ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.7.

2 heite vähendamiseks. Kuid isegi need suhteliselt soodsad meetmed on paljudele koduomanikele liiga kulukad, kuigi nende tulemuseks on väiksemad energiakulud. Seepärast soovitab komitee, et liikmesriikide valitsused looksid nende meetmete subsideerimise kava, sest need võivad luua ka töökohti. Euroopa renoveerimiskampaania (Renovate Europe) raames tehtud uuringust tuleb välja, et hoonete energiatõhusamaks renoveerimisse investeeritud iga miljoni euro kohta luuakse ELis keskmiselt 18 töökohta Nagu rõhutatud Euroopa renoveerimislaine arvamuses, toonitab komitee, et õõnesseinte ja põrandate isolatsioon on kõige lihtsam ja odavam meede COheite vähendamiseks. Kuid isegi need suhteliselt soodsad meetmed on paljudele koduomanikele liiga kulukad, kuigi nende tulemuseks on väiksemad energiakulud. Seepärast soovitab komitee, et liikmesriikide valitsused looksid nende meetmete subsideerimise kava, sest need võivad luua ka töökohti. Euroopa renoveerimiskampaania (Renovate Europe) raames tehtud uuringust tuleb välja, et hoonete energiatõhusamaks renoveerimisse investeeritud iga miljoni euro kohta luuakse ELis keskmiselt 18 töökohta ( 6 )
3.4.1.1.

Komitee rõhutab, et MPE-pangad peaksid saama kasutada TLACi tingimustega kokku lepitud korrigeerimisi. Nende korrigeerimiste eesmärk on tagada SPE ja MPE kriisilahenduse mudelite võrdne kohtlemine. Need korrigeerimised on lisatud teise kapitalinõuete määruse artiklile 12a ja artikli 72e lõikele 4, ent need kaks artiklit ei hõlma kolmandaid riike. Täpsemalt viidatakse artiklis 12a selle kavandatud kujul, et riskiga kaalutud varadest tulenevad erinevused piirduvad ELis asuvate majandusüksustega, kuna kriisilahendusüksuse mõiste hõlmab ainult neid tütarettevõtjaid, mille peakontor asub ELis. Seda kohaldamisala on oluline laiendada nii, et see hõlmaks ka grupi võimalikke teisi tütarettevõtjaid mis tahes teises riigis.
2.2.

neli põhilist üleilmset suundumust . Need on meie aja kesksed suured suundumused, mis on Euroopa poliitika kujundamisel endiselt ülitähtsad. Nende arendamine on aga jätkuvalt väga laiapõhjaline, puudutades mitmesuguseid teemasid, keskendumata põhjalikult üksikutele alateemadele. Komitee peab eriti kahetsusväärseks asjaolu, et piisavalt ei ole arvesse võetud ei sotsiaalset mõõdet ega noorte ja põlvkondadevahelise õigluse küsimusi, hoolimata sellest, et neid käsitletakse Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) alusaruandes „Shaping & securing the EU’s open strategic autonomy by 2040 and beyond“ Komitee usub, et ELi tegutsemissuutlikkuse ja -vabaduse seisukohalt on olulised. Need on meie aja kesksed suured suundumused, mis on Euroopa poliitika kujundamisel endiselt ülitähtsad. Nende arendamine on aga jätkuvalt väga laiapõhjaline, puudutades mitmesuguseid teemasid, keskendumata põhjalikult üksikutele alateemadele. Komitee peab eriti kahetsusväärseks asjaolu, et piisavalt ei ole arvesse võetud ei sotsiaalset mõõdet ega noorte ja põlvkondadevahelise õigluse küsimusi, hoolimata sellest, et neid käsitletakse Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) alusaruandes „Shaping & securing the EU’s open strategic autonomy by 2040 and beyond“ ( 1 )
4.7.

