ET Euroopa Liidu Teataja C 18/30

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa sihtasutuse õigusakt” (omaalgatuslik arvamus)

2011/C 18/06

Raportöör: Mall HELLAM

16. juulil 2009. aastal otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse järgmises küsimuses:

„Euroopa sihtasutuse õigusakt”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 30. märtsil 2010.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 462. istungjärgul 28.–29. aprillil 2010 (28. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 134, vastu hääletas 2, erapooletuks jäi 1.

1. Üldised soovitused ja järeldused

1.1 Käesolevas omaalgatuslikus arvamuses tuuakse välja mõned mõtted ja ettepanekud sihtasutustele kohandatud Euroopa õigusakti koostamise kohta ning pakutakse välja suunised õigusakti loomiseks.

1.2 Vajaduste ja võimaluste läbivaatamine on kinnitanud vajadust Euroopa äriühinguõiguse sihtasutusi puudutava projekti järele, mis looks kohandatud õigusliku vahendi nende tegevuse lihtsustamiseks siseturul. Hiljuti läbi viidud uuring (1) ja praktikud (2) väidavad, et selliste sihtasutuste ja nende asutajate arv, kes tahavad arendada rahvusvahelisi suhteid ja koostööd, on viimase kümne aasta jooksul märkimisväärselt kasvanud. Nende sõnul peavad piiriüleselt tegutsevad sihtasutused silmitsi seisma mitmete takistustega, sh õiguslikud takistused, mis toovad kaasa suuremad tehingukulud ning vähendavad selle võrra nende käsutuses olevaid avalikes huvides kasutatavaid koguvahendeid.

1.3 Sihtasutuse sektor ja selle esindusorganisatsioonid ja võrgustikud ELi tasandil (3) on teinud korduvaid üleskutseid luua Euroopa sihtasutuse õigusakt kui kõige kulutõhusam lahendus piiriüleste takistuste kaotamiseks ning seeläbi sihtasutuste tegevuse ergutamiseks kogu Euroopas.

1.4 Siinkohal kutsub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee komisjoni üles esitama Euroopa sihtasutuse õigusakti ettepaneku nõukogule ja Euroopa Parlamendile kiireks vastuvõtmiseks, et toetada avalike hüvedega seonduvaid tegevusi.

1.5 Komitee leiab, et Euroopa sihtasutuse õigusakt on väga oluline vahend, et tuua kodanike huvid siseturul tähelepanu keskmesse ja Euroopa kodanikele lähemale.

1.6 Komitee leiab, et Euroopa sihtasutuse õigusakt võib olla uus mehhanism Euroopa üldsuse huve teenivate ja kodanikele suunatud tegevuste toetamiseks ning aidata toime tulla Euroopa suurte sotsiaal-majanduslike probleemidega ning kiireloomuliste vajadustega sellistes valdkondades nagu teadmised ja innovatsioon, meditsiiniuuringud, tervishoid ja sotsiaalteenused, keskkond ja piirkondlik areng, tööhõive ja kutseõpe, loodus- ja kultuuripärandi säilitamine, kunsti ja kultuurilise mitmekesisuse edendamine, rahvusvaheline ja arengukoostöö.

1.7 Selleks et see toimiks tõhusalt ja oleks atraktiivne, peab uus õigusakt sisaldama selgeid ja kõikehõlmavaid põhimõtteid sihtasutuste loomise, tegevuse ja järelevalve kohta ning sellel peab olema tõeline Euroopa mõõde. Õigusakt muudab piiriülese tegevuse, annetused ja koostöö sujuvamaks, kujutades endast tõhusat, tunnustatud Euroopa mõõtmega juhtimisvahendit avalikes huvides tegutsemiseks.

2. Üldised märkused

2.1 Kohaldamisala ja institutsiooniline taust

2.1.1 Käesoleva omaalgatusliku arvamuse eesmärk on uurida Euroopa sihtasutuse õigusakti võimalikku väljatöötamist. Õigusakt peaks aitama sihtasutusi ja nende rahastajaid, kelle tegevus on üha enam piirülene, ent kes seisavad silmitsi nii tsiviil- kui ka maksuõigusi puudutavate takistustega. Samuti peaks õigusakt andma uutele sihtasutustele nende loomisel Euroopa mõõtme.

2.1.2 2009. aasta novembris avaldas Euroopa Komisjoni siseturu ja teenuste peadirektoraat Euroopa sihtasutuse õigusakti teemalise avaliku arutelu tulemused (4). Arutelu käigus saadi suur hulk vastuseid eelkõige mittetulundussektorilt, mis näitas, et kõnealune sektor toetab kindlalt Euroopa sihtasutuse õigusakti.

2.1.3 2009. aasta veebruaris avaldas Euroopa Komisjon Euroopa sihtasutuse õigusakti teostatavusuuringu (5). Uuringus toodi välja Euroopa sihtasutuse õigusakti võimalik kasu ebavajalike finantskulude ja halduskoormuse vähendamise või kõrvaldamise näol, lihtsustades nende sihtasutuste tegevust, kes soovivad tegutseda mitmes Euroopa Liidu liikmesriigis.

2.1.4 Seoses Euroopa sihtasutuse õigusaktiga on ka välja antud kaks soovitust: — 2005. aastal Euroopa Fondide Keskuse poolt esitatud ettepanek Euroopa sihtasutuse õigusakti ettevalmistamiseks (6), — sihtasutuste õiguse ja maksuõiguse ekspertide poolt 2006. aastal läbi viidud uuring „Euroopa sihtasutus – uus õiguslik lähenemisviis” (The European Foundation – a New Legal Approach) (7).

2.1.5 4. juulil 2006 võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni äriühinguõiguse perspektiivide kohta, (8) milles parlament palub komisjonil jätkata ühenduse õigusaktide ettevalmistamist ka muude õiguslike vormide, nagu näiteks Euroopa sihtasutuse jaoks.

2.1.6 2009. aasta arvamuses ettevõtluse vormide mitmekesisuse kohta (9) väljendab komitee heameelt Euroopa sihtasutuse õigusakti teemal alustatud tööd ning kutsub komisjoni üles viima mõjuhinnangu lõpule 2010. aasta alguses ja esitama määruse ettepaneku, mis võimaldab üleeuroopalistel sihtasutustel tegutseda siseturul võrdsetel alustel.

2.1.7 2006. aastal otsustas Euroopa Kohus, (10) et avalikes huvides tegutsevate residendist ja mitteresidendist sihtasutuste erinev maksukohtlemine kujutab endast kapitali vaba liikumise põhimõtte põhjendamatut rikkumist, kuid seda vaid juhul, kui liikmesriik tunnustab avalikes huvides tegutsevate sihtasutuse staatust vastavalt liikmesriikide õigusaktidele.

2.1.8 Seoses piiriülese annetamisega otsustas kohus, (11) et maksustamist käsitlevad õigusaktid, mis diskrimineerivad teises ELi liikmesriigis avalikes huvides tegutsevatele organisatsioonidele tehtud annetusi, on vastuolus EÜ asutamislepinguga, juhul kui teises liikmesriigis asuvaid vastuvõtvaid organisatsioone tuleb käsitleda „võrdväärsena” avalikes huvides tegutsevate residendist organisatsioonidega.

2.2 Märkused: sihtasutuse sektor Euroopa Liidus

2.2.1 Euroopa sihtasutuse sektor on oluline majandusjõud, (12) mille varad ulatuvad 350 miljardist eurost ligikaudu 1 000 miljardi euroni ning mille kulutused aasta lõikes jäävad vahemikku 83 miljardist 150 miljardi euroni. Samuti on märkimisväärses osas Euroopa riikides täheldatav sihtasutuste arvu püsiv kasv.

