmise aastaga muutunud. 2011. ja 2012. aastal esitatud andmete võrdlusest selgub, et kalalaevastik on kahanenud 632 laeva võrra. Ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2012 vähendati kalalaevastikku 3019 laeva võrra (15,84 %) ning võimsus vähenes kogutonnaaži poolest 21,57 % ja mootorivõimsuse poolest 21,71 %. Kreeka ei esitanud kalandusandmete kogumise raamistiku kaudu saadud andmeid ja seega ei olnud STECFil ja Teadusuuringute Ühiskeskusel võimalik vastavaid näitajaid arvutada ega hinnata. Hispaania jätkas 2012. aastal püügivõimsuse vähendamist. 2012. aastal eemaldati registrist alatiseks 429 laeva ning 147 neist sai riigiabi. 2012. aastal tegutses aktiivselt umbes 85 % laevastikust. Hispaania on seisukohal, et teatav tasakaalustamatus eksisteerib riiklikes vetes rannapüügiga tegelevate väikesemahuliste laevastike puhul (1280 passiivset laeva), kuid rahvusvahelistes vetes tegutsev kalalaevastik (32 passiivset laeva) on tasakaalus või väiksema püügivõimsusega kui olemasolevate püügivõimaluste kasutamiseks vajalik. STECFi ülevaatest selgub, et kalandusandmete kogumise raamistiku kohastest andmetest oli Hispaania esitanud üksnes 2011. aasta majandusandmed. Nende andmete kohaselt oli olukord mitmekesine ja paljud kalalaevastikud olid majanduslikult halvas olukorras, mõnede majandusnäitajad olid positiivsed ja osa laevastikest oli vahepealses seisundis. Soome kalalaevastik on ajavahemikul 1995–2012 stabiilselt kahanenud. 2012. aastal suurenes tonnaaž (peamiselt avamere kalapüügisegmendi arvelt), kuid vähenes mootorivõimsus. Soome on seisukohal, et tema kalalaevastik on püügivõimalustega vastuvõetavas tasakaalus. Soome ei lähtunud oma aruandes STECFi suunistest ega esitanud muid näitajaid, mis oleksid võimaldanud hinnata püügivõimsuse ja püügivõimaluste suhet. STECF ei teinud majandusnäitajate põhjal kindlaks selgeid suundumusi. Tehnilise näitaja kohaselt on Soome keskmine laevakasutuse tase madal või väga madal. Bioloogilised näitajad puudusid. Prantsusmaa on seisukohal, et enamiku püügipiirkondade puhul on riigi kalalaevastikud stabiilsed ja kalapüügivõimalustega tasakaalus. Tasakaal on saavutatud tänu laevastike kohandamisele mitme järjestikuse aasta jooksul. Paljud laevad püüavad kvoodiväliseid liike, mille kohta ei ole koostatud bioloogilisi hinnanguid, ning mille puhul ei olnud võimalik välja arvutada bioloogilisi näitajaid ega tehnilist näitajat. Prantsusmaa kõrvaldas 2012. aastal kasutusest 192 laeva, millest 74 asusid ülemereterritooriumides. 192 laevast 46 kõrvaldati kasutusest riigi toel (6 neist Guyanas). Bioloogilised näitajad puudusid enamiku Vahemerel tegutsevate kalalaevastike puhul. Enamik Atlandi ookeanil tegutsevatest laevastikest, välja arvatud üle 40 m pikkused pelaagilise püügi traalerid, sõltus ülepüütud kalavarudest. Majandusnäitajad enamasti puudusid või olid ebaselged. Iirimaa aruande kohaselt on riigi püügivõimsus võrreldes eelmise aastaga kasvanud (GT on suurenenud 1,29 % ja KW 2,25 %), kuid kalalaevastik on jäänud kontrollväärtuse piiresse. Majandusnäitajate kohaselt on laevastike majandustulemused viimastel aastatel paranenud ning laevastikud on nüüd nii lühi- kui ka pikaajalises perspektiivis kasumlikud ega ole ülekapitaliseeritud. STECFi ülevaatest selgub, et 10–18 m pikkused õngejadalaevad, üle 18 m pikkused põhjatraalerid ja seinerid ning üle 24 m pikkused pelaagilise püügi traalerid sõltusid ülepüütud kalavarudest ja avaldasid mõju kuni kuuele bioloogiliselt ohustatud kalavarule. Tehniline näitaja osutab laevade alakasutatusele. Passiivseid laevu on palju (13–40 %). Itaalia aruande kohaselt kahanes tema kalalaevade arv 2012. aastal 2,23 % ning selle tonnaaž vähenes 5,8 % ja mootorivõimsus 3,5 %. Itaalia ei koostanud aruannet suunistele vastavalt ega kasutanud muid näitajaid, et hinnata püügivõimsuse ja püügivõimaluste suhet. Andmepuuduse tõttu ei saanud Itaalia hinnata oma kalalaevastike tasakaalu. STECFi ülevaatest selgub, et 12–24 m pikkused piimtraalerid, 24–40 m pikkused põhjatraalerid ja seinerid ning üle 40 m pikkused seinnoodalaevad ei olnud majanduslikult jätkusuutlikud, kuid paljude muude kalalaevastike kasumlikkus oli hea. Laevakasutuse näitajad osutavad, et kohati esines tasakaalustamatust. Paljudel juhtudel bioloogilised näitajad puudusid. Olemasolevad bioloogilised näitajad andsid tunnistust ülepüügist. Leedu kalalaevastik kahanes 2012. aastal kolme laeva võrra. Laevastiku võimsus vähenes 18 025 GT (55 %) ja 19 982 KW (53,9 %). Kalalaevastikud kasutavad enamasti kalavarusid, mis ei ole ülepüütud, ning nende tegevus on tasakaalus Läänemere idaosa tursa-, heeringa- ja kiluvarude suurusega. Laevastikud olid 2011. aastal üldiselt kasumlikud. STECFi ülevaate andmetel olid alakasutatud kõik kalalaevastikud, välja arvatud 24–40 m pikkused pelaagilise püügi traalerid. Üle 40 m pikkused pelaagilise püügi traalerid mõjutasid ühte bioloogiliselt ohustatud kalavaru. Läti on alates 2004. aastast vähendanud oma kalalaevastiku laevade arvu 20 %, tonnaaži 24 % ja mootorivõimsust 31 %. Läti on seisukohal, et märkimisväärset tasakaalustamatust ei ilmne ühegi laevastikuosa kasutusnäitajate puhul ning nende püük on kasumlik. STECFi ülevaatest selgub, et alla 10 m pikkused mitmeotstarbeliste seisevpüünistega laevad ning 12–18 m pikkused pelaagilise püügi traalerid sõltusid ülepüütud kalavarudest. Kõnealused kalalaevastikud on ka alakasutatud. Malta teatas 2011. aasta aruandes oma laevastiku halbadest tulemustest. 2012. aasta kohta põhjapanevaid tulemusi ei ole, sest puudusid majandus- ja sotsiaalandmed. Malta ametiasutused kontrollivad parajasti kalalaevastiku registri teabe õigsust. STECFi ülevaatest selgub, et enamik laevastikke, mille kohta andmed esitati, ei olnud majanduslikult jätkusuutlikud, välja arvatud 12–18 m pikkused seinnoodalaevad ja 18–24 m pikkused „muude ujuvpüünistega” laevad. Laevade kasutustase oli kõigi laevastike puhul madal. Bioloogilised näitajad enamasti puudusid. Madalmaad teatasid, et nende kalalaevastiku püügivõimsus ja püügivõimalused on enam-vähem tasakaalus ning et bioloogiliste näitajate kohaselt kasutatakse nende püügipiirkondades kalavarusid, mis ei ole ülepüütud. Majandusnäitajate kohaselt ei ole Madalmaade pelaagilise püügi laevastik kasumlik. Üle 24 m pikkustest laevadest koosnev põhjalähedase püügiga tegelev laevastik on olnud kasumlik ja selle kasumlikkus on suurenenud. STECFi ülevaade näitab, et keskmiselt sõltusid need laevastikud, mille kohta olid esitatud bioloogilised näitajad, ülepüütud kalavarudest. Üle 40 m pikkused pelaagilise püügi traalerid ja 18–24 m pikkused piimtraalerid ei tundunud olevat majanduslikult jätkusuutlikud, kuid teiste laevastike tulemused olid head. Poola teatas, et 2012. aastal lahkus kalalaevastikust kaheksa