ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 20.7.2010 
SEK(2010) 851 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
  
Lisatud dokumendile: 
 
 
Ettepanek: nõukogu määrus  konkurentsivõimetute  
 
söekaevanduste sulgemise soodusta miseks antava riigiabi kohta  
 
{KOM(2010) 372 lõplik} 
{SEK(2010) 850} 
 
ET 2   ET SISUKORD 
1. Sissejuhatus................................................................................................................ .. 2 
2. Probleemi olemus......................................................................................................... 2 2.1. Mitmes liikmesriigis asuvate söekaevanduste tõenäoline sulgemine .......................... 2 2.2. Kaevanduste sulgemise sotsiaalmõju........................................................................... 3 2.3. Kaevanduste sulgemise sotsiaalmõju........................................................................... 3 2.4. Marginaalne mõju ELi tasandi energiavarustuskindlusele .......................................... 3 
3. Eesmärgid................................................................................................................... .. 4 
4. Poliitikavalikud ............................................................................................................ 5 
5. Mõju analüüs................................................................................................................ 6 
5.1. 1. valik: miinimumprogramm - üldised riigiabi eeskirjad ........................................... 6 5.2. 2. valik: komisjoni suunised......................................................................................... 6 5.3. 3. valik: tootmistoetus .................................................................................................. 6  
5.4. 4. valik: abi erandlike kulude katmis eks (varasemast tegevusest tulenevad 
kohustused) .................................................................................................................. 7 
5.5. 5. valik: 3. ja 4. valiku kombinatsioon......................................................................... 7 5.6. 6. valik: kehtiva söemääruse kehtivus e pikendamine kümne aasta võrra.................... 7 
6. Valikute võrdlus........................................................................................................... 7  
1. S
ISSEJUHATUS  
ELi kivisöetööstusele antavat riigiabi reguleeri takse sektorispetsiifilise õigusaktiga, milleks 
on nõukogu 23. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1407/2002, mis käsitleb söetööstusele 
antavat riigiabi  (edaspidi „söemäärus”).  
Seda kohaldatakse üksnes kivisöe puhul. Muud liiki söe, näiteks ortoligniidi puhul 
kohaldatakse ELi üldisi  riigiabi eeskirju. 
2. PROBLEEMI OLEMUS  
2.1. Mitmes liikmesriigis asuvate söekaevanduste tõenäoline sulgemine  
Söemäärus aegub 31. detsembril 2010. Sellise uue õigusraamistiku puudumisel, mille raames 
lubatakse söetööstusele anda teatavat spetsiifilist laadi riigiabi, võivad liikmesriigid anda abi üksnes piires, mis on ette nähtud kõigi valdk ondade suhtes kohandatavate üldiste riigiabi 
eeskirjadega.  
ET 3   ET Võrreldes söemäärusega vähendavad üldised riigia bi eeskirjad söetööstusele riigiabi andmise 
võimalusi märkimisväärselt, eelkõige, kuid mitte ainult seoses tootmisabiga. Hiljuti läbiviidud 
uuringu1 kohaselt on aga mõne liikmesriigi tootmiskulud võrreldes praeguste ja 
prognoositavate hindadega maailmaturul väga kõrged ja seetõttu on  nende söetootmine 
majanduslikult konkurentsivõimetu praegu ja tõen äoliselt ka tulevikus. Eriliselt paistavad 
silma Saksamaa, Rumeenia ja Hispaania. Ag a ka Ungari ja Slovakkia söetööstus võib 
muutuda konkurentsivõimetuks. Pärast söemäärus e kehtivuse lõppu ähvardab nende riikide 
söekaevandusi sulgemine. 
2.2. Kaevanduste sulgemise sotsiaalmõju  
Praeguse poliitika jätkumisel on 2010. aastal Sa ksamaal ja Hispaanias tööd veel ligikaudu 
27 000 kaevandustöötajale, kuid tootmistoetuse  äralangemisel võivad nad töö kaotada. 
Rumeenias, Ungaris ja Slovakkias ähvardab to etuste lõppemine veel 15 000 kaevandustöötaja 
töökohta. Võttes arvesse töökohti seonduvates harudes, võib kaalul olla kuni 100 000 
töökohta – 42 000 töökohta söetööstuses ja üle 55 000 töökoha seonduvates harudes . 
Kui kadunud töökohtadel on terve ELi ja liikme sriigi töötuse näitajatele üldjuhul piiratud 
mõju, siis nende mõju konkreetsetele söekaevandamispiirkondadele  võib olla 
märkimisväärne, eriti Saksamaal, Hispaania s ja Rumeenias. Konkurentsivõimetute 
kaevanduste kiire sulgemine koormaks piirkondl ikud tööjõuturud üle koondatud 
kaevandustöötajatega , kes ei leia piisavalt kiiresti uut tööd teistes tööstusharudes, sattudes 
nii pikaajalise töötuse ohtu. 
2.3. Kaevanduste sulgemise sotsiaalmõju  
Söekaevanduste sulgemine lõpetab negatiivse mõju kaev anduste vahetule keskkonnale , 
milleks on visuaalne ja bioloogilise mitmekesisus e alane mõju maastikule, mõju põhjaveele ja 
pinnase vajumine allmaakaevandamise piirkond ades ning kaevandusjäätmetega seotud mõju. 
Kaevanduste sulgemine nõuab aga ka nende puha stamist ja keskkonna taastamist, nii tuleb 
tagada selle rahastamine. 
Kasvuhoonegaaside heidete üleilmsema aspekt i osas on kaevanduste sulgemise mõju 
ebaselge . Ehkki söe kaevandamisel vabaneb me taan, mis on oluline kasvuhoonegaas, on 
metaani kogumise tehnoloogiad mõnes sütt kaeva ndavas liikmesriigis kõrgelt arenenud. Kuna 
kasvuhoonegaasid ei ole mitte kohalik, vaid üleilmne probleem, siis suureneb ebakindlus ka siis, kui võtta arvesse energiatootmise ks söe põletamisel tekkivaid heiteid. 
Söeküttel jõujaamades asendatakse  omamaine süsi tegelikult tõenäoliselt importsöega . Siit 
järeldub, et üldine mõju kasvuhoonegaaside he idetele sõltub kolmandates riikides toimuva 
söekaevandamise heidetest ja söe transpordi st ELi. Mõju ELi üldi sele koguenergiale on 
piiratud, vähemalt lühikeses ja keskpikas perspektiivis. 
2.4. Marginaalne mõju ELi tasandi  energiavarustuskindlusele 
Käesoleva mõjuhinnangu konteks tis läbiviidud avalikul arut elul väitsid söetööstuse 
sidusrühmad, et subsideeritud süsi on äärmiselt oluline energiavarustu skindluse tagamisel, 
                                                
 
1 An evaluation of the needs for State aid to the coal industry (söetööstuse riigiabivajaduste hinnang), 
Ecorys, 2008. aasta detsember, Euroopa Komisjoni tellitud uuring, vt 
http://ec.europa.eu/energy/coal/consultations/2009_07_15_en.htm  
ET 4   ET kuna söe kaevandamine Euroopas suurendab ener giaallikate geograafilist mitmekesisust ja 
vähendab sõltuvust impordist.  
Subsideeritud söe väike osakaal ELi üldises k oguenergias piirab aga oluliselt selliste 
toetuste võimet kompenseerida varustushäireid . Subsideeritud söest toodetakse vaid 5,1 % 
ELi elektrienergiast. Võttes arvesse ainult tootmi skahjumi hüvitamiseks antavat abi, väheneb 
see näitaja 1,4 %ni (isegi kui liik mesriigiti võib see olla suurem). 
Lisaks näib  importkivisöega varustamise häirete tõenäosus üsna väike, kuna söe 
maailmaturg on olnud stabiilsem kui muude energia allikate turg . Kivisütt on võimalik 
importida mitmest eksportivast riigist. Maai lmas kaubeldava kivisöe maht on alates 
2000. aastast suurenenud keskmiselt 7 % aastas. Tootmisvõimsuse oluline kasv mitmes riigis, 
näiteks Indoneesias ja Venemaal, näitab et ül eilmse söekaubanduse maht kasvab kiiresti 
tõenäoliselt ka tulevikus. Võttes arvesse subsid eeritud söest toodetud elektrienergia väikest 
osa, on kahtlane, kas energiav arustuskindluse probleemi lahenda misel oleks kasu täiendavast 
riigiabi andmise vahendist. 
Lühiajalise mõjuga kitsaskohtadest rääkid es ilmneb uuringutest, et importsöe varu 
suurendamine on tõhusam viis energiavar ustuskindluse tagamiseks kui omamaise 
kivisöetootmise subsideerimine. 
3. EESMÄRGID  
Riigiabi ja söega seonduvad komisjoni laiema d horisontaalsed eesmärgid  on võimalik tuletada 
strateegilisest energiaülevaatest ,2 mille on kinnitanud Euroopa Ülemkogu ja ELi nõukogu, 
riigiabi tegevuskavast3 ja 2002.–2012. aasta keskkonnaalasest tegevusprogrammist4: 
komisjon soovib kohaldada horis ontaalseid riigiabi eeskirju nii paljudes sektorites kui 
võimalik, energiapoliitika valdkonnas pooldab ag a taastuvate energiaallikate ulatuslikumat 
kasutuselevõttu ja omamaiste energiaallikate keskkonna seisukohast jätkusuutlikku kasutamist.  
Riigipoolne lõputu toetus söekaevandamisele ei  ole kooskõlas komisjoni laiemate poliitiliste 
eesmärkidega, eriti kui see tööt ab vastu jõupingutustele tõst a konkurentsivõimet ja minna üle 
taastuvatele energiaal likatele, isegi kui r iigiabi mõju konkurentsile on üsna piiratud
5. Samas 
võivad konkurentsivõimetute kaevanduste sulgem isel olla aga sotsiaalsed ja keskkonnaga 
seotud tagajärjed, millega tuleb tegeleda. 
Komisjon määratleb poliitilise eesmärgina , mida käsitleb ka käesolev hinnang, minimeerida 
kaevanduste sulgemise võimalikud negatiivsed mõjud, mis võivad järgneda riigiabi 
andmise lõpetamisele, eelkõige seoses nende mõjude sotsiaalsete ja keskkonnaaspektidega, minimeerides sa mas konkurentsimoo nutusi siseturul.  
                                                
 
2 Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning 
Regioonide Komiteele, Teine strateegiline energi aülevaade, ELi tegevuskava varustuskindluse ja 
solidaarsuse tagamiseks energiavaldkonnas, 13.11.2008, KOM(2008) 781 (lõplik). 
3 KOM(2005) 107 (lõplik), kättesaadav internetis aadressil 
http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/others/action_plan/saap_en.pdf . 
4 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane 
tegevusprogramm, EÜT L 242, 10.9.2002. lk 1, vt artikli 5 lõige 2. 
5 Praegu kehtiva söemääruse üks tingimus on, et subsideeritud süsi ei tohi mõjutada elektrienergia hindu 
(vt söemääruse artikli 4 lõikeid c ja e ning III lisa). 
ET 5   ET 4. POLIITIKAVALIKUD  
Hinnati järgnevat viit poliitikavalikut: 
(1) 1. valik: miinimumprogramm 
Miinimumprogrammi puhul ei esita komisj on söemääruse kehtivuse lõppemise järel 
kohaldatavat uut sektorispetsiif ilist õigusakti. Kivisöetööstuse  suhtes kohaldatakse alates 
2011. aastast vaid üldisi  riigiabi eeskirju.  
(2) 2. valik: komisjoni suunised 
2. valiku raames võtab komisjon vastu ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c 
kohased suunised, mis sarnaneksid laevaehitus- ja terasesekt orites võetud suunistega ning 
lubaksid liikmesriikidel anda abi, mis on piir atud sulgemisabiga ja mida antakse sellise abi 
kujul, mis katab söekaevandamisettevõtete maksed kaevanduste sulgemise tõttu 
koondatavatele ja ennetähtaegselt pens ionile jäävatele töötajatele, selliste töötajate nõustamise 
kulud ning ametialase ümberõppe kulud. Selle r aames võib katta ka kulusid, mis on seotud 
kehtivate (kõige rohkem kuuekuuliste) lepi ngute lõpetamisega või  selliste lepingute 
katkestamisega, oleneva lt sellest, kumb kulu on väiksem. Li saks võib suuniste raames katta 
kulusid, mis on kantud seoses kaevanduste av ariipuhastamise ja keskkonna taastamisega. 
Kõnealuste suuniste kehtivus lõpeks 2013. aasta  lõpus, kuna abimeetmeid tuleks kohaldada 
üksnes selliste söekaevanduste  suhtes, mis suletakse seoses söemääruse kehtivuse 
lõppemisega. 
(3) 3. valik: nõukogu määrus, millega lubatakse anda ajaliselt piiratud tegevusabi 
(sulgemisabi) 
3. valiku raames esitaks komisjon ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktil e 
põhineva nõukogu määruse ettepaneku. Määrus ega lubataks liikmesriikidel anda 
järkjärguliselt kahanevat tegevusabi, mille eesmärk on katta praegune tootmiskahjum. See 
peab kaasnema tegevuse nõuetekohase lõpetami sega konkreetse kaevanduste sulgemise kava 
kontekstis (puudutades seega üksnes juba olem asolevaid kaevandusi). See kujutaks endast 
tegevusabi andmise järkjärgulist lõpetamist ülimalt kümne aasta jooksul ehk hiljemalt 
2020. aastal, kusjuures kahanevus  oleks vähemalt 10 % aastas. 
(4) 4. valik: nõukogu määrus, millega lubatakse anda abi erakorraliste kulude katmiseks 
(varasemast tegevusest tulenevad sotsiaal- ja keskkonnakohustused) 
4. valiku raames esitaks komisjon ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktil e 
põhineva nõukogu määruse ettepaneku. Sellise määr usega lubataks liikmesriikidel anda abi 
söekaevanduste sulgemisega seonduvate sotsiaal - ja keskkonnakulude katmiseks. Sellisteks 
kuludeks on näiteks sotsiaaltoetused ja en distes söekaevandustes keskkonna taastamisega 
seotud kulud vastavalt kehtiva söemääruse lisas määratletule. 
(5) 5. valik: 3. ja 4. valiku kombinatsioon 
5. valiku raames esitaks komisjon ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktil e 
põhineva nõukogu määruse ettepaneku, millega lubata ks liikmesriikidel anda nii sulgemisabi 
(nagu on kirjeldatud 3. valikus) kui ka erako rraliste kulude katmiseks antavat abi (nagu on 
kirjeldatud 4. valikus). 
ET 6   ET (6) 6. valik: kehtiva söemääruse kehtivus e pikendamine kümne aasta võrra 
Kooskõlas söesektori sidusrühmade suurema os a poolt eelistatava valik uga esitaks komisjon 
6. valiku raames nõukogule ettepaneku pi kendada nõukogu määruse 1407/2002 kehtivust 
praegusel kujul veel kümne aasta võrra, st 2020. aasta lõpuni. Se e erineks 5. valikust 
järgnevas: 
– tootmisabi võiks lubada artikli 5 lõike 3 alusel, kui asjaomaste tootmisüksuste 
tegevus on osa söevarude kättesaadavuse ta gamise tegevuskavast; seega ei kehtiks 
selliste kaevanduste sulg emise suhtes tingimusi; 
– tootmisabi peaks olema kahanev, et toot mine väheneks märkimisväärselt, kuid 
konkreetset vähendamise määra ei kehtestataks; 
– oleks võimalik anda abi alginvesteeringu tele kuni 30 % investeerimisprojekti 
kogukuludest. 
5. MÕJU ANALÜÜS  
5.1. 1. valik: miinimumprogramm - ül dised riigiabi eeskirjad 
Miinimumprogrammi juba kirjeldati 2. osas. Teisi valikuid hinnatakse võrdluses 
miinimumprogrammiga.  
5.2. 2. valik: komisjoni suunised 
1. valiku mõju 2. valiku mõjust põhimõtteliselt ei  erine. Kui liikmesriigid annavad 2. valikuga 
lubatud abi, on tulemuseks samasugune toot mispuudujääk ja kaob sama arv töökohti. Vahe on 
selles, et 2. valik annab võimaluse korraldada ka evanduse sulgemine korrekt selt ja seda paari 
kuu võrra isegi edasi lükata, et kehtivad lepi ngud lõpetada. See aitab paremini lahendada 
sulgemise sotsiaalseid aspekte,  andes asjaomastele töötajat ele otsesemat tuge ümberõppe, 
nõustamise jne näol (mis läheb kaugemale põhiliste õiguste ettenähtust). Kaevanduse 
sulgemise ajal on paremini kaetud keskkonnakohustuste rahastamine. 
5.3. 3. valik: tootmistoetus 
Kui liikmesriigid kavatsevad sellist toetust a nda, kattes tegevuskahjumi, aitab tootmistoetus 
hoida töös konkurentsivõimetuid kaevandusi. Al alisi töökohti see ei pääs taks, küll lubaks aga 
järk-järgult vähendada töökohtade arvu, andes aega võtta arvesse t ööjõu ealist struktuuri 
(ennetähtaegse pensionile jäämise ja pens ionile jäämise kaudu), loomulikku personalivoogu 
(jättes lahkuvad töötaj ad asendamata) ning kvalifikatsioon i (töötajaid ümber koolitades, et 
need saaksid tööd muudes valdkondades). See võimaldab konkurentsivõimetu kaevanduse 
tootmist vähendada, minimeerides koondatavate töötajate arvu ja maksimeerides kaasnevaid 
meetmeid, mis võimaldavad töötajatel leida rakendust muudes valdkondades. 
Kaevandamise otsene negatiivne keskkonnamõju jätkub tootmise jätkumiseni, kuid söe 
kasutamise mõju kasvuhoonegaaside heidetele jääb ulatusliku importsöega asendamist 
arvestades ebaselgeks. Järkjärguline sulgem ine võib aga toetada ennetavaid meetmeid 
kaevandustepealse maastiku kaitseks. 
ET 7   ET Majanduslike ja piirkondlike ümberkorralduste kogemus on  näidanud, et tööjõuturg 
suudab koondatuid lihtsamini vastu võtta siis , kui koondamised on ajaliselt hajutatud . 
See lubab paremini läbi viia nõustamis- ja ümberõppeprogramme ning aitab vältida suure osa 
endiste söekaevurite jäämist pikaajalisteks töötuteks. 
5.4. 4. valik: abi erandlike kulude katmisek s (varasemast tege vusest tulenevad 
kohustused) 
See valik lubab liikmesriikidel tagada sotsi aalsete (nt ümberõppe, pensionite jne) ja 
keskkondlike (nt puhastamise ja keskkonna t aastamise) kohustuste rahastamise näiteks 
söekaevanduste järkjärgulise sulgemise kontekstis. 
Selline abi võib lubada kaevandusettevõttel mitte suunata vahendeid teistest, potentsiaalselt 
konkurentsivõimelistest kaevandustest  suletavatesse kaevandustesse. 
5.5. 5. valik: 3. ja 4. valiku kombinatsioon 
Söekaevanduste järkjärgulise sulgemise korral on varasemast tegevusest tulenevate 
kohustuste katmiseks antavat abi tõenäoliselt vaja samaaegselt muud liiki abiga, peamiselt 
tegevusabiga. 
Mõju tootmisele ja töökohtadele oleks väga sa rnane 3. valiku mõjuga, kuid 5. valiku raames 
oleks võimalik paremini tagada varasema st tegevusest tulenevate sotsiaal- ja 
keskkonnakohustuste täitmine sulgemise ajavahemikul.  
5.6. 6. valik: kehtiva söemääruse kehtiv use pikendamine kümne aasta võrra 
Lihtsalt määruse kehtivuse pi kendamise korral oleks võimalik praegu antava abi andmist 
pikendada. Valik võiks liikmesriikidel lubada kõ rvale kalduda poliitilisest eesmärgist, lihtsalt 
jätkates tootmisabi andmist konkurentsivõi metutele kaevandustele, võtmata konkreetset 
kohustust need sulgeda. Siit tuleneb, et samad kaevandusettevõtted võivad endiselt olla konkurentsivõimetud ka kümne aasta pärast, ku i saabub määruse uus kehtivuse lõppemise 
tähtaeg. Fundamentaalset probleemi – konkuren tsivõimetust – ei lahendataks, selle 
lahendamist lükataks lihtsalt edasi. 
Investeeringuabi, mida käesoleva valiku raames anda võiks, ei suuda kaasa aidata praeguste 
poliitiliste eesmärkide saavutamisele, st seda ei saa kasutada kaevandus te sulgemise kaasneva 
meetmena. Investeeringuabi on tõesti ette näht ud pigem uute tegevusva ldkondade arendamise 
või tõhususe suurendamise toetamiseks, millest  kumbki ei ole aga relevantne selleks, et 
kaasneda söekaevanduse sulgemisega. 
6. V
ALIKUTE VÕRDLUS  
Hinnang annab erinevate poliitikava likute mõjust kontrastse pildi: 
majanduslikust  vaatepunktist näib 2. valik (suunise d) miinimumprogrammiga võrreldes 
eelistatum, kuna sellega leevendataks otse st majanduslikku mõju kõige rohkem mõjutatud 
piirkondadele ja tööstusharudele. 
Sotsiaalsest vaatepunktist  pakub kaevanduste sulgemise negatiivse mõju puhverdamiseks 
parimaid võimalusi 5. valik , eriti arvestades selliste mõjude geograafilist kontsentratsiooni. 
ET 8   ET Keskkonna seisukohast  on tulemused ebaselged. Ehkki ka evanduste vahetu keskkond saaks 
kaevandamise kohesest või peaaegu kohesest lõpetami sest (1., 2. ja 4. valik) loomulikult kasu, 
on pilt seoses üleilmsete kasvuhoonegaaside heidet ega ebaselge (võttes arvesse elektritootjate 
poolt söe põletamisest tekkivaid heiteid). Sellin e ebaselgus tuleneb omamaise söe imporditud 
söega asendatavuse suurest määrast. Ehkki asendamine ei toimuks sajaprotsendiliselt, sõltuksid poliitikavalikute erinevused l iikmesriikide poliitika erisustest muudele 
energiaallikatele ülemineku toetamisel. 
Kokkuvõttes eristuvad sobivaimate võimalustena po liitiliste eesmärkide saavutamiseks 
2. ja 5. valik . Valik neist kahest valikust ühe kasuks sõltub kaalust, mida  poliitikud omistavad 
ühest küljest majanduslikele  ja teisest küljest sots iaalsetele aspektidele. 
Pange tähele, et erinevaid hinnatud valiku id on võrreldud eeldusel, et asjaomased 
liikmesriigid tõepoolest annavad abi, mi s on vastavatel tingimustel lubatud. 
Sektorispetsiifiliste riigiabi eeskirjadega nähaks e ette üksnes riigiabi andmise võimalus, mitte 
kohustus; mõjuhinnanguga ei ole võimalik ennus tada otsuseid, mida liikmesriigid seoses 
riigiabiga langetavad.