[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 8.9.2008

KOM(2008)542 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

KUUES ARUANNE KASUTATUD TUUMKÜTUSE JA RADIOAKTIIVSETE JÄÄTMETE KÄITLEMISE OLUKORRA KOHTA EUROOPA LIIDUS

SEK(2008)2416

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

KUUES ARUANNE KASUTATUD TUUMKÜTUSE JA RADIOAKTIIVSETE JÄÄTMETE KÄITLEMISE OLUKORRA KOHTA EUROOPA LIIDUS

1. Sissejuhatus

Komisjon rõhutas 10. jaanuari 2007. aasta teatises „Euroopa energiapoliitika”,[1] et tuumaenergia kasutamine toob endaga kaasa mitmeid olulisi jäätmetega seotud küsimusi, mida tuleks arvestada ühenduse tulevastes tegevustes. Vastavalt tuumaenergia uuele näidisprogrammile,[2] mis moodustab koos teatisega esitatud paketi, on „tuumajäätmete näol olemuslikult tegemist keskkonna- ja tervishoiuküsimusega; seega tuleb radioaktiivsete jäätmete käitlemise ja ladustamise suhtes kohaldada samasugust kontrolli, mida kohaldatakse kõikide projektide suhtes, millel võib olla mõju inimestele ja nende keskkonnale” ja arutelus tuleks tähelepanu pöörata eelkõige „selle tagamisele, et liikmesriigid kehtestavad radioaktiivsete jäätmete käitlemise riiklikud kavad”.

Nõukogu sätestas 8. mai 2007. aasta järeldustes tuumaohutuse ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemise kohta, et kõiki ELi liikmesriike tuleks kutsuda üles „looma ja jooksvalt ajakohastama radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse ohutu käitlemise riiklikke programme, mis hõlmavad kõiki liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvaid radioaktiivseid jäätmeid ning käsitlevad käitlemise kõiki etappe”.

Kolmkümmend aastat uurimistööd on piisavalt tõendanud, et geoloogiline ladustamine on praegu kõige ohutum ja säästvam viis otse ladustatavate kõrgradioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse pikaajaliseks käitlemiseks, kuigi on vaja jätkata rakendamisele orienteeritud teadus- ja arendustegevust nendes valdkondades, mida peamised teadustegevuse sidusrühmade organisatsioonid on määratlenud ja kooskõlastanud seitsmenda Euratomi raamprogrammi raames.

Käesolev aruanne annab ülevaate radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemise praegusest olukorrast ELis, võttes aluseks kuuenda aruande tuumkütuse ja kasutatud radioaktiivsete jäätmete käitlemise olukorra kohta Euroopa Liidus[3]. Lisaks sellele pakutakse välja meetmed ühenduse ja liikmesriigi tasandil, et tagada edusammud seoses radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse ladustamisrajatiste kasutuselevõtmisega.

2. Radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemine

2.1. Poliitika ja tavad

Liikmesriikide poliitika ja tavad radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemisel kajastavad nende ajaloolist, teaduslikku ja tehnoloogilist arengut. Praegu kasutavad viis riiki ümbertöötlemise võimalust ja kaks riiki tegelevad aktiivselt kasutatud tuumkütuse otse ladustamisega. Enamikus riikides puudub väljakujunenud kasutatud tuumkütuse poliitika, välja arvatud kord, millega tagatakse ohutu pikendatud ladustamisaeg (50–100 aastat).

Kõige ohtlikemate jäätmete kategooria puhul on otse ladustatavate kõrgradioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse osas märgatud edusamme jäätmete ladustamise projektide valdkonnas ainult mõnes liikmesriigis, nimelt Soomes, Rootsis ja Prantsusmaal. On tõenäoline, et 2025. aastaks on kõnealustes riikides tegutsevad jäätmete ladustamise rajatised. Saksamaa ja Belgia jõuavad sama tulemuseni võib olla aastaks 2040. Ülejäänud riigid ei ole nii edukad. Paljud nendest ei ole teinud selliseid edusamme küsimuse poliitilise tundlikkuse, puudulike teaduslike, tehnoloogiliste ja finantsiliste vahendite ja/või muude ajalooliste või ühiskondlike põhjuste tõttu.

Soome on tõendanud, et isegi väikeste tuumaprogrammide puhul on võimalik lubada riiklikku hoidlat. Kõnealusel juhul on tuumaprogrammialane koostöö Rootsiga aidanud vähendada kulusid. Et optimeerida kulusid, on riiklike lahenduste toetuseks käivitatud mitmeid rahvusvahelisi algatusi ühismeetmete, -programmide ja teadmiste edasiandmise kaudu, ning piirkondlike lahenduste võimalikkust on arutatud nii rahvusvahelisel kui ka ELi tasandil. Teadus- ja tutvustamistegevus Euroopa raamprogrammide raames on aidanud kaasa edusammude tegemisele kõnealuses valdkonnas. Olukord on sarnane ka pikaajaliste madala ja keskmise radioaktiivsusega jäätmete valdkonnas, sest ka sellist tüüpi jäätmete puhul on eelistatuim lahendus sügavates geoloogilistes kihtides ladustamine, milleks kasutatakse kas samu hoidlaid nagu kõrgradioaktiivsete jäätmete / kasutatud tuumkütuse puhul või ladustatakse neid eraldi. Selle kategooria jäätmete jaoks võib Saksamaal hakata tegutsema sügavates geoloogilistes kihtides ladustamise hoidla enne 2014. aastat.

Seoses kõige vähem ohtlike jäätmete kategooriaga (lühiajalised madala ja keskmise radioaktiivsusega jäätmed ning väga madala radioaktiivsusega jäätmed) on tuumajaamu omavast 16 liikmesriigist 7-l praegu tegutsevad ladustamisrajatised sellise kategooria jäätmete käitlemiseks. Kuid juhul, kui järgitakse olemasolevaid plaane, võib kõikidel riikidel, välja arvatud Madalmaad, 2020. aastaks olla tegutsevad ladustamisrajatised kõikide kõnealust tüüpi jäätmete ladustamiseks.

2.2. Üldsuse heakskiit

Viimane Eurobaromeetri uuring[4] radioaktiivsete jäätmete kohta näitas, et 93 % ELi elanikest soovib väga radioaktiivsete jäätmete pikaajalise käitlemise lahenduste kohest rakendamist, kuid ainult 43 % uskus, et sügavates geoloogilistest kihtides ladustamine on kõige sobilikum lahendus. Kõnealune uuring ning viimane Eurobaromeetri uuring tuumaohutuse küsimuses[5] näitas, et radioaktiivsete jäätmete probleem on Euroopa kodanike jaoks üks tuumaenergiaga seotud hirmudest.

Sügavates geoloogilistes kihtides ladustamine nõuab pikaajalist poliitilist pühendumust, nüüdisaegseid valitsemispõhimõtteid, järk-järgulise lähenemisviisi kujundamist ning riiklike ja kohalike sidusrühmade varajast osalemist nõuetekohase konsultatsioonide ja heakskiidu tagamiseks. Sellised nüüdisaegsed valitsemispõhimõtted on taganud Soome ja Rootsi lähenemisviisi edu.

3. Järeldused

Komisjon on arvamusel, et mitmetes teaduslikes ja tehnoloogilistes valdkondades, mis on olulised jäätmete geoloogilistes kihtides ladustamise seisukohalt, on saavutatud teatav küpsus ning seetõttu tuleks rakendamist julgustada ja abistada.

Lahendust pakkuva lõpliku otsuse edasilükkamine, mida võib nimetada „aeg näitab”-poliitikaks, ei ole vastuvõetav tulenevalt radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemise võimalikest tagajärgedest inimeste tervisele ja ohutusele ning Euroopa elanike arvamusest. Kõik algatused, mis aitavad kaasa ohutute jäätmehoidlate kindlaksmääramisele ja hõlbustavad nende käitamist, on väga teretulnud.

Komisjon on arvamusel, et piirkondlik ja rahvusvaheline koostöö võib kiirendada lõplike otsuste vastuvõtmist jäätmete ladustamise küsimuse lahendamisel. Kuigi piirkondlikud lahendused on atraktiivsed majanduslikust seisukohast, pakkudes võimalusi oluliseks säästuks nii kulude kui ka ressursside osas, on selge, et riik peab olema valmis sellise piirkondliku keskuse võõrustamiseks ning selleks on vaja nii poliitilist otsust kui ka üldsuse heakskiitu.

Komisjon on ka arvamusel, et kolmandate riikide ettepanekuid radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud tuumkütuse ladustamiseks ei tohiks julgustada tehnilistel ja majanduslikel põhjustel ning ohutust ja julgeolekut arvestades. See kehtib eriti juhul, kui võimalik vastuvõttev riik ei ole võrreldes ELiga kehtestanud samu tehnilisi, poliitilisi ja ühiskondlikke tingimusi ja nõudeid.

Radioaktiivsete jäätmete ja kasutatud kütuse käitlemine on osa riiklike tuumaprogrammide säästvast arengust, mis hõlmab ka tuumarajatiste kavandamist, ehitamist ja dekomisjoneerimist. Arvestades tuumaenergia kasutamist tulevikus, on jäätmekäitluspoliitika äärmiselt oluline.

Hiljuti asutatud tuumaohutuse ja tuumajäätmete käitlemise kõrgetasemeline Euroopa töörühm[6] moodustas muu hulgas jäätmekäitluse töörühma, mida volitati kõrgetasemelise Euroopa töörühma nimel parandama kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemist ja dekomisjoneerimist Euroopa kodanike huvides.

Kuues aruanne kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise olukorra kohta Euroopa Liidus on faktiliseks aluseks töörühmale, et töötada välja ühine arusaam ja vajadusel pakkuda välja ühine lähenemisviis kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise ohutuse valdkonnas.

Käesolev aruanne peaks aitama kaasa nõukogus ja Euroopa Parlamendis arutelu taaskäivitamisele Euroopa Liidu õiguse küsimuses.

[1] KOM(2007) 1 (lõplik).

[2] KOM(2006) 844 (lõplik).

[3] KOM(…) … (lõplik).

[4] Eurobaromeetri eriuuring 297 (2008).

[5] Eurobaromeetri eriuuring 271 (2007).

[6] Komisjoni otsus, 17. juuli 2007 (2007/530/Euratom), Euroopa Liidu Teataja L 195/44.