laeva (kokku 250 GT ja 980 KW). Poola ei suutnud kindlaks teha, kas tasakaal on saavutatud. Poola on seisukohal, et kõik tema kalalaevastikud, välja arvatud 12–18 m pikkustest õngejadalaevadest koosnev laevastik, olid majanduslikult jätkusuutlikud. STECFi ülevaate kohaselt olid majanduslikult mittetasuvad 12–18 m pikkused õngelaevad. Kõik laevastikuosad olid alakasutatud, välja arvatud üle 40 m pikkustest põhjatraaleritest ja seineritest ning üle 40 m pikkustest pelaagilise püügi traaleritest koosnevad laevastikuosad. Bioloogilised näitajad puudusid. Portugali järelduste kohaselt on tema laevastiku võimsus püügivõimalustega tasakaalus. Siiski osutasid laevastike tehnilised näitajad seinnoodaga kalalaevade suhteliselt madalale kasutustasemele. Enamikul juhtudest bioloogilised näitajad puudusid. STECFi ülevaate kohaselt ei ole majanduslikult jätkusuutlikud alla 12 m pikkused õngejadalaevad, alla 12 m pikkused tragilaevad ning 10–12 m pikkused ujuv- ja seisevpüünistega laevad. Paljud laevastikuosad on alakasutatud. Rumeenia aruande kohaselt on tema kalalaevastik suurel määral alakasutatud ja sõltub ülepüütud kalavarudest. Esitatud bioloogilised ja majanduslikud andmed on piiratud. STECF järeldas, et Rumeenia kalalaevastiku laevad on alakasutatud. Rootsi teatas, et ajavahemikul 2008–2012 on kalalaevastikku kuuluvate laevade arv vähenenud 12 %. Laevastikud sõltuvad säästlikult kasutatavatest kalavarudest ning tunduvad olevat majanduslikult jätkusuutlikud. Teatavate laevastikuosade puhul võib ikka veel täheldada osalist tasakaalustamatust. STECFi hinnangul ei olnud alla 18 m pikkused seisevvõrkudega laevad majanduslikult jätkusuutlikud. Üheksa laevastikku sõltusid ülepüütud kalavarudest, kuid ohustatud kalavarude näitaja ei olnud kättesaadav. Paljude laevastike puhul oli andmete kättesaadavus ebapiisav. Sloveenia teatas paljude laevastikuosade laevade alakasutusest ning põhjendas seda sõltuvusega siirdekalavarudest ja osaajaga püügiga, mitte tasakaalustamatusega. 2012. aastal kahanes Sloveenia kalalaevastiku tonnaaž 35 % ja mootorivõimsus 16,83 %. Ajavahemikul 2011–2012 vähenes lossitud kogusaak 54 %. Kuni 6 m pikkused triivvõrkude ja seisevpüünistega laevad ei olnud majanduslikult jätkusuutlikud, kuid ülejäänud kalalaevastiku osad näisid olevat jätkusuutlikud. STECFi hinnangu kohaselt ei olnud alla 12 m pikkused seisevvõrkudega põhjapüügilaevad ega 24–40 m pikkused pelaagilise püügi traalerid majanduslikult kasumlikud, kuid 12–18 m pikkused seinnoodalaevad olid kasumlikud ja jätkusuutlikud. Laevade rakendusaste oli madal. Bioloogilised näitajad puudusid. Ühendkuningriik on teatanud karbipüügiga (eelkõige kammkarplaste püügiga) tegeleva laevastikuosa püügivõimsuse suurenemisest, samas kui üldiselt on põhjatraaleritest koosnevate kalalaevastike püügivõimsus vähenenud. Ühendkuningriik ei olnud välja arvutanud näitajaid ega teinud järeldusi kalalaevastiku ja selle kalapüügivõimaluste vahelise tasakaalu kohta. STECFi ülevaatest nähtub, et enamik kalalaevastikke olid majanduslikult jätkusuutlikud, välja arvatud alla 10 m pikkused ja 12–18 m pikkused piimtraallaevad ning alla 10 m pikkused õngejadalaevad. Enamikul juhtudest bioloogilised näitajad puudusid, kuid 18–40 m pikkused põhjatraalerid ja seinerid mõjutasid viit bioloogiliselt ohustatud kalavaru. Paljud väiksematest laevadest (alla 18 m pikkused) olid alakasutatud. 40 m pikkustest seinnoodalaevadest koosnev laevastik sõltus maksimaalse jätkusuutliku saagikuse taset ületavast kalapüügist. Järeldused Kuigi jõupingutusi tuleb jätkata, on 2002. aastast peale tehtud teatavaid edusamme laevastiku püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahelise erinevuse vähendamisel. Laevastikuosade suundumuste mitmekesisus ei võimalda teha üldistavaid märkusi terve ELi püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahelise tasakaalu suundumuste kohta. Mitme kalavaru püük ületab maksimaalse jätkusuutliku saagikuse taseme ning mitmed laevastikuosad on kõnealustest kalavarudest majanduslikult sõltuvad. Paljudes liikmesriikides on laevad alakasutatud. Olles kaalunud STECFi analüüsi tulemusi, on komisjon seisukohal, et liikmesriigid peavad jätkuvalt võtma aktiivseid laevastiku püügimahu korrigeerimise meetmeid, et hõlbustada uue ühise kalanduspoliitika raames kehtestatud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgi saavutamist. Uue ühise kalanduspoliitika kohaselt jääb kehtima liikmesriikide kohustus kohandada kalalaevastike püügivõimsust vastavalt oma kalapüügivõimalustele, ning kõnealust kohustust tugevdatakse. Lisaks kehtivate kohustuste täitmisele peavad liikmesriigid oma aruannetes esitama tegevuskava nende kalalaevastiku osade kohta, mille puhul on kindlaks tehtud struktuuriline tasakaalustamatus. Liikmesriigid peavad tegevuskavas sätestama kohandamiseesmärgid ja vahendid tasakaalu saavutamiseks. Samuti peab tegevuskavas olema kehtestatud selge rakendamise ajakava. See täiendav kohustus võib veelgi kaasa aidata tasakaalu kiiremale saavutamisele. Tegevuskavade tulemuseks on liikmesriikide eesmärkide ja tasakaalu parandamiseks võetavate meetmete suurem läbipaistvus ning tasakaalu saavutamise ajakava võimaldab tähelepanelikult jälgida liikmesriikide edusamme kava rakendamisel. Uue ühise kalanduspoliitika kohaselt võidakse juhul, kui liikmesriigid tõendatavalt jätavad tegemata piisavad jõupingutused kalalaevastiku püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahelise tasakaalu saavutamiseks, peatada või katkestada liidu asjaomase finantsabi osutamine liikmesriigile seoses teatavate uue Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi raames tehtavate kulutustega. Seda silmas pidades on olukorra jälgimisel väga olulised tulevaste liikmesriikide aruanded ja tegevuskavad. Liikmesriikide tugevdatud kohustuste ja sellega seonduvate rahastamistingimuste kombinatsioon peaks aja jooksul tagama laevastiku püügivõimsuse järk-järgulise kohandamise kalapüügivõimalustega. Komisjon jätkab kõnealuse protsessi tähelepanelikku jälgimist, pidades silmas ühise kalanduspoliitika üldisi eesmärke ja eelkõige püügivõimsuse haldamist. Lisa 1 A. Teabe kvaliteet 1. Kvalitatiivne ja kirjeldav teave Järgmises tabelis on esitatud aruannete osad nende liikmesriikide puhul, kes ei ole esitanud täielikke andmeid. Asjaomased osad on märgistatud (X). || Seosed laevastike ja püügipiirkondade vahel || Laevastiku areng || Püügikoormuse vähendamise kavade kirjeldus || Püügikoormuse vähendamise kavade mõju || Laevastiku haldamise süsteemi hindamine || Laevastiku haldamise süsteemi täiustamise kavad || Teave koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise kava järgimise kohta || Muudatused haldusmenetlustes || Tasakaalu hinnang DE || || || || || || || || || X FI || || || || || || X || || || X IE || || || || || || X || || || IT || X || X || X || X || || X || || X || X LT || || || || X || || X || || || PO || || || || || X || || || || SE || || || || || || X || || || UK || || || || || || || || || X Allikas: Aruande STECF-13-11 „Ülevaade liikmesriikide aruannetest seoses pingutustega laevastiku püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste tasakaalu saavutamiseks” tabel 3.2. 2. Kvantitatiivne teave Laevastiku sõltuvust maksimaalse jätkusuutliku saagikuse taset ületavast kalapüügist saab hinnata, kui on kättesaadavad kalavarude kvantitatiivsed hinnangud. Vahemerel ja Mustal merel ei ole bioloogiliste hindamiste ulatus enamasti veel piisav, et nende põhjal saaks koostada laevastikupõhise bioloogilise säästlikkuse analüüsi. Sama kehtib ka paljude kalalaevastike puhul, mis kasutavad kalavarusid Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu VI, VII, VIII ja IX piirkonnas. Mõne liikmesriigi aruandes ei olnud esitatud teavet või oli esitatud puudulik teave põhivara ja materiaalse põhivara tootluse (return on fixed tangible assets, ROFTA) ning tegeliku tulu ja tasuvusläve suhtarvu (current revenue / break-even revenue, CR/BER)[8] kohta. Enamik liikmesriike esitas andmeid passiivsete laevade arvu kohta, kuid see teave ei olnud terviklik. Enamik liikmesriike esitas tehniliste näitajate väärtused (laeva keskmiselt merel viibitud päevade arv jagatuna maksimaalse merel viibitud päevade arvuga asjaomases laevastikus), kuid kõnealune teave ei olnud täielik. Seitse liikmesriiki ei esitanud oma aruannetes tehnilise näitaja väärtusi. Lisa 1 B. Teabe kvaliteet[9] Liikmesriikide iga-aastane areng, hindepunktide summa protsendina maksimaalsest hindest. Allikas: Aruande STECF-13-11 „Ülevaade liikmesriikide aruannetest seoses pingutustega laevastiku püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste tasakaalu saavutamiseks” joonis 3.1. Eespool esitatud tabelist on näha, et alates 2008. aastast on liikmesriikide iga-aastased laevastikke käsitlevad aruanded paranenud nii terviklikkuse kui ka andmete kvaliteedi poolest. Lisa 2 Tabel 2.1: Laevastiku koosseisu arvamise ja koosseisust väljaarvamise ülemmäära järgimine 31.12.2012 seisuga (v.a äärepoolseimad piirkonnad) || GT || KW GT || MAX GT || A/B || KW || MAX KW || C/D A || B || C || D 31.12.2012 || 31.12.2012 Belgia Bulgaaria Küpros Saksamaa Taani Hispaania Eesti Soome Prantsusmaa Kreeka Iirimaa Itaalia Leedu Läti Malta Madalmaad Poola Portugal Rumeenia Sloveenia Rootsi Ühendkuningriik || 15 053 7 071 4 248 63 618 64 348 364 354 15 149 16 146 152 452 80 693 60 141 165 370 27 186 33 797 7 998 128 886 25 573 86 840 628 653 30 652 201 092 || 18 962 7 517 11 021 71 117 88 762 391 602 21 713 18 290 178 261 85 688 77 568 173 717 73 529 46 627 14 965 166 859 39 139 95 077 1 913 728 43 386 231 106 || 79,39 % 94,07 % 38,54 % 89,46 % 72,49 % 93,04 % 69,77 % 88,28 % 85,52 % 94,17 % 77,53 % 95,20 % 36,97 % 72,48 % 53,44 % 77,24 % 65,34 % 91,34 % 32,83 % 89,70 % 70,65 % 87,01 % || 47 794 60 950 45 782 146 086 228 563 822 115 46 325 169 972 695 496 468 894 183 820 1 020 785 34 389 51 231 76 660 276 357 75 865 297 913 6 185 9 188 173 440 805 930 || 51 586 60 654 47 803 167 078 313 333 886 578 52 641 182 334 769 739 478 398 210 083 1 071 389 73 484 58 759 95 776 350 736 90 583 315 650 6 410 9 503 210 829 909 141 || 92,65 % 100,49 % 95,77 % 