KOMISJONI TEATIS —

Innovatsioonihangete suunised

(2021/C 267/01)

VASTUTUSE VÄLISTAMINE Käesoleva teatise eesmärk on anda praktilisi suuniseid innovatsioonihangete kohta. See ei ole õiguslikult siduv. Teatises parafraseeritakse ELi õigusaktide sätteid, kuid selle eesmärk ei ole suurendada ega vähendada nendes õigusaktides sätestatud õigusi ega kohustusi. Osas, milles teatist võib käsitada ELi õigusaktide tõlgendamisena, tuleb rõhutada, et üksnes Euroopa Liidu Kohus on pädev liidu õigust õiguslikult siduvalt tõlgendama. Kuigi juhendis esitatud teavet on hoolikalt kontrollitud, ei võta Euroopa Komisjon vastutust selles nimetatud konkreetsete juhtude eest.

SISUKORD

KOKKUVÕTE 5

1. SISSEJUHATUS INNOVATSIOONIHANGETESSE 6

1.1. Mis on innovatsioonihanked? 6

1.2. Miks innovatsioonihanked? 7

1.2.1. Majanduse taastamise, rohe- ja digipöörde edendamine ning ELi vastupanuvõime suurendamine 7

1.2.2. Kvaliteetsema avaliku teenuse osutamine optimaalse eelarvega 8

1.2.3. Tekkiva vajaduse rahuldamine 8

1.2.4. Avalike teenuste ajakohastamine 9

1.2.5. Idufirmade ja uuenduslike VKEde tegevuse alustamisele ja kasvule kaasaaitamine 10

1.2.6. Turu suunamine innovatsiooni poole 10

1.3. Miks on vaja innovatsioonihangete suuniseid? 11

2. INNOVATSIOONIHANGETE POLIITIKARAAMISTIKU LOOMINE 11

2.1. Selge poliitiline mandaat 11

2.2. Innovatsioon kui erinevate poliitikaeesmärkide saavutamise vahend 14

2.3. Ambitsioonitaseme kindlaksmääramine 15

2.4. Ambitsioonidest tegevuste ja kohustusteni 16

2.5. Suutlikkuse suurendamine 17

2.5.1. Inimeste koolitamine ja abistamine 17

2.5.2. Ühishangete kaalumine 18

2.6. Riskikartlikkusest ülesaamine innovatsioonistiimulite loomise abil 22

3. NOVAATORITE LIGIMEELITAMINE 24

3.1. Ka väiksematele novaatoritele juurdepääsu andmine riigihangetele 24

3.1.1. Suhtlemine turuga 24

3.1.2. Halduskoormuse vähendamine 26

3.1.3. Valikukriteeriumide kohandamine 26

3.1.4. Osade kasutamine 28

3.1.5. Standardite, avatud andmete, avatud liideste ja avatud lähtekoodiga tarkvara kasutamine 29

3.1.6. VKEde vajadusi arvestavate maksekavade väljatöötamine 30

3.2. Innovatsiooni ökosüsteemipõhise lähenemisviisi väljatöötamine 30

3.3. Innovatsioonivahendajate kaasamine 31

4. INNOVATSIOONI SOODUSTAMINE 33

4.1. Innovatsioonisõbralikud vahendid kõigi menetlusliikide jaoks 33

4.1.1. Vajaduste hindamine 33

4.1.2. Esialgsed turu-uuringud 35

4.1.3. Valikuliste väljade kasutamine standardvormides 38

4.1.4. Tehnilised kirjeldused 38

4.1.4.1. Kirjeldavad nõuded 38

4.1.4.2. Funktsionaalsed nõuded 39

4.1.5. Alternatiivsed lahendused 40

4.1.6. Pakkumuste hindamise kriteeriumid 41

4.1.6.1. Hind 41

4.1.6.2. Kulu 41

4.1.6.3. Kvaliteet 42

4.1.7. Intellektuaalomandi õiguste haldamine 43

4.1.8. Hankelepingu täitmine 46

4.2. Konkreetsed innovatsioonisõbralikud hankemenetlused 47

4.2.1. Olemasolevate uuenduslike lahenduste kohandamine – läbirääkimistega menetlused 47

4.2.1.1. Konkurentsipõhine läbirääkimistega hankemenetlus 48

4.2.1.2. Võistlev dialoog 48

4.2.2. Ideekonkurss 48

4.2.3. Innovatsiooni soodustamine teadus- ja arendustegevuse hangetega 49

4.2.3.1. Teadus- ja arendusteenuste hankimine ning intellektuaalomandi õiguste jagamine 49

4.2.3.2. Kommertskasutusele eelnevad hanked 50

4.2.3.3. Teadus- ja arendustegevusega seotud asjade hankimine 51

4.2.3.4. Innovatsioonipartnerlus 52

5. RIIGIABI 56

I LISA. INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED 58

I osa. – Intellektuaalomandi õiguse üldised aspektid 58

II osa. – Hangitud tulemuste liik ja intellektuaalomandi õigused 60

II LISA. TARNIJATELE ESITATAVA KUTSE NÄIDIS 65

III LISA. TARNIJATEGA KOHTUMISE NÄIDISKÜSIMUSTIK 67

KOKKUVÕTE

Innovatsioonihanked võivad paremate avaliku sektori investeeringute abil parandada ELi majanduse taastamist pärast COVID-19 kriisi. See on oluline vahend, millega edendada meie majanduse rohe- ja digipööret. Käesolevad suunised on vastu võetud teatise „Euroopa uus teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskava – Euroopa võimalus kujundada välja oma tehnoloogiline liidripositsioon“ raames ning arvesse on võetud 16. mail 2018 Sofias toimunud ELi juhtide mitteametlikul õhtusöögil esitatud seisukohti. Neid ajakohastatakse VKEde ja tööstusstrateegia (1) ning taaste- ja vastupidavusrahastu vastuvõtmise järel (2). Nende eesmärk on toetada avaliku sektori hankijaid, et nad saaksid paremini kaasa aidata majanduse taastamisele, rohe- ja digipöördele ning ELi vastupanuvõimele.

Käesolevas juhenddokumendis esitatakse lühidalt innovatsioonihangete põhiaspektid: miks need on olulised, kelle huvides need on ja kuidas seda protsessi saab korraldada.

Käesolev dokument kajastab eelneval avalikul konsultatsioonil saadud vastuseid. Teadlikult on valitud selline üksikasjalikkuse tase, mis aitab jõuda võimalikult laia asjatundjate ringini (hankijad, poliitikakujundajad ja tarnijad) ning tekitada huvi neis, kes ei ole innovatsioonihangete peale kunagi mõelnud, kes ei ole neist huvitatud olnud. Isegi teemast kõige teadlikumad inimesed leiavad kasulikke viiteid hiljutistele algatustele ja näidetele.

2014. aasta riigihankedirektiividega kohandati riigihangete raamistik avaliku sektori hankijate ja ettevõtjate vajadustega, mis tulenevad tehnoloogia arengust, majanduslikest suundumustest ning ühiskonna suuremast tähelepanust avaliku sektori kulutuste jätkusuutlikkusele.

Innovatsioonihanked pakuvad seni kasutamata võimalusi idufirmadele ja uuenduslike lahenduste väljatöötamiseks, nagu komisjon on märkinud hiljuti vastuvõetud VKEde strateegias ja intellektuaalomandi õiguste tegevuskavas (3).

Riigihanke-eeskirjad ei puuduta enam üksnes seda, kuidas hankida – neis kirjeldatakse ka stiimuleid selle kohta, mida hankida, neid siiski ette kirjutamata. Eesmärk kulutada maksumaksjate raha hästi on saamas uusi mõõtmeid, mis ei piirdu üksnes avaliku sektori asutuste esmavajaduste rahuldamisega. Iga riigihanke puhul on üldsus õigustatult huvitatud sellest, kas lisaks vormiliselt nõuetele vastamisele loob hangitud lahendus ka suurimat lisaväärtust kvaliteedi, kulutõhususe, keskkonna- ja ühiskonnamõju seisukohast ning kas see pakub tarnijate turul võimalusi.

Innovatsioonihanked hõlmavad kõiki eelnimetatud küsimusi. Nendega avatakse uks kvaliteetsematele ja tõhusamatele lahendustele, milles väärtustatakse keskkonna- ja ühiskonnakasu, suuremale kulutõhususele ning ettevõtjate uutele ärivõimalustele. Lisaks tuleks käesolevaid suuniseid tõlgendada koostoimes komisjoni 2019. aasta suunistega kolmandate riikide pakkujate ja kaupade osalemise kohta ELi hanketurul, (4) milles käsitletakse ka strateegilisi ja innovatsioonihankeid ning antakse avaliku sektori hankijatele praktilisi nõuandeid, kuidas toimida kolmandate riikide osalemise korral avaliku hanke menetlustes.

Suunised on seega üles ehitatud järgmiselt:

1. peatükis selgitatakse innovatsioonihanke mõistet, selle üldist mõõdet ja lisaväärtust.

2. peatükis kirjeldatakse poliitikaraamistikku, mis on vajalik innovatsioonihangete strateegiliseks kasutamiseks.

3. peatükis tuuakse näiteid selle kohta, kuidas avada riigihanked novaatoritele, sealhulgas idufirmadele ja uuenduslikele VKEdele.

4. peatükis kirjeldatakse, kuidas kasutada riigihankemenetlusi, et ajakohastada avalikke teenuseid uuenduslike lahendustega ning edendada majanduskasvu ja luua töökohti, nimelt seoses intellektuaalomandi õiguste haldamisega.

5. peatükis viidatakse teatavatele kriteeriumidele, millele innovatsioonihange peaks vastama, et vältida tarnijale riigiabi andmist.

Lisades pakutakse hankijatele praktilist teavet intellektuaalomandi õiguste kohta ja töövahendeid, mis aitavad hankijatel korraldada kohtumisi tarnijatega.

Neist suunistest võivad ammutada inspiratsiooni kõik riigihangetega seotud osalised:

— riigihangetega tegelevad ametnikud;

— hangitud lahenduste lõppkasutajad;

— otsustajad ja poliitikakujundajad, kes annavad olulise panuse soodsate tingimuste loomisesse;

— tarnijad, kes saavad õppida, kuidas oma uuenduslike lahendustega riigihangetes paremini konkureerida.

1. SISSEJUHATUS INNOVATSIOONIHANGETESSE

1.1. Mis on innovatsioonihanked?

Innovatsioonil võib olla mitu tähendust (5). Neis suunistes tuginetakse laiaulatuslikule seisukohale. „Innovatsioonihanked“ viitavad mis tahes hangetele, millel on üks või mõlemad järgmistest omadustest:

— innovatsiooniprotsessi – teadus- ja arendusteenuste – hankimine koos (osaliste) tulemustega;

— innovatsiooni tulemuste hankimine.

Avaliku sektori hankija kõigepealt kirjeldab oma vajadusi, ajendades ettevõtteid ja teadlasi töötama nende vajaduste rahuldamiseks välja uuenduslikke tooteid, teenuseid või protsesse, mida turul veel ei ole.

Teisel juhul tegutseb avaliku sektori hankija valmislahenduse hankimise asemel esimese kasutajana ning hangib toote, teenuse või protsessi, mis on turul uus ning millel on olulisel määral uudsed omadused (6).

Selline innovatsioon, mis toob erinevate sidusrühmade jaoks kaasa paremad tulemused ja lisaväärtuse, sobib mõnikord tavapärase olukorraga (astmeline innovatsioon), aga sageli häirib see vana süsteemi, luues erinevaid osalisi, voogusid, väärtusi (murranguline innovatsioon), või nõuab isegi ulatuslikumat ümberkujundamist, sest see on suunatud rahuldamata vajadustega tegelemisele ning kuna selleks on vaja struktuuri- või korralduslikke reforme (ümberkujundav innovatsioon). Käesolevates suunistes juhitakse tähelepanu innovatsiooni mitmesuguste vormide eelistele ning selgitatakse, kuidas neid riigihankemenetluses käsitleda.

1.2. Miks innovatsioonihanked?

1.2.1. Majanduse taastamise, rohe- ja digipöörde edendamine ning ELi vastupanuvõime suurendamine

Avaliku sektori investeeringud ja innovatsioon on kaks olulist viisi taastumise, rohe- ja digipöörde ning vastupidavama majanduse loomise probleemide lahendamiseks ELis. Uus taaste- ja vastupidavusrahastu (7) hoogustab avaliku sektori investeeringute tegemist pärast COVIDi kriisi ning suur osa nendest investeeringutest tehakse riigihangete kaudu. ELi võrdlusuuring näitab, et Euroopa kasutab praegu majanduse elavdamise toetamiseks ära ainult poole innovatsioonihangete potentsiaalsest mõjust ja alainvesteerimine on suur eelkõige digitaalsete lahenduste hankimise ning teadus- ja arendustegevuse hangete valdkonnas, mis mõlemad on ELi strateegilise autonoomia ja konkurentsivõime tugevdamise otsustavad tegurid (8). Avaliku sektori hankijad peavad hoogustama innovatsioonihankeid ja aitama ettevõtetel välja töötada uuenduslikke lahendusi peamistes tööstuslikes ökosüsteemides, eelkõige seal, kus avaliku sektori hankijatel on otsustav roll. Avaliku sektori hankijad peavad suurendama ka Euroopa majanduse vastupanuvõimet, mitmekesistades oluliste kaupade, näiteks ravimite koostisosade tarneallikaid, nagu näitas COVID-19 pandeemia, ja edendades uusi lahendusi.

ELi kosmosepõhiste rakenduste uuenduslike hangete kasutamine riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil võib rohelise kokkuleppe rakendamisele ning ettevõtjate/kodanike ja haldusasutuste vahelise suhtluse digiteerimisele palju kaasa aidata. Ka on sellel märkimisväärne piiriülese koostöö potentsiaal. ELi kosmoseprogrammi pakutavate kosmosepõhiste andmete ja teenuste jaoks on palju rakendusvaldkondi, kus uuenduslike lahenduste hankimine on digi- ja rohepöörde stimuleerimiseks kõige tõhusam lähenemisviis, kuna turujõud üksi seda ei saavutaks.

NÄIDE KOSMOSETEENUSED Miks kaaluti uuenduslikku lahendust? Avaliku sektori asutused on olulised kosmosepõhise tehnoloogia kasutajad, eelkõige järgmistes valdkondades: — avalik julgeolek (hädaabiteenused ja katastroofiabi, otsingu- ja päästetööd, tuletõrje, piirihaldus); — esmatähtsate taristute kaitse; — avalik transporditeenus (avaliku transporditeenuse juhtimine, isejuhtivad sõidukid, arukad linnad); — mere-, lennu- ja raudteetransport, mida korraldavad või mille üle teevad järelevalvet avaliku sektori asutused. Mida tehti teisiti? Seetõttu võivad innovatsioonihanked olla arenenud kosmosepõhise tehnoloogia ja teenuste kasutamise edendamiseks paljulubav vahend, mis pakub avaliku sektori asutustele stiimuleid kaasata uuenduslikke ettevõtteid nn esimeste klientidena. 2019. aasta oktoobris avas komisjon H2020-SPACE-EGNSS-2020 katseprojektikonkursi „EGNSSi (EGNOS ja Galileo) rakenduste kommertskasutusele eelnev hange avaliku sektori asutustele“, mille eesmärk on töötada välja uuenduslikke lahendusi, kasutades ELi ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) tehnoloogiat, et leida lahendus sellistele üldist huvi pakkuvatele küsimustele, mille jaoks turul puudub pakkumine (tüüpiline turutõrge kõrgtehnoloogia / tururiski tajumise ja monopsoonia / piiratud nõudluse tõttu). Milline oli tulemus? Valitud projektis BROADGNSS kasutatakse Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) ja Galileo signaalide ainulaadseid ja täiustatud funktsioone avaliku julgeoleku järgmise etapi rakendustes, et parandada avaliku julgeoleku ja katastroofiabi organisatsiooni (PPDR) teenuste osutamist Euroopa kodanikele. Täpsem teave: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/opportunities/topic-details/space-egnss-5-2020

1.2.2. Kvaliteetsema avaliku teenuse osutamine optimaalse eelarvega

Uuenduslikku lahendust ei valita üldjuhul üksnes selle uuenduslikkuse pärast. Enamikul juhtudel pakub uuenduslik lahendus avaliku sektori hankijatele huvi siis, kui selle abil on võimalik saavutada sarnased või isegi paremad tulemused optimeeritud kuludega.

Näide INNOVATSIOON PAKUB KODANIKELE ROHELISEMAT JA ODAVAMAT ENERGIAT: Koostootmisjaam Vilniuses Miks kaaluti uuenduslikku lahendust? Gaasi import põhjustas Vilniuse kodanikele suuri soojusenergiaga seotud kulusid. Lisaks mõjutas linna suur sõltuvus gaasitarbimisest tohutute CO2 heitkogustega negatiivselt keskkonda. Mida tehti teisiti? 2018. aastal otsustas linn investeerida rohelise energia tootmise uuenduslikesse omamaistesse rajatistesse ning vähendada sõltuvust gaasi impordist ja CO2 jalajälge. Kogu hankeprojekt viidi ellu ühe aastaga. Koostootmisjaam koosneb jäätmete põletamise rajatisest ja kahest biokütuse süsteemist. Kõige suurem osa investeeringust sai võimalikuks ELi struktuurifondide ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) laenu abil. Milline oli tulemus? Nüüd saab peaaegu 40 % kodanikest rahuldada oma energiavajaduse väiksema CO2 heitega. Kui süsteem töötab 2020. aasta keskel täisvõimsusel, langevad hinnad kodanike jaoks hinnanguliselt 20 %. CO2 heitkoguseid saab märkimisväärselt vähendada, st umbes 436 000 tonni võrra aastas. Tänu jäätmete sujuvale energiaks muundamisele aitab uuendus kaasa ringmajandusele. Täpsem teave: https://renewablesnow.com/news/lietuvos-energija-breaks-ground-on-vilnius-chp-scheme-601749/ https://www.euroheat.org/news/vilnius-chp-project-gets-green-light-ec/ https://ec.europa.eu/regional_policy/en/projects/major/lithuania/new-power-plant-boosts-renewable-energy-use-in-vilnius-lithuania https://www.eib.org/attachments/registers/74370788.pdf

1.2.3. Tekkiva vajaduse rahuldamine

Mõnikord on innovatsioonihankeid vaja selleks, et vastata täitmata vajadustele või uutele ootustele, mille puhul turul olemasolevatest lahendustest ei piisa.

NÄIDE SOTSIAALSETELE MUUTUSTELE VASTAMINE INNOVATSIOONIGA: Õpilaste õpimotivatsiooni suurendamine tehnika abil Miks kaaluti uuenduslikku lahendust? Tänapäeval huvitavad paljusid lapsi arvutimängud rohkem kui matemaatika või teadus. Koolist ja ülikoolist väljalangemise määrad tõusevad, samal ajal kui innukus neid „keerulisi“ aineid õppida väheneb. See mõjutab järgmise eurooplaste põlvkonna võimalusi heade töökohtade leidmisel aina teadmistepõhisemas majanduses. Mida tehti teisiti? Koolid Rootsis Halmstadis, Hispaanias Viladecansis, Saksamaal Magdeburgis ja Soomes Konnevesis otsustasid selle probleemi lahendamiseks korraldada ühishanke. Nad tellisid teadus- ja arendustegevuse seitsmelt uuenduslikult tarnijalt ning katsetasid ja võrdlesid seejärel neilt saadud lahendusi. Seitsmest tarnijast neli jõudsid prototüübietappi ning kaks töötasid välja uuenduslikud vahendid, mille koolid kasutusele võtsid. Need pakuvad põhi- ja keskkoolide lastele õppimiskogemust, mis on individuaalsem ja sarnaneb arvutimängudega, analüüsides pidevalt nende käitumismustreid tehisintellekti abil. Milline oli tulemus? Nelja riigi enam kui 600 õpilase ja 45 õpetaja osalemine näitas, et tänu uutele lahendustele on õpilaste motivatsioon õppida matemaatikat, tehnoloogiat, füüsikat ja keemiat kasvanud 55–75 % ning et nad on nendes ainetes edukamad; samuti on suurenenud tõenäosus, et õpilased neis valdkondades tööle hakkavad. Lahendusi on vahepeal müüdud erinevatele koolidele. Näiteks kinnitas Soome kool Kuulammen koulu, et tänu neile uuenduslikele lahendustele kulub õpetajatel ka planeerimisele ja hindamisele 30–40 % vähem aega ning hoitakse kokku õppematerjalide soetamiseks tehtavaid kulusid. (1 litsents maksab kümme korda vähem kui õpikud kogu kooli jaoks). Soomes lahenduse esitanud ettevõte on vahepeal meelitanud ligi ka riskikapitali investeeringuid ja laiendanud oma tegevust ka teistesse turusegmentidesse (töötajate koolitamiseks ettevõtetes). Täpsem teave: www.imaile.eu (ELi raamprogrammi seitse kaasrahastatud projekti)

1.2.4. Avalike teenuste ajakohastamine

Innovatsioonihankega võib ühendada avalike teenuste osutamise viisi ning aina tehnofiilsema, keskkonnahoidlikuma ja sotsiaalselt teadlikuma kodaniku ootused ning parandada avalike teenuste kasutamise kogemust.

NÄIDE TÄNU INNOVATSIOONILE KASUTAVAD AVALIKU SEKTORI ASUTUSED VÄHEM AUTOSID: Portugali tervishoiuministeeriumi autopargi ühise haldamise platvorm Miks kaaluti uuenduslikku lahendust? Portugali tervishoiuministeerium soovis optimeerida marsruudijuhtimist, vähendada keskkonnamõju ja kogukulusid, mis olid seotud autopargiga, mida kasutasid kõik ministeeriumi alla kuuluvad teenistused ja Portugali riikliku tervishoiuteenistuse asutused. Mida tehti teisiti? Lihtsalt uute autode ostmise asemel mõtles tervishoiuministeerium, kuidas autoparki saaks teisiti kasutada. Ministeerium tahtis kasutusele võtta elektroonilise platvormi, kuhu oleks koondatud kogu autopargi kasutamisega seotud teave. Korraldati riigihankemenetlus, milles soovitud tulemusi väljendati funktsionaalsete nõuetena. Menetluse tulemusena valiti väline töövõtja, kes esitas 2017. aastal tervishoiuministeeriumi autopargi ühise haldamise platvormi (GPFMS) lahenduse. Milline oli tulemus? Platvorm võimaldab kasutajatel jagada kõiki olemasolevaid ressursse (sõidukid ja marsruudid). See toob kaasa sõidukite arvu ning nendega kaasnevate kulude (nt kindlustus, kütus, hoolduskulud jne) ja keskkonnamõju vähenemise. Lisaks saadakse reaalajas aruandeid ressursside kasutamise kohta, kust saab näitajaid autopargi tõhusaks, läbipaistvaks ja kohusetundlikuks kavandamiseks, haldamiseks, kasutamiseks ja kontrolliks. See sobib komisjoni digi- ja rohepöörde eesmärkidega. Täpsem teave: http://spms.min-saude.pt/2016/05/spms-desenvolve-gestao-partilhada-frota-do-ministerio-da-saude

NÄIDE INNOVATSIOON AITAB LAHENDADA KESKKONNAPROBLEEME: Veevarustuse kaitsmine Miks kaaluti uuenduslikku lahendust? Austrias müntide tootmisel tekkinud heitvees ületasid kemikaalide kogused seaduses sätestatud ülemmäärasid. Mida tehti teisiti? Austria Föderatiivne Riigihangete Amet algatas kolmeetapilise riigihankemenetluse, et leida Austrian Minti (müntide tootmise eest vastutav üksus) jaoks uuenduslik lahendus. Võimalikke tarnijaid kutsuti üles esitama teavet oma innovatsioonitulemuste kohta. Täpsed veepuhastuse eesmärgid lisati lepingutingimustesse. Milline oli tulemus? Valitud lihtsasti paigaldatav vaakumaurustusmehhanism filtreerib mitmesuguseid osakesi, sealhulgas metalliosakesi, galvaanilisi osakesi, fotode, trükiste, ravimite ja toiduosakesi, mis tähendab, et see sobib kasutamiseks paljudes tööstusharudes. Peale selle on Austrian Minti vajadus magevee järele vähenenud 97 %, mis tähendab, et aastas säästetakse 4 miljonit liitrit vett. Täpsem teave: http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue58_Case_Study117_BBG_Austria.pdf

1.2.5. Idufirmade ja uuenduslike VKEde tegevuse alustamisele ja kasvule kaasaaitamine

ELis moodustab avaliku sektori hankijate ostujõud umbes 14 % SKPst (9). Paljudes Euroopa piirkondades on sellel kohalikus majanduses oluline osa. See tähendab, et avaliku sektori hankijad saavad soodustada innovatsiooni vanade turuosaliste seas, aga pakkuda olulisi võimalusi ka VKEdele ja uutele uuenduslikele ettevõtetele, kellel võivad olla lahendused täitmata vajaduste jaoks, aga kellel on raskusi nende turuletoomisega.

Olulise kliendi rolli täites saavad avaliku sektori hankijad anda uuenduslikele ettevõtetele võimaluse katsetada oma uusi lahendusi tegelikes tingimustes. Saades nende kliendiks ja suurendades seega oma käivet, võivad avaliku sektori hankijad innustada ka muid investoreid – nii avalikust kui ka erasektorist – investeerima selliste firmade tegevusse. Digitaalsete platvormide laialdase kasutamisega saavad avaliku sektori hankijad anda ettevõtjatele – VKEdele ja idufirmadele – rohkem võimalusi uuenduslike lahenduste väljatöötamiseks või esitamiseks ning piiriülese juurdepääsu hõlbustamiseks riigihanketurgudele (10).

1.2.6. Turu suunamine innovatsiooni poole

Kui toode ei ole turul kohe kättesaadav või kui pakutakse üksnes kehva kvaliteediga tooteid, võib avaliku sektori hankijate ostujõud innustada turgu leidma uuenduslikke lahendusi.

NÄIDE INNOVATSIOONI ABIL LEITAKSE LAHENDUSED INIMESTE MUREDELE: Patsientide parem ravi haiglates Miks kaaluti uuenduslikku lahendust? Rootsi linn Örebro soovis hankida kateetreid, mis ei sisalda kahjulikke PVC-aineid. Kuigi turul neid laialdaselt ei pakutud, otsustas linn siiski hanke välja kuulutada. Sel korral sai hanketeatele vastata ainult üks tarnija. Mida tehti teisiti? Hoolimata probleemidest õnnestus linnal hankida soovitud kateetrid. Milline oli tulemus? Kaheksa aastat hiljem pakkusid kõik tarnijad PVC-vabu tooteid.

1.3. Miks on vaja innovatsioonihangete suuniseid?

Avaliku sektori hankijate peamine eesmärk on saavutada kõige stabiilsem ja usaldusväärsem hanketulemus. Tavaliselt vähendavad nad riske,

i. otsides juba turul kanda kinnitanud ettevõtjaid, kellel on laitmatu maine ja maksuajalugu ning suur käive, ning

ii. nõudes standardlahendusi, mis on osutunud töökindlateks.

Selles kontekstis võib olla keeruline leida toetust suurema riskimarginaaliga uuenduslikele toodetele ja teenustele, hoolimata asjaolust, et uuenduslike lahenduste kasuks otsustamine toob avaliku sektori hankijale selget kasu. See kasu – olgu säästudena, lahendustena uutele vajadustele või paremate lahendustena vanadele vajadustele – peab olema selgelt kindlaks tehtud, üksikasjalikult ja läbipaistvalt kirjeldatud, kehtestatud eesmärkidena ja objektiivselt mõõdetud. Õigus-, eelarve- ja maineriske tuleks ennetada ja maandada. Käesolevate suuniste eesmärk on anda riigihankepoliitika kujundajatele esmane tõuge ja ideid selle väljakutse vastuvõtmiseks.

Euroopa Komisjon on juba koos mitmesuguste partneritega sel teemal välja andnud erinevaid juhendmaterjale ning need dokumendid on endiselt asjakohased (11). Tuginedes varasematele kogemustele ja reageerides sidusrühmade korduvatele üleskutsetele, käsitletakse käesolevates suunistes üksikasjalikumaid praktilisi kaalutlusi; neis keskendutakse ELi normides väljapakutud vahendite teatavatele vähem tuntud aspektidele ning vaadeldakse neid laiemas plaanis, mis hõlmab ka ELi tasandi toetust idufirmadele ja uuenduslikele VKEdele.

Käesolevate suuniste eesmärk on seega:

— esitada argumente innovatsioonihangete majandusliku tasuvuse esiletoomiseks;

— soovitada meetmeid, millega pakutakse uuenduslikele projektidele vajalikku tuge;

— aidata vältida ebakindlust, selgitades uuenduslike menetluste suhtes kohaldatavat ELi riigihangete õigusraamistikku ning esitades tegelikust elust pärit näiteid.

Suunistes nimetatud näited kinnitavad, et siin esitatud ideed peaksid olema teostatavad kõigis liikmesriikides, sest peamised riigihanke-eeskirjad pärinevad samadest riigihankedirektiividest.

2. INNOVATSIOONIHANGETE POLIITIKARAAMISTIKU LOOMINE

Innovatsioonihanked on võimalus avaliku sektori hankijatele, kodanikele ja ettevõtetele. Terviklik poliitikaraamistik, mis pakub visiooni, strateegiat ja asjakohaseid vahendeid, on oluline, et muuta see võimalus tegelikkuseks. Järgnevates punktides on esitatud innovatsioonihangete poliitikaraamistiku peamised komponendid.

2.1. Selge poliitiline mandaat

Strateegiliste hangetega seotud institutsioonidele ja spetsialistidele poliitilisel tasandil esitatud selge poliitiline visioon on oluline, sest sellega antakse neile vajalik mandaat tegutsemiseks. Kui poliitilise visiooni juurde kuulub selge teavituskampaania ning seda toetab pikaajaline eelarveline kulukohustus, on selle õnnestumine tõenäolisem.

NÄIDE ROOTSI RIIKLIK INNOVATSIOONINÕUKOGU Rootsi riiklikku innovatsiooninõukogusse kuuluvad innovatsiooniga seotud valdkondade eest vastutavad valitsuse ministrid ja eksperdid. Selle eesistuja on peaminister. See foorum võimaldab arutada kõrgeimal tasandil innovatsiooni üle, aidates nii tugevdada valitsuse lähenemisviisi. Näiteks on aidanud see selgitada funktsionaalsete kriteeriumide kasutamist riigihangetes. Täpsem teave: http://www.government.se/government-policy/national-innovation-council

Innovatsioonihangetel on tohutu strateegiline potentsiaal, eriti tehnoloogia arengu toetamisel avalikus sektoris ja selle poolt. Tööstusharusid, mis sõltuvad müügist avalikule sektorile, saab avaliku sektori nõudlusega motiveerida innovatsiooniga tegelema ja uusi tehnoloogiaid kasutusele võtma. Sotsiaalvaldkonnad, nagu tervishoid, veekäitlus, kaugküte, teed ja raudteed, sõltuvad peaaegu täielikult avaliku sektori nõudlusest. Neil juhtudel on riigihanked selge vahend, millega väljendada nõudlust ja aidata kaasa tehnoloogia arengule.

NÄIDE INNOVATSIOONI ABIL TÄIDETAKSE KESKKONNAEESMÄRKE KOHALIKU OMAVALITSUSE TASANDIL: Uuenduslik tehnoloogia Kopenhaageni keskkonnaeesmärkide saavutamiseks Miks kaaluti uuenduslikku lahendust? Kopenhaagen on seadnud ambitsioonika eesmärgi saada 2025. aastaks CO2-neutraalseks. Selle saavutamiseks on linn praegu muutmas oma energiamajandust. Üks peamisi nõudeid selle eesmärgi saavutamiseks on tänavavalgustuse energiatarbimise oluline vähendamine. Selleks on vaja välja vahetada ligi 20 000 tänavalaternat. Kopenhaageni linna valgustuseesmärgid olid järgmised: — asendada kõrgrõhunaatriumlambid Kopenhaageni elamurajoonides, suurematel tänavatel ja maanteedel tõhusate eritellimusel valmistatud LED-lampidega; — saavutada oluline energiasääst ja CO2 heite vähenemine, et aidata linnal saavutada oma eesmärk saada 2025. aastaks CO2-neutraalseks; — parandada tänavavalgustuse kvaliteeti, et suurendada turvalisust ja mugavust; — ühendada valgustuse juhtimine liiklustiheduse andmetega, et kohandada valgustatuse taset edaspidi vastavalt teede kasutamisele; — luua keskne haldussüsteem tänavavalgustuse tõhusaks haldamiseks ja juhtimiseks. Mida tehti teisiti? Avaliku sektori hankija otsustas võistleva dialoogiga hankemenetluse kasuks. Hindamiskriteeriumid olid järgmise kaaluga: hind 25 %, ülesande täitmine ja korraldus 25 %, valgustuslahendus 20 %, energia ja keskkonnaga seotud omadused 30 %. Menetlus kuni lepingu allkirjastamiseni kestis 16 kuud. Milline oli tulemus? LED-lampidele üleminekuga on energiatarbimine vähenenud 57 % ning seeläbi on vähenenud ka CO2-jalajälg ja hoolduskulud (1,6 miljonit eurot aastas tänu 26 miljoni euro suurusele investeeringule). Täpsem teave: http://spice-project.eu http://spice-project.eu/wp-content/uploads/sites/14/2017/08/Copenhagen_Street_Light.pdf

Oluline on tunnistada, et lisaks paljudele eelistele kaasnevad innovatsioonihangetega ka riskid ja kulud. Need ei eelda kultuurimuutust üksnes avaliku sektori hankijate seas, vaid ka kogu süsteemis: ettevõtjate, poliitiliste võimukandjate, audiitorite seas ja isegi akadeemilistes ringkondades. Sellega seoses on äärmiselt oluline selge tegevusstrateegia olemasolu, et tegeleda riskikartlikkusega ning võimalike innovatsiooni takistamisest tulenevate lisakuludega.

NÄIDE VALITUD AMETIISIKUTE KAASAMINE: Pariisi riigihankekomisjon Miks kaaluti uuenduslikku lahendust? Pariisi linn tahtis tugevdada oma strateegilist lähenemisviisi riigihangetele ja rakendada seda tõhusamalt ning oma hankekomisjoni (valitud) liikmeid rohkem kaasata. Mida tehti teisiti? 2016. aastal asutas Pariisi nõukogu riigihankekomisjoni (Commission d’anticipation des achats). See koosneb kümnest liikmest, kes esindavad Pariisi nõukogu kõiki fraktsioone. Riigihankekomisjon arutab eelseisvaid riigihankeprojekte ning seda, kuidas strateegilist lähenemisviisi konkreetsete menetluste puhul rakendada. Nii on valitud esindajatel võimalik saada teavet, vahetada arvamusi ja panustada varases etapis, aegsasti enne menetluste algatamist. Milline oli tulemus? Tänu kõigi fraktsioonide suuremale kaasatusele varases etapis on strateegiline lähenemine riigihangetele saanud suurema legitiimsuse. Samuti täiustatakse seda pidevalt, lähtudes riigihankekomisjoni kohtumistel toimuvatest põhjalikest mõttevahetustest. Erihankemenetlustes võetakse rohkem arvesse strateegilisi kaalutlusi. See kaasav lähenemisviis ja poliitikute suurem kaasatus tõid kaasa ka riigihankemenetluste kestuse lühenemise (1–3 kuud lühemad kui enne riigihankekomisjoni asutamist).

Mõjus viis selgete poliitikaeesmärkide väljendamiseks on sihtide seadmine. See tähendab seda, et määratakse kindlaks, kui suure osa riigihangetest peavad moodustama innovatsioonihanked. Kuigi see lähenemisviis ei pruugi sobida kõigis olukordades ning sellega on seotud teatud probleemid, eelkõige seoses määratluse, mõõdetavuse ja vastutusega, võib see anda tugevaid institutsioonilisi stiimuleid haldusloidusest ja riskikartlikkusest ülesaamiseks.

EESMÄRGID KOGU MAAILMAS JA EUROOPAS Kogu maailmas on asutused seadnud eesmärke, et eraldada teatav osa oma riigihanke-eelarvest teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile. Näiteks USA on võtnud eesmärgiks kulutada vähemalt 500 miljonit USA dollarit (~2,5 % SKPst) teadus- ja arendustegevuse hangetele ning Lõuna-Korea eesmärk on kulutada 5 % oma riigihankeressurssidest uuenduslike lahenduste arendamisele ja 20 % nende kasutuselevõtule. Euroopas on seatud riiklikud ja piirkondlikud eesmärgid. Tavaliselt on 2–5 % riigihangetest pühendatud innovatsiooni ajakohastamisele. Mõned kohalikud asutused on seadnud kõrgemad eesmärgid. Näiteks Genti linn on eraldanud 10 % oma info- ja kommunikatsioonitehnoloogia hangete eelarvest teadus- ja arendustegevusele ning innovatsioonile. Euroopa kasvufirmade manifestis („ScaleUp Europe Manifesto“) soovitatakse seada miinimumeesmärgiks 3 % kommertskasutusele eelnevate hangete jaoks ja 20 % uuenduslike lahenduste riigihangete jaoks. Genti eesmärk: https://www.digipolis.be/sites/default/files/20140929_DO_charter%20pdf.pdf Riiklikud/piirkondlikud eesmärgid ELis: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe Euroopa kasvufirmade manifest: http://scaleupeuropemanifesto.eu Euroopa teadusruumi ja innovatsiooni komitee arvamus: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-1209-2015-INIT/en/pdf Võrdlusuuring riiklike poliitikaraamistike ja innovatsioonihangetele tehtavate kulutuste kohta (mis annab ülevaate kogu Euroopas kasutatavatest sihttasemetest) on kättesaadav aadressil: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/study-benchmarking-strategic-use-public-procurement-stimulating-innovation-digital-economy

RIIKLIKE POLIITIKARAAMISTIKE UUENDUSMEELSUS – UURING

Võrdlusuuringu tulemused näitavad, kui palju on Euroopa innovatsioonihangete riiklike poliitikaraamistike väljatöötamisel juba edasi liikunud. Innovatsioonipoliitika üldine raamistik toimib kogu Euroopas vaid veidi enam kui neljandiku mahus selle potentsiaalsest võimsusest.

Üleilmsel tasandil võib täheldada, et innovatsioonihanked ei ole paljudes riikides veel strateegiline prioriteet. Ka stiimulid ja suutlikkuse suurendamise struktuurid ei ole piisavad, et toetada avaliku sektori hankijaid innovatsioonihangete rakendamisel.

Samas on kindlaks tehtud, et liikmesriigid, kes on innovatsiooni esirinnas, on üldiselt kehtestanud ka innovatsioonihangete poliitikaraamistiku. Seetõttu võib investeeringute tugevdamine Euroopa innovatsiooniga seotud riigihangete strateegilisema poliitikaraamistiku väljatöötamisse aidata suurendada Euroopa majanduse konkurentsivõimet.

Joonis 1

Riiklike innovatsioonihangete poliitikaraamistike üleeuroopaline võrdlusuuring

Allikas: võrdlusuuring riiklike poliitikaraamistike ja innovatsioonihangetele tehtavate kulutuste kohta, millele on viidatud eespool esitatud tekstikastis.

2.2. Innovatsioon kui erinevate poliitikaeesmärkide saavutamise vahend

Innovatsioon on kestliku majanduskasvu, taastumise ja vastupanuvõime põhitegur, mida avaliku sektori ostujõud saab oluliselt toetada, ning tähtis vahend valitsuse vastutusalasse kuuluvate avalike teenuste hinna ja kvaliteedi suhte parandamiseks.

Samuti peab poliitikavisioonil olema selge seos muude poliitikaeesmärkide ja innovatsioonihangetega, nt valdkondades nagu majanduse vastupanuvõime tugevdamine, keskkonnajalajälje vähendamine, energiatõhususe parandamine, kliimamuutustega tegelemine, vananeva elanikkonna jätkusuutlik tervishoid, idufirmade ja VKEde turulepääsu hõlbustamine, olelusringi kulude vähendamine, avalike teenuste osutamise ajakohastamine jne.

NÄIDE INNOVATSIOON TOETAB KESKKONNA- JA TERVISHOIUPOLIITIKA RAKENDAMIST: Uudne lähenemine Poola haigla jahutamisele Miks kaaluti uuenduslikku lahendust? Kliimamuutused on muutnud kuumalained Poolas sagedamaks. Sucha Beskidzka haigla oli üks paljudest Poola haiglatest, kus kõrgete sisetemperatuuride mõju töötajate ja patsientide heaolule ning meditsiiniseadmetele tekitas järjest suuremat peavalu. Seetõttu nõudis tervishoiuministeerium kõigilt tervishoiuteenuste osutajatelt, et nad paigaldaksid „päikesekaitseseadmed“ palatitesse, kuhu paistab liigne päikesevalgus. Suvekuudel palatites õhukonditsioneeride kasutamine koormas aga Sucha Beskidzka haigla eelarvet. Mida tehti teisiti? Selle asemel et samu lahendusi juurde osta, palus haigla tehnilise dialoogi käigus turul esitada olemasolevad lahendused. Selle asemel et kirjutada avatud menetluses ette konkreetne lahendus, hankis haigla funktsionaalseid kriteeriume kasutades (temperatuuri alandamine 2 °C võrra) tervislikuma ja kestlikuma lahenduse: hoone fassaadile paigaldati päikesepaneelid, mis pakuvad varju ilma ruume pimendamata. Olelusringi kulude arvestamise mudeli kasutamine oli äärmiselt oluline, et saavutada hanketulemus, mis oli kasulik haigla patsientidele, töötajatele ja juhtkonnale. Milline oli tulemus? Temperatuur langes haiglas 10 %, isegi kui välistemperatuur tõusis 20 %. Ühtlasi katavad päikesepaneelid 5 % haigla elektrivajadusest, korvates algse investeeringu. See näide näitab riigihangete ja innovatsiooni olulist rolli majanduse taastamise ja rohepöörde väljakutsetele vastamiseks. Täpsem teave: http://www.ecoquip.eu/procurement-projects/cost-effective-and-low-carbon-solutions-to-maintain-the-thermal-comfort-of-patients.html http://eafip.eu/wp-content/uploads/2016/11/2_M.Kautsch.pdf

2.3. Ambitsioonitaseme kindlaksmääramine

Innovatsioonihangete moto on „alusta targu, kasva kiirelt“. Innovatsioonihange võib olla katsumusterohke kogemus ning kõige parem on sellega alustada sammsammulise õppimisprotsessina. Teisisõnu ei tule kõiki muudatusi – kultuurilistest menetluslikeni –, mida innovatsioonihange eeldab, sisse viia korraga. Eduka innovatsiooni hõlmava projekti saab välja töötada ka alt üles, keskendudes alguses lihtsatele praktilistele probleemidele.

Alustuseks võiks teha kindlaks teemad, mille puhul saadaks uuenduslikust lähenemisviisist kasu ja millele tuleks keskenduda (nt keskkond/kliimamuutused, tervishoid jne). Keskenduda võiks nende sektorite ja projektidega alustamisele, mille puhul on uuendusi kergem ellu viia ja kus need võivad kaasa tuua suurima muutuse. Targu alustades luuakse usaldusväärsus ja kindlustunne, mis mõjub suurematele projektidele lõppkokkuvõttes magnetina.

ELi normid pakuvad avaliku sektori hankijatele vahendeid, mis sobivad hästi ambitsioonikuse mitmesuguste võimalike tasemetega. Need on esitatud 4. peatükis.

NÄIDE LAHENDUSED KÕIGI AMBITSIOONITASEMETE JAOKS: Rootsi riigihankeameti keskkonnaalased näidiskriteeriumid Miks kaaluti uuenduslikku lahendust? Rootsis on innovatsioonihanked kinnitatud riigi keskkonna-, energia- ja transpordipoliitikas strateegilise prioriteedina. Nende poliitiliste ambitsioonide praktiliseks rakendamiseks on aga vaja konkreetseid juhendeid, näidiskriteeriume ja näidisdokumente. Üks lahendus alati aga ei sobi. Mida tehti teisiti? Rootsi riigihankeamet on jaotanud riigihankemenetlustes kasutatavad innovatsiooniga seotud keskkonnakriteeriumid kolme tasemesse: algtase, kõrgtase ja teedrajav tase (nt vesinikkütusega sõidukid liigitatakse praegu teedrajavaks lahenduseks). Kriteeriumid ja tasemed on kokku lepitud kohtumistel kõigi asjakohaste sidusrühmade vahel: kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi avaliku sektori hankijad, tootjad, automüüjad, takso- ja kulleriettevõtted jne. Neid ajakohastatakse korrapäraselt vastavalt iga valdkonna tehnoloogilisele arengule. Kui kriteeriumis on kokku lepitud, koostab amet vastava õigusteksti, mida saab kohtus kasutada ning mille iga avaliku sektori hankija saab oma hangete puhul tehnilisse kirjeldusse kopeerida. Kriteeriumid on vabatahtlikud ja vabalt kasutatavad. Milline oli tulemus? See lähenemisviis on andnud tõuke uuenduslike lahenduste kasutuselevõtuks ja turul levitamiseks suure energiakasutusega sektorites, nagu kodumasinad, ühistransport või kütmine, aidates vähendada Rootsi sõltuvust tuumaenergiast 15 %. Täpsem teave: https://www.upphandlingsmyndigheten.se/en/sustainable-public-procurement/sustainable-procurement-criteria Konkreetne juhtuuring on kättesaadav aadressil http://www.ecomotion.us/results/pdfs/108es.pdf

2.4. Ambitsioonidest tegevuste ja kohustusteni

Selleks et ambitsioonid muutuksid reaalseks tegevuseks, on oluline luua strateegiline poliitikaraamistik koos innovatsioonihangete tegevuskavaga. Poliitikaraamistikus on tavaliselt esitatud poliitikaeesmärgid ja -prioriteedid, sealhulgas määratlused, näitajad, rollid ja kohustused. Tegevuskavaga võetakse kohustused selgelt määratletud tegevuste, osalejate, vahendite, ressursside, eelarvete, oodatavate tulemuste ja rakendamise ajakava suhtes. Sidusrühmade kaasamine on tegevuskava koostamise üks peamisi elemente, millega tagatakse kõigi asjaosaliste kaasatus.

Nagu tõendab eespool nimetatud võrdlusuuring, on Euroopas neli liikmesriiki (Austria, Belgia, Madalmaad ja Soome) vastu võtnud spetsiaalse innovatsioonihangete tegevuskava ja veel viis (Eesti, Kreeka, Prantsusmaa, Rootsi ja Taani) on lisanud innovatsioonihangetega seotud erieesmärgid ja konkreetsed meetmed laiematesse riiklikesse strateegiatesse või programmidesse, sageli koos eraldatud eelarve ja peamiste osalejate selgete kohustustega.

NÄIDE VISIOONI ELLUVIIMINE: Austria föderaalne teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni strateegia Miks kaaluti uuenduslikku lahendust? Alates 2011. aastast on Austria föderaalse teadusuuringute, tehnoloogia ja innovatsiooni strateegia prioriteetide hulka kuulunud „innovatsiooni edendavad riigihanked“. Mida tehti teisiti? Vastu on võetud tegevuskava, et rakendada strateegiat ja tugevdada koostoimet muude poliitikavaldkondadega. Föderaalne riigihankeamet toimib Austria keskse innovatsioonihangete pädevuskeskusena, mis pakub Austria avaliku sektori hankijatele koolitusi, dokumente, abi ja väikeseid toetusi kommertskasutusele eelnevate hangete või uuenduslike lahenduste riigihangete ettevalmistamiseks. VKEd võivad esitada finantstagatise, mis hõlbustab nende juurdepääsu hankemenetlustele. 2014. aastal loodi järelevalvesüsteem, et hinnata Austrias iga-aastaseid kulutusi innovatsioonihangetele. Täpsem teave: http://www.ioeb.at https://era.gv.at/object/document/2177

Innovatsioonihanked ei toimu muust poliitikast isoleeritult. Need edenevad paremini, kui neid toetab muu innovatsiooni võimaldav valdkondlik ja horisontaalne poliitika. Konkreetsete valdkondade (nt julgeolek, tervishoid, kliimamuutused jne) ja innovatsiooni võimaldava muu horisontaalse poliitikaga (nt teadusuuringud ja innovatsioon, maksustamine jne) seotud poliitikaraamistike ja tegevuskavadega võib ette näha konkreetsed innovatsioonihangete meetmed.

2.5. Suutlikkuse suurendamine

Innovatsioonihange eeldab mitmesuguseid selliste konkreetsete tegevuste elluviimist, mida ei saa improviseerida. Olenemata ambitsioonitasemest on vaja teatud määral aega, raha ja oskusteavet. Eriväljaõpe (2.5.1), ühishanked (2.5.2) ja üldise ettevõtliku mõtteviisi edendamine võivad aidata saavutada vajaliku innovatsioonihangete alase suutlikkuse jõukohaste kuludega.

Kaksteist liikmesriiki on loonud riiklikud innovatsioonihangete pädevuskeskused, mis pakuvad teadlikkuse suurendamiseks, suutlikkuse suurendamise meetmete kooskõlastamiseks ja avaliku sektori hankijate aitamiseks innovatsioonihangete rakendamisel ühe akna süsteemi (12).

PÄDEVUSKESKUSED Euroopa Komisjon rahastab riiklike pädevuskeskuste vahelist suhtlust riiklike innovatsioonihangete pädevuskeskuste Euroopa võrgustiku kaudu – projekti Procure2Innovate raames. https://procure2innovate.eu https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects

Kutseühendused ja -organisatsioonid saavad pakkuda sarnast tuge käsiraamatute, juhendmaterjalide, näidisdokumentide, hindamiskriteeriumide kavandite või mõõtmismeetoditega. Arvestades nende üksikasjalikke teadmisi, võimaldab nende erialateadmiste edasiandmine avaliku sektori hankijatele neil oma vajadused kindlaks teha ja koostada tehnilised kirjeldused kõrgeimal tipptasemel (13).

2.5.1. Inimeste koolitamine ja abistamine

Üks peamisi edutegureid on professionaalsus (14). Mõnes kõige edukama innovatsioonihanke näites, nagu mõnes Barcelonas, Lombardias, Austrias või Rootsis tehtud hankes, on ühendatud kindlad poliitikaeesmärgid, milles on innovatsioon asetatud kohaliku majanduspoliitika keskmesse, ning motiveeritud ja asjatundlikud töötajad.

Et innovatsioonihanget edukalt korraldada, peaks avaliku sektori hankija kasutama teadmisi ja oskusi järgmistes valdkondades:

— teadmised: — turg ja sidusrühmade kaasamine; — asjakohased tooted või teenused;

— põhioskused: — asjaomane õigusraamistik; — läbirääkimine; — lepingute haldamine;

— innovatsiooniga seotud oskused: — riskianalüüs; — intellektuaalomandi õiguste haldamine; — poliitikaettevõtlus.

Seda suutlikkust saab parandada sisekoolituste ja sihipärase värbamisega, välisekspertide ja nõustajate abile tuginemisega või oma teadmiste ühendamisega muude avaliku sektori hankijate teadmistega. Isegi ambitsioonikuse madala taseme korral on kasu headest turuteadmistest ja võimalusest kasutada ELi eeskirjadega tagatud põhivahendeid, nagu majanduslikult soodsaima pakkumuse kriteeriumid või funktsionaalsed nõuded.

See õppimisprotsess ei puuduta üksnes avaliku sektori hankijaid. Ettevõtted, eelkõige idufirmad ja uuenduslikud VKEd, peavad samuti hakkama järk-järgult koos avaliku sektoriga tegelema innovatsioonikesksete äriprotsessidega ning tutvuma konkreetsete haldustavadega.

NÄIDE RIIGIHANKEVALDKONNA KUTSELISEKS MUUTMINE: Barcelona linnavolikogu töötajate koolitamine Miks kaaluti uuenduslikku lahendust? Innovatsioonihanked nõuavad oskusi ja teadmisi. Mida tehakse teisiti? Barcelona linnavolikogu korraldab koostöös Euroopa avaliku halduse instituudiga (EIPA) innovatsioonihangete teemalise koolitusprogrammi linnajuhtidele, ametnikele, konsultantidele, ettevõtetele ja õigusnõustajatele. See linnade innovatsiooniga seotud riigihangete ja kommertskasutusele eelnevate hangete programm pakub praktilist teavet selle kohta, kuidas linn saaks saada innovatsiooni nõudluse poole edendamisel tipptegijaks. Täpsem teave: http://seminars.eipa.eu/en/activities09/show/&tid=6141 http://formacio.eapc.gencat.cat/infoactivitats/AppJava/DetalleActividad.do?codi=10251&ambit=1&edicio=1&any=2017

NÄIDE RAHVUSVAHELINE KOGEMUSTE VAHETAMINE Euroopa Komisjon on kaasrahastanud veebiplatvormi loomist kogemuste vahetamiseks innovatsioonihangete valdkonnas. Platvormi haldab ICLEI. Hangete foorumi ja ressursikeskuse kaudu aitab platvorm avaliku sektori hankijatel, poliitikakujundajatel, teadlastel ja muudel sidusrühmadel kasutada ära innovatsioonihangete võimalused. Täpsem teave: www.innovation-procurement.org

2.5.2. Ühishangete kaalumine

Termin „ühishange“ hõlmab avaliku sektori hankijate vahelise koostöö erinevaid vorme.

Spetsiaalsete üksuste, näiteks kesksete hankijate, linnade liitude, Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumide, (15) ühisettevõtete (16) või Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste (ETKRide) (17) loomine või volitamine ühishangete korrapäraseks tegemiseks on kõige struktureeritum koostöövorm. Kesksed hankijad on asutused, kes haldavad riigihankemenetlust muude avaliku sektori hankijate jaoks. Keskvalitsused võivad asutada kesksed hankijad riigi tasandil ning kohalikud asutused võivad kohalikul tasandil sama teha. Samuti võivad avaliku sektori hankijad neid konkreetsetes sektorites asutada.

KESKSED HANKIJAD Kesksed hankijad on ELi liikmesriikides muutumas riigihangete korraldamisel keskseks elemendiks. Kogu Euroopas on asutatud palju keskseid hankijaid ja nad tegutsevad eri tasanditel (kesk-, (18) piirkondlikul (19) ja valdkondlikul (20) tasandil). Olemas on umbes 50 keskset hankijat, kes sõlmivad igal aastal enam kui 15 lepingut, ning kuni 200 keskset hankijat, kes sõlmivad 5–15 lepingut. Lisateave on kättesaadav aadressil https://ec.europa.eu/growth/content/public-buyers-save-money-cooperative-procurement-0_en

Ühishangetel üldiselt ja eelkõige alaliste struktuuride kasutamisel nende jaoks on mitmeid omadusi, mis soodustavad innovatsioonihankeid:

— need muudavad lihtsamaks selliste spetsialistide kaasamise, kellel on eksperditeadmised eri- ja keerukate vajaduste sõnastamiseks, turuga struktureeritud viisil suhtlemiseks ja selliste menetluste väljatöötamiseks, mis viivad innovatsioonini;

— need toovad kaasa mastaabisäästu, mis on vajalik uuenduslikele toodetele ja teenustele esimeste turgude loomiseks;

— need võimaldavad suurendada uuenduslike lahenduste mõju, sest iga lahendust saavad kasutada erinevad avaliku sektori hankijad.

Oluline on aga märkida, et ühishangete puhul tuleb tagada, et need ei sulge liigse standardimisega riigihangete turgu individualiseeritud ja kohandatud toodetele.

Ühishankeid võib teha ka vähem struktureeritud vormis, näiteks avaliku sektori hankijate võrgustike ja ühenduste kaudu, milles avaliku sektori hankijad ühendavad vastavalt vajadusele jõud konkreetsete innovatsioonihangete ühiseks tegemiseks, heade tavade vahetamiseks ja vastastikuseks õppimiseks.

NÄIDE JÕUDUDE ÜHENDAMINE KÕRGJÕUDLUSEGA ANDMETÖÖTLUSE HANKES: Alates ajutisest hankijate rühmast kuni spetsiaalse hankeüksuseni Miks kaaluti uuenduslikku lahendust? Kõrgjõudlusega andmetöötlust kasutatakse avalikus sektoris mitmes valdkonnas, sealhulgas küberturvalisuse, energeetika, kliimamuutuste ja tervise valdkonnas, sest see võimaldab välja töötada, katsetada ja rakendada eriti keerukaid rakendusi. Mida tehti teisiti? 2017. aastal asutasid Prantsusmaa, Itaalia, Hispaania ja Saksamaa juhtivad superarvutuskeskused ajutise hankijate rühma, et teha ühiselt uuenduslike lahenduste riigihange. Avaliku sektori hankijad kooskõlastasid oma tegevuskavad energiatõhusamate kõrgjõudlusega andmetöötluse ressursside pakkumiseks kogu Euroopas. Milline on oodatav tulemus? Selle uuenduslikke kõrgjõudlusega andmetöötluse lahendusi puudutava esimese ühishanke kavandatav kogueelarve on 73 miljonit eurot. Esimesed kasutuselevõtu juhtumid on kõrgjõudlusega andmetöötluse taristut märkimisväärselt parandanud. Hea koostöö sillutas teed ühe miljardi euro väärtuses täiendavatele ühisinvesteeringutele Euroopas ühisettevõtte EUROHPC kaudu, mis on spetsiaalne üksus, mille EL ja liikmesriigid asutasid, et korraldada tulevikus kõrgjõudlusega andmetöötluse hankeid kogu Euroopas, ja mille leping allkirjastati 2018. aasta jaanuaris. Täpsem teave: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-procurement-cooperation-delivers-more-powerful-and-energy-efficient-supercomputers https://www.ppi4hpc.eu https://eurohpc-ju.europa.eu/

NÄIDE SUURHANKIJATE ALGATUS: Uuenduslike kaupade ja teenuste riigihanked konkreetsetes valdkondades Suurhankijate vajaduste rahuldamine Miks kaaluti uuenduslikku lahendust? Selle katsealgatuse peamine eesmärk oli suurendada innovatsioonihangete kasutuselevõttu Euroopas partnerluste kaudu avaliku sektori hankijatega. ICLEI juhtis katsealgatust koos võrgustikuga EUROCITIES Euroopa Komisjoni siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi nimel, kuna nad juhtisid projekti sekretariaati. Katsealgatuse käigus tegid suurhankijad (peamiselt suured linnad, aga ka kommunaalteenuste osutajad või kesksed hankijad) kindlaks kolm alarühma, millele keskenduda: heiteta ehitusplatsid, elektriajamiga raskeveokid ja ringluspõhine ehitusmaterjal. Mida tehti teisiti? Näiteks on elektriajamiga raskeveokite alarühma osalejad (Amsterdam, Budapest, Helsingi, Lissabon, Malmö, Oslo, Pariis, Porto, Rotterdam, Belgia postiteenistus ja Stavenger) i) ühendanud jõud, et valmistada ühiselt ette tarnijatega suhtlemine, ja ii) jaganud teavet pakkumuste ettevalmistamiseks (kavandamine, hankedokumendid, lepingu sõlmimise kriteeriumid, heiteta sõidukitega seotud katsealgatuste tulemused jne). Milline on oodatav tulemus? Eesmärk on koostada ühine nõudluse avaldus ja leppida kokku paljudes küsimustes ning riigihanke projektikonkursi tehnilistes/juriidilistes kriteeriumides. See projektikonkurss käsitleb praegu turult puuduvate elektriajamiga raskeveokite (jäätme-, tänavapuhastus-, raskete veoste veokid) arendamist. Eeldatakse, et koostöö suurhankijate vahel aitab stimuleerida uuenduslike toodete turgu. Sarnast lähenemisviisi järgitakse ka teistes alarühmades. Täpsem teave: http://www.bigbuyers.eu/

Ühishanked võivad olla kasulikud ka üksikutele avaliku sektori hankijatele, kellel on piisav ostujõud, näiteks suured linnad või kommunaalettevõtjad. Need avaliku sektori hankijad on loomulikud innovatsioonihangete korraldamise kandidaadid, sest neil on suutlikkus enne tavatoodete hulgi ostmist uuenduslikke kaupu ja teenuseid kindlaks teha ja katsetada.

