[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 24.4.2008 KOM(2008) 224 lõplik KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA EUROOPA KONTROLLIKOJALE Aruanne seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda Euroopa Arengufondi (EAF) finantsjuhtimise kohta 2007. aastal{SEC(2008)518} SISUKORD 1. Sissejuhatus 3 2. 2007. aasta märkimisväärsed sündmused 3 3. Tähtsamate osade kokkuvõte 4 4. Seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi finantsseisund 2007. aasta lõpus 4 5. AKV programmide õigeaegne ja tõhus elluviimine: eesmärgid ja tulemused 2007. aastal 5 5.1. Programmi kvaliteedi, mõju ja jätkusuutlikkuse parandamine 5 5.2. Abi kiirem andmine 8 5.2.1. Täitmata kulukohustuste üldarvu hoidmine stabiilsena 10 5.2.2. Kulukohustuste ühtlane jaotamine aasta peale (vältimaks nende kuhjumist aasta lõppu) 12 5.2.3. Stabex 12 5.3. Meetmete koordineerimine ja ühtlustamine teiste rahastajatega 12 5.4. Tõhusa kontrollikeskkonna ja vastutuse tagamine 13 5.5. Aktiivse personalipoliitika elluviimine ja sisemenetluste parandamine 15 1. SISSEJUHATUS Käesolev aruanne põhineb 9. Euroopa Arengufondi (EAF) suhtes kohaldatava finantsmääruse[1] artikli 96 lõikes 2 ja artiklis 102 sätestatud nõudel, mille kohaselt peab komisjon igal aastal andma aru EAFi finantsjuhtimise kohta. EuropeAidi tulemus ja OECD arenguabikomitee aruandluses kasutatud näitajad on esitatud bruto-, mitte netomääradena, sest nad ei sisalda vabastatud vahendeid. Arvud on brutomääradena esitatud ka käesolevas jaotises ja lisas, kui ei ole öeldud teisiti. 2. 2007. AASTA MÄRKIMISVÄÄRSED SÜNDMUSED EuropeAidi juhitud EAFi jaoks oli 2007. aasta eriline, sest EuropeAidi tegevust on peamiselt mõjutanud vajadus siduda kõik 9. EAFi vahendid enne 2007. aasta lõppu. 2005. aasta mais määras nõukogu 9. EAFi vahendite sidumise tähtajaks 31. detsembri 2007. Nimetatud otsust tuntakse kui aegumisklauslit („Sunset Clause”)[2]. Nähti ette erandid Stabexile ning toetuskuludele[3]. 2007. aasta mais otsustas AKV-ELi ministrite nõukogu eraldada osa 9. EAFi algselt pikaajaliseks arenguks ettenähtud vabadest vahenditest konsolideeritud B-assigneeringutele, AKV riikide sisestele FLEX-programmidele, Aafrika rahutagamisrahastule ning infrastruktuuri sihtfondile. 2007. aasta novembris lubas nõukogu pikendada Prantsuse ülemeremaade ja -territooriumide ühtsete programmdokumentide alusel tehtavate ja EAFi intressi käsitlevate rahastamisotsuste tähtaegu[4]. 2007. aastal võttis komisjon 9. EAFi lõppläbivaatuste raames vastu otsused ning EuropeAidi kutsuti üles rakendama kohandusi riikidele, piirkondadele ja valdkondadele eraldatavates vahendites. Komisjon suutis täita kõik aegumisklauslist tulenevad nõuded, eelkõige: 1. vabastada kõik kasutamata vahendid 2007. aasta märtsi lõpuks, et võimaldada nende uuestisidumist enne aasta lõppu; 2. esitada kõik programmid, mille raames seotakse A-vahendite riiklikud ja piirkondlikud eraldised EAFi komiteele arvamuse saamiseks 2007. aasta juuli lõpuks; ning 3. valmistuda aegumisklauslis sätestatud tähtaja raames otsuseks uute programmide kohta, mida peetakse AKV-ELi ministrite nõukogu 2007. aasta mai otsuse alusel prioriteetseteks. Sel moel oli võimalik siduda kõik 9. EAFi vahendid 2007. aasta lõpuks, erandiks olid otsuse 2007/792/EÜ alusel Prantsuse ülemeremaad ja –territooriumid ning EAFi intressid. See on esimene kord, mil EAFi kõik vahendid on kulukohustustega täielikult seotud enne järgmise EAFi jõustumist. 2007. aastal viis arengu peadirektoraat 10. EAFi raames lõpule programmitöö seoses 51 riigistrateegia dokumendi/riikliku näidisprogrammiga mahus 8,7 miljardit eurot, mis moodustab 65 % kavandatavatest riiklikest eraldistest. Ülejäänud eraldisi käsitleva programmitöö lõpuleviimist on oodata 2008. aastal ning 10. EAFi varaseim võimalik jõustumisaeg on praegu 2008. aasta juuni. 3. TÄHTSAMATE OSADE KOKKUVÕTE - 2007. aasta finantseesmärgid – komisjon saavutas peaaegu kõik oma finantseesmärgid, ületades üldiste kulukohustuse ja lepingutega seotud eesmärke. Esimest korda on EAFi vahendid kulukohustustega täielikult seotud enne järgmise EAFi jõustumist. - EAFi maksed saavutasid rekordtaseme (2,92 miljardit eurot), kuid neid piiras rahavoogude puudujääk. Viimastel aastatel toimunud kasv EAFi maksete tegemise tempos avaldab liikmesriikidele survet kanda summad EAFi üle kiiremini. Juba 2007. aastal ei soovinud mõned liikmesriigid suurendada oma panust soovitud ulatuses ning on oht, et 2008. aastal võib ilmneda rahavoogude puudujääk. - Sisekontroll ja menetlused – EAF on veel haldusandmesüsteemi CRIS integreerimata. Lisaks on uue IT-süsteemi (ABAC-FED) kasutuselevõtt veelgi edasi lükkunud 2009. aasta algusesse. - Personal – EuropeAidi töökoormuse hindamise järel osutus võimalikuks värvata AIDCO/C peakorterisse 2007. aastal veel üksteist lepingulist töötajat. Ehkki nimetatud samm leevendas meie personalimuresid, on töökoormus töötaja kohta EuropeAidi AKV-direktoraadis võrreldes muude geograafiliste piirkondadega endiselt kõrge. AKV riikides asuvate delegatsioonide personaliprobleemid on jätkuvalt teravad . 4. SEITSMENDA, KAHEKSANDA JA ÜHEKSANDA EAFI FINANTSSEISUND 2007. AASTA LÕPUS[5] ALLTOODUD TABELIS ON NÄHA 7.–9. EAFI ÜLDINE FINANTSSEISUND 2007. AASTA LÕPUS. 2006. AASTA LÕPPES 3,16 MILJARDI EURO SUURUSE VEEL SIDUMATA VAHENDITE SUMMAGA, SAMAS KUI 2007. AASTA LÕPPEDES OLI JÄRELEJÄÄNUD SUMMA 49 MILJONIT EUROT (LIGIKAUDU 0,001 % ERALDATUD VAHENDITEST). Tabel 1: Seitsmenda, kaheksanda ja üheksanda EAFi finantsseisund 2007. aasta lõpus (miljonites eurodes) | AKV riikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele (EAFi poolt) eraldatud vahendid[6] | Seotud vahendid | Kulutatud vahendid | Kulutamata vahendid/kulukohustused | 7.–8. EAF | 9. EAF | 7.–9. EAF kokku | Sidumata vahendid | Kulutamata kulukohustused | Kulutamata vahendid kokku | A | b | c (a+b) | D | E | f (c-d) | G (d-e) | h (f+g) | 21 422, 27 | 15 906, 38 | 37 328, 65 | 37 279,37 | 26 699,96 | 49,28 | 10 579,40 | 10 628,69 | Aegumisklausli alusel ettenähtud erandeid võib rahastada sidumata vahenditega 49,28 miljoni euro ulatuses. 5. AKV PROGRAMMIDE ÕIGEAEGNE JA TÕHUS ELLUVIIMINE: EESMÄRGID JA TULEMUSED 2007. AASTAL EuropeAidi eesmärgid EAFi raames on sätestatud: - EuropeAidi aastase juhtimiskava AKV riike käsitlevas osas, ning - EuropeAidi juhatuse heakskiidetud peamiste tulemusnäitajatena. Järgnev osa kirjeldab nimetatud eesmärkide täitmist või ületamist. 5.1. Programmi kvaliteedi, mõju ja jätkusuutlikkuse parandamine - Kõigi programmide läbivaatamine määratlemis- ja väljatöötamisetapis EuropeAidi kvaliteedi toetusrühmad vaatavad meetmed üle enne nende rakendamist (eelhindamine). 2007. aastal kasvas kvaliteedi toetusrühmade jõudlus EAFi rahastamisettepanekute läbivaatamisel, saavutades nimetatud aastal seotud programmideks ettenähtud vahenditest 91 %. Tabel 2: EAFi rahastamisettepanekute läbivaatamine kvaliteedi toetusrühmade poolt (2007) | Projekti etapp | Näitaja | 2006 | 2007 | Muutuse % aastas | Määratlemine | Läbivaadatud projektikirjeldused | Arv | 156 | 169 | 8% | Väärtus (miljonites eurodes) | 2276 | 1636 | - 28% | Välja-töötamine | Läbivaadatud rahastamisettepanekud | Arv | 181 | 272 | 50% | Väärtus (miljonites eurodes) | 3094 | 3173 | 3% | Projektiettepanekud vaadatakse läbi määratlemis- ja väljatöötamisetapis. Reeglina vähendab põhjalik analüüs määratlemisetapis vajadust muudatuste järele järgnevas etapis. 2007. aastal tõusis väljatöötamisetapis läbiviidavate eelhindamiste arv märkimisväärselt, peegeldades 9. EAFi järelejäänud vahendite sidumise lõpuleviimiseks vajalike rahastamisotsuste kõrget arvu. Määratlemisetapis läbiviidavate eelhindamiste osakaal loogiliselt võttes vähenes: algse määratlemisetapi eelhindamised olid mõnedel juhtudel läbi viidud juba eelnevatel aastatel. Iga kvaliteedi toetusrühma poolt läbivaadatava ettepaneku puhul järjestatakse mitu kriteeriumi positiivsete ja negatiivsete hinnetena (A/B ja C/D), selle eesmärgiks on konkreetselt määratleda ettepaneku nõrgad punktid, mida tuleb parandada. Alltoodud tabelis on näidatud, et meetmete läbivaatamine kvaliteedi toetusrühmade poolt aitas parandada projektiettepanekute kvaliteeti määratlemis- ja väljatöötamisetapi vahelises ajavahemikus: Tabel 3: kvaliteedi toetusrühmade mõju EAFi projektiettepanekute kvaliteedile, 2006–2007 - igas hindamisetapis antud positiivsete ja negatiivsete hinnete protsent | Hinde liik | 2006 | 2007 | Määratlemine | Välja-töötamine | Määratlemine | Välja-töötamine | Positiivsed hinded (A/B) | 90 | 95 | 92 | 94 | Negatiivsed hinded (C/D) | 10 | 5 | 8 | 6 | Kvaliteedi toetusrühmade poolt antud negatiivsed hinded tähendavad, et projektiettepanekud kiidetakse heaks kas muudatuste tegemise tingimusel või lükatakse tagasi, et neisse tehtaks täiendavaid parandusi enne nende järjekordset esitamist kvaliteedi toetusrühmale. Pärast väljatöötamisetappi teevad komisjoni talitused ettepanekutes veel parandusi, võttes enne rakendamise alustamist arvesse kvaliteedi toetusrühma soovitusi. - Vajadusel eelarve- ja valdkonnatoetustesse investeerimise jätkamine 2007. aastal kiitis komisjon heaks üldised eelarvetoetused 38 riigis kogusummas 415 miljonit eurot ning valdkondlikud eelarvetoetused 16 riigis kogusummas 259 miljonit eurot. Need moodustavad vastavalt 11,4 % ja 7 % kogukohustustest ning on väga lähedal aasta alguses seatud eesmärkidele (vastavalt 10 % ja 7 %). Tabel 4: uued üldised eelarvetoetused ja valdkondlikud eelarvetoetused 2007. aastal[7] (miljonites eurodes) | Programmi liik | Kulukohustused | Maksed | 2006 | 2