87,44 % 72,95 % 92,73 % 88,00 % 93,22 % 90,35 % 98,01 % 87,50 % 95,28 % 46,80 % 87,19 % 80,04 % 78,79 % 83,75 % 94,38 % 96,49 % 96,69 % 82,27 % 88,65 % Σ 31.12.2012 || 1 551 948 || 1 857 547 || 83,55 % || 5 743 740 || 6 412 487 || 89,57 % Allikas: ELi laevastikuregister – laevastiku haldamise – koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise kava – statistika, 15.10.2013. Lisa 3 Tabel 3.1. Kokkuvõte liikmesriikide laevastike arengust 2012. aastal (välja arvatud äärepoolseimad piirkonnad) || GT || KW || || || N || GT || KW || N || GT || KW || Δ N [%] || Δ GT [%] || Δ KW [%] 31.12.2011 || 31.12.2012 || Δ 2011–2012 Belgia Bulgaaria Küpros Saksamaa Taani Hispaania Eesti Soome Prantsusmaa Kreeka Iirimaa Itaalia Leedu Läti Malta Madalmaad Poola Portugal Rumeenia Sloveenia Rootsi Ühendkuningriik || 86 2 336 1 080 1 580 2 786 9 571 923 3 332 4 640 16 658 2 092 13 063 151 731 1 054 740 790 7 110 502 184 1 368 6 453 || 15 326 7 373 4 213 64 294 64 503 373 465 14 281 16 028 153 998 83 807 59 571 175 393 45 216 34 725 7 996 135 585 33 379 86 826 934 1 002 29 642 202 317 || 49 135 61 307 45 329 148 277 232 469 841 788 38 915 171 167 701 022 483 390 182 307 1 056 757 54 357 52 684 77 489 288 415 82 890 299 565 7 714 10 763 170 472 810 306 || 83 2 366 1 074 1 550 2 743 9 257 1 360 3 241 4 571 16 006 2 249 12 736 147 715 1 043 848 798 7 048 195 174 1 392 6 427 || 15 059 7 061 4 247 64 236 65 177 362 781 15 157 16 386 151 972 79 638 65 173 164 668 27 186 33 789 7 998 145 271 33 399 85 992 628 623 30 637 200 937 || 47 554 61 336 45 664 147 292 230 131 819 429 46 570 170 681 694 670 461 531 197 648 1 019 161 34 389 51 203 76 660 331 306 81 944 296 196 6 153 8 812 173 377 806 120 || -3,5 % 1,3 % -0,6 % -1,9 % -1,5 % -3,3 % 47,3 % -2,7 % -1,5 % -3,9 % 7,5 % -2,5 % -2,6 % -2,2 % -1,0 % 14,6 % 1,0 % -0,9 % -61,2 % -5,4 % 1,8 % -0,4 % || -1,7 % -4,2 % 0,8 % -0,1 % 1,0 % -2,9 % 6,1 % 2,2 % -1,3 % -5,0 % 9,4 % -6,1 % -39,9 % -2,7 % 0,0 % 7,1 % 0,1 % -1,0 % -32,8 % -37,8 % 3,4 % -0,7 % || -3,2 % 0,0 % 0,7 % -0,7 % -1,0 % -2,7 % 19,7 % -0,3 % -0,9 % -4,5 % 8,4 % -3,6 % -36,7 % -2,8 % -1,1 % 14,9 % -1,1 % -1,1 % -20,2 % -18,1 % 1,7 % -0,5 % Σ || 77 230 || 1 609 874 || 5 866 515 || 76 023 || 1 578 015 || 5 807 827 || -1,6 % || -2,0 % || -1,0 % Allikas: ELi laevastikuregister – täppisotsing, 15.10.2013. Lisa 4 Tabel 4.1. EKFi kohustused seoses kalapüügi püsiva lõpetamisega (ajavahemikul 2007–31.5.2013) || % S || NS || % R || NR || % (S+R) || % (S+R) BE || 30,3 % || 9 || 0,0 % || 0 || 30,3 % || 9 BG || 5,2 % || 57 || 0,0 % || 0 || 5,2 % || 57 CY || 42,3 % || 14 || 0,0 % || 0 || 42,3 % || 14 DE || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 DK || 31,9 % || 69 || 0,0 % || 0 || 31,9 % || 69 EE || 4,1 % || 16 || 6,4 % || 10 || 10,5 % || 26 EL || 44,0 % || 1011 || 0,0 % || 0 || 44,0 % || 1011 ES || 21,7 % || 755 || 0,1 % || 2 || 21,8 % || 757 FI || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 FR || 23,4 % || 534 || 0,2 % || 1 || 23,6 % || 535 IE || 80,8 % || 46 || 0,0 % || 0 || 80,8 % || 46 IT || 50,3 % || 958 || 3,8 % || 10 || 54,1 % || 968 LT || 9,7 % || 32 || 0,3 % || 1 || 10,0 % || 33 LV || 41,8 % || 149 || 3,0 % || 10 || 44,9 % || 159 MT || 35,2 % || 20 || 0,0 % || 0 || 35,2 % || 20 NL || 22,1 % || 23 || 0,0 % || 0 || 22,1 % || 23 PL || 3,7 % || 73 || 0,1 % || 5 || 3,9 % || 78 PT || 10,8 % || 68 || 0,0 % || 0 || 10,8 % || 68 RO || 0,3 % || 5 || 0,3 % || 8 || 0,7 % || 13 SE || 22,9 % || 30 || 0,5 % || 1 || 23,4 % || 31 SI || 10,4 % || 10 || 0,6 % || 1 || 11,0 % || 11 UK || 7,5 % || 97 || 0,0 % || 0 || 7,5 % || 97 EL KOKKU || 17,6 % || 3976 || 0,5 % || 0 || 18,1 % || 3976 Allikas: Liikmesriikide andmed on esitatud pärast seda, kui merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat esitas ametliku teabenõude EKFi kumulatiivsete andmete esitamiseks ajavahemiku 1.1.2007 kuni 31.5.2013 kohta. % S: Kalalaevade lammutamisega seotud EKFi kohustuste protsendimäär käesoleva ajani. NS: Lammutatud kalalaevade arv. R%: Kalalaevade sihtotstarbe muutmisega seotud EKFi kohustuste protsendimäär. NR: Muudetud sihtotstarbega kalalaevade arv. % S + % R: Lammutatud ja muudetud sihtotstarbega laevade protsendimäär kokku. Lisa 5 EKFi kulukohustused perioodil 1.1.2007–31.7.2012 Meede || Toimingute arv || Kulud kokku || Riigi avaliku sektori toetus || EKFi toetus || EKFi kohustuse % liikmesriigi kohustuste koondsummast || EKFi kohustuse % EKFi kogueraldisest 1.1. Kalapüügi alatiseks lõpetamine || 3 691 || 840 586 705 || 364 754 604 || 475 112 883 || 19,61 % || 11,04 % Meede 1: vanametalliks lammutamine || 3 653 || 822 180 366 || 357 863 531 || 463 597 617 || 19,13 % || 10,78 % Meede 2: sihtotstarbe muutmine kasutamiseks väljaspool kalandust || 38 || 18 406 340 || 6 891 074 || 11 515 266 || 0,48 % || 0,27 % 1.2. Kalapüügi ajutine peatamine || 47 809 || 303 379 641 || 118 971 042 || 184 404 717 || 7,61 % || 4,29 % Meede 1: näitaja 1: kalurite/päevade arv || 41 450 || 264 640 631 || 101 271 726 || 163 365 023 || 6,74 % || 3,80 % Meede 1: näitaja 2: asjaomased kalalaevad (vajaduse korral) || 6 359 || 38 739 010 || 17 699 317 || 21 039 694 || 0,87 % || 0,49 % 1.3. Kalalaevade pardal ja püügivahendite selektiivsusse tehtavad investeeringud || 2 052 || 83 147 676 || 12 234 523 || 20 304 471 || 0,84 % || 0,47 % Meede 5: energiakasutuse tõhustamine || 490 || 50 508 625 || 7 403 213 || 12 447 674 || 0,51 % || 0,29 % Meede 6: selektiivsuse parandamine || 264 || 7 647 446 || 1 143 544 || 1 840 787 || 0,08 % || 0,04 % Meede 7: mootori väljavahetamine || 523 || 17 053 672 || 2 668 272 || 4 180 453 || 0,17 % || 0,10 % Meede 8: püügivahendite väljavahetamine || 777 || 7 937 932 || 1 019 495 || 1 835 557 || 0,08 % || 0,04 % 1.4. Väikesemahuline rannapüük || - || - || - || - || 0,00 % || 0,00 % 1.5. Sotsiaalmajanduslikud hüvitised kalalaevastiku haldamiseks || 2 709 || 90 568 443 || 23 412 874 || 40 487 961 || 1,67 % || 0,94 % Näitaja 3: kalurite arv, keda on mõjutanud varajane lahkumine kalandussektorist || 2 709 || 90 568 443 || 23 412 874 || 40 487 961 || 1,67 % || 0,94 % EKFi kulukohustused liikmesriikides || 60 818,00 || 2 823 214 370,52 || 762 634 778 || 1 157 287 915 || 47,77 % || 26,90 % Puuduvad liikmesriigid: BE (hõlmatud kuni 1.6.2012), FR (liigitus puudub) EKFi eraldised kokku 4 302 229 775,00. Liikmesriikide EKFi kulukohustused kokku 2 422 797 726,39 Lisa 6 STECFi kasutatud näitajad Säästva püügimäära näitaja võimaldab mõõta, kui suurel määral sõltub kalalaevastiku osa ülepüütud kalavarudest. Kõnealuse näitaja puhul ei arvestata, et mõned saakide hulka kuuluvad kalavarud võivad olla rohkem või vähem ülepüütud või ammendunud, samuti ei arvestata teiste laevastike mõju kalavarude kasutamisele. Kasutatakse kahte majandusliku jätkusuutlikkuse