1.Sissejuhatus

Euroopa majandus on muutuva poliitika kontekstis tugevnemas. Majanduskasv on üle ootuste tugev, töötus on vähenemas, investeeringud suurenemas ja riikide rahanduse olukord paraneb. Majanduse elavnemine on praeguseks jõudnud kõikidesse liikmesriikidesse. Selle osana on nii ELi kui ka euroala majandus viimase 18 kvartali jooksul pidevalt kasvanud. Tööhõive on suurenemas – 2017. aasta teises kvartalis oli tööga hõivatud rekordiliselt 235,4 miljonit inimest. Alates praeguse komisjoni koosseisu ametisseastumisest on ELis loodud 8 miljonit täiendavat töökohta, millest 5,5 miljonit euroalal. Töötuse määr on ELis 7,5 % ja euroalal 8,9 %, mis on vastavalt kaheksa ja üheksa aasta madalaim näitaja. Pikaajaline töötus ja noorte töötus on samuti vähenemas. Riigi rahanduse olukord on oluliselt paranenud ja investeeringud on aeglaselt taastumas. Struktuuripoliitika koos toetava makromajanduspoliitikaga on aidanud neile positiivsetele suundumustele kaasa.

See hoog annab ELile võimaluse taastada jätkusuutlik majanduslik ja sotsiaalne lähenemine. Kuigi kõigis liikmesriikides on positiivne majanduskasv, on nad majandustsükli erinevas faasis ning nende SKP ja tööhõive on võrreldes kriisieelse tasemega erinev. 18,9 miljonit inimest on ikka veel tööta, investeeringuid on jätkuvalt liiga vähe, palgakasv on tagasihoidlik, tööturu nõrkus püsib ja baasinflatsioon jääb prognooside kohaselt madalaks. Mõnes liikmesriigis on majanduskasvu piduriks jätkuvalt suur võlakoormus. Majanduse elavnemist tuleks jätkuvalt toetada, eelkõige struktuurireformide kaudu, mis loovad tingimused investeeringute suurendamiseks ja reaalpalkade kasvuks, mis soodustab sisenõudlust, toetades euroala sisemist ja välist tasakaalustamist.

Tuleb jätkata jõupingutusi käimasolevate reformide elluviimisel. Samal ajal on vaja täiendavaid struktuurireforme, et muuta Euroopa majandus stabiilsemaks, kaasavamaks, tootlikumaks ja vastupidavamaks. Euroopa majandused ja ühiskonnad peavad muutuma vähem haavatavaks, suutma paremini vastu seista vapustustele ning olema paremini valmis kohanema pikaajaliste struktuursete muutustega ja neid ära kasutama. Selleks peavad majandus-, raha- ja eelarvepoliitika tagama makromajandusliku stabiilsuse ja vähendama haavatavust välistest või riigisisestest vapustustest. Tõhusad ja paindlikud toote-, töö- ja kapitaliturud on esmatähtsad tagamaks, et vahendid suunatakse sinna, kus neid saab kõige tootlikumalt kasutada. Suurem tootlikkus sõltub investeeringutest, innovatsioonist, haridusest ja kvalifitseeritud tööjõust. Inimestele tuleb tagada suutlikkus kasutada ära võimalusi kogu tööea jooksul ja saada vajaduse korral tuge asjakohastest sotsiaalsetest turvavõrgustikest. Liikmesriigid peavad 2018. aasta keskpaigaks võtma asjakohaseid meetmeid nõukogu soovituse „Oskuste täiendamise viisid: uued võimalused täiskasvanutele“ rakendamiseks kooskõlas soovituse vastuvõtmise ajal 2016. aasta detsembris võetud kohustustega.

Eelarvepoliitika peaks tagama sobiva tasakaalu kahe eesmärgi vahel: tagama riikide rahanduse jätkusuutlikkuse, eelkõige vähendades võlasuhet riikides, kus see on kõrge, ja toetama majanduse elavnemist. Madalad rahastamiskulud võivad stimuleerida valitsusi tooma kvaliteetsete investeerimisprogrammide tähtajad varasemaks. Kõrge võlataseme vähendamine ja eelarvepuhvrite taastamine peab jätkuvalt olema prioriteet. Valitsused peaksid parandama riigi rahanduse jätkusuulikkust, eelkõige riikides, kus võlatase on kõrge. Sellele võib kaasa aidata maksusüsteemide vaheliste lünkade kõrvaldamine ja kulutuste sihipärasem suunamine. Jätkuvalt on esmatähtis riigi rahanduse struktuuri kvaliteedi parandamine.

Majanduskriis tõi esile selle, kuivõrd oluline on parandada majandus- ja rahaliidu ülesehitust ja viia selle väljakujundamine lõpule ELi kui terviku hüvanguks. Kriisi ajal tehti ära palju – nt loodi Euroopa Eelarvenõukogu ja asutati riiklikud tootlikkuse komiteed. Kuid nagu märgitud komisjoni aruteludokumendis majandus- ja rahandusliidu süvendamise kohta, on jätkuvalt vajakajäämist. Komisjon esitab 2017. aasta detsembris laiaulatusliku meetmepaketi, mille eesmärk on muuta majandus- ja rahaliit vastupidavamaks, demokraatlikumaks ja tõhusamaks.

Käesolevas iga-aastases majanduskasvu analüüsis määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide majanduslikud ja sotsiaalsed prioriteedid järgmiseks aastaks. Tuginemine kolmele positiivsele komponendile, milleks on investeeringute hoogustamine, struktuurireformide jätkamine ja vastutustundliku eelarvepoliitika tagamine, on andmas tulemusi. Võttes arvesse, et liikmeriigid on majandustsükli eri faasides, tuleks seda lähenemisviisi jätkata. Tööturgude ja sotsiaalpoliitika parandamisele suunatud struktuurireformid peaksid aitama töötajatel omandada vajalikke oskusi ning edendama võrdseid võimalusi tööturul ja õiglasi töötingimusi, suurendades seeläbi tööviljakust palgakasvu toetuseks, ning jätkusuutlikke ja asjakohaseid sotsiaalkaitsesüsteeme. Suunanäitajana tuleks kasutada hiljuti Göteborgis toimunud sotsiaaltippkohtumisel ELi institutsioonide ühisavaldusega heaks kiidetud Euroopa sotsiaalõiguste sammast. Tõhusad ja õiglased maksu- ja toetuste süsteemid ning tõhusad avaliku sektori asutused, mille tööd hõlbustavad võimaluse korral e-valitsuse struktuurid, on esmatähtsad tasakaalustatud ja kõikehõlmava poliitika kujundamisel ning need tuleb seada prioriteediks.

Käesolevas iga-aastases majanduskasvu analüüsis esitatud poliitikasuunised tuginevad mitmesugustele sisenditele. Need on koostatud tihedas koostöös ametiasutuste ja sotsiaalpartneritega. Need tuginevad president Junckeri 2017. aasta kõnele olukorra kohta Euroopa Liidus, Euroopa sotsiaalõiguste sambale, valgele raamatule Euroopa tuleviku kohta ja viiele hilisemale aruteludokumendile. Nendes võetakse arvesse arutelusid Euroopa Parlamendi, nõukogu, teiste ELi institutsioonide, liikmesriikide parlamentide ja sotsiaalpartneritega. Koos iga-aastase majanduskasvu analüüsiga esitatakse soovitus nõukogu soovituseks euroala majanduspoliitika kohta, häiremehhanismi aruanne, teatis euroala liikmesriikide esitatud eelarvekavade kohta, ettepanek muuta tööhõivesuuniseid, et tagada kooskõla Euroopa sotsiaalõiguste sambaga, ja ühise tööhõivearuande kavand .

Euroopa sotsiaalõiguste sammas Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kiitsid 17. novembril 2017 õiglaste töökohtade ja majanduskasvu teemalisel sotsiaaltippkohtumisel allkirjastatud ühisavaldusega heaks Euroopa sotsiaalõiguste samba. Samba raames on kehtestatud 20 põhimõtet ja õigust, mis käsitlevad võrdseid võimalusi, juurdepääsu tööturule, õiglasi töötingimusi, sotsiaalkaitset ja sotsiaalset kaasatust. Euroopa sotsiaalõiguste sambas on väljendatud põhimõtted ja õigused, mis on esmatähtsad, et toetada õiglaseid ja hästi toimivaid tööturge ning sotsiaalhoolekande süsteeme 21. sajandi Euroopas. See on kavandatud suunanäitajaks uuendatud lähenemisprotsessis paremate töö- ja elutingimuste saavutamise suunas, saades otsest inspiratsiooni kogu Euroopa headest tavadest ning tuginedes ELi ja rahvusvahelise tasandi tugevale õigusraamistikule. Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtted ja eesmärgid on lähtepunktiks poliitika koordineerimise Euroopa poolaasta edasisel rakendamisel. Neid on juba arvesse võetud käesolevale iga-aastasele majanduskasvu analüüsile lisatud ühise tööhõivearuande kavandis ja uute tööhõivesuuniste ettepanekus. Komisjon jätkab seda tööd eelseisvates riigiaruannetes esitatud analüüsides ja 2018. aasta Euroopa poolaasta riigipõhiste soovituste koostamisel.

2.Investeeringute edendamine majanduse elavnemise ja pikaajalise majanduskasvu toetuseks

Investeeringute suurenemine ja tarbimistingimuste paranemine toetavad sisenõudlust. Kodanike ja ettevõtjate suurem majanduslik optimism näitab, et majanduse elavnemine on jõudnud kindlamale alusele. Tarbimise kasvu toetab kodumajapidamiste parem rahaline olukord ja töötuse vähenemine. Samas tuleb võtta täiendavaid meetmeid investeeringute edendamiseks ja edasise majanduskasvu kiirendamiseks, keskendudes eelkõige jätkusuutlikele projektidele, mis annavad majanduslikku kasu pikas perspektiivis.