[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 7.2.2007

SEK(2007) 136 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3 Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2006-2009

(esitanud komisjon)

SELETUSKIRI

Üldine taust

1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakti põhieesmärk on usaldusväärne finantshaldus kui vahend hindade stabiilsust ning tugevat ja püsivat majanduskasvu soodustavate tingimuste tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti. Pakti 2005. aasta reformimisel tunnistati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid püüti tugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] mis moodustab osa stabiilsuse ja kasvu paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad nõukogule ja komisjonile esitama stabiilsus- või lähenemisprogrammid ja nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Iirimaa esitas esimese stabiilsusprogrammi 1998. aasta detsembris. Vastavalt määrusele esitas nõukogu komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega 18. jaanuaril 1999. aastal arvamuse. Vastavalt samale menetlusele peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ning majandus- ja rahanduskomitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on õigus neid kontrollida.

Ajakohastatud programmi hindamise taust

Komisjon kontrollis 2006. aasta 6. detsembril esitatud Iirimaa viimast ajakohastatud stabiilsusprogrammi ja võttis vastu soovituse (vt raamtekstis hinnangu põhipunkte) nõukogule asjakohase arvamuse esitamiseks.

Ülevaate andmiseks ajakohastatud lähenemisprogrammis sisalduva eelarvestrateegia hindamise alustest on järgmistes lõikudes esitatud kokkuvõte:

1. majanduslikest ja eelarve täitmise tulemustest viimase kümne aasta jooksul;

2. viimasest hinnangust Iirimaa positsioonile stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätete osas (kokkuvõte nõukogu arvamusest eelmise ajakohastatud stabiliseerimisprogrammi kohta); ja

3. komisjoni hinnangust 2006. aasta oktoobri riiklikule reformiprogrammile.

Viimaste aastate majanduslikud ja eelarve täitmise tulemused

Iirimaa viimase kümne aasta majandustulemuste hulka kuulub nn Kelti tiigrihüppe äärmiselt kiire majanduskasvuperiood, mille vältel jätkus 1980. aastate lõpus alanud erakordne majanduslik areng. Pärast kümnendi lõpu tormilist majanduslikku arengut on majanduskasvu tempo olnud keskpärasem, kuigi Lääne-Euroopa normist ikka veel kaugel ees, kuid võrreldes varasema perioodiga on nüüd kesksemal kohal sisenõudlus ja majanduskasv põhineb vähem sellistel alustel, nagu elamuehituse jätkusuutmatu tase. Majanduse avatus on eriti ilmne kohanemisvõimelistes teguriturgudes, kus mängivad olulist rolli välisinvesteeringud ja tööjõuränne. Tugevad tegurid on olnud kiirelt pealekasvav noorem tööjõud, äritegevust soodustav poliitiline keskkond ja pärast 1980. aastaid välja arendatud tugev sotsiaalne partnerlus. See, et Iirimaa majandus on väike ja avatud, on piiranud valikuvabadust makromajanduslikus poliitikas. Euroala intressimäär on olnud tunduvalt madalam, kui oleks Iirimaa jaoks optimaalne, ja seetõttu on hinnainflatsiooni määr väga kõrge. Tarbijahindade harmoneeritud indeksi THHI inflatsioon on olnud suhteliselt kõrge, kuna tegelikud sissetulekud on sisenõudluse survel ning toote- ja võrguteenusteturgudel valitseva mõningase vaeguse tõttu kasvanud; väline konkurentsivõime näib olevat viimasel ajal halvenenud ja väliskaubanduse puudujääk on suurenenud. Riigi rahandus on jäänud SKT piiridesse.

Nõukogu arvamuses eelmise programmi kohta antud hinnang

14. märtsil 2006 võttis nõukogu vastu arvamuse eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta ajavahemikuks 2005-2008. Nõukogu oli arvamusel, et „üldiselt on Iirimaa eelarvepositsioon usaldusväärne ja eelarvestrateegia on hea näide stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas olevast fiskaalpoliitikast“. Nõukogu soovitas Iirimaal „jätkata meetmete rakendamist, et vähendada vananeva elanikkonna mõju eelarvele pikema perioodi jooksul”.

