KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE NING EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE Tollivaldkonna riskijuhtimist käsitlev ELi strateegia ja tegevuskava: riskide ohjamine, tarneahela turvalisuse tugevdamine ja kaubanduse soodustamine /* COM/2014/0527 final */





KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE NING EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE Tollivaldkonna riskijuhtimist käsitlev ELi strateegia ja tegevuskava: riskide ohjamine, tarneahela turvalisuse tugevdamine ja kaubanduse soodustamine 1. Sissejuhatus Sujuval ja ohutul kaubavool on otsustav mõju maailma suurima kaubandusbloki – Euroopa Liidu – majanduskasvule ja konkurentsivõimele. Tõhus riskijuhtimine rahvusvahelises tarneahelas on olulise tähtsusega, et tagada ELi elanike turvalisus ja ohutus, finants- ja majandushuvide kaitse ning hõlbustada samal ajal seaduslikku kaubandust. ELi ühtse turu ja tolliliidu nõuetekohaseks toimimiseks on vaja, et tolliasutused tegeleksid järjepidevalt riskide ohjamisega. Selleks et tugevdada rahvusvaheliste tarneahelate usaldusväärsust, on vaja parandada ELi tolliasutuste tegevust. Pärast ühenduse tolliseadustiku[1] turvalisust käsitlevate muudatuste[2] täielikku rakendamist 2011. aastal avaldas komisjon 2013. jaanuaris analüüsi tolliasutuste riskijuhtimispoliitika rakendamise kohta. Teatises[3] määratleti kohaldatava lähenemisviisi puudused ja esitati ettepanek edasiste meetmete võtmiseks. 2013. aasta juunis tegi nõukogu[4] komisjonile ettepaneku esitada koostöös liikmesriikidega „sidus riskijuhtimist ja tarneahela turvalisust käsitlev strateegia, mis põhineb etappideks jaguneval tegevuskaval, ja põhjalikud tasuvusanalüüsid, mis hõlmaksid muu hulgas õiguslikke, menetluslikke ja infotehnoloogilisi aspekte”. Käesolevas teatises esitatakse strateegia, mille eesmärk on parandada tollivaldkonna riskijuhtimist ja tarneahela turvalisust (edaspidi „strateegia”), ning teatise lisas on tabel esmatähtsate meetmete (edaspidi „tegevuskava”)[5] kohta. 2. Strateegia kohaldamisala Strateegia hõlmab mitut olulist eesmärki, mis lähtuvad üldeesmärgist saavutada kvaliteetne ja mitmetasandiline lähenemisviis riskijuhtimisele, et see oleks tõhus ja tulemuslik. Strateegias on kirjeldatud asjakohaseid riskide maandamise ja kontrollimeetmeid ning nende kõige sobivamat kohaldamisaega ja -kohta tarneahelas. Selles on võetud arvesse riskide muutuvat laadi ja mitmekesisust ning tolliasutuste esmast vastutust ELi rahvusvahelise kaubavahetuse järelevalve tagamisel. Strateegias on arvestatud ka muude tarneahelas osalevate pädevate asutuste rolliga ning rõhutatud vastastikuse täiendavuse vajadust. Selles on viidatud riskide rahvusvahelisele iseloomule ja rahvusvahelise koostöö tähtsusele riskijuhtimises. Lisaks on strateegias arvesse võetud kaubavahetuse hõlbustamise ja kiirendamise olulisust ELi jaoks, ettevõtjate keskset rolli ning vajadust vältida tarbetuid häireid logistika ja tarneahela toimimisel. 3. Tegevuskava riskijuhtimise parandamiseks Iga eesmärgi saavutamiseks on tegevuskavas kirjeldatud üksikasjalikult mitut meedet. Meetmete eesmärk on kõrvaldada tuvastatud puudused, et saavutada järk-järgult ELi tolliasutuste suurem suutlikkus ja süstemaatilisem koostöö muude asutuste, ettevõtjate ja rahvusvaheliste kaubanduspartneritega. Tegevuskava hõlmab meetmeid, et toetada või töötada välja rahvusvahelisi norme ja standardeid, kui see peaks olema asjakohane. Kõige suurem väljakutse on seotud vajadusega saada tarneahelas toimuva liikumise kohta kvaliteetseid andmeid ning nende andmete asjakohane kättesaadavus ja kasutamine riskijuhtimise eesmärgil tolli ja muude pädevate asutuste poolt. Edasise arengu jaoks on oluline tagada piisava suutlikkuse ning meetodite väljatöötamine ja rakendamine, et võimaldada ja hõlbustada pädevate asutuste koostööd. 4. Sidusus ja vastastikune täiendavus ELi muude meetmetega Strateegia ja tegevuskava rakendamisel järgib komisjon nende vastastikust täiendavust ja sidusust nii käimasolevate seotud meetmetega (nt liidu tolliseadustik,[6] vastastikuse haldusabi osutamine[7]) kui ka muude poliitikavaldkondadega. Võetakse arvesse julgeolekumeetmeid, eelkõige sisejulgeoleku,[8] lennukauba julgestuse[9] ja meresõidu turvalisuse (sh e-merendus ja CISE)[10] valdkonnas ning ekspordikontrolli poliitika läbivaatamise vajadust[11]. Lisaks võetakse arvesse ka muid asjakohaseid transpordipoliitika meetmeid, sealhulgas teavitusformaalsuste direktiivi[12] riiklike ühtsete liideste loomise kohta, et jagada laevadega seotud teavet ja siduda seda teavet muude riiklike e-süsteemidega, andmevahetussüsteemi SafeSeaNet,[13] mis võimaldab teabe vahetamist liikmesriikide vahel ning e-kaubaveo algatust, millele on osutatud 2011. aasta transpordipoliitika valges raamatus[14] ning mille eesmärk on lihtsustada juurdepääsu teabele ja selle kasutamisele logistikas, et muuta logistika tõhusamaks ja vähem kulukaks. Arvesse võetakse veel asjakohaseid poliitikaalgatusi toodete,[15] loomade, toidu ja sööda ohutuse tagamiseks ja keskkonnakaitseks, eriti FLEGTi[16] and CITESi,[17] ning seotud algatusi intellektuaalomandi õiguste (IPR) valdkonnas, näiteks ELi intellektuaalomandi õiguste rikkumisega võitlemise tollialast tegevuskava,[18] intellektuaalomandi õiguste jõustamise tegevuskava, millega on ette nähtud töötada välja ELi hoolsuskohustuse süsteem, et takistada intellektuaalomandi õiguste rikkumist kommertseesmärgil,[19] ning strateegia intellektuaalomandi õiguste kaitse ja jõustamise tagamiseks kolmandates riikides, mille eesmärk on rahvusvahelise koostöö edendamine[20]. 5. Lähenemisviisi kulude ja tulude analüüs Komisjon on tellinud uuringu, et määrata kindlaks ja vaadata läbi strateegia rakendamist toetavate alternatiivsete lähenemisviiside kulud ja tulud. Uuringus pöörati erilist tähelepanu lahendustele, mis võimaldavad parandada ELi sisenevaid kaupu käsitlevate andmete kvaliteeti, kättesaadavust ja kasutamist riskijuhtimise eesmärgil. Hinnati järgmisi poliitikavalikuid: 1) täielik detsentraliseerimine, kogu arendustegevus toimub liikmesriikide tasandil ja osalejatevahelise teabevahetuse kaudu; 2) ühisteenuste kasutamine, luuakse ühine andmebaas, et toetada andmete kättesaadavust liikmesriikide jaoks, ja seotud platvorm, et integreerida ja täiustada liikmesriikidevahelist teabevahetust; 3) ühisteenuste kasutamine koos ühise välise liidese loomisega, kuhu kauplejad saaksid andmeid sisestada ning mis ei sõltu liikmesriigist, kes on pädev andmeid vastu võtma. Uuringus järeldati, et ühise andmebaasi loomine teabe asjakohaseks ja õigeaegseks jagamiseks aitaks tagada tollivaldkonna tõhusa riskijuhtimise ELis. Ühine väline liides tooks ettevõtjatele täiendavat tulu, sest võimaldaks hoida kokku nende kulusid. Komisjon kaalub hoolikalt olemasolevaid valikuid ja nende rakendamisega seotud praktilisi küsimusi, sh korraldamise ja rahastamisega seotud küsimusi, ning tegeleb sellega esmajärjekorras. 6. Järeldused Komisjon võtab vajalikud meetmed kõnealuse strateegia ja tegevuskava rakendamiseks, eelkõige seoses liidu tolliseadustiku ja sellega seotud IT-arendustega, ning toimib kooskõlas ELi muude algatustega, mis hõlmavad andmete kogumist. Komisjon juhib nõukogu ja Euroopa Parlamendi tähelepanu kõnealuse strateegia ja tegevuskava rakendamise tähtsusele. Komisjon kutsub liikmesriike ja muid sidusrühmi üles aitama kaasa strateegia ja tegevuskava tõhusale ja tulemuslikule rakendamisele. [1] Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2913/92. [2] Nõukogu määrus (EÜ) nr 648/05. [3] COM(2012) 793 (final), 8.1.2013. [4] Nõukogu 18. juuni 2013. aasta järeldused 8761/3/13. [5] Need töötati välja koostöös liikmesriikide ekspertidega. [6] Nõukogu määrus (EL) nr 952/13, 9.10.2013. [7] Nõukogu määruse (EÜ) nr 515/97 muutmise ettepaneku eelnõu. [8] KOM(2010) 673 (lõplik), 22.11.2010, ja selle järelmeetmed. [9] Nõukogu järeldused 17563/2007, 7.12.2010. [10] JOIN(2014) 9 (final), 6.3.2014, ja ELi meresõidu turvalisuse strateegia, mille nõukogu vastu võttis, 10915/14, 24.6.2014 [11] COM(2014) 244 (final), 24.4.2014. [12] Direktiiv 2010/65/EL. [13] Direktiiv 2002/59/EÜ. [14] KOM(2011) 144 (lõplik), 28.3.2011. [15] COM(2013) 76 (final), 13.2.2013. [16] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2173/2005, 20.12.2005 [17] Nõukogu määrus (EÜ) nr 338/97, 9.12.1996 [18] Nõukogu resolutsioon 2013/C 80/01, 19.3.2013. [19] COM(2014) 392 (final), 1.7.2014. [20] COM(2014) 389 (final), 1.7.2014. Tollivaldkonna riskijuhtimist käsitlev ELi strateegia: riskide ohjamine, tarneahela turvalisuse tugevdamine ja kaubanduse soodustamine Tarneahela ja kaupade ELi piiriülese liikumise jälgimisel peavad Euroopa tolliasutused võtma meetmeid, et tagada rahvusvaheliste kaubavoogude tarneahela usaldusväärsus; tagada liidu ja selle elanike turvalisus ja ohutus; kaitsta ELi ja selle liikmesriikide finants- ja majandushuve; hõlbustada ja kiirendada seaduslikku kaubandust ning edendada ELi konkurentsivõimet. Esmatähtis on koostöö muude pädevate asutuste, ettevõtjate ja rahvusvaheliste partneritega. Selleks et tulla toime kaubavahetuse mahu kasvuga ja jälgida tarneahelat, kasutavad tolliasutused riskijuhtimist, et tagada tulemuslik ja tõhus