ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 13.12.2005 
KOM(2005) 658 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
Säästva arengu strateegia läbivaatamisest 
 
Tegevusprogramm 
 
ET 2   ET KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
Säästva arengu strateegia läbivaatamisest 
 
Tegevusprogramm 
(EMPs kohaldatav tekst) 
SISUKORD 
1. Tegevusraamistik ......................................................................................................... 4 
2. Muutuste tegemine: pühendumine võtmeküsimustele................................................. 6 2.1. Kliimamuutused ja puhas energia ................................................................................ 6 2.2. Tervishoid ................................................................................................................ .... 7 
2.3. Sotsiaalne tõrjutus, de mograafia ja sisseränne............................................................. 8 
2.4. Loodusressursside haldamine ...................................................................................... 9 2.5. Säästev transport ........................................................................................................ 1 0 
2.6. Üleilmne vaesus ja arenguväljakutsed ....................................................................... 11 3. Tulemuste saavutamine.............................................................................................. 12 3.1. Tõhusam jätk.............................................................................................................. 12 
3.2. Parem poliitika ........................................................................................................... 13 
4. JÄRELDUSED .......................................................................................................... 16 
1. LISA DEKLARATSIOONI EELNÕU SÄ ÄSTVA ARENGU JUHTPÕHIMÕTETE 
KOHTA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU Eesist ujariigi järeldused DOC 10255/05 
BRÜSSELI EUROOPA ÜLEMKOGU 16. ja 17. juunil 2005. aastal..................................... 17 
2. LISA EESMÄRGID, SIHID, POLIIT IKAD JA MEETMED – EDU SAAVUTAMINE 
SÄÄSTVA ARENGU STRATEEGIAS.................................................................................. 20 
1. KLIIMAMUUTUSE KÄSITLEMINE ...................................................................... 21 2. HEA TERVISE EDENDAMIN E – RAHVATERVIS .............................................. 22 
3. VÕITLUS SOTSIAALSE TÕRJUTUSEG A JA DEMOGRAAFILISE MUUTUSE 
KÄSITLEMINE......................................................................................................... 23 
4. LOODUSRESSURSSIDE PAREM HALDAMINE ................................................. 25 5. TRANSPORDI MUUTMINE SÄÄSTVAMAKS..................................................... 27 
 
ET 3   ET 6. ÜLEILMSE VAESUSEGA VÕITLEMINE JA ARENGU EDENDAMINE........... 28 
3. LISA ELI SÄÄSTVA ARENGU STRATEEGIA 2005. AASTA ÜLEVAADE: 
ESIALGNE HINNANG JA TULEVIKUSUUNAD KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA 
EUROOPA PARLAMENDILE {KOM (2005) 37} ................................................................... 32 
 
ET 4   ET Ülevaade ELi säästva arengu strateegiast 
Eurooplased hindavad elukvaliteeti.  Nad tahavad nautida heaolu, puhast loodust, head tervist, 
sotsiaalkaitset ja võrdsust. Nad ei taha seda üksn es endale, vaid ka oma lastele ja lastelastele. 
Olles silmitsi kiiresti muutuva maailmaga, kus muutuse kiirus võib olla tõsine väljakutse 
majandusele, sotsiaalstruktuurile ja kohanemis võimele, peab Euroopa moderniseeruma ja 
olema muutuste esireas. Nii majanduskasvu, sotsiaalset heaolu kui ka keskkonnakaitset 
tugevdava arengukiiruse säilitamine on väljakutse. 
Seda väljakutset ja muutmise vajadust nen tis 2001. a. Göteborgi Euroopa Ülemkogu, võttes 
vastu säästva arengu strateegia, millele 200 2. a. Barcelona Euroopa Ülemkogus lisati 
välismõõde. Säästva arengu põhimõtteid ja ees märke – majanduslik heaolu, sotsiaalne 
võrdsus, keskkonnakaitse ja rahvusvaheline va stutus – taaskinnitati Euroopa Ülemkogus 
2005. a. juunis, mil võeti vastu säästva arengu juhtpõhimõtted ning need olid kesksel kohal 
Euroopa riigijuhtide arutelul Ha mpton Courtis oktoobris 2005.  
Eelnimetatud säästva arengu põhimõtete ra kendamise algus kulges Euroopale edukalt. 
Uuendatud Lissaboni protsessi r aames on olnud tähtsaid alga tusi sotsiaalvaldkonnas ja 
keskkonnakaitses. Muutuste kiiruse tõttu tule b suurendada pingutusi, et hoida Euroopat 
jätkusuutlikul kursil.  See on võimalik pühendudes veelgi  tõsisemalt majanduskasvule ja 
tööhõivele, samas sihikindlalt säil itades ja kaitstes Euroopa sotsiaal- ja looduspärandit, 
rakendades teadmisi, toetades i nnovatsiooni, käsitledes poliitilisi arenguid integreeritult ja 
võimaldades rahalist abi.  
Lahendus sõltub alati suurel m ääral valitsustest, kes kujunda vad raamistiku, kus kodanikud ja 
ettevõtted teevad otsuseid. Säästev aren g ei saa aga sõltuda üksnes valitsuse 
tegevusvõimalustest. Kõiki asjaosalisi, eelkõig e ettevõtteid ja kodanikk e, tuleb volitada ja 
julgustada esitama väljakutsete lahendamiseks  ja võimaluste ärakas utamiseks uusi ning 
innovaatilisi ideid. Euroopa ei saa neid vä ljakutseid lahendada üksi ning on näidanud 
sihikindlust käsitleda üleilmseid küsimusi rahvusvaheliste partneritega ja üleilmsest 
vaatepunktist. 
1. TEGEVUSRAAMISTIK  
Säästev areng on Euroopa Liidu pikaajaline ülde esmärk, mis on sätestatud  aluslepingus. Selle 
eesmärgi suunas liikumiseks koostas Euroopa Ül emkogu 2001. aastal strateegia. Sellest alates 
kajastuvad püüdlused poliitilistes algatustes, mis annavad omakorda praktilisi tulemusi. 
Tegevusraamistik on paigas. Majandusvaldkonnas  on kasvu ja töökohade loomise mootoriks 
uuendatud Lissaboni strateegia. See aitab ELil k ohaneda üleilmse konkurentsi väljakutsete ja 
rahvastiku vananemisega. Tugevam Euroopa maja ndus on säästva arengu osa ja selle jaoks 
eluliselt tähtis, aidates luua investeerim isvõimalusi, nt puhtasse keskkonda, paremasse 
haridusse, tervishoidu ja sotsia alkaitsesse. Loodusressu rsside säästvam kasutamine ja suurem 
sotsiaalne õiglus on omakorda hädavajalikud majandusedu saavutamiseks. 
Neid seoseid tunnistades kasutab EL ära ma jandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika osade 
vastastikuse toe. Komisjon hindab nüüd kõigi olu lisemate poliitiliste e ttepanekute mõju, et 
selgitada nende panust säästvasse arengusse . Põllumajandus- ja kala nduspoliitika reform, 
maaelu arengu poliitika tugevdamine ja ühte kuuluvuspoliitika moderniseerimine näitavad 
 
ET 5   ET pühendumist integreeritud poliitikale. EL on loonud kliimamuutusega võitlemise raamistiku, 
sh ambitsioonikas CO 2 heitkogustega kauplemise süsteem, et  julgustada tööstusettevõtteid 
vähendama heitkoguseid väik seimate kulutustega.  
Vastu on võetud mitmeid rist- ja temaatilisi strateegiaid ning tegevuskavu,1 milles on sageli 
konkreetsed eesmärgid ja verstapostid. Need hõ lmavad ühispüüdlusi mitmes valdkonnas, nt 
julgeoleku, sotsiaalse kaasatuse ja ühtekuuluvus e suurendamiseks, rahvatervise, pinnase, vee 
ja õhu kvaliteedi parendamiseks ning bioloogi lise mitmekesisuse vähendamise peatamiseks. 
Liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on samuti tegutsenud üldistes huvides, nt sotsiaalset tõrjutust käsitlede s, ühiskonna vananemiseks valmistudes, 
kasvuhoonegaaside heitmeid vähendades ning koha liku ühistranspordi kvaliteeti parendades.
2 
Käesolev ülevaade arvestab ne id saavutusi ning sätestab ed asised konkreetsed tegevused 
lähiaastateks. 2005. aasta alguses käivitatud lä bivaatamisprotsessi keskmes on kolm tihedalt 
seotud dokumenti, mis moodustavad paketi: 
– 2005. a. veebruaris vastu võetud komisjoni teat is, milles antakse ülevaade saavutatust ja 
pakutakse välja esmased sihid, 
– 2005. aasta juunis Euroopa Ülemkogus  vastu võetud juhtpõhimõtted,  
– käesolev teatis, milles keskendutakse rakendamisele ja meetmetele. 
Nimetatud paketi arendamisel on komisjon pida nud ulatuslikke konsultatsioone, kuulates ära 
nõukogu, parlamendi, liikmesriigid, vabaühe ndused, kodanikud ja asjaosalised.3 Selle arutelu 
põhijäreldus on, et läbivaadatud strateegia vaja b suuremat fokuseeritust, selgemat vastutuse 
jaotust, laiemat omaksvõttu ja toetust, ra hvusvahelise mõõtme tugevamat lõimimist ning 
tõhusamat rakendamist ja järelevalvet.  
Käesoleva läbivaatamise sihiks ei ole  säästva arengu strateegia asendamine, vaid 
edasiarendamine.  Sihiks on tagada, et säästva arengu eesmärkide saavutamiseks kasutatakse 
üleeuroopaliste poliiti liste algatuste vahelis i seoseid ning ka kokk uleppeid hinnatakse 
vastavalt. Läbivaatamine: 
• määratleb võtmeteemad, kus lähiaasta tel on vaja suuremat kiirendust 
• soovitab, et säästva arengu välismõõdet (nt üleilmne ressursikasutus, rahvusvahelised 
arenguprobleemid) arvestataks si sepoliitilistes otsustes ning ELi  poliitiliste valikute mõju 
üleilmsele säästvale arengul e hinnatakse järjepidevamalt 
• soovitab, kuidas mõõta arengut ja järjepidevalt v aadata läbi prioriteete,  et paremini ühitada 
liikmesriikide ja ELi strateegiaid 
• soovitab järjepidevat arutelu kodanike ja organisatsioonid ega – ettevõtete juhtide, 
piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, vabaühe nduste, teadlaskonnaga – kes on tegevad ja 
pühendunud muutuste saavutamisele. 
                                                 
1 Erinevate säästvat arengu t toetavate ELi strateegiate ja tegevusk avade ulatuslik ülevaade on toodud II 
lisas. 
2 Olulisimad edunäited on toodud komisjoni 2005. a. veebruari teatises KOM (2005) 37. Vt ka Eurostati 
2005. a. detsembri üllitist säästva arengu näitajate kohta. 
3 Komisjoni 2005. a. veebruari teatis 2005 KOM (2005) 37. Komisjonile esitati konsultatsioonide käigus 
üle 1100 ettepaneku. 
  
 
ET 6   ET 2. MUUTUSTE TEGEMINE : PÜHENDUMINE VÕTMEKÜSIMUSTELE  
Läbivaatamine tõstab esile mitmed võtmeteemad, mis vajavad tugevat toetust kõrgemal 
poliitilisel tasemel, et kaasata üldsus, kiirendada otsustamist ja tegevust kõikidel tasanditel, 
julgustada ühiseid mõttetalguid ning kiirenda da uute ja paremate mõ tete rakendamist. See 
võtab arvesse vajadust edasiminekut pidevalt kontrollida ja soovita b, kuidas seda teha. 
Eriomaste küsimuste käsitlemisel tuleb ar vestada mitmeid eri ristmõjusid. Arengud on 
omavahel seotud , mistõttu valdkondlikke poliitikaid tu leb uurida terviklikult, integreeritud 
süsteemis. Nt kliimamuutuse tõrjumine on mitm etahuline küsimus, kuna nii energeetika kui 
ka transpordipoliitikal on kasvuhoonegaaside vähendamisel võtmeroll. Kliimamuutusel on sotsiaalne mõju, nt üleujutused ja kuivus mõjutavad sageli suhteliselt enam nõrgemaid 
piirkondi ja rahvastikurühmi. Eu roopa juba kasutab poliitikava ldkondade positiivseid seoseid. 
Säästva arengu meetmete puhul pe etakse silmas energiavarustu se turvalisuse suurendamist, 
kliimamuutuse, kohaliku õhusaaste ja vaesuse vähendamist, turvalisuse suurendamist ning kohaliku ja maaelu edendamist. Siiski on vaja likud kompromissid. Mõni poliitika tekitab 
kohanemiskulusid ning tuleb leida võimalusi võimalikult tasakaalustatud kompromissideks.  
Tõhus reageerimine eeldab rahvusva helist koostööd ja solidaarsust
. EL on pühendunud 
vaesuse leevendamisele arenguriikides ni ng teeb aastatuhand e arengueesmärkidele 
lähenemisel tihedat koostööd ÜROga. EL osaleb mitmes mitmepoolses algatuses, nt tehes 
koostööd ülemaailmsel säästva arengu tippkoht umisel bioloogilise mitmekesisuse, 
kalavarude, energia ja vee suhtes võet ud kohustuste täitmiseks ning kliimamuutuse 
tõrjumiseks. EL kasutab oma mõju, et ambitsioonikat säästva arengu kava toetaks rohkem riike. EL kasutab ka teisi võimalusi, nt kaubandus- ja koostöölep inguid, et hoogustada 
muutusi ja arvestab oma sisepoliitikas välismõõdet.  
EL ja liikmesriigid peavad jätkuvalt i nvesteerima teaduse sse ja tehnoloogiasse
, et leida uusi 
tulusaid ja ressursse säästvaid lahendusi tootmiseks ja tarbim iseks. Uusi tehnoloogiaid (IT ja 
kommunikatsioonivõimalused, altern atiivenergia tootmine, loodus t vähemõjutavad tooted ja 
protsessid, uued kütused ja transporditehnoloogiad) kasuta des võib Euroopa saavutada 
läbimurde ressursside tõhusas kasutamises ja  suunata nii majanduskasvu säästlikule teele.  
Haridusel  on säästva arenguga seotud muutuste hõlbustamisel võtmeroll. See tagab, et 
inimestel on oskused üleilmsete muutuste ga kohanemiseks, et teadmised levivad ja 
asjaosalised tulevad muutustega kaasa. 
2.1. Kliimamuutused ja puhas energia 
Kliima muutub. See on vältimatu, kuid piisavalt pi iratav ja selle negatiivset mõju saab 
märkimisväärselt vähendada. Tegu on üleilmse probleemiga, mis vajab üleilmseid lahendusi. 
Kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ei  pea rohkem pingutama üksnes EL, vaid ka 
teised suuremad saastajad ning uued majandusjõud. On oluline, et EL kohaneb 
kliimamuutusega ning aitab arenguriikidel teha sedasama. 
Möödapääsmatud muutused mõjutavad teatud rühmi,  valdkondi ja riike teistest rohkem. On 
oluline arendada meetmeid enim mõjutatute  aitamiseks ning motiveerida rahvusvahelisi 
partnereid teostama kliimamuut use suhtes aktiivset poliitikat. 
Kliimamuutuse tõrjumine pakub olulisi sotsiaalseid ja majanduslikke võimalusi ning aitab 
pidurdada teisi mittesäästvaid arengusuundi. Näite ks võimaldab meie energiakasutustavade 
muutmine vähendada ELi praegust energiakasut ust tulusalt 20% võrra – saavutatav sääst 
 
ET 7   ET oleks sama suur kui Saksamaa ja Soome energiakulutus kokku. EL on hästi kindlustatud 
uuenevate energiaallikatega, nagu tuul, päike, biomass, lainetus , vesi ja maasoojus ning evib 
tehnoloogiaid, mis võimaldavad rahuldada soojus -, elektri- ja kütusevajadusest senisest 
märksa suurema osa.  
Kogemus näitab, et lisaks ilmsele majandus likule kasule on kliimamuutuse vähendamise 
meetmetel ning ELi tõhususe ja uueneva energi a võimaluste kasutamisel ohtralt lisaeeliseid – 
varustuskindluse suurenemine, heitmete ja muu saaste vähenemine, kohalik areng ning head 
töökohad. See aitab ELil säilitada innovatiivset e tehnoloogiate suhtes juhtrolli, ehkki 
konkurents selles valdkonnas tugevneb. ELil on head võimalused, et aidata arenguriikidel 
saavutada majanduskasvu vähem saastavaid tehnoloogiaid kasutades,  nt Kyoto protokolli 
puhta arengu mehhanism võimaldab toimetad a arenguriikidele asjaomaseid tehnoloogiaid. 
Võimalused on olemas. Need tuleb ära kasutada. 
Põhimeetmed: 
• Töötades välja ettepanekuid, üritades s aavutada rahvusvahelisi kokkuleppeid, mis 
hõlmavad kõiki kasvuhoonegaase ja valdkondi, toetavad innovatsiooni ja sisaldavad 
kohanemismeetmeid, taotleb EL, et kuni 2012. aastani kehtivate kohustuste lõppemisel 
kohustutaks kasvuhoonegaase edasi vähendama . EL heitkogustega kauplemise süsteem 
võib olla rahvusvahelisele sü sinikuturule eeskujuks.  
• Euroopa kliimamuutuse programmi  teises etapis töötab EL vä lja edaspidise kliimamuutuse 
alase poliitika, tehes asjaosalistega koos tööd uute meetmete väljatöötamiseks, et 
järjepidevalt kasutada kulusäästlikke la hendusi, mis hõlmavad nt autosid, lennundust, 
tehnoloogia arengut ning kohanemist. EL ja liik mesriigid vaatavad lä bi ELi heitkogustega 
kauplemise skeemi, et seda edasi arendada ni ng laiendada teistele kasvuhoonegaasidele ja 
valdkondadele, nt lennundusele.  
• Hampton Courti mitteametlikul kohtumisel oktoobr is 2005 otsustasid riigi- ja valitsusjuhid 
paluda komisjonil töötada välja uu t hoogu andev säästev, turvaline ja 
konkurentsivõimeline Euroopa energiapoliitika. 2006. a. töötab komisjon välja olulisi algatusi biomassi
4 ja biokütuste suhtes. Komisjon käiv itab ka arutelu ELi uueneva energia 
poliitikast aastani 2020, sh sellest, milline peaks olema taastuvate energiaallikate osakaal 
energeetikas. See annab kõikidele osapooltele  selged sihid, tagade s ettevõtlusele ja 
investoritele vajaliku kindluse. EL jätkab uueneva energia kasutamise üleilmset 
propageerimist. 
• Komisjon esitab energiatõhususe tegevuskava, et realiseerida tulus 20-protsendiline 
säästuvõimalus. On vaja tugevat tõuget hoone te energiakulu vähenda miseks, et praegustes 
seadustes energiakulutuse koht a sätestatust kaugemale jõuda  ning aidata eelkõige 
perekondi. Komisjon teeb str uktuurifonde kasutades ener giatõhususe saavutamiseks 
koostööd liikmesriikidega, eelkõige ne ndega, kel on rohkem edasiminekuruumi.   
2.2. Tervishoid 
Tervis on üleilmne probleem. Haigused levi vad kiiresti üle maailm ajagude. Euroopa peab 
suurendama piiriüleste terviseo htudega võitlemise valmisolekut . ELi püüetega peab kaasnema 
                                                 
4 KOM(2005) 628.   
 
ET 8   ET tõhus tegevus naaberriikides ja üleilmsel tasandi l. Terviseohtudega võitlemine eeldab kiiret ja 
tõhusat reaktsiooni, toimivat terv ishoiusüsteemi ja infrastruktuur i, juhtimis- ja tehnoloogilist 
suutlikkust. Ühe liikmesriigi tegevusvõimetu s ohustab kogu ELi. Seetõttu on esmatähtis 
tervishoiualase ebavõrdsuse likvideerimine ELis. 
EL peab ka toetama rahvusvahelisi pingutusi te rvishoiu edendamiseks. Praegu on maailmas 
40 miljonit HIV/AIDSi ohvrit. 24  miljonit inimest on surnud, neist miljonit olid lapsed. 
Malaaria tapab iga aasta rohkem kui miljon in imest – neist enamus on lapsed, kes elavad 
Saharast lõunas asuvate s Aafrika piirkondades.  
Tervise edendamine ja haiguste ennetamine (tegeldes haigusnähtudega asjakohasel tasemel) 
vähendab pikemas perspektiivis haigustest tingitud majanduslikku ja sotsiaalset koormust. 
Lisaks aitavad paremad teadmised saaste mõ just tervisele parendada ennetamist ja 
planeerimist. 
Põhimeetmed:  
ELile ja liikmesriikidele: 
• terviseohtude käsitlemise tegevuskavade  ajakohastamiseks (valmistudes võimaliku 
pandeemia vastu, arvestades hiljuti ajakohast atud juhtnööre gripipa ndeemiaks valmisoleku 
kohta). 
• leppida kokku ja rakendada ELi HIV/AIDSi va stane strateegia, sh sammud järelevalve 
parendamiseks ning liikmesriikidevahelise koo stöö tugevdamiseks. Kolmandate riikide 
suhtes tuleb kiirendada pingutusi praeguse HI V/AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu 
võitlemise ELi tegevuskava rakendamiseks.  
• kooskõlastada uurimistegevust keskkonnasaastajate , ohu ja tervisemõjude seoste suhtes, et 
parandada arusaama sellest, millised keskkonna tegurid tekitavad terv iseprobleeme ning 
kuidas neid paremini vältida  
2.3. Sotsiaalne tõrjutus, de mograafia ja sisseränne 
Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega tegelemine ei seostu ELis üksnes ma dalate sissetulekute 
suurendamisega. See tähendab töö, elamumajandus e, liikuvuse, tervis hoiu ning teavitus- ja 
infoteenuste muutmist kättesaadavamaks ning eelkõige hariduse ja oskuskoolituse edendamist. Märkimisväärset os a ELi elanikkonnast (15%) ähvardab vaesusrisk. Eriline 
mureallikas on lapsi kimbutav vaesus. Riigipeade  ja valitsusjuhtide mitteametlikul kohtumisel 
Hampton Courtis märgiti, et võitlusele sotsiaalse  tõrjutusega tuleb kiiresti tähelepanu pöörata. 
Seoses ühiskonna vananemisega  seisab EL silmitsi mitte üksnes majanduslike, vaid ka 
märkimisväärsete sotsiaalsete väljakutsetega . Rahvastiku vananemine kiireneb kuni 2040. 
aastani, mis paralleelselt sündivuse langusega toob kaasa töötava elanikkonna vähenemise. 
Õigupoolest võib madalam sündivus ja samaaegne eluea kasv viia selleni, et 2050. aastaks on iga vanainimest toetamas vaid kaks tööealis t inimest võrreldes neljaga tänapäeval. Need 
arengud võivad samuti majanduskasvu vähendada. 
Valitsused peavad Euroopa majandust ja ühiskonda paljude ühiskondade vananemiseks ette 
valmistama. Tootlikkuse ja eriti vanemate töötajate ning naiste tööturul osalemise 
suurendamine on vajalik, et säilitada jätkusuutliku majanduskasvu võime. Aktiivse ja tervisliku vananemise võti on Euroopa sotsiaalkait sesüsteemide, eriti pensionite ja pikaajalise 
 
ET 9   ET hoolduse uuendamine. Vajame peresõbralikumat poliitikat. Oluline on sisserändevoogude 
tõhus juhtimine, sh sisserännanute ja nende  perekondade positiivne lõimimine. Seetõttu 
tõstatub vajadus investeerida rohkem ja paremini inimkapitali, arvestades elutsüklit, et säilitada töötajate töövõime. Eelöeldu hõl mab tõhusate elukestva õppe strateegiate 
rakendamist liikmesriikide poolt. 
Põhimeetmed:  
• Vastates riigipeade ja valitsusjuhtide ar utelule Hampton Courtis  oktoobris 2005, esitab 
komisjon 2006. aasta algul teatise ELi võima lustest aidata liikmesriike kohaneda 
rahvastikumuutustega, nt edendades aktiivse vananemise strateegiaid, sisserännanute 
lõimimist ja perekondadele paremate tingimuste loomist. EL uurib sotsiaalpartneritelt, kas 
esitada ettepanekuid uute töö ja perekonnaelu üh itamist toetavate algatuste käivitamiseks. 
• Komisjon teeb ettepaneku vaesuse ja sotsiaal se tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta 
kohta. Sugudevahelise võrdsuse saavutam iseks ning ELi rahvastikuväljakutsete 
käsitlemiseks esitletakse 2006. aastal naiste ja meeste vahelise võr dsuse teekaarti. EL 
toetab liikmesriikide püüdlusi sotsiaalkaitsesüsteemide uuenda misel, et tagada nende 
jätkusuutlikkus.  
• EL ja liikmesriigid peavad jätkama ELi leg aalse sisserände poli itika väljatöötamist, 
tugevamalt lõimima sisserändajaid ning ne nde perekondi ja võitlema ebaseadusliku 
sisserändega. Komisjon on tei nud ettepaneku toetada liikme sriikide lõimimismeetmeid 
2007-2013. a. kolmandate riikide kodanike lõ imimise Euroopa fondi kaudu. Komisjon on 
koostanud legaalse sisserände, sh vastuvõtu korr a, poliitilise plaani. 2006. aastal esitab ta 
ühise poliitika raamistiku ebaseadusli ku sisserände vastu võitlemiseks. 
 
2.4. Loodusressursside haldamine 
Me sõltume suuresti loodusressurssidest (toorai ne, toit, energeetika ja maa) ning looduse 
võimest „absorbeerida“ kasvava, praegu umbes 6-miljardilise, inimkonna toodetud jäätmeid. 
ÜRO 2005. a. aastatuhande ökosüsteemi hinna ngus väidetakse, et kaks kolmandikku 
inimestele olulistest ökosüsteemi teenustest on langustrendis. Euroopa vajadused Maa suhtes 
on 1960. aastate algusega võrreldes kasvanud 70%. Hinnanguliselt kasutavad eurooplased 
oma elustiili tarbeks ühe inimese kohta keskmi selt 4,9 hektarit tootlikku maad (võrreldes 9,5 
hektariga USAs ja 1,5 hektariga Hiinas), samas kui maailma keskmine on 1,8 hektarit.  
Teatud maa -ja merekasutus põhjustab kasvavat liik lustihedust, energiakulutust ning saasteid, 
suurendab üleujutuste, maastike, elualade ja bioloogilise mitmekesisuse hävimise ohtu.5 
Üleilmsed ressursikasutuse viisid on murette kitavad, sest vähendavad nii planeedi 
taastootmisvõimet kui ka looduse poolt pakuta vat. Osaliselt kliimamuutusest tingitud 
bioloogilise mitmekesisuse vähenemisel on maja nduslikud tagajärjed n ii turismile kui ka 
sellistele valdkondadele nagu põllumajandus, mis sõltuvad ökoteenustest (tolmlemine, 
pinnase viljakus, vee kättesaadavus ja kvalite et) või teistele valdkondadele, kus bioloogiline 
info on teabeallikas.  
                                                 
5 Euroopa Keskkonnaagentuuri 2005. a. keskkonnaolukorra aruandes märgitakse, et viimase 30 aasta 
jooksul on toimunud oluline edasiminek. Keskkonnaolu kord on aga mitmeti eb astabiilne. Seda võib 
muuta ainult nii, et teistes poliitikavaldkondades võetakse keskkonnaprobleeme enam arvesse. 
 
ET 10   ET Olles ressursside paremaks haldamiseks innova tiivsete lahenduste leidmisel juhtrollis, võib 
EL edendada ressursisäästlikumat majandust ning saavutada maailmas juhtrolli tõhusate 
keskkonnatehnoloogiate valdkonnas. Ökol oogiliste investeeringutega seonduvate 
investeeringute võimaluste ulatust mõistetaks e üha paremini, sh et tevõtluses. Säästlike 
toodete ja protsesside turg kasvab, et rahuldad a kiiresti kasvava üle ilmse keskklassi nõudlust 
looduslikult kvaliteetsete tarbijakaupade ja -tee nuste järele. Kooskõlas tatud lähenemine, mis 
arvestab vajadust muuta tootmine ja ta rbimine säästvamaks, annab Euroopale 
konkurentsieelise.  
Luues etteaimatavat, pikaajalist re gulatiivset raamistikku, mis soodustab 
keskkonnainnovatsiooni, et toetad a praegu säästvaid tegevusi kavandavaid ettevõtteid, on 
valitsustel edu tagamisel kesk ne koht. Riigiasutustel on os tujõud, mis võimaldab muutusi 
kiirendada. Nt ostavad avalik-õiguslikud as utused (nt kohalikud omavalitsused, koolid, 
haiglad) igal aastal tooteid ja teenuseid 1600  miljardi euro eest, mis moodustab 16% meie 
SKTst. Seda saab kasutada säästvate tehnol oogiate turueduks vajaliku kriitilise massi 
loomiseks.  
Põhimeetmed:  
• Liikmesriigid koos komisjoniga peavad vahetama kogemusi ja häid tavasid 
maksukoormuse suunamisel tööjõult tarbimisele ja /või saastamisele viisil, mis ei mõjuta 
tulusid, et toetada ELi  eesmärke suurendada tööhõivet ja  kaitsta keskkonda. Lisaks peaksid 
liikmesriigid tõhusamalt kasutama oma märkimisväärset jõudu tellijana, et toetada innovaatiliste, energeetiliselt tõhusamate ja puhtamate lahenduste kasutuselevõttu. 
Komisjon teeb ettepaneku roheliste sõi dukite avalike hangete direktiivi kohta. 
• EL töötab koos liikmesriikide ja asjaosalistega keskkonnainnovatsiooni edendamiseks ning 
keskkonnatehnoloogiate turu laiendamiseks. Liikmesriikidel tuleb oma 
keskkonnatehnoloogiate teekaardid ellu rakenda da. 7. raamprogrammis eraldab EL raha 
võtmevaldkondades (sh vesiniku- ja kütusee lemendid) tegevuse kiirendamiseks ja 
teadusuuringute ning tehnoloogili se arengu edendamiseks.  
• Komisjon koostab tegevuskava säästva tootmise  ja tarbimise edendamiseks, mis tugineb 
senistele algatustele ja meetmetele, nagu re ssursi- ja jäätmepoliitika, integreeritud 
tootepoliitika ja standardid, keskkonna haldusskeemid ning innovatsiooni- ja 
tehnoloogiapoliitikad, et tugevdada nende mõ ju, täita lüngad ja kindlustada panus 
üleilmsetesse algatustesse. 
• EL ja liikmesriigid peavad tagama Natura 2000 kaitsealade võrgustiku piisava rahastuse ja 
juhtimise ning arvestama oma sise- ja välispoliitikas rohkem bioloogilise mitmekesisuse probleeme, et peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine.  
2.5. Säästev transport 
Taskukohase transpordi kättesaadavusest oleme me kõik kasu saanud. Kuid me oleme ka 
kannatanud negatiivsete mõjude tõttu , nagu ummikud, tervis ekahjustused ja 
keskkonnaolukorra halvenemine. Transpordinõudl us kasvab koos majandusega. Kõrge kasv 
tähendab, et vaatamata märkimisväärsetele sõidukiomaduste parandamisele suurenevad 
negatiivsed mõjud ja praegused arengud ei ole jä tkusuutlikud.  
 
ET 11   ET Liikumise eeliseid saab pakkuda ka siis, kui majandus-, sotsi aal- ja keskkonnamõjud on palju 
väiksemad. See on võimalik transpordivajadus t vähendades (nt m uutes maakasutust, 
edendades telekommunikatsiooni ja videokonvere ntside kasutamist), infrastruktuuri ja 
sõidukeid paremini kasutades, muutes kombeid (nt kasutades raudteed maantee asemel, läbides lühikesi vahemaid jalgsi või ratt al ning arendades ühistransporti), kasutades 
puhtamaid sõidukeid ning töötades välja altern atiive naftale (nt bio kütused ja vesinikul 
toimivad sõidukid).  
Säästvama transpordi eelised on laialdased ja olulised: ummikute vähendamine vähendab 
ettevõtluse kulusid, säästab inimeste ae ga, suurendab piirkondlikke ja kohalikke 
arenguvõimalusi, vähendab kliimamuutust ja mõju bioloogilisele mitmekesisusele, suurendab energiavarustuse kindlust, se st sõltuvus naftast väheneb; parendab kohalikku keskkonda ja 
vähendab mõju tervisele, eriti linnapiirkondades. 
Põhimeetmed: 
• EL ja liikmesriigid peavad keskenduma maanteetranspordi alternatiivide muutmisele 
ligitõmbavamaks nii kaubatranspordile kui ka  reisijatele, sh ar endades üleeuroopalisi 
võrgustikke ja kaubasaadetiste ühendvedude ühe ndusi, et kaupade liikumine maa-, raudtee- 
ja veetranspordi vahel käiks kergelt. See on 2006. aasta teisel pool el olulise poliitilise 
arutelu teema.  
• Euroopa Komisjon uurib edasi infrastruktuuri ma ksustamise kasutamist ELis, arvestades 
edukaid kohalike liiklusvoogude maksustamise  skeeme, üleeuroopalist infrastruktuuri 
maksu veokitele ning uute satelliidi-, info- ja komm unikatsioonitehnoloogiatega 
kaasnevaid võimalusi. 
• Komisjon esitab autode keskkonnasõbralikumak s muutmiseks meetmete paketi, millega 
toetatakse puhtaid ja energiasäästlikke sõiduke id. See hõlmab direktiivi selliste sõidukite 
avalike hangete kohta, uusi sõidukite standard eid ning biokütuste suuremat kasutamist. 
Komisjon juba soovitas, et liikmesrii gid maksustavad sõiduautod sõltuvalt CO
2 heitmetest.  
2.6. Üleilmne vaesus ja arenguväljakutsed 
Tegurid, mis ohustavad säästv at arengut üleilmselt, on omavahel seotud. Vaesus, 
keskkonnaolukorra halvenemine ja konfliktid soodustavad üksteist. Rohkem kui miljardil 
inimesel on elamiseks vähem kui dollar päev as ning 2,7 miljardil alla kahe dollari. 2,6 
miljardit inimesel – üle 40 protsendi maakera rahvastikust – puudub elementaarne sanitatsioon ning enam kui miljard kasutab jätk uvalt ebaturvalisi joogiveeallikaid. Vaesus ja 
ebavõrdus pole üksnes ebaõiglased, vaid ohustava d maailma arengut, pikaajalist heaolu, rahu 
ja julgeolekut. Üleilmastumise tõttu sõltub meie kollektiivne heaolu ja julgeolek suuresti 
vaesuse vastu peetava võitluse edukusest. 
Tegutseda tuleb igal tasandil – ELi poolt nii kahe- kui ka mitmepoolselt ja integreeritult. 
Rakendades ülemaailmse säästva arengu tipp kohtumise meetmeid, töötades aastatuhande 
arengueesmärkide saavutamiseks ning järg ides Doha arengukava kinnitas EL ÜRO 
tippkohtumisel, et pühendub üleilmsele säästv ale arengule. Üleilm sete väljakutsete 
lahendamiseks peab EL tagama, et tema sise- ja välispoliitika toimivad maksimaalse mõju 
saavutamiseks kooskõlas.  
 
ET 12   ET Vaesuse likvideerimisele suunatud rahvusvahelis tes püüdlustes on EL juhtrollis. EL annab üle 
poole maailma abist ning on lubanud oma abi nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt veelgi 
suurendada. Hiljuti kiitis EL heaks „Euroopa konsensuse arengupoliitikas“, milles pandi paika 
ühine nägemus ja meetmed arengu valdkonnas.  
Põhimeetmed:  
• EL ja liikmesriigid peavad 2015. aasta ks suurendama oma abi mahtu 0,7% 
rahvamajanduse kogutoodangust ning saavutam a vahe-eesmärgi 0,56% 2010. aastal, 
kusjuures EL 15 eesmärk on 0,51% ja EL 10 eesmärk 0,17%.  
• EL ja liikmesriigid peavad parema liikmesriikidevahelise kooskõlastamise ning ühise ELi 
programmiraamistiku väljatöötamisega suurendama oma abipoliitika tõhusust, 
terviklikkust ja kvaliteeti; kasutama rohkem üh ismeetmeid ja projektide kaasrahastust, 
tihedamalt seostama arengut ja teisi polii tikavaldkondi. Nad peavad tõstma abi kvaliteeti 
tõhusa eelarvetoetuse, võla vähendamise ja ab i muude teemadega seostamisest loobumise 
kaudu.  
• EL on rahvusvahelise keskkonnahalduse pa rendamise eestkõneleja, mh ÜRO 
keskkonnaorganisatsiooni asutades  ning tugevdades mitmepoolseid 
keskkonnakokkuleppeid. EL suurendab pingutus i tagamaks, et rahvusvahelist kaubandust 
kasutatakse üleilmse säästva arengu saav utamiseks nii sotsiaalmajanduslikke kui 
keskkonnavajadusi arvestades. Ta tegutseb se lleks nii mitmepoolselt (WTO, Doha voor) 
kui ka piirkondlikel ja kahe poolsetel kaubandusläbirääkimistel.   
3. TULEMUSTE SAAVUTAMINE  
3.1. Tõhusam jätk 
Vajalik on järelevalve ning jätk. See on  võimalik ilma uut korda või täiendavat 
paberimajandust tekitamata. See hõlmab järgmist: 
• komisjon esitab iga kahe aasta  järel eduaruande. See põhineb säästva arengu näitajate 
kogul, mis koostati riiklike ekspertide abil  ja võeti komisjonis vastu veebruaris 2005.6 
Käesoleva teatisega on esitatud esimene ar uanne, milles on viimane statistiline info7. 
• Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlament arut avad edasiminekut komisjoni aruande 
põhjal, vaadates läbi prioriteed id ning kehtestades säästva arengu üldsuunised vähemalt iga 
kahe aasta järel.  
• Euroopa Majandus-ja Sotsiaalkomiteel ning Eu roopa Regioonide Komiteel on oluline osa 
tegevusele toetuse saavutamisel , nt asjaosaliste arutelusid  korraldades ning toimides 
katalüsaatorina, et edendada keskustelu ka riigitasandil. 
                                                 
6 SEK(2005) 161. 
7 Edu mõõtmine teel säästvama Euroopa poole – Euroopa Liidu säästva arengu näitajad. Euroopa 
Komisjon, Eurostati Euroopa Liidu ülevaade, Luksemburg, Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete 
Talitus, 2005. ISBN 92-894-9768-8 
 
ET 13   ET • Euroopa Komisjon algatab 2009. aastal säästva arengu strateegia läbivaatamise, mis 
hõlmab laialdast konsulteerimist asjaosalistega.  
Lisaks on kõik liikmesriigid töötanud välja om a riiklikud säästva arengu  strateegiad või on 
sellele lähedal, mitmed neist koostavad pi devalt eduaruandeid. Paraku pole täielikult 
kasutatud võimalust õppida üksteiselt, et selg itada, mis on töötanud hästi ning kus on lõksud. 
Erinevad riiklikud strateegiad ja Euroopa strateegia peavad ükst eist võimalikult palju toetama, 
et tulemus oleks üksikute liidetavate summast suurem. 
Seetõttu soovitatakse, et liikmesriigid: 
• Vaatavad oma riiklikud strateegiad ELi strat eegiat arvestades kohaselt läbi ning avaldavad 
need hiljemalt 2006. aasta lõpus. Liikmesriike julgustatakse eriti uu rima, kuidas riikliku 
poliitika meetmeid (vt lõik 3.2) tõhusamak s muuta ning Euroopa tasemel tehtu või 
kavandatuga paremini ühitada. 
• Korraldada läbivaadatud riiklike strateegiate  alusel põgus vastastikune läbivaatamine, kus 
keskendutaks kindlale valdkonnale ning üritataks eelkõige määr atleda häid lahendusi ja 
tavasid, mida kõik võiksid rakendada. Vastas tikune läbivaatamine võib hõlmata hindamist 
väljastpoolt (mida võib toetada riiklike säästva arengu nõukodade võrgustik) ning 
kolmandate riikide kaasamist. 2006. aastal on eesi stujariigi juhtimisel ja komisjoni abil 
võimalik esimene pilootläbivaatus, kus osaleksid end väljapakkunud liikmesriigid. 
• Kus sõltumatuid säästva arengu nõukodasid pol e, tasub kaaluda nende loomist, et 
hoogustada informeeritud arutelu ning anda panus riiklikesse  ja ELi eduaruannetesse. 
Komisjon kutsub kandidaatriike viima lõpuni oma riiklike strateegiate  väljatöötamine ning 
ühitama oma reformid ELi säästva arengu strateegiaga. Komisjon arvestab seda oma 
eduaruannetes.  
ELi säästva arengu strateegia p eab soodustama säästvat arengut rahvusvaheliselt ning toetama 
aastatuhande arengueesmärk ide ja Johannesburgi rakendusplaani elluviimist. 
3.2. Parem poliitika 
Parandades poliitika ühtsust: mõjuhinna ngud ja teised parema õigusloome 
vahendid.  
On olemas vahendid, mis aitavad poliitika kuju ndajatel leida õigeid lahendusi ning tõhusat 
mõjuhinnangut tuleks kasutada poliitika väljatöötamise algusjärgus. See võimaldab poliitika kujundajatel tõenäoliste majandus-,  sotsiaal- ja keskkonnamõjude  ja nendevaheliste seoste 
ning ühitamisvõimaluste tasakaalustatud hi nnangu põhjal ning asjaosaliste arvamusi 
arvestades leida parimaid lahendusi. Nt  kaubandusettepanekute mõjuhinnangud on hea 
võimalus välismõjude ELi otsustusprotsessi lõ imimiseks. Need kõik edendavad erinevate 
poliitikate lõimimist, mis viib ühtsemate otsusteni ja jätkusuutlikumate tulemuste saavutamise 
laiemale analüüsile (millest võidavad kõik) ni ng kaas-ja vastasmõjude määratlemise ja 
lahendamiseni ELis ja rahvusvaheliselt.  
Põhimeetmed:  
• Paremat seadusloomet käsitleva institutsi oonidevahelise kokkuleppe kohaselt peavad kõik 
ELi institutsioonid tagama, et olulisimad poliitilised otsused põhinevad ettepanekutel, 
 
ET 14   ET mille suhtes on teostatud mõjuhinnangud. Komi sjon tagab, et kõigi tema olulisemate 
algatuste suhtes viiakse läbi mõjuhinna ngud ning need on pärast valmimist otsuste 
tegemisel avalikkusele kättesaadavad.  
• Liikmesriigid peaksid poliitikaid, strateegiaid, programme ja projekte välja töötades ning 
raha kasutades mõjuhinnanguid rohkem kasutama. Nad peaksid lähtuma ühenduse 
strateegilistest suunistest tagamaks, et ühtekuuluvus-ja struktuurifondid kasvatavad 
keskkonnakaitse ja majanduskasvu vahelist sünergiat.  
• Lisaks mõjuhinnangutele tuleks sagedami ni kasutada poliitika järelhinnanguid.  
• EL arvestab ettepanekute mõ ju hinnates välismõõdet.  
Tõhusaima vahenditevaliku kasutamine 
Valitsuste ja teiste avalik-õiguslike asutuste  käsutuses on mitmeid vahendeid (regulatsioon, 
maksud, toetused, tellimused, investeeringud, kulutu sed ja info edastamine), mis võimaldavad 
julgustada inimesi tegema muutusi. Väljakuts eks on leida õiged poliiti lised rõhuasetused, et 
nii vahendid kui ka poliitika rakendamine toetaksi d säästvat arengut. Nt peaksid liikmesriigid 
kasutama säästva arengu toetamiseks struktuurifonde.  
Parim võimalus muutuse propageerimiseks on tagada , et turg saadab õigeid signaale („õige 
hind“), mis annab inimestele tugeva tõuke om a harjumuste muutmiseks ja kujundab vastavalt 
turgu. Seda saab teha tagades, et me kõik (nii to otjad kui ka tarbijad) vastutame otsuseid tehes 
kõikide nende kulude ja tagajärgede eest. See tähe ndab nt seda, et saastaja tekitatud kulutused 
kajastuvad toote hinnas. Teatud liikmesriikides  on selline praktika juba kasutusel (nt 
erimaksud või rohelised maksud) . Nii julgustatakse tootjaid keskkonnasõbralikemaid tooteid 
ja teenuseid tootma ning ta rbijaid neid tarbima.  
Valitsustel võib mõnikord olla avalikkusele ja ettevõtetele suur mõju, sest teavitades aidatakse 
neil teha paremaid valikuid. Märg istuse ja teavituse mõjust energiakulutusele ning nii elektri- 
kui ka majapidamistarvete ja -teenuste keskkon nasõbralikkuse tasemele on häid näiteid. Kogu 
ELis on mitmed ametiasutused töötanud välja tõhusad teavitusstrateeg iad, et julgustada 
kodanikke sorteerima jäätmeid ringluse jaoks, reisima säästvamalt või säästma energiat.  
Käitumisharjumuste muutmise eeldus on ha ridus. Komisjon toetab liikmesriikide 
haridustegevust, investeeringuid inimkapitali ja elukestva õppe korraldamist, mis edendavad 
säästvat arengut. 
Põhimeetmed:  
• EL kasutab kõiki poliitilisi võim alusi ja edendab samas turuvõimaluste kasutamist, sest 
need võimaldavad säästva arengu eesmärkide saavutamisel paindlikkust. Liikmesriigid 
peavad tagama, et valitsuste käsutuses olev aid võimalusi kasutataks e täies ulatuses ning 
kõiki toetusi kasutatakse s äästva arengu eesmärkide ja asutamislepingu kohaselt.  
• Komisjon süvalaiendab säästvat  arengut nii sise- kui välis poliitikaalases info- ja 
teavitustegevuses. Komisjon jä tkab koos teiste ühenduse inst itutsioonidega strateegia 
 
ET 15   ET erinevate aspektide teemal ürituste ja asjaosal iste foorumite korraldam ist, et suurendada 
teadmisi ja teadlikkust, levitada uusi ideid ning parimaid tavasid. Küsitlused8 näitavad 
järjepidevalt, et eurooplased on säästva ar engu teemadel väga teadlikud. Väljakutse on 
selles, et teadlikkus kajastuks käitumisharjum uste säästvamaks muutumises. Tõhus teavitus 
vajab kohandamist kohaliku ja riigitasandi jaoks, mistõttu võtmerollis on liikmesriigid.  
Osaliste mobiliseerimine ja edu mitmekordistamine 
ELil ja liikmesriikidel on keskne osa, kuid nad ei  saa, ega pea olema ainsad säästva arengu 
edendajad. Tegutsema peavad ka teised asja osalised: ettevõtted, pi irkondlikud ja kohalikud 
omavalitsused, vabaühendused, sotsiaalpartnerid, ülikoolid, koolid, üksikud kodanikud ja 
tarbijad. Edasiminek sõltub ettevõtluse ning  kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning 
kogude tohutust loomingulisest ja turupotentsiaalist.  
Üha rohkem ettevõtlusjuhte tunnistab, et sääs tev areng tasub ära. Edukaimad ettevõtted 
hoomavad, et säästvale arengule tähelepanu pöö rates suurendatakse i nvesteeringuid uutesse 
tehnoloogiatesse, protsessidesse ja toodetesse, millest tarbija on huvitatud.9 Nad teavad, et hea 
ärivaist eeldab planeerimist ja teadmist, kuhu investeerida tulevikus. Nad teavad, et 
võimalused on olemas kui meil on selged sihid, nt liikumine madalamate süsinikheitmetega 
majanduse poole. Nad teavad, et võivad mõju tada oma tarnijaid. Kuid nad vajavad 
tegutsemiseks stabiilset õiguslikku raamistikku.  
Ka sotsiaalpartneritel on keskne osa: aktiivne  dialoog tööandjate ja - võtjate vahel on oluline 
säästva arengu sotsiaalse poolega (töö korrald us, oskused, koolitus ja võrdsed võimalused) 
seotud probleemide lahendamiseks. 
Lisaks on mitmed piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused suurendanud oma jõupingutusi, 
et leida probleemidele praktiline lahendus. K una just nemad osutavad sageli avalikke 
teenuseid (ühistranspordist elek tritootmiseni, jäätmekogumisest  vaeste hoolduseni), siis on 
neil head võimalused edendada muutust kohapeal. Nende edust on oluline õppida. Häid näiteid on palju. 
Põhimeetmed:  
Komisjon:  
• kutsub Euroopa ettevõtlusjuhte ning teisi keskseid asjaosalisi koos poliitiliste juhtidega 
kiiresti arutama säästvaks arenguks vajalikke keskmise ja pikema perspektiivi poliitikaid 
ning esitama ambitsioonikaid ettepanekuid, mis lähevad õigusakti des juba sätestatud 
miinimumnõuetest kaugemale. Sellised algatused haakuvad hästi komisjoni püüdlusega edendada ettevõtete sotsia alset vastutust ning täiendava d sotsiaalpartnerite ja 
kodanikuühiskonnaga toimuvat keskustelu. Komisj on teeb koostööd eesistujaga, et leida 
paremaid võimalusi selle protsessi toetamiseks.  
• Me ootame teistelt ELi institutsioonidelt ja organisatsioonidelt ettepanekuid piirkondlike ja 
kohalike omavalitsuste parimate säästva arengu algatuste premeerimiseks.  
                                                 
8 Viita Eurobaromeetrile. 
9 Nt on mitmetes asjaomastes uuringutes leitud tõendeid keskkonnahalduse ja finantstulemuste positiivse 
seose kohta. Säästva arengu seisukohast 50 parema hulka kuuluvatel ettevõtetel on keskmisest paremad 
krediidireitingud. 
 
ET 16   ET 4. JÄRELDUSED 
Parem elu, suurem sotsiaalne õiglus ning uut e innovatiivsete tootmiste teke on võimalikud. 
Euroopa võib õiget poliitikat aj ades olla neis küsimustes maa ilmale eeskujuks. Me saame neid 
võimalusi ära kasutada aga ainult siis, kui me  kohe tegeleme meie elustiilist säästvale 
arengule lähtuvate ohtudega. Jätkusuutmatut e arengusuundade muutmine on möödapääsmatu 
ja võimalik, nagu näitavad mitmed edulood kogu maailmas.  
ELi säästva arengu strateegia läbivaatamise si hiks on ühendada selg e sihi ja poliitilise 
tegevusraamistiku taha ELi institutsioonid, l iikmesriigid, ettevõtte d, kodanikud ja nende 
esindusorganisatsioonid. Komi sjon kutsub seetõttu nõukogu ja parlamenti üles kinnitama 
esitatud lähenemisviis, edendama asjaomaseid meetmeid kiiresti ning tegema tihedat koostööd 2006. aasta juuni Euroopa Ülemkoguks valmistudes, et saavutada ühisele 
strateegiale lai ja tugev toetus. 
 
ET 17   ET 1. LISA  
 
DEKLARATSIOONI EELNÕU SÄÄSTVA ARENGU JUHTPÕHIMÕTETE KOHTA  
 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU  
Eesistujariigi järe ldused DOC 10255/05  
BRÜSSELI EUROOPA ÜLEMKOGU  
16. ja 17. juunil 2005. aastal  
Deklaratsiooni eelnõu säästv a arengu juhtpõhimõtete kohta  
Säästev areng on kõikide Euroopa Ühenduse po liitikavaldkondade keskne eesmärk, mis on 
sätestatud ka asutamislepingus. Selle eesmärgik s on parandada nii prae guse kui ka tulevaste 
põlvkondade elukvaliteeti maailmas. Küsimuse all on vajadus kaitsta el u jätkumist Maal kogu 
selle mitmekesisuses. See rajaneb demokraatia  ja õigusriigi ning põhiõiguste austamise, 
sealhulgas vabaduse ja kõigile võrdsete võimaluste põhimõtetel. See toob kaasa solidaarsuse 
nii ühe põlvkonna piires kui ka põlvkondade vahel. Sellega püütakse edendada dünaamilist majandust kõrgetasemelise tööhõive ja hariduse, te rvisekaitse, sotsiaalse ja territoriaalse 
ühtekuuluvuse ning keskkonnakaitsega rahulikus ja turvalises maailmas, kus austatakse 
kultuurilist mitmekesisust. 
Et saavutada neid eesmärke Euroopas ja kogu maailmas, on Euroopa Liit ja selle liikmesriigid 
võtnud endale kohustuse püüda teostada järgmisi  eesmärke ja austada järgmisi põhimõtteid: 
Peamised eesmärgid 
Keskkonnakaitse 
Kaitsta elu jätkumise võimalikkust Maal kogu selle mitmekesisuses, austada Maa 
loodusvarade piiratust ning taga da kõrgetasemeline keskkonnak aitse ja keskkonna kvaliteedi 
parandamine. Hoida ära ja vähendada keskk onna saastamist ning propageerida säästvat 
tootmist ja tarbimist, et kaotada seos majandus kasvu ja keskkonnaseisund i halvenemise vahel.  
Sotsiaalne õiglus ja ühtekuuluvus 
Edendada demokraatlikku, kõrge sotsiaalse ka asatuse ja ühtekuuluvusega tervet, ohutut ja 
õiglast ühiskonda, kus austatakse põhiõigusi ja  kultuurilist mitmekes isust ning mis loob 
kõigile võrdsed võimalused ja kus võideldak se diskrimineerimise vastu kõikides selle 
vormides. 
Majanduslik jõukus 
Edendada õitsvat, uuendusmeelset, teadmi sterikast, konkurentsivõimelist ja ökotõhusat 
majandust, mis pakub kõrget elatustaset ning täie ulatuslikku ja kõrgek valiteedilist tööhõivet 
Euroopa Liidu kõikides osades. 
Rahvusvaheliste kohustuste täitmine 
Toetada rahul, turvalisusel ja vabadusel rajane vate demokraatlike institutsioonide loomist ja 
kaitsta nende stabiilsust kogu maailmas. Propa geerida kogu maailmas aktiivselt säästvat 
 
ET 18   ET arengut ja tagada, et Euroopa Liidu sise- ja  välispoliitika on kooskõlas ülemaailmse säästva 
arengu ja liidu rahvusvaheliste kohustustega. 
Poliitilised juhtpõhimõtted 
Põhiõiguste propageerimine ja kaitse 
Asetada inimesed Euroopa Liidu poliitika ke skmesse, propageerides põhiõigusi, võideldes 
kõikide diskrimineerimisvormide vastu ja  aidates kaasa vaesuse vähendamisele kogu 
maailmas.  
Põlvkonnasisene ja põlvkondadevaheline õiglus 
Rahuldada praeguste põlvkondade vajadused, seadmata ohtu tulevaste põlvkondade võimet 
rahuldada oma vajadusi ELi piires ja mujal. 
Avatud ja demokraatlik ühiskond 
Tagada kodanike õigus saada informatsiooni ja tagada õiguskaitse kä ttesaadavus. Arendada 
välja piisavad konsulteerimis- ja osaluskanalid kõikide huvita tud isikute ja ühenduste jaoks. 
Kodanike kaasamine 
Suurendada kodanike osalust otsuste tegemisel.  Propageerida säästva arengu alast haridust ja 
tõsta üldsuse teadlikkust. Informeerida koda nikke nende mõjust keskkonnale ja nende 
võimalustest teha säästvamaid valikuid. 
Äriühingute ja sotsiaal partnerite kaasamine 
Tugevdada sotsiaalset dialoogi, tõsta ettevõtja te sotsiaalset vastutustunnet ning tugevdada 
avaliku ja erasektori partnerlust koostöö edendami seks ja ühiste ülesannete täitmiseks säästva 
tootmise ja tarbimise saavutamisel. 
Poliitika ühtsus ja juhtimine 
Edendada ühtsust kõikide Euroopa Liidu pol iitikavaldkondade vahel ning samuti ühtsust 
kohaliku, piirkondliku, riikliku ja  üleilmse tegevuse vahel, et suurendada oma panust 
säästvasse arengusse. 
Poliitika integreerimine 
Soodustada majanduslike, sotsiaalsete ja keskko nnaalaste kaalutluste in tegreerimist, nõnda et 
need oleksid omavahel seotud ja toetaksid üks teist vastastikku, kasuta des täiel määral ära 
parema õigusliku reguleerimise vahendeid, nagu näiteks tasakaalustatud mõjuhindamine ja 
konsulteerimine huvigruppidega.  
parimate kättesaadavate teadmiste kasutamine 
Tagada, et poliitikat töötatakse välja, hinna takse ja teostatakse parimate kättesaadavate 
teadmiste põhjal ning et see on ma janduslikult põhjendatud ja tasuv.  
Ettevaatuspõhimõte  
 
ET 19   ET Kui valitseb objektiivne teaduslik ebakindlus, s iis valida ettevaatlik lähenemisviis, et hoida 
ära võimalikku kahju inimeste tervisele või keskkonnale, ning rakendada ennetusmeetmeid.  
Saastaja peab maksma 
Tagada, et hinnad kajastaksid te gelikke tootmis- ja tarbimistegevusest tulenevaid kulusid 
ühiskonnale ning et saastajad ma ksaksid kahju eest, mida nad põhjustavad inimeste tervisele 
ja keskkonnale.
 
ET 20   ET 2. LISA  
 
EESMÄRGID, SIHID, POLIITIKAD JA  MEETMED – EDU SAAVUTAMINE 
SÄÄSTVA ARENGU STRATEEGIAS  
Käesolevas lisas on toodud valik ELi peamistest strateegiatest, tegevusk avadest ja teistest 
säästvat arengut toetavatest al gatustest. Tegevuseesmärkidele ja sihtidele vi idatakse nende 
olemasolu korral. Lisaks on mitmed liikme sriigid töötanud välja oma säästva arengu 
strateegiad ja tegevuskavad. Mitmes valdkonna s on liikmesriikidel muutuste elluviimiseks 
parimad võimalused. EL võib liikmesriikide meetmeid toetada ja täiendada, hõlbustada parima praktika vahetust ning olla võtmero llis edu hindamisel ja edasiste meetmete 
kavandamisel.  
Säästva arengu strateegia l oob strateegilise poliitilise raamistiku mittesäästvate 
arengusuundade käsitlemiseks. Arengusuundadevahe lised seosed on selle raamistiku oluline 
osa. Põhidokumendis määratletud peamised prioriteedid on mitmeti seotud. Seda näitab 
selgesti see, kuidas taastuvenergia kasutamist suurendades võideldakse ka kliimamuutuse vastu. Maakasutust parandades,  transporti säästvamaks muutes ja energeetikat 
ümberkujundades kaitseme me ka  bioloogilist mitmekesisust. Erinevaid strateegiaid ja 
tegevuskavu ei tohi seetõttu  hinnata ühekaupa. Neist ig aüks aitab omamoodi kaasa 
probleemide lahendamisele teistes valdkondades. Oluline on neid seoseid hästi mõista ja 
integreerida poliitiliste otsuste erinevad aspektid, et saavutad a olukorrad, kus kõik võidavad. 
Arengusuundade seosed on teema, mis vajab edasiarendamist. Komisjon hindas kõigi oma 
olulisemate poliitiliste algatuste mõju. 
 
ET 21   ET 1. KLIIMAMUUTUSE  KÄSITLEMINE 
Üldine eesmärk 
Kliimamuutuse ja selle kulude piiramine ühiskonna huvides  
Tegevuseesmärgid ja sihid: 
• Euroopa Ülemkogu kinnitas märtsis 2005, et eesmärgiks on  keskmise õhutemperatuuri 
tõus tööstusrevolutsiooni eelse tasemega võrreldes üleilmselt vähem kui 2°C,10 
mistõttu üleilmsete piiramis- ja vähendamis püüdluste sihiks peaks olema süsinikdioksiidi 
kontsentratsioon, mis on väiksem kui 550 ppm. 
• EL 15 ja enamik EL 25 liikmesriike on kohus tunud Kyoto protokolli alusel vähendama 
aastatel 2008-2012 kasvuhoonegaase. EL 15 siht on vähenda da heitkoguseid 1990. 
aastaga võrreldes 8%. 
• 2005. aasta märtsi Euroopa Ülemkogul lepiti kokku, et selle lõppsihi saavutamiseks 
analüüsib EL koos teiste osalistega strateegiaid kasvuhoonegaaside heitkoguste 
vähendamiseks vajalikul määral ja arenenud riikide grupi võimalusi vähendada 2020. 
aastaks heitkoguseid 15-30% võrreldes K yoto protokollis esita tud alusnäitajaga. 
Olulisemate meetmete näited : jätkuvad ja kavandatavad:  
• ELi kliimamuutuse programmi väljatöötamine 2012. aasta järgsele perioodile. Veebruaris 
2005 vastuvõetud teatis, KOM (2005) 35 lõplik. 
http://europa.eu.int/comm/enviro nment/climat/future_action.htm  
• Euroopa kliimamuutuse programmi tein e etapp. Käivitatud oktoobris 2005. 
http://europa.eu.int/comm/ environment/climat/eccp.htm  
• ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplem ise süsteem, vastuvõetud jaanuaris 2005, 
direktiiv 2003/87/EÜ. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/climat/emission.htm  
• Maapinna kaugseire üleilmse süsteemi  10 aasta rakenduskava vahemikuks 2005-2015. 
http://europa.eu.int/comm/research/e nvironment/newsanddoc/article_2211_en.htm  
• Energiatõhususe roheline raamat KOM (2005) 265 lõplik. Vastuvõetud juunis 2005. 
http://europa.eu.int/comm/energy/e fficiency/doc/2005_06_green_paper_book_en.pdf  
• Energiatõhususe tegevuskava. Vast uvõtmine on kavandatud 2006. aastasse. 
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2000/com2000_0247en01.pdf  
• Uued ja taastuvad energiaallikad. Teatis  taastuvatest energiaallikatest toodetud 
elektrienergia toetamise kohta, mis lä htub direktiivi 2001/77/EÜ rakendamisest. 
                                                 
10 Allikad: IPPC teine hindamisaruanne, nõukogu otsused 1996, KOM (2005) 35 lõplik, p 3., Euroopa 
Ülemkogu lõppjäreldused, märts 2005. 
 
ET 22   ET KOM(2005)627. 
http://europa.eu.int/comm/energy/re s/legislation/electricity_en.htm  
• Biomassi alane tegevuskava. Vastuvõetud detsembris 2005. 
http://europa.eu.int/comm/energy/re s/biomass_action_plan/index_en.htm  
• Euroopa säästva energia kampaania. 
http://www.sustenergy.org/  
2. HEA  TERVISE  EDENDAMINE  – RAHVATERVIS 
Üldised eesmärgid 
Hea rahvatervise edendamine ja tervis eohtude vastase kaitse parendamine 
Tegevuseesmärgid ja sihid: 
• Parendada kaitset terviseohtude vastu  arendades suutlikkust reageerida ohtudele 
kooskõlastatult 
• Veelgi parendada toidu- ja söödaalaseid õigusakte , sh vaadata üle toitude märgistamine 
• Jätkata loomade tervise ja heaolu kõrgetas emeliste standardite edendamist EL is ja 
rahvusvaheliselt 
• Piirata ärahoitavate elustiilihaiguste kasvu tervise propageerimise ja ennetustöö  abil 
• Tagada, et kemikaale toodetakse, käidelda kse ja kasutatakse aa staks 2020 viisil, mis ei 
ohusta märkimisväärselt inim este tervist ja keskkonda 
• Parendada keskkonnasaastest  ja negatiivsetest tervisemõjudest teavitamist 
Olulisemate meetmete näited : jätkuvad ja kavandatavad:  
• Üldine tervisestrateegia kui jätk ühenduse tervise ja tarbij akaitse tegevusprogrammile 
aastateks 2007–2013, KOM (2005) 115 lõplik. 
http://europa.eu.int/comm/dgs /health_consumer/index_en.htm  
• Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Ke skus, asutatud 2005. aastal lähtudes määrusest 
(EÜ) 851/2004. http://europa.eu.int/comm/health/ph _overview/strategy/ecdc/ecdc_en.htm
 
• HIV/AIDSi strateegia. Vastuvõtmi ne on kavandatud 2005. aasta lõppu. 
http://europa.eu.int/comm/development/body /theme/human_social/doc s/health/Programme
%20for%20Action%20(EN).pdf#zoom=100  
http://europa.eu.int/comm/research/h ealth/poverty-diseases/aids_en.html  
• Teatis gripipandeemiaks valmisoleku kohta, KOM 2005 (607) lõplik. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_th reats/com/Influenza/COMM_PDF_COM_2005_06
07_F_EN_ACTE.pdf  
 
ET 23   ET • Teatis kooskõlastamise tugevdamise kohta Eu roopa Liidu tasandil rahvatervisega seotud 
hädaolukordadeks üldise valmisoleku planeerimisel, KOM (2005) 605 lõplik. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_th reats/com/Influenza/COMM_PDF_COM_2005_06
05_F_EN_ACTE.pdf  
• Soovitus patsiendi turvalisuse parandamiseks tervishoiuga seot ud haiguste ärahoidmise ja 
kontrolli kaudu. Vastuvõtmine on kavandatud 2006. aastasse. http://europa.eu.int/comm/health/ph_th reats/com/comm_diseases_cons01_en.htm
 
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2004/com2004_0301en01.pdf  
• Toiduohutuse valge raamatu järg ja rakendamine, KOM (1999) 719. 
http://europa.eu.int/comm/food/ food/intro/white_paper_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/dgs/h ealth_consumer/library/pub/pub06_en.pdf  
• Loomatervishoiu strateegia – ühenduse 2006- 2010. a. tegevuskava loomade kaitse ja 
heaolu kohta. Vastuvõtmine on kavandatud 2007. aastasse. 
http://europa.eu.int/comm/food/anim al/diseases/strategy/index_en.htm  
• ELi keskkonna ja tervise 2004-2010. a. tegevuskava, KOM (2004) 416 lõplik 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/health/index_en.htm  
• Nõukogu määrus kemikaalide regi streerimise, hindamise ja lubamise kohta, KOM (2003) 
644 http://europa.eu.int/comm/environment/chemicals/reach.htm
 
http://europa.eu.int/comm/en terprise/reach/index_en.htm  
3. VÕITLUS  SOTSIAALSE  TÕRJUTUSEGA  JA DEMOGRAAFILISE  
MUUTUSE  KÄSITLEMINE 
Üldine eesmärk 
Sotsiaalselt sidusa ühiskonna loomine 
Tegevuseesmärgid ja sihid: 
• ELi sihtide seadmine vaesusriskiga  inimeste arvu vähendamise ks 2010. aastaks, kusjuures 
erilist tähelepanu pööratakse vajadus ele vähendada laste vaesust (avatud 
kooskõlastusmeetodite kontekstis) 
• Toetada liikmesriikide püüdlusi nende sotsiaalkaitse moderniseerimiseks  arvestades 
rahvastiku vananemist 
• Suurendada  vastavalt seatud sihtidele aastaks 2010 märkimisväärselt naiste ja vanemate 
töötajate osalust tööturul , aga ka sisserändajate tööhõivet 
• Jätkata ELi seadusliku sisserände poliitika  arendamist, tugevdades sisserändajate ja 
nende perekondade integreerimise poliitikat 
• Jätkata elukestvat õpet  ja vähendada aastaks 2010 poole võrra 18-24-aastaste arvu, kel on 
ainult põhiharidus ja kes ei saa haridust ega koolitust 
 
ET 24   ET Liikmesriikidel on nende sihtide suhtes tulemuste saavutamisel võtmeroll. EL võib 
liikmesriikide meetmeid toetada ja täiendada , hõlbustada parima praktika vahetust ning olla edu hindamise ja edasiste meetmete kavandamisel võtmerollis. Sotsiaalagendas on toodud ELi meetmed täieliku tööhõive ja osalusühiskonna saavutamiseks. 
Komisjon ja nõukogu
11 on esitanud strateegia rahvastiku va nanemisega seotud eelarvemõjude 
käsitlemiseks, mille kohaselt liikmesriigid peavad rahvastiku vananemisest johtuvate eelarvemõjude ennetamiseks vähendama riigivõl ga ning teostama ulatus likke tööturureforme 
(sh maksu- ja toetussüsteemide osas), et saav utada kõrgem tööhõive (eri ti vanemate töötajate 
ja naiste hulgas) ning ambitsioonika pensionire formi, et piirata survet riigi rahandusele.  
Olulisemate meetmete näited : jätkuvad ja kavandatavad:  
• Sotsiaalkaitse ja osaluse av atud kooskõlastusmeetodid. Jätkub. 
http://europa.eu.int/comm/employment_s ocial/social_protection/index_en.htm
 
• Tööhõive ja ühiskondliku solidaarsuse pr ogrammi PROGRESS ühenduse tegevuskava 
2007–2013. a. Vastuvõtmine on kavandatud 2006. aastasse. 
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/pdf/2004/com2004_0488en01.pdf  
• Hariduse ja koolituse avatud kooskõlastusmeet odid ("Haridus ja koolitus 2010"). Jätkub. 
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/pdf/2004/com2004_0488en01.pdf  
• 2007-2013. a. integreeritud tegevuskava eluke stva õppe valdkonnas [KOM (2004) 474] 
Vastuvõtmine on kavandatud 2006. aastasse. 
http://europa.eu.int/comm/educati on/programmes/newprog/index_en.html 
• Teatis Euroopa demograafilise tuleviku kohta. Vastuvõtmine on kavandatud 2006. 
aastasse. 
http://europa.eu.int/comm/employment_soc ial/social_situati on/green_paper_en.html  
• Tervise ja ohutuse strate egia 2007–2012. a., vastuvõtmine on kavandatud 2006. aastasse. 
http://europa.eu.int/comm/dgs/e mployment_social/index_en.htm  
• Naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse teekaart, teatise vastuvõtmine on kavandatud 
2006. aastasse. 
http://europa.eu.int/comm/employment _social/gender_equality/index_en.html  
• Teatis mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused kõigile, KOM (2005) 224 – Euroopa 
aasta 2007. 
http://europa.eu.int/comm/employment_s ocial/fundamental_rights/index_en.htm  
• Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuseg a võitlemise Euroopa aasta 2010. 
http://europa.eu.int/comm/employment_s ocial/social_inclusion/index_en.htm  
                                                 
11 Euroopa Liidu Nõukogu (2001), „Riigi rahanduse panus majanduskasvu ja tööhõivesse; kvaliteedi ja 
jätkusuutlikkuse parendamine,“ komisjoni ning maiandus - ja rahandusministrite nõukogu aruanne 23. ja 
24. märtsi 2001. aasta Stockholmi Euroopa Ülemkogule, 699/2001; Euroopa Komisjon (2000) „Teatis 
riigi rahanduse panusest majanduskasvu ja tööhõivesse: kvaliteedi ja jätkusuutlikkuse parendamine,“ 
KOM (2000) 846. 
 
ET 25   ET • Struktuuri- ja ühtekuuluvus fondide uus põlvkond, vastuvõe tud 2004. aastal. COM (2004) 
493, COM (2004) 494, COM (2004) 495. 
http://europa.eu.int/comm/regiona l_policy/funds/2007/index_en.htm  
• Euroopa migratsiooni järelevalvekeskus e asutamise ettepanek. Vastuvõtmine on 
kavandatud 2005. aastasse. http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_c entre/immigration/doc_immigration_intro_e
n.htm  
• Roheline raamat Euroopa rändevõrgustiku tuleviku kohta, KOM (2005) 606. Vastuvõetud 
2005. a. 
http://www.european-migration-network.org/  
• Teatise „Ühine integratsioonika va raamistik kolmandate riikid e kodanike integreerimiseks 
Euroopa Liidus,“ KOM (2005) 389 lõplik, järg. 
http://europa.eu.int/comm/justice_ home/funding/inti/f unding_inti_en.htm  
http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexU riServ/site/en/com/2005/com2005_0389en01.pdf  
• Tegevuskava inimkaubanduse vastu. Vast uvõtmine on kavandatud 2005. aasta lõppu. 
http://europa.eu.int/comm/justice_home/fsj/c rime/trafficking/fsj_crime_human_trafficking
_en.htm  
4. LOODUSRESSURSSIDE  PAREM  HALDAMINE 
Üldine eesmärk 
Kaitsta maailma võimet toetada elu kogu sell e mitmekesisuses, respekteerida planeedi 
loodusressursside piiratust ning ed endada säästvat tootmist ja tarbimist, et kaotada seos 
majanduskasvu ja keskkonnaolukorra halvenemise vahel  
Tegevuseesmärgid ja sihid: 
• Suurendada ressursside tootlikkust : saada igast ressursiühi kust enam toodangut ja 
vähendada iga ühikuga seotud keskkonnakahju (kah julik õhu-, vee- ja  pinnasesaaste ning 
pinnase ja teiste ressur sside üleekspluateerimine) 
• Parendada juhtimist ja vältida taastuvate  loodusressursside (nt kalad, bioloogiline 
mitmekesisus, mets, vesi, õhk, pinnas, kliima) üleekspluateerimist, taastada aastaks 2015 kahjustunud mereökosüsteemid vastavalt ülemaailmse säästva arengu tippkohtumise 
Johannesburgi rakendusplaanile, et mh saavutada aastaks 2015 maksimaalne säästev 
kalandustoodang  
• Kaaluda, kuidas vähendada ELi energiatarbimist  aastaks 2020, arvestades hinnangulist 
20% säästuvõimalust energiatarbimise kokkuhoiul . Komisjon käivitab sel teemal arutelu  
• 2010. aastaks 12% energiatarbimisest  taastuvatest energiaallikatest 
• 2010. aastaks 21% EL 25 elektritarbimisest taas tuvatest energiaallikatest . Sellest 
lähtuvad riiklikud sihtmäärad 
 
ET 26   ET • Peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine  ELis aastaks 2010 ja panustada tõhusalt 
bioloogilise mitmekesisuse ülemaailmse vähenemise pidurdamiseks 2010. aastaks 
• Natura 2000 rakendamine ja haldamine:  alad kindlaksmääratud 2006. aastaks (merealad 
2010. aastaks); alad märgitud ja tõhusalt ha llatud 2010. aastaks (merealad 2012. aastaks)  
• Kasutada tehnoloogilist arengut , et kaotada majanduskasvu ja keskkonnasurve vaheline 
seos 
Olulisemate meetmete näited : jätkuvad ja kavandatavad:  
• Keskkonnatehnoloogia tegevuskava, KOM (2004) 38 lõplik. Liikmesriikide ja oluliste 
asjaosalistega tingimuste määratlemine põhitoodete keskkonnasihtide seadmiseks 2007. 
aastaks http://europa.eu.int/c omm/environment/etap/
 
http://europa.eu.int/comm/environment/docum/9842sm.htm  
• Säästva tootmise ja tarbimise tegevuskava . Vastuvõtmine on kavandatud 2007. aastasse. 
http://europa.eu.int/comm/ environment/index_en.htm   
• Ressursside säästva kasutamise stra teegia. Vastuvõtmine detsembris 2005. 
http://europa.eu.int/com m/environment/natres/  
• Jäätmete vältimise ja taaskäitlemise temaatiline strateegia. Vastuvõtmine detsembris 2005.  
 http://europa.eu.int/comm/e nvironment/waste/strategy.htm. 
• Integreeritud tootepoliitika , jätkuks KOM (2003) 302le. 
http://europa.eu.int/comm/ environment/ipp/home.htm  
• Rohelised avalikud hanked, sh 2005. aasta lõppu kavandatud direktiivi ettepanek 
keskkonnasõbralike ning energiatõhusate sõidukite kohta ja koos liikmesriikidega teiste oluliste tootegruppide rohe liste avalike hangete parimate edendamisvõimaluste 
väljaselgitamine aastaks 2007 http://europa.eu.int/comm/ environment/gpp/index.htm
 
• Maaelu arengu strateegiasuunised, strateegias uunised, riiklikud strateegiad ja maaelu 
arengukavad 2007–2013. a., KOM (2005) 304. 
Vastuvõetud 2005. a. http://europa.eu.int/comm/agricultu re/capreform/rdguidelines/index_en.htm
 
• Pinnase temaatiline strateegia. Vast uvõtmine on kavandatud 2006. aastasse. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/waste/strategy.htm  
http://europa.eu.int/comm/environment/soil/  
• Õhusaaste temaatiline strateegia, KOM (2005)  446 lõplik. Vastuvõetud septembris 2005.  
http://europa.eu.int/com m/environment/air/cafe/  
• Merekeskkonna kaitse, sh temaatiline strateeg ia merekeskkonna kaitse ja säilitamise kohta 
jt meetmed. Vastuvõtmine 2005. a.  
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/water/marine.htm  
 
ET 27   ET • ELi veepoliitika raamdirektiiv – integreerit ud Euroopa vesikondade haldus, direktiivi 
2000/60/EÜ rakendamine. 
http://europa.eu.int/comm/environmen t/water/water-framework/index_en.html  
• Euroopa bioloogilise mitmekesisuse strateeg ia. Vastuvõetud 1998. a. Teatis bioloogilise 
mitmekesisuse strateegia kohta võetakse vastu 2006. a. http://europa.eu.int/comm/environment/nat ure/nature_conservation/natura_2000_network/
managing_natura_2000/index_en.htm  
• Multilateraalsete keskkonnale pingute rakendamine. Jätkub. 
http://europa.eu.int/comm/environment/ international_issues/agreements_en.htm  
• Merendusküsimuste roheline raamat. Vastuvõt mine on kavandatud 2006. aasta algusesse.  
http://europa.eu.int/comm/fisheries/maritime/index_en.htm  
• Rohelise diplomaatia võrgustik. Jätkub. 
http://europa.eu.int/comm/ external_relations/env/  
• ELi metsanduse tegevuskava. Vastu võtmine on kavandatud 2006. aastasse. 
http://europa.eu.int/comm/ agriculture/index_en.htm  
5. TRANSPORDI  MUUTMINE  SÄÄSTVAMAKS 
Üldine eesmärk  
Tagada, et transpordisüsteemid vastavad ühis konna sotsiaalsetele vajadustele ja neist 
majandusele, ühiskonnale ja keskkonnale jo htuva soovimatu mõju minimiseerimine 
Tegevuseesmärgid ja sihid: 
• Parendada transpordi nõudluse juhtimist , et vähendada transpor di kasvuga kaasnevat 
negatiivset mõju 
• Saavutada sarnaselt teiste sektoritega tran spordi energiakasutus e säästev tase ja 
vähendada transpordi kasvuhoonegaasiheitmeid  transpordi energiakasutusest suhteliselt 
rohkem 
• Vähendada  transpordi saasteheitmeid  tasemeni, kus mõju inimese tervisele või 
keskkonnale on minimaalne 
• Tagada, et integreeritud poliitilise lähenemise  raames saavutab keskmine uus autopark 
CO2 heitmeid  140g/km aastateks 2008/2009 ja 120g/km aastaks 2012  
• Töö emissioonistandardi Euro V  rakendamiseks kergetele teenistussõidukitele ja Euro VI 
rasketele sõidukitele 
• Tagada, et aastaks 2010 on 5,75% transpordikütustest biokütused  
• Vähendada transpordimüra  nii selle tekitajas kui ka ra kendades pehmendavaid meetmeid, 
et minimiseerida müra üleüldist mõju tervisele 
 
ET 28   ET • Suurendada maanteede turvalisust  parendades teeinfrast ruktuuri, julgustades 
teekasutajaid olema vastutustundlikumad  ning muutes sõidukid turvalisemaks 
• Vähendada  maanteetranspordis hukkunute arvu  2000. aastaga võrreldes aastaks 2010 
poole võrra  
• Moderniseerida aastaks 2010 ELi ühiskondliku reisitranspordi  teenuste raamistik, et 
soodustada tõhusust ja tulemuslikkust 
Olulisemate meetmete näited : jätkuvad ja kavandatavad:  
• Valge raamat "Euroopa transpordipoliitika aa staks 2010: aeg otsustada“ ja vahekokkuvõte, 
KOM (2001) 370. 
http://europa.eu.int/comm/energy_trans port/library/lb_texte_complet_en.pdf  
• ELi strateegia kergete teenistussõidukite CO2 heidete kohta.  Teatis läbivaadatud strateegia 
kohta võetakse vastu septembris 2006. http://europa.eu.int/comm/e nvironment/co2/co2_home.htm
 
• Direktiiv 2003/30/EÜ, millega edendatakse bioküt uste ja muude taastuvkütuste kasutamist 
transpordisektoris. 
http://europa.eu.int/comm/energy/re s/legislation/biofuels_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/energy/res/le gislation/doc/biofuels/en_final.pdf   
• Puhas linnatransport. 2005. aasta alguses käivitati Civitas 2005.  
http://europa.eu.int/comm/en ergy_transport/en/cut_en.html  
http://www.civitas-initia tive.org/main.phtml?lan=en  
• Linnakeskkonna temaatiline strateegia. Võetakse vastu jaanuaris 2006, sh säästva 
linnatranspordi plaanide meede. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/urban/home_en.htm  
• Transpordiinfrastruktuuri tasud. 
http://europa.eu.int/comm/transpor t/infr-charging/charging_en.html  
• Kolmas raudteedealane pakett, et raudtee ol eks atraktiivsem, võeti vastu 2004. a., sh KOM 
(2004) 140 lõplik. 
http://europa.eu.int/comm/trans port/rail/package2003/new_en.htm  
6. ÜLEILMSE  VAESUSEGA  VÕITLEMINE  JA ARENGU  EDENDAMINE 
Üldised eesmärgid 
Propageerida kogu maailmas aktiivselt säästvat arengut ja tagada, et Euroopa Liidu sise- ja 
välispoliitika on kooskõlas üleilmse säästva ar engu ja liidu rahvusvaheliste kohustustega 
Tegevuseesmärgid ja sihid: 
 
ET 29   ET EL viib ellu oma kohustused, mis on seotud säästva arengu rahvusvahelise raamistikuga 
(tugineb ülemaailmse säästva arengu ti ppkohtumisele Johannesburgis, Monterrey 
konsensusele ning aastatuhande tippkohtumise ja  ülemaailmse tippkohtumise tulemustele). 
EL annab aastaks 2015 märkimisväärse panuse aas tatuhande arengueesmä rkidesse. Need on: 
• Kaotada äärmine vaesus ja nälg  
• Vähendada poole võrra inimeste arvu, ke l on elamiseks vähem kui dollar päevas 
• Vähendada poole võrra nälja all kannatavate inimeste suhtosa 
• Saavutada üleilmne algharidus  
• Tagada, et kõik poisid ja tüdrukud lõpetavad algkooli täieliku kursuse 
• Edendada sugudevahelist võrdsust ja naiste õigusi  
• Kaotada sugudevaheline ebavõrdsus al g- ja keskhariduses soovitavalt 2005. 
aastaks ja kõigil haridustasemetel 2015. aastaks 
• Vähendada laste suremust  
• Vähendada kahe kolmandiku võrra alla  5-aastaste laste suremuse määra 
• Parandada emade tervist  
• Vähendada kolme neljandiku võrra emade suremuse määra 
• Võidelda HIV/AIDSi, malaaria ja teiste haigustega  
• Peatada ja alustada tagasikäi gu andmisega HIV/AIDSi levikule 
• Peatada ja alustada tagasikäigu andmisega malaaria ja teiste peamiste haiguste 
esinemisele 
• Tagada keskkonna jätkusuutlikkus  
• Integreerida säästva arengu põhimõtted riikide poliitika sse ja programmidesse; 
saavutada pööre loodusressursside vähenemise trendis 
• Vähendada poole võrra nende inimeste suhtosa, kel puudub juurdepääs ohutule 
joogiveele 
• Parendada aastaks 2020 oluliselt vähemalt 100 miljoni slummielaniku eluolu 
• Arendada üleilmset partnerlust arengu valdkonnas, sh avatud kaubandus- ja 
finantssüsteemi  edasiarendamine 
 
ET 30   ET Selle saavutamiseks EL eelkõige:  
1) suurendab abi mahtu ; 2) parandab oma abi kvaliteeti, terv iklikkust ja tõhusust ; 3) 
rakendab EL Aafrika strateegia ; 4) edendab  konfliktide vältimist ; 5) rakendab EL 
Arengupoliitika  – Euroopa konsensus arengupoliitikas; 6) tagab Doha arengukava 
läbirääkimiste eduka lõpetamise  ja selle panuse aastatuhande  arengueesmärkidesse ja 
säästvasse arengusse; 7) rakendab GSP Plus i; 8) tagab, et tema regionaalsed ja bilateraalsed 
kaubanduskokkulepped toetavad säästvat arengut ; 9) toetab ülemaailmset säästvat 
arengut   
Meetmed: jätkuvad ja kavandatavad:  
• Aastatuhande arengueesmärkide saavut amise kiirendamine, KOM (2005) 132.  
http://europa.eu.int/comm/development/ body/communications/c ommunications_en.htm  
• EL Aafrika strateegia, KOM (2005) 489.  
http://europa.eu.int/comm/deve lopment/body/communi cations/docs/eu_strategy_for_africa
_12_10_2005_en.pdf#zoom=100  
• Arengu rahastamine ja abi tõhusus, KOM (2005) 133. 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/communications/ docs/communication_133_e
n.pdf  
• Poliitikavaldkondade seostatus arenguga, KOM (2005) 134. 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/communications/ docs/communication_134_e
n.pdf  
• Üldasjade ja välissuhete nõukogu otsused:  Euroopa Liidu Arengupoliitika „Euroopa 
konsensus“, põhineb teatisel KOM (2005) 311. 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/development_policy_statement/index_en.  
• Doha arengukava. Jätkub. 
http://europa.eu.int/comm/trade/i ssues/newround/doha_da/index_en.htm  
• Bilateraalsed ja regionaalsed kauba nduskokkulepped (nt majanduskoostöölepingud AKV 
riikidega). Jätkub. 
http://europa.eu.int/comm/deve lopment/body/cotonou/index_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/trad e/issues/bilateral/index_en.htm  
• Kasutades üleilmastumist – meetmed. 
http://europa.eu.int/comm/trad e/issues/global/index_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/trade /issues/global/sia/index_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/trade /issues/global/csr/index_en.htm  
• ELi kohustuste täitmine seoses ülemaailm se säästva arengu tippkohtumise, ELi 
veemajandusalase algatuse ning rahvusvaheli se säästva tootmise ja tarbimispraktika 
kümneaastase rakenduskavaga. Jätkub. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/wssd/index_en.html  
 
ET 31   ET • ELi rahvusvaheline kava HIV/AIDSi ning tube rkuloosi ja malaaria vastu võitlemiseks 
2007. a., KOM (2004) 726. 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/theme/human_social/pol_health3_en.htm  
 
ET 32   ET 3. LISA  
 
ELI SÄÄSTVA ARENGU STRATE EGIA 2005. AASTA ÜLEVAADE:  
ESIALGNE HINNANG JA TULEVIKUSUUNAD  
 
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE  JA EUROOPA PARLAMENDILE  
{KOM (2005) 37}  
 
ET 33   ET Eessõna 
Säästev areng on Euroopa Liidu üks peamisi eesmärke, olles üht aegu globaalseks väljakutseks 
meie partneritele kogu maailmas. See tõstatab  küsimuse, kuidas kooskõlastada majanduslikku 
arengut, sotsiaalset ühtekuuluvust,  põhja/lõuna võrdsust ja ke skkonnakaitset. Selle olulisust 
väljendatakse ELi lepingus ning kinnitatakse põhiseaduses, kutsudes liitu üles taotlema 
“…Euroopa säästvat arengut, mis põhineb tasakaalustatud majanduskasvul, hindade 
stabiilsusel ja kõrge konkurentsivõimega so tsiaalsel turumajandusel, mille eesmärk on 
saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progr ess, samuti kõrgetasemelisel keskkonnakaitsel ja 
keskkonna kvaliteedi parandamisel.”  
Kiired demograafilised muutus ed toovad järgmiste aastakümnete jooksul kaasa tohutu ja 
tugevneva surve maailma ressurssidele, olgu tegemist kliimamuutuste, loodusvarade, bioloogilise mitmekesisuse või majandusliku lõhega põhja ja lõuna vahel. Selleks, et säilitada 
tulevikus maailmas majandus-, sotsiaal- ja  keskkonnavaldkonna tundlik tasakaal, peame 
hakkama tegutsema täna. 
Euroopa tulevikku saab näha ainult sellis es globaalses kontekstis. EL on juba teinud 
märkimisväärseid pingutusi, et rahvusvahelise lt ja lokaalselt edenda da säästvat arengut. 
Ennetava lähenemisega saab EL muuta keskkon nakaitse ja sotsiaal se ühtekuuluvuse vajaduse 
innovatsiooni, kasvu suurendamise ja töökoht ade loomise võimalusteks. Kokkuvõte säästva 
arengu strateegiast tuletab meile meelde me ie kohustusi määratleda paremini vajalikke 
struktuurimuutusi majandus- ja sotsiaalvaldkon nas ning luua positiivne tegevuskava kõigile 
parema elukvaliteedi tagamiseks. 
Sellele väljakutsele vastamiseks on vaja liidu tu gevat juhtimist ja kooskõlastatud tegevust, et 
kujundada lahendusi, mis toovad kaasa muutusi nii Euroopa kui kogu maailma inimeste jaoks.  
See on põhjuseks, miks on Euroopa Liit selle aas tatuhande alguses vastuseks mittesäästvatele 
majandus-, sotsiaal- ja keskkonnavaldkonna  arengusuundadele ennast sidunud kohustava 
muudatuste kavaga. 2000. aastal esitas Lissaboni  strateegia ambitsioonika majandus- ja 
sotsiaalreformide kava dünaamilise ja konkurentsivõimelise teadmuspõhise majanduse loomiseks. 2001. aastal Göteborgis Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud laiapõhjalisele 
säästva arengu strateegiale lisati 2002. aastal Barcelonas säästva arengu väline mõõde, ÜRO 
ülemaailmse säästva arengu tippkohtumise eel  2002. aasta suvel. Kõigi nende sammudega 
kaasnesid olulised otsused ning meetmed nende  kohustuste täitmiseks. Kõigele vaatamata ei 
ole progress olnud kuigi nähtav; mittesäästvate arengusuundade tagasipööramine võtab veel aega ning rahvusvahelised panused on endiselt kõrged. 
Ühes uue komisjoni ning uue Euroopa parlam endi töö algusega on saabunud õige hetk anda 
edusammudele hinnang ning erguta da muudatuste läbiviimist.  
Esimesed sammud on juba tehtud. Komisjon on kinnitanud oma tegevust säästva arengu 
eesmärkide heaks, esitades liidule järgmise viie aasta strateegilised ees märgid. Hiljuti esitas ta 
Lissaboni strateegia vahekokkuvõtte, püüdega kujunda da muudetud Lissaboni kava kasvu ja 
töökohtade edendamise strateegiaks; sellega  annab ta võimaluse dünaamilisema majanduse 
käivitamiseks, et täita meie laiemaid sotsia alseid ja keskkonnaalaseid ambitsioone. Seega 
jäävad Lissaboni eesmärgid EÜ asutamislepingus  esitatud kõikehõlmava eesmärgi – säästva 
arengu olulisteks komponentideks, s.o heaolu ja  elutingimuste parandamine säästval viisil 
 
ET 34   ET tänase ja homse põlvkonna jaoks. Nii on komisjon oma vahekokkuvõttes kinnitanud: “Nii 
Lissaboni strateegia kui sääs tva arengu strateegia anna vad panuse selle eesmärgi 
saavutamisse. Teineteist vastas tikku täiendades hõlmavad nad täiendavaid meetmeid ja rea 
vahendeid ning annavad tulemusi  erinevates ajaraamistikes. ” 
Lissaboni strateegia kokkuvõttele lisandub h iljuti komisjoni esitatud ELi uuendatud 
sotsiaalmeetmete kava; see kava  kaardistab poliitikasuunad, mis aitavad kindlustada ühtsemat 
kontinenti ja meie sotsiaalse mudeli ed asist arengut vastuseks mittesäästvatele 
arengusuundadele. Sellisel viisil  aitab sotsiaalmeetmete kava omal moel kaasa säästva arengu 
eesmärkide saavutamisele. 
Käesolevas teatises esitatakse esimene etapp komisjoni töös säästva arengu strateegia 
muutmisel 2005. aastal. Kokkuvõte annab esma se hinnangu alates 2001. aastast tehtud 
edusammudest ning toob välja rea tulevikusuundi, millest saab juhinduda säästva arengu strateegia kokkuvõtte tegemisel, mis esitatakse eraldi teatisena Euroopa Parlamendile ja 
nõukogule käesoleva aasta jooksul . Käesolev teatis tugine b möödunud aasta debatile, 
sealhulgas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkom itee arvamusele möödunud aasta aprillist ja 
2004. aasta oktoobris komisjoni algatatud avaliku konsultatsi ooni tulemustele.
12 
Euroopa Liidul on oma tuleviku kohta pikaajaline nägemus. Me usume dünaamilise Euroopa 
mudeli tugevusse ja põhiväärtustesse. Me taga me, et tänase ja homse põlvkonna vajadused 
saavad vastuse. See peamine eesmärk on lä biv joon liidu kõigis poliit ikasuundades. Säästev 
areng nõuab kohest tegutsemist. Euroopa Liidul  on suutlikkust, pädevus t ja loovust viia 
vajalikud muutused läbi. Euroopa  ja kõigi teiste maailma ma ade kodanikud võivad arvestada 
liidu kohustusega kindlustada sä ästev tulevik kõigi jaoks. 
                                                 
12 Üksikasjaliku ülevaate nende tegevuste tulemustest leiab komisjoni töödokumendi SEK(2005) 225 1. ja 
2. osast. Komisjoni konsultatsioonide tulemuste aruande terviktekst on peagi kättesaadav veebiaadressil 
http://europa.eu.int/comm/sustainable/pages/review_en.htm . 
 
ET 35   ET I osa: Säästev areng: – mis on kaalul?  
1. S ISSEJUHATUS  
Säästev areng  – tänase põlvkonna vajadustele vast amine tegemata kompromisse homse 
põlvkonna vajaduste osas – see on Euroopa Liidu lepingu13 ja põhiseaduse üks peamisi 
eesmärke.  See on kõikehõlmav idee, millele toetuvad li idu kõik poliitikasuunad ja strateegiad 
ning mis nõuab, et majandus-, keskkonna- ja sots iaalpoliitika oleks kuj undatud ja rakendatud 
vastastikku tugevdaval viisil.  
Üha rohkem globaliseeruvas maailmas on vaja se lget poliitilis t juhtimist, et edendada 
dünaamilise Euroopa mudelit tänase päeva ja tuleviku jaoks.  Komisjon on pühendunud 
säästvale arengule ning soovib luua muutuste läbiviimiseks positiivse kava. Meie tulevik 
Euroopas ja maailmas nõuab pikaajalist nägemu st ja tegevust hulga poliitikasuundade raames. 
Komisjon on veendunud, et me peame parandama h eaolu, solidaarsust ja julgeolekut, selleks 
et pakkuda paremat elukva liteeti tänasele ja tulevasele põlvkonnale. Vajame suuremat kasvu 
ja rohkem töökohti, puhtamat ja tervemat  keskkonda. Vajame ühtsemat ühiskonda, kus 
jagatakse heaolu ja võimalusi terve Euroopa Liidu piires ja kaugemalgi. Vajame rohkem 
innovaatilisust, teadusuuringuid ja haridust. Me  peame täitma oma glob aalseid kohustusi ja 
võtma vastutuse. Meie tuleviku heaolu ja elukvaliteet sõltub meie võimest pühenduda oma 
tootmis- ja tarbimismudelite muutmisele ni ng siduda lahti majandus kasv keskkonna seisundi 
halvenemisest. 
Nende küsimustega tegelemine ei saa jääda ainu lt liidu piiresse. Sääste v areng on globaalseks 
väljakutseks. See on põhjuseks, miks Euroopa p eab väljendama oma juht positsiooni sise- ja 
välismõõtme osas. See omakorda nõuab integr eeritud lähenemist ja tähendab, et seoses 
globaliseerumise ja nende teemade omavahelis e sõltuvuse suurenemisega saab EL täielikult 
pühenduda oma sisemistele peaprioriteetidele ai nult juhul, kui ta on samal ajal edukas 
maailmatasandil. Samamoodi on kriitilise tä hendusega ELi suutlikkus väljendada oma 
globaalseid kohustusi kõigis oma poliitikasuunda des, kui ta läheb s õnadelt üle tegudele, 
säilitades oma usaldusväärsus maailma j uhtiva jõuna säästva arengu valdkonnas.  
Kuigi praegusel komisjonil on mandaat 2009. aa sta lõpuni, on tal ka selge kohustus poliitika 
kujundamisel näha sellest tähtajast kauge male. Kui me soovime saavutada oma 
tulevikueesmärke, ei või me oodata homseni, va id peame tegutsema juba täna. Pikaajalise 
nägemuse teostamine nõuab selgeid eesmärke pi kaajaliste arengusuundade juhtimiseks, aga 
ka mehhanisme nende eesmärkide saavutamiseks, alustades juba praegu. Komisjon on kinnitanud säästva arengu strateegiliste peaeesmä rkide – heaolu, solidaarsuse ja julgeoleku - 
tähtsust
14.  
EL sätestas esmakordselt oma säästva ar engu kohustused 2001. aasta juunis, mil Göteborgis  
võttis Euroopa Ülemkogu komisjoni teatise põhja l vastu ELi säästva arengu strateegia. 2002. 
aastal esitas komisjon teise teatise,15 mis keskendub säästva arengu välisele mõõtmele ning 
                                                 
13 Euroopa Liidu lepingu artikkel 2. 
14 KOM(2005)12, 26.1.2005: “Strateegilised eesmärgid 2005–2009 – Euroopa 2010: partnerlus Euroopa 
uuenemiseks: heaolu, solidaarsus ja turvalisus”. 
15 KOM(2002) 82, 13.2.2002: „Säästva arengu globaalse partnerluse suunas“. 
 
ET 36   ET mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks Barcelonas . Mõlemad moodustavad aluse ELi ühtsele 
säästva arengu strateegiale. Komisjon kohustub es itama sellest strateeg iast kokkuvõtte iga uue 
komisjoni ametiaja alguses. Viimane valm ib 2005. aasta jooksul viimase nelja aasta 
kogemuse põhjal. 
Parandatud säästva arengu strate egias tuleb esitada laiem lä henemine, mis tõstaks esile 
majanduse struktuurimuutusi, mis on vajalikud selleks, et liikuda säästvate tootmis- ja 
tarbimismudelite suunas, ja mis käsitlevad mittesäästvaid arengusuundi. Kinnitades edaspidi 
uut lähenemist poliitika kujundamisele, to ob parandatud strateegia veelkord esile 
kolmemõõtmelise lähenemise ning tagab säästva arengu välisaspektide täieliku integratsiooni 
ja tugevdamise. See täienda b veelgi 2007.–2013. aasta finantsper spektiivide kohta esitatud 
ettepanekus võetud kohustust, et sääste v areng on ELi polii tika juhtpõhimõte. 
2. EUROOPA LIIDU LÄHENEMISVIIS SÄÄSTVALE ARENGULE  
Säästva arengu strateegia koos neb järgmistest osadest:  
Kõigepealt esitatakse selles laiapõhjaline nägemus sellest, millel põhineb säästvuse idee . 
Strateegia peamiseks sõnumiks on see, et  lõppkokkuvõttes peavad säästvuse majanduslik, 
sotsiaalne ja keskkondlik mõõde liikuma käsik äes ning vastastikku teineteist täiendama: 
“Säästev areng pakub Euroopa Liidule positii vse pikaajalise nägemuse ühiskonnast, mida 
iseloomustab suurem heaolu ja suurem õi glus, ning mis loob võimalused puhtamale, 
turvalisemale ja tervemale kes kkonnale. See on ühiskond, mis pak ub paremat elukvaliteeti nii 
meile kui ka meie lastele ja lastelastele” .16 Olulise tähtsusega on mõ ista säästvuse idee kolme 
tugisamba olulisust ja nende omavahelist suhtestumist.  
Teine osa, mis on vaieldamatult strate egia kõige ambitsioonikam osa, püüab parandada 
poliitika kujundamist , keskendudes ühtsemale poliitikale ning inimeste teavitamisele 
võimalikest kompromissidest vasturääkivate ees märkide puhul, et oleks võimalik võtta vastu 
teavitatud poliitilisi otsuseid. See tähe ndab nende eesmärkide mõju, sh nende 
mittesaavutamise mõju, tähelepanelikku uurimist, eriti läbi varase mõju hindamise, ning andes turule õigete hindadega kehtestamisega õigeid signaale. See nõuab ka, et ELi poliitika 
kujundajad võtaksid arvesse globaalset konteks ti ning edendaksid aktiivselt sise- ja 
välispoliitika kokkusobivust. Ka kutsub see üles investeerima teadusesse ja tehnoloogiasse, selleks et toetada säästvaks arenguks vajalikke kohandusi. L õpuks nõuab uus poliitika 
kujundamise viis teabevahetuse ning kodanike  ja ettevõtjate kaasamise parandamist. 
Kolmandaks käsitletakse selles mõnda arengusuunda, mis on selgelt mittesäästev , nagu 
kliimamuutuse ja energiakasutuse teemad, tervise, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega seotud ohud, vananevad ühiskonnad, loodusvarade majanda mine, maa kasutamine ja transport. 
Lisaks laieneb globaalne mõõde ka rahvu svahelistele eesmärkidele ning keskendub 
prioriteetsetele eesmärkidele, mis esit ati ELi poolt ülemaailmsel säästva arengu 
tippkohtumisel. Need on globaliseerumise ohj eldamine, säästva arengu printsiipidel 
kaubandus, vaesusevastane võitlus, maavarade ja keskkonnaressursside säästev majandamine, 
Euroopa Liidu poliitikasuundade ühtsuse parandam ine, parem juhtimine kõigil tasanditel ja 
säästva arengu finantseerimine. 
                                                
 
16 KOM(2001) 264 “Säästev Euroopa parema maailma nime: Euroopa Liidu säästva arengu strateegia”, 
lk. 2. 
 
ET 37   ET 3. M ILLEKS ON KOKKUVÕTE VAJALIK ? 
Komisjon on juba kohustunud tegema strateeg iast kokkuvõtte iga uue komisjoni mandaadi 
alguses. Seda otsust on tervitanud Euroopa Ülemkogu oma viimastel kogunemistel 2004. aasta juunis ja novembris. Lisa ks on hulk hilisemaid arengui d rõhutanud vaja dust kokkuvõtte 
järele praegusel ajahetkel: 
• Halvenemistendents mittesäästvate arengusuundade  osas, eriti kasvav surve maavaradele, 
bioloogilisele mitmekesisusele ja kliimale, aga ka püsiv ebavõrdsus ja vaesus ning 
kasvavad majanduslikud ja sotsiaalsed välja kutsed, mida loob ra hvastiku vananemine. 
• Euroopa majanduslik alajõudlus koos jä tkuvast globaliseer umisest tingitud 
konkurentsisurvega ja äsja i ndustrialiseerunud maade (nagu Hiina, India ja Brasiilia) 
esilekerkimisega, andes märku kasvavast majanduslikust konkurentsist ning võimalikest 
nihetest kodumaise tootmise  struktuurides, mis mõjutab säästvat arengut globaalsel 
tasandil. 
• Uued rahvusvahelised kohustused ja läbirääkim ised, millel on potentsiaali aidata kaasa 
globaalsele säästvale arengule,  tuleb sobitada kasvavate rakenduspüüetega (nt WTO Doha 
arengukava, Johannesburgi rakenduskava, mi s lepiti kokku ülemaailmsel säästva arengu 
tippkohtumisel, Monterrey arengu finantseerimise kohustused ja millenniumi arengueesmärgid).  
• Uued julgeolekuohud, nagu terrorism (terrori rünnakud 11. septembril 2001 ja 11. märtsil 
2004), looduskatastroofid (üleujutused) ja  tervishoiuohud (nt SARS ) on viinud kõrgenenud 
haavatavuseni. Veelgi on kasvanud teadlikkus sellest, et tuleb astuda organiseeritud 
kuritegevuse, korruptsiooni  ja rassismi vastu.  
• Lõpuks peaks kokkuvõte arvestama Euroopa Liidu laienemist 25 liikmesriigini ning 
siseriiklikke säästva arengu strateegiaid en amikus liikmesriikides , aga ka kohalike ja 
regionaalsete ametivõimude suuremat kaasamist.  
4. E
DUSAMMUDE HINDAMINE  
Kuigi strateegia rakendamisel on saavutatud teat avat edu ja on vara oodata koheseid tulemusi, 
on selge, et palju on jäänud veel teha. Esineb märke, et suur os a säästvat are ngut ohustavatest 
teguritest ei ole endiselt päev akorral. Ent need nõuavad kiir et ja jätkuvat tähelepanu. 
Üksikasjalik ülevaade edusammudest on esitatud komisjoni töödokumendis,17 ent võib ära 
märkida mitmeid olulisi arenguid.  
- Poliitika kujundamise  viisi muutmine. Alates 2001. aastast on rakendatud “uut 
poliitika kujundamise viisi”, et luua ühtsem poliitika ning õiged tingimused säästva arengu edendamiseks. 
Parandades poliitika ühtsust   
Keskseks eesmärgiks on asutamislepingute re a horisontaalsete põhimõ tete integreerimine 
kõigisse ELi poliitikasuundadesse. Siinkohal on heaks näiteks nn Cardiffi protsess, mis 
                                                
 
17 SEK(2005) 225. 
 
ET 38   ET tegeleb keskkonnaküsimuste integreerimisega va ldkondlikesse poliitikasuundadesse. Siiski 
näitas esimene hinnang Cardiffi protsessile 2004. aastal, et siiani on saavutatud mõõdukat 
edu. 
Uus mõju hindamise mehhanism võeti komisjoni  poolt kasutusele 2003. aastal ühe vahendina, 
mis aitab poliitikat ühtsemaks muuta. See loodi olulisemate poliit iliste ettepanekute 
majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsete mõjude  integreeritud hindamiseks ning konkureerivate 
eesmärkide vaheliste kompromisside nähtavamak s muutmiseks. Siiani on komisjon esitanud 
üle viiekümne mõju hindamise mitmete erinevat e poliitikasuundade kohta,  alates erinevatest 
ettepanekutest edasikindlustuse direktiivi,  suhkruturu ühise ko rralduse poliitiliste 
suundumuste ja Natura 2000 finantseerimise k ohta. Välismõõtme osas on säästva arengu 
mõju hindamisi algatatud kõigi olul iste kaubandusläbirääkimiste kohta. 
AVATUD KOOSKÕLASTUSMEETODI ARENDAMINE  Avatud kooskõlastusmeetod on jõuline vahend h eade kogemuste vahetamiseks, sidusrühmade 
kaasamiseks ja mobiliseerimiseks ning liikmesriikide mõjutamiseks, et nad kasutaksid strateegilisemat ja inte greeritumat lähenemist ning teeksid tõhusamat poliitikat. Nii näiteks on 
ühised eesmärgid ja näitajad komisjoni ja liikmesriikide poolt kokku lepitud sotsiaalse 
hõlvamise ja pensionide valdkondades. Suur osa liikmeriike on seadnud kvantitatiivseid eesmärke vaesuse ja sotsiaal se tõrjutuse vähendamiseks.  
ÕIGLASTE HINDADE JA SOODUSTUSTE KOHALDAMINE  Tuleb kindlustada, et turuhinnad kajastaksid ühiskonnale majandustegevuse tegelikke kulusid, 
selleks et ergutada muudatuste läbiviimist tootmi s- ja tarbimismudelites.  Selle saavutamiseks 
võivad turupõhised vahendid, nagu keskkonnamaksud, heitkogustega kauplemise skeemid ja subsiidiumid tõhusalt täiendada traditsioonilisi regul eerivaid vahendeid. Selles valdkonnas on 
viimastel aastatel ELi tasandil edasi mindud, kuid otsuste tegemine on siiski mõnikord raske, 
eriti seoses maksustamisega nõukogu ühehäälsu se nõude tõttu. Näited juhtudest, mil EL on 
kohaldanud turupõhiseid vahendeid, on 2003. aasta energiamaksu direktiiv, mis laiendab 
ühenduse miinimummaksumäärasid peale mineraal õli teistele energiatoodetele ning kogu 
ELis kasutatav kasvuhoonegaaside heitkogustega ka uplemise süsteem, mis on kasutusel alates 
2005. aastast, et aidata saavutada heitkoguste  vähendamisega seotud Kyoto eesmärke.  
Investeerimine teadusesse ja tehnoloogiasse  
Teadmiste ja tehnoloogilise progressi edusam mud on võtmeks, millele tuginedes on võimalik 
saavutada tasakaal majanduskasvu ning sotsiaal - ja keskkonnavaldkonna säästvuse vahel. 
Esineb mitmesugust sünergiat, mida saab kasu tada kvaliteedi ja jõudluse saavutamiseks 
vajaliku innovatsiooni ning energia- ja jäätmekasutuse ja ohutuse optimeerimiseks vajaliku innovatsiooni vahel. Näiteks tarbivad energi atõhusamad masinad vähem loodusvarasid ning 
vähenevad ka heitkogused. Uutesse tehnoloogi atesse investeerimi ne loob töökohti ja 
suurendab majanduskasvu. ELi tegevus selles valdkonnas sisaldab teadusuuringute ja 
tehnoloogia arengu 6. raamprogrammi tegevuste ede ndamist säästvat arengut silmas pidades. 
Keskkonnaalaste tehnoloogiate te gevuskava edendab vesiniku-  ja kütuseelementide ning 
fotogalvaaniliste elementide, säästva keemia, veevarustuse ja kanalisatsiooni tehnoloogilisi 
 
ET 39   ET platvorme. EL hoogustab ka meie sotsiaalsü steeme mõjutavate tehnoloogiate, näiteks 
tervishoiusüsteemide edendamist.18 
Kodanike ja ettevõtjate teavitamine ja kaasamine  
Kodanikuühiskond ja erasektor mängivad säästvas arengus olulist rolli. ELi tasandil on tehtud 
mitmeid algatusi, et ergutada nende rühmade aktiivset kaasamist, parandada konsultatsiooniprotsesse ning si dusrühmade kaasamist. Muuhulgas on komisjon vastu võtnud 
miinimumstandardid sidusrühmade konsulteerimiseks ja paremaks teavitamiseks ning nende osalemiseks keskkonnaalaste otsuste vastuvõt misel. Tehtud on ka erinevaid algatusi 
ettevõtjate sotsiaalse vastutuse edendamiseks.  
- Mittesäästvad arengusuunad 
Kliimamuutused ja puhas energia Viimase sajandi jooksul on õhutemperatuur  Euroopas tõusnud kõrgemale globaalsest 
keskmisest näitajast (0,95 °C Euroopas, võ rreldes 0,7 °C maailmas); üheksast liustikust 
kaheksa on taganenud märkimisväärse s ulatuses; suurenenud on ekstreemsed 
ilmastikunähtused nagu põuad, kuumalained ja üleujutused
19. Globaalse temperatuuri 
hoidmine allpool taset, mille puhul võiksid te kkida veelgi ohtlikumad kliimamuutused, nõuab 
tõenäoliselt suuri globaalseid kärpeid ka svuhoonegaaside heitkogus te osas. 2002. aasta 
ekstreemsete ilmastikunähtude põhjustatud kahjude hindamine näitab kaotust 25 miljardi euro 
ulatuses.20 Usaldusväärne ja taskukohane energiav arustus on kaugel normist arengumaades, 
kus üle 2 miljardi inimese peamiseks energiaal likaks on biomass (puit, jäätmed jne) ning 1,6 
miljardil puudub elektrienergiale juurdepääs. 
Euroopa kliimamuutuste programm on peamiseks vahendiks, tegelemaks kliimamuutustega 
Euroopas. See toetab olulisem aid energiavaldkonna algatusi ja 1. jaanuaril 2005 käivitatud 
ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemis e süsteemi. EL toetab regionaalfondide 
kaudu mitmeid meetmeid, mis aitavad lahendad a kliimamuutustega seotud probleeme. Kuigi 
viimased kättesaadavad andmed näitavad, et 2002. aastaks oli 15 ELi liikmesriiki vähendanud kasvuhoonegaasi heitkoguseid 2,9% võrra, võrreld es 1990. aasta tasemega, on vaja veel 
rohkem teha, et saavutada Kyoto protokollig a seatud eesmärk vähendada 1990. aastate 
heitkoguseid 8% võrra ajavahemikul 2008–2012. Rahvusvahelises plaanis mängib EL 
jätkuvalt juhtrolli, edendades Kyoto lepingu ratifitseerimist ja  viies ellu kohustusi, mis on 
vastu võetud 2002. aasta Johannesburgi ülem aailmsel säästva arengu tippkohtumisel. EL on 
omalt poolt propageerinud taastuva energia ka sutamist üle maailma, tehes seda läbi 
Johannesburgi taastuva energia koalitsi ooni. EL energiavaldkonna algatus on panus 
ülemaailmse säästva arengu tippkohtumise t öösse, eesmärgiga parandada juurdepääsu 
piisavatele, säästvatele ja taskukohastele energiateenustele  maal, linnalähedastes ja 
linnapiirkondades. 
Euroopa uuenenud kohustuseks on saavutada e du energiatõhususe alal uue energiatõhususe 
algatuse kaudu . 
                                                
 
18 Vt näiteks äsja vastuvõetud e-tervise tegevuskava: parandada tervishoidu Euroopa kodanike heaks – 
tegevuskava Euroopa e-tervise valdkonnas, KOM(2004), 356, lõplik. 
19 EMP aruanne “Euroopa kliimamuutuste mõjud”, august 2004. 
20 Münchener Rück, geoloogiliste ohtude uurimise osakond, jaanuar 2004. 
 
ET 40   ET TERVISHOID 
Alates 2001. aastast on tervishoi uga seotud ohud ELis jätkuvalt kasvanud. Eluviisist tingitud 
ja krooniliste haiguste hulk ka svab kiiresti kogu maailmas ni ng ülekaalulisus näitab kõige 
hoiatavamat arengut (10–40% kasv viimase 10 aasta jooksul suures osas EL maades). 
HIV/AIDSi epideemia on nakatumiste hulgalt jõudnud ülemaailmselt kõrgeimale tasemele (39,4 miljonit) ja alates 1996. aastast on uute HIV-nakkuste arv Euroopas enam kui 
kahekordistunud. Inimeste kasvav liikuvus kog u maailmas on suurendanud tervisega seotud 
ohtusid selliste nakkushaiguste leviku tõ ttu nagu linnugripp ja SARS. Uus nähtus on 
bioterrorism. Arengumaades on äsjased saav utused tervishoiu ja majanduskasvu osas 
peatunud ning peamiste nakkushaiguste levik kujut ab endast tõsist ohtu arengule: Maailma 
Tervishoiuorganisatsiooni (WHO)  hinnangul põhjustab ebatervis lik keskkond igal aastal kogu 
maailmas 5 miljoni lapse surma.  
Näited alates 2001. aastast kasutusele võetud po liitilistest vahenditest on genoomiuuringute 
rahastamine antibiootikumiresistentsusega võitl emiseks; EL ühise nakkushaiguste järelevalve 
ja hoiatusvõrgustiku rajamine; uue EL kemi kaalide regulatiivse raamistiku (REACH) 
ettepaneku vastuvõtmine; Euroopa kes kkonna ja tervishoi u tegevuskava 2004–2010 
vastuvõtmine; Euroopa Toiduohutusameti (EFSA ) ja Nakkushaiguste Euroopa Keskuse 
(ECDC) rajamine. 
Euroopa Liidu rahastamine rahvusvahelises ul atuses on oluliselt kasvanud, lahendamaks 
selliste haigustega nagu HIV/AI DS, tuberkuloos ja malaaria se otud probleeme. Ka on toetatud 
põhiliste farmaatsiatoodete hindade alandamist arengumaades.  
Vaesus ja sotsiaalne tõrjutus 
Vaesus ja sotsiaalne tõrjutus kujutavad endast üha suuremat probleemi. ELis elab ligikaudu 
15% elanikkonnast madala si ssetuleku piiril. Eriti mure ttekitav on olukord mõnes uues 
liikmeriigis. Teised problemaatilised arengusuunad on vaesuse ja tõrjutuse kandumine üle 
põlvkondade ning ebaproportsionaalselt suured kohustused rahvastiku teatud allrühmades (nt 
töötud, üksikvanemad, puuetega inimesed, ra hvusvähemused). Kogu maailma 6 miljardist 
elanikust peab 2,8 miljardit saama hakkama vähem kui 2 euroga päevas.  
ELi liikmeriigid on lubanud kooskõlastada oma polii tikasuunad võitlusel vaesuse ja sotsiaalse 
tõrjutusega, seades ühiseid eesmärke, l uues riiklikke tegevuska vu ning hinnates nende 
edenemist ühiste näitajate abil. Euroopa Komi sjon toetab sellist kooskõlastamist. Euroopa 
regionaalpoliitika rahastamine annab samuti om a panuse selle eesmärgi saavutamiseks, 
investeerides haridusse, koolitusse ja  kohapealsete töökohtade loomisesse. 
Püüdmaks lahendada seda küsimust kogu m aailma ulatuses, seab Euroopa Liidu 
arengupoliitika oma peamiseks eesmärgiks v aesust oluliselt vähendada ja lõppkokkuvõttes 
likvideerida. Selleks on Doha, Monterre y and Johannesburgi tippkohtumistel vaesuse 
likvideerimise ja säästva arengu jaoks vastuvõet ud uue globaalse partnerluse raames astutud 
mitmeid samme. 
Vananev ühiskond 
ELi rahvastiku kasv on pidurdumas ning kahane v ja vananev tööealine elanikkond peab 
edaspidi toetama vanade inimeste suurenevat hulka. Ülalpeetavate vanurite suhtarv kasvab 
eeldatavasti 24 protsend ilt 2004. aastal 47 prot sendini 2050. aastal.  
 
ET 41   ET Samal ajal kui eluea kasv on üks suurimaid saavut usi, tõstatab Euroopa vananev ühiskond 
säästvuse küsimusi, mis ootavad vastust. Ei sisseränne ega sündide kiire kasv ei takista 
vanade inimeste suhtarvu järsku tõusu elanikkon na seas kahe järgmise aastakümne jooksul.  
Komisjon jätkab koostööd liikmesriikidega sots iaalkaitsesüsteemide kaasajastamisel, et 
kindlustada nende püsimist rahaliselt sääs tva ja sotsiaalses mõttes adekvaatsena. Üks 
kasutatavatest meetmetest on ka vanema te töötajate tööea kasv. Euroopa Ülemkogul 
Barcelonas seati eesmärgiks, et 2010. aastaks  töötab 50% 55–64 aastastest ning tööturult 
väljumise iga on 2010. aastaks tõusnud viie aasta  võrra. Rahalise külje lahendamise kõrval 
peab kohandama ka tervishoiusüsteeme, et saad a hakkama suurema hulga vanurite eeldatavate 
nõudmistega, parandades eelkõige tervishoiutee nuse kättesaadavust. Liit hõlbustab vastavat 
strukturaalset koostööd ni ng kogemuste vahetamist.  
Maavarade majandamine 
Elanikkonna kiire kasv tähendab, et 2010. aastaks  on planeedil Maa võrreldes praegusega 400 
miljonit inimest rohkem, kes elavad peamis elt linnades. Maailmas, kus üha suureneb 
üksteisest sõltumine, ei või jätkata tootmist ja tarbimist sellisel viisil, nagu tehakse seda praegu. Ohustatud on bioloogiline mitmekesis us. Kogu maailmas on 15 500 looma- ja 
taimeliiki, mida ohustab väljasuremine. Viimas tel aastakümnetel on kantud märkimisväärseid 
kaotusi peaaegu kõigis ökosüsteemi tüüpides ja liikides (loomad, taimed, metsad, puhas vesi, 
viljakas maa jne). Puhas vesi on veel üks löögi  all olev väärtuslik maavara. Kõikjal ohustab 
globaalne veekriis elusid, säästvat arengut  ning kokkuvõtteks ka rahu ja julgeolekut. 
Poliitiline tegevus, et saavutada ELi eesmärk p eatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine 
2010. aastaks, sisaldab ühtse põl lumajandus- ja kalanduspoliitik a reformi ning Natura 2000 
võrgustiku loomist. Ettevalmistamisel on teat is bioloogilise mitmekesisuse vähenemise 
peatamise kohta 2010. aastaks. Ressursside tõhusust  tõstvate meetmete seas on ELi direktiiv 
elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta ja komisjoni teatised tervikliku tootepoliitika 
kohta. Ajavahemikul 2000–2006 kasutab Euroopa  Liit märkimisväärseid summasid 
struktuuri- ja ühtekuuluvusf ondidest, et kaasfinantseer ida investeeringuid keskkonna 
infrastruktuuri rajamisel ning tööstuslike, linn a- ja looduslike objektide taastamisel ning 
hooldamisel.  
Rahvusvaheliste algatuste seas on ELi veemaja ndusalane algatus “Eluks vajalik vesi, mis 
kujutab endast ülemaailmse säästva are ngu tippkohtumise põhimõtete jätkamist. EL on 
juhtrollis nii bioloogilise m itmekesisuse konventsiooni töös kui ka säästva tarbimise ja 
tootmise kümneaastase raamistiku rajamises. 
Maa kasutamine ja transport 
Vaatamata eesmärgile eraldada transport sisemajanduse kogutoodangu (SKT) kasvust, kasvab 
transpordimaht SKTst kiiremini. See mõjutab er inevaid valdkondi, alates liiklusummikutest ja 
õhusaastest tingitud terviseprobleemidest kuni suurenenud CO
2 heitkogusteni, mis 
kahjustavad EL kliimamuutustega seotud eesmärke. 
EL on teinud rea poliitilis i algatusi, et ohjeldada trans pordikasvu arengusuuna negatiivset 
mõju. See julgustab ette võtma pööret m aanteetranspordilt madalama keskkonnamõjuga 
transpordiliikide suunas, nagu nn puhtad bussi d, laevaliiklus and raudtee. Komisjon on teinud 
liikmesriikidele ettepaneku kasutusele võtta infrastruktuuri maksustamine transpordinõudluse mõjutamiseks, loomaks olukorda, kus transpor di kasutajate makstud hinnad väljendavad 
 
ET 42   ET ühiskonnale makstavat tegelikku hinda (nt Euro vignette 'i direktiiv), paraku on selle 
rakendamine jäänud limiteerituks. Lisaks sell ele on, vaatamata transpordinõudluse ja -mahu 
suurenemise vastupidisele mõjule, tehtud märkimisväärseid edusamme liiklusvahendite ja kütusetehnoloogia vallas, mille on käivitanud ELi  õigusaktid ja algatused. Tegutsetud on ka 
linnakeskkonna parandamise ja maakasutamise ma jandamise parandamise nimel, näiteks läbi 
ELi struktuurifondide programmi de “Urban II” ja teadusuu ringute raamprogrammi. Komisjon 
valmistab ette linnakeskkonna temaatilist stra teegiat, mis on plaanis avaldada 2005. aastal. 
Säästva arengu välisaspektid 
Lisaks ülaltoodud mittesäästvatele arengusuundadele hõlmab säästva arengu toetamine 
globaalsel tasandil muuhulgas järgmisi ELi meetmeid: 
Globaliseerumise peatamine  Globaliseerumine on uus kontekst, mille raames tule b säästev areng saavut ada. Samal ajal, kui 
sellest võiks saada tähtis stiimul säästvaks arenguks, jagatakse selle saavutused riikide sees ja vahel liiga tihti ebavõrdselt ning reguleerimata integreerimine võib kaasa tuua negatiivset 
mõju keskkonnale ja ühiskonnale tervikuna. 
EL toetab ühtset ja integreer itud lähenemist küsimustele, mis puudutavad globaliseerumist 
WTOs, rahvusvahelistes finantsinstitutsioonides ja ÜRO organites. Liit soovib tugevdada ka 
teisi peamisi organeid, nagu näitek s Rahvusvaheline Tööorganisatsioon.  
Selleks, et tõhusalt ja võrdsustavalt inte greerida arenguriike glob aalsesse majandusse, on 
suure tähendusega käimasolevad WTO läbirä äkimised ja Doha arengukava. EL on Doha 
arengukava läbirääkimiste raames alates 2002. aastast püsivalt tegutsenud selleks, et 
saavutada oma eesmärke, toetades globaalset s äästvat arengut rea läbiräägitavate teemade 
seas. Kuna arengumaade püüdeid integreeruda globaalsesse kaubandussüsteemi tuleb tõhusalt 
toetada, on ELi arengukoostöö üheks prioriteetseks valdko nnaks nimetatud kaubandusega 
seonduv abi. Kaubandusabi mõõdet arvestatakse vahendite eraldamise otsuste kõigil 
asjakohastel tasanditel.  
Alates ülemaailmsest säästva arengu tippkohtum isest on EL astunud olulisi samme toetavate 
meetmete rakendamisel, mis on seotud kauban duspoliitikaga väljaspool Doha arengukava, 
sealhulgas püüdes sisse viia sä ästva arengu teemat kõigisse käim asolevatesse või tulevastesse 
kahepoolsetesse või regionaalse tesse läbirääkimistesse.  
Parem juhtimine globaalsel tasandil Hea juhtimine ja demokraatia edendamine on olulised tegurid millenniumi arengueesmärkide 
saavutamisel. Millenniumi deklaratsioon de klareerib muuhulgas, et arenguks soodsa 
keskkonna loomine ning vaesuse kaotamine sõ ltub muuhulgas heast valitsemistavast igas 
riigis, rahvusvahelisel tasandil ning finants-, raha- ja kaubandu ssüsteemide läbipaistvusest.  
Komisjon on käsitlenud institutsioonilise suutli kkuse suurendamist, head valitsemistava ja 
õigusriiki oma teatises juhtimise ja arengu koh ta, keskendudes institutsioonilise suutlikkuse 
suurendamisele ja juhtimisalasele dialoogile erinevates riikides. Pingutusi on tehtud ka 
selleks, et edendada säästvat arengut kõigi s olemasolevates rahvusvahelise ja regionaalse 
koostöö kokkulepetes ja poliiti listes vahendites. Sellele lis aks on säästva arengu ideed 
 
ET 43   ET tugevdav rahvusvaheline juhtim ine olnud ELi pingutuste keskme s, tema püüdlustes arendada 
tõhusat mitmepoolsust. 
- Arengu rahastamine Millenniumi arengueesmärkide saavutamiseks on va ja rahastamist. Siiski ei ole saavutatud 
ÜRO eesmärki anda ametlikku arengua bi 0,7% sisemajanduse kogutoodangust. 
EL määratles oma panuse arengu rahastamisse  kaheksa üksikasjaliku kohustuse näol, mis 
kiideti Euroopa Ülemkogu poolt heaks 14. märtsil 2002 Barc elonas. Viimane 
järelevalvearuanne ennustab, et abi üldtase laienenud ELis ( 25 liikmesriigiga), ületab oma 
vahe-eesmärgi, milleks on 0,39% ametlikku arenguabi sisemajanduse kogutoodangust, ning pakub 2006. aastaks 0,42% ametlikku arenguabi sisemajanduse kogutoodangust, ehk hinnanguliselt 38,5 miljardit euro t. Kasutatud lisaressursside kogumaht ajavahemikul 2002–
2006 on 19 miljardit eurot.  
 
ET 44   ET II osa: Vastates väljakutsetele  
5. T ULEVIKUSUUNAD  
Jätkuvate väljakutsete valguses ei ole Euroopa kohuseks mitte ainult täita säästva arengu kava 
pikaajalisi eesmärke parema elukvaliteedi tagamise nimel, vaid leidma ka nende 
saavutamiseks tõhusamaid viise. 
5.1. Veel kord kinnitades Euroopa  Liidu säästva arengu strateegia 
põhiprintsiipe 
Säästva arengu kontseptsiooni ning säästva ar engu strateegia ja Lissaboni strateegia 
vastastikku täiendavaid suhteid on selgitatud sissejuhatuses. 
Peale selle annab käesolev kokkuvõte ülevaate sääs tva arengu kui stra teegia alussamba 
kolmemõõtmelisest laadist , mis tähendab, et arengut on võim alik saavutada ainult siis, kui 
majanduskasv, sotsiaalne hõlvamine ja keskkonn akaitse astuvad ühte sammu nii Euroopas kui 
ka mujal maailmas. 
Käesolev kokkuvõte võtab ka arvesse  ELi panust globaalsesse säästvasse 
arengusse  kahel viisil: esiteks, tuues välja kuue mittesäästva arengusuuna 
rahvusvahelised aspektid, mis on esitatud strateegias; teiseks integreerides sellesse 
ELi välispoliitika, mis annab oma panuse  globaalsesse säästvasse arengusse. 
Sellisel moel kinnita b ja tugevdab EL taas  oma kohustust võtta ju htroll säästva arengu 
kava viimisel globaalsele tasandile.  
5.2. Veel kord kinnitades ühtsema po liitika kujundamise uut lähenemisviisi 
Käesolev kokkuvõte kinnitab taas “uut lähenemist poli itika kujundamisele”,  mis on 
peamiseks vahendiks säästva arengu toomisel EL poliitika kujundamise keskmesse. Just ELi 
tulevane säästva arengu strateegia annab ed asise tõuke EL parema õigusliku reguleerimise 
kava erinevatele koostisosadele, sealhu lgas mõju hindamisele, sidusrühmadega 
konsulteerimisele ja reguleerimise lihtsustamisele. 
See tähendab, et säästvat ja tulemuslikku poliitika kujundamist toetab jätkuvalt parema 
õigusliku reguleerimise kava, sealhulgas tasakaalustatud mõju hindamise mehhanismi  
tõhusam rakendamine, mis hõlmab komisjoni uusi sise- ja välispoliitik a algatusi. Lisaks 
sellele jätkatakse säästvuse mõju hi ndamise uuringute rakendamist peamiste 
kaubanduskokkulepete osas. Et seda vahendit on hiljuti täiustatud, võttes arvesse esimesi 
õppetunde,21 pööratakse jätkuvalt tähelepanu võimalus tele edaspidi seda meetodit parandada, 
eriti seoses säästva arengu ma janduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaga seotud aspektidega. 
Siinkohal on komisjonil kavas parandada  konsulteerimist sidusrühmadega ELi 
poliitikasuundade osas. Suuremat tähelepanu  pööratakse Euroopa Parlamendi ja nõukoguga 
sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe22 piisavate järelmeetmete tagamise olulisusele 
                                                 
21 Mõju hindamine: järgmised sammud – konkurentsivõime ja säästva arengu toetuseks, SEK (2004) 
1377, 21.10.2004. 
22 Institutsioonidevaheline kokkulepe parema õigusloome kohta 31.12.2003, 2003/C, 321, lk 1. 
 
ET 45   ET (nt vajadusele, et Euroopa Parlament ja nõukogu kohaldavad samu põhimõtteid ja 
standardeid, mis puudutab komisj oni ettepanekute sisuliste m uudatuste mõju hindamist). 
Uue lähenemise alla kuulub ka avatud kooskõlastusmeetod , eriti sotsiaalse hõlvamise, 
tööturule juurdepääsu ja so tsiaalkaitse valdkondades, kus  see meetod on väga oluline 
sotsiaalkaitsesüsteemide moderniseerimises.  
Poliitika kujundamise uue lähene misviisi osana jätkab komisjon turupõhiste vahendite 
kasutamise edendamist, et anda ülevaade ressur sside kasutamise tegelikust hinnast ja selle 
keskkonnamõjust ühiskonnale. Nii näiteks oodatakse, et liikmesriigid kaaluksid võimalust 
nihutada maksukoormat tööjõult keskkonnakahjustu ste põhjustele. Kokkuvõte rõhutab veelgi 
seoses säästva arenguga teadusesse ja tehnoloogiasse  investeerimise tähtsust. 
Ökoinnovatsiooni edasise edendamise võimalik ud vahendid on ka ELi uurimisprogrammid, 
komisjoni innovatsioonipoliiti ka ning riigihanked. Edendatakse ka teabevahetust 
välispartneritega säästvate teadusuuringute,  teaduse ja tehnoloogia valdkondades.  
5.3. Keskendudes peamistele mittesääst vatele arengusuundadele ja leides 
nende vahel üksikasjalikke seoseid 
Käesolev kokkuvõte keskendub põhilistele arengusuundadele, mis kujutavad endast ohtu 
säästvale arengule . Mitut arengusuunda on võimalik käsitleda püsiva tegevusega pikema aja 
jooksul ning see toob kaasa olulisi strukt uurimuudatusi meie ühiskonna ja majanduse 
toimimises. Samal ajal ei tohi see saada vabanduseks tegematajätmiste korral lühema aja jooksul.  
Seetõttu sisaldab käesolev kokkuvõte põhjalikku hinnangut praegu ses strateegias esitatud 
mittesäästvate arengusuundade  kohta eesmärgiga määrata kindlaks eelolevate aastate 
eesmärgid ja vajalikud meetmed. 2001. aastal m ääratud prioriteetsed valdkonnad tuleb viia 
vastavusse ELi rahvusvaheliste kohustustega,  mis on vastu võetud ülemaailmsel säästva 
arengu tippkohtumisel ning ÜRO arengu fi nantseerimise konverentsil, samuti ÜRO 
millenniumi deklaratsioonis ning teistes ELi vastavates mitmepoolsetes kokkulepetes ja 
kohustustes. Veel enam, neid tuleb ajakohastad a, et need oleksid vastavuses kümne uue 
liikmesriigi ELi astumisega ning pidades silmas, et uue laienemise väljavaade ei olegi nii 
kauge tulevik. See omakorda loob uusi vä ljakutseid liidu suutlikkusele vastata 
mittesäästvatele arengusuundadele. Selles konte kstis peab kokkuvõte jätma võimaluse lisada 
piiratud hulk uusi või varem käsitlemat a arengusuundi, sealhulgas majanduslikult 
mittesäästvaid arengusuundi. 
Lõpuks pööratakse käesolevas kokkuvõttes suuremat tähelepanu esitatud mittesäästvate 
arengusuundade vastastikustele suhetele.  Püütakse viia maksimumini positiivse sünergia 
võimalus ja vähendada kompromisse. Nii näiteks püütakse edendada nihet maanteetranspordilt raudteetranspordile, mis võimaldab vähendada üheaegselt nii kasvuhoonegaaside heitkoguseid ku i ka ummikuid (olukord, kus võidavad kõik). Teiseks 
näiteks on see, kuidas investeerimine tehnoloog ilisse muudatusse võib kaasa tuua parema 
konkurentsivõime ning samal ajal paranda keskkonna  kvaliteeti ja sotsia alset ühtekuuluvust. 
5.4. Seades eesmärke, sihte ja teetähiseid 
2001. aasta strateegias määratleti keskpikad põhieesmärgid seoses iga mittesäästva 
arengusuunaga ning toodi välja rida meetmeid, millega oli plaanis neile vastata. Kokkuvõttes 
 
ET 46   ET kinnitatakse vajadust selgemate eesmärkide, sih tide ning nendega seotud tähtaegade järele, 
keskendudes tegevusele prioriteetsetes va ldkondades ning võimaldades hinnata edu. 
Kuigi arengusuunad näitavad probleeme pikemas perspektiivis, mille puhul vajatakse ka 
pikemas perspektiivis lahendusi, on ainus võima lus välja selgitada, kas ühiskond liigub õiges 
suunas, seades vahe-eesmärke ning hinnates edus amme. Pikaajaliste eesm ärkide seadmine ei 
pea tähendama tegevuse edasilükkamist. 
Seepärast esitatakse parandatud strateegias uued peamised eesmärgid iga mittesäästva 
arengusuuna kohta ja seatakse vahe-eesmärgid, mis võimaldaks ELi järelevalvet tegelike 
edusammude üle. Tegevuseesmärgid ja meetme kavad määratakse kindlaks vastavate sisemiste 
ja väliste valdkondlike poliitikas uundade raames, mis on poliitilis te algatuste rakendamise ja 
järelevalve peamisteks vahenditeks, sealhulgas  millenniumi deklaratsiooni ning Barcelona ja 
Monterrey tippkohtumiste rahvusvahelise lt kokku lepitud kohustuste raames.  
5.5. Tõhusa järelevalve kindlustamine 
Göteborgis vastu võetud otsus kindlustada stra teegia iga-aastane järelevalve kevadistel 
Euroopa Ülemkogu kohtumistel, ei ole teostunud vastavalt ootustele. Käesolevas kokkuvõttes 
esitatakse idee tugevdatud järelevalvesüsteem ist. See keskendub lühi - ja pikaajalistele 
ettekannetele strateegia eesmärkide kohta, ühend ades ja lihtsustades nii palju kui võimalik 
olemasolevaid kokkuvõtteid säästva arengu küsimustes. Samuti tuleb selgitada institutsioonide vastutuse osa (peamiselt Eur oopa Ülemkogu ja Euroopa Parlamendi rolli) 
järelevalveprotsessis. 
Järelevalvet teostatakse muuhulgas erinevate säästva arengu indikaatorite põhjal, mille on 
välja töötanud komisjon. Need põhinevad muuhul gas valdkonnapoliitika töös välja töötatud 
eri indikaatoritel ja selle põhj al juba valminud struktuuriindi kaatorite sünteesi põhjal, mis 
kajastavad edusamme Lissaboni reformikav as seatud eesmärkide suunas. Suuremaid 
pingutusi tehakse tulevikumudelite kujundamisel, ennustuste ja teaduslike andmete edaspidise 
kogumise osas, mis võiksid aidata tõ husama järelevalve saavutamist.  
5.6. Omandiõiguse tugevdamine ni ng avaliku ja erasektori osalejate 
koostöö parandamine kõigil tasanditel 
Vaja on täiendavaid meetmeid, et tõsta teadlikku st ning kaasata sidusgrup pe kõigil tasanditel. 
Peab olema selge, kes vastutab tegevuse ee st kindlal ajahetkel ning kes kannab kulud. 
Seetõttu uurib komisjon, millisel viisil luua tõhusaid partnerlusi tööstuse, ametiühingute, 
valitsusväliste organisatsioonide  ja tarbijate huvide vahel, er iti eesmärgiga arutada meetmete 
üle, mis aitaksid pidurdada kokkuvõttes esitatud mittesäästvaid arengusuundasid.  
Peab püüdlema suurema järjekindluse poole ELi, globaalsete, riiklike,  regionaalsete ja 
kohalike algatuste vahel säästva arengu saavutamis eks. Võimalike meetmete seas on peamiste 
eesmärkide ühiste prioriteetide teadvustamine ; vastastikuse õppimisprotsessi algatamine 
liikmesriikide ja/või regioonide vahel; ning mehh anismide loomine, mis võimaldaksid pidevat 
infovahetust heade tavade osas.  
Liit peab pingutama, et edendada edasist tegevu st mujal maailmas, nii tööstus-, arengu- kui 
üleminekumaades. Komisjon peab ergutama di aloogi säästva arengu eesmärkide osas oma 
partneritega väljastpoolt ELi, peamis elt kolmandate maade valitsuste ja 
 
ET 47   ET kodanikuühiskondadega, aga ka rahvusvaheliste ja  valitsusväliste orga nisatsioonidega, mis 
tegelevad globaalsete küsimustega.  
6. J ÄRGMISED SAMMUD  
Komisjoni kutsub üles Euroopa Ülemkogu, Eu roopa Liidu Nõukogu, Euroopa Parlamenti, 
liikmesriike, regionaalseid ametivõime ja kodanikuühiskonna eri tasandeid kavandatud strateegilisi suundasid kommen teerima. Esialgne võimalus diskussiooniks on sidusrühmade 
foorumil, mille korraldab Eur oopa Majandus- ja Sotsiaalkomit ee 14. ja 15. aprillil 2005. Seal 
esitab komisjon ettepaneku liidu säästva ar engu parandatud strateeg ia kohta, mis ilmub 
käesoleva aasta jooksul.