Komitee juhib komisjoni tähelepanu suurtele erisustele, mis eksisteerivad praegu eri elanikkonnakaitse struktuuride vahel, ning rõhutab vajadust selliste jõudude korraldust ühtlustada, eelkõige personali väljaõppe, töökorra ja varustuse valdkonnas (nt tuletõrjevoolikute pihustusotsikute läbimõõt varieerub riigiti). Selliseid erisusi on võimalik ületada igas ELi riigis standardmoodulite koostamise ja standardimise teel. Need standardmoodulid on juba olemas, kuid tuleb aktiivselt edendada nende hulga suurendamist ja nende standardimise täiustamist. Näiteks mõnes riigis on lubatud metsatulekahju moodulites rakendada maanteesõidukeid, teistes riikides aga maastikusõidukeid.
3.5.2.

Sotsiaalne vastuvõetavus viitab keerulisele olukorrale, kus aktsepteeritakse tehnoloogia ja kasutajate kooseksisteerimist. Vastuvõetavus ei tähenda aga kasutuselevõttu (vt näiteks nutiarvestite juhtum, mis on heaks kiidetud teoorias, kuid ei ole kasutusele võetud, mistõttu keeldutakse nende paigaldamisest). Kasutuselevõtt eeldab tehnoloogia eelnevat tavapäraseks muutumist – seda ei aruta enam, see on ennast tõestanud, see eksisteerib muude tehnoloogiliste alternatiivide hulgas, kuid me ei ole siiski seda omaks võtnud. Selle omaksvõtmine eeldab selle omaks pidamist, st selle muutmist oma eluviisi osaks, pidades seda vajalikuks ja vältimatuks.
Ebaseaduslik jäätmevedu on endiselt üks kõige raskematest keskkonnakuritegudest ning seda peetakse väga kasumlikuks ja madala riskitasemega tegevuseks, millel on hävitavad tagajärjed inimeste tervisele ja keskkonnale. Euroopa Kontrollikoda on märkinud, et ebaseadusliku jäätmeveo juhtumite avastamise määr on madal ning et nende kuritegude korral on vastutusele võtmise määr teiste kuriteoliikidega võrreldes madalam, rakendatavad sanktsioonid ei ole aga proportsionaalsed ega hoiatavad ( 17 ) . See on peamiselt tingitud asjaolust, et jäätmeveo ahelad on väga keerulised ja osalejate teadlikkust ebaseaduslikust tegevusest on raske tõestada, eriti seetõttu, et jäätmed võivad enne ebaseaduslikku kõrvaldamist mitu korda omanikku vahetada ning ühest riigist teise liikuda.
3.5.

Komitee leiab, et uued rahastamisvõimalused on äärmiselt tähtsad, et toetada Bauhausi eesmärkide elluviimist ning säilitada algatuse hoog ja arvukate sidusrühmade entusiasm. Kuna Euroopa Liidu rahastamissüsteemile on äärmiselt keeruline ligi pääseda – sest rahastamise ja toetuse määramise kriteeriumid on keerulised ning lisaks kehtib palju muid nõudmisi (sh eelmaksed) – ning rahastamismäärad on suhteliselt väikesed, on olemas oht, et meetmed mõjutavad ainult tavapäraseid kasusaajaid, kellel on olemas Euroopa projektide esitamise kogemus, mitte aga palju laiemaid sihtrühmi. See probleem ei mõjuta mitte ainult uut Euroopa Bauhausi, vaid selles osas on ülioluline minna kaugemale ja pakkuda ka väikesemahulisi lihtsasti kättesaadavaid rahastamise võimalusi ning spetsiaalseid finantsmeetmeid neile, kellel puuduvad rahastuse taotlemiseks vahendid. Selle eesmärgi täitmiseks peavad Euroopa Liidu liikmesriigid, komisjon, kaubandus- ja tööstuskojad, kutseorganisatsioonid, haridusasutused ja muud asjaomased huvirühmad omavahel tihedat koostööd tegema. Tuleb tagada, et uue Euroopa Bauhausi rahastamisvõimalused põhineksid riiklikul tasandil (ka) eespool mainitud põhimõtetel ja oleks kõigis liikmesriikides kättesaadavad.
4.7.

Artiklid 22 ja 24 sisaldavad sätteid määrusele mittevastavate kaupade ja toodete turult kõrvaldamise ja võimaliku hävitamise kohta. See oleks enamikul juhtudel vastuolus muude oluliste ELi poliitika põhimõtete ja eesmärkidega, sealhulgas seoses toidu raiskamise vältimisega. Seetõttu soovitab komitee komisjonil need sätted läbi vaadata, et vältida väärtuslike ressursside hävitamist. Määruse eelnõu (artikkel 3) kohaselt ei tohiks turule lasta puitu, mis on saadud metsa õiguspärasest (lubatud) langetamisest põllumajandusmaa loomise eesmärgil. Asjakohane oleks selgitada, et turustamiskeeld ei hõlma automaatselt teatud lubatud langetamismenetlusest saadud puitu, mille puhul on kindlaks tehtud sotsiaalne vajadus maakasutuse muutmise järele. Sellised sätted peaksid põhinema sätetel, mis on teada paljude liikmesriikide metsandusalastest õigusaktidest, kus muutmine on lubatud erandlikel asjaoludel, mis põhinevad sellistel kriteeriumidel nagu metsastamise määr, metsa majandamine ja hüvitis uusistutuse eest.
2.2.1.

Komitee rõhutab järgmist. i. Komitee kiidab heaks 2018. aasta valimiste paketi (1) ajakohastamise. ii. Komitee rõhutab ELi tasandi meetmete tähtsust demokraatliku arutelu edendamisel. iii. Komitee nõustub komisjoni järgmise väitega: „Kodanikele peab olema selge, et nad saavad poliitilist sisu ja kellelt see tuleb. Sisuline läbipaistvus peaks võimaldama teha asjaomaste osalejate suhtes avalikku kontrolli ja rakendada aruandekohustust ning peegeldama meie ühiskondade kaasavust ja mitmekesisust.“ (2) iv. Eelkõige vajavad rohkem ja paremaid ettepanekuid ning ELi ühistegevust aspektid, mis on seotud kodanike osalemise võimaldamisega ning meie ühiskondade kaasatuse ja mitmekesisusega. Mitu sellekohast punkti on esitatud komitee arvamuses demokraatia tegevuskava kohta (3). v. Komitee juhib tähelepanu ohtudele, mida desinformatsioon kujutab endast demokraatiale Euroopa Liidus, ning toonitab, et vaja on võtta tugevaid ja otsustavaid meetmeid, et vältida olukorda, kus õõnestatakse valimiste objektiivsust ja vähendatakse kodanikuosalust. vi. Digirevolutsioon on demokraatlikku poliitikat muutnud. Paljudest mitmesugustest vahenditest koosnevatel veebitööriistadel on poliitilistes kampaaniates keskne osa. Osa kampaaniate eesmärk on tekitada usaldamatust ja frustratsiooni ning moonutada mõtlemist ja arusaamu. Komitee nõustub Euroopa Komisjoniga, et seetõttu võib digitehnoloogia kasutamine poliitilistes kampaaniates, hoolimata sellest et see pakub enneolematuid vahendeid inimesteni jõudmiseks, avaldada demokraatiale negatiivset mõju. Eurobaromeetri andmetel väidab pool eurooplastest, et internetti kasutades on nad kokku puutunud desinformatsiooni ja lõhestava veebisisuga. Lisaks ei suutnud kolmandik neist eurooplastest sisuga kokku puutudes kindlaks teha, kas tegemist oli poliitreklaamiga või mitte (4). vii. Komitee toetab ideed, et ELi rolli demokraatia tugevdamisel tuleks käsitleda üleilmsel tasandil, nimelt ELi välistegevuse kaudu, nagu on märgitud teatises COM(2021) 730 final.
2.25.

Ühelt poolt seisab Euroopa silmitsi noorte suure töötuse probleemiga eriti mõnes Lõuna-Euroopa riigis ning teiselt poolt on puudus kõrgelt kvalifitseeritud teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) valdkonna lõpetanutes. Eriti on puudus inseneridest kõigis IKT ja digiteerimise, e-liikuvuse ja taastuvenergia tehnoloogiate valdkonnas. Sageli unustatakse, et peaasjalikult on insenerid need, kes muudavad teadlaste teadus- ja arendustegevuse tulemused tehnilisteks toodeteks. Demograafiliste muutuste tõttu (meie vananev ühiskond) ning kuna enamikul Euroopa riikidest ei õnnestu meelitada rohkem naisüliõpilasi inseneriteadusi õppima, suureneb see probleem lähitulevikus veelgi. On ilmselge, et ELis tuleb ulatuslikult suurendada meetmeid, millega tekitatakse naisüliõpilastes suuremat huvi inseneriteaduse õpingute vastu. Lisaks tuleb teadusuuringute ja innovatsiooni paktiga luua ka arukaid programme, et meelitada ELi kõrgelt kvalifitseeritud insenere liiduvälistest riikidest. Teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonna ülemaailmsest konkurentsist saab üha enam globaalne talendisõda ning Euroopa Liidul on selles seni näiteks USAga võrreldes halvasti läinud.
3.4.5.

