EUROOPA KOMISJON Brüssel,26.10.2022 COM(2022) 234 final/2 CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2022) 234 final of 19.5.2022.

Concerns the ET language version.

The legend in Figure 46 has been corrected.

The text shall read as follows:

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA KESKPANGALE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 2022. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabel



1. Sissejuhatus Tulemuslikud kohtusüsteemid on olulised, et kohaldada liidu õigust ja tagada, et seda täidetaks, ning kaitsta õigusriigi põhimõtet ja muid ELi aluseks olevaid liikmesriikide ühiseid väärtusi. Liidu õiguse kohaldamisel toimivad liikmesriikide kohtud ELi kohtutena. Esmajoones on just liikmesriikide kohtud need, kes tagavad liidu õigusega ette nähtud õiguste ja kohustuste tulemusliku kaitse (Euroopa Liidu lepingu artikkel 19). Peale selle on tulemuslikud kohtusüsteemid olulised ka vastastikuse usalduse jaoks ning investeerimiskliima ja pikaajalise kasvu jätkusuutlikkuse parandamiseks. Seepärast kuulub liikmesriikide kohtusüsteemide tõhususe, kvaliteedi ja sõltumatuse parandamine ELi majanduspoliitika koordineerimise iga-aastase tsükli – Euroopa poolaasta – tähtsaimate eesmärkide hulka. 2022. aasta majanduskasvu analüüsis,() milles on esitatud ELi majandus- ja tööhõivepoliitika prioriteedid, kinnitatakse seost tulemuslike kohtusüsteemide ja liikmesriikide ettevõtluskeskkonna vahel. Hästi toimivad ja täiesti sõltumatud kohtusüsteemid võivad avaldada positiivset mõju investeerimisele ja on olulised investeeringute kaitsmiseks ning aitavad seega suurendada tootlikkust ja konkurentsivõimet. Need on samuti olulised selleks, et tagada piiriüleselt tulemuslik lepingute ja haldusotsuste täitmine ning vaidluste lahendamine, mis on tähtis ühtse turu toimimise seisukohast( ). Eeltoodu taustal esitatakse ELi õigusemõistmise tulemustabelis iga-aastane ülevaade näitajatest, mis on seotud tulemuslike kohtusüsteemide oluliste parameetritega: ·tõhusus, ·kvaliteet ja ·sõltumatus. 2022. aasta tulemustabelis arendatakse kõigi kolme parameetri näitajaid edasi, sealhulgas vaadeldes puuetega inimeste juurdepääsu õigusemõistmisele ja taaskord kohtusüsteemi digiteerimist, mis on olnud väga oluline selleks, et tagada kohtute toimimine COVID-19 pandeemia ajal ning üldisemalt edendada tõhusaid ja juurdepääsetavaid kohtusüsteeme( ). Käesolevas väljaandes tugevdatakse kõigi kolme parameetri all ettevõtluse mõõdet, lisades uued andmed, mis käsitlevad haldustõhusust, haldusotsuste puhul rakendatavaid õiguslikke kaitsemeetmeid ja kindlustunnet investeeringute kaitse osas. Lisaks kajastatakse 2022. aasta tulemustabelis esimest korda COVID-19 pandeemia mõju kohtusüsteemide tõhususele.  Euroopa õigusriigi mehhanism – Nagu president von der Leyeni poliitilistes suunistes välja kuulutatud, on komisjon loonud tervikliku Euroopa õigusriigi mehhanismi, et jälgida põhjalikumalt olukorda liikmesriikides. Õigusriigi mehhanism on ennetav vahend, mis süvendab dialoogi ja ühist teadlikkust õigusriigiga seotud küsimustest. Uue mehhanismi keskmes on iga-aastane õigusriigi olukorda käsitlev aruanne, milles esitatakse kokkuvõte nii positiivsetest kui ka negatiivsetest olulistest sündmustest kõigis liikmesriikides ja liidus tervikuna. Õigusriigi olukorda käsitlev 2021. aasta aruanne,() mis avaldati 20. juulil 2021, põhineb mitmesugustel allikatel, sealhulgas ELi õigusemõistmise tulemustabelil. Peale selle, nagu teatas president von der Leyen oma 2021. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus, sisaldab õigusriigi olukorda käsitlev 2022. aasta aruanne soovitusi liikmesriikidele. 2022. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabelit on edasi arendatud, võttes arvesse õigusriigi olukorda käsitleva 2021. aasta aruande koostamisel kindlaks tehtud vajadust täiendava võrdleva teabe järele, et toetada edasiste õigusriigi olukorda käsitlevate aruannete koostamist. Mis on ELi õigusemõistmise tulemustabel? ELi õigusemõistmise tulemustabel on võrdlev teabevahend, mis koostatakse igal aastal. Selle eesmärk on aidata ELil ja liikmesriikidel parandada oma kohtusüsteemi tulemuslikkust, esitades kõikide liikmesriikide kohtusüsteemide i) tõhususe, ii) kvaliteedi ja iii) sõltumatuse hindamiseks vajalike näitajate kohta objektiivseid, usaldusväärseid ja võrreldavaid andmeid. Selles ei esitata üldist ühtset paremusjärjestust, vaid antakse ülevaade liikmesriikide kohtusüsteemide toimimisest, tuginedes näitajatele, mis pakuvad kõigile liikmesriikidele ühist huvi ja on neile olulised. Tulemustabelis ei propageerita ühtegi konkreetset kohtusüsteemi, vaid käsitletakse kõiki liikmesriike võrdsetel alustel. Liikmesriigi kohtusüsteemi mudelist või selle aluseks olevast õigustraditsioonist olenemata on tulemusliku kohtusüsteemi olulised parameetrid tõhusus, kvaliteet ja sõltumatus. Nende kolme parameetriga seotud näitajaid tuleks vaadelda koos, sest kõik kolm parameetrit on sageli omavahel seotud (algatus ühe parameetri parandamiseks võib mõjutada ka teisi parameetreid). Tulemustabelis esitatakse peamiselt näitajad, mis on seotud tsiviil-, kaubandus- ja haldusasjadega ning – andmete olemasolu korral – teatavate kriminaalasjadega (st rahapesuga seotud asjad esimese astme kohtutes), et aidata liikmesriikidel luua tõhusam investeerimis-, ettevõtlus- ja kodanikusõbralik keskkond. Tulemustabel on võrdlusvahend, mida arendatakse dialoogis liikmesriikide ja Euroopa Parlamendiga( ). Selle eesmärk on teha kindlaks tulemusliku kohtusüsteemi olulised parameetrid ning esitada vastavad iga-aastased andmed. Millist metoodikat on ELi õigusemõistmise tulemustabelis kasutatud? Tulemustabeli koostamiseks on kasutatud mitmesuguseid teabeallikaid. Suure osa kvantitatiivsetest andmetest on esitanud Euroopa Nõukogu kohtute efektiivsust hindav komisjon (CEPEJ), kellega komisjon on sõlminud kokkuleppe iga-aastase eriuuringu tegemiseks. Need andmed hõlmavad aastaid 2012–2020 ning liikmesriigid on need esitanud kooskõlas CEPEJ metoodikaga. Konteksti tutvustamiseks on uuringus esitatud ka üksikasjalikud märkused ja riigipõhised teabelehed. Neid tuleks lugeda koos arvandmetega( ). CEPEJ kogutud andmetest menetluste kestuse kohta on näha otsusele jõudmiseks kuluv aeg, mis on kohtumenetluste arvestuslik kestus (tugineb pooleliolevate ja lahendatud kohtuasjade suhtele). Andmetest, mis kajastavad kohtute ja haldusasutuste tõhusust liidu õiguse kohaldamisel konkreetsetes valdkondades, tuleb välja menetluste keskmine kestus arvestatuna kohtuasjade tegeliku kestuse alusel. Pange tähele, et kohtumenetluste kestus võib liikmesriigi eri piirkondades märkimisväärselt erineda, eriti linnades, kus äritegevus võib tähendada kohtute jaoks suuremat töökoormust.

Muud andmeallikad, mis hõlmavad ajavahemikku 2012–2021, on järgmised: liikmesriikide kohtusüsteemide kontaktisikute rühm,( ) Euroopa kohtute haldamise nõukodade võrgustik,( ) ELi kõrgeimate kohtute esimeeste võrgustik,( ) ELi Riiginõukogude ja Kõrgemate Halduskohtute Ühendus,( ) Euroopa Advokatuuride ja Õigusliitude Nõukogu,() Euroopa konkurentsivõrgustik,( ) sidekomitee,( ) intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskus,( ) tarbijakaitsealase koostöö võrgustik,( ) rahapesu ja terrorismi rahastamist käsitlev eksperdirühm,( ) Eurostat( ) ja Euroopa õigusalase koolituse võrgustik(). Aastate jooksul on tulemustabeli metoodikat tihedas koostöös liikmesriikide kohtusüsteemide kontaktisikute rühmaga edasi arendatud ja viimistletud. Selleks on kasutatud eelkõige küsimustikku (mida ajakohastatakse igal aastal) ja kogutud andmeid kohtusüsteemide toimimise teatavate aspektide kohta. Andmete, eriti kohtusüsteemide tõhususe näitajate kättesaadavus üha paraneb, kuna paljud liikmesriigid on investeerinud suutlikkusse teha kohtusüsteemi kohta paremat statistikat. Jätkuvad probleemid andmete kogumisel või esitamisel on tingitud ebapiisavast statistilisest suutlikkusest või asjaolust, et andmete kogumisel liikmesriigis kasutatavad kategooriad ei vasta täpselt tulemustabelis kasutatavatele kategooriatele. Vaid mõnel üksikul juhul on andmelünk põhjustatud sellest, et liikmesriikide ametiasutused ei jaga andmeid. Komisjon ärgitab liikmesriike ka edaspidi andmelünka veelgi vähendama. Kuidas võetakse ELi õigusemõistmise tulemustabelit arvesse Euroopa poolaasta kontekstis ning kuidas see on seotud taaste- ja vastupidavusrahastuga? Tulemustabelis on esitatud näitajad liikmesriikide kohtusüsteemide tõhususe, kvaliteedi ja sõltumatuse hindamiseks. Sellega püütakse aidata liikmesriikidel parandada oma kohtusüsteemi tulemuslikkust. Liikmesriikide kohtusüsteeme käsitleva teabe võrdlemise teel aitab tulemustabel välja selgitada parimaid tavasid ja vajakajäämisi ning jälgida probleeme ja edusamme. Euroopa poolaasta raames korraldatakse liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste ja sidusrühmadega peetava kahepoolse dialoogi kaudu riigipõhine hindamine. Kui tuvastatud vajakajäämised on makromajanduslikult olulised, võib komisjon Euroopa poolaasta raames tehtud analüüsi põhjal teha nõukogule ettepaneku võtta vastu riigipõhised soovitused konkreetse liikmesriigi kohtusüsteemi parandamiseks( ). Taaste- ja vastupidavusrahastust tehakse laenude ja tagastamatu rahalise toetusena kättesaadavaks üle 670 miljardi euro, millest iga liikmesriik peaks vähemalt 20 % eraldama digiüleminekuks. Taaste- ja vastupidavusrahastu annab võimaluse rakendada liikmesriikide kohtusüsteemidega seotud riigipõhiseid soovitusi ning kiirendada riikide jõupingutusi oma kohtusüsteemi digipöörde lõpuleviimiseks. Sellest tulemuspõhisest rahastust liikmesriikidele tehtavad maksed sõltuvad eesmärkide ja sihtide saavutamisest. Seepärast peab komisjon pidevalt hindama, kas liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavu rakendatakse rahuldavalt, et need aitaksid tulemuslikult lahendada kõik probleemid või suure osa probleemidest, mis on kindlaks tehtud asjakohastes riigipõhistes soovitustes, või probleemid, mis on kindlaks tehtud muudes asjakohastes dokumentides, mille komisjon on Euroopa poolaasta raames vastu võtnud( ). Miks on tulemuslikud kohtusüsteemid investeerimist soodustava ettevõtluskeskkonna jaoks olulised? Õigusriigi põhimõtet kaitsvatel tulemuslikel kohtusüsteemidel on soodne mõju majandusele, mis on eriti oluline Euroopa poolaasta ning taaste- ja vastupidavusrahastu kontekstis. Kui kohtusüsteemid tagavad õiguskaitse, annavad võlausaldajad suurema tõenäosusega laenu, ettevõtjatel on suurem kindlustunne ja väiksem soov käituda omakasupüüdlikult, alanevad tehingukulud ja innovaatilised ettevõtjad investeerivad tõenäoliselt rohkem. Tulemuslik kohtusüsteem on püsiva majanduskasvu jaoks elutähtis. See võib aidata parandada ettevõtluskliimat, edendada innovatsiooni, meelitada ligi välismaiseid otseinvesteeringuid, tagada maksutulu ja toetada majanduskasvu. Riikide hästi toimivate kohtusüsteemide kasu majandusele kinnitavad mitmesugused uuringud ja teaduskirjandus, muu hulgas Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF),( ) Euroopa Keskpanga (EKP),( ) Euroopa kohtute haldamise nõukodade võrgustiku,() Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD),( ) Maailma Majandusfoorumi( ) ja Maailmapanga( ) uuringud ja väljaanded. Ühes uuringus leiti, et kohtumenetluse kestuse (mida mõõdetakse kohtuasjas otsusele jõudmiseks kuluva ajana( )) vähendamine 1 % võrra võib tõsta ettevõtjate arvu kasvumäära( ) ning et kohtusüsteemi sõltumatuna tajuvate ettevõtjate osakaalu suurenemisel 1 % võrra on seos ettevõtjate käibe suurenemise ja suurema tootlikkuse kasvuga( ). Teises uuringus ilmnes positiivne seos kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse ja välismaiste otseinvesteeringute voogude vahel( ). Mitmes uuringus on lisaks rõhutatud liikmesriikide kohtusüsteemide tulemuslikkuse olulisust ettevõtjate jaoks. Näiteks ühes uuringus vastas 93 % suurettevõtjatest, et nad hindavad süstemaatiliselt ja pidevalt õigusriigi olukorda (sealhulgas kohtute sõltumatust) riikides, kuhu nad investeerivad( ). Teises uuringus vastas enam kui pool väikestest ja keskmise suurusega ettevõtjatest (VKEd), et peamised põhjused, miks nad loobusid intellektuaalomandiõiguste rikkumisega seotud menetluse algatamisest kohtus, olid vastavalt kohtumenetluse kulud ja liiga pikk kestus( ). Ka komisjoni teatises „Ühtse turu tõkete tuvastamine ja kõrvaldamine“( ) ning ühtse turu nõuete täitmise tagamise tegevuskavas( ) antakse ülevaade tulemuslike kohtusüsteemide tähtsusest ühtse turu toimimiseks, eelkõige ettevõtjate jaoks. Kuidas abistab komisjon heade kohtureformide rakendamisel tehnilise toetusega? Liikmesriigid saavad kasutada komisjoni tehnilist tuge, mida struktuurireformi toe peadirektoraat (DG REFORM) pakub tehnilise toe instrumendi( ) raames, mille kogueelarve aastateks 2021–2027 on 864,4 miljonit eurot. Alates 2021. aastast on selle instrumendi kaudu toetatud projekte, mis on otseselt seotud õigusemõistmise tulemuslikkusega, nagu õigusemõistmise digiteerimine, kohtute võrgustiku reformimine või parem juurdepääs õigusemõistmisele. Samuti täiendab tehnilise toe instrument meetmeid, mille komisjon on kavandanud COVID-19 pandeemia majanduslike tagajärgedega toimetulekuks, nimelt taaste- ja vastupidavusrahastut, kuna tehnilise toe instrumendiga saab toetada liikmesriike nende taaste- ja vastupidavuskavade ettevalmistamisel ja rakendamisel. Need kavad sisaldavad muu hulgas meetmeid, mis on seotud õigusemõistmise tulemuslikkuse suurendamisega, nagu õigusemõistmise digiteerimine, kohtuasjade kuhjumise vähendamine ning kohtute ja kohtuasjade haldamise parandamine. Kuidas toetab õigusprogramm kohtusüsteemide tulemuslikkust? Õigusprogramm, mille kogueelarve 2021.–2027. aastaks on 305 miljonit eurot, toetab õigusriigi põhimõttel, sealhulgas kohtusüsteemi sõltumatusel, kvaliteedil ja tulemuslikkusel, vastastikusel tunnustamisel ja usaldusel ning õigusalasel koostööl rajaneva Euroopa õigusruumi edasiarendamist. 2021. aastal eraldati projektide ja muu tegevuse rahastamiseks programmi kolme erieesmärgi raames ligikaudu 45,3 miljonit eurot: ·12,2 miljonit eurot, et edendada õigusalast koostööd tsiviil- ja kriminaalasjades, aidata kaasa ELi õigusaktide sidusale kohaldamisele ja täitmise tagamisele ning toetada liikmesriike ECRIS-TCN-süsteemiga liitumisel; ·17,7 miljonit eurot, et toetada õigusala töötajate koolitamist ELi tsiviil- ja kriminaalõiguse, põhiõiguste alaste õigusaktide, liikmesriikide õigussüsteemide ja õigusriigi põhimõtte kohaldamise valdkonnas, ning ·15,4 miljonit eurot, et toetada koos programmiga „Digitaalne Euroopa“ digivahendite väljaarendamist ja kasutamist ning e-õiguskeskkonna portaali hooldamist ja laiendamist. Miks jälgib komisjon liikmesriikide kohtusüsteemide digiteerimist? Kohtusüsteemi digiteerimine on oluline kohtusüsteemi tulemuslikkuse suurendamiseks ning väga tõhus vahend õigusemõistmisele juurdepääsu parandamiseks ja lihtsustamiseks. COVID-19 pandeemia näitas selgelt, et liikmesriikidel on vaja kiirendada selle valdkonna ajakohastamiseks elluviidavaid reforme. ELi õigusemõistmise tulemustabel on alates 2013. aastast sisaldanud teatavat võrdlevat teavet õigusemõistmise digiteerimise kohta liikmesriikides, näiteks veebis kohtuotsustele juurdepääsu või veebipõhise nõuete esitamise ja nende seisu jälgimise kohta. 2020. aasta detsembris vastu võetud komisjoni teatises „Õigusemõistmise digipööre Euroopa Liidus. Võimalusterohked töövahendid“() on esitatud strateegia, mille eesmärk on parandada tehnoloogia abil õiguskaitse kättesaadavust ja kohtusüsteemide tulemuslikkust. Nagu teatises märgitud, lisati alates 2021. aastast ELi õigusemõistmise tulemustabelisse mitu lisanäitajat. Eesmärk on tagada põhjalik ja õigeaegne ülevaade edusammudest, aga ka probleemidest, millega liikmesriigid oma kohtusüsteemi digiteerimisel kokku puutuvad.

2. Taust: kohtusüsteemi reformide areng 2021. aastal 2021. aastal jätkas suur hulk liikmesriike tööd selle nimel, et veelgi parandada oma kohtusüsteemi tulemuslikkust. Joonisel 1 antakse ajakohastatud ülevaade oma kohtusüsteemi reforme ellu viivates liikmesriikides mitmes kohtusüsteemiga seotud valdkonnas vastu võetud ja kavandatavatest meetmetest. Joonis 1. Kohtusüsteemidega seotud seadusandlik ja reguleeriv tegevus 2021. aastal (liikmesriikides vastu võetud meetmed / läbirääkimiseks esitatud algatused) (allikas: Euroopa Komisjon( )) 2021. aastal oli mitmes liikmesriigis endiselt erilise tähelepanu all menetlusõigus ning käimas või kavas oli ulatuslik seadusandlik tegevus. Samuti astuti olulisi samme kohtunike staatust ning õigusala töötajaid käsitlevate eeskirjade reformide vallas. Mitmes liikmesriigis oli käimas kohtusüsteemis info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kasutamist käsitleva õigusakti kehtestamise protsess. Eelnenud aastatel hoo sisse saanud meetmed kohtute haldamise valdkonnas jätkusid 2021. aastal. Mõni liikmesriik kasutab juba aktiivselt või kavatseb oma kohtusüsteemis kasutama hakata tehisintellekti. Ülevaade kinnitab tähelepanekut, et kohtureformid on aeglased – kohtureformi väljakuulutamisest kuni seadusandlike ja reguleerivate meetmete vastuvõtmiseni ja kohapeal rakendamiseni kulub mõnikord aastaid. COVID-19 pandeemia on tekitanud ka uusi probleeme, mis on selgelt näidanud kohtusüsteemi digiteerimiseks vajalike reformide kiirendamise vajalikkust. Sellega seoses võeti mitmes liikmesriigis vastu uued meetmed, et tagada kohtute korrapärane toimimine, kindlustades samal ajal kõigile jätkuva ja lihtsa juurdepääsu õigusemõistmisele, eelkõige menetluseeskirjade kohandamise kaudu. ELi Riiginõukogude ja Kõrgeimate Halduskohtute Ühendus töötas välja küsimustiku, mille abil uuriti COVID-19 pandeemia mõju kõrgeimate kohtute tegevusele. Vastajate hulgas olid kõrgeimad halduskohtud ja kõrgeimad üldkohtud (ELi kõrgeimate kohtute esimeeste võrgustiku liikmed). Joonisel 2 on esitatud ajakohastatud ülevaade menetlusõiguse muudatustest, mille liikmesriigid on kohtute õigusemõistmisega seotud ülesannete täitmise hõlbustamiseks vastu võtnud kas uute õigusaktide, kõrgeima kohtu otsuste, kohtueeskirjade või tavade kaudu (analüüs ei hõlma COVID-19 pandeemiaga toimetulekuks võetud sisulisi meetmeid). Joonis 2. COVID-19 pandeemiast tulenevad muudatused kõrgeimate kohtute menetluseeskirjades (allikas: ELi Riiginõukogude ja Kõrgeimate Halduskohtute Ühendus ning ELi kõrgeimate kohtute esimeeste võrgustik( )) (*) Andmed hõlmavad ajavahemikku 2020. aasta detsembrist 2021. aasta detsembrini. (*) Iga liikmesriigi kohta on vasakpoolses tulbas esitatud kõrgeimate üldkohtute tavad ning parempoolses tulbas kõrgeimate halduskohtute tavad (tähega „A“ tähistatud tulp). Liikmesriigid on esitatud nende originaalkeelsete geograafiliste nimede tähestikulises järjekorras. Belgia: Raad van State / Conseil d’Etat (Belgia kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) ja Hof van Cassatie / Cour de Cassation (kõrgeim kohus). Bulgaaria: Върховен административен съд (Bulgaaria kõrgeim halduskohus). Tšehhi: Nejvyšší správní soud (Tšehhi Vabariigi kõrgeim halduskohus) ja Nejvyšší soud (Tšehhi Vabariigi kõrgeim kohus). Saksamaa: Bundesverwaltungsgericht (Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim halduskohus). Eesti: Riigikohus (Eesti kõrgeim kohus). Iirimaa: Chúirt Uachtarach (Iirimaa kõrgeim kohus). Kreeka: Συμβούλιο της Επικρατείας (Kreeka kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu). Hispaania: Tribunal Supremo (Hispaania kõrgeim kohus). Prantsusmaa: Conseil d’Etat (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu), Cour de Cassation (kõrgeim kohus). Horvaatia: Visoki upravni sud (Horvaatia kõrgem halduskohus). Itaalia: Consiglio de Stato (Itaalia kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu). Küpros: Küprose kõrgeim kohus. Läti: Augstākā tiesa (Läti kõrgeim kohus). Leedu: Vyriausiasis Administracinis Teismas (Leedu kõrgeim halduskohus). Luksemburg: Cour administrative (Luksemburgi kõrgeim halduskohus), Cour de Cassation ( kõrgeim kohus). Ungari: Kúria (Ungari kõrgeim kohus). Malta: Court of Appeal (Malta apellatsioonikohus). Madalmaad: Hoge Raad (Madalmaade kõrgeim kohus), Centrale Raad van Beroep (avaliku teenistuse ja sotsiaalkindlustusasjade apellatsioonikohus), Raad van State (Madalmaade kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu). Austria: Verwaltungsgerichtshof (Austria kõrgeim halduskohus), Personalsenat (kõrgeima halduskohtu erihindamiskolleegium), Oberster Gerichtshof (Austria kõrgeim üldkohus). Poola: Naczelny Sąd Administracyjny (Poola kõrgeim halduskohus). Portugal: Supremo Tribunal Administrativo (Portugali kõrgeim halduskohus). Rumeenia: Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumeenia kõrgeim kohus). Sloveenia: Vrhovno sodišče (Sloveenia kõrgeim kohus). Slovakkia: Najvyšší súd (Slovakkia kõrgeim kohus). Soome: Korkein hallinto-oikeus (Soome kõrgeim halduskohus). Rootsi: Högsta förvaltningsdomstolen (Rootsi kõrgeim halduskohus). Andmeid ei saadud järgmistelt kohtutelt: Bulgaaria: Върховен касационен съд (Bulgaaria kõrgeim kassatsioonikohus); Horvaatia: Vrhovni sud (Horvaatia kõrgeim kohus); Itaalia: Corte Suprema di Cassazione (Itaalia kõrgeim kohus); Rootsi: Högsta domstolen (Rootsi kõrgeim kohus).



3. 2022. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabeli põhijäreldused Tulemusliku kohtusüsteemi põhiparameetrid on tõhusus, kvaliteet ja sõltumatus ning tulemustabelis on esitatud näitajad kõigi kolme kohta. 3.1. Kohtusüsteemide tõhusus Tulemustabel sisaldab näitajaid, mis kajastavad menetluste tõhusust tsiviil-, kaubandus- ja haldusasjades üldiselt ning konkreetsetes valdkondades, kus haldusasutused ja kohtud kohaldavad liidu õigust( ). Tõhususega seotud näitajaid, eelkõige sissetulnud kohtuasjade arvu, algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määra ning kohtuasjas otsusele jõudmiseks kulunud aega, mõjutas 2020. aastal kõikjal ELis COVID-19 pandeemiast tingitud eriline olukord, mis avaldas liikmesriikidele mõju eri moel (nt ajastuse või ranguse vaatenurgast)(). 3.1.1. Muutused töökoormuses Võrreldes eelmise aastaga vähenes kohtusüsteemi töökoormus mitmes liikmesriigis, samas kui teistes liikmesriikides see suurenes või püsis stabiilsena. Üldiselt on töökoormus liikmesriigiti endiselt väga erinev (joonis 3). See näitab, kui oluline on olla jätkuvalt tähelepanelik töökoormuse muutuste suhtes, et tagada kohtusüsteemi tulemuslikkus. Joonis 3. Sissetulevate tsiviil-, kaubandus-, haldus- ja muude asjade arv 2012. ja 2018.–2020. aastal(*) (esimene kohtuaste / 100 elaniku kohta) (allikas: CEPEJ uuring( )) (*) CEPEJ metoodika kohaselt hõlmab see kategooria kõiki vaidlustega seotud ja vaidlustega mitteseotud tsiviil- ja kaubandusasju, vaidlustega mitteseotud maakatastri ja äriregistri asju, muude registrite asju, muid vaidlustega mitteseotud kohtuasju, haldusasju ja muid kohtuasju peale kriminaalasjade. Joonis 4. Sissetulevate tsiviil- ja kaubandusvaidluste arv 2012. ja 2018.–2020. aastal(*) (esimene kohtuaste / 100 elaniku kohta) (allikas: CEPEJ uuring)

(*) CEPEJ metoodika kohaselt hõlmavad tsiviil- ja kaubandusvaidlused pooltevahelisi vaidlusi, nt lepingust tulenevaid vaidlusi. Vaidlustega mitteseotud tsiviil- ja kaubandusasjad hõlmavad vaidlustamata menetlusi, näiteks vaidlustamata maksekäske. Kreeka ja Slovakkia muutsid metoodikat. Madalmaade andmetes sisalduvad vaidlustega mitteseotud asjad. Joonis 5. Sissetulevate haldusasjade arv 2012. ja 2018.–2020. aastal(*) (esimene kohtuaste / 100 elaniku kohta) (allikas: CEPEJ uuring) (*) CEPEJ metoodika kohaselt hõlmavad haldusasjad vaidlusi isikute ning kohalike, piirkondlike või riiklike ametiasutuste vahel. Taani ja Iirimaa andmetes haldusasju ei eristata. Rumeenias muudeti mõni haldusmenetlus 2018. aastal kohtuväliseks. Kreeka, Slovakkia ja Rootsi muutsid metoodikat. Rootsis on rändeasjad lisatud haldusasjade hulka (2017. aasta kohta tagasiulatuvalt).

3.1.2. Kohtusüsteemi tõhususe üldandmed Menetluste tõhususe näitajad tsiviil-, kaubandus- ja haldusasjade valdkondades on järgmised: i) menetluste eeldatav kestus (kohtuasjas otsusele jõudmiseks kuluv aeg), ii) algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr ning iii) pooleliolevate kohtuasjade arv.  Menetluste eeldatav kestus – Menetluse kestus on eeldatav aeg (päevades), mis on vajalik asja lahendamiseks kohtus, st aeg, mis kulub esimese astme kohtul otsuse tegemiseks. Kohtuasjas otsusele jõudmiseks kuluva aja näitaja kujutab endast aasta lõpu seisuga lahendamata kohtuasjade ja lahendatud kohtuasjade jagatist, mis on korrutatud 365ga (päevade arv)( ). Tegemist on arvutatud näitajaga, mis viitab eeldatavale miinimumajale, mida kohus vajab asja lahendamiseks praegusi töötingimusi säilitades. Mida suurem väärtus, seda suurema tõenäosusega kulub kohtul otsuse tegemiseks rohkem aega. Joonistel on enamasti kajastatud menetlusi esimese astme kohtutes ning võimaluse korral on võrreldud 2012., 2018., 2019. ja 2020. aasta andmeid( ). Joonistel 8 ja 10 on näidatud aeg, mis kulus 2020. aastal tsiviil- ja kaubandusvaidlustes ning haldusasjades otsusele jõudmiseks kõikides kohtuastmetes, ning joonisel 24 on näidatud rahapesuga seotud kohtuasjade keskmine menetlemise aeg esimese astme kohtutes. Joonis 6. Tsiviil-, kaubandus-, haldus- ja muude asjade lahendamiseks hinnanguliselt kulunud aeg 2012. ja 2018.–2020. aastal(*) (esimene kohtuaste / päevades) (allikas: CEPEJ uuring) (*) CEPEJ metoodika kohaselt hõlmab see kategooria kõiki vaidlustega seotud ja vaidlustega mitteseotud tsiviil- ja kaubandusasju, vaidlustega mitteseotud maakatastri ja äriregistri asju, muude registrite asju, muid vaidlustega mitteseotud kohtuasju, haldusasju ja muid kohtuasju peale kriminaalasjade. Slovakkia muutis metoodikat. Tšehhi puhul ja kuni 2016. aastani Slovakkia puhul hõlmab pooleliolevate kohtuasjade arv kõiki kohtuastmeid. Läti puhul on järsk langus tingitud kohtusüsteemi reformist, vigade kontrollist ja andmete puhastamisest teabesüsteemis. Joonis 7. Esimeses kohtuastmes tsiviil- ja kaubandusvaidluste lahendamiseks hinnanguliselt kulunud aeg 2012. ja 2018.–2020. aastal(*) (esimene kohtuaste / päevades) (allikas: CEPEJ uuring) (*) CEPEJ metoodika kohaselt hõlmavad tsiviil- ja kaubandusvaidlused pooltevahelisi vaidlusi, nt lepingust tulenevaid vaidlusi. Vaidlustega mitteseotud tsiviil- ja kaubandusasjad hõlmavad vaidlustamata menetlusi, näiteks vaidlustamata maksekäske. Kreeka ja Slovakkia muutsid metoodikat. Tšehhi puhul ja kuni 2016. aastani Slovakkia puhul hõlmab pooleliolevate kohtuasjade arv kõiki kohtuastmeid. Itaalias mõjutas otsusele jõudmiseks kulunud aega kohtute tegevuse ajutine aeglustumine, mis oli tingitud COVID-19 pandeemia ohjamiseks kehtestatud rangetest piiravatest meetmetest. Madalmaade andmetes sisalduvad ka vaidlustega mitteseotud asjad. Joonis 8. Kõigis kohtuastmetes tsiviil- ja kaubandusvaidluste lahendamiseks hinnanguliselt kulunud aeg 2020. aastal(*) (esimene, teine ja kolmas kohtuaste / päevades) (allikas: CEPEJ uuring) (*) Järjekorra määrab kindlaks kõige pikemate menetlustega kohtuaste igas liikmesriigis. Belgia ja Bulgaaria esimese ja teise astme kohtute, Madalmaade teise astme kohtute, Austria teise ja kolmanda astme kohtute ning Saksamaa ja Horvaatia kolmanda astme kohtute kohta ei ole andmed kättesaadavad. Saksamaal ja Maltal ei ole kolmanda astme kohut. Itaalias mõjutas otsusele jõudmiseks kulunud aega kohtute tegevuse ajutine aeglustumine, mis oli tingitud COVID-19 pandeemia ohjamiseks kehtestatud rangetest piiravatest meetmetest. Juurdepääs kolmanda astme kohtule võib olla mõnes liikmesriigis piiratud. Joonis 9. Esimeses kohtuastmes haldusasjade lahendamiseks hinnanguliselt kulunud aeg 2012. ja 2018.–2020. aastal(*) (esimene kohtuaste / päevades) (allikas: CEPEJ uuring)

(*) CEPEJ metoodika kohaselt hõlmavad haldusasjad vaidlusi isikute ning kohalike, piirkondlike või riiklike ametiasutuste vahel. Kreeka ja Slovakkia muutsid metoodikat. Tšehhi puhul ja kuni 2016. aastani Slovakkia puhul hõlmab pooleliolevate kohtuasjade arv kõiki kohtuastmeid. Taani ja Iirimaa andmetes haldusasju ei eristata. Küprosel suurenes 2018. aastal lahendatud kohtuasjade arv, sest kohtuasjades tehti otsuseid koos, 2 724 liidetud kohtuasja võeti tagasi ning 2015. aastal asutati halduskohus. Joonis 10. Kõigis kohtuastmetes haldusasjade lahendamiseks hinnanguliselt kulunud aeg 2020. aastal(*) (esimene ning asjakohastel juhtudel teine ja kolmas kohtuaste / päevades) (allikas: CEPEJ uuring) (*) Järjekorra määrab kindlaks kõige pikemate menetlustega kohtuaste igas liikmesriigis. Belgia, Tšehhi, Ungari, Malta, Austria, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia ja Soome teise astme kohtute ning Küprose, Leedu, Luksemburgi, Malta ja Poola kolmanda astme kohtute kohta ei ole andmed kättesaadavad. Tšehhis, Itaalias, Küprosel, Austrias, Sloveenias ja Soomes on ainus apellatsiooniaste kõrgeim kohus või mõni muu kõrgeima astme kohus. Horvaatias, Leedus, Luksemburgis ja Maltal seda liiki kohtuasjade jaoks kolmanda astme kohut ei ole. Belgias on teatavate kohtuasjade puhul esimeseks ja ainsaks kohtuastmeks kõrgeim halduskohus. Juurdepääs kolmanda astme kohtule võib olla mõnes liikmesriigis piiratud. Taani ja Iirimaa andmetes haldusasju ei eristata.

 Algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr – Algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr on sissetulnud kohtuasjade arvu ja lahendatud kohtuasjade arvu suhe. Sellega mõõdetakse seda, kas kohus suudab sissetuleva töökoormusega hakkama saada. Kui algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr on ligikaudu 100 % või kõrgem, on kohtusüsteem suuteline lahendama vähemalt sama palju kohtuasju, kui neid sisse tuleb. Kui algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr on madalam kui 100 %, on kohtud suutelised lahendama vähemal määral kohtuasju, kui neid sisse tuleb. Joonis 11. Tsiviil-, kaubandus-, haldus- ja muude asjade lahendamise määr 2012. ja 2018.–2020. aastal(*) (esimene kohtuaste / protsentides – kõrgem kui 100 % väärtus tähendab, et lahendatakse rohkem kohtuasju, kui neid sisse tuleb, ning madalam kui 100 % väärtus tähendab, et lahendatakse vähem kohtuasju, kui neid sisse tuleb) (allikas: CEPEJ uuring) (*) CEPEJ metoodika kohaselt hõlmab see kategooria kõiki vaidlustega seotud ja vaidlustega mitteseotud tsiviil- ja kaubandusasju, vaidlustega mitteseotud maakatastri ja äriregistri asju, muude registrite asju, muid vaidlustega mitteseotud kohtuasju, haldusasju ja muid kohtuasju peale kriminaalasjade. Slovakkia muutis metoodikat. Iirimaa puhul eeldatakse, et metoodika tõttu ei kajastu aruandluses kõik lahendatud kohtuasjad. Itaalias võeti 2013. aastal kasutusele tsiviilasjade erinev liigitus. Joonis 12. Tsiviil- ja kaubandusvaidluste lahendamise määr 2012. ja 2018.–2020. aastal(*) (esimene kohtuaste / protsentides) (allikas: CEPEJ uuring) (*) Kreeka ja Slovakkia muutsid metoodikat. Iirimaa puhul eeldatakse, et metoodika tõttu ei kajastu aruandluses kõik lahendatud kohtuasjad. Itaalias võeti 2013. aastal kasutusele tsiviilasjade erinev liigitus. Madalmaade andmetes sisalduvad ka vaidlustega mitteseotud asjad. Joonis 13. Haldusasjade lahendamise määr 2012. ja 2018.–2020. aastal(*) (esimene kohtuaste / protsentides) (allikas: CEPEJ uuring) (*) Mõne liikmesriigi varasemaid näitajaid on joonisele mahutamiseks vähendatud (Küprosel oli kõnealune määr 2018. aastal 219 %; Itaalias oli see 2012. aastal 279,8 %). Kreeka ja Slovakkia muutsid metoodikat. Taani ja Iirimaa andmetes haldusasju ei eristata. Küprosel suurenes lahendatud kohtuasjade arv, sest kohtuasjades tehti otsuseid koos, 2 724 liidetud kohtuasja võeti tagasi ning 2015. aastal asutati halduskohus.

 Pooleliolevad kohtuasjad – Pooleliolevate kohtuasjade arv väljendab lõpuni menetlemata kohtuasjade arvu asjaomase aasta lõpu seisuga. See mõjutab ka kohtuasjas otsusele jõudmiseks kuluvat aega. Joonis 14. Pooleliolevate tsiviil-, kaubandus- ning haldus- ja muude asjade arv 2012. ja 2018.–2020. aastal(*) (esimene kohtuaste / 100 elaniku kohta) (allikas: CEPEJ uuring)

(*) CEPEJ metoodika kohaselt hõlmab see kategooria kõiki vaidlustega seotud ja vaidlustega mitteseotud tsiviil- ja kaubandusasju, vaidlustega mitteseotud maakatastri ja äriregistri asju, muude registrite asju, muid vaidlustega mitteseotud kohtuasju, haldusasju ja muid kohtuasju peale kriminaalasjade. Slovakkia muutis metoodikat. Tšehhi puhul ja kuni 2016. aastani Slovakkia puhul hõlmab pooleliolevate kohtuasjade arv kõiki kohtuastmeid. Itaalias võeti 2013. aastal kasutusele tsiviilasjade erinev liigitus. Joonis 15. Pooleliolevate tsiviil- ja kaubandusvaidluste arv 2012. ja 2018.–2020. aastal(*) (esimene kohtuaste / 100 elaniku kohta) (allikas: CEPEJ uuring) (*) Kreeka ja Slovakkia muutsid metoodikat. Tšehhi puhul ja kuni 2016. aastani Slovakkia puhul hõlmab pooleliolevate kohtuasjade arv kõiki kohtuastmeid. Itaalias võeti 2013. aastal kasutusele tsiviilasjade erinev liigitus. Madalmaade andmetes sisalduvad ka vaidlustega mitteseotud asjad. Joonis 16. Pooleliolevate haldusasjade arv 2012. ja 2018.–2020. aastal(*) (esimene kohtuaste / 100 elaniku kohta) (allikas: CEPEJ uuring) (*) Mõne liikmesriigi varasemaid näitajaid on joonisele mahutamiseks vähendatud (Kreekas oli kõnealune määr 2012. aastal 3,5). Kreeka ja Slovakkia muutsid metoodikat. Tšehhi puhul ja kuni 2016. aastani Slovakkia puhul hõlmab pooleliolevate kohtuasjade arv kõiki kohtuastmeid. Taani ja Iirimaa andmetes haldusasju ei eristata. 3.1.3. Tõhusus konkreetsetes liidu õiguse valdkondades Selles jaos täiendatakse kohtusüsteemide tõhusust käsitlevaid üldandmeid ja antakse ülevaade menetluste keskmisest kestusest( ) konkreetsetes valdkondades, kus kohaldatakse liidu õigust. 2022. aasta tulemustabelis tuginetakse konkurentsi, elektroonilise side, ELi kaubamärkide, tarbijaõiguse ja rahapesuvastase tegevuse valdkonnas varem kogutud andmetele. Need valdkonnad valiti välja, sest need on olulised ühtse turu ja ettevõtluskeskkonna seisukohast. Lisaks antakse käesolevas väljaandes ulatuslikum ülevaade haldusasutuste tõhususest: neid andmeid tarbijakaitse valdkonnas täiendavad kaks uut joonist konkurentsi ja elektroonilise side kohta. Kokkuvõtlikult võib öelda, et kohtu- ja haldusmenetlustes esinevad pikad viivitused võivad kahjustada liidu õigusest tulenevaid õigusi, näiteks kui asjakohaseid õiguskaitsevahendeid ei saa enam kasutada või kui suurt rahalist kahju ei ole enam võimalik sisse nõuda. Halduslikud viivitused ja teatavatel juhtudel esinev ebakindlus võib tekitada märkimisväärseid kulusid eelkõige ettevõtjatele ning seada ohtu nende kavandatud või tehtud investeeringud( ). – Konkurents – Konkurentsiõiguse tulemuslik rakendamine on oluline ligitõmbava ettevõtluskeskkonna kujundamiseks, kuna see tagab ettevõtjatele võrdsed tingimused. Sellega edendatakse ettevõtlust ja tulemuslikkust, laiendatakse tarbijate valikut ning aidatakse alandada hindu ja parandada kvaliteeti. Joonisel 17 on esitatud ELi toimimise lepingu artikleid 101 ja 102( ) kohaldanud liikmesriikide konkurentsiasutuste otsuste kohtuliku läbivaatamise keskmine kestus. Joonisel 18 on esitatud ELi toimimise lepingu artikleid 101 ja 102 kohaldanud liikmesriikide konkurentsiasutuste menetluste keskmine kestus. Joonis 17. Konkurents: kohtuliku läbivaatamise keskmine kestus 2013. ja 2018.–2020. aastal(*) (esimene kohtuaste / päevades) (allikas: Euroopa Komisjon ja Euroopa konkurentsivõrgustik) (*) Iirimaa ja Austria puhul ei ole stsenaarium kohaldatav, sest vastavatel ametiasutustel ei ole õigust selliseid otsuseid teha. Austria andmed hõlmavad kartellikohtu lahendatud juhtumeid, mis on seotud ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 rikkumisega, kuid mis ei põhine liikmesriigi konkurentsiasutuse vastu esitatud edasikaebustel. Itaalia puhul on kestus hinnanguline. Tulba puudumine võib näidata, et liikmesriik ei teatanud selle aasta all ühestki kohtuasjast. Paljudes liikmesriikides oli juhtumeid vähe (aastas alla viie). Seetõttu võib aastaandmeid mõjutada üks erandlikult pikk või lühike juhtum (nii oli näiteks Maltas, kus oli vaid üks juhtum). Joonis 18. Konkurents: liikmesriikide konkurentsiasutuste menetluste keskmine kestus 2020. aastal(*) (päevades) (allikas: Euroopa Komisjon ja Euroopa konkurentsivõrgustik) (*) Mõnes liikmesriigis oli juhtumeid piiratud arvul. Belgia andmed hõlmavat üht kartelliotsust, mis võttis aega 1 045 päeva, ja viit ajutist meedet. Kõigi kuue menetluse keskmine kogukestus oli 2 015 päeva. Itaalia puhul ei ole arvesse võetud menetlust I833 (Gare Consip per acquisizione beni e servizi per informatica e telecomunicazioni), mille Itaalia konkurentsiasutus algatas ELi toimimise lepingu artikli 101 alusel, kuna menetluse lõpus ei leidnud asjaomane asutus, et seda artiklit oleks rikutud. Enamik liikmesriike peab menetluse alguseks päeva, mil alustatakse uurimist, ent arvestada tuleb sellega, et mõni liikmesriik hakkab lugema menetluse kestuse arvutamisel päevi mõnest teisest hetkest. Madalmaades loetakse juhtum avatuks päevast, mil saadetakse vastuväited, samal ajal kui Tšehhis ja Slovakkias loetakse juhtum avatuks päevast, mil alustatakse haldusmenetlust, mis on uurimise alustamise ja vastuväidete esitamise vaheline vaheetapp. Lisaks tuleb liikmesriikide konkurentsiasutuste menetluste kestuse suhtes võtta arvesse mitut tegurit. Nende hulka kuuluvad juhtumi laad ja keerukus, majandusandmete kogumiseks ja majandusanalüüsi tegemiseks kuluv aeg, tähtaja pikendamine poolte taotlusel ning korduvad ärakuulamised. – Elektrooniline side – Elektroonilist sidet käsitlevate ELi õigusaktide eesmärk on suurendada konkurentsi, aidata kaasa ühtse turu arengule ning hoogustada investeeringuid, innovatsiooni ja majanduskasvu. Positiivset mõju tarbijatele on võimalik saavutada nende õigusaktide täitmise tulemusliku tagamisega, mis võib kaasa tuua madalamad hinnad lõppkasutajale ja kvaliteetsemad teenused. Joonisel 19 on esitatud elektroonilise side valdkonnas liidu õigust kohaldavate riikide reguleerivate asutuse otsuste kohtuliku läbivaatamise keskmine kestus( ). Joonis hõlmab mitmesuguseid kohtuasju alates keerukast turuanalüüside läbivaatamisest kuni lihtsamate tarbijakesksete küsimusteni. Joonisel 20 on esitatud liidu õigust kohaldanud riikide reguleerivate asutuste menetluste keskmine kestus. Joonis 19. Elektrooniline side: kohtuliku läbivaatamise keskmine kestus 2013. ja 2018.–2020. aastal(*) (esimene kohtuaste / päevades) (allikas: Euroopa Komisjon ja sidekomitee)

(*) Kohtuasjade arv on liikmesriigiti erinev. Tulba puudumine näitab, et liikmesriik ei teatanud selle aasta all ühestki kohtuasjast (v.a Portugal 2019.–2020. aastal ja Rumeenia, mille kohta andmed puuduvad). Kui asjaomaste kohtuasjade arv on mõnes kohtuastmes väike (Bulgaaria, Küpros, Malta, Madalmaad, Slovakkia, Soome ja Rootsi), võib aastaandmeid mõjutada üks erandlikult pikk või lühike kohtuasi, mille tulemusel esineb aastate lõikes suuri kõikumisi. Taani esimeses astmes vastutab kaebuste läbivaatamise eest kohtulaadne organ. Eestis oli kohtuliku läbivaatamise menetluste keskmine kestus 2013. aastal 18 päeva. Hispaanias, Austrias ja Poolas vastutavad olenevalt valdkonnast erinevad kohtud. Joonis 20. Elektrooniline side: riikide reguleerivate asutuste menetluste keskmine kestus 2015. ja 2018.–2020. aastal (päevades) (allikas: Euroopa Komisjon ja sidekomitee) – ELi kaubamärk – Intellektuaalomandiõiguste tulemuslik kaitse on väga oluline, et elavdada investeerimist uuendustegevusse. ELi kaubamärke käsitleva ELi õigusaktiga( ) on antud märkimisväärne roll liikmesriikide kohtutele, kes tegutsevad ELi kohtutena ja teevad ühtset turgu mõjutavaid otsuseid. Joonisel 21 on esitatud ELi kaubamärgiga seotud rikkumiste menetlemise keskmine kestus eraõiguslike isikute vahelistes kohtuvaidlustes. Joonis 21. ELi kaubamärk: ELi kaubamärgiga seotud rikkumiste menetlemise keskmine kestus 2013. ja 2018.–2020. aastal(*) (esimene kohtuaste / päevades) (allikas: Euroopa Komisjon ja intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskus) (*) Prantsusmaa, Itaalia, Leedu ja Luksemburgi puhul kasutati teatud aastate andmete jaoks kohtuasjade valimit. Taani andmed hõlmavad kõiki (mitte üksnes ELi) kaubamärkidega seotud kohtuasju kõrgetes kaubandus- ja merenduskohtutes; andmete kogumise süsteemis tehtud muudatuste tõttu puuduvad 2018. ja 2019. aasta andmed keskmise kestuse kohta. Kreeka andmed põhinevad kahe kohtu menetluste kestuse kaalutud keskmisel. Hispaania keskmise kestuse arvutamisel on arvesse võetud muude ELi intellektuaalomandiõigustega seotud kohtuasju. – Tarbijakaitse – Tarbijaõiguse tulemusliku rakendamisega kantakse hoolt selle eest, et tarbijad saaksid kasu oma õigustest ja tarbijaõigusi rikkuvad ettevõtjad ei saaks ebaõiglast eelist. Tarbijakaitseasutustel ja kohtutel on liidu tarbijaõiguse rakendamisel erinevates riiklikes õigusnormide täitmise tagamise süsteemides väga tähtis roll( ). Joonisel 22 on näidatud liidu õigust kohaldavate tarbijakaitseasutuste otsuste kohtuliku läbivaatamise keskmine kestus. Õigusnormide tulemuslik maksmapanek võib nii tarbijate kui ka ettevõtjate jaoks tähendada erinevate osalejate ahelat, kuhu kuuluvad lisaks kohtutele ka haldusasutused. Selle paremaks selgitamiseks on esitatud teave tarbijakaitseasutuste menetluste kestuse kohta. Joonisel 23 on näidatud keskmine aeg, mis kulus riikide tarbijakaitseasutustel 2014. ja 2018.–2020. aastal haldusotsuseni jõudmiseks alates juhtumi algatamisest. Asjakohaste otsuste hulka kuuluvad materiaalõiguse normide rikkumise tuvastamine, ajutised meetmed, keelustamiskorraldused, kohtumenetluse algatamine ja kohtuasja sulgemine. Joonis 22. Tarbijakaitse: kohtuliku läbivaatamise keskmine kestus 2013. ja 2018.–2020. aastal(*) (esimene kohtuaste / päevades) (allikas: Euroopa Komisjon ja tarbijakaitsealase koostöö võrgustik) (*) Saksamaa, Luksemburgi ja Austria puhul ei ole stsenaarium kohaldatav, sest tarbijakaitseasutustel ei ole õigust otsustada asjaomaste tarbijaeeskirjade rikkumise üle. Iirimaal ja Soomes oli asjaomaste juhtumite arv 2020. aastal väike (alla viie). Kreeka ja Rumeenia esitasid teatavate aastate kohta hinnangulise keskmise kestuse. Joonis 23. Tarbijakaitse: tarbijakaitseasutuste haldusotsusteni jõudmise keskmine kestus 2014. ja 2018.–2020. aastal(*) (esimene aste / päevades) (allikas: Euroopa Komisjon ja tarbijakaitsealase koostöö võrgustik) (*) Saksamaa, Luksemburgi ja Austria puhul ei ole stsenaarium kohaldatav, sest tarbijakaitseasutustel ei ole õigust otsustada asjaomaste tarbijaeeskirjade rikkumise üle. Taani, Kreeka, Prantsusmaa, Rumeenia ja Soome esitasid hinnangulise keskmise pikkuse teatavate aastate kohta. – Rahapesu – Kuritegevuse vastasesse võitlusesse panustamise kõrval on rahapesu vastu võitlemise tulemuslikkus ülioluline selleks, et tagada finantssektori usaldusväärsus, terviklikkus ja stabiilsus, usaldus finantssüsteemi vastu ning aus konkurents ühtsel turul( ). Rahapesu võib peletada välisinvesteeringuid, moonutada rahvusvahelisi kapitalivooge ja kahjustada riigi makromajanduslikke tulemusi, mis põhjustab heaolu kadu ja seega tootlikuma majandustegevuse arvelt ressursside raiskamist( ). Rahapesuvastase direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid säilitama statistika rahapesu või terrorismi rahastamise vastase võitluse süsteemide tulemuslikkuse kohta( ). Koostöös liikmesriikidega koguti uuendatud küsimustikku kasutades andmeid liikmesriikide rahapesuvastase korra kohtulike etappide kohta. Joonisel 24 on näidatud rahapesukuritegudega seotud kohtuasjade keskmine kestus esimese astme kohtutes.

