ET Euroopa Liidu Teataja C 59/7

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 59/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDOKUMENT

„NERETVANSKA MANDARINA”

EÜ nr: HR-PDO-0005-01225-8.5.2014

KPN ( X ) KGT ( )

1. Nimetus

„Neretvanska mandarina”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia Vabariik

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad, töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida 1. punktis esitatud nimetus tähistab

Nimetusega „Neretvanska mandarina” tähistatakse jaapani mandariinipuu (Citrus unshiu Marcow.) vilja satsumat. Botaanilises süsteemis kuulub satsuma ruudiliste (Rutaceae) sugukonda tsitruseliste (Aurantioideae) alamsugukonda tsitruse (Citrus) perekonda mandariini (Citrus reticulata Blanco) liiki.

Satsuma „Neretvanska mandarina” vili on lõigukesteks jaotunud lihav mari (hesperiid), mille väliskest eemaldub hõlpsasti säsikast vahekestast. Vilja seemneteta, oranži värvusega söödav osa on mahlane, jaotunud lõigukesteks, mida saab üksteisest hõlpsasti eraldada. Satsuma „Neretvanska mandarina” söödava osa karotinoidide sisaldus on 15,5–26 mg/kg. Vilja maitse on hapukas, värske ja suhkrusisalduse osakaalust sõltuvalt magusa nüansiga. Vilja kuju on lame kuni ümaralt lame. Väliskesta värvus muutub olenevalt vilja küpsusastmest. Valmimisetapi alguses on vilja väliskest roheline, järk-järgult muutub see helekollaseks ja täiesti küpse vilja puhul on see oranž. Vili on maheda, tasakaalus ja värske lõhnaga, mis muutub tugevamaks üksnes pärast kahjustamist või koorimist, mille puhul vallanduvad satsuma lõhna aromaatsed ühendid.

Satsuma „Neretvanska mandarina” kvaliteeti määratletakse järgmiste näitajate alusel:

— vilja mahlasisaldus peab olema vähemalt 40 %;

— vilja happesus peab olema 0,7–1,3 %;

— vilja „Neretvanska mandarina” suhkru ja happe lubatud väikseim suhe on 7:1 (lahustuvate kuivainete üldsisaldus / tiitritav happesus);

— vilja „Neretvanska mandarina” suurus on vahemikus 1-XX kuni 4.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Neretvanska mandarina” tootmise iga etapp alates paljundusmaterjali tootmisest kuni satsuma koristamiseni peab toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Viljad korjatakse 30 kg mahutavusega kastidesse (pakk-korvidesse), mis virnastatakse tõstealustele ning tarnitakse müügi- ja jaotuskeskustesse. Vilja edasine töötlemine toimub kõnealustes keskustes vastavalt järgmisele menetlusele: kvaliteedi- ja jälgitavuse kontroll saabumisel, vilja valmimine (vajaduse korral), mõõtmine, pihustusvahatamine, kuivatamine, jahutamine temperatuurini 5–8 °C ning kvaliteedi- ja jälgitavuse kontroll väljaviimisel. Toote „Neretvanska mandarina” turu jaoks ettevalmistamise pikim lubatud aeg (alates vilja saabumisest müügikeskusesse kuni väljasaatmiseni) on viis päeva või 120 tundi.

3.6. Erieeskirjad sellise toote märgistamise kohta, millele registreeritud nimetus viitab

Turule laskmisel peab iga tootepakend olema selgelt märgistatud tähisega „Neretvanska mandarina”. Nimetuse tähtede suurus, liik ja värvus (tüpograafia) peaks selgelt eristuma pakendil kasutatud muust sõnastusest. Lõpptoote deklaratsioonis peavad olema üheselt eristatavad ka sõnad „Lot broj” („partii number”). Sellega tagatakse jälgitavus ja võimalus tootjaga igal ajal kontakti võtta.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Satsuma „Neretvanska mandarina” tootmise geograafiline piirkond on Neretva org, mis piirneb põhjas Bosnia ja Hertsegoviinaga ning lõunas Aadria mere rannikuga. Lõunast, kagust ja loodest piirab Neretva orgu Dinaari mäeahelik. „Neretvanska mandarina” toomispiirkond hõlmab Metkovići, Opuzeni ja Ploče linna haldus- ning Slivno, Kula Norinska ja Zažablje omavalitsuspiirkondi.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Piirkonna kliima on tingitud mere lähedusest, mis leevendab talvel madalaid ja suvel kõrgeid temperatuure. Neretva oru piirkonnas oli kümne aasta (2002–2012) keskmine temperatuur 15,8 °C. Keskmine temperatuur talvel on 7,25 °C. Õhu suhteline niiskus on väga oluline bioklimaatiline tegur. See aspekt koos õhutemperatuuri ja tuulega on väga tähtis selleks, et tagada sujuv üleminek satsumapuude kasvu vegetatiivselt etapilt generatiivsele. Keskmine suhteline niiskus (kümne aasta jooksul) on 69 %. Neretva oru peamine iseloomulik tunnus ja hüdroloogiline omapära on järvede, jõgede ja jõekeste ning käsitsi kaevatud kuivenduskanalite veerohkus. Satsuma „Neretvanska mandarina” istandike vahemaa looduslikust avaveeallikast on kõige rohkem 500 m. Piirkonna hüdroloogilised omadused on tingitud põhjavee kõrgest tasemest ja suuremast suhtelisest õhuniiskusest, eelkõige vilja valmimise ajal (september, oktoober, november). Sel ajal on taimede varustamine veega eluliselt oluline vilja kvaliteedi kujunemiseks. Neretva oru piirkonna mulda iseloomustavad erisuguse koostisega uhtetekkelised setted. Tekstuuri poolest on valdavad saviliiv- ja liivsavimullad. Nende hästi väljakujunenud kapillaarsus on soodne satsumakasvatuse jaoks.

