[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 1.6.2007

KOM(2007) 285 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) hindamise kohta

KUTSE MÄRKUSTE ESITAMISEKS TEATISE KOHTA

Euroopa Komisjon kutsub kõiki huvitatud pooli esitama märkusi käesolevas teatises käsitletud küsimuste kohta, eelkõige jaotises 7.2 käsitletud küsimuste kohta, vastates Interneti-küsimustikule. Küsimustik on vastamiseks avatud kaheksa nädalat. Küsimustikule viitav link on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://ec.europa.eu/yourvoice/ipm/forms/dispatch?form=EnisaFuture&lang=en.

Saadud märkuste kokkuvõte ja küsimustikule vastanud organisatsioonide või isikute loetelu avaldatakse Internetis. Anonüümseid vastuseid arvesse ei võeta.

Komisjonil on õigus jätta saadud märkused kokkuvõttest välja (nt solvava keelekasutuse tõttu). Kokkuvõte tehakse kättesaadavaks õigel ajal eespool osutatud veebisaidi kaudu.

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) hindamise kohta

SISUKORD

1. Sissejuhatus 4

2. ENISA: ajalugu 4

3. ENISA hindamine: menetlus ja eesmärgid 5

3.1. Menetlus 5

3.2. Välishindamise eesmärgid 6

4. Välishindamise tulemused ja soovitused 6

4.1. Hindamiskomisjoni peamised järeldused 6

4.2. Hindamiskomisjoni soovitused 7

5. Välishindamise tulemuste hindamine 8

6. ENISA juhatuse soovitused 9

7. Edasine tegevus 9

7.1. Täiendavad konsultatsioonid ja analüüs 9

7.2. Edasiste arutelude aluseks olevad küsimused 10

8. Kokkuvõte 11

1. SISSEJUHATUS

Sidevõrgud ja infosüsteemid on muutunud majandusliku ja ühiskondliku arengu olulisteks teguriteks. Üha rohkem teeb ühiskonnale muret sidevõrkude ja infosüsteemide turvalisus ning vastupidavus. Komisjoni strateegias „i2010 – majanduskasvu ja tööhõivet edendav Euroopa infoühiskond”[1] kinnitati võrgu- ja infoturbe olulisust ühtse Euroopa teaberuumi loomisel. Viimati käsitleti infoühiskonda ähvardavaid ohtusid teatises „Turvalise infoühiskonna strateegia – dialoog, partnerlus ja aktiivne osalemine[2]"ja esitati ajakohastatud strateegia, milles rõhutati tehnoloogilise mitmekesisuse positiivset mõju turvalisusele ning avatuse ja koostalitlusvõime olulisust.

Selleks et parandada ühenduse, liikmesriikide ja sellest tulenevalt ka äriringkondade suutlikkust vältida ja lahendada võrgu- ja infoturbega seotud probleeme ning neile reageerida, loodi 2004. aastal viieks aastaks Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)[3].Ameti loomise peamine eesmärk oli „tagada ühenduse võrgu- ja infoturbe kõrge ja tõhus tase ning töötada Euroopa Liidu kodanike, tarbijate, ettevõtete ning avaliku sektori organisatsioonide jaoks välja võrgu- ja infoturbekultuur, mis omakorda aitaks kaasa siseturu sujuvale toimimisele.”

Käesolevas teatises esitatakse ametit hinnanud välisekspertide komisjoni järeldused ja ENISA juhatuse soovitused ENISA määruse kohta[4].Samuti antakse siin hinnang hindamisaruandele ja algatatakse avalik arutelu. Hindamisaruande täistekst[5] ja juhatuse soovitusi sisaldav dokument[6] edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule[7].ENISA hindamine on osa komisjoni tavast teha ühenduse tegevuste süstemaatilist eel-, vahe- ja järelhindamist.

2. ENISA: AJALUGU

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekus ENISA loomise kohta[8], nentis komisjon, et võrgu- ja infoturve „on saanud oluliseks poliitiliseks küsimuseks”. Seda arvesse võttes loodi 2004. aasta märtsis ENISA. Amet koosneb juhatusest (kuhu kuuluvad liikmesriikide, komisjoni ja sidusrühmade esindajad), tegevdirektorist ja alatisest sidusrühmast, mille liikmed on nõustajad ja vahendajad ameti tööprogrammide puhul. ENISA määruse õiguslikuks aluseks on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 95. Kõnealuse õigusliku aluse kinnitas Euroopa Kohus pärast Ühendkuningriigi algatatud hagi, milles Euroopa Kohus kinnitas, et määrus põhineb õigustatult artiklil 95[9].

Esimene samm, mis ENISA määruse kohaselt astuti, oli juhatuse moodustamine, kes nimetas 14. septembril 2004. aastal ametisse tegevdirektori (komisjoni esitatud kandidaatide seast). Pärast algusperioodi Brüsselis kolis amet 1. septembril 2005. aastal Irákleiosse, kus asus oma ülesandeid täitma ka ameti personal. Asukoha otsustas Kreeka valitsus pärast 12.–13. detsembril 2003. aastal vastu võetud Euroopa Ülemkogu otsust määrata ameti asukohaks Kreeka.

Ametile tehti ülesandeks koguda asjakohast teavet, et analüüsida eelkõige olemasolevaid ja tulevasi riske, mis võiksid mõjutada elektrooniliste sidevõrkude vastupidavust ning nende kaudu saadava ja edastatava teabe õigsust, terviklikkust ja autentsust. Samuti kutsuti ametit üles välja töötama „ühist metoodikat”, et vältida turvalisusprobleeme, aidata kaasa teadlikkuse suurendamisele, edendada „olemasolevate parimate tavade” ja „teavitamismeetodite” vahetamist ning riskihindamist ja haldamist. Samuti tehti ametile ülesandeks edendada koostööd võrgu- ja infoturbe valdkonnas, abistada komisjoni ja liikmesriike dialoogis ettevõtetega, et lahendada riist- ja tarkvaratoodetega seotud turvalisusprobleeme ja aidata kaasa ühenduse jõupingutustele koostööks kolmandate riikidega ja vajaduse korral rahvusvaheliste organisatsioonidega ühtse ülemaailmse lähenemisviisi edendamisel võrgu- ja infoturbe küsimustes, mis omakorda aitab kaasa võrgu- ja infoturbekultuuri väljatöötamisele[10].

Euroopa Liidu Nõukogu rõhutas kõnealuste ülesannete olulisust oma 11.–12. detsembri 2006. aasta resolutsioonis, milles käsitleti turvalise infoühiskonna strateegiat Euroopas, kutsudes „Euroopa Võrgu- ja Infoturbeametit jätkama tihedat koostööd liikmesriikidega, komisjoniga ja teiste asjaomaste sidusrühmadega, et täita ENISA määruses määratletud ülesandeid ja eesmärke ning aidata komisjonil ja liikmesriikidel järgida võrgu- ja infoturbega seotud nõudeid, aidates seega kaasa käesolevas resolutsioonis esitatud Euroopa turvalise infoühiskonna strateegia rakendamisele ja edasiarendamisele[11]".ENISA on asutamisest peale tegelenud 2005. ja 2006. aasta tööprogrammides määratletud tegevustega ja saavutanud neis seatud eesmärke[12]

3. ENISA HINDAMINE: MENETLUS JA EESMÄRGID

ENISA määruse artiklis 25 on sätestatud, et komisjon hindab kõnealust asutust enne 2007. aasta märtsi. Sel eesmärgil viib komisjon läbi „hindamise, eelkõige eesmärgiga määrata kindlaks, kas ameti tegevusaega tuleks pärast artiklis 27 täpsustatud ajavahemikku pikendada” (st pärast viit aastat). Lisaks „kontrollitakse hindamisel ameti mõju eesmärkide ja ülesannete saavutamisel, samuti selle töökorraldust ning pakutakse vajaduse korral välja asjakohased ettepanekud.”

3.1. Menetlus

ENISA juhatusega kokku lepitud tingimuste kohaselt algatas komisjon sõltumatu hindamise, mille viis läbi välisekspertide komisjon ja mis oli aluseks ENISA määrusega ette nähtud hindamisele. Välishindamise eesmärk oli anda formatiivne hinnang ameti töömeetoditele, ülesehitusele ja volitustele ning vajaduse korral soovitused nende täiustamiseks. Nagu tingimustes sätestatud, võeti välishindamisel arvesse kõikide asjaomaste sidusrühmade arvamusi.

3.2. Välishindamise eesmärgid

Välishindamise peamine eesmärk oli hinnata ameti mõju oma eesmärkide saavutamisel ja ülesannete täitmisel ning tema töömeetodeid. Hinnati võimalikku mõju riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, saadud kogemusi, mida saab kasutada tööprogrammide väljatöötamisel, ja ameti tegevusalade võimalikku muutmist. Hindamise käigus analüüsiti ka ametis väljaarendatud suutlikkust ja sidusrühmade loodud võrgustikke.

Välishindamine keskendus järgmisele:

1. Asjakohasus ja kasulikkus , sh ameti tegevusalade, eesmärkide ja ülesannete kooskõla sidusrühmade vajadustega.

2. Tõhusus, tulemuslikkus ja mõju, mille raames hinnati muu hulgas eelarve ja inimressursside kasutamist ning tulemuste levitamist; välisekspertide teadmiste kasutamist ja võrgustike loomist. Milline oli ENISA tegevuste lisandväärtus; kui tõhusad on haldus-, sisekontrolli-, eelarve- ja sise-eeskirjade süsteemid?

3. Õpetlikud kogemused tulevikuks : peamiste sidusrühmade ettepanekud ja ideed selle kohta, millised peaksid olema ameti peamised algatused ja ülesanded tulevikus; kuidas optimeerida koostoimet ELi institutsioonide ja tegevustega; kuidas parandada koostoimet liikmesriikide sidusrühmade ja ettevõtetega.

4. VÄLISHINDAMISE TULEMUSED JA SOOVITUSED

4.1. Hindamiskomisjoni peamised järeldused

Välisekspertide komisjoni hindamisaruanne[13] kinnitab ENISA loomise poliitika põhiprintsiipe ja tema algseid eesmärke. Seda seisukohta jagavad kõik peamised sidusrühmad. Lisaks on ameti tegevus kooskõlas tema tööprogrammiga ja tema saavutused on seni olnud rahuldavad või isegi head.

Ameti tegevusest siiski ilmselt ei piisa loodetud mõju ja lisandväärtuse saavutamiseks ning tema nähtavus on oodatust väiksem. Esineb mitmesuguseid probleeme, mis mõjutavad ameti suutlikkust parimal viisil toimida: need on seotud organisatsioonilise ülesehituse, personali suuruse ja oskuste jagunemise, asukoha kauguse ja sellega, et keskendutakse pigem tulemustele kui mõjule. Paljude probleemide põhjuseks on esialgse määruse ebamäärasus või valikud ja ENISA edukas tulevik sõltub liikmesriikidevahelisest uuendatud poliitilisest kokkuleppest, mis põhineb ameti tegutsemise algetapis omandatud kogemustel ja saadud tulemustel.

Tuleks rõhutada, et hindamine viidi läbi pärast seda, kui amet oli tegutsenud vaid aasta. Sidusrühmad tunnustavad ameti võimalikku panust siseturu toimimisse ja eeldatavasti see suureneb, eelkõige seoses liikmesriikide ja komisjoni tegevuste kattumise vähendamisega võrgu- ja infoturbe valdkonnas ning poliitika ja eeskirjade ühtlustamisega.

Enamiku sidusrühmade arvates tähendaks ameti sulgemine tema volituste lõppemisel 2009. aastal Euroopa jaoks olulise võimaluse käestlaskmist ja sellel oleks kahjulikud tagajärjed võrgu- ja infoturbele ning siseturu sujuvale toimimisele. Teiselt poolt usutakse, et ameti strateegilist juhtimist ja ülesehitust on vaja muuta.

Välisekspertide komisjoni koostatud hindamisaruande SWOT-analüüs, lk 72 |

TUGEVAD KÜLJED | NÕRGAD KÜLJED |

Liikmesriikide ja komisjoni volitus Hea algus suhete loomisel Personali pädevus | Kujutluse, tähtsaima eesmärgi ja paindlikkuse puudumine Juhatuse ja ameti vahelised ebalevad suhted Halb asukoht töötajate värbamiseks ja võrkude loomiseks Tegevtöötajate kriitilise massi puudumine Õppimiskõvera algetapp |

VÕIMALUSED | OHUD |

Turbe kasvav olulisus ELis Ainulaadne võimalus rahuldada turbe kooskõlastamise vajadused Ülemaailmsed liidud vajavad ELi kui partnerit Turbe valdkonnas väga oluliste uute projektide algatamine Kõikide liikmesriikide pidepunktiks saamine | Kui tõhusust ei suurendata, toimub kiire nõrgenemine ja maine halvenemine Suur personalivoolavus nõrgendab töötajaskonda Liikmesriikide ja sidusrühmade vastuolulised ootused Väliste sidusrühmade ekslik arusaam rollist ja eesmärkidest |

4.2. Hindamiskomisjoni soovitused

Lisaks tulemustele ja kogutud andmete analüüsile, sisaldab hindamiskomisjoni aruanne soovitusi ENISA tegevuse kohta tulevikus pärast 2009. aastat. Soovituste lühikokkuvõte on järgmine:

- Ameti volitusi tuleks pärast 2009. aastat pikendada, säilitades tema esialgsed eesmärgid ja poliitika põhiprintsiibid, kuid võttes arvesse seniseid kogemusi.

- Ametit käsitlevat määrust tuleks muuta, et arvestada ENISA esialgset strateegilist rolli ja kõrvaldada ebaselgus tema põhiolemuse määratlemisel. Määruses ei peaks üksikasjalikult määratlema ameti igapäevaseid ülesandeid, et oleks võimalik paindlikult kohaneda turvalisuse olukorra muutustega.

- Ametit ja tema ressursse tuleks suurendada (kuni umbes 100 inimeseni), et saavutada vajalik kriitiline mass.

- Juhatuse roll tuleks läbi vaadata, et parandada ENISA juhtimist.

- ENISA nähtavust parandaks võrgu- ja infoturbe valdkonnas tunnustatud kõrge ametiisiku ametisse määramine, kes tegutseks saadikuna.

- Hindamiskomisjon annab ka soovitusi seoses ameti asukohaga Irákleios[14].

Lõpetuseks soovitab hindamiskomisjon ENISA tegevuse täiustamiseks mitmesuguseid lühiajalisi meetmeid. Komisjon on kutsunud juhatust ja tegevdirektorit üles võtma nõuetekohaselt arvesse kõnealuseid lühiajalisi soovitusi ja astuma vajalikke samme.

5. VÄLISHINDAMISE TULEMUSTE HINDAMINE

Välisekspertide komisjon jõudis hindamisel paljude väärtuslike järeldusteni konkreetsete asjaolude kohta, mis on esmatähtsad ENISA tulemusliku toimimise ja mõju seisukohast, mida ta avaldab võrgu ja info turvalisusele, eelkõige selle siseturu mõõtmele. Komisjon on suures osas kõnealuste järeldustega nõus, mis üldkokkuvõttes rõhutavad esialgsete poliitiliste põhimõtete ja eesmärkide kehtivust, kuid ka seda, et ameti praegune suurus ja tema töökorraldus ei ole tulevaste ülesannete lahendamiseks sobivad.

Saadud kogemused on õpetlikud, sest paljud olulised ENISA kogetud raskused näivad tulenevat määruse erinevast tõlgendamisest ja ameti käsutuses olevate inimressursside vähesusest. Asjaolul, et ameti personal ja juhatus tõlgendavad määrust erinevalt, võib olla täiendav põhjus, mis tuleneb sellest, et liikmesriikides puudub ühtne kujutlus ENISAst. Selles suhtes on hindamisaruanne väga selge ja rõhutab liikmesriikide eri vajadusi seoses võrgu- ja infoturbega. ELi laienemine 25 liikmeni 1. mail 2004. aastal (ja 27 liikmeni 1. jaanuaril 2007. aastal) on esitanud ENISAle ja tema tegevusele suuremaid ootusi ning nõudmisi, kui eeldati ameti loomise ajal.

Keerukamate ja kõrgetasemeliste side- ja traadita tehnoloogiate loomine ning ühtlustamine koos ohtude kiire arenemisega on samuti aidanud kaasa olude muutumisele, kus ENISA tegutseb. Komisjon on juhtinud tähelepanu selliste muutuste võimalikule mõjule ELi ees seisvatele võrgu- ja infoturbega seotud ülesannetele oma teatises, milles käsitletakse turvalise infoühiskonna strateegiat[15].On oluline, et kõnealuseid muutusi võetakse nõuetekohaselt arvesse arutledes ENISA tuleviku üle ja otsustades, kuidas ELi liikmesriigid ja sidusrühmad peaksid tegema koostööd, et lahendada võrgu- ja infoturbega seotud probleeme.

Üks hindamisaruande peamisi järeldusi oli, et ENISA jaoks on oluline parandada töösuhteid sidusrühmade ja liikmesriikide eksperdikeskustega. Eelkõige peetakse regulaarse ja tõhusa koostöö puudumist Euroopa teadus-, tehnika- ja tööstusringkondade ning -sektoritega peamiseks teguriks, mis takistab ENISA-l end kõnealuses valdkonnas kehtestamast ja täitmast oma määrusest tulenevat rolli. Välisekspertide komisjoni aruandest nähtub, et selles osas on takistuseks ENISA praegune asukoht, sest see muudab raskemaks regulaarsete ja pidevate töösuhete loomise teadus-, tehnika- ja tööstusringkondadega ning -sektoritega ja põhivaldkondade ekspertide, kellel võivad olla omadused ja sidemed selliste suhete loomiseks, töölevõtmise ning töölhoidmise. Eelöeldu kehtib ka töösuhete ja kontaktide suhtes liikmesriikide laboratooriumide ja/või tehnokeskustega.

6. ENISA JUHATUSE SOOVITUSED

26. jaanuaril 2007. aastal Brüsselis ja 22.–23. märtsil 2007. aastal Irákleios toimunud ENISA juhatuse koosolekul tutvustas komisjon hindamisaruannet ja juhatus arutas välisekspertide aruannet. 23. märtsil sõnastas juhatus soovitused ameti tegutsemise kohta tulevikus ja ENISA määruse muutmise kohta[16].

ENISA juhatuse soovitused:

4. Määrust tuleks muuta, et pikendada ameti volitusi. Volituste suhtes tuleks taas kehtestada läbivaatamise aeg.

5. Ameti haldusala ei peaks oluliselt muutma.

6. Määrust tuleks muuta, et ühendada artiklid 2 ja 3[17],sätestamaks tulemustepõhised peaeesmärgid, mis on realistlikud ja kuuluvad ameti haldusalasse.

7. Amet peaks säilitama suutlikkuse vastata konkreetsetele palvetele anda nõu või abi, kuid kõnealuste taotluste laad ja nende vastuvõtmise ning läbivaatamise menetlus peaks olema määruses selgemalt sätestatud.

8. Juhatuse, tegevdirektori ja alatise sidusrühma haldusstruktuuri ei peaks muutma.

9. Tegevdirektor peaks juhatusega konsulteerides määrama sidusrühmade hulgast alatise sidusrühma juhataja. Lisaks tööprogrammiga seotud rollile peaks sidusrühmal olema konkreetsemad ülesanded, et soodustada ameti (nii juhatuse kui ka tegevdirektori) ja sidusrühmade vahelist mõttevahetust ja julgustada sidusrühmi kasutama oma ressursse, et toetada ameti eesmärkide saavutamist.

7. EDASINE TEGEVUS

7.1. Täiendavad konsultatsioonid ja analüüs

Käesolevas etapis peab komisjon asjakohaseks algatada komisjoni parema õigusloome strateegia kohaselt avalik arutelu ameti volituste pikendamise ja tuleviku üle ning koostada sellealane mõjuhinnang, sh tasuvusanalüüs[18]. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu konsultatsioonide põhjal tehtud üldistest järeldustest ja saadud tulemustest.

Ametlike konsultatsioonide ja mõju hindamise (sh tasuvusanalüüsi) käigus tuleb kaaluda eri võimalusi. Esiteks tuleb otsustada, kas pikendada ameti volitusi või asendada amet teistsuguse mehhanismiga, näiteks sidusrühmade alalise foorumiga või turvalisusega tegelevate organisatsioonide võrgustikuga. Kui ameti volitusi pikendatakse, tuleb otsustada, milline on ameti optimaalne suurus, võttes arvesse võrgustike loomise tõhustamise vajadust ja ülesannete võimalikku lisandumist.

Kui ameti volitusi pikendatakse, tuleb täpsustada tema ülesandeid, et toetada 2006. aasta ülevaate põhjal läbi vaadatava elektroonilist sidet käsitleva õigusraamistiku võrgu- ja infoturbega seotud osi. Eesmärk on selgitada, kuidas amet peaks tegema koostööd riiklike seadusandlike organite, liikmesriikide eksperdikeskuste ja erasektoriga, et määratleda nõuded ja suunata oma rakendusi olemasolevate ja tulevaste elektrooniliste võrgustike turvalisuse ja terviklikkusega seotud probleemide lahendamiseks. Seda tehes on ENISA jaoks esmatähtis keskenduda tulemuste asemel mõjule, et anda siseturule võimalikult suurt lisandväärtust.

7.2. Edasiste arutelude aluseks olevad küsimused

Edasiste arutelude suunamiseks on komisjon tõstatanud mitmeid küsimusi.

10. Millised on praegused võrgu- ja infoturbe ees seisvad kõige olulisemad ülesanded? Mis on muutunud pärast ENISA asutamist 2004. aastal? Millised probleemid vajavad Euroopas kõige rohkem lahendamist? Kas amet on ikka õige vahend või oleks mõni muu mehhanism sobivam, et lahendada kõnealuseid probleeme?

11. Kuidas peaks ENISA kohandama oma tegevust praegustele võrgu- ja infoturbe nõuetele? Mida tuleks muuta ameti volituste puhul, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid saaksid sellest maksimaalset kasu? Kuidas peaks kajastuma ameti strateegiline roll? Kuidas tuleks selgitada ameti rolli abistava ja nõustava eksperdikeskusena? Milliste tegevustega aitab amet kõige rohkem kaasa siseturu sujuvale toimimisele?

12. Kuidas saaks tõhustada ameti ja sidusrühmade vahelist suhtlemist? Milliseid võrgustikke peaks amet võrgustike loomisel eelistama, et saavutada parimad tulemused? Kuidas peaks amet kasutama riiklike organite ja sidusrühmade turvalisuse valdkonnas omandatud kogemusi? Kuidas saaks ameti töö tulemusi muuta väärtuslikumaks nii avaliku kui ka erasektori jaoks ja parandada seega ameti nähtavust?

13. Kui olemasolevaid eesmärke ja ENISA haldusala ei muudeta, siis millised täiendavad tegevused aitavad ametil muutuda tõhusamaks, liikmesriikide ja sidusrühmade jaoks väärtuslikumaks ning, mis ei ole sugugi vähemtähtis, tagada suurema mõju?

14. Kas oleks kasulik ja otstarbekas näha ameti puhul ette täiendavad eesmärgid ja tegevused, mis oleksid suunatud rohkem kas tegevusele või seadusandlusele? Millised ülesanded annaksid liikmesriikidele või sidusrühmadele rohkem üle-euroopalist lisandväärtust? Kuidas tuleks sellisel juhul muuta eesmärke ja haldusala?

15. Milline oleks ameti personali ja eelarve kriitiline mass ning optimaalne suurus, mis võimaldaksid ametil tõhusalt toimida ja omada sobivaid oskusi ja pädevusi?

16. Kuidas saaks lahendada ENISA asukohast tulenevaid võrgustike loomise ja töötajate hoidmisega seotud probleeme, mille avastas välisekspertide komisjon?

8. KOKKUVÕTE

Komisjon hindab välisekspertide komisjoni hindamisaruande tulemusi ja selles esitatud analüüsi ning ENISA juhatuse soovitusi ameti tuleviku ja ENISA määruse muudatuste kohta. Avalikud konsultatsioonid ja mõjuhinnang, mis sisaldab tasuvusanalüüsi, täiendavad esitatud ettepanekuid ja märkusi, mis on vajalikud lõpliku ja läbipaistva otsuse tegemiseks ENISA volituste võimaliku pikendamise kohta. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu avalike konsultatsioonide ja mõju hindamise tulemustest ning täpsustab üldisi hindamistulemusi, eelkõige oma otsust, kas teha ettepanek ameti volituste pikendamiseks või mitte.

[1] http://europa.eu.int/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm.

[2] KOM(2006) 251, 31.5.2006.

[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10.märtsi 2004.aasta määrus (EÜ) nr 460/2004, millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet, ELT L 77, 13.3.2004, lk 1, ELT eriväljaanne 01/05, lk 35 (edaspidi „ENISA määrus”).

[4] Vt ENISA määruse artikkel 25.

[5] Kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/studies/index_en.htm

[6] Kättesaadav aadressil: http://enisa.europa.eu/pages/03_02.htm

[7] Kooskõlas ENISA määruse artikli 25 lõikega 3.

[8] KOM(2003) 63, 11.2.2003.

[9] 2. mai 2006. aasta otsus kohtuasjas C-217/04.

[10] Vastavalt Euroopa Kohtu otsusele, punktid 56 ja 57.

[11] Dokument 15900/06 (Presse 343), nõukogu 2772. kohtumine, transport, telekommunikatsioon ja energia, Brüssel, 11.–12. detsember 2006, lk 14.

[12] Vt http://enisa.europa.eu/.

[13] Aruanne on kättesaadav järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/studies/index_en.htm

[14] Tuleks meenutada, et asukoht määrati riigipeade ja valitsusjuhtide ning Kreeka valitsuse otsustega.

[15] KOM(2006) 251, 31.5.2006.

[16] Nagu on ette nähtud ENISA määruse artikliga 25. ENISA juhatuse vastu võetud dokument, mis sisaldab ka juhatuse soovitusi, on kättesaadav järgmisel aadressil: http://enisa.europa.eu/pages/03_02.htm

[17] Milles käsitletakse vastavalt eesmärke ja ülesandeid.

[18] Vt muu hulgas ka komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus”, KOM(2005) 97, 16.3.2005.