kontroll, vältida põhjendamatuid häireid seaduslikus äritegevuses ja kasutada ressursse tõhusalt. Kontrolliressursid ja -meetmed võimaldavad keskenduda suure ja tõsise riskiga valdkondadele ning teostada vajalikke kontrolle õigel ajal ja õiges kohas. ELi ühtne turg ja tolliliit ning riskide piiriülene ulatus, osutab liikmesriikide vastastikuse usalduse olulisusele ja vajadusele tegeleda riskide ohjamisega tõhusalt, tagades kogu ELis asjakohase järjepidevuse ja ühtsuse. Tollivaldkonna riskijuhtimise ühine ELi raamistik on kindel, kuid seda peab pidavalt kohandama ja arendama, et saavutada ühtsem, tulemuslikum ja kulutõhusam järelevalve tarneahelaga seotud riskide üle. See on komisjoni ja liikmesriikide ülesanne. I. ELi tollivaldkonna riskijuhtimise aluspõhimõtted seoses tarnetarneahelaga Strateegia põhineb riskijuhtimisel ning liitu sisenevate, liidust väljuvate ja liitu läbivate kaupade kontrollimisel, võttes nõuetekohaselt arvesse kaupade eripära, riskitaset ja kulusid nii tolli kui ka ettevõtjate jaoks. Kaupade liikumist rahvusvahelises tarneahelas hõlmava riskijuhtimise eesmärk on tuvastada kõik kaupade ja nende liikumisega seotud võimalikud ohud ja riskid, neid hinnata ja analüüsida . Riskijuhtimises tuleb võtta arvesse riskide mitmekesisust nii ELi kui ka riiklikul tasandil ning riskide mõju ja tagajärgi nende realiseerumise korral, et võtta riskivähendamis- ja tõrjemeetmeid kõige vajalikumal ajal ja tarneahela kõige õigemas kohas. 1. Eelnev hindamine ja vajaduspõhine kontrollimine ELi tollivaldkonna riskijuhtimise ühine raamistik peab võimaldama lastiga seotud riskide hindamist enne selle pealelaadimist kolmandas riigis või enne lasti saabumist ELi territooriumile või (tolli)sihtkohta, et kindlaksmääratud riski suhtes saaks kohaldada asjakohaseid vastumeetmeid – seega annab raamistik võimaluse riske eelnevalt hinnata ja vajaduse korral lasti kontrollida. Eesmärgiks on ohjata riske optimaalselt, nt lõhkeseadeldistega seotud julgeolekuriskid või äärmiselt nakkusohtlike haigustega seotud riskid tuleb lahendada enne laadimist; keelatud või ohtliku kauba ning salakauba puhul on vaja varakult sekkuda, kuid sellist kaupa saab kontrollida pärast saabumist ELi territooriumile või mahalaadimiskohta; mõnede riskidega, näiteks tooteohutusega, saab tegeleda tollivormistuse käigus; finants-, kaubanduspoliitiliste ja muude riskidega saab tegeleda nii tollivormistuse käigus kui pärast seda audiitorkontrolli kaudu. Volitatud ettevõtja ja usaldusväärse kaupleja programmid on olulise tähtsusega, et hõlbustada ja kiirendada kaupade liikumist ja tollivormistust kindlaksmääratud turvaliste kauplejate vahel, kelle puhul on riskid väiksemad. 2. Mitme asutuse koostöö ELi tolliasutused, mis on esmased liidu rahvusvahelise kaubanduse järelevalve eest vastutavad asutused, on ühel meelel, et tõhus riskijuhtimine hõlmab paljusid asutusi. See eeldab tihedat rahvusvahelist koostööd nii tolliasutuste endi kui ka tolli- ja muude valitsusasutuste (sealhulgas õiguskaitse- ja julgeolekuasutuste) ning ettevõtjate vahel. 3. Mitmetasandiline ja koordineeritud lähenemisviis Olles teadlikud oma vajadustest ja probleemidest, peavad EL ja selle liikmesriigid looma kaupade liikumisega seotud riskide varajaseks hindamiseks tõhusa süsteemi ja seda süsteemi rakendama. See eeldab mitmetasandilist ja koordineeritud lähenemisviisi, millesse panustavad kõik pädevad asutused, ning tarneahelas osalejate asjakohaste ja ühtlustatud andmete õigeaegset esitamist tolliasutustele. 4. Vahendite tõhus kasutamine EL ja selle liikmesriigid peavad korraldama mitmest allikast pärit elektroonilise teabe kogumise, integreerimise ja haldamise, kasutades tõhususe suurendamiseks ära juba olemasolevat IT-suutlikkust ja uusi võimalusi. Otsustava tähtsusega on selliste andmete ning riskide ja kontrollitulemustega seotud olulise teabe jagamine ELi tolliasutuste vahel. EL ja selle liikmesriigid peavad tagama, et ühise raamistiku kaudu oleks osutatud teave kättesaadav ja riskijuhtimise eesmärgil kasutatav ning samas järgitaks kehtivaid andmekaitsealaseid õigusakte. Riskide ühtseks käsitlemiseks peavad ELi tollisutused tagama, et kogu olemasolevat võimekust, sealhulgas seadmeid, kasutatakse asjakohaselt ning tegevust hinnatakse pidevalt, et vältida liigseid ja ebavajalikke kontrollimisi ja kulusid. II. Tollivaldkonna mitmetasandilise riskijuhtimise edendamine ELis Komisjon ja liikmesriigid teevad koostööd kogu ELi hõlmava riskijuhtimise raamistiku tulemuslikkuse ja tõhususe parandamiseks ning võtavad samm-sammult vajalikke meetmeid järgnevalt osutatud eesmärkide saavutamiseks asjakohaste vahenditega. 