2.2.2 Sihtasutustel on tööturul täita oluline roll. Euroopa sihtasutuse õigusakti teostatavusuuringuga kindlaks tehtud 110 000 sihtasutustes töötab Euroopa Liidus täiskohaga 750 000 kuni 1 miljon inimest (13). Eraldades toetusi, stipendiume või kapitalitoetust organisatsioonidele ja eraisikutele, toetavad nad ka tööhõivet ja vabatahtlikku tegevust.

2.2.3 Suur enamus Euroopa Liidu sihtasutustest on varapõhised ja tegutsevad avalikes huvides. Reeglina ei ole neil liikmeid ega osanikke ning nad on sõltumatult loodud mittetulunduslikud rahastamisorganisatsioonid. Neil on kindlad ja usaldusväärsed sissetulekuallikad, mis on suunatud ainuüksi avalike huvide teenimisele. Nad võivad saada oma sissetuleku sihtkapitalist, s.o kapitalisumma, mille on eraldanud üksikisik, perekond, ettevõte või muu organisatsioon. See võib olla vallasvara vormis: sularaha, aktsiad, võlakirjad, kunstiteosed, autoriõigused, teaduslitsentsid, või kinnisvara vormis: maa ja kinnisvara, nagu muuseumid ja hooldekodud. Sihtasutused võivad saada oma sissetuleku ka teistest allikatest, nagu pärandid ja kingitused, üleskutsed üldsusepoolseteks annetusteks, omatulu, lepingud, loteriitulu.

2.2.4 Euroopa Liidu sihtasutused tegelevad inimestele otsest kasu toovate ning kodanike Euroopa arendamise seisukohalt võtmetähtsusega küsimuste ja projektidega eri valdkondades, nagu haridus, teadusuuringud ja innovatsioon, sotsiaalteenused ja tervishoid, meditsiiniuuringud, keskkond, piirkondlik areng, tööhõive ja kutseõpe, loodus- ja kultuuripärandi säilitamine, kunsti ja kultuuri edendamine, rahvusvaheline ja arengukoostöö.

2.2.5 Järjest enam sihtasutusi ja rahastajaid teevad piiriülest koostööd. Siiski seisavad nad silmitsi järgmiste teostatavusuuringu käigus ilmsiks tulnud haldus-, tsiviil- ja maksuõiguslike takistustega: — toimetulek erinevate riikide õigusaktidega: uued Euroopa algatused viibivad või neist loobutakse asjakohaste õigusvahendite puudumise tõttu; — raskused välismaiste sihtasutuste juriidilise isiku staatuse tunnustamisel; — õiguslik ebakindlus selles osas, mis puudutab residendist sihtasutuste piiriülese töö nö üldhuvi pakkuva olemuse ning avalikes huvides tegutsemise tunnustamist liikmesriigis; — teistes liikmesriikides harukontorite loomisega seotud halduskoormus ja -kulud; — võimaluse puudumine asukoha üleviimiseks teise liikmesriiki; — maksutõkked: mitteresidendist sihtasutused kannatavad maksudiskrimineerimise all.

2.3 Sihtasutustele sobiva õigusliku vahendi väljatöötamise vajadus

2.3.1 Oleks ebarealistlik loota liikmesriikide sihtasutusi käsitlevate arvukate õigusaktide ühtlustamist, (14) eelkõige seoses erinevustega sihtasutuste eesmärgi, nende loomisele esitatavate nõuete, juhtimise ja aruandluse osas (15).

2.3.2 Ükski olemasolev Euroopa õiguslik vahend, (16) mis on loodud eraettevõtete ja riigiasutuste piiriülese tegevuse või koostöö edendamiseks ELis, ei vasta sihtasutuste kui eraõiguslike mittetulundusorganisatsioonide vajadustele ja erijoontele. Kõnealused organisatsioonid tegutsevad avalikes huvides ning neil puuduvad osanikud või kontrollivad liikmed.

2.3.3 Vaja on kaaluda sellise Euroopa sihtasutuse õigusakti väljatöötamist, mis oleks arusaadav ja kohandatud sihtasutuste vajadustele, pidades silmas nende tegevuse lihtsustamist ja koostöövorme ühtsel turul, mis võimaldaks neil koondada vahendeid mitmetest riikidest ja anda nendele avalikes huvides loodud sihtasutustele Euroopa mõõde, et toetada avalikes huvides tegutsemist.

3. Euroopa sihtasutuse õigusakt: peamised eesmärgid ja struktuur

3.1 Eesmärgid ja eelised

3.1.1 Euroopa sihtasutuse õigusakt on hea poliitiline võimalus edendada avalikes huvides tegutsevate sihtasutuste tegevust kogu Euroopa Liidus, kuna see: — võimaldaks tõhustada sihtasutusi puudutavat Euroopa õiguslikku raamistikku; — võimaldaks vähendada õiguslikke ja haldustõkkeid; — innustaks uute tegevuste algatamist; — lihtsustaks piiriülest koostööd ja partnerlust ühtsel turul; — aitaks suurendada läbipaistvust; — looks tõhusa juhtimisvahendi avalikes huvides tegutsemiseks; — muudaks sujuvamaks annetusmenetlused nii füüsiliste kui ka juriidiliste isikute piiriülese tegevuse puhul; — aitaks kaasa majandusliku integratsiooni protsessile ja tugevdaks Euroopa kodanikuühiskonda tänases globaliseerumise kontekstis, kus ühised väljakutsed ja ohud nõuavad selget ja ühemõttelist Euroopa lähenemisviisi.

3.1.2 Euroopa sihtasutuse õigusaktil oleks mitmeid eeliseid, näiteks: — tõhusus ja lihtsustamine: õigusakt võimaldaks luua Euroopa sihtasutuse, mis on registreeritud ühes liikmesriigis ja mida tunnustatakse ka ülejäänud 26 liikmesriigis. Sihtasutus võiks tegutseda üleeuroopaliselt vastavalt samadele reeglitele ning sidusale juhtimis- ja aruandlussüsteemile. Õigusakt aitaks ületada olemasolevaid takistusi ning lihtsustaks piiriülest koostööd ja tegevust; — aruandlus: Euroopa sihtasutuse õigusakt selgitaks sihtasutuse käsitust, andes ühtse määratluse „avalikes huvides tegutsevatele sihtasutustele” kogu Euroopa Liidus, kuivõrd praegu kasutatakse mõistet „sihtasutus” liiga vabalt, viidates väga erinevatele organisatsioonide vormidele. Õigusaktil võiks tänu ühtse aluse loomisele olla positiivne mõju sihtasutuste üldisele juhtimisele ja haldamisele; — majanduslikud eelised: lisaks nende piiriülese tegevuse kulude vähendamisele saaksid õigusliku vormi valinud sihtasutused lisaks üldtunnustatud Euroopa mõõtmele nii avaliku sektori kui ka laiema avalikkuse tunnustuse. Seega lihtsustaks Euroopa sihtasutuse õigusakt vahendite koondamist avalikke huve teenivatesse tegevustesse ning tõmbaks ligi välisinvesteeringuid. Samuti võib sellel olla positiivne mõju annetajate käitumisele ja annetamisele; — poliitilised eelised ja eelised kodanikele: rahvusvahelise tegevuse ja koostöö areng edendaks Euroopa integratsiooni Euroopa Liidu residentidele otsest huvi pakkuvates valdkondades. Euroopa sihtasutuse õigusakt võib luua tugeva ja paindliku juhtimisvahendi avalike huvide ja kodanikualgatuste toetamiseks Euroopa Liidus, et tegeleda kiireloomuliste vajaduste ja globaalsete probleemidega.

3.2 Põhijooned

3.2.1 Tõhus Euroopa sihtasutuse õigusakt peaks vastama reale põhimõtetele ja tunnustele. Tegemist oleks täiendava ja vabatahtliku avalikke huve teeniva vahendiga, mis on peaasjalikult allutatud ühenduse õigusele ning täiendavad riiklikke ja piirkondlikke õigusakte.

3.2.2 Euroopa sihtasutuse õigusakti võiks välja töötada alljärgnevate tunnuste alusel, mille üksikasjad tuleb täpsustada koostöös asjaomaste osapooltega. Euroopa sihtasutuse õigusakt peaks: 3.2.2.1 olema vabatahtlik ja täiendav õiguslik vahend, mida kasutaksid enam kui ühes Euroopa Liidu liikmesriigis tegutsevad sihtasutused ja nende rahastajad selle asemel, et luua mitmes liikmesriigis oma sihtasutus, nagu näevad ette erinevate ELi riikide õigusaktid. See õiguslik vahend ei asendaks liikmesriikides sihtasutuste kohta kehtivaid õigusakte; 3.2.2.2 olema sihtasutuse õiguse enamiku aspektide osas lihtne ja kõikehõlmav ja viitama liikmesriikide õigusele võimalikult vähestes õigusvaldkondades. See võimaldaks asutajatel seda õiguslikku vahendit kasutades kokku hoida õigusnormide täitmisega seotud kulusid ning luua sellise juhtimis- ja haldusstruktuuri, mis oleks võrreldav kõigis liikmesriikides; 3.2.2.3 olema arusaadav. Euroopa sihtasutuse võib alaliselt või määratud tähtajaks luua Euroopa Liidu residendist füüsiline isik testamendi alusel, Euroopa Liidu residendist füüsilise või juriidilise isiku notariaalselt kinnitatud dokumendi alusel, ELi liikmesriigis seadusjärgselt asutatud avalikes huvides tegutseva sihtasutuse Euroopa sihtasutuseks muutmise või ELi liikmesriigis seadusjärgselt asutatud avalikes huvides tegutsevate sihtasutuste ühinemise teel. Teade Euroopa sihtasutuse loomise kohta tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas; 3.2.2.4 võimaldama teenida üksnes avalikke huve. Avalike huvide kirjeldus võiks paindlikkuse võimaldamiseks hõlmata avatud loetelu avalikes huvides tegutsemise eesmärkidest (17). Euroopa sihtasutust käsitletaks avalikes huvides tegutsevana, kui: 1) see teenib üldisi avalikke huve Euroopa/rahvusvahelisel tasandil, viies ellu oma programme või toetades üksikisikuid, ühendusi, institutsioone või teisi struktuure, ja 2) selle loomise eesmärk hõlmab avalike huvide edendamist ühes või mitmes üldhuvi valdkonnana määratletud valdkonnas; 3.2.2.5 andma Euroopa mõõtme. Euroopa sihtasutuse õigusakt oleks suunatud tegevustele, mis sisaldavad Euroopa aspekti laiemas tähenduses, st hõlmavad tegevusi enam kui ühes liikmesriigis; 3.2.2.6 määratlema miinimumkapitali. See näitaks Euroopa sihtasutuse eesmärkide ja ettevõtmise tõsidust ja tugevdaks võlausaldajate kaitset, kuid samas ei tohiks see takistada väiksematel algatustel tegevust alustada; 3.2.2.7 mitte looma nn ametlikku liikmeskonda, vaid võimaldama teatud osalusstruktuuri, mis siiski ei asendaks juhtimis- ja haldusstruktuuri õigusi ja kohustusi; 3.2.2.8 võimaldama Euroopa sihtasutuse avalikes huvides tegutsemise eesmärgi raames teostada majandustegevust otse või teise õigussubjekti kaudu eeldusel, et saadud sissetulekut või kasumit kasutatakse avalikes huvides; 3.2.2.9 kehtestama õiguse omada vallas- või kinnisvara, saada või omada kingitusi või toetusi, sealhulgas seaduslikest allikatest omandatud aktsiaid ja muid kaubeldavaid vahendeid; 3.2.2.10 määrama registreeritud asukoha Euroopa Liidus. Seda peaks saama üle viia teise liikmesriiki ilma, et selleks peaks lõpetama sihtasutuse tegevuse või looma uue õigussubjekti; 3.2.2.11 kehtestama selged läbipaistvust ja aruandlust käsitlevad reeglid. Euroopa sihtasutus peaks pidama arvet kõigist finantstehingutest, kasutama ametlikke finantskanaleid ning arhiveerima aastased kontoväljavõtted ja tegevusaruanded pädeva asutuse tarvis. Suuremate organisatsioonide puhul tuleks läbi viia auditeid. 3.2.2.12 Euroopa sihtasutusele tuleks sätestada selged juhtimist ja haldust ning vastutust käsitlevad reeglid, ent samas peab põhikiri võimaldama asutajatele/juhatusele paindlikkust kujundada oma sisemist töökorraldust vastavalt Euroopa sihtasutuse põhikirjale. Kasulik oleks välja pakkuda sihtasutuse näidispõhikiri, mis aitaks ära hoida huvide konflikti.

4. Kohaldatav õigus

4.1.1 Euroopa sihtasutuse õigusakti ettepanekus sedastataks kohaldatava õiguse erinevad allikad: Euroopa sihtasutuse õigusakti käsitlev ELi määrus, Euroopa sihtasutuse põhikiri või teised Euroopa Liidu või liikmesriikide õigusaktid.

4.1.2 Euroopa sihtasutuse õigusakti käsitlevad õigusaktid peavad olema kõikehõlmavad, ent samas selged ja lihtsad. Sellel on ilmsed põhjused: selgus aitab Euroopa sihtasutustel õigusakti järgida ning järelevalve eest vastutajatel õigusakti jõustada.

4.1.3 Euroopa sihtasutuse õigusakti ettepanek peaks looma raamistiku, milles Euroopa sihtasutused asutatakse ning milles nad tegutsevad ja aru annavad. Valdkondades, mida õigusakt reguleerib (näiteks sihtasutuse loomine, registreerimine, eesmärk, kapital, registreeritud asukoht, juriidilise isiku staatus, õigusvõime, direktorite vastutus, läbipaistvus ja aruandlusnõuded), peavad õigusaktid olema kõikehõlmavad ja mitte viitama riiklikele õigusaktidele. See tagab ühtsuse, selguse ja kindluse, mida õigusakt peaks pakkuma kolmandatele osapooltele, partneritele ja annetajatele.

4.1.4 Mis puutub järelevalvesse, siis võiks Euroopa sihtasutuste üle peetava järelevalve delegeerida liikmesriigis selleks määratud pädevatele asutustele, võttes aluseks Euroopa sihtasutuste õigusakti määruses sedastatud ühiselt kokkulepitud Euroopa sihtasutuste registreerimis-, aruandlus- ja järelevalvenõuetega seotud standardid.

4.1.5 Nendes küsimustes, mida Euroopa sihtasutuse põhikirja õigusnormid ei hõlma, kohaldatakse muid ühenduse või liikmesriigi õigusakte.

4.1.6 Maksude osas on Euroopa sihtasutuse maksukohtlemise üle otsustamise pädevus selle liikmesriigi maksuametil, kus nimetatud Euroopa sihtasutus on maksukohustuslane.

4.1.7 ELi liikmesriigid sätestavad avalikes huvides tegutsevatele sihtasutustele maksualase erikohtlemise (18). Avalikes huvides tegutsevate kodu- ja välismaiste organisatsioonide erinev maksukohtlemine on potentsiaalselt vastuolus EÜ asutamislepinguga, eriti selles osas, mis puudutab annetusi, pärandi- või kinkemaksu pärandite ja kinkide eest ning sihtasutuste välismaist sissetulekut. Seega peaks Euroopa sihtasutus saama samuti kasu maksusoodustustest, mida koduriigi seadusandjad on võimaldanud residendist sihtasutustele, sealhulgas maksuvabastus tulumaksust, kinke- ja pärandimaksust, varade väärtuselt/üleviimiselt võetavast maksust (19).

4.1.8 Euroopa sihtasutuse asutajate/annetajate maksukohtlemise osas peab iga asutaja/annetaja, kes eraldab vahendeid Euroopa sihtasutusele sees- või väljaspool riigipiire, saama samas ulatuses maksualandust või maksukrediiti, nagu juhul, kui raha oleks antud avalikes huvides tegutsevale organisatsioonile annetaja oma liikmesriigis.

4.1.9 Kaudsete maksudega seoses kutsub komitee arvamuses ettevõtluse vormide mitmekesisuse kohta (20) komisjoni üles innustama liikmesriike uurima võimalusi pakkuda neile kompensatsioonimeetmeid, mis vastavad eri ettevõtlusvormide avalikule väärtusele või piirkondlikku arengusse antud panusele.

Brüssel, 28. aprill 2010 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) Euroopa sihtasutuse õigusakti teostatavusuuring, 2009.

(2) Selle suundumuse on välja toonud Euroopa Fondide Keskus, mis on peamine avalikes huvides tegutsevaid sihtasutusi ühendav organisatsioon ELi tasandil. Kaks kolmandikku keskuse liikmetest tegutsevad muus kui oma pärituoluriigis.

(3) Euroopa Fondide Keskus, annetajate ja sihtasutuste võrgustikud Euroopas, Euroopa sihtasutuste võrgustik.

(4) http://ec.europa.eu/internal_market/company/eufoundation/index_en.htm.

(5) http://ec.europa.eu/internal_market/company/eufoundation/index_en.htm.

(6) http://www.efc.be/SiteCollectionDocuments/EuropeanStatuteUpdated.pdf.

(7) http://www.bertelsmann-stiftung.de/bst/en/media/xcms_bst_dms_15347__2.pdf.

(8) P6_TA(2006)0295.

(9) ELT C 318, 23.12.2009, lk 22.

(10) Staufferi kohtuasi C-386/04.

(11) Persche kohtuasi C-318/07.

(12) Teostatavusuuringu kokkuvõte Ad1.

(13) Vt allmärkus 12.

(14) Euroopa Fondide Keskus „Legal and fiscal profiles of foundations in the EU”, http://www.efc.be/Legal/Pages/FoundationsLegalandFiscalCountryProfiles.aspx.

(15) Euroopa Fondide Keskus „Comparative Highlights of Foundation Laws”, http://www.efc.be/Legal/Pages/Legalandfiscalcomparativecharts.aspx.

(16) Euroopa majandushuviühing, Euroopa äriühing, Euroopa ühistu, Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus.

(17) Avatud loetelu on esitatud Euroopa Fondide Keskuse 2005. aasta ettepanekus Euroopa sihtasutuse õigusakti koostamise kohta.

(18) Kokkuvõte sihtasutuste maksueeskirjadest on kättesaadav dokumendis „Comparative Highlights of Foundation Laws”, Euroopa Fondide Keskus 2009, http://www.efc.be/Legal/Pages/Legalandfiscalcomparativecharts.aspx.

(19) Vt Euroopa sihtasutus – uus õiguslik vaatenurk (The European Foundation a new legal perspective) http://www.bertelsmann-stiftung.de/bst/en/media/xcms_bst_dms_15347__2.pdf.

(20) Vt allmärkus 9.