[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 16.11.2006

KOM(2006) 687 lõplik

2006/0229 (COD)

Ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

ühenduse statistikaprogrammi kohta ajavahemikuks 2008–2012

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Usaldusväärne statistiline teave ELi majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase olukorra kohta, mis hõlmab ka riiklikku ja piirkondlikku tasandit, on Euroopa integratsiooniprotsessi eelduseks. Selle põhjal varustatakse ELi institutsioone, liikmesriike, ettevõtteid ja kodanikke tegelikkust kajastavate andmetega, mis aitavad hinnata vajadust algatuste järele Euroopa tasandil ning nende tulemuslikkust. Ühtlasi on ühtlustatud ja võrreldav statistika hädavajalik selleks, et kujundada üldsuse arusaamu Euroopast, kodanike osalemiseks Euroopa tuleviku üle peetavates aruteludes ja demokraatiaprotsessis ning ettevõtjate osalemiseks ühtsel turul.

Eespool öeldut arvestades on ettepaneku eesmärk ühenduse ametliku statistika üldise strateegilise programmi koostamine. See peaks hõlmama toodete ja teenuste tootmist ja tarnimist kasutajatele, statistika kvaliteedi parandamist ja Euroopa statistikasüsteemi (ESS) arendamist (ESS – Eurostati, riiklikke statistikaasutuste ja muude Euroopa statistika koostamise ja avaldamise eest vastutavate riiklike ametiasutuste vaheline partnerlus).

Üldine taust

Ühenduse mitmeaastase statistikaprogrammi koostamise nõue on sätestatud nõukogu määruse 322/97 artikli 3 lõikes 1, mille kohaselt tuleb ühenduse statistikaprogrammis määratleda kasutatavad lähenemisviisid ja kuni viieks aastaks kavandatud meetmete põhilised valdkonnad ja eesmärgid ning luua raamistik kogu ühenduse statistika koostamiseks. Ühenduse statistikaprogrammi elluviimiseks kasutatakse aastaseid tööprogramme, mis kirjeldavad üksikasjalikumalt antud aasta jooksul tehtava töö eesmärke, ja eriõigusakte tähtsamate meetmete jaoks. Ühenduse statistikaprogrammi edenemist kajastatakse vahearuandes ning pärast programmiperioodi lõppemist viiakse läbi programmi ametlik hindamine.

Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid

Praegu kehtiv ühenduse statistikaprogramm, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 2367/2002/EÜ, hõlmab ajavahemikku 2003–2007 ja on järjekorras kuues.

Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega

Ühenduse ametliku statistika põhieesmärk on ühenduse poliitikavaldkondade väljatöötamise, järelevalve ja hindamise pidev toetamine usaldusväärse, objektiivse, võrreldava ja seostatud faktilise teabega. Ühenduse ametiasutused kasutavad teatavate valdkondade statistilist teavet ka peamiste poliitikavaldkondade otseseks haldamiseks. Ettepaneku II lisas selgitatakse, kuidas ühenduse ametlik statistika toetab eri poliitikavaldkondi, mis on liigitatud asutamislepingu jaotiste kohaselt.

Kuigi ametlikku statistikat kasutatakse peaaegu kõikide ühenduse poliitikavaldkondade toetamiseks, on programmi koostamisel järgitud järgmisi üldprioriteete:

- jõukus, konkurentsivõime ja majanduskasv,

- solidaarsus, majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus ning säästev areng,

- julgeolek ja

- Euroopa Liidu edasine laienemine.

2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA NING MÕJU JA TAGAJÄRGEDE ANALÜÜS

Konsulteerimine huvitatud isikutega

Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus

Liikmesriigid, EFTA riigid ja kandidaatriigid on osalenud otseselt ettepaneku koostamises. Konsulteeriti riiklike statistikaasutustega, mille juhid on nõukogu otsusega 89/382/EMÜ moodustatud statistikaprogrammi komitee liikmed või vaatlejad. Lisaks arutasid programmi erinevaid osi üksikasjalikumalt Euroopa statistikasüsteemi (ESS) tehnilised töörühmad, kuhu kuuluvad ka statistikat kasutavad asutused ja laiemasse rahvusvahelisse statistikaalasesse koostöösse kaasatud rahvusvahelised organisatsioonid.

Majandus- ja sotsiaalvaldkonna statistilise teabe Euroopa nõuandekomitee (CEIES), mis moodustati nõukogu otsusega 91/116/EMÜ (muudetud nõukogu otsusega 97/255/EÜ), on esitanud oma arvamuse programmi eelnõu kohta.

Samuti on programmi eelnõu kohta oma arvamuse esitanud monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee (CMFB), mis moodustati nõukogu otsusega 91/115/EMÜ (muudetud nõukogu otsusega 96/174/EÜ).

Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine

Riiklike statistikaasutustega peetud konsultatsioonide käigus saadud tagasiside oli sisukas ja konstruktiivne. Liikmesriigid pöörasid tähelepanu peamiselt järgmistele küsimustele: ühenduse statistikaprogrammi seos ühenduse statistika õigusliku raamistiku muude osadega ja Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhenditega; statistiliste meetmete ja nõuete tähtsuse järgi järjestamine; koormus, mis langeb ettevõtetele seoses andmete esitamisega; Euroopa statistikasüsteemi paindlikkus ja suutlikkus kohanduda kasutajate vajadustega ning statistika konfidentsiaalsuse tagamine. Saadud tagasiside põhjal esitati liikmesriikidele selgitusi paljude küsimuste kohta ning ettepaneku õiguslikus osas ja 1. lisas tehti mitmeid parandusi. Liikmesriikide mõningaid ettepanekuid, eriti prioriteetide seadmisega seotud ettepanekuid, ei olnud siiski võimalik täies ulatuses arvesse võtta. Teiseks käsitleti tagasisides asutamislepingu erinevate jaotistega seotud lähenemisviise ja eesmärke, mille tulemusena lisati ettepaneku 2. lisasse arvukalt selgitusi ja parandusi.

Majandus- ja sotsiaalvaldkonna statistilise teabe Euroopa nõuandekomitee arvates oli ettepanek küll tervitatav, kuid vajas viimistlemist, eeskätt järgmistes valdkondades: Euroopa statistikasüsteemi sidusus ja kooskõlastatus, orienteeritus laiemale kasutajarühmale, metaandmete esitamine, statistika jaotamine sugupoolte järgi ja olemasoleva struktuurinäitajate loendi piisavus Lissaboni eesmärkide täitmisel saavutatud edu mõõtmiseks. Majandus- ja sotsiaalvaldkonna statistilise teabe Euroopa nõuandekomitee väljendas ka kahtlust suurtele ja väikestele liikmesriikidele esitatavate statistikanõuete diferentseerimise otstarbekuse suhtes. Tagasiside põhjal tehti ettepanekus parandusi, mis käsitlesid näiteks sotsiaalse statistika jagamist sugupoolte järgi ning metaandmete repositooriumi väljatöötamist ja kasutuselevõtmist.

Monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee tervitas ettepanekut ja leidis, et see on hästi struktureeritud ja tasakaalustatud. Komitee toetas programmis määratletud põhiprioriteete ja -eesmärke, eriti majandus- ja monetaarpoliitika osas, tingimusel, et need prioriteedid ja eesmärgid ei tohi aeglustada kõnesolevate valdkondade kavakohast arengut 2007. aastal. Monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komitee toetab statistika haldamise ja prioriteetide seadmise esiletõstmist, jagades majandus- ja rahandusministrite nõukogu (ECOFIN) seisukohta, mille kohaselt kvaliteetse Euroopa ja riikliku statistika koostamine eeldab piisavaid töökogemusi, ressursse ja suutlikkust. Monetaar-, finants-, ja maksebilansistatistika komitee pidas oluliseks meetmeid, mille eesmärk on suurendada vastavust kasutajate vajadustele, parandada statistika ja statistikasüsteemide sidusust ja laiendada konfidentsiaalsete andmete vahetamist statistikaasutuste vahel.

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

Mõjude ja järelduste analüüs

Määruse 322/97 artikli 3 lõikes 1 esitatud nõuete kohaselt ei ole küsimus selles, kas vastavad õigusaktid tuleb vastu võtta või mitte. Küsimus on hoopis selles, kuidas täita määruses 322/97 sätestatud nõudeid Euroopa Liidu jaoks kõige kasulikumal viisil.

Statistika mõju hindamine on keeruline nii sisulisest kui praktilisest küljest. Esiteks on statistika mõju enamasti kaudne. See tuleneb erinevatel tasanditel poliitilistel ja finantsilistel põhjustel tehtud otsustest ja võetud meetmetest, mis tuginevad täielikult või osaliselt statistilisele teabele, kusjuures kõnealused otsused ja meetmed peegeldavad vaid kaudselt statistilise teabe kättesaadavust ja kvaliteeti. Sageli ei ole sellise mõju üksikasjalik hindamine praktiliselt teostatav ega finantsiliselt proportsionaalne. Seepärast on statistilise teabe sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnamõju keeruline hinnata. Statistika väärtus seisneb pigem selles, kuivõrd hästi ta sobib teiste poliitikavaldkondade mõju hindamiseks.

Teiseks on ühenduse statistikaprogramm üksnes raamistik, millega määratakse kindlaks tuleviku arengusuunad ja üldised eesmärgid, mida konkreetsemalt piiritletakse aastastes tööprogrammides ja eriõigusaktides. Seepärast ei ole antud hetkel võimalik statistika mõju ja kaasmõjusid põhjalikumalt analüüsida, kuid seda tehakse konkreetsete ettepanekute ettevalmistamisel.

Siiski on selge, et ühenduse statistikaprogrammi puhul kasutatud lähenemisviis avaldab teatavat otsest mõju, mida saab üldiselt hinnata ja võrrelda kahe vastandliku võimaluse, „piiratud” ja „tervikliku” lähenemisviisi alusel. Nimetatud mõju on seotud järgmiste asjaoludega:

A. Euroopa statistikasüsteemi võime edastada piisava kvaliteediga (s.t asjakohast, nõuetekohast, õigeaegset ja täpset, kättesaadavat ja selget, võrreldavat ja seostatud) statistikat, mis toetaks tõhusalt ühenduse poliitikasuundi.

B. Statistiliste meetmete rakendamise eest vastutavate liikmesriikide kulud.

C. Statistiliste uuringute jaoks andmeid esitavatele ettevõtetele ja kodumajapidamistele kaasnev koormus.

Selgitus punkti A kohta: piiratud lähenemisviis tagaks statistika jätkuva kättesaadavuse praegusel tasemel, kuid tõenäoliselt ei suurendaks võimet kohaneda kasutajate uute vajadustega. Ühtlasi ei ole tõenäoline, et see parandaks oluliselt Euroopa koondnäitajate esitamise õigeaegsust, kuna nende koostamisel toetutakse endiselt Euroopa statistikasüsteemi traditsioonilistele vahenditele ja protsessidele, mille puhul sõltub ühenduse statistika koostamine alati kõikide riiklike koondnäitajate kättesaadavusest.

Vastupidiselt sellele suunatakse tervikliku lähenemisviisi puhul ühenduse statistikaprogrammi abil ühelt poolt Euroopa statistikasüsteemi jaoks sobivate vahendite kogumi väljatöötamist, näiteks Euroopa valimi moodustamist, lisaküsimustike ulatuslikumat kasutamist, nõuete diferentseerimist, haldusallikatest pärinevate andmete laialdasemat kasutamist, ning teiselt poolt määratletakse põhimõtted, mille kohaselt tuleks läbi vaadata prioriteedid ning vähendada kulutasuvuse kaotanud nõudeid. Kõik see suurendab Euroopa statistikasüsteemi suutlikkust täita ühenduse poliitikavaldkondadega seotud uusi vajadusi ja samal ajal rahuldada ka praeguseid põhivajadusi.

Selgitus punkti B kohta: kui kõik asjaolud on võrdväärsed, suurendab piiratud lähenemisviis tõenäoliselt järkjärgult liikmesriikide kulusid, kuna uue (täiendava) teabe kogumise vajadus tuleb rahuldada traditsiooniliste vahendite abil või siis tuleb osa statistikaalastest vajadustest katta ametlikust statistikasüsteemist välja jäävatest allikatest. See kahjustab aga statistikasüsteemi kui terviku asjakohasust, seostatust ja kontrollimist.

Vastupidiselt sellele suurendab terviklik lähenemisviis, mille kasutamisel sisaldab ühenduse statistikaprogramm selliste vahendite jaoks vajalikke ühiseid poliitikaid ja eesmärke, Euroopa statistikasüsteemi suutlikkust täita tasuvamal viisil kasutajate vajadusi ja võimaldab liikmesriikidel seeläbi luua paremat tasakaalu esitatud nõuete ja kasutada olevate vahendite vahel.

Selgitus punkti C kohta: piiratud lähenemisviisi puhul valitseks küllaltki suur oht suurendada järkjärguliselt andmeesitajate koormust. See tuleneks olukorrast, kus Euroopa statistikasüsteemis ei ole sisse seatud paindlikumaid vahendeid, mis aitaksid toime tulla poliitikavaldkondade uute vajadustega. Vastupidiselt sellele võimaldab terviklik lähenemisviis Euroopa statistikasüsteemil andmeesitajate koormust aktiivselt ohjata ja säilitada samal ajal andmete asjakohasus.

Seetõttu valiti ühenduse statistikaprogrammi jaoks terviklik lähenemisviis.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Kavandatud meetmete kokkuvõte

Ettepanekuga kehtestatakse ühenduse statistikaprogramm ajavahemikuks 2008–2012. Programmis määratletakse lähenemisviisid, peamised tegevusvaldkonnad ja kavandatud meetmete eesmärgid ning tehakse kokkuvõte statistilistest vajadustest ja nõuetest, lähtudes Euroopa Liidu poliitikavaldkondade vajadustest.

Õiguslik alus

Programm põhineb asutamislepingu artiklil 285.

Subsidiaarsuse põhimõte

Kuna liikmesriigid ei suuda piisaval määral saavutada kavandatud tegevuse eesmärke, milleks on ühenduse statistikaprogrammi koostamine ajavahemikuks 2008–2012, ning neid eesmärke on ühenduse tasandil ühenduse õigusakti abil lihtsam saavutada, sest liikmesriigid saavad küll andmeid koguda, kuid ainult komisjon suudab kooskõlastada statistilise teabe vajalikku ühtlustamist ühenduse tasandil kõigis käesoleva aktiga hõlmatud statistilistes valdkondades, siis võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele.

Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.

Ettepanekus määratletakse eesmärgid viieaastaseks ajavahemikuks. Nende eesmärkide põhjalikum määratlemine ja kavandamine toimub komisjoni aastaste statistika tööprogrammide raames, mis koostatakse tihedas koostöös liikmesriikidega ning mille heakskiitmisel arvestatakse statistikaprogrammi komitee arvamust. Lisaks kohaldatakse uute statistiliste nõuete suhtes eriõigusakte, mille ettevalmistamises on liikmesriigid algusest peale otseselt osalenud.

Ettepaneku artikli 4 lõikes 2 on sätestatud, et komisjoni aastaste statistika tööprogrammide koostamisel tuleb arvesse võtta kogutud statistika kulutasuvust ja tagada prioriteetide pidev läbivaatamine, pidades seejuures silmas liikmesriikide ja komisjoni vahendite võimalikult tõhusat kasutamist ning andmete esitamise koormuse minimeerimist. Ühtlasi on ettepanekus määratletud ka konkreetne eesmärk seoses kulude (siin on lähtutud teiste selliste tegevuskavade puhul kasutatud põhimõtetest ja meetoditest, nagu ELi netokulude mudel või standardkulude mudel) ja statistikast saadava kasu hindamise meetodite ja menetluste rakendamisega statistiliste nõuete läbivaatamiseks ning kasutajate uute vajaduste hindamiseks; ka on ettepanekus määratletud eesmärk, mis käsitleb ettevõtete andmete esitamise koormuse jälgimist ning nimetatud koormuse vähendamise võimalusi.

Õigusakti valik

Kavandatud õigusakt(id): muu.

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el.

Ettepaneku eesmärki ja sisu arvestades on otsus kõige sobivam õigusakt.

4. MÕJU EELARVELE

Tegevusassigneeringud, mida Eurostat programmi rakendamiseks vajab, moodustavad praeguste hinnangute kohaselt kokku 274,2 miljonit eurot kogu programmiperioodil. Nimetatud summa hõlmab kõikide programmis kirjeldatud tegevuste jaoks vajalikke Eurostati eelarvelisi vahendeid, välja arvatud:

- personali- ja halduskulud;

- tegevusassigneeringud statistikaeelarve teistel ridadel, mida on võimalik täiendavalt avada uute reguleerimisvajaduste katmiseks ajavahemikus 2008–2012 (Edicom-tüüpi meetmed);

- tegevusassigneeringud, mille muud peadirektoraadid on oma eelarveridadel kättesaadavaks muutnud;

- riikliku ja piirkondliku tasandi vahendid.

Eurostat paigutab oma tegevuseks vajalikud vahendid ja inimressursid programmi üldiste prioriteetide kohaselt ringi. Statistika arengut silmas pidades ja olenemata eesmärgist, mis näeb ette vahendite ümberpaigutamist prioriteetide läbivaatamise põhjal, tuleb arvestada võimalusega, et kavandatud vahendid ei ole piisavad kõikide nõuete täitmiseks. Kirjeldatud asjaoludest tulenevalt viidatakse aasta tööprogrammis mis tahes vajadusele käesolevas programmis kavandatud töö edasilükkamiseks, võttes arvesse:

- eelarvepädevate institutsioonide poolt komisjonile eraldatud vahendeid ja

- Euroopa statistikasüsteemi raames sellise töö tegemiseks olemasolevaid vahendeid.

5. TÄIENDAV TEAVE

Läbivaatamis-/muutmis-/aegumisklausel

Ettepanek sisaldab läbivaatamisklauslit.

Ettepanek sisaldab aegumisklauslit.

Euroopa majanduspiirkond

Kavandatud õigusaktis käsitletakse EMPga seotud küsimusi, mistõttu see peaks laienema Euroopa Majanduspiirkonnale.

2006/0229 (COD)

Ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

ühenduse statistikaprogrammi kohta ajavahemikuks 2008–2012

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 285,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]

võttes arvesse Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[2]

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,[3]

tegutsedes asutamislepingu artiklis 251sätestatud korras[4]

ning arvestades järgmist:

(1) Vastavalt nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrusele (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta[5] tuleks kehtestada ühenduse mitmeaastane statistikaprogramm.

(2) Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 322/97 peab ühendusel olema oma poliitika väljatöötamise, kohaldamise, järelevalve ja hindamise eesmärgil õigeaegne juurdepääs liikmesriikide võrreldavale statistilisele teabele, mis on ajakohane, usaldusväärne, asjakohane ning võimalikult tõhusalt koostatud.

(3) Statistilise teabe järjekindluse ja võrreldavuse tagamiseks ühenduses tuleb kehtestada viieaastane ühenduse statistikaprogramm, milles määratletakse nimetatud prioriteetide kohaselt kavandatud meetmetega seotud lähenemisviisid, põhilised tegevusvaldkonnad ja eesmärgid.

(4) Ühenduse statistika koostamise erimeetod eeldab, et ühenduse areneva statistikasüsteemi raames tehakse nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom,[6] moodustatud statistikaprogrammi komitee kaudu eriti tihedat koostööd süsteemi kohandamiseks, kehtestades eelkõige kõnealuse ühenduse statistika koostamiseks vajalikud õigusaktid. Seejuures võetakse arvesse andmeesitajatele (ettevõtted, kesk- ja kohaliku tasandi haldusüksused, kodumajapidamised või üksikisikud) langevat koormust.

(5) Ühenduse statistika koostamine viieaastase programmi õiguslikus raamistikus toimub tihedas, kooskõlastatud ja järjekindlas koostöös Eurostati ja riiklike ametiasutuste vahel. Seepärast peaks Eurostat eri viisidel tagama riiklike ametiasutuste tegevuse kooskõlastamise Euroopa statistikasüsteemi (ESS) võrgustikus, et Euroopa Liidu poliitikavaldkondade seisukohalt asjakohane statistika oleks õigel ajal kättesaadav.

(6) Käesoleva otsuse kohaselt ühenduse statistikat koostades ja avaldades järgivad riiklikud ja ühenduse statistikaasutused põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhenditega, mis on lisatud riiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatust, terviklikkust ja aruandekohustust käsitlevale komisjoni 25. mai 2005. aasta soovitusele.[7]

(7) Komisjoni aastaste statistika tööprogrammide koostamisel tuleks arvesse võtta statistikaalaste prioriteetide jätkuva läbivaatamise vajadust, sealhulgas protsesside lihtsustamise ja vähenenud tähtsusega nõuete kaotamise vajadust, et kasutada olemasolevaid vahendeid võimalikult otstarbekalt.

(8) Kuna liikmesriigid eraldi ei suuda käesoleva otsuse eesmärke, s.o ühenduse statistikaprogrammi ajavahemikuks 2008–2012, piisavalt tõhusalt täita ja seetõttu on nimetatud eesmärke ühenduse tasandil lihtsam saavutada, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

(9) Käesoleva otsusega kehtestatakse programmi kehtivuse ajaks finantsraamistik, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele peamine juhis Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta)[8] punkti 37 tähenduses.

(10) Käesoleva programmi koostamise juhend on määruse (EÜ) 322/97 artikli 3 lõike 1 kohaselt esitatud statistikaprogrammi komiteele, nõukogu otsusega 91/116/EMÜ[9] loodud majandus- ja sotsiaalvaldkonna statistilise teabe Euroopa nõuandekomiteele ja nõukogu otsusega 91/115/EMÜ[10] loodud monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komiteele,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Statistikaprogrammi kehtestamine

Käesolevaga kehtestatakse ühenduse statistikaprogramm ajavahemikuks 2008–2012 (edaspidi „programm“). Programm on esitatud I ja II lisas.

I lisas kirjeldatakse kõnealuseks ajavahemikuks kavandatud meetmete jaoks ettenähtud lähenemisviise, põhilisi tegevusvaldkondi ja eesmärke. II lisas esitatakse kokkuvõte Euroopa Liidu poliitikavaldkondade vajadustest tulenevatest statistikanõuetest.

Artikkel 2

Poliitilised prioriteedid

1. Võttes arvesse riiklike ametiasutuste ja komisjoni olemasolevaid vahendeid, lähtutakse käesolevas programmis ühenduse poliitika põhilistest prioriteetidest järgmistes valdkondades:

- jõukus, konkurentsivõime ja majanduskasv,

- solidaarsus, majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus ning säästev areng,

- julgeolek ja

- Euroopa Liidu edasine laienemine.

2. Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 322/97 koostatakse programmi üldistest prioriteetidest ja üldeesmärkidest lähtuvad üksikasjalikud aasta tegevuskavad.

Artikkel 3

Statistika haldamine

3. Programmi rakendatakse Euroopa statistikat käsitlevates tegevusjuhendites esitatud põhimõtete kohaselt, eesmärgiga koostada ja levitada kvaliteetset ja ühtlustatud ühenduse statistikat ning tagada Euroopa statistikasüsteemi kui terviku nõuetekohane toimimine. Riiklikud ametiasutused ja ühenduse statistikaasutus:

1. loovad institutsionaalse ja organisatsioonilise keskkonna, mis aitab kaasa ametlikku statistikat koostavate ja avaldavate riiklike ja Euroopa statistikaasutuste töö tõhustamisele ja usaldusväärsemaks muutmisele;

2. järgivad Euroopa standardeid, juhiseid ja häid tavasid riiklike ja Euroopa statistikaasutuste töökorralduses ning ametliku statistika kogumisel, töötlemisel ja avaldamisel ning püüdlevad häid juhtimistavasid ja tõhusust kinnitava maine poole, et suurendada kõnealuse statistika usaldusväärsust;

3. tagavad ühenduse statistika vastavuse Euroopa kvaliteedistandarditele ning seda statistikat kasutavate ELi institutsioonide, valitsuste, teadusasutuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja avalikkuse vajadustele.

Artikkel 4

Prioriteetide seadmine, tõhusus ja paindlikkus

1. Programm tagab jätkuva statistilise toetuse praegustes ühenduse poliitikavaldkondades tehtavatele otsustele ja hindamistele ning toetab kõiki ühenduse poliitika uutest algatustest tulenevaid lisanõudeid.

2. Komisjon võtab aastaste statistika tööprogrammide koostamisel arvesse kogutud statistika kulutasuvust ja tagab statistika prioriteetide pideva läbivaatamise selleks, et kindlustada liikmesriikide ja komisjoni ressursside võimalikult tõhus kasutamine ja vähendada nii palju kui võimalik andmeesitajate koormust.

3. Programm tagab selliste vahendite väljatöötamise, mis suurendavad Euroopa statistikasüsteemi paindlikkust ning võimaldavad kohanemist kasutajate muutuvate vajadustega.

Artikkel 5

Rahastamine

1. Käesoleva programmi rakendamise finantsraamistik ajavahemikus 2008–2012 on 274 200 000 eurot.

2. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased eraldised finantsraamistiku piires.

Artikkel 6

Aruanded

1. Programmi kolmandal rakendusaastal koostab komisjon vahepealse arenguaruande ja esitab selle statistikaprogrammi komiteele.

2. Programmi kehtivusaja lõpus esitab komisjon pärast statistikaprogrammi komiteega konsulteerimist programmi rakendamise kohta hindamisaruande. Aruande koostamine viiakse lõpule 2013. aasta lõpuks ning see esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3. Prioriteetide muutmist tuleks käsitleda vahepealses arenguaruandes ja viimases hindamisaruandes.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 8

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, […]

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

I LISA VIIEAASTANE STATISTIKAPROGRAMM: VALDKONDADEVAHELISED KÜSIMUSED

Käesolevas lisas käsitletakse ühenduse statistika arengu jaoks keskmise kuni pika tähtaja jooksul strateegilist tähtsust omavaid valdkondadevahelisi küsimusi. Selles kirjeldatakse kõigepealt seda, kuidas statistikapoliitika aitab kaasa Euroopa integratsioonile; teiseks, Euroopa statistikasüsteemi üldiseid omadusi ning koostööd statistika kasutajate ja koostajatega ning kolmandaks, ühenduse statistikaasutuse peamisi vahendeid koostööks riiklike ametiasutustega. Iga aspekti kohta on käesoleva lisas esitatud kokkuvõtlikult eesmärgid ja algatused, mis tuleb viie aasta jooksul ellu viia.

1. STATISTIKA ROLL EUROOPA INTEGRATSIOONIPROTSESSIS

Usaldusväärne statistiline teave ELi majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase olukorra kohta, mis hõlmab ka riiklikku ja piirkondlikku tasandit, on Euroopa integratsiooniprotsessi eelduseks. Selle kaudu varustatakse ELi institutsioone, liikmesriike ja kodanikke vajalike faktiliste andmetega, mis aitavad hinnata Euroopa poliitikavaldkondades tehtavate algatuste vajalikkust ning edenemist. Ühtlasi on ühtlustatud ja võrreldav statistika hädavajalik ka avalikkuse arusaamade kujundamiseks Euroopast, kodanike osalemiseks Euroopa tuleviku üle peetavatel aruteludel ja demokraatlikus protsessis ning ettevõtjate osalemiseks ühtsel turul.

Euroopa Liidu laienemine ja integratsiooni süvenemine kajastuvad ka Euroopa statistikasüsteemis endas. Euroopa statistikasüsteemi strateegiate ja meetmete raames toimub pidev mõistete ja meetodite ühtlustamine ning vajaduse korral ka koostamisprotsesside integreerimine ning ühiste koostalitluslike süsteemide rakendamine. Euroopa statistikasüsteem peab oma struktuure, strateegiaid ja meetmeid siiski edasi arendama, et tagada süsteemi kvaliteedi ja tõhususe säilitamine ja arendamine kõikide kasutajate vajadusi arvestades. Samuti võib ametliku statistika valdkonnas tehtav teadustöö aidata kaasa ühenduse statistika infrastruktuuri, tõhususe ja kvaliteedi arendamisele.

Eesmärgid programmiperioodil: Jätkatakse „ühise statistilise keele” mõistete, liigituste ja meetodite edasist ühtlustamist, väljatöötamist ja rakendamist. Kõnealuse valdkonna kõige olulisemate meetmete hulka kuuluvad Euroopa arvepidamissüsteemi läbivaatamine ja majanduse tegevusalade klassifikaatori NACE rev. 2 rakendamine. Koostatakse Euroopa riikidevaheliste ettevõttegruppide statistika register ja see integreeritakse statistika kogumise protsessidesse. Koostöös muude asjaomaste EÜ talitustega, Euroopa Keskpankade Süsteemiga ja rahvusvaheliste organisatsioonidega jätkatakse standardite ja ühiste vahendite väljatöötamist ja rakendamist, mis on vajalikud statistiliste andmete ja metaandmete tõhusaks ja turvaliseks vahetamiseks Euroopa statistikasüsteemi raames. Nimetatud standardid jõustatakse kõikides asjakohastes tegevusvaldkondades. Luuakse ja võetakse kasutusele metaandmete repositoorium, millele pääsevad juurde nii kasutajad kui ka tootjad ning mis ühendab kogu statistika koostamise tsükli jooksul kogutud andmeid ja metaandmeid. Propageeritakse laiemat Interneti kasutamist nii, et see hõlmaks mitte üksnes statistiliste andmete levitamist lõppkasutajate hulgas, vaid ka statistika koostamise protsessi muid osi. Töötatakse välja Euroopa statistikasüsteemi konfidentsiaalsuse tagamise põhimõtted ja vahendid ja rakendatakse neid. Ühtlasi tuleb välja töötada ja rakendada ühtlustatud vahendeid volitatud teadlastele optimaalse juurdepääsu võimaldamiseks anonüümseks muudetud mikroandmetele. Avalikustamisega kaasnevat riski hinnatakse piisava tõsidusega ning töötatakse välja tehnilised vahendid statistilistele andmetele juurdepääsu lihtsustamiseks ning andmete jagamiseks. Töötatakse välja võimalused abivahendite vahetamiseks Euroopa statistikasüsteemi raames. Sel eesmärgil edendatakse avatud lähtekoodiga tarkvara (OSS) kasutamist. Võetakse tarvitusele abinõud ametliku statistika valdkonnas tehtud teadustöö tulemuste paremaks kasutamiseks. |

- 2. SUHTED HUVIRÜHMADEGA

2.1. Euroopa statistikasüsteem

Eurostat (Euroopa Ühenduste Statistikaamet) vastutab ELi poliitikavaldkondade jaoks vajaliku ühenduse statistika koostamise eest. Ühenduse statistika tõhusaks kogumiseks kõnealuse programmi raames, mille puhul liikmesriikide ametiasutused vastutavad ühtlustatud riikliku statistika koostamise eest ja Eurostat vastutab ühenduse statistika koostamise eest, kasutades selleks peamiselt riiklike statistikaasutuste edastatud andmeid, on vaja tihedat ja kooskõlastatud koostööd. See koostöö toimub Euroopa statistikasüsteemi kaudu.

Euroopa statistikasüsteemi (ESS) puhul on tegemist partnerlusega, mis hõlmab Eurostati, ja riiklikke statistikaasutusi, mis vastutavad liikmesriikides Euroopa statistika koostamise ja avaldamise eest kooskõlas Euroopa statistikat käsitlevate tegevusjuhenditega. Eurostat tagab selle süsteemi juhtimise ja kooskõlastamise ELi poliitikavaldkondi toetava statistika õigeaegseks koostamiseks.

Kogemuste, parimate tavade, oskusteabe ja olulisemate metoodikate vahetamine Euroopa statistikasüsteemi liikmete vahel on samuti oluline süsteemi ladusaks toimimiseks. Seda edendatakse Euroopa statistikaalase koolitusprogrammi väljatöötamise kaudu.

Eesmärgid programmiperioodil: Komisjon ja liikmesriigid aitavad asjakohasete algatustega saavutada täielikku vastavust Euroopa statistikat käsitlevatele tegevusjuhenditele. Luuakse struktuurid ja menetlused, mis võimaldavad kontrollida, kas Eurostati ja riiklike statistikaasutuste tegevus vastab Euroopa statistika tegevusjuhenditele, ning pakkuda asjakohast nõustamist. Süsteemi täiendab kõrgetasemeline nõuandev organ. Kehtestatakse Euroopa ametliku statistika kvaliteedimärgistuse kord. Euroopa statistikaalase koolitusprogrammi eesmärk peab olema Euroopa statistika kvaliteedi üldine parandamine statistikute kvalifikatsiooni tõstmise, nende sõltumatuse edendamise ning teoreetilise ja praktilise koolituse toetamise, parimate tegutsemistavade ja kogemuste vahetamise kaudu. |

- 2.2. Koostöö kasutajatega

Oluline on jätkata elavat dialoogi ühenduse statistika kasutajatega nende vajadusi, statistika tegelikku kasutamist ja prioriteete käsitlevates küsimustes. Praegune koostöö kasutajatega on kasulik ning hõlmab muu hulgas majandus- ja sotsiaalvaldkonna statistilise teabe Euroopa nõuandekomitee (CEIES) tegevust, koostööd Euroopa kutseorganisatsioonidega ja ametlikke arutelusid komisjoni talitustega statistika tööprogrammi üle. Kuna ühenduse statistika kasutajate arv kasvab ning kasutajate vajadused muutuvad üha mitmekesisemaks, tugevdab Eurostat dialoogi Euroopa statistikasüsteemi ja selle kasutajate vahel.

Eesmärgid programmiperioodil: Lähendatakse statistika kasutajaid ja koostajaid, tihendades kasutajate eri rühmade ja võrgustike vahelist suhtlust. Uuritakse ennetavalt kasutajate vajadusi. See võimaldab Euroopa statistikasüsteemil tekkivatele vajadustele tõhusamalt reageerida. Tugevdatakse majandus- ja sotsiaalvaldkonna statistilise teabe Euroopa nõuandekomiteed. See muudab ühenduse statistika arengu kasutajakesksemaks. |

- 2.3. Tehniline koostöö ELi-väliste riikidega

Tehniline koostöö ELi mittekuuluvate riikidega EL vajab oma suhetes naaberriikide ning maailma muude riikide ja piirkondadega usaldusväärset ametlikku statistikat nende riikide majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste kohta. Käimas on laiaulatuslik tehniline koostöö nimetatud riikide statistikaalase suutlikkuse suurendamiseks ning ELi poliitikavaldkondade väljatöötamiseks vajaliku statistika esitamiseks. See tegevus on eriti oluline ELi kandidaatriikide puhul. Nimetatud koostöös kasutatakse paljude Euroopa statistikasüsteemis osalevate partnerite kogemusi.

Eesmärk programmiperioodil: Keskendutakse piirkondlike arengukavade koostamisele ja elluviimisele ning tagatakse statistiliste meetmete tihe seotus ELi programmide laiemate eesmärkidega. |

- 2.4. Koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega

Statistika peab olema võrreldav nii ELi liikmesriikide vahel kui ka laiemal rahvusvahelisel tasandil, seepärast toetuvad paljud Euroopa statistikasüsteemi tegevusvaldkonnad rahvusvaheliselt kokkulepitud metoodikale. Sageli võetakse Euroopa statistikasüsteemi raames juhtimine enda kätte ning töötatakse välja oma standardid enne ülemaailmsete standardite koostamist. Sellistel juhtudel on oluline arvestada ülemaailmsete metoodikate koostamisel Euroopas tehtud tööga. Rahvusvaheline koostöö hõlmab ka suuremate projektide ühisjuhtimist ning tööprogrammide ja andmete kogumisega seotud tegevuste kooskõlastamist, et vältida dubleerimist.

Kogemused on näidanud, et kooskõlastatud ühine seisukoht on oluline selliste ELi prioriteetide kehtestamiseks, mis mõjutavad arengustrateegiat ning rahvusvaheliste statistikasüsteemide arendamist ja ühtlustamist. Seetõttu ongi hakatud pöörama rohkem tähelepanu ELi seisukohtade väljatöötamisele ja kooskõlastamisele enne kõrgetasemelisi rahvusvahelisi kohtumisi.

Eesmärgid programmiperioodil: EL peab olema pidevalt esindatud kõige olulisematel rahvusvahelistel statistika-alastel foorumitel ja kooskõlastama oma seisukohti, eelkõige ELi poliitikavaldkondade jaoks esmatähtsates küsimustes. Edendatakse rahvusvahelist koostööd ja tööprogrammide kooskõlastamist, et vältida töö dubleerimist ning parandada rahvusvahelise statistika võrreldavust. |

- 3. VAHENDID

3.1. Seadusloome parandamine

Määruse 322/97 artikli 3 lõikes 2 nähakse ühenduse statistikaprogrammi rakendamiseks ette kolme liiki statistilisi üksikmeetmeid: esiteks, kaasotsustamismenetluse korra kohaselt vastu võetud õigusaktid, millega saab rakendusvolitused komisjonile delegeerida; teiseks, komisjoni otsemeetmed, mille kasutamine on piiratud: selline meede ei tohi kesta kauem kui üks aasta, lisaks sellele peavad kogutavad andmed olema juba kättesaadavad või kättesaadavaks muudetavad riiklike ametiasutuste vastutusalas ning kõik riiklikul tasandil seoses selliste meetmetega tehtud täiendavad kulutused katab komisjon; kolmandaks, kokkulepped Eurostati ja liikmesriikide ametiasutuste vahel.

Enamikul juhtudel, kui statistika kogumine on vajalik, tuleks eelistada õigusaktide jõustamist vastavalt asutamislepingu sätetele. See põhineb realistlikul seadusandluspoliitikal ja on kooskõlas komisjoni poliitikaga, mille eesmärgiks on õigusaktide lihtsustamine ja otstarbekohasemaks muutmine. Uued seadusandlikud algatused tuleb ette valmistada koostöös huvirühmadega ning need peaksid vastama kasutajate vajadustele, vältides andmeesitajate liigset koormamist ning arvestades nõuetekohaselt prioriteete, kulusid ja tarnimisvõimalusi.

Eesmärgid programmiperioodil: Tehakse algatusi kokkulepete asendamiseks ühenduse õigusaktidega valdkondades, kus ühenduse statistikat kogutakse korrapäraselt ja on saavutatud piisav tehniline küpsus. Tehakse algatusi õigusaktide uuendamiseks ja lihtsustamiseks teatavates keerukate ühenduse õigusaktidega reguleeritud statistikavaldkondades. Tehakse algatusi õigusaktide tühistamiseks või muutmiseks valdkondades, kus ühenduse õigusaktid ei kajasta tõhusalt kasutajate vajadusi, prioriteete ega sotsiaal-majanduslikku ja tehnoloogilist tausta. |

- 3.2. Vastavuse kontrollimine

Ühenduse statistika kvaliteet peab vastama teaduslikele nõudmistele ning asutamislepingu ja teiseste õigusaktide põhimõtetele. Seepärast on õigusaktide kohaldamise tõhus ja süstemaatiline järelevalve väga oluline. Tuleb järgida üldist seostatud vastavusstrateegiat, mille koostamisel on aluseks võetud realistliku seadusandluspoliitika põhimõtted, liikmesriikide kohustus süstemaatiliselt kohaldada statistikaalaseid õigusakte ning seostatud ja süstemaatiline vastavuse järelevalve. Tihedad sidemed pädevate riiklike ametiasutustega kõikidel tööetappidel on üks osa vastavuse loomise protsessist.

Eesmärk programmiperioodil: Tagatakse süstemaatiline järelevalve statistika vastavuse üle ühenduse õigusaktidele. |

- 3.3. Kasutajate vajadustele reageerimise võime suurendamine

Parandamaks kasutajatele osutatavaid statistikaalaseid teenuseid ja Euroopa statistikasüsteemi kui terviku tõhusust, on vaja pöörata suuremat tähelepanu Euroopa poliitikavaldkondade põhivajadustele. Selleks tuleb kasutada lähenemisviisi „Eelkõige Euroopa jaoks”, mis on pragmaatiline strateegia ühenduse poliitikavaldkondade jaoks eriti oluliste Euroopa koondnäitajate koostamise lihtsustamiseks. Ühtlasi tuleb Euroopa statistikasüsteem paindlikumaks muuta ning suurendada selle võimet koheselt reageerida kasutajate muutuvatele vajadustele.

Eesmärgid programmiperioodil: Suurendatakse statistiliste süsteemide sidusust. See aitab erinevate statistiliste allikate kombineerimise abil tõhusamalt reageerida kasutajate vajadustele. Teatavatel juhtudel laiendatakse lisaküsimustike kasutamist ühenduse statistilistes uuringutes. See suurendab uutele vajadustele reageerimise võimet. Hakatakse rohkem kasutama nõuete diferentseerimist vastavalt riikide osatähtsusele Euroopa koondnäitajates. See vähendab oluliselt teatavate riiklike ametiasutuste kulusid ja andmeesitajate koormust. Ühtlasi parandab see ELi koondnäitajate ajakohasust. Teatavatel juhtudel võib kasutada Euroopa valimeid kvaliteetsete andmete saamiseks Euroopa koondandmete tasandil. See parandab sidusust ja võrreldavust ning muudab statistika koostamise protsessi sujuvamaks. |

- 3.4. Ühenduse eesmärkide saavutamist toetavate meetmete rahastamine

Kasutajate vajaduste õigeaegse rahuldamise eesmärgil võib komisjon toetada statistika väljatöötamist ning Euroopa statistikasüsteemi suutlikkuse suurendamist teenus- või toetuslepingute sõlmimisega.

Eesmärk programmiperioodil: Olemasolevaid ressursse võimalikult tõhusalt kasutades tagatakse teenus- ja toetuslepingute sõlmimisega statistika optimaalne areng ning Euroopa statistikasüsteemi võimsuse suurenemine. |

- 3.5. Partnerite ekspertteadmiste kasutamine ühenduse eesmärkide saavutamiseks

Euroopa statistikasüsteemi eesmärkide saavutamine ning kasutajate kasvavate vajaduste rahuldamiseks vajalike programmide, protsesside ja toodete täiustamine ei nõua üksnes piisavaid vahendeid, vaid ka loovust ja pädevust kogu Euroopa statistikasüsteemilt. Seepärast tuleb sünergia loomiseks ja üldise tõhususe ja kvaliteedi parandamiseks teatavaid tegevusi korraldada uudsel viisil, mis võimaldab kasutada ekspertteadmisi ja parimaid tavasid.

Eesmärk programmiperioodil: Kehtestatakse ühised struktuurid, abivahendid ja protsessid, kaasates sellesse tegevusse riiklikud ametiasutused ja asjaomased EÜ talitused ning lihtsustades teatavate liikmesriikide spetsialiseerumist konkreetsetele statistikaalastele tegevustele, millest saab kasu kogu Euroopa statistikasüsteem. |

- 3.6. Avaldamine

Avaldamise eesmärgid ja vahendid muutuvad programmi kestel oluliselt ning see muudab nii avaldamisfunktsiooni ennast kui avaldab ka suurt mõju statistika tootmise protsessi muudele etappidele.

Interneti kiire areng ja suurenev kättesaadavus teevad sellest tulevikus statistiliste andmete avaldamise esmase vahendi. See suurendab oluliselt võimalike kasutajate hulka ja loob seeläbi uusi avaldamise võimalusi. Lisaks võimaldab see tugevdada koostööd Eurostati ja riiklike statistikaasutuste vahel. Samas tuleb Interneti puhul pöörata erilist tähelepanu andmete kasutajasõbralike esitamisviiside väljatöötamisele, mis aitaksid kasutajatel statistikat paremini üles leida, kuvada ja mõista. Andmete avaldamine praegusel viisil – paberkandjal trükised ja elektroonilised andmekandjad väljaspool võrgukeskkonda – jääb avaldamise täiendavaks vormiks ja ka seda tuleb arendada. Andmete avaldamise jaoks on oluline piisavate kasutajat toetavate struktuuride olemasolu ja teabevahetus kasutajate rühmadega.

Eesmärgid programmiperioodil: Arendatakse Eurostati veebilehe sisu, kasutamise lihtsust ja funktsionaalsust parimate tegutsemistavade kohaselt. Tehakse koostööd muude Euroopa statistikasüsteemi avaldamisplatvormidega, eesmärgiga lihtsustada veebilehtede kasutamist ning suurendada statistilise teabe väärtust kasutajate jaoks. |

- 3.7. Kulude ja saadava kasu tasakaal

Euroopa statistikasüsteem peab tähelepanelikult jälgima tasakaalu ühenduse poliitikaga seotud teabevajaduste ning ELi, siseriiklikul ja piirkondlikul tasandil teabe kogumiseks vajalike ressursside vahel. Siseriiklikul tasandil piisavate ressursside olemasolu on eriti olulise tähtsusega ELi poliitikat käsitlevate otsustega seotud statistilise teabe nõuete rahuldamisel. Oluline on ka piisava paindlikkuse säilitamine, mis võimaldab riiklikel ametiasutustel kõige tõhusamal viisil rahuldada ühenduse statistilise teabe vajadusi.

Prioriteedid määratakse kindlaks kolme kõrgema taseme juhtpõhimõtte kohaselt:

- kasutajate vajaduste hindamine, sealhulgas olulisus ühenduse tasandi poliitika väljatöötamise jaoks;

- andmeesitajate, liikmesriikide ja komisjoni kulusid mõjutavate tegurite hindamine;

- teatava statistika kulutasuvust mõjutavate statistiliste eriküsimuste hindamine, mille hulka kuulub statistika erinevate kvaliteedikomponentide, näiteks „täpsuse” ja „õigeaegsuse” vahelise kompromissi leidmine ning aruandluskohustuse täitmise paindlikumaks muutmise võimalused, arvestades Euroopa põhivajadusi.

Aastaste statistika tööprogrammide suurima üldise kulutasuvuse saavutamiseks ja tegevusprioriteetide tasakaalustamiseks kohaldatakse nimetatud põhimõtteid läbipaistvalt ja kooskõlas Eurostati ja liikmesriikide koostöös koostatava ja täiendatava praktilise tegevusjuhisega.

Eesmärgid programmiperioodil: Kehtestatakse ühenduse statistika praeguste valdkondade süvitsi läbivaatamise ning uute või oluliselt muutunud kasutajate soovide hindamise metoodika. See on vajalik ühenduse statistika jätkuvaks tõhustamiseks, aidates tuvastada nõudeid, mida enam ei ole vaja täita või mille täitmist võib piirata, ning muudetud või uute statistiliste algatuste rakendamiseks. Statistilistes valdkondades, mille andmete esitamine paneb ettevõtetele suure koormuse, tuleb võtta meetmeid järelevalve korraldamiseks ning leida viise nimetatud koormuse vähendamiseks. Haldusandmete ulatuslikum kasutamine statistikas on oluline abivahend. Valdkondades, kus andmete esitamise koormus on kõige suurem, tuleb kindlaks määrata sihtülesanded nimetatud koormuse vähendamiseks. |

- II LISAVIIEAASTANE STATISTIKAPROGRAMM: EESMÄRGID JA MEETMED

Käesolevas lisas esitatakse kokkuvõte statistika vajadustest ja nõuetest, lähtudes Euroopa Liidu poliitikavaldkondade vajadustest. Esimeses osas käsitletakse poliitika üldprioriteete toetavaid valdkondadevahelisi statistilisi tegevusi, järgmistes osades on need vajadused liigitatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu jaotiste põhjal. See võib tekitada kordusi, kuna teatavad statistikatoimingud on seotud enam kui ühe jaotisega. Käesolevas lisas esitatakse iga poliitikavaldkonna õiguslik raamistik ning kirjeldatakse praegust olukorda ja viie aasta jooksul kavandatavaid peamisi algatusi.

Igal aastal arutatakse liikmesriikidega komisjoni määratud prioriteete, et oleks võimalik teha ettepanekuid uue õigusliku aluse ja selle rakendusmeetmete vastuvõtmise protsessi lisatavate statistiliste nõuete lihtsustamise kohta. Liikmesriikidega arutatakse korrapäraste ajavahemike järel andmete kogumise parimaid tavasid eesmärgiga lihtsustada ja ajakohastada andmekogumismetoodikat ja kergendada seeläbi andmeesitajate koormust.

Ühenduse poliitika üldiseid prioriteete toetavad valdkondadevahelised statistikatoimingud

STRUKTUURINÄITAJAD JA SÄÄSTVA ARENGU NÄITAJAD

Õiguslik raamistik

Struktuurinäitajad tulenevad Lissaboni strateegiast, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 2000. aasta märtsis, ja on suunatud peamiselt majanduskasvu edendamisele ja tööhõive suurendamisele kooskõlas 2005. aasta majanduskasvu ja töökohtade loomise ühtsete suunistega (EÜ asutamislepingu artikkel 99). Säästva arengu näitajatele pandi uus alus säästva arengu strateegiaga, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 2006. aasta juunis.

Hetkeolukord

Nii Lissaboni strateegia kui ka säästva arengu strateegia (mis mõlemad hõlmavad mitut valdkonda) rakendamise ja mõju jälgimiseks on vaja statistikat ja statistilisi näitajaid. Pidevalt tehakse tööd selle nimel, et kohandada näitajaid tegelike vajadustega ning parandada avaliku teabe kvaliteeti.

Mõne valdkonna jaoks – näiteks toidu ohutus ja kvaliteet, kemikaalid ja pestitsiidid, tervishoid ja keskkond, ettevõtete vastutus, bioloogiline mitmekesisus, loodusvarad, transport, mere ökosüsteemid, head haldustavad ja finantsteenused – ei ole veel välja töötatud piisavalt näitajaid.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

- Struktuuri- ja säästva arengu näitajaid kohandatakse kasutajate uute vajadustega ja riikide tegevuskavadega.

- Koostöös komisjoni muude talitustega ja Euroopa Keskkonnaagentuuriga töötatakse välja uued säästva arengu näitajad, mis vastavad paremini praegustele ja tulevastele vajadustele, eeskätt toidu ohutuse ja kvaliteedi, kemikaalide ja pestitsiidide, tervishoiu ja keskkonna, ettevõtete vastutuse, bioloogilise mitmekesisuse, loodusvarade, transpordi, mere ökosüsteemide, maakasutuse ja heade haldustavade osas; vajaduse korral arendatakse edasi piirkondlikke jaotusi.

- Parandatakse praeguste näitajate kvaliteeti ja viiakse lõpule avaldatud näitajate kvaliteedi kirjeldamine.

- Avaldatakse suuremal hulgal teavet nii struktuuri- kui ka säästva arengu näitajate kohta, lähtudes nende aluseks olevate strateegiate olulisusest.

Laienemine

Õiguslik raamistik

Ühinemisläbirääkimiste läbiviimiseks vajab komisjon terviklikku usaldusväärset statistikakogumit, mille kogumise metoodika oleks võrreldav Euroopa Liidu riikide omaga. Statistikaalast abi uutele liikmesriikidele, kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatriikidele reguleeritakse tugeva õigusliku raamistiku, sh ühinemisakti ja nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrusega (EÜ) 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend .

Hetkeolukord

Oma eesmärkide saavutamiseks statistikaalase abi valdkonnas tuleb ELil tegeleda kolme üsna erineva ülesandega:

- integreerida võimalikud uued liikmesriigid kõikidesse ühenduse mehhanismidesse, mille hulka kuuluvad näiteks omavahendite süsteem ja struktuurifondid;

- valmistada kandidaatriike nõuetekohaselt ette ühinemiseks, osaledes läbirääkimisprotsessis ning jälgides, kuidas nimetatud riigid oma kohustusi ühinemisega lõppeva läbirääkimisperioodi jooksul täidavad;

- jätkata ülejäänud kandidaatriikide ettevalmistamist ning aidata neil saavutada täielik vastavus ühenduse olemasolevatele õigusaktidele.

Sellega seatakse kõrgeid nõudmisi kandidaatriikide statistikale. Äärmiselt vajalik on majanduse põhistatistika, mis hõlmab SKT valdkondlikku ja piirkondlikku jaotust, rahvastikku, tööhõivet jms. Tähtis on ka ühtse turu rakendamist mõõtev statistika, mis hõlmab näiteks selliseid piiriülese mõjuga tegevusi nagu kaubavahetus, teenuskaubandus ja asutamisvabadus, samuti maksebilanssi, kapitalivoogusid, isikute liikuvust, tööstustoodangut ja tööstuse struktuuri jne. Lisaks esitatakse teatavaid nõudmisi ühinemisläbirääkimiste seisukohalt tundlike sektorite statistikale, et toetada ELi poliitikat sellistes tähtsates valdkondades nagu põllumajandus, transport, regionaalpoliitika ja keskkond.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

- Võrreldavate andmete kogumist peamiste poliitikavaldkondade jaoks konsolideeritakse läbirääkimisteks ja komisjonisiseseks kasutamiseks.

- Jätkatakse uute liikmesriikide, kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide abistamist nende statistikasüsteemide ühenduse nõuetega kooskõlla viimiseks.

I JAOTIS

KAUPADE VABA LIIKUMINE

ÕIGUSLIK RAAMISTIK

Asutamislepingu sätted: artikkel 133 (ühine kaubanduspoliitika). Asjaomaseid statistikavaldkondi reguleerivad õigusaktid: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3330/91 kehtetuks tunnistamise kohta; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 184/2005 ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta.

Hetkeolukord

Eelmise programmiperioodi suurimateks saavutusteks olid kaubandusstatistikat käsitlevad peamiselt Intrastati (statistikasüsteem liikmesriikidevahelise kaubanduse mõõtmiseks) määrusest tulenevad muudatused õigusaktides, Intrastati andmete esitamise süsteemi rakendamine uutes liikmesriikides ja kombineeritud nomenklatuuri kaubanimetuste arvu vähendamine. Need parandused, mis võimaldavad makromajanduslikke muutusi nõuetekohaselt tõlgendada ning hinnata ELi ja liikmesriikide konkurentsivõimet, tehti nii ühenduse kui ka liikmesriikide tasandil statistiliste andmete kasutajate vajaduste parema rahuldamise eesmärgil. Samaaegselt tõhustati statistiliste andmete kogumist ja töötlemist, vähendades seeläbi statistilise teabe esitajatele langevat halduskoormust. Saavutatud tulemused vastavad üldiselt Lissaboni arengustrateegia eesmärkidele.

Ajavahemikuks 2008–2012 seatud eesmärk on jätkata lihtsustamist ning ühtlustada kaupade rahvusvahelist liikumist ja maksebilansi statistikat käsitlevaid eri statistikaliike, otsides samal ajal võimalusi kaubanduse statistiliste andmete ja nomenklatuuride seostamiseks muude statistika liikidega, peamiselt ettevõtlusstatistikaga või tööstuse nomenklatuuridega. Tulemuseks peaks olema liikumine kaubandusstatistika kogumise ja kasutamise lihtsama, läbipaistvama ja arusaadavama raamistiku suunas, mis vähendaks veelgi ettevõtetele langevat halduskoormust ning aitaks seeläbi kaasa Euroopa majanduse konkurentsivõime tõstmisele. Ühtlasi peaks seoste loomine statistika eri liikide vahel võimaldama ELis kasutusele võtta uusi majandus- ja struktuuriarengu ning ressursside jätkusuutliku kasutamise analüüsimise viise.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

- Komisjon teeb ettepaneku võtta Intrastati statistika puhul kasutusele ühesuunalise voo süsteem, mis jõustuks 2010. aastal.

- Töötatakse välja meetodid ja vahendid ettevõtetelt nõutava statistilise teabe eri liikide paremaks ühitamiseks.

- Suurendatakse kaubandusstatistika ja maksebilansistatistika omavahelist kooskõlastatust.

II JAOTIS

PÕLLUMAJANDUS

Õiguslik raamistik

Põllumajandusstatistika kajastab ELi põllumajanduse integratsiooni kõrget taset, ühise põllumajanduspoliitika tähtsust ELi eelarves ning põllumajandusstatistika keskset rolli ühise põllumajanduspoliitikaga seotud otsuste tegemisel.

Hetkeolukord

Traditsiooniline põllumajandusstatistika on ka edaspidi ühise põllumajanduspoliitika (eelkõige turukorralduse) jaoks vajalik ning seda tuleb konsolideerida ja ratsionaliseerida. Teisalt vajavad uue poliitika mureküsimused (maaelu areng, vastavus keskkonnanõuetele ja keskkonnamõjud, toiduohutus) struktuurilist statistikat, mida ei pea väga sageli esitama, kuid mis vajab üksikasjalikke ja vahel ka geograafilisi erijaotusi, mis sobivad näiteks pinnase, vesikondade ja bioloogilise mitmekesisuse ruumiliste andmete jaoks. Sellega seoses on väga väärtuslik teabeallikas 2010. aasta põllumajandusloendus.

Euroopa Komisjoni mahepõllunduse tegevuskava üks põhiettepanek keskendub mahepõllumajanduslike toiduainete turu teadmistepõhisele arengule. Sel eesmärgil kavandatakse statistiliste andmete kogumist mahepõllumajanduslike toodete tootmise ja turustamise kohta. ELi põllumajandusstatistika süsteemi õiguslikku vormi lihtsustatakse lähitulevikus ning seda hakatakse rakendama nii ELis kui ka kandidaatriikides.

Erilist tähelepanu pööratakse metsade ja puidutööstuse keskkonnasõbralikku ja säästvat majandamist käsitlevate näitajate väljatöötamisele. ELi metsanduse tegevuskava vajab järelevalvet ka pärast ajavahemikuks 2006–2007 kavandatud käivitusfaasi.

Kalandusstatistika programm käsitleb kehtivate õigusaktide jätkuvat rakendamist, hõlmates sealhulgas akvakultuuride statistikat, sotsiaalmajanduslike ning jätkusuutliku arengu näitajate täiustamist ning kalandustoodete tarnebilansi arendamist. Eurostat jälgib kavandatud merenduspoliitika väljatöötamist ja kohandab oma tööprogrammi sellele vastavalt.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

- 2010. aastal korraldatakse õigusaktidele vastav põllumajandusloendus (tulemused selguksid hiljemalt 2011. aastaks), samuti viinamarjaistanduste kümne aasta uuring. 2007. aasta põllumajandusettevõtete struktuuriuuringu tulemused avaldatakse 2008. aastal (samuti 2007. aasta viljapuudeuuringu tulemused).

- Korraldatakse põllumajanduslike tootmismeetodite, maakasutuse, sisendite kasutamise ja mahepõllumajanduse uuringud vastavalt asjaomastele õigusaktidele.

- Korraldatakse põllukultuuride ja loomatoodangu uuringud vastavalt parandatud õigusaktidele. Kavandatakse õigusakte kehtiva seadusandluse ühitamiseks ja lihtsustamiseks.

- Olenevalt praeguse teostatavusuuringu tulemustest võib osutuda vajalikuks andmete kogumine põllumajanduslike kodumajapidamiste tulu kohta.

- Arendatakse edasi ja avaldatakse maaelu arengunäitajaid ja põllumajanduslikke keskkonnanäitajaid.

- Erilist tähelepanu pööratakse põllumajandusstatistika kogumise ja kinnitamise tõhusama süsteemi väljatöötamisele.

- Kogutakse uut statistilist teavet ja kasutatakse seda komisjoni poolt praegu kavandatava merenduspoliitika arendamiseks.

III JAOTIS

ISIKUTE, TEENUSTE JA KAPITALI VABA LIIKUMINE[11]

ÕIGUSLIK RAAMISTIK

Kapitali ja teenuste vaba liikumine on ELi siseturu jaoks keskse tähtsusega. See on osa niinimetatud põhivabadustest, mis on ühtse turu aluseks. Euroopa Komisjon vajab usaldusväärset ja võrreldavat statistilist teavet, et jälgida kapitali ja teenuste vaba liikumist käsitlevate asutamislepingu sätete nõuetekohast ja õigeaegset kohaldamist.

Kapitali vaba liikumist reguleerivad sätted on esitatud EÜ asutamislepingu artiklites 56–60. Piiriüleste teenuste osutamise vabadus on sätestatud asutamislepingu artiklis 49. Asjaomaseid statistikavaldkondi reguleerivad õigusaktid: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 184/2005 ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta; Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1608/2003/EÜ teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta; komisjoni ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus välisfiliaalide struktuuri ja tegevust käsitleva ühenduse statistika kohta (KOM(2005) 88 lõplik).

Hetkeolukord

Teenuste ja kapitali vaba liikumise üha kasvav tähtsus suurendab nõudmist kvaliteetse statistika järele. Vaja on avaldada asjaomaseid andmeid õigeaegselt ja kohandada süsteemi poliitikakujundajate muutuvate vajadustega, suurendamata samas andmeesitajate koormust.

Alates 2006. aastast parandatakse maksebilanssi käsitleva määruse rakendamisega teenuskaubanduse ja otseinvesteeringute andmete kvaliteeti. Lisaks võimaldab välisfiliaalide statistika mõõta tootmissüsteemide üleilmastumist. Koostatav statistika hõlmab jätkuvalt nii ELi välis- kui ka sisekaubandust ning vastab seega ühtse turu vajadustele.

Hargmaiste ettevõtete tähtsus kasvab ja see nõuab uute andmekogumisviiside kasutuselevõtmist. Määrus hõlmab üksikandmete edastamist Eurostatile hargmaiste kontsernide kohta ja liikmesriikidele ühtlustatud teabe vormis antud tagasisidet, mille põhjal koostatakse ühenduse hargmaiste kontsernide register (EuroGroups), mis rakendub täielikult alates 2008. aastast.

Euroopa poliitikakujundajate, riikide seadusandjate ja postiettevõtete jaoks on väga oluline kvaliteetne postiteenuste statistika, mis aitaks kaasa avatud postiteenuste turu väljakujunemisele. Andmekogumise metoodika põhineb 2006. aasta pilootuuringu hinnangul.

Teadus- ja arendustegevuse ning sellega seotud inimressursside rahvusvahelistumine on Euroopa majanduse edukaks toimimiseks keskse tähtsusega. Seetõttu on oluline koguda maksebilanssi, välisfiliaale ja hargmaiseid ettevõtteid käsitleva statistika raames ka andmeid teadus- ja arendustegevuse kohta.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

- Kõigis asjaomastes valdkondades hakatakse kohaldama NACE rev. 2 majandustegevuse klassifikaatorit koos üksikasjalikuma teenuste jaotusega.

- Tagatakse kesksete õigusaktide (maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse, välismaiste otseinvesteeringute ja välisfiliaalide kohta) rakendamine ja ajakohastamine.

- Täiendatakse teadus- ja arendustegevuse rahvusvahelistumise mõõtmist.

- Jätkatakse nii ELi kui ka kolmandate riikide kodanike elamislubade statistika koostamist seni, kuni see on ühenduse poliitika jaoks vajalik.

IV JAOTIS

VIISA-, VARJUPAIGA-, SISSERÄNDE- JA MUU ISIKUTE VABA LIIKUMISEGA SEOTUD POLIITIKA [12]

ÕIGUSLIK RAAMISTIK

Tuleb arendada sisserände- ja varjupaiga- , samuti kuritegevuse ja kriminaalasjade statistikat, nii et see toetaks komisjoni tegevuskava Haagi programmi elluviimiseks õiguse, vabaduse ja turvalisusega seotud küsimustes. Tegevuskava hõlmab ettepanekuid rändevoogude juhtimise, sisserändajate sotsiaalse ja majandusliku integreerimise, piirikontrolli, varjupaigapoliitika ning julgeoleku tugevdamise kohta kuritegevuse vastaste ühismeetmete abil, mis on suunatud eeskätt organiseeritud kuritegevuse vastu. Nende meetmete toetamiseks on vaja oluliselt parandada statistika kättesaadavust ja kvaliteeti. See on eriti oluline seoses nelja uue fondiga, mida kavatsetakse rakendada ajavahemikuks 2007–2013 kavandatud solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise raamprogrammi osana.[13] Nimetatud arendustöö algab enne 2008. aastat ning jätkub käesoleva statistikaprogrammi kehtivusajal ja ka pärast selle lõppemist.

Hetkeolukord

Migratsiooni- ja varjupaigastatistika kasutamist takistavad praegu tõsised probleemid: andmete piiratud kättesaadavus ja puudulik ühtlustatus. Praegu võetakse meetmeid nende puuduste kõrvaldamiseks ja see töö jätkub kogu programmiperioodi jooksul. Olukorda aitab parandada ühenduse migratsiooni- ja varjupaigastatistikat käsitleva uue õigusakti rakendamine programmi algusaastatel. Kuritegevuse statistikat koostatakse ELi tegevuskava (2006–2010) kohaselt, mis käsitleb sidusa ja tervikliku raamistiku väljatöötamist kuritegevuse ja kriminaalõiguse näitajate mõõtmiseks. Uuritakse, kas õigusliku aluse loomine sellise statistika jaoks on teostatav ja vajalik.

Tunnistades suurte erinevuste olemasolu riiklikes migratsiooni- ja varjupaigastatistika ning kuritegevuse ja kriminaalasjade statistika süsteemides, keskenduvad statistika võrreldavuse parandamise meetmed pigem statistikatoodangu ühtlustamisele kui ühiste andmeallikate ja menetluste kehtestamisele. Mõnel juhul (nt organiseeritud kuritegevuse statistika puhul) võib osutuda siiski vajalikuks uute andmeallikate väljatöötamine.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

- Viiakse lõpule ühenduse migratsiooni- ja varjupaigastatistikat käsitlevate õigusaktide rakendamine. Sellega luuakse raamistik pikaajaliste meetmete võtmiseks, et tugevdada kõnealuse statistika kättesaadavust, võrreldavust, õigeaegsust ja asjakohasust.

- Arendatakse statistikat, mis annab sotsiaalmajanduslikku teavet sisserändajatest elanikkonna kohta, kasutades selleks muu hulgas tööjõu-uuringu lisaküsimustikke ning teabe kogumist sisserändajate kohta ühenduse 2011. aasta rahvaloenduse programmi raames.

- Arendatakse ühenduse statistikat, mis käsitleb kuritegevust (sealhulgas organiseeritud kuritegevust), ohvristamist ja kriminaalõigust, kasutades sellealase teabe võrreldavuse parandamiseks näiteks ohvristamist käsitleva ühise küsimustiku väljatöötamist ja rakendamist.

V JAOTIS

TRANSPORT

ÕIGUSLIK RAAMISTIK

ELi transpordipoliitika on viimase 15 aasta jooksul kiiresti arenenud. Selle eesmärk on kindlaks määratud 1992. ja 2001. aasta transpordipoliitika valgetes raamatutes ning komisjoni 2006. aasta juuni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Liikumisvõimeline Euroopa – Jätkusuutlik liikuvus meie mandril. Euroopa Komisjoni 2001. aasta transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõte“ (KOM (2006) 314 lõplik). Ühise transpordipoliitika põhieesmärk on transpordisüsteemi optimeerimine, mis võimaldaks üksikute transpordiliikide ja nende kombinatsioonide tõhusat, konkurentsivõimelist, ohutut, turvalist ja keskkonnasõbralikku kasutamist. Suureneva mobiilsuse negatiivsete kõrvalmõjude ärahoidmiseks on vaja muuta transport puhtamaks ja tõhusamaks. ELi transpordipoliitika on säästva arengu strateegia ning Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive tegevuskava elluviimisel keskse tähtsusega.

Hetkeolukord

Ühenduse transpordistatistika peaks moodustama üldise transporditeabe süsteemi, mis sisaldab andmeid kauba- ja reisijatevoogude liikumise, liikluse, infrastruktuuri, transpordiliikide, liiklusvahendite, isikute liikumise, ohutuse, energiatarbimise, keskkonnamõju, transpordikulude, infrastruktuuri investeeringute, transpordiettevõtete, struktuuri- ja säästva arengu näitajate kohta.

Reisijate- ja kaubavoogude ning liikluse statistika tase on kõrge kõigi transpordiliikide puhul, v.a reisijate maanteetranspordi ja mootorita transpordivahendite puhul. Praegu vajaks liiklusstatistika kõigi transpordiliikide puhul täiendamist oluliste andmetega, mida on vaja liiklusummikute, heitgaaside ja muude negatiivsete keskkonnamõjude jälgimiseks. Kaubavedude statistika keskendub endiselt peamiselt üksikutele transpordiliikidele ning ei anna piisavalt teavet mitut transpordiliiki hõlmavate transpordiahelate kohta.

Tänase seisuga ei sisalda transporditeabesüsteem piisavalt teavet transpordiinfrastruktuuri investeeringute ja kulude kohta ega ka geograafiliselt jaotatud andmeid transpordivõrkude ja -voogude kohta, millest ilmneksid seosed liiklusvõrgu geograafilise paiknemise ja võrgu kohta kogutud andmete vahel; see on vajalik selleks, et toetada investeeringuid Euroopa transpordiinfrastruktuuri ja ühenduse regionaalpoliitikasse.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

- Konsolideeritakse ja täiendatakse ühenduse transpordistatistika õiguslikku alust nii, et see hõlmaks kõiki transpordiliike. Jätkatakse näitajate väljatöötamist eri transpordiliikide osatähtsuse kohta nii reisijate- kui kaubaveo puhul. Erilist tähelepanu pööratakse reisijate maanteetranspordile.

- Kogutakse täiendavat statistikat mitut transpordiliiki hõlmavate transpordiahelate ja linnatranspordi kohta, samuti töötatakse välja näitajaid, mis on vajalikud selleks, et jälgida transpordipoliitika täiendamist keskkonna- ja turvakaalutlustega. Muudetakse andmete kogumist infrastruktuuri investeeringutega seotud kulude kohta. Arvestatakse ka logistikanäitajate vajadusega. Eelkõige pööratakse tähelepanu sõiduki läbitud kilomeetritena väljendatud liiklusandmete kogumisele.

VI JAOTIS

KONKURENTSI, MAKSUSTAMISE JA ÕIGUSAKTIDE ÜHTLUSTAMISE ÜLDEESKIRJAD

OTSEST STATISTIKAPROGRAMMI EI OLE VAJA. SELLE JAOTISE JAOKS VAJALIK STATISTILINE TEAVE TULETATAKSE VAJADUSE KORRAL PROGRAMMI MUUDE JAOTISTE JAOKS KOGUTUD ANDMETE JA NÄITAJATE PÕHJAL.

VII JAOTIS

MAJANDUS- JA RAHAPOLIITIKA

ÕIGUSLIK RAAMISTIK

Asutamislepingu sätted: artiklid 99 (majanduspoliitika kooskõlastamine ja järelevalve); 104 (eelarveseisundi jälgimine); 105 (rahapoliitika ja hindade stabiilsus); 133 (ühine kaubanduspoliitika); 269 (omavahendid). Peamised määrused: nõukogu määrus (EÜ nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta; nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1287/2003 rahvamajanduse kogutulu ühtlustamise kohta turuhindades (rahvamajanduse kogutulu määrus); nõukogu otsus nr 2000/597/EÜ Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta; nõukogu määrus (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta; nõukogu määrus (EÜ) nr 2494/95 tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta; nõukogu määrus (EÜ) nr 1165/98 kiirstatistika kohta; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 184/2005 ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta; ELi personalieeskirjad.

Hetkeolukord

Euroopa Liidu makromajanduspoliitika kooskõlastamine ja järelevalve, majandus- ja rahaliidu rahapoliitika elluviimine ning ühenduse struktuuripoliitika vajavad usaldusväärset statistilist toetust. Samuti on äärmiselt tähtis ELi halduseesmärkidele vastava statistika koostamine.

Eurostat ja liikmesriigid peavad tagama Euroopa arvepidamise süsteemi andmeedastusprogrammi eduka rakendamise. Need andmed on konjunktuuritsükli analüüsi ja struktuurianalüüsi aluseks. Tootlikkuse mõõtmise täiendamiseks tehakse märkimisväärset tööd, mida toetab statistikaprojekt Euklems.

ELi halduseesmärkidele vastava statistika koostamine on jätkuvalt oluline. See hõlmab andmete esitamist kogurahvatulu ja käibemaksu kohta omavahendite arvutamiseks, makromajanduse andmeid struktuuripoliitika toetuseks (eelkõige ostujõu pariteeti ) ning andmeid, mida on vaja ELi ametnike töötasu ja pensionide arvutamiseks.

Jätkuvalt kontrollitakse eelarve- ja maksualaseks järelevalveks kasutatavate andmete ühtlustamist ja võrreldavust, et esitada otsustajatele kvaliteetsed ja võrreldavad statistilised vahendid, mis aitavad anda usaldusväärseid hinnanguid liikmesriigi eelarveseisundi kohta.

Viimastel aastatel on aeglustunud ühtlustatud tarbijahinnaindeksi areng ning indeksi kvaliteeti tuleb parandada (eelkõige seoses omanike kasutuses olevate eluruumidega ning kvaliteedi kohandamise ja valimi moodustamise meetoditega).

Pidevalt on vaja täiustada Euroopa majanduse põhinäitajaid seoses nende ajakohasuse, ulatuse ja avaldamisega. Lühiajastatistika osas tuleb suurendada teenuste ulatust, eelkõige seoses teenuste toodangu hindadega, aegridade pikkusega ning andmete ajakohasusega.

Maksebilansi statistikaga seotud ülesanded hõlmavad nõuetekohase sisendi esitamist rahvamajanduse arvepidamise jaoks ja algandmete püsiva kvaliteedi tagamist liikmesriikides, kus pankadele andmete esitamise väärtuslävesid tõstetakse.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

- Osaletakse aktiivselt rahvamajanduse arvepidamise (SNA93) ja maksebilansi statistika (BPM5) rahvusvaheliste standardite läbivaatamises.

- Vaadatakse läbi Euroopa arvepidamise süsteem (ESA95).

- Rahvamajanduse arvepidamises, maksebilansi statistikas ja lühiajastatistikas rakendatakse NACE rev 2 klassifikaatorit; samuti rakendatakse muud olulised õigusaktid.

- Luuakse ühtlustatud tarbijahinnaindeksil põhinev Euroopa tarbijahinnastatistika süsteem, lihtsustatakse ja konsolideeritakse tarbijahinnaindeksi õiguslikku raamistikku ning tagatakse selle usaldusväärsus tõhusama kommunikatsioonipoliitika ja vastavusstrateegiaga.

VIII JAOTIS

TÖÖHÕIVE

Õiguslik raamistik

ELi tööjõustatistika arendamisel juhindutakse läbivaadatud Lissaboni strateegiast, mis keskendub nüüd peamiselt Euroopa majanduskasvule ja tööhõivele, Euroopa tööhõivestrateegia raames seatud sihtidest ja võrdleva hindamise kriteeriumidest ning majandus- ja rahaliidust, mis nõuab täielikku statistikat aastast lühema ajavahemiku kohta tööturu arengu kirjeldamiseks euroalal ja Euroopa Liidus.

Hetkeolukord

Tööturustatistikat reguleerib tugev õiguslik raamistik , millega tagatakse korrapärane andmeedastus tööhõive, töötuse, töötasu ja tööjõukulude kohta. Uued poliitikavaldkonnad nõuavad aga statistikaalaste õigusaktide laiendamist muudele valdkondadele, näiteks (i) vabade töökohtade statistikale, et hinnata tööturu nõudlust ning täiendada tööhõive ja töötuse statistikat; (ii) sisserändajate olukorrale tööturul, et edendada selle rahvastikurühma integreerumist ja (iii) koolist tööle üleminekule, et toetada poliitikavaldkondi, mis kindlustavad noorte piisava sulandumise tööturule. Tähelepanu keskmes on jätkuvalt ka muud valdkonnad, nt töö ja tööhõive kvaliteet tööjõu vananedes, töötajate ja ettevõtete kohanemisvõime ning tööturu vajadused infoühiskonnas.

Ühenduse tööjõu-uuringu (LFS) täiustamine viimastel aastatel teeb nimetatud uuringust ja selle aastamoodulitest peamise allika võrreldavate andmete saamiseks tööturu kohta. LFS on leibkonnauuring, mille tulemusi täiendatakse andmetega ettevõtete kohta, nagu näiteks struktuuriline ja lühiajastatistika töötasude ja tööjõukulude kohta. Tööturustatistika kvaliteeti tuleb siiski veelgi parandada, näiteks seostades rahvamajanduse arvepidamise tööhõiveandmeid paremini teiste majandus- ja põllumajandusuuringute andmetega ning võttes kasutusele Euroopa valimid ja kiirhinnangud näitajate avaldamise kiirendamiseks. Samuti tuleks põhjalikumalt analüüsida praegusi andmeallikaid, et muuta paindlikumaks anonüümsete üksikandmete avaldamist teadusringkondadele ning võtta 2011. aastal kasutusele muudetud ameti- ja kutsealade koodide loetelu (ISCO), mis peegeldaks paremini töökohtade struktuuri ning võimaldaks rahvusvahelisi võrdlusi.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

- 2008. aasta tööjõu-uuringut täiendatakse lisaküsimustikuga sisserändajate ja nende järeltulijate tööturuolukorra kohta ning 2009. aasta tööjõu-uuringut lisaküsimustikuga koolist töölemineku kohta; lisaküsimustikke kasutatakse ka ajavahemikus 2010–2012.

- Töötasu ja tööjõukulude struktuuriuuringud hakkavad hõlmama kogu majandust; viiakse ellu 2008. aasta tööjõukulude uuringud ning 2010. aasta töötasude struktuuri uuring.

- Tööturu lühiajastatistikasse kaasatakse Euroopa valimi moodustamise skeemid, mis põhinevad olemasolevate andmete laialdasemal kasutamisel, et oleks võimalik koostada õigeaegselt kvartali- ja kuukohaseid tööhõive ja töötuse koondnäitajaid euroala kohta.

- Tööjõustatistika peab võimaldama infoühiskonna tööjõu- ja kutseoskuse vajaduste jälgimist.

- Rakendatakse täielikult nõukogu määrust vabade töökohtade statistika kohta.

IX JAOTIS

ÜHINE KAUBANDUSPOLIITIKA

ÕIGUSLIK RAAMISTIK

Euroopa Komisjoni vastutus kaubandusläbirääkimiste pidamise eest kolmandate riikidega, sealhulgas teenuskaubanduse lepingute üle, on sätestatud asutamislepingu artiklis 133. Asjaomaseid statistikavaldkondi reguleerivad õigusaktid: nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95 ühenduse ja selle liikmesriikide kaubavahetust kolmandate riikidega käsitleva statistika kohta; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 184/2005 ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta; komisjoni ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus välisfiliaalide struktuuri ja tegevust käsitleva ühenduse statistika kohta (KOM(2005) 88 lõplik).

Hetkeolukord

Nõudmine andmete järele kasvab, sest esile on kerkinud uued kaubanduskonkurendid ja -partnerid (näiteks Hiina, India, Brasiilia ja Ladina-Ameerika), kuid ka kaubavahetuses ja teenuskaubanduses toimunud struktuurimuutuste tõttu. Lisaks on jätkuvalt väga oluline kandidaatriikide ja ELi peamiste partnerriikide andmete kogumine, analüüsimine ja ühtlustamine.

Samaaegselt tehakse jõupingutusi piiriülese teenuskaubanduse ning välismaiste otseinvesteeringute ja välisfiliaalide kaubandustegevuse kvaliteedistandardite säilitamiseks. Sellele aitab oluliselt kaasa maksebilansistatistika määruse rakendamine ja välisfiliaalide määruse vastuvõtmine.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

- Rakendatakse uut Extrastati käsitlevat õigusakti, mille peamine eesmärk on täiendava asjakohase tolliteabe kättesaadavaks muutmine ning kaubandusettevõtete registrite põhjal täiendava statistika koostamine.

- Tagatakse kesksete õigusaktide (maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse, välismaiste otseinvesteeringute ja välisfiliaalide kohta) rakendamine ja ajakohastamine.

- ELi maksebilansistatistika koostamisel rakendatakse uusi IMFi rahvusvahelisi metoodikastandardeid.

- ELis hakatakse rakendama rahvusvahelise teenuskaubanduse statistika juhendit ja selle läbivaadatud varianti.

X JAOTIS

TOLLIKOOSTÖÖ

Otsest statistikaprogrammi ei ole vaja. Selle jaotise jaoks vajalik statistiline teave tuletatakse vajaduse korral programmi muude jaotiste jaoks kogutud andmete ja näitajate põhjal.

XI JAOTIS

SOTSIAALPOLIITIKA, HARIDUS, KUTSEÕPE JA NOORSUGU

ÕIGUSLIK RAAMISTIK

Sotsiaalset tõrjutust, pensione ja pikaajalist hooldust käsitlevas statistikas juhindutakse avatud koordineerimismeetodist; samuti hõlmab õiguslik raamistik säästva arengu strateegiat, EÜ asutamislepingu artikleid 143 (sotsiaalse olukorra aruanne) ja 13 (diskrimineerimise välistamine), töötervishoiu ja -ohutuse strateegiat, nõukogu 2003. aasta resolutsiooni puuetega inimeste tööhõive ja sotsiaalse integratsiooni parandamise kohta ning komisjoni teatist puuetega inimeste võrdsete võimaluste kohta. Ka ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni säästva arengu haridusstrateegia vajab andmete väljatöötamist.

Hetkeolukord

Elutingimuste ja sotsiaalkaitse statistika süsteem põhineb kahel peamisel alusel: ESSPROS (sotsiaalkaitse statistika süsteem) ja EU-SILC (tulu ja elutingimusi käsitlev statistika). Need kaks süsteemi on Laekeni näitajate ja avatud koordineerimismeetodi pensioninäitajate aluseks. Palju tuleb veel ära teha piirkondliku vaesuse ja laste vaesuse näitajate väljatöötamiseks.

Elukestvat õpet käsitlevad andmed hõlmavad teavet formaalse, mitteformaalse ja informaalse õppimise kohta. Traditsioonilise haridusstatistika alusel koguti uusi andmeid ettevõtetes toimuva kutsekoolituse kohta (et mõõta ettevõtete panust töötajate väljaõppesse) ning täiskasvanute koolitusse. Andmeid noorsoo kohta saab praegustest uuringutest ja neid tuleb täiel määral ära kasutada, enne kui hakatakse tegema edasist tööd uuringute selle mõõtme tugevdamiseks.

Töötervishoiu ja tööohutuse kohta andmeid kogudes ja neid analüüsides keskendutakse tööõnnetuste, kutsehaiguste ja tööga seotud terviseprobleemide põhjustele, asjaoludele ja kuludele ning muudele töötajate tervist negatiivselt mõjutavatele teguritele. Töötatakse välja ja võetakse kasutusele ühtlustatud uuringumoodulid puuetega inimeste kohta. Statistikat täiendatakse, et toetada riikide strateegiaid kvaliteetse, kättesaadava ja jätkusuutliku tervishoiu ja pikaajalise hoolduse tagamiseks.

Alanud on ettevalmistustööd ühise metoodika väljatöötamiseks eesmärgiga koostada statistikat diskrimineerimise ulatuse ja mõju kohta.

Rahvastikustatistika põhieesmärgiks on koostada piisavalt andmeid ja analüüse, mis võimaldaksid hinnata demograafiliste muudatuste mõju Euroopas. Selleks tuleb täiustada rahvastikuandmete kogumise meetodeid ja andmete sisu, rakendades õigusakte 2011. aasta rahva ja eluruumide loenduste korraldamiseks ning koostades regulaarselt pikaajalisi rahvastikuprognoose.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

- Töötatakse välja teatav hulk põhimuutujaid ja uue sotsiaalstatistika uuringute moodulite Euroopa süsteem (E4SM).

- Täiustatakse projekti EU-SILC, avaldatakse kestevandmeid ja rakendatakse täielikult brutotulul põhinevat käsitlusviisi.

- Töötatakse välja piirkondliku (väikeste valdkondade hindamise tehnikate põhjal) ja laste vaesuse näitajad.

- Töötatakse välja rakendusmäärused ESSPROSi kohta, et parandada andmete ulatust, võrreldavust ja õigeaegsust.

- Täiustatakse elukestva õppe statistikat nii kvaliteedi (andmete ulatus, õigeaegsus, võrreldavus ja asjakohasus) kui ka statistika koostamise osas, mis hõlmab ka andmelünkade täitmist (nt investeeringute tõhususe, mobiilsuse, õpetajate ja koolitajate kvaliteedi, hariduse kvaliteedi, kutsehariduse, kolmanda taseme õpilaste sotsiaalse tausta kohta) ning juurdepääsu tagamist haridusasutuste teabele.

- Järk-järgult koostatakse noorsoostatistikat, kasutades olemasolevaid allikaid ja vajaduse korral sidudes neid paremini praeguste uuringutega.

- Kõik ELi tasandil üksikisikute kohta kogutud sotsiaalandmed jaotatakse sugude kaupa ja määratletakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitlevate näitajate põhikogum.

- Töötatakse välja ja võetakse kasutusele ühine metoodika andmete kogumiseks või olemasoleva statistika täiendamiseks diskrimineerimise ulatuse ja mõju kohta.

XII JAOTIS

KULTUUR

KULTUURISTATISTIKAT KOOSTATAKSE PRAEGU PIIRATUD MÄÄRAL. SEETÕTTU PUUDUB SELLES VALDKONNAS KA ÜLDINE SIDUS RAAMISTIK NING EI OLE VASTU VÕETUD ERALDI ÕIGUSAKTE.

Kui poliitikavaldkonnad seda vajavad, tuleb kultuuristatistikat konsolideerida ning hakata korrapäraselt koguma vastavaid andmeid (tuginedes mitmesugustele andmeallikatele). Lisaks on vaja välja töötada üsna ulatuslik metoodika, mis võimaldaks paremini mõõta näiteks kultuuri sotsiaalset mõju ning kultuurisektori rolli teadmistepõhises majanduses.

XIII JAOTIS

TERVISHOID

ÕIGUSLIK RAAMISTIK

Nõukogu direktiiv nr 89/391 töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta; Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 1786/2002, millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas (aastateks 2003–2008); Komisjoni ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb ühenduse statistikat rahvatervise ning töötervishoiu ja -ohutuse valdkonnas.

Hetkeolukord

Ühenduse varasemate rahvatervise tegevusprogrammide käigus loodud tervishoiu teabesüsteemi arendatakse tervisealaste teadmiste ja teabe meetmetega edasi ka tulevase 2007.–2013. aasta rahvatervise tegevusprogrammi raames. Tihedas koostöös liikmesriikide, kandidaatriikide ja EMP/EFTA riikidega Euroopa statistikasüsteemi kaudu arendab Eurostat edasi kõnealuse süsteemi statistilist osa, eelkõige seoses Euroopa Ühenduse tervishoiunäitajate koostamise vajadusega.

Statistilisi andmeid rahvatervise kohta on vaja ka seoses säästva arengu näitajatega, struktuurinäitajatega, puuetega seotud taustanäitajatega ning avatud koordineerimismeetodi raames välja töötatud näitajatega, millega toetatakse kvaliteetse, kättesaadava ja jätkusuutlikku tervishoiu ja pikaajalise hoolduse riiklikke strateegiaid.

Koostöös ELi asjaomaste ametitega ja rahvatervise statistikas pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega (WHO, OECD ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjon) keskendutakse metoodika edasisele väljatöötamisele ja kasutuselevõtule, eeskätt seoses andmetega tervisliku seisundi (sh invaliidsus ja haigestumus), tervist mõjutavate tegurite (nt elustiil ja keskkonnategurid), tervishoiu (sh tervishoiukulud) ja surmapõhjuste kohta.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

- Võimaluse korral võetakse vastu komisjoni määrused rahvatervise ning töötervishoiu ja -ohutuse ühenduse statistikat käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse rakendamise kohta.

- Tugevdatakse rahvatervise statistika alussüsteemi infrastruktuuri, pöörates erilist tähelepanu asjakohaste metoodikate (näiteks Euroopa tervishoiualane intervjuuküsitlus ja tervishoiu arvepidamise süsteem) kontrollimisele, konsolideerimisele ja rakendamisele.

- Parandatakse rahvatervise statistika kättesaadavust, võrreldavust, õigeaegsust ja asjakohasust, seda ka tervishoiu- ja invaliidsusstatistika osas, pöörates erilist tähelepanu metoodika täiustamisele ja võttes arvesse riikide erinevat olukorda.

XIV JAOTIS

TARBIJAKAITSE

ÕIGUSLIK RAAMISTIK

Tarbijapoliitika (asutamislepingu artikkel 153) tähtsus on viimastel aastatel oluliselt kasvanud. Eurostat lähtub oma töös peamiselt tervishoiu ja tarbijakaitse strateegiast ning 2005. aasta aprillis vastu võetud ettepanekust Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, millega luuakse ühenduse tervishoiu- ja tarbijakaitse programm ajavahemikuks 2007–2013.

Tarbijakaitse valdkond on lai ning see jaguneb kaheks peamiseks suunaks: tarbijakaitse ja toiduohutus.

Hetkeolukord

Tarbijakaitseküsimusi käsitletakse Eurostati iga-aastases ülevaatlikus väljaandes „Consumers in Europe: facts and figures“. Samuti on Eurostati juhtimisel loodud talitustevaheline töörühm üksikasjaliku hinnastatistika koostamiseks.

Toiduohutus on tarbijakaitsepoliitikas tähtis teema ning Euroopa Liit on välja töötanud mitmeid seadusandlikke ja muid meetmeid, mille eesmärk on tagada tõhus kontroll kogu toiduahela üle ning luua muu hulgas seadusega sätestatud keskkonnakaitse ja loomade heaolu standardid.

Selles valdkonnas on Eurostati tegevuse eesmärk pakkuda metoodikaalast nõustamist ning koostada statistilisi andmeid nii poliitika väljatöötajate kui ka erasektori sidusrühmade ja avalikkuse jaoks.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012 (tarbijakaitse)

- Koostatakse kvantitatiivset ametlikku statistikat (nt üksikasjalik hinnastatistika, piiriülesed tarbimiskulutused, andmed ettevõtete ja lõpptarbijate vahelise äritegevuse kohta) ja pakutakse metoodilist abi muudele riiklikele/erasektori ettevõtetele kvalitatiivse statistika väljatöötamiseks.

- Valmistatakse ette tegevuskava talitustevahelise töörühma üksikasjalikku hinnastatistikat käsitlevate järelduste alusel.

- Algatatakse üksikasjalik analüüs võimaliku tarbijakaitsemooduli lisamiseks sotsiaalstatistika uuringute moodulite Euroopa süsteemi, mida Eurostat praegu välja töötab.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012 (toiduohutus)

- Jätkatakse asjakohase statistika koostamist toiduohutuse järelevalve eesmärgil.

- Parandatakse märgistatud toodete kohta koostatud statistika kättesaadavust ja kvaliteeti (mahepõllumajandustooted, geneetiliselt muundatud organismidel põhinevad tooted jne).

XV JAOTIS

ÜLEEUROOPALISED VÕRGUD

Otsest statistikaprogrammi ei ole vaja. Selle jaotise jaoks vajalik statistiline teave tuletatakse vajaduse korral programmi muude jaotiste jaoks kogutud andmete ja näitajate põhjal.

XVI JAOTIS

TÖÖSTUS

ETTEVÕTLUSSTATISTIKA

Õiguslik raamistik

Euroopa ettevõtlusstatistikat läheb vaja konkurentsivõime, tootlikkuse ja majanduskasvu analüüsimiseks ning see moodustab kõige olulisema osa teabest, mida on vaja uuendatud Lissaboni eesmärkide täitmise jälgimiseks.

Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/97 struktuurilise ettevõtlusstatistika kohta (muudetud); Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 48/2004 ühenduse terasetööstuse aastastatistika koostamise kohta aastatel 2003–2009; nõukogu määrus (EMÜ) Nr 3924/91 ühenduse tööstustoodangu statistilise vaatluse sisseseadmise kohta; komisjoni ettepanek ettevõtlusregistreid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) kohta; komisjoni ettepanek välisfiliaalide struktuuri ja tegevust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) kohta; komisjoni määrus (EÜ) nr 1450/2004 innovatsiooni käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta.

Hetkeolukord

Struktuurilist ettevõtlusstatistikat kasutatakse Euroopa ettevõtlussektori üksikasjalikuks analüüsiks. Kasutajatele teeb kõige rohkem muret andmete hilinemine ning statistika aeglane kohanemine poliitikavaldkondade uute ja kujunevate vajadustega, näiteks ebapiisav teave teenustesektori, ettevõtluse, üleilmastumise ja säästvale tootmisele ülemineku kohta. Tootmissektoritele pakub tootmisstatistika jätkuvalt olulist lisateavet, mis aitab paremini mõista sektori tootlikkust.

Ühenduse innovatsioonistatistika on peamine vahend uuendustegevuse mõõtmiseks Euroopas. Alates 2004. aastast koostatakse seda statistikat kaheaastaste vahedega. Innovatsiooniandmete kogumisel võimaldatakse üha enam juurdepääsu mikroandmetele.

Töötatakse välja välisfiliaalide statistikat ning uue määrusega kehtestatakse peamised muutujad üleilmastumise mõõtmiseks. Katsejärgus on hargmaiste ettevõtete Euroopa register ( EuroGroups ), mille loomise nägi ette uus ettevõtlusregistrite määrus.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

- Tagatakse peamiste õigusaktide täielik rakendamine (muudetud struktuurilise ettevõtluse määrus, välisfiliaalide määrus, hargmaiste ettevõtete register). Viiakse ellu õigusaktidega ette nähtud prooviuuringud ning hinnatakse neid täielikult.

- Ühenduse 2008. aasta innovatsiooniuuringu ajaks kavatsetakse täielikult rakendada 2005. aasta Oslo käsiraamatu juhiseid. 2010. aasta innovatsiooniuuring ja sellele järgnevad innovatsiooniuuringud parandavad veelgi andmete kvaliteeti ja juurdepääsu andmetele.

- Töötatakse välja uued statistikaliigid, mis aitavad sügavamalt mõista majanduse üleilmastumist.

- Uute ja paindlike andmekogumise viisidega, lisaküsimustikega ja Euroopa valimi kasutamisega tagatakse, et andmed ei hilineks ja et need vastaksid paremini uutele vajadustele.

- Kaitstes küll ettevõtete õigust oma andmete salastatusele, leitakse võimalused Euroopa koondandmete avaldamiseks nii üksikasjalikul tegevusalade tasandil kui võimalik.

- Majanduse tegevusalade uuendatud klassifikaatorit (NACE rev. 2) rakendatakse alates 2008. aastast kogu ettevõtlusstatistikas.

- Leitakse võimalused ettevõtete koormuse vähendamiseks, näiteks haldusandmete, väikeste sihtuuringute metoodika, avalikkusele kättesaadavate andmete ja XBRL tehnoloogia kasutamise teel.

Infoühiskonna statistika

Õiguslik raamistik

Info- ja sidetehnoloogia kasutamine on üks peamisi võimalusi osalusühiskonna edendamiseks, paremate töökohtade loomiseks ning Euroopa ettevõtete konkurentsivõime tõstmiseks. Eurostati infoühiskonnaalane statistika on Euroopa poliitikakujundajate jaoks oluline lähtealus struktuurimuutuste hindamiseks majanduse teadmistepõhisemaks muutumisel ning aitab jälgida Lissaboni uuendatud eesmärkide täitmise nimel tehtavat tööd.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 808/2004 infoühiskonda käsitleva ühenduse statistika kohta.

Hetkeolukord

Mitme aasta jooksul on Eurostat aidanud kaasa infoühiskonna võrdlevale hindamisele, luues näitajaid, millega mõõta info- ja sidetehnoloogia kasutamist nii ettevõtetes kui ka leibkondades/üksikisikute tasandil. Seda tegevust jätkatakse ja täiendatakse, et kohandada seda näiteks uuendatud Lissaboni strateegial põhineva i2010 algatusega ja edasiste algatustega. See võib tingida olemasoleva õigusliku aluse laiendamist.

Et ühenduse uuringud ei piirduks lihtsalt info- ja sidetehnoloogia kasutamise ja selleks valmisoleku vaatlemisega, täiendatakse neid andmete kogumisega info- ja sidetehnoloogiasse tehtud investeeringute ja mõju kohta, mida tehnoloogia kasutamine avaldab ettevõtte tulemustele, ettevõtluskäitumisele ning ühiskonnale. Hinnatakse infoühiskonda käsitleva statistika õigusliku aluse kohandamise vajadusi, et tagada terviklike, õigeaegsete ja rahvamajanduse arvepidamisega kohaldatavate andmete saamine info- ja sidetehnoloogia ning elektroonilise side kohta, ja võetakse vastavaid meetmeid.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

- Infoühiskonna näitajaid, sealhulgas info- ja sidetehnoloogia sektorit ja selle konkurentsivõimet käsitlevaid näitajaid, kohandatakse pidevalt muutuvate vajadustega, võttes arvesse laiemat rahvusvahelist koostööd info- ja sidetehnoloogia mõõtmisel.

- Info- ja sidetehnoloogiasse investeerimist ning selle tehnoloogia kasutuselevõttu käsitleva statistika koostamisel peetakse silmas parema vastavuse saavutamist infoühiskonna jätkusuutliku arengu ja mõju mõõtmise eesmärgile.

Turismistatistika

Õiguslik raamistik

Turism on Euroopa Liidus tähtis majandusharu, mis saab olulisel määral kaasa aidata tööhõive suurendamisele ja majanduskasvule ning samuti arengule ja sotsiaalmajanduslikule integratsioonile ja seda ka maal, äärealadel või vähearenenud piirkondades.

Nõukogu direktiiv 95/57/EÜ turismivaldkonda käsitleva statistilise teabe kogumise kohta.

Hetkeolukord

Praegu kogutakse statistikat majutusvõimaluste pakkumise ja nõudluse kohta ning samuti turismi majanduslike aspektide kohta. Ent kõige suuremat tähelepanu tuleb pöörata olemasoleva statistika võrreldavuse parandamisele ning turismi ühtlustatud satelliitkontode loomisele seoses üldisema vajadusega turismi säästvamaks muutmiseks; selle jaoks tuleb välja töötada ja kasutusele võtta vajalikud näitajad. Kuna sellised sündmused nagu terrorirünnakud või nakkushaiguste levik avaldavad turismitööstusele kohest mõju, on väga oluline andmete õigeaegse kättesaadavuse tagamine.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

- Kaasajastatakse turismistatistikat ning selle õiguslikku alust.

- Võetakse kasutusele ühtlustatud satelliitkontod ning tegeldakse säästva turismi näitajate väljatöötamise ja mõõtmisega.

Energiastatistika

Õiguslik raamistik

ELi energiapoliitika sisuks on soodsa hinnaga energia ohutu tarnimine keskkonnasõbralikul viisil. Selle poliitikavaldkonna vajadustele vastamiseks on välja töötatud energiastatistika süsteem.

Süsteem põhineb peamiselt kokkuleppel. Teataval määral reguleeritakse seda ka seadusest tulenevate kohustustega, mis on sätestatud näiteks nõukogu 29. juuni 1990. aasta direktiivis 90/377/EMÜ ühenduse menetluse kohta tööstuslikele lõpptarbijatele määratud gaasi- ja elektrihindade läbipaistvuse parandamiseks.

Hetkeolukord

Viimastel aastatel on naftaturud muutunud ebastabiilseks ja prognoosimatuks ning hinnad on olulisel määral tõusnud. ELi energiasõltuvus suureneb pidevalt; nõudlus energia järele suureneb, mis seab kahtluse alla kasvuhoonegaaside heitmete vähendamise võime; ELi elektri- ja gaasiturud ei ole veel arenenud üheks suureks tõeliselt konkurentsivõimeliseks turuks. Sellises poliitilises olukorras võttis komisjon vastuseks riigipeade ja valitsusjuhtide 2005. aasta üleskutsele vastu rea ettepanekuid (roheline raamat „Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks“), mis käsitlesid näiteks Euroopa energiavarustuse vaatluskeskuse loomist ELi energiaturgude nõudluse ja pakkumise jälgimiseks, ühenduse uut direktiivi kütmise ja jahutamise kohta, sihtide seadmist taastuva energia valdkonnas (sh elekter ja vedelad biokütused) ja nende saavutamise jälgimist ning järelevalvet energia lõppkasutuse tõhustamise üle.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

- Kvaliteedi parandamiseks võetakse vastu energiastatistika määrus, mis hõlmaks praegusi nõudeid.

- Seadusega kehtestatakse kohustus koguda statistikat leibkondade makstavate elektri- ja gaasihindade kohta.

- Töötatakse välja metoodika teabe kättesaadavaks tegemiseks gaasiimpordi (-ekspordi) tegelike päritolu- ja sihtriikide kohta.

- Täiustatakse metoodikat ja nomenklatuure statistika kogumiseks vedelate biokütuste kohta.

- Näitajate määratlemine energiatõhusust hinnata võimaldavate andmete kogumiseks kooskõlas direktiiviga 2006/32/EÜ.

- Vajaduse korral laiendatakse konkurentsinäitajaid, et hinnata gaasi- ja elektriturgude konkurentsivõimet ja integreerumist.

XVII JAOTIS

MAJANDUSLIK JA SOTSIAALNE ÜHTEKUULUVUS

Õiguslik raamistik

Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS); komisjoni ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega rajatakse ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE).

Hetkeolukord

Piirkondlikke andmeid kogutakse umbes tosina üldise statistikavaldkonna kohta, millest osa reguleeritakse õigusaktiga ja osa kokkuleppe alusel. Andmed saadetakse jätkuvalt Eurostatile. Linnaauditi jaoks kogutakse alates 2003. aastast kolmeaastaste vahedega andmeid linnade kohta.

Geograafilist teavet hoitakse andmebaasis GISCO, mida kasutavad Eurostat ja kõik komisjoni peadirektoraadid. Kvaliteedistandardite ja teabekogumise ühtse raamistiku puudumise tõttu kulub andmebaasi haldamiseks ja ajakohastamiseks märkimisväärsel hulgal ressursse. Samas suurendab kasvav teadlikkus võimalustest, mida pakub geograafilise teabe ühendamine statistilise ja valdkonnateabega, nõudlust kaardistamise, analüüside ja muude kasutusalade järele.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

Ajavahemikku 2008–2012 hõlmava statistikaprogrammi raames tehtavat tööd suunab oluliselt ühenduse regionaalpoliitika struktuurifondide uuel programmiperioodil . Jätkatakse olemasolevate andmete konsolideerimist, eriti linnaauditi, transpordi, keskkonna ning teadus- ja arendustegevuse valdkonnas. Struktuurinäitajatega tehtavas töös on oluline piirkondlike rahvastikuandmete õigusliku raamistiku rakendamine ja piirkondliku arvepidamise andmeid käsitleva ESA95 määruse oodatav läbivaatamine. Parandatakse piirkondliku statistika metoodilist järjepidevust rangemate meetodite kasutuselevõtuga asjakohases õiguslikus raamistikus ning piirkondliku arvepidamise andmetes juba kohaldatavaid kvaliteedistandardeid tuleb võrreldavuse ja õigeaegsuse tagamiseks laiendada ka muule piirkondlikule statistikale.

Geograafilise teabe kättesaadavust ja juurdepääsetavust kogu ELis muudab oluliselt paremaks ruumilise teabe infrastruktuuri (INSPIRE) direktiiv, mille eesmärgiks on töötada välja Euroopa ruumiliste andmete infrastruktuur, mis toetaks keskkonna- ja muud poliitikat. See mõjutab tugevasti kõnealuse teabe korraldamist ja kasutamist komisjoni talitustes. Programmiperioodil peab Eurostati geograafilise teabe rühm aitama kaasa INSPIRE tehnilisele rakendamisele ja organisatsioonilise infrastruktuuri väljatöötamisele (sealhulgas INSPIRE komitee moodustamine ja toimimine) ning samuti toetuse leidmisele INSPIRE rakendamiseks kogu ELis. Jätkub statistilisi ja geograafilisi andmeid ühendavate ruumilise analüüsi tehnikate tutvustamine kasutajatele komisjonis; ruumiliste andmete parem kättesaadavus tänu infrastruktuuri arengule suurendab oluliselt täpsete näitajate kindlaksmääramise võimalust.

XVIII JAOTIS

TEADUSUURINGUD JA TEHNOLOOGIA ARENDAMINE

Õiguslik raamistik

Teaduse, tehnika ja innovatsiooni valdkonda käsitlev statistika: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1608/2003 teadust ja tehnoloogiat käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta; komisjoni määrus (EÜ) nr 753/2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 1608/2003/EÜ teaduse ja tehnoloogia statistika kohta; komisjoni määrus (EÜ) nr 1450/2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1608/2003/EÜ innovatsiooni käsitleva ühenduse statistika koostamise ja arendamise kohta. Statistiline teadustöö, metoodika ja nomenklatuurid: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus 7. raamprogrammi kohta [KOM(2005) 119-1 ja KOM/2006/364/lõplik, nõukogu ühine seisukoht]. Mikroandmete haldamine ja konfidentsiaalsus: komisjoni määrus (EÜ) nr 1104/2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 831/2002, millega rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil.

Hetkeolukord

Teadust, tehnoloogiat ja innovatsiooni käsitlev statistika: nagu rõhutati Barcelona Euroopa Ülemkogu järeldustes ja 2005. aasta vahekokkuvõttes, on ELi teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonipoliitika Lissaboni strateegia nurgakiviks. Teadus- ja arendustegevust, teaduse ja tehnoloogia inimressursse, patente, kõrgtehnoloogiat ja teadmistepõhiseid teenuseid käsitleva statistika koostamises ja avaldamises on viimastel aastatel tehtud märkimisväärseid edusamme. Statistika koostamisel tuginetakse andmekogumisele, haldusallikatele ning muudele ametlikele ja mitteametlikele andmeallikatele. On loodud õiguslik raamistik.

Statistiline teadustöö, metoodika ja nomenklatuurid : töökeskkonna muutus, mis tuleneb peamiselt laienemisest, üleilmastumisest ja IT tehnoloogiast, ning samuti statistika kogumise maksumus tingivad vajaduse parandada kõiki elemente, millest sõltub andmete kvaliteet (vt määrus nr 322/97), et vastata ELi poliitikakujundajate ja teiste kasutajate uutele vajadustele ja kohandada statistikat muutunud ühiskonnaga.

Mikroandmete haldamine ja konfidentsiaalsus : teadlased nõuavad tungivalt lihtsat juurdepääsu mikroandmetele, et koostada õigeaegseid ja täpseid analüüse, mis toetaks tõhusalt poliitikavaldkondi; konfidentsiaalsust käsitlevate õigusaktide järgimine on muutunud vaevarohkeks. Tuleb leida uusi häid lahendusi. Pealegi on mikroandmete näol tegemist statistilise teabe allikaga, mille täielikku potentsiaali pole ära kasutatud.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

Teaduse, tehnika ja innovatsiooni valdkonda käsitlev statistika : järgmistel aastatel on sellealase statistika keskmes andmete kvaliteedi parandamine, mis eeldab statistiliste meetodite, nomenklatuuride, mõistete ja määratluste täiustamist (nt teadmistevoo paremaks mõõtmiseks ja rahvusvaheliselt ühtlustatud toorandmeallika Patstat kasutamiseks), uute andmeallikate kasutuselevõtt, doktorikraadiga teadlaste karjääri arengut käsitleva statistika täielik rakendamine, samuti mitmesuguseid statistikavaldkondi reguleerivate õigusaktide ajakohastamine ja parema sisendi andmine rahvamajanduse arvepidamisele.

Statistiline teadustöö, metoodika ja nomenklatuurid : seitsmendas raamprogrammis peetakse esmatähtsaks temaatiliste valdkondade arendamist, kuid ka andmete kvaliteedi parandamise eesmärgil tehtavaid teadusuuringuid, milles kasutatakse uuenduslikke meetodeid, sealhulgas modelleerimist, prognoosimist või imputeerimist. Ametliku statistikaga tegeleva teadlaskonna aktiveerimise eesmärgil toetatakse võrgustike loomist. Edendatakse ja lihtsustatakse kuuenda ja seitsmenda raamprogrammi ametlikku statistikat käsitlevate teadusuuringute tulemuste avaldamist ja kasutamist ning saadud tulemuste rakendamist operatiivtasandil. Ühtlasi tuleb jätkata tööd kasutatavate nomenklatuuride parandamiseks (nt teadus- ja arendustööga tegelevate ettevõttegruppide Euroopa uuringutega) ning ettevõttegruppide registrite üleeuroopalise infrastruktuuri kasutamiseks ja laiendamiseks.

Mikroandmete haldamine ja konfidentsiaalsus : edendatakse terviklikku lähenemisviisi Euroopa infrastruktuuride arendamisele ja vastava metoodika väljatöötamisele; see lihtsustaks olemasolevate õigusaktide raames teadlaste juurdepääsu anonüümseks muudetud andmetele ning aitaks määratleda, koostada ja koguda esmaseid andmeid.

XIX JAOTIS

KESKKOND

ÕIGUSLIK RAAMISTIK

ELi keskkonnastatistika põhineb nõudmisel kvaliteetsete, ulatuslike, usaldusväärsete ja asjakohaste statistiliste andmete ja näitajate järele, mis aitaksid arendada, rakendada ja jälgida ühenduse keskkonnapoliitikat, eelkõige kuuendat keskkonnaalast tegevusprogrammi ja selle temaatilisi strateegiaid, ELi säästva arengu strateegia ja Lissaboni strateegia keskkonnaeesmärke ning Cardiffi protsessi, mis tegeleb keskkonnaküsimuste integreerimisega kõigisse poliitikavaldkondadesse. Praegu reguleeritakse õigusaktidega ainult jäätmestatistika[14] ja keskkonnakulude statistika[15] kogumist.

Hetkeolukord

Praegu koguvad keskkonnaandmeid Euroopa Keskkonnaagentuur, Teadusuuringute Ühiskeskus, keskkonna peadirektoraat ja Eurostat. Need neli asutust on sõlminud tehnilise kokkuleppe vastutuse ja tööülesannete jagunemise kohta,[16] mille tulemusena on loodud keskkonnaandmete keskused. Suurendatakse nimetatud asutuste IT infrastruktuuride koostalitlusvõimet. Keskkonnastatistika raamistikku täiendab tihe koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega (ÜRO, OECD) meetodite (nt käsiraamatud) ja andmete kogumise (Eurostati ja OECD ühine küsimustik) osas.

Esmatähtsaks prioriteediks on temaatiliste strateegiate elluviimiseks vajalike andmete esitamine; sellised strateegiad on näiteks "Jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt”, “Loodusvarade säästev kasutamine” ja “Pestitsiidide säästev kasutamine”; jätkuvalt koostatakse põhilist keskkonnastatistikat ning varustatakse teisi keskkonnaandmete keskusi statistika ja näitajatega vee, õhu, bioloogilise mitmekesisuse, pinnase, metsade ja maakasutuse kohta.

Säästva arengu strateegia majandus- ja keskkonnaosa vaheliste seoste paremaks analüüsimiseks ja kvantifitseerimiseks on vaja edasi arendada arvepidamist, mis hõlmaks nii keskkonna- kui ka majandusnäitajaid. Mõnes keskkonnateabe valdkonnas esineb märkimisväärseid lünki ning see ei ole alati ajakohane. Ainult väikest osa keskkonnastatistikast ja keskkonnaalasest arvepidamisest reguleeritakse ELi õigusaktidega. Tuleks mõelda õigusliku aluse loomise peale ka teistes põhivaldkondades.

Peamised algatused ajavahemikul 2008–2012

Et suurendada keskkonnastatistika sünergiat ning tõhustada selle planeerimist ja rakendamist, koordineerib 2008.–2012. aastal tööd direktorite keskkonnastatistika ja keskkonnaalase arvepidamise nõupidamine, mille töös osalevad nii ülalnimetatud neljast asutusest koosnev võrgustik kui ka liikmesriigid.

- Jäätmete, loodusvarade ja -toodete andmekeskused ning jäätmestatistika ja pestitsiidide määrused (kavandamisel) annavad kvaliteetseid andmeid, mis vastavad temaatiliste strateegiate nõuetele.

- Ühtlustatakse praeguseid keskkonnanäitajaid, töötatakse välja uusi näitajaid ning antakse tehnilist abi ELi tasandi näitajate arvutamiseks ja aruandluskohustuste läbivaatamiseks, et muuta keskkonnaandmete kogumist sihipärasemaks ja suurendada selle kulutasuvust.

- Jätkatakse nii keskkonna- kui ka majandusnäitajaid hõlmava arvepidamise metoodika väljatöötamist ja teaduslikku uurimist ning võetakse kasutusse keskkonnaalase arvepidamise põhimoodulid.

- Andmelünkade täitmiseks ning keskkon