Majanduse taastamine ja stabiilne kaasav majanduskasv on kestliku avaliku sektori eelarve ja eelarvepuhvrite loomise eeltingimused. Kuna riiklikult rahastatud avaliku sektori investeeringud on jätkuvalt olulise tähtsusega, on üleminekuprotsessi õnnestumiseks äärmiselt oluline kohaldada tasakaalus eelarve nõuet, seadmata ohtu eelarve kestlikkust keskpikas perspektiivis ja euro väärtust. Arvestades suurt ebakindlust, hoiatab komitee siiski sotsiaal-, haridus- ja tervishoiukuludega seotud jooksvate kulude piiramise eest. Hästitoimivad automaatsed stabilisaatorid on olulised, et ennetada sotsiaalseid raskusi, stabiliseerida nõudlust ja vastupanuvõimet mis tahes kriisile. Teisest küljest ohustab ebaõiglane maksupoliitika, millega kaasnevad maksupettused ja agressiivne maksuplaneerimine, eelarvelist mänguruumi, mida on vaja šokkidele reageerimiseks ja üleminekuprotsessiga tegelemiseks. Seetõttu on komisjoni tähelepanekud tulude poole kohta teretulnud. See kehtib ka taaste- ja vastupidavusrahastu raames kavandatud reformide, nagu ka maksuhalduse tõhususe suurendamise kohta, mille eesmärk on parandada maksude kogumist ning vähendada nõuete täitmisega seotud kulusid ettevõtjate ja üksikisikute jaoks.
Lõpptarbijate jaoks on kaks võimalust, kuidas kohe energiaarveid vähendada: a) säästa energiat ja b) kasutada kohalikku taastuvenergiat. Probleem on aga selles, et mõlema jaoks on vaja teha alginvesteeringuid (nt soojusisolatsiooni, uutesse säästlikumatesse seadmetesse, päikeseelektrisüsteemidesse jne). Need, kes kannatavad kõrgete energiahindade all kõige rohkem, ei saa tavaliselt neid investeeringuid endale lubada. Riigipoolne lepingute sõlmimine võiks pakkuda lahendust: riik võiks rahastada selliseid investeeringuid ette ning tarbijad maksaksid intressi ja tagasimakse oma elektri- ja küttearvete säästudest. Ülejäänud säästud võivad nad endale jätta. See mudel on arengumaades end tõestanud. Seda on lihtne Euroopasse üle kanda. Oluline on järgida tarbijaõiguse miinimumnõudeid, nagu läbipaistev raamatupidamine ja lepingu lõpetamise võimalused. Teine võimalus on otseinvesteeringute toetused.

Lõpptarbijate jaoks on kaks võimalust, kuidas kohe energiaarveid vähendada: a) säästa energiat ja b) kasutada kohalikku taastuvenergiat. Probleem on aga selles, et mõlema jaoks on vaja teha alginvesteeringuid (nt soojusisolatsiooni, uutesse säästlikumatesse seadmetesse, päikeseelektrisüsteemidesse jne). Need, kes kannatavad kõrgete energiahindade all kõige rohkem, ei saa tavaliselt neid investeeringuid endale lubada.
6.8.

Tõhusad mehhanismid, millega tagatakse riiklike vahendite toel välja töötatud vaktsiinide ja raviviiside ülemaailmne kättesaadavus, on üliolulised, et vältida praegust ebavõrdsust vaktsineerimisel üle kogu maailma, kus umbes 60 % suure sissetulekuga riikides elavatest inimestest on saanud vähemalt ühe doosi, samas kui keskmise sissetulekuga riikides on vastav näitaja ainult 24 % ja madala sissetulekuga riikides alla 2 %. EL peab võtma arvesse teaduslikult tõendatud tõdemust, et keegi ei ole kaitstud enne, kui kõik on kaitstud.
3.6.3.

