Komisjon käsitles äärepoolseimate piirkondade murekohti mitme ELi algatuse raames ning piirkonnad ise kahekordistasid jõupingutusi, et anda oma panus poliitika kujundamisse. Veel on ruumi, et uurida edasi töörühmade potentsiaali. Et toetada nendele piirkondadele kohandatud poliitika kujundamist, tuleb koguda andmeid äärepoolseimate piirkondade tasandil.

ELi statistikaamet (Eurostat) töötas välja äärepoolseimate piirkondade andmeid kajastava veebilehe. 2019. aastal alustas komisjon uuringut, et koguda paremaid andmeid ja teadmisi neis piirkondades toimuva kalapüügi säästva majandamise ja kalavarude kaitse kohta. Prantsusmaa statistikaamet teeb kohalike andmete kogumiseks koostööd Saint-Martini ja Sint-Maarteniga. Portugali statistikaamet teeb koostööd Madeira ja Assooridega, et koguda andmeid põllumajanduse, merenduse ja transpordi kohta, Assoorid täiustavad sinist majandust käsitlevaid andmeid ja Kanaari saared kohalikku tootmist käsitlevaid andmeid.

Komisjon on loonud kaks töörühma, kelle ülesandeks on toetada Réunioni energiasüsteemi ümberkujundamist ja Kanaari saarte jäätmekäitlust ning aidata kaasa komisjoni talituste koostööle riiklike ja piirkondlike sidusrühmadega.

ELi ühtekuuluvus-, põllumajandus-, kalandus- ja merenduspoliitika fondide kaudu on kasutusele võetud märkimisväärsel hulgal vahendeid, et toetada kohalikke investeeringuid partnerluse tugevdamiseks äärepoolseimate piirkondade ja asjaomaste liikmesriikidega, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõimet, tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust, keskkonda ja ühenduvust. Aastatel 2014–2020 ulatus nendest fondidest antav toetus 13 miljardi euroni.

Komisjon konsulteeris äärepoolseimate piirkondadega nende vajaduste üle ja pakkus vastavalt neile vajadustele kohandatud tuge. Näiteks uuris komisjon äärepoolseimatelt piirkondadelt, mis on nende vajadused kliimamuutustega kohanemise valdkonnas, ning sõnastas need vajadused programmi LIFE 2019. aasta konkursikutses. Komisjon korraldas ka kaks üritust, et toetada neid piirkondi sinise majanduskasvu strateegiate koostamisel. Äärepoolseimad piirkonnad on olnud oma huvide väljendamisel varasemast innukamad, avalike konsultatsioonide käigus esitati ligi 30 vastust. Komisjon on ka kontakteerunud äärepoolseimate piirkondade elanikega avalike arutelude (nn dialoogid kodanikega) käigus, mis toimusid Martinique’il ja Kanaari saartel 2018. aastal ning Assooridel ja Madeiral 2019. aastal.

2018. aastal kajastas komisjon äärepoolseimate piirkondade eripärasid 21 ettepanekus, mis olid seotud paljusid eri sektoreid hõlmavate ELi programmidega aastateks 2021–2027, sealhulgas ühtekuuluvus, põllumajandus, kalandus, teadusuuringud, keskkond, transport ja digitaalne ühenduvus ja rahvusvaheline koostöö. Sel moel on komisjon loonud uusi võimalusi ja taganud, et enamikus ELi programmides sisalduvad nende piirkondade jaoks kohandatud sätted.

Käesolevas aruandes tutvustatakse meetmeid, mida Euroopa Komisjon, äärepoolseimad piirkonnad ja asjaomased liikmesriigid on võtnud teatises kindlaks määratud sektorites, tuuakse esile saavutused ja esitatakse soovitus keskenduda oma tegevuses kliimamuutusega kohanemisele, bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisele, ringmajanduse juurutamisele ja taastuvenergia kasutamise soodustamisele. Need on asjaomaste piirkondade ees seisvad peamised probleemid, nagu märgiti juhtalgatuses „Euroopa roheline kokkulepe“, kus rõhutatakse, et komisjon pöörab erilist tähelepanu äärepoolseimatele piirkondadele, võttes arvesse nende haavatavust kliimamuutuste ja loodusõnnetuste suhtes ning nende ainulaadseid väärtusi – bioloogilist mitmekesisust ja taastuvaid energiaallikaid. Lisaks rõhutatakse aruandes vajadust tugevdada jõupingutusi muudes olulistes sektorites nagu sinine majandus ja ühenduvus.

ELi äärepoolseimad piirkonnad – Guadeloupe, Prantsuse Guajaana, Martinique, Mayotte, Réunion ja Saint-Martin (Prantsusmaa), Assoorid ja Madeira (Portugal) ning Kanaari saared (Hispaania) – on oma kauguse, väiksuse, kliimamuutustele vastuvõtlikkuse ja saarelise asendi tõttu pidevalt silmitsi probleemidega, mis pidurdavad nende majanduskasvu ja arengut. Just seda tausta arvestades on Euroopa Liidu toimimise lepinguga (artikkel 349) ette nähtud erimeetmed äärepoolseimate piirkondade toetamiseks, sealhulgas nende piirkondade vajadustele vastavalt kohandatud tingimused ELi õiguse kohaldamiseks ja ELi programmidele juurdepääsuks.

Et toetada äärepoolseimaid piirkondi nende ainulaadse bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel, kuulutas komisjon 2019. aastal välja projektikonkursi („Life4BEST“), mis on kohandatud nende piirkondade vajadustele ja suutlikkusele. Komisjon tegi ettepaneku, et programmiga LIFE 2021–2027 toetatakse äärepoolseimate piirkondade loodust ja bioloogilist mitmekesisust ning et toetuse andmise kriteeriumides pööratakse neile piirkondadele erilist tähelepanu. Vastavalt aastateks 2021–2027 Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta esitatud komisjoni ettepanekule on bioloogilise mitmekesisuse projektid rahastamiskõlblikud ka sealsetest vahenditest.

Põllumajandus on jätkuvalt oluline sektor: kohaliku tootmise kvaliteedi tagamine ja innovatsioon, põllumajandustootjatele õiglase sissetuleku tagamine ning toetusvahendite optimeerimine on peamised lahendamist vajavad probleemid.

Mitmes äärepoolseimas piirkonnas on välja töötatud põllumajandustoodete kvaliteedikavad ja sinna juurde kuuluvad turustusmeetmed. Osades piirkondades on investeeritud uutesse põllumajandustehnoloogiatesse, näiteks mullata taime- ja köögiviljakasvatus Saint-Martinil, kaugjuhitavate õhusõidukite kasutamine Assooridel ning mahepõllumajanduslike ressursside kasutamise katsetamine Prantsuse Guajaanas. Prantsusmaa valitsus töötab välja ka riskijuhtimisvahendeid, mida saab kasutada näiteks banaanitootmise juures.

Komisjoni ettepanekus ühise põllumajanduspoliitika reformimiseks aastatel 2021–2027 on ette nähtud eritingimused ja erandid, mis kajastavad äärepoolseimate piirkondade vajadusi. Ettepanekutes soovitatakse, et riiklikes strateegiakavades tuleb arvesse võtta äärepoolseimate piirkondade eriolukorda, et need piirkonnad saaksid kasutada Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi maksimaalseid kaasrahastamismäärasid ja konkreetseid soodustingimusi.

Et edendada sinist majanduskasvu, vajavad piirkonnad kohandatud ja terviklikke sinise majanduse strateegiaid, mis hõlmavad nii traditsioonilisi kui ka innovaatilisi sektoreid. Sellega seoses on oluline keskenduda innovaatilistele tegevustele, saada uusi teaduslikult põhjendatud teadmisi kalavarude ja merealade kohta ning kasutada maksimaalselt ELi ja liikmesriikide toetust.

