Liibanoni ja ELi partnerluse prioriteetide raamistik

Liibanon on võtnud juhtrolli Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise teemalistes aruteludes ja konsultatsioonides teemal. Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise Beiruti konverentsil esitatud Araabia riikide kirjalik seisukoht oli oluline dokument, mis aitas kaasa Euroopa naabruspoliitika uuendamisele viinud konsultatsiooniprotsessile. Üldjoontes põhinevad prioriteedid Liibanoni osalemisel Euroopa naabruspoliitika läbivaatamises ja moodustavad raamistiku poliitilise osaluse ning lühiajaliste ja keskpika perioodi sekkumiste jaoks, mille aluseks on Liibanoni valitsuse kindlaks määratud prioriteedid. Peale selle seisavad Liibanoni ja ELi kui partnerite ees täna rohkem kui eales pikaleveninud kriisidest tulenevad vahetud probleemid. Need probleemid nõuavad, et eespool nimetatud raamistik võtaks arvesse erandlikke asjaolusid piirkonnas ja nende mõju Liibanonile.

EL ja Liibanon on seisukohal, et nende partnerlus on jagatud väärtuste kehastus ja vastastikuste huvide tunnustamine. Jagatud väärtusteks on siinjuures asjakohases rahvusvahelises, piirkondlikus ja riiklikus õiguses sätestatud inimõigused ja põhivabadused. Demokraatlike põhimõtete ja põhiliste inimõiguste austamine on ELi ja Liibanoni suhete oluline osa. Jagatud eesmärgiks on ühine rahu, heaolu ja stabiilsuse ala, milleks on vaja koostööd, eelkõige ühise vastutuse, diferentseerimise ja laiendatud partnerluse kaudu, ajendatuna sellest, kui oluline on säilitada Liibanoni roll mõõdukuse eeskujuna kogu piirkonna jaoks, ning võttes arvesse tema elava erasektori ja dünaamilise kodanikuühiskonna olulist rolli.

Tegeledes kõige kiireloomulisemate küsimustega, sh rände ja terrorismiga, jätkavad Liibanon ja EL püüdlemist oma pikaajalise partnerluse tuumeesmärkide poole, milleks on jõupingutused Liibanoni ja kogu piirkonna jätkusuutliku stabiilsuse nimel, mille juures EL teeb Liibanoni ametiasutustega aktiivset koostööd ja peab dialoogi kõigi erakondadega, säilitades majanduskasvu tugevate riiklike institutsioonide loomise ja Liibanoni majanduse elavdamise kaudu ning võimendades Liibanoni erasektori ja kodanikuühiskonna potentsiaali. Kõigis allpool kokkulepitud prioriteetsetes valdkondades vajavad mõned probleemid kohest tähelepanu, samal ajal, kui teised sammud vajavad piisavat ettevalmistust, et neid keskpikas perioodis edukalt rakendada.

ELi – Liibanoni assotsiatsiooninõukogu kiidab selle uuendatud partnerluse heaks kui uute, kohandatud kahepoolsete suhete paradigma, mis hõlmab uut taset poliitilises dialoogis. Vahetult assotsiatsiooninõukogu istungjärgu järgne periood on kohustuste elluviimisel otsustav, see nõuab mõlemalt osapoolelt partnerluse prioriteetide ja neile lisatud kokkuleppe tulemuslikku rakendamist. Partnerluse prioriteetide vahekokkuvõtte raames neid vajaduse korral muudetakse ja kohandatakse. Selle uuendatud partnerluse edu mõõdetakse sellega, millises ulatuses see reageerib Liibanoni ja ELi vajadustele. Käesolevas dokumendis ja selle lisas kirjeldatud prioriteedid ja kohustused ei ole ammendavad ning EL on valmis tegema Liibanoni toetuseks piirkonna kolmandatele riikidele suunatud algatusi.

Tervikliku lähenemisviisiga humanitaarkriisi vastu

Liibanonil on olnud alates 2011. aastast enneolematu koormus Süüriast massiliselt tema territooriumile saabuva pagulasvoo tõttu. Praegu viibib Liibanonis hinnanguliselt 1,5 miljonit süürlast ja umbes 0,5 miljonit palestiinlast, mis teeb Liibanonist riigi, kus on enim ümberasustatuid ja pagulasi nii elaniku kui ka ruutkilomeetri kohta. Hiljutine ELi rändekriis on põhjustanud poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme. Liibanon on EList 440 korda väiksem ja 120 korda väiksema elanikkonnaga, kuid viimastel aastatel vastu võetud pagulaste arv on neis sarnane.

Liibanon ja EL on seisukohal, et ainus jätkusuutlik pikaajaline lahendus Süüria Liibanoni ümberasustatute ja pagulaste jaoks on nende turvaline tagasipöördumine päritoluriiki, kui tingimused selleks saavad täidetud. Pagulaste ning Süürias ja Süüriast ümberasustatud isikute ja neid vastu võtvate kogukondade vajaduste rahuldamine on kiireloomuline prioriteet terve rahvusvahelise kogukonna jaoks, kelle sellesuunalisi jõupingutusi tuleks tugevdada. Mõlemad pooled võtavad aga arvesse ka vajadust luua tingimused Süüria pagulaste ja ümberasustatud süürlaste turvaliseks tagasipöördumiseks, sh üleminekuperioodil, kooskõlas kõigi rahvusvahelise humanitaarõiguse normidega ja võttes arvesse vastuvõtvate riikide huve.

Selles vaimus saavad nii Liibanon kui ka EL konkreetset kasu oma ühisest kohustusest täiustada oma poliitilist dialoogi, tehes koostööd selliste tingimuste olemasolu hindamiseks ja edendamiseks kahepoolselt ja asjaomastes rahvusvahelistes foorumites, kus EL ja tema liikmesriigid arutavad konkreetset olukorda Liibanonis ja vajadust võtta arvesse tema elulisi huve, ning väljendavad oma muret selle üle, et Liibanon on võtnud vastu üle miljoni ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametis registreeritud pagulase, ja selle mõju üle vastuvõtvatele kogukondadele, Liibanoni ja laiema piirkonna julgeolekule ja stabiilsusele.

Seoses sellega, ja võttes arvesse pagulaskriisi pikaajalisust, on Liibanoni valitsus kuulutanud välja uue lähenemisviisi Süüriast tema territooriumile ümberasustatud süürlaste ajutise ja püsiva kohalolu haldamisele, et leevendada süürlaste massilise sissevoolu survet riigile ja tema kodanikele viisil, mis ei kahjustaks ei Liibanoni riigi ja kodanike ega ka pagulaste huve. See uus lähenemisviis, mida kirjeldatakse Liibanoni kavatsuste deklaratsioonis, mille ta esitas Londoni konverentsil 2016. aasta veebruaris, koos rahvusvahelise toetusega piisavate rahastamis- ja rakendusvahenditega, on võimalus olukorda märgatavalt parandada. Liibanoni valitsus parandab Liibanoni õigusaktidega kooskõlas olevate vajalike haldus- ja regulatiivmeetmete abil rahvusvaheliste rahaliste vahendite ja rakendusvahendite kättesaadavust erinevate tegevussuundade jaoks, eelkõige nende jaoks, mis on suunatud riigi majandusele, taristule ja töökohtade loomise algatustele.

EL ja Liibanoni eesmärgiks on suure mõjuga sekkumised, mis hõlmavad finantsabi, toetuste ja laenude kõiki vorme, et leevendada Süüria kriisi drastilist mõju Liibanoni rahandusele, vastuvõtvatele kogukondadele ning riigi majandusele, taristule ja keskkonnale. Süüria pagulaste ja ümberasustatud isikute majanduslike võimaluste parandamine peab toimuma riigi kui terviku majandusliku vastupanuvõime parandamise laiemas kontekstis välismaiste ja kohalike investeeringute abil töökohti loovatesse projektidesse, taristusse ja majanduslikku arengusse. Sellised sekkumised aitavad ka luua kliimat, kus saaks oluliselt vähendada riigikassasse laenu võtmise kulusid.

Partnerluse prioriteetide eesmärk on edendada ühiseid huve ja tõhustada koostööd. Nad on omavahel seotud ja tugevdavad üksteist vastastikku. Nad on ka strateegiliseks raamistikuks poliitiliste, julgeolekualaste ja koostööpingutuste koordineerimiseks järgmise nelja aasta jooksul (2016–2020). Allpool loetletud prioriteedid ja eesmärgid tuginevad valitsuse olemasolevatele kavadele ja strateegiatele. Need saavad aluseks ka abi joondamisele valitsuse visiooni järgi. Partnerluse prioriteetide siht on edendada soolist võrdõiguslikkust naiste suurema osaluse kaudu poliitilistel ja otsuseid tegevatel foorumitel.

1.Julgeolek ja võitlus terrorismi vastu

Peaeesmärk on parandada kõigi Euroopa Liidu ja Liibanoni kodanike julgeolekut. Liibanon ja EL viivad läbi julgeolekusektori reforme ja täiendusi, arendades julgeolekusüsteemi, sh õiguskaitse-, julgeoleku- ja järelevalveasutuste ning kohtute institutsioonilist suutlikkust, järgides täiel määral inimõigusi ja demokraatlikke norme.

Daeshi rünnakud rõhutavad asjaolu, et terrorismioht Euroopa ja Liibanoni ees on ühine. Me keskendame oma jõupingutused laia julgeolekualase ja terrorismivastase võitluse partnerluse ülesehitamisele. Liibanoni ja ELi vahel pärast 26. jaanuari 2016. aasta terrorismivastase võitluse dialoogi kokku lepitud tegevuskava tagab tugevama ja kvalitatiivselt konkreetsema koostöö võitluses ÜRO Julgeolekunõukogu määratletud terroriorganisatsioonide vastu. Koostöövaldkondade hulka kuuluvad õigusemõistmine ja õiguskaitse, võitlus terrorismi rahastamise vastu, piirihaldus, lennujaamade julgestus ja tsiviillennundusjulgestus ning võitlus vägivaldse äärmusluse vastu. Seoses sellega kasutab EL kõiki oma asjaomaseid vahendeid ja võimalusi, mis on eraldatud prioriteetsete kolmandate riikide aitamiseks, keda ähvardab tõsine terrorismioht.

Liibanon ja EL töötavad üheskoos välja koordineeritud riiklikku terrorismiohu ärahoidmise kontseptsiooni. Liibanon töötab ELi toetusel välja oma riikliku terrorismivastase võitluse strateegia, mis hõlmab ELi liikmesriikide ekspertide, Europoli, CEPOLi, Frontexi ja Eurojusti toetust. Tulemuseks saab strateegia, mis peegeldab unikaalset panust, mida Liibanoni valitsuse iga haru saab anda võitlusse terrorismi ja vägivaldse äärmusluse vastu.

2.Valitsemistava ja õigusriigi põhimõtted

Liibanoni stabiilsuse saavutamiseks on vaja edusamme hea valitsemistava ja õigusriigi põhimõtete valdkonnas. EL teeb Liibanoniga koostööd, et: