Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 520/10)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Côtes de Bordeaux Saint-Macaire“

PDO-FR-A0707-AM03

Teate kuupäev: 26. oktoober 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Ametlik geograafiline kood

Geograafilise piirkonna ja vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid on viidud kooskõlla ametliku geograafilise koodiga.

Piirkonna ulatus jääb samaks.

Muudetud on koonddokumendi punkte 6 ja 9.

2. Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi 1. peatüki IV osa punktis 2 on sõnade „3. mai 2017“ järele lisatud sõnad „ja 3. juuni 2021“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus kiitis heaks geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse. Kasvatusala piiritlemise eesmärk on määrata geograafilises tootmispiirkonnas kindlaks maatükid, mis sobivad selle kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3. Veini tunnustatud ladustajate vahel liikumise kuupäev

1. peatüki IX osa punkti 5 alapunkt b, mis käsitleb veinide tunnustatud ladustajate vahel ringlusse laskmise kuupäeva, on välja jäetud.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

4. Viide kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Côtes de Bordeaux Saint-Macaire

2. Geograafilise tähise tüüp:

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Kuivad valged veinid

LÜHIKIRJELDUS

Sordil „Sémillon B“ on sageli peened lillede ja valgete puuviljade aroomid, millele järgneb suus leviv mahe maitse. Seda täiendavad tihti sordid „Sauvignon B“, „Sauvignon gris G“ ja „Muscadelle B“, mis lisavad puuviljanoote ja värskust.

Minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Fermenteeritavate suhkrute sisaldus on alla 4 g/l.

Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne üldhappesus: milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 13,26 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): 200

2. Magusad valged veinid

LÜHIKIRJELDUS

Sordil „Sémillon B“ on sageli peened lillede ja valgete puuviljade aroomid, millele järgneb suus leviv mahe maitse. Seda täiendavad tihti sordid „Sauvignon B“, „Sauvignon gris G“ ja „Muscadelle B“, mis lisavad puuviljanoote ja värskust.

Minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 13,5 mahuprotsenti.

Fermenteeritavate suhkrute sisaldus on 34–45 g/l.

Rikastamine kuivsuhkurdamise teel või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamisega ei tohi tuua kaasa seda, et üldalkoholisisaldus pärast rikastamist on üle 15 mahuprotsendi. Veini tootmiseks ette nähtud viinamarjavirde osaline kontsentreerimine on lubatud kuni 10 % ulatuses kangendatava virde mahust. See võib teha võimalikuks üldalkoholisisalduse suurenemise kuni 16 mahuprotsendini.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): 16 Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 11,5 Minimaalne üldhappesus: milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): 300

3. Magus valge vein, mida nimetatakse „liköörveiniks“

LÜHIKIRJELDUS

Sordil „Sémillon B“ on sageli peened lillede ja valgete puuviljade aroomid, millele järgneb suus leviv mahe maitse. Seda täiendavad tihti sordid „Sauvignon B“, „Sauvignon gris G“ ja „Muscadelle B“, mis lisavad puuviljanoote ja värskust. Nendel „magusatel“ veinidel, mida nimetatakse „liköörveinideks“, on väga keerukas lõhnabukett, milles on eelkõige tunda tsitrusviljade, mee ja vürtside noote.

Minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 16 mahuprotsenti.

Fermenteeritavate suhkrute sisaldus on üle 45 g/l.

Selliste veinide tootmisel on igasugune rikastamine keelatud.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): 12 Minimaalne üldhappesus: milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): 25 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): 400

5. Veinivalmistustavad

5.1. Konkreetsed veinivalmistustavad

1. Viinamarjakasvatusviisid

Viljelustava

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 500 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,85 meetri.

Lõikamine toimub hiljemalt 1. mail. Viinapuid lõigatakse nii, et jäetakse kuni 10 punga puu kohta, kas ühe- või kaheõlalise või segatüüpi Guyot’ vormis või lõigatakse lühikeseks (Royat’ nöörpuu vormis või lehvikukujuliseks).

Need magusad veinid, mida nimetatakse „liköörveinideks“, on saadud viinamarjadest, mis on koristatud üleküpsena (esineb väärishallitus) ja käsitsi järjestikuste sortimiste käigus.

2. Rikastamine

Konkreetne veinivalmistustava

Selliste magusate liköörveinide tootmisel on igasugune rikastamine keelatud.

Pärast rikastamist ei ületa veinide üldalkoholisisaldus kuivade veinide puhul 13,5 mahuprotsenti.

Rikastamine kuivsuhkurdamise teel või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamisega ei tohi magusate veinide puhul tuua kaasa seda, et üldalkoholisisaldus pärast rikastamist on üle 15 mahuprotsendi. Veini tootmiseks ette nähtud viinamarjavirde osaline kontsentreerimine on lubatud kuni 10 % ulatuses kangendatava virde mahust. See võib teha võimalikuks üldalkoholisisalduse suurenemise kuni 16 mahuprotsendini.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. Kuivad valged veinid

60 hektoliitrit hektari kohta

2. Magusad valged veinid

55 hektoliitrit hektari kohta

3. Magus valge vein, mida nimetatakse „liköörveiniks“

40 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja töötlemine ning veini valmistamine ja laagerdamine toimub 15. märtsi 2021. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumidel: Caudrot, Le Pian-sur-Garonne, Saint-André-du-Bois, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Macaire, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Pierre-d’Aurillac ja Sainte-Foy-la-Longue.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

’Muscadelle B’

’Sauvignon B’ – ’Sauvignon blanc’

’Sauvignon gris G’ – ’Fié gris’

’Sémillon B’

8. Seos(t)e kirjeldus

Geograafiline piirkond asub Garonne’i jõe vasakul kaldal 40 kilomeetri kaugusel Bordeaux’st, Garonne’i jõe ülemjooksul, Langoni lähedal teisel kaldal.

Geograafilises piirkonnas on parasvöötmeline kliima ja Garonne’i jõe oru mõjud, mis vähendavad eelkõige kevadiste külmade ohtu; geograafilist piirkonda iseloomustab väga künklik reljeef, mille moodustavad jõega silmatorkavalt paralleelsed nõlvad, millesse lõikuvad sügavuti Garonne’i lisajõed, mis on uuristanud melassist ja lubjakivist mäenõlvadesse laiu orge.

Geograafilises piirkonnas on viinamarjade korjamisega seoses täpselt määratletud maatükkide hulgast välja jäetud nüüdisaegsetel setetel asuvad maatükid, samuti looduslikult halvasti kuivendatud maatükid, kus on hüdromorfne muld või ülagleistunud leostunud happeline muld, mida võib leida põhjapoolsetel nõlvadel, kus kasvavad segametsad. Välja on jäetud ka voolunõvade põhjad, metsa kesksel asuvad maatükid või maatükid, kus valitseb kevadiste külmade oht, samuti linnaalad, kruusakarjäärid või (lubja- ja savi)karjäärid ning vanad istutatud metsad ja segametsad, kus minevikus ei ole viinapuid kasvatatud.

Lõunanõlvadel asuvad maatükid, mis on hea asetusega ning kus on liivsavimullad või mis on välja kujunenud „Ageni melassil“ lasuvatel kruusaaladel, soodustavad valgete viinamarjasortide ja eelkõige sordi ’Sémillon B’ ainulaadsuse avaldumist.

Selline piiritlemine eeldab taime optimaalset kasvatamist selle võimsuse ja tootmispotentsiaali kontrollimisega, mille väljenduseks on ranged lõikamiseeskirjad, mis on mõeldud piirama toodangut puu kohta, piisav istutustihendus, tugivõrestiku kasutamise ja lehestiku kõrguse eeskirjad ning rangelt kindlaks määratud maksimaalne koormus puu kohta. Veinid nimetusega „Côtes de Bordeaux Saint-Macaire“, mida iseloomustab nende magus lõhn, täidlus või aroom, peavad olema saadud heas küpsusastmes korjatud viinamarjadest.

Lõpuks kontrollitakse ka saagikust olenevalt toodetud toote liigist (kuiv või magus valge vein või valge liköörvein) ning see on seda väiksem, mida suurem on toote suhkrusisaldus. Suurema osa toodangust moodustavad kääritatavate suhkrutega valged veinid, samas kui kuivade valgete veinide tootmine on konfidentsiaalsem.

Sordil „Sémillon B“ on sageli peened lillede ja valgete puuviljade aroomid, millele järgneb suus leviv mahe maitse. Seda täiendavad tihti sordid „Sauvignon B“, „Sauvignon gris G“ ja „Muscadelle B“, mis lisavad puuviljanoote ja värskust.

Sõltuvalt viinamarjade küpsusastmest peavad veinil olema järgmised märked:

— „sec“ („kuiv“) valgete veinide puhul, mille fermenteeritavate suhkrute sisaldus on alla 4 grammi liitri kohta;

— „moelleux“ („magus“) valgete veinide puhul, mille fermenteeritavate suhkrute sisaldus on 34–45 grammi liitri kohta;

need magusad veinid, mida nimetatakse „liköörveinideks“, on saadud viinamarjadest, mis on koristatud üleküpsena ja käsitsi järjestikuste sortimiste käigus. Fermenteeritavate suhkrute sisaldus on üle 45 grammi liitri kohta. Veini rikastamine ei ole lubatud. Laagerdumisperiood, mis peab kestma vähemalt saagikoristusaastale järgneva aasta 15. märtsini, on vajalik veinide valmimiseks ja keerukamate lõhnabukettide väljakujunemiseks. Neil on väga keerukas lõhnabukett, milles on eelkõige tunda tsitrusviljade, mee ja vürtside noote.

Tootjate kogukonnas välja töötatud oskusteave on soodustanud kontrollitud päritolunimetuse „Côtes de Bordeaux-Saint-Macaire“ tunnustamist veinide puhul, mis on toodetud valgete viinamarjasortide kasvatamiseks eriti soodsa geograafilise keskkonna südames. Vaatamata piiratud tootmisele alates 1990. aastatest, mille tõi kaasa punaste veinide tootmise areng, hoiab väike rühm tootjaid veinide „Côtes de Bordeaux-Saint-Macaire“ tuntust ja mainet ning seda oma dünaamilisuse ja ajaloolise pühendumisega valgete veinide ja eriti liköörveinide valmistamisele.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud viinamarjade töötlemise ning veinide valmistamise ja laagerdamise erandina, koosneb 15. märtsi 2021. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumidest: Casseuil, Castelviel, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Morizès, Mourens, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Maixant, Saint-Pierre-de-Bat, Semens, Toulenne ja Verdelais.

Märgistus: vabatahtlikud märked

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

kõik vabatahtlikud märked kantakse etiketile tähemärkidega, mille kõrgus ega laius ei või olla üle kahe korra suuremad kui päritolunimetuse tähemärkide kõrgus või laius.

Veinide puhul, mille fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) sisaldus ei ületa 4 g/l, lisatakse märge „sec“ („kuiv“).

c. Veinide puhul, mille fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) sisaldus on 34–45 g/l, lisatakse märge „moelleux“ („magus“).

Märgistus: Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

kaitstud päritolunimetusega veinide märgisel võib olla nimetatud laiem geograafiline piirkond „Vin de Bordeaux“ või „Grand Vin de Bordeaux“. Laiema geograafilise piirkonna märgistuse tähemärkide kõrgus või laius ei tohi olla suurem kui kaks kolmandikku kontrollitud päritolunimetuse tähemärkide kõrgusest või laiusest.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-234215e6-a777-434c-a2b2-450d9e9fb46f

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.