Äärepoolseimad piirkonnad kujundavad oma sinise majanduse strateegiaid, mille eesmärk on saavutada mereressursside säästev kasutamine ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamine. Strateegiate koostamisel liigutakse edasi ebaühtlaselt ning erinevused on suured nii strateegiate ulatuse kui ka fookuse osas. Mõni piirkond (eelkõige Assoorid, Madeira, Kanaari saared ja Réunion) on Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi toetusel keskendunud mereruumi paremale planeerimisele ookeanide parema kasutamise huvides. Paljud piirkonnad on välja töötanud toetusmeetmed, näiteks rahastamisvahendid väikeettevõtjatele (Madeira krediidiliin väikeettevõtjatele, Prantsuse Guajaana laenud väikeettevõtjatele, Mayotte’i abi laevade soetamiseks) ja oskuste arendamise meetmed (Martinique, Assoorid ja Madeira).

2019. aastal asutas komisjon äärepoolseimate piirkondade nõuandekomisjoni, et pidada nende piirkondade sidusrühmadega nõu kalandusega seotud küsimustes ning tagada, et ELi ja Mercosuri assotsieerimisleping kohustab kõiki osapooli ebaseadusliku kalapüügi vastu võitlema. Mis puudutab laevastiku püügimahtu, siis tutvustas komisjon 2019. aastal ühise kalanduspoliitika alla kuuluva laevastiku koosseisu arvamise ja koosseisust väljaarvamise korra kohta antud hinnangut. Rohelist kokkulepet käsitlevas teatises, mis avaldati 2019. aasta detsembris, rõhutas komisjon sinise majanduse keskset rolli kliimamuutustega võitlemisel ja teatas oma kavatsusest pakkuda välja viise mereruumi säästvamaks haldamiseks.

Komisjon tugevdas õigus- ja finantsraamistikku, et tõhustada äärepoolseimate piirkondade sinist majandust, tagades samas mereressursside ja ökosüsteemide kestliku majandamise. 2018. aastal vaatas komisjon läbi ELi riigiabi suunised, et võimaldada äärepoolseimates piirkondades avaliku sektori toetust kalalaevade ostmiseks teatavatel tingimustel, millega tagatakse kestlik kalandus.

Äärepoolseimad piirkonnad on koduks olulisele osale ELi bioloogilisest mitmekesisusest, mis on üks nende piirkondade peamistest väärtustest. Et säilitada nende piirkondade bioloogilist mitmekesisust ja uurida selle potentsiaali, on vaja eri poliitikavaldkondi hõlmavaid järjepidevaid ja koordineeritud meetmeid.

Ringmajandus

Komisjon pööras programmi LIFE 2018.–2020. aasta tööprogrammis erilist tähelepanu äärepoolseimatele piirkondadele. Selle tööprogrammi teemade hulka kuulub ka jäätmekäitlus neis piirkondades. Kanaari saarte taotlusel ja Hispaania toetusel on komisjon kokku kutsunud Euroopa, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutused ja moodustanud töörühma, kelle ülesandeks on määrata kindlaks takistused jäätmete kogumisel, taaskasutusel, ringlussevõtul ja jälgitavusel ning töötada välja lahendused olukorra parandamiseks kõnealustel saartel. Komisjon on teinud ka ettepaneku, et Euroopa Regionaalarengu Fond toetaks aastatel 2021–2027 ringmajandusele üleminekut.

Nõukogu rõhutas oma 2019. aasta oktoobris ringmajanduse kohta esitatud järeldustes vajadust võtta arvesse äärepoolseimate piirkondade eriolukorda ja tagada õiglane ja kaasav üleminek. 2020. aasta märtsis võttis komisjon vastu uue ringmajanduse tegevuskava, mis hõlmab toodete kogu olelusringi ja keskendub energiamahukatele sektoritele ning milles rõhutatakse äärepoolseimate piirkondade eripära.

2019. aastal teatas Prantsusmaa oma kavatsusest muuta ülemereterritooriumid jäätmevabaks. Prantsusmaa piirkondades töötatakse välja piirkondlikke plaane jäätmete tekke vältimiseks ja jäätmekäitluseks, Assoorid vaatasid läbi oma piirkondliku jäätmestrateegia kava.

Enamikus äärepoolseimates piirkondades on koostamisel ringmajanduse tegevuskavad, milles rõhutatakse kestliku tootmise ja tarbimise ning jäätmekäitluse tähtsust. Mitmes piirkonnas on välja töötatud projektid ringmajanduse mudelite kasutuselevõtuks, jäätmete vähendamiseks ja plastijäätmete kõrvaldamiseks. Aastatel 2018–2019 korraldati enamikus Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades projektikonkursid ringmajanduse arendamiseks, piirkondi toetas Prantsusmaa keskkonna- ja energiaamet. Näiteks Réunioni saarel rakendati 22 ringmajandusega seotud projekti (alates toodete kavandamisest ja toodete elueast kuni ringlussevõtuni), Martinique’il seati sisse remonditeenused ja korraldati teavituskampaania jäätmete vähendamise võimaluste kohta.

Äärepoolseimatel piirkondadel on ringmajanduse mudelite kasutuselevõtust palju võita, see on nende piirkondade jätkusuutliku majanduskasvu oluline tingimus. Jõupingutusi jäätmekäitluse vallas on vaja suurendada, eelkõige tuleks parandada biojäätmete ringlust ja töötlemist ning vähendada jäätmete teket, võttes materjale taaskasutusse või parandades esemeid.

Kliimamuutused

Komisjon rõhutas 2018. aastal ELi kohanemisstrateegiale antud hinnangus, et äärepoolseimatele piirkondadele mõeldud meetmete kavandamisel on vaja minna teadmiste kogumiselt üle teadmiste kasutamisele. Nagu rohelise kokkuleppe teatises on märgitud, plaanib komisjon vastu võtta ambitsioonika ELi strateegia kliimamuutusega kohanemiseks. Programmi LIFE aastate 2018–2020 tööprogrammis on spetsiaalselt ette nähtud projektid, mille eesmärk on tagada valmisolek äärmuslikeks ilmastikutingimusteks äärepoolseimates piirkondades. Sellega seoses toetatakse programmiga LIFE Guadeloupe’i ja Prantsuse Guajaanat ökosüsteemide taastamisel, et nad saaksid kaitsta oma territooriume kliimamuutuste mõjude, nt meretaseme tõusu eest.

Lisaks tegi komisjon ettepaneku, et kliimamuutuse mõju leevendamine võiks olla aastatel 2021–2027 Euroopa Regionaalarengu Fondi üks investeerimisprioriteetidest. Samuti võttis komisjon Euroopa Liidu Solidaarsusfondi vahenditest kasutusele 49 miljonit eurot, et toetada Saint-Martini ja Guadeloupe’i taastamistöid pärast orkaanide Irma ja Maria poolt tekitatud ränki kahjustusi 2017. aastal. Solidaarsusfondi vahendeid kasutati ka Assooride toetamiseks (2019. aasta oktoobris kahjustas Assoore orkaan Lorenzo).

2019. aastal nimetas Prantsusmaa ametisse saadiku, kelle ülesandeks on ennetus- ja kohanemismeetmete rakendamise kiirendamine Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades. Assooridel võeti 2019. aasta septembris vastu piirkondlik kliimamuutuste programm ning Kanaari saartel loodi 2018. aastal kliimamuutuste vaatluskeskus.

Äärepoolseimad piirkonnad on kliimamuutustega seonduvate tõsiste ilmastikuprobleemide suhtes eriti haavatavad. Vaja on järjepidevat ja koordineeritud tegevust kõigil tasanditel ja valdkonnaüleselt, et suunata investeeringud kohanemisvõime tugevdamiseks, vastupanuvõime suurendamiseks, kliimamuutuse ennetamiseks ja selle suhtes valmisolekuks.

Energia

EL on vastu võtnud taastuvenergiat ja energiatõhusust toetavad õigusaktid. Näiteks 2018. aastal vastuvõetud taastuvenergia direktiivis (see peab olema riiklikku õigusse üle võetud 2021. aasta keskpaigaks) tunnustatakse kohalike kogukondade rolli puhtale energiale ülemineku juures – nende roll on eriti tähtis isoleeritud territooriumidel nagu äärepoolseimad piirkonnad.

ELi saarte puhta energia algatuse raames annab komisjon Guadeloupe’ile, Assooridele ja Kanaari saartele nõu, kuidas töötada välja puhta energia strateegiaid ja projekte, lisaks on komisjon jaganud äärepoolseimatele piirkondadele teadmisi taastuvenergiast algatuse iga-aastasel foorumil, mis 2018. aastal toimus Kanaari saartel. Veel võttis komisjon 2019. aastal kasutusele programmi „Horisont 2020“ raames toetatava rahastamisvahendi, et eraldada vähemalt 100 miljonit eurot säästva energia projektidele Euroopa saartel, sh äärepoolseimates piirkondades. Lisaks võttis komisjon rohelist kokkulepet käsitlevas teatises kohustuse töötada välja pikaajaline poliitiline raamistik, et kiirendada ELi saarte üleminekut puhtale energiale, mida toetavad ka liikmesriigid.

Alates 2021. aastast peaks Euroopa ühendamise rahastu pakkuma äärepoolseimatele piirkondadele olulisi võimalusi: energia- (ning digi- ja transpordisektori) töödele kehtivad soodusmäärad ja neile piirkondadele pööratakse toetuse andmise kriteeriumides erilist tähelepanu. Komisjon on teinud ettepaneku keskenduda Euroopa Regionaalarengu Fondi 2021.–2027. aasta investeeringutes energiatõhususe meetmetele ja taastuvenergiale, mis on komisjoni üks prioriteetidest rohelisema Euroopa suunas liikumisel.

Réunioni saare taotlusel moodustas komisjon 2018. aastal energiasüsteemi ümberkujundamise töörühma, kuhu kuuluvad riiklike ja piirkondlike ametkondade ning erasektori esindajad ning kelle ülesandeks on koostada tegevuskava eri algatuste paremaks kooskõlastamiseks.

2019. aastal algatas Prantsusmaa projektikonkursid, et leida moodused, kuidas toetada mandrist eraldiseisvaid piirkondi: üle kolmandiku selle 530 miljoni euro suurusest eelarvest on ette nähtud puudust kannatavatele elanikkonnarühmadele. Hispaania toetab taastuvenergia ja energiatõhususe alast koolitust ja teavitustööd Kanaari saartel.

Äärepoolseimad piirkonnad on käivitanud oma strateegiad kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ning taastuvenergia kasutamise ja energiatõhususe suurendamiseks. Lisaks on nad arendanud ELi või riikliku rahastamisega projekte, näiteks päikeseenergia või biomassi baasil toodetava elektrienergia projekt (Martinique, Guadeloupe, Prantsuse Guajaana) ja arukate mikrovõrkude projekt (Réunioni saar). Mitu äärepoolseimat piirkonda on investeerinud elektromobiilsusesse. 2017. aastast alates on Kanaari saared rohkem kui kahekordistanud aega, mille jooksul El Hierro saar kasutab 100 % ulatuses taastuvenergiat.

Arvestades äärepoolseimate piirkondade sõltuvust imporditud fossiilkütustest, on vaja pidevalt pingutada energiasüsteemi ümberkujundamise kiirendamise nimel, eelkõige tuleb investeerida nutivõrkudesse ja arukasse energiasalvestusse, taastuvatesse energiaallikatesse, sh mereenergiasse, puhastesse transpordilahendustesse ja energiatõhususse, aidates nii kaasa nende kaugete piirkondade energiasõltumatusele ja ka CO2-neutraalsusele.