EUROOPA KOMISJON Brüssel,18.10.2017 COM(2017) 606 final 2017/0265(NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni (CETS nr 196) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU REGULEERIMISESE Terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsioon (edaspidi „konventsioon nr 196“) avati allakirjutamiseks 16. mail 2005. Euroopa Liit kirjutas konventsioonile nr 196 alla 22. oktoobril 2015. Käesolev ettepanek käsitleb otsust sõlmida liidu nimel konventsioon nr 196. Seda tuleb lugeda koos ettepanekuga, mis käsitleb otsust sõlmida lisaprotokoll (konventsioon nr 217), mis täiendab terrorismi ennetamise konventsiooni (konventsioon nr 196). 2.ETTEPANEKU TAUST Konventsiooni nr 196 eesmärk on tugevdada konventsiooniosaliste jõupingutusi, et nii riigisiseste meetmetega kui ka rahvusvahelise koostöö kaudu ennetada terrorismi ja selle negatiivset mõju inimõigustele, esmajoones õigusele elada (artikkel 2). Seega kriminaliseeritakse konventsiooniga nr 196 järgmised tahtlikult toimepandud teod: avalik üleskutse terrorikuriteo toimepanemisele (artikkel 5), terroristi värbamine (artikkel 6), terrorismialane väljaõpe (artikkel 7) ning nimetatud kuritegudele kihutamine ja kaasaaitamine ja nende kuritegude katse („kuriteost osavõtt“, nagu see on määratletud artiklis 9). Artiklis 1 on määratletud „terrorikuriteo“ mõiste, viidates konventsiooni nr 196 I lisas loetletud tegudele. Sätteid, milles on määratletud kuriteokoosseisud, täiendavad sätted, milles on sätestatud juriidiliste isikute vastutus nimetatud kuritegude eest (artikkel 10) ning mõjutusvahendite ja karistuste kehtestamise tingimused (artikkel 11). Kõnealuse tegevuse kriminaliseerimisel tuleb järgida artiklis 12 sätestatud tingimusi ja põhiõiguste kaitse meetmeid. Konventsiooniga nr 196 on ette nähtud selles sätestatud kuritegude suhtes jurisdiktsiooni kehtestamise normid (artikkel 14). Samuti on selles sätestatud uurimiskohustus (artikkel 15) ja kohustus esitada süüdistus või isik välja anda (artikkel 18). Nendele meetmetele lisanduvad terrorismiohvrite kaitset, nendele hüvitise maksmist ja nende toetamist (artikkel 13), terrorismi ennetamise riigisiseseid meetmeid (artikkel 3) ning rahvusvahelist ennetamisalast koostööd käsitlevad normid (artikkel 4). Konventsioon nr 196 sisaldab ka mitmeid sätteid, mille eesmärk on rahvusvahelise koostöö tugevdamine kriminaalasjades vastastikuse õigusabi, kaasa arvatud teavitamise (artiklid 17 ja 22) ning väljaandmise (artiklid 19, 20 ja 21) kaudu, kohaldades seejuures mittediskrimineerimise klauslit (artikkel 21). Konventsioonis nr 196 on sätestatud, et see on avatud allakirjutamiseks Euroopa Liidule (artikli 23 lõige 1). Lisaks sisaldab see nn eraldumisklauslit, millega on tagatud, et Euroopa Liidu liikmesriikide vahelistes suhetes kohaldatakse ELi õigusnorme (artikli 26 lõige 3). Konventsioon nr 196 jõustus 1. juunil 2007 pärast kuuendat ratifitseerimist. Neljal korral olid ratifitseerijateks Euroopa Nõukogu liikmesriigid. 21. veebruari 2017. aasta seisuga on kakskümmend kolm ELi liikmesriiki konventsiooni ratifitseerinud ja kõik ELi liikmesriigid on sellele alla kirjutanud. Euroopa Nõukogu võttis 19. mail 2015 vastu lisaprotokolli (konventsioon nr 217). Lisaprotokoll täiendab konventsiooni nr 196 ja see jõustus 1. juulil 2017. Lisaprotokolli osaline peab olema ka konventsiooni nr 196 osaline. Euroopa Liit on alla kirjutanud nii konventsiooni nr 196 kui ka selle lisaprotokolli. 3.ETTEPANEKU PÕHJUSED Terrorism on olemuselt üleilmne ja kujutab endast järjest suuremat ohtu põhiõigustele, demokraatiale ja õigusriigi põhimõttele nii Euroopas kui ka mujal maailmas. Terroristid ründavad valimatult. Terrorismi ohvriks võib sattuda kes tahes. Viimastel aastatel Euroopa Liidus ja mujal maailmas toime pandud terrorirünnakud kujutavad endast demokraatlike ühiskondade aluseks olevate põhimõtete lubamatut rikkumist. Sellise kestva ohu taustal on Euroopa Liit kohustatud rohkem kui kunagi varem ühiselt tegutsema, et edendada ja kaitsta oma olemasolu aluseks olevaid põhimõtteid. Terrorismivastaseid meetmeid tuleb tõhustada mitte ainult riiklikul, vaid ka üle-Euroopalisel ja veelgi laiemal tasandil. Terrorismi piiriülene olemus nõuab tugevat rahvusvahelist koostööd. Ühine arusaam terrorismi olemusest ja terrorismiga seotud kuritegudest koos sätetega riiklike ametiasutuste vahelise koostöö hõlbustamiseks, nagu konventsioonis nr 196 kehtestatud, aitab veelgi tugevdada kriminaalõiguse valdkonna õigusaktide tulemuslikkust ning koostööd liidu ja rahvusvahelisel tasandil. Konventsioon nr 196 käsitleb terrorismi ja terroristidega seotud tegevuse kriminaliseerimist, samuti selliste kuritegudega seotud rahvusvahelist koostööd ning terrorismiohvrite kaitset, nendele hüvitise maksmist ja nende toetamist. Aluslepingutega, eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise sätetega on ELile antud pädevus tegutseda konventsiooniga nr 196 hõlmatud valdkonnas. Seda kinnitab asjaolu, et liit on juba võtnud meetmeid konventsiooniga nr 196 hõlmatud eri valdkondades. ·Direktiiv (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta, mida on muudetud raamotsusega 2008/919/JSK liikmesriikide puhul, kelle jaoks direktiiv on siduv. ·Nõukogu otsus 2005/671/JSK terroriaktidega seotud teabevahetuse ja koostöö kohta. ·Direktiiv 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK. ·Nõukogu direktiiv 2004/80/EÜ, mis käsitleb kuriteoohvritele hüvitise maksmist.

·Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/99/EL Euroopa lähenemiskeelu kohta. ·Nõukogu raamotsus 2009/948/JSK kohtualluvuskonfliktide vältimise ja lahendamise kohta kriminaalmenetluses. ·Nõukogu raamotsus 2002/465/JSK ühiste uurimisrühmade kohta. ·Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta. ·Direktiiv 2014/41/EL, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades. ·Konventsioon Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades. ·Schengeni lepingu rakendamise konventsioon. ·Nõukogu 18. detsembri 2006. aasta raamotsus 2006/960/JSK Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta. ·Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega. Seetõttu on Euroopa Liit terrorismiga võitlemiseks võtnud vastu tervikliku õigusaktide kogumi. See rõhutab vajadust, et liikmesriigid toimiksid terrorismivastase võitluse valdkonnas rahvusvahelisi kohustusi võttes ELi institutsioonide raamistikus. Terrorismivastast võitlust käsitleva direktiivi vastuvõtmisega on Euroopa Liit valmis täitma oma lubaduse saada lisaprotokolli sõlmimise kaudu selle osaliseks. Seda on võimalik teha ainult konventsiooni nr 196 sõlmimise teel, mis peab toimuma hiljemalt konventsiooni lisaprotokolli sõlmimisega samal ajal. 4.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Euroopa Liidu meetme õigusliku aluse valimisel tuleb tugineda objektiivsetele teguritele, mis alluvad kohtulikule kontrollile; nende tegurite hulka kuuluvad meetme eesmärk ja sisu. Kui Euroopa Liidu meetme kontrollimise käigus selgub, et see taotleb kahte eesmärki või et sellega reguleeritakse kahte valdkonda ning üks neist on määratletav peamise või ülekaalukana, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab meetmel olema üksainus õiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus. Konventsiooni nr 196 ülekaalukas eesmärk on kehtestada terrorismiga seotud kuritegude koosseisud, mis on liidu pädevuses vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõikele 1. Seega on konventsiooni nr 196 allakirjutamise materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 83 lõige 1. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 6 on sätestatud, et nõukogu võtab läbirääkija ettepaneku põhjal vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punktis a on sätestatud, et kui leping hõlmab valdkondi, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust, võtab nõukogu vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist. Konventsioon nr 196 hõlmab valdkondi, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust, eelkõige miinimumeeskirjad terrorismi valdkonna kuritegude määratlemiseks, samuti kriminaalasjades tehtav politsei- ja õigusalane koostöö (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 82, artikli 83 lõige 1 ja artikkel 87). Seega on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkt a. 5.TERRITORIAALNE KOHALDAMISALA Vastavalt Euroopa Liidu lepingu protokollile nr 22 on Euroopa Liidu poolt allakirjutatud ja seejärel sõlmitud konventsioon nr 196 siduv ja kohaldatav kõigi ELi liikmesriikide suhtes, välja arvatud Taani. Vastavalt Euroopa Liidu lepingu protokollile nr 21 on Euroopa Liidu poolt allakirjutatud ja seejärel sõlmitud konventsioon nr 196 Ühendkuningriigi suhtes siduv ja seal kohaldatav ainult juhul, kui see liikmesriik teatab nõukogule oma soovist osaleda selle õigusakti vastuvõtmises ja kohaldamises. Raamotsus 2002/475/JSK on Iirimaale siduv ja seepärast osaleb ta käesoleva otsuse vastuvõtmises. 2017/0265 (NLE)

Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni (CETS nr 196) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 83 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut ning arvestades järgmist: (1)Kooskõlas nõukogu 18. septembri 2015. aasta otsusega (EL) 2015/1913 kirjutati terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsioon (CETS nr 196) alla 22. oktoobril 2015, eeldusel et see sõlmitakse. (2)Terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni (CETS nr 196, edaspidi „konventsioon“) artikliga 23 on ette nähtud, et konventsioon on avatud heakskiitmiseks Euroopa Liidule. (3)Liit on juba võtnud meetmeid konventsiooniga hõlmatud eri valdkondades. (4)Nõukogu raamotsus 2002/475/JSK on Iirimaale siduv ja seepärast osaleb ta käesoleva otsuse vastuvõtmises. (5)[Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Ühendkuningriik teatanud soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmises ja kohaldamises,

VÕI

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli lõike 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.] (6)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (7)Seepärast tuleks konventsioon Euroopa Liidu nimel heaks kiita, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu nimel kiidetakse heaks terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsioon (CETS nr 196). Konventsiooni tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2