EUROOPA KOMISJON Brüssel,31.5.2018 COM(2018) 360 final Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Bulgaariale, Kreekale, Leedule ja Poolale



SELETUSKIRI 1.Ettepaneku taust Käesolev otsus hõlmab Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „ELSF“) kasutuselevõtmist vastavalt nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrusele nr 2012/2002 (edaspidi „määrus“) summas 33 992 206 eurot toetuse maksmiseks Bulgaariale, Kreekale, Leedule ja Poolale katastroofide tõttu, mis toimusid nimetatud riikides 2017. aastal. Kõnealusele kasutuselvõtmisele on lisatud paranduseelarve projekt nr 4/2018, millega tehakse ettepanek kanda vajalikud assigneeringud 2018. aasta üldeelarvesse. 2.Teave ja tingimused 2.1Bulgaaria – üleujutused 25. ja 26. oktoobril 2017 tabas Kagu-Bulgaariat ebatavaliselt tugev vihmasadu ja torm, mis kahjustas sildu, kuivenduskanaleid, tugiseinu ja põhitaristut. (1)Bulgaaria esitas taotluse rahalise toetuse saamiseks Euroopa Liidu Solidaarsusfondist 11. jaanuaril 2018, mis jääb 12 nädala pikkuse tähtaja raamesse pärast esimeste kahjustuste registreerimist 25. oktoobril 2017. Taotlus käsitles määruse artikli 2 lõike 3 kohast „piirkondlikku katastroofi“. (2)Tegemist on loodusõnnetusega ja see kuulub solidaarsusfondi kohaldamisalasse. (3)Bulgaaria ametiasutused hindavad õnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 90,3 miljonit eurot. Taotlus esitati määruse artikli 2 lõikes 3 sätestatud piirkondliku katastroofi sätte alusel, kus määratletakse „piirkondlik looduskatastroof” looduskatastroofina, mis põhjustab abikõlbliku riigi NUTS 2. tasandi piirkonnas otsest kahju, mis on suurem kui 1,5 % kõnealuse piirkonna SKPst. Burgase üleujutuse põhjustatud kahju moodustab asjaomase Yugoiztocheni NUTS 2. tasandi piirkonna SKPst 1,6 % ning ületab seega määruses sätestatud 1,5 % künnist. Seepärast on Bulgaaria taotlus kõlblik solidaarsusfondilt abi saamiseks. (4)Bulgaaria ametiasutused soovisid oma taotluses ettemakset. Pärast taotluse esialgset hindamist leidis komisjon, et väidetav kahjusumma, mis ületab abikõlblikkuse künnist vaid vähesel määral, vajab põhjalikumat uurimist ning seetõttu ei ole ettemakse tegemine põhjendatud. (5)Bulgaaria taotluses kirjeldatakse üksikasjalikult ilmastikutingimusi ja tormi mõju. 25. ja 26. oktoobril tabas Burgase piirkonda Mustalt merelt tulev intensiivne ja tugev vihmasadu, tugev tuul ja tormipuhangud, mis tekitasid kriitilise olukorra. Kuulutati välja erakorraline seisukord ja tööle rakendati katastroofide eest kaitsmise piirkondlik kava. Üleujutus põhjustas 5 inimese surma ning mõjutas ligikaudu 6 000 inimest, üleujutuse tõttu said kannatada 142 eluhoonet ning enam kui 1200 mitteeluhoonet. Jõgede kõrge veetase ja tõusulained ujutasid üle sildu ja hävitasid teedevõrku, kuivenduskanaleid, kraave ja tugiseinu, sealhulgas riiklikku teedevõrku. Üleujutuses sai kahjustada või hävis munitsipaaltaristu, sealhulgas maanteed, sillad, veetorustikud, kandeseinad, äravoolusüsteemide kaitserajatised, tammid, jõesängid ning tervishoiu- ja lastehoiurajatised. Tugevalt sai kannatada piirkondlik tahkete jäätmete prügila, mis on seetõttu ajutiselt suletud. Tormi käigus tabas üleujutus Dolno Ezerovo reoveepuhastit, mis on ajutiselt suletud. (6)Bulgaaria hindas määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt toetuskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks 90,1 miljonit eurot ning esitas meetmete kulud tegevuse laadi järgi. Konkurentsitult kõige suurem osa abikõlblikest kuludest (peaaegu 65 miljonit eurot) oli seotud transpordisektoriga. (7)Bulgaaria ametiasutused teatasid, et 0,33 % abikõlblikest kuludest on kindlustatud. Seetõttu ei pruugi need kulud ELSFist toetust saada. (8)Kahju kandnud piirkonnad kuuluvad 