näitajat. Põhivara ja materiaalse põhivara tootluse (investeeringutasuvuse lähend) abil mõõdetakse pikaajalist majanduslikku tasuvust. Näitaja arvutamisel jagatakse puhaskasum kapitalimahutustega. Kui see väärtus on kõrgem kui mujalt saadav riskivaba intressimäär, siis on laevastiku majanduslik olukord hea ja ta suudab vajaduse korral asendada kapitalimahukat varustust. Kui ROFTA on sellest määrast väiksem, ei ole sellised investeeringud majanduslikus mõttes kasulikud, sest vahendeid mujale investeerides on võimalik rohkem tulu teenida. Kõnealusel juhul võrdlusalusena kasutatavad riskivabad intressimäärad on esitatud STECFi eksperdirühma aruande (STECF-13–28) tabelis 4.3. Tegeliku tulu ja tasuvusläve suhtarvu (current revenue / break-even revenue, CR/BER) abil mõõdetakse lühiajalist elujõulisust. Kui selle väärtus on väiksem kui 1, ei suuda laevad oma tegevuskulusid katta ja peavad kalapüügi lõpetama, kui raha lõpeb; kui väärtus on suurem kui 1, siis suudavad laevad oma tegevuskulud katta, kuid see ei tähenda, et nende sissetulek on piisav kapitalimahuka varustuse asendamiseks. Laevade täielikku kasutust hinnatakse kahe näitaja põhjal. „Tehniline näitaja” on keskmiselt merel viibitud päevade arv jagatuna maksimaalse võimaliku püügiajaga asjaomases valdkonnas. Näitaja võrdub 1-ga, kui kõik laevad tegelevad kalapüügiga kogu võimaliku aja, isegi kui kalapüügihooaeg on lühike. Väärtus, mis on väiksem kui 1, näitab, et osa laevastikust püüab kala lühemat aega, kui ta võiks. Märkimisväärse alakasutuse piirmääraks võetakse tavaliselt 70 %. Samas võivad mõned laevad terve aasta jooksul kalapüügiga mitte tegelda ja olla passiivsed. Kui kalalaevastikus on paljud laevad passiivsed, näitab see, et laevastik ja kalavarud ei ole tasakaalus. [1] Nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikkel 11. [2] Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1380/2013 artikli 22 lõige 1. [3] Vt suunised püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahelise tasakaalu paremaks analüüsimiseks, versioon 1, märts 2008. [4] Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 199/2008 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta, Euroopa Liidu Teataja, L 60/01, 5.3.2008, lk 1. [5] STECF: kalalaevastiku peamiste osade tasakaalunäitajate hindamine ning ülevaade liikmesriikide aruannetest seoses pingutustega laevastiku püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste tasakaalu saavutamiseks (STECF-13-28), kättesaadav veebisaidil http://stecf.jrc.ec.europa.eu/reports/balance. [6] Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule liikmesriikide 2011. aasta jõupingutuste kohta püsiva tasakaalu saavutamiseks püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahel, COM(2103) 85 (final), 18. veebruar 2012, 3. peatükk. [7] Vt määruse nr 1380/2013 II lisa, milles käsitletakse püügivõimsuse ülempiire, Euroopa Liidu Teataja L 354/22, 28.12.2013, lk 58. [8] Tasuvuslävi (break-even revenue, BER) on nii püsi- kui ka muutuvkulude katmiseks vajalik tulu, mille puhul ei toodeta kahjumit ega kasumit. Tegelik tulu (current revenue, CR) on kalalaevastiku osa koondtegevustulu, mis hõlmab lossimisest saadavat tulu ja kalapüügiga mitteseotud tulu. Vt ka VI lisa. [9] Allikas: kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF), kalalaevastiku peamiste osade tasakaalunäitajate hindamine (vt eespool), lk 85.