Joonis 24. Rahapesu: kohtuasjade keskmine kestus 2014. ja 2018.–2020. aastal(*) (esimene kohtuaste / päevades) (allikas: Euroopa Komisjon ning rahapesu ja terrorismi rahastamist käsitlev eksperdirühm) (*) Belgia, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Horvaatia, Poola ja Portugal: andmed 2020. aasta kohta puuduvad. Bulgaaria: kohtuasjade keskmist pikkust arvutatakse alates kohtumenetluse algatamise päevast kuni kohtuotsuse tegemiseni kuudes. Hispaania ja Madalmaad: hinnanguline kestus. Tšehhi: kestus kuudes. Ungari: keskmine päevade arv arvutati ainult süüdimõistva kohtuotsusega lahendatud kohtuasjade arvu põhjal. Portugal: keskmine päevade arv arvutati valimi põhjal. Itaalia: andmed hõlmavad nii põhi- kui ka eelistungeid. Küpros: kriminaalkohtus menetletakse raskeid kuritegusid keskmiselt ühe aasta jooksul. Kergemaid kuritegusid menetletakse ringkonnakohtutes, kus see võtab kauem aega. Slovakkia*: andmed vastavad kogu menetluse (sealhulgas apellatsioonikohtus) keskmisele kestusele. 3.1.4. Kokkuvõte kohtusüsteemide tõhususe kohta Tõhusas kohtusüsteemis hallatakse töökoormust ja kuhjunud kohtuasju ning tehakse lahendeid ilma tarbetute viivitusteta. Põhinäitajad, mida kasutatakse ELi õigusemõistmise tulemustabelis kohtusüsteemide tõhususe jälgimiseks, on seega menetluste kestus (eeldatav või keskmine kohtuasja lahendamiseks kuluv aeg päevades), algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr (sissetulnud kohtuasjade arvu ja lahendatud kohtuasjade arvu suhe) ning pooleliolevate kohtuasjade arv (lõpuni menetlemata kohtuasjade arv aasta lõpu seisuga). Kohtusüsteemi tõhususe üldandmed 2022. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabel sisaldab tõhusust kajastavaid andmeid kaheksa aasta kohta (2012–2020). See ajavahemik võimaldab tuvastada teatavaid suundumusi ja võtta arvesse asjaolu, et kohtureformide mõju avaldub sageli aeglaselt. Kui vaadata tsiviil-, kaubandus- ja haldusasjade kohta kättesaadavaid 2012.–2020. aasta andmeid, siis on suundumused enamjaolt rõõmustavad. Mõne liikmesriigi 2020. aasta üldandmetest on siiski näha tõhususe vähenemist. On võimalik, et selle põhjus oli COVID-19 pandeemia, ja seega on see ajutine. Mõningaid positiivseid muutusi võib täheldada liikmesriikides, mille puhul on Euroopa poolaasta raames leitud, et seal esineb konkreetseid probleeme( ): ·Mõnes neist liikmesriikidest on riikide kohta kättesaadavate andmete põhjal esimese astme kohtumenetluste kestus kõiki kohtuasju hõlmavas üldkategoorias (joonis 6) ning tsiviil- ja kaubandusvaidluste puhul (joonis 7) alates 2012. aastast pidevalt lühenenud või püsinud stabiilne, hoolimata COVID-19 pandeemiast. Samalt kahelt jooniselt on näha, et ligikaudu pooltes asjaomastest liikmesriikidest menetluste kestus pikenes, ületades mõnikord 2012. aasta taseme. Haldusasjade puhul (joonis 9) on menetluste kestus alates 2012. aastast lühenenud või püsinud stabiilne umbes pooltes neist liikmesriikidest. Ligikaudu pooltes liikmesriikides pikenes 2020. aastal menetluste kestus haldusasjade puhul. ·Tulemustabelis on esitatud andmed menetluste kestuse kohta kõikides kohtuastmetes tsiviil- kaubandusvaidluste puhul (joonis 8) ning haldusasjade puhul (joonis 10). Andmetest nähtub, et mitmes liikmesriigis, kus on tuvastatud probleeme menetluste kestusega esimese astme kohtutes, tegutsevad kõrgema astme kohtud tõhusamalt. Mõnes teises probleemses liikmesriigis on aga menetluste keskmine kestus kõrgema astme kohtutes veelgi pikem kui esimese astme kohtutes. ·Kõiki kohtuasju hõlmavas üldkategoorias ning tsiviil- ja kaubandusvaidluste kategoorias (joonised 11 ja 12) on võrreldes eelmise aastaga vähenenud ja liikunud lähemale 2012. aasta näitajale nende liikmesriikide koguarv, kus algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr on üle 100 %. Vähenemisest hoolimata teatas 2020. aastal enamik liikmesriike, sh suurem osa neist, kus esineb probleeme, kõrgest algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määrast (üle 97 %). See tähendab, et kohtud tulevad neis kategooriates sissetulevate kohtuasjade menetlemisega üldjuhul toime. Haldusasjades (joonis 13) võib täheldada, et algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr varieerub aastate lõikes rohkem. Kuigi see on üldjuhul endiselt madalam kui muudes kategooriates, teeb mõni liikmesriik jätkuvalt suuri edusamme Üle poole probleeme kogenud liikmesriikidest on teatanud, et algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr on alates 2012. aastast haldusasjade puhul kasvanud. ·Alates 2012. aastast on olenemata kohtuasjade kategooriast püsinud olukord stabiilne või jätkuvalt paranenud peaaegu kõikides liikmesriikides, kus probleemid kuhjunud kohtuasjadega on kõige suuremad. Hoolimata sellest, et pooleliolevate kohtuasjade arv on 2020. aastal mõnes liikmesriigis suurenenud, on teistes tehtud suuri edusamme nende arvu vähendamisel nii tsiviil- ja kaubandusvaidluste (joonis 15) kui ka haldusasjade (joonis 16) puhul. Vahe suhteliselt väheste pooleliolevate kohtuasjadega liikmesriikide ja arvukate pooleliolevate kohtuasjadega liikmesriikide vahel on jäänud siiski märkimisväärseks. Tõhusus konkreetsetes liidu õiguse valdkondades Andmed menetluste keskmise kestuse kohta konkreetsetes liidu õiguse valdkondades (joonised 17–24) annavad ülevaate kohtusüsteemide toimimisest konkreetset liiki ettevõtlusalaste vaidluste puhul. Konkreetsetes liidu õiguse valdkondades tõhususe kohta andmete kogumisel on aluseks võetud kitsalt määratletud stsenaarium, seega võib asjaomaste kohtuasjade arv näida väike. Samas, kui tõhususe üldandmetes on esitatud menetluste arvestuslik kestus, siis need näitajad kajastavad kõikide aasta jooksul menetletud konkreetse õigusvaldkonnaga seotud asjaomaste kohtuasjade tegelikku keskmist kestust. Seetõttu väärib märkimist, et mitu liikmesriiki, kellel tõhususe üldandmete põhjal ei tundu olevat probleeme, on teatanud liidu konkreetsetes õigusvaldkondades märkimisväärselt pikemast menetluste keskmisest kestusest. Samas võib menetluste kestus kõikuda õigusvaldkondade lõikes tunduvalt ka liikmesriigi piires. Kaks uut joonist, mis kajastavad haldusmenetluste kestust liikmesriikide konkurentsiasutustes ja elektroonilise side valdkonnas tegutsevates riikide reguleerivates asutustes, annavad ülevaate haldustõhususest veel mõnes liidu õiguse valdkonnas. Õigusnormide täitmise tagamise ahela, sealhulgas haldus- ja kohtumenetluste tõhusus aitab kaasa positiivsele ettevõtlus- ja investeerimiskeskkonnale, tagades kohtuasjade õigeaegse lahendamise ja õiguskaitse. Liidu õiguse konkreetseid valdkondi puudutavatest arvandmetest nähtuvad järgmised suundumused. ·Kui konkurentsiasjades liikmesriikide kohtute üldine töökoormus kasvas, siis konkurentsiasjade kohtuliku läbivaatamise kestus (joonis 17) lühenes või püsis stabiilne kuues liikmesriigis ja pikenes viies liikmesriigis. Sellest kergelt positiivsest suundumusest hoolimata teatasid kolm liikmesriiki 2020. aastal keskmisest kestusest, mis ületas 1 000 päeva. Liikmesriikide konkurentsiasutuste menetluste kohta teatasid kümme liikmesriiki, et menetlused kestsid alla 1 000 päeva. Mõnes liikmesriigis, kellel oli probleeme konkurentsiasjade kohtuliku läbivaatamise tõhususega, oli liikmesriigi konkurentsiasutuse menetluste tõhusus üks suurimaid. ·Elektroonilise side valdkonnas (joonis 19) on kohtute töökoormus võrreldes eelmiste aastatega vähenenud ja seega jätkus 2019. aastal täheldatud menetluste lühenemise positiivne suundumus. Enamikus liikmesriikides jäi 2020. aastal menetluste keskmine kestus 2019. aastaga võrreldes kas lühemaks või stabiilseks ja pikenes vaid mõnes liikmesriigis. Uuelt jooniselt elektroonilise side valdkonnas tegutsevate riikide reguleerivate asutuste tõhususe kohta (joonis 20) on näha, et mõnes liikmesriigis on menetluste keskmine kestus võrdlemisi stabiilne, kuid üldist selget suundumust aastatel, mille kohta andmed on kättesaadavad, ei ole. ·ELi kaubamärgiga seotud rikkumistega (joonis 21) seotud üldine töökoormus 2020. aastal vähenes. Samas, kui mõnes liikmesriigis tulid kohtud töökoormusega paremini toime ning menetluste kestus kas lühenes või jäi stabiilseks, siis kuues liikmesriigis täheldati menetluste keskmise kestuse selget pikenemist. ·Seda, milline koosmõju võib olla õigusnormide täitmise tagamise ahelal, mis hõlmab nii haldusmenetlusi kui ka kohtulikku läbivaatamist, on kajastatud ELi tarbijaõiguse valdkonnas (joonised 22 ja 23). 2020. aastal teatasid kuus liikmesriiki, et nende tarbijakaitseasutustel kulus ELi tarbijaõiguse alla kuuluva juhtumi kohta otsuse tegemiseks keskmiselt vähem kui kolm kuud, samas kui kuues muus liikmesriigis kulus selleks üle kuue kuu. Juhtudel, mil tarbijakaitseasutuste otsused vaidlustati kohtus, olid haldusotsuse kohtuliku läbivaatamise kestuse suundumused 2020. aastal liikmesriigiti erinevad: võrreldes 2019. aastaga pikenes see kestus kaheksas liikmesriigis ja lühenes kuues liikmesriigis. Kahes liikmesriigis on kohtuliku läbivaatamise keskmine kestus endiselt üle 1 000 päeva. ·Tulemuslik võitlus rahapesu vastu on väga oluline, et kaitsta finantssüsteemi, tagada aus konkurents ja ennetada kahjulikke tagajärgi majandusele. Rahapesukuritegude kohtus menetlemise kestusega seotud probleemid võivad mõjutada rahapesuvastase võitluse tulemuslikkust. Joonisel 24 on esitatud ajakohastatud andmed rahapesukuritegudega seotud kohtumenetluste kestuse kohta. Jooniselt nähtub, et enam kui pooltes liikmesriikides kestavad kohtumenetlused esimeses astmes keskmiselt kuni aasta, kuid mitmes liikmesriigis kestavad need keskmiselt umbes kaks aastat( ).

3.2. Kohtusüsteemide kvaliteet Kohtusüsteemi kvaliteedi mõõtmiseks ei ole üht kindlat viisi. 2022. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabelis uuritakse edasi tegureid, mida peetakse kohtusüsteemi kvaliteedi parandamisel üldjuhul asjakohaseks. Need tegurid jagunevad nelja kategooriasse: 1) kodanike ja ettevõtjate juurdepääs õigusemõistmisele; 2) piisavad materiaalsed ja inimressursid; 3) hindamisvahendite kasutuselevõtt ning 4) digiteerimine. 3.2.1. Juurdepääsetavus Juurdepääsetavus on vajalik kogu õigusemõistmise ahelas, et inimestel oleks võimalik saada asjakohast teavet kohtusüsteemi, nõude esitamise ja sellega seonduvate finantsaspektide ning menetluse seisu kohta kuni menetluse lõpuni ning et kohtuotsusega oleks võimalik veebis tutvuda. – Tasuta õigusabi, kohtulõivud ja õigusabikulud – Kohtuvaidlusega seotud kulud on oluline tegur, mis määrab juurdepääsu õigusemõistmisele. Suured kulud, sealhulgas kohtulõivud( ) ja õigusabikulud,( ) võivad juurdepääsu õigusemõistmisele takistada. Tsiviil- ja kaubandusvaidlustega seotud kulud ei ole ELi tasandil ühtlustatud. Need kulud on reguleeritud siseriiklike õigusaktidega, mistõttu on need liikmesriigiti erinevad. Juurdepääs tasuta õigusabile on põhiõigus, mis on sätestatud ELi põhiõiguste hartas( ). See võimaldab juurdepääsu õigusemõistmisele neile, kes ei suudaks muidu kohtuvaidlusega seotud kulusid tasuda või ette maksta. Enamik liikmesriike lähtub tasuta õigusabi andmisel taotleja sissetulekust( ). Joonisel 25 on näidatud täielikult või osaliselt tasuta õigusabi kättesaadavust tarbijavaidluses, mis hõlmab 6 000 euro suurust nõuet. Sellel võrreldakse tasuta õigusabi andmisel kohaldatavaid sissetulekukünniseid, mis on väljendatud protsendina Eurostati vaesuspiirist igas liikmesriigis( ). Näiteks kui tasuta õigusabi andmisel on künnis 20 %, võib tasuta õigusabi saada veel taotleja, kelle sissetulek on Eurostati asjaomase liikmesriigi vaesuspiirist 20 % suurem. Kui aga tasuta õigusabi andmisel kohaldatav künnis on alla 0, tähendab see, et vaesuspiirist allapoole jääva sissetulekuga isik ei pruugi saada tasuta õigusabi. Mõnes liikmesriigis on kasutusel õigusabisüsteem, mille raames kaetakse 100 % kohtuvaidlusega seotud kuludest (täielikult tasuta õigusabi) ning mida täiendab süsteem, mille raames kaetakse osa kuludest (osaliselt tasuta õigusabi), kusjuures viimase puhul rakendatakse tasuta õigusabi saamise õiguse tuvastamiseks teistsuguseid kriteeriume kui esimese puhul. Teistes liikmesriikides on kasutusel vaid täielikult või osaliselt tasuta õigusabi süsteem. Joonis 25. Sissetulekukünnis tasuta õigusabi saamiseks konkreetses tarbijavaidluses 2021. aastal(*) (Eurostati vaesuspiiri ja sissetulekukünnise erinevus protsentides) (allikas: Euroopa Komisjon ning Euroopa Advokatuuride ja Õigusliitude Nõukogu( )) (*) Eestis ei põhine tasuta õigusabi andmise otsus taotleja rahaliste vahendite suurusel. Iirimaal võetakse tasuta õigusabi andmisel arvesse ka taotleja likviidset vara. Küpros: 2020. aasta andmed. Malta: 2020. aasta andmed. Lätis on künnis eri omavalitsustes erinev; joonisel on näidatud ülempiir. Portugalis teevad tasuta õigusabi andmise kohta otsuse haldusasutused, sotsiaalministeerium hindab seaduse kohaselt taotleja rahalist olukorda. Rumeenia: 2020. aasta andmed.

Enamik liikmesriike nõuab pooltelt kohtumenetluse alustamiseks kohtulõivu tasumist. Tasuta õigusabi saajad on sageli vabastatud kohtulõivu tasumisest. Vaid Bulgaarias, Eestis, Iirimaal, Madalmaades, Poolas ja Sloveenias ei ole tasuta õigusabi saajad kohtulõivu tasumisest automaatselt vabastatud. Tšehhis otsustab kohus tasuta õigusabi saaja kohtulõivu tasumisest vabastamise igal üksikjuhul eraldi. Luksemburgis ei pea menetlusosalised, kes saavad õigusabi, kohtutäituri tasu maksma. Joonisel 26 on võrreldud kahe stsenaariumi puhul nõude suuruse alusel kohtulõivu suhtelist suurust. Näiteks kui 6 000 euro suuruse nõudega on kohtulõiv 10 %, siis peab tarbija kohtumenetluse alustamiseks tasuma kohtulõivuna 600 eurot. Väikese nõude määratlus põhineb Eurostati andmete kohasel suhtelise vaesuse määral asjaomases liikmesriigis. Joonis 26. Tarbijavaidluses kohtumenetluse alustamiseks nõutav kohtulõiv 2021. aastal(*) (kohtulõivu suhteline suurus nõude suuruse alusel) (allikas: Euroopa Komisjon ning Euroopa Advokatuuride ja Õigusliitude Nõukogu( )) (*) Väike nõue on nõue, mis vastab Eurostati andmete kohasele vallalise isiku vaesuspiirile asjaomases liikmesriigis, mis on ümber arvestatud kuusissetulekuks (nt 2019. aastal ulatus see 193 eurost Rumeenias 1 824 euroni Luksemburgis). Hispaania, Portugal: andmeid ei esitatud. Bulgaaria ja Rumeenia: 2020. aasta andmed kohtulõivu kohta 6 000 euro suuruse nõude korral; andmeid kohtulõivude kohta väikese nõude korral ei esitatud. Küpros: 2020. aasta andmed. Luksemburg: menetlusosalised peavad menetluse alustamiseks hagejana tasuma kohtutäituri tasu, kui nad ei saa tasuta õigusabi. Malta: 2020. aasta andmed. Madalmaad: kohtulõivud, kui sissetulek on alla 2 383 euro kuus. Austria: kohtulõivu maksimumsumma sõltub kohtuastmest. Rootsi: tsiviilasjade puhul makstavate kohtulõivude suurus sõltub kohtuasja liigist. Kohtuvaidlustes, kus nõude väärtus on alla 2 339 euro, on kohtulõiv 88 eurot. Kui nõude väärtus on üle 2 339 euro, on kohtulõiv 275 eurot. Muud liiki nõuete puhul on ette nähtud muud kohtulõivud. Lepingute täitmise tõhus tagamine on majandusele väga oluline. Kohtuvaidlusega seotud tegelike kulude hüvitamise tõenäosus tugevdab lepingu täitmise tagamist taotleva võlausaldaja positsiooni. Tavaliselt peab võlausaldajast hageja tasuma hagi kohtusse esitamise eest kohtulõivu. Üldjuhul kohustab kohus kaotanud kostjat võitnud hagejale tema ette makstud kohtulõivu täies ulatuses hüvitama. Joonisel 27 on näidatud kohtulõivu summa, mida nõutakse kohtumenetluse alustamiseks konkreetses kahe ettevõtja vahel lepingu täitmise üle toimuvas piiriüleses kaubandusvaidluses, kui nõude suurus on 20 000 eurot. Joonis 27. Kohtulõiv kohtumenetluse alustamiseks konkreetses kaubandusasjas 2021. aastal(*) ((eurodes) (allikas: Euroopa Komisjon ning Euroopa Advokatuuride ja Õigusliitude Nõukogu( )) (*) Küpros, Luksemburg, Malta, Poola ja Rumeenia: 2020. aasta andmed. Kreeka ja Hispaania: kohtulõivu hüvitamine otsustatakse igal üksikjuhul eraldi. Ungari: võitnud poolele kohtulõivu täielikult ei hüvitata. Tavaliselt peab võlausaldaja oma advokaadile tasu ette maksma mitte ainult kohtumenetluse etapi eest, vaid ka juba sellele eelneva etapi eest. Hüvitamisel kohaldatakse enamikus liikmesriikides reeglit, mille kohaselt kohtuasja kaotanud pool peab lisaks enda õigusabikuludele tasuma ka võitnud poole kulud. See reegel pärsib selliste kohtuasjade algatamist, mille võitmise tõenäosus on väike, kuid julgustab algatama kohtuasju, mille võitmise tõenäosus on suur. Joonisel 28 on näidatud summa, mille kohus määraks võitnud hagejale konkreetse kaubandusvaidluse stsenaariumi puhul (vt joonealune märkus 62). Eristada võib kolme peamist tasusüsteemi: 1) seadusest tuleneva tasu süsteemiga riikides oleneb õigusabikulude hüvitamine sellest, kui suur on advokaadi töö eest seadusega ette nähtud tasu ja see on liikmesriigiti väga erinev; 2) liikmesriikides, kus seadusest tuleneva tasu süsteemi ei ole, hüvitatakse õigusabikulud kas täies mahus (Portugal ja Soome) või osaliselt (Läti ja Luksemburg); 3) mitmes liikmesriigis teeb kohus hüvitamise kohta otsuse igal üksikjuhul eraldi. Joonis 28. Õigusabikulude hüvitamine kaubandusvaidluse puhul 2021. aastal(*) (eurodes) (allikas: Euroopa Komisjon ning Euroopa Advokatuuride ja Õigusliitude Nõukogu( )) (*) Selle näitaja puhul ei sisalda õigusabikulud menetluskulusid ja käibemaksu (kui need tuleb tasuda). Hüpoteetiline õigusabikulu stsenaariumis ette nähtud kohtuetapi puhul on 1 650 eurot. Süsteemides, kus seadusest tulenevat tasu ei kohaldata, tähendab täielik hüvitamine, et see summa (1 650 eurot) võidakse välja mõista. Osalist hüvitamist kohaldavad liikmesriigid (Läti ja Luksemburg) on reastatud välja mõistetava õigusabikulu suuruse alusel (suurimast vähimani, summad varieeruvad 2 200 ja 660 euro vahel). Joonis ei sisalda teavet kohtumenetluse eelse etapi õigusabikulude hüvitamise kohta, kuna seda ei ole kõikides liikmesriikides ette nähtud. Itaalias kehtib seadusest tulenev tasu (stsenaariumis 3 235 eurot), kuid kohus võib hüvitamise otsustada etteantud piirides. Leedus teeb otsuse kohus, võttes arvesse justiitsiministeeriumi suuniseid. Stsenaariumi puhul oleks maksimumsumma 3 350 eurot. Ungaris on kaks võimalust: kohus võib nõuda võitnud poole õigusabikulude täielikku hüvitamist advokaadi ja kliendi vahel sõlmitud advokaaditasu käsitleva lepingu alusel; kohus võib võtta arvesse seadusest tuleneva tasu süsteemi ja nõuda võitnud poole õigusabikulude hüvitamist üksnes osaliselt, olenemata advokaadi ja kliendi vahel sõlmitud advokaaditasu käsitlevast lepingust. Maltal ei kasutata tunnipõhist õigusabikulu, hüvitamise üle otsustatakse nõude suuruse alusel. Austrias ei saa stsenaariumi hüvitamissüsteemile täielikult kohaldada. Poolas on õigusabikulude miinimumsumma kindlaks määratud seadusega ja see sõltub vaidluse eseme väärtusest. Kohus võib otsustada tasust loobuda või nõuda miinimumtasu maksmist (juhul, kui tasu suurendatakse asjaomastes õigusaktides sätestatud konkreetsetel asjaoludel).



– Juurdepääs vaidluste kohtuvälise lahendamise meetoditele – Joonis 29 kajastab jõupingutusi, mida liikmesriigid on teinud selleks, et konkreetsete stiimulitega edendada vaidluste kohtuvälise lahendamise meetodite vabatahtlikku kasutamist. Need võivad olenevalt õigusvaldkonnast erineda( ). Joonis 29. Vaidluste kohtuvälise lahendamise meetodite kasutamise edendamine ja stimuleerimine 2021. aastal(*) (allikas: Euroopa Komisjon( ))

(*) Suurim võimalik punktide arv: 68 punkti. Koondandmed, mis põhinevad järgmistel näitajatel: 1) veebisait, kus antakse teavet vaidluste kohtuvälise lahendamise kohta; 2) reklaamikampaaniad meedias; 3) üldsusele suunatud trükised; 4) konkreetne teave vaidluste kohtuvälise lahendamise kohta, mida kohus annab taotluse korral; 5) vaidluste kohtuvälise lahendamise / vahendamise koordineerijad kohtutes; 6) vaidluste kohtuvälise lahendamise kohta hinnangute avaldamine; 7) vaidluste kohtuvälise lahendamise kasutamise statistika avaldamine; 8) vaidluste kohtuvälise lahendamise kulude osaline või täielik katmine tasuta õigusabiga; 9) kohtulõivude, sealhulgas tempelmaksude osaline või täielik tagastamine, kui vaidluse kohtuväline lahendamine on edukas; 10) vaidluse kohtuväliseks lahendamiseks ei nõuta advokaadi olemasolu; 11) kohtunik võib olla lepitajaks; 12) poolte saavutatud kokkulepe muutub kohtus täitmisele pööratavaks; 13) võimalus algatada menetlus / esitada nõue ning esitada dokumentaalsed tõendid internetis; 14) pooli saab teavitada menetluse algatamisest ja menetluse eri etappidest elektrooniliselt; 15) võimalus tasuda kohaldatavad tasud internetis; 16) kohtuvaidluste algatamise ja lahendamise hõlbustamiseks tehnoloogia (tehisintellektirakendused, juturobotid) kasutamine ning 17) muud vahendid. Iga eespool nimetatud 17 näitaja eest anti igas õigusvaldkonnas üks punkt. Iirimaa: haldusasjad kuuluvad tsiviil- ja kaubandusasjade kategooriasse. Kreeka: vaidluste kohtuvälise lahendamise võimalus on olemas riigihankemenetluses kõrgemates halduskohtutes. Hispaania: tööõigusasjades on vaidluste kohtuväline lahendamine kohustuslik. Portugal: tsiviil- ja kaubandusvaidlustes tagastatakse kohtulõiv üksnes rahukohtunike puhul. Slovakkia: Slovakkia õiguskorras ei toetata vaidluste kohtuvälist lahendamist haldusalastel põhjustel. Soome: tsiviilasjadeks loetakse ka tarbija- ja töövaidlusi. Rootsi: kohtunikel on vaidluse kohtuvälise lahendamise puhul menetluslik kaalutlusõigus. Kohtunik on kohustatud otsima rahumeelset lahendust, välja arvatud juhul, kui see on asja laadi tõttu ebasobiv. – Eriabinõud puuetega inimestele õigusemõistmisele juurdepääsu tagamiseks – ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni() osalistena on EL ja kõik selle liikmesriigid kohustatud kandma hoolt selle eest, et puuetega inimestel on tegelik võrdne juurdepääs õigusemõistmisele, rakendades võrdsust ja diskrimineerimise keeldu silmas pidades asjakohaseid abinõusid. Osalisriigid peaksid tagama ka ligipääsetavuse, sealhulgas ligipääsu side- ja teavitusvahenditele, ning kinnitama puuetega inimeste õigust võrdsele tunnustamisele seaduse ees. Joonisel 30 on näidatud mõned sel otstarbel rakendatavad eriabinõud, nagu ligipääsetavas vormingus teabe kättesaadavus, konkreetses vormingus teabe kättesaadavus taotluse korral või esimese astme kohtutes menetletavate tsiviil-, kaubandus-, haldus- ja kriminaalasjade jaoks mõeldud digilahenduste ligipääsetavus puuetega inimeste jaoks. Joonis 30. Eriabinõud puuetega inimestele õigusemõistmisele juurdepääsu tagamiseks 2021. aastal (allikas: Euroopa Komisjon( )) – Kohtulik kontroll avaliku halduse üle ettevõtlusega seotud stsenaariumide puhul – 2022. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabelis antakse esimest korda ülevaade teatavatest õiguslikest kaitsemeetmetest, mida rakendatakse seoses haldusasutuste tegevuse või tegevusetusega ettevõtlusega seotud stsenaariumides . Asjaomaste kaitsemeetmete hulka kuuluvad haldusotsuste ja ajutiste meetmete kohtulik läbivaatamine ning võimalus saada haldusasutuse reageerimata jätmise või põhjendamatu otsuse korral rahalist hüvitist. Need kõik aitavad parandada kohtusüsteemi kvaliteeti ning on ettevõtlus- ja investeerimiskeskkonna ning ühtse turu toimimise seisukohast väga olulised. Joonis 31. Haldusasutuste otsuste või tegevusetuse suhtes kohaldatavad õiguslikud kaitsemeetmed 2021. aastal(*) (allikas: Euroopa Komisjon( ))



– Lapsesõbralik õigusemõistmine – 2022. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabelis analüüsitakse võrreldes tulemustabeli varasemate väljaannetega põhjalikumalt lapsesõbralikku õigusemõistmist. Joonisel 32 on näidatud liikmesriikides rakendatavad mitmesugused eriabinõud, mille eesmärk on muuta kohtusüsteem laste vajadustele paremini vastavaks. Joonisel 33 on näidatud eriabinõud, mida rakendatakse juhul, kui laps on kaasatud kannatanu või kahtlustatava või süüdistatavana. Joonis 32. Eriabinõud lapsesõbraliku menetluse tagamiseks 2021. aastal(*) (tsiviil- ja kriminaalmenetlused, alaealiste üle õigusemõistmise menetlused ja haldusmenetlused) (allikas: Euroopa Komisjon( )) (*) Lapsed: alla 18aastased isikud. Malta andmed, mis kajastavad kohtunike koolitamist, on 2020. aasta kohta.



Joonis 33. Eriabinõud lapsesõbraliku menetluse tagamiseks juhul, kui laps on kaasatud kannatanu või kahtlustatava või süüdistatavana, 2021(*) (allikas: Euroopa Komisjon( ))

(*) Lapsed: alla 18aastased isikud. 3.2.2. Ressursid Kohtusüsteemi nõuetekohaseks toimimiseks on tarvis piisavalt ressursse, sealhulgas vajalikke investeeringuid füüsilisse ja tehnilisse taristusse, ning mitmesuguseid kvalifitseeritud, koolitatud ja piisavalt tasustatud töötajaid. Ilma piisavate ruumide, töövahendite ja töötajateta, kellel on nõutav kvalifikatsioon ja oskused ning keda järjepidevalt koolitatakse, on ohus menetluste ja otsuste kvaliteet. – Rahalised vahendid – Allpool olevatel joonistel on näidatud valitsemissektori tegelikud kulutused kohtusüsteemi (v.a vanglad) käitamisele nii elaniku kohta (joonis 34) kui ka osana sisemajanduse koguproduktist (SKP) (joonis 35).



Joonis 34. Valitsemissektori kogukulutused kohtutele eurodes elaniku kohta 2012. ja 2018.–2020. aastal(*) (allikas: Eurostat) (*) Liikmesriigid on järjestatud 2020. aasta kulutuste alusel (kõige suurematest kõige väiksemateni). Järgmiste riikide andmed on esialgsed: Saksamaa (2018–2020), Hispaania (2020), Prantsusmaa (2019–2020), Itaalia (2020) ja Portugal (2020). Joonis 35. Valitsemissektori kogukulutused kohtutele protsendina SKPst 2012. ja 2018.–2020. aastal(*) (allikas: Eurostat) (*) Liikmesriigid on järjestatud 2020. aasta kulutuste alusel (kõige suurematest kõige väiksemateni). Järgmiste riikide andmed on esialgsed: Saksamaa (2018–2020), Hispaania (2020), Prantsusmaa (2019–2020), Itaalia (2020) ja Portugal (2020). – Inimressursid – Kohtusüsteemi kvaliteedi jaoks on piisavad inimressursid väga olulised. Kohtunike mitmekesisus, sh sooline tasakaal, rikastab teadmisi, oskusi ja kogemusi ning peegeldab ühiskonnas valitsevat tegelikku olukorda. Joonis 36. Kohtunike arv 2012. ja 2018.–2020. aastal(*) (100 000 elaniku kohta) (allikas: CEPEJ uuring) (*) CEPEJ metoodika kohaselt hõlmab see kategooria täiskohaga töötavaid kohtunikke. Sellesse ei kuulu kohtuametnikud (Rechtspfleger, court clerk), kes on mõnes liikmesriigis olemas. Austria: halduskohtute andmeid on arvesse võetud alates 2016. aastast. Kreeka: alates 2016. aastast sisaldab elukutseliste kohtunike arv kõigi kohtuastmete kriminaal- ja tsiviilkohtute, samuti halduskohtute kohtunikke. Itaalia: arvesse ei ole võetud piirkondlikke auditikomiteesid, kohalikke maksukomisjone ega sõjakohtuid. Halduskohtute andmeid on arvesse võetud alates 2018. aastast. Joonis 37. Naiskohtunike osakaal kõrgeimates kohtutes 2019.–2021. aastal(*) (allikas: Euroopa Komisjon( )) (*) Järjestatud 2020. aasta andmete alusel kõige suuremast kõige väiksemani. Maltal ei olnud 2019. ja 2020. aastal kõrgeimas kohtus ühtki naiskohtunikku.

Joonis 38. Advokaatide arv 2012. ja 2018.–2020. aastal(*) (100 000 elaniku kohta) (allikas: CEPEJ uuring) (*) CEPEJ metoodika järgi on advokaat siseriikliku õiguse kohaselt kvalifitseeritud ja volitatud isik, kes võib oma klientide nimel esineda kaitsjana või osutada õigusteenuseid, esineda kohtus ning nõustada või esindada oma kliente õigusküsimustes (Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitus Rec(2000)21 advokaadi kutsealal tegutsemise vabaduse kohta). Saksamaa: advokaate ei eristata kategooriate (näiteks õigusnõustaja ja vandeadvokaat) alusel. Soome: alates 2015. aastast esitatud advokaatide arv hõlmab nii erasektoris kui ka avalikus sektoris töötavaid advokaate.



– Koolitus – Kohtunike koolitamisel on kohtuotsuste ja kodanikele osutatava õigusemõistmise teenuse kvaliteedi seisukohast oluline roll. Allpool esitatud andmed käsitlevad kohtunike koolitamist paljudes eri valdkondades, sealhulgas küsimustes, mis puudutavad suhtlemist menetlusosaliste ja ajakirjandusega, ning õigusalaste oskuste vallas. Joonis 39. Kohtunike suhtluskoolituse kättesaadavus 2021. aastal(*) (allikas: Euroopa Komisjon( )) (*) Suurim võimalik punktide arv: 16 punkti. Liikmesriikidele anti üks punkt, kui seal pakutakse põhikoolitust, ning üks punkt, kui pakutakse täienduskoolitust (mõlema koolituse eest kokku maksimaalselt kaks punkti). Malta: 2020. aasta andmed.



3.2.3. Hindamisvahendid Korrapärane hindamine võib suurendada kohtusüsteemi võimet reageerida praegustele ja tulevastele probleemidele ning parandab seega kohtusüsteemi kvaliteeti. Uuringud (joonis 40) on väga olulised, et hinnata kohtusüsteemi toimimist õigusala töötajate ja menetlusosaliste vaatenurgast. Joonis 40. Menetlusosaliste või õigusala töötajate seas korraldatud uuringute teemad 2019. aastal(*) (allikas: Euroopa Komisjon( )) (*) Liikmesriikidele anti iga märgitud uuringuteema eest üks punkt, olenemata sellest, kas uuring tehti riigi, piirkonna või kohtu tasandil. Kategooriasse „muud teemad“ kuuluvad vaidluspoolte seas korraldatud uuring, millega koguti arvamusi kohtutes klientidele pakutavate teenuste kvaliteedi parandamise uute viiside ja kohtuteenuste kättesaadavuse kohta (Prantsusmaa), kohtunike seas korraldatud uuringud sellistel teemadel nagu kohtusüsteemi üldine olukord, kohtunike funktsioon ja kohtusüsteemi sõltumatus (Hispaania), abi andmine kuriteoohvritele (Poola), kohtute ja nende toimimise üldaspektid, juurdepääs kohtuid käsitlevale teabele, kohtute ruumid, protsessi eest vastutav kohtunik, ressursid, lojaalsus (Portugal). 3.2.4. Digiteerimine Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kasutamisega on võimalik liikmesriikide õigussüsteeme tugevdada ning muuta need juurdepääsetavamaks, tõhusamaks, vastupidavamaks ning praeguste ja tulevaste väljakutsetega toimetulekuks paremini valmis olevaks. COVID-19 pandeemia on avaldanud negatiivset mõju ka liikmesriikide kohtusüsteemidele ja toonud esile mitu kohtusüsteemi toimimist mõjutavat probleemi. Samal ajal näitas see vajadust parandada veelgi liikmesriikide kohtusüsteemide digiteerimist. ELi õigusemõistmise tulemustabeli varasemates väljaannetes esitati võrdlevaid andmeid kohtusüsteemides IKT kasutamise teatavate aspektide kohta. Nagu kuulutati välja komisjoni 2. detsembri 2020. aasta teatises õigusemõistmise digipöörde kohta ELis,() on tulemustabelit oluliselt täiendatud lisaandmetega, mis käsitlevad digiteerimist liikmesriikides. See peaks võimaldama edusammude ja lahendamist vajavate probleemide põhjalikumat jälgimist.

Lisaks sellele, et teave riigi kohtusüsteemi kohta peab olema kergesti kättesaadav, on kodanikukeskse õigusemõistmise jaoks vajalik, et see teave on kohandatud konkreetsetele ühiskonnarühmadele, kellel oleks muidu teabele ligipääsemisel raskusi. Joonisel 41 on näidatud veebipõhise teabe ja selliste konkreetsete avalike teenuste kättesaadavus, mis võivad aidata inimestel pääseda ligi õigusemõistmisele. Joonis 41. Kohtusüsteemi käsitleva veebipõhise teabe kättesaadavus üldsusele 2021. aastal(*) (allikas: Euroopa Komisjon( )) (*) Saksamaal otsustatakse igal liidumaal ja föderaaltasandil, millist teavet veebis avaldada.

– Digiteerimist toetavad menetlusnormid – Digilahenduste kasutamine tsiviil-/kaubandus-, haldus- ja kriminaalasjades eeldab sageli asjakohast reguleerimist riiklike menetlusnormidega. Joonis 42 kajastab erinevate osaliste võimalust kasutada kohtumenetluses kommunikatsioonitehnoloogiat (nt videokonverents) ning praegust olukorda seoses digitaalsete tõendite vastuvõetavusega. Joonis 42. Menetlusnormid, mis võimaldavad kasutada kohtutes tsiviil-/kaubandus-, haldus- ja kriminaalasjades digitehnoloogiat, 2021(*) (allikas: Euroopa Komisjon( )) (*) Iga liikmesriigi puhul kajastab esimene tulp tsiviil-/kaubandusasjade menetlusnorme, teine tulp haldusasjade menetlusnorme ja kolmas tulp kriminaalasjade menetlusnorme. Suurim võimalik punktide arv: 12 punkti. Iga kriteeriumi puhul anti kaks punkti, kui vastav võimalus on olemas kõikide tsiviil-/kaubandus-, haldus- ja kriminaalasjade menetlemisel (kriminaalasjade puhul jagati menetlusosaliste ärakuulamise võimalus kaheks, et hõlmata nii süüdistatavad kui ka kannatanud). Punktid jagati kahega, kui vastavat võimalust kõikidel juhtudel ei ole. Nendes liikmesriikides, kus tsiviil-/kaubandus- ja haldusasju ei eristata, anti mõlemas valdkonnas sama arv punkte. Kreeka: sellised menetlusnormid puuduvad haldus- ja kriminaalasjade puhul. Luksemburg: puuduvad haldusasjade puhul.



– Digivahendite kasutamine – Lisaks digiteerimist toetavatele menetlusnormidele peavad kohtutel ja prokuratuuridel olema asjakohased vahendid ja sobiv taristu, et võimaldada kaugsidet ja turvalist kaugjuurdepääsu töökohale (joonis 43). Piisavat taristut ja seadmeid on vaja ka turvaliseks elektrooniliseks teabevahetuseks kohtute/prokuratuuride ning õigusala töötajate ja institutsioonide vahel (joonised 44 ja 45). IKT-l, sealhulgas uuenduslikul tehnoloogial, on oluline roll õigusasutuste töö toetamisel. Seepärast aitab see märkimisväärselt kaasa kohtusüsteemi kvaliteedi parandamisele. Erinevate digivahendite kättesaadavus kohtunikele, prokuröridele ja kohtutöötajatele võib muuta tööprotsessid sujuvamaks, tagada töökoormuse õiglase jaotuse ja võimaldada märkimisväärset aja kokkuhoidu. Joonis 43. Digitehnoloogia kasutamine kohtutes ja prokuratuurides 2021. aastal(*) (allikas: Euroopa Komisjon( )) (*) Suurim võimalik punktide arv: 7 punkti. Iga kriteeriumi puhul anti üks punkt, kui vastavalt kohtud või prokuratuurid kasutavad asjaomast tehnoloogiat, ja 0,5 punkti, kui nad ei kasuta seda alati.

Turvaline elektrooniline side võib aidata parandada kohtusüsteemide kvaliteeti. Kohtute võimalus suhelda elektrooniliselt nii omavahel kui ka õigusala töötajate ja teiste institutsioonidega võib lihtsustada protsesse ning vähendada vajadust paberipõhise suhtluse ja füüsilise kohaloleku järele, mille tulemusel lüheneb kohtueelse tegevuse ja kohtumenetluste kestus. Joonis 44. Kohtud: elektroonilised sidevahendid 2021. aastal(*) (allikas: Euroopa Komisjon( )) (*) Suurim võimalik punktide arv: 5 punkti. Iga kriteeriumi puhul anti üks punkt, kui kohtute käsutuses on turvaline elektrooniline side. Kui asjaomast võimalust kõikidel juhtudel ei ole, anti 0,5 punkti. Soome: notarite tööülesanded ei ole seotud kohtutega. Seepärast ei ole põhjust neile turvaliste sidekanalite tagamiseks.

Prokuratuurid on kriminaalõigussüsteemi toimimiseks hädavajalikud. Ka neile võib olla kasulik juurdepääs turvalisele elektroonilisele sidekanalile, mis võib hõlbustada nende tööd ja seega parandada kohtumenetluste kvaliteeti. Võimalus turvaliseks elektrooniliseks teabevahetuseks prokuratuuri ning uurimisasutuste, kaitseadvokaatide ja kohtute vahel võimaldab kohtumenetluse otstarbekamat ja tõhusamat ettevalmistamist.



Joonis 45. Prokuratuur: elektroonilised sidevahendid 2021. aastal(*) (allikas: Euroopa Komisjon( )) (*) Suurim võimalik punktide arv: 5 punkti. Iga kriteeriumi puhul anti üks punkt, kui prokuratuuride käsutuses on turvaline elektrooniline side. Kui asjaomast võimalust kõikidel juhtudel ei ole, anti 0,5 punkti. Elektrooniliste sidevahendite kättesaadavus prokuratuuris hõlmab teabevahetust prokuratuuri palgatud advokaatidega.



– Veebipõhine juurdepääs kohtutele – Võimalus kasutada kohtumenetluse teatavate etappide läbimiseks elektroonilisi vahendeid on oluline kohtusüsteemi kvaliteedi näitaja. Nõuete elektrooniline esitamine ning võimalus jälgida menetlust ja teha toiminguid veebi teel või dokumente elektrooniliselt kätte toimetada võib tuntavalt lihtsustada kodanike ja ettevõtjate (või nende seaduslike esindajate) juurdepääsu õigusemõistmisele ning vähendada viivitusi ja kulusid. Selliste digitaalsete avalike teenuste kättesaadavus aitaks lähendada kohtuid kodanikele ja ettevõtjatele ning seeläbi suurendada usaldust kohtusüsteemi vastu. Joonis 46. Digilahendused menetluste algatamiseks ja jälgimiseks tsiviil-/kaubandus- ja haldusasjades 2021. aastal(*) (allikas: Euroopa Komisjon( )) (*) Suurim võimalik punktide arv: 9 punkti. Iga kriteeriumi puhul anti üks punkt, kui vastav võimalus on olemas kõigi tsiviil-/kaubandus- ja haldusasjade menetlemisel. Kui asjaomast võimalust kõikidel juhtudel ei ole, anti 0,5 punkti. Nendes liikmesriikides, kus tsiviil-/kaubandus- ja haldusasju ei eristata, anti mõlemas valdkonnas sama arv punkte.



Digivahendite kasutamine kriminaalmenetluste läbiviimiseks ja jälgimiseks võib lisaks aidata tagada kannatanute ja süüdistatavate õigusi. Näiteks võivad digilahendused võimaldada konfidentsiaalset kaugsuhtlust süüdistatavate ja nende advokaatide vahel, võimaldada kinnipeetutel valmistuda kohtuistungiks või aidata kuriteoohvritel vältida teistkordset ohvristamist. Joonis 47. Digilahendused kohtumenetluste läbiviimiseks ja jälgimiseks kriminaalasjades, 2021(*) (allikas: Euroopa Komisjon( )) (*) Suurim võimalik punktide arv: 6 punkti. Iga kriteeriumi puhul anti üks punkt, kui vastav võimalus on olemas kõigi kriminaalasjade menetlemisel. Kui asjaomast võimalust kõikidel juhtudel ei ole, anti 0,5 punkti. – Juurdepääs kohtuotsustele – Kohtuotsustele veebi kaudu juurdepääsu tagamine parandab kohtusüsteemi läbipaistvust, aitab kodanikel ja ettevõtjatel aru saada oma õigustest ning võib aidata kaasa kohtupraktika järjepidevusele. Kohtuotsuste veebis avaldamise kord on oluline selleks, et luua kasutajakeskseid otsingusüsteeme,( ) mis muudavad kohtupraktika õigusala töötajatele ja üldsusele kättesaadavamaks. Sujuv juurdepääs kohtupraktikale ja selle hõlbus taaskasutamine soodustab algoritmide kasutamist kohtusüsteemis, võimaldades luua õigusala töötajate toetamiseks uuenduslikke õigustehnilisi rakendusi. Kohtuotsuste veebis avaldamisel tuleb õigus- ja poliitikaraamistikega seatud piirides arvestada mitmesuguste huvidega. Kui kohtud töötlevad isikuandmeid, kohaldatakse selle suhtes täielikult isikuandmete kaitse üldmäärust(). Hinnates, millised andmed avalikustada, tuleb saavutada õiglane tasakaal isikuandmete kaitse õiguse ja kohtuotsuste avaldamise õiguse vahel, et tagada kohtusüsteemi läbipaistvus. Seda eriti juhul, kui tegemist on valdava avaliku huviga, mis õigustab nende andmete avalikustamist. Paljudes riikides nõuab seadus või praktika kas süsteemselt või taotluse alusel kohtuotsuste anonüümimist või pseudonüümimist( ) enne nende avaldamist. Kohtusüsteemis toodetud andmeid reguleeritakse ka Euroopa õigusaktidega, mis käsitlevad avaandmeid ja avaliku sektori teabe taaskasutamist( ). Kohtuotsuste kättesaadavus masinloetaval kujul( ) soodustab algoritmide kasutamist kohtusüsteemis( ).