[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 24.10.2005

KOM(2005) 511 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Aastatel 2003-2004 rahvatervise programmi raames teostatud projektid

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Aastatel 2003-2004 rahvatervise programmi raames teostatud projektid

(EMPs kohaldatav tekst)

1. SISSEJUHATUS

1.1. Tervishoiupoliitika ja selle panus ühenduse tervishoiustrateegiasse

Rahvatervise programmi käsitleva otsuse[1] artikli 12 lõike 1 kohaselt esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule programmi tegevuste kohta iga-aastased aruanded. Käesolev aruanne on koostatud sel eesmärgil.

Programm, mille raames alustati tegevust 1. jaanuaril 2003, on oluliseks vahendiks tervishoiustrateegia kui laiema poliitika[2] kontekstist lähtuva tegevuse rahastamisel.

Tuginedes kaheksa eri tervishoiuprogrammi kogemustele,[3] seati programmi põhieesmärgiks töötada välja terviklik ja sidus lähenemisviis rahvatervisele, koondades tähelepanu kolmele prioriteetsele valdkonnale: terviseteabele, terviseohtudele ja tervist määravatele teguritele. Nende kolme suuna edendamisega püüti aidata kaasa füüsilise ja vaimse tervise ning heaolu kõrge taseme tagamisele kogu ELis. Kavandati meetmed isetoimivate mehhanismide loomiseks, mis annaksid liikmesriikidele võimaluse tervishoiualase tegevuse kooskõlastamiseks.

Nimetatud suunad leidsid kajastamist iga-aastastes järjestikustes rahvatervise töökavades. 2003. ja 2004. aasta rahvatervise töökavade ellurakendamise üheks kõige olulisemaks vahendiks oli iga-aastaste projektikonkursside korraldamine. Teised olulised tegevusvaldkonnad hõlmasid tervishoiuanalüüse ja -aruandeid, pilootprojekte, osalemist seadusandlikus tegevuses ning andmebaaside, ühiste näitajate ja teabesüsteemide väljatöötamist.

Programmi esialgset 312 miljoni euro suurust eelarvet suurendati 2004. aastal toimunud laienemise kontekstis 354 miljoni euroni, et võtta arvesse 10 uue liikmesriigi ühinemist.

1.2. Laienemine

Läbirääkijariigid olid rahvatervise programmi alustamisest saadik selle erinevate aspektidega seotud. Kõikide läbirääkijariikide ja kandidaatriikidega sõlmiti vastastikuse mõistmise memorandumid. Need riigid osalesid vaatlejana programmikomitee koosolekutel ning esitasid ettepanekuid 2003. aasta konkursikutse raames. Tehti märkimisväärseid jõupingutusi kõnealuste riikide teavitamiseks rahastamisvõimalustest ja nende kaasamiseks rahvatervise programmi erinevatesse aspektidesse. Pärast 2004. aasta mais toimunud ühinemist on uued liikmesriigid osalenud programmis täies ulatuses.

Programm on ühtlasi avatud EFTA/EMP riikidele[4] ning Bulgaariale, Rumeeniale ja Türgile[5], kes toetavad programmi rahaliselt. 2003. aastal eraldasid EMP riigid tegevuskulude katteks 1,1 miljonit eurot ja kandidaatriigid (sealhulgas 10 läbirääkijariiki) 3,6 miljonit eurot. 2004. aastal ulatusid vastavad summad EMP puhul 1,1 miljoni euroni ja kolme kandidaatriigi puhul 1,3 miljoni euroni.

1.3. Eelnevate ja käimasolevate programmide mõju – teostatud projektide ja poliitika pärand

Viidi läbi aastatel 1996-2002 teostatud kaheksa rahvatervise tegevusprogrammi lõplik hindamine[6]. Iga programmi mõjusust, tõhusust, kasulikkust ja jätkusuutlikkust vaadeldi lähtuvalt 1993. aastal vastu võetud rahvatervise valdkonna tegevusraamistikust ja vastavalt programmi käsitlevas otsuses väljendatud seisukohtadele. Selle alusel esitati soovitused rahvatervise programmi haldamiseks, elluviimiseks ja edasiarendamiseks.

2. ÜLEVAADE 2003. AASTA TEGEVUSEST

2.1. 2003. aasta töökava vastuvõtmine

2003. aasta töökava,[7] uue programmi raames rakendatavate meetmete valimise ning rahastamise eeskirjad, kriteeriumid ja kord[8] ning 2003. aasta konkursikutse[9] avaldati Euroopa Liidu Teatajas 15. märtsil 2003.

Konkursikutse 2003. aasta töökava rakendamiseks oli kehtiv kahe kuu vältel ning selle tähtajaks oli 16. mai 2003.

2.2. Teave konkursikutse kohta

Viidi läbi 2003. aasta töökava rakendamist käsitlev teabekampaania potentsiaalsetele taotlejatele. See hõlmas ametlikku avaüritust Brüsselis 18. märtsil 2003 volinik Byrne’i ja Euroopa Parlamendile programmi otsuse kohta aru andva Euroopa Parlamendi liikme Trakatellise osavõtul. Luksemburgis korraldati 13. märtsil 2003 ulatuslik teabepäev, millest võttis osa umbes 300 potentsiaalset programmis osalejat. Pakuti toetust eriti läbirääkijariikide ja taotlejariikide osalemise soodustamiseks. Töötati välja uus rahvatervise veebileht.

2.3. Hindamismenetlus

Kokku laekus 427 projekti, milles taotleti rahastamist kokku enam kui 500 miljoni euro ulatuses ehk olemasolevast summast kümme korda suuremas mahus. Ettepanekuid hindasid vastavat valdkonda tundvad ametnikud. Vajadusel hindasid ettepanekuid ka teiste peadirektoraatide ametnikud, et välistada käimasolevate projektide dubleerimine ja nendega kattumine. Rahastamiseks sobivaks tunnistati kokku 58 projekti, 12 projekti kanti reservloetelusse A ja 55 projekti reservloetelusse B. Ülejäänud 302 projekti tunnistati rahastamiseks ebasobivaks ja lükati tagasi.

Hindajad püüdsid kasutada ühesugust lähenemist ja ühiseid hindamisnorme. Vastavalt finantseeskirjadele loodi hindamiskomitee. Toetust eraldati maksimaalselt 60% ulatuses toetuskõlblike kulude summast. Kandidaatriikide ulatusliku osalusega uuenduslikke projekte oli võimalik rahastada kuni 80% ulatuses toetuskõlblike kulude summast.

Programmikomitee väljendas 2003. aasta 16.-17. juulil toimunud koosolekul ühehäälselt pooldavat arvamust hindamismenetluse käigus välja valitud ettepanekute rahastamise kohta. Komitee vahetas omavahel kahe reservloetelusse kantud ettepaneku järjekohad.

2.4. Valitud projektide loetelu vastuvõtmine

Esialgset töökava muudeti 17. detsembril 2003,[10] et võtta arvesse programmi eelarve suurenemist pärast vastastikuse mõistmise memorandumite sõlmimist läbirääkijariikide ja kandidaatriikidega. Seetõttu lükkus veelgi edasi läbirääkimismenetlus rahastamiseks väljavalitud projekte käsitlevate toetuslepingute sõlmimiseks. Muudetud töökava esitati 2003. aasta 9. oktoobril toimunud programmikomitee koosolekul komiteele arvamuse avaldamiseks. Eelarvevahendite käsutaja otsustas 19. detsembril 2003 pärast uue töökava vastuvõtmist rahastada 70 projekti ning kiitis heaks veel 55 projekti, mis olid kantud programmikomitee koostatud reservloeteludesse. Nende ettepanekutega seotud üldine kulukohustus ulatus 50,4 miljoni euroni. Ülejäänud 302 projekti lükati tagasi.

2003. aasta eelarvest rahastati kokku 72 projekti. 10 projekti tühistati: 4 projekti heakskiidetud ettepanekute loetelust ja 6 projekti reservloeteludest. Reservloetelu kasutati kuni järjekorras 12. kohal oleva projektini.

2.5. Tulemuste levitamise ja kasutamise meetodid

Rahastatud projektide kokkuvõtete täielik loetelu on kättesaadav aadressil http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/ project_en.htm. Need kokkuvõtted sisaldavad haldusalast teavet peamise toetusesaaja kohta, finantsteavet, projektiga seotud teiste toetusesaajate loetelu ning projekti kirjeldust koos tulemuste ja kasutatud meetoditega.

3. ÜLEVAADE 2004. AASTA TEGEVUSEST

3.1. 2004. aasta töökava vastuvõtmine

Rahvatervise programmi 2004. aasta töökava avaldati 27. veebruaril 2004.[11] Konkursikutse[12] 2004. aasta töökava rakendamiseks avaldati samal päeval ning see oli kehtiv kahe kuu vältel.

3.2. Teave konkursikutse kohta

Luksemburgis korraldati 22. märtsil 2004 teabepäev, et anda projektide potentsiaalsetele koostajatele teavet ettepanekute esitamise kohta rahvatervise programmi raames. Üritusele kogunes ligi 300 osavõtjat EList, kandidaatriikidest ja EMP/EFTA riikidest.

Rahvatervise veebileht sisaldas kogu asjakohast ettepanekute esitamiseks vajalikku teavet, näiteks kutse avaldamisteadet, 2004. aasta töökava, taotlusvorme, juhendit taotlejatele, hindamiskriteeriume ja toetuslepingu näidist.

Seati sisse kasutajatugi, kuhu laekus üle 500 päringu teabe või abi saamiseks.

3.3. Hindamismenetlus

Esitati 231 ettepanekut, milles taotleti ELi toetust kokku 180,8 miljoni euro ulatuses. Ehkki ettepanekuid oli 2003. aastaga võrreldes vähem, olid need üldjuhul kvaliteetsemad. Iga ettepanekut hindas üks ametnik ja üks kahekümnest sõltumatust väliseksperdist. Kahe hindaja vaheliste lahkarvamuste korral koostas kolmas sise- või välisekspert hindamise konsensusaruande. Hindamiskomitee otsus esitati ametlikuks konsulteerimiseks teistele peadirektoraatidele, et vältida muude käimasolevate projektide dubleerimist ja nendega kattumist.

Hindamiskriteeriumide määramisel võeti aluseks dokument Rahvatervise programmi raames rakendatavate meetmete valimise ning rahastamise eeskirjad, kriteeriumid ja kord [13].

Rahastamiseks said soovituse 79 projekti, millest 12 kanti reservloetelusse. Reservloetelu lühendati 2003. aastaga võrreldes oluliselt, et muuta rahastamise võimalust realistlikumaks. 139 projekti lükati tagasi ning 9 ei olnud toetuskõlblikud. 4 ettepanekut jäeti kõrvale esitamistähtaja ületamise tõttu.

2004. aasta konkursikutse raames laekunud projektid esitati programmikomiteele 2004. aasta 8. juulil toimunud komitee koosolekul. Projekte hinnati üldjoontes uuenduslikeks ja kvaliteetseteks.

Komitee viis sisse väiksemad muudatused: ühe projekti eelarvet korrigeeriti ning kahte projekti pikendati. Nagu ka 2003. aastal, vahetati omavahel kahe reservloetelusse kantud projekti järjekohad. Komitee avaldas ühehäälselt pooldavat arvamust heakskiidetud ettepanekute ajakohastatud loetelu ja reservloetelu kohta.

3.4. Valitud projektide loetelu vastuvõtmine

Eelarvevahendite käsutaja kiitis pärast programmikomitee koosolekut heaks rahastamiseks soovituse saanud 67 projekti loetelu ja programmikomitees kinnitatud reservloetelusse kantud 12 projekti järjekorra. Ülejäänud 152 projekti lükati tagasi. Heakskiidetud ettepanekutega seotud üldine kulukohustus ulatus 48,8 miljoni euroni.

2004. aasta 15. detsembril eraldas eelarvevahendite käsutaja pärast lisavahendite kättesaadavaks muutumist 2004. aasta konkursikutse rahastamiseks veel 6,6 miljonit eurot, toetades seeläbi kõiki 12 reservloetelusse kantud projekti.

3.5. Tulemuste levitamise ja kasutamise meetodid

Rahastamiseks välja valitud projektide nimetuste täielik loetelu ja nende lühikirjeldused on kättesaadavad Europa rahvatervise veebilehel http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/project_en.htm.

Pärast kõikide lepingute allkirjastamist muutub kättesaadavaks ka haldusalane lisateave peamiste toetusesaajate kohta, samuti teave projektidega seotud teiste toetusesaajate kohta, finantsteave, projektide kirjeldused, nende tulemused ja kasutatud meetodid.

4. 2003. JA 2004. AASTA TÖÖKAVADE RAAMES RAKENDATUD PEAMISED MEETMED

4.1. Valdkondadevahelised küsimused

Programmi mitut eesmärki ühendavad strateegilise tähtsusega meetmed koondati 2003. aastal valdkondadevaheliste küsimuste alla. Kõige olulisemad projektid hõlmasid valitsusväliste organisatsioonide vaheliste võrgustike loomist tervishoiuvaldkonnas, tegevusstrateegiaid ja võrgustike loomist tervisega seotud ebavõrdsuse vähendamiseks ning üleeuroopalise multidistsiplinaarse võrgustiku loomist uimastite leviku tõkestamiseks vanglates.

Koostöö liikmesriikide tervishoiutalituste vahel hõlmas kolme projekti, mille eesmärgiks oli südame-veresoonkonna haiguste ennetamine, tervishoiuteenustele juurdepääsu kaardistamine ning rahva tervise hindamine Euroopa äärealadel.

2004. aastal ühendati kõnealused valdkondadevahelised küsimused programmi kolme suunaga.

4.2. Terviseteave

2003. aastal püüti programmiga saavutada ühenduse kaheksa varasema rahvatervise programmi raames läbi viidud töö integreerimine. See puudutas peamiselt: i) tervisenäitajate projekte, mille eesmärgiks oli ELi ühise loetelu loomine ja näitajate väljatöötamine sellistes valdkondades nagu haigused, tervishoiusüsteemid, farmaatsiatooted, vaimne tervis, eluviisid jne; ii) projekte, mis keskendusid plaanipärasele ja pidevale andmekogumisele (nt vigastuste andmebaas, vähktõve andmebaasid); iii) projekte, mis keskendusid tervishoiualase aruandluse mehhanismide tõhustamisele (terviseküsitluste projektid, haiglaandmete projektid); iv) projekte, mille eesmärgiks oli kliiniliste tavade ja kodifitseerimistavade parandamine või parima kliinilise tava ja kodifitseerimistava juurutamine.

Erilist tähelepanu pöörati sünergia loomisele ühenduse statistikaprogrammiga.[14] Maailma Terviseorganisatsioon ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon on seotud suurema osa ELi projektidega kõnealuses valdkonnas.

Töötatakse välja jätkusuutlikku terviseseiresüsteemi, mille abil on võimalik koguda võrreldavat informatsiooni rahvastiku tervise ja tervisekäitumise, samuti haiguste ja tervishoiusüsteemide kohta. Süsteemi statistilise komponendi väljatöötamisel kasutatakse vajadusel ühenduse statistikaprogrammi. See põhineb määratluse, andmete kogumise meetodite ja kasutamise osas ühiselt kokku lepitud üleeuroopalistel näitajatel ja meetmetel. Terviseseire alal varem tehtud tööd jätkas seitse võrgustikuna toimivat töörühma, mis koondasid oma tähelepanu näitajatele ja andmekogumisele.

Alustati ühenduse tervisenäitajate lühiloetelu koostamist kavatsusega seda järgnevatel aastatel laiendada. Alustati ka meetmete väljatöötamist võrreldava teabe kogumiseks koostöös ühenduse statistikaprogrammiga ning Euroopa tervishoiuaruannete seeria koostamist, mis hõlmaks poliitika väljatöötajatele, kitsamatele sihtrühmadele ja üldsusele suunatud analüüsi ja teavet.

Koostööd tervishoiusüsteemide valdkonnas edendati meditsiiniteavet puudutava tegevuse toetamise ja tervishoiuteenustele juurdepääsu kaardistamise kaudu.

Kuulutati välja alkoholi tervistkahjustavate ning sotsiaalsete ja majanduslike mõjude aruandlust ja analüüsi käsitlev pakkumiskutse, mis keskendub teostatavale ja kavandatavale riiklikule, ELi ja Maailma Tervishoiuorganisatsiooni alkoholipoliitikale, et koostada ettepanekuid ja kirjeldada võimalusi ELi alkoholipoliitika ja -strateegia kujundamiseks. Kuulutati välja ka teine pakkumiskutse rahvatervise näitajate väljatöötamiseks farmaatsiasektorile, et teha kindlaks, kui suures ulatuses vastab farmaatsiasektori tegevus rahvatervist puudutavatele ja muudele sotsiaalsetele eesmärkidele.

2004. aastal jätkus töö teabe ja selle levitamise, tervishoiusüsteemide, raskete ja krooniliste haiguste, vigastuste andmebaasi, vaimse tervise ja haruldaste haiguste alal. Teabe ja selle levitamise osas keskendus töö Euroopa Liidu tulevase tervishoiuteabe ja -teadmiste süsteemi kontseptsioonile ja komponentidele, avalike platvormide väljatöötamisele ELi tervishoiualase tegevuse laiemaks tutvustamiseks (terviseportaal) ja ühenduse tervisenäitajate lühiloetelu levitamiseks, samuti platvormi loomisele samasuguse lühiloetelu levitamiseks piirkondlikul tasandil, terviseteabe edastamise platvormile ning rahvatervise aruannete poliitilisele mõjule.

Tervishoiusüsteemide osas loodi farmaatsiavaldkonnaga seotud ametiasutuste ja institutsioonide võrgustik farmaatsiatoodete hinnakujunduse ja hüvitiste alase teabe vahetamiseks. Käivitati haiglaandmete projekt, mille eesmärgiks on parandada haiglaravi lõpetamise ja kirurgiliste protseduuride registreerimise meetodite võrreldavust, laiendada andmekogumise ulatust ning kaasata sellesse töösse uued liikmesriigid. Samuti nähakse ette teenuste ja kutsetöötajate vaba liikumine, töötades välja kogu ELi hõlmava ühitatud metoodika patsientide ohutuse tagamiseks tervishoiuasutustes.

Raskete ja krooniliste haiguste teabevõrgustike kvaliteedi ja jätkusuutlikkuse parandamiseks toetati Euroopa vähiregistrite ja andmebaaside süsteeme, mitmeid haigestumuse allikate uurimise projekte ning samuti projekte, mille eesmärgiks on töötada välja asjakohased seire- ja näitajate süsteemid ning andmekogumismeetodid mitmete haigusrühmade (astma ja kroonilise obstruktiivse kopsuhaiguse, südame-veresoonkonna haiguste, diabeedi, skeleti-lihassüsteemi haiguste jt) jaoks.

Haruldasi haigusi puudutava teabe edendamiseks toetati konverentsi, kus käsitleti võimalusi haruldaste haigustega seotud teadlikkuse suurendamiseks ning koostöö ja teadmiste jagamise parandamiseks ELi tasandil, et tõhustada juurdepääsu teabele, diagnoosimist, ravi, ravimeid ja tugiteenuseid. Loodi funktsioneeriv kaasasündinud väärarendite seiresüsteem, kavatsetakse sisse seada harvaesineva ja kaasasündinud aneemia võrgustik ning samuti alustab tööd haruldaste haiguste töökonna sekretariaat.

Vaimse tervise osas käivitati mitmed algatused, sealhulgas vaimse puudega inimeste tervisenäitajate väljatöötamine, vaimuhaigete ravimine vanglates ja vaimse tervise ökonoomika käsitlemine. Laiahaardelise vaimse tervise strateegia rakendamiseks töötati välja vaimse tervise edendamise ja psüühiliste häirete ennetamise platvorm.

Teised 2004. aastal käsitletud valdkonnad hõlmasid keskkonda ja tervist, terviseuuringuid, suremust, tervisemõju hindamist, vigastusi ja õnnetusjuhtumeid, e-tervist ning eluviise.

4.3. Terviseohud

Rakendati meetmed soolestiku bakteriaalsete patogeenide, gripi, Creutzfeldt-Jakobi tõve ja reisimisega seotud legionelloosi seire toetamiseks ja tõhustamiseks. Varajase hoiatamise ja reageerimismeetmete osas loodi kirjastamistalitus vastastikuse eksperthinnangu põhjal avaldatava teadusliku informatsiooni vahetamiseks. Alustati jõupingutusi nakkushaiguste tõrje ja sellealase teabevahetuse tõhustamiseks.

Terviseohutuse ja valmisoleku edendamiseks tehti jõupingutusi bioloogiliste mõjurite tahtliku levitamise ja teiste potentsiaalselt ulatusliku mõjuga looduslike epideemiate vastustamiseks, loodi nakkushaigustega tegelevate arstide võrgustik ning terroristide poolt kemikaalide vallapäästmisel rakenduv piloothäiresüsteem.

Endised olulisemad haruldasi haigusi käsitlevad projektid seoti uute meetmega. Kudede ja rakkude osas võeti kasutusele meetodid kudede kvaliteedi ja ohutuse parandamiseks nii nende siirdamisel kui pankades talletamisel. Loodi stiimulid standardite kehtestamiseks vereloome tüvirakkude kogumise, töötlemise ja siirdamisega tegelevates tervishoiuasutustes ja rajatistes, samuti nende kontrolliks ja akrediteerimiseks.

Alustati laborite võrgustiku väljaarendamist, mis looks võimalused kiireks, tõhusaks ja kooskõlastatud reageerimiseks looduslikest infektsioonidest põhjustatud terviseohtudele, samuti tehti algust noroviiruse puhangute tuvastamise programmiga. Soodustati suutlikkuse tõstmist nakkushaiguste seire ja tõrje tõhustamiseks.

2004. aastal asetati rõhk jätkuvalt seirele, eelkõige sellistes valdkondades nagu vaktsiinide abil ennetatavad haigused, haiglanakkuste ohu vähendamine ja HIVi puudutava teabe levitamine ELis ja kandidaatriikides. Tugevdati tuberkuloosi seiret, näiteks loodi Euroopas kompetents ELile huvi pakkuvate tuberkuloosijuhtumite tuvastamiseks ja seireks. Samuti pöörati tähelepanu sugulisel teel levivate infektsioonide ja teiste nakkushaiguste seirele.

Koostöös Venemaa teadlastega tõhustati ELis terviseohutuse ja valmisoleku raames diagnoosimisvõimet. 2004. aasta tegevus hõlmas ka häiresüsteemi, terviseseire süsteemi väljatöötamise kriteeriume ning terroristide poolt kemikaalide tahtlikku levitamist käsitlevat koolitust. Kuulutati välja pakkumiskutse valmisoleku hindamiseks ja tõhustamiseks bioloogiliste ja keemiliste mõjurite kuritahtlikust levitamisest ja gripipandeemiast tulenevate rahvatervisega seotud hädaolukordade puhul.

Vere, kudede ja organite suurema ohutuse tagamiseks kiideti heaks vere ohutusega seotud Euroopa kvaliteedijuhtimise süsteemide võrgustik. Töötati välja õiguslikke, eetilisi ja sotsiaalseid küsimusi käsitlevad meetmed, et tõhustada vereloome tüvirakkude sõltumatu siirdamisega seotud turvaliste integreeritud Euroopa doonorlusahelate toimimist.

Toetati laboritevaheliste võrgustike loomist selliste mujalt pärinevate viirushaiguste nagu SARSi tuvastamiseks ja mikroobivastaste ravimite suhtes resistentsete Euroopa haiglanakkuste määramiseks. Soodustati kompetentsi arendamist koolituse valdkonnas, hõlmates nii tervishoiutöötajate koolitamist terviseohtudele kiire reageerimise osas kui ka haiguste tõkestamise epidemioloogiat häire ja reageerimise valdkonnas.

4.4. Tervist määravad tegurid

2003. ja 2004. aastal asetati rõhk sujuvale üleminekule kaheksalt iseseisvalt rahvatervise programmilt uuele rahvatervise programmile. Töötati välja sidus lähenemine tervist määravaid tegureid puudutavate meetmete ühitamiseks, pöörates suuremat tähelepanu strateegilistele lähenemisviisidele.

Toitumise ja füüsilise tegevuse valdkonnas loodi võrgustik sidusate strateegiate elluviimiseks, samuti loodi võrgustikud laste ülekaalulisuse ennetamiseks. Soodustati jätkuvalt jõupingutusi suitsetamisvastase tegevuse tasuvuse ja tõhususe suurendamiseks kodanikuühiskonnas, näiteks noorukitele suunatud loobumisprogrammide, haiglates kehtestatud suitsetamiskeelu ja tubakatooteid käsitlevate Iiri õigusaktide[15] mõju hindamise näol. Samuti korraldati tubakatoodete valdkonnas kaks suitsetamisvastast kampaaniat ning avaldati tubakatoodete kontrolli käsitlev pakkumiskutse.

Uimastisõltuvusest tulenevate tervisekahjustuste ennetamiseks ja vähendamiseks korraldati pakkumiskutse. Samuti käsitlesid 2003. ja 2004. aasta pakkumiskutsed meetmeid, mis on seotud uimastite kasutamisega vanglates ja uimastiennetusega linnades.

Alustati seaduslike farmaatsiatoodete kuritarvitamise hindamist. Valiti välja projektid, mille eesmärgiks on noorte seksuaalhügieeni edendamine ja HIVi/AIDSi ennetamine noorte immigreeruvate ja mobiilsete elanike rühmades. Seda tööd laiendati 2004. aastal, hõlmamaks võõrprostituute, HIViga nakatunud inimeste seksuaal- ja soojätkamishügieeni ning seksuaalhügieeni parimat tava uutes liikmesriikides rõhuasetusega HIVil/AIDSil.

Keskkonna alal teostatavad projektid käsitlevad keskkonna- ja tervisealast teavet, müra mõju laste tervisele ning keskkonna- ja ohutusealast koolitust. Tihenenud öisest lennu- ja rongiliiklusest tulenevate uute ohtude valdkonnas alustati direktiivi 2002/49/EMÜ[16] rakendamist.

Diabeedi ja vähktõve valdkonnas pöörati tähelepanu haiguste ennetamisele. Diabeedi ennetamisel keskenduti tervislikule eluviisile, toitumisele ja füüsilisele tegevusele. Tagati parima tava järgimine teisese vähktõve ennetamisel.

Nähti ette struktuurid elektromagnetväljasid puudutava poliitika väljatöötamiseks, samuti tervislikku eluviisi käsitleva õpetuse lülitamine koolide õppekavadesse. Euroopa rahvatervise magistri kraad peaks tagama aspirantuuriõpingute Euroopa kallaku.

Sotsiaalmajanduslike tegurite valdkonnas tehti jõupingutusi mustlaste kogukonna tervisega seotud ebavõrdsuse vähendamiseks. Tervishoiu ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas loodi võrgustik ohustatud rühmasid puudutava parima tava juurutamiseks. Seati sisse võrgustik tervise edendamiseks töökohal, et soodustada hea tava, väljaõppe ja koolituse levimist läbirääkijariikides. Samuti on uutes liikmesriikides seatud rõhk avalikkuse tervisealasele koolitamisele.

5. KOKKUVÕTE

Rahvatervise programmi esimese kahe aasta jooksul saavutati märkimisväärseid tulemusi ning see tekitas Euroopa tervishoiuvaldkonnas osalejate seas elavat huvi. Programmi käivitamisele järgnenud esimese kahe aasta jooksul on selle raames laekunud arvukalt taotlusi, mida iseloomustab suur geograafiline ulatus ja mis puudutavad väga suurt hulka erinevaid 2003. ja 2004. aasta töökavades käsitletavaid meetmeid.

Samas ilmnes, et selle auahne ja kompleksse programmi mõjusa ja tõhusa ellurakendamise tagamiseks oli vajalik programmi käsitleva otsusega ette nähtud täitevameti loomine. Selle asutamine lükkus täitevametite loomist käsitleva üldise õigusliku ja menetlusliku raamistiku väljatöötamise hilinemise tõttu edasi. Selle tagajärjel ei olnud programmi optimaalseks ellurakendamiseks vajalikud lisaressursid kättesaadavad. Amet loodi 2004. aasta detsembris[17] ja hakkab järk-järgult tööle 2005. aastal.

Rahvatervise programmi raames tugevdati koostööd selliste rahvusvaheliste organitega nagu Maailma Terviseorganisatsioon, Maailmapank, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon, Euroopa Nõukogu ning Euroopa Tervishoiusüsteemide ja Tervishoiupoliitika Seire Keskus.

Komisjoni poolt rahvatervisele omistatav oluline roll ELi poliitikas kajastus jõupingutustes, mille eesmärgiks oli tagada üldine sidus ELi tervishoiustrateegia, tihedad sidemed rahvatervist käsitlevate meetmete vahel ning tervishoiuga seotud algatused teistes poliitikavaldkondades. Nimetatud sidemete loomist toetati uute mehhanismide ja vahendite kaudu, nagu näiteks teiste valdkondade poliitika tervisemõju hindamine, erinevate poliitikavaldkondade ühismeetmete rakendamine ning mehhanismid tervishoiuga seotud tegevuse paremaks kooskõlastamiseks.

Volinik Byrne algatas 2004. aasta 15. oktoobril ELi tervishoiupoliitikat käsitleva mõttevahetusprotsessi eesmärgiga aidata kaasa ELi tervishoiustrateegia tuleviku kujundamisele. Riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused, valitsusvälised organisatsioonid, ülikoolid, üksikisikud ja ettevõtted ilmutasid suurt huvi selles osalemise vastu. Protsess tõi kaasa ulatusliku mõttevahetuse kõikjal ELis ja sellest väljaspool.

Programmi erinevaid aspekte käsitleti mitmete seadusandlike meetmete abil. Nende seas võib mainida direktiivi 2003/33/EÜ[18] tubakatoodete reklaami ja sponsorlusega seotud õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta liikmesriikides. Nõukogu ja Euroopa Parlament võtsid vastu direktiivi, millega kehtestatakse standardid inimese kudede ja rakkude käitlemiseks.[19] Loodi nakkushaiguste epidemioloogilise seire ja kontrolli rahvusvaheline võrgustik ning alustati tööd Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse asutamiseks Stockholmis[20]. Keskus alustas tööd 2005. aasta mais.

LISA

Kulukohustusteks eraldatud summade kasutamine (miljonit eurot) |

2003 | 2004 |

Halduskulud | 1,975 | 3,739 |

Tegevuskulud: | 50,018 | 55,898[21] |

Pakkumiskutse | 0,190 | 2,255 |

Konkursikutse (eelarve jagunes võrdselt kolme suuna vahel) | 49,649 | 55,286 |

[1] EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1, nõukogu ja Euroopa Parlamendi 23. septembri otsus 1786/2002/EÜ.

[2] Vt ka http://europa.eu.int/comm/health/index_en.htm

[3] Otsus 645/96/EÜ, EÜT L 95, 16.4.1996, lk 1; otsus 646/96/EÜ, EÜT L 95, 16.4.1999, lk 9; otsus 647/96/EÜ, EÜT L 95, 16.4.1996, lk 16; otsus 102/97/EÜ, EÜT L 19, 22.1.1997, lk 25; otsus 1400/97/EÜ, EÜT L 193, 22.7.1997, lk 1; otsus 372/1999/EÜ, EÜT L 46, 20.2.1999, lk 1; otsus 1295/1999/EÜ, EÜT L 155, 22.6.1999, lk 1; otsus 1296/1999/EÜ, EÜT L 155, 22.6.1999, lk 7, muudetud otsusega 521/2001/EÜ.

[4] Norra, Island ja Liechtenstein.

[5] Horvaatial ei olnud 2003. ja 2004. aastal osalemisõigust.

[6] Lisateave: http://europa.eu.int/comm/health/ph_programme/evaluation_en.htm.

[7] ELT C 62, 15.3.2003, lk 21.

[8] ELT C 62, 15.3.2003, lk 14.

[9] ELT C 62, 15.3.2003, lk 7.

[10] Komisjoni otsus K/2003/4701.

[11] ELT L 60, 27.2.2004, lk 58.

[12] ELT C 52, 27.2.2004, lk 22.

[13] ELT C 62, 15.3.2003, lk 14.

[14] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 1.

[15] S.I. nr 481, 2003.

[16] EÜT L 189, 18.7.2002, lk 12.

[17] Komisjoni otsus 2004/858/EÜ, ELT L 369, 16.12.2004, lk 73.

[18] ELT L 152, 20.6.2003, lk 16.

[19] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/23/EÜ, ELT L 102, 7.4.2004, lk 48.

[20] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 851/2004, ELT L 142, 30.4.2004, lk 1.

[21] 2004. aasta kohta esitatud summad on ligikaudsed ning sõltuvad valitud projektide rahastamisest pärast läbirääkimismenetluse edukat läbiviimist ja toetuslepingute allkirjastamist.