NÄIDE EHPPA (EUROOPA TERVISHOIUALASTE RIIGIHANGETE ALLIANSS) Mis on EHPPA? EHPPA on mittetulunduslike hankeorganisatsioonide ühendus. Selle eesmärk on koondada oskusteavet, parandada tulemuslikkust ja pakkuda oma liikmetele strateegilist positsiooni Euroopa tervishoiuteenuste hanketurul. 2012. aastal asutatud EHPPA on Prantsuse õiguse alusel registreeritud ühendus, mille peakorter asub Pariisis. Mida tegi EHPPA innovatsiooni ostmise kiirendamiseks? 28. ja 29. septembril 2017 korraldasid CCI France International ja EHPPA Pariisis esimese Euroopa tervishoiualaste innovatsioonihangete foorumi ehk ürituse „EHPPA Days“. Ürituse eesmärk oli viia tervishoiu valdkonna avaliku sektori hankijad (nt kesksed hankijad, haiglad jne) kokku Prantsusmaa ja Euroopa uuenduslike tarnijatega ning saada teavet iga Euroopa riigi erinevate hanketavade kohta. Kes osalesid? Üritusel osalesid idufirmad, VKEd, keskmise suurusega ettevõtjad ning Prantsusmaa ja Euroopa tarnijad, kes pakuvad uuenduslikke lahendusi tervishoiusektori igas harus. Sellised harud on muu hulgas järgmised: farmaatsia, patoloogia, biomeditsiinitehnika, patsiendihaldus, meditsiiniseadmed, biotehnoloogia, e-tervis ja digitaalsed tugiteenused, majutus, taristu- ja tehnilised teenused, energia ja kestlik areng ning telekommunikatsiooni ja IT-teenused. Aruanne ürituse „EPHHA Days 2017“ kohta: http://www.ehppa.com/Ressources/FCK/files/EHPPA%20Days%202017%20-%20Web%20REPORT.pdf Sarnased algatused: https://beneluxa.org/ https://www.euractiv.com/section/health-consumers/news/southern-eu-states-present-unified-front-in-drug-talks/

NÄIDE JÕUDUDE ÜHENDAMINE INNOVATSIOONILE SUUNATUD STRUKTUREERITUD TEGEVUSE JAOKS: Norra riiklik tarnijate arenguprogramm Miks kaaluti uuenduslikku lahendust? Paljud üksikute avaliku sektori hankijate käivitatud uuenduslikud riigihankemenetlused annavad häid lahendusi, aga lõppevad pärast katse- või prototüübietappi, sest ühe hankija nõudlus ei ole piisav. Mida tehti teisiti? Norra riikliku tarnijate arenguprogrammi raames tehakse süsteemselt tööd selle nimel, et sarnaste huvidega (nt kliima või tervishoiuga seotud konkreetse poliitikaeesmärgi saavutamine) ja sarnaste vajadustega avaliku sektori hankijad ühendaksid juba alguses jõud ning kutsuksid turgu üles esitama lahenduse, mis võimaldab neil saavutada oma ühine eesmärk. Ühisprojektid tagavad võimalikele tarnijatele prognoositavuse, selguse ja – mis äärmiselt oluline – turustamiseks ja seeriatootmiseks vajaliku mahu. Milline oli tulemus? Ühes ühisprojektis on arenguprogrammi raames tehtud koostööd riigi suurimate avaliku sektori hankijatega, kes algatavad ehitusprojekte, mis puudutavad näiteks uute koolide, lasteaedade, ülikoolide, haiglate ja valitsushoonete ehitamist, ning teevad nende üle järelevalvet. Nende ühine lahendamist vajav probleem oli säästvamate ehitusprotsesside väljatöötamine ning seega panustamine Norra Pariisi kokkuleppe alusel võetud kohustuste täitmisse. Arenguprogrammi toetusega tegid nad ühiselt turule ülesandeks leida lahendus, et pakkuda heitevabade masinatega ehitusplatse. Nad avaldasid oma järgmise viie aasta ühise ehituseelarve, et näidata võimalikele tarnijatele turu võimalikku suurust. Praegu käib tehnoloogia arendamine, mis ei oleks ilma selle turumahuta võimalik olnud. Täpsem teave: http://innovativeanskaffelser.no/about

2.6. Riskikartlikkusest ülesaamine innovatsioonistiimulite loomise abil

Oluline on tunnistada asjaolu, et innovatsioonihangetega kaasneb risk, nt et toodet ei õnnestu tarnida või teenust ei õnnestu osutada või et oodatud tulemused ja loodud lahendus erinevad jne. Avaliku sektori hankijaid hirmutab sageli lisarisk hankemenetlustes, sest nad kasutavad riigi raha. Kuna neile ei avaldu sama turusurve nagu ettevõtjatele, on uuenduslike lahenduste hankimisega kaasnevat riski ühtlasi keerulisem põhjendada. Seetõttu tuleks neile küsimustele innovatsioonihankeprojektide koostamisel tähelepanu pöörata. Riskikartlikkuse kaotamiseks tuleb avaliku sektori hankijaid teisiti motiveerida, kasutades rahalisi ja mitterahalisi stiimuleid.

Mitterahalised käitumisstiimulid hõlmavad näiteks heade tavade tunnustamist (nt riiklike innovatsioonihangete auhindadega), innovatsioonihangete lisamist hangetega tegelevate ametnike või juhtide iga-aastastesse karjäärieesmärkidesse (nt võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitajate kehtestamisega), paremate edutamisvõimaluste pakkumist avaliku sektori hankijatele, kes rakendavad edukalt innovatsioonihankeid, millega avalikke teenuseid kiiremini ajakohastatakse. Teine võimalus on keskenduda mõjule, mis innovatsioonihangetel võib olla kohalikul tasandil.

INNOVATSIOONIHANGETE AUHINNAD Igal aastal tunnustab Saksamaa innovatsioonihangete pädevuskeskus KOINNO Saksamaa avaliku sektori hankijate eeskuju andvaid innovatsioonihankeid auhinnaga „Innovatsioon annab eelise“, mis antakse Saksamaa föderaalse majandus- ja energeetikaministeeriumi egiidi all. Samuti annab Euroopa säästvate hangete võrgustik Procura+ iga-aastaseid auhindu säästvate ja uuenduslike hangete eest. Kõigi tunnustatud projektide lühikirjeldused on kättesaadavad nende veebisaitidel, kus on selgitatud uuendusliku lähenemisviisi kõige olulisemaid omadusi. Täpsem teave: https://www.koinno-bmwi.de/koinno/innovationspreis http://www.procuraplus.org/awards

Rahastamine on innovatsioonihangetega alustamise üle otsustamisel tihti üks peamisi tegureid, eriti siis, kui ambitsioonitase on innovatsiooni osas kõrge. Et põhjendada otsust suunata riigihangete eelarved innovatsioonile, on oluline, et avaliku sektori hankijad tõendaks nende majanduslikku tasuvust, näidates selgelt, et uuenduslikest lahendustest eeldatavalt saadav kasu (nt kvaliteedi/tõhususe paranemine, kulude vähenemine olelusringi jooksul jne) korvab vajalikud investeerimiskulud. Tõendid uute tehnoloogiate võimaliku kasu kohta on seega avaliku sektori hankijatele olulised investeerimisotsuse tegemise põhjendamisel majanduslikust seisukohast. Uuenduslike lahenduste sertifitseerimine aitab avaliku sektori hankijatele kinnitada, et uued tehnoloogiad annavad lubatud tulemusi.

Peale selle on olemas mitmeid rahastamisallikaid, mis pakuvad avaliku sektori hankijatele stiimuleid innovatsioonihangete korraldamiseks. Sihtotstarbeline rahastus võib katta paljud innovatsioonihangetega seotud lisakulud, näiteks kulud, mis kaasnevad hanke ettevalmistamise ja haldamisega, esialgse turu-uuringuga, läbirääkimistega, teadus- ja arendustegevusega (nt prototüüpide loomine, katsetamine ja sertifitseerimine), konkreetse tehnilise või õigusalase oskusteabe koondamisega, haldusmenetluste kohandamisega jne. Samuti võib see korvata kultuurilisest muutusest ja harjumuste muutmisest tingitud immateriaalsed kulud.

RIIKLIKUD JA PIIRKONDLIKUD INNOVATSIOONIHANGETE TOETUSKAVAD Neliteist ELi liikmesriiki on koostanud riiklikud või piirkondlikud innovatsioonihangete toetuskavad. Nendega rahastatakse tavaliselt teataval määral avaliku sektori hankijaid innovatsioonihangete ettevalmistamisel ja/või rakendamisel, et vähendada mõnda uuenduslike lahendustega kaasnevat riski. Näiteks Soome innovatsioonihangete programmist on juba toetatud enam kui 70 innovatsioonihanget. Itaalia Lombardia maakond on lisanud kommertskasutusele eelnevad hanked ja uuenduslike lahenduste riigihanked poliitilise eesmärgina oma piirkondlikku õigusesse ning eraldanud vahendid korrapäraste üleskutsete tegemiseks, et koguda teavet maakonna avaliku sektori hankijate innovatsioonivajaduste kohta, mille jaoks korraldatakse seejärel uued hanked. Täpsem teave: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe http://www.regione.lombardia.it/wps/portal/istituzionale/HP/DettaglioRedazionale/servizi-e-informazioni/imprese/ricerca-e-innovazione-per-le-imprese/appalti-pre-commerciali

ELi RAHASTAMISKAVAD EL toetab innovatsioonihankeid mitme rahastamisprogrammi kaudu. ELi peamisest teadusuuringute ja innovatsiooni programmist „Horisont 2020“ rahastatakse korrapäraselt koordineerimis- ja toetusmeetmete projektikonkursse (koordineerimise ja kontaktide loomise rahastamiseks, et valmistuda tulevasteks innovatsioonihangeteks), kommertskasutusele eelnevate hangetega seotud meetmete projektikonkursse (muu hulgas uuenduslike lahendustega seotud teadus- ja arendustegevuse ning nende lahenduste katsetamise kaasrahastamiseks) ning uuenduslike lahenduste riigihangetega seotud meetmete projektikonkursse (uuenduslike lahenduste hankimise ja kasutuselevõtu kulude kaasrahastamiseks). Ülevaade kõigist siiani rahastatud innovatsioonihangetest on kättesaadav aadressil: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects Lisateave programmi „Horisont 2020“ innovatsioonihangete toetuse kohta: http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/innovation-procurement ELi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) toetamise programmist COSME (https://ec.europa.eu/easme/en/cosme) rahastatakse VKEsid hõlmavaid uuenduslikke projekte. ELi liikmesriigid ja nende piirkonnad saavad oma aruka spetsialiseerumise strateegiate raames kaasrahastada innovatsioonihankeid, sealhulgas kommertskasutusele eelnevaid hankeid, ka Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest. Vaadake spetsiaalseid suuniseid, milles selgitatakse, kuidas innovatsioonihankeid saab rahastada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest ka koos programmi „Horisont 2020“ rahastusega: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/guides/synergy/synergies_en.pdf. Näiteid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatud innovatsioonihankeprojektide kohta leiate aadressil: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/good_practices/GP_fiche_30.pdf.

NÄIDE EUROOPA STRUKTUURI- JA INVESTEERIMISFONDIDEST RAHASTATUD LEEDU INNOVATSIOONIHANGETE TOETUSPROGRAMM 21 kommertskasutusele eelnevat hanget on Leedus juba avatud ja 13 avatakse 2020. aastal valitsuse kommertskasutusele eelnevate hangete toetusprogrammi raames alates 2016. aastast korraldatud korrapäraste konkursikutsete alusel. Toetusprogrammi kaasrahastatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest. Korrapäraselt avaldatavates konkursikutsetes kutsutakse Leedu avaliku sektori hankijaid üles esitama värskeid ideid uute kommertskasutusele eelnevate hangete projektide kohta. Täpsem teave: https://www.interregeurope.eu/ecoris3/news/news-article/1607/the-start-of-pre-commercial-procurement-in-lithuania

Uurida võiks ka riskijuhtimismehhanisme, nagu laenu-, kindlustus- ja tagatisskeemid. Kindlustus- või tagatisskeeme, mis on ette nähtud avaliku sektori hankijate innovatsiooniriskide tasakaalustamiseks, on siiski juba katsetatud, eriti võimaliku kahju katmiseks lahenduse rakendamise ebaõnnestumise korral. See süsteem aitab vähendada hankijale tekkivat riski, et tekitada sidusrühmade seas usaldust.

RAHASTAMISVAHENDITE FINANTSVÕIMENDUSE KASUTAMINE RISKI VÄHENDAMISEKS Euroopa Investeerimispank (EIP) ja Euroopa Investeerimisfond (EIF) pakuvad programmi „Horisont 2020“ tööprogrammi „Access to Risk Finance“ (juurdepääs riskikapitalile) toel kaht liiki rahastamisvahendeid, et vähendada nii avaliku sektori hankijate kui ka ettevõtjate (eelkõige ka idufirmade ja VKEde) innovatsioonihangetega seotud riski. Euroopa Investeerimispank (EIP) annab rahastamisalgatuse „ InnovFini suurprojektid/teadus “ raames laene üksikutele avaliku sektori hankijatele või nende rühmadele kommertskasutusele eelnevate hangete ja uuenduslike lahenduste riigihangete alustamiseks. See võimaldab hankijatel ületada rahalisi raskusi seoses eelnevate investeeringutega millessegi uuenduslikku, mis tasub end ära alles hiljem. Laenu tagasimakseperioodi saab määrata selliselt, et avaliku sektori hankija peab laenu tagasi maksma hakkama alles siis, kui innovatsioon hakkab tooma hankijale tegelikku kvaliteedi ja kulude paranemist. Ka võib laen leevendada rahaliste vahendite sünkroniseerimise raskusi ühishanke alustamisel, sest see võimaldab kõigil rühma liikmetel alustada ühist hankimist kohe ja annab samal ajal igale osalejale võimaluse maksta oma osa tagasi erineva individuaalse ajakava alusel. Kasutades algatust „ InnovFin novaatoritele “, saavad EIP ja EIF aidata kommertskasutusele eelnevates hangetes ja uuenduslike lahenduste riigihangetes osalevatel ettevõtjatel saada hõlpsamini juurdepääsu laenudele, tagatistele, vastutagatistele, hübriid-, vahe- ja omakapitali kaudu rahastamisele, et laiendada oma äri innovatsioonihanke ajal, pidades silmas lahenduste laiemat turustamist. Täpsem teave: InnovFini suurprojektid/teadus: https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/products/science.htm InnovFin novaatoritele: https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/index.htm

3. NOVAATORITE LIGIMEELITAMINE

Novaatorite, eelkõige kõrgtehnoloogiliste idufirmade ja uuenduslike VKEde ligimeelitamine on innovatsioonihangete valdkonna üks peamine väljakutse. Mõnes valdkonnas sõltub nende ettevõtete uuenduslike lahenduste kasutuselevõtt suurel määral avaliku sektori hankijatest (21) ning avaliku sektori hankijad võivad vajada nende ettevõtete innovatsioonipotentsiaali, et osutada kõrgetasemelisi avalikke teenuseid. Samal ajal ei ole idufirmadel ja VKEdel sageli nii suurt tootmisvõimsust ja selliseid tulemusi, mida avaliku sektori hankijad tavaliselt nõuavad.

