KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2019

(2020/C 387/01)

SISUKORD

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE 2

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE 3

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID 6

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 8

EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED 44

EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 58

EAFi RAHALISE RAKENDAMISE ARUANNE 63

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE 95

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE

Euroopa Arengufondi 2019. aasta majandusaasta aruanne on koostatud kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse X jaotisega ning raamatupidamise aastaaruande lisades toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen teadlik oma vastutusest Euroopa Arengufondi majandusaasta aruande koostamise ja esitamise eest kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 18.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt ja Euroopa Investeerimispangalt (EIP) kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Arengufondi varasid ja kohustisi ning eelarve täitmist kajastava aruande koostamiseks. Eelarvevahendite käsutaja ja EIP tagavad selle teabe usaldusväärsuse.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha aruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev majandusaasta aruanne annab Euroopa Arengufondide finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate.

Peaarvepidaja Rosa ALDEA BUSQUETS 16. juuni 2020

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

1. TAUST

Euroopa Liidul (edaspidi „EL“) on koostöösuhted paljude arenguriikidega. Koostöö peamine eesmärk on edendada majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut ning eelkõige vähendada vaesust ja see pikas perspektiivis kaotada, andes abi saavatele riikidele arengu- ja tehnilist abi. Selle eesmärgi saavutamiseks koostab EL koos partnerriikidega koostööstrateegiad ja koondab nende rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid. Arengukoostöösse suunatavad ELi vahendid tulevad kolmest allikast:

— ELi eelarvest,

— Euroopa Arengufondilt,

— Euroopa Investeerimispangalt.

Euroopa Arengufond (edaspidi „EAF“) on peamine vahend ELi abi andmiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (edaspidi „AKV riigid“) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (edaspidi „ÜMTd“) tehtava arengukoostöö raames.

EAFi ei rahastata ELi eelarvest. EAF on moodustatud nõukogu raames kokkutulnud liikmesriikide esindajate sisekokkuleppega ja seda haldab eraldi komitee. Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) vastutab EAFi vahenditest rahastatavate meetmete rahalise rakendamise eest. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“) haldab investeerimisrahastut.

AKV riikidele ja ÜMTdele antavat geograafiliselt piiritletud abi rahastatakse ajavahemikus 2014–2020 endiselt peamiselt EAFist. Iga EAF moodustatakse tavaliselt umbes viieaastaseks perioodiks ja igal EAFil on oma finantsmäärus, millega on ette nähtud kõnealuse EAFi raamatupidamise aastaaruande koostamine. Seda silmas pidades koostatakse komisjoni hallatavate vahendite puhul raamatupidamise aastaaruanded iga EAFi jaoks eraldi. Kõnealused raamatupidamise aastaaruanded esitatakse ka koondaruannete kujul, et anda üldine ülevaade nende vahenditega seonduvast finantsseisundist, mille eest vastutab komisjon.

2013. aasta juunis kirjutasid nõukogus kokkutulnud osalevad liikmesriigid alla üheteistkümnendat EAFi käsitlevale sisekokkuleppele, (1) mis jõustus 1. märtsil 2015.

Nõukogu võttis 2018. aastal vastu 11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse (2). Sellega tunnistati kehtetuks varasem määrus ja seda kohaldatakse varasematest EAFidest rahastatavate meetmete suhtes, ilma et see piiraks kehtivaid juriidilisi kohustusi. Seda määrust ei kohaldata investeerimisrahastule varasemate EAFide raames.

Investeerimisrahastu loodi AKV-ELi partnerluslepingu raames, seda haldab EIP ja seda kasutatakse erasektori arengu toetamiseks AKV riikides, rahastades peamiselt, kuid mitte ainult, erainvesteeringuid. Rahastu on loodud uueneva fondina; laenude tagasimaksed saab seega uuesti muudesse meetmetesse investeerida, mis annab tulemuseks iseuueneva ja rahaliselt sõltumatu rahastu. Kuna komisjon investeerimisrahastut ei halda, ei ole see konsolideeritud majandusaasta aruande esimese osaga – EAFi raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud rakendamise aruandega. Tervikliku ülevaate andmiseks EAFi arenguabist on majandusaasta aruandele eraldi osana (II osa) lisatud investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne.

2. KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE?

2. detsembril 2013 toimunud kohtumisel võttis Euroopa Ülemkogu vastu mitmeaastase finantsraamistiku 2014.–2020. aastaks. Sellega seoses otsustati, et geograafilist koostööd AKV riikidega ei integreerita ELi eelarvesse, vaid selle rahastamist jätkatakse olemasoleva valitsustevahelise EAFi kaudu.

ELi eelarve on iga-aastane ja vastavalt eelarve aastasuse põhimõttele kavandatakse ja kinnitatakse eelarve kulud ja tulud üheks aastaks. Erinevalt ELi eelarvest on EAFi toimimispõhimõte mitmeaastane. Iga EAF on tavaliselt viieks aastaks moodustatav fond, kuhu on koondatud arengukoostöö vahendid. Kuna vahendeid eraldatakse mitmeaastasuse põhimõttest lähtuvalt, võib eraldatud vahendeid kasutada kogu EAFi programmiperioodi vältel. Eelarve aastasuse puudumine on eraldi ära märgitud eelarve raamatupidamisarvestuse aruandluses, kus hinnatakse EAFi eelarve täitmist võrreldes koguvahenditega.

EAFi vahendid moodustuvad ELi liikmesriikide sihtotstarbelistest osamaksudest. Ligikaudu iga viie aasta järel kohtuvad liikmesriikide esindajad valitsustevahelisel tasandil, et otsustada fondile eraldatav kogusumma ja kontrollida selle vahendite kasutamist. Seejärel haldab fondi komisjon kooskõlas liidu arengukoostöö poliitikaga. Kuna lisaks liidu poliitikale on arengu- ja abipoliitika ka liikmesriikidel, peavad liikmesriigid oma poliitika koordineerima ELiga, et tagada vastastikune täiendavus.

Lisaks eelnevalt nimetatud osamaksudele saavad liikmesriigid leppida EAFiga kokku kaasrahastamises või tasuda EAFi vabatahtlikke osamaksusid.

3. EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS

3.1. MAJANDUSAASTA ARUANNE

EAFi finantsmääruse artikli 18 lõike 3 kohaselt koostatakse EAFi raamatupidamise aastaaruanne vastavalt tekkepõhise arvestuse eeskirjadele, mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamise standarditel (IPSAS). Need raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid kohaldatakse kõigis ELi institutsioonides ja asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada raamatupidamise aastaaruannete koostamise menetlust. Kõnealuseid ELi raamatupidamiseeskirju kohaldatakse ka EAFi suhtes, võttes arvesse tema tegevuse eripära.

EAFi majandusaasta aruande koostamine on tehtud ülesandeks komisjoni peaarvepidajale, kes on ühtlasi EAFi peaarvepidaja. Peaarvepidaja tagab, et EAFi majandusaasta aruanne annab EAFi finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate.

Majandusaasta aruanne koosneb järgmistest osadest:

I osa. Komisjoni hallatavad vahendid

i) EAFi raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad ii) EAFi konsolideeritud ELi usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne iii) EAFi ja ELi usaldusfondide konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne iv) EAFi rakendamise aruanne

II osa. EIP hallatavate vahendite rakendamise aastaaruanne

i) Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne

Osa „EAFi konsolideeritud Euroopa usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne“ sisaldab kahe EAFi raames loodud usaldusfondi raamatupidamise aastaaruannet: ELi Bêkou usaldusfond (vt punkt „ELi Bêkou usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“) ja ELi Aafrika usaldusfond (vt punkt „ELi Aafrika usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“). Kummagi usaldusfondi raamatupidamise aastaaruande koostamise eest vastutab komisjoni peaarvepidaja. Raamatupidamise aastaaruandele teostab välisauditi eraaudiitor. Neis raamatupidamise aastaaruannetes esitatavad usaldusfondide summad on esialgsed.

Komisjon peab EAFi majandusaasta aruande vastu võtma hiljemalt bilansipäevale järgneva aasta 31. juuliks ning esitama selle eelarve täitmisele heakskiidu saamiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4. AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

4.1. AUDITEERIMINE

EAFi majandusaasta aruannet auditeerib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“’), kes koostab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande.

4.2. EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

Viimaseks kontrolliks on asjaomase eelarveaasta EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Pärast majandusaasta aruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel Euroopa Parlamendil otsustada, kas anda heakskiit EAFi eelarve täitmisele komisjoni poolt eelneval eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb aastaaruande läbivaatamisel ja kontrollikoja aastaaruandel (mis sisaldab ametlikku kinnitavat avaldust) ning komisjoni vastustel eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni küsimustele ja täiendava teabe taotlustele.

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID

SISUKORD

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 8

EAFi BILANSS 9

EAFi TULEMIARUANNE 10

EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE 11

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 12

EAFide BILANSS 13

EAFide TULEMIARUANNE 15

EAFide NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 16

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD 19

EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED 44

ELi BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2019 45

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2019 51

EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 58

KONSOLIDEERITUD BILANSS 59

KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE 60

KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE 61

KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 62

EAFi RAHALISE RAKENDAMISE ARUANNE 63

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE (3)

EAFi BILANSS

Miljonites eurodes Lisa 31.12.2019 31.12.2018 PÕHIVARA Finantsvarad 2.1 36 — Eelmaksed 2.2 910 887 Usaldusfondide osamaksud 2.3 266 201 1 213 1 088 KÄIBEVARA Eelmaksed 2.2 1 288 1 448 Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 2.4 123 138 Raha ja raha ekvivalendid 2.5 1 179 387 2 590 1 973 VARAD KOKKU 3 803 3 061 PIKAAJALISED KOHUSTISED Finantskohustised 2.6 (19) (18) (19) (18) LÜHIAJALISED KOHUSTISED Võlgnevused 2.7 (516) (241) Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud 2.8 (1 319 ) (1 281 ) (1 835 ) (1 523 ) KOHUSTISED KOKKU (1 854 ) (1 540 ) NETOVARA 1 948 1 521 VAHENDID JA RESERVID Õiglase väärtuse reserv 2.9 (2) — Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid 2.10 54 809 50 423 Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital 2.10 2 252 2 252 Varasematest aastatest ülekantud tulem (51 155 ) (47 037 ) Eelarveaasta tulem (3 956 ) (4 118 ) NETOVARA 1 948 1 521





EAFi TULEMIARUANNE

Miljonites eurodes Lisa 2019 2018 TULUD Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.1 Sissenõudmine 28 4 28 4 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.2 Finantstulud 7 10 Muud tulud 39 46 46 57 Kogutulu 74 60 KULUD Abimeetmed 3.3 (3 755 ) (4 054 ) Kaasrahastamise kulud 3.4 (14) 17 Finantskulud 3.5 (1) 7 Muud kulud 3.6 (260) (148) Kulud kokku (4 030 ) (4 178 ) EELARVEAASTA TULEM (3 956 ) (4 118 )





EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE

Miljonites eurodes Lisa 2019 2018 Eelarveaasta tulem (3 956 ) (4 118 ) Põhitegevusest Kapitali suurenemine – osamaksud (neto) 4 385 4 250 Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine (65) (38) Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine 136 (235) Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine 15 (46) Eraldiste suurenemine/(vähenemine) — (4) Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) 2 3 Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) 275 (322) Viitvõlgnevuste ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) 37 548 Muud mitterahalised muutused (2) — Investeerimistegevus Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine (36) — NETORAHAVOOD 792 40 Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) 792 40 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga 2.5 387 347 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga 2.5 1 179 387





EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

Miljonites eurodes Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A) – (B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Õiglase väärtuse reserv (F) Netovarad kokku (C) + (D) + (E) + (F) SALDO SEISUGA 31.12.2017 73 264 27 090 46 173 (47 037 ) 2 252 — 1 389 Kapitali suurenemine – osamaksud — (4 250 ) 4 250 — — 4 250 Eelarveaasta tulem — — — (4 118 ) — (4 118 ) SALDO SEISUGA 31.12.2018 73 264 22 840 50 423 (51 155 ) 2 252 — 1 521 Õiglase väärtuse muutused (2) (2) Kapitali suurenemine – osamaksud — (4 385 ) 4 385 — — 4 385 Eelarveaasta tulem — — — (3 956 ) — (3 956 ) SALDO SEISUGA 31.12.2019 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948





EAFide BILANSS

Miljonites eurodes 31.12.2019 31.12.2018 Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku PÕHIVARA Finantsvarad 2.1 — — — 36 36 — — — — — Eelmaksed 2.2 — 6 325 580 910 — 23 520 344 887 Usaldusfondide osamaksud 2.3 — — — 266 266 — — — 201 201 — 6 325 882 1 213 — 23 520 546 1 088 KÄIBEVARA Eelmaksed 2.2 0 26 441 821 1 288 0 19 445 984 1 448 Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 2.4 183 121 2 201 (2 382 ) 123 183 176 2 457 (2 679 ) 138 EAF-ide vastastikku sissenõutavad summad 182 53 2 160 (2 395 ) (0) 183 111 2 421 (2 715 ) (0) Raha ja raha ekvivalendid 2.5 — — — 1 179 1 179 — — — 387 387 365 201 4 801 (2 777 ) 2 590 367 306 5 323 (4 023 ) 1 973 VARAD KOKKU 365 207 5 127 (1 896 ) 3 803 367 329 5 843 (3 477 ) 3 061 PIKAAJALISED KOHUSTISED Finantskohustised 2.6 — — (1) (18) (19) — — (1) (16) (18) — — (1) (18) (19) — — (1) (16) (18) LÜHIAJALISED KOHUSTISED Võlgnevused 2.7 — (5) (108) (404) (516) (0) (6) (125) (111) (241) Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud 2.8 — (96) (240) (983) (1 319 ) (0) (83) (358) (840) (1 281 ) — (101) (348) (1 386 ) (1 835 ) (0) (89) (482) (951) (1 522 ) KOHUSTISED KOKKU — (101) (349) (1 405 ) (1 854 ) (0) (89) (484) (967) (1 540 ) NETOVARA 365 106 4 778 (3 300 ) 1 948 366 240 5 359 (4 444 ) 1 521 Õiglase väärtuse reservid 2.9 — — — (2) (2) — — — — — Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid 2.10 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused 2.10 (2 510 ) 2 109 265 136 — (2 509 ) 2 137 55 317 — Varasematest aastatest ülekantud tulem (10 098 ) (14 406 ) (18 077 ) (8 573 ) (51 155 ) (10 098 ) (14 352 ) (17 078 ) (5 508 ) (47 037 ) Eelarveaasta tulem (0) (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 ) NETOVARA 183 53 2 618 (905) 1 948 184 129 2 938 (1 729 ) 1 521





EAFide TULEMIARUANNE

Miljonites eurodes 2019 2018 Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku TULUD Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.1 Sissenõudmine 0 — 18 10 28 0 3 (3) 4 4 0 0 18 10 28 0 3 (3) 4 4 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.2 Finantstulud (0) — 3 4 7 0 2 8 1 10 Muud tulud 1 6 21 12 39 1 6 27 12 46 1 6 24 16 46 1 8 35 13 57 Kogutulu 1 6 42 26 74 1 11 32 17 60 KULUD Abimeetmed 3.3 (0) (35) (579) (3 141 ) (3 755 ) 0 (59) (984) (3 012 ) (4 054 ) Kaasrahastamise kulud 3.4 — — (9) (5) (14) — — 18 (1) 17 Finantskulud 3.5 (0) 2 (2) (1) (1) 0 1 5 1 7 Muud kulud 3.6 (1) (8) 20 (272) (260) (1) (7) (71) (70) (148) Kulud kokku (1) (40) (571) (3 418 ) (4 030 ) (0) (64) (1 031 ) (3 082 ) (4 178 ) EELARVEAASTA TULEM (0) (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 )

EAFide NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

Miljonites eurodes Kaheksas EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A) – (B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C) + (D) + (E) + (F) SALDO SEISUGA 31.12.2017 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 503 ) 190 Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (7) (7) SALDO SEISUGA 31.12.2018 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 509 ) 183 Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (1) (1) SALDO SEISUGA 31.12.2019 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183





Miljonites eurodes Üheksas EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A) – (B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C) + (D) + (E) + (F) SALDO SEISUGA 31.12.2017 10 773 — 10 773 (14 352 ) 1 625 2 177 222 Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (40) (40) Eelarveaasta tulem — (53) (53) SALDO SEISUGA 31.12.2018 10 773 — 10 773 (14 406 ) 1 625 2 137 129 Kapitali suurenemine – osamaksud 15 (15) (15) Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (27) (27) Eelarveaasta tulem — (34) — (34) SALDO SEISUGA 31.12.2019 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53





Miljonites eurodes Kümnes EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A) – (B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C) + (D) + (E) + (F) SALDO SEISUGA 31.12.2017 20 960 0 20 960 (17 078 ) — 120 4 003 Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi — 47 47 Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi — (112) (112) Eelarveaasta tulem — (1 000 ) (1 000 ) SALDO SEISUGA 31.12.2018 20 960 0 20 960 (18 077 ) — 55 2 938 Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi — 28 28 Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi — 181 181 Eelarveaasta tulem — (529) — (529) SALDO SEISUGA 31.12.2019 20 960 — 20 960 (18 606 ) — 265 2 618





Miljonites eurodes Üheteistkümnes EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A) – (B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Õiglase väärtuse reserv (G) Netovarad kokku (C) + (D) + (E) + (F) + (G) SALDO SEISUGA 31.12.2017 29 367 27 090 2 277 (5 508 ) — 206 — (3 025 ) Kapitali suurenemine – osamaksud (4 250 ) 4 250 — 4 250 Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi — — 112 112 Eelarveaasta tulem — (3 065 ) — (3 065 ) SALDO SEISUGA 31.12.2018 29 367 22 840 6 527 (8 573 ) — 317 — (1 729 ) Õiglase väärtuse muutused (2) (2) Kapitali suurenemine – osamaksud (4 400 ) 4 400 (181) 4 219 Eelarveaasta tulem — (3 393 ) — (3 393 ) SALDO SEISUGA 31.12.2019 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) — 136 (2) (905)

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD (4)

1. PEAMISED ARVESTUSMEETODID

1.1. RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale.

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest raamatupidamise aastaaruande koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1 „Raamatupidamise aastaaruanded“ ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, olulisuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte. Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on asjakohasus, tõesus (usaldusväärsus), arusaadavus, ajakohasus, võrreldavus ja kontrollitavus.

1.2. ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.2.1. Aruandeperiood

Raamatupidamise aastaaruanne esitatakse igal aastal. Majandusaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

1.2.2. Valuuta ja ümberarvestamise alused

Majandusaasta aruanded on esitatud tuhandetes eurodes, sest euro on ELi arvestusvaluuta. Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustiste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes. Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse kinnisvara ja seadmete ning immateriaalse vara puhul, mille väärtuseks eurodes on nende väärtus soetamise kuupäeval.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustiste aasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud Euroopa Keskpanga vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Rahaühik 31.12.2019 31.12.2018 Rahaühik 31.12.2019 31.12.2018 Bulgaaria leev (BGN) 1,9558 1,9558 Poola zlott (PLN) 4,2568 4,3014 Tšehhi kroon (CZK) 25,4080 25,7240 Rumeenia leu (RON) 4,783 4,6635 Taani kroon (DKK) 7,4715 7,4673 Rootsi kroon (SEK) 10,4468 10,2548 Inglise nael (GBP) 0,8508 0,8945 Šveitsi frank (CHF) 1,0854 1,1269 Horvaatia kuna (HRK) 7,4395 7,4125 Jaapani jeen (JPY) 121,9400 125,8500 Ungari forint (HUF) 330,5300 320,9800 USA dollar (USD) 1,1234 1,145

1.2.3. Prognooside kasutamine

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt esitatakse raamatupidamise aastaaruandes tingimata summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustiste summad, viitlaekumised ja edasilükkunud tulud ning viitvõlgnevused ja edasilükkunud kulud, eraldised, nõuetest tulenev finantsrisk, tingimuslikud varad ja kohustised ning vara väärtuse languse määr. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda.

Mõistlike hinnangute kasutamine on raamatupidamise aastaaruande koostamise lahutamatu osa ega vähenda selle usaldusväärsust. Hinnangut võib olla vaja muuta, kui muutub olukord, millele hinnang tugines, või kui saadakse uut teavet või kogemusi. Oma olemuselt ei ole hinnangu muutus seotud eelnevate perioodidega ja see ei ole vea parandamine. Kui raamatupidamislik hinnang muutub, kajastatakse selle mõju selle ajavahemiku üle- või puudujäägina, kus muutus on teatavaks saanud.

1.3. BILANSS

1.3.1. Immateriaalsed varad

Immateriaalne vara on eristatav mitterahaline varaobjekt, millel puudub materiaalne vorm. Vara on eristatav, kui see on kas eraldatav (st seda saab (majandus)üksusest eraldada või lahutada, nt eraldi või koos seotud lepingu, eristatava vara või kohustisega müüa, üle anda, litsentseerida, rentida või vahetada, olenemata sellest, kas (majandus)üksus kavatseb seda teha) või tuleneb siduvatest kokkulepetest (k.a lepingupõhised või muud juriidilised õigused, olenemata sellest, kas neid õigusi saab üle anda või (majandus)üksusest või muudest õigustest ja kohustustest eraldada).

Omandatud immateriaalsed varad kajastatakse soetusmaksumuses, millest on maha arvatud akumuleeritud amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Asutusesiseselt väljatöötatud immateriaalne vara kapitaliseeritakse, kui täidetud on asjaomased ELi raamatupidamiseeskirjades ettenähtud kriteeriumid, ning kulud on seotud üksnes kõnealuse vara arendusjärguga. Kapitaliseeritavate kulude hulka kuuluvad kõik otseselt omistatavad kulud, mis on vajalikud vara loomiseks, tootmiseks või valmistamiseks selliselt, et see vara saaks toimida juhtkonna kavandatud viisil. Teadustegevusega seotud kulusid, mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid ja hoolduskulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel.

Immateriaalsed varad amortiseeritakse lineaarselt eeldatava kasuliku eluea alusel (3–11 aastat). Immateriaalsete varade eeldatav kasulik eluiga sõltub nende konkreetsest majanduslikust kasutuseast või lepingujärgsest juriidilisest kehtivusajast.

1.3.2. Materiaalsed põhivarad

Materiaalsed põhivarad kajastatakse soetusmaksumuses, millest on maha arvatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on otseselt seotud asjaomase vara soetamise, valmistamise või üleandmisega. Hilisemad kulud arvestatakse vastavalt vajadusele kas vara bilansilise (jääk)maksumuse hulka või kajastatakse eraldi varana – viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb (majandus)üksusele ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti. Maad ei amortiseerita, kuna selle kasulikku eluiga loetakse igaveseks. Ehitamisel olevat vara ei amortiseerita, kuna selline vara ei ole veel kasutamiseks valmis. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, st nende maksumus, millest lahutatakse lõppväärtus, jaotatakse nende eeldatava kasuliku eluea peale järgmiselt:

Vara liik Lineaarne amortisatsioonimäär Hooned 4–10 % Seadmed 10–25 % Sisustus ja sõidukid 10–25 % Arvutiriistvara 25–33 % Muu 10–33 %

Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu ja müügikulude vahe võrdlemisel võõrandatava vara bilansilise (jääk)maksumusega ning seda kajastatakse tulemiaruandes.

Rendiarvestus

Rendileping on leping, mille kohaselt rendileandja annab rentnikule makse või rea maksete eest kokkulepitud ajavahemikuks üle vara kasutusõiguse. Rent liigitatakse kas kapitalirendiks või kasutusrendiks.

Kapitalirendi korral kantakse sisuliselt kõik omandiõigusega seotud olulised riskid ja hüved üle rentnikule. Kapitalirendilepingu sõlminud rentnik kajastab kapitalirendi tulemusel soetatud vara varana ja seonduvad rendikohustised kohustistena alates rendiperioodi algusest. Varad ja kohustised kajastatakse summas, mis võrdub renditava vara õiglase väärtusega rendilepingu jõustumisel, või kui see on väiksem, rendimaksete miinimumsumma nüüdisväärtuses rendi jõustumise kuupäeval. Rendiperioodi jooksul amortiseeritakse kapitalirendi alusel hoitavat vara kas vara kasuliku eluea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb neist on lühem. Rendimaksete miinimumsummad jaotatakse finantskuludeks (intressimaksed) ja kohustise lõppväärtuse vähendamiseks (põhiosamaksed). Finantskulud jaotatakse igale rendiperioodile nii, et kogu rendiperioodi vältel oleks intressimäär igal osaperioodil kohustise (mis esitatakse vastavalt vajadusele lühi-/pikaajalisena) lõppväärtuse suhtes sama. Tingimuslikku renti kajastatakse kuluna selle tekkimise perioodil.

Kasutusrent on muu kui kapitalirent, st rent, mille korral sisuliselt kõik omandiõigusega seotud olulised riskid ja hüved jäävad rendileandjale. Kasutusrendilepingu sõlminud rentnik kajastab kasutusrendimaksed tulemiaruandes kuluna lineaarselt kogu rendiperioodi jooksul, kusjuures renditavat vara ega rendikohustist ei esitata finantsseisundi aruandes.

1.3.3. Mitte-finantsvarade väärtuse langus

Piiramatu kasuliku elueaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse võimalikku väärtuse langust alati, kui aruandekuupäeval esineb sellele viitavaid asjaolusid. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline (jääk)maksumus ületab kaetavat (kasutus)väärtust. Kaetav (kasutus)väärtus on vara õiglane väärtus, millest on maha arvatud müügikulutused, või kasutusväärtus, olenevalt sellest, kumb on suurem.

Immateriaalsete varade ja materiaalsete põhivarade lõppväärtus ja kasulik eluiga vaadatakse läbi ja vajadusel korrigeeritakse neid vähemalt kord aastas. Kui varasematel aastatel kajastatud väärtuse languse põhjused enam ei kehti, siis vähendatakse vastavalt sellele väärtuse langusest tekkinud kahjumit.

1.3.4. Finantsvarad

Finantsvarasid liigitatakse järgmiselt: õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavad finantsvarad, laenud ja nõuded, lõpptähtajani hoitavad investeeringud ja müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende esmasel kajastamisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

i) Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavad finantsvarad

Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt peatse müügi eesmärgil või (majandus)üksus määratleb selle sellisena. Selles kategoorias kajastatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

ii) Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui üksus annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. Laenude ja nõuete hulka kuuluvad tähtajalised hoiused, mille algne tähtaeg on üle kolme kuu.

iii) Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida üksus kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

iv) Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, kui kaua kavatseb üksus neid säilitada; tavaliselt on selleks ajavahemikuks lõpptähtajani jäänud aeg. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

Esmane kajastamine ja mõõtmine

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavate, tähtajani hoitavate ja müügivalmis finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse tehingupäeval, st päeval, mil üksus võtab kohustuse vara ostuks või müügiks. Raha ekvivalendid ja laenud kajastatakse raha finantsasutuses hoiustamise või laenuvõtjatele ülekandmise hetkel. Finantsinstrumendid kajastatakse esmaselt õiglases väärtuses. Kui finantsvara ei kajastata õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, võetakse selle esmasel kajastamisel arvesse ka tehingukulusid.

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringutest rahavoogude saamise õigus on aegunud või kui üksus on sisuliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved üle andnud teisele poolele.

Hilisem mõõtmine

Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses ning nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

Laene ja nõudeid ning lõpptähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses efektiivse intressimäära meetodi kohaselt.

Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast esmast kajastamist õiglases väärtuses. Nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Müügivalmis finantsvarade intress, mis arvutatakse efektiivse intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes.

Üksus hindab igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud, ja kas väärtuse langus tuleks kajastada tulemiaruandes.

1.3.5. Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda vahendite saajale rahalist ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases lepingus, otsuses, kokkuleppes või alusaktis kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ja ettemakseid kasutatakse lepingus kindlaksmääratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti, või need tuleb tagasi maksta. Kui vahendite saaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse üksusele tagastada. Kuna üksus säilitab eelmakse üle kontrolli ja tal on rahastamiskõlbmatute kulude korral õigus tagasimaksele, kajastatakse summa varana.

Eelmakse kajastatakse bilansis esmaselt vahendite ülekandmisel saajale. Seda mõõdetakse antud vahendite summas. Järgnevatel perioodidel mõõdetakse eelmakset esmaselt bilansis kajastatud väärtuses, millest on maha arvatud perioodi jooksul tehtud rahastamiskõlblikud kulud (sh vajaduse korral hinnangulised summad).

1.3.6. Nõuded ja sissenõutavad summad

ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt tuleb kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud tehingud esitada eraldi. Nende kahe kategooria eristamiseks seostatakse terminit „nõuded“ kaubanduslike tehingutega ning terminit „sissenõutavad summad“ kasutatakse mittekaubanduslike tehingute puhul, st kui EL saab väärtuse muult üksuselt, andmata otseselt vastu umbkaudselt võrdset väärtust (nt liikmesriikidelt sissenõutavad omavahenditega seotud summad).

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded on kooskõlas finantsinstrumentide määratlusega, mistõttu liigitatakse neid laenudeks ja nõueteks ning mõõdetakse vastavalt (vt punkt 1.3.4 above).

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade puhul kajastatakse intresside ja trahvide võrra korrigeeritud algne summa, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et üksusel ei ole võimalik kõiki summasid nõuete algsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest maksumusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes.

1.3.7. Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning nende hulka kuuluvad sularaha, pankades olevad nõudmiseni ja lühiajalised hoiused ning muud suure likviidsusega lühiajalised, kuni kolmekuulise esialgse tähtajaga investeeringud.

1.3.8. Eraldised

Eraldisi kajastatakse, kui üksusel on minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus kolmandate isikute ees, kui ressursside vähenemine kohustuse täitmisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja kui summa on usaldusväärselt hinnatav. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi katteks. Eraldiste summa vastab parimale hinnangule eksisteeriva kohustuse täitmiseks vajalike kulutuste kohta aruandepäeva seisuga. Kui eraldis hõlmab suurt hulka objekte, kaalutakse kohustuse hindamisel kõiki võimalikke tulemusi vastavalt nende toimumise tõenäosusele (eeldatava väärtuse meetod).

Eraldisi kahjulike lepingute tarbeks mõõdetakse lepingu lõpetamisega seotud eeldatavate kulude või lepingu täitmise jätkamise eeldatava puhaskulu nüüdisväärtuses, olenevalt sellest, kumb on väiksem.

1.3.9. Võlgnevused

Kreditoorse võlgnevuse arvestus hõlmab kaubanduslike tehingute summasid (näiteks kaupade ja teenuste ost) ja mittekaubanduslike tehingute summasid, näiteks toetusesaajate kulutaotlused, toetused ja muu ELi pakutav rahastus (vt lisade punkt 1.4.1).

Toetusesaajatele makstava toetuse ja muude maksete kulutaotlused kirjendatakse võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse võlgnevusi kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel algse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui asjad või teenus on üksusele tarnitud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud.

1.3.10. Viitlaekumised ja edasilükkunud tulud ning viitvõlgnevused ja edasilükkunud kulud

Tehinguid ja sündmusi kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid teenus on osutatud või asi tarnitud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt lepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamise aastaaruannetes viitlaekumine. Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

Ka kulud kajastatakse selles perioodis, millega need on seotud. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse viitvõlgnevusi perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Viitvõlgnevused arvutatakse peaarvepidaja välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annaks tõese ülevaate nendest majandus- ja muudest sündmustest, mida need kajastavad. Samamoodi, kui enne kaupade või teenuste kättesaamist on tehtud eelmakse, on tegemist edasilükkunud kuluga, mis kajastatakse järgneva arvestusperioodi all.

1.4. TULEMIARUANNE

1.4.1. Tulud

Tulu on saadud ja saada oleva majandusliku kasu või teenusepotentsiaali brutosumma, mille võrra suureneb netovara. See summa ei sisalda aga omanike sissemaksetest tulenevat suurenemist.

Tulu liik sõltub tulemiaruande aluseks olevate tehingute laadist.

i) Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu on maksud ja ülekanded, kusjuures ülekandja kannab vahendeid saajale, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid.

Ülekanded on mittekaubanduslikest tehingutest tulevikus saadav majanduslik kasu või teenusepotentsiaal (makse arvesse võtmata). Üksus kajastab ülekantavat vara juhul, kui tal on möödunud sündmuse (ülekande) tulemusel vahendite üle kontroll ja ta loodab tulevikus saada neist vahendeist majanduslikku kasu või teenusepotentsiaali ning kui kõnealuste vahendite õiglast väärtust saab usaldusväärselt mõõta. Ka mittekaubanduslike tehingutega saadavad ja varana kajastatavad vahendid (näiteks raha) kajastatakse tuluna, välja arvatud juhul, kui üksusel lasub ülekande suhtes kohustus (tingimus), mis tuleb täita enne tulu kajastamist. Kuni tingimuse täitmiseni on tegemist edasilükkunud tuluga, mis kajastatakse kohustusena (saadud eelmaksed).

ii) Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, mis täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

1.4.2. Kulud

Kulud on väljamaksetest või vahendite ärakasutamisest või kohustuste tekkimisest tulenev majandusliku kasu või teenusepotentsiaali vähenemine aruandeperioodil, mille tulemusel netovara/omakapital väheneb. Kulude hulka kuuluvad kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingute kulud.

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslike tehingute kulud kajastatakse siis, kui asi on üksusele tarnitud ja too on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse arvel esitatud algses summas. Lisaks sellele kajastatakse tulemiaruandes bilansipäeva seisuga perioodi jooksul osutatud teenusega seotud kulud, mille kohta ei ole veel arvet saadud või vastu võetud.

Mittekaubanduslike tehingute kulud seonduvad vahendite saajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused. Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; vahendite saaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja summa suurust saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad vahendite saajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need viitvõlgnevustena.

1.5. TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.5.1. Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb möödunud sündmusest ning mille olemasolu kinnitab ainult ühe või mitme sellise tulevikusündmuse toimumine või mittetoimumine, mis on ebakindlad ja mida (majandus)üksus täielikult ei kontrolli. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.5.2. Tingimuslikud kohustised

Tingimuslik kohustis on võimalik kohustus, mis tuleneb möödunud sündmusest ning mille olemasolu kinnitab ainult ühe või mitme sellise tulevikusündmuse toimumine või mittetoimumine, mis on ebakindlad ja mida (majandus)üksus täielikult ei kontrolli, või eksisteeriv kohustus, mis küll tuleneb möödunud sündmustest, kuid mida ei kajastata, sest ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik loovutada ressursse majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harvaesineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta. Tingimuslik kohustis avalikustatakse, välja arvatud juhul, kui majanduslikku kasu või teenusepotentsiaali sisaldavate ressursside vähenemine on äärmiselt vähetõenäoline.

1.6. KAASRAHASTAMINE

Laekunud kaasrahastamise osamaksud vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumile ning neid kajastatakse muu hulgas liikmesriikide, kolmandate riikide ja teiste poolte ees tekkinud võlgnevustena. EAF peab kas kasutama osamaksusid kolmandatele isikutele teenuste osutamiseks või maksma need vahendid (s.o saadud osamaksud) tagasi. Kaasrahastamislepingute alusel tasumisele kuuluv, ent veel tasumata summa kujutab endast saadud kaasrahastamise osamaksusid, millest on maha arvatud projektiga seoses kantud kulud. Mõju netovaradele puudub.

Projektide kaasrahastamisega seotud kulusid kajastatakse vastavalt nende tekkimisele. Neile vastav osamaksude summa kajastatakse tegevustuluna ja see ei mõjuta eelarveaasta tulemit.

2. BILANSI LISAD

VARAD

2.1. FINANTSVARAD

EAFi finantsvarade väärtus oli 31. detsembri 2019. aasta seisuga 36 miljonit eurot (2018. aastal 0). Nende hulka kuuluvad müügivalmis finantsvarad, mis on peaaegu eranditult omakapitaliinvesteeringud.

2.2. EELMAKSED

Paljudes lepingutes on ette nähtud ettemaksete tegemine enne ehitustööde alustamist, asjade tarnimist või teenuste osutamist. Mõnel juhul on lepingute maksegraafikutes ette nähtud maksete tegemine eduaruannete põhjal. Eelmaksed tehakse üldjuhul selle riigi või territooriumi valuutas, kus projekt ellu viiakse.

See, kas eelmakseid kajastatakse lühiajaliste või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb sellest, millal eelmakseid kasutatakse. Kasutustingimused on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Kui eelmakseid kasutatakse 12 kuu jooksul pärast aruandekuupäeva, kajastatakse neid lühiajaliste eelmaksetena. Kuna paljud EAFi projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on osa eelmakseid kajastatud pikaajalise varana.

Miljonites eurodes Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2019 31.12.2018 Pikaajalised eelmaksed 2.2.1 — 6 325 580 910 887 Lühiajalised eelmaksed 2.2.2 0 26 441 821 1 288 1 448 Kokku 0 32 766 1 401 2 199 2 335

Eelmaksete kogusumma (31. detsembri 2019. aasta seisuga) vähenemine on peamiselt tingitud kümnenda EAFiga seotud eelmaksete summa vähenemisest (2018. aastal 964 miljonit eurot). Vastavalt EAFi tegevustsüklile jõudis paljude kümnenda EAFiga seotud lepingute täitmine lõpule ning lepingud lõpetati. Selle EAFi alla kuuluvate avatud lepingute arv oli 2018. aastal ligikaudu 2 600 ja 2019. aastal ligikaudu 2 300. Sellest tulenevalt vähenes toetusesaajatele tehtud eelmaksete summa ja suurenes tasaarvestatavate eelmaksete summa.

Seda vähenemist kompenseeris osaliselt üheteistkümnenda EAFiga seotud eelmaksete summa suurenemine (2018. aastal 1 328 miljonit eurot). Üheteistkümnes EAF käivitati 2015. aastal ning 2019. aasta oli võetud meetmete rakendamise seisukohast väga kiire. Kui 2018. aastal oli avatud lepingute arv ligikaudu 2 300, siis 2019. aastal oli see ligikaudu 3 400, millega kaasnes omakorda tasaarvestamata eelmaksete kogusumma suurenemine 73 miljoni euro võrra.

2.2.1. Pikaajalised eelmaksed

Miljonites eurodes 31.12.2019 31.12.2018 Otsene eelarve täitmine Täitja: komisjon 190 140 ELi rakendusametid 6 — ELi delegatsioonid 49 48 244 188 Kaudne eelarve täitmine Täitja: EIP ja EIF 313 367 rahvusvahelised organisatsioonid 291 280 eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 22 6 avalik-õiguslikud asutused 22 24 kolmandad riigid 17 21 ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus 1 — 665 698 Kokku 910 887

2.2.2. Lühiajalised eelmaksed

Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2019 31.12.2018 Eelmaksed (bruto) 0 115 1 627 3 288 5 030 5 153 Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) — (89) (1 186 ) (2 467 ) (3 742 ) (3 705 ) Kokku 0 26 441 821 1 288 1 448

2.2.3. Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksete tagamiseks hoitakse tagatisi, mis vabastatakse projekti raames esitatud viimase nõude tasumisel. 31. detsembri 2019. aasta seisuga moodustasid tagatised, mille EAF oli seoses eelmaksetega saanud, kokku 46 miljonit eurot (2018. aastal 79 miljonit eurot).

Enamik eelmakseid makstakse eelarve kaudse täitmise raames. Sellisel juhul ei ole tagatise saaja EAF, vaid avaliku sektori hankija. Kuigi EAF ei ole vahendite saaja, aitavad need tagatised tema vara tagada.

2.3. USALDUSFONDI OSAMAKSUD

Selles rubriigis on kajastatud ELi Aafrika usaldusfondile ja ELi Bêkou usaldusfondile tehtud osamaksude summa. Osamaksud ei sisalda neid usaldusfondide kulusid, mis kaetakse EAFist.

EAF rakendab usaldusfondi osamaksusid eelarve otsese täitmise raames.

Miljonites eurodes Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2018 Fondi tehtud sissemaksed 2019 Usaldusfondide kulude netosumma jaotus 2019 Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2019 Aafrika 193 600 (530) 263 Bêkou 9 — (5) 4 Kokku 201 600 (535) 266

2.4. KAUBANDUSLIKUD JA MITTEKAUBANDUSLIKUD NÕUDED

Miljonites eurodes Lisa 31.12.2019 31.12.2018 Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad 2.4.1 32 37 Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded 2.4.2 91 101 Kokku 123 138

2.4.1. Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2019 31.12.2018 Liikmesriigid — 0 — 1 1 5 Kliendid 1 4 17 4 27 26 Avalik-õiguslikud asutused — 9 11 1 21 25 Kolmandad riigid 0 2 4 0 7 5 Allahindamine (2) (13) (12) (1) (27) (27) Vastastikku sissenõutavad summad ELi institutsioonidega — — — 4 4 3 Kokku 0 3 20 9 32 37

2.4.2. Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2019 31.12.2018 Viitlaekumised 1 65 21 0 88 81 Nõuded ELi vastu — — — 4 4 20 EAF-ide vastastikku sissenõutavad summad 182 53 2 160 (2 395 ) (0) (0) Kokku 183 119 2 181 (2 391 ) 91 101

Viitlaekumiste all on kajastatud projektide eelmaksetelt kogunenud intressid (65 miljonit eurot) ja ELi Aafrika usaldusfondi eelmaksetega seotud intressid (21 miljonit eurot).

Nõuded ELi vastu koosnevad Euroopa Komisjoni usalduskontole kantud summast.

Tõhususe huvides on kõigi EAFide ühine sularahavaru kajastatud üheteistkümnendas EAFis; sellest tulenevalt on EAFide vahelistest tehingutest tulenevad vastastikku sissenõutavad summad eri EAFide bilanssides tasakaalus.

EAFide vastastikku sissenõutavad summad esitatakse ainult konkreetsete EAFide kaupa. EAFide vastastikku sissenõutavate summade kogusumma on null.

2.5. RAHA JA RAHA EKVIVALENDID (5)

Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2019 31.12.2018 Erikontod Keskpangad — — — 729 729 276 — — — 729 729 276 Arvelduskontod Kommertspangad — — — 421 421 87 Finantsinstrumentide raha — — — 30 30 24 — — — 450 450 111 Kokku — — — 1 179 1 179 387

Selle rubriigi all kajastatud summade suurenemist 792 miljoni euro võrra võib peamiselt selgitada asjaoluga, et maksete tegemise määr kujunes prognoositust väiksemaks. EAFi maksed moodustasid 31. detsembri 2019. aasta seisuga kokku 3 910 miljonit eurot, kusjuures maksete aastane sihtsumma on 4 400 miljonit eurot. Põhjus, miks see summa sihtsummast erineb, seisneb esiteks ülemaailmse hariduspartnerluse lepingu (Maailmapangaga) sõlmimise protsessi peatamises ning teiseks Tšaadile, Haitile ja Beninile antava eelarvetoetuse maksete edasilükkamises.

Peale selle tulenes kommertspankades hoitavate summade suurenemine sellest, et detsembri lõpus tegi Ühendkuningriik NatWesti pangakontole 2020. aasta kapitalisissemakse summas 264 miljonit eurot (vt lisade punkt 2.7.2.1).

Nagu varasematel aastatel ja eesmärgiga piirata vastaspoole riski, hoitakse rohkem raha keskpankade juures olevatel kontodel kui kommertspankade juures olevatel kontodel (vt lisade punkt 5.1).

KOHUSTISED

2.6. FINANTSKOHUSTISED

2.6.1. Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud võlgnevuste alla kuuluvad EAFile kaasrahastamislepingute alusel antavad rahalised vahendid. EAF peab neid osamakse kasutama kokkulepitud teenuste osutamiseks kolmandatele isikutele ja tagastama kasutamata jäänud vahendid rahastajatele. See, kas kaasrahastamisega seotud summad kajastatakse lühi- või pikaajaliste võlgnevustena, sõltub sellest, millal neid summasid kasutatakse.

Majandusaasta lõpus hinnatakse kaasrahastamisega seotud võlgnevusi igal üksikjuhul eraldi ning kõik summad, mida järgneva 12 kuu jooksul tõenäoliselt ei kasutata, loetakse pikaajaliseks võlgnevuseks.

Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2019 31.12.2018 Kaasrahastamisega seotud pikaajalised võlgnevused — — 1 18 19 18 Kaasrahastamisega seotud lühiajalised võlgnevused — — 38 31 69 68 Kokku — — 39 50 88 86

Kaasrahastamisega seotud võlgnevuste kogusumma suurenes 2,6 miljoni euro võrra kahe teguri koosmõjul – esiteks 2019. aastal kaasrahastamise raames saadud uued summad (17 miljonit eurot) ja teiseks kaasrahastamisprojektidega seoses kantud kulud (14,4 miljonit eurot). Vastavalt kaasrahastamist käsitlevatele raamatupidamiseeskirjadele ei olnud nendel summadel mõju majandusaasta tulemile, sest need kajastati nii kaasrahastamise kuludes (lisa 3.4) kui ka kaasrahastamisest saadud tulus (lisa 3.1.1).

2.7. VÕLGNEVUSED

Miljonites eurodes Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2019 31.12.2018 Lühiajalised võlgnevused 2.7.1 — 5 72 106 182 173 Mitmesugused võlgnevused 2.7.2 — (0) 36 298 334 68 Kokku — 5 108 404 516 241

2.7.1. Lühiajalised võlgnevused

Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2019 31.12.2018 Tarnijad — 4 67 27 97 102 Liikmesriigid — 0 0 2 2 1 Kolmandad riigid 0 — 4 74 78 37 Avalik-õiguslikud asutused — 2 70 20 92 43 Muud lühiajalised võlgnevused (0) (1) (70) (17) (88) (10) Kokku — 5 72 106 182 173

Võlgnevused hõlmavad EAFile toetusmeetmete raames esitatud kuluaruandeid. Need kajastatakse maksetaotluse saamisel taotletud summa ulatuses. Hankemeetmetega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord. Asjaomaseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel. Järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kirjete alusel kajastatakse hinnangulised rahastamiskõlblikud summad tulemiaruandes. Rahastamiskõlbmatud summad on kajastatud muude lühiajaliste võlgnevustena.

2.7.2. Mitmesugused võlgnevused

Miljonites eurodes Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2019 31.12.2018 Kaasrahastamisega seotud võlgnevused 2.6.1 — — 38 31 69 68 Ettemakstud kapitalisissemaksed 2.7.2.1 — — — 264 264 — Mitmesugused võlgnevused — — (2) 3 1 0 Kokku — — 36 298 334 68

2.7.2.1. Ettemakstud kapitalisissemaksed

Kogu 264 miljoni euro suurune summa 31. detsembri 2019. aasta seisuga on seotud Ühendkuningriigi poolt detsembri lõpus EAFile makstud 2020. aasta osamaksuga. 31. detsembri 2018. aasta seisuga ettemakstud kapitalisissemaksed puudusid.

2.8. VIITVÕLGNEVUSED JA EDASILÜKKUNUD TULUD

Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2019 31.12.2018 Viitvõlgnevused — 96 240 982 1 318 1 279 Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud — — 0 1 1 3 Kokku — 96 240 983 1 319 1 281

Viitvõlgnevused hõlmavad nendest täitmisel olevatest ja täidetud lepingutest tulenevaid hinnangulisi tegevuskulusid, mille kulutaotlused ei ole veel kinnitatud, kusjuures toetusesaajate kantud rahastamiskõlblikud kulud hinnati parima kättesaadava teabe põhjal. See osa hinnangulistest viitvõlgnevustest, mille moodustavad väljamakstud eelmaksed, on kajastatud eelmaksete summade vähenemisena (vt lisade punkt 2.2 above).

Selles rubriigis suurenesid summad kahe teguri koosmõjul: esiteks üheteistkümnenda EAFiga seotud viitvõlgnevuste suurenemine (2018. aastal 838 miljonit) ja teiseks kümnenda EAFiga seotud viitvõlgnevuste vähenemine (2018. aastal 358 miljonit eurot). See on kooskõlas EAFi tegevustsükliga ja samuti seotud asjaoluga, et nende EAFide alla kuuluvate avatud lepingute arv aja jooksul muutus – 2019. aastal oli üheteistkümnenda EAFi tegevus täies hoos ja seetõttu oli 31. detsembri 2019. aasta seisuga märksa rohkem selliseid avatud lepinguid, mille korral tuli kulud esitada hinnangute alusel ja viitvõlgnevustena. Seevastu viidi 2019. aastal lõpule paljude kümnenda EAFiga seotud lepingute täitmine ning lepingud lõpetati, mis omakorda tähendas seda, et selle EAFiga seotud avatud lepingute arv ja viitvõlgnevused vähenesid.

NETOVARA

2.9. ÕIGLASE VÄÄRTUSE RESERV

Raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse korrigeerimist õiglase väärtuse reservi kaudu.

Miljonites eurodes 31.12.2019 31.12.2018 Kajastatud õiglase väärtuse reservis (2) — Kajastatud tulemiaruandes — — Kokku (2) —

2.10. FONDIKAPITAL

2.10.1. Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku Fondikapital 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Sissenõudmata fondikapital — (0) (0) (22 840 ) (22 840 ) Sissenõutud fondikapital 31.12.2018 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Fondikapital 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Sissenõudmata fondikapital — (15) (0) (18 440 ) (18 455 ) Sissenõutud fondikapital 31.12.2019 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809

Fondikapital kujutab endast osamaksude summat, mille liikmesriigid maksavad vastavalt igale sisekokkuleppele asjaomasesse EAFi. Sissenõudmata fondikapital kujutab endast liikmesriikidelt veel sissenõudmata summasid. Sissenõutud fondikapital koosneb osamaksudest, mille EAF on sisse nõudnud ja mille liikmesriigid on üle kandnud hoiukontodele (vt allpool 2.10.2).

2.10.2. Sissenõutud ja sissenõudmata fondikapital liikmesriikide kaupa

Miljonites eurodes Üheteistkümnenda EAFi osamaksud % Sissenõudmata kapital 31.12.2018 seisuga Sissenõutud kapital 2019 Sissenõudmata kapital 31.12.2019 seisuga Austria 2,40 548 (105) 442 Belgia 3,25 742 (143) 599 Bulgaaria 0,22 50 (10) 40 Horvaatia 0,23 51 (10) 42 Küpros 0,11 25 (5) 21 Tšehhi 0,80 182 (35) 147 Taani 1,98 452 (87) 365 Eesti 0,09 20 (4) 16 Soome 1,51 345 (66) 278 Prantsusmaa 17,81 4 068 (784) 3 285 Saksamaa 20,58 4 700 (906) 3 795 Kreeka 1,51 344 (66) 278 Ungari 0,61 140 (27) 113 Iirimaa 0,94 215 (41) 173 Itaalia 12,53 2 862 (551) 2 311 Läti 0,12 27 (5) 21 Leedu 0,18 41 (8) 33 Luksemburg 0,26 58 (11) 47 Malta 0,04 9 (2) 7 Madalmaad 4,78 1 091 (210) 881 Poola 2,01 458 (88) 370 Portugal 1,20 273 (53) 221 Rumeenia 0,72 164 (32) 132 Slovakkia 0,38 86 (17) 69 Sloveenia 0,22 51 (10) 41 Hispaania 7,93 1 812 (349) 1 463 Rootsi 2,94 671 (129) 542 Ühendkuningriik 14,68 3 353 (646) 2 707 Kokku 100,00 22 840 (4 400 ) 18 440

Kuna kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi kapital on täielikult sisse nõutud ja laekunud eelnevatel aastatel, nõuti 2019. aastal sisse 4 400 miljoni euro suurune summa, mis on täielikult seotud üheteistkümnenda EAFiga.

2.10.3. Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2019 31.12.2018 Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid 627 1 625 — — 2 252 2 252

Sellesse rubriiki kuuluvad suletud EAFidest kaheksandasse ja üheksandasse EAFi ümberpaigutatud vahendid.

2.10.4. Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku Saldo seisuga 31.12.2017 (2 503 ) 2 177 120 206 — Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad (7) (40) 47 — 0 Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad — — (112) 112 — Saldo seisuga 31.12.2018 (2 509 ) 2 137 55 317 — Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad (1) (27) 28 — (0) Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad — — 181 (181) — Saldo seisuga 31.12.2019 (2 510 ) 2 109 265 136 —

Sellesse rubriiki kuuluvad ühest toimivast EAFist teise ümberpaigutatud vahendid.

Alates Cotonou lepingu jõustumisest paigutatakse kõik toimivate varasemate EAFide kasutamata vahendid pärast vabastamist ümber kõige viimasena käivitatud EAFi. Teistest EAFidest ümberpaigutatud vahendid suurendavad saajafondi assigneeringuid ja vähendavad selle fondi omi, kust ümberpaigutus tehti. Kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud vahendeid saab kohustustega siduda vaid sisekokkuleppes sätestatud tingimustel.

3. TULEMIARUANDE LISAD

TULUD

Miljonites eurodes Lisa 2019 2018 Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.1 28 4 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.2 46 57 Kokku 74 60

3.1. MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

Miljonites eurodes Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2019 2018 Kulude sissenõudmine 0 0 9 4 13 21 STABEXi vahendite sissenõudmine — — 0 — 0 0 Kaasrahastamisest saadud tulu 3.1.1 — — 9 5 14 (17) Kokku 0 0 18 10 28 4

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu jaguneb eelarve täitmise laadi alusel järgmiselt.

Miljonites eurodes 2019 2018 Otsene eelarve täitmine Täitja: Komisjon 1 1 ELi delegatsioonid 6 3 6 4 Kaudne eelarve täitmine Täitja: Kolmandad riigid 15 (13) Rahvusvahelised organisatsioonid 5 12 Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 2 1 22 — Kokku 28 4

3.1.1. Kaasrahastamisest saadud tulu

Kaasrahastamise osamaksud vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumidele ja seetõttu ei tohiks need laekumisel tulemiaruannet mõjutada. Osamaksud jäävad kohustuste alla (vt lisade punkt 2.6.1) kuni saadud vahenditega seotud tingimuste täitmiseni, st kuni rahastamiskõlblike kulude tekkimiseni (vt lisade punkt 3.4). Seejärel kajastatakse vastav summa tulemiaruandes kaasrahastamisest saadud mittekaubandusliku tuluna. Seega puudub mõju eelarveaasta tulemile.

3.2. KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2019 2018 Finantstulud (0) (0) 3 4 7 10 Muud tulud 1 6 21 12 39 46 Kokku 1 6 24 16 46 57

Finantstulud koosnevad põhiliselt tähtajaks tasumata sissenõudekorraldustelt kogunenud intressidest (6,6 miljonit eurot) ja eelmaksete intressidest. Muud tulud koosnevad täies ulatuses kasumist, mis saadakse vahetuskursierinevustest. Vastav vahetuskursierinevustest tulenev kahjum kajastatakse muude kulude all (vt lisade punkt 3.6).

KULUD

3.3. ABIMEETMED

Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2019 2018 Programmikohane abi 0 (0) 295 1 824 2 119 2 001 Makromajanduslik toetus — 29 — — 29 26 Valdkondlik poliitika — 0 — — 0 2 AKV riikide sisesed projektid — 2 272 678 951 827 Hädaabi — 4 12 97 112 873 Institutsioonidele ettenähtud toetus — — 0 7 7 18 Usaldusfondide osamaksud — — — 535 535 307 Kokku 0 35 579 3 141 3 755 4 054

EAFil on sõltuvalt raha väljamaksmise ja haldamise viisist eri tegevuskulusid, mis hõlmavad mitmeid abimeetmeid.

Selles rubriigis vähenesid summad kahe teguri koosmõjul: esiteks üheteistkümnenda EAFiga seotud kulude suurenemine (2018. aastal 3 012 miljonit) ja teiseks kümnenda EAFiga seotud kulude vähenemine (2018. aastal 984 miljonit eurot). See on kooskõlas EAFi tegevustsükliga ja samuti seotud asjaoluga, et nende EAFide alla kuuluvate avatud lepingute arv aja jooksul muutus – 2019. aastal oli üheteistkümnenda EAFi tegevus täies hoos ja seetõttu oli 31. detsembri 2019. aasta seisuga märksa rohkem selliseid avatud lepinguid, mille alusel kanti kulusid. Seevastu viidi 2019. aastal lõpule paljude kümnenda EAFiga seotud lepingute täitmine ning lepingud lõpetati, mis omakorda tähendas selle EAFi raames kantud kulude vähenemist.

Eeskätt üheteistkümnenda EAFi näitajate põhjal võib täheldada abimeetmetega seotud kulude struktuuri muutumist võrreldes 2018. aastaga. Selle EAFi raames vähenesid märkimisväärselt hädaabikulud (2018. aastal 811 miljonit), samal ajal kui programmikohase abi, AKV riikide siseste projektide ja usaldusfondide osamaksudega seotud kulud oluliselt suurenesid (2018. aastal vastavalt 1 468 miljonit, 410 miljonit ja 307 miljonit eurot).

3.4. KAASRAHASTAMISE KULUD

Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2019 2018 Kaasrahastamine — — 9 5 14 (17)

Selles rubriigis on kajastatud 2019. aastal seoses kaasrahastatud projektidega kantud kulud. Tuleb märkida, et tekkinud kulud sisaldavad prognoositavalt järgmisse eelarveaastasse ülekantavaid summasid (ja seega ka prognoositavalt tühistatavaid eelmise aasta summasid).

Tulemiaruandes on kajastatud sellele vastav tulu (vt lisade punkt 3.1.1).

Abimeetmed ja kaasrahastamise kulud eelarve täitmise liikide kaupa

Miljonites eurodes 2019 2018 Otsene eelarve täitmine Täitja: komisjon 86 122 ELi rakendusametid (13) 31 usaldusfondid 483 594 ELi delegatsioonid 1 141 1 003 1 697 1 750 Kaudne eelarve täitmine Täitja: EIP ja EIF 145 44 rahvusvahelised organisatsioonid 1 003 920 eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 126 114 avalik-õiguslikud asutused 184 231 kolmandad riigid 613 977 ELi asutused koos avaliku ja erasektori partnerlusega 1 1 2 073 2 287 Kokku 3 770 4 037

3.5. FINANTSKULUD

Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2019 2018 Nõuete allahindlus 0 (2) 2 1 1 (7)

Sellesse rubriiki kuuluvad ebatõenäoliselt laekuvatest summadest tulenevad hinnangulised kulud.

3.6. MUUD KULUD

Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2019 2018 Haldus- ja IT-kulud — — (41) 262 220 112 Riski- ja kulueraldised — — — — — (4) Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest — 2 1 1 3 1 Kahjum vahetuskursi muutustest 1 6 21 9 37 39 Kokku 1 8 (20) 272 260 148

See rubriik hõlmab peamiselt toetuskulusid, s.o EAFide programmitöö ja rakendamisega seotud halduskulusid. Nende kulude hulka kuuluvad projektide ettevalmistamise, järelmeetmete, järelevalve ja hindamisega seotud kulud, samuti arvutivõrkude, tehnilise abi jm kulud.

4. TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTISED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

4.1. TINGIMUSLIKUD VARAD

Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2019 31.12.2018 Täitmistagatised — 10 5 0 15 11 Lisatagatised — 5 4 — 9 7 Kokku — 15 8 0 24 17

Selleks et EAFi rahastamisest abi saajad täidaksid EAFiga sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi, nõutakse täitmistagatisi.

Lisatagatised on seotud ainult ehitustööde hankelepingutega. Tavaliselt peetakse kinni 10 % abisaajale tehtavatest vahemaksetest eesmärgiga tagada, et töövõtjad täidavad oma kohustusi. Need kinnipeetud summad kajastatakse tasumisele kuuluvate summadena. Hankija loal võib töövõtja selle asemel esitada lisatagatise, mis asendab vahemaksest kinnipeetud summasid. Need tagatised on kajastatud tingimuslike varadena.

Eelarve kaudse täitmise raames hallatavate lepingute puhul antakse tagatised avaliku sektori hankijale, mitte EAFile, mistõttu EAF neid ei kajasta.

4.2. MUU OLULINE TEAVE

4.2.1. Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Allpool avaldatud summa koosneb eelarvelistest täitmata kulukohustustest, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on tulemiaruandes kajastatud kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavaid makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Need tekivad alati mitmeaastaste programmidega seoses.

Miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2019 31.12.2018 Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud (0) 42 576 7 946 8 564 9 071

31. detsembri 2019. aasta seisuga oli eelarveliste täitmata kulukohustuste summa kokku 10 270 miljonit eurot (2018. aastal 10 616 miljonit eurot).

5. FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

Järgnev teave, mis käsitleb Euroopa Arengufondi finantsriskide juhtimist, on seotud komisjoni poolt Euroopa Arengufondi nimel EAFi vahendite rakendamiseks tehtud rahavoogude juhtimise toimingutega.

5.1. RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

EAFi rahavoogude juhtimise toimingute haldamist käsitlevad reeglid ja põhimõtted on sätestatud üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses ja sisekokkuleppes.

Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid.

a) Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantsasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid.

b) Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes.

c) EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne.

Lisaks erikontodele on komisjon avanud finantsasutustes (nii keskpankades kui ka kommertspankades) EAFi nimel ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud.

Rahavoogude juhtimise ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele erimenetlusi.

Rahavoogude juhtimise ja maksetoimingute haldamine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad tegevus- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Neid kohaldatakse erinevates valdkondades tehtavate toimingute suhtes ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt.

5.2. VALUUTARISK

EAFi valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

Miljonites eurodes 31.12.2019 31.12.2018 USA dollar Inglise nael (GBP) Taani kroon (DKK) Rootsi kroon (SEK) Euro Muu Kokku USA dollar Inglise nael (GBP) Taani kroon (DKK) Rootsi kroon (SEK) Euro Muu Kokku Finantsvarad Nõuded ja sissenõutavad summad — — — — 115 8 123 63 — 0 — 67 8 138 Raha ja raha ekvivalendid 1 — — — 1 178 — 1 179 1 0 — — 386 — 387 1 — — — 1 293 8 1 302 64 0 0 — 453 8 525 Finantskohustised Pikaajalised finantskohustised — — — — (19) — (19) — — — — (18) — (18) Võlgnevused (7) — — — (509) — (516) (1) — — — (218) (22) (241) (7) — — — (528) — (535) (1) — — — (236) (22) (259) Kokku (6) — — — 765 8 767 63 0 0 — 217 (14) 267

Kõiki osamaksusid hoitakse eurodes ja muid valuutasid ostetakse alles siis, kui see on vajalik maksete tegemiseks. Seepärast ei mõjuta valuutarisk EAFi rahavoogude juhtimise toiminguid.

5.3. INTRESSIRISK

EAF ei laena raha ning seepärast tal intressiriski suhtes riskipositsioon puudub.

Samas saab ta erinevatel pangakontodel hoitavatelt saldodelt intressi. Komisjon on EAFi nimel seepärast võtnud meetmeid, mis tagavad regulaarselt teenitud intressi vastavuse turuintressimääradele ja nende võimalikule kõikumisele.

Osamaksud EAFi eelarvesse kannab liikmesriik erikontole, mille ta on avanud selleks väljavalitud finantsasutuses. Mõne konto intressimäär võib praegu olla negatiivne, mistõttu on nende kontode saldode minimeerimiseks võetud likviidsuse juhtimise meetmeid. Vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2016/888 (6) katab nende kontode negatiivse intressi asjaomane liikmesriik.

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. Selliste kontode saldodelt makstav tasu põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Enamiku kontode puhul on intressi arvutamine seotud turu viiteintressimääraga ja seda korrigeeritakse vastavalt kõnealuse intressimäära kõikumistele. Selle tulemusena puudub risk, et EAFi saldodelt laekuvad tasud võiksid olla madalamad turuintressimääradest.

5.4. KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK)

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega finantsvarad

Miljonites eurodes Kokku Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega < 1 aasta 1–5 aastat > 5 aasta Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 123 100 16 7 — Kokku seisuga 31.12.2019 123 100 16 7 — Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 138 121 12 5 — Kokku seisuga 31.12.2018 138 121 12 5 —





Finantsvarad riskikategooriate kaupa

Miljonites eurodes 31.12.2019 31.12.2018 Nõuded Raha Kokku Nõuded Raha Kokku Vastaspooled, kellel on välisreiting Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga 7 958 965 5 303 308 Üle keskmise kvaliteediga — 220 220 — 80 80 Alla keskmise kvaliteediga — 1 1 — 4 4 Muud kui investeerimiskvaliteediga — 0 0 — 0 0 7 1 179 1 186 5 387 391 Vastaspooled, kellel puudub välisreiting Rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud) 116 0 116 133 0 134 Rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud) — — — — — — Kokku 116 0 116 133 0 134 Kokku 123 1 179 1 302 138 387 525

Kategooriatesse „Muud kui investeerimiskvaliteediga“ ja „Alla keskmise kvaliteediga“ kuuluvad vahendid on peamiselt seotud liikmesriikide nende EAFi osamaksudega, mis kantakse kooskõlas EAFi finantsmääruse artikli 20 lõikega 3 liikmesriikide avatud erikontodele. Kõnealuse määruse kohaselt peab osamaksude summa jääma neile erikontodele seni, kuni on tarvis teha makseid.

Enamikku EAFi rahalistest vahenditest hoitakse EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse kohaselt erikontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude maksmiseks. Enamikku selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide vastaspoole risk on EAFi jaoks madalaim (riskipositsioon seondub liikmesriikidega).

Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavasse EAFi rahalistesse vahenditesse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab komisjoni likviidsuse juhtimise süsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise summaga. Seepärast on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed, mis tagab selle, et EAFi riskipositsioon on piiratud.

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et vähendada EAFi vastaspoole riski.

Kõik kommertspangad valitakse välja hankemenetluse teel. Hankemenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitchi F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse lubada ka madalamat reitingut.

5.5. LIKVIIDSUSRISK

Finantskohustiste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

Miljonites eurodes < 1 aasta 1–5 aastat > 5 aasta Kokku Finantskohustised 516 2 17 535 Kokku seisuga 31.12.2019 516 6 22 516 Finantskohustised 241 7 11 259 Kokku seisuga 31.12.2018 241 7 11 259

EAFi suhtes kohaldatavad eelarvepõhimõtted tagavad, et eelarveperioodi jaoks ette nähtud rahavarude kogusumma on alati piisav maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on tegelikult võrdne asjaomase eelarveperioodi maksete assigneeringute summaga.

Siiski makstakse liikmesriikide osamaksud EAFi aasta jooksul tehtava kolme osamaksena, samal ajal kui väljamaksete puhul kehtib hooajalisus.

Selle tagamiseks, et rahalistest vahenditest piisaks alati mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavate maksete katmiseks, vahetavad komisjoni rahavoogude juhtimise üksus ja asjaomased kulude eest vastutavad talitused korrapäraselt teavet kassaseisu kohta.

Lisaks eelnevale tagavad EAFi rahavoogude juhtimise toimingutes kasutatavad automatiseeritud likviidsuse juhtimise töövahendid, et igal EAFi pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

6. SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

EAFiga seotud osapooled on ELi Bêkou usaldusfond, ELi Aafrika usaldusfond ja Euroopa Komisjon. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa EAFi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

EAFi juhib Euroopa Komisjon ja sel ei ole eraldi juhtkonda. Kõrgematel juhtivatel ametikohtadel, sealhulgas komisjonis töötavate ELi ametnike rahalised õigused on avaldatud Euroopa Liidu konsolideeritud majandusaasta aruande rubriigis 7.2 „Juhtivtöötajate peamised rahalised õigused“.

7. BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva esialgse majandusaasta aruande edastamise kuupäeva seisuga ei olnud EAFi peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva punkti all nõutav, välja arvatud allpool kirjeldatav küsimus. Majandusaasta aruanne koos lisadega on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes.

Ühendkuningriigi lahkumine Euroopa Liidust

Alates 1. veebruarist 2020 ei ole Ühendkuningriik enam Euroopa Liidu liikmesriik. Pärast Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) sõlmimist kahe poole vahel võttis Ühendkuningriik kohustuse täita kõik kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku ja varasemate finantsperspektiivide kohased kohustused nii, nagu oleks ta ikka veel liikmesriik.

Väljaastumislepingus on sätestatud, et Ühendkuningriik osaleb EAFis kuni üheteistkümnenda EAFi ja kõigi veel lõpetamata varasemate EAFide tegevuse lõpetamiseni ning täidab liikmesriikidega võrdselt selle EAFi loomise sisekokkuleppest tulenevaid kohustusi ja varasemate EAFidega seotud kohustusi kuni nende lõpetamiseni. Ühendkuningriik võib EAFi komitees osaleda hääleõiguseta vaatlejana.

Väljaastumislepingus on samuti sätestatud, et kui kümnenda EAFi või varasemate EAFide kohaste projektide vahendeid ei ole kohustustega seotud või need on väljaastumislepingu jõustumise kuupäeva seisuga vabastatud, ei kasutata Ühendkuningriigi osa nendest summadest uuesti. Sama kehtib pärast 31. detsembrit 2020 ka Ühendkuningriigi osa kohta üheteistkümnenda EAFi vahendite sidumata ja vabastatud vahendites.

Käesoleva esialgse majandusaasta aruande edastamise ajal ning vastavalt sõlmitud ja juba kohaldatavale väljaastumislepingule puudub finantsmõju, mida kajastada EAFi 2019. aasta majandusaasta aruandes.

Koroonaviirushaigus-19 (COVID-19)

2020. aasta esimeses kvartalis avaldas koroonaviiruse pandeemia tohutut mõju kogu maailmas, sealhulgas finantsturgudel, kus langesid märkimisväärselt kõik põhiindeksid. See on omakorda suurendanud õiglases väärtuses kajastatavate, sealhulgas EAFi bilansis sisalduvate finantsinstrumentide väärtuse volatiilsust. Mittekorrigeeriva sündmusena ei nõua koroonaviiruse pandeemia teatatud arvandmete korrigeerimist. Järgnevatel aruandeperioodidel avaldab COVID-19 kriis tõenäoliselt mõju teatavate varade ja kohustiste kajastamisele ja mõõtmisele raamatupidamise aastaaruannetes. Käesoleva esialgse majandusaasta aruande edastamise kuupäeva seisuga kättesaadava teabe põhjal ei saa koroonaviiruse pandeemia finantsmõju usaldusväärselt hinnata.

8. EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

Eelarveaasta tulem arvutatakse tekkepõhise arvestuse põhimõtte, eelarve täitmise tulemus aga kassapõhise arvestuse reeglite kohaselt. Kuna nii eelarveaasta tulem kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes. Täpsem teave peamiste võrreldavate artiklite laadi kohta on esitatud tabelite lisades.

Miljonites eurodes 2019 2018 EELARVEAASTA TULEM (3 956 ) (4 118 ) Tulud Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust — (1) Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded (16) (11) Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded 23 11 Eelmaksete netomõju 53 36 Viitlaekumised (neto) (67) (39) Muu (3) (1) Kulud Aruandeaasta maksmata kulud 107 115 Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud (672) (366) Eelmaksete netomõju (44) (179) Viitvõlgnevused (neto) 719 484 EELARVE TÄITMISE TULEMUS (3 856 ) (4 069 )

8.1. VÕRRELDAVAD TULUARTIKLID

Eelarveaasta eelarvetulud vastavad eelarveaasta jooksul kindlaks määratud nõuetega seoses sissenõutud tuludele ja seoses eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega sissenõutud summadele.

Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavaid nõudeid kajastatakse eelarveaasta tulemis, kuid eelarve seisukohast ei saa neid lugeda tuludeks, sest sissenõutav summa paigutatakse ümber reservidesse ja seda ei saa ilma nõukogu otsuseta uuesti kulukohustustega siduda.

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

Eelmaksete netomõju rida viitab eelmaksete tasaarvestamisele abisaajatelt sissenõutud summadega. Nende laekumiste puhul on tegemist eelarve tuludega, kuid neil ei ole mõju tulemile, mistõttu tuleb need võrdlemise eesmärgil juurde arvata.

Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud viitlaekumistest. Arvesse võetakse ainult netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelneva eelarveaasta tühistatud viitlaekumised.

8.2. VÕRRELDAVAD KULUARTIKLID

Aruandeaasta maksmata kulud tuleb võrdlemise eesmärgil juurde arvata, sest need sisalduvad eelarveaasta tulemis, kuid ei kuulu eelarve kulude hulka. Seevastu aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need on osa aruandeaasta eelarvekuludest, ent need kas ei avalda mõju eelarveaasta tulemile või korrektsioonide korral vähendavad kulusid.

Tühistatud maksetest tekkivad laekumised ei mõjuta eelarveaasta tulemit, kuid neil on mõju eelarve täitmise tulemusele.

Eelmaksete netomõju koosneb aruandeaastal makstud uute eelmaksete summadest (mis on kajastatud aruandeaasta eelarve kuluna) ja aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitletav kuluna tekkepõhises arvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algset eelmakset hakatakse käsitama eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Viitvõlgnevuste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud kumuleerunud kuludest, st EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud EAFile veel aruandeid esitanud. Arvesse võetakse ainult viitvõlgnevuste netomõju, st aruandeaasta viitvõlgnevusi, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate tühistatud viitvõlgnevused.

EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED

ELi BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2019 (7)

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA

Liidu usaldusfondide üldine taust

Kooskõlas liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (8) (edaspidi „finantsmäärus“) artiklitega 234 ja 235 ning üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse (9) artikliga 35 on Euroopa Komisjonil õigus luua liidu välistegevuse usaldusfonde (edaspidi „liidu usaldusfondid“). Liidu usaldusfond luuakse teiste rahastajatega sõlmitud kokkulepete alusel hädaolukorra ajal ja pärast hädaolukorda võetavate, kriisidele reageerimiseks vajalike meetmete jaoks või temaatiliste meetmete jaoks.

Liidu usaldusfondi loob oma otsusega Euroopa Komisjon pärast Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimist või neilt heakskiidu saamist. Otsus sisaldab ka teiste rahastajatega sõlmitavat moodustamise kokkulepet.

Liidu usaldusfond moodustatakse ja seda rakendatakse järgmistel tingimustel:

— liidu sekkumine loob lisaväärtust: liidu usaldusfondi eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil ja kui olemasolevate rahastamisvahendite kasutamine ei oleks piisav liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks;

— liidu usaldusfondiga kaasneb selge liidu poliitiline nähtavus ja kaasnevad juhtimiseelised ning see tagab parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle;

— liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ilma neid täiendamata;

— liidu usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärgiga, millest seda rahastatakse.

Iga liidu usaldusfondi juurde luuakse komisjoni juhitav nõukogu, et tagada rahastajate õiglane esindatus ning teha otsuseid vahendite kasutamise üle. Usaldusfondi nõukogu kaasab vaatlejana iga toetust mitteandva liikmesriigi esindaja. Usaldusfondi nõukogu koosseisu käsitlevad reeglid ja selle sise-eeskiri sätestatakse liidu usaldusfondi moodustamise kokkuleppes.

Liidu usaldusfond luuakse selle moodustamise kokkuleppes kindlaks määratud piiratud ajavahemikuks. Seda ajavahemikku võib vastavalt liidu usaldusfondi nõukogu taotlusele komisjoni otsusega pikendada, kui komisjon esitab pikendamist põhjendava aruande. Euroopa Parlament ja/või nõukogu võivad nõuda, et komisjon lõpetaks assigneeringud usaldusfondile või vaataks läbi usaldusfondi asutamisakti eesmärgiga usaldusfond likvideerida.

Komisjoni peaarvepidaja on ühtlasi ka liidu usaldusfondi peaarvepidaja. Peaarvepidaja vastutab kõikidele liidu usaldusfondidele ühise raamatupidamisarvestuse korra ja kontoplaani kehtestamise eest. Komisjoni siseaudiitoril, OLAFil ja kontrollikojal on liidu usaldusfondi suhtes samasugused volitused, nagu neil on komisjoni muu tegevuse suhtes. Liidu usaldusfondidele tehakse igal aastal sõltumatu välisaudit.

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Praeguseks on komisjon loonud neli ELi usaldusfondi.

— ELi BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond eesmärgiga toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. Loodi 15. juulil 2014.

— ELi MADADI USALDUSFOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. Loodi 15. detsembril 2014.

— ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. Loodi 12. novembril 2015.

— ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond eesmärgiga toetada varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. Loodi 12. detsembril 2016.

ELi Bêkou usaldusfond

Esimese mitme rahastajaga ELi usaldusfondi – Bêkou (sango keeles „lootus“) usaldusfondi – asutasid 15. juulil 2014 komisjon (keda esindasid rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, Euroopa elanikkonnakaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat ning Euroopa välisteenistus) ja kolm ELi liikmesriiki (Saksamaa, Prantsusmaa ja Madalmaad) eesmärgiga edendada Kesk-Aafrika Vabariigi stabiliseerimist ja ülesehitamist. Usaldusfond loodi kuni 60-kuiseks tähtajaks. 2019. aasta mais kiitis EL heaks ELi Bêkou usaldusfondi tegevusaja pikendamise 2020. aasta detsembrini, st selle kogukestus on 78 kuud.

ELi Bêkou usaldusfondi nõukogusse ja tegevjuhtkonda kuuluvad rahastajate ja komisjoni esindajad ning vaatlejad. Juhatus võtab vastu ja vaatab läbi ELi usaldusfondi strateegia ning koguneb vähemalt kord aastas.

Tegevjuhtkond vaatab läbi ja kiidab heaks fondi rahastatavad meetmed ning kontrollib nende rakendamist. Lisaks kiidab tegevjuhtkond heaks usaldusfondi rahastatud meetmete majandusaasta aastaaruanded ja iga-aastased tegevusaruanded.

ELi Bêkou usaldusfondi majandusaasta aruanne

Vastavalt Euroopa Liidu Kesk-Aafrika Vabariigi usaldusfondi (ELi Bêkou usaldusfond) asutamislepingu artiklile 8 ja moodustamise kokkuleppe artikli 11 punktile 11.2.1 koosneb majandusaasta aruanne kahest osast: 1) iga-aastane finantsaruanne, mille koostamise eest vastutab ELi usaldusfondi juht, ja 2) raamatupidamise aastaaruanne, mille koostab Euroopa Komisjoni peaarvepidaja, kes sama artikli kohaselt on ka usaldusfondi peaarvepidaja.

Usaldusfondi moodustamise kokkuleppe artikli 8 kohaselt tuleb raamatupidamise aastaaruanne koostada vastavalt raamatupidamiseeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja (ELi raamatupidamiseeskirjad) ja mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamise standarditel (IPSAS).

Majandusaasta aruande auditeerib sõltumatu välisaudiitor. ELi usaldusfondi juht ja peaarvepidaja esitavad selle lõpliku versiooni heakskiitmiseks tegevjuhtkonnale (artikli 8 punkti 8.3.4 alapunkt c).

ELi Bêkou usaldusfondi majandusaasta aruanne on konsolideeritud Euroopa Arengufondi majandusaasta aruandesse.

Eelarveaasta tähtsamad sündmused

Alates ELi Bêkou usaldusfondi loomisest 2014. aasta juulis on usaldusfond vastu võtnud 19 programmi ja jõudnud enam kui 2,5 miljoni toetusesaajani. Programmid on loodud selleks, et aidata Kesk-Aafrika Vabariigil ja selle elanikkonnal toime tulla 2013. aasta kriisi tagajärgedega. Konkreetsemalt on ELi Bêkou usaldusfondi eesmärk tagada juurdepääs põhiteenustele (peamiselt tervishoid, veevarustus ja kanalisatsioon), elavdada majandust, soodustada töökohtade loomist ning edendada sotsiaalset ühtekuuluvust ja leppimist.

Hoolimata sellest, et Kesk-Aafrika Vabariigil on demokraatlikult valitud valitsus ja et 2019. aasta veebruaris sõlmiti rahulepe, on julgeolekuolukord Kesk-Aafrika Vabariigis endiselt heitlik. Sellises keerulises ja ebakindlas keskkonnas tegutsedes kasutab ELi Bêkou usaldusfond ära oma suhtelisi eeliseid – paindlikkust ja kohanemisvõimet muutuvate oludega. Lisaks on ELi Bêkou usaldusfond endiselt ainus vahend, mis aitab suurendada nii elanikkonna kui ka riigi toimetulekuvõimet hädaabi, taastus- ja arenguabi tõhusa ühendamisega.

2019. aasta mais kiitis EL Kesk-Aafrika Vabariigis sel ajal valitsenud olukorda arvesse võttes heaks ELi Bêkou usaldusfondi pikendamise 2020. aasta detsembrini, st selle kogukestus on 60 kuu asemel 78 kuud. Ametlik menetlus, mille käigus konsulteeriti Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, algatati 2018. aastal ELi usaldusfondi nõukogu ametliku taotluse alusel.

Tegevustasandil olid 2019. aasta tähtsamad sündmused järgmised.

— Mais võttis ELi Bêkou usaldusfond rahuleppe sõlmimist arvestades vastu uue valdkonnaülese meetme eesmärgiga toetada sotsiaalmajanduslikku taastumist riigi kaguosas, mis oli tolle ajani ligipääsmatu. Selle meetme abil püütakse uuendada riigi ja elanikkonna vahelist ühiskondlikku lepet, elavdades majandust, taastades põhilised tervishoiu-, veevarustus- ja kanalisatsiooniteenused, edendades dialoogi ja sotsiaalset ühtekuuluvust ning tugevdades kohalike asutuste suutlikkust ja riigiaparaadi ümberkorraldamist. Eraldatud eelarvevahendid: 18 miljonit eurot.

— Oktoobris võttis ELi Bêkou usaldusfond vastu 15 miljoni euro suuruse kogueelarvega programmi, millega aidatakse edendada ettevõtlust linna- ja maapiirkondades. Loodi ka uus tehnilise ja kommunikatsioonialase abi rahastu. Peale selle suurendas ELi Bêkou usaldusfond kolme käimasoleva meetme eelarvet: tervisevaldkonna meetmele eraldati lisaks 21,76 miljonit eurot, naiste õiguste edendamise meetmele 0,5 miljonit eurot ja sotsiaalmajandusliku rehabilitatsiooni meetmele 0,78 miljonit eurot.

— Pärast ELi Bêkou usaldusfondi tegevusaja pikendamist võttis nõukogu novembris toimunud koosolekul vastu 2019.–2020. aasta tegevusstrateegia. Strateegias määrati kindlaks kolm üldvaldkonda, kus on jätkuvalt vaja ELi usaldusfondi sekkumismeetmeid: i) sotsiaalvaldkond (peamiselt tervishoid, veevarustus ja kanalisatsioon); ii) majanduslikku vastupanuvõimet suurendavad ja majandust elavdavad meetmed; iii) suurem toetus riigiaparaadi ümberkorraldamiseks ja lepitustegevuseks.

— ELi Bêkou usaldusfondi projekte mõjutas ebakindel julgeolekuolukord (Banguis ja sisemaal toimunud konfliktid, millele järgnesid suhtelise stabiilsuse perioodid), kuid samal ajal võis täheldada, et valitsuse, partnerite ja humanitaarvaldkonna osalejate vaheline koordineerimine on tõhusam.

2019. aasta lõpuks olid rahastajad ELi usaldusfondile eraldanud peaaegu 296 miljonit eurot, mida on 53 miljonit eurot rohkem kui 2018. aastal. Sellest 295 miljonist eurost on 31 miljonit eurot veel kinnitamata.

ELi Bêkou usaldusfond sõlmis 2019. aastal 11 uut lepingut kogumaksumusega üle 28 miljoni euro. Need aitavad ellu viia programme tervishoiu, maapiirkondade toimetulekuvõime ja töökohtade loomise, piirkondade avamise ja sotsiaalmajandusliku taastumise valdkonnas.

Samuti maksti eelmistel aastatel tehtud maksetele lisaks 2019. aastal välja peaaegu 32 miljonit eurot. Alates ELi Bêkou usaldusfondi loomisest on välja makstud kokku peaaegu 151 miljonit eurot.

Raamatupidamise aastaaruandes ilmneb selle tegevuse mõju kõige selgemini järgmises:

— eelmaksed vähenesid 11 405 000 euro võrra, sest 2018. aasta lõpu seisuga väljamaksmata summad kajastati 2019. aastal kuludena ning ettemakseid tehti vähem;

— raha ja raha ekvivalendid suurenesid 3 506 000 euro võrra (vt rahavoogude aruanne), mis on peamiselt tingitud sellest, et eelmakseid tehti vähem.

BILANSS

Tuhandetes eurodes Lisa 31.12.2019 31.12.2018 PÕHIVARA Eelmaksed 3 273 3 443 3 273 3 443 KÄIBEVARA Eelmaksed 18 312 29 546 Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 1 853 1 138 Raha ja raha ekvivalendid 17 432 13 926 37 597 44 611 VARAD KOKKU 40 870 48 054 PIKAAJALISED KOHUSTISED Finantskohustised (29 727 ) (42 737 ) (29 727 ) (42 737 ) LÜHIAJALISED KOHUSTISED Võlgnevused (10) (918) Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud (11 133 ) (4 399 ) (11 143 ) (5 317 ) KOHUSTISED KOKKU (40 870 ) (48 054 ) NETOVARA — — VAHENDID JA RESERVID Liikmete osamaksud — — Kumuleerunud ülejääk — — Eelarveaasta tulem — — NETOVARA — —

TULEMIARUANNE

Tuhandetes eurodes Lisa 2019 2018 TULUD Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud Tulu annetustest 48 343 33 682 Kulude sissenõudmine 68 — 48 410 33 682 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud Finantstulud (2) 1 (2) 1 Kogutulu 48 408 33 683 KULUD Tegevuskulud (47 620 ) (32 825 ) Muud kulud (789) (858) Kulud kokku (48 408 ) (33 683 ) EELARVEAASTA TULEM — —

RAHAVOOGUDE ARUANNE

Tuhandetes eurodes 2019 2018 Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine 11 405 (24 839 ) Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine (715) (261) Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) (13 010 ) (1 982 ) Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) (908) 202 Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine) 6 734 863 NETORAHAVOOD 3 506 (26 017 ) Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) 3 506 (26 017 ) Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga 13 926 39 943 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga 17 432 13 926

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2019 (10)

TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA

ELi usaldusfondide üldine taust

Kooskõlas liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (11) (edaspidi „finantsmäärus“) artiklitega 234 ja 235 ning üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse (12) artikliga 35 on Euroopa Komisjonil õigus luua liidu välistegevuse usaldusfonde (edaspidi „liidu usaldusfondid“). Liidu usaldusfond luuakse teiste rahastajatega sõlmitud kokkulepete alusel hädaolukorra ajal ja pärast hädaolukorda võetavate, kriisidele reageerimiseks vajalike meetmete jaoks või temaatiliste meetmete jaoks.

Liidu usaldusfondi loob oma otsusega Euroopa Komisjon pärast Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimist või neilt heakskiidu saamist. Otsus sisaldab ka teiste rahastajatega sõlmitavat moodustamise kokkulepet.

Liidu usaldusfond moodustatakse ja seda rakendatakse järgmistel tingimustel:

— liidu sekkumine loob lisaväärtust: liidu usaldusfondi eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil ja kui olemasolevate rahastamisvahendite kasutamine ei oleks piisav liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks;

— liidu usaldusfondiga kaasneb selge liidu poliitiline nähtavus ja kaasnevad juhtimiseelised ning see tagab parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle;

— liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ilma neid täiendamata;

— liidu usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärgiga, millest seda rahastatakse.

Iga liidu usaldusfondi juurde luuakse komisjoni juhitav nõukogu, et tagada rahastajate õiglane esindatus ning teha otsuseid vahendite kasutamise üle. Usaldusfondi nõukogu kaasab vaatlejana iga toetust mitteandva liikmesriigi esindaja. Usaldusfondi nõukogu koosseisu käsitlevad reeglid ja selle sise-eeskiri sätestatakse liidu usaldusfondi moodustamise kokkuleppes.

Liidu usaldusfond luuakse selle moodustamise kokkuleppes kindlaks määratud piiratud ajavahemikuks. Seda ajavahemikku võib vastavalt liidu usaldusfondi nõukogu taotlusele komisjoni otsusega pikendada, kui komisjon esitab pikendamist põhjendava aruande. Euroopa Parlament ja/või nõukogu võivad nõuda, et komisjon lõpetaks assigneeringud usaldusfondile või vaataks läbi usaldusfondi asutamisakti eesmärgiga usaldusfond likvideerida.

Komisjoni peaarvepidaja on ühtlasi ka liidu usaldusfondi peaarvepidaja. Peaarvepidaja vastutab kõikidele liidu usaldusfondidele ühise raamatupidamisarvestuse korra ja kontoplaani kehtestamise eest. Komisjoni siseaudiitoril, OLAFil ja kontrollikojal on liidu usaldusfondi suhtes samasugused volitused, nagu neil on komisjoni muu tegevuse suhtes. Liidu usaldusfondidele tehakse igal aastal sõltumatu välisaudit.

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Praeguseks on komisjon loonud neli ELi usaldusfondi.

— ELi BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond, mille eesmärk on toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. Loodi 15. juulil 2014.

— ELi MADADI USALDUSFOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. Loodi 15. detsembril 2014.

— ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. Loodi 12. novembril 2015.

— ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. Loodi 12. detsembril 2016.

ELi Aafrika usaldusfond

Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond (edaspidi „ELi Aafrika usaldusfond“) käivitati 12. novembril 2015 Valletta rändeteemalisel tippkohtumisel. Usaldusfondi abil toetatakse stabiilsuse kõiki aspekte ja antakse panus rände paremasse haldamisse ning tegeletakse ebastabiilsuse, sundrände ja ebaseadusliku rände algpõhjustega, eelkõige edendades vastupanuvõimet, majanduslikke ja võrdseid võimalusi, julgeolekut ja arengut ning võideldes inimõiguste rikkumiste vastu.

Usaldusfond tegutseb kolmes peamises geograafilises piirkonnas – Saheli ja Tšaadi järve piirkond, Aafrika Sarve piirkond ning Põhja-Aafrika piirkond. Usaldusfondi projektides võivad üksikjuhtumipõhiselt osaleda ka abikõlblike riikide naaberriigid. Usaldusfond on tähtajaline ja selle tegevusaeg lõpeb 31. detsembril 2020. Sellise korralduse eesmärk on võtta nende piirkondade probleemide lahendamiseks lühiajalisi ja keskpika perioodi meetmeid. Usaldusfondi juhitakse Brüsselist.

ELi Aafrika usaldusfondi nõukogusse ja tegevjuhtkonda kuuluvad rahastajate ja komisjoni esindajad; rahastamises mitteosalevate ELi liikmesriikide, abikõlblike riikide ametiasutuste ja piirkondlike organisatsioonide esindajad kuuluvad neisse vaatlejatena.

Nõukogu koostab ja vaatab läbi ELi usaldusfondi strateegia ning koguneb vähemalt kord aastas.

Tegevjuhtkond vaatab läbi ja kiidab heaks fondi rahastatavad meetmed ning kontrollib nende rakendamist. Lisaks kiidab tegevjuhtkond heaks usaldusfondi rahastatud meetmete majandusaasta aastaaruanded ja iga-aastased tegevusaruanded.

ELi Aafrika usaldusfondi majandusaasta aruanne

Vastavalt lepingule, millega asutati Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond ja kehtestati selle kodukord (edaspidi „moodustamise kokkulepe“) koosneb majandusaasta aruanne kahest osast: 1) iga-aastane finantsaruanne, mille koostamise eest vastutab ELi usaldusfondi juht, ja 2) raamatupidamise aastaaruanne, mille koostab Euroopa Komisjoni peaarvepidaja, kes sama artikli kohaselt on ka usaldusfondi peaarvepidaja.

Moodustamise kokkuleppe artikli 8 kohaselt tuleb raamatupidamise aastaaruanne koostada vastavalt raamatupidamiseeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja (ELi raamatupidamiseeskirjad) ja mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamise standarditel (IPSAS).

Majandusaasta aruande auditeerib sõltumatu välisaudiitor. ELi usaldusfondi juht ja peaarvepidaja esitavad selle lõpliku versiooni heakskiitmiseks tegevjuhtkonnale (artikli 8 punkti 8.3.4 alapunkt c).

Eelarveaasta tähtsamad sündmused

2019. aasta andis taas kord tunnistust sellest, et ELi Aafrika usaldusfond on kiire ja tõhus rakendusvahend. Sellega soodustati poliitikadialoogi Aafrika partnerriikidega, rakendati innovatiivseid lähenemisviise ning saavutati käegakatsutavaid tulemusi ELi usaldusfondi kolmes piirkonnas (Saheli ja Tšaadi järve piirkond, Aafrika Sarve piirkond ja Põhja-Aafrika piirkond), koondades rahalisi vahendeid ja eksperditeadmisi suurelt hulgalt sidusrühmadelt.

ELi usaldusfond kinnistas veelgi koostöös ELi liikmesriikide arenguasutuste, ELi organisatsioonide, vabaühenduste ja partnerriikidega saavutatud tulemusi – tegevjuhtkonnad kiitsid kolme piirkonna peale kokku heaks 36 uut programmi ja 16 lisatoetust kogusummas 851 miljonit eurot (13). Seega on usaldusfondil kokku 223 heakskiidetud programmi kogueelarvega 4,4 miljardit eurot. 2019. aastal sõlmiti rakenduspartneritega uued lepingud kogusummas 951 miljonit eurot, mis tähendab, et sõlmitud