FINANTSARUANDED JA SELGITAVAD LISAD (1)

Bilanss

(eurodes) Lisa 31. detsember 2017 31. detsember 2016 Põhivara Immateriaalne vara 3.1. 1 977 442 3 530 432 Materiaalne põhivara 3.2. 74 664 292 78 146 338 Nõuded — — 76 641 734 81 676 770 Käibevara Nõuded 3.3. 655 198 691 455 Raha ja raha ekvivalendid 3.4. 7 110 125 8 356 341 7 765 323 9 047 796 Varad kokku 84 407 057 90 724 566 Lühiajalised kohustused Eraldised — — Võlad 3.5. 6 042 069 5 354 888 6 042 069 5 354 888 Kohustused kokku 6 042 069 5 354 888 Netovarad 78 364 988 85 369 678 Akumuleeritud tulem / (negatiivne tulem) 85 369 678 88 953 458 Eelarveaasta majandustulem (7 004 690 ) (3 583 780 ) Netovarad 78 364 988 85 369 678

Tulemiaruanne

(eurodes) Lisa 2017 2016 Komisjoni poolt teistele institutsioonidele tehtud siirded 4.1. 115 900 000 116 700 000 Tulu haldustegevusest 4.2. 20 918 724 20 234 812 Muud tegevustulud 4.3. 10 460 49 328 Tegevustulud kokku 4.4. 136 829 184 136 984 140 Personalikulud 4.5. (115 939 175 ) (112 410 058 ) Varadega seotud kulud 4.6. (7 512 025 ) (7 764 105 ) Muud halduskulud 4.7. (20 366 931 ) (20 351 775 ) Tegevuskulud 4.8. (7 168 ) (25 270 ) Tegevuskulud kokku (143 825 299 ) (140 551 208 ) Tegevustulem / (negatiivne tulem) (6 996 115 ) (3 567 068 ) Finantskulud 4.9. (8 575 ) (16 712 ) Põhitegevuse väline tulem/ (negatiivne tulem) (8 575 ) (16 712 ) Eelarveaasta majandustulem (7 004 690 ) (3 583 780 )

Rahavoogude aruanne

(eurodes) 2017 2016 Eelarveaasta majandustulem (7 004 690 ) (3 583 780 ) Rahavood põhitegevusest – korrigeerimised Amortisatsioon (immateriaalne vara) 1 566 045 1 600 449 Kulum (materiaalne põhivara) 5 927 200 6 146 461 Eraldiste muutus — (50 000 ) Saadaolevate summade muutus 36 257 (87 142 ) Võlakohustuste muutus 687 182 (1 627 120 ) Netorahavood põhitegevusest 1 211 994 2 398 868 Rahavood investeerimistegevusest Materiaalse ja immateriaalse põhivara soetamine (-) (2 476 990 ) (1 274 770 ) Materiaalsest ja immateriaalsest põhivarast laekunud tulu (+) 18 780 17 195 Netorahavood investeerimistegevusest (2 458 210 ) (1 257 575 ) Töötajate hüvitiste muutus — — Raha ja raha ekvivalentide netomuutus (1 246 216 ) 1 141 293 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga 8 356 341 7 215 048 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpus 7 110 125 8 356 341

Netovara muutuste aruanne

(eurodes) Netovara Akumuleeritud tulem / (negatiivne tulem) Eelarveaasta majandustulem Kokku Saldo seisuga 31.12.2016 88 953 458 (3 583 780 ) 85 369 678 Eelmise eelarveaasta majandustulem (3 583 780 ) 3 583 780 — Eelarveaasta majandustulem — (7 004 690 ) (7 004 690 ) Saldo seisuga 31.12.2017 85 369 678 (7 004 690 ) 78 364 988

Arvestuspõhimõtted ja finantsaruannete lisad

1. Üldine teave

Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) asutati 22. juuli 1975. aasta Brüsseli lepinguga ja alustas tööd 1977. aasta oktoobris asukohaga Luxembourgis.

Euroopa Kontrollikoja missioon Euroopa Kontrollikoja missioon on kaasa aidata ELi finantsjuhtimise parandamisele, edendada aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust ning tegutseda liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana. Kontrollikoja kui ELi sõltumatu välisaudiitori roll on kontrollida, kas ELi rahalised vahendid on õigesti arvutatud, kogutud ja kasutatud vastavalt asjakohastele õigusnormidele, ning kas nendega saavutati kuludele vastav tulu. Kontrollikoda kontrollib, kas Euroopa Liidu eelarvet on korrektselt täidetud ning ELi vahendeid kogutud ja kasutatud seaduslikult ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega. Kontrollikoda on ELi rahalisi vahendeid auditeeriv ELi institutsioon ning on võtnud endale kohustuseks olla tõhus organisatsioon, kes on avaliku sektori auditi ja halduse arendamisel esirinnas.

Kontrollikoja eelarveaasta kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.

2. Õiguslik alus ja raamatupidamiseeskirjad

2.1. Koostamise alused

Kontrollikoja finantsaruanded koostatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (1) (edaspidi „finantsmäärus“), ning komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012, (2) milles sätestatakse üksikasjalikud finantsmääruse kohaldamise eeskirjad, ning nende hilisemate muudatustega.

2.2. Raamatupidamispõhimõtted

Finantsaruanded koostatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse eeskirjade alusel, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). ELi raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja pärast konsulteerimist teiste institutsioonidega.

Finantsaruannete koostamisel järgitavad arvestuspõhimõtted on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1 „Finantsaruanded“ ja kattuvad rahvusvahelises avaliku sektori raamatupidamisstandardis nr 1 kirjeldatud põhimõtetega: õiglane esitusviis, tekkepõhisus, tegevuse jätkuvus, esitusviisi järjepidevus, andmete summeerimine, saldeerimine ja võrreldav teave. Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on finantsmääruse artikli 144 kohaselt asjakohasus, usaldusväärsus, arusaadavus ja võrreldavus.

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt peavad finantsaruannetes esitatud summad põhinema kõige usaldusväärsemal kättesaadaval teabel tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel.

2.3. Valuuta ja ümberarvestamise alused

Finantsaruanded on esitatud eurodes, sest euro on ELi arvestus- ja aruandlusvaluuta.

Välisvääringutes tehtud tehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Kasum või kahjum vahetuskursi muutustest, mis tuleneb muudes vääringutes arveldatud tehingutest ning muudes vääringutes fikseeritud rahaliste varade ja kohustuste vahetuskursside ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus, kajastatakse tulemiaruandes.

Välisvaluutas fikseeritud rahaliste varade ja kohustuste eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

2.4. Immateriaalne põhivara

Omandatud tarkvaralitsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langus. Varad amortiseeritakse lineaarselt nelja aasta jooksul. Asutusesiseselt väljatöötatud immateriaalne põhivara kapitaliseeritakse, kui täidetud on asjaomased ELi raamatupidamiseeskirjades ettenähtud kriteeriumid. Kapitaliseerida võib kõiki varaga seotud otseseid kulusid, mis on tehtud vara loomiseks, tootmiseks ja kontrollikoja juhtkonna poolt ette nähtud töökorda viimiseks. Teadusuuringute kulud, kapitaliseerimata arenduskulud ja hoolduskulud kajastatakse kuludena.

2.5. Materiaalne põhivara

Materiaalne põhivara on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langus. Soetusmaksumus sisaldab vara soetamiseks või ehitamiseks tehtud otseseid kulusid.

Hilisemad kulud võetakse arvesse vara bilansilises väärtuses või kajastatakse eraldi varana vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb kontrollikojale ja selle kulusid saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mille vältel vastavad kulud kanti. Kuna kontrollikoda ei võta laene materiaalse põhivara soetamiseks, siis laenukulusid soetamisega ei kaasne.

Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline väärtus võib olla turuhinnast väiksem. Väärtuse vähenemine kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline väärtus ületab selle võimalikust müügist saadava tulu.

Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Pooleliolevaid ehitisi ei amortiseerita, kuna need varad ei ole veel kasutatavad. Muude varade kulum arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt jaotatakse nende kulud jääkmaksumusele nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

Hooned 4 % Seadmed, masinad ja tööriistad 12,5 –25 % Sisustus ja sõidukid 10–25 % Arvutiriistvara 25 % Muud seadmed ja sisustus 12,5 –25 %

2.6. Eraldised

Eraldised kajastatakse, kui kontrollikojal on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi katmiseks. Eraldisena kajastatud summa on kõige tõenäolisemaks peetav hinnang selle kohta, kui suured kulud on eeldatavasti vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandluskuupäeval.

2.7. Kulude kajastamine

ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse tehinguid ja sündmusi raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse viitkulud aruandeperioodi eest ülekandmisele kuuluva prognoositud summa alusel. Viitkulud arvutatakse peaarvepidaja koostatud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et finantsaruanded annaksid õige ja õiglase ülevaate.

2.8. Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille realiseerumine sõltub ühest või mitmest tulevikus toimuda võivast sündmusest, mis ei allu täielikult ELi kontrollile, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harvaesineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

3. Bilansi lisad

PÕHIVARA

3.1. Immateriaalne põhivara

Immateriaalse põhivara muutused 2017. aastal:

(eurodes) Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2016 7 777 459 Soetused 13 055 Võõrandamised — Vara liikide vahelised ümberpaigutused — Muud muutused — Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2017 7 790 514 Akumuleeritud kulum seisuga 31.12.2016 (4 247 027 ) Aasta amortisatsioonikulud (1 566 045 ) Tühistatud amortisatsioonikulud — Võõrandamised — Vara liikide vahelised ümberpaigutused — Akumuleeritud kulum seisuga 31.12.2017 (5 813 072 ) Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2017 1 977 442 Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2016 3 530 432

2017. aastal ei kajastatud teadusuuringute kulusid.

3.2. Materiaalne põhivara

Materiaalse põhivara muutused 2017. aastal:

(eurodes) Maa ja hooned Masinad ja seadmed Sisustus ja sõidukid Arvutiriistvara Muud seadmed ja sisustus Maa ja ehitusjärgus olevad hooned Pooleliolev põhivara Kokku Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2016 125 179 306 939 260 5 222 855 4 421 414 2 262 957 — 9 000 138 034 792 Soetused 4 392 154 788 168 683 619 164 30 729 1 480 179 6 000 2 463 935 Võõrandamised — (12 972 ) (92 257 ) (674 347 ) (33 397 ) — — (812 973 ) Vara liikide vahelised ümberpaigutused — — — — — — — — Muud muutused — — — — — — — — Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2017 125 183 698 1 081 076 5 299 281 4 366 231 2 260 289 1 480 179 15 000 139 685 754 Akumuleeritud kulum seisuga 31.12.2016 (51 061 631 ) (754 282 ) (2 904 255 ) (3 402 841 ) (1 765 444 ) — — (59 888 453 ) Aasta amortisatsioonikulud (4 609 285 ) (80 599 ) (474 560 ) (546 806 ) (215 950 ) — — (5 927 200 ) Tühistatud amortisatsioonikulud — 12 971 84 959 664 725 31 536 — — 794 191 Võõrandamised — — — — — — — — Vara liikide vahelised ümberpaigutused — — — — — — — — Akumuleeritud kulum seisuga 31.12.2017 (55 670 916 ) (821 910 ) (3 293 856 ) (3 284 922 ) (1 949 858 ) — — (65 021 462 ) Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2017 69 512 782 259 166 2 005 425 1 081 309 310 431 1 480 179 15 000 74 664 292 Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2016 74 117 675 184 978 2 318 600 1 018 573 497 513 — 9 000 78 146 339

KÄIBEVARA

3.3. Nõuded

(eurodes) 31. detsember 2017 31. detsember 2016 Lühiajalised nõuded (5 770 ) (4 123 ) Muud nõuded, peamiselt seoses palkade ja lähetuskulude ettemaksetega 82 724 134 738 Ettemakstud tasud hoonete üüri- ja IT-lepingute eest 578 244 551 166 ELi üksustelt saadaolevad summad — 9 674 Kokku 655 198 691 455

3.4. Raha ja raha ekvivalendid

(eurodes) 31. detsember 2017 31. detsember 2016 Sularaha 1 122 1 000 Arvelduskonto 206 765 1 447 332 Usalduskonto 6 902 238 6 908 009 Kokku 7 110 125 8 356 341

27. jaanuaril 2010 sõlmisid Euroopa Kontrollikoda ja Banque et Caisse d’Épargne de l’État (Luxembourg) usaldusarve lepingu. Usaldusarve võimaldas Euroopa Kontrollikojal hallata eelarvepädevate institutsioonide poolt hoone K3 ehituseks eraldatud vahendeid (vt lisa 5.3). 14. märtsil 2014 esitas kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule taotluse, et saada luba projekti K3 hinnangulise järelejäänud eelarve (7 miljonit eurot) kasutamiseks kontrollikoja hoone K2 vajalikuks ja kohustuslikuks tehniliseks ajakohastamiseks. Euroopa Parlament ja nõukogu rahuldasid taotluse 1. aprillil 2014. 23. märtsil 2015 teatas kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et projekti K3 lõplik eelarve ülejääk on 9,4 miljonit eurot, ja kuna hoone K2 ajakohastamise hinnanguline maksumus oli 7 miljonit eurot, tagastati 12. mail 2015 ELi eelarvesse 2,4 miljonit eurot. 2017. aasta maksed kokku olid 5 756,78 eurot. Kontrollikoja kavade kohaselt teostatakse tööd aastatel 2019–2020.

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

3.5. Võlad

(eurodes) 31. detsember 2017 31. detsember 2016 Lühiajalised võlakohustused 65 297 88 815 Mitmesugused kohustused seoses palkade ja töötajatega (18 589 ) (14 199 ) Viitvõlad 5 866 734 5 148 263 Võlad konsolideeritud ELi üksustele 128 627 132 009 Kokku 6 042 069 5 354 888

4. Tulemiaruande lisad

4.1. „Komisjoni poolt teistele ELi institutsioonidele tehtud siirded“: summa vastab kontrollikoja igakuistele komisjonile esitatud rahastamistaotlustele kontrollikoja pangakonto täiendamiseks.

4.2. „Muu haldustegevusest laekuv tulu“: summa koosneb peamiselt liikmete ja personali palgast maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete jaoks tehtud mahaarvamistest.

4.3. „Muud tegevustulud“: muu hulgas valuutakursside muutustest tulenev tulu.

4.4. Tulu valuutatehingutest ja mittevaluutatehingutest tekkis järgnevalt: (eurodes) 2017 2016 Tulu valuutatehingutest 27 791 59 002 Tulu mittevaluutatehingutest 136 801 393 136 925 138 Tulud kokku 136 829 184 136 984 140

4.5. „Personalikulud“ sisaldavad liikmete, koosseisuliste töötajate, lepinguliste töötajate ja ajutiste teenistujate palkasid.

4.6. „Varadega seotud kulud“ hõlmavad materiaalse ja immateriaalse põhivara amortisatsiooni.

4.7. „Muude halduskulude“ olulisimad kirjed olid

— IT ja telekommunikatsioon;

— lähetuskulud;

— puhastus- ja turvateenused.

4.8. „Tegevuskulud“ sisaldavad muu hulgas valuutakursside muutustest tulenevat kahjumit.

4.9. „Finantskulud“ on kontrollikoja arveldus- ja usalduskontodelt võetud pangatasud.

5. Muu avalikustatav teave

5.1. Tingimuslikud varad

Tarnijad on andnud järgmised pangagarantiid lepinguliste kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks:

(eurodes) 31. detsember 2017 31. detsember 2016 Hoone renoveerimine 230 264 251 139 Hoone K3 projekti juhtimine 10 339 10 339 Kindlustusselts 1 361 1 361 Telekommunikatsioon 20 000 20 000 EMASi (*1) metoodika alane tugi — 4 680 Kokku 261 964 287 519

5.2. Tulevase rahastamise kulukohustused

(eurodes) 31. detsember 2017 31. detsember 2016 Hoonete kasutusrent 475 000 875 000 IT-seadmete, autode ja muude seadmete kasutusrent 1 760 453 2 156 313 Vahesumma 2 235 453 3 031 313 Kulukohustuste ja nende täitmiseks tehtud maksete vahe – täitmata kulukohustused (RAL e restant à liquider) pärast 2017. aasta viitvõlgade mahaarvamist 5 959 568 8 166 271 Kokku 8 195 021 11 197 584

Täitmata kulukohustused on eelarvelise raamatupidamisarvestuse element, mis kajastab täitmata kulukohustuste summat. Tegemist on võetud kulukohustuste ja tehtud maksete vahelise erinevusega, mis tekib kulukohustuste võtmise ja vastava makse tegemise vahele jääva ajavahemiku tõttu.

5.3. Kontrollikoja ehitusprojektid

1988. aastal kolis kontrollikoda oma peahoonesse (hoone K1) ning ostis hoone koos sellealuse maaga 1990. aastal välja. 1999. aastal sõlmis kontrollikoda Luksemburgi riigiga raamlepingu, millega anti kontrollikojale ühe euro eest teise maatüki kasutamise õigus 49 aastaks (ühekordse uuendamise võimalusega) juurdeehituse (hoone K2) ehitamiseks. Teise juurdeehituse (K3) puhul pidid Luksemburgi riik ja kontrollikoda siiski projekti elluviimise erinevast korraldusest tulenevalt sõlmima 22. veebruaril 2008 uue raamlepingu.

Luksemburgi riik müüs kahe juurdeehitusega (K2 ja K3) seotud kaks maatükki kontrollikojale sümboolse ühe euro suuruse hinnaga.

Kui kontrollikoda peaks tulevikus kaaluma mõne oma hoone loovutamist kolmandale poolele, kes ei ole liidu asutus ega institutsioon, tagastab kontrollikoda maatüki riigi omandisse sümboolse ühe euro suuruse hinna eest; samuti on riigil võimalik osta kõnealune hoone sõltumatu eksperdi määratud hinnaga. Kui Luksemburgi riik seda õigust kasutada ei soovi, läheb maatüki kasutusõigus hoone ostjale.

5.4. Tingimuslikud kohustused

Tingimuslikud kohustused puuduvad.

(1) Lisad on käesolevate finantsaruannete lahutamatu osa.

(1) ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2) ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

(*1) EMAS – keskkonnajuhtimis- ja keskkonnaauditeerimissüsteem