1) Parandada andmete kvaliteeti ja andmeedastusviisi, et tolliasutustele esitataks õigeaegselt kvaliteetsed ja põhjalikud andmed ELi piire ületavate kaupade liikumise kohta rahvusvahelises tarneahelas Selleks on vaja kohandada ELi õigus-, menetlus- ja IT-süsteeme, et kaubanduslikus tarneahelas osalevad ettevõtjad saaksid esitada nõutud teabe, sealhulgas lasti käsitleva eelteabe, ühtlustatud viisil kooskõlas rahvusvaheliste standarditega ning ilma põhjendamatute kuludeta majandusüksuste või tolliasutuste jaoks. 2) Tagada tarneahelaga seotud andmete kättesaadavus ja riskiga seotud teabe vahetamine tolliasutuste vahel, et liikmesriikide tolliasutused saaksid riske analüüsida, neid vajaduse korral vähendada ning tagada ettevõtjate võrdse kohtlemise. Selleks on vaja luua asjakohased õigus-, menetlus- ja IT mehhanismid, et toetada vajalike andmete kättesaadavust, teabevahetust ja riske käsitleva teabe, sealhulgas kontrollitulemuste, jagamist ELi tolliasutuste vahel kogu tollikontrolli menetluse käigus. 3) Kehtestada kontrollimeetmed ja riski vähendamise meetmed, kui see on asjakohane, et tagada riskide vähendamise ja kontrollimeetmete järjepidev kohaldamine ning reageerida asjakohaselt tuvastatud riskidele, maksimeerida ELi ja liikmesriikide vahendite kasutamise tõhusust ja tagada tarneahela tõrgeteta toimimine. Selleks on vaja kehtestada meetodid ja menetlused, et riskipõhist kontrolli teostataks kõige sobivamal ajal ja kohas, tulemusi jagataks tolliasutuste vahel ning välditaks tarbetuid või dubleerivaid kontrollimeetmeid. Lisaks tuleb määrata kindlaks, kus ja millal kontrolli- ja riskide vähendamise meetmeid on vaja võtta, et riske optimaalselt maandada ja võtta arvesse logistikaahelaga seotud piiranguid. 4) Suutlikkuse suurendamine, et tagada ELi tollivaldkonna ühise riskijuhtimise raamistiku tõhus ja tasakaalustatud rakendamine kõigis liikmesriikides ning parandada reageerimisvõimet hiljuti tuvastatud riskidele. Selleks on vaja tuvastada mittevajalikud erinevused raamistiku rakendamisel liikmesriikides ja need kõrvaldada ning tagada vajaduse korral ELi toetus tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks; analüüsida ja otsida ELi ja liikmesriikide tasandil täiendavat suutlikkust, et toetada tõhusamat ja tulemuslikumat riskijuhtimist; tugevdada koostööd ja tegevuse kooskõlastamist ELi tolliasutuste vahel; arendada edasi ja hinnata pidevalt kõiki riske hõlmavaid ELi ühiseid riskikriteeriume ja -standardeid ning tagada nende ühtne rakendamine; tagada ELi riskijuhtimise rakendamise korrapärane järelevalve ja hindamine kõigis liikmesriikides ning hinnata eesmärkide osas saavutatud tulemusi. 5) Edendada tolli- ja muude asutuste vahelist koostööd ja teabe jagamist liikmesriikide ja ELi tasandil, et pädevad asutused saaksid riskid tõhusalt kindlaks teha ja kõrvaldada need sobivaimal ajal, sobivaimas kohas tarneahelas ning häirides kaupade liikumist vähimal määral. Selleks on vaja arendada veelgi koostööd tolli- ja muude pädevate asutuste (sealhulgas õiguskaitse- ja julgeolekuasutuste) vahel, et tagada vastastikune täiendavus tarneahela riskijuhtimisel, edendada vajaduse korral ühiste riskikriteeriumide väljatöötamist ning parandada juurdepääsu riske käsitlevale teabele ja sellise teabe jagamist; edendada ELi volitatud ettevõtja programmi ja saavutada ulatuslikum tuntus ka tolliväliste ja reguleerivate asutuste seas. 6) Tõhustada koostööd kaubandussektoriga, et keskenduda enam riskidele, toetada tarneahelaid ja kiirendada kaubandust. Selleks on vaja toetada õiguspäraste ettevõtjate, tarneahelas osalejate ja logistikateenuste osutajate koostööd eelkõige selleks, et – parandada rahvusvaheliste tarneahelatega seotud teadmisi ja tarneahelate nähtavust, eelkõige e-kaubaveo algatuse raames; – selgitada välja uued suundumused ELi piire ületavas ebaseaduslikus kaubanduses ja tarneahelaga seotud ohud; – edendada ettevõtjate elektrooniliselt esitatud tolliandmete taaskasutamist, et muuta tolliprotseduurid sujuvamaks ning vähendada seega kulusid ja suurendada tõhusust; – edendada ja tugevdada ELi volitatud ettevõtja programmi ning hõlbustada veelgi seaduslikku kaubandust. 