SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Komisjon võttis täna vastu kapitaliturgude liidu süvendamise meetmete paketi ja avaldas ühtlasi teatise „Kapitaliturgude liidu elluviimine 2019. aastaks – kiiremini tulemusteni“. Paketti kuulub käesolev ettepanek, samuti pandikirju soodustava ELi raamistiku ettepanek, investeerimisfondide piiriülese turustamise hõlbustamise ettepanek, ettepanek ettevõtjatele Euroopas ühisrahastamisteenuse osutajate kohta, samuti nõuete üleandmise mõju kolmandatele isikutele täpsustava õigusakti ettepanek ja teatis väärtpaberitehingute asjaõiguslikke tagajärgi täpsustava õigusakti kohta.

Pandikirjad on krediidiasutuse emiteeritud võlakohustused, mis on tagatud eraldatud varakogumiga, mille suhtes on võlakirjaomanikel kui eelisõigusega võlausaldajatel nõudeõigus. Samas säilib võlakirjaomanikel ka õigus esitada emitendi vastu nõudeid tavavõlausaldajatena. Sellist topeltnõudeõigust tagatiste kogumi ja emitendi vastu nimetatakse kahekordse regressiõiguse mehhanismiks.

Pandikirju emiteerivad krediidiasutused ning need on Euroopa pankadele oluliseks ja tõhusaks rahastamisallikaks. Need soodustavad hüpoteeklaenude ja avaliku sektori laenude rahastamist, toetades seeläbi laenamist üldisemalt. Pandikirjade oluliseks eeliseks varaga tagatud väärtpaberite ja muude sarnaste panga rahastamisallikate ees on riski jäämine panga bilanssi ning investorite vahetu nõudeõigus panga vastu. Seega võimaldavad pandikirjad pankadel anda laene mitte ainult rohkem, vaid ka turvalisemalt. See on üks põhjustest, miks pandikirjad olid finantskriisi kestel muude rahastamisvahenditega võrreldes suhteliselt edukad. Ajal, mil muud rahastamiskanalid jäid kuivaks, osutusid need Euroopa pankadele usaldusväärseks ja stabiilseks rahastamisallikaks.

Pandikirju soodustav ELi tasandi raamistik laiendaks nende kasutamist krediidiasutuste stabiilse ja kulutõhusa rahastamisallikana, eriti vähemarenenud turgudel, et aidata rahastada reaalmajandust kooskõlas kapitaliturgude liidu eesmärkidega. Pandikirju soodustava raamistikuga tagataks samas investoritele laiem turvalisemate investeerimisvõimaluste valik ja see aitaks säilitada finantsstabiilsust. Liikmesriigid peavad kõnealused normid oma siseriiklikku õigusesse üle võtma, tagades sellega, et riiklikud pandikirjaraamistikud on kooskõlas käesolevas ettepanekus sätestatud printsiibipõhiste nõuetega. Seega peavad kõik pandikirjad kogu Euroopas järgima minimaalseid ühtlustamisnõudeid, nagu on sätestatud käesolevas ettepanekus.

Pandikirju soodustav raamistik on võetud komisjoni 2018. aasta töökavasse. Euroopa Komisjoni president kinnitas oma kavatsusavalduses, mis järgnes tema viimasele kõnele olukorrast Euroopa Liidus, et tugevama ja õiglasema siseturu tagamiseks tuleks pandikirju soodustav raamistik käivitada või selle ettevalmistamine lõpule viia 2018. aasta lõpuks. Komisjon kinnitas seda kavatsust kapitaliturgude liidu tegevuskava vahehindamise raames 2017. aasta juunis.

Pandikirjade areng on ühtsel turul ebaühtlane: mõnes liikmesriigis on need väga tähtsal kohal, mõnes pigem mitte. Lisaks on neid Euroopa Liidu õigusaktides käsitletud vaid osaliselt. Ehkki pandikirju usaldatavusnõuete rakendamisel ja reguleerimisel mitmeti sooduskoheldakse, kuna need on madalama riskiga (nt peavad neisse investeerivad pangad reserveerima vähem regulatiivset kapitali, kui muudesse varadesse investeerimisel), ei ole pandikirja üldist olemust ELi õiguses terviklikult käsitletud. Sooduskoheldakse eelkõige pandikirju, mis vastavad direktiivi 2009/65/EÜ määratlusele. Selle määratluse koostamisel peeti aga silmas konkreetset eesmärki – piirata vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondide) investeerimisvalikuid – ning see ei sobi kapitaliturgude liidu üldisemate poliitikaeesmärkidega.

Liidu pandivõlakirjade õigusraamistik peaks suurendama krediidiasutuste suutlikkust reaalmajandust rahastada ning aitama arendada pandikirju kogu liidus ja eelkõige liikmesriikides, kus nende turg praegu puudub.

Raamistik suurendaks ka piiriüleseid kapitali- ja investeeringuvooge. Nii toetaks see kapitaliturgude liitu ja aitaks eelkõige veelgi võimendada krediidiasutuste suutlikkust toetada majandust laiemalt. Eelkõige tagaks see pankadele laia valiku turvalisi ja tõhusaid rahastamisvahendeid.

Raamistik koosneb direktiivist ja määrusest – neid kahte instrumenti tuleks käsitada ühtse paketina.

Kavandatava määrusega muudetakse peamiselt määruse (EL) nr 575/2013 (kapitalinõuete määrus) artiklit 129. Muudatuste lähtepunktiks on praegune usaldatavusnõuete kontekstis kohtlemine, kuid nendega lisatakse minimaalse ületagatuse ja asendusvaradega seotud nõudeid. Need tugevdaksid nõudeid kapitali sooduskohtlemisega hõlmatud pandikirjadele. Direktiivi ettepanekus sätestatakse pandikirjade põhiaspektid ja määratakse kindlaks ühine määratlus, mis on ühtseks ja piisavalt üksikasjalikuks lähtepunktiks eri finantssektoritele kehtivate usaldatavusnõuete kohaldamisel. Selles nähakse ette kõnealuse instrumendi struktuursed tunnused, pandikirjade avalik järelevalve, reeglid „Euroopa pandikirjade“ nimetuse kasutamiseks ning pädevate asutuste avalikustamiskohustused seoses pandikirjadega.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Ettepanek moodustab osa käimasolevast tööst, mille eesmärk on tagada pandikirjade piisav kvaliteet, et nende sooduskohtlemine oleks õigustatud ka edaspidi. Selle aluseks on Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) käimasolev töö pandikirjade emiteerimise parimate tavade kaardistamisel. Kõnesoleva tööga reageeritakse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRB) soovitusele, et kogu Euroopa Liidus tugevate ja ühetaoliste pandikirjaraamistike tagamiseks tuleks kindlaks teha parimad tavad ja neid jälgida. Ettepanekuga muudetakse kehtivaid õigusakte, nagu on soovitanud EBA, ning viiakse need täielikku kooskõlla pandikirjadesse investeerivate krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete valdkonnas kehtivate õigusnormidega.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega