ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 30.11.2005 
KOM(2005) 609 lõplik 
2005/0247 (COD)   
Ühenduse Lissaboni kava elluviimine  
 
  
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS 
tolli ja kaubanduse pab erivaba keskkonna kohta 
(komisjoni esitatud) 
  
{SEK(2005) 1543} 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. E TTEPANEKU TAUST  
ETTEPANEKU PÕHJUSED JA EESMÄRGID  
Elektroonilist tollisüsteemi edendav otsus on n ii kehtiva kui ka ajakoha statava tolliseadustiku 
alusel koostalitlusvõimeliste ja juurdepä äsetavate automatiseeritud tollisüsteemide 
rakendamise ning protsesside ja teenuste koos kõlastamise vahend. Lisaks tollile on kavas 
muuta nn ühtse liidese ( Single Window ) ning ühtse kontrollpunkti ( One-Stop-Shop ) 
rakendamine kohustuslikuks teistes piiriasutustes . Otsuse põhieesmärk on tolli ja kaubanduse 
lihtsa ning paberivaba keskkonna väljatöötamis eks määrata ajakohastatava tolliseadustiku 
jõustumise ajaks kindlaks kõikide huvirühm ade kohustuslikud meetmed ning nende tähtajad. 
Kõik huvirühmad on kohustatud looma turvalis e, koostalitusvõimelise ja juurdepääsetava 
elektroonilise tollisüsteemi, mis parandab ja lihtsustab ta rneahela logistikat ning 
tolliprotseduure. Tõhustatakse tollivormistust, vähendatakse halduskoormust, soodustatakse 
kaubandust, parandatakse kaupade ohutust ja  tõstetakse rahvusvahelise kaubanduse 
julgeolekut ning parandatakse ke skkonna- ja tarbijakai tset paremini suunatud elektroonilistel 
riskijuhtimissüsteemidel põhi neva tollikontrolli kaudu. 
Üldine taust 
Liikmesriigid on võtnud kohustuse tegutseda e- Euroopa ja eelkõige e-valitsuse raames 
[komisjoni 26. septembri 2003. aasta teatis  nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa 
Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning regiooni de komiteele e-valitsuse rolli kohta Euroopa 
tuleviku puhul, KOM(2003) 567]. Nõukogu 5. detsem bri 2003. aasta resolutsiooniga (ELT C 
305, 16.12.2003, lk 1), milles kinnitati komisjoni teatis tolli ja kaubanduse lihtsa ning paberivaba keskkonna kohta [KOM(2003) 45 2, 24.7.2003], tehakse komisjonile üleskutse 
„tihedas koostöös liikmesriikidega koostada  mitmeaastane strateegiakava Euroopa 
elektroonilise keskkonna loomiseks, mis oleks vast avuses kavandatavate või juba töösolevate 
rakenduslike ja õiguslike projek tide ning arengutega tolli ja  kaudse maksustamise alal“. 
Sellest tulenevalt on komisjon visandanud tu levikunägemuse ja koostanud kava, mille 
eesmärk on koostada loetelu rakendusmeetmest ning esitada elektroonilise tollisüsteemi algatuse ajakava, millega peavad nõus olema ja mida peavad järgima kõik osapooled.  
Liikmesriigid on juba märkimisväärselt i nvesteerinud automatiseeritud tollisüsteemide 
väljatöötamisse. Olemasolevate süsteemide, ees kirjade ja kasutatavate andmete erinevus 
muudab tühiseks selles valdkonnas ühtlustamis est senini saadud kasu, põhiliselt süsteemide 
koostalitlusvõime puudumise tõttu. Tähtis on, et to llisüsteemid saavad vahetada elektroonilist 
teavet ja neil on teatavad üldkasutataval tehnoloogial põhinevad liidesed kaubandusega. 
Veel ei ole ühendust hõlmavaid tollivormi stuse IT-rakendusi peale uue arvutipõhise 
transiidisüsteemi NCTS, mis on tõestanud süsteemi rakendamise võimalikkust ja pakub uusi 
võimalusi sarnaste rakenduste kasutamiseks teiste tolliprotseduuride puhul. See nõuab ühtlustamisraamistiku kasutuselevõtmist ning vajaduse korral ka üldi ste standardite ja 
struktuuri kehtestamist. 
 
ET 3   ET Määruse (EÜ) nr 648/2005 kohaselt, millega  muudetakse määrust (EMÜ) nr 2913/92 
(ühenduse tolliseadustik), peab kaubad enne üh enduse tolliterritoorium ilt lahkumist või sinna 
saabumist deklareerima. Selle teabe suhtes kohaldatakse ee lkõige julgeolekuga seotud 
riskijuhtimist ning seda vahetata kse elektrooniliselt pädevate riig isiseste ja piiritolliasutuste 
vahel. Kõnealuse määrusega seotud rakendussätt eid arutatakse tollis eadustiku komitees ning 
ettevõtjatega. 
Mitmeaastase strateegiakava rakendamise kooskõlastamiseks on oluline, et liikmesriigid 
käsitlevad rakendamisetappe kui kohustusli kke tähtaegu. Komisjon ja liikmesriigid 
kohustuvad võtma inim- ja finantsressursse nõudvaid meetmeid ning järgima rakendamisetappe, et üheaegselt rakendada ol emasolevatel õigusaktidel ning eespool 
nimetatud muudatustel põhinevat ühiselt heakskiidetud elektroon ilist tollisüsteemi (mida on 
vastavalt ajakohastatud tolliseadustiku põhimõtetele lihtne kohandada). 
Käesoleva otsuseta oleks võimatu tagada  süsteemi üheaegne rakendamine kõikides 
liikmesriikides. Eelneva kooskõlastuse puudumise tõttu võib olla hiljem vaja ühenduse meedet, et tagada ühenduse õigusaktide, na gu määruse (EÜ) nr 648/2005, jõustamine. Kui 
liikmesriigid ei ole võtnud kohustust tagada vaja likud vahendid, siis tõenäo liselt ei rakendata 
uusi tollisüsteeme ajakohastatava tolliseadustiku jõustumise ajaks. Selle tulemus on paberipõhise ja elektroonilise menetluse koos kasutamise jätkamine (vähemalt juhul, kui 
rohkem kui üks liikmesriik on menetlusega seotud), mis tekitab tollile ja kaubandusele tarbetut kulu ning tõenäoliselt mõjutab ühendu ses kauplevate ettevõtete konkurentsivõimet. 
See suurendab pettuse riski, ohustab turvalisus t ja julgeolekut välispiiridel ning nõrgendab 
kaupade rahvusvahelise liikumise korraldamisel  tolli tähtsust peam ise piirikaitse- ja 
järelevalveasutusena. 
Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid 
Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr  2913/92, millega kehtestatakse ühenduse 
tolliseadustik, ja komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega 
kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusel e (EMÜ) nr 2913/92. Nimetatud määrused 
sisaldavad ühenduse tollialaseid õigusakte (tolli eeskirjad ja -protseduurid), milles sätestatakse 
elektroonilist tollisüsteemi käsitleva algatuse  ja käesoleva ettepaneku õiguslik taust. 
Määruseid on muudetud mitu korda. Viimane muudatus, määrus (EÜ) nr 648/2005, on eriti 
oluline elektroonilise tollisüs teemi puhul, sest selles sä testatakse elektroonilised 
ülddeklaratsioonid ja tolliasutus te elektrooniline andmevahetus. 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2 003. aasta otsuses nr 253/2003/EÜ, millega 
võeti vastu ühenduse tollitegevus ega seotud tegevusprogramm („Toll 2007“), sätestatakse 
kavandatud otsuses ettenähtud IT -projektide ühendust hõlmavaid  osi. Järgmist programmi 
(„Toll 2013“) käsitletakse uues otsuses. Ettepaneku esitab komisjon aegsasti. 
Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega 
Ettepanek on kooskõlas ülemkogu 2005. aasta järeldustega Lissaboni strateegia 
taaskäivitamise kohta, millega nähakse et te partnerlus majanduskasvu ja tööhõive 
edendamiseks [komisjoni teatis, milles käsitletakse ühismeetmeid majanduskasvu 
kiirendamiseks ja tööhõive tõstmiseks, KOM (2005) 330)], ning e-Euroopat ja e-valitsust 
käsitlevate komisjoni algatustega [KOM(2002) 263 ja KOM(2003) 567].  
 
ET 4   ET 2. K ONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE  
Konsulteerimine huvitatud isikutega 
Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtva ldkonnad ja vastajate üldiseloomustus  
Huvirühmadega konsulteerimine elektroonilise tollis üsteemi algatust ja tolliseadustiku 
ajakohastamist käsitlevatel seminaridel Toledos  (2003), Vuokattis (2003 ), Budapestis (2005), 
Wrocławis (2005), Vilniuses (2005) ja Helsi ngis (2005). Lisaks arutati ajakohastatud 
tolliseadustikku ja elektroonili st tollisüsteemi regulaarselt tolliseadustiku komitees, 
tollipoliitika töörühmas, „Toll 2007“ elektroonilise tollisüsteem i töörühmas ja kaubavahetuse 
kontaktide töörühmas. 
Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine  
Enamik ettevõtjaid suhtus tolliseadustiku ajakohastamisse ning juurdepääsetavate ja 
koostalitlusvõimeliste üleeuroopaliste tolli vormistussüsteemide rakendamisse, samuti ühtse 
liidese ning ühtse kontrollpunkti põhimõtetesse soosivalt. Arvatakse, et olemasolevate 
protseduuride arvutipõhiseks muutmisest ei piisa, isegi kui liikmesriikide süsteemid 
muudetakse koostalitlusvõimeliseks. Seetõttu  eelistati ühendada infotehnoloogia areng 
tollialaste õigusaktide lihtsustamisega. Sa mal seisukohal on en amik tolliasutusi. 
Ajakohastatud tolliseadustikku ja elektroonilist to llisüsteemi käsitlevate konsultatsioonide 
üksikasjalikke tulemusi ning teavet selle kohta, millises ulatuses neid arvesse võeti, saab internetist: 
http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/ common/consultations/customs/index_en.htm. 
Vaata ka lisatud mõjuhinnangu lisasid. 
Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine 
Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. 
Mõju hindamine 
Kui tehakse üksnes need muudatused, mida on vaja tolliseadustiku julgeolekumuudatusteks 
(elektroonilised saabumiseelsed ja väljumiseelsed deklaratsioonid, automatiseeritud 
riskijuhtimine), tehtaks teataval määral edusam me elektroonilise tollisüsteemi suunas, ent see 
ei oleks piisav, et tulla toime kasvava kauba hulgaga, mis liigub üle ELi piiride. Tänapäevase 
tarneahela keerukus, kaasatud os aliste ja täppisajastatud ta rnete suurenev maht nõuavad 
kergesti ligipääsetavat teavet rahvusvahel ise kaubanduse tehingute kohta nii tarnijatele, 
ostjatele, veoettevõtjatele kui ka tollile ja teiste le piiriasutustele. Kogu tarneahelas info- ja 
arvutitehnoloogia suurem kasutamine on l oonud uue majanduskeskkonna, mis nõuab tollilt 
asjakohast vastust. Ettevõtjad ootavad tolliteh ingute madalaid kulusid ja kaupade kiiret 
vormistamist.  
Kavandatav otsus võimaldab koostalitlusvõimeliste  tollisüsteemide üheaeg set väljatöötamist, 
mis võimaldavad tolliasutustel vahetada andm eid teiste tolliasutustega kogu ühenduses ning 
ametiasutustega, mis on seotud kaupade liikumisega ühendusse või ühendusest välja. 
Teenuste osutajaid ja ametiasutusi julgus tatakse looma ühtseid juurdepääsupunkte, mille 
kaudu ettevõtjad saavad esitada pädevatele to lliasutustele deklarat sioone olemasolevate 
liideste kaudu. Teavet saab lihtsamalt kätte ül diste tolliteabeportaalide kaudu. Liikmesriigid 
võtavad kohustuse töötada välja koostalitlusvõimelised tollisüs teemid, ühtsed liidesed ning 
 
ET 5   ET ühtsed kontrollpunktid. Ettevõtjad saavad kasu  madalamatest tehingukuludest, suuremast 
osalemisest rahvusvahelises kaubanduses ja paremast konkurentsivõimest; toll ja muud 
asutused saavad kasu tõhusam ast kontrollist ning vahendite paremast jaotamisest. Ent 
tollieeskirjade ja -protseduuride põhjali ku uuendamiseta, mille kohta on tehtud ettepanek 
kavandatavas ajakohastatud tolliseadustikus, ka sutataks nii paberil kui elektroonilisi 
deklaratsioone ning tolliprotse duurid jääksid keeruliseks, mi s vähendab süsteemi tõhusust. 
Keskne tollisüsteem koostalitlusvõimelise süst eemi asemel vastaks ka eespool kirjeldatud 
kriteeriumidele. Ent keskne tollisüsteem nõuab suuri rake nduslikke muudatusi: tolliliidu 
keskset juhtimist. Selle rakendamine võtab seep ärast rohkem aega, nii et ettevõtjad hakkavad 
kasu saama palju hiljem. Lisaks sellele läheb nimetatud rakenduskohustuse üleminek 
liikmesriikidelt komisjonile vastuollu subsidia arsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega. 
Kõnealuse mõju hindamise tulemused ühtivad  enamiku ettevõtjate ja ametiasutuste 
arvamustega, et üleeuroopalised  elektroonilised tol lisüsteemid tuleb rakendada võimalikult 
kiiresti. 
Komisjon korraldas mõju hindamise, nagu on  märgitud töökavas. Aruanne pealkirjaga 
„Ajakohastatud tolliseadustiku ettepaneku ühi smõju hinnang“ on lisatud. Kõnealuse hinnangu 
valikus 2 kirjeldatakse elektroonili se tollisüsteemi kasutamise otsuse mõju eraldi ning valikus 
3 ühendatakse elektroonilise tollisüsteemi kasutamise otsus ajakohastatud tolliseadustikuga. 
3. E TTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG  
Kavandatud meetme kokkuvõte 
Käesolevas ettepanekus esitat akse ligipääsetavate ja koosta litlusvõimeliste elektrooniliste 
tollisüsteemide rakendamise meetmed ning täht ajad, liikmesriikide ja ühenduse kohustused 
ning juhtimisraamistik. Liikmesriigid kohustu vad täitma otsuses sätestatud eesmärke ja 
rakendama meetmeid ning tagama eelkõige üh tse liidese ja ühtse kontrollpunkti loomise 
kõikide isikute ja asutuste ja oks, kes on kaasatud kaupade impordi- ja ekspordikontrolli. 
Õiguslik alus 
EÜ asutamislepingu artiklid 95 ja 135. 
Subsidiaarsuse põhimõte 
Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse. 
Liikmesriigid üksi ei saa täiel määral saavutad a ettepaneku eesmärke järgmistel põhjustel. 
Väliskaubanduspoliitika ja tol liliit nõuavad ühtset lähenemi st kaupade impordile ja 
ekspordile. Käesoleva ettepanekuga nähaks e ette koostalitlusvõimeliste ja kogu ELis 
ettevõtjatele juurdepääsetavate üleeuroopalis te elektrooniliste tollisüsteemide üheaegne 
rakendamine. Koormavate ning majandusliku ja tehnoloogilise keskkonnaga mittevastavuses olevate erinevate süsteemide säilitamiseks kulutatakse pa lju rohkem kui on lihtsama, 
läbipaistvama ja paremini juhi tava süsteemi juurutamiskulud. Vast utus jääb liikmesriikidele, 
seda ei ole vaja komisjonile üle anda nagu keskse süsteemi valimise korral. 
Liikmesriigid üksi ei saa koostalitlusvõimelis i tollivormistussüsteeme kogu ELis rakendada. 
 
ET 6   ET Ühenduse meede on ettepaneku eesmärkide s aavutamisel tõhusam allpool nimetatud 
põhjustel. 
Käesoleva otsusega tagatakse üleeuroopaliste el ektrooniliste tollisüsteemide ühtlustamine ja 
üheaegne rakendamine; vastasel juhul võivad kujuneda erinevad elektroonilised menetlused ja teabeportaalid, mis viib tarbetute kuludeni äris ja tollis ning vähendab tollikontroll i tõhusust. 
ELi kaasamisega saavutatakse koostalitlusvõime liste automatiseeritud tollisüsteemide võrdne 
rakendamine. 
Üksnes riigisiseste meetmete võtmine ei taga kooskõlastamist kõikide li ikmesriikide vahel, et 
korraga rakendada koostalitlusvõimelised auto matiseeritud tollisüsteem id ning kehtestada 
tolliportaalide ja ühtse lii dese ühised standardid.  
Seetõttu on ettepanek subsid iaarsuse põhimõttega kooskõlas. 
Proportsionaalsuse põhimõte 
Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõ ttega kooskõlas järgmistel põhjustel. 
Kavandatava otsuse puhul piirdutakse ühendu se meetmete rakendamisel süsteemi nende 
osadega, mida on vaja koostali tlusvõimeliste tollisüsteemide ning tolliportaalide ja ühtse 
liidese ühiste standardite tagamiseks (artikli 4 lõige 3). Liikmesriigid töötavad selles raamistikus välja riigisisesed süsteemi osad, tolliportaalid ja ühtsed liidesed. 
Otsuse puhul ei piirdu rahalised kohustused üksne s koostalitlusvõimeliste tollisüsteemide ning 
tolliportaalide ja ühtsete liid este jaoks vajalikuga, vaid ot susega kohustatakse liikmesriike 
vähendama kulusid, tehes võimaliku lt ulatuslikku koostööd (artikli 2 lõige 2 ja artikli 10 lõige 
5). 
Õigusakti valik 
Kavandatud õigusaktid: muud. 
Muud õigusaktid ei ole kohaldatav ad järgmis(t)el põhjus(t)el: 
Nõukogu ja Euroopa Parlamendi kavandatav otsu s on adresseeritud liikmesriikidele. Sellega 
kehtestatakse liikmesriikide kohustused ega sätestata kodanike õi gusi või kohustusi. 
4. M
ÕJU EELARVELE  
Vaata lisatud finantsselgitust. 
5. T ÄIENDAV TEAVE  
Lihtsustamine 
Ettepaneku rakendamine lihtsustab avalik-õiguslike (ELi või riigisiseste) ning eraõiguslike 
isikute jaoks haldusmenetluse korda. 
 
ET 7   ET Elektrooniline teabevahetus tolliasutuste vahel ni ng tolliasutuste ja teiste asutuste vahel, kes 
on seotud rahvusvahelise kaupade liikumisega, võimaldab tõhusamat ja tulemuslikumat kontrolli ja sellest tulene valt paremat riskijuhtimist ning vahendite eraldamist. 
Tolli ja kaubanduse elektrooniline keskkond lig ipääsetavate ja koostalitlusvõimeliste 
tollisüsteemidega võimaldab kaupade kiiremat vabastamist. Lisaks saavad ettevõtjad teatavatel tingimustel teha tolliasutustes tolliga seotud toiminguid oma tegevuskohas (keskne 
tollivormistus ja ühtne juurdepääsupunkt). 
Ettepanek on komisjoni õigusloome- ja t öökavas viite 2005/TAXUD-016 all, mis on seotud 
viitega 2004/TAXUD-015. 
Ettepaneku üksikasjalik selgitus 
Artiklid 1–3 (Elektroonilised tollisüsteemid, eesmärgid ja andmevahetus). Komisjon ja 
liikmesriigid püüavad pakkuda üleeuroopalise e-valitsuse teenuseid koostalitlusvõimeliste ja juurdepääsetavate elektrooniliste tollisüste emide kaudu (vt artiklit 1). See lihtsustab 
tarneahela logistikat ja tolliprotseduure kaupa de liikumisel Euroopa Ühendusse ja ühendusest 
välja ning vähendab ohtu kodani ke turvalisusele ja  julgeolekule. Selle l eeldusel põhinedes 
sätestatakse artiklis 2 elektrooniliste tollisüsteemide peamised eesmärgid. Artikliga 3 nõutakse, et tollisüsteemid, mida kasutava d tolliasutused ja komisjon, peavad olema 
kättesaadavad ettevõtjatele ning koostalitlusvõime lised nii teineteisega kui ka süsteemidega, 
millega töötavad teised rahvusvahelise kaupade liikumisega seotud asutused.  
Artikkel 4 (Süsteemid ja teenus ed ning ajakava). Kõnealuses sättes esitataks e elektroonilise 
tollisüsteemi algatusega seotud süsteemide ja andmebaaside loetelu nende rakendamise 
tähtaegade järjekorras (alates käesoleva otsu se avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas): 
– kolme aasta jooksul: 
–  koostalitlusvõimelised automaatsed tollivormistussüsteemid;  
–  koostalitlusvõimeline ettevõtjate registreerimise süsteem;  
–  ühised tolliteabeportaalid;  
– viie aasta jooksul: 
–  ühtsete juurdepääsupunktide raamistik; 
–  ühtne tariifikeskkond vastav alt ühenduse standarditele; 
– kuue aasta jooksul: 
–  ühtse liidese teenused. 
Artiklid 5–7 (Osad, komisjoni ülesanded ja liik mesriikide ülesanded). Artiklites 6 ja 7 
kirjeldatakse komisjoni ja liikme sriikide põhilisi rakendamisülesandeid. 
Artikkel 8 (Rakendamine). Artiklis 8 kirjelda takse rakendamiskorda ja juhtimisraamistikku, 
mis on seotud elektroonilise tollisüsteemi algatusega. Juhtimise tagab komisjon koostöös 
 
ET 8   ET tollipoliitika töörühmaga. Kõn ealuse otsuse rakendamist toet ava tolliseadustiku komitee ja 
komitee „Toll 2007“ tegevust see otsus ei mõjuta.  
Artiklid 9–10 (Vahendid ja finantssätted). Artik lis 9 määratakse kindlaks vastutus seoses 
ühenduse ja liikmesriikide inimressursi, eelarve  ja tehniliste vahenditega, mida on vaja 
elektrooniliste tollisüs teemide loomiseks, käitamiseks ja arendamiseks. Artiklis 10 
kehtestatakse eeskirjad kulude jaotamiseks liikmesriikide ja ühenduse vahel seoses käesoleva otsusega hõlmatud elektrooniliste tollisüsteem ide rakendamise ja toimimisega. Kulusid 
vähendatakse, jagades neid ni ng kasutades üldisi lahendusi. 
Artiklid 11–12 (Järelevalve, aruanded). Ühendus e eelarvest rahastatavate meetmete üle 
teostab järelevalvet komisjon koostöös liikmesrii kidega (artikkel 11). Ülesannete täitmisest 
teatatakse komisjonile. Lisa ks käsitletakse järelevalv e ja muu kontrolli tulemusi 
aastaaruannetes (artikkel 12). 
Artiklid 13 ja 14 (Konsulteerimine ettevõtjate, lä birääkija- ja kandidaatr iikidega). Artikliga 13 
nõutakse konsulteerimissüsteemi sissesead mist kaubanduses nii komisjoni kui ka 
liikmesriikide tasandil. Komisjon teavitab igal et apil korrapäraselt Bulgaariat, Rumeeniat ja 
kandidaatriike; need riigid võivad ka osaleda tollisüsteemide ja teenuste ettevalmistamisel, 
väljatöötamisel ja kasutuselevõtmisel. 
Artikkel 15 (Jõustumine). Artikkel 16 (Adressaadid). Otsus on adresseeritud liikmesriikidele. 
 
ET 9   ET  
2005/0247 (COD) 
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS 
tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta 
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepi ngut, eriti selle artikleid 95 ja 135, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut1, 
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust2, 
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras3 
ning arvestades järgmist: (1) Ühendus ja liikmesriigid on võtnud endale Lissaboni tegevuskava alusel kohustuse 
suurendada Euroopas tegutsevate ettevõtete konkurentsivõimet. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aast a otsusele 2004/387/EÜ üleeuroopaliste e-
valitsuse teenuste koostalitusvõimelise osut amise kohta riiklikele haldusasutustele, 
ettevõtetele ja kodanikele (IDABC)
4 peaksid komisjon ja liikmesriigid tagama tõhusad, 
tulemuslikud ja koostalitlusvõimelised teabe- ja  sidesüsteemid, et vahetada teavet riiklike 
haldusasutuste ja ühe nduse kodanike vahel. 
(2) Otsuses 2004/387/EÜ sätestatud üleeuroo palise e-valitsusega seotud tegevus nõuab 
meetmeid, et suurendada tollikontrolli korrald use tõhusust ning tagada tõrgeteta andmete 
liikumine, et muuta tollivormistus tõhu samaks, vähendada halduskoormust, aidata 
võidelda pettuse, organiseeritud kuritegevuse  ja terrorismi vastu, teenida fiskaalhuve, 
kaitsta intellektuaalset omandit ja kultuurip ärandit ning aidata suurendada kaupade 
ohutust ja rahvusvahelise kaubanduse turv alisust ning parandada tervise- ja 
keskkonnakaitset. Seepärast on info- ja side tehnoloogia pakkumine tolli jaoks ülioluline. 
                                                 
1 ELT C […], […], lk […].  
2 ELT C […], […], lk […]. 
3 Euroopa Parlamendi […] arvamus , nõukogu […] ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi […] seisukoht. 
4 Otsuse parandus on avaldatud ELTs L 181, 18.5.2004, lk 25. 
 
ET 10   ET (3) Nõukogu 5. detsembri 2003. aasta resolutsio oniga tolli ja kaubanduse lihtsa ja paberivaba 
töökeskkonna loomise kohta,5 mis järgnes komisjoni teatisele tolli ja kaubandu se lihtsa ja 
paberivaba töökeskkonna kohta,6 kutsutakse komisjoni üles koostama tihedas koostöös 
liikmesriikidega mitmeaastane strateegia kava ühenduse ühtse ja koostalitlusvõimelise 
elektroonilise tollikeskkonna loomiseks. Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrusega 
(EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik,7 mida on muudetud 
määrusega (EÜ) nr 648/2005, nõutakse andmetöötlusmeetodite kasutamist 
ülddeklaratsioonide esitamiseks ja tolliasu tuste vahel andmete vahetamiseks, et 
tollikontroll põhineks automaat sel riskianalüüsisüsteemil. 
(4) Seepärast tuleb sätestada eesmärgid, mis tu leb saavutada tolli ja kaubanduse paberivaba 
keskkonna loomisel, samuti selle tegemiseks  vajalik struktuur, vahendid ja ajakava. 
(5) Komisjon peaks käesolevat otsust rakenda ma tihedas koostöös liikmesriikidega. Seepärast 
tuleb määrata kindlaks asjaomaste poolte vast utus ja ülesanded ning sätestada, kuidas 
jagada kulusid komisjoni ja liikmesriikide vahel.   
(6) Komisjon ja liikmesriigid peaksid jagama  vastutust side- ja teabevahetussüsteemi 
ühenduse ja ühenduseväliste osade puhul vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2003. aasta otsuses nr 253/2003/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse 
tollitegevusega seotud tegevus programm („Toll 2007“),
8 sätestatud põhimõtetele. 
(7) Tagamaks vastavus käesoleval e otsusele ning ühtsus loodavate eri süsteemide vahel, tuleb 
kehtestada järelevalvemehhanism. 
(8) Liikmesriikide ja komisj oni korrapärased aruanded peaksid andma teavet käesoleva 
otsuse rakendamise edusammude kohta. 
(9) Paberivaba keskkonna  saavutamiseks on vaja tihedat koostööd komisjoni, tolliasutuste ja 
ettevõtjate vahel. Selle koostöö hõlbustam iseks peaks tollipoliit ika töörühm tagama 
käesoleva otsuse rakendamiseks vajalike tege vuste kooskõlastamise. Ettevõtjatega tuleks 
konsulteerida nii riigi kui ühenduse tasandil igas kõnealuste tegevuste ettevalmistamise 
etapis. 
(10) Kandidaat- ja läbirääkijarii kidel tuleks lubada nendes tegevustes osaleda, pidades silmas 
ühinemise ettevalmistusi. 
(11) Kuna liikmesriigid ei saa täiel määral sa avutada tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna 
loomise eesmärki, mis oma ulatuse ja mõju tõttu on paremini saavutatav ühenduse 
tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud 
subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte 
                                                 
5 ELT C 305, 5.12.2003, lk 1. 
6 KOM(2003) 452, 24.7.2003. 
7 EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega 
648/2005 (ELT L 117, 4.5.2005, lk 13). 
8 ELT C 36, 12.12.2003, lk 1. 
 
ET 11   ET kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust 
kaugemale, 
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:  
Artikkel 1 
Elektroonilised tollisüsteemid 
Komisjon ja liikmesriigid loovad turvalise, üh tse, koostalitlusvõimelise ja juurdepääsetava 
elektroonilise tollisüsteemi tollideklaratsioonide,  elektrooniliste sertifikaatide, täiendavate 
dokumentide ja muu teabe vahetamiseks. 
Komisjon ja liikmesriigid loovad kõnealuste elektrooniliste tollisüsteemide toimimiseks 
struktuuri ja vahendid. 
Artikkel 2 
Eesmärgid 
 
1. Elektroonilised tollisüsteemid kavandatakse nii, et nad vastaksid järgmistele 
eesmärkidele: 
a) hõlbustavad impordi- ja ekspordimenetlusi; b) vähendavad kooskõ lastamis- ja halduskulusid ning vormistamiseks kuluvat aega; 
c) kooskõlastavad ühise lähenemisviisi kaupa de kontrollile ning aitavad kinni pidada 
ohtlikke ja salakaupu; 
d) tagavad kõigi ühenduse maksude ja tasude nõuetekohase kogumise; 
e) tagavad kiire ja asjakohase teab e rahvusvahelise tarneahela kohta; 
f) tagavad tõrgeteta andmete liikumise eksp ortivate ja importivate riikide vahel, 
võimaldades süsteemi sisestatud andmeid uuesti kasutada. 
Tollisüsteemide integreerimine ja areng on kõnealuste eesmärkidega proportsionaalne. 
2. Lõikes 2 sätestatud eesmärgid saavutat akse vähemalt järgmiste vahendite abil: 
a) ühtlustatud teabevahetus rahvusvahelis elt aktsepteeritud andmemudelite ja 
sõnumite vormide põhjal; 
 
ET 12   ET b) tolliprotseduuride ümbertöötamine eesmärgiga optimeerida nende tõhusust ja 
tulemuslikkust, neid lihtsustada ning vähendada tollialastele õigusaktidele vastamise kulusid; 
c) ettevõtjatele mitmesuguste elektrooniliste tolliteenuste pakkumine, mis võimaldab 
neil samal viisil suhelda mis tahes liikmesriigi tolliga ning mis järgib 
subsidiaarsuspõhimõtet.  
3. Lõike 1 kohaldamisel edendab ühendus elektrooniliste tollisüsteemide 
koostalitlusvõimet ja juurdepääsetavust kolm andate riikide ja seal asuvate ettevõtjate 
tollisüsteemide puhul eesmärgiga luua rahvus vahelisel tasandil paberivaba keskkond, 
kui see on nähtud ette rahvusvaheliste lepingutega. 
Artikkel 3 
Andmevahetus 
 
Ühenduse ja liikmesriikide elektroonilised tollisüsteemid võimaldavad andmete vahetust 
liikmesriikide tolli ja järgmiste isikute vahel:  
a) ettevõtjad;  b) teiste liikmesriikide toll; c) komisjon;  d) muud kaupade rahvusvahelise liikumisega seotud asutused või ametid. 
Artikkel 4 
Süsteemid ja teenused ning ajakava 
1. Lisaks määruses [kood] sätestatud ajakav ale loovad liikmesriigid koostöös komisjoniga 
kolme aasta jooksul pärast käesoleva otsu se avaldamist Euroopa Liidu Teatajas 
järgmised tollisüsteemid: 
a) impordi ja ekspordi tollivormistuse süsteemid, mis võimaldavad tõrgeteta andmete 
liikumist ühest tollisüsteemist teise kogu ühenduses ning millel on ettevõtjate 
jaoks elektroonilised liidesed, mille abil  nad saavad teha kõiki tolliga seotud 
toiminguid, isegi kui on kaasatud mitu liik mesriiki, selle liikmesriigi tolliasutuses, 
kus nad asuvad; 
b) registreerimissüsteem ettevõtjatele, seal hulgas volitatud ettevõtjatele, milles nad 
peavad ainult üks kord registreeruma kõigi tehingute jaoks kõigi ühenduse 
tolliasutustega; 
 
ET 13   ET c) ühised tolliportaalid, mis võimaldavad ettevõtjatel vahetada 
impordi/eksporditehingute jaoks vajalikku teavet kõigis liikmesriikides. 
2. Viie aasta jooksul pärast käesoleva otsuse  avaldamist Euroopa Liidu Teatajas loovad 
liikmesriigid koostöös komisjoniga järgmised teenused: 
a) ühtsete juurdepääsupunktide raamistiku, mis võimaldab ettevõtjatel kasutada 
elektroonilise tollideklaratsiooni esitamiseks ühtset liidest, isegi kui tolliprotseduur 
toimub teises liikmesriigis;  
b) ühtse tariifikeskkonna, mida on võimalik ühendada komisjoni ja liikmesriikide 
importi ja eksporti käsitlevate teiste süsteemidega. 
3. Kuue aasta jooksul pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas loovad 
liikmesriigid koostöös komisjoniga ühtse liidese teenused, mis võimaldavad teabe 
tõrgeteta liikumist ettevõtjate ja tolliasutuste, tolliasutuste ja komisjoni ning tolliasutuste ning teiste asutuste ja ametite vahel, kes on seotud kaupade rahvusvahelise liikumisega, 
ning võimaldavad ettevõtjatel esitada kogu impordi- ja ekspordivormistuse teabe tollile, 
isegi kui seda nõutakse muu kui tollialase õigusakti alusel. 
4. Ühendus ja liikmesriigid arendavad pidevalt lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud süsteeme ja 
teenuseid. 
Artikkel 5 
Osad 
1. Elektroonilised koostalitlusvõimelised to llisüsteemid koosnevad ühendust hõlmavatest 
osadest ja liikmesriiki hõlmavatest osadest. 
2. Elektroonilise tollisüsteemi ühendust hõlmavad osad on järgmised:  
a) süsteemi üldised näitajad; b) ühised tooted ja teenused, sealhulgas vajalikud ühised võrdlussüsteemid tolli- ja 
tolliga seotud teabe jaoks; 
c) ühise teabevõrgu ja ühise sü steemiliidese (CCN/CSI) teenused; 
d) liikmesriikide ja komisjoni kooskõ lastamistegevus ühenduse üldise domeeni 
piires; 
e) komisjoni kooskõlastamistegevus ühendu se välisdomeeni piires, välja arvatud 
riigisiseste nõuete  kohased teenused. 
 
ET 14   ET 3. Elektroonilise tollisüsteemi liikmesriiki hõlmavad osad on järgmised:  
a) riigisisesed näitajad; b) riigisisesed süsteemid, sealhulgas andmebaasid; c) võrguühendus tolliasutuste ja ettevõtjat e, tolliasutuste ning teiste asutuste või 
ametite vahel sama liikmesriigi piires; 
d) tarkvara või seadmed, mida on liikmesriigil vaja süsteemi täielikuks 
rakendamiseks. 
Artikkel 6 
Komisjoni ülesanded 
 
Komisjon tagab järgmise:  
a) arvutisüsteemide ühendust hõlmavate osade loomise, vastavuskatsete, toimimise ja 
toetuse kooskõlastamise; 
b) käesolevas otsuses sätestatud süsteemid e ja teenuste kooskõlastamise e-valitsusega 
seotud teiste asja kohaste projektidega  ühenduse tasandil; 
c) ühenduse ja riigisiseste osade väljatöötamise kooskõlastamise, pidades silmas 
projektide sünkroniseeritud rakendamist; 
d) elektrooniliste tolliteenus te ja ühtse kontrollpunkti teenuste kooskõlastamise 
ühenduse tasandil. 
Artikkel 7 
Liikmesriikide ülesanded 
 
1. Liikmesriigid tagavad järgmist: 
a) arvutisüsteemide liikmesriiki hõlmavate osade loomise, vastavuskatsete, toimimise 
ja toetuse kooskõlastamise; 
b) käesolevas otsuses sätestatud süsteemid e ja teenuste kooskõlastamise e-valitsusega 
seotud teiste asjakohaste proj ektidega liikmesriigi tasandil; 
c) neile antud ülesannete täitmise arti kli 8 lõikes 2 sätestatud mitmeaastase 
strateegiakava kohaselt; 
 
ET 15   ET d) komisjoni korrapärase teavitamise võetud meetmetest, millega tagatakse, et 
asjaomastel ametiasutustel või ettevõtjatel oleks võimalik arvutisüsteeme täielikult 
kasutada; 
e) elektrooniliste tolliteenuste ja ühtse kontrollpunkti teenuste edendamise ja 
rakendamise liikmesriigi tasandil. 
2. Liikmesriigid hindavad artiklile 4 ja artikli 8 lõikes 2 sätestatud mitmeaastasele 
tegevuskavale vastamiseks vajalikke inimress ursse, eelarvet ja tehnilisi vahendeid. 
3. Kui on oht, et liikmesriigi kavandatav meede seoses arvutisüsteemide loomise või 
käitamisega võib kahjustada arvutisüsteemide üldist koostalitlusvõ imet, peab liikmesriik 
saama esmalt komisjoni heakskiidu. 
Artikkel 8 
Rakendamine 
1. Käesoleva otsuse rakendami sel tagab komisjon koostöös  tollipoliitika töörühmaga 
järgmist: 
a) strateegiate, vajalike vahendite ja vä ljatöötamisetappide kindlaksmääramise; 
b) elektroonilise tollisüsteemiga seotud kõi gi tegevuste kooskõlastamise, et teha 
kindlaks, et vahendeid, sh vahendeid, mida juba kasutatakse riigi ja ühenduse 
tasandil, kasutatakse parimal ja kõige tõhusamal viisil; 
c) õiguslike ja rakenduslike aspektide, ko olituse ja IT arengu kooskõlastamise; 
d) kõigi asjaomaste poolte tege vuse rakendamise kooskõlastamise; 
e) kokkulepitud tähtaegade täit mise asjaomaste poolte poolt. 
2. Komisjon koostab koostöös  tollipoliitika töörühmaga mitmeaastase tegevuskava, 
millega jaotakse komisjoni ja liikmesriiki de vahel ülesanded, ning ajakohastab seda. 
Artikkel 9 
Vahendid 
 
1. Elektrooniliste tollisüsteemide loomiseks, kä itamiseks ja arendamiseks vastavalt artiklile 
4 tagab ühendus inimressursi, eelarve ja tehn ilised vahendid, mis on vajalikud ühendust 
hõlmavate osade jaoks. 
 
ET 16   ET 2. Elektrooniliste tollisüsteemide loomiseks, kä itamiseks ja arendamiseks vastavalt artiklile 
4 tagavad liikmesriigid inimressu rsi, eelarve ja tehnilised vahendid, mis on vajalikud 
liikmesriiki hõlmavate osade jaoks. 
Artikkel 10 
Finantssätted 
1. Käesoleva otsuse rakendamisega seotud kulud jagatakse ühenduse ja liikmesriikide 
vahel vastavalt lõigetele 2 ja 3. 
2. Ühendus kannab ühendust hõlmavate osad e kavandamise, omandamise, paigaldamise, 
töö ja hooldusega seotud kulud vastav alt otsuses nr 253/2003/EÜ sätestatud 
programmile „Toll 2007“ ja mis tahes järgevale programmile.  
3. Liikmesriigid kannavad riigisiseste osade ning  valitsusasutustele ja ettevõtjatele vajalike 
liideste loomise ja käitamise kulud.  
4. Liikmesriigid hindavad artiklile 4 ja artikli 8 lõikes 2 sätestatud mitmeaastasele 
tegevuskavale vastamiseks vajalikke inimressu rsse, eelarvet ja tehnilisi vahendeid ning 
teatavad nendest komisjonile. 
5. Liikmesriigid tihendavad koostööd, pidades silmas kulude vähendamist, töötades välja 
kulude jagamise mudeli d ja üldised lahendused. 
Artikkel 11 
Järelevalve 
1. Komisjon astub kõik vajalikud sammud, et kontrollida, kas ühenduse eelarvest 
rahastatavaid meetmeid rakenda takse vastavalt käesolevale ot susele ning kas saavutatud 
tulemused on kooskõlas artikli 2 lõ ikes 1 sätestatud eesmärkidega. 
2. Komisjon jälgib kor rapäraselt koostöös liikmesrii kidega iga liikmesriigi tehtud 
edusamme artiklile 4 vastamise puhul eesmärgiga määrata kindlaks, kas artikli 2 lõikes 2 
sätestatud eesmärgid on saavutatud ning kuidas saab parandada arvutisüsteemide 
rakendamisega seotud tege vuste tulemuslikkust. 
 
ET 17   ET Artikkel 12 
Aruanded 
 
1. Liikmesriigid annavad komisjo nile korrapäraselt aru mitmeaas tase strateegiakava alusel 
iga neile antud ülesande puhul saavutatud edusammudest. Nad teatavad komisjonile nende ülesannete täitmise tulemustest. 
2. Hiljemalt iga aasta 31. detsembril esit avad liikmesriigid iga-aastase arenguaruande 
komisjonile. 
Hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks koos tab komisjon kõnealuste aruannete põhjal 
konsolideeritud aruande ning teeb selle asjaomastele pooltele kättesaadavaks. 
See aruanne võib hõlmata järelevalvekülastu ste ja teiste kontrollide tulemusi ning 
sätestada meetodid ja kriteeriumid, mida kasuta takse, et edaspidi hinnata, mil määral on 
arvutisüsteemid koostalitlusvõimelised ning kuidas nad töötavad. 
Artikkel 13 
Ettevõtjatega konsulteerimine 
Komisjon ja liikmesriigid peavad korrapäraselt nõu ettevõtjatega artiklis 4 nimetatud süsteemide 
ja teenuste ettevalmistamise, väljatöötamise ja kasutuselevõtu kõikidel etappidel. 
Komisjon ja iga liikmesriik loob nõustamisme hhanismi, mille raames kogunevad korrapäraselt 
ettevõtjate esindajad. 
Artikkel 14 
Läbirääkija- ja kandidaatriigid 
Komisjon teavitab riike, kes on tunnustatud kui Euroopa Liiduga ühineda ka vatsevad läbirääkija- 
või kandidaatriigid, artiklis 4 nimetatud sü steemide ja teenuste  ettevalmistamisest, 
väljatöötamisest ja kasutuselevõtust ning võimaldavad neil nendel etappidel osaleda.  
Artikkel 15 
Jõustumine 
Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . 
 
ET 18   ET Artikkel 16 
Adressaadid 
 
Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. 
Brüssel,  
Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel 
 
ET 19   ET FINANTSSELGITUS  
Poliitikavaldkond: 14 Maksukorraldus ja tolliliit  
Meede:  1404 Tollipoliitika  
 
Meetme nimetus:  
Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja n õukogu otsus tolli- ja kaubandusprogrammide 
elektroonilise keskkonna rakendamise kohta 
1. EELARVEREAD  
1.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi 
read (endised- B.A read), sh järgmised rubriigid: 
• 140402 programm „Toll 2007“ 
• 14040X programm „Toll 2013“ 
• 140104X programm „Toll 2013“ – Halduskorralduskulud 
• Programmi „Toll 2013“ lõplik eelarvestruktuur otsustatakse hilisemas järgus. 
1.2. Meetmete kestus ja finantsmõju: 
• Õiguslik alus kehtib 1. juunist 2006 kuni 31. detsembrini 2013. 
• Makseid jätkatakse pärast 31. detsembrit 2013. 
1.3. Eelarve tunnusjooned ( vajadusel lisada lahtreid ): 
Eelarverida Kulu liik Uus EFTA 
osama
ks Taotlejarii
kide 
osamaksud Finantsperspektii
vi rubriik 
14014X Mittekohustu
slik Liigendatud9 JAH EI JAH 1a 
1401040X Mittekohustu
slik Liigendamata
10 
  
JAH EI JAH 1a 
                                                 
9 Liigendatud assigneeringud. 
10 Liigendamata assigneeringud. 
 
ET 20   ET 2. ÜLEVAADE VAHENDITEST  
2.1. Rahalised vahendid 
Ettepaneku tegevuskulud kaetakse aastatek s 2006 ja 2007 otsuse „Toll 2007“ juurde 
kuuluva finantsselgituse alusel. 
Aastateks 2008 kuni 2013 kaetakse tegevuskulud ühenduse programme „Toll 2013“ ja 
„Fiscalis 2013“ käsitleva komisjoni teatise juurde kuuluva finantsselgituse alusel, 
tingimusel et otsus vastu võtta ühenduse tolli tegevuskava („Toll 2013“) heaks kiidetakse. 
2.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest 
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
Kulu liik  Jao nr   2006 2007 2008 2009 2010 Aasta 
2011 ja 
hiljem  Kokku  
Tegevuskulud11 
         
Kulukohustuste 
assigneeringud (KA)  6.1 A  9,669 5,024  18,125  21,625  24,405  79,070  157,918 
Maksete assigneeringud (MA)
  B 2,682 6,482 9,667 15,762 21,461  101,864  157,918 
Võrdlussummasse jäävad halduskulud12 13 
     
Tehniline- ja haldusabi 
(liigendamata assigneeringud)
 6.2.4 C  0 0 0,647  0,647  0,647  1,941  3,882  
VVÕÕRRDDLLUUSSSSUUMMMMAA  KKOOKKKKUU               
Kulukohustuste 
assigneeringud   a+c 9,669 5,024  18,772  22,272  25,052  81,011  161,800
                                                 
11 Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise 14 peatüki 14 01 alla. 
12 Kulud, mis kuuluvad jaotise 14 artikli 14 01 04 alla. 
13 Halduskulude rida eeldusel, et tegevusi on võimalik asjaomase programmi raames pikendada. Eelarve saab 
koostada alles pärast 2006. aastal lõpetatavat asjaomase teema teostatavusuuringut. 
 
ET 21   ET Maksete 
assigneeringud   b+c 2,682 6,482 10,314 16,409 22,108 103,805 161,800
Võrdlussummast välja  jäävad halduskulud14 
   
Personalikulud ja 
nendega seonduvad kulud (liigendamata 
assigneeringud)
 6.2.5 D  1,144 2,112 2,240 2,368 2,368 7,104  17,336  
Võrdlussummast välja 
jäävad halduskulud, v.a 
personalikulud ja nendega 
seonduvad kulud 
(liigendamata 
assigneeringud)  6.2.6 E  0,040 0,687 0,040 0,040 0,040  0,120  0,967  
Meetme soovituslik finantskulu kokku 
 
 2006 2007 2008 2009 2010 Aasta 
2011 ja 
hiljem  Kokku  
Kulukohustuste 
assigneeringud 
KOKKU, sealhulgas personalikulud
 a+c+d
+e 10,853 7,823 21,052 24,680 27,460 88,235 180,103 
Maksete assigneeringud KOKKU, sealhulgas 
personalikulud
 b+c+
d+e 3,866 9,281 12,594 18,817 24,516 111,029 180,103 
Kaasfinantseerimise andmed 
2.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga 
x Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. 
Käesolev otsus on vastavuses komisjoni 2007.–2013. aasta finantsperspektiivide 
ettepanekutega [KOM(2004) 101, 10.2.1004 ja KOM(2004) 487, 14. 7.2004]. Käesoleva 
otsus kuulub alamrubriiki 1a – majanduskasvu ja tööhõivet toetav konkurentsivõime. 
2.1.3. Finantsmõju tuludele 
                                                 
14 Artikli 14 01 alla kuuluvad kulud, mis ei kuulu artiklite 14 01 04 või 14 01 05 alla. 
 
ET 22   ET x Ettepanekul puudub finantsmõju tulude le; tollikorralduse ajakohastamine 
muudab omavahendite kogumise tõhusamaks ja kulud sihipärasemaks. 
2.2. Täistööajale taandatud personal (sealhulgas ametnikud, ajutine- ja välispersonal) – vt 
täpsemat punktist 8.2.1. 
Aastane vajadus  2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
Personali arv kokku 11 26 28 30 30 30 30 30 
3. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID 
3.1. Lühi- või pikaajalises pe rspektiivis täidetav vajadus 
Vt oletatava mõju eelhindamise punkti 2. 
3.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude 
finantsmeetmetega ja võimalik koostoime. 
Vt oletatava mõju eehindamise punkti 2. 
3.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tu lemused ja nendega seonduvad näitajad 
tegevuspõhise juhtimise raames. 
Eesmärgid ja oodatavad tulemused :  
Kavandatud otsust rakendatakse programmi „T oll 2007“ ja sellele järgneva programmi 
„Toll 2013“ raames. Kõnealused programmid to imivad kahel tasandil, ühismeetmete ja 
IT-süsteemide tasandil. Ühismeetmed on ametnikele mõeldud tegevus ühismeetmete 
valdkonnas ning ühise koolitu se valdkonnas ja IT-süs teemide valdkond käsitleb 
üleeuroopalisi võrgustikke.  
Iga-aastase tegevuse eesmärgid ja oodatavad tulemused sätestatakse täpsemalt pidevalt 
ajakohastatavas tegevuskavas. Tulemusi sa ab mõõta programmi „Toll 2007“ ja sellele 
järgnevate programmide tulemuste hindamiseks võetavate meetmete raames. 
Näitajad: 
– teabesüsteemide toimivustasemed; 
3.4. Rakendusmeetod (soovituslik) 
Märkige allpool meetmete rakendamiseks valitud meetod(id).15 
                                                 
15 Kui on märgitud rohkem kui üks meetod, tuleb esitada lisaandmeid käesoleva punkti osas „Asjakohased 
märkused“. 
 
ET 23   ET Vt oletava mõju eelhindamise punkti 6.1. 
4. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE 
4.1. Järelevalvesüsteem 
Kavandatud otsuse raames võetavad meetme te järelevalve (sealhulgas tulemuste 
mõõtmine) toimub programmide „Toll 2007“ ja „Toll 2013“ raames. 
Tolliasutused saadavad komisjonile kõik vajalikud andmed järelevalvearuannete 
võimalikult tõhusaks koostamiseks. 
4.2. Kuidas korraldatakse tulemuste ja mõju järelevalvet ja hindamist? 4.2.1. Eelhindamine 
Vt oletatavate mõjude eelhindamist. 
4.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest sarnastest kogemustest 
õpitu) 
Programmi „Toll 2007“ vahehindamine ei ole veel lõppenud (see on kavandatud 2005. 
aasta lõpuks). Siiski võetakse kõnealuse hindamise elektroonilist tolli käsitlevaid 
tulemusi arvesse elektroonilise tollistrateegia edaspidisel rakendamisel ja neid 
hinnatakse programmi „Toll 2013“ kavandatava hindamise raames. 
4.2.3. Tulevase hindamise tingimused ja sagedus 
Elektroonilise tollistrateegia ettepanekute tulevasi hindamisi rahastatakse programmi 
„Toll 2013“ hindamise vahenditest ja need hindamised viiakse omavahel vastavusse. 
Tulevaste hindamiste tingimused ja sagedus sõltuvad programmi „Toll 2013“ 
hindamistest. 
5. PETTUSEVASTASED MEETMED 
Programmi põhitegevusega seonduvad summad es itatakse enne maksmist tavapäraseks 
kontrollimiseks komisjoni talitustele, võttes arvesse lepingulisi kohustusi ja 
usaldusväärse finants- ja üldjuhtimise põhimõtteid. Pettusevastased meetmed 
(kontrollimised, aruanded jne) on ette nähtud kõikides komisjoni ja toetusesaajate vahel 
sõlmitud lepingutes. 
Eespool loetletud ühismeetmed (vahetused, seminarid, töörühmad jne) rahastatakse 
programmi „Toll 2007“ ja se lle järgnevate programmide ühismeetmete eelarvest. 
Ametnike kulud hüvitatakse järgmiselt: 
Osalevad riigid hüvitavad oma ametnike reisi- ja elamiskulud programmis ettenähtud 
ulatuses. Osalevatele riikidele tehakse eelarveaasta jooksul rakendamise käiku jälgides 
 
ET 24   ET vajalikus ulatuses ettemakseid. Osalevad ri igid peavad esitama üksikasjalikud tõendid 
oma kulude kohta ja hoidma alles kõik dokumendid võimaliku kontrollimise puhuks. Muude riikide ametnike või välisorganisatsioon ide esindajate reisi- ja elamiskulude või 
seminaride organiseerimiseg a seonduvate kulude maksmine toimub otse komisjoni 
talituste kaudu või riikide kaudu, kellel on selleks nõuetekohased volitused. 
Pettusevastased meetmed (kontrollimised, aruanded jne) on ette nähtud igas 
teemakohases lepingus. 
Et tagada vastavus programmi haldamise finantseeskirjadele, viivad komisjoni 
finantstalitused läbi kontrollkülastusi liikmesriikidesse. 
 
ET 25   6. ANDMED VAHENDITE KOHTA  
6.1. Ettepaneku eesmärkidega seonduvad finantskulud 
Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
Aasta n  Aasta n+1  Aasta n+2  Aasta n+3  Aasta n+4  Aasta n+5 ja 
hiljem KOKKU  (Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused)
 Väljundi liik Keskmine kulu
 Väljundite 
arv Kulu
d 
kokk
u Väljun
dite 
arv Kulu
d 
kokk
u Väljun
dite 
arv Kulud 
kokku Väljundite 
arv Kulud 
kokku Väljundite 
arv Kulud 
kokku Väljundite 
arv Kulud 
kokku Väljundite 
arv Kulud 
kokku 
TEGEVUSEESMÄRK NR 1 
[1] elektrooniline toll                                  
Meede 1:Ühismeetmed.                                  
 - Ühismeetmed        0,481   0,974   1,125   1,125   1,155   3,495   8,355 
TEGEVUSEESMÄRK NR 1 
[1] Elektrooniline toll                                  
Meede 2: Elektrooniline toll                                  
Väljund 1  IT leping      6,938   1,800   9,000   11,250   13,500   44,625   87,113 
Meede 3: Tolli turvalisuse küsimused IT                                
Väljund 1  IT             5,000   6,000   6,500   21,200   38,700 
Meede 4: Ühine 
teabevõrk/ühine 
süsteemiliides                                  
Väljund 1  IT leping      2,250   2,250   3,000   3,250   3,250   9,750   23,750 
TEGEVUSEESMÄRK nr n1                                 
n eesmärk kokku                                  
KULUD KOKKU        9,669   5,024   18,125   21,625   24,405   79,070   157,918 
 
ET 26   ET Muud IT-meetmed, mida tolli valdkonnas rakendatakse, rahastatakse „Toll 2013“ 
eelarvest vastavalt komisjon i teatisele nõukogule ja  Euroopa Parlamendile.16 Kõnealuste 
meetmetega rahastatakse selliseid IT-süste eme nagu tollitariifisüsteemid, NCT-süsteem 
(arvutipõhine transiidisüsteem), tu rvatud andmesidevõrk CCN/CSI (ühine 
teabevõrk/ühine süsteemil iides) jne niivõrd, kui need on asjaga seotud.  
Tabelis 6.1 turvatud andmesidevõrgule CCN/CS I määratud kulud koos  finantskuludega 
on lisasummad, mida on vaja turvatud andm esidevõrgu kohandamiseks elektroonilise 
tolli tarbeks (suure hulga andmete intensiivne kasutamine, andmekaitse, suurenenud suhtlemine liikmesriikide portaalide ka udu, suurenenud vajadus üksikasjaliku 
korraldusteabe järele jne). 
6.2. Halduskulud 
Inimressurssidele ja haldusele kuluva te vahendite vajadused kaetakse 
assigneeringutest, mis on eraldatud korra ldavale peadirektoraadile iga-aastase 
jaotusmenetluse raames. Ametikohtade jaotam isel tuleks arvesse võtta ametikohtade 
lõplikku ümberjaotamist uute finantsperspektiivide raames. 
6.2.1. Personali arv ja liik 
Ametikoha 
liigid  Personal, kes tuleb määrata meetme hald amiseks olemasolevaid ja/või täiendavaid 
vahendeid kasutades ( täistööajale taandatud ametikohtade arv ) 
  
Aasta 2006 Aasta 2007 Aasta 2008 Aasta 2009 Aasta 2010 Aastad 
2011 - 2013 
A*/AD 5 8 8 8 8 8 Ametnikud 
või 
ajutised töötajad
17 
(14 01 01) B*, 
C*/AST 5 8 8 8 8 8 
Artikli 14 01 02 
kohaselt rahastatud 
personal18 1 6 8 10 10 10 
Artikli 14 01 04/05 
kohaselt rahastatud muu personal
19  0 4 4 4 4 4 
KOKKU  11 26 28 30 30 30 
 
6.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus 
                                                 
16 KOM(2005) 111. 
17 Võrdlussummast VÄLJA jäävad kulud. 
18 Võrdlussummast VÄLJA jäävad kulud. 
19 Võrdlussummasse jäävad kulud. 
 
ET 27   ET Elektroonilise tolli õiguslikud ja me netluslikud toimingud suunatakse 
peadirektoraadi TAXUD tollipoliitikaga te gelevatele pädevatele osakondadele. 
Elektroonilise tolli IT-toimingud s uunatakse infotehnoloogia osakonda 
(olemasolevale NCT-süsteemi üksusele, tariif ide üksusele ja selleks ette nähtud ajal 
asjaomasele tegevusrühmale). Kõnealus eid üksusi tuleb pidevalt täiendada. 
Komisjoni koolitus-, teabe- ja suhtlust oimingud suunatakse pädevale osakonnale. 
Täiendav personal korraldab ja kontrollib ühenduse ohusüsteemi ja töötab eelkõige 
välja ühenduse seisukoha (sealhulgas vast avates erivaldkondades), teostab süsteemi 
järelevalvet ja hindamist ning tagab koostöö teiste peadirektoraatidega. 
Personali on vaja suurendada, et tulla toime praegu kavandatud viie põhilise uue 
projektiga ning samaaegselt säilitada ja te gevuses hoida olemasolevaid süsteeme ja 
teha töömahukaid nõuetekohaseid kooskõlasta misi. Käesoleva meetmega kaetakse ka 
uue õigusliku alusega seotud  ühised koolitusvajadused  ning ettevõtjate ühised 
koolitusvajadused. Koolitus viiakse enamjao lt läbi e-õppe meetode id ja vahendeid 
kasutades. Vastavalt komisjoni kommuni katsioonistrateegiale on asjaomaste 
vahendite taotluses ette nähtud ka laia ulatuslik kommunikats ioonialane tegevus. 
Elektroonilist tolli rakendatakse kooskõlas  parimate praktilis te meetodite ja 
kogemustega, mis on saadud hiljutisest ül eeuroopalisest tolli- ja maksusüsteemide 
rakendamisest, mis toimivad nüüdseks täiel määral. 
Eelnõu koostamine ja õiguslikud arut elud nõuete küsimuses nõuavad samuti 
ametikohtade arvu suurendamist.  
Kokku on ametikohti juurde vaja järgmiselt: 
 2006 2007 2008 2009 
* 2 3 0 0 
B* /C* 3 3 0 0 
Riikliku
d eksperdid 0 5 3 2 
Eksperdi
d 0 4 0 0 
6.2.3. Personali allikad (kohustuslik) 
x Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks 
praegu ette nähtud: 5 prae gu selleks tegevuseks eralda tud ametikohta säilivad 
x Ametikohad, mis on aastase poliitilise strateegia/ esialg se eelarveprojekti 
rakendamise raames 2006. aastaks eelnev alt ette nähtud: 5 uut ametikohta.  
x Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva  aastase poliitilise st rateegia/ esialgse 
eelarveprojekti menetlemise käigus: 6 ametikohta 
 
ET 28   ET x Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades haldustalituses 
ümber paigutada (sisesed ümberpai gutused): 2 ameti kohta 2006. aastal 
 Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kui d ei ole kõnealuse aasta poliitilise 
strateegia/ esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud  
6.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud ( 14 01 04/05 – Halduskorralduskulud)  
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
Eelarverida 
(number ja 
nimetus)  2006 2007 2008 2009 2010 Aasta 2011 
ja hiljem  KOKKU  
1. Tehniline ja haldusabi(sealhul
gas sellega 
seonduvad 
personalikulud )
        
 Täitevasutused20 
 täideta
kse 
hiljem  täideta
kse 
hiljem  täidet
akse 
hilje
mtäidetaks
e hiljemtäidetaks
e hiljemtäidetakse 
hiljem  täidetakse hiljem
Muu tehniline ja haldusabi
        
- intra muros  0 0 0,647 0,647 0,647 1,941 3,882 
- extra muros  - - - - - - - 
Tehniline ja 
haldusabi kokku  0 0 0,647 0,647 0,647 1,941 3,882 
6.2.5. Võrdlussummast välja  jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud 
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 
Personali liik  2006 2007 2008 2009 2010 Aasta 2011 
ja hiljem  KOKKU  
Ametnikud ja ajutised 
töötajad (14 01 01)  1,080 1,728 1,728 1,728 1,728 5,184 13,176 
Artikli 14 01 02 
kohaselt rahastatud 
muu personal (abiteenistujad, riikide 
lähetatud eksperdid, 
lepingulised töötajad jne) 
(täpsustage 
eelarverida)
 0,064 0,384 0,512 0,640 0,640 1,920 4,160 
(Võrdlussummast 
VÄLJA jäävad) 
personalikulud ja 
nendega seonduvad 
kulud kokku  1,144 2,112 2,240 2,368 2,368 7,104 17,336 
Arvestus- Ametnikud ja ajutised töötajad  
Vajaduse korral tuleb viidata punktile 6.2.1  
108,000 eurot aastas ametniku /ajutise personali kohta 
                                                 
20 Viidata asjaomas(t)e täidesaatva(te) as utus(t)e konkreetsele finantsselgitusele. 
 
ET 29   ET Arvestus– Personal ,keda rahastatak se artikli 14 01 02 alusel  
Vajaduse korral tuleb viidata punktile 6.2.1 
64,000 eurot aastas personalile, keda ra hastatakse artikli 14 01 02 alusel 
Arvestus- artikli 14 01 04/05 kohaselt rahastatud personal 
Vajaduse korral tuleb viidata punktile 6.2.1 
161,700 eurot aastas personalile, keda rahastatakse  artiklile 14 01 04/05 ja 14 01 02 01 alusel 
6.2.6 Võrdlussummast välja  jäävad halduskulud 
miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma )
 2006 2007 2008 2009 2010 2011-
2013 KOKKU  
14 01 02 11 01 – 
Lähetused  0.040 0,040 0,040 0,040 0,040 0,120 0,320 
14 01 02 11 02 – 
Koosolekud ja 
konverentsid  täidetakse 
hiljem  täidetakse hiljem
 täidetakse hiljem
 täidetakse hiljem
 täidetakse hiljem
 täidetakse hiljem
 täidetakse hiljem
 
14 01 02 11 03 – 
Komiteed21 
 täidetakse 
hiljem  täidetakse hiljem
 täidetakse hiljem
 täidetakse hiljem
 täidetakse hiljem
 täidetakse hiljem
 täidetakse hiljem
 
14 01 02 11 04 – 
Uuringud ja 
konsultatsioonid         
14 01 02 11 05 - 
Infosüsteemid         
2. Muud 
halduskulud 
kokku (14 01 02 11)
 0,040 0,040 0,040 0,040 0,040 0,120 0,320 
3. Muud 
haldusliku 
iseloomuga 
kulud (14 01 02 
01) 0 0,647 0 0 0 0 0,647 
Võrdlussummast 
VÄLJA jäävad 
halduskulud 
lisaks personali ja sellega 
seonduvatele 
kuludele
 0,040 0,687 0,040 0,040 0,040 0,120 0,967 
Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad halduskulud 
1,000 eurot lähetuse kohta 
                                                 
21 Märkida komitee liik ja rühm, kuhu see kuulub.