7) Kasutada ära rahvusvahelise tollikoostöö potentsiaali, et tuvastada paremini riske, neid tõhusamalt maandada ning vähendada ettevõtjate ja ametiasutuste kulusid. Selleks on vaja osaleda aktiivselt ülemaailmsete standardite kehtestamisel mitmepoolsetel foorumitel; rakendada rahvusvahelisi norme ja standardeid või edendada nende väljatöötamist kaubanduspartnereid kaasavate mitmepoolsete ja kahepoolsete algatuste kaudu, vahetada tollialast teavet ja muuta kaubavoogude korraldus sujuvamaks; suurendada ELi volitatud ettevõtja programmi tuntust rahvusvaheliste kaubanduspartnerite seas ja usaldusväärsete ettevõtjate programmide vastastikust tunnustamist, kui see on asjakohane. TEGEVUSKAVA 1. eesmärk: Parandada andmete kvaliteeti ja andmeedastusviisi Tegevus || Tegevuse kirjeldus || Soovituslik ajakava || Vastutavad osalejad || Väljund 1.1. Kasutada liidu tolliseadustikuga antud volitusi ja võtta vastu komisjoni õigusakte || Liidu tolliterritooriumile toodud kaubad: – Koostada analüüs sisenemise ülddeklaratsiooni vajalike paranduste kohta, võttes arvesse erinevaid ärimudeleid, lennukauba julgestuse katsemeetmete tulemusi ja hinnangut impordikontrollisüsteemi[1] kohta – Esitada ettepanek ühtlustatud lahenduse kohta, mis võimaldaks koguda ja integreerida ettevõtjate poolt sisenemise ülddeklaratsioonis esitatud andmeid ning võtaks arvesse kulude ja tulude analüüsi ja seonduvaid valdkondi (sealhulgas tehnilisi, rahalisi ja korralduslikke aspekte) || 2014–2015 || Komisjon || – Rakendusuuring – Võtta vastu komisjoni õigusakt 1.2. Töötada välja ja rakendada asjakohaseid IT-lahendusi || – Kohandada ja arendada edasi IT-süsteeme, mis võimaldavad ettevõtjatel esitada sisenemise ülddeklaratsiooni andmeid ning tolliasutustel neid andmeid koguda ja integreerida – Arendada välja IT-süsteem, mis võimaldaks tolliasutusele juurdepääsu ettevõtjate lennundusjulgestussüsteemidele || 2016–2020[2] || Komisjon, liikmesriigid, ettevõtjad || IT-süsteemide kohandamine ja edasiarendamine liikmesriikide ja ELi tasandil 2. eesmärk: Tagada tarneahelaga seotud andmete kättesaadavus ja riskidega seotud teabe vahetamine tolliasutuste vahel, et riske analüüsida, neid vähendada ning tagada ettevõtjate võrdne kohtlemine Tegevus || Tegevuse kirjeldus || Soovituslik ajakava || Vastutavad osalejad || Väljund 2.1. Esitada täiendavaid lahendusi ja kasutada liidu tolliseadustikuga antud volitusi, et võtta vastu komisjoni õigusakte || – Esitada ettepanek ühtlustatud lahenduse kohta, mis võtaks arvesse kulude ja tulude analüüsi ning seonduvaid rakendusvaldkondi (sealhulgas tehnilisi, rahalisi ja korralduslikke aspekte) seoses järgmiste kaupadega: a) liidu tolliterritooriumile toodud kaubad b) pärast liidu tolliterritooriumile sisenemist tolliprotseduurile allutatud kaubad c) eksporditud ja liidu tolliterritooriumilt välja viidud kaubad || 2014–2015 2015–2016 2016–2017 || Komisjon || – Rakendusuuringud – Võtta vastu komisjoni õigusakt, kui see on asjakohane – Ühised juhised tolliasutustele 2.2. Töötada välja asjakohased IT-lahendused ja rakendada neid || Kohandada ja arendada edasi IT-süsteeme, mis tagavad tolliasutustele juurdepääsu tarneahela andmetele ja riskiga seotud teabele ning võimaldavad ELi tolliasutustel neid andmeid jagada || 2016–2020[3] || Komisjon, liikmesriigid || Arendamist vajavad IT-süsteemid: – Liikmesriikide tollivaldkonna riskijuhtimise süsteem – Sisekontrollisüsteem, uus arvutipõhine transiidisüsteem ja tolliasutuste riskijuhtimise süsteem 2.3. Pakkuda lahendusi kaupade liikumise jälgitavuse parandamiseks tollikontrolli eri etappides || – Analüüsida kaupade liikumise jälgitavust tollikontrolli eri etappides alates kaupade sisenemisest liidu tolliterritooriumile kuni lõpliku tollivormistuseni, võttes arvesse käimasolevaid algatusi (e-manifest, e-kaubavedu) ja/või vajadust kohandada olemasolevaid tollitehingute süsteeme – Töötada välja asjakohane lähenemisviis, võttes arvesse valdkondlikke aspekte (IT-alased, seadusandlikud või menetluslikud) || 2015–2020 || Komisjon || – Aruanne poliitikavalikute analüüsi kohta – Jälgitavuse rakendamist võimaldavad lahendused 3. eesmärk: Kehtestada kontrollimeetmed ja riski vähendamise meetmed, et reageerida asjakohaselt ELi ja liikmesriikide tuvastatud riskidele ning maksimeerida vahendite kasutamise tõhusust ja tagada tarneahela tõrgeteta toimimine Tegevus || Tegevuse kirjeldus || Soovituslik ajakava || Vastutavad osalejad || Väljund 3.1. Töötada välja meetodid, mis aitaksid rakendada eelneva hindamise ja vajaduspõhise kontrollimise põhimõtet – || Töötada välja metoodika, et määrata kindlaks kõige sobivam koht ja aeg tollikontrolli ja riski leevendamise meetmete kohaldamiseks, mis võtavad arvesse riski tüüpi/taset ja tarneahelaga seotud piiranguid (teabe kättesaadavus, dokumentatsioon ja kontrollivõimalused) || 2014–2016 || Komisjon || Kontseptsioondokument 3.2. Tõestada kontseptsiooni peamistes poliitikavaldkondades ja esitada asjakohaseid lahendusi || – Teha kindlaks peamised poliitikavaldkonnad ja võtta koostöös asjaomaste