Ettepanekute suhtes esitatakse vastuväited, nagu oleks COVID-19 pandeemia ja eelkõige madalate intressimäärade poliitika näidanud, et Solventsus II vahendite komplekt on piisav keeruliste olukordadega toimetulemiseks. Kuigi see vastas suures osas tõele, ei toeta komitee seda argumenti. Varasemate finantskriiside kogemust silmas pidades leiab komitee, et järkjärguliste kriisisekkumismeetmetega tuleb ettevõtte tasandil alustada isegi juba enne miinimumkapitalinõuete täitmata jäämist, kui on selgeid märke olukorra halvenemisest. Komitee soovib juhtida tähelepanu sellele, et eeskirjade konkreetse väljatöötamise ja rakendamise puhul on väga oluline selgelt määratleda ja piiritleda EIOPA ja riiklike järelevalveasutuste ülesanded.
3.1.2.

Peaaegu kõigi rohelise kokkuleppe meetmetega kaasneb ELi kodanike jaoks elektri-, kütuse-, kütte- jne hinna tõus. Need hinnatõusud avaldavad ELi liikmesriikides eriti suurt mõju sadadele miljonitele madala ja keskmise sissetulekuga inimestele ning haavatavatele inimestele üldiselt, kes sageli kuuluvad ELi madala sissetulekuga kodanike hulka. See tähendab, et kõigil rohelise kokkuleppe meetmetel on märkimisväärne sotsiaalne mõju ja neid meetmeid tuleb hoolikalt kaaluda. Need meetmed peavad suurendama jõukust, selle asemel et lükata kõrvale need, kes vajavad muutusega toimetulekuks toetust.
3.24.

Nagu on märkinud Rahvusvaheline Energiaagentuur, tuleneb suurem osa üleilmsest CO 2 heite vähendamisest 2030. aastani tänapäeval kergesti kättesaadavatest tehnoloogiatest. 2050. aastal peaks aga peaaegu pool CO 2 heite vähendamisest tulenema tehnoloogiatest, mis on praegu tutvustamis- või prototüübietapis. Rasketööstuses ja kaugtranspordis on praegu alles väljatöötamisel olevate tehnoloogiate osakaal heitkoguste vähendamises veelgi suurem. Seepärast on ülioluline, et õigusnormid sillutaksid teed uute tehnoloogiate väljatöötamisele ja turuleviimisele.
3.20.

Komitee hindab kõrgelt seda, et komisjoni teatises juhitakse tähelepanu selle sektori sotsiaaldialoogi mehhanismidele. Komitee rõhutab sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste olulist potentsiaali, eelkõige suurte majandusprobleemide ajal ning digi- ja roheüleminekuga seotud suurte struktuurimuutuste perioodil. Euroopa sadamate valdkonna sotsiaaldialoogi komitee töödest siseveetranspordi valdkonnas nähtub, et sotsiaalpartnerid on teadlikud selle sektori ees seisvatest probleemidest. Sotsiaaldialoogi potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks on vaja eri tasandite sotsiaalpartnereid piisaval määral toetada. Seepärast kutsutakse komisjoni ja liikmesriike üles täielikule pühendumisele ja tagama võrdne toetus osapooltele, kui nad seda soovivad.
4.9.

Taastuvkütustel ja vähese CO 2 heitega kütustel ning sünteetilistel kütustel võib olla teatav roll maanteetranspordi CO 2 heite vähendamisel, eelkõige olemasoleva sõidukipargi ja raskesti elektrifitseeritavate osade puhul. Seejuures tuleb siiski arvestada, et neid kütuseid on vaja esmajärjekorras selleks, et vähendada transpordisüsteemi selliste osade CO 2 heidet, mida on raske elektrifitseerida, nagu lennundus ja meretransport. Lisaks peavad ELi õigusaktid tagama rangete kestlikkusstandardite kohaldamise. Esiteks, olelusringi hindamine peab tagama, et CO 2 jalajälg on kooskõlas eesmärgiga saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. Teiseks, nende alternatiivsete kütuste kasutamine, isegi kui see on piiratud, peab olema kooskõlas ÜRO kestliku arengu eesmärkidega, ning seetõttu tuleb järk-järgult kaotada põllukultuuridest toodetud ning palmiõli- ja sojapõhised biokütused.
3.5.4.

Kuigi komisjoni ja liikmesriikide vahel igal aastal toimuv hindamis- ja koostööprotsess on oluline, on komitee veendunud, et heade tavade vahetamine, vastastikuste eksperdihinnangute andmine ja mitut riiki hõlmavate projektide loomine liikmesriikide vahel on tulemuslikud edusammude hoogustamise viisid.
3.23.

Keskkonnahoidlikku maksustamist peetakse sageli ebaõiglaseks, sest see mõjutab rohkem tagasihoidlikke kodumajapidamisi ja nüüd üha enam ka keskklassi. See avaldab ebaproportsionaalset mõju väikese sissetulekuga kodumajapidamistele, kes kulutavad suurema osa oma sissetulekust kütusele ja transpordile. Ühtlasi on nad vähem võimelised roheüleminekuks, sest kuigi vähese CO 2 heitega toodete (elektrisõidukid, päikesepaneelid jne) toimimiskulud võivad olla väiksemad, vajavad need märkimisväärseid alginvesteeringuid, mis takistab kodumajapidamisi, kelle juurdepääs kapitalile on piiratud. Lisaks on ebakindlas olukorras kodumajapidamised sunnitud kavandama oma kulutusi lühiajalises perspektiivis, mis ei võimalda neil pikas perspektiivis potentsiaalselt saavutatavast kokkuhoiust kasu saada.
4.20.

Praegu on registreeritud üle 3 300 geograafilise tähise. Siiski asub ligikaudu 80 % neist geograafilistest tähistest ainult kuues ELi liikmesriigis ( 5 ) . See näitab selgelt paljude ELi liikmesriikide alaesindatust geograafiliste tähiste süsteemis. Lisaks on oht, et see lõhe suureneb, kuna liikmesriigid, kellel on palju geograafilisi tähiseid, omandavad kogemusi praktilise ja haldusjuhtimise alal, millest võivad kasu saada uued tootjad, kes soovivad oma tooteid registreerida. Samas tunnevad teiste liikmesriikide tootjad, et neil ei ole oma toodete registreerimiseks piisavalt vahendeid. Komitee peab kahetsusväärseks, et ettepanekus ei nähta ette meetmeid, mis uute ettevõtjate geograafiliste tähiste registreerimist lihtsustaksid ja toetaksid ning seda süsteemi neile propageeriksid.
2.5.

Komisjon teeb ka ettepaneku piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kohta, mille eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu ELi, kehtestades impordile CO 2 hinna, mis vastab hinnale, mida oleks makstud, kui kaup oleks toodetud ELis. Seda mehhanismi kohaldataks sihipäraselt valitud sektoritele ja komisjon on seisukohal, et see on täielikult kooskõlas WTO eeskirjadega. Kooskõlas ettepanekuga võetakse piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism järk-järgult kasutusele samaaegselt HKSi ümberjaotamiskava järkjärgulise kaotamisega, mis oli alati ette nähtud ajutisena. ELi imporditavate kaupade eest tuleb maksta tasu, mis kajastab nende süsinikusisaldust, st nende tootmisel tekkivat CO 2 heidet (tasu arvutatakse nii, et nende CO 2 heitkoguste üldhind on sama mis ELi CO 2 hind). Teisalt ei tehtaks teistesse riikidesse eksporditavale kaubale soodustust, mis kajastaks Euroopas nende tootmise eest makstava CO 2 hinna ja sihtturul kehtiva CO 2 hinna erinevust. Selle kompenseerimiseks aitab innovatsioonifond tuluga, mis saadakse 450 miljoni HKSi saastekvoodi enampakkumisel müümisest aastatel 2020–2030, Euroopa tööstusel kohaneda CO 2 heite vähendamise protsessiga. Aastatel 2020–2030 võib fondi suurus ulatuda umbes 10 miljardi euroni, sõltuvalt CO 2 hinnast. Innovatsioonifond on peamine rahastamisvahend, mille abil täita kogu ELi majanduse kohustusi Pariisi kokkuleppe kohaselt ja toetada Euroopa Komisjoni strateegilist visiooni kliimaneutraalsest Euroopast 2050. aastaks, nagu on tunnistatud ka Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskavas.
5.1.

Direktiivi artiklis 2 on sätestatud vähese CO 2 heitega vesiniku uus määratlus. Vähese CO 2 heitega gaasi ja vähese CO 2 heitega kütuste määratlused põhinevad taastuvenergia direktiivis esitatud määratlustel. Saavutada tuleb kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise 70 % künnis. Vähese CO 2 heitega vesiniku määratlus tuleks uuesti läbi vaadata, et see ei takistaks üleminekut taastuvatest energiaallikatest toodetud gaasidele. Ühelt poolt näib olevat vajalik CO 2 sidumisega fossiilkütustepõhine (maagaasist toodetud) vesinik, et kiiresti saavutada märkimisväärne vesinikutootmine. Teiselt poolt ei tohi vähese CO 2 heitega vesiniku eelistamine takistada ega edasi lükata vajadust arendada ehtsa taastuvallikatest toodetud vesiniku tootmist. Need mõlemad tuleb direktiivi lisada. Järelikult tuleks eelistada taastuvatest energiaallikatest toodetud gaase.
4.9.

Prantsusmaa vähese CO 2 heite märgisega tasustatakse sama ajal nii seotud kui ka välditud süsiniku eest (CO 2 , CH 4 ja N 2 O põllumajanduslik heide, mis on väljendatud CO 2 ekvivalendina). See võimaldab kaasata kõik põllumajandustootjad vähesele CO 2 heitele ülemineku ja agroökoloogilise ülemineku protsessi. Prantsusmaal tunnustatakse seega vähese CO 2 heite märgise raames üleminekut tavadele, mis vähendavad oluliselt mineraalsete lämmastikväetiste kasutamist, sertifitseeritud süsiniku arvestusühikuga. See on tõhus, sest see arvestusühik võimaldab tasustada ka N 2 O heitkoguste vähendamist.
4.1.

Komitee juhib tähelepanu ka sellele, et ühistransporditeenuse lahutamatu osa peaks olema reisijatele suunatud teave, mis on kättesaadav kõigile reisijatele. Hindade ja tsoonide paljusus ja nendega seotud piletite mitmekesisus raskendavad sujuvat reisimist. See kehtib eriti nende kohta, kes külastavad linnu lühiajaliselt. Komitee julgustab looma lihtsaid ja selgeid piletihindade süsteeme.
3.2.

Kollektiivlepingud on oluline vahend, mille kaudu võib tasustatud õppepuhkuse võimaldamine soodustada töötajate juurdepääsu tööturu jaoks olulisele koolitusele. Sellistel kokkulepetel on eriti oluline roll töötajate tasustatud õppepuhkuse võimaluste kindlaksmääramisel VKEdes, kus tootlikkus väheneb tavaliselt rohkem, kui töötajad koolituse tõttu puuduvad. Oluline on rõhutada, et ELi ja riikliku tasandi seadusandlikud algatused ei tohi kahjustada kollektiivläbirääkimiste protsessi ega sotsiaalpartnerite autonoomiat lahenduste leidmisel probleemidele, mis on olulised hästitoimivate riiklike tööturgude jaoks, sealhulgas lahendused oskuste arendamise ja üleminekute ning töötajatele kvaliteetsete töökohtade jaoks õiglase ülemineku kontekstis.
3.5.

Komitee märgib, et selles etapis vahetatav teave on suures osas standardiseeritud, ning seega kordab oma seisukohta, et kohalikele ja ettevõttespetsiifilistele lahendustele tuleks jätta piisavalt ruumi, eeldusel, et need on põhjendatud ja proportsionaalsed, võttes arvesse ka võimalikku mõju siseturule. Komitee eeldab, et see ei ole probleem senikaua, kui süsteemi sisestatav teave vastab kehtestatud standarditele.