SELETUSKIRI

Vastavalt 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (edaspidi „käibemaksudirektiiv“) artikli 395 lõikele 1 võib nõukogu ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal anda igale liikmesriigile loa võtta erimeetmeid kõnealuse direktiivi sätetest erandite tegemiseks, et lihtsustada käibemaksu kogumist või hoida ära teatavat liiki maksudest kõrvalehoidmist või maksustamise vältimist.

Komisjonis 4. detsembril 2019. aastal registreeritud kirjaga taotles Itaalia Vabariik luba jätkuvalt kohaldada erandit käibemaksudirektiivi artiklitest 206 ja 226 seoses riigiasutustele tarnitava kauba ja osutatavate teenuste eest käibemaksu tasumisega ja arveldamise nõuetega. Taotlus hõlmas nõukogu rakendusotsusega (EL) 2017/784 kehtestatud erandi (mida kohaldati ka riigi ja kohaliku omavalitsuse kontrollitavatele äriühingutele ning börsiettevõtetele tarnitava kauba ja osutatavate teenuste suhtes) kohaldamisala vähendamist.

Komisjonis 27. märtsil 2020 registreeritud kirjas muutis Itaalia siiski oma taotlust, paludes, et loa kohaldamisala jääks samaks kui loal, mis anti nõukogu rakendusotsusega (EL) 2017/784, ning taotles erandit käibemaksudirektiivi artiklitest 206 ja 226 riigiasutustele, riigi ja kohaliku omavalitsuse kontrollitavatele äriühingutele ning börsiettevõtetele tarnitava kauba ja osutatavate teenuste suhtes. Vastavalt käibemaksudirektiivi artikli 395 lõikele 2 teavitas komisjon 5. mai 2020. aasta kirjaga teisi liikmesriike Itaalia Vabariigi taotlusest. 6. mai 2020. aasta kirjas teatas komisjon Itaalia Vabariigile, et tal on olemas kogu teave, mida on vaja taotluse hindamiseks.

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Pärast seda, kui Itaalia oli kasutusele võtnud statistikal põhineva kontrollisüsteemi, leidis ta, et riigiasutustele tarnitava kauba ja osutatavate teenuste puhul esineb palju käibemaksupettusi. Sellise tegevuse lõpetamiseks taotles Itaalia 2014. aastal, et riigiasutustele tarnitava kauba või osutatavate teenuste eest tasumisele kuuluvat käibemaksu ei makstaks kaubatarnijale või teenuseosutajale, vaid kantaks maksuameti eraldiseisvale ja kinnisele pangakontole. Seda mehhanismi nimetatakse tavaliselt jagatud maksmiseks, kuna makse, mille klient tavajuhul kannab täielikult üle tarnijale (tasu tarne eest koos käibemaksuga), jaguneb järgmisteks osadeks: i) ühelt poolt tasu, mis makstakse kaupade tarnijale või teenuste osutajale; ning ii) tasumisele kuuluv käibemaks, mis makstakse maksuhalduri kinnisele pangakontole.

Luba erandi kohaldamiseks anti nõukogu rakendusotsusega (EL) 2015/1401 kuni 31. detsembrini 2017. Sellega anti Itaaliale luba kohaldada erandit käibemaksudirektiivi artiklist 206 seoses käibemaksu tasumisega ning käibemaksudirektiivi artiklist 226 seoses arveldamise nõuetega.

Itaalia taotles erandit piiratud ajavahemikuks, mille jooksul töötada välja ja rakendada asjakohane kontrollisüsteem ning saada täit kasu elektrooniliste arvete andmetest. Kui rakendatakse ellu elektrooniliste arvete esitamise kohustus riigiasutustele tarnitava kauba või osutatavate teenuste eest, siis on võimalik reaalajas kontrollida üksikuid tehinguid ning riigiasutuste ostudelt tasumisele kuuluva käibemaksu täpseid summasid ning nõnda peaks Itaalial olema võimalik asjaomast sektorit tavapäraste kontrollimeetoditega kontrollida, ilma et oleks vaja teha käibemaksudirektiivist erandeid, et kohaldada jagatud maksmise meedet.

Vastavalt Itaalia poolt esitatud teabele andis riigiasutustele tarnitava kauba või osutatavate teenuste eest elektrooniliste arvete esitamise kehtestamine maksuametile palju teavet arvete liikumise kohta, võimaldades kontrollida tehinguid ning nendega seotud käibemaksusummasid. Kuid tõhusa kontrollisüsteemi teine element – kohustus edastada maksuametile kõikide väljastatud ja saadud arvete andmed – kehtestati alles alates 1. jaanuarist 2017. aastal. Meetme tõhususe saavutamiseks ning maksumaksjate maksukuulekuse parandamiseks oli tarvis rohkem aega. Sellest tulenevalt taotles Itaalia, et erandit käibemaksudirektiivi artiklitest 206 ja 226, mis käsitlevad tarneid riigiasutustele, pikendataks.

Lisaks avastas Itaalia maksudest kõrvalehoidmise sektoris, mis tarnib kaupa ja osutab teenuseid riigi kontrollitavatele äriühingutele ja väikesele, 40-liikmelisele börsiettevõtete rühmale. Selleks, et võidelda niisuguse maksudest kõrvalehoidmisega ning vältida edasist käibemaksukahju riigi maksutuludele, taotles Itaalia, et erandit käibemaksudirektiivi artiklitest 206 ja 226 kohaldataks ka ülalmainitud äriühingutele tarnitava kauba ja osutatavate teenuste suhtes, kuna Itaalia peab neid äriühinguid riigiasutustega võrreldes samavõrd usaldusväärseteks. Tegemist on riigi ja kohaliku omavalitsuse kontrollitavate äriühingutega ning umbes 40 börsiettevõttest koosneva rühmaga, kokku ligikaudu 2 400 äriühinguga. Itaalia lootis käibemaksu eraldi maksmise meetme laiendamisega nimetatud äriühingutele vältida maksudest kõrvalehoidmist ja käibemaksu tasumata jätmist neile äriühingutele kaubatarnijate ja teenuseosutajate poolt ning sellest tulenevat käibemaksutulude kasvu.

Erandi laiendatud kohaldamisala pikendamiseks anti luba nõukogu rakendusotsusega (EL) 2017/784 kuni 30. juunini 2020.

2018. aasta oktoobris esitas Itaalia aruande vastavalt nõukogu rakendusotsuse (EL) 2017/784 artikli 3 teisele lõigule. Aruande kohaselt suurendas käibemaksu jagatud maksmise meetme kehtestamine Itaalias käibemaksutulusid ning kasv oli meetme kehtestamise ajal tehtud prognoosidest suurem. Lisaks märgiti aruandes, et jagatud maksmise kohaldamisalasse kuuluvate äriühingute tarnijate käibemaksukrediidi suurenemist, mis tuleneb meetme rakendamisest, on lihtne kontrollida ja hallata ning et käibemaksu tagastamise olukord ei ole halvenenud.

Jagatud maksmise mehhanism on osa meetmepaketist, mille Itaalia on kehtestanud maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidmise vastu võitlemiseks. Kõnealune meetmepakett hõlmab muu hulgas elektroonilisi arveid ja päevatasusid käsitlevate andmete elektroonilist edastamist. Elektroonilised arved võeti teatavate sektorite puhul kasutusele alates 1. juulist 2018 ja üldisel kujul alates 1. jaanuarist 2019. Kõnealuse kohustuse kohaldamiseks anti luba nõukogu rakendusotsusega (EL) 2018/593. Päevatasusid käsitlevate andmete elektroonilise edastamise puhul nõutakse, et jaemüügi ja muu sarnase tegevusega (mis ei hõlma arvete esitamise kohustust) tegelevad maksumaksjad säilitaksid päevatasusid käsitlevad andmed elektrooniliselt ja edastaksid need elektrooniliselt asutusele Agenzia delle Entrate. Viimati nimetatud kohustus jõustus 1. jaanuaril 2020 ja maksukohustuslaste puhul, kelle käive ületab 400 000 eurot, 1. juulil 2019. See meetmepakett on asendanud muud kontrollimeetmed ning võimaldab Itaalia maksuametil viia läbi ristkontrolli ettevõtjate poolt deklareeritud erinevate tehingute suhtes ning jälgida käibemaksusummade tasumist. Viimaste seadusandlike muudatustega kehtestati kohustus teha käibemaksu tehinguid käsitlevad andmed, mis tulenevad elektroonilistelt arvetelt, piiriülestelt tehingutelt ja elektroonilistelt tasudelt, viivitamata maksumaksjatele kättesaadavaks, et lihtsustada nõuete täitmist. Selle tulemusena on käibedeklaratsioonid Agenzia delle Entrate poolt eeltäidetud ja koostatakse korrapärased käibemaksuteated, mida maksumaksjad saavad aktsepteerida või täiendada. Eespool nimetatud otsuse (EL) 2017/784 põhjenduse 7 kohaselt ei oleks pärast selle süsteemi täielikku rakendamist enam vaja teha täiendavat erandit direktiivist 2006/112/EÜ, et kohaldada jagatud maksmise meedet.

Itaalia ametiasutuste sõnul ei oleks praegu siiski otstarbekas jagatud maksmise meedet täielikult tühistada. Nende hinnangul lühendavad pettusevastase paketi kaudu rakendatud meetmed aega, mis maksuhalduril kulub võimalikust maksudest kõrvalehoidmise või pettuse juhtumist teadasaamiseks, kolmele kuule, võrreldes algselt vajaliku 18 kuuga. Jagatud maksmise puudumisel võib aga maksupetturitelt või maksudest kõrvalehoidjatelt maksu sissenõudmine pärast kontrolli teostamist osutuda võimatuks, kui nad on maksejõuetud. Jagatud maksmise mehhanism kui eelkontrolli meede tagab palju suurema tõhususe.

Komisjon on endiselt seisukohal, et Itaalia kavandatud pettusevastaste meetmete paketi täielik rakendamine peaks kaotama vajaduse täiendavate erandite järele käibemaksudirektiivist, et kohaldada jagatud maksmist. Siiski on veel vara hinnata nende meetmete tõhusust, kuna neid hakati rakendama hiljuti. Üldine kohustuslik e-arveldamine jõustus alles 1. jaanuaril 2019 ning päevatasusid käsitlevate andmete elektrooniline edastamine rakendati täielikult 1. jaanuaril 2020. Seetõttu ei ole võimalik neid meetmeid ja nende mõju käibemaksupettuste avastamisele ja maksu kogumisele põhjalikult hinnata. Seega, kuna pettusevastast paketti ei ole täielikult rakendatud, on mõistlik pikendada meetme kehtivusaega, kuna selle kaotamine võib avaldada märkimisväärset negatiivset mõju maksudest kõrvalehoidmise vastasele võitlusele ja käibemaksu kogumisele meetme kohaldamisalasse kuuluvates sektorites. Kui meedet ei pikendata, peaksid jagatud maksmise mehhanismi kohaldavad äriühingud muutma oma arvete esitamise süsteeme, et muudatusi arvesse võtta. Maksuamet peaks oma süsteemides tegema sarnaseid kohandusi. COVID-19 puhangu põhjustatud raskuste tõttu, mis on Itaalias esinenud, ei tundu asjakohane nõuda ettevõtjatelt ja maksuametilt praegu selliste muudatuste tegemist.

Jagatud maksmise üks tagajärgi on asjaolu, et kaubatarnijad või teenuseosutajad, kes on maksukohustuslased, ei saa sisendkäibemaksu maha arvata oma tarnitud kauba või osutatud teenuste eest saadud käibemaksust. Nad võivad pidevalt olla krediidipositsioonis ja peavad maksuametilt taotlema selle käibemaksu tagastamist. Teisalt aga võimaldab Itaalia teatud tingimustel nendel kaubatarnijatel ja teenuseosutajatel klientidelt saamata jäänud käibemaksu tasaarveldada teiste Itaalias tasumisele kuuluvate maksudega, leevendades nõnda rahavooprobleemi, mis võiks muidu tekkida ettevõtjatel, kes on kohustatud Itaalias makse maksma.

Itaalia esitatud teabe kohaselt on tagasimaksemenetlust kiirendatud. Tagasimaksetaotlused vaadatakse läbi keskmiselt 67 päeva jooksul ja tegeliku makse tegemise keskmine aeg on 7 päeva. Jagatud maksmise meetme kehtestamise ajal nähti ette, et maksukohustuslastel, kes teevad jagatud maksmise skeemiga hõlmatud tehinguid sellistest tehingutest tuleneva krediidi piires, on õigus saada asjakohast käibemaksukrediiti eelisjärjekorras. See tava tähendab, et jagatud maksmise mehhanismiga seotud tagasimaksetaotlusi menetletakse võrreldes mitteprioriteetsete tagasimaksetega nii eeluurimise kui ka tasumisele kuuluvate summade maksmise ajal eelisjärjekorras.

Itaalia esitatud taotlus, mis registreeriti komisjonis 4. detsembril 2019, tähendas kehtiva erandmeetme kohaldamisala vähendamist, kuna taotleti luba jätkata erandi tegemist käibemaksudirektiivi artiklitest 206 ja 226 üksnes seoses käibemaksu tasumise ja arvete esitamise nõuetega riigiasutustele tarnitud kaupade ja osutatud teenuste puhul. Komisjonis 27. märtsil 2020 registreeritud kirjas muutis Itaalia siiski oma taotlust, paludes, et loa kohaldamisala jääks samaks kui loal, mis anti nõukogu rakendusotsusega (EL) 2017/784, ning taotles seetõttu erandi kohaldamist käibemaksudirektiivi artiklitest 206 ja 226 ka riigiasutustele, riigi ja kohaliku omavalitsuse kontrollitavatele äriühingutele ning börsiettevõtetele tarnitava kauba ja osutatavate teenuste suhtes.