KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel sõlmitud ja broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumile käsitleva lepingu rakendamise ühine läbivaatamine

Praegune Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vaheline leping, milles käsitletakse broneeringuinfo kasutamist ja edastamist Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumile, jõustus 1. juulil 2012.

Lepingus on nähtud ette esimene ühine läbivaatamine aasta pärast lepingu jõustumist ja seejärel korrapäraselt vastavalt ühisele kokkuleppele. Kõnealune ühine läbivaatamine toimus 8.–9. juulini 2013 Washingtonis. Põhitähelepanu pöörati lepingu rakendamisele ja eraldi võeti vaatluse alla broneeringuinfo edastamise ja edasisaatmise meetodid, nagu on sätestatud lepingu asjaomastes artiklites ja mis on kooskõlas lepingu põhjendusega 18.

Ühine läbivaatamine tugines metoodikal, mille ELi ja Ameerika Ühendriikide rühmad töötasid ühiselt välja 2004. aasta broneeringuinfo lepingu esimese ühise läbivaatamise jaoks, mis toimus 2005. aasta septembris. Metoodika esimene osa koosnes küsimustikust, mille Euroopa Komisjon saatis Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumile („sisejulgeolekuministeerium”) enne ühist läbivaatamist. Sisejulgeolekuministeerium esitas küsimustiku vastused kirjalikult enne ühist läbivaatamist. Teine osa hõlmas ELi rühma külaskäiku sisejulgeolekuministeeriumi operatsioonide keskusesse. Kolmanda osana toimus sisejulgeolekuministeeriumi, Ameerika Ühendriikide Justiitsministeeriumi ja Ameerika Ühendriikide Välisministeeriumi, ELi rühma ja sisejulgeolekuministeeriumi eraelu kaitse ameti esindajate kohtumine, kus arutati üksikasjalikult lepingu rakendamist.

Enne ühise läbivaatamise alustamist esitas sisejulgeolekuministeeriumi eraelu kaitse amet asutusesisese ülevaate sellest, kuidas sisejulgeolekuministeerium lepingut rakendab. Ülevaade tehti selleks, et määrata kindlaks, kas sisejulgeolekuministeerium tegutseb kooskõlas ELiga sõlmitud lepingus sätestatud normide ja tingimustega.

ELi rühm leidis, et sisejulgeolekuministeerium rakendab lepingut kooskõlas selles sätestatud tingimustega. Näiteks kasutab sisejulgeolekuministeerium tulemuslikke filtreid, et filtreerida välja andmed, millel ei ole Ameerika Ühendriikidega seost ja mis ei kuulu lepingu lisas kirjeldatud broneeringuinfo 19 kategooriasse. Tundlike andmete peitmise ja kustutamise tingimustest peetakse kinni ja sisejulgeolekuministeerium on teatanud, et ta ei ole tundlikke andmeid oma tegevuses kunagi kasutatud.

Samuti täidab sisejulgeolekuministeerium oma kohustusi seoses reisijate õigustega, eelkõige andes reisijatele asjakohast teavet ja rakendades andmetele juurdepääsu õigust ilma eranditeta. Seejuures tuleb siiski arvesse võtta allpool esitatud neljandat soovitust, milles märgitakse, et reisijate käsutuses olevad õiguskaitsemehhanismid peaksid olema läbipaistvamad.

Andmete jagamine teiste Ameerika Ühendriikide ametiasutustega toimub sisejulgeolekuministeeriumis lepingu kohaselt. Andmete jagamine toimub üksikjuhtumite kaupa, see registreeritakse ja selle aluseks on kirjalik kokkulepe. Andmete jagamine kolmandate riikidega toimub samuti rangete tingimuste kohaselt ja on kooskõlas lepinguga.

Sisejulgeolekuministeeriumi eraelu kaitse ametile esitatakse üldine soovitus kavandada veel üks asutusesisene läbivaatamine enne järgmist ühist läbivaatamist. Mõlemad pooled panevad ette korraldada järgmine ühine läbivaatus 2015. aasta esimese kuue kuu jooksul.

Samuti on soovitatav tagada täielik üleminek tõukemeetodile võimalikult kiiresti, kuid igal juhul 1. juuliks 2014, nagu on nõutud lepingu artikli 15 lõikes 4.

Veel soovitatakse, et Ameerika Ühendriigid ja EL teeksid koostööd ühtsete edastusstandardite, eelkõige IATA, lennuettevõtjate ja valitsuse välja töötatud PNRGOV-standardite edendamiseks. Sellega seoses oleks tervitatav, kui IATAs ühtse tõukemeetodi standardi üle toimuvate arutelude tulemusel luuakse ad hoc tõukemeetodi ühtne standard.

Hoolimata lepingu rakendamisest, on vaja teha mõned parandused. Esimene teema on seotud selle kuuekuulise perioodi algusega, pärast mida muudetakse broneeringuinfo vastavalt lepingu artikli 8 lõikele 1 anonüümseks. Praegu algab selle ajavahemiku arvutamine alles siis, kui broneeringuinfo ajakohastatakse viimast korda automatiseeritud tuvastamissüsteemis, kus broneeringuinfot hoitakse, mitte siis, kui info süsteemi üles laaditakse. On soovitatav alustada kuuekuulise ajavahemiku kohaldamist alates päevast, millal broneeringuinfo laaditakse tuvastamissüsteemi ja mis on esimene päev, kui infot tuvastamissüsteemis säilitatakse, selle asemel et rakendada praegust tava, mille puhul lükkub kuuekuulise ajavahemiku kohaldamine edasi (kuni broneeringuinfo viimase ajakohastamiseni tuvastamissüsteemis).

Teiseks tuleks eraldi tähelepanu pöörata ad hoc tõmbemeetodi kasutamisele. Soovitatakse, et sisejulgeolekuministeerium registreeriks iga juhtumi korral lisaks praegu registreeritavale teabele täpsemalt põhjused, miks ad hoc tõmbemeetodit kohaldatakse. See annaks võimaluse paremini hinnata meetodi proportsionaalsust ja auditeerida tulemuslikumalt selle kasutamist, kuna see peaks olema vaid erand reeglist.

Kolmandaks palutakse sisejulgeolekuministeeriumil kinni pidada kohustusest tagada vastastikkuse põhimõtte järgmine ning ennetavalt jagada broneeringuinfot ja selle põhjal saadavat analüütilist teavet ELi liikmesriikidega ja vajaduse korral Europoli ja Eurojustiga.

Neljandaks soovitatakse tagada suurem läbipaistvus seoses Ameerika Ühendriikide õigusaktides sätestatud õiguskaitsemehhanismidega. Selline läbipaistvus võimaldaks reisijatel, kes ei ole Ameerika Ühendriikide kodanikud ega seaduslikud elanikud, vaidlustada sisejulgeolekuministeeriumi otsuseid, mis on seotud broneeringuinfo andmete kasutamisega, eelkõige siis, kui andmete sellise kasutamise tulemusel võidakse lennuettevõtjale esitada soovitus keelata reisijal lennuki pardale minemast.

Lisaks on sisejulgeolekuministeerium rakendanud lepingu nõuetest rangemaid meetmeid. Sisejulgeolekuministeeriumis on ette nähtud, et 48 tunni jooksul pärast juurdepääsu tundlikule broneeringuinfole edastatakse teade Euroopa Komisjonile. Sisejulgeolekuministeerium on kehtestanud uue menetluse, mille abil kontrollida igas kvartalis automatiseeritud tuvastamissüsteemi rakendamist ja teha selle kohta ülevaade ning vaadata üle kõik reisimisega seotud stsenaariumid, analüüsid ja eeskirjad eesmärgiga tagada nende proportsionaalsus, et heausksete reisijate kodanikuõigusi, -vabadust ja privaatsust mõjutataks võimalikult vähe ning et reisijaid ei diskrimineeritaks.

Olenemata artikli 23 lõikest 1, mis käsitleb lepingu ühist läbivaatamist neli aastat pärast selle jõustumist, näitas eelhinnang küsimusele, kas broneeringuinfo täitab oma ülesannet toetada võitlust terrorismi ja teiste rahvusvaheliste kuritegude vastu, et broneeringuinfo võimaldab sisejulgeolekuministeeriumil hinnata kõiki reisijaid kuni 96 tundi enne väljalendu, andes ministeeriumile piisavalt aega teha kõik taustakontrollid enne reisija saabumist ja valmistada ette oma reageeringu. Selline andmete töötlemine annab sisejulgeolekuministeeriumile tuge otsustamisel, kas reisija peaks lennuki pardale minema või mitte. Samuti annab see ministeeriumile võimaluse teha nn tundmatute potentsiaalselt ohtlike isikute tuvastamiseks riskihinnangu, tuginedes suunatud otsingu tegemisel juhtumipõhistele reeglitele. Broneeringuinfo annab ühtlasi võimaluse luua reisijatevahelisi seoseid ja teha kindlaks samasse organiseeritud kuritegelikku rühma kuuluvaid kurjategijaid. Sisejulgeolekuministeeriumi sõnul on broneeringuinfot kasutatud edukalt ka reisivate kurjategijate käitumuslike suundumuste kindlaks määramiseks, näiteks nende kasutatud marsruutide põhjal.

Käesolevale teatisele lisatud ühise läbivaatamise aruanne koosneb kolmest peatükist. 1. peatükis on esitatud ülevaade läbivaatamise taustast ning selle eesmärk ja menetluslikud tahud. 2. peatükis on esitatud ühise läbivaatamise peamised tulemised ja küsimused, mis tuleb suunata edasi sisejulgeolekuministeeriumile. Seda peatükki täiendab lisa A, milles on küsimustik ja sisejulgeolekuministeeriumi vastused. 3. peatükis on esitatud läbivaatamise üldised järeldused. Lisas B on toodud läbivaatamise teinud ELi ja Ameerika Ühendriikide rühmade koosseis.