Ühendkuningriigi kokkuleppes ja sektorileppes osalemise kinnitamiseks on vaja muuta kokkuleppe punkti 3 ja sektorileppe punkti 3, st sätteid, milles on loetletud osalised.

Sektorileppel on kümme osalist (edaspidi „sektorileppe osalised“) ja sektorileppe osalised on enamjaolt samad, mis kokkuleppel. Ainsad erinevused on selles, et Brasiilia on sektorileppe osaline (kuid mitte kokkuleppe osaline), Türgi aga ei osale sektorileppes (kuid on kokkuleppe osaline).

Euroopa Liit – mitte liikmesriigid – osaleb nii kokkuleppes kui ka sektorileppes ning mõlemad on ühenduse õigustikku üle võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrusega (EL) nr 1233/2011. Seega on kokkulepe ja sektorilepe liidu õiguse kohaselt õiguslikult siduvad.

Sektorilepe moodustab kokkuleppe III lisa ja selle eesmärk on sätestada raamistik sellise riiklikult toetatava ekspordikrediidi ennustatavaks, järjepidevaks ja läbipaistvaks kasutamiseks, mis on ette nähtud õhusõidukite ja nendega seotud, sektorileppe punkti 4 alapunktis a määratletud kaupade ja teenuste müügiks või liisimiseks. Seega on ka sektorileppe eesmärk edendada võrdseid tingimusi lennundussektori ekspordis ning kaotada riikliku toetusega seotud subsiidiumid ja kaubandusmoonutused. Sektorilepe jõustus 1. veebruaril 2011.

Kokkulepe on suuline kokkulepe, mille eesmärk on luua raamistik riiklikult toetatava ekspordikrediidi korrakohaseks kasutamiseks. Tegelikkuses tähendab see, et luuakse võrdsed võimalused (mille puhul konkurents põhineb eksporditavate kaupade hinnal ja kvaliteedil, mitte soodsaimatel finantseerimistingimustel) ning samas püütakse kõrvaldada riiklikult toetatava ekspordikrediidiga (edaspidi „riiklik toetus“) seotud subsiidiumid ja kaubanduse moonutamine. Kokkulepe jõustus 1978. aasta aprillis ja on tähtajatu.

Eespool toodut arvesse võttes on asjakohane määrata kindlaks liidu seisukoht, mis võetakse kokkuleppega loodud organis liidu nimel, võttes arvesse, et otsus on liidule siduv ja mõjutab liidu õigust vastavalt määruse (EL) nr 1233/2011 artiklile 1, milles on sätestatud: „Suuniseid, mis sisalduvad riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppes, kohaldatakse liidus. Kokkuleppe tekst on esitatud käesoleva määruse lisana.“

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Kavandatavad õigusaktid võimaldaksid Ühendkuningriigil saada kokkuleppe ja sektorileppe osaliseks.

Eesistuja 29. jaanuari 2021. aasta teade on järgmine: „Ühendkuningriik oli üks esimesi riike, kes osales 1970. aastatel riiklikult toetatava ekspordikrediidi finantsdistsipliini kehtestamises, ning on sellest ajast alates pakkunud märkimisväärselt nii standardset ekspordikrediiti kui ka ekspordikrediiti õhusõidukitele. Samuti on ta ekspordikrediidi ja krediidigarantii töörühma aktiivne liige. Seetõttu oleks loogiline ja mõlemale poolele kasulik, kui Ühendkuningriik oleks jätkuvalt osaline. Loodan, et osalised toetavad seda taotust.“ Eeldatavasti toetavad kõik kokkuleppe ja sektorileppe osalised Ühendkuningriigi taotlust.

Liidu huvides on, et Ühendkuningriik osaleks nii kokkuleppes kui ka sektorileppes. Mõlema leppega luuakse raamistik riiklikult toetatava ekspordikrediidi korrapäraseks ja läbipaistvaks kasutamiseks nende vastavates kohaldamisvaldkondades ning püütakse edendada võrdseid tingimusi riiklikult toetatava ekspordikrediidi jaoks. Viimastel aastatel on Ühendkuningriik hakanud üha aktiivsemalt osalema riikliku toetuse andmises. 2018. aastal andis UK Export Finance (UKEF, Ühendkuningriigi valitsuse ekspordikrediidi toetamise osakond) riiklikku toetust vähem kui 2 miljardi euro ulatuses. 2019. aastal oli see summa juba ligikaudu 5,5 miljardit eurot. Kokkuleppe ja sektorileppe osalisena peaks Ühendkuningriik järgima nende eeskirju.

Lisaks on seoses õhusõidukite sektorileppega oluline meeles pidada Ühendkuningriigi jätkuvat osalust Airbusis. Riikliku ekspordikrediidi reguleerimine õhusõidukite tootmise sektoris on seega seotud ELi liikmesriikide ja Ühendkuningriigi ühiste huvidega.

Võttes arvesse, et kavandatava otsuse eesmärk on tagada ELi eksporditööstusele võrdsed võimalused ning võtta nõuetekohaselt arvesse ELi ja Ühendkuningriigi konkreetsete majandushuvide ühtlustamist õhusõidukite tootmise sektoris, peaks liidu nimel võetav seisukoht väljendama nõusolekut, et Ühendkuningriigist saab kokkuleppe ja sektorileppe osaline.

4.Õiguslik alus

3.1.Menetlusõiguslik alus

3.1.1.Põhimõtted

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud kord, mille alusel võetakse vastu otsused, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Nende hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

3.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Need kaks akti, mille kokkuleppe ja sektorileppe osalised peavad vastu võtma (et otsustada Ühendkuningriigi taotluste üle saada kokkuleppe ja sektorileppe osaliseks), on õigusliku toimega aktid. Kavandatavatel õigusaktidel on õiguslik toime vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrusele (EL) nr 1233/2011 (mis käsitleb riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste rakendamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2001/76/EÜ ja 2001/77/EÜ) artiklile 1, milles on sätestatud: „Suuniseid, mis sisalduvad riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppes, kohaldatakse liidus. Kokkuleppe tekst on esitatud käesoleva määruse lisana.“

Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

3.2.Materiaalõiguslik alus

3.2.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse.

3.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Kavandatavate õigusaktide peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga. Seepärast on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 207.