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähem arenenud piirkondade kategooriasse. Bulgaaria ametiasutused ei ole komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks. (9)Bulgaaria ei käivitanud ELi kodanikukaitse mehhanismi. (10)Mis puutub kõnealusest katastroofi liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust. (11)Bulgaaria taotluses on esitatud looduskatastroofi liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamise lühikirjeldus. Selle kohaselt võeti Bulgaaria veeseadusesse üle direktiiv 2000/60/EÜ (veepoliitika raamdirektiiv) ja direktiiv 2007/60/EÜ (üleujutuste direktiiv). Nõukogu direktiiv 2008/114/EÜ elutähtsate infrastruktuuride kohta võeti üle Bulgaaria katastroofide eest kaitsmise seadusesse. 2.2Kreeka – 2017. aasta maavärin Kosi saarel 20. juulil 2017 tabas Egeuse mere lõunaosas Bodrumi (Türgi) ja Kosi saare (Kreeka) vahelist ala Richteri skaalal 6,6 palline maavärin, millele järgnesid arvukad järeltõuked. Maavärinast tulenev kahju mõjutas peamiselt avalikku taristut ja vara ning olulisi kultuuripärandisse kuuluvaid objekte.

(1)Kreeka esitas taotluse rahalise toetuse saamiseks ELSFist 11. oktoobril 2017, mis jääb 12 nädala pikkuse tähtaja raamesse pärast esimeste kahjustuste registreerimist 21. juulil 2017. Taotlus käsitles määruse artikli 2 lõike 3 kohast piirkondlikku katastroofi. Kreeka esitas komisjoni taotluse peale 9. märtsil 2018 kõnealuse juhtumi hindamise lõpuleviimiseks vajalikku täiendavat teavet. (2)Tegemist on loodusõnnetusega ja see kuulub ELSFi kohaldamisalasse. (3)Kreeka ametiasutused hindavad õnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 101,4 miljonit eurot. Taotlus esitati määruse artikli 2 lõikes 3 sätestatud piirkondliku katastroofi sätte alusel, kus määratletakse „piirkondlik looduskatastroof” looduskatastroofina, mis põhjustab abikõlbliku riigi NUTS 2. tasandi piirkonnas otsest kahju, mis on suurem kui 1,5 % kõnealuse piirkonna SKPst. Kosi saare maavärinakahjud moodustavad asjaomase Lõuna-Egeuse NUTS 2. tasandi piirkonna SKPst 1,8 % ja ületavad seega määruses sätestatud künnise 1,5 % piirkondlikust SKPst. Seepärast on Kreeka taotlus kõlblik ELSFist abi saamiseks. (4)Kreeka soovis oma taotluses ettemakset. Komisjon leidis, et ettemakse tegemine ei ole põhjendatud, kuna määruse artiklis 4a sätestatud esialgse hinnangu koostamiseks oli vaja, et Kreeka esitaks täiendavat teavet. (5)Maavärinale reageerisid päästemeeskonnad, kes hindasid olukorda, teostasid päästeoperatsioone, taastasid saarel elutähtsad funktsioonid (lennujaam, sadam, haigla) ning koordineerisid kohaliku päästeameti tööd. Tuletõrjujatele ja riiklikule kiirabiteenistusele tehti ülesandeks otsida hätta sattunud ja vigastada saanud inimesi. Spetsiaalsed meeskonnad taastasid purunenud elektriliine. Kreeka teatas 10 hukkunust ja enam kui 100 vigastatust. Elanikkond ja suur arv turiste pidid mitu ööd ööbima koolides, parkides ja välitingimustes. Kosi sadam sai suuri kahjustusi ning seda ei saanud paar päeva kasutada. 150 elumaja vajab remonti ning 10 elumaja tuleb uuesti üles ehitada. 33 ärihoonet vajab remonti ning 5 ärihoonet tuleb uuesti üles ehitada. Kahjustada sai ka 3 üldkasutatavat hoonet. Kahjustada said mitmed kultuuripärandisse kuuluvad varad, seda peamiselt saare idaosas, mis oli maavärina epitsentrile lähemal. Siia alla kuuluvad peamiselt Kosi linnas asuvad monumendid ja arheoloogilised muistised. (6)Kreeka hindas määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt toetuskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks 93,9 miljonit eurot ning esitas meetmete kulud tegevuse laadi järgi. Suurim osa abikõlblikest kuludest (47,8 miljonit eurot) on seotud kultuuripärandi kaitsmisega seotud meetmetega. Suuruselt teine osa kuludest (ligikaudu 41,1 miljonit eurot) on seotud transporditaristu taastamisega. (7)Kreeka ametiasutused kinnitasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet. (8)Kahju kandnud piirkond kuulub 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide enam arenenud piirkondade kategooriasse. Kreeka ametiasutused on komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks. (9)Kreeka ei käivitanud ELi kodanikukaitse mehhanismi. (10)Maavärina kõrvalmõjuna tekkis kohalik tsunami, mis tekitas kahju Bodrumi poolsaare rannikule ja Kosi saare rannajoonele. Türgi, Kreeka ja komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse teadlastest koosnev rahvusvaheline rühm teostas sündmusejärgse uuringu. (11)Mis puutub kõnealusest katastroofi liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust. (12)Kreeka taotluses on esitatud looduskatastroofi liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamise kirjeldus. Aastatel 1978–1981 Kreekat tabanud tugevate maavärinate kogemusele toetudes koostas Kreeka valitsus looduskatastroofide riskide ennetamise ja juhtimise strateegia, mille eesmärk on suurendada kohalike kogukondade vastupanuvõimet, võimaldades rakendada poliitikameetmeid teadaolevate riskide vähendamiseks ja maavärinate tagajärgedega tegelemiseks ning menetlusi/meetmeid uute riskide vältimiseks. 2.3Leedu – üleujutused Suvel ja sügisel tabas Leedut katkematu vihmasadu, mille tulemusena ei suutnud üleujutatud maapind liigvett absorbeerida. Sellele järgnesid üleujutused, mis põhjustasid kahju peamiselt võrgutaristule ja põllumajandussektorile. (1)Leedu esitas taotluse rahalise toetuse saamiseks ELSFist 22. detsembril 2017, mis jääb 12 nädala pikkuse tähtaja raamesse pärast esimeste kahjustuste registreerimist 4. oktoobril 2017. Taotlus käsitles määruse artikli 2 lõike 2 kohast suurkatastroofi. Leedu esitas 6. veebruaril 2018 täiendavat teavet. (2)Tegemist on loodusõnnetusega ja see kuulub ELSFi kohaldamisalasse. (3)Leedu hindas üleujutustest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 407,4 miljonit eurot. Kõnealune summa ületab Leedu suhtes 2017. aastal kohaldatavat suure looduskatastroofi künnist ELSFi vahendite kasutuselevõtmiseks, milleks on 214,9 miljonit eurot (st 0,6 % kogurahvatulust 2015. aasta andmete põhjal). Kuna hinnanguline otsene kahju ületab seda künnist, siis võib katastroofi pidada suureks looduskatastroofiks ning see on seega kõlblik ELSFist toetuse saamiseks. (4)Leedu ei küsinud ettemakset. (5)Leedu taotluses kirjeldatakse üksikasjalikult ilmastikutingimusi ja pikaajaliste vihmasadude mõju. Mitu kuud kestnud suured vihmasajud sademete määraga kuni 280 % tavalisest tasemest põhjustasid pinnase üleujutusi, siseveekogude veetase tõusis väga kõrgele ning äravoolusüsteemid olid kriitiliselt ülekoormatud. Leedu kuulutas 4. Oktoobril 2017 välja üleriigilise hädaolukorra. Pikaajaline liigvee juurdevool, millega kaasnesid järsud veetaseme, pinnase ja muda lihked ning suur veesurve, kahjustasid äravoolusüsteeme ning viisid need kriitilisse seisukorda. Maaparandus- ja äravoolusüsteemid ei suutnud üle kogu riigi vett ära suunata. Ülevoolavad jõed ujutasid üle põlde, talusid ja kodumajapidamisi, elektrijaamu ning kalmistuid. Tugevad vihmasajud kahjustasid üle 100 km piirkondlikke maanteid. Registreeriti ligikaudu 50 elektrikatkestust, kahjustada said ka küttetorustikud ja soojusisolatsioonid. (6)Leedu hindas määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt toetuskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks 240,2 miljonit eurot. Peaaegu kõik abikõlblikud kulud on seotud veevarustuse/reoveekäitluse taristu (sh tammid ja äravoolusüsteemid) taastamisega. ELSFi toetust ei tohi aga kasutada remonditöödeks, millega viiakse varad paremasse seisukorda, kui nad olid enne katastroofi.

(7)Leedu ametiasutused kinnitasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet. (8)Kahju kandnud piirkond kuulub 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähemarenenud piirkondade kategooriasse. Leedu ametiasutused ei ole komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks. Pärast Leedu poolt novembris 2017 komisjonile esitatud taotlust põllumajandustootjatele toetuse saamiseks võttis komisjon aga vastu rakendusmääruse (EL) nr 2018/108 „erakorralise meetme kohta, mis seisneb toetuse andmises Leedu, Läti, Eesti ja Soome teatavates piirkondades üleujutuste ja tugevate vihmade tõttu kahju kannatanud põllumajandustootjatele“. Leedule eraldatav maksimaalne summa on 9,1 miljonit eurot. (9)Leedu ei käivitanud ELi kodanikukaitse mehhanismi. (10)Mis puutub kõnealusest katastroofi liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust. (11)Leedu taotluses on esitatud riiklike erakorraliste ennetusmeetmete kirjeldus, kuid looduskatastroofi liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisele spetsiaalselt ei viidata. Leedu Vabariigi kodanikukaitse seadusega reguleeritakse menetlusi, mida riik ning kohalikud asutused ja omavalitsused, põllumajandusettevõtjad ja muud organid hädaolukordadeks valmistumisel ja nende ennetamisel kohaldavad. Põllumajandusministeerium, keskkonnaministeerium ja kohalikud omavalitsused on seaduse alusel heaks kiitnud kolmeaastased hädaolukordade ennetusmeetmete kavad. 2010. aastal heaks kiidetud riiklik hädaolukordade ohjamise kava käsitleb materiaalsete ja inimressursside mobiliseerimist hädaolukorra korral. 2007. aasta määruse nr 1V-114 kohaselt lasub hüdrometeoroloogilistest ja geoloogilistest sündmustest põhjustatud hädaolukordadest teavitamise kohustus keskkonnaministeeriumil ja selle alllasutustel. 2.4Poola – torm Ajavahemikus 9.–12. august 2017 tabasid Poolat erakordselt tugevad tormid ja vihmasajud, mis tekitasid era- ja riigimetsadele, avalikule taristule ning muudele varadele ulatuslikku kahju. (1)Poola esitas taotluse rahalise toetuse saamiseks ELSFist 25. oktoobril 2017, mis jääb 12 nädala pikkuse tähtaja raamesse pärast esimeste kahjustuste registreerimist 9. augustil 2017. Taotlus käsitles määruse artikli 2 lõike 3 kohast „piirkondlikku katastroofi“. Komisjoni taotluse peale esitas Poola 23. märtsil 2018 kõnealuse juhtumi hindamise lõpuleviimiseks vajalikku täiendavat teavet. (2)Tegemist on loodusõnnetusega ja see kuulub solidaarsusfondi kohaldamisalasse. (3)Poola ametiasutused hindavad õnnetusest tekkinud otseste kahjude kogusummaks 491,2 miljonit eurot. Taotlus esitati määruse artikli 2 lõikes 3 sätestatud piirkondliku katastroofi sätte alusel, kus määratletakse „piirkondlik looduskatastroof” looduskatastroofina, mis põhjustab abikõlbliku riigi NUTS 2. tasandi piirkonnas otsest kahju, mis on suurem kui 1,5 % kõnealuse piirkonna SKPst. Tormi tekitatud kahju moodustab kõnealuse kolme piirkonna (Kujawy-Pomorze vojevoodkond, Pomorze vojevoodkond ja Suur-Poola vojevoodkond) kaalutud keskmisest piirkondlikust SKPst 2,0 % ning ületab seega määruses sätestatud 1,5 % künnist. Seepärast on Poola taotlus kõlblik ELSFist abi saamiseks. (4)Poola ei küsinud ettemakset. (5)Poola taotluses kirjeldatakse üksikasjalikult ilmastikutingimusi 2017. aasta augusti alguses. Tormiga kaasnes tugev vihm ja rahe, mille tagajärjel hukkus 6 inimest ning 39 inimest said vigastada. Kõige rohkem said kahjustada Toruńi ja Gdański piirkonnad. Poola võttis koheselt meetmeid inimelude päästmiseks ja kahjustatud hoonete turvalisuse tagamiseks ning teid ja raudteid blokeerinud ning elektriliine lõhkunud langenud puude eemaldamiseks. Suurem osa kahju tekitati metsandussektoris. Poola hinnangul hävis kolmes mõjutatud piirkonnas kokku 9,8 miljonit tihumeetrit puitu. Katastroof põhjustas loodusvaradele märkimisväärset kahju ning mõjutas näiteks 22 metsakaitseala, 15 linnuliiki ja 134 elupaika (Natura 2000), sealhulgas vanimat metsakaitseala, Czeszewski metsa Jarocini metskonnas. Tõsiselt sai kahjustada metsataristu, nt teed, metsaonnid ja metsahariduskeskuste hooned, turismialad ning muud rajatised. Lisaks sellele said kahjustada üle 13 600 põllumajandusettevõtte ja ligikaudu 90 000 hektarit põllukultuure. Energiasektoris vajab remonti 5 000 kõrgepingemasti ning 758 alajaama ja üle 451 km elektriliine. (6)Metsad on Poolas keskkonna seisukohast eriti suure tähtsusega ning nende kaitse on reguleeritud mitmete õigusaktidega. Metsad katavad ligikaudu 30 % Poola territooriumist ning 81 % neist kuulub riigile. 77 % Poola metsadest haldab riiklik metsamajandusettevõte „Riigimetsad“. Metsade alla kuuluvad rahvuspargid, loodukaitsealad, kaitsealad, Natura 2000 alad, ökoloogiliselt olulised piirkonnad, loodus- ja maastikukeskused ning vaatlusalad. Natura 2000 võrgustik hõlmab peaaegu 20 % Poola territooriumist. (7)Poola hinnangul on määruse artikli 3 lõike 2 kohaselt toetuskõlblike hädaolukorra- ja päästeoperatsioonide maksumuseks 324,5 miljonit eurot. Suurim osa abikõlblikest kuludest (üle 259,1 miljoni euro) on seotud kahjustatud alade kohese taastamisega, et ära hoida mullaerosiooni vahetu mõju. Teiseks suurim osa kuludest (42,4 miljonit eurot) on seotud transporditaristu taastamisega. (8)Komisjon märkis, et varasemalt on esinenud probleeme metsamajandamisega seotud tegevuste vastavusega ELi keskkonnaalastele õigusaktidele. Vältimaks kavandatud metsamajandamismeetmete mittevastavust ELi keskkonnaõigusele, võib komisjon lisada järgnevasse rakendusakti asjakohaseid sätteid. (9)Poola ametiasutused kinnitasid, et abikõlblikel kuludel ei ole kindlustuskatet. (10)Kahju kandnud piirkonnad kuuluvad 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vähem arenenud piirkondade kategooriasse. Poola ametiasutused ei ole komisjonile teatanud kavatsusest paigutada struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele ettenähtud vahendeid ümber taastamistöödeks. (11)Poola ei käivitanud ELi kodanikukaitse mehhanismi. (12)Mis puutub kõnealusest katastroofi liigist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevate liidu õigusaktide rakendamisse, siis ei ole praegu pooleli ühtegi rikkumismenetlust. (13)Poola taotluses kirjeldatakse, kuidas rakendatakse selliseid katastroofist lähtuva ohu ennetamist ja ohjamist käsitlevaid liidu õigusakte nagu näiteks üleujutuste direktiiv 2007/60/EÜ üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta, direktiiv 2008/114/EÜ Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta ning direktiiv 2012/18/EL ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise kohta. Praegu puuduvad konkreetselt torme käsitlevad liidu õigusaktid.

2.5Kokkuvõte Eespool esitatud põhjustel vastavad Bulgaaria, Kreeka, Leedu ja Poola esitatud taotlustes kirjeldatud katastroofid määruses sätestatud tingimustele ELSFi kasutuselevõtmiseks. 3.Rahastamine ELSFi eraldistest 2018. aastal Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), eriti selle artikli 10 kohaselt võib ELSFi kasutada igal aastal mahus 500 miljonit eurot (2011. aasta hindades). Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktis 11 on sätestatud ELSFi kasutuselevõtmise kord. Et ELSFi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et antav abi peaks olema progresseeruv. See tähendab, et senise tava kohaselt peaks abi osatähtsus ELSFi vahendite kasutuselevõtmise korral olema suure looduskatastroofi künnisest (s.o. 0,6 % kogurahvatulust või 3 miljardit eurot 2011. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb on madalam) suurema kahju puhul suurem kui kahju puhul, mis künnist ei ületa. Varem kasutatud määr assigneeringute määramiseks suurõnnetustele on 2,5 % kogu otsesest kahjust, mis on fondi kasutuselevõtmise künnisest allpool, ning 6 % kahjust, mis künnist ületab. Piirkondlike õnnetuste ja naabruses paikneva riigi õnnetuse puhul on määr 2,5 %. Toetus ei tohi ületada abikõlblike meetmete hinnangulist kogumaksumust. Abi arvutamise metoodika esitati ELSFi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament. Bulgaaria, Kreeka, Leedu ja Poola taotluste ning tekkinud otsese kahju hinnangulise kogusumma alusel on ELSFist antava rahalise abi suurus arvutatud järgmiselt: Liikmesriik Katastroofi liik Otsene kogukahju (miljonites eurodes) Suure katastroofi künnis (miljonites eurodes) Alla künnist jääv 2,5 % otsesest kahjust (eurodes) Künnist ületav 6 % otsesest kahjust (eurodes) Kavandatava abi kogusumma (eurodes) Tehtud ettemaksed (eurodes) BULGAARIA Piirkondlik katastroof (Artikli 2 lõige 3). 90 329 288 020 2 258 225 - 2 258 225 0 KREEKA Piirkondlik katastroof (Artikli 2 lõige 3). 101 432 1 057 800 2 535 796 - 2 535 796 0 LEEDU Suur katastroof (Artikli 2 lõige 2). 407 366 214 944 5 373 600 11 545 341 16 918 941 0 POOLA Piirkondlik katastroof (Artikli 2 lõige 4). 491 170 2 501,280 12 279 244 - 12 279 244 0 KOKKU 33 992 206 0 Vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 lõikele 1 oli 2018. aasta alguses ELSFis kasutuselevõtmiseks kättesaadav kogusumma 421 142 057 eurot, mis koosnes 2018. aasta eraldise jäägist summas 280 371 754 eurot (s.o 574 342 834 eurot miinus 2017. aastal juba kasutusele võetud 293 971 080 eurot) ja 2017. eraldisest summas 140 770 303 eurot, mis jäi kasutamata ja kanti edasi 2018. aastasse. Summa, mille saab praeguse seisuga 2018. aastal kasutusele võtta, on 173 389 397 eurot. See tähendab 2018. aasta alguses ELSFis kasutuselevõtmiseks kättesaadavat kogusummat (421 142 057 eurot), millest on kinni peetud 143 585 709 euro suurune summa, et järgida kohustust jätta kuni 1. oktoobrini 2018 kasutusele võtmata 25 % 2018. aasta eraldisest, nagu on sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 lõikes 1, miinus käesoleval aastal Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa ja Portugali jaoks eraldatud 104 166 951 eurot. ELSFi rahastamise koondtabel Summa eurodes 2017. eraldis, mis kantakse üle 2018. aastasse 140 770 303 01 2018. aasta eraldis 574 342 834 Mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 10 lõike 2 alusel 2017. aastal kasutusele võetud osa 2018. aasta eraldisest -293 971 080 ---------------- 2018. aasta alguses kasutada olev kogusumma 421 142 057 Miinus 2018. aastal Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa ja Portugali jaoks juba kasutusele võetud summa -104 166 951 Miinus 2018. aasta eraldisest kinni peetud 25 % -143 585 709 ---------------- Praegu kasutada olev maksimumsumma (2017. + 2018. aasta eraldis) 173 389 397 Bulgaariale, Kreekale, Leedule ja Poolale kavandatava abi kogusumma - 33 992 206 1. oktoobrini 2018 kasutatav summa 139 397 191 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Bulgaariale, Kreekale, Leedule ja Poolale EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta, eriti selle artikli 4 lõiget 3, võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, eriti selle punkti 11, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut ning arvestades järgmist: