ET Euroopa Liidu Teataja C 200/16

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2011/C 200/08

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„CINTA SENESE”

EÜ nr: IT-PDO-0005-0491-06.09.2005

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1. Liikmesriigi pädev asutus:

Nimi: Ministero delle Politiche Alimentari Agricole e Forestali Aadress: Via XX Settembre 20 00187 Roma RM ITALIA Tel +39 0646655104 Faks +39 0646655306 E-post: saco7@politicheagricole.it

2. Taotlejate rühm:

Nimi: Consorzio per la Tutela della Cinta Senese Aadress: Strada di Cerchiaia 41/4 53100 Siena SI ITALIA Tel +39 0577389513 Faks +39 0577389513 E-post: cinta-senese@libero.it Koosseis: tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3. Toote liik:

Rühm 1.1. Värske liha (ja rups)

4. Spetsifikaat:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1. Nimetus:

„Cinta Senese”

4.2. Kirjeldus:

Kaitstud päritolunimetusega „Cinta Senese” tähistatakse liha, mida saadakse vabalt või poolvabalt kasvatatud Cinta Senese tõugu lihasigadelt, kelle mõlemad vanemad on tõuregistrisse või tõuraamatusse kantud Cinta Senese tõugu.

Tarbimisse andmisel peavad kaitstud päritolunimetusega lihal „Cinta Senese” olema järgmised füüsilis-keemilised omadused (väljendatuna 24 tundi pärast tapmist 100 gr söödava liha kohta): veesisaldus – kuni 78 %; rasvasisaldus vähemalt 2,5 % (mõõdetuna selja pikimas lihases); pH 45 (pH mõõdetuna 45 minutit pärast tapmist): 6–6,5. Lisaks sellele peab liha olema järgmiste silmaga hinnatavate ja organoleptiliste omadustega: erkroosa ja/või punane; õhukese koega; tiheda konsistentsiga, kergelt läbikasvanud, õrn, mahlakas ja värske liha lõhnaga.

4.3. Geograafiline piirkond:

Tootmispiirkond hõlmab kogu Toscana maakonna territooriumi kõrguseni 1 200 m üle merepinna, sellest kõrgemal ei ole keskkonnatingimused enam seakasvatuseks sobivad.

4.4. Päritolutõend:

Tootmisprotsessi igas etapis peab toimuma järelevalve, dokumenteerida tuleb igas tootmisjärgus sissetulevad ja väljaminevad tooted. Sel teel ning kontrolliasutuse hallatavasse ametlikku registrisse tehtud sissekannete põllumajandustootjate, lihunike ja tükeldajate kohta ning kõnealusele asutusele toodetud kogustest õigeaegse teatamisega tagatakse jälgitavus mõlemas suunas kogu tootmisahela ulatuses.

Loomasööda tootja annab seakasvatajale tõendi, et sigadele antav sööt on pärit geograafilisest tootmispiirkonnast. Seakasvatajad peavad olema seega suutelised vastavate siseregistrite abil tõestama, et punktis 4.5 osutatud sätted on täidetud. Kontrolliasutus peab saama inspekteerimisvisiidi ajal söödatootja väljastatud tõendit ja seakasvataja siseregistrit kontrollida.

Sead tuleb identifitseerida 45 päeva jooksul pärast sündi kõrva külge kinnitatud kõrvamärgi (ümmargune või lipikukujuline) abil, millel on sea identifitseerimisnumber. Kõrvamärgi puhul on lubatud kasutada eri värve, kui on vaja teha vahet aretus- ja tapaloomadel. Vahetult pärast tapmist märgistatakse tarbimisse minevad poolrümbad põletusmärgiga ning tükid ja portsjonid vastava eraldustähistusega. Põletusmärk või eraldustähis tuleb panna tapamajas või tükeldamisettevõttes. Kontrolliasutus kontrollib kõiki kõnealustesse registritesse kantud nii juriidilisest kui ka füüsilisest isikust ettevõtjaid.

4.5. Tootmismeetod:

Tapmisele minevad sead peavad olema kasvanud alates neljandast elukuust vabalt või poolvabalt. Seakasvatuses olevate sigade hulk ei tohi eluskaalus mõõdetuna olla suurem kui 1 500 kg hektari kohta. Loomad peavad iga päev viibima tarastatud või tarastamata maatükkidel, kus on ka varjualune, kus sead saavad ööbida või olla varjus ebasoodsate ilmastikutingimuste puhul. Aretusloomi võib pidada paaritumisajal ning enne ja pärast põrsaste sündi selleks ettenähtud hoones (sigalas), et lihtsustada nii sanitaarkontrolli ja põrsaste sündi.

Sööta saavad sead metsas või lagedal alal asuvalt rohumaalt, kuhu on külvatud sööda- ja teraviljakultuure. Lubatud on kasutada igapäevast täiendsööta, mis üle nelja kuu vanuste sigade puhul moodustab osa igapäevasest toiduratsioonist, mis ei ole suurem, kui 2 % sea eluskaalust.

Üksnes ja eranditult juhul, kui ilmastikutingimuste tõttu või nende tagajärjel (põud, pikk vihmaperiood, lumekate) ei saa loomad metsas või lagedal alal asuvalt rohumaalt piisavalt sööta, võib sigade normaalse söödaratsiooni tagamiseks suurendada täiendsööda osakaalu kuni 3 %-ni.

Kuni nelja kuu vanuste põrsaste puhul võib täiendsööt moodustada kogu päevase toiduratsiooni, kuna põrsaid kasvatatakse ka sigala tingimustes. Täiendsööda koostisained peavad vähemalt 60 % ulatuses täiendsööda kogukaalust olema pärit geograafilisest tootmispiirkonnast. Koostisainetena võib kasutada järgmisi tooteid:

— energiarikkad tooted: kõik täisteraviljad;

— valgurikkad tooted: õlitaimed (v.a soja ja sellest saadud tooted) ning kõik liblikõielised taimed;

— kiutaimed: hein, värsked puu- ja köögiviljad, teravilja jahvatamisega kaasnevad kõrvaltooted.

Samuti on lubatud kasutada vitamiine ja mineraale sisaldavaid koostisaineid.

Tapaloomade vanus peab olema vähemalt 12 kuud.

4.6. Seos piirkonnaga:

KPNiga sealiha „Cinta Senese” seob päritolupiirkonnaga selle seatõu kasvatus- ja söötmisviis, mis tagab ka tootele punktis 4.2 osutatud omadused. Määratletud geograafilisele piirkonnale on iseloomulikud segametsad, kus kasvab rikkalikult eri liiki tammesid, millelt saab tõrusid, ning sekundaarne põllumaa. Toscana mullastiku- ja kliimatingimustele on iseloomulikud valdavalt väheviljakad ja savised rohumaad, mida üldiselt kasutatakse söödakultuuride kasvatamiseks. Sajandeid kestnud inimtegevuse tulemusena on aretatud välja Cinta Senese tõug, mille tunnusjoon on tugevad jäsemed ja üldine konstitutsioon; seda tõugu sead on vastupidavad, viljakad, hea kohanemisvõimega ja haigustele resistentsed, samuti suudavad nad peaaegu täielikult ära kasutada Toscana looduskeskkonnale omaseid varusid. Nagu minevikus peetakse ka tänapäeval karja valdavalt vabalt või poolvabalt. Sigu karjatatakse metsas ja rohumaal, viies nad varjualusesse ööseks või rohkem tähelepanu nõudval ajal enne või pärast põrsaste sündi. Selline seakasvatusviis, mille puhul saavad sead süüa metsa ja maa pakutavaid varusid, aitab ära hoida suure hulga terviseprobleeme ega lase loomal stressi tekkida. Need asjaolud omavad soodsat mõju ka liha koostisele ja kvaliteedile. Lihale on omane mitte üksnes kerge lihastevaheline rasvkude, mis on lihalõikudel hästi nähtav, vaid ka punktis 4.2 osutatud minimaalne rasvasisaldus, mida iga sealiha puhul ei esine ja mida peetakse oluliseks maitset ja mahlakust tagavaks asjaoluks. Liha „Cinta Senese” teine huvitav eripära on küllastumata rasvhapete sisaldus, mis väljendub suures oleiinhappekoguses, mis annab lihale organoleptiliste omaduste seisukohast meeldiva lõhna, ning väheses linoolhappekoguses, mis võib suurte koguste puhul liha kvaliteeti halvendada. Selle põhjuseks on Toscana metsadele ja rohumaadele omane looduslikke õlisid sisaldav sööt.

Rohumaadel kasvatamine avaldab mõju ka sea geneetilisele omadustele. Kuna lihal on suur vee kinnipidamise võime, sobib see hästi värskeks tarvitamiseks ja töödeldud toodete valmistamiseks, kuna vee väikese kao tõttu on liha kadu küpsetamisel ning liha töötlemise esimeses etapis toimuval soolamisel väike.

Tuleb rõhutada, et tänu Toscana seakasvatustraditsioonide väärtustamisele ja söödatavade säilitamisele on liha „Cinta Senese” ka tänapäeval oma päritolupiirkonnaga vahetult seotud. Tänu piirkondlike omavalitsuste tegevusele on lihal „Cinta Senese” lihaturul üha olulisem koht ning mitmete eri lihatükkidega seostuv nimetus „Cinta Senese” esineb restoranide menüüs üha sagedamini.

Tänapäeval on liha „Cinta Senese” väga hinnatud ja selle hind on muu liha hinnast oluliselt kõrgem, mida kinnitavad ka Siena kaubanduskoja Camera di Commercio dell’Industria dell’Artigianato e Agricoltura di Siena 2001. ja 2002. aasta hinnakirjad.

4.7. Kontrolliasutus:

Kontrolliasutus vastab standardile EN 45011.

Nimi: Istituto Nord Est Qualità — INEQ Aadress: Via Nazionale 33/35 33030 Villanova di San Daniele del Friuli UD ITALIA Tel +39 0432956951 Faks +39 0432956955 E-post: info@ineq.it

4.8. Märgistus:

„Cinta Senese” poolrümbal peavad olema põletusmärgiga tähistatud järgmised osad: tagasink, selja-, kõhu- ja kaelatükk. Põletusmärgil on kaitstud päritolunimetuse „Cinta Senese” logo ja tapamaja kood.

Kõik põletusmärgiga poolrümbast lõigatud ja lõpptarbijale suunatud tükid peavad kandma tähistust, millel on järgmine teave:

— logo;

— kaitstud päritolunimetus „Cinta Senese” KPN (Cinta Senese D.O.P);

— ELi sümbol ja sõnad „Denominazione d’Origine Protetta”;

— tunnuskood, mille järgi saab looma ära tunda (sünni koht ja aeg), samuti teha kindlaks tapmise ja tükeldamise koha ja aja ning müüki lastud kogused.

Eespool osutatud andmetega tähistus ei tohi olla anatoomiliste tükkide ega eelpakendatud tükkide puhul kahjustatud.

Logol on tumepunane vapp, millel on kujutatud tumehall siga, kelle keha ümber on valge lint. Vapi ümber on tumepunane ring, mille siseosal kiri „allevata in Toscana secondo tradizione” (kasvatatud Toscanas vastavalt tavadele). Vapi all ringist väljaspool on kirjutatud „Cinta Senese D.O.P.”. Logo võib kasutada eri pindadel samasuguste tähtedega must-valgena kas suurema või väiksemana, tingimusel et järgitakse proportsioone ja teksti paigutust.

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.