Tänu eespool nimetatud kasvatuspiirkonna looduslikele tingimustele on satsumale „Neretvanska mandarina” iseloomulik õhuke sile väliskest, mida on lihtne koorida; seemneteta lõigukesi saab üksteisest hõlpsasti eraldada.

Vilja söödav osa on kuldkollase värvusega, mis muutub vilja küpsedes oranžiks. See on tingitud vilja suurest karotinoididesisaldusest. Neretva piirkonnas kasvavate satsumade põhitunnus ongi vilja söödava osa suur karotinoididesisaldus. Toote „Neretvanska mandarina” näidistega tehtud analüüside tulemustest ilmneb, et viljalihas sisalduvate karotenoidide sisalduse näitaja on suurem kui vastav keskmine. (V. Dragović-Uzelac et al. 2012.: Određivanje specifičnih svojstava neretvanske mandarine (Citrus reticulata L.) zbog zaštite geografskog podrijetla (GT), toidutehnoloogia ja biotehnoloogia teaduskond, Zagreb). Lisaks sellele eristab satsumat „Neretvanska mandarina” vilja söödava osa mahla suur osakaal, selle suur kuivainesisaldus ning suhkru ja happe tasakaalus suhe, mille tõttu on vili konkreetsete organoleptiliste omadustega – värske maitse ja tugeva lõhnaga. Neretva oru istandikes algas satsumade kasvatamine pärast 1961. ja 1962. aasta kuivendustööde lõpetamist. Kirikuraamatutes (Metkovići Püha Ilija pastoraat) on kirjas, et „… hoolimata 1971. aasta suurest põuast loodetakse Neretva orus satsumade saaki 900 tonni”. Seepärast on satsuma „Neretvanska mandarina” eritoode, mille omadused on kujunenud mitte ainult tänu keskkonnale (kliima, asukoht ja reljeef), vaid ka tootmise pikaajalisele traditsioonile. Geograafilises mõttes on Neretva org üks kolmest Euroopa kõige põhjapoolsemast tsitrusekasvatuspiirkonnast. See asjaolu on määrav tootmisstruktuuri määratlemisel, kultivaride ja pookealuste valikul, mis lõpuks mõjutavad vilja peamisi kvaliteediomadusi. Kõikides „Neretvanska mandarina” kaubanduslikes istandikes on viljapuud poogitud Poncirus trifoliata alusele. See liik on end õigustanud tänu arvukatele eelistele, mis kajastuvad otseselt vilja kvaliteedis ja varajases valmimises. Lisaks sellele on mere lähedusel suur mõju õhutemperatuuri ööpäevasele erinevusele. See erinevus on kõige suurem sügisel, kui meretemperatuur on sageli kõrgem kui õhutemperatuur. Temperatuuri sellistel kõikumistel on otsemõju vilja värvusele, karotinoidide sisaldusele viljalihas, ning need aitavad kaasa viljade ühtlasele ja varajasele valmimisele. Pikaajalise, rohkem kui 80 aastat kestnud kasvatustraditsiooni, uute oskusteadmiste ja tehnoloogia kasutamisega on viimase kümne aasta jooksul oluliselt panustatud satsumade kasvatamisse ja nende kvaliteedi parandamisse Neretva orus. Hoolimata põllumajandustehnika arvukatest muutusest on geograafilise piirkonna kõik põhiaspektid ja traditsiooniline kasvatusmeetod jäänud samaks. Eelkõige on see seotud täiendavate tehniliste etappidega (lõikamine, võra kärpimine, vesivõsude ja noortaimedelt viljade eemaldamine), mida tänapäevani tehakse eranditult käsitsi.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõige)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/NER%20MANDARINA/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.