[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 1.2.2006

SEK(2006) 112 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Sloveenia ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005–2008

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Taust

1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahend. Pakti muudeti esimest korda 2005. aastal. Reformimisel tunnistati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid sooviti tugevdada pakti tõhusust ja selle mõju majandusele ning kindlustada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1], mis moodustab osa paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad nõukogule ja komisjonile esitama stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja nende iga-aastased ajakohastatud versiooni (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammi ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammi). Sloveenia esitas esimese lähenemisprogrammi mais 2004. Vastavalt määrusele esitas nõukogu 5. juulil 2004 arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Sama menetluse kohaselt peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ning majandus- ja rahanduskomitee peab neid kontrollima. Nõukogul on stabiilsus- ja lähenemisprogrammide kontrollimise õigus.

Nimetatud programmides peavad liikmesriigid täpsustama oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgi seoses eelarveseisundiga ning esitama nende saavutamise ja hoidmise poliitilised meetmed, sealhulgas majandusprognoosid. Pidades silmas liidu majanduslikku ja eelarvelist mitmekesisust ning arvestades jätkusuutlikkusega seotud eelarveriske, tuleks reformitud pakti kohaselt igal liikmesriigil määrata erinev keskmise pikkusega perioodi eesmärk. Reformi eesmärk on ka majanduse tõusuperioodidel kõrgendatud eelarvedistsipliini järgimise abil saavutada tervet majandustsüklit hõlmav korrastatum lähenemine eelarvepoliitikale, samas kui ajutisel kõrvalekaldumisel keskmise pikkusega perioodi eesmärgist või sellele eesmärgile suunatud kohandamisprogrammis tuleks arvestada olulisi struktuurireforme, millel on tõestatav mõju pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

Võttes arvesse komisjoni talituste 2005. aasta sügise prognoosi, tegevusjuhendit[2], potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat ning 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi, on komisjon kontrollinud Sloveenia hiljuti esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammi ja võtnud järgneva hinnangu põhjal vastu soovituse nõukogule asjakohase arvamuse esitamiseks.

Hinnang

1. Sloveenia esitas teise ajakohastatud lähenemisprogrammi 8. detsembril 2005. See hõlmab ajavahemikku 2005–2008. Programmis on üldjoontes järgitud uue tegevusjuhendiga kehtestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ning selles on esitatud uue tegevusjuhendiga nõutavad andmed[3].

2. Komisjon kutsus 8. märtsil 2005 avaldatud arvamuses eelmise, 2004.–2007. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta Sloveeniat üles (i) kasutama kõiki võimalusi valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamise kiirendamiseks ja (ii) võtma täiendavaid meetmeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks, sealhulgas reformima pensioni- ja tervishoiusüsteeme.

3. Pärast 1990ndate aastate alguse üleminekusurutist taastus Sloveenias kiire SKT kasv, mis on viimase kümnendi jooksul olnud keskmiselt ligi 4% aastas. Inflatsioonisurvet on ohjeldatud edukalt ja tarbijahinna kasv jõudis 2005. aasta lõpuks ligikaudu ELi keskmisele tasemele. Valitsemissektori eelarve läks tasakaalust välja 1997. aastal ja on sellest ajast alates püsinud negatiivsena. ESA95 alusel arvutatud eelarve puudujääk on aastail 2000–2004 olnud keskmiselt 3% SKTst.

4. Tõenäoliselt teostub makromajanduslik stsenaarium, mille kohaselt SKT kasv püsib väga suure sisemaise nõudluse taustal terve programmiperioodi jooksul 4% ringis. Tsüklilised tingimused tõenäoliselt järk-järgult paranevad. Ootuste kohaselt sulgub perioodi lõpuks negatiivne SKT lõhe, mis 2005. aastal oli arvestuste kohaselt 1% SKTst. Kasvuprognoosides ei ole arvesse võetud mõju, mida avaldab 2005. aasta oktoobris heaks kiidetud reformikava, mis on mõeldud keskmise majanduskasvu kiirendamiseks üle 5% aastas pärast 2008. aastat. See prognoos tundub mõnevõrra liiga optimistlikuna, eriti kui arvestada, et reformikavas ei ole üksikasjalikult käsitletud struktuurireformide mõju (oodatavale) majanduskasvule.

5. 2005. aastal oli inflatsioon kõikuv, kuid inflatsiooni keskmine määr vähenes aasta lõpuks 2,5%ni (2004. aastal oli see 3,7%). Valitsus tõstis kehtestatud hindu ja muutis kaudseid makse endise ettevaatlikkusega. Inflatsiooni aitas ohjeldada ka aktsiisimaksude korrapärane korrigeerimine vastukaaluks kõrgetele naftahindadele. Lisaks on inflatsiooni vähenemist soodustanud ühinemine ERM IIga. Alates ERM IIga ühinemisest 28. juunil 2004 on Sloveenia tolar püsinud väga lähedal keskkursile 239,64 tolarit euro kohta. Pikaajaline intressimäär on alates 2004. aasta aprillist kõikunud 100 baaspunkti piires, ajuti sellest tunduvalt vähemgi, järgides euroala võlakirjade intressitulu muutumist. Rahandusasutused peavad rahaliiduga ühinemiseks valmistumisel kinni piirangutest, mis on seatud intressimäärade korrigeerimisele eesmärgiga ohjeldada inflatsiooni. Eeldatakse, et programmiperioodi jooksul stabiliseerub inflatsioon 2,5% juures, mis tundub realistlik, kui saavutatakse edu seni veel püsiva struktuurse jäikuse kõrvaldamisel. Pidades silmas euro kasutuselevõttu 2007. aasta alguses, peetakse lähenemisprogrammis oluliseks mõõdukaid palkasid ja usaldusväärset riigi rahandust.

6. Komisjoni talitused prognoosisid 2005. aasta sügisel, et 2005. aasta eelarve täitmisel on valitsemissektori puudujääk arvestuslikult 1,7% SKTst võrreldes eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi eesmärgiga 2,1% SKTst. Esialgne tulemus on oodatust parem, kuna komisjon oli alaprognoosinud 1. jaanuaril 2005 jõustunud uue otseste maksude kogumise korra kohaselt laekuvaid tulusid.

7. Ajakohastatud programmi eesmärk on tingimuste loomine rahaliiduga edukaks integreerumiseks ja sissetuleku jõudmine ELi keskmisele tasemele. Eelarvestrateegia on suunatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi hoidmisele tublisti alla 3% SKTst sihiga saavutada 2008. aastaks stabiilsuse ja kasvu paktiga seatud keskmise pikkusega perioodi eesmärk. Selleks on lähenemisprogrammis esitatud maksureformi meetmed, mille tulemusel maksud langevad 1,8% võrra SKTst ja kuludega seotud meetmed, mille tulemusel kulud vähenevad 2,5% võrra SKTst. Eelarve stabiliseerimine on planeeritud programmiperioodi lõpuossa. Perioodi alguses püsib valitsemissektori eelarvepuudujääk tasemel 1,7% SKTst, kuid seejärel väheneb vähehaaval kuni 1,4%ni aastal 2007 ja 1,0%ni aastal 2008. Uues ajakohastatud lähenemisprogrammis on eelmisega võrreldes ühe aasta võrra edasi lükatud puudujäägieesmärgi – 1% SKTst – saavutamine, kuigi makromajanduslik stsenaarium ei ole eriti muutunud.

8. Nii komisjoni tehtud arvutuste kui ka lähenemisprogrammis esitatud teabe kohaselt ühiselt kokkulepitud hindamismetoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, milles ei arvestata ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid) paraneb programmiperioodi jooksul 0,2 protsendipunkti võrra SKTst. 2005. aastal moodustas struktuurne puudujääk 1,25% SKTst. Pärast mõningast vähenemist paraneb see järk-järgult uuesti ja jõuab 2006. aastal 1,5%ni SKTst. Uues programmis on keskmise pikkusega perioodi eesmärk saavutada 2008. aastaks eelarveseisund, milles stabiilsuse ja kasvu paktile vastav struktuurne puudujääk moodustab 1,0% SKTst. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (mille arvestuslik suurus on peaaegu 2% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle täitmine võimaldama saavutada ka ülemäärase puudujäägi suhtes kindlusvaru tagamise eesmärgi. Lähenemisprogrammi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala riikide ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikku ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu pikaajalises plaanis.

9. Ohud eelarve eesmärkidele on üldiselt tasakaalustatud. Sloveenia eelarve täitmise tulemused on viimaste aastate jooksul olnud oodatust paremad. Tulemuste saavutamisele on aidanud kaasa maksude alalaekumise korral valitsemissektori kulutuste piiramise tõhus eelarvemehhanism. Kui struktuurireformid viiakse ellu aegsasti, võivad majanduskasvu eeldused kujuneda paremaks kui lähenemisprogrammis prognoositud. Hiljutise pensionide palkadest sõltuva indekseerimise taastamise taustal võib eesmärkide saavutamist raskendada valitsuse selgelt mõistetava kulutuste kärpimise ajakava puudumine, mis moodustaks vastukaalu maksureformist tulenevale tulude vähenemisele. Kohustuslike kulude suur osatähtsus (üle 80% kõikidest kuludest) on kehtestatud jäiga õigusaktide raamistikuga, mille paindlikumaks muutmiseks vajalikku poliitilist üksmeelt ei ole siiani saavutatud.

10. Ajakohastatud lähenemisprogrammi eelarvealased põhimõtted ilmselt tagavad selle riskianalüüsi alusel tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral programmiperioodi jooksul piisava varu 3% puudujäägiläve ületamise vastu. Tundub, et strateegia alusel on võimalik saavutada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi täitmine 2008. aastaks, nagu kavandatud. Kuid programmis esitatud kohandamine vastavalt keskmise pikkusega perioodi eesmärgile ei ole täiel määral kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, millega on sätestatud, et euroala riikide ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5% SKTst aastas ning kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel. Struktuurse tasakaalu paranemist nähakse ette vaid 0,25% võrra SKTst, kuigi tsüklilised tingimused paranevad programmiperioodi vältel pidevalt.

11. Programmiga nähakse ette ajakohastatud stabiilsuse ja kasvu paktile ning uuele tegevusjuhendile vastava ajutise kõrvalekalde tegemine oluliste struktuurireformide korral. Struktuurse kohandamise kiirendamiseks paktis sätestatud võrdlusnäitajate hülgamise tingib vajadus võtta eelarvemeetmeid, mis võimaldavad tulla toime maksureformist tingitud laekumiste langusega ja ületada negatiivne SKT lõhe, mille sulgumist prognoositakse alles programmiperioodi lõpuks. Struktuurireformide kohta, mille nimel ajutine kõrvalekalle toimub, on esitatud siiski liiga vähe andmeid. Pealegi ei ole programmis esitatud ei kulude ja tulude analüüsi ega ka kõrvalekalde mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Seetõttu ei vasta ajutine kõrvalekaldumine lähenemisprogrammi keskmise pikkusega perioodi eesmärgist muudetud stabiilsuse ja kasvu paktile.

12. Valitsuse koguvõlg on võrdlemisi väike ja jääb selliseks kogu programmiperioodi jooksul. Prognoositakse, et 2005. aastal on võlg langenud 29,3%ni SKTst. Programmis on ette nähtud väike eelarvepuudujäägi tõus kahe järgmise aasta jooksul. Puudujääk jõuab 2007. aastal 29,8%ni SKTst. Prognoositakse, et varude muutuste soodsa korrektsiooni tõttu langeb puudujääk 2008. aastaks 29,4%ni.

13. Sloveenia rahanduse jätkusuutlikkuse puhul on suured ohud, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist. Suhteliselt väike võlasuhe aitab piirata rahvastiku vananemise mõju eelarvele. Ikkagi seisab Sloveenias ees väga järsk valitsemissektori kulude tõus. Isegi kui 1999. aasta pensionireformiga piiratakse oluliselt tulevikus tehtavate kulude tõusu, vähendab reformi mõju uus pensionide indekseerimise kord, mille kohaselt rakendatakse palkadest täielikult sõltuvat indekseerimist senise palkadest osaliselt sõltuva indekseerimise asemel. Programmis on tunnistatud, et pensioniskeemides täiendavate muudatuste tegemise korral tuleb ohjeldada valitsemiskulude suurenemist ja vähendada ohte pikaajalise jätkusuutlikkusele. Kui ei võeta rahvastiku vananemisega seotud kulude leevendamiseks uusi meetmeid, võib see õõnestada rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Siin sõltub kõik hoolikast kavandamisest ja aegsast meetmete võtmisest.

14. Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuuniseid käsitlevate soovitustega. Riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ei ole siiski sõnaselgelt nimetatud poliitiliseks prioriteediks. Meetmete ebamäärasus ei võimalda hinnata, kas strateegiat on võimalik rakendada pika aja jooksul.

15. Tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia täitmiseks 28. oktoobril 2005 esitatud Sloveenia riiklikus reformikavas on peamise prioriteedina nimetatud euro käibelevõtmist 2007. aastal. Edukaks Euroopa rahaliiduga ühinemistingimuste loomiseks välja töötatud ajakohastatud lähenemisprogramm, milles muu hulgas käsitletakse ka riigi rahanduse kvaliteedi parandamist, on tihedalt seotud riikliku reformikavaga, milles on esitatud poliitiliste meetmete ammendav loetelu. Lähenemisprogrammis on siiski paljud meetmed esitatud üldsõnaliselt ja selles esitatud eelarvet käsitlevale tegevuskavale on jäetud lisamata riikliku reformikava eelarvealased meetmed.

Ajakohastatud lähenemisprogrammi eesmärk on eelarve järkjärgulise kohandamise käigus hoida inflatsioonimäär ELi keskmise lähedal. Eespool esitatud hinnangu alusel oleks Sloveenial kohane:

i) kiirendada liikumist lähenemisprogrammi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamise suunas, määrates kindlaks ja viies ellu kuluste plaanikohase vähendamise meetmeid ning alustades kohe eelarve kohandamist;

ii) võtta täiendavaid riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamise meetmeid, eeskätt pensionisüsteemi alal.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Sloveenia ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005–2008

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[4], eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

16. Pärast 1990ndate aastate alguse üleminekusurutist taastus Sloveenias kiire SKT kasv, mis on viimase kümnendi jooksul olnud keskmiselt ligi 4% aastas. Inflatsioonisurvet on ohjeldatud edukalt ja tarbijahinna kasv jõudis 2005. aasta lõpuks ligikaudu ELi keskmisele tasemele. Valitsemissektori eelarve läks tasakaalust välja 1997. aastal ja on sellest ajast alates püsinud negatiivsena. ESA95 alusel arvutatud eelarve puudujääk on aastail 2000–2004 olnud keskmiselt 3% SKTst.

17. Komisjon kutsus 8. märtsil 2005 avaldatud arvamuses eelmise, 2004.–2007. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta Sloveeniat üles (i) kasutama kõiki võimalusi valitsemissektori eelarvepuudujäägi vähendamise kiirendamiseks ja (ii) võtma täiendavaid meetmeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks, sealhulgas reformima pensioni- ja tervishoiusüsteeme.

18. Komisjoni talitused prognoosisid 2005. aasta sügisel, et 2005. aasta eelarve täitmisel on valitsemissektori puudujääk arvestuslikult 1,7% SKTst võrreldes eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi eesmärgiga 2,1% SKTst. Esialgne tulemus on oodatust parem, kuna komisjoni oli alaprognoosinud 1. jaanuaril 2005 jõustunud uue otseste maksude kogumise korra kohaselt laekuvaid tulusid.

19. Nõukogu kontrollis [14. veebruaril 2006] Slovakkia ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2008. Programmis on üldjoontes järgitud uue tegevusjuhendiga kehtestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri ning selles on esitatud uue tegevusjuhendiga nõutavad andmed[5].

20. Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt kasvab SKT ka pärast 2005. aastat stabiilselt umbes 4% aastas. Praegu kättesaadava teabe põhjal tundub, et stsenaarium tugineb usutavatele kasvuprognoosidele. Tsüklilised tingimused tõenäoliselt järk-järgult paranevad. Ootuste kohaselt sulgub perioodi lõpuks negatiivne SKT lõhe, mis 2005. aastal oli arvestuste kohaselt 1% SKTst. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat realistlik. Programmis on esitatud igakülgne sotsiaalmajanduslike reformide kava stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud oluliste struktuurireformide tähenduses. Kava eesmärk on suurendada Sloveenia tööstuse konkurentsivõimet ja selle rakendamist alustati 2005. aastal. Oodatakse, et reformide rakendamine kiirendab keskmist majanduskasvu üle 5% pärast 2008. aastat. Programmiga kaasnev analüüs ei ole piisavalt üksikasjalik ja programmi enese mõju oodatavale majanduskasvule tundub liiga optimistlik.

21. Ajakohastatud programmi eesmärk on tingimuste loomine rahaliiduga edukaks integreerumiseks ja sissetuleku jõudmine Euroopa Liidu keskmisele tasemele. Eelarvestrateegia on suunatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi hoidmisele tublisti alla 3% SKTst sihiga saavutada 2008. aastaks stabiilsuse ja kasvu paktiga seatud keskmise pikkusega perioodi eesmärk. Selleks on lähenemisprogrammis esitatud maksureformi meetmed, mille tulemusel maksud langevad 1,8% võrra SKTst ja kuludega seotud meetmed, mille tulemusel kulud vähenevad 2,5% võrra SKTst. Eelarve stabiliseerimine on planeeritud programmiperioodi lõpuossa. Perioodi alguses püsib valitsemissektori eelarvepuudujääk tasemel 1,7% SKTst, kuid väheneb seejärel vähehaaval kuni 1,4%ni aastal 2007 ja 1,0%ni aastal 2008. Uues ajakohastatud lähenemisprogrammis on eelmisega võrreldes ühe aasta võrra edasi lükatud puudujäägieesmärgi – 1% SKTst – saavutamine, kuigi makromajanduslik stsenaarium ei ole eriti muutunud.

22. Programmi kohaselt paraneb ühiselt kokkulepitud hindamismetoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, milles ei arvestata ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid) programmiperioodi jooksul umbes 0,25 protsendi võrra SKTst. Programmi eelarveseisundi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on struktuurne puudujääk 1% SKTst, mis planeeritakse saavutada aastaks 2008. Kuna programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (mille arvestuslik suurus on peaaegu 2% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle täitmine võimaldama saavutada ka ülemäärase puudujäägi suhtes kindlusvaru tagamise eesmärgi. Lähenemisprogrammi keskmise pikkusega perioodi eesmärk on asjakohane, sest see mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala riikide ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikku ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist toodangumahu kasvu pikaajalises plaanis.

23. Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad olevat üldiselt tasakaalustatud. Sloveenia eelarve täitmise tulemused on viimaste aastate jooksul olnud oodatust paremad. Tulemuste saavutamisele on kaasa aidanud maksude alalaekumise korral valitsemissektori kulutuste piiramise tõhus eelarvemehhanism. Kui struktuurireformid viiakse ellu aegsasti, võivad majanduskasvu eeldused kujuneda paremaks kui lähenemisprogrammis prognoositud. Hiljutise pensionide palkadest sõltuva indekseerimise taastamise taustal võib eesmärkide saavutamist takistada valitsuse selgelt mõistetava kulutuste kärpimise ajakava puudumine, mis moodustaks vastukaalu maksureformist tulenevale tulude vähenemisele. Kohustuslike kulude suur osatähtsus (üle 80% kõikidest kuludest) on kehtestatud jäiga õigusaktide raamistikuga, mille paindlikumaks muutmiseks vajalikku poliitilist üksmeelt ei ole siiani saavutatud.

24. Ajakohastatud lähenemisprogrammi eelarvealased põhimõtted ilmselt tagavad selle riskianalüüsi alusel tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral programmiperioodi jooksul piisava varu 3% puudujäägiläve ületamise vastu. Tundub, et strateegia alusel on võimalik saavutada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi täitmine 2008. aastaks, nagu kavandatud. Kuid programmis esitatud kohandamine vastavalt programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgile ei ole täiel määral kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, millega on sätestatud, et euroala ja ERM II liikmesriikidel peab struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5% SKTst aastas, ning et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ning võib majanduse langusaegadel olla väiksem. Struktuurse tasakaalu paranemist nähakse ette vaid 0,25% SKTst, kuigi tsüklilised tingimused paranevad programmiperioodi vältel pidevalt.