Komisjoni hinnang 2006. aasta oktoobri riiklikule reformiprogrammile

Iirimaa riikliku reformiprogrammi rakendamise aruanne esitati majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis 18. oktoobril 2006. aastal. Iirimaa riiklikus reformiprogrammis on nimetatud põhivaldkondade ja prioriteetidena viimase aja heade majandustulemuste säilitamine ja parandamine üleilmastumise ja siseturu võimaluste ärakasutamise läbi.

Komisjoni hinnangust sellele programmile (võeti vastu 2006. aasta detsembris iga-aastase arenguaruande[2] osana) ilmneb, et Iirimaa on oma riikliku reformiprogrammi rakendamisel väga suurt edu saavutanud. Lisaks on majanduskasvu ja tööhõive strateegia juhtimine muutunud poliitiliselt märgatavamaks, eriti tänu hiljuti sõlmitud sotsiaalpartnerluslepingule „2016. aasta suunas“.

Arvestades tehtud edusamme, julgustati Iirimaad keskenduma ka järgmistele valdkondadele: pensionikorralduse reform; heitmete vähendamise meetmed; osalemine tööturul; sisseränne; ning vanemad ja madala kvalifikatsiooniga töötajad.

Hinnangu põhipunktid Nagu on nõutud nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1 (stabiilsusprogrammide kohta) ja artikli 9 lõikes 1 (lähenemisprogrammide kohta), hõlmab hinnang järgmisi punkte: kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on realistlikud; kas liikmesriigi kohandamiskava eelarve keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks on asjakohane; kas kohandamiskava täitmiseks võetavad ja/või ettepandavad meetmed on piisavad keskpika eelarve-eesmärgi saavutamiseks tsükli jooksul; hinnates kohandamiskava eelarve keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks – kas majandusliku tõusu perioodil tehakse suuremad jõupingutused kohandamiseks, samas kui majandusliku languse perioodil võivad jõupingutused olla väiksemad, ning euroala ja vahetuskursimehhanismis (ERM II) osalevate liikmesriikide puhul – kas asjaomane liikmesriik püüab saavutada oma keskpika eesmärgi saavutamiseks vajalikku tsükliliselt kohandatud eelarvepositsiooni iga-aastast parandamist, arvestamata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid, võttes sihtmärgiks 0,5 % SKTst; keskpika perioodi eesmärgile suunatud kohandamiskava kindlaksmääramisel (liikmesriikide puhul, kes ei ole seda veel saavutanud) või keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamisel (liikmesriikide puhul, kes on selle saavutanud) peamiste struktuurireformide rakendamine, millel on pikaajaline kokkuhoidu soodustav mõju (sh võimalikku majanduskasvu suurendades) ning seega tõestatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele (tingimusel, et säilitatakse asjakohane kindlusvaru kontrollväärtuse 3% SKTst suhtes ning et eelarveseisund peaks programmiperioodi jooksul taastuma keskpika perioodi eesmärgini), kusjuures eritähelepanu pööratakse pensionireformidele, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kohustuslikku täielikult finantseeritavat pensionisammast; kas liikmesriigi majanduspoliitika on üldiste majanduspoliitiliste suunistega kooskõlas. Programmi makromajanduslike prognooside realistlikkust hinnatakse lähtudes komisjoni talituste 2006. aasta sügisel tehtud prognoosist, kasutades ka ühiselt kokkulepitud metoodikat potentsiaalse SKT kasvu ja tsükliliselt kohandatud eelarve hindamiseks. Majanduspoliitika üldsuunistele vastavust hinnatakse 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate riigi rahanduse valdkonnas vastuvõetud majanduspoliitika üldsuuniste põhjal. Hindamisel vaadeldakse ka järgmisi asjaolusid: võla suhte kujunemine ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse perspektiivid, millele tuleks nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruande „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise tõhustamine” kohaselt „eelarveseisundi järelevalves piisavat tähelepanu pöörata”. Meetod pikaajalise jätkusuutlikkuse hindamiseks on esitatud komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatises;[3] integreeritus majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia kontekstis esitatud liikmesriigi riikliku reformiprogrammiga. Majandus- ja rahandusministrite nõukogu märkis oma 7. juuni 2005. aasta kaaskirjas Euroopa Ülemkogule majanduspoliitilistele üldsuuniste kohta aastateks 2005–2008, et riiklikud reformiprogrammid peaksid olema stabiilsus- ja lähenemisprogrammidega kooskõlas; vastavus tegevusjuhendile,[4] milles on muu hulgas ette nähtud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide andmetabelite ühtne loetelu ja ülesehitus. |

- Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3 Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2006–2009

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[5] eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

4. Nõukogu kontrollis [27. veebruaril 2007] Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2009.

5. Programmi aluseks olnud makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKT reaalkasv võrreldes 2006. aasta 5,4%ga kahaneb pisut ja püsib ülejäänud programmiperioodi jooksul keskmiselt veidi üle 4,5% tasemel. Praegu olemasolevate andmete põhjal näib see stsenaarium rajanevat usutavatel kasvuprognoosidel, kuigi laialdase elamuehituse järsk langus ja kinnisvarahinnad on olulised riskitegurid. Programmi inflatsiooniprognoos on realistlik.

6. 2006. aasta programmis prognoositu kohaselt on valitsussektori eelarveülejäägiks 2,3% SKTst, võrreldes eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis nimetatud eelarvepuudujäägiga 0,6% SKTst; keskvalitsuse viimased rahaandmed viitavad veelgi suuremale ülejäägile suuruses ligi 2,5% SKTst. Oodatust paremad tulemused võrreldes eelmise aastaga pärinevad täiel määral tulude poolelt, mis kajastavad eelkõige kõrgele tõstetud elamuehitusmaksudega kinnisvaraturu jätkuvat kandejõudu ja vähemal määral SKT kasvu suurenemist, millel on samalaadne mõju tavamaksudele. Nominaalkulude hinnanguline tulemus on lähedane eelarvele.

7. Iirimaa keskpika perioodi eelarvestrateegia põhineb eelarve jätkusuutlikkuse säilitamisel, mille teostamiseks on oluline stabiilsuse ja kasvu paktist kinnipidamine. Ülejääki tuleb kava kohaselt säilitada kogu programmiperioodi jooksul, nii et see kahaneks prognoositud 2006. aasta algülejäägilt 2,3% SKTst 2007. aastal 1,2%ni ja väheneks seejärel järjest kuni 0,6%ni 2009. aastal; esmane eelarveülejääk väheneb samamoodi prognoositud 2006. aasta 3,3%lt SKTst 1,6%ni SKTst 2009. aastal. Eelarvepuudujäägi vähendamine 2007. aastal on võimalik tänu kõrgematele kavandatud kulutustele, mis kajastub peamiselt kõrgemates sotsiaalsiiretes; 2008. ja 2009. aastal peaksid nii tulud kui kulud prognoosi järgi kahanema, kuid kulud vaid vähesel määral. 2006. aasta hinnangulise tasakaalu suur kasv, võrreldes eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi prognoosidega (kuni aastani 2008), mille põhjuseks on oodatust suuremad tulud, kantakse järgneval kahel aastal kahanevalt edasi tuludena ning eelarve alg- ja esmase ülejäägina, ilma et kavandatud kulutustes õieti mingeid muudatusi tehtaks.

8. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid) peaks prognooside kohaselt vähenema 2006. aastal pisut alla 3% SKTst jäävalt ülejäägilt veidi üle 1,5%-lisele ülejäägile aastaks 2009. Nagu eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis, on eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärgiks struktuuriliselt tasakaalustatud positsioon, mida programmiga kogu programmiperioodi jooksul suures osas jätkata kavatsetakse. Kuna keskpika perioodi eesmärk ise on minimaalsest sihtmärgist ambitsioonikam (hinnanguline puudujääk umbes 1,25% SKTst), peaks programmi struktuurse tasakaalu saavutamine andma kindlusvaru ülemäärast eelarvepuudujäägi vastu. Keskpika perioodi eesmärk mahub stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja vahetuskursimehhanismi ERM II liikmesriikidele ettenähtud vahemikku ning see on oluliselt ambitsioonikam, kui võiks eeldada pikaajalises plaanis võlasuhet ja potentsiaalset keskmist SKT kasvu arvestades.

9. Programmi eelarveprognoosi ohustada võivaid tegureid on üldiselt arvesse võetud. Ühest küljest võib makromajanduslik olukord pärast eeldatust ilmselt tugevamat lähtepositsiooni areneda prognoositust halvemini ja sellega seoses võivad ka teatavad tuluallikad, eriti need, mis on kõige lähemalt seotud elamumajandusturuga, oluliselt nõrgeneda. Teisest küljest on kõigi ülejäänud tulude prognoos ettevaatlik ja kulud on viimastel aastatel püsinud kavandatud tasemel või selle lähedal.

10. Sellist riskihinnangut silmas pidades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et pidada kinni keskpika perioodi eesmärgist kogu programmiperioodi jooksul, nagu on programmis ette nähtud. Lisaks annab see kogu perioodi jaoks piisava kindlusvaru tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks puudujäägiläve 3% SKTst. Fiskaalpoliitika põhimõtted aastateks 2008 ja 2009 on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga. 2007. aastal struktuurne tasakaal siiski väheneb tunduvalt, tuues kaasa riski, et programmi fiskaalpoliitika põhimõtted võivad olla sel aastal protsüklilised, kui tegu on majandusliku tõusu perioodiga; sellist olukorda tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt vältida.

11. Valitsussektori koguvõlg on hinnangute kohaselt langenud 2006. aastal umbes 25%le SKTst, mis on tunduvalt madalam asutamislepingus sätestatud SKT 60%-lisest kontrollväärtusest. Programmis prognoositakse võla suhte vähenemist programmiperioodil veel kolme protsendi võrra.

12. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Iirimaal ELi keskmisest märgatavalt suurem; seda põhjustab peamiselt nooremaealine elanikkond ja seetõttu pensionikulutuste osatähtsuse oluline suurenemine SKPs eelolevatel kümnenditel, mida mõjutab osaliselt pensionisüsteemi vananemine. Esialgne, võrreldes 2005. aastaga paranenud eelarveolukord aitab oluliselt kaasa elanikkonna vananemise prognoositud pikaajalist mõju eelarvele vähendada, kuid sellest ei piisa elanikkonna vananemisest tingitud suurenenud kulude täielikuks katmiseks. Suure esmase ülejäägi säilitamine keskpikal perioodil ja meetmete rakendamine vanusega seotud kulude olulise kasvu pärssimiseks peaksid, nagu programmis märgitud, aitama vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Iirimaa rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid tunduvad üldiselt olevat keskmised.

13. Stabiilsusprogrammis ei sisaldu kvalitatiivset hinnangut riikliku reformiprogrammi 2006. aasta oktoobri rakendusaruande üldisele mõjule keskpika rahandusstrateegia raames. Samuti ei esitata selles süstemaatilist teavet riiklikus reformiprogrammis sisalduvate põhiliste reformide otseste kulude või kokkuhoiu kohta eelarves ning selle eelarveprognoosides ei võeta otseselt arvesse riiklikus reformiprogrammis kirjeldatud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud riigi rahanduse alased meetmed on siiski kooskõlas riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmetega. Mõlemas programmis on nimelt ette nähtud ambitsioonikate plaanide rakendamine infrastruktuuri parandamiseks eriti 2007. aasta jaanuaris avaldatud riikliku arengukava taustal, samas kui stabiilsusprogramm täiendab riiklikus reformiprogrammis ettenähtud meetmeid üksikasjaliku kirjeldusega meetmetest, mis peaksid tõhustama maksude kogumist ja kulude haldamisel raha väärtust suurendama.

14. Programmis esitatud eelarvestrateegia on üldjoontes kooskõlas üldiste majanduspoliitiliste suunistega, mida sisaldavad üldsuunised aastasteks 2005–2008.

15. Stabiilsus- ja lähenemisprogrammi tegevusjuhistes ette nähtud andmevajaduste osas on programmis esitatud kõik nõutud ja enamik vabatahtlikke andmeid.[6]

Kokkuvõttes võib öelda, et keskpika perioodi eelarveseisund on kindel ja eeldusel, et eelarvepoliitika hoiak ei muutu 2007. aastal protsükliliseks, on eelarvestrateegia hea näide paktiga kooskõlas läbiviidava fiskaalpoliitika kohta. Igatahes oleks mõistlik jätta manööverdamisruumi võimalike muutuste puhuks praeguses kasvustruktuuris, milles peamist osa on etendanud suur areng elamumajandussektoris.

Pidades silmas eespool esitatud hinnangut, eriti vanusega seotud kulutuste prognoositud kasvu, kutsutakse Iirimaad üles jätkama meetmete rakendamist riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tõhustamiseks.

Olulisemate makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

SKT reaalkasv (muutus, %) | SP dets. 2006 | 5,5 | 5,4 | 5,3 | 4,6 | 4,1 |

KOM nov. 2006 | 5,5 | 5,3 | 5,3 | 4,3 | n.a. |

SP dets. 2005 | 4,6 | 4,8 | 5,0 | 4,8 | puudub |

THHI inflatsioon (%) | SP dets. 2006 | 2,2 | 2,7 | 2,6 | 2,0 | 1,7 |

KOM nov. 2006 | 2,2 | 2,9 | 2,7 | 2,2 | puudub |

SP dets. 2005 | 2,2 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | puudub |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | SP dets. 20061 | -0,4 | -1,2 | -1,6 | -2,2 | -2,5 |

KOM nov. 20065 | -0.5 | -1.4 | -1.9 | -2.7 | puudub |

SP dets. 20051 | -1,3 | -1,9 | -2,2 | -2,1 | puudub |

Valitsussektori eelarve tasakaal (% SKTst) | SP dets. 2006 | 1,1 | 2,3 | 1,2 | 0,9 | 0,6 |

KOM nov. 2006 | 1,1 | 1,2 | 0,9 | 0,4 | puudub |

SP dets. 2005 | 0,3 | -0,6 | -0,8 | -0,8 | puudub |

Esmane tasakaal (% SKTst) | SP dets. 2006 | 2,1 | 3,3 | 2,3 | 1,8 | 1,6 |

KOM nov. 2006 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,4 | puudub |

SP dets. 2005 | 1,5 | 0,6 | 0,4 | 0,5 | puudub |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | SP dets. 20061 | 1,3 | 2,8 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |

KOM nov. 2006 | 1,3 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | puudub |

SP dets. 20051 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | puudub |

Struktuurne tasakaal2 (% SKTst) | SP dets. 20063 | 1,6 | 2,7 | 1,8 | 1,8 | 1,6 |

KOM nov. 20064 | 1,6 | 1,7 | 1,6 | 1,5 | puudub |

SP dets. 2005 | 0,8 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | SP dets. 2006 | 27,4 | 25,1 | 23,0 | 22,4 | 21,9 |

KOM nov. 2006 | 27,4 | 25,8 | 24,4 | 23,6 | puudub |

SP dets. 2005 | 28,0 | 28,0 | 28,2 | 28,3 | puudub |

Märkused: 1Komisjoni talituste prognoos programmis sisalduva teabe põhjal. 2Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistel ridadel), milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid. 3Ühekordsed ja muud ajutised meetmed -0,3% SKTst 2005. a (eeldatav: vt märkus 4) ja 0,1% SKTst 2006. a (esitatud programmis); aastate 2007-09 kohta programmis teavet antud ei ole. 4Ühekordsed ja muud ajutised meetmed võetud komisjoni talituste majandusprognoosidest 2006. a sügisel (-0,3% SKTst 2005. a, st ülejäägi vähendamine). 5Kooskõlas prognoositava potentsiaalse kasvuga 6,1%, 6,3%, 5,8% ja 5,2% vastavalt aastatel 2005-2008. Allikas: Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste majandusprognoosid 2006. a sügisel(KOM); komisjoni talituste arvutused |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Komisjoni teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule uuendatud majanduskasvu ja tööhõive strateegia rakendamise kohta („Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia rakendamine – tulemuste aasta”, 12.12.2006, KOM(2006)816.

[3] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus, 12.10.2006, KOM (2006) 574 (lõplik), ja Euroopa Komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat (2006), „Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus”, European Economy No 4/2006.

[4] „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, heaks kiidetud majandus- ja rahandusministrite nõukogu poot 11. oktoobril 2005.

[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Puuduvad andmed eratarbimise, avaliku sektori tarbimise ja investeeringute deflaatorite kohta, erasektori netolaenuandmise/-võtmise kohta, valitsussektori kulutuste kohta ülesannete lõikes ja valitsusektori võlgade lahtiseletamise osas.