sidusrühmadega operatiivmeetmeid lahenduste testimiseks, näiteks prioriteetseid kontrollivaldkondi hõlmavate meetmete kaudu – Komisjon esitab ettepaneku testitud poliitikavaldkonnas tollivälise õigusakti tollikontrolli käsitlevate sätete kohta, võttes vajaduse korral arvesse kontseptsiooni tõestamise tulemusi || 2015–2016 || Komisjon || – Kontseptsiooni tõestamine – Komisjoni ettepanek tollivälise õigusakti tollikontrolli käsitlevate sätete ajakohastamiseks, kui see on asjakohane 4. eesmärk: Suurendada võimekust, et tagada samaväärsus ühtse riskijuhtimise raamistiku tõhusal rakendamisel ja suurendada reageerimisvõimet hiljuti tuvastatud riskide suhtes Tegevus || Tegevuse kirjeldus || Soovituslik ajakava || Vastutavad osalejad || Väljund 4.1. Tuvastada puudused ja erinevused ühtse riskijuhtimise raamistiku rakendamisel ja kõrvaldada need ,pakkudes vajaduse korral toetust ELi tasandil || – Analüüsida ja esitada asjakohaseid lahendusi (kaasa arvatud IT-lahendusi), pakkudes vajaduse korral toetust ELi tasandil, et a) tuvastada mittevajalikud erinevused ühiste riskikriteeriumide ja standardite rakendamisel ja kõrvaldada need b) kehtestada liikmesriikide riskijuhtimissüsteemide jaoks vajalikud tehnilised ja talitlusnõuded c) kehtestada riskianalüüsi ja kontrolli suunamise valdkonna kutsenõuded. || 2014–2020 || Komisjon, liikmesriigid || – Aruanne analüüsi tulemuste kohta – Edendada liikmesriigi ja/või ELi tasandil vajalikku IT-alast ja muude asjaomaste valdkondadega seotud võimekust riskide juhtimiseks (nt väljaõppekavad) 4.2. Edendada edasist suutlikkust ja tõhustada koostööd ja koordineerimist tolliasutuste vahel || – Teha strateegiliste nõuete põhjal kindlaks, millist riskijuhtimissuutlikkust tuleks arendada liikmesriikide ja millist ELi tasandil (võttes arvesse ELi andmehoidlast või alternatiivsetest lahendustest ning samuti asjakohastest ELi rahastatud teadusprojektide tulemustest saadavat kasu). – Leida meetmega 2.1 seotud ja täiendavale analüüsile toetudes viise, kuidas veelgi tõhustada ennetavat koostööd liikmesriikide vahel, et a) toetada tarneahela tulemuslikku ja tõhusat riskijuhtimist, b) tagada kontrollide suunatus ja teostamine tarneahela kõige sobivamas kohas ning tulemuste vahetamine tolliasutuste vahel, et kõrvaldada lünki ja vältida mittevajalikke kontrolle, c) tõhustada tolliasutuste riskijuhtimise ja tolliuurimiste vastastikust täiendavust muu hulgas selleks, et määrata kindlaks asjakohane juhtimisstruktuur, mis tagaks olemasolevate ja tulevaste IT-süsteemide arendamise ja haldamise komisjoni asjaomaste talituste osalusel kooskõlas andmekaitse eeskirjadega. – Lihtsustada võimalike lähenemisviiside analüüsimist ja hindamist, luua võimaluse korral paindlik struktuur ja leida lahendused reaalajas toimuva riskihindamise parandamiseks, katsetada huvitatud liikmesriikide ühisalgatusi. – Esitada ja rakendada asjakohaseid lahendusi (sealhulgas IT-lahendusi), et arendada vajalikku riskijuhtimissuutlikkust nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil (võttes arvesse ka ELi rahastatud teadusprojektide raames pakutud lahendusi), sealhulgas tolliasutuste tõhustatud koostööd ja tegevuse kooskõlastamist. || 2014–2020 || Komisjon, liikmesriigid || – Katseprojekti(de) tulemuste analüüsi ja/või hindamist käsitlev aruanne – Liikmesriigi tasandil: IT-riskide ja muude asjaomaste riskide juhtimiseks vajaliku suutlikkuse arendamine – ELi tasandil: IT-riskide juhtimise suutlikkuse (nt tõhustatud riskijuhtimissüsteem) ja muu asjakohase suutlikkuse arendamine 4.3. Koostada riiklikul ja ELi tasandil tolliasutuste ohu- ja riskihinnanguid, mis hõlmaksid kõiki ohte ja riske || – Olemasolevaid vahendeid, menetlusi ja meetodeid arvesse võttes tagada liikmesriikide ja ELi tasandil, et a) kõiki ohte ja riske hõlmavaid tolliasutuste ohu- ja riskihinnanguid jagataks nii teiste liikmesriikide kui ka komisjoniga b) hinnanguid võetaks arvesse tollivaldkonna riskijuhtimises, sealhulgas ühiste riskikriteeriumide ja standardite puhul, kui see on asjakohane || 2015. aasta ja hiljem || Komisjon, liikmesriigid || – Töötada välja tolliasutuste ohu- ja riskihinnangud liikmesriikide ja ELi tasandil 4.4. Arendada koostöös komisjoni pädevate teenistustega ELi ühiseid, kõiki riske hõlmavaid riskikriteeriume ja standardeid || – Arendada edasi ja rakendada ühiseid, kõiki riske hõlmavaid riskikriteeriume ja standardeid, vajaduse korral koos pädevate talitustega ning võttes arvesse kindlaksmääratud prioriteete ja algatusi || 2014. aasta ja hiljem || Komisjon || – Komisjoni õigusaktide vastuvõtmine liidu ja ühenduse kehtivate tolliseadustike