EUROOPA KOMISJON Strasbourg, 14.12.2021 SWD(2021) 471 final/2 KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) kavandamise metoodika kohta



















Lisatud dokumendile: Komisjoni ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse liidu suuniseid üleeuroopalise transpordivõrgu arendamise kohta ning millega muudetakse määrust (EL) 2021/1153 ja määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1315/2013











{COM(2021) 812 final} - {SEC(2021) 435 final} - {SWD(2021) 472 final} - {SWD(2021) 473 final}



Käesolevas komisjoni talituste töödokumendis kirjeldatakse üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) kavandamise metoodikat, mida on kasutatud komisjoni ettepanekus võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse liidu suuniseid üleeuroopalise transpordivõrgu arendamise kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1315/2013 [lisada viide samas paketis sisalduvale komisjoni ettepanekule]. See metoodika põhineb metoodikal, mida Euroopa Komisjon, Euroopa Parlament ja nõukogu kasutasid seadusandlikus menetluses, mille tulemusena võeti vastu määrus (EL) nr 1315/2013. Seda metoodikat kasutatakse TEN-T üld- ja põhivõrgu kindlaksmääramiseks. Metoodika kohaldamisel tuleb tagada täielik vastavus asjakohastele ELi õigusaktidele. Metoodika hõlmab mitut kriteeriumi, mida kohaldatakse järjepidevalt. Esimeses etapis määratakse kindlaks TEN-T üldvõrk (1. peatükk). Teises etapis määratakse kindlaks TEN-T üldvõrgu osad, mis moodustava TEN-T põhivõrgu (2. peatükk) või TEN-T laiendatud põhivõrgu (3. peatükk). 1.TEN-T üldvõrk TEN-T üldvõrk hõlmab komponente kõigi transpordiliikide – raudtee-, maantee-, sisevee-, lennu- ja meretranspordi – jaoks, samuti nende ühenduspunkte ning vastavaid liiklusteabe- ja juhtimissüsteeme. Põhimõtteliselt tuleneb üldvõrk praeguse, määruses (EL) nr 1315/2013 määratletud TEN-T ajakohastamisest ja kohandamisest. Kasutatud metoodikast tulenevalt järgiti ajakohastamisel ja kohandamisel mitut põhimõtet, mis on esitatud alljärgnevalt. (1)Ajakohastada praegust TEN-Td, et kajastada selle rakendamisel tehtud edusamme, ja vajaduse korral kohandada seda vastavalt muutustele liikmesriikide planeerimises kooskõlas ELi tasandi planeerimisega. (2)Kõrvaldada praeguses TEN-Ts ummikkohad ja isoleeritud ühendused, mis ei ole põhjendatud geograafiliste eripäradega, kas kõrvaldades sellised ühendused või pikendades neid lähedalasuvate võrgupunktideni. (3)Tagada taristu ja seadmete puhul miinimumstandardite järgimine kooskõlas kehtivate asjakohaste õigusaktidega (nt raudtee koostalitlusvõime, maanteetunnelite ohutus, siseveeteede liigitamine). Siseveeteed peavad vastama vähemalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni IV klassi nõuetele. (4)Vaadata läbi kommertsvedudeks avatud meresadamate valik vastavalt vähemalt ühele järgmistest erikriteeriumidest: Reisijatevedu: TEN-T üldvõrgu maismaakomponendiga ühendatud meresadamad, mida aastas läbiva reisiliikluse kogumaht on suurem kui 1 ‰ ELi merereisijate aastasest kogu liiklusmahust. See aastane liiklusmaht on Eurostati poolt viimase kolme aasta kohta avaldatud statistika põhjal, mis hõlmab kõigi liikmesriikide kättesaadavaid andmeid, kindlaks määratud keskmine kogumaht. Kaubavedu: TEN-T üldvõrgu maismaakomponendiga ühendatud meresadamad, mille aastane liiklusmaht – kas puistlasti või muu lasti käitlemise osas – on suurem kui 1 ‰ vastavast ELi sadamates käideldavast aastasest kogulastist, kui puistlasti ja muu lasti vaheline lineaarne interpolatsioon vastab valemile vb/tb + vn/tn ≥ 1 (kus vb on puistlasti maht, tb on puistlasti mahu künnis, vn on muu kui puistlasti maht ja tn on muu kui puistlasti mahu künnis). See aastane liiklusmaht on Eurostati poolt viimase kolme aasta kohta avaldatud statistika põhjal kindlaks määratud keskmine kogumaht. Määruses (EL) nr 1315/2013 määratletud TEN-T üldvõrku kuuluvad meresadamad jäävad üldvõrku, kui puistlasti ja muu kui puistlasti vaheline lineaarne interpolatsioon vastab valemile vb/tb + vn/tn ≥ 0,95 või kui aastane liiklusmaht ületab 85 % vastavast künnisest. Saartel asuvad meresadamad, tingimusel et need tagavad juurdepääsu NUTS 3. tasandil või saarestiku tasandil. Perifeersetes piirkondades asuvad meresadamad, tingimusel et nende kaugus teisest TEN‑T sadamast on maanteed pidi vähemalt 200 km (lühimat teed kasutades). (5)Vaadata läbi kommertsvedudeks avatud lennujaamade valik vastavalt vähemalt ühele järgmistest erikriteeriumidest: Reisijatevedu: lennujaamad, mille aastane liiklusmaht on suurem kui 1 ‰ ELi aastasest lennureisijate kogu liiklusmahust. See aastane liiklusmaht on Eurostati poolt viimase kolme aasta kohta avaldatud statistika põhjal kindlaks määratud keskmine kogumaht.

Kaubavedu: lennujaamad, mille aastane liiklusmaht on suurem kui 2‰ vastavast ELi lennujaamades käideldavast aastasest kogulastist. See aastane liiklusmaht on Eurostati poolt viimase kolme aasta kohta avaldatud statistika põhjal kindlaks määratud keskmine kogumaht. Määruses (EL) nr 1315/2013 määratletud TEN-T üldvõrku kuuluvad lennujaamad jäävad üldvõrku, kui aastane liiklusmaht ületab 85 % vastavast künnisest. Saartel asuvad lennujaamad. Perifeersetes või raskesti ligipääsetavates piirkondades asuvad lennujaamad, tingimusel et nende kaugus teisest TEN-T lennujaamast on vähemalt 100 km (lühim teekond maanteed pidi) või, kui piirkonnas on kiirraudteeliin, siis vähemalt 200 km (lühim teekond maanteed pidi). (6)Siseveesadamate puhul kehtestatakse mahu künniseks 500 000 tonni. Lisada sadamad, mis ületavad selle künnise, ja jätta alles määruses (EL) nr 1315/2013 määratletud siseveesadamad, kui neis käideldavad mahud ei ole alates 2013. aastast märkimisväärselt vähenenud. Siseveesadamad peavad olema avatud kaubanduslikule liiklusele ja asuma TEN-T siseveeteedel. (7)Lisada mitmeliigilised kaubaterminalid, mis võimaldavad vaba juurdepääsu mis tahes logistikaettevõtjale ja vastavad ühele järgmistest erikriteeriumidest: -ümberlaadimise maht terminalis ületab 800 000 tonni aastas või see maht kavatsetakse saavutada 2030. aastaks; -terminal on ühendatud kolme TEN-T transpordivõrgu komponendiga või on NUTS 2. tasandi piirkonna peamine platvorm, mis on ühendatud kahe TEN-T transpordivõrgu komponendiga. Nende tegevuskavade põhjal, mille liikmesriigid koostavad pärast uue TEN-T määruse vastuvõtmist, võib hiljem lisada täiendavaid mitmeliigilisi kaubaterminale. (8)Määrata kindlaks linnatranspordisõlmed, kus on 100 000 või rohkem elanikku, või kui NUTS 2. tasandi piirkonnas ei ole sellist üle 100 000 elanikuga linnatranspordisõlme, siis selle NUTS 2. tasandi piirkonna peamine transpordisõlm. Kui selline linnatranspordisõlm ei ole veel TEN-T võrguga ühendatud, lisada vastavalt raudtee- ja maanteeühendused, et ühendada linnatranspordisõlm TEN-T võrguga. (9)Pärast nõukogu poolt heaks kiidetud sõjaliste vajaduste kindlaksmääramist hinnata sõjaväelise võrgu elementide tsiviilkasutust ja lisada need elemendid TEN-T üldvõrku, tingimusel et sadamad, lennujaamad, terminalid ja siseveeteed vastavad eespool sätestatud kriteeriumidele ning et raudtee- ja maanteelõigud on ka tsiviilotstarbelised, tekitamata võrgus dubleerimist. (10)Lisada raudtee-kaubaveokoridoride need lõigud, mis on raudtee-kaubaveokoridorides liigitatud põhiliinidena, ümbersõiduteedena ja rahvusvaheliste ettenägematute olukordade juhtimise liinidena ning mis ei ole veel TEN-T võrgu osad. (11)Tagada, et kõik äärepoolseimad piirkonnad, sealhulgas nende peamised saared, on ühendatud vähemalt ühe sadama ja ühe lennujaama kaudu; lisada peamisel territooriumil olev(ad) maantee(d) sadamate ja lennujaamade ühendamiseks. 2.TEN-T põhivõrk TEN-T põhivõrk on üldvõrgu osa, mis koosneb üleeuroopalise transpordivõrgu strateegiliselt olulisimatest transpordisõlmedest ja ühendustest. Seetõttu valitakse TEN-T põhivõrgu jaoks välja ainult TEN-T üldvõrgu elemendid. See on mitmeliigiline võrk, s.t see hõlmab kõiki transpordiliike ja nende ühendusi ning asjakohaseid IKT-süsteeme, mis võimaldavad transpordiliikide integreerimist ja võrgu mitmeliigilist käitamist. Ühenduste tasandil on erandid mitmeliigilisuse põhimõttest lubatud ainult juhul, kui konkreetset transpordiliiki ei ole olemas (nt siseveeteed paljudes piirkondades; liikmesriigid või saared, kus ei ole raudteed). Lisaks pööratakse suurt tähelepanu koostalitlusvõimele nii transpordiliikide piires kui ka nende vahel. TEN-T põhivõrk määratakse kindlaks alljärgnevalt kirjeldatud etappide kaupa. 1. Põhivõrgu peamiste transpordisõlmede kindlaksmääramine Need on ELis suurima strateegilise tähtsusega transpordisõlmed, mis määratakse kindlaks kavandamismenetluse esimeses etapis:

–peamised reisijate- ja kaubaveosõlmed, –peamised transpordisõlmed üksnes kaubaveoks, –peamised transpordisõlmed üksnes reisijateveoks. Peamised transpordisõlmed jagunevad kahte kategooriasse: –primaarsed peamised transpordisõlmed (P), mis vastavad vastavatele kriteeriumidele ja seetõttu valitakse välja enne võrgu kujundamist; –sekundaarsed peamised transpordisõlmed (S); neid sekundaarseid transpordisõlmi ei kasutata põhivõrgu kujundamiseks, vaid need määratakse kindlaks primaarsete transpordisõlmede põhjal kujundatud põhivõrgu alusel, välja arvatud kohaliku tasandi nn viimase kilomeetri ühendus. 2. Primaarsete peamiste transpordisõlmede vaheliste ühenduste kindlaksmääramine Üldvõrgust valitakse mitmeliigilised ühendused primaarsete peamiste transpordisõlmede vahel, järgides vastavaid (võimalikke) peamisi liiklusvooge, nagu on kirjeldatud jaos 2.2. Selle metoodika kohaldamine siseveeteedele näitas, et peaaegu kõik neist moodustaksid põhivõrgu osa. Seetõttu loetakse kogu siseveeteede võrk TEN-T põhivõrgu osaks. „Euroopa mereruum“ on TEN-T meremõõde. Kui Euroopa mereruumi ühendused täidavad põhivõrgu ühenduste või nende lõikude funktsiooni (nt põhivõrgu peamiste transpordisõlmede ühendamine üle mere), loetakse need ka põhivõrgu osaks. Kahes järgmises jaos on esitatud kriteeriumid põhivõrgu transpordisõlmede (jagu 2.1) ja ühenduste (s.t sõlmedevaheliste ühenduste) kindlaksmääramiseks (jagu 2.2). 2.1.TEN-T põhivõrgu peamised transpordisõlmed Primaarsed transpordisõlmed, mis kujundavad võrgu, on tähistatud tähega P ja sekundaarsed tähega S. (a)Reisijate- ja kaubaveo peamised transpordisõlmed Reisijate- ja kaubaveo peamisteks transpordisõlmedeks jäävad ELi liikmesriikide transpordisõlmed, mis on kindlaks määratud määruses (EL) nr 1315/2013; loetelud on esitatud käesoleva dokumendi I ja II lisas. Need transpordisõlmed määrati kindlaks järgmiste kriteeriumide alusel: A.1 (P)iga ELi liikmesriigi pealinn ja pealinna funktsiooni täitvad linnad; A.2 (P)iga Euroopa suurlinna kasvupiirkond (ESPONi 2006. aasta atlases „MEGA“); A.3 (P)linnastu või linnaklaster, sealhulgas vastava suurema linnapiirkonna juurde kuuluv ümbruskond (vastavalt linnade auditile ja EUROSTATile), kus on üle 1 miljoni elaniku; A.4 (P)peamine linn saarel või saarterühmas, mis moodustab NUTS 1. tasandi piirkonna, kus on vähemalt 1 miljon elanikku; A.5 (P)üks peamine piiripunkt iga transpordiliigi kohta iga välispiiriga ELi liikmesriigi ja tema naabriks oleva kolmanda riigi vahel, mida läbib suurim pikamaa-liiklusvoog. See ei kehti Norra ja Šveitsi kohta, mille suhtes on sõlmitud erikokkulepped. Piiripunktid toimivad vaid võrgu kavandamise abipunktidena, kuid nad ei täida ühtegi muud peamise transpordisõlme funktsiooni.

(b)Peamised kaubaveosõlmed: B.1 (S)mere- või siseveesadam või maantee-/raudteeterminal peamises linnatranspordisõlmes, mis vastab ühele kriteeriumidest A.1–A.4; B.2 (P)mere- või siseveesadam, mille aastane ümberlaadimismaht on vähemalt 1 % kõigis ELi meresadamates toimuva ümberlaadimise kogumahust, kui puistlasti ja muu lasti vaheline lineaarne interpolatsioon vastab valemile vb/tb + vn/tn ≥ 1 (kus vb on puistlasti maht, tb on puistlasti künnis, vn on muu kui puistlasti maht ja tn on muu kui puistlasti künnis). Määruses (EL) nr 1315/2013 määratletud TEN-T põhivõrku kuuluvad meresadamad jäävad põhivõrku, kui puistlasti ja muu kui puistlasti vaheline lineaarne interpolatsioon vastab valemile vb/tb + vn/tn ≥ 0,95; (Meresadamaid, mis on lähinaabrid ja mis üheskoos saavutavad mahu künnise, isegi kui nad eraldi seda ei teeks, võib pidada klastriks, kui neil on ühised sisemaaühendused, välja arvatud nn viimase kilomeetri ühenduse puhul, või kui nad teevad tihedat koostööd, nt ühise juhtimise all, või täiendavad üksteise funktsioone.) B.3 (P)suurim meresadam (ümberlaadimismahu järgi) igal pideval rannajoonel saarelistes liikmesriikides ja NUTS 1. tasandi mittesaarelistes piirkondades, millel on juurdepääs merele, kus ükski sadam ei vasta kriteeriumile B.1 või B.2. See kehtib ainult Euroopa mastaabis oluliste rannajoonte kohta (nt poolsaared, mille pikkus ja laius ületab 200 km) ja arvesse ei võeta liigendatud rannajoont; B.4 (S)siseveesadamad, mis on ühenduslüliks põhivõrgu raudtee-kaubaveo ühendustega ja/või meretranspordiga ning ühendatakse vastavate transpordiliikidega; B.5 (S)meresadamad, mis on kriteeriumi B.4 kohaselt põhivõrgu siseveesadamad, ja siseveesadamad, mis on kriteeriumi B.3 kohaselt meresadamad; B.6 (S)maantee-/raudteeterminalid, mis asuvad põhivõrgu raudtee-kaubaveoühenduste hargnemis- või piiriületuspunktides või mis asuvad põhivõrgu mere- või siseveesadama naabruses (nt samas linnas); B.7 (S)lennujaamad, mida aastas läbiva lennulasti maht on vähemalt 1 % vastavast ELi kogunäitajast. (c)Peamised reisijateveosõlmed: C.1 (S)peamine lennujaam igas peamises linnatranspordisõlmes, mis vastab ühele kriteeriumidest A.1–A.4; C.2 (P)lennujaamad, mida aastas läbivate reisijate arv on vähemalt 1 % vastavast ELi kogunäitajast; C.3 (P)põhivõrku kuuluvate, kriteeriumile B.2 või B.3 vastavate meresadamatega seotud linnad, kui nende elanikkond ületab asjaomases suuremas linnapiirkonnas 200 000 elanikku; C.4 (P)põhivõrku kuuluvad, kriteeriumile B.2 või B.3 vastavad meresadamad, kui need täidavad põhivõrgus reisiparvlaevaühenduste võimaldamise funktsiooni. 2.2.Põhivõrguühendused Kuna siseveeteedel on põhivõrk identne üldvõrguga, kohaldatakse järgmisi kriteeriume ainult maantee- ja raudteetranspordi suhtes. Maismaal asuvaid põhivõrgu ühendusi (maantee- ja raudteeühendusi) täiendab Euroopa mereruum, et tagada nõuetekohane juurdepääs saarelistele liikmesriikidele ja otseühendused poolsaartega või nende vahel. Põhivõrguühendused on äärmiselt olulised kaugliikluse jaoks. Seega aitavad need tagada ühtlasemat ja tasakaalustatumat juurdepääsetavust kogu liidus. (d)Reisijate- ja kaubaveoühendused: D.1Naabruses asuvad kriteeriumidele A.1–A.3 vastavad peamised linnatranspordisõlmed on omavahel maantee ja raudteega ühendatud. (Kaks peamist transpordisõlme loetakse naabersõlmedeks, kui vastavad asjakohased (olemasolevad ja/või potentsiaalsed) liiklusvood nende vahel kulgevad otseliinil, läbimata vahepealset kolmandat peamist transpordisõlme.) Kaugemad peamised transpordisõlmed on seega omavahel kaudselt ühendatud ja nendest moodustub võrk.

D.2Igal juhul ületab ELi kahe naaberliikmesriigi vahelist maismaapiiri vähemalt üks põhivõrgu mitmeliigiline transpordiühendus. D.3Kriteeriumi A.5 kohased piiripunktid on ühendatud sisemaal asuvate, kriteeriumide A.1–A.3 kohaste peamiste transpordisõlmedega asjakohaste liiklusvoogude alusel. D.4Maismaaühendusi võivad täiendada Euroopa mereruumi ühendused, mis võimaldavad ühendada saarelisi liikmesriike või saartel asuvaid kriteeriumile A.4 vastavaid peamisi linnatranspordisõlmi mandril asuvate peamiste sadamatega või vältida ümber lahtede sõitmist. (e)Kaubaveoühendused: E.1Kriteeriumi B.2 või B.3 kohased meresadamad on ühendatud ainult ühe sisemaal asuva peamise transpordisõlmega kõige olulisemate liiklusvoogude alusel. Sadamatevahelisi ühendusi ette ei nähta, kuid need võivad tuleneda põhivõrguühenduse üldmarsruudist. Raudteed omavates riikides hõlmavad põhivõrku kuuluvate sadamate sisemaaühendused nii maantee- kui ka raudteeühendusi. E.2Mere- või siseveesadamate ning kriteeriumide B.1 ja B.4 kohaste maantee-/raudteeterminalide kohalikke ühendusi (nn viimase kilomeetri ühendused) käsitatakse põhivõrgu osana. E.3Üldvõrgu kogu siseveeteede osa. (f)Reisijateveoühendused: F.1Raudteed omavates liikmesriikides tuleb põhivõrku kuuluvad lennujaamad ühendada raudteevõrguga 2030. aasta lõpuks. F.2Reisijate puhul on kriteeriumi C.3 kohased meresadamalinnad ja kriteeriumi C.4 kohased meresadamad ühendatud sama sisemaal asuva linnatranspordisõlmega, millega meresadam on kaubaveo eesmärgil ühendatud (vastavalt kriteeriumile E.1). (g)Ühenduste väljajätmine Punktide D, E või F kohaseid ühendusi ei lisata põhivõrku, kui: G.1ühendust ei ole (puuduv ühendus) ja selle loomine ei oleks selle funktsiooni silmas pidades põhjendatud (nt ühendus võimaliku pikamaa-transpordikoridori piires) või ei oleks 2030. aastaks teostatav; G.2ühendus on olemas, kuid ei vasta põhivõrgus sellele ette nähtud funktsiooni nõuetele ning selle ajakohastamine ei oleks ühenduse funktsiooni silmas pidades põhjendatud või ei oleks 2030. aastaks teostatav; G.3ühendus on olemas, kuid vastavad liiklusvood omavahel seotud transpordisõlmede vahel on väga väikesed (nt pikkade vahemaade ja/või transpordisõlmede väiksuse tõttu) või need saab koondada muudele (paralleelsetele) ühendustele, mis täidavad põhivõrgus muid funktsioone. Nende kriteeriumide kohaldamine individuaalsete transpordiliikide suhtes võimaldab kalduda kõrvale mitmeliigilisuse põhimõttest ühenduste tasandil. Mõned ühendused võivad hõlmata ainult maantee- või raudteeühendust. (h)Ühenduste marsruudid: H.1Ühendused peaksid olema võimalikult sirged ja otsesed, vastama asjaomastele kaugliiklusvoogudele, suurendama transpordi tulemuslikkust ja tõhusust, toetama territoriaalset ühtekuuluvust ning aitama kaasa kasvuhoonegaaside ja õhusaaste vähendamisele ning kestlikule maakasutusele. Erandid on lubatud kriteeriumi D.2 järgimiseks. H.2Ümbersõidud oleksid õigustatud juhul, kui need on vajalikud möödapääsmatutest takistustest ja ökoloogiliselt tundlikest aladest (nt Natura 2000 alad) ringi sõitmiseks, täiendavate väiksemate linnade, lennujaamade, mitmeliigiliste kaubaterminalide jne hõlmamiseks ning vajaduse korral asjakohaste ELi keskkonnaalaste õigusaktide järgimise tagamiseks. Pidades silmas ühenduse marsruudi üldist optimeerimist, ei tohi täiendavatest ümbersõitudest tulenevad võimalikud ebasoodsad asjaolud kaaluda üles piirkondliku või kohaliku juurdepääsetavuse eeliseid. H.3Eelistatavalt tuleks ühenduste puhul kasutada juba olemasolevat, ehitatavat või kavandatavat taristut. Võimaluse korral tuleks liiklusvood kokku koondada, võttes arvesse topograafilisi tingimusi, keskkonnamõju, kasutajate vajadusi ja võimalikke kitsaskohti.

H.4Raudteeühenduste puhul võib reisijate- ja kaubaveo jaoks kasutada erinevaid marsruute, ka suuremas mastaabis. See võib tuleneda konkreetsetest tehnilistest parameetritest (kalded, kiirus jne), mis on kooskõlas reisijate- ja kaubaliikluse vajadustega, konkreetsetest vajadustest suunata liiklus mööda suure reisiliiklusega transpordisõlmedest ning tegelike kaubavoogude arvessevõtmisest (kaldudes põhjendatud juhtudel kõrvale kriteeriumist D.1). 3.Laiendatud põhivõrk Lisaks põhivõrgule määratakse kindlaks laiendatud põhivõrk, et tõhustada TEN-T järkjärgulist rakendamist. Selleks on välja valitud üldise raudtee- ja maanteevõrgu lõigud, mis peavad olema valmis 2040. aastaks. Laiendatud põhivõrk hõlmab järgmisi lõike: 1.Euroopa transpordikoridoridesse kuuluvad lõigud, eelkõige raudtee-kaubaveokoridoride põhiliinid ja ümbersõiduteed; 2.lõigud, mis on olulised Euroopa kiirraudteevõrgu loomise seisukohast ja mida ei ole võimalik 2030. aastaks välja arendada; 3.lõigud, mis on vajalikud mitmeliigilise transpordi tagamiseks Euroopa transpordikoridorides.



I lisa. Põhivõrgu linnatranspordisõlmede loetelu BELGIA Antwerpen Brüssel BULGAARIA Sofia TŠEHHI VABARIIK Ostrava Praha TAANI

Århus Kopenhaagen SAKSAMAA Berliin Bielefeld Bremen Düsseldorf Frankfurt Maini ääres Hamburg Hannover Köln Leipzig Mannheim München Nürnberg Stuttgart EESTI Tallinn IIRIMAA Baile Átha Cliath/Dublin

Corcaigh/Cork KREEKA Ateena Irákleio Thessaloníki HISPAANIA Barcelona Bilbao Las Palmas de Gran Canaria / Santa Cruz de Tenerife Madrid Palma de Mallorca Sevilla Valencia PRANTSUSMAA Bordeaux Lille Lyon Marseille Nice Pariis

Strasbourg Toulouse HORVAATIA Zagreb ITAALIA Bologna Cagliari Genova Milano Napoli Palermo Rooma Torino Veneetsia KÜPROS Lefkosía LÄTI Riia LEEDU Vilnius

LUKSEMBURG Luxembourg UNGARI Budapest MALTA Valletta MADALMAAD Amsterdam Rotterdam AUSTRIA Viin POOLA Gdańsk Katowice Kraków Łódź Poznań Szczecin Varssavi Wrocław