Avaliku sektori hankijad võivad kaaluda kaht peamist suunda: hankemenetluse kohandamine nende novaatoritega (3.1) ja innovatsioonivahendajate kaasamine (3.3).

3.1. Ka väiksematele novaatoritele juurdepääsu andmine riigihangetele

Aluslepingu põhimõtete kohaselt peavad kõik innovatsioonihanked olema avatud igas suuruses ettevõtjatele, olenemata sellest, kas need ületavad riigihangete piirmäärasid või jäävad neist allapoole. Innovatsioonihanked pakuvad väikestele uuenduslikele ettevõtetele aga rohkem huvi kui tavalised valmistoodete hanked. ELi 2014. aasta riigihanke-eeskirjad on teinud avaliku sektori hankijatele võimalikuks selliste menetluste kavandamise, mis sobivad lisaks suurtele ettevõtetele ka väiksematele uuenduslikele tarnijatele.

3.1.1. Suhtlemine turuga

Esimene samm novaatorilt pakkumuse saamiseks on lihtne: temaga tuleb suhelda. Selle kahtlaselt lihtsa lähenemisviisiga lahendatakse kaks probleemi: ettevõtjate teadmatus riigihangetest ja usalduse puudumine. Kummagi probleemi saab lahendada otse ettevõtjaga rääkides. Täpselt nagu müügikampaaniadki, võib otse rääkimine veenda isegi muidu skeptilist ettevõtjat avaliku sektori hankijatega äri tegema.

Suhtlusvahendiks võib olla e-kiri või telefonikõne eelnevalt kindlaksmääratud ettevõtjatele. Suhelda võib ka võrgustike kaudu ja messidel teavet jagades. Suhtlus võib olla minimalistlik ja vähest vaeva nõudev (nt hanketeate veebilingi saatmine mõnele ettevõtjale või tööstusharu ühendustele) või põhjalik (nt hankedokumentide tutvustamine messil, veebiseminaril või sotsiaalmeediakampaania raames). Riikides, kus usaldus riigihangete vastu on väike, on sellistel kontaktidel ka oluline osa hankele inimliku näo andmisel ja ettevõtjate kindlustunde suurendamisel selle suhtes, et leping sõlmitakse ausa konkurentsi alusel.

Samas kehtivad diskrimineerimise ja ebavõrdse kohtlemise vältimiseks avaliku sektori hankijate suhtes ka piirangud seoses viisidega, mille kaudu nad tarnijatega teavet jagavad. Avatud ja tõhusa konkurentsi tagamiseks ei tohi ühelegi potentsiaalsele tarnijale anda ainuõiguslikku ega eelisjuurdepääsu dokumentidele või teabele. Samuti peavad avaliku sektori hankijad piisavalt dokumenteerima mis tahes suulise suhtluse ettevõtetega (22).

NÄIDE ENNETAV LÄHENEMISVIIS HANGETELE: Elupäästev telemeditsiin Euroopa haiglate intensiivraviosakondades Miks kaaluti uuenduslikku lahendust? Madalmaade, Hispaania, Belgia ja Soome haiglad tahtsid välja töötada koostalitlusvõimelise telemeditsiini platvormi, mille eesmärk on selliste intensiivravipatsientide kaugseire ja -hooldus, kellel on suurem risk surra sepsisesse. Mida tehti teisiti? Haiglad hakkasid eelseisvat hanget võimalikult kiiresti reklaamima, avaldades riigihangete andmebaasis TED (Tenders Electronic Daily) eelteate ja kogudes potentsiaalsetelt pakkujatelt teavet esialgses turu-uuringus, mis korraldati mitme füüsilise kohtumisena, mida täiendas veebipõhine küsimustik. Selline lähenemisviis andis avaliku sektori hankijatele ulatusliku ülevaate praegusest olukorrast. See kinnitas, et hanke jaoks ettenähtud eelarve oli piisav, ja tõi esile, millist lisateavet on vaja. Hanke tutvustamine algas THALEA (23) veebisaidi kaudu ning postitustega muude tervisehoiualaste, IT- ja innovatsioonihangete veebisaitidel, foorumites ja infolehtedes. Hankijad reklaamisid eelteadet ja hanketeadet ka tervishoiu- ja IT-sektori messidel. Kindla adressaadiga otsepostitustega anti sellest teada tööstusharu ühendustele, kaubanduskojale, programmi „Horisont 2020“ tervishoiu- ja IT-sektori riiklikele kontaktpunktidele ning teadaolevalt selles valdkonnas tegutsevatele ettevõtjatele. Tutvustustegevust tugevdati sotsiaalmeedia abil, et jõuda eelkõige ka VKEdeni, nt Start-up Europe’i, ELi VKEde rahastamisvahendi (EU SME instrument), ELi digitaalse ühtse turu (EU Digital Single Market) ja ELi tervishoiualgatuse (EU Health) Twitteri kontode kaudu. Milline oli tulemus? Kommertskasutusele eelnev hange meelitas pakkumusi esitama nii suurettevõtteid kui ka väiksemaid novaatoreid, sealhulgas idufirmasid. Hanke tulemus on see, et kaks idufirmat ja üks suurettevõte pakkusid edukalt uudseid algoritme ja riskide tuvastamise täiustatud lahendusi. Need võimaldavad anda diagnoose kiiremini ja parandavad intensiivravi tõhusust märkimisväärselt. Tänu sellele vähenes sepsisesse suremus 25 %. Samuti vähendas see haiglas viibimise kestust 20–50 %. Haiglad on hankijate rühma järelhanke jaoks laiendanud, et seda liiki uuenduslikud lahendused Euroopas laialdasemalt kasutusele võtta. Nad on käivitanud uue avatud turu-uuringu, et reklaamida uut eelseisvat hanke väljakuulutamist novaatoritele ning et pidada sammu tehnika viimase arenguga. Täpsem teave: http://www.thalea-pcp.eu/market-consultation http://www.thalea-pcp.eu/thalea-2-ppi-overview http://ted.europa.eu/TED/notice/udl?uri=TED:NOTICE:69348-2018:TEXT:EN:HTML

3.1.2. Halduskoormuse vähendamine

Bürokraatiakoormus takistab sageli VKEde ja idufirmade osalemist riigihankemenetlustes. Olenevalt liikmesriigist ja avaliku sektori hankijast peavad nad koos oma pakkumusega esitama haldustõendid, mis tõendavad õiguslikku seisundit ning majanduslikku ja finantssuutlikkust, et kontrollida vastavust menetlusest kõrvalejätmise ja valikukriteeriumidele.

ELi ajakohastatud normidega lihtsustati neid nõudeid. Nüüd võivad pakkujad esitada enda koostatud kinnituse, milles märgitakse, kas nad täidavad kõiki halduslikke eeltingimusi. Samuti esitavad nad sertifikaadid enda kinnituste kinnitamiseks üksnes siis, kui nende pakkumus hinnatakse parimaks. Äriliselt on mõttekam koguda tõendid kokku vahetult enne lepingu allkirjastamist, mitte menetluse alguses.

Tänu kinnituste elektroonilisele versioonile – Euroopa ühtne hankedokument (24)– on see protsess veel lihtsam. Euroopa ühtne hankedokument võimaldab andmeid taaskasutada, et pakkujad saaksid esitada taotluse kiiremini. See on oluline lihtsustus nii avaliku sektori hankijate kui ka pakkujate jaoks.

Euroopa ühtse hankedokumendi teenuseid pakutakse enamikus liikmesriikides (25). Euroopa ühtne hankedokument on valmis loetelu ettevõtja kinnituse võimalikest elementidest, mida võidakse riigihankemenetlustes osalemiseks nõuda. Iga hanke jaoks valivad avaliku sektori hankijad asjakohased nõuded, millele pakkuja peab vastama.

Integreerituma e-riigihangete ja e-valitsuse süsteemiga (26) soodustatakse elektrooniliste seoste loomist Euroopa ühtse hankedokumendi ja vajalikke tõendeid genereerivate riiklike e-registrite vahel, et oleks võimalik järgida ühekordsuse põhimõtet. Selle põhimõtte kohaselt pääsevad avaliku sektori hankijad vajalikele tõenditele otse ligi. Tänu sellele ei pea pakkuja esitama teavet, mis on liikmesriikide süsteemides juba olemas. eCertise (27) teenusega, mis on kõigi Euroopa riikide tõendite kaardistamisteenus, on see võimalik piiriüleselt.

EUROOPA ÜHTSE HANKEDOKUMENDI TEENUSED: Soome näitab oma lihtsustuspotentsiaali Euroopa ühtse hankedokumendi teenuseid osutatakse praegu kogu Euroopas. Mõned pakuvad põhifunktsioone, nagu menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide täitmise tõendamine (makstud maksud ja sotsiaaltoetused jne). Samas kasvab aga nende teenuste arv, mille puhul Euroopa ühtne hankedokument on seotud riiklike andmebaasidega ja muude lisaväärtusega teenustega. Need võivad hõlmata ettevõtete profiilide säilitamist, et vähendada asutuste ja tarnijate halduskoormust. Soomes ühendati keskne e-riigihangete teenus Euroopa ühtse hankedokumendi teenuse rakendamise ajal kaheksa riikliku andmebaasiga. Asutustel on nüüd otse juurdepääs tarnijate esitatud teabele, mida säilitatakse hõlpsa taaskasutamise eesmärgil ettevõtte profiilis. Samuti võib juhtiv tarnija paluda konsortsiumi liikmetel ja alltöövõtjatel täita Euroopa ühtne hankedokument otse e-riigihangete platvormil. See muudab suuremates riigihankeprojektides osalemise VKEde jaoks palju lihtsamaks. Täpsem teave: https://ec.europa.eu/tools/espd www.hanki-palvelu.fi

3.1.3. Valikukriteeriumide kohandamine

Avaliku sektori hankijad nõuavad ettevõtjatelt sageli tõendeid selle kohta, et neil on lepingu täitmiseks finants- ja/või majanduslik suutlikkus. Tavaliselt tehakse seda hoolsuskohustuse meetodi raames, maandamaks riski, et lepingu kehtivuse ajal algatatakse töövõtja likvideerimismenetlus, mis mõjutab avaliku teenuse osutamist. Tavaliselt soovivad avaliku sektori hankijad sel eesmärgil teavet raamatupidamise aastaaruande ja käibe kohta.

Mõnikord esitati ettevõtjatele selle suutlikkuse tõendamiseks suuri rahalisi nõudeid. Näiteks on nõutud minimaalne käive sageli mitu korda suurem kui asjaomase lepingu maksumus. Selline nõue ei taga tingimata lepingu nõuetekohast täitmist. Samuti välistatakse sellega kõik võimalikud pakkujad, kelle käive on väiksem, aga kellel võib olla vajalik tootmisvõimsus ja – mis veelgi tähtsam – parem lahendus.

Uute normide kohaselt ei saa avaliku sektori hankijad enam nõuda käivet, mis on suurem kui lepingu kahekordne eeldatav maksumus, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel (28). Selle reegliga hõlbustatakse selliste idufirmade ja uuenduslike VKEde osalemist, mis võivad olla hiljuti asutatud ja mille käive on võrdlemisi väike.

NÄIDE VÕIMALUSTE LOOMINE VKEDELE: Mehitamata õhusõidukid ja isikukaitsevahendid metsatulekahjude kustutamiseks Bulgaarias ja Serbias Miks kaaluti uuenduslikku lahendust? Kula linn Bulgaarias ja Boljevaci linn Serbias tahtsid osta erisõidukeid, mehitamata seireõhusõidukeid ja isikukaitsevahendeid metsatulekahjude kustutamiseks. Kuna selles valdkonnas võivad uuenduslikud VKEd pakkuda kvaliteetseid lahendusi, tahtsid avaliku sektori hankijad olla kindlad, et uuenduslikud VKEd saavad selles hankes osaleda. Mida tehti teisiti? Mõlemad linnad kuulutasid välja sarnased hanked. Finantssuutlikkuse kriteeriumide alusel nõutud miinimumkäive oli võrdne pakkumuse väärtusega (ei ületanud seda). Pakkuja viimase kolme aasta keskmine aastakäive pidi ületama tema pakkumuse väärtust. Kuna hankijad jaotasid lepingu ühtlasi osadeks – lepingu koguväärtus jaotati sõidukite, mehitamata õhusõidukite ja kaitsevahendite osaks – olid VKEd võimelised finantssuutlikkuse nõuet täitma. Milline oli tulemus? Nii oli VKEdel võimalik sõlmida uuenduslike seadmete hankelepingud. Täpsem teave: http://obshtina-kula.com/bg/?p=1915 http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:222939-2017:TEXT:EN:HTML&src=0 (Kula kohta) http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:433112-2017:TEXT:EN:HTML&src=0&ticket=ST-28215527-OcEvhL2HhcgUNWcpu88X7fxW924VOOHEzNzxKwtt9AEmKozNQ9Ffi8e7wyLKl0NjYuXOTNYeuacOZtTzn5lzVzXG-PHslUMVSXYC6iO06UxAkYy-4J10I8LIWSzTszVd8YtfzXCoSHCMGZ8cHeoDwhWfIqLC http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:99979-2018:TEXT:EN:HTML&src=0 (Boljevaci kohta) (kaasrahastatud Bulgaaria ja Serbia piiriülesest Interregi-IPA programmist)

Et tõendada oma tehnilist võimekust kõnealuse riigihankelepingu täitmiseks, peavad ettevõtjad sageli esitama nimekirja varem tehtud töödest, tarnitud asjadest või osutatud teenustest. Sageli tuleb sellele nimekirjale lisada tõendeid rahuldava täitmise kohta või muid üksikasju. See nõue tekitab probleeme idufirmadele, mis on alles loodud ja millel ei ole veel olnud aega tulemusi saavutada. Seetõttu võidakse nad selle lähenemisviisi alusel mõnest riigihankemenetlusest kõrvale jätta, ehkki idufirmal võivad lepingu täitmiseks vajalikud võimalused täiesti olemas olla – võib-olla isegi uuenduslikuma tehnilise lahendusega.

Avaliku sektori hankijatel on võimalus küsida ettevõtjatelt muid tõendeid (29). Olenevalt lepingust võib ettevõtja esitada teenuseosutaja või töövõtja või ettevõtte juhtivtöötajate haridus- ja kutsekvalifikatsiooni tõendavad dokumendid või nimetada tarneahela juhtimis- ja jälgimissüsteemid, mida ettevõtja saab lepingu täitmise ajal kasutada. Tõendamisvahendid, mis ei nõua, et pakkuja oleks aastaid ärivaldkonnas tegutsenud, võimaldavad ka idufirmadel lepingu pärast konkureerida.

3.1.4. Osade kasutamine

Veel üks moodus novaatorite ligimeelitamiseks on riigihankelepingute jaotamine osadeks. Iga osa suurus vastab idufirmade ja uuenduslike VKEde tegevusvõimele. Samuti saab osade kasutamisega vähendada sõltuvust ühest tarnijast, isegi juhtudel, kui tegemist on valdavalt suurtarnijatega. Sellistel juhtudel saab avaliku sektori hankija kehtestada koostalitluse ja/või avatud standardite nõuded, et pakkujate lahendusi hõlmavad osad süsteemiks ühendada. Sellega seoses tuleks tarnijaga sõlmitavas lepingus kehtestada reeglid projektist tuleneva mis tahes uue intellektuaalomandi õiguse tulevase kasutamise kohta.

ELi uute normide kohaselt peavad avaliku sektori hankijad kaaluma osadeks jaotamist kõigi riigihankelepingute puhul (30). Praktikas peavad nad leidma tasakaalu kahe aspekti vahel: ühelt poolt osade kasutamine, et hõlbustada väiksemate uuenduslike tarnijate osalemist ja soodustada avatumate koostalitluslike lahenduste leidmist, ning teiselt poolt oma halduskoormuse vähendamine, sõlmides lepingu ühe töövõtjaga, kes hoolitseb kõigi ülesannete eest.

NÄIDE VKEde VÕIMALUSED SUUREMATE PROJEKTIDE RAAMES: Tulevikukindlad liikluskorralduskeskused Inglismaal ja Madalmaades Miks kaaluti uuenduslikku lahendust? Madalmaade ja Inglismaa maanteeametid Rijkswaterstaat ja Highways England tahtsid liikuda oma järgmise põlvkonna liikluskorralduskeskuste jaoks avatud modulaarse tarkvaraplatvormi suunas. Eesmärk oli kaotada sõltuvus ühest tarnijast ja anda väiksematele uuenduslikele ettevõtetele võimalus pakkuda uusi uuenduslike teenuseid. Mida tehti teisiti? Eesmärgi saavutamiseks kuulutasid avaliku sektori hankijad välja kaks paralleelset ühist hankemenetlust: 1) riigihanke nende tellimuse järgi loodud tarkvaraplatvormi asendamiseks uue platvormiga, millel on avatud liidesed; 2) kommertskasutusele eelneva hanke, et töötada välja uued uuenduslikud liikluskorraldusmoodulid, mis kuuluvad uue avatud platvormi juurde. Selleks et tagada pakkujate piisav konkurents ja eri moodulite koostalitlusvõime, jaotasid avaliku sektori hankijad kommertskasutusele eelneva hanke moodulite kaupa osadeks. Milline oli tulemus? Esimene hankemenetlus tekitas olemasolevate suuremate pakkujate vahel tervistava konkurentsi aluseks oleva tarkvaraplatvormi avamiseks. Teise teadus- ja arendustegevuse hanke puhul sisenes sellele turule rohkem VKEsid, sealhulgas VKEsid, kes ei olnud varem liikluskorralduse valdkonnas tegutsenud. Tänu sellele loodi suurepärased uued moodulid i) hajutatud võrgu paremaks haldamiseks, millega vähendatakse liiklusummikuid ja CO2 heidet, ii) liiklusõnnetuste ennetamiseks ja ärahoidmiseks, millega paraneb liiklusohutus, ning iii) sidusa intelligentse transpordisüsteemi jaoks, mis hõlbustab arukate autode ja muude tehnoloogiliste uuenduste kasutuselevõttu. Selle avatud modulaarsel ülesehitusel põhineva lähenemisviisiga plaanitakse hoida kulusid kokku 20 %. Täpsem teave: http://charmprogramme.com

3.1.5. Standardite, avatud andmete, avatud liideste ja avatud lähtekoodiga tarkvara kasutamine

Standardite, avatud andmete, avatud liideste ja avatud lähtekoodiga tarkvara kasutamine on veel üks viis turgude avamiseks. Need võivad pakkuda väiksematele novaatoritele võimalust osaleda suurtes projektides või võimaldada väiksematel novaatoritel ise hankeid võita ja oma äri kasvatada. Lepingutes tuleks aga kehtestada reeglid juurdepääsu kohta olemasolevatele intellektuaalomandi õigustele, mis on vajalikud innovatsiooniprotsessi lõpuleviimiseks, ja juurdepääsu kohta uutele intellektuaalomandi õigustele, mis tekivad innovatsiooniprotsessi käigus.

NÄIDE AVATUD INNOVATSIOONIPROTSESSI HANKIMINE: Nutivõrk „valguse linnale“ Miks kaaluti uuenduslikku lahendust? Madalmaade linn Eindhoven soovis parandada linnas elukvaliteeti ning suurendada oma tuntust valguse linnana. Mida tehti teisiti? Konkreetse toote või lahenduse ostmise asemel korraldas omavalitsus avatud innovatsiooniprotsessi hanke. See uus lähenemisviis põhines tegevuskaval, milles olid kirjas linna eesmärgid 2030. aastani. Seda toetas pidev koostöö teenuseosutaja, kodanike, teadusasutuste ja omavalitsuse vahel. Sisuliselt osalesid kasutajad nn eluslaboris, et teha kindlaks muutused, mida hankijal ei olnud võimalik alguses ette näha, ja neile reageerida. Hankeprotsess koosnes turu-uuringust, võistlevast dialoogist (kolmes järjestikuses voorus kolme eelnevalt valitud konsortsiumiga), pakkumisetapist ja lepingu sõlmimisele eelnevast etapist, et valituks osutunud pakkumust kontrollida. Valikukriteeriumide hulka kuulus „uuenduslik jõud“, sealhulgas visioon, strateegia ja kogemused, mis puudutavad avatud innovatsiooni rakendamist. Valikuprotsessis lähtuti parimast hinna ja kvaliteedi suhtest. Milline oli tulemus? Valitud tarnija töötas avaliku ruumi jaoks välja „avatud“, ühendatud ja aruka valgustussüsteemide süsteemi. Seda kasutatakse (või võidakse kasutada) selleks, et mitmed muud uuenduslikud tarnijad, eelkõige idufirmad ja uuenduslikud VKEd, pakuksid eri teenuseid pideva innovatsiooni tagamiseks. Täpsem teave: https://www.jouwlichtop040.nl

NÄIDE IDUFIRMADE KASVU SOODUSTAMINE: Kultuuripärandi säilitamine uuenduslikes avatud lähtekoodiga digiarhiivides Miks kaaluti uuenduslikku lahendust? Rootsi, Belgia, Iirimaa, Madalmaade, Saksamaa, Hispaania, Eesti ja Kreeka riiklikud kultuuriasutused, audiovisuaalarhiivid, avalikud raamatukogud ja kohaliku pärandiga tegelevad asutused tahtsid kõik lahendada sama probleemi: parandada digifailide kvaliteeti, mida kasutatakse kultuurisisu pikaajaliseks säilitamiseks, et hoida ära andmete säilitamise kvaliteedi halvenemine aja jooksul. Mida tehti teisiti? Koos telliti mitmelt ettevõttelt teadus- ja arendusteenused, et luua uued standardsed avatud lähtekoodiga vahendid, aitamaks arhivaaridel tagada, et kõik failid vastavad nõuetele, et neid oleks võimalik pikaajaliselt säilitada. Milline oli tulemus? Pakkujad, kellega lepingud sõlmiti, olid väikesed uuenduslikud ettevõtted, peamiselt idufirmad. Kuuest hankemenetluses osalenud ettevõttest kolm töötasid edukalt välja uuenduslikud vahendid, millega i) vähendatakse kulusid; ii) parandatakse digiteerimise täpsust ja üldist kvaliteeti ning kultuurisisu pikaajalist säilitamist. Pärandiga tegelevad asutused mujal maailmas, sealhulgas USAs, kasutavad mõnesid kõige uuenduslikumaid lahendusi, mille on välja töötanud edukad idufirmad. Täpsem teave: http://www.preforma-project.eu

3.1.6. VKEde vajadusi arvestavate maksekavade väljatöötamine

Idufirmad ja uuenduslikud VKEd vajavad varajasi ja korrapäraseid makseid, sest neil ei ole selliseid finantspuhvreid nagu suurematel ettevõtetel. Avaliku sektori hankijad võivad kavandada mitmesuguseid maksekavasid olenevalt sellest, kas VKE on otsene töövõtja või alltöövõtja.

Otsese töövõtja korral võivad ettemaksed olla VKEde osalemise võimaldamisel otsustava tähtsusega.

Alltöövõtja korral võivad liikmesriigid nõuda avaliku sektori hankijatelt otsemaksete tegemist alltöövõtjatele. Sellise lühema makseahela puhul makstakse alltöövõtjatele, nt idufirmadele ja uuenduslikele VKEdele, varem. Samuti välditakse riski, et maksed peatöövõtja puudulike tulemuste tõttu hilinevad.

Kui otsemaksed ei ole kõige asjakohasem variant, saab alltöövõtjaid toetada muudel viisidel, näiteks pakkudes peatöövõtjatele makseperioodide lühendamiseks stiimuleid.

IDUFIRMADE TOETAMINE ÕIGEAEGSETE MAKSETEGA Ettemaksete tegemine Pariisi linn märkas, et tavalised maksekavad, mis hõlmasid väikeseid vahemakseid ja üht suurt lõppmakset hanke lõpus, takistasid VKEde osalemist. Et võimaldada idufirmadel ja uuenduslikel VKEdel riigihankemenetlustes osaleda, suurendas Pariisi linn 2017. aastal ettemakseid 5 %-lt 20 %ni. Täpsem teave: https://www.paris.fr/professionnels/l-entreprise-au-quotidien/achats-et-marches-publics-3526#la-politique-fournisseur_1 Hilinenud maksete vältimine Hispaania riigihankelepingute seadustiku kohaselt võivad avaliku sektori hankijad lisada finantssuutlikkuse hindamise kriteeriumide hulka alltöövõtjatele maksete tegemise keskmise tähtaja. 2016. aastal lisas Madridi linn jäätmete kogumise lepingusse alltöövõtjatele maksmata jätmise eest trahvi, mille summa võib ulatuda 50 %ni võlgnetavast summast. Täpsem teave: https://www.boe.es/legislacion/codigos/codigo.php?id=031_Codigo_de_Contratos_del_Sector_Publico&modo=1

3.2. Innovatsiooni ökosüsteemipõhise lähenemisviisi väljatöötamine

Mis on innovatsiooni ökosüsteem?

Innovatsiooni ökosüsteem koosneb ettevõtlusvaldkonna osalejatest, idufirmadest, akadeemilisest ringkonnast, tehnilistest ja tugiteenustest ning innovatsiooni juhtivatest isikutest. Neil kõigil on oma oluline roll väärtuse loomisel suuremas ökosüsteemis, muutes uued ideed reaalsuseks tänu finantsinvesteeringute kättesaadavusele. Innovatsiooni ökosüsteem loob teabe ja ressursside aktiivse voo, et muuta ideed reaalsuseks. Nende ökosüsteemide kaudu töötavad novaatorid ja ettevõtjad välja ning rakendavad lahendusi reaalsete probleemide lahendamiseks kiiremini kui ilma ökosüsteemita. See protsess loob teadmisi uutes valdkondades, aitab mitmekesistada majandust ja võimaldab ettevõtjatel kohtuda oma klientidega nende asukohas.

Mis on ökosüsteemil põhinev lähenemisviis innovatsioonile?

Ökosüsteemil põhineva lähenemisviisi eesmärk on teha kindlaks peamised novaatorid – idufirmad, novaatorid ja teadlased –, suhelda nendega ning kaasata neid innovatsioonisuutlikkuse arendamisse.

Mida see tähendab avaliku sektori hankijate jaoks?

Innovatsiooni ökosüsteem annab avaliku sektori hankijale parema ülevaate mitmest küsimusest: kust tulevad järgmise põlvkonna ideed ja kontseptsioonid? Kui huvitavad on uuenduslikud arendused? Millises innovatsiooni arengu etapis on asjakohane osaleda? Millist väärtust võiks uudne lahendus võrreldes olemasolevate lahendustega luua? Kes on ökosüsteemis esile kerkivad osalejad, keda tarnijate turuteabe kontekstis jälgida?

Avaliku sektori hankija peaks looma sidemed innovatsiooni ökosüsteemidega, nagu klastrite, ettevõtlusinkubaatorite, innovatsiooniasutuste või eluslaboritega (kohalikul, piirkondlikul, riigi või isegi Euroopa tasandil), ning õppima nendega koostööd tegema. Teine hea tava konkreetse ökosüsteemi osalejate tundmaõppimiseks võib olla häkatoni (31) kasutamine.

Nende tegevuste kaudu saab avaliku sektori hankija paremini novaatoreid kindlaks teha ja algatada väärtuslikku koosloomisel põhinevat koostööd, hinnata uue toote valmisolekut ning teha kindlaks uuenduslike tehnoloogiate rakendamise kulusid.

NÄIDE PRANTSUSMAA TRANSPORDIMINISTEERIUMI KORRALDATUD SEMINAR AVALIKU SEKTORI HANKIJATELE JA LIIKUVUSSEKTORI INNOVATSIOONI ÖKOSÜSTEEMI OSALEJATELE (JAANUAR 2020) Prantsusmaa transpordiministeerium korraldas eluslaboris koolitusseminari, kus osalesid paljud erineva suurusega kohalikud omavalitsused (alates üle 2 miljoni elanikuga linnadest kuni üle 30 000 elanikuga linnadeni), suurettevõtted, kes haldavad liikuvustaristut (näiteks avalikku transporditeenust), idufirmad ja transpordivaldkonna tehnilised spetsialistid. Selle seminari korraldamine eluslaboris võimaldas hankijatel olla ühenduses liikuvussektori innovatsioonis osalejatega. Ürituse eesmärk oli korraldada kõigi osalejate ühisel pingutusel põhinev koostöö, et esmalt vaadata läbi autode ühiskasutuse rakenduse hanke tehnilised kirjeldused ja seejärel koostada uuenduslikud tehnilised kirjeldused, mis võimaldaksid uuenduslikel ettevõtetel pakkumist esitada. Seminar oli õpetlik nii ettevõtjatele, kes said parema arusaamise riigihangete õigusraamistikust, kui ka avaliku sektori hankijatele, kes said arutada, kuidas muuta projekt innovatsioonile avatumaks. Näiteks koostasid hankijad tulemustabeli, et määrata kindlaks tulemused, mida uuenduslikult lahenduselt oodatakse. Hankijad soovitasid ka seda, et tehnilised kirjeldused võiksid sisaldada lühikest videokokkuvõtet, milles esitatakse taotluse põhipunktid. Täpsem teave: https://www.francemobilites.fr/ https://www.liberte.paris/

3.3. Innovatsioonivahendajate kaasamine

Sidemed uuenduslikke lahendusi pakkuvate idufirmade ja uuenduslike VKEde ning avaliku sektori hankijate vahel on sageli nõrgad ja ei teki iseenesest. Innovatsioonivahendajad võivad aidata neid luua ja tugevdada.

Innovatsioonivahendaja võib olla mis tahes asutus, kellel on suutlikkus ja eesmärk ühendada kujunemisjärgus uuendus nõudluse poole vajadusega. Vahendaja võib olla osa innovatsiooni üldisest olelusringist ja innovatsioonihangete liikumapanev jõud. Ta võib aktiivselt tegeleda võimalike innovatsioonipakkujate ideede suunamisega võimalike avaliku sektori innovatsioonihankijate – olgu need linnad, haiglad, kodanikukaitseasutused või mis tahes muud asjakohased avaliku sektori hankijad – võrgustikele. Samuti võib ta teavitada asjaomast tööstusharu avaliku sektori hankijate vajadustest. Ühtlasi võivad innovatsioonivahendajad hõlbustada uuenduslike ideede ettevalmistamist konkreetsete riigihankemenetluste jaoks.

Nende ülesanded võivad hõlmata järgmist:

— avaliku sektori hankijatele nõu andmine selle kohta, kuidas määratleda oma vajadused, mida võib olla võimalik innovatsioonihangetega rahuldada;

— innovatsioonihangetest huvitatud avaliku sektori hankijate ühendamine võrgustikeks, et jagada teadmisi, vahetada häid tavasid ja suhelda turuga (nt turu-uuring, ühine kohustus seoses tulevaste innovatsioonihangetega);

— selliste paljulubavate uuenduslike lahenduste kindlakstegemine, mis vastavad avaliku sektori hankijate vajadustele. Tavaliselt on sellistel lahendustel potentsiaal viia turule ja kiirendada pigem murrangulist, mitte astmelist innovatsiooni.

Olenevalt ärimudelist võivad nad ühtlasi hõlbustada juurdepääsu rahastamisele ning aidata kaasa intellektuaalomandi õiguste haldamisele.

Innovatsioonivahendajad ei peaks tegelema soovimatute ettepanekute esitamisega avaliku sektori hankijatele. Samuti ei asenda nad avaliku sektori hankijaid. Avaliku sektori hankijad vastutavad selle eest, et kogu menetlus – turuga suhtlemine enne hankimist ja hange ise (32) – on avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv.

NÄIDE INNOVATSIOONIVAHENDUS EUROOPAS: TekesMatch Soomes Soomes väljatöötatud uus lahendus TekesMatch on tarkvara, mille abil viiakse semantilist otsingualgoritmi kasutades investorid ja novaatorid omavahel kokku vaid minutitega. Enne selle uuendusliku vahendi kasutuselevõttu kulus selle ülesande lahendamiseks kolm nädalat. TekesMatch leiutati tänu ideekonkursile ja häkatonile. Investeerimise soodustamine sellise tarkvara abil annab idufirmadele head kasvuvõimalused. Täpsem teave: http://www.aalto.fi/en/current/news/2017-03-06/ https://www.twobirds.com/en/news/press-releases/2017/finland/tekesmatch Austria sidemete loomise platvorm Austria innovatsioonihangete pädevuskeskuse (IÖB-Servicestelle) missioon on „avaliku sektori hankijate ja tarnijate vaheliste sidemete loomine“. Selle missiooni toetamiseks käivitas IÖB-Servicestelle edukalt digiplatvormi, mida avaliku sektori hankijad oma tavapäraste turu-uuringute käigus aina enam kasutavad. Platvorm pakub teavet, sealhulgas kontaktandmeid, mitmesuguste uuenduslike toodete ja teenuste kohta, mida on hinnanud sõltumatud eksperdid ja mis on valmis avalikus sektoris kasutamiseks. Samuti pakub platvorm avaliku sektori hankijatele võimalust avaldada oma hiljutised väljakutsed, et arutada turul uusi ideid ja kontseptsioone. 2018. aastal oli platvormil loetletud enam kui 100 uuenduslikku lahendust eri tootekategooriates, nagu IT, energeetika, liikuvus, rajatisehaldus või tervishoid, mis võimaldab tarnijatel avaliku sektori hankijatega ühendust võtta. Alates sellest ajast on üle tosina avaliku sektori hankija avaldanud väljakutsed, millega nad puutuvad kokku sellistes valdkondades nagu automatiseerimine, turustamine ja suhtekorraldus, anduritehnoloogia ja rajatisehaldus. Need avaliku sektori hankijad on saanud platvormi kaudu turult rohkem kui 230 ideed. Täpsem teave: www.innovationspartnerschaft.at Euroopa innovatsioonivahendajate katseprojekt (33) Projekti eesmärk on luua innovatsioonihangete vahendaja mudel, mis toob kokku avaliku sektori hankijad, innovatsiooni tarnijad (pöörates erilist tähelepanu VKEdele ja idufirmadele), investorid ja teadlased, et hõlbustada uuenduslike kaupade ja teenuste hankimist. Innovatsioonihangete vahendaja asutamise uurimiseks avati 2018. aastal projektikonkurss. Loodi seitsmest üksusest koosnev konsortsium (kaks innovatsiooniasutust, võrgustik, hangetele spetsialiseerunud konsultatsiooniettevõte ja avaliku sektori hankija). Selle tulemusena katsetatakse viit innovatsioonihanke vahendajate võrgustikku viies liikmesriigis (Hispaanias, Taanis, Iirimaal, Saksamaal ja Austrias). See peaks aitama välja selgitada, mis liiki organisatsioon ja meetod sobivad kõige paremini innovatsioonivahendajate süsteemi elluviimiseks. Kaheaastane projekt lõppes 2020. aasta augustis. Tulemused on innovatsioonivahendajate ärimudeli väljatöötamine ja rakendamine, aga ka asjaomastes liikmesriikides VKEde jaoks avaliku sektori hankijatega koostöö tegemiseks ärivõimaluste loomine. Kokku käivitatakse kaheksa uuenduslikku hankeprojekti, peamiselt kestliku innovatsiooni valdkonnas. Täpsem teave: https://innovation-procurement.org/innobrokers/

4. INNOVATSIOONI SOODUSTAMINE

Kui kõigile võimalikele novaatoritele on uks avatud, saavad avaliku sektori hankijad keskenduda innovatsiooni ligimeelitamisele konkreetse riigihankemenetluse raames.

Paljusid vahendeid on võimalik kasutada mis tahes riigihankemenetlustes, sealhulgas laialdaselt kasutatavates avatud ja piiratud hankemenetlustes (4.1). Innovatsiooni võidakse eraldi arvesse võtta ka alternatiivsetes riigihankemenetlustes, nagu konkurentsipõhine läbirääkimistega hankemenetlus, võistlev dialoog, ideekonkurss, innovatsioonipartnerlus või kommertskasutusele eelneva hanke lähenemisviis (4.2).

Menetluse valiku ja tehniliste kirjelduste üle otsustavad avaliku sektori hankijad. Edukas innovatsioon sõltub lõpuks nende otsustest. Allpool järgnev ei ole universaalne lahendus kõikide olukordade jaoks. Pigem on tegemist paindlike vahenditega, mis peaksid andma inspiratsiooni uuteks lähenemisviisideks, mis on võimalikud tänu ELi normidele.

4.1. Innovatsioonisõbralikud vahendid kõigi menetlusliikide jaoks

Selles punktis kirjeldatakse võimalusi, mida saab kasutada kõigis riigihankeprojektides. Võrdlemisi väike investeering hankemenetluse innovatsioonisõbralikul viisil ettevalmistamisse ja korraldamisse on piisav, et kasu saaksid nii avaliku sektori hankijad kui ka tarnijate turg.

4.1.1. Vajaduste hindamine

Enne tehniliste kirjelduste koostamist peaksid avaliku sektori hankijad korraldama ulatusliku vajaduste hindamise, et teha kindlaks lahendamist vajav probleem. See etapp võib tunduda tarbetu, sest tavaliselt on riigihankemenetluse eesmärk ilmne. Tegelikult on see oluline etapp, kus võidakse otsustada uuenduslike lahenduste kasuks. Selle asemel et asendada vananenud seadmed samasugustega või pikendada aegunud teenuslepinguid, korraldab avaliku sektori hankija organisatsiooni ja selle partnerite/kasutajate vajaduste funktsionaalse analüüsi ning teeb kindlaks kõik probleemid või parandamist vajavad valdkonnad. Analüüsi käigus selgub, kas seni kasutatud seadmed ja teenused on (ikka veel) kõige sobivamad.

NÄIDE AVALIKE TEENUSTE KASUTAJATE KUULAMINE: Tallinna Tark Sadam Miks kaaluti uuenduslikku lahendust? Tallinna Sadam Eestis tahtis osta kasvava liiklusvoo juhtimisega seotud probleemi lahendamiseks uue elektroonilise registreerimissüsteemi nii sõidu- kui ka veoautode jaoks. Mida tehti teisiti? Oma vajaduste kindlakstegemiseks korraldas avaliku sektori hankija 40 vestlust reisijatega, kuus vestlust autojuhtidega, neli vestlust parvlaevaettevõtete esindajatega, kaks vestlust stividoriteenuste osutajatega ning neli vestlust sadama töötajatega. Milline oli tulemus? Kasutajate vajaduste hindamise tulemusena hankis avaliku sektori hankija uuendusliku lahenduse, mis hõlmab sõidu- ja veoautode laevale pääsemise kogu protsessi, alustades veebis tehtava eelregistreerimisega ning lõpetades reisile registreerimise ja täielikult automatiseeritud liikluslahendusega, mis juhib sõidukid laeva. Täpsem teave: http://www.portoftallinn.com/smart-port

NÄIDE TEGELIKE VAJADUSTE HINDAMINE SAMADE TOODETE OSTMISE ASEMEL: Malta üleminek pilvandmetöötlusele Miks kaaluti uuenduslikku lahendust? Andmesäilitusseadme olelusringi lõpus korraldavad avaliku sektori hankijad tavaliselt uue hankemenetluse sarnase andmeserveri riigihankelepingu sõlmimiseks. See ei pruugi olla parim viis praeguste vajaduste rahuldamiseks, sest need võivad varasematest erineda. Mida tehti teisiti? Malta valitsus liigub pilvepõhise taristu suunas, et valitsuse andmete säilitamist optimeerida. Avaliku sektori hankijad hindavad oma andmete säilitamise vajadusi mahu, turvalisuse, eri kasutajarühmade (nt kohapeal vs. kaugtöötajad) juurdepääsutingimuste, liikuvuse jne seisukohast. Nad võivad kaaluda alternatiivseid lahendusi, nagu muude halduritega jagatav andmekeskus või pilvelahendused. Peale selle, et pilvepõhine andmete säilitamine võimaldab kokku hoida riistvara ja hooldusega seotud kulusid, parandab see ka andmete ülekantavust ning seega töötajate liikuvust. Täpsem teave: https://procurement.mita.gov.mt/open-calls/t04717-on-premise-private-cloud-enabling-infrastructure-and-software (Euroopa struktuurifondidest kaasrahastatud projekt)

Vajaduste kindlakstegemiseks tuleb olemasolevast lahendusest piisavalt distantseeruda, et seda võimalikult erapooletult hinnata. Oluline on olla muudatustele või olemasolevate lahenduste täielikule asendamisele avatud. Mõnel juhul võib olla vaja teha põhjalikke korralduslikke muutusi, eriti siis, kui töövood on automatiseeritud. Praktikas võidakse vajaduste hindamise tulemusel kaaluda turgu valitseva operaatoriga olemasolevast lepingust erinevat liiki lepingu sõlmimist, nt asjade hankelepingu asemel võib uute tehnoloogiate või protsesside puhul asjakohasem olla teenuste hankeleping või (asjade ja teenuste) segaleping.

Selleks et võimaldada uusi suundumusi või kasutada ära tehnoloogilisi eeliseid, millest avaliku sektori hankijad veel teadlikud ei ole, võivad nad ka turgu uurida (34). Avaliku sektori hankijad võivad uute tehnoloogiate kasutamise abil leida uusi, uuenduslikke lahendusi avalike teenuste pakkumiseks, teenuste taseme tõstmiseks või lisafunktsioonide lisamiseks. Seega saavad avaliku sektori hankijad kohandada oma vajadusi, lähtudes turu põhjalikust tundmisest, mis ühtlasi võimaldab neil kaasata hankeprotsessi uuenduslikke lahendusi.

Selleks et objektiivsus suureneks, võivad vajaduste hindamise korraldada teenuste hankelepingu põhjal ka spetsialiseerunud välised üksused või võimalikud tarnijad, kellel on vajalikud eksperditeadmised. Eeliskohtlemise vältimiseks tuleks kogu vahetatud teave avaldada või muudele võimalikele pakkujatele edastada (35). Avaliku teenuse optimeeritud kulud ja suurenenud tõhusus peaksid selle teenuse maksumuse korvama.

4.1.2. Esialgsed turu-uuringud

Esialgse turu-uuringu peamine eesmärk on enne hankemenetluse alustamist olukorda kontrollida. Innovatsiooni hankimine eeldab avaliku sektori hankijalt head ettevalmistust. Asjaomasest turust parema ülevaate saamiseks võivad avaliku sektori hankijad suhelda võimalike tarnijatega eelnevate turu-uuringute käigus. Nad võivad kasutada turu-uuringuid teabe kogumiseks, eelkõige hinnastruktuuri ja turuvõimaluste kohta. Sobivad lahendused võivad juba olemas olla või need võidakse saada olemasolevate lahenduste kohandamisel või kombineerimisel. Samuti võib turg töötada uuendusliku lahenduse välja õigel ajal, kui tal on selleks võimalus.

Korralik esialgne turu-uuring võib aidata üle saada hanke-eeskirjade kohaldamisel täheldatud korduvast probleemist, st turu-uuringu puudumisest või vähesest eelnevast uurimisest, mille tagajärg on ebarealistlikud või aegunud tehnilised kirjeldused.

Esialgsel turu-uuringul võivad olla erinevad vormid. Mõnel juhul võib avaliku sektori hankijatel olla turust juba hea arusaam ja ülevaade ning seetõttu on vaja vaid mõningaid väiksemaid selgitusi või ajakohastusi, samas kui muudel juhtudel võib hankemenetluse algatamiseks vajalike teadmiste saamiseks olla vajalik korraldada ulatuslik uuring. Seetõttu ei ole esialgsete turu-uuringute puhul kõigile sobivat ühtset lahendust.

Direktiivi 2014/24/EL artiklis 40 on sätestatud, et turu-uuringu käigus võib küsida nõuandeid sõltumatutelt ekspertidelt, asutustelt või turu