[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 5.2.2007

SEK(2007) 148 lõplik

.

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

EAGGFi tagatisrahastu kulude kohta Varajase hoiatamise süsteem nr 11+12/2006

SISUKORD

1. ASSIGNEERINGUTE ESIALGNE KASUTAMINE 2

2. MÄRKUSED 2006. AASTA EELARVE TÄITMISE KOHTA 2

3. JÄRELDUSED 2

Assigneeringute esialgne kasutamine

Rubriigi 1 puhul kasutati eelarveassigneeringuid 49 821,6 miljoni euro väärtuses ehk 97,6% ulatuses esialgsetest assigneeringutest. Kõnealune netosumma on saadud, lahutades üldsummast summad, mis nõuti tagasi EAGGFi tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega seotud finantsparanduste ning eelarveaasta ettemaksete peatamise ja vähendamise tulemusel.

Esialgsete eelarveassigneeringutega võrreldes ilmneb esialgsest täitmisest, mis on esitatud lisatud tabelis ajavahemikuks 16. oktoober 2005 kuni 15. oktoober 2006, et alakasutamine toimus umbes 1229,1 miljoni euro suuruses summas, mille võib jaotada kaheks järgmiselt:

- alamrubriigi 1a puhul 1104,7 miljonit eurot ja

- alamrubriigi 1b puhul 124,4 miljonit eurot.

Märkused 2006. aasta eelarve täitmise kohta

Eelarve esialgset täitmist mõjutavad mitmed tegurid, mille võib kõige tähtsamate artiklite ja punktide osas jaotada järgmiselt.

(NB: sulgudes esitatakse ülekasutamise (+) või alakasutamise (–) määr).

Finantstegurid

Dollari-euro kurss

Eespool nimetatud ajavahemikul tehtud kulude puhul võetakse arvesse dollari-euro kursis toimunud muutusi. Suure osa põllumajandustoodete, eelkõige teravilja ja suhkru eksporditoetuste ning mõnede sisetoetuste, näiteks puuvillatoetuse puhul mõjutab kulusid euro kurss dollari suhtes.

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2040/2000 artikli 8 lõikele 1 koostati eelarvepädevate institutsioonide vastuvõetav eelarve lähtuvalt 2005. aasta juulist kuni septembrini kehtivast keskmisest pariteedi suhtest 1 euro = 1,22 USA dollarit. Tuleb märkida, et ajavahemikus 1. augustist 2005 kuni 31. juulini 2006 oli keskmine pariteedi suhe ligikaudu 1 euro = 1,22 USA dollarit, s.t 2006. aasta eelarve koostamisel kasutatud kursi tasemel.

Muud alamrubriigiga 1a seotud tegurid – Ühise põllumajanduspoliitika kulud (v.a maaelu arendamine)

Alamrubriigi 1a puhul toimus eelarveassigneeringute alakasutamine nii turumeetmete kui ka otsetoetuste sektoris.

- alakasutamine turumeetmete valdkonnas oli 440,4 miljonit eurot. Assigneeringuid ei kasutatud eri turgude puhul siiski ühtmoodi. Eelarveassigneeringute alakasutamine toimus teravilja, 1. lisas mitteloetletud toodete suhtes kohaldatavate eksporditoetuste, kuitaimede, puu- ja köögiviljade, veise-, vasika- ja sealiha, munade ning kodulinnuliha turusektoris, samas kui nende ülekasutamine toimus suhkru ning piima ja piimatoodete turusektoris;

- alakasutamine otsetoetuse valdkonnas oli 765,7 miljonit eurot ning see hõlmas asjaomase valdkonna kõiki kavasid;

- lõpetuseks oli raamatupidamisarvestuse kontrollimisest tulenevate paranduste suurus ligikaudu 139,0 miljonit eurot väiksem 2006. aasta eelarves ettenähtud summast, mille tulemuseks on täiendavad kulutused samas summas.

Sekkumised põllumajandusturgudel (– 440,4 miljonit eurot)

Teravili (– 137,2 miljonit eurot)

Kõnealune alakasutamine tulenes põhiliselt liikmesriikide väiksematest kulutustest, mille põhjuseks olid eksporditoetuste madalamad keskmised määrad pehme nisu ja odra ekspordi puhul ning väiksemad eksporditavad üldkogused võrreldes 2006. aasta eelarves ettenähtud koguste ja määradega. Lisaks sellele oli ladustatud teravilja müügi korral saadava tulu suurenemine riikliku ladustamisega seotud väiksemate kulude põhjuseks, võrreldes 2006. aasta eelarves ettenähtud hüpoteesiga.

1. lisas mitteloetletud toodete suhtes kohaldatavad eksporditoetused (– 140,9 miljonit eurot)

Eksporditoetuste määra üldine vähenemine ning töödeldud põllumajandussaaduste väiksemad eksporditavad kogused viisid liikmesriikide makstavate toetuste vähenemiseni, millega kaasnes kõnealuse meetme alarakendamine 2006. aasta eelarveassigneeringute raames.

Suhkur (+ 144,7 miljonit eurot)

Asjaomane ülekasutamine on peamiselt põhjustatud asjaolust, et need vabaturu suhkru ekspordikogused, millele anti eksporditoetust, olid palju suuremad nendest, mis olid ette nähtud 2006. aasta eelarves, kui eeldati, et ligikaudu 1,74 miljonist tonnist suhkruekspordist 2005./2006. aastal eksporditakse 1,0 miljonit tonni sekkumisvarudest.

Kiutaimed (– 33,9 miljonit eurot)

Puuvilla maailmaturuhinna suurenemisega kaasnes puuvilla jaoks ettenähtud toetusmäära ning omakorda sellest tulenevate liikmesriikide kulutuste vähenemine, mille tulemuseks oli kõnealuse meetme alakasutamine 2006. aasta eelarveassigneeringute raames.

Puu- ja köögivili (– 172,4 miljonit eurot)

Võrreldes 2006. aasta eelarves ettenähtud hüpoteesiga oli asjaomane alakasutamine tingitud liikmesriikide väiksematest kulutustest seoses eelkõige sellega, et töötlemisettevõtetesse sisenes väiksem kogus tomateid, millega kaasnes ka vastav väiksem toetus ning samuti liikmesriikide väiksemad sissemaksed tootjaorganisatsioonide rakendusfondidesse.

Piim ja piimatooted (+ 151,6 miljonit eurot)

Nõukogu võttis vastu komisjoni ettepaneku piimamaksu tasumise ajakava muutmise kohta liikmesriikides. Seepärast tasutakse maks 2005./2006. kvoodiaasta eest 2007. eelarveaastal, mitte 2006. eelarveaasta jooksul nagu eeldati 2006. aasta eelarve vastuvõtmise ajal. Piimamaksude kogumine tähendab eelarvesse laekuvat tulu ning nendega vähendatakse vastavaid kulutusi piimasektoris. Kõnealuse ajakava muutmise tulemus on seega, et piimamaksu 2006. aastal ei koguta ning seetõttu võib piima ja piimatoodete jaoks ettenähtud kulutuste puhul märgata suurenemist, millega kaasneb asjaomase sektori eelarveassigneeringute täheldatav ülekasutamine.

Veise- ja vasikaliha (– 135,1 miljonit eurot)

Võrreldes 2006. aasta eelarves ettenähtud hüpoteesiga, oli asjaomane alakasutamine tingitud liikmesriikide väiksematest kulutustest seoses eelkõige sellega, et eksporditi vähem värsket liha ja elusloomi, samuti kõnealuse ekspordi puhul antavate eksporditoetuste väiksema keskmise määraga. Lisaks sellele olid liikmesriigi kantavad kulutused erakorraliste toetusmeetmete kava jääksummade osas väiksemad võrreldes 2006. aasta eelarvega ettenähtud prognoosidega.

Sealiha, munad and kodulinnuliha (– 62.9 miljonit eurot)

Võrreldes 2006. aasta eelarves ettenähtud hüpoteesiga, oli asjaomane alakasutamine tingitud liikmesriikide väiksematest kulutustest eksporditoetustele seoses nii värske ja külmutatud sealiha eksporditoetuste maksmise lõpetamisega kui ka oluliselt väiksemate eksporditud kodulinnuliha kogustega.

Otsetoetused ( – 765,7 miljonit eurot)

Toodanguga sidumata otsetoetuste alakasutamise kogusumma oli 427,5 miljonit eurot ning see hõlmas peamiselt ühtse otsemaksete kava rakendamist teatavates liikmesriikides. Asjaomased liikmesriigid õigustasid kõnealust alakasutamist tuginedes arvukatele halduskaebustele toetusesaajatelt, kes ei nõustu liikmesriikide pädevatelt talitustelt neile eraldatud õigustega või muudele haldusraskustele toetuste haldamisel ja maksmisel. Lõpetuseks märkisid teatavad liikmesriigid, et mitmed väiksemad toetusesaajad loobusid õigustest kõnealustele toetustele, kui neile vastavad summad on väiksed, ning see aitas omakorda kaasa eelarveassigneeringute alakasutamisele.

Muude otsetoetuste osas oli alakasutamise kogusumma 280,4 miljonit eurot ning see hõlmas eelkõige järgmisi kavasid:

- tubaka lisatasusid hõlmavad liikmesriikide tehtavad maksed olid väiksemad toodetud tubaka väiksema koguse tõttu, kui oli ette nähtud 2006. aasta eelarves;

- banaane hõlmavad kompenseerivad toetusmaksed olid väiksemad eelkõige soosivate turutingimuste tõttu.

Põllumajanduskulude audit (+ 139,0 miljonit eurot)

Raamatupidamisarvestuse kontrollimisest tulenevate paranduste tõttu tagasinõutavate summade koguväärtus oli ligikaudu 261,0 miljonit eurot. Kõnealust summat käsitatakse eelarvetuluna ning sellega vähendatakse eelarve üldkulu. Tegelikkuses kogutud summa, mille väärtuseks oli 400,0 miljonit eurot ning mis oli 2006. aasta eelarvega ette nähtud raamatupidamisarvestuse kontrollimisest tulenevateks parandusteks, viis kõnealuste assigneeringute alakasutamiseni. Kõnealuse alakasutamise tulemuseks on eelkõige EAGGFi tagatisrahastu kulutuste suurenemine 139,0 miljoni euro võrra.

Muud tegurid, mis on seotud alamrubriigiga 1b – Maaelu arendamine (– 124,4 miljonit eurot)

2006. aastal määrati maaelu arendamise kulukohustuste assigneeringuteks (EL 15) ja EL 10 riikide üleminekuperioodi rahastamisvahendi assigneeringuteks selle alamrubriigi ülemmäär.

Liigendatud assigneeringute põhjal rakendatava üleminekuperioodi rahastamisvahendi jaoks on tehtud kõik 2006. aasta eelarves ettenähtud kulukohustuste assigneeringud.

Praegune alakasutamine hõlmab EL 15 riikide jaoks EAGGFi tagatisrahastu raames ettenähtud maaelu arendamise alaseid kulukohustuste assigneeringuid ning see on teatavate maaelu arendamise kavade alarakendamine tulemuseks eelkõige kahes liikmesriigis.

Järeldused

Pidades silmas eespool selgitatud kuni 1104,7 miljoni euro suurust alakasutamist alamrubriigi 1a puhul, tegi komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele paranduseelarvega nr 6/2006 ettepaneku vähendada EAGGFi tagatisrahastu assigneeringuid kõnealuse alamrubriigi jaoks 860,0 miljoni euro võrra. Kõnealune paranduseelarve võeti vastu Euroopa Parlamendi täiskogu istungjärgul 2006. aasta detsembris, ning sellega langesid EAGGFi tagatisfondi (rubriik 1) lõplikud kulukohustuste assigneeringud 2006. aasta eelarve raames nende esialgselt 51 050,7 miljoni euro suuruselt tasemelt uuele tasemele, milleks on 50 190,7 miljonit eurot.

[pic]