[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 31.8.2010

KOM(2010) 449 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE

Aruanne, milles käsitletakse pärast Euroopa Liidu institutsiooni teenistusest lahkumist töötuks jäänud endiste ajutiste ja lepinguliste töötajate suhtes kohaldatava töötuskindlustusskeemi finantsolukorda ajavahemikus 2006–2008

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE

Aruanne, milles käsitletakse pärast Euroopa Liidu institutsiooni teenistusest lahkumist töötuks jäänud endiste ajutiste ja lepinguliste töötajate suhtes kohaldatava töötuskindlustusskeemi finantsolukorda ajavahemikus 2006–2008

KOKKUVÕTE

Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 28a lõikes 11 ja artikli 96 lõikes 11 sätestatakse, et iga kahe aasta järel esitab komisjon nõukogule aruande ühenduse töötuskindlustusskeemi finantsolukorra ja oma erilise töötushüvitisfondi kohta. Käesolevas aruandes käsitletakse olukorda ajavahemikus 2006–2008, kuid võrdluseks eelmise aruandega osutatakse süstemaatiliselt 2005. aasta arvandmetele.

Töötushüvitisfondi praegune finantsolukord on raamatupidamislikust seisukohast rahuldav, sest fondi akumuleerunud reservid kasvasid 9 205 000 eurolt 2005. aasta lõpus 16 160 000 eurole 2008. aasta lõpus.

Ent 1. mail 2004 jõustunud Euroopa ühenduste muude teenistujate uute teenistustingimustega ning lepingulise töötaja staatuse loomisega muudeti oluliselt fondi tehtavate sissemaksete eeskirju, kindlustatud isikute ringi ja nõuetele vastavuse kriteeriume. Seepärast oli süsteem ajavahemikus 2005–2008 üleminekuetapis ning näib, et selle ajavahemiku lõpuks ei saavutanud kõnealune süsteem veel stabiilsust, eelkõige tulevaste hüvitise saajate arvu osas. Seepärast tuleb olukorda korrapäraselt jälgida.

Lepingulise töötaja staatuse loomise ja Euroopa Liidu ametite arvu kasvu mõjul kahekordistusid 2008. aastal võrreldes 2005. aastaga töötushüvitisfondi tehtud sissemaksed ja fondi kulud. Tulud suurenesid tunduvalt 2006. aastal ning järk-järgult aastatel 2007 ja 2008, kulud tõusid aga peamiselt aastatel 2007 ja 2008. See ajaline nihe kasvatas 2005. aasta 755 000 euro suuruse ülejäägi 3 410 000 eurole 2006. aastal ja 2 275 000 eurole 2007. aastal, 2008. aastal väljendus aga finantsseisukohast väikese 330 000 euro suuruse puudujäägina.

ÕIGUSLIK RAAMISTIK

Skeemi kirjeldus

Uute personalieeskirjade jõustumisel 1. mail 2004 tühistati 1985. aastast 2004. aasta aprillini kehtinud vana skeem .

Vana skeemiga nähti ette töötuskindlustus teenistusest lahkuvatele ajutistele töötajatele. Need ühenduse hüvitised täiendasid riigi sotsiaaltoetusi, mida endisel töötajal on õigus taotleda. Hüvitisõigus kestis 24 kuud, kui asjaomane isik oli ajutise töötajana ametis olnud vähemalt kuus kuud. Ühenduse täiendavale hüvitisele oli kehtestatud alam- ja ülemmäär. Ülem- ja alammäära ei kohandatud kordagi. Ühenduse ravikindlustusskeemiga tagatud katte (5,1 % võrdlusaluseks olevast töötu põhipalgast) eest vastutab töötushüvitisfond.

Kui ajutine töötaja seda taotleb, jääb vana skeem üleminekuperioodil kehtima juba töötute asjaomaste isikute ja enne 2004. aasta 1. maid sõlmitud lepingute suhtes, mis on pärast seda kuupäeva lõpetatud.

Alates 2004. aasta maist kohaldatava uue skeemiga nähakse töötuskindlustus ette ka uuele töötajate kategooriale – lepingulistele töötajatele.

Praegu makstakse hüvitist ajutise või lepingulise töötaja tegelikult teenistuses oldud ajast ühe kolmandiku jooksul, kuid mitte kauem kui 36 kuud. Ümber hinnati ülemmäärad (mida kohaldatakse üksnes alates seitsmendast töötuks olemise kuust) ja ajutiste töötajate puhul alammäärad. Need ülem- ja alammäärad kehtivad ka lepingulistele töötajatele, kuid erinevad ajutiste töötajate ülem- ja alammääradest. Edaspidi kohandatakse neid kord aastas (nagu palkasidki).

Õiguslikud viited

- Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikkel 28a, mis lisati nõukogu 27. septembri 1985. aasta määruse nr 2799/85 artikliga 33 (EÜT L 265, 8.10.1985); muudetud nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrusega nr 723/2004 (ELT L 124, 27.4.2004);

- komisjoni 13. jaanuari 1988. aasta määrus nr 91/88, millega nähakse ette muude teenistujate teenistustingimuste artikli 28a rakendussätted (EÜT L 11, 15.1.1988);

- komisjoni 14. juuli 1988. aasta eeskirjad, mille suhtes võttis Euroopa Kohtu president ühise kokkuleppe vastu 4. juulil 1989 ja milles sätestatakse ajutiste töötajate töötushüvitiste määramise rakenduseeskirjad vastavalt muude teenistujate teenistustingimuste artikli 28a lõikele 10;

- Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikkel 96 ja lisa artikkel 5, mis lisati nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrusega nr 723/2004 (ELT L 124, 27.4.2004);

- iga-aastased määrused töötasude, pensionide ja muude hüvitiste kohandamise kohta.

TÖÖTUSHÜVITISFONDI FINANTSOLUKORD

Töötushüvitisfondi olukorda kirjeldatakse alljärgnevalt kahel viisil. Esimeses punktis („raamatupidamislik olukord”) esitatakse arvandmed raamatupidamises kirjendatud kujul: finantstehing seostatakse aastaga, mille jooksul see raamatupidamises kajastati („raamatupidamislik olukord”). Teatavad tulud ja kulud osutavad tehingutele, mis tehti aastal, mis eelnes nende raamatupidamises kirjendamisele. Teises punktis („finantsolukord”) esitatakse arvandmed tekkepõhise arvestuse alusel, millest tulenevalt tuleb sellised kirjed kajastada tehingu tegemise aastal.

Raamatupidamislik olukord: jooksvad tulemused ja akumuleerunud jääk ajavahemikus 2005–2008

Tabelis 1 on tulud ja kulud kokku võetud raamatupidamises kajastatud kujul ning esitatud sellest tulenev jooksev saldo.

„Töötushüvitiste” lahtritesse märgitud summad sisaldavad läbivalt töötushüvitise põhisummat, peretoetusi ja vana skeemi puhul paranduskoefitsiendi kohaldamisel saadud summat. Kõik riigi tasandil antud sotsiaaltoetused (töötushüvitised, peretoetused, haigus- ja rasedushüvitised jne) arvatakse maha.

Ühenduse ravikindlustusskeemi sissemaksed tehakse täies mahus ühenduse töötuskindlustusskeemist (5,1 % võrdlusaluseks olevast töötu põhipalgast). Töötajad ühenduse ravikindlustusskeemi makseid ei tee – need arvestataks maha ühenduse töötushüvitissummadest.

[pic]

Töötushüvitisfondi puhul kasutatakse tulude ja kulude haldamisel kahte vahendit: arvelduskontot tulude kogumiseks ja hüvitiste maksmiseks ning mitut tähtajalist hoiust arvelduskontol akumuleerunud jäägi investeerimiseks.

Tabeli 2 esimeses osas kajastatakse tehinguid arvelduskontol ja teises osas tähtajalistelt hoiustelt saadud tulemusi ning nende kahe konto vahelisi liikumisi. Tabeli kolmas osa kajastab nende kahe konto konsolideeritud akumuleerunud jääki.

[pic]

Ülejääk kasvas 2006. aastal 40 % ja 2007. aastal 23 %. 2008. aastal ülejääk 1 % võrra kahanes. Seega on fondi praegune olukord, kus akumuleerunud ülejääk on 2008. aastal ligi 16,2 miljonit eurot, raamatupidamislikust seisukohast rahuldav.

Tabelis 3 ja joonisel 1 kajastatakse ka eelmises aruandes osutatud viie aasta jooksul akumuleerunud jääki ning esitatakse akumuleerunud jäägi pikaajaline muutus (1985–2008).

[pic]

[pic]

Finantsolukord: jooksvad tulemused ajavahemikus 2005–2008

Teatavad raamatupidamises aasta N alguses kirjendatud saadud tulud hõlmavad aasta N–1 lõpu palkadelt kinnipeetud summasid ning teatavad aasta N alguses raamatupidamises kirjendatud makstud töötushüvitismaksed on seotud aasta N–1 lõpu töötusperioodidega. Tekkepõhise arvestuse põhimõtete kohaldamisel tuleks need raamatupidamiskirjed seostada majandusaastaga N–1.

Tabelis 4 ja joonisel 2 on tulud ja kulud esitatud selle loogika järgi ning seega kirjeldavad need töötushüvitisfondi tulude ja kulude puhul finantsolukorda vaadeldavate aastate jooksul.

[pic]

[pic]

Tulud on võrreldes eelneva aastaga suurel määral kasvanud 2006. aastal (36 %) ning kasv on jätkunud aastatel 2007 (15 %) ja 2008 (12 %). Kulud vähenesid 2006. aastal (–5%) ja need on kasvanud märkimisväärselt aastatel 2007 (45 %) ja 2008 (48 %). Sellisest tulude ja kulude erinevast liikumisest tekkis aastatel 2006 ja 2007 suur ülejääk, kuid 2008. aastal väike puudujääk. Selle puudujäägi kompenseerivad investeeritud varadelt saadud intressid. Joonisel 3 on esitatud jooksev saldo ja intressid aastatel 2005–2008.

[pic]Selline tulude ja kulude muutus on seletatav peamiselt uute ametite asutamise ja uue personalikategooria – tähtajalise lepingu (maksimaalselt kolm aastat) alusel töötavad lepingulised töötajad – loomisega 2004. aastast. Lepinguliste töötajate värbamine aastatel 2004–2007 suurendas tulusid, kuid ei mõjutanud kohe kulusid. Kulud kasvasid märkimisväärselt alates 2007. aastast, kuna lõppesid esimesed lepingud ja tekkis õigus saada töötushüvitist.

Finantsolukord: kulude ja tulude jagunemine institutsioonide ja kõigi ametite kaupa ajavahemikus 2005–2008

Tabelis 5 kirjeldatakse kulude ja tulude jagunemist institutsioonide ja kõigi ametite kaupa.

Esimeses osas on esitatud absoluutsummad, teises osas iga institutsiooni ja kõigi ametite protsendimäärad kogukuludest ja -tuludest.

[pic]