raames, – Ühiste riskikriteeriumide ja standardite rakendamine prioriteetseid kontrollivaldkondi hõlmavate meetmete kaudu 4.5. Jälgida, hinnata ja parandada pidavalt ELi riskijuhtimise rakendamist liikmesriigiti ja mõõta ELi ühtse riskijuhtimisraamistiku tulemuslikkust || – ELi riskijuhtimismeetmete korrapärane järelevalve ja hindamine, et tagada nende ühetaoline, tõhus ja tulemuslik kohaldamine – Jätkata olemasolevate ühiste riskikriteeriumide hindamist ning parandada pidevalt nende tulemuslikkust ja tõhusust komisjoni iga-aastaste hindamisaruannete ja nende järelmeetmete kaudu – Parandada meetodeid ja menetlusi, et tagada ühiste riskihindamiskriteeriumide järelevalve, hindamine ja tulemuslikkuse kontrollimine ELi tasandil, vajaduse korral koostöös komisjoni pädevate talitustega, ning määrata kindlaks teave, mida tuleb koguda ja mille liikmesriik komisjonile kättesaadavaks peab tegema || 2014. aasta ja hiljem || Komisjon, liikmesriigid || Ühise riskijuhtimise raamistiku tulemuslikkuse mõõtmine: – Komisjoni iga-aastased hindamisaruanded – Prioriteetseid kontrollivaldkondi käsitlevas aruandes esitatud soovitused 5. eesmärk: Edendada tolli- ja muude asutuste vahelist koostööd ja teabevahetust liikmesriikide ja ELi tasandil, et tagada tõhus riskijuhtimine Tegevus || Tegevuse kirjeldus || Soovituslik ajakava || Vastutavad osalejad || Väljund 5.1. Arendada valdkondadevahelise koostöö korraldust, parandada (riskialase) teabe jagamist ja kättesaadavust ning tolliasutuste osalust riski- ja ohuhinnangute koostamisel || – Uurida, kuidas tõhustada asjaomastes poliitikavaldkondades a) (riskialase) teabe õigeaegset kättesaadavust, jagamist ja integreerimist tarneahelate riskijuhtimisse, sealhulgas kriisiolukordades, b) koostöö korraldust, et tagada tolliasutuste riskipõhiste kontrollide ja muude pädevate asutuste teostatud kontrollide vastastikune täiendavus, c) juurdepääsu tolliasutuste ohu- ja riskihinnangutele liikmesriigi ja ELi tasandil – Pädevuste jaotust liikmesriikide ametiasutuste vahel arvesse võttes esitada võimalikke lahendusi nii liikmesriikide kui ka ELi tasandil, eelkõige õiguskaitse valdkonnas ja sellega seotud algatuste puhul, nagu e-kaubaveod ja ühine teabejagamiskeskkond || 2015–2020 || Komisjon, liikmesriigid || – Parandada (riskialase) teabe korrapärast jagamist ja kättesaadavust – Võtta vastu komisjoni rakendusakt, toetudes ettepanekule nõukogu määruse kohta, mis käsitleb ametlikke kontrolle (COM(2013) 265) – Tagada tolliasutustele juurdepääs asjakohastele riski- ja ohuhinnangutele 5.2. Tugevdada ELi volitatud ettevõtja programmi, toetudes selle laiemale tunnustamisele ja edendamisele muude asutuse poolt || – Teha koostöös teiste pädevate asutustega kindlaks prioriteetsed valdkonnad, võttes arvesse käimasolevaid algatusi – Analüüsida nõudeid, mis on seotud muude partnerlusprogrammide või muude ametiasutuste kontrollirežiimidega, et määrata kindlaks: a) volitatud ettevõtja programmi vastastikune täiendavus ja koostoime muude programmidega b) meetmed, mis on vajalikud volitatud ettevõtja staatuse integreerimiseks muude pädevate asutuste kontrollirežiimiga c) kriteeriumid, mille on välja töötanud muud asutused ja mida volitatud ettevõtja programmi puhul tuleks arvesse võtta – Vajaduse ja võimaluse korral esitab komisjon sobivad lahendused || 2014–2020 || Komisjon || – Teostatavusuuringud, millele vajaduse korral järgneb ettepanekute esitamine 5.3. Edendada häid tavasid ja koostöömeetodeid tolliametite ja muude riiklike ametiasutuste vahel || – Liikmesriikides: koostöös komisjoniga vahetada teavet heade tavade ja koostöömeetodite kohta || 2014–2020 || Liikmesriigid, komisjon || Uuring/aruanne koos soovitustega 6. eesmärk: Tugevdada partnerlust kaubandusesektoriga, tehes koostööd ettevõtjate ja transporditeenuste pakkujatega, et keskenduda rohkem riskidele ning kiirendada tollikontrolli seadusliku kaubanduse puhul Tegevus || Tegevuse kirjeldus || Soovituslik ajakava || Vastutavad osalejad || Väljund 6.1. Tugevdada ja edendada volitatud ettevõtja programmi, kõrvaldades kõik asjakohased tuvastatud puudused ja toetades eeliseid || – Arendada koostöös asjaomaste sidusrühmadega korrapäraste analüüside koostamist ning kõrvaldada volitatud ettevõtja programmi rakendamisel tuvastatud puudused, et tagada programmi usaldusväärsus – Teha kindlaks volitatud ettevõtja programmi täiendavad eelised ning pakkuda välja piisavad meetmed, võttes arvesse õiguslikke ja menetluslikke aspekte || 2014–2020 || Komisjon || – Võtta liidu tolliseadustiku raames vastu komisjoni õigusakt, kui see on asjakohane – Ajakohastada volitatud ettevõtja