Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõikes 3 osutatud veinisektoris kasutatava nime tootespetsifikaadi liidu muudatuse taotluse avaldamine

(2020/C 351/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAATI TEHTAVA LIIDU MUUDATUSE TAOTLUS

„VENEZIA“

PDO-IT-A0517-AM03

Kohaldamise alguskuupäev: 2.8.2019

1. Taotleja ja õigustatud huvi

Consorzio Vini Venezia [Veneetsia veiniühendus]

Vabatahtlik ühendus

2. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

☐ Toote nimetus

☒ Viinamarjasaaduse kategooria

☒ Seos piirkonnaga

☐ Turustamiskeeld

3. Muutmise kirjeldus ja põhjused

3.1. Kategooriate „vahuvein“ (4) ja „aromaatne kvaliteetvahuvein“ (6) lisamine

Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

Artikkel 1. Nimetused ja veinid

Kirjeldus ja põhjused

Kirjeldus: lisatakse kategooriad „vahuvein“ (4) ja „aromaatne kvaliteetvahuvein“ (6).

Põhjused Kaitstud päritolunimetusega vahuveine „Venezia“ toodetakse praegu kategooria „kvaliteetvahuvein“ (5) all, mis tähendab seda, et seoses tootmis- ning keemiliste ja füüsikaliste parameetritega (näiteks vahuveinide spetsifikaadis kehtestatud minimaalne üldalkoholisisaldus 10,5 % mahuprotsenti) on võimalik viidata ka uutele viinamarjasaaduste kategooriatele „vahuvein“ (4) ja „aromaatne kvaliteetvahuvein“ (6), viimasel juhul siis, kui need on valmistatud aromaatsetest viinamarjasortidest. Lisaks on selles piirkonnas tavaks teha teisene kääritamine autoklaavides mitmesuguse kestusega ajavahemike jooksul, eri määral ülerõhuga ning lükates mõnikord asjaomaste tootekategooriate veinide vabasse ringlusse lubamise kehtivates õigusaktides sätestatud tähtaja jooksul edasi.

Sarnaselt kategooriasse „kvaliteetvahuvein“ kuuluvate veinidega, mis on juba kehtivas spetsifikaadis, oleks seega vaja sõnaselgelt märkida, et toodetakse ka kategooriatesse „vahuvein“ ja „aromaatne kvaliteetvahuvein“ kuuluvaid veine; tegelikult juba toodetakse selliseid veine selles piirkonnas pideva tehnoloogilise innovatsiooni tulemusena. Selles piirkonnas on vahuveini tootmisega tegeletud pikka aega, kuna vahuveinide valmistamiseks sobivaid viinamarjasorte, nt ’Pinot Nero’, ’Pinot Grigio’, ’Pinot Bianco’, ’Traminer Aromatico’, ’Tocai Friulano’, ’Verduzzo’, ’Glera’ ja ’Raboso’ on seal juba ammu kasvatatud. Vahuveinide tootmine kaitstud päritolunimetuse „Venezia“ piirkonnas on võimaldanud tootjatel tänu oma isiklikele oskustele ja ärivaistule omandada kõrgetasemelisi oskusi ja saavutada märkimisväärset äriedu, sealhulgas rahvusvaheliselt.

See muudatus võimaldab laiendada kaitstud päritolunimetusega veinide „Venezia“ kaubanduslikku pakkumist ja suurendada tootmisahela paindlikkust. Muudatus hõlmab koonddokumendi punkte 1.3, 1.4, 1.5 ja 1.8.

3.2. Seos keskkonnaga

Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

Artikkel 8. Seos keskkonnaga

Kirjeldus ja põhjused

Uute veinitootekategooriate puhul esitati täiendav teave seose kohta, sest on olemas selliste veinide tootmise üldlevinud traditsioon, mis võivad tegelikult kuuluda kategooriatesse „vahuvein“, „kvaliteetvahuvein“ ja „aromaatne kvaliteetvahuvein“ ning mida traditsiooniliselt toodetakse autoklaavides teisese kääritamise meetodil (Charmat’ meetod) kaitstud päritolunimetuse „Venezia“ territooriumil, st piirkonnas, mis ulatub Trevisot ümbritsevatest mägedest kuni Piave jõe oruni. Selles piirkonnas on tavaks viia läbi teisene kääritamine autoklaavides mitmesuguse kestusega ajavahemike jooksul, lükates saadud veini vabasse ringlusse lubamist edasi, et anda veinile teatav eripära, nt leivakooriku nüansid sõltuvalt lüüsunud pärmirakkude ja teisesel kääritamisel oleva veini kokkupuute kestusest ning peened püsivad mullid sõltuvalt teisese kääritamise kestusest.

Samuti esitati täiendavat teavet seose kohta inimteguritega, kasutades tootespetsifikaadi artiklis 8 juba täpsustatud teavet.

Täiendav teave seose kohta hõlmab koonddokumendi punkti 4 ja tootespetsifikaadi artiklit 8.

3.3. Maksimaalne saagikus

Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

Artikkel 4. Viinamarjakasvatusnormid

Kirjeldus ja põhjused

Uute viinamarjasaaduste kategooriate „vahuvein“ ja „kvaliteetvahuvein“ puhul täpsustati saagikus ning see viitab kvaliteetvahuveini kategoorias juba sätestatud saagikusele. Selguse huvides on maksimaalne saagikus nimetatud koonddokumendis, sealhulgas viited viinamarjasaaduste kategooriatele ning asjaomastele veinitüüpidele, ning tootespetsifikaadi artiklis 4 esitatud saagikuse tabelisse lisati viited kõnealustele kategooriatele.

Muudatus hõlmab koonddokumendi punkti 1.5.2 ja tootespetsifikaadi artiklit 4.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Venezia

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Vahuvein

5. Kvaliteetvahuvein

6. Aromaatne kvaliteetvahuvein

8. Poolvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

Kategooria: „vein“ (1) – punased veinid: „Venezia“ Rosso ja „Venezia“ koos märkega viinamarjasordi kohta

Kaitstud päritolunimetusega „Venezia“ hõlmatud punased veinid, sh punased veinid, mille nimi sisaldab viinamarjasordi nime, nagu Merlot, Cabernet Sauvignon, Carmenère, Malbech, Cabernet, Refosco dal Peduncolo Rosso ja Pinot Nero, on rubiinpunase kuni sügavpunase värvusega; kui veinid on laagerdunud, nagu Riserva veinid, võib värvusel olla granaatõuna või purpurne varjund. Veinidel on intensiivne, peen ja püsiv aroom ning kuiv, harmooniline ja sametine maitse, vahel on maitse sõltuvalt kasutatud valdavast viinamarjasordist rohune või puuviljane. Minimaalne üldalkoholisisaldus on 11,00 mahuprotsenti, Riserva veinide puhul 12,50 mahuprotsenti. Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus on 23 g/l, Riserva veinide puhul 25 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 11,00 Minimaalne üldhappesus 4,50 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Kategooria: „vein“ (1) – valged ja roosad veinid: „Venezia“ Bianco, „Venezia“ koos märkega viinamarjasordi kohta, „Venezia“ Rosato

Kaitstud päritolunimetusega „Venezia“ hõlmatud valged veinid, sh sellised valged veinid, mille nimi sisaldab viinamarjasortide nime, nagu Chardonnay, Pinot, Pinot Grigio (ka roosa veinina), Manzoni Bianco, Verduzzo, Sauvignon, Pinot Bianco, Tai ja Traminer, on õlgkollase kuni kuldkollase värvusega, mõnikord roheka varjundiga. Roosad veinid on eri tugevusega roosa värvusega, mõnikord vasekarva. Veinidel on tugev, iseloomulik aroom ning kuiv, harmooniline ja sametine maitse, sõltuvalt valdavast viinamarjasordist (nt Pinot’ ja Pinot Grigio puhul) vahel puuviljane maitse. Minimaalne üldalkoholisisaldus on „Venezia“ Rosato puhul 10,50 mahuprotsenti, ülejäänud tüüpide puhul 11,00 mahuprotsenti. Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus on 14 g/l, „Venezia“ Rosato puhul 16 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10,50 Minimaalne üldhappesus 4,50 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Kategooria: „vein“ (1) – „Venezia“ Passito koos märkega viinamarjasordi kohta

Kaitstud päritolunimetus „Venezia“ sisaldab ka varianti Passito Bianco koos märkega viinamarjasordi ’Verduzzo’ kohta. Need veinid on eri tugevusega kuldkollase värvusega, mõnikord merevaigukollased. Neil on tugev iseloomulik aroom ning magus harmooniline sametine maitse. Minimaalne üldalkoholisisaldus on 15,00 mahuprotsenti ja suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus on 26 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 12,00 Minimaalne üldhappesus 4,50 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 25 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Kategooriad: vahuvein (4), kvaliteetvahuvein(5) ja aromaatne kvaliteetvahuvein (6)

Kaitstud päritolunimetusega „Venezia“ eri kategooriate valgetel ja roosadel vahuveinidel, mille nimi võib viidata sordinimele, nagu Pinot, Pinot Grigio, Pinot Nero, Chardonnay ja Traminer, on peen ja kiiresti hajuv vaht ning need on eri tugevusega õlgkollast värvi kulla või vase varjundiga või hoopis roosakad, kui need on valmistatud punastest viinamarjasortidest. Neil on õrn puuviljane aroom ning värske harmooniline brut nature kuni poolkuiv maitse; sordist ’Traminer’ valmistatud veinid on mõnikord magusad ja aromaatsed.

Minimaalne üldalkoholisisaldus on 10,50 mahuprotsenti ja suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus on 14 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10,50 Minimaalne üldhappesus 5,00 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Kategooria: „poolvahuvein“ (8) – „Venezia“ Frizzante Bianco, Rosato ja koos märkega viinamarjasordi kohta

Kaitstud päritolunimetusega „Venezia“ hõlmatud poolvahuveinid, mis on valged või roosad ning mille nimi võib viidata sordinimele, nagu Pinot Grigio ja Chardonnay, on eri tugevusega õlgkollase värvusega või mõnikord eri tugevusega roosad või vasekarva. Neil on õrn ja puuviljane aroom ning kuiv kuni poolkuiv maitse.

Minimaalne üldalkoholisisaldus on 10,50 mahuprotsenti ja suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus on 14 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10,50 Minimaalne üldhappesus 4,50 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Vahuveini ja poolvahuveini valmistamine

Veinivalmistuse eritavad

Kõik eri kategooriate, nimelt „vahuvein“ (4), „kvaliteetvahuvein“ (5) ja „aromaatne kvaliteetvahuvein“ (6) ning „poolvahuveinid (kategooria 8), kaitstud päritolunimetusega vahuveinid „Venezia“ tuleb toota üksnes autoklaavides teisese kääritamise meetodil (Charmat' meetod).

Kuivatatud viinamarjade kasutamine Riserva veinitüüpide tootmiseks.

Veinivalmistuse eritavad

Riserva veinide valmistamisel tohib kasutada kuivatatud viinamarju osakaalus kuni 30 %.

b. Maksimaalne saagikus

Kategooria: „vein“ (1) – „Venezia“ Rosso koos märkega musta viinamarjasordi kohta

112 hektoliitrit hektari kohta.

Kategooria: „vein“ (1) – „Venezia“ Bianco koos märkega valge viinamarjasordi kohta

105 hektoliitrit hektari kohta.

„Venezia“ Spumante Bianco ja „Venezia“ Spumante Rosato kategooriates „vahuvein“ (4) ja „kvaliteetvahuvein“ (5)

119 hektoliitrit hektari kohta.

„Venezia“ Spumante koos märkega valge viinamarjasordi kohta kategooriates „vahuvein“ (4) ja „kvaliteetvahuvein“ (5)

105 hektoliitrit hektari kohta.

„Venezia“ Pinot Spumante, sh Rosato, kategooriad: „vahuvein“ (4) ja „kvaliteetvahuvein“ (5)

112 hektoliitrit hektari kohta.

„Venezia“ Traminer Spumante kategooriates „vahuvein“ (4), „kvaliteetvahuvein“ (5) ja „aromaatne kvaliteetvahuvein“ (6)

105 hektoliitrit hektari kohta.

„Venezia“ Frizzante Bianco ja Rosato – kategooria: „poolvahuvein“ (8)

119 hektoliitrit hektari kohta.

„Venezia“ Chardonnay ja „Venezia“ Pinot Grigio, sh Rosato – kategooria: „poolvahuvein“ (8)

105 hektoliitrit hektari kohta.

Kategooria: „vein“ (1) – „Venezia“ Raboso

119 hektoliitrit hektari kohta.

Kategooria: „vein“ (1) – „Venezia“ Passito koos märkega viinamarjasordi kohta

75 hektoliitrit hektari kohta.

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarju, mida võib kasutada kaitstud päritolunimetusega veini „Venezia“ tootmiseks, kasvatatakse piirkonnas, mis hõlmab Veneetsia ja Treviso provintsi kogu haldusterritooriumi.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Cabernet Franc N.’ – ’Cabernet’

’Cabernet Sauvignon N.’ – ’Cabernet’

’Carmenère N. ’– ’Cabernet’

’Chardonnay B.’

’Glera Lunga B.’ – ’Glera’

’Malbech N.’

’Manzoni Bianco B.’

’Merlot N.’

’Pinot Bianco B. ’– ’Pinot’

’Pinot Grigio’ – ’Pinot’

’Pinot Nero N.’ – ’Pinot’

’Raboso Piave N.’ – ’Friularo’

’Raboso Veronese N.’ – ’Raboso’

’Refosco dal Peduncolo Rosso N.’ – ’Refosco’

’Sauvignon B.’

’Tocai Friulano B.’ – ’Tai’

’Traminer Aromatico Rs’

’Verduzzo Friulano B.’ – ’Verduzzo’

’Verduzzo Trevigiano B.’ – ’Verduzzo’

8. Seos(t)e kirjeldus

Kaitstud päritolunimetus „Venezia“ – seos keskkonnaga

Viinamarjakasvatusega on tegeletud Veneetsia ja Treviso lähistel juba ammustest aegadest, kuid kohaliku veinitootmise arengule andis suurema hoo Veneetsia Vabariik, kui see laienes mandrile. Viinamarjakasvatus elas üle suure languse 18. sajandil ja osaliselt 19. sajandil, kuid taastus tänu järjepidevale ja oskuslikule tööle, mida tegi peamiselt Conegliano veinivalmistamiskool ja millega aidati kaasa suurema viinamarjakasvatuskeskuse loomisele Itaalia kirdeosas. Kaitstud päritolunimetuse „Venezia“ veinipiirkonna kliima on niiske parasvöötmeline kliima, mida kujundavad nii laiuskraad kui ka mere ja mägede lähedus, laguunid, tasane maapind ja sellest tulenev avatus tuultele.

Kaitstud päritolunimetuse „Venezia“ veinipiirkond hõlmab Treviso provintsi ja Veneetsia provintsi. See on alluviaalse päritoluga suur maa-ala, mille pinnase moodustavad alluviaalsete materjalide setted, mis on tekkinud peamiselt Alpide ja Alpide eelmäestiku liustike sulamisel ja mida hiljem on mõjutanud suuremad jõed (Brenta, Piave, Tagliamento ja vähemal määral Livenza). Tasandiku võiks jagada kaheks osaks, nimelt kõrgtasandik ja madalik, mida eraldavad joonena allikad. Kõrgtasandiku pinnas koosneb jõe- ja liustikuerosiooni tekitatud kruusaküngastest, mille aluspinnas koosneb täies ulatuses kruusast. Lõuna poole liikudes asendub lehvikukujuline kruusast kiht tasapisi üha rohkem liiva sisaldavate setetega; mölli ja savi sisalduse tõttu muutub struktuur üha peenemaks.

Kaitstud päritolunimetuse „Venezia“ veinipiirkond tingib erinevate veinide eriomadused, sõltuvalt kasutatud viinamarjasortidest ja nende kasvukohast. Valgeid viinamarjasorte kasvatatakse suurema aromaatsuse ja värskuse saamiseks üldiselt kivisemal ja kohevamal pinnasel. Seal kasvatatud viinamarjadest valmistatud veinidel on värsked lillelised ja puuviljased maitsevarjundid ning need sobivad suurepäraselt ka vahuveinide valmistamiseks. Savist pinnast kasutatakse punaste viinamarjasortide jaoks, et punased ja roosad veinid oleksid täidlasemad ja struktureeritumad. Savise pinnase suur mineraalainete sisaldus võimaldab valmistada rikkaliku maitsega veine, mis tuleneb heast parkainesisaldusest ja optimaalsest happesuse tasakaalust.

Toodetud veinid on õlgkollase kuni kuldkollase värvusega, sõltuvalt leotamise kestusest, ja neil on lisaks tugev, peen ja püsiv aroom, mis on tingitud temperatuuri muutlikkusest koristuse eel, ning harmooniline, kuiv ja täidlane maitse, mis on tingitud kruusasest pinnasest põhjaosas ning möllisest ja savisest pinnasest lõunaosas. Seetõttu on koheval pinnasel kasvanud viinamarjadest toodetud valgetele veinidele omased värsked ja puuviljased maitsevarjundid, samas kui savisemal pinnasel kasvanud punastest sortidest valmistatakse hästi struktureeritud ja vastupidavaid veine, mis sobivad hästi laagerdamiseks.

Kategooria: „vein“ (1).

Tänu tihedale savisele pinnasele, millel kasvatavaid punaseid viinamarjasorte kasutatakse selle kategooria veinide valmistamiseks, on kaitstud päritolunimetusega „Venezia“ hõlmatud punased ja roosad veinid täidlasemad ja struktureeritumad ning nende värvus on tugev ja püsiv. Lõhnabuketis võib tugevamalt tajuda moosi ja marjade või vürtsisemaid tubaka varjundeid või rohust nüanssi. Maitse on üldiselt alati täidlane, parkainesisaldus on hea ja happesuse tasakaal on suurepärane. Kivisemal ja kohevamal pinnasel kasvanud viinamarjadest valmistatud valged veinid on aromaatsed ja värsked, haistmismeel tajub kõigepealt puuviljaseid ja lillelisi lõhnavarjundeid ning seejärel peenemaid õuna, pirni ja aprikoosi lõhnavarjundeid, millega on kontrastis akaatsia, aasalillede ja kummeli lõhnavarjundid. Struktuur aste võib olla erinev, kuid tuntav on suurepärane õuna maitsevarjund, mis tuleneb päeva- ja öötemperatuuride suurest erinevusest. Passito puhul ilmnevad need omadused veelgi tugevamini. Veinipiirkonnas on juurdunud traditsioon kuivatada Passito tootmiseks kasutatavaid viinamarju kuivatushoonetes. Sageli jäetakse viinamarjad kõigepealt viinapuudele kuivama. Kuivatamiseks sobivad väga eelkõige ’Verduzzo Trevigiano’ ja ’Verduzzo Friulano’ viinamarjad ja neile võidakse lisada aromaatsuse või happesuse suurendamiseks erinevas osakaalus muid sorte.

Kategooriad: vahuvein (4), kvaliteetvahuvein (5) aromaatne kvaliteetvahuvein (6) ja poolvahuvein (8)

Valgetest sortidest saadakse veine, millel on värsked puuviljased ja lillelised maitsevarjundid, mis on tingitud kivisest ja kohevast pinnasest, mis lisab valgetele sortidele aromaatsust ja värskust, millele aitavad kaasa päeva- ja öötemperatuuride erinevused, mis on niiske parasvöötmelise kliima eripära. Need on seetõttu eriti sobivad vahuveinide ja poolvahuveinide tootmiseks ning see on tava, mis on selles piirkonnas nii hästi juurdunud, et on nüüdseks üks tähtsamaid maailmas. Keskkonnatingimuste ilmne sobivus on selge.

Kaitstud päritolunimetusega „Venezia“ eri kategooriate valged ja roosad vahuveinid, mille nimi võib viidata sordinimele, nagu Pinot, Pinot Grigio, Pinot Nero, Chardonnay ja Traminer, on eri tugevusega õlgkollast värvi kulla või vase varjundiga või hoopis roosakad, kui need on valmistatud punastest viinamarjasortidest ja kääritatud ilma kestadeta. Neil on peen ja kauakestev vaht ning õrn, mõnikord puuviljane lõhn. Neil on värske, brut nature kuni poolkuiv maitse, sordist ’Traminer’ valmistatud veinid on mõnikord magusad ja aromaatsed.

Kaitstud päritolunimetuse „Venezia“ territooriumil, st Trevisot ümbritsevatest mägedest Piave jõe oruni ulatuvas piirkonnas, on üldlevinud traditsioon toota vahuveini, kvaliteetvahuveini ja aromaatse kvaliteetvahuveini kategooriatesse kuuluvaid veine autoklaavides teisese kääritamise meetodil (Charmat' meetod). Nende veinide puhul on piirkonnas tavaks viia läbi teisene kääritamine autoklaavides mitmesuguse kestusega ajavahemike jooksul, lükates saadud veini vabasse ringlusse lubamist edasi, et anda veinile teatav eripära, nt leivakooriku nüansid sõltuvalt lüüsunud pärmirakkude ja teisesel kääritamisel oleva veini kokkupuute kestusest ning peened püsivad mullid sõltuvalt teisese kääritamise kestusest.

Kaitstud päritolunimetusega „Venezia“ hõlmatud valgete või roosade poolvahuveinide kategooria (8), mille nimi võib viidata sordinimele, nagu Pinot Grigio ja Chardonnay, on eri tugevusega õlgkollase värvusega, mõnikord eri tugevusega vasekarva Pinot Grigio puhul. Neil on õrn ja puuviljane aroom ning kuiv kuni poolkuiv maitse.

Inimtegurid

Kaitstud päritolunimetusega „Venezia“ hõlmatud piirkondades on viinamarjakasvatusega tegeletud alates Rooma ajast, nagu näitab suur hulk leitud tõendeid. Paljud neist maadest rüüstati barbarite sissetungide ajal. Keskajal otsustasid Concordia Sagittaria piiskopid ehitada Summaga kloostri; see anti benediktiinide hoolde, kes aitasid kaasa viinapuude ja nisuga kaetud maa-alade laienemisele. Kloostritest said tõelised õppekeskused ning alates 19. sajandist olid need viinamarjakasvatuse ja veinitootmise olulised tugipunktid. Ent kohaliku veinitootmise arengule andis suurema hoo Veneetsia Vabariik, kui see laienes mandrile, luues viinamarjakasvatusaristokraatia, mis võimaldaks väikepõllumajandustootjatel omandada uut teavet ja uusi veinivalmistusmeetodeid.

Veneetsia veinide kvaliteet oli selline, mida ei oldud väljastpoolt tulnud veinides (välismaised veinid) täheldatud, ning see oli tingitud nii keskkonna looduslikust sobivusest viinapuude kasvatamiseks kui ka kvaliteedi parandamise nimel rivaalitsemisest, milles aadlikud otsisid kinnitust oma mõjukale seisundile ka viinamarjakasvatuses ja veinitootmises.

Kaitstud päritolunimetuse „Venezia“ piirkonna veinisektoris on olnud viimase 20–25 aasta jooksul alates külmakahjustusest 1985. aastal uus lähenemine viinamarjaistanduste haldamisele. See põhineb istutustihedusel ja veinide kvaliteedi parandamiseks ettenähtud kloonide valimisel; headel veinitöötlemisoskustel ja eelkõige eri kategooria vahuveinide puhul autoklaavides kääritamise ja teisese kääritamise kohandamisel; ning veinide vabasse ringlusse lubamise ajastusel, et neil oleks parim võimalik kvaliteet, tuginedes iidsele ajaloole, mille vältel inimeste tähelepanu, pühendumine ja visadus panid aluse kaitstud päritolunimetusele „Venezia“.

Piirkonna vahuveinikultuur on nüüdseks laialdaselt tuntud ja seda võib pidada traditsiooniliseks, nagu ka kasutatud sorte, mida on selles tootmispiirkonnas ajalooliselt kasvatatud ja mille hulka kuuluvad ’Pinot Nero’, ’Pinot Grigio’, ’Pinot Bianco’, ’Traminer’, ’Tocai Friulano’, ’Verduzzo’, ’Glera’ ja ’Raboso’. Pakutavad veinid peegeldavad hästi kaitstud päritolunimetust „Venezia“ ning tootjate suurepäraseid tehnilisi oskusi ja ärivaistu.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

PUUDUVAD

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/15193

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.