25. Vastavalt stabiilsuse ja kasvu paktile tuleks keskmise pikkusega perioodi eesmärgi täitmisele suunatud kohandamisprogrammi väljatöötamisel või nimetatud eesmärgist ajutisel kõrvalekaldumisel arvestada olulisi struktuurireforme, millel on tõestatav mõju pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Programmis esitatud keskmise pikkusega perioodi eelarvestrateegiaga on ette nähtud ajutise kõrvalekalde tegemine programmi keskmise pikkuse eesmärgiga kohandumisel. Kohandamist vastavalt programmi keskmise pikkusega eesmärgile ei toimu 2005–2007. aastal, millal järk-järgult hakatakse rakendama eespool nimetatud majandusreforme. Struktuurireformide kohta, mille nimel ajutine kõrvalekalle toimub, on esitatud siiski liiga vähe andmeid. Pealegi ei ole programmis esitatud ei kulude ja tulude analüüsi ega ka kõrvalekalde mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Seetõttu ei vasta ajutine kõrvalekaldumine lähenemisprogrammi keskmise pikkusega perioodi eesmärgist muudetud stabiilsuse ja kasvupaktile.

26. Arvestuste kohaselt jõuab riigi koguvõlg 2005. aastal 29,0%ni SKTst, mis on märgatavalt alla asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse 60%. Programmis on ette nähtud väike võlasuhte tõus kahe järgmise aasta jooksul, mis jõuab 2007. aastal 29,8%ni SKTst. Prognoositakse, et 2008. aastaks langeb võlg 29,4%ni SKTst.

27. Sloveenia rahanduse jätkusuutlikkuse puhul on suured ohud, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist.[6] Suhteliselt väike võlasuhe aitab piirata rahvastiku vananemise mõju eelarvele. Ikkagi seisab Sloveenias ees väga järsk valitsemissektori kulude tõus. Isegi kui 1999. aasta pensionireformiga piiratakse oluliselt tulevikus tehtavate kulude tõusu, vähendab reform mõju uus pensionide indekseerimise kord (palkadest täielikult sõltuv indekseerimine senise palkadest osaliselt sõltuva indekseerimise asemel). Programmis on tunnistatud, et pensioniskeemides täiendavate muudatuste tegemise korral ohjeldada valitsemiskulude suurenemist ja vähendada ohte pikaajalise jätkusuutlikkusele. Kui ei võeta rahvastiku vananemisega seotud kulude leevendamiseks uusi meetmeid, võib see õõnestada rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Siin sõltub kõik hoolikast kavandamisest ja aegsast meetmete võtmisest.

28. Riigi rahanduse valdkonnas kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistega hõlmatud majanduspoliitika üldsuuniseid käsitlevate soovitustega. Riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ei ole siiski sõnaselgelt nimetatud poliitiliseks prioriteediks. Meetmete ebamäärasus ei võimalda hinnata, kas strateegiat on võimalik rakendada pika aja jooksul.

29. Tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia täitmiseks 28. oktoobril 2005 esitatud Sloveenia riiklikus reformikavas on peamise prioriteedina nimetatud euro käibelevõtmist 2007. aastal. Edukaks Euroopa rahaliiduga ühinemistingimuste loomiseks välja töötatud ajakohastatud lähenemisprogramm, milles muu hulgas käsitletakse ka riigi rahanduse kvaliteedi parandamist, on tihedalt seotud riikliku reformikavaga, milles on esitatud poliitiliste meetmete ammendav loetelu. Lähenemisprogrammis on paljud meetmed siiski esitatud üldsõnaliselt ja selles esitatud eelarvet käsitlevale tegevuskavale on jäetud lisamata riikliku reformikava eelarvealased meetmed.

Nõukogu märgib eespool esitatud hinnangut silmas pidades, et programmi eesmärk on eelarve järkjärgulise kohandamise käigus hoida inflatsioonimäär ELi keskmise lähedal. Nõukogu on seisukohal, et Sloveenial oleks kohane:

i) kiirendada liikumist lähenemisprogrammi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamise suunas, määrates kindlaks ja viies ellu kuluste plaanikohase vähendamise meetmeid ning alustades kohe eelarve kohandamist;

ii) võtta täiendavaid riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamise meetmeid, eeskätt pensionisüsteemi alal.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reaalne SKT (muutus, %) | LP dets 2005 | 4.2 | 3.9 | 4.0 | 4.0 | 3.8 |

KOM, nov 2005 | 4.2 | 3.8 | 4.0 | 4.2 | puudub |

LP jaan 2005 | 4.0 | 3.8 | 3.9 | 4.0 | puudub |

THHI inflatsioon (%) | LP dets 2005 | 3.6 | 2.5 | 2.5 | 2.4 | 2.4 |

KOM, nov 2005 | 3.6 | 2.6 | 2.5 | 2.5 | puudub |

LP jaan 2005 | 3.6 | 3.0 | 2.7 | 2.6 | puudub |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | LP dets 20051 | -1.4 | -1.2 | -0.7 | -0.3 | 0.0 |

KOM, nov 20055 | -1.2 | -0.9 | -0.5 | 0.2 | puudub |

LP jaan 20051 | -1.2 | -1.2 | -1.3 | -1.3 | puudub |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP dets 2005 | -2.1 | -1.7 | -1.7 | -1.4 | -1.0 |

KOM, nov 2005 | -2.1 | -1.7 | -1.9 | -1.6 | puudub |

LP jaan 2005 | -2.1 | -2.1 | -1.8 | -1.1 | puudub |

Esmane tasakaal (% SKTst) | LP dets 2005 | -0.5 | -0.2 | -0.3 | -0.1 | 0.2 |

KOM, nov 2005 | -0.2 | -0.1 | -0.4 | -0.2 | puudub |

LP jaan 2005 | -0.3 | -0.4 | -0.2 | 0.4 | puudub |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | LP dets 20051 | -1.4 | -1.2 | -1.4 | -1.3 | -1.0 |

KOM, nov 2005 | -1.5 | -1.5 | -1.7 | -1.7 | puudub |

LP jaan 20051 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |

Struktuurne tasakaal2 (% SKTst) | LP dets 20053 | -1.4 | -1.2 | -1.4 | -1.3 | -1.0 |

KOM, nov 20054 | -1.5 | -1.5 | -1.7 | -1.7 | puudub |

LP jaan 2005 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | LP dets 2005 | 29.5 | 29.0 | 29.6 | 29.8 | 29.4 |

KOM, nov 2005 | 29.8 | 29.3 | 29.5 | 29.2 | puudub |

LP jaan 2005 | 30.2 | 30.7 | 30.9 | 29.7 | puudub |

Märkused: 1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. 2 Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), milles ei arvestata ühekordseid ega ajutisi meetmeid. 3 Programmis ei kavandata ühekordseid ega ajutisi meetmeid. 4 Komisjoni talituste prognoosis ei ole ette nähtud ühekordseid ega ajutisi meetmeid. 5 Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on 3,7% aastal 2004, 3,5% aastal 2005, 3,5% aastal 2006 ja 3,5% aastal 2007). Allikas: lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik dokumendid, millele käesolevas tekstis viidatakse, on kättesaadavad järgmisel veebisaidil:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005 heaks kiidetud majandus- ja rahanduskomitee arvamus „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta".

[3] Programmis puuduvad mõned uue tegevusjuhendiga ette nähtud kohustuslikud ja vabatahtlikud andmed. Esitamata on jäänud kohustuslikud tööviljakuse kasvu andmed. Puudu on ka teatavad vabatahtlikud andmed tööjõuturu, majandusvaldkondadevahelise tasakaalu ja valitsemissektori võla kohta. Lisamata on jäänud tabel valitsemissektori kulude kohta ülesannete lõikes.

[4] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[5] Programmis puuduvad mõned uue tegevusjuhendiga ette nähtud kohustuslikud ja vabatahtlikud andmed. Esitamata on jäänud kohustuslikud tööviljakuse kasvu andmed. Puudu on ka teatavad vabatahtlikud andmed tööjõuturu, majandusvaldkondadevahelise tasakaalu ja valitsemissektori võla kohta. Lisamata on jäänud tabel valitsemissektori kulude kohta ülesannete lõikes.

[6] Üksikasjad pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta on esitatud komisjoni talituste antud tehnilises hinnangus programmile (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).