programmi ühiseid suuniseid 6.2 Suurendada teadmisi tarneahelast ja tõsta kaubandussektori teadlikkust ning võtta arvesse kaubanduse käsutuses olevaid väärtuslikke andmeid || – Esitada ja rakendada asjakohaseid lahendusi, et parandada tollivaldkonna riskijuhtimist, suurendades tarneahela läbipaistvust: a) uurides e-kaubaveo algatuse raames, kuidas kasutada kõige paremini asjakohaste teadusprojektide tulemusi (nt teadusuuringute 7. raamprogramm, Cassandra ja CORE) ning täiendades toimivat konteinerite saatekirjade programmi, b) uurides, kuidas kasutada kõige paremini kaubanduslikke andmebaase – Korraldada kaubandussektoris liikmesriikide ja ELi tasandil teavitus- ja teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, et saavutada tollialaste andmete ühtlane kvaliteet ning mõista paremini, millised on turustusahela haavatavad kohad, ohud ja suundumused || 2014–2020 || Komisjon, liikmesriigid || – Kasutada konteinerite saatekirjade programmi riskihindamise ja riskijuhtimise eesmärgil – Analüüsiaruanded, mis on seotud kaubanduslike andmebaaside ja uurimisprojektidega – Teavitus- ja teadlikkuse tõstmise kampaaniad liikmesriikide ja ELi tasandil koostöös kaubandussektoriga 6.3. Edendada tolliasutuste vastavuse juhtimist tihedas koostöös kaubandussektoriga || – Võrrelda riiklikke programme ja määrata kindlaks parimad tavad; uurida ühtlustatud lähenemisviisi kohaldamise võimalusi kliendisegmentide suhtes osana üldisest kontseptsioonist, mis täiendaks ELi volitatud ettevõtja programmi || 2014–2020 || Komisjon || – Parimate tavade väljaselgitamine ja teostatavuse analüüs 6.4. Edendada ettevõtjate poolt elektrooniliselt esitatud andmete taaskasutamist, et muuta tolliprotseduurid sujuvamaks || – Teha koostöös kaubandussektoriga kindlaks tolliprotseduurid ja -protsessid ning valdkonnad, kus ELi tollialaste õigusaktidega nõutud andmete taaskasutamine suurendab nii ettevõtjate kui ka tolliasutuste tõhusust || 2014–2020 || Komisjon, liikmesriigid || – Teostatavusanalüüs 7. eesmärk: Edendada rahvusvahelist tollikoostööd, parandada tarneahela riskijuhtimist Tegevus || Tegevuse kirjeldus || Ajakava || Vastutavad osalejad || Väljund 7.1. Arendada rahvusvahelist koostööd mitme- ja kahepoolsete algatuste kaudu || – Teha koostöös kaubanduspartneritega kindlaks operatiivkoostöö vormid, sealhulgas nõuded, mis on seotud volitatud ettevõtjate vastastikuse tunnustamise, usaldusväärsete ja sujuvate kaubavoogude ning teabevahetusega – Ülemaailmset arengut arvestades määratleda ELi standardid teabevahetuse jaoks, mis hõlmavad a) volitatud ettevõtja programmiga seotud andmeid b) tollitehingusüsteemidest pärit andmeid c) riske käsitlevat teavet – Arendada kahepoolset koostööd kolmandate riikidega, sealhulgas katsemeetmete kaudu ning võrrelda ja testida tarneahela turvalisuse tehnoloogiat Komisjon esitab ettepaneku sobivate lahenduste kohta || 2014–2020 || Komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament || – Rahvusvahelise koostöö mudelid – ELi standardid tollialase teabe vahetamiseks kolmandate riikidega – Asjakohased sätted rahvusvahelise tollikoostöö lepingutes – Aruanded, mis põhinevad tarneahela turvalisust käsitleval teadusprojektil CORE (teadusuuringute 7. raamprogramm) 7.2 Rakendada asjakohaseid kulutõhusaid IT-lahedusi, et võimaldada rahvusvahelist koostööd || Rakendada asjakohaseid kulutasuvaid IT-lahendusi, mis toetaksid ELi tolliasutuste rahvusvahelist koostööd riskide tuvastamisel (volitatud ettevõtja programmiga seotud andmed, tollitehingusüsteemidest saadav teave ja asjakohane riskiteave) || 2014–2020 || Komisjon, liikmesriigid || IT-alase suutlikkuse suurendamine liikmesriikide ja/või ELi tasandil 7.3. Tagada, et EL ja liikmesriigid osalevad aktiivselt ülemaailmsete standardite väljatöötamisel asjaomastel mitmepoolsetel foorumitel || Jätkata ELi aktiivset panustamist rahvusvaheliste standardite väljatöötamisse ning tagada Maailma Tolliorganisatsiooni, Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni, Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni, Ülemaailmse Postiliidu ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kehtestatud rahvusvaheliste normide ja standardite järgimine || 2014–2020 || Komisjon, liikmesriigid || Töötada välja rahvusvahelised standardid, toetudes ELi aktiivsele panusele [1] COM (2012) 793, 8.1.2013 [2] Ajakavad täpsustatakse osana komisjoni rakendusotsusest liidu tolliseadustikku käsitleva tööprogrammi (2014/255/EL, 29.4.2014) kohta [3] Ajakavad täpsustatakse osana komisjoni rakendusotsusest liidu tolliseadustikku käsitleva tööprogrammi (2014/255/EL, 29.4.2014) kohta