[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 5.10.2006

KOM(2006) 573 lõplik

2006/0179 (ACC)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

kahepoolse lepingute sõlmimise kohta, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord, Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria Vabariigi ning Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahel

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. Ettepaneku taust

Enne ELi 2004. aasta laienemist ning nõukogu 21.oktoobril 2002. aastal vastuvõetud läbirääkimissuuniste alusel pidas komisjon läbirääkimisi kahepoolsete lepingute üle, millega nähakse ette tehnilistest normidest ja infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord Euroopa Ühenduse ja kümne endise kandidaatriigi vahel (Küprose Vabariik, Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Ungari Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Slovaki Vabariik ja Sloveenia Vabariik). Läbirääkimiste tulemusel võeti vastu kaks nõukogu otsust kahepoolsete lepingute sõlmimise kohta Küprose Vabariigiga ja Ungari Vabariigiga (nõukogu 24. novembri 2003. aasta otsus 2004/299/EÜ)[1] ja kaheksa ülejäänud endise kandidaatriigiga (nõukogu 22. septembri 2003. aasta otsus 2004/330/EÜ)[2] ning edaspidiste lepingute sõlmimise kohta mitme endise kandidaatriigiga enne 1. maid 2004.

2002. aastal vastuvõetud läbirääkimisvolitused hõlmasid ka Bulgaaria Vabariiki ja Rumeeniat, kellega komisjon pidas läbirääkimisi identsete kahepoolsete lepingute üle.

Nende kahe lepingu tekstid ja lisad on täpselt samasugused nagu tekstid ja lisad, mille üle enne 1. maid 2004 peeti läbirääkimisi endiste kandidaatriikidega.

Lisatud on ettepanek nõukogu otsuse kohta. Ettepanek käsitleb kahe kahepoolse lepingu vastuvõtmist ja allakirjutamist. Järelikult nähakse sellega ette, et nõukogu need kahepoolsed lepingud heaks kiidab.

Kahepoolsete lepingute vastuvõtmiseks on vaja kummagi kandidaatriigi allkirja. Seetõttu tehakse ettepanek, et nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud ühenduse nimel lepingule alla kirjutama.

Seetõttu teeb komisjon nõukogule ettepaneku lisatud otsus vastu võtta.

Mõlema lepingu tekst ja lisa on lisatud käesolevale ettepanekule ja järgmiseks nähakse ette lepingute hindamine, arvesse võttes nõukogu poolt heakskiidetud läbirääkimisdirektiive.

2. Ettepaneku õiguslik külg

2.1. Kavandatud lepingute kokkuvõte

Lepingutega nähakse ette kahe eespool nimetatud kandidaatriigi osalemine teatamiskorras, mis on kehtestatud ühenduse tasandil direktiiviga 83/189/EMÜ (korduvalt muudetud, siis kodeeritud direktiiviga 98/34/EÜ ning seejärel muudetud direktiiviga 98/48/EÜ).[3]

Mõlemad kahepoolsed lepingud sisaldavad täpselt ühesuguseid artikleid. Vastavalt läbirääkimisvolitustele on lepingute kohaldamisala täpselt niisugune, nagu on ette nähtud direktiiviga 98/34/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 98/48/EÜ. Peale selle on tehniliste normide ja infoühiskonna teenuste eeskirjade määratlus identne direktiivi 98/34/EÜ (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) artiklis 1 sisalduva määratlusega.

Teabevahetuse süsteemide osas vastutab ühendus vastavalt läbirääkimisvolitustele, et asjaomastele riikidele oleks edastatud tehniliste eeskirjade eelnõu ja infoühiskonna teenuste eeskirjade eelnõu, millest liikmesriigid on komisjonile teatanud direktiivi 98/34/EÜ (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) kohaldamisel.

Mõlemad kandidaatriigid, kellega kahepoolne leping on koostatud, vastutavad oma tehniliste eeskirjade eelnõu ja infoühiskonna teenuste eeskirjade eelnõu edastamise eest ühendusele.

Vastavalt läbirääkimisdirektiividele on mõlemasse lepingusse võetud kolmekuuline ooteaeg, mis on sätestatud direktiivis 98/34/EÜ, muudetud direktiiviga 98/48/EÜ. Selle kolmekuulise ooteaja jooksul on ühendusel õigus teha märkusi eelnõudesse, mille on esitanud mõlemad kandidaatriigid, kellega kahepoolne leping on koostatud, ning mõlemal kandidaatriigil on õigus teha märkusi eelnõudesse, mille on esitanud liikmesriigid.

Lõpuks, nagu on sätestatud läbirääkimisdirektiivides, peavad mõlemad kandidaatriigid esitama teavet ühes ühenduse ametlikest keeltest.

2.2 Selgitus artiklite kaupa

Leping

Järgneb hinnang artiklite kaupa (kuna kõigi lepingute artiklid on ühesugused, kohaldatakse allpool esitatud kirjeldust mõlemale kahepoolsele lepingule).

Preambul. Selles sätestatakse lepingu peamine eesmärk, mis on teatamiskorra laiendamine asjaomastele kandidaatriikidele.

Artikkel 1: Mõisted. See on selgitusteta mõistetav. Mõisted on täpselt samad, kui need, mida on kasutatud direktiivis 98/34/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 98/48/EÜ.

Artikkel 2: Erandid kohaldamisalast. Nagu on ette nähtud direktiivis 98/34/EÜ (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) ei kuulu lepingu kohaldamisalasse meetmed, mida liikmesriigid või asjaomased kandidaatriigid võtavad isikute (ja eriti töötajate) kaitseks toodete kasutamisel. Siiski on kindlaks määratud, et kui kõnealused meetmed mõjutavad tooted, siis on teatamine vajalik.

Artikkel 3: Teabevahetuse süsteem. Selles artiklis on ette nähtud, et ühendus vastutab liikmesriikide teadete edastamise eest asjaomastele kandidaatriikidele. Samal viisil edastatakse asjaomaste kandidaatriikide teated ühendusele. Vastavalt direktiivile 98/34/EÜ (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) ei ole juhul, kui tehnilistes normides lihtsalt tuuakse ära rahvusvahelise või Euroopa standardi tekst, tarvis saata selle standardi teksti, tingimusel et need tekstid on komisjonile kergesti kättesaadavad. Sellisel juhul piisab täpse viite edastamisest asjaomasele standardile.

Artikkel 4: Edastamise keel. On kindlaks määratud, et tehniliste normide eelnõu tuleb edastada täielikult tõlgituna ühte Euroopa Ühenduse ametlikest keeltest.

Artikkel 5: Põhitekstid ja riskianalüüs. Nagu on ette nähtud direktiivis 98/34/EÜ (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ), tuleb esitada ka põhiliste õigusnormide tekstid, kui see on vajalik teatatud tehniliste normide eelnõu mõju hindamiseks. Lisaks tuleb teatavatel juhtudel edastada riskianalüüsid, kui need on kättesaadavad.

Artikkel 6: Teatamine oluliste muudatuste puhul. Selles artiklis on ette nähtud, et tuleb saata uus teatis, kui liikmesriigid või asjaomased kandidaatriigid teevad oma varem teatatud eelnõudesse muudatusi. Määratlused, missuguseid muudatusi lugeda olulisteks, on identsed määratlustega, mida on kasutatud direktiivis 98/34/EÜ, muudetud direktiiviga 98/48/EÜ.

Artikkel 7: Lisateave. Siin on sätestatud, et igal lepinguosalisel on õigus küsida teatatud eelnõude kohta lisateavet, kui seda peetakse vajalikuks nende hindamiseks.

Artikkel 8: Selgitused. On kindlaks määratud, et iga lepinguosaline võib esitada oma märkusi teise lepinguosalise poolt teatatud eelnõu kohta.

Artikkel 9: Ooteaeg. Iga lepinguosalise poolt teatatud eelnõudele kohaldatakse kolme kuu pikkust ühtset ooteaega. Selle ooteaja pikendamine ei ole võimalik.

Artikkel 10: Kiireloomuline menetlus. Selles artiklis on ette nähtud, et kiireloomulistel põhjustel kolme kuu pikkust ooteaega ei kohaldata. Artiklis esitatud kiireloomulisuse määratlus, on identne määratlusega, mida on kasutatud direktiivis 98/34/EÜ, muudetud direktiiviga 98/48/EÜ.

Artikkel 11: Lõplik tekst ja edastamisega seotud halduskord. On ette nähtud, et ka lõplik tekst tuleb edastada. Põhjuseks on, et mõnede teatiste puhul tuleb kasuks võimalus võrrelda teatatud teksti lõplikult vastuvõetud tekstiga. Samas artiklis on osutatud lepingu III lisale, milles on sätestatud mõned teabe edastamisega seotud halduskorra põhieeskirjad lepingu alusel.

Artikkel 12: Erandid teatamiskohustusest. Selles artiklis on sätestatud juhud, mille puhul teatamine ei ole vajalik. Need erandid on identsed eranditega, mis on loetletud direktiivis 98/34/EÜ muudetud direktiiviga 98/48/EÜ). Võttes arvesse asjaomase kandidaatriigi sõlmitud rahvusvahelisi lepinguid, on ette nähtud, et ta ei pea teatama nendest õigusnormidest, mis tulenevad kandidaatriigis ja kogu Euroopa Ühenduses kohaldatavate rahvusvaheliste lepingute kohustustest. Põhjuseks on, et samu sätteid kohaldatakse nii kandidaatriigis kui ka kogu Euroopa Ühenduses, kuna kandidaatriik ja kõik liikmesriigid on üle võtnud rahvusvahelise lepingu.

Teisest küljest, kui kandidaatriik kohandab õigusnorme, mis tulenevad rahvusvahelisest lepingust, mida kohaldatakse kandidaatriigis ja kolmandas riigis või kohaldatakse kandidaatriigis ja üksnes osas Euroopa Ühenduses, siis on teatamine vajalik, sest neil kahel juhul võivad sätted tekitada kaubandustõkkeid, kuna neid kaht tüüpi rahvusvahelisi lepinguid ei kohaldata kahe lepinguosalise kogu territooriumil.

Artikkel 13: Konfidentsiaalsus. Kahepoolse lepingu alusel esitatud teave ei ole põhimõtteliselt konfidentsiaalne, siiski on igal lepinguosalisel võimalus konfidentsiaalsust paluda.

Artikkel 14: Lepingu rakendamine. Lepingu rakendamiseks on ette nähtud, et ühelt poolt peetakse regulaarseid konsultatsioone Euroopa Ühenduse ja asjaomase kandidaatriigi vahel ning teiselt poolt osalevad kandidaatriigid direktiivi 98/34/EÜ (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) alusel loodud alalises komitees.

Artikkel 15: Territoriaalne klausel. See on tüüpsäte, millega määratakse kindlaks lepingu geograafiline kohaldamisala.

Artikkel 16: Jõustumine. See on tüüpsäte, millega nähakse ette jõustumiskord.

Artikkel 17: Kehtivuse lõpp. See on selgitusteta mõistetav, et leping kaotab kehtivuse kandidaatriigi ühinemise kuupäeval.

Artikkel 18: Lepingu keeled. See on tüüpsäte, et leping on koostatud kõigis ühenduse keeltes ja kandidaatriigi keeles.

Lepingu lisad

Järgneb hinnang lisade sisule.

I lisa: Infoühiskonna teenused. Selles lisas esitatakse lisaselgitused infoühiskonna teenuste mõistele, mis on määratletud lepingu artikli 1 punktis 2. Lisa on identne direktiivi 98/34/EÜ (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) V lisaga ning selles esitatakse näidisloetelu teenustest, mis ei kuulu infoühiskonna teenuste definitsiooni alla.

II lisa: Finantsteenused. Selles lisas esitatakse näidisloetelu finantsteenustest, mis on lepingu kohaldamisalast välja jäetud (vt lepingu artikli 1 punkti 5 kolmas lõik). Lisa on identne direktiivi 98/34/EÜ (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) VI lisaga.

III lisa: Halduskord teabe edastamiseks. Selles lisas on sätestatud mõned üldised eeskirjad seoses lepingu kohase teabeedastuse halduskorraga. See kord on põhimõtteliselt identne korraga, mis praegu kehtib EFTA riikides, kes on EMP lepingule alla kirjutanud.

2006/0179 (ACC)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

kahepoolse lepingute sõlmimise kohta, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord, Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria Vabariigi ning Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 133 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[4]

ning arvestades, et kahepoolsete lepingute üle, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord, Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria Vabariigi ning Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahel, on peetud läbirääkimisi ning need tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kahepoolsed lepingud, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord, Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria Vabariigi ning Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahel, kiidetakse käesolevaga Euroopa Ühenduse nimel heaks. Lepingute ja nende lisade tekstid on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja on volitatud nimetama isikud, kellel on õigus ühenduse suhtes siduvatele lepingutele alla kirjutada ning ühenduse nimel edastada lepingute artikliga 16 ettenähtud teatise.[5]

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

LEPING

millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord, Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria Vabariigi vahel

EUROOPA ÜHENDUS

ühelt poolt ning

BULGAARIA VABARIIK

teiselt poolt,

edaspidi „lepinguosalised“,

VÕTTES ARVESSE Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi vahel assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa lepingut,[6] eriti selle artiklis 1 sätestatud eesmärke,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduses kohaldatavat tehnilistest normidest ja infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise korda,[7]

VÕTTES ARVESSE Bulgaaria Vabariigi ja Euroopa Ühenduse kohustust edendada lepinguosaliste vahelisi harmoonilisi majandussuhteid,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria Vabariigi vahel jätkuvat koostööd tehniliste kaubandustõkete valdkonnas ning nimetatud koostöö raames saavutatud ühist arusaamist laiendada Euroopa Ühenduses kohaldatavat tehnilistest normidest ja infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise korda Bulgaaria Vabariigile,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. toode – iga tööstuslikult valmistatud toode ja iga põllumajandustoode, ka kalatoode;

2. teenus – infoühiskonna iga teenus ehk kõik vahemaa tagant elektroonilisel teel ja teenusesaaja isikliku taotluse alusel ning tavaliselt tasu eest osutatavad teenused.

Selles määratluses tähendab:

- „vahemaa tagant“ – teenus, mida osutatakse ilma osapoolte samaaegse kohalolekuta,

- elektroonilisel teel – teenus saadetakse lähtepunktist ja võetakse sihtkohas vastu elektrooniliste andmetöötlus- (sealhulgas digitaalkompressiooni) ja salvestusvahendite abil ning edastatakse, suunatakse ja võetakse vastu täielikult juhtmete, raadio, optiliste või muude elektromagnetiliste vahendite abil,

- teenuse vastuvõtja isiklikul taotlusel – teenus osutatakse andmete edastamise teel isikliku taotluse alusel.

I lisas esitatakse näidisloend teenustest, mida käesolev määratlus ei hõlma.

Käesolevat lepingut ei kohaldata:

- raadioringhäälingu teenustele,

- direktiivi 89/552/EMÜ[8] artikli 1 punktis a osutatud teleringhäälingu teenustele.

3. tehniline spetsifikatsioon – dokumendis sisalduv spetsifikatsioon, millega nähakse ette toote nõutavad omadused, nagu kvaliteet, tööomadused, ohutus või mõõtmed, sealhulgas nõuded toote müüginimetuse, terminite, tunnuste, kontrollimise ja kontrollimeetodite, pakendamise, märgistamise või etikettimise ning vastavushindamismenetluse kohta.

Termin "tehniline spetsifikatsioon" hõlmab asutamislepingu artikli 38 lõike 1 kohaselt ka põllumajandustoodete tootmismeetodeid ja -protsesse, direktiivi 2001/83/EÜ[9] artiklis 1 määratletud inimtarbeks ja loomadele mõeldud tooteid ning ravimeid, samuti teiste toodete tootmismeetodeid ja -protsesse, kui need mõjutavad toodete omadus.

4. muud nõuded – nõuded, mis ei kuulu tehnilisse spetsifikatsiooni ja mis esitatakse tootele eelkõige tarbijate või keskkonna kaitsmise eesmärgil ning mis mõjutavad tema elutsüklit pärast turuleviimist, nagu kasutamise, ringlussevõtu, taaskasutamise või kõrvaldamise tingimused, kui need võivad oluliselt mõjutada toote koostist, olemust või turustamist;

5. teenuste eeskiri – üldine nõue teenuste osutamise alustamise ja jätkamise kohta punkti 2 mõistes, eriti sätted teenuseosutaja, teenuste ja teenuse vastuvõtja kohta, välja arvatud eeskirjad, mis ei ole kavandatud selles punktis määratletud teenuste kohta.

Käesolevat lepingut ei kohaldata nende küsimustega seotud eeskirjade suhtes, mis on hõlmatud Euroopa Ühenduse õigusaktidega telekommunikatsiooniteenuste kohta, mida määratletakse „teenused, mille osutamine seisneb osaliselt või täielikult signaalide edastamises ja suunamises üldkasutatavas telekommunikatsioonivõrgus telekommunikatsiooniprotsesside abil, välja arvatud raadioringhääling ja televisioon“.[10]

Käesolevat lepingut ei kohaldata nende küsimustega seotud eeskirjade suhtes, mis kuuluvad finantsteenuseid käsitlevate Euroopa Ühenduse õigusaktide reguleerimisalasse ja mille mittetäielik loetelu on esitatud käesoleva lepingu II lisas.

Käesolevat lepingut, välja arvatud artiklit 11, ei kohaldata eeskirjade suhtes, mille on kehtestanud direktiivi 2004/39/EMÜ[11] mõistes reguleeritud turud või muud turud või asutused, kes teevad börsitehingute arveldusi sellel turul, või mis on kehtestatud nende jaoks.

Selles määratluses

- peetakse eeskirja konkreetselt infoühiskonna teenustele suunatuks, kui selle põhjenduste või regulatiivosa kõigi sätete või mõne üksiksätte konkreetseks eesmärgiks on reguleerida nimetatud teenuseid otsesel ja sihikindlal viisil,

- eeskirja ei peeta konkreetselt infoühiskonna teenustele suunatuks, kui see puudutab nimetatud teenuseid ainult kaudselt ja juhuslikult.

6. tehnilised eeskirjad – tehnilised spetsifikatsioonid ja muud nõuded või teenuste eeskirjad, kaasa arvatud asjakohased haldusnormid, mille järgimine on de jure või de facto kohustuslik teenuse turustamisel või osutamisel, teenuseosutaja asutamisel või teenuse kasutamisel Euroopa Ühenduse ühes liikmesriigis või selle põhiosas või Bulgaaria Vabariigis või selle põhiosas, samuti Euroopa Ühenduse liikmesriikide või Bulgaaria Vabariigi õigus- ja haldusnormid – välja arvatud artiklis 12 sätestatud normid –, mis keelavad toote valmistamise, impordi, turustamise või kasutamise või teenuse osutamise või kasutamise või teenuseosutaja asutamise.

De facto tehniliste eeskirjade hulka kuuluvad:

- Euroopa Ühenduse liikmesriigi või Bulgaaria Vabariigi õigus- ja haldusnormid, milles viidatakse kas tehnilistele spetsifikatsioonidele, muudele nõuetele või teenuseid käsitlevatele eeskirjadele või ametiala- või tegevusjuhistele, milles omakorda viidatakse tehnilistele spetsifikatsioonidele, muudele nõuetele või teenuseid käsitlevatele eeskirjadele ning mille järgimine lubab oletada vastavust eespool nimetatud õigus- ja haldusnormidega kehtestatud kohustustele,

- vabatahtlikud kokkulepped, mille puhul riigiasutus on üks lepinguosaline ja mis üldistes huvides näevad ette tehniliste spetsifikatsioonide, muude nõuete või teenuseid käsitlevate eeskirjade järgimise, välja arvatud riigihangete pakkumistingimused,

- tehnilised spetsifikatsioonid, muud nõuded või teenuseid käsitlevad eeskirjad, mis on seotud toodete või teenuste tarbimist mõjutavate fiskaal- või finantsmeetmetega, soodustades selliste tehniliste spetsifikatsioonide, muude nõuete või teenuseid käsitlevate eeskirjade järgimist; siia ei kuulu siseriiklike sotsiaalkindlustussüsteemidega seotud tehnilised spetsifikatsioonid või muud nõuded.

Kaasa arvatakse liikmesriikide nimetatud asutuste kehtestatud tehnilised normid, mis loetletakse nimistus, mille on koostanud Euroopa Ühenduse Komisjon[12] (edaspidi “komisjon”) direktiivi 98/34/EÜ artiklis 5 nimetatud komitee töö raames. Bulgaaria Vabariik koostab samasuguse loetelu ning edastab selle komisjonile käesoleva lepingu jõustumisele järgneva kuu esimesel päeval.

Selle loetelu muutmisel kasutatakse sama menetlust.

7. tehnilise normi eelnõu – tehnilise spetsifikatsiooni, muu nõude või teenuste eeskirja nõude tekst, kaasa arvatud haldusnormid, mis on koostatud eesmärgiga need tehniliste normidena jõustada või lõpuks jõustada lasta, ja mis on ettevalmistusetapis, kus saab veel teha olulisi muudatusi.

Artikkel 2

Käesolevat lepingut ei kohaldata nende meetmete suhtes, mida liikmesriigid peavad Euroopa Ühenduse asutamislepingu alusel vajalikuks või mida peab vajalikuks Bulgaaria Vabariik:

- isikute, eelkõige töötajate kaitse tagamiseks toodete kasutamisel, eeldades, et need meetmed ei avalda mõju toodetele.

Artikkel 3

1. Võttes arvesse artiklit 12, teatab Euroopa Ühendus Bulgaaria Vabariigile nendest tehniliste normide eelnõudest, millest liikmesriigid on talle teatanud. Kui need tehnilised normid võtavad lihtsalt üle rahvusvahelise või Euroopa standardi tervikteksti, piisab teatest asjakohase standardi kohta. Ühendus teatab Bulgaaria Vabariigile ka need põhjused, miks sellise tehnilise normi kehtestamine on vajalik, kui neid põhjusi ei ole juba eelnõus selgitatud.

2. Võttes arvesse artiklit 12, teatab Bulgaaria Vabariik samuti Euroopa Ühendusele oma tehniliste normide eelnõudest. Kui need tehnilised normid võtavad lihtsalt üle rahvusvahelise või Euroopa standardi tervikteksti, piisab teatest asjakohase standardi kohta. Bulgaaria Vabariik teatab Euroopa Ühendusele ka põhjused, miks selliste tehniliste eeskirjade jõustamine oli vajalik, kui neid põhjusi ei ole eelnõus juba selgitatud.

Artikkel 4

Teatatud tehnilise normi eelnõu terviktekst tuleb teha kättesaadavaks originaalkeeles ning samuti täielikult tõlgituna ühte Euroopa Ühenduse ametlikku keelde.

Artikkel 5

1. Samal ajal tuleb vajaduse korral edastada, kui ei ole juba varem edastatud, oluliselt ja otse asjaga seotud põhiliste õigusnormide originaalkeelne terviktekst, kui selline tekst on vajalik tehniliste normide eelnõu mõju hindamiseks.

2. Kui eelnõuga püütakse eelkõige tervishoiust või tarbijate või keskkonna kaitsmisest lähtudes keemilise aine, valmistise või toote turustamist või kasutamist piirata, edastavad liikmesriigid ja Bulgaaria Vabariik ka kõnealuse aine, valmistise või toote ning kõigi teada olevate ja kättesaadavate asendusainete, -valmististe või -toodete kohta andmete kokkuvõtte või viited, kui selline teave on kättesaadav, ja samuti meetme prognoositava mõju tervishoiule ning tarbija ja keskkonna kaitsele, esitades ühtlasi riskianalüüsi, mis tehakse kooskõlas määruse (EMÜ) nr 793/93[13] artikli 10 lõikes 4 osutatud keemiliste ainete ohtlikkuse hindamise üldiste põhimõtetega, kui tegemist on registreeritud ainega, ja kooskõlas direktiivi 67/548/EMÜ[14] artikli 3 lõikega 2 uue aine puhul.

Artikkel 6

Liikmesriigid ja Bulgaaria Vabariik edastavad eelnõu eespool nimetatud tingimustel uuesti, kui nad teevad sellesse muudatusi, mis oluliselt muudavad eelnõu reguleerimisala, lühendavad esialgu planeeritud rakendamise ajakava, lisavad spetsifikatsioone või nõudeid või muudavad nõuded rangemaks. Need andmed edastatakse artikli 3 sätete kohaselt.

Artikkel 7

Kumbki lepinguosaline võib nõuda lisateavet käesoleva lepingu kohaselt teatatud tehnilise normi eelnõu kohta.

Artikkel 8

1. Euroopa Ühendus ja Bulgaaria Vabariik võivad teha tehniliste normide eelnõu kohta märkusi. Bulgaaria Vabariigi märkused edastatakse komisjonile ning Euroopa Ühenduse märkused edastab komisjon Bulgaaria Vabariigile.

2. Liikmesriigid ja Bulgaaria Vabariik arvestavad neid märkusi tehniliste normide edaspidisel ettevalmistamisel nii palju kui võimalik.

3. Artikli 1 punkti 6 teise lõigu kolmandas taandes osutatud tehniliste spetsifikatsioonide, muude nõuete või teenuste eeskirjade puhul võivad lepinguosaliste märkused või käsitleda vaid neid aspekte, mis võivad takistada kaubandust või, teenuste eeskirjade puhul, teenuste vaba liikumist või teenuseosutajate asutamisvabadust, mitte aga meetme fiskaal- või finantsaspekte.

4. Kui kohaldatakse kuuekuulist ooteaega direktiivi 98/34/EÜ kohaselt, teatab komisjon sellest Bulgaaria Vabariigile.

Artikkel 9

Liikmesriikide ja Bulgaaria Vabariigi pädevad asutused lükkavad teatatud tehniliste normide eelnõu vastuvõtmise edasi kolme kuu võrra alates päevast, mil komisjon on saanud kätte tehnilise normi eelnõu teksti.

Artikkel 10

Artiklis 9 osutatud ooteaega ei kohaldata neil juhtudel, kui:

- pädevad asutused peavad kiireloomulistel põhjustel, mis on tekkinud rahvatervise või ohutuse, loomade või taimede kaitse või teenuste eeskirjade puhul ka avaliku korra, eriti alaealiste kaitsega seotud tõsistel ja ettenägematutel asjaoludel, valmistama tehnilised normid ette väga lühikese aja jooksul ilma nõupidamisvõimaluseta, et need viivitamata avaldada ja kehtestada, või

- pädevad asutused peavad kiireloomulistel põhjustel, mis on tekkinud finantssüsteemi terviklikkuse ja turvalisuse kaitse, eelkõige hoiustajate, investorite ja kindlustatud isikute kaitsega seotud tõsistel asjaoludel, kehtestama ja rakendama viivitamata finantsteenuste eeskirju.

Võetavate meetmete kiireloomulisuse põhjused tuleb esitada. Kiireloomuliste meetmete põhjendus esitatakse üksikasjalikult, rõhutades eelkõige asjaomaste asutuste ees seisva ohu ettenägematust ja tõsidust, samuti tungivat vajadust võtta olukorra parandamiseks viivitamata meetmeid.

Artikkel 11

1. Ka tehnilise normi lõplik originaalkeelne tekst tuleb edastada.

2. Eespool nimetatud teadete edastamise halduskord on üksikasjaliselt esitatud III lisas, mis moodustab käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 12

1. Artikleid 3–10 ei kohaldata liikmesriikide ja Bulgaaria Vabariigi nende õigus- ja haldusnormide või vabatahtlike kokkulepete suhtes, mille abil liikmesriigid või Bulgaaria Vabariik:

- järgivad liikmesriikide puhul siduvaid Euroopa Ühenduse õigusakte, mille tulemusena võetakse vastu tehnilised spetsifikatsioonid või teenuste eeskirjad, ning võtavad Bulgaaria Vabariigi puhul siseriiklikusse õigusesse üle Euroopa Ühenduse aktid, mille tulemusena võetakse vastu tehnilised spetsifikatsioonid ja teenuste eeskirjad,

- täidavad liikmesriikide puhul rahvusvahelistest lepingutest tulenevaid kohustusi, mille tulemusena võetakse Euroopa Ühenduses vastu ühised tehnilised spetsifikatsioonid või teenuste eeskirjad,

- täidavad Bulgaaria Vabariigi puhul rahvusvahelistest lepingutest tulenevaid kohustusi, mille tulemusena võetakse Bulgaaria Vabariigis ja Euroopa Ühenduses vastu ühised tehnilised spetsifikatsioonid või teenuste eeskirjad,

- kasutavad Euroopa Ühenduse siduvates õigusaktides sätestatud kaitseklausleid,

- kohaldavad direktiivi 2001/95/EÜ[15] artikli 12 lõiget 1,

- piirduvad Euroopa Ühenduste Kohtu otsuse täitmisega,

- piirduvad komisjoni nõudel tehniliste eeskirjade muutmisega käesoleva direktiivi artikli 1 punkti 6 tähenduses, et kõrvaldada kaubandustõke või, teenuseid käsitlevate eeskirjade puhul, takistused teenuste vabale liikumisele või teenusepakkujate asutamisvabadusele.

2. Artikleid 9 ja 10 ei kohaldata liikmesriikide ja Bulgaaria Vabariigi õigus- ja haldusnormide suhtes, mis keelavad toote valmistamise, kuivõrd need normid ei takista toodete vaba liikumist.

3. Artikleid 9 ja 10 ei kohaldata artikli 1 punkti 6 teise lõigu kolmandas taandes viidatud tehniliste spetsifikatsioonide või muude nõuete või teenuseid käsitlevate eeskirjade suhtes.

Artikkel 13

Käesoleva lepingu alusel esitatud teavet käsitletakse nõudmise korral konfidentsiaalsena. Siiski võivad nii Euroopa Ühendus kui ka Bulgaaria Vabariik vajalike ettevaatusabinõude kasutuselevõtmisel pidada eksperdiabi saamiseks nõu füüsiliste ja juriidiliste isikutega, kaasa arvatud erasektori esindajatega.

Artikkel 14

1. Lepinguosalised peavad regulaarseid konsultatsioone tehniliste kaubandustõkete valdkonnas Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria Vabariigi ekspertide vahel loodud koostöö raames, et tagada käesolevas lepingus sätestatud korra rahuldav toimimine ning et vahetada arvamusi nende märkuste kohta, mis kumbki lepinguosaline on käesoleva lepingu alusel teatatud tehniliste normide eelnõude kohta esitanud. Lepinguosalised võivad vastastikusel nõusolekul pidada täiendavaid ad hoc kohtumisi, et käsitleda ükskõik kumma lepinguosalise eriliste huvidega seotud üksikjuhtumeid.

2. Bulgaaria Vabariik nimetab eksperdi, kes esindab Bulgaaria Vabariiki direktiivi 98/34/EÜ artikli 5 alusel loodud komitee koosolekutel infoühiskonna teenuste ja tehniliste normide käsitlemise valdkonnas. Ekspert peab olema Bulgaaria Vabariigi riigiteenistuses. Eksperdil ei ole hääleõigust.

3. Komisjon teatab eksperdile aegsasti koosolekute kuupäevad ning komitee päevakorrapunktid. Komisjon edastab eksperdile asjakohase teabe.

4. Komitee eesistuja ettepanekul võib komitee kokku tulla ilma Bulgaaria Vabariiki esindava eksperdi kohalolekuta. Sellest teatatakse Bulgaaria Vabariigile.

Artikkel 15

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, asutamislepingus sätestatud tingimustel ja teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi territooriumi suhtes.

Artikkel 16

Käesolev leping jõustub selle ülejärgmise kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on vahetanud diplomaatilisi noote, mis kinnitavad käesoleva lepingu jõustumiseks vajalike kummagi poole menetluste lõpetamist.

Artikkel 17

Käesolev leping kaotab kehtivuse kuupäeval, mil Bulgaaria Vabariik ühineb Euroopa Liiduga.

Artikkel 18

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

I LISA

Näidisloend teenustest, mis ei kuulu artikli 1 punkti 2 teises lõigus viidatud teenuste hulka

1. Teenused, mida ei osutata "vahemaa tagant"

Teenused, mida osutatakse teenusepakkuja ja teenuse tarbija füüsilisel juuresolekul, isegi kui seejuures kasutatakse elektroonilisi seadmeid:

a) arsti vastuvõturuumides toimuvad arstlikud läbivaatused, mille käigus kasutatakse elektroonilisi seadmeid patsiendi füüsilisel juuresolekul;

b) elektroonilises vormis esitatud kataloogide sirvimine kaupluses kliendi füüsilisel juuresolekul;

c) arvutivõrgu kaudu lennupileti broneerimine reisibüroos kliendi füüsilisel juuresolekul;

d) mängukohtades elektrooniliste mängude andmine kliendi kasutusse kliendi füüsilisel juuresolekul.

2. Teenused, mida ei osutata "elektroonilisel teel"

- Materiaalse sisuga teenused, kuigi neid osutatakse elektrooniliste seadmete abil:

a) raha- ja piletiautomaatide abil osutatavad teenused,

b) juurdepääs tasulistele teelõikudele, parklatele vms, kuigi sisse- või väljapääsude juures on elektroonilised seadmed juurdepääsuõiguse ja/või õigesti sooritatud makse kontrollimiseks.

- Teenused väljaspool internetti: CD-ROMide või tarkvara levitamine diskettidel.

- Teenused, mida ei osutata andmete elektrooniliste töötlus-/talletussüsteemide abil:

a) kõnesuunamisteenused;

b) telefaksi- ja teleksiteenused;

c) telefoni või faksi teel osutatavad teenused;

d) arsti poolt telefoni või faksi teel antav konsultatsioon;

e) advokaadi poolt telefoni või faksi teel antav konsultatsioon;

f) telefoni või faksi teel toimuv otseturustamine.

3. Teenused, mida ei osutata "teenusesaaja isikliku taotluse põhjal"

Teenused, mida osutatakse, edastades andmeid üksikisiku nõudeta, ning mis on mõeldud samaaegselt piiramatule arvule vastuvõtjatele (rühmaedastus):

a) direktiivi 89/552/EMÜ artikli 1 punktis a sätestatud teleringhäälingu teenused (kaasa arvatud tellitavad videosaated - mitmekanalisüsteem);

b) raadioringhäälingu teenused;

c) (televisiooni kaudu edastatav) teletekst.

II LISA

Artikli 1 punkti 5 kolmandas lõigus osutatud finantsteenuste näidisloend

- Investeerimisteenused

- Kindlustus- ja edasikindlustusteenused

- Pangateenused

- Pensionifondidega seotud teenused

- Futuuri- või optsioonitehingutega seotud teenused

Selliste teenuste hulka kuuluvad eelkõige:

a) direktiivi 2004/39/EMÜ[16] lisas osutatud investeerimisteenused; ühisinvesteerimisettevõtjate teenused;

b) teenused seoses direktiivi 2000/12/EMÜ[17] lisas osutatud toimingutega, mis eeldavad vastastikust tunnustamist;

c) kindlustus- ja edasikindlustustegevusega hõlmatavad toimingud, millele on osutatud:

- direktiivi 73/239/EMÜ[18] artiklis 1,

- direktiivi 2002/83/EMÜ[19] I lisas,

- direktiivis 64/225/EMÜ,[20]

- direktiivides 92/49/EMÜ[21] ja 2002/83/EÜ.[22]

III LISA

Käesoleva lepingu artikli 11 lõike 2 kohaselt peetakse vajalikuks järgmiste teadete edastamist elektroonilisel teel:

1. lühiteated. Need võib edastada kas enne või koos terviktekstiga;

2. teatatud eelnõu terviktekst;

3. teksti eelnõu vastuvõtuteatis, milles märgitakse muu hulgas asjakohase ooteaja lõppemise kuupäev;

4. teated, milles nõutakse lisateavet;

5. vastused lisateabe nõuetele;

6. märkused;

7. ad hoc kohtumiste taotlused;

8. vastused ad hoc kohtumiste taotlustele;

9. lõpliku teksti taotlused;

10. teave kuuekuulise ooteaja taotlemise kohta.

Järgmisi teateid võib praegu edastada faksi teel, kuigi soovitatav on edastada need elektrooniliselt:

11. põhilised õigusaktid või sätted;

12. lõplik tekst.

Lepinguosalised lepivad ühiselt kokku kõnealuse teabeedastuse halduskorra.

LEPING

millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord, Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahel

EUROOPA ÜHENDUS

ühelt poolt ning

RUMEENIA

teiselt poolt,

edaspidi „lepinguosalised“,

VÕTTES ARVESSE Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Rumeenia vahel assotsiatsiooni loomiseks sõlmitud Euroopa lepingut,[23] eriti selle artiklis 1 sätestatud eesmärke,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduses kohaldatavat tehnilistest normidest ja infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise korda,[24]

VÕTTES ARVESSE Rumeenia ja Euroopa Ühenduse kohustust edendada lepinguosaliste vahelisi harmoonilisi majandussuhteid,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahel jätkuvat koostööd tehniliste kaubandustõkete valdkonnas ning nimetatud koostöö raames saavutatud ühist arusaamist laiendada ühenduses kohaldatavat tehnilistest normidest ja infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise korda Rumeeniale,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. toode – iga tööstuslikult valmistatud toode ja iga põllumajandustoode, ka kalatoode;

2. teenus – infoühiskonna iga teenus ehk kõik vahemaa tagant elektroonilisel teel ja teenusesaaja isikliku taotluse alusel ning tavaliselt tasu eest osutatavad teenused.

Selles määratluses:

- „vahemaa tagant“ teenus, mida osutatakse ilma osapoolte samaaegse kohalolekuta,

- elektroonilisel teel – teenus saadetakse lähtepunktist ja võetakse sihtkohas vastu elektrooniliste andmetöötlus- (sealhulgas digitaalkompressiooni) ja salvestusvahendite abil ning edastatakse, suunatakse ja võetakse vastu täielikult juhtmete, raadio, optiliste või muude elektromagnetiliste vahendite abil,

- teenuse vastuvõtja isiklikul taotlusel – teenus osutatakse andmete edastamise teel isikliku taotluse alusel.

I lisas esitatakse näidisloend teenustest, mida käesolev määratlus ei hõlma.

Käesolevat lepingut ei kohaldata:

- raadioringhäälingu teenustele,

- direktiivi 89/552/EMÜ[25] artikli 1 punktis a osutatud teleringhäälingu teenustele.

3. tehniline spetsifikatsioon – dokumendis sisalduv spetsifikatsioon, millega nähakse ette toote nõutavad omadused, nagu kvaliteet, tööomadused, ohutus või mõõtmed, sealhulgas nõuded toote müüginimetuse, terminite, tunnuste, kontrollimise ja kontrollimeetodite, pakendamise, märgistamise või etikettimise ning vastavushindamismenetluse kohta.

Termin "tehniline spetsifikatsioon" hõlmab asutamislepingu artikli 38 lõike 1 kohaselt ka põllumajandustoodete tootmismeetodeid ja -protsesse, direktiivi 2001/83/EÜ[26] artiklis 1 määratletud inimtarbeks ja loomadele mõeldud tooteid ning ravimeid, samuti teiste toodete tootmismeetodeid ja -protsesse, kui need mõjutavad toodete omadus.

4. muud nõuded – nõuded, mis ei kuulu tehnilisse spetsifikatsiooni ja mis esitatakse tootele eelkõige tarbijate või keskkonna kaitsmise eesmärgil ning mis mõjutavad tema elutsüklit pärast turuleviimist, nagu kasutamise, ringlussevõtu, taaskasutamise või kõrvaldamise tingimused, kui need võivad oluliselt mõjutada toote koostist, olemust või turustamist;

5. teenuste eeskiri – üldine nõue teenuste osutamise alustamise ja jätkamise kohta punkti 2 mõistes, eriti sätted teenuseosutaja, teenuste ja teenuse vastuvõtja kohta, välja arvatud eeskirjad, mis ei ole kavandatud selles punktis määratletud teenuste kohta.

Käesolevat lepingut ei kohaldata eeskirjadele seoses nende küsimustega, mis on hõlmatud Euroopa Ühenduse õigusaktidega telekommunikatsiooniteenuste kohta, mida määratletakse „teenused, mille osutamine seisneb osaliselt või täielikult signaalide edastamises ja suunamises üldkasutatavas telekommunikatsioonivõrgus telekommunikatsiooniprotsesside abil, välja arvatud raadioringhääling ja televisioon“. [27]

Käesolevat direktiivi ei kohaldata eeskirjadele nende küsimuste kohta, mida reguleeritakse finantsteenuste kohta antud ühenduse õigusaktidega ja mille mittetäielik nimekiri on toodud käesoleva direktiivi II lisas.

Käesolevat lepingut, välja arvatud artiklit 11, ei kohaldata eeskirjade suhtes, mille on kehtestanud direktiivi 2004/39/EMÜ[28] mõistes reguleeritud turud või muud turud või asutused, kes teevad börsitehingute arveldusi sellel turul, või mis on kehtestatud nende jaoks.

Selles määratluses

- peetakse eeskirja konkreetselt infoühiskonna teenustele suunatuks, kui selle põhjenduste või regulatiivosa kõigi sätete või mõne üksiksätte konkreetseks eesmärgiks on reguleerida nimetatud teenuseid otsesel ja sihikindlal viisil,

- eeskirja ei peeta konkreetselt infoühiskonna teenustele suunatuks, kui see puudutab nimetatud teenuseid ainult kaudselt ja juhuslikult.

6. tehnilised eeskirjad – tehnilised spetsifikatsioonid ja muud nõuded või teenuste eeskirjad, kaasa arvatud asjakohased haldusnormid, mille järgimine on de jure või de facto kohustuslik teenuse turustamisel või osutamisel, teenuseosutaja asutamisel või teenuse kasutamisel Euroopa Ühenduse ühes liikmesriigis või selle põhiosas või Rumeenia või selle põhiosas, samuti Euroopa Ühenduse liikmesriikide või Rumeenia õigus- ja haldusnormid – välja arvatud artiklis 12 sätestatud normid –, mis keelavad toote valmistamise, impordi, turustamise või kasutamise või teenuse osutamise või kasutamise või teenuseosutaja asutamise.

De facto tehniliste eeskirjade hulka kuuluvad:

- Euroopa Ühenduse liikmesriigi või Rumeenia õigus- ja haldusnormid, milles viidatakse kas tehnilistele spetsifikatsioonidele, muudele nõuetele või teenuseid käsitlevatele eeskirjadele või ametiala- või tegevusjuhistele, milles omakorda viidatakse tehnilistele spetsifikatsioonidele, muudele nõuetele või teenuseid käsitlevatele eeskirjadele ning mille järgimine lubab oletada vastavust eespool nimetatud õigus- ja haldusnormidega kehtestatud kohustustele,

- vabatahtlikud kokkulepped, mille puhul riigiasutus on üks lepinguosaline ja mis üldistes huvides näevad ette tehniliste spetsifikatsioonide, muude nõuete või teenuseid käsitlevate eeskirjade järgimise, välja arvatud riigihangete pakkumistingimused,

- tehnilised spetsifikatsioonid, muud nõuded või teenuseid käsitlevad eeskirjad, mis on seotud toodete või teenuste tarbimist mõjutavate fiskaal- või finantsmeetmetega, soodustades selliste tehniliste spetsifikatsioonide, muude nõuete või teenuseid käsitlevate eeskirjade järgimist; siia ei kuulu siseriiklike sotsiaalkindlustussüsteemidega seotud tehnilised spetsifikatsioonid või muud nõuded.

Kaasa arvatakse liikmesriikide nimetatud asutuste kehtestatud tehnilised normid, mis loetletakse nimistus, mille on koostanud Euroopa Ühenduse Komisjon[29] (edaspidi “komisjon”) direktiivi 98/34/EÜ artiklis 5 nimetatud komitee töö raames. Rumeenia koostab samasuguse nimekirja ning edastab selle komisjonile käesoleva lepingu jõustumisele järgneva kuu esimesel päeval.

Selle loetelu muutmisel kasutatakse sama menetlust.

7. tehnilise normi eelnõu – tehnilise spetsifikatsiooni, muu nõude või teenuste eeskirja nõude tekst, kaasa arvatud haldusnormid, mis on koostatud eesmärgiga need tehniliste normidena jõustada või lõpuks jõustada lasta, ja mis on ettevalmistusetapis, kus saab veel teha olulisi muudatusi.

Artikkel 2

Käesolevat lepingut ei kohaldata nendele meetmetele, mida liikmesriigid peavad vajalikeks Euroopa Ühenduse asutamislepingu alusel või mida peab vajalikeks Rumeenia:

- isikute, eelkõige töötajate kaitse tagamiseks toodete kasutamisel, eeldades, et need meetmed ei avalda mõju toodetele.

Artikkel 3

1. Võttes arvesse artiklit 12, teatab Euroopa Ühendus Rumeeniale nendest tehniliste normide eelnõudest, millest liikmesriigid on talle teatanud. Kui need tehnilised normid võtavad lihtsalt üle rahvusvahelise või Euroopa standardi tervikteksti, piisab teatest asjakohase standardi kohta. Euroopa Ühendus teatab Rumeeniale ka need põhjused, miks sellise tehnilise normi kehtestamine on vajalik, kui neid põhjusi ei ole juba eelnõus selgitatud.

2. Võttes arvesse artiklit 12, teatab Rumeenia samuti Euroopa Ühendusele oma tehniliste normide eelnõudest. Kui need tehnilised normid võtavad lihtsalt üle rahvusvahelise või Euroopa standardi tervikteksti, piisab teatest asjakohase standardi kohta. Rumeenia teatab Euroopa Ühendusele ka põhjused, miks selliste tehniliste eeskirjade jõustamine oli vajalik, kui neid põhjusi ei ole eelnõus juba selgitatud.

Artikkel 4

Teatatud tehnilise normi eelnõu terviktekst tuleb teha kättesaadavaks originaalkeeles ning samuti täielikult tõlgituna ühte Euroopa Ühenduse ametlikku keelde.

Artikkel 5

1. Samal ajal tuleb vajaduse korral edastada, kui ei ole juba varem edastatud, oluliselt ja otse asjaga seotud põhiliste õigusnormide originaalkeelne terviktekst, kui selline tekst on vajalik tehniliste normide eelnõu mõju hindamiseks.

2. Kui eelnõuga püütakse eelkõige tervishoiust või tarbijate või keskkonna kaitsmisest lähtudes keemilise aine, valmistise või toote turustamist või kasutamist piirata, edastavad liikmesriigid ja Rumeenia ka kõnealuse aine, valmistise või toote ning kõigi teada olevate ja kättesaadavate asendusainete, -valmististe või -toodete kohta andmete kokkuvõtte või viited, kui selline teave on kättesaadav, ja samuti meetme prognoositava mõju tervishoiule ning tarbija ja keskkonna kaitsele, esitades ühtlasi riskianalüüsi, mis tehakse kooskõlas määruse (EMÜ) nr 793/93[30] artikli 10 lõikes 4 osutatud keemiliste ainete ohtlikkuse hindamise üldiste põhimõtetega, kui tegemist on registreeritud ainega, ja kooskõlas direktiivi 67/548/EMÜ[31] artikli 3 lõikega 2 uue aine puhul.

Artikkel 6

Liikmesriigid ja Rumeenia edastavad eelnõu eespool nimetatud tingimustel uuesti, kui nad teevad sellesse muudatusi, mis oluliselt muudavad eelnõu reguleerimisala, lühendavad algselt planeeritud rakendamise ajakava, lisavad spetsifikatsioone või nõudeid või teevad viimati nimetatuid rangemaks. Need andmed edastatakse artikli 3 sätete kohaselt.

Artikkel 7

Kumbki lepinguosaline võib nõuda lisateavet käesoleva lepingu kohaselt teatatud tehnilise normi eelnõu kohta.

Artikkel 8

1. Euroopa Ühendus ja Rumeenia võivad teha tehniliste normide eelnõu kohta märkusi. Rumeenia märkused edastatakse komisjonile ning Euroopa Ühenduse märkused edastab komisjon Rumeeniale.

2. Liikmesriigid ja Rumeenia arvestavad neid märkusi tehniliste normide edaspidisel ettevalmistamisel nii palju kui võimalik.

3. Artikli 1 punkti 6 teise lõigu kolmandas taandes osutatud tehniliste spetsifikatsioonide, muude nõuete või teenuste eeskirjade puhul võivad lepinguosaliste märkused või käsitleda vaid neid aspekte, mis võivad takistada kaubandust või, teenuste eeskirjade puhul, teenuste vaba liikumist või teenuseosutajate asutamisvabadust, mitte aga meetme fiskaal- või finantsaspekte.

4. Kui kohaldatakse kuuekuulist ooteaega direktiivi 98/34/EÜ kohaselt, teatab komisjon sellest Rumeeniale.

Artikkel 9

Liikmesriikide ja Rumeenia pädevad asutused lükkavad teatatud tehniliste normide eelnõu vastuvõtmise edasi kolme kuu võrra alates päevast, mil komisjon on saanud kätte tehnilise normi eelnõu teksti.

Artikkel 10

Artiklis 9 osutatud ooteaega ei kohaldata neil juhtudel, kui:

- pädevad asutused peavad kiireloomulistel põhjustel, mis on tekkinud rahvatervise või ohutuse, loomade või taimede kaitse või teenuste eeskirjade puhul ka avaliku korra, eriti alaealiste kaitsega seotud tõsistel ja ettenägematutel asjaoludel, valmistama tehnilised normid ette väga lühikese aja jooksul ilma nõupidamisvõimaluseta, et need viivitamata avaldada ja kehtestada, või

- pädevad asutused peavad kiireloomulistel põhjustel, mis on tekkinud finantssüsteemi terviklikkuse ja turvalisuse kaitse, eelkõige hoiustajate, investorite ja kindlustatud isikute kaitsega seotud tõsistel asjaoludel, kehtestama ja rakendama viivitamata finantsteenuste eeskirju.

Võetavate meetmete kiireloomulisuse põhjused tuleb esitada. Kiireloomuliste meetmete põhjendus esitatakse üksikasjalikult, rõhutades eelkõige asjaomaste asutuste ees seisva ohu ettenägematust ja tõsidust, samuti tungivat vajadust võtta olukorra parandamiseks viivitamata meetmeid.

Artikkel 11

1. Ka tehnilise normi lõplik originaalkeelne tekst tuleb edastada.

2. Eespool nimetatud teadete edastamise halduskord on üksikasjaliselt esitatud III lisas, mis moodustab käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 12

1. Artikleid 3–10 ei kohaldata liikmesriikide ja Rumeenia nende õigus- ja haldusnormide või vabatahtlike kokkulepete suhtes, mille abil liikmesriigid või Rumeenia:

- järgivad liikmesriikide puhul siduvaid Euroopa Ühenduse õigusakte, mille tulemusena võetakse vastu tehnilised spetsifikatsioonid või teenuste eeskirjad, ning võtavad Rumeenia puhul siseriiklikusse õigusesse üle Euroopa Ühenduse aktid, mille tulemusena võetakse vastu tehnilised spetsifikatsioonid ja teenuste eeskirjad,

- täidavad liikmesriikide puhul rahvusvahelistest lepingutest tulenevaid kohustusi, mille tulemusena võetakse Euroopa Ühenduses vastu ühised tehnilised spetsifikatsioonid või teenuste eeskirjad,

- täidavad Rumeenia puhul rahvusvahelistest lepingutest tulenevaid kohustusi, mille tulemusena võetakse Rumeenias ja Euroopa Ühenduses vastu ühised tehnilised spetsifikatsioonid või teenuste eeskirjad,

- kasutavad Euroopa Ühenduse siduvates õigusaktides sätestatud kaitseklausleid,

- kohaldavad direktiivi 2001/95/EÜ[32] artikli 12 lõiget 1,

- piirduvad Euroopa Ühenduste Kohtu otsuse täitmisega,

- piirduvad komisjoni nõudel tehniliste eeskirjade muutmisega käesoleva direktiivi artikli 1 punkti 6 tähenduses, et kõrvaldada kaubandustõke või, teenuseid käsitlevate eeskirjade puhul, takistused teenuste vabale liikumisele või teenusepakkujate asutamisvabadusele.

2. Artikleid 9 ja 10 ei kohaldata liikmesriikide ja Rumeenia õigus- ja haldusnormide suhtes, mis keelavad toote valmistamise, kuivõrd need normid ei takista toodete vaba liikumist.

3. Artikleid 9 ja 10 ei kohaldata artikli 1 punkti 6 teise lõigu kolmandas taandes viidatud tehniliste spetsifikatsioonide või muude nõuete või teenuseid käsitlevate eeskirjade suhtes.

Artikkel 13

Käesoleva lepingu alusel esitatud teavet käsitletakse nõudmise korral konfidentsiaalsena. Siiski võivad nii Euroopa Ühendus kui ka Rumeenia vajalike ettevaatusabinõude kasutuselevõtmisel pidada eksperdiabi saamiseks nõu füüsiliste ja juriidiliste isikutega, kaasa arvatud erasektori esindajatega.

Artikkel 14

1. Lepinguosalised peavad regulaarseid konsultatsioone tehniliste kaubandustõkete valdkonnas Euroopa Ühenduse ja Rumeenia ekspertide vahel loodud koostöö raames, et tagada käesolevas lepingus sätestatud korra rahuldav toimimine ning et vahetada arvamusi nende märkuste kohta, mis kumbki lepinguosaline on käesoleva lepingu alusel teatatud tehniliste normide eelnõude kohta esitanud. Lepinguosalised võivad vastastikusel nõusolekul pidada täiendavaid ad hoc kohtumisi, et käsitleda ükskõik kumma lepinguosalise eriliste huvidega seotud üksikjuhtumeid.

2. Rumeenia nimetab eksperdi, kes esindab Rumeeniat direktiivi 98/34/EÜ artikli 5 alusel loodud komitee koosolekutel infoühiskonna teenuste ja tehniliste normide käsitlemise valdkonnas. Ekspert peab olema Rumeenia riigiteenistuses. Eksperdil ei ole hääleõigust.

3. Komisjon teatab eksperdile aegsasti koosolekute kuupäevad ning komitee päevakorrapunktid. Komisjon edastab eksperdile asjakohase teabe.

4. Komitee eesistuja ettepanekul võib komitee kokku tulla ilma Rumeeniat esindava eksperdi kohalolekuta. Sel juhul teatatakse sellest Rumeeniale.

Artikkel 15

Käesolevat lepingut kohaldatakse lepingus sätestatud tingimuste kohaselt ühelt poolt territooriumidel, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, ning teiselt poolt Rumeenia territooriumil.

Artikkel 16

Käesolev leping jõustub selle ülejärgmise kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on vahetanud diplomaatilisi noote, mis kinnitavad käesoleva lepingu jõustumiseks vajalike kummagi poole menetluste lõpetamist.

Artikkel 17

Käesolev leping kaotab kehtivuse kuupäeval, mil Rumeenia ühineb Euroopa Liiduga.

Artikkel 18

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja rumeenia keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

I LISA

Näidisloend teenustest, mis ei kuulu artikli 1 punkti 2 teises lõigus viidatud teenuste hulka

1. Teenused, mida ei osutata "vahemaa tagant"

Teenused, mida osutatakse teenusepakkuja ja teenuse tarbija füüsilisel juuresolekul, isegi kui seejuures kasutatakse elektroonilisi seadmeid:

a) arsti vastuvõturuumides toimuvad arstlikud läbivaatused, mille käigus kasutatakse elektroonilisi seadmeid patsiendi füüsilisel juuresolekul;

b) elektroonilises vormis esitatud kataloogide sirvimine kaupluses kliendi füüsilisel juuresolekul;

c) arvutivõrgu kaudu lennupileti broneerimine reisibüroos kliendi füüsilisel juuresolekul;

d) mängukohtades elektrooniliste mängude andmine kliendi kasutusse kliendi füüsilisel juuresolekul.

2. Teenused, mida ei osutata "elektroonilisel teel"

- Materiaalse sisuga teenused, kuigi neid osutatakse elektrooniliste seadmete abil:

a) raha- ja piletiautomaatide abil osutatavad teenused,

b) juurdepääs tasulistele teelõikudele, parklatele vms, kuigi sisse- või väljapääsude juures on elektroonilised seadmed juurdepääsuõiguse ja/või õigesti sooritatud makse kontrollimiseks.

- Teenused väljaspool internetti: CD-ROMide või tarkvara levitamine diskettidel.

- Teenused, mida ei osutata andmete elektrooniliste töötlus-/talletussüsteemide abil:

a) kõnesuunamisteenused;

b) telefaksi- ja teleksiteenused;

c) telefoni või faksi teel osutatavad teenused;

d) arsti poolt telefoni või faksi teel antav konsultatsioon;

e) advokaadi poolt telefoni või faksi teel antav konsultatsioon;

f) telefoni või faksi teel toimuv otseturustamine.

3. Teenused, mida ei osutata "teenusesaaja isikliku taotluse põhjal"

Teenused, mida osutatakse, edastades andmeid üksikisiku nõudeta, ning mis on mõeldud samaaegselt piiramatule arvule vastuvõtjatele (rühmaedastus):

a) direktiivi 89/552/EMÜ artikli 1 punktis a sätestatud teleringhäälingu teenused (kaasa arvatud tellitavad videosaated - mitmekanalisüsteem);

b) raadioringhäälingu teenused;

c) (televisiooni kaudu edastatav) teletekst.

II LISA

Artikli 1 punkti 5 kolmandas lõigus osutatud finantsteenuste näidisloend

- Investeerimisteenused

- Kindlustus- ja edasikindlustusteenused

- Pangateenused

- Pensionifondidega seotud teenused

- Futuuri- või optsioonitehingutega seotud teenused

Selliste teenuste hulka kuuluvad eelkõige:

a) direktiivi 2004/39/EMÜ[33] lisas osutatud investeerimisteenused; ühisinvesteerimisettevõtjate teenused;

b) teenused seoses direktiivi 2000/12/EMÜ[34] lisas osutatud toimingutega, mis eeldavad vastastikust tunnustamist;

c) kindlustus- ja edasikindlustustegevusega hõlmatavad toimingud, millele on viidatud:

- direktiivi 73/239/EMÜ[35] artiklis 1;

- direktiivi 2002/83/EMÜ[36] I lisas;

- direktiivis 64/225/EMÜ,[37]

- direktiivides 92/49/EMÜ[38] ja 2002/83/EÜ.[39]

III LISA

Käesoleva lepingu artikli 11 lõike 2 kohaselt peetakse vajalikuks järgmiste teadete edastamist elektroonilisel teel:

1. lühiteated. Need võib edastada kas enne või koos terviktekstiga;

2. teatatud eelnõu terviktekst;

3. teksti eelnõu vastuvõtuteatis, milles märgitakse muu hulgas asjakohase ooteaja lõppemise kuupäev;

4. teated, milles nõutakse lisateavet;

5. vastused lisateabe nõuetele;

6. märkused;

7. ad hoc kohtumiste taotlused;

8. vastused ad hoc kohtumiste taotlustele;

9. lõpliku teksti taotlused;

10. teave kuuekuulise ooteaja taotlemise kohta.

Järgmisi teateid võib praegu edastada faksi teel, kuigi soovitatav on edastada need elektrooniliselt:

11. põhilised õigusaktid või sätted;

12. lõplik tekst.

Lepinguosalised lepivad ühiselt kokku kõnealuse teabeedastuse halduskorra.

FINANTSSELGITUS

Poliitikavaldkon(na)d: Ettevõte Meede/meetmed: Kaupade ja valdkondlike tegevuspõhimõtete siseturg |

MEETME NIMETUS: NÕUKOGU OTSUS KAHEPOOLSETE LEPINGUTE SÕLMIMISE KOHTA, MILLEGA NÄHAKSE ETTE TEHNILISTEST NORMIDEST JA INFOÜHISKONNA TEENUSTE EESKIRJADEST TEATAMISE KORD KAHE KANDIDAATRIIGIGA |

1. EELARVERIDA(-READ) + RUBRIIK(RUBRIIGID) 02.0101 „PERSONALIKAVAS SÄTESTATUD AMETIKOHTI OMAVAD AMETNIKUD JA AJUTISED TÖÖTAJAD“

02.010401 Tehniline ja logistiline tugi ning abi kasutajatele

02.0301 Siseturu toimimine ja areng, eriti seoses teavitamise, sertifitseerimise ja valdkondade ühtlustamisega

2. ÜLDNÄITAJAD

2.1. Kogueraldis meetmele (B osa): miljonit eurot kulukohustusteks: 0,014

2.2. Kohaldamisaeg:

Lepingud on piiratud kestusega. Kumbki leping lõpeb selle kandidaatriigi ühinemisega Euroopa Liiduga, kellega see on sõlmitud. Seepärast puudub säte lepingute uuendamise kohta.

2.3. Üldine mitmeaastane kulude esialgne eelarvestus:

a) Kulukohustuste assigneeringute/maksete assigneeringute (rahalise sekkumise) ajakava (vt punkt 6.1.1)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | n + 5 ja järgmised aastad | Kokku |

Kohustused | 0,014 | pm | pm | pm | pm | pm | 0,014 |

Maksed | 0,007 | 0,007 | pm | pm | pm | pm | 0,014 |

b) Tehniline ja haldusabi ning toetuskulud (vt punkt 6.1.2) .

Kohustused | puuduvad | puuduvad | puuduvad | puuduvad | puuduvad | puuduvad | puuduvad |

Maksed | puuduvad | puuduvad | puuduvad | puuduvad | puuduvad | puuduvad | puuduvad |

Vahesumma a+b |

Kohustused | 0,014 | pm | pm | pm | pm | pm | 0,014 |

Maksed | 0,007 | 0,007 | pm | pm | pm | pm | 0,014 |

c) Tööjõukulude ja muude halduskulude finantsmõju kokku (vt punktid 7.2 ja 7.3)

Kulukohustused / maksed | 0,0173 | pm | pm | pm | pm | pm | 0,.0173 |

KOKKU a+b+c |

Kohustused | 0,0313 | pm | pm | pm | pm | pm | 0,0313 |

Maksed | 0,0156 | 0,0156 | pm | pm | pm | pm | 0,0313 |

2.4. Kooskõla rahastamisprogrammi ja finantsperspektiiviga

Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule

2.5. Finantsmõju tuludele:

Ettepanekul ei ole finantsmõju (hõlmab meetme rakendamisega seonduvaid tehnilisi aspekte).

3. EELARVE TUNNUSJOONED

Kulu liik (03 02 01) | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

Mittekohustuslik | Liigendatud | JAH | EI | EI | Nr 1.1 |

4. ÕIGUSLIK ALUS

EÜ asutamislepingu artikkel 133.

5. KIRJELDUS JA PÕHJENDUSED

5.1. Vajadus ühenduse sekkumise järele

5.1.1. Taotletavad eesmärgid

Eesmärgiks on kahe kandidaatriigi, kellega on lepingute üle läbirääkimisi peetud, osalemine direktiiviga 98/34/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 98/48/EÜ, kehtestatud tehnilistest eeskirjadest teatamise süsteemis enne nende ühinemist Euroopa Liiduga.

Selles direktiivis on sätestatud eelnev teatamine määruste eelnõudest, mis on seotud kõigi Euroopa Ühenduse 25 liikmesriigi kõigi tooteliikidega ja infoühiskonna teenustega, et ära hoida tehnilistest eeskirjadest tulenevaid kaubandustõkkeid juba enne nende tekkimist. Vastavalt direktiivile on ette nähtud (vähemalt kolmekuuline) ooteaeg, mille jooksul teatatud eelnõud ei või veel riigi tasandil vastu võtta. Lihtsustatud teatamissüsteemi (pikima ooteajaga kolm kuud ja üksnes märkuste tegemise võimalusega) kohaldatakse Euroopa Majanduspiirkonna riikidele ning alates 1. jaanuarist 2001 ka Türgile.

Käesolevates lepingutes kavandatud mehhanism kattub selle lihtsustatud süsteemiga, nii et seda võib kohaldada ka kandidaatriikidele järgmistel eesmärkidel:

- vältida uusi kaubandustõkkeid Euroopa Liidu ja kandidaatriikide vahel;

- valmistada need riigid võimalikult vara ette Euroopa Liiduga ühinemiseks seoses teavitamiskorraga;

- ning seeläbi tugevdada dialoogi ja vastastikuse arusaamise vaimu.

5.1.2. Eelhindamisega seoses rakendatavad meetmed

Eelhindamisel ilmnesid järgmised asjaolud:

- niisuguste lepingute sõlmimine on Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide huvides, kuna kavandatud süsteem võimaldab neil olla pidevalt informeeritud kandidaatriikides ettevalmistatavatest algatustest ning vajaduse korral teha märkusi eelnõudesse, millel võib olla tõsiseid õiguslikke ja majanduslikke tagajärgesid, eriti toodete vaba liikumise ja infoühiskonna teenuste seisukohast (muuhulgas näiteks seoses kandidaatriikides tegutsevate ühenduse kodanike ja ettevõtetega);

- lisaks võimaldab ühinemisest alates kehtima hakkava korra lihtsustatud kohaldamine kõigil lepinguosalistel kõnealuseks ühinemiseks valmistuda ning seega ühenduse kohustusi õigesti rakendada.

5.1.3. Pärast järelhindamist rakendatavad meetmed

Puuduvad.

5.2. Kavandatav tegevus ja eelarvelise sekkumise korraldus

Kandidaatriikidega sõlmitud lepingute eesmärk on võimaldada neil juba enne nende ühinemist Euroopa Liiduga osa võtta teatamissüsteemist, mis ühenduse tasandil kehtestati 1983. Selle süsteemiga peaks saama ära hoida uute kaubandustõkete tekkimise ühenduse ja kandidaatriikide vahel.

Geograafiliselt piirdub see kahe kandidaatriigiga, kellega on lepingute üle läbirääkimisi peetud. Määruste eelnõud vahetatakse komisjoni, kandidaatriikide ja liikmesriikide vahel direktiivis 98/34/EÜ sätestatud haldusmehhanismi raames, mida on EÜ tasandil kasutatud juba alates 1984. aastast.

Kahelt kandidaatriigilt võib põhjendatult eeldada maksimaalselt umbes 20 eelnõud aastas. See number põhineb asjaolul, et:

- kandidaatriigid koondavad oma õigusliku tegevuse rohkem acquis communautaire ’i (meetmed, mis ei ole hõlmatud kavandatava teatamiskorraga) ülevõtmisele kui ühepoolsetele algatustele.

Kahe kandidaatriigi samaaegne teatamiskorras osalemine võiks ühinemiseni jäänud ajavahemikul (s.t 6 kuu jooksul, eeldades, et ühinemine toimub 1. jaanuaril 2007) anda tulemuseks 5 teatamist kandidaatriigi kohta. Seda arvu kinnitavad kogemused EFTA riikidega.

5.3. Rakendamine

Meede 1

Arvutiprogramm, mis on vajalik tekstide automaatseks ülekandmiseks ühenduse liikmesriikidest kandidaatriikidesse ja vastupidi, on juba olemas seoses selle kasutamisega endiste kandidaatriikidega enne 1. maid 2004 (Vt KOM(2003) 203 lõplik). Seetõttu ei ole täiendav rahastamine vajalik.

Meede 2

Vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna riikidega kehtestatud teatamiskorrale saadavad kandidaatriigid oma teated ühes Euroopa Ühenduse ametlikus keeles. Võib põhjendatult eeldada, et enamik teateid saadetakse inglise keeles.

Samamoodi nagu Euroopa Majanduspiirkonna riikide puhul tõlgitakse teated üksnes inglise, prantsuse ja saksa keelde.

Võib eeldada, et ühinemiseni jäänud 6 kuu jooksul saadakse 10 teadet (vt punkt 5.2), keskmiselt 20 lehekülge teate kohta, mis teeb 200 lehekülge tõlget. See arv tuleb korrutada kahega, kui arvestame bulgaaria- ja rumeeniakeelseid teateid, sest näiteks inglisekeelne tekst tuleb tõlkida prantsuse ja saksa keelde (5 × 20 × 2 = 200 lehekülge). Seetõttu on eeldatav kulu 14 000 eurot (400 lk korrutada 35 euroga). See summa rahastatakse ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi olemasolevast eelarvest (02.0301), kus nähakse juba ette tõlkekulude väikest tõusu 2006. aastal, võttes arvesse ettevalmistusi laienemiseks.

Meede 3

Ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat vastutab järgmise tegevuse eest:

- teiste asjaomaste talituste koostatud eelnõude koordineerimine ja analüüs komisjonis;

- kandidaatriikide tekstide kohta tehtud märkuste ja neile kandidaatriikide saadetud vastuste koordineerimine koos liikmesriikidega;

- andmebaasi ja tõlgete haldamine ning sõnumite edastamine.

Selleks vajalikule personalile makstakse töötasu ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi rahalistest vahenditest.

6. FINANTSMÕJU

6.1. Kogu rahaline mõju B-osale (kogu planeerimisperioodi jooksul)

6.1.1. Rahaline sekkumine

Kulukohustused (miljonites eurodes kolm kohta pärast koma)

Jaotus | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | n + 5 ja järgmised aastad | Kokku |

Meede 2 | 0,014 | pm | pm | pm | pm | pm | 0,014 |

KOKKU | 0,014 | pm | pm | pm | pm | pm | 0,014 |

6.1.2. Tehniline ja haldusabi, toetuskulud ja IT-kulud (kulukohustuste assigneeringud) |

Puuduvad

6.2. Kulude arvestus B-osas ettenähtud meetmete kaupa (kogu programmiperioodi jooksul)

Kulukohustused (miljonites eurodes kolm kohta pärast koma)

Jaotus | Liik(projektid, andmekogud) | Väljundite arv(kogukulud aastate 1...n kohta) | Ühiku keskmine maksumus | Kulud kokku(kogukulud aastate 1...n kohta) |

1 | 2 | 3 | 4=(2X3) |

Meede 2 – tõlge | Andmekogud | 10 | 0,0014 | 0,014 |

KULUD KOKKU | 0,014 |

(2. meede: 10 teadet, igaüks 20 lehekülge = 200 lehekülge, mis tuleb tõlkida kahte keelde = 400 lehekülge tõlget, hinnaga 35 eurot lehekülg).

7. MÕJU TÖÖJÕULE JA HALDUSKULUDELE

7.1. Mõju personalile

Ametikoha liik | Tegevust juhtima määratud personal (olemasolevad ja/või lisaressursid) | Kokku | Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus |

Alaliste ametikohtade arv | Ajutiste ametikohtade arv |

Ametnikud või ajutised töötajad | A B C | 0,1 0,1 0,1 | 0.05 0.05 0.05 | Õiguslik analüüs ja haldustoetus |

Muu personal |

Kokku | 0,15 |

7.2. Personaliga seotud üldine finantsmõju

Personali liik | Summa (eurot) | Arvutamismeetod * |

Ametnikud Ajutised töötajad | 17 250 | 115,000 × 0,15 |

Muu personal (täpsustada eelarverida) |

Kokku | 17 250 |

Summad näitavad kogukulu 6 kuu kohta (st. ühinemiseni jäänud ajavahemikuks).

7.3. Tegevusest tulenev muu halduskulu

Eelarverida (number ja nimetus) | Summa eurodes | Arvutamismeetod |

Kogueraldis (jaotis A7) A0701 – Lähetused A07030 – Koosolekud A07031 – Kohustuslikud komiteed1 A07032 – Mittekohustuslikud komiteed1 A07040 – Konverentsid A0705 – Uuringud ja konsultatsioonid Muud kulud (täpsustada) |

Infosüsteemid |

Muud kulud – (A-2422) |

Kokku |

Summad näitavad kogukulu 6 kuu kohta.

I. Kokku aasta kohta (7.2+7.3) II. Meetme kestus III. Toimingu maksumus (I × II) | 17 250 eurot Kahe asjaomase kandidaatriigi ühinemiseni ühendusega |

Personali- ja haldusvajadused kaetakse haldavatele peadirektoraatidele jaotatud vahenditest iga-aastase jaotusprotseduuriga.

8. JÄRELTEGEVUS JA HINDAMINE

8.1. Järeltegevuse korraldus

Kandidaatriikide teated integreeritakse teatamiskorra olemasolevasse andmebaasisüsteemi (TRIS). See süsteem võimaldab ühe päeva kaupa jälgida kandidaatriikide teateid, ühenduse vastuseid neile teadetele ning samuti kandidaatriikide reageeringut liikmesriikide märkustele.

8.2. Hindamise korraldus ja ajakava

Süsteemi TRIS kaudu saadud andmeid kasutatakse iga-aastase hinnangu andmisel ühenduse sekkumisele.

9. PETTUSEVASTASED MEETMED

Puuduvad (kuna puuduvad tegevuse ja järeltegevuse uuringud).

[1] ELT L 098, 2.4.2004, lk 0030.

[2] ELT L 117, 22.4.2004, lk 0001.

[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord, ELT L 204, 21.7.1998. Selle kohaldamisala on laiendatud infoühiskonna teenustele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiviga 98/48/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord, ELT L 217, 5.8.1998. Selle dokumendi uus pealkiri on: "Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord".

[4] ELT C […], […], lk […].

[5] Nõukogu sekretariaat avaldab kokkuleppe jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

[6] ELT L 358, 31.12.1994, lk 3.

[7] Direktiiv 98/34/EÜ (ELT L 204, 21.7.1998, lk 37), muudetud direktiiviga 98/48/EÜ (ELT L 217, 5.8.1998, lk 18).

[8] ELT L 298, 17.10.1989, lk 23. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 97/36/EÜ (ELT L 202, 30.7.1997, lk 1).

[9] ELT L 311, 28.11.2001, lk 67.

[10] See määratlus tuleneb direktiivist 98/48/EÜ, milles tehakse viide direktiivile 90/387/EMÜ telekommunikatsiooniteenuste siseturu rajamise kohta vabakasutusvõrgu rakendamise kaudu (ELT L 192, 24.7.1990, lk 1). Viimane direktiiv tunnistati kehtetuks direktiiviga 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (ELT L 108, 24.04.2002, lk 3). Siiski tuleks direktiivis 98/48/EÜ alles jätta direktiivis 90/387/EMÜ kasutatud “telekommunikatsiooniteenuste“ määratlus.

[11] ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

[12] ELT C 23, 27.1.2000, lk 3.

[13] Nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 793/93 registreeritud ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta (ELT L 84, 5.4.1993, lk 1).

[14] Nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiiv 67/548/EMÜ ohtlike ainete klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta. (EMÜ L 196, 16.8.1967, lk 1). Direktiivi on muudetud direktiiviga 92/32/EÜ (ELT L 154, 5.6.1992, lk 1) ja hilisemate direktiividega.

[15] 3. detsembri 2001. aasta direktiiv 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta (ELT L 011, 15.1.2002, lk 4).

[16] ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

[17] ELT L 126, 26.5.2000, lk 1.

[18] ELT L 228, 16.8.1973, lk 3 ja hilisemad muudatused.

[19] ELT L 345, 19.12.2002, lk 1.

[20] ELT 56, 4.4.1964, lk 878/64. Direktiivi on muudetud 1973. aasta ühinemisaktiga.

[21] ELT L 228, 11.8.1992, lk 1.

[22] ELT L 345, 19.12.2002, lk 1.

[23] ELT L 357, 31.12.1994, lk 2.

[24] Direktiiv 98/34/EÜ (ELT L 204, 21.7.1998, lk 37), muudetud direktiiviga 98/48/EÜ (ELT L 217, 5.8.1998, lk 18).

[25] ELT L 298, 17.10.1989, lk 23. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 97/36/EÜ (ELT L 202, 30.7.1997, lk 1).

[26] ELT L 311, 28.11.2001, lk 67.

[27] See määratlus tuleneb direktiivist 98/48/EÜ, milles tehakse viide direktiivile 90/387/EMÜ (ELT L 192, 24.7.1990, lk 1). Viimane direktiiv tunnistati kehtetuks direktiiviga 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (ELT L 108, 24.04.2002, lk 3). Siiski tuleks direktiivis 98/48/EÜ alles jätta direktiivis 90/387/EMÜ kasutatud “telekommunikatsiooniteenuste“ määratlus.

[28] ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

[29] ELT C 23, 27.1.2000, lk 3.

[30] Nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 793/93 registreeritud ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta (ELT L 84, 5.4.1993, lk 1).

[31] Nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiiv 67/548/EMÜ ohtlike ainete klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta. (EMÜ L 196, 16.8.1967, lk 1). Direktiivi on muudetud direktiiviga 92/32/EÜ (ELT L 154, 5.6.1992, lk 1) ja hilisemate direktiividega.

[32] 3. detsembri 2001. aasta direktiiv 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta (ELT L 011, 15.1.2002, lk 4).

[33] ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

[34] ELT L 126, 26.5.2000, lk 1.

[35] ELT L 228, 16.8.1973, lk 3 ja hilisemad muudatused.

[36] ELT L 345, 19.12.2002, lk 1.

[37] ELT 56, 4.4.1964, lk 878/64. Direktiivi on muudetud 1973. aasta ühinemisaktiga.

[38] ELT L 228, 11.8.1992, lk 1.

[39] ELT L 345, 19.12.2002, lk 1.