ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 10.9.2008 
SEK(2008) 2435 
  
KIRJALIK MUUTMISETTEPANEK nr 1 
2009. AASTA ESIALGSE EELARVEPROJEKTI KOHTA 
KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA 
III jagu – Komisjon 
 
ET 2   ET KIRJALIK MUUTMISETTEPANEK nr 1 
2009. AASTA ESIALGSE EELARVEPROJEKTI KOHTA 
KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA 
III jagu – Komisjon 
Võttes arvesse: 
– Euroopa Ühenduse asutamislepi ngut, eriti selle artiklit 272, 
– Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamis lepingut, eriti selle artiklit 177, 
– nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2007, mis käsitleb 
Euroopa ühenduste üldeelarve suht es kohaldatavat finantsmäärust,1 viimati 
muudetud nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1525/2006,2 eriti selle artiklit 34, 
esitab Euroopa Komisjon seletuskirjas esitatud põhjustel eelarvepädevate le institutsioonidele 
2009. aasta esialgse eelarveprojekti kirjaliku muutmisettepaneku nr 1. 
                                                 
1 EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. 
2 ELT L 343, 27.12.2006, lk 9. 
 
ET 3   ET SISUKORD 
1. Sissejuhatus................................................................................................................ .. 4 
2. Kosovo ...................................................................................................................... ... 4 
2.1. Taust..................................................................................................................... ........ 4 
2.2. Eelarveread, õiguslikud alused ja märkused ................................................................ 6 3. Palestiina .................................................................................................................. .... 6 
3.1. Taust..................................................................................................................... ........ 6 
3.2. Eelarveread, õiguslikud alused ja märkused ................................................................ 9 4. Toiduabi .................................................................................................................... . 10 
5. Gruusia ..................................................................................................................... .. 10 
6. Mõju rubriigi 4 varule ................................................................................................ 10 7. Konsulaarkoostöö....................................................................................................... 11 8. Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus...................................... 11 
8.1. Asutamine ja volituste laiendamised.......................................................................... 11 8.2. Mõju eelarvele............................................................................................................ 12 
9. Rahvatervise Programmi Täitevamet  ja Üleeuroopalise Transpordivõrgu 
Rakendusamet ............................................................................................................ 13 
KOKKUVÕTLIK TABEL FI NANTSRAAMISTIKU KOHTA RUBRIIKIDE KAUPA
...... 15 
KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA  
Kulude eelarvestus jagude kaupa edastata kse eraldi SEI-BUD süsteemi kaudu. Kulude 
eelarvestus jagude kaupa on teavitamise eesmärg il esitatud eelarve li sana ingliskeelsena. 
 
ET 4   ET 1. S ISSEJUHATUS  
2009. aasta esialgse eelarvepro jekti (EEP 2009) kirj alik muutmisettepanek nr 1 käsitleb 
järgmist: 
– uute vahendite kasutuselevõtmine 40 miljoni euro ulatuses kulukohustuste 
assigneeringutena stabiilsuse ja arengu toetamiseks Kosovos; 
– lisavahendite kasutuselevõtmine 139 miljoni euro ulatuses kulukohustuste 
assigneeringutena ja 180 miljoni euro ulat uses maksete assigneeringutena Palestiina 
omavalitsuse toetuseks; 
– uue eelarveartikli (19 06 06 – Konsulaarkoostöö) loomine; 
– eelarvemuudatused seoses Hariduse, Audiovi suaalvaldkonna ja Ku ltuuri Täitevasutuse 
volituste laiendamisega programmidele Tempus ja ICI; 
– 2009. aasta esialgsesse eelarveproj ekti kirjendatud rese rvi tühistamine pärast Rahvatervise 
Programmi Täitevameti ja Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti volituste laiendamisega. 
2. K
OSOVO  
2.1. Taust 
Kosovo on olnud alates 1999. aastast vastav alt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 
nr 1244 ÜRO halduse all. 17. veebruaril 2008 võttis Kosovo Assamblee vastu resolutsiooni, 
millega kuulutati Kosovo sõltumatuks ja iseseisvaks riigiks. Kosovo põhiseadus jõustus 15. juunil. Tänaseks on Kosovo sõltumatust tunnustanud 46 ÜRO liikmesriiki ja 21 Euroopa 
Liidu liikmesriiki. 
12. juunil 2008 esitas ÜRO peasekretär oma et tepanekud ÜRO esinduse ümberkorraldamiseks 
Kosovos, lähtudes ÜRO vajadusest muuta rahvusvahelise kohaloleku töökorralduslikke aspekte Kosovos ja Euroopa Liidu valmidusest seal suuremat rolli mängida, mida kajastati 
nõukogu 14. detsembri 2007. aasta järeldustes. Ümberkorraldused peaksid olema lõpule viidud 2008. aasta sügiseks. ÜRO Julgeo lekunõukogu resolutsioon nr 1244 kehtib kuni 
täiendava teatamiseni. 
Komisjoni 5. märtsi 2008. aasta Lääne- Balkani riike käsitlevas teatises
3 kinnitati Kosovo 
selgeid ja käegakatsutavaid väljavaateid üh ineda Euroopa Liiduga ja komisjoni kavatsust 
toetada Kosovo arengut ja sealsete institutsioonide väljaarendamist ning korraldada rahastajate konverents, et koondada rahaline abi Kosovo kõige pakilisemate vajaduste 
rahuldamiseks. 
2008. aasta juunis toimunud Euroopa Ülemkogu koht umisel kinnitati 2007. aasta detsembri 
kohtumise ning üldasjade ja välissuhete  nõukogu 2008. aasta veeb ruari järeldusi,
4 milles 
                                                 
3 KOM (2008) 127. 
4 Euroopa Liidu Nõukogu, dokument nr 11018/08, 20.6.2008. 
 
ET 5   ET kinnitati Euroopa Liidu jätkuva t kavatsust mängida juhtivat  rolli Kosovo stabiilsuse 
tagamises. Nõukogu tervitas ÜRO peasekretäri aruannet, mis hõlbustab Euroopa julgeoleku- 
ja kaitsepoliitika õigusriig imissiooni kasutamist kogu Kosovos ning võimaldab laiendada 
Euroopa Liidu operatiivrolli õigusriigi valdkonnas. Nõukogu av aldas toetust ka komisjoni 
korraldatud 11. juulil 2008. aastal toimunud rahastajate ko nverentsile ning meenutas oma 
valmisolekut toetada Kosovo majanduslikku ja po liitilist arengut selge Euroopa perspektiivi 
kaudu.  
Kosovo ametiasutused koostasid konverentsi ettevalmistamise käigus rahvusvaheliste 
finantsasutuste ja komisjoni abiga ke skmise pikkusega perioodi kuluraamistiku5 aastateks 
2008–2011, milles sisalduvad kõik prognoositavad ava liku sektori tulud ja kulud. Lisaks on 
sellistes valdkondades, nagu haridus, trans port ja õigusriik, koostatud üksikasjalike 
sektoripõhiste strateegiadokumentide kavandid. Nimetatud dokumente esitleti ja arutati 
konverentsil, kus osalejad lubasid nende al usel täita umbes 1,4 miljardi euro suuruse 
tuvastatud tühimiku, millest umbes 1 miljard it eurot on vaja sotsiaal-majanduslikuks 
arenguks. Nimetatud tühimikku aitavad täita Eu roopa Liit, Ameerika Ühendriigid, aga ka 
Euroopa Liidu liikmesriigid, rahvusvaheli sed finantsasutused ja muud kahepoolsed 
rahastajad.  
Kokku võeti konverentsil rahastamiskohustusi 1 236 miljoni euro ulatuses, millest 102 
miljonit eurot oli mõeldud stabiliseerimisreservi6 jaoks. Euroopa Liit võttis kooskõlas oma 
poliitilise joonega, et Kosovo on sügava lt Euroopa küsimus, enda kanda 2/3 kogu 
rahastamiskohustusest. 
Lisaks liikmesriikidelt tuleva lt 285 miljonile eurole, võttis  komisjoni kohustuse anda 508 
miljonit eurot, mis koosneb umbes 358 miljoni euro ulatuses ühinemiseelse abi rahastamisvahendist ja ülejäänud 150 miljoni eu ro ulatuses makromajanduslikust finantsabist. 
See kohustus on tingimuslik ja sõ ltub sellest, kas Kosovo valits us tagab annetatud vahendite 
usaldusväärse ja tõhusa juhtimise ning kokkul epitud poliitiliste reformide elluviimise. 
Kohustus sõltub ka sellest, kas eelarvepädeva d institutsioonid hääletavad piisavate 
eelarveassigneeringute poolt, sest Euroopa Liidu võetud kohustus ületab praegust Kosovo 
rahastamiskava 100 miljoni euro võrra, sest ühinemiseelseks abiks ja makromajanduslikuks finantsabiks aastateks 2008–2010 on kavandatud umbes 408 miljonit eurot.
7 Seega kavatseb 
komisjon 508 miljoni euro suuruse kohustuse  katmiseks suurendada rahastamiskavas 
Kosovole mõeldud summasid umbes 100 miljoni euro võrra.  
Et minimeerida Kosovo täiendava rahastamis e mõju 2009. aasta piiratud varule, taotleb 
komisjon 2009. aasta eelarvest eel finantseeritava täiendava abina 40 miljonit eurot. See 
summa kavatsetakse suunata ühinemiseelse  abi rahastamisvahendi kaudu arenguabiks. 
Ülejäänud 60 miljonit eurot paigutatakse juba 2008. aastal rubriigi 4 siseselt ümber 
ühinemiseelse abi rahastamisvahendi alla; see tähendab ka Kosovo arendamiseks võetud 
kohustuse kiiremat täitmist.  
                                                 
5 Rahvusvaheline Valuutafond andis oma hindamisdokumendis (keskmise pikkusega perioodi 
kuluraamistiku ja kaasneva poliitika kohta) perioodi 2008–2011 makromajanduspoliitika raamistikule 
üldiselt positiivse hinnangu. 
6 Ettenägematute kulude reservi moodustamiseks näiteks selliste kulude katmiseks, mis on seotud 
võlakohustustega, mille Kosovo võib päranduseks saada. 
7 Keskmise pikkusega perioodi kuluraamistikuga hõlmatud kolmeks aastaks on juba kavandatud 258 
miljonit eurot ühinemiseelse abi rahastamisvahendi raames ning 150 miljonit eurot on veel kasutada 
makromajandusliku finantsabina. 
 
ET 6   ET Kui Kosovo rahastamise jaoks pe aks muutuma kättesaadavaks tä iendavaid vahendeid, sooviks 
komisjon suunata toetuste rahastamist kesk mise pikkusega perioodi kuluraamistikus 
tuvastatud märkimisväärsete infrastruktuurivajaduste rahuldamiseks. Ühinemiseelse abi infrastruktuuri ettevalmistamise rahastamis vahend on juba andnud tulemusi suuremahuliste 
investeerimisprojektide ettevalmistusmeetmete rahastamisel Kosovos. Selliste toetuste kasutamine tagatakse tihedas koostöös asja omaste rahvusvaheliste finantsasutustega. 
Järelmeetmena on Kosovo valits us võtnud kohustuse rajada kolme järgneva kuu jooksul 
rahastamise koordineerimise ühtne raamistik, mis võtab täielikult arvesse Kosovo soovi 
integreeruda Euroopaga.  
Ametiasutused töötavad välja ja rakendavad eelarv e haldamise parandamiseks kõikehõlmava 
tegevuskava, sealhulgas sisekontrolli ja au diti valdkonnas kapitali ja jooksva eelarve 
paremaks integreerimiseks ning riikliku in vesteerimiskava täitmise kiirendamiseks, 
suurendades võimet kavandada, prioriseerid a, rakendada ja kontrollida riiklikke 
investeeringuid. Ametiasutused võtavad arvesse riiklike kulude ja fina ntsaruandluse eelmise 
aasta hindamisaruannet, milles järeldati, et ta gatiseta laenudega seotud riskitase on küllalt 
madal selleks, et välispartnerid kaaluk sid eelarvetoetuse andmist Kosovole. 
2.2. Eelarveread, õiguslikud alused ja märkused 
Vajaminev kogusumma (2009. aastal 40 miljonit euro t) paigutatakse jaotise 22 – Laienemine 
peatüki 02 – Laienemisprotsess ja -strat eegia artiklisse 22 02 02 – Ülemineku- ja 
institutsioonide väljaarendamisabi võimalikele kandidaatriikidele.  
Artikkel 22 02 02 – Ülemineku-  ja institutsioonide väljaarendamisabi võimalikele 
kandidaatriikidele 
Arvandmed 
2009. aasta EEP assigneeringud  Kirjalik muutmisettepanek nr 1  Uus summa  
Kohustused  Maksed  Kohustused  Maksed  Kohustused  Maksed  
429 330 000 225 489 000 40 000 000  469 333 000 225 489 000 
Nagu juba nimetatud, taotletaks e 2009. aasta eelarvest eelfinan tseeritava täiendava abina 
kulukohustuste assigneeringuid 40 miljoni euro ulatuses.  
3. P ALESTIINA  
3.1. Taust 
Nagu näitasid 2008. aasta keskel läbiviidud mõõtmised, on Palestiina okupeeritud alade 
üldised majanduslikud ja sotsiaalsed suundumus ed 2007. aasta lõpus määratletud ootustega 
võrreldes languses. 2007. aasta detsembris toim unud Palestiina rahastajate konverentsil, mille 
kaaseesistujaks oli komisjon, r õhutati, et vastutust Palestiin a majanduskasvu eest kannavad 
Palestiina omavalitsus (nagu on kirjeldatud Palestiina reformi- ja arengukavas aastateks 
2008–2010), Iisrael (kes peab tühistama liikum is- ja juurdepääsup iirangud piiridel) ja 
rahastajad (finantsabi). 2008. aasta mais aju tisele kontaktkomiteele esitatud Maailmapanga 
aruande kohaselt „ei ole Palestiina omavalitsuse, Iisraeli ja rahastajate ühistegevusest tulenev 
 
ET 7   ET majanduskasvu tõusutsükkel veel realiseerunud”.8 Seetõttu kujuneb SKT tegelik kasv 2008. 
aastal palju madalamaks kui Pa lestiina reformi- ja arengukavas ennustatud (3,5 %), jäädes 
tõenäoliselt ainult 1 % lähedusse (sedagi eeldusel, et aasta teis el poolel piira nguid mõnevõrra 
vähendatakse). Praegusel etapil on Rahvus vaheline Valuutafond (IMF) ennustanud 2009. 
aasta kasvutempoks 3,6 %, kuid seda pr ognoosi tuleb tõenäolis elt vähendada. 
Kui Palestiina omavalitsus järgis oma reformikava ja rahastajad on andnud suure rahalise 
panuse, siis Iisraeli valitsus e poolt kehtestatud liikumis- ja  juurdepääsupiirangud mõjuvad 
Palestiina majanduse väljavaadetele pärssi valt. Mõne üksiku kontrollpunkti kaotamine 
Jordani Läänekaldal ei loonud vajalikku liikumis vabadust. Viies kaupade veoks kasutatavas 
piiriületuspunktis kasutatakse süsteemi, kus kaubad laaditakse ümber vastaspoole autodele, 
mis ei võimalda vedude mahtu oluliselt suuren dada. Gaza sektori piiriületuspunktide, kaasa 
arvatud Karni avamine, mis oleks päästerõnga s Gaza majandusele, jääb pärast 2008. aasta 
juunis Iisraeli ja Hamasi va hel sõlmitud relvarahu ebakin dlaks. Praegu piirdub kaubavoog 
Gazasse humanitaarabi ja kütusega.  
Veelgi on langenud ka muud Palestiina okupeerit ud alade majandusnäitajad. Töötus oli 2007. 
aastal peaaegu 23 %, mis on 10 % enam kui see oli enne teise intifada algust. Töötus on 
suurim Gazas (peaaegu 33 % aktiivsest tööjõust)  ja Jordani Läänekaldal (19 %). 70 % Gaza ja 
56 % Jordani Läänekalda leibkondade st elab allpool vaesuspiiri (2007. aasta keskpaik, allikas: 
ÜRO arenguprogramm). Arvestades Gaza ranget er aldusrežiimi peaks praegune vaesusemäär 
isegi ületama 2006. aastal teatatud 35 %. 38 % Pa lestiina (56 % Gaza) elanikkonnast ei ole 
toiduainetega tagatud.9 Peale selle ennustatakse 2008. aastaks  kahekohalist inflatsioonimäära.  
Prognoositakse, et Palestiina omavalitsuse jooksva eelarve puudujääk jõuab 2008. aastal 766 
miljoni dollarini. Palestiina omavalitsus on teinud jõupingutusi avaliku sektori palkade 
ohjeldamiseks ja netolaenu andmise mahu vähendamiseks (toetused elektri- ja 
kütuseettevõtetele). Te isest küljest püüdis Palestiina omav alitsus tasuda kõik aastatel 2006–
2007 kogunenud Hamasi poolt juhitud valitsuse võlad  era- ja avaliku sektorile. Ehkki see 
põhjustas 2008. aastal ebatavalis elt suuri finantskul usid, vähendab võlgade ennetähtaegne 
tasumine Palestiina omavalitsuse 2009. ja 2010. aasta kulukoormat.  
Ühenduse sekkumise põhjendus  
Praegu on raske täpselt ennusta da 2009. aasta koguvajadust, erit i arvestades püsikulusid. 
Rahvusvaheline Valuutafond avaldab oma tä iendatud prognoosi alles 22. septembriks 
kavandatud ajutise kontaktkomitee kohtumise eel. Arvesse tuleb võtta suurt hulka tegureid, 
eriti ebakindlust 2008. aasta lõpus  Annapolises käivitatud poliiti liste protsesside tulemuste 
suhtes, võimalikke viivitusi 2009. aasta jaanuariks kavandatud Pa lestiina presidendivalimiste 
korraldamisel ning põhjalike kohapealsete muudatuste väljav aateid, eriti liikumis- ja 
juurdepääsupiirangute mõttes, millel on suur mõju majandustegevusele.  
Komisjon prognoosib, et kui praegune arengutende nts jätkub, siis 2009.  aastal püsib olukord 
Jordani Läänekaldal stabiilsena või parane b vaid vähesel määral, kuid Gaza sektoris 
arvatavasti halveneb. Seetõttu on Palestiin a elanikkonna vajadused jätkuvalt suured.  
                                                 
8 Palestiina reformi ja arengukava rakendamine, Maja nduse seirearuanne ajutise kontaktkomiteele, 2. mai 
2008. 
9 WFP/UNRWA/FAO uuring toiduainetega tagatuse kohta Palestiina okupeeritud aladel. 
 
ET 8   ET Seoses praeguse olukorra ja eespool kirjeldatud suurte vajadustega ning arvestades Palestiina 
omavalitsuse eelarve suurt puudujääki, püsib suur nõudmine välise, eriti Euroopa Liidu kui suurima rahastaja abi järele.  
2007. aasta novembris Annapolise protsessi raames  käivitatud tegevusstrateegiaga paigutati 
pearõhk Euroopa Liidu võetud kohustusele aidata Pa lestiinat riigi ülesehitamisel ning toetada 
teda üleminekuajal. Üldasjade ja välissuhete nõukogu 2008. aasta mai istungil
10 kinnitati, et 
„EL on jätkuvalt pühendunud Palestiina riigi ül esehitamiseks suunatud jõupingutuste 
toetamisele mitmes valdkonnas” ning rõhuta ti „vajadust täita luba dusi, mida anti möödunud 
aasta detsembris Pariisis toimunud Palestiina  riigi toetamist käsitleval rahvusvahelisel 
rahastajate konverentsil”. 
Võttes arvesse eespool nimetatud tegureid, on komisjoni poolt 2009. aastal Palestiinale antav 
abi mõeldud järgmiseks: 
– Kõrgetasemeline finantsabi Palestiina omav alitsusele koostöös teiste rahastajate ja 
rahvusvaheliste organisatsioonidega. Nende meetmete eesmärk on jätkuvalt 
suurendada Palestiina omavalitsuse eelarve stabiilsust ja sellega tugevdada omavalitsuse suutlikkust osutada teenusei d Palestiina elanikkonnale ning tagada 
seaduste järgimine ja kord Palestiina alad el (jooksvaid kulusid kavatsetakse toetada 
14 miljoni euroga kuus ehk 168 miljoni euroga aastas). 
– Palestiina omavalitsuse institutsioonide  loomine. Abi eesmärk on tugevdada 
Palestiina omavalitsuse ministeeriume ja muid Palestiina riigi ülesehitamiseks 
vajalikke institutsioone. Eriti keskendutakse Palestiina suutlikkuse suurendamisele kodanikujulgeoleku ja õigusriigi valdkonnas.  Euroopa Liidul on neis valdkondades 
juhtiv roll, mida kinnitati 2008. aasta juunis toimunud Berliini konverentsil. Komisjon jätkab Lähis-Ida neliku poolt kä ivitatud meetmete toetamiseks mõeldud 
konkreetsete projektide rahastamist (institutsioonide ülesehitamisele, 
kodanikuühiskonnale, õigusriigile, haridus ele ja tervishoiule on kavandatud 18 
miljonit eurot ning mestimisele 2 miljonit eurot). 
– Ida-Jeruusalemma institutsioonide toetam ine. Ida-Jeruusalemma võimalus saada 
tulevase Palestiina riigi p ealinnaks on poliitili selt äärmiselt tähtis (kavandatakse 
jooksvate kulude toetamist 2 miljoni euro ulatuses). 
– Võimalikud meetmed lõpliku staatusega seot ud küsimustes (eeldatavasti detsembriks 
2008) sõlmitava kokkuleppe rakendamise to etamiseks. See oleks Euroopa Liidu 
toetatava Annapolise protsessi peamine tule mus, ehkki kahepoolsete läbirääkimiste 
salastatuse tõttu ei selgu üksikasjalikud vajadused enne aasta lõppu (praegu ei ole 
kavandatud mingit summat). 
– Arendusprojektid. Komisjon jätkab ja la iendab oma infrastruktuuri ja muude 
arendusprojektide programmi, et toetada mõ eldud Palestiina reformi- ja arengukava 
rakendamist ning jätkata Gaza sektori arendusmeetmeid niipea kui võimalik (kavandatud on toetada infrastruktuuri jooksva id kulusid 26 miljoni euroga ja Gaza 
äritegevuse taaselustamise kul usid 18 miljoni euroga). 
                                                
 
10 Euroopa Liidu Nõukogu, dokument nr 9674/1/08, 22.6.2008. 
 
ET 9   ET – Palestiina pagulasi Lähis-Idas toetava ÜRO abiorganisatsiooni (edaspidi „UNRWA”) 
viis tegevusvaldkonda, eelkõige Gazas. Toidua inete hinnatõus piirkonna riikides ja 
praegune sündmuste areng Gazas viitavad asja olule, et välisabist võib sõltuda veelgi 
rohkem inimesi ning surve UNRWAle tõenäoliselt suureneb (kavandatud on toetada jooksvaid kulusid 66 miljoni euroga). 
Olukord Palestiina okupeeritud aladel on jä tkuvalt rahutu ja se e muudab keskpika 
ajavahemiku vajaduste hindamise raskeks ül esandeks. Viimastel aas tatel (2008, 2007 ja 2006) 
algselt Palestiinale eraldatud summad on ol nud süstemaatiliselt tegelikest vajadustest 
väiksemad. Komisjon on pidanud puudujäägi katmis eks leidma vahendeid ümberpaigutamise 
teel ühenduse eelarve teistelt eelarveridadelt.  
2006. aastal
 ulatus Palestiinale programmi MEDA,  rahulepingu ja UNRWA eelarverealt 
antud abi 222 miljoni euroni, millest suur osa eraldati ajutisele rahvusvahelisele mehhanismile 
ja UNRWAle.  
2007. aastal  suurendati eelarverealt „Eur oopa naabrus- ja partnerl uspoliitikaga (ENP) seotud 
toetus Palestiinale, rahuprotsessile ja UNRWAle” (mis MEDA määruse kohaselt vastab 
MEDA, rahulepingu ja UNRWA eela rveridadele) antud abi esialgselt 172 miljonilt eurolt 447 
miljoni euroni. 
2008. aastal  suurendati eelarverea „Euroopa naabrus-  ja partnerluspolii tikaga (ENP) seotud 
toetus Palestiinale, rahuprot sessile ja UNRWAle” esialgset 300 miljoni euro suurust 
assigneeringut 380 miljoni euroni vastuseks peamin ister Fayyadi palvele, et rahastajad kataks 
jooksvate kulude suureneva puudujäägi. 
Võttes arvesse Palestiina riigi rahanduse olukorda ja Palestiina  omavalitsuse abivajadust, 
tuleb alates 2009. aastast tagada realistlik raha stamise tase. Selleks t eeb komisjon ettepaneku 
suurendada eelarverea 19 08 01 02 assigneeringuid  2009. aastal 139 miljoni  euro võrra, nii et 
need ulatuksid 300 miljoni euroni. 
Kooskõlas kulukohustuste assigneer ingute ja eelarve ajalooliste  täitmisandmetega tuleks 
suurendada ka esialgses eelarveprojektis ta otletud maksete assigneeringute summat (100 
miljonit eurot). Hinnanguliselt on va ja lisaks 180 miljonit eurot. 
Komisjonil võib 2009. aasta jooksul , nagu varasematel aastatelgi,  vaja olla olukorda ümber 
hinnata vastavalt eelarve täitmisele, Palestiin ale erinevat tüüpi ab i andmise võimalustele 
mitmesugusest eelarvevahenditest ja  muude rahastajate jõupingutustele. 
3.2. Eelarveread, õiguslikud alused ja märkused 
Vajalik lisasumma (2009. aastal 139 miljoni euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid) 
kantakse jaotise Välissu hted peatüki 19 08 – Euroopa naabru spoliitika ja suhted Venemaaga 
punkti 19 08 01 02 – Euroopa naabrus- ja pa rtnerluspoliitikaga (E NP) seotud toetus 
Palestiinale, rahuprotsessile ja UNRWAle. 
PUNKT 19 08 01 02 – Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitikaga (ENP) seotud toetus 
Palestiinale, rahuprotsessile ja UNRWAle  
 
ET 10   ET Arvandmed 
2009. aasta EEP assigneeringud  Muutmisettepanek nr 1  Uus summa  
Kohustused  Maksed  Kohustused  Maksed  Kohustused  Maksed  
161 000 000  100 000 000 139 000 000 180 000 000 300 000 000 280 000 000 
Nagu eespool nimetatud, taotletakse 139 miljonit eurot selleks, et rahuldada Palestiina 
omavalitsuse finantsabivajadusi, rõhk on eelkõige otsesel finantsabil valitsusele ja tulevase 
Palestiina riigi institutsioonide loomisel va stavalt üldasjade ja välissuhete nõukogu 2007. 
aasta mai kohtumisel deklareeritule.  
4. T OIDUABI  
Nagu 2009. aasta esialgses eelarvep rojektis nimetatud, mõjutab toiduainete maailmahindade 
pidev tõus Euroopa Liidu suutlikkust toiduk riiside puhul abi osutada. Komisjon kavatseb 
kõige pakilisemate humanitaarse  toiduabi vajaduste rahuldamise ks ning selleks, et Euroopa 
Liit saaks täita oma rahvusvahelisi kohustusi ja hoida kavandatud koormusosa toiduabi toetamises, kasutada vajaduse korral kõiki võ imalikke eelarvevahendeid, kaasa arvatud 
hädaabireserv.  
Lisaks võttis komisjon 2008. aasta juulis vastu ettepaneku määruse kohta, millega luuakse 
rahastamisvahend kiireks reageerimiseks to iduainete hinnatõusule arengumaades. Sellise 
rahastamisvahendi peamine eesmärk on toetada arengumaade põllumajandust, et võimaldada neil suurendada tootmise taset. See aitab asjaom astel riikidel leevendada toiduainete kõrgete 
hindade negatiivset mõju elanikkonna kõige vaesemale osale.  
5. G
RUUSIA  
1. septembril 2008 teatati erakorralisel Euroopa Ülemkogu istungil, et Euroopa Liit on valmis 
võtma enda peale kõigi Gruusia  konflikti rahulikule ja püsi vale lahendamisele suunatud 
jõupingutuste toetamise. Selleks on otsustatud sa ata teabekogumismissioon ülesandega aidata 
kohapeal koguda teavet ja teha kindlaks Eu roopa Liidu võetud suurendatud kohustused 
Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames.  
Komisjon on juba reageerinud kr iisile hädaabi andmisega. Nii Euroopa Ülemkogu kui ka 
parlament on deklareerinud, et Euroopa Liit peaks olema valmis andma abi Gruusia taastamiseks ning toetama usalduse suuren damise meetmeid ja piirkondliku koostöö 
arendamist. Euroopa Nõukogu on kutsunud Gruusia taastamise aitamiseks kokku 
rahvusvahelise rahastajate konverentsi. Komisj on on juba alustanud nimetatud konverentsi 
ettevalmistamist. Kui vajaduste hindamine on  lõpule viidud ja vajalik koormuse jaotus 
rahastajate vahel välja kujunemas, vaatab komis jon eelarvemenetluses vastavalt läbi selle 
mõju eelarvele. 
6. M
ÕJU RUBRIIGI 4 VARULE  
Neljanda rubriigi lisavajadused kokku on 179 miljonit eurot kulukohustuste 
assigneeringutena, millest 40 miljonit eurot on mõeldud Kosovole ja 139 miljonit Palestiinale. 
 
ET 11   ET See jätab rubriigi 4 ülempiiri suhtes 64 miljoni euro suuruse varu. 180 miljoni euro ulatuses 
täiendavaid maksete assigneeri nguid on mõeldud Palestiinale. 
7. K ONSULAARKOOSTÖÖ  
Kuna suured kriisid kolmandates riikides te kivad aina sagedamini ja nende mõju aina 
tugevneb, on EL ja tema liikmesriigid al gatanud mõttevahetuse reageerimisvõime 
tugevdamise kohta kriisides, sealhulgas kon sulaarkoostöö valdkonnas. ELi kodanike 
konsulaarkaitse juhistes kolmandates riikides, mille nõukogu võttis vastu juunis 200611, 
nähakse ette, et „komisjoni delegatsiooni d tuleks kaasata situ atsiooniplaneerimisse. 
Endastmõistetavalt võivad komisjoni delegatsiooni d/esindused anda – ee sistujariigi taotlusel 
ja vajaduse korral – liikmesriik ide esindustele logistilist ab i, eelkõige kriiside ajal.” 
Tuginedes EÜ asutamislepingu artiklile 20, milles käsitletakse nende ELi liikmesriikide 
kodanike kaitset, kelle riik ei  ole kolmandas riigis esindat ud, ja Euroopa Liidu lepingu 
artiklile 20, milles käsitletakse komisjoni dele gatsioonide rolli EÜ asutamislepingu nimetatud 
artikli rakendamisel, võiksid võimalikud meetmed hõlmata näiteks personali, büroopinna ja 
kontoritarvete andmist liikmesriikide konsulaatide käsutusse, osalemist transpordi, kontoritarvete ja büroopinna rentimis el ning logistilise abi pakkumist. 
Kuna nimetatud meetmete rahastamiseks ei ol e alati võimalik kasutada delegatsioonide 
haldustoetuskulusid, mis on rang elt piiratud delegatsioonide to imimiseks vajalike kuludega, 
teeb komisjon ettepaneku luua finantsmääruse ar tikli 49 lõike 6 punkti d alusel (komisjonile 
asutamislepingutega antud erivolitused) konkr eetne eelarverida 19 06 06 – Konsulaarkoostöö, 
kust oleks võimalik rahastada võimalikke te gevuskulusid, mis on tehtud Euroopa kodanike 
kasuks.  
Selliste võimalike kulude aastane summa olek s piiratud (50 000 kuni 500 000 eurot) ning 
need kataks vaid kolmandates riikides võetavaid  meetmeid. Ettepanek on teha eelarvereale nii 
kulukohustuste kui ka maksete assigneeringute sse märge „pro memoria” (p.m). Vajaduse 
korral saaks teha sisemise ümberpaigutuse pe atükis 19 06 – Kriisidele reageerimine ja ohud 
ülemaailmsele julgeolekule. 
8. H
ARIDUSE , AUDIOVISUAALVALDKONNA JA KULTUURI TÄITEVASUTUS  
8.1. Asutamine ja volituste laiendamised 
Komisjon võttis 14. jaanuaril 2005 vastu ot suse nr 2005/56/EÜ, millega hariduse, 
audiovisuaalvaldkonna ja kult uuriga seotud ühenduse tegevus e juhtimiseks asutatakse 
Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus. 
Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Tä itevasutuse volitusi laiendati esmakordselt 
komisjoni 8. veebruari 2007. aasta otsusega nr 2007/114/EÜ hõlmama: 
- varem täitevasutusele delegeeritud uue põlvkonna programme („MEDIA 2007”, „Elukestev 
õpe”, „Kultuur”, „Aktiivsed noor ed”, „Euroopa kodanikele”);  
                                                 
11 Euroopa Liidu Nõukogu dokument nr 10109//2/06, 16.6.2006. 
 
ET 12   ET - hariduse, kutseõppe ja noortevaldkonna projek te, mida reguleeritakse Euroopa Ühenduse ja 
Ameerika Ühendriikide / Kanada vahe liste vastava valdkonna lepingutega;  
- muid haruprogramme, eelkõige „Erasmus Munduse” väliskoostöö alaprogrammi (kaasa 
arvatud Ladina-Ameerika, Aasia ja Balkani riigid).  
Täitevasutuse volituste teist kordsel laiendamisel tehti ette panek, et need hõlmaksid 
programmi „Media II” (1996–2000) ülejäänud osi.  Nimetatud ettepanekuga kaasnes taotlus 
eraldada vajalik inimressurss Ladina-Ameerika,  Aasia ja Balkani riikidega seotud „Erasmus 
Munduse” väliskoostöö alaprogrammi jaoks, et rakendada täitevasut use 2007. aastal kokku 
lepitud laiendatud volitusi.  
Pärast täitevasutuste komitee heakskiitu  15. aprillil 2008 ja Euroopa Parlamendi 
eelarvekomisjoni 29. mail 2008 välja öeldud pos itiivset arvamust laiendati komisjoni 12. 
juuni 2008. aasta otsusega nr K(2008) 2554 täit evasutuse volitusi programmi „Media II” 
(1996–2000) ülejäänud osadele.  
2008. aasta aprillis valminud tasuvust käsitle v välisanalüüs näitas, et parim lahendus 
programmi „Tempus” (neljas etapp ja kolmanda  etapi lõpetamine) haldamiseks ja koostöö 
tugevdamiseks tööstus- ja muude kõrge sisse tulekuga riikide ja pi irkondadega (programm 
ICI) hariduse ja noorsoo valdkonnas, et kaasat a uusi meetmeid ja kahepoolseid projekte 
Austraalia, Uus-Meremaa, Jaapani ja Lõuna-K oreaga, on usaldada see täitevasutusele. 
Seetõttu tegi komisjon ettepaneku kolmandat korda laiendada täitevameti volitusi, et hõlmata ühenduse tegevus programmide „TEMPUS III” , „TEMPUS IV” ja „ICI” valdkonnas. 
Nimetatud ettepanek esitati täite vasutuste regulatiivkomiteele, ke s andis 7. juulil 2008 sellele 
soodsa hinnangu, ja ka kooskõlas täitevasutus te loomise/laiendamise töökorraga Euroopa 
Parlamendi eelarvekomisjonile arvamuse saamiseks.  
8.2. Mõju eelarvele 
Seoses nimetatud laiendamistega täitevasutu sele antavad lisaülesanded toovad kaasa 
täitevasutusele ettenähtud toetuse suuren damise, mis kaetakse assigneeringutest 
eelarvepunktides 19 01 04 30 – Hariduse, Kultuuri ja Audiovisuaalvaldkonna Täitevasutus – 
Toetus välissuhete programmidele ja 22 01 04 30 – Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja 
Kultuuri Täitevasutus – Toetus laienemise poliitikavaldkonna rubrii gi 4 programmidele. 
Volituste viimase laiendamisega (Tempus III-IV  ja ICI) seotud summad on kantud reservi, 
kuni eelarvepädevad institutsi oonid need heaks kiidavad.  
Võttes arvesse neid kahte 2008. aastal toimu nud volituste laiendamist, jaguneb rubriigi 4 
toetus programmide ja eelarveridade kaupa järgmiselt: 
 
ET 13   ET  
(miljonid eurod) 
Eelarverida  Programm  2009 
19 01 04 30 - „Erasmus Munduse” väliskoostöö alaprogramm (Euroopa 
naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend (ENPI) ja 
arengukoostöö rahastamisvahend (DCI)) 
- ICI kahepoolne hariduskoostöö - Tempus (ENPI ja DCI)
 + 3,79412 
22 01 04 30 Lääne-Balkani noored 
„Erasmus Munduse” väliskoostöö alaprogramm 
Tempus (Liitumiseelse abi vahend (IPA))  + 1,41013 
VOLITUSTE LAIENDUSED 
KOKKU
  + 5,204 
Loetletud suurenemised tuleb katta olemas olevatest täitevasutuse poolt juhitavatele 
tegevusprogrammidele ettenähtud assigneeringutest. 
(miljonid eurod)  
Eelarverida  Programm  2009 
19 05 01 Koostöö ühenduseväliste tööstusriikidega (ICI)  - 0,203 
19 08 01 01 Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitika – finantskoostöö 
Vahemere riikidega  - 0,847 
19 08 01 03 Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitika – finantskoostöö Ida-
Euroopa riikidega  - 1,180 
19 09 01 Koostöö Ladina -Ameerika arenguriikidega  - 0,190 
19 10 01 01 Koostöö Aasia arenguriikidega  - 0,310 
19 10 02 Koostöö Kesk-Aasia arenguriikidega  - 0,333 
Peatükk 40 01  Reserv (Hariduse, Kultuuri ja Audiovisuaalvaldkonna 
Täitevasutus — Toetus välissuhete programmidele)  - 0,731 
Vahesumma   - 3,794 
22 02 07 01 Piirkondlikud ja horisontaalsed programmid (IPA)  - 1,410 
VOLITUSTE 
LAIENDUSED 
KOKKU   - 5,204 
Täitevasutuse ametikohtade loetelu, mis pakuti vä lja 2009. aasta esialgses eelarveprojektis, on 
alates 2009. aastast vaja volitus te teise laiendamise tõttu täie ndada kaheksa ajutise töötaja 
võrra. 
9. R AHVATERVISE PROGRAMMI TÄITEVAMET JA ÜLEEUROOPALISE 
TRANSPORDIVÕRGU RAKENDUSAMET  
Nõukogu määruse (EÜ) nr 58/200314 artikli 24 alusel loodud täitevasutuste komitee kiitis 
15. aprillil 2008 heaks Rahvatervise Pr ogrammi Täitevameti ja Üleeuroopalise 
                                                 
12 Millest 2 563 eurot paigutatakse reservi kuni täitevasutuse volituste 20 08. aastal toimunud teise 
laiendamise heakskiitmiseni eelarvepädevate institutsioonide poolt. 
13 Millest 1 314 eurot paigutatakse reservi kuni täitevasutuse volituste 20 08. aastal toimunud teise 
laiendamise heakskiitmiseni eelarvepädevate institutsioonide poolt. 
 
ET 14   ET Transpordivõrgu Rakendusameti volituste laiend amise. Seejärel andis 29. mail sellele oma 
heakskiidu Euroopa Parlamendi eelarvekomisjon. 
Komisjoni 20. juuni 2008. aasta otsusega nr K(2008)  2939 ja 11. juuli 2008. aasta otsusega nr 
K(2008) 3465 laiendati nimetatud asutuste volitusi veelgi hõlmamaks vastavalt tarbijapoliitika programmi 2007–2013 ja ühenduse toiduohutuse koolitusmeetmete juhtimist 
ning võtmaks vastutust uuest 2007.–2013. aasta  üleeuroopalisest transpordivõrgu 
programmist toetatavate transpordiprojektide juhtimise eest. 
2009. aasta esialgses eelarveprojektis nähti neil e kahele asutusele ette  assigneeringuid, mida 
tuleb käsitleda toetusena, ja mis kanti re servi kuni heakskiitmiseni eelarvepädevate 
institutsioonide poolt. Et see tingimus on nüüd tä idetud ja volituste laiendamine otsustatud, 
teeme käesolevaga ettepaneku paigutada järg mised summad reservi eelarverealt 40 01 04 
asjakohastele eelarveridadele. 
Tervise- ja 
Tarbijaküsimuste 
Rakendusamet  17 01 04 30 
17 01 04 31  1 710 000 eurot 1 100 000 eurot
 
Üleeuroopaliste võrkude 
täitevasutus  06 01 04 31 
 9 794 000 eurot  
                                                                                                                                                         
14 Nõukogu määrus (EÜ) nr 58/2003, 19. detsember 2002, millega kehtestatakse nende täitevasutuste 
põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded ELT L 11, 
16.1.2003, lk 1. 
 
ET 15   ET KOKKUVÕTLIK  TABEL  FINANTSRAAMISTIKU  KOHTA  RUBRIIKIDE  KAUPA  
Finantsraamistik 
Rubriik/alamrubriik  2009. aasta finantsraamistik  2009. aasta esialgne eelarve projekt  Muutmisettepanek 1/2009  2009. aasta esialgne eelarveprojekt + 
muutmisettepanek 1/2009  
 KA  MA KA MA KA MA KA MA 
1. JÄTKUSUUTLIK KASV         
1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel 11 272 000 000  11 689 966 000 10 285 190 500   11 689 966 000 10 285 190 500 
1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja 
tööhõive tagamiseks  48 428 000 000  48 413 884 669 34 914 134 166   48 413 884 669 34 914 134 166 
Vahesumma  59 700 000 000  60 103 850 669 45 199 324 666   60 103 850 669 45 199 324 666 
Varu1   96 149 331       96 149 331   
2. LOODUSVARADE KAITSE JA 
MAJANDAMINE          
millest turuga seotud kulud ja otsetoetused  46 679 000 000  42 860 252 000 42 814 219 000   42 860 252 000 40 825 600 500 
Vahesumma  59 639 000 000  57 525 729 686 54 834 932 000   57 525 729 686 54 834 932 000 
Varu1 2 113 270 314 2 113 270 314  
3. KODAKONDSUS, VABADUS, 
TURVALISUS JA ÕIGUS    
3a. Vabadus, turvalisus ja õigus  872 000 000  839 125 000 596 670 000   839 125 000 596 670 000 
3b. Kodakondsus  651 000 000  628 733 000 669 010 000   628 733 000 669 010 000 
Vahesumma  1 523 000 000  1 467 858 000 1 265 680 000   1 467 858 000 1 265 680 000 
Varu    55 142 000       55 142 000   
4. EL RAHVUSVAHELISE 
PARTNERINA3 7 440 000 000  7 440 432 000 7 579 456 769 179 000 000 180 000 000 7 619 432 000 7 759 456 769 
Varu   243 568 000    59 786 000   
5. HALDUS4 7 699 000 000  7 655 255 982 7 655 255 982   7 655 255 982 7 655 255 982 
Varu   121 744 018    121 744 018   
6. KOMPENSATSIOON  210 000 000  209 112 912 209 112 912   209 112 912 209 112 912 
Varu   887 088    887 088   
KOKKU  136 211 000 000 123 858 000 000 134 402 239 249 116 743 762 329 179 000 000 180 000 000 134 581 239 249 116 923 762 329 
Varu     2 630 760 751 7 436 237 671    2 446 978 751 7 256 237 671 
1 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ei ol e arvestatud alamrubriigi 1a varu arvutamisel. 
2 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi summa on kirjendatud eelarvesse suuremana, kui vastavate rubriikide puhul on ette nähtud, nagu  on sätestatud 17. mai 2006. aasta 
institutsioonidevahelises kokkuleppes (ELT C 139, 14.6.2006). 
3 4. rubriigi 2008. aasta varus ei ole arvestatud hädaabir eserviga seotud assigneeringuid (244 miljonit eurot). 
4 Rubriigis 5 ülemmäära alla jääva varu arvutamiseks on võetu d arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses  1 nimetatud 78 miljonit eurot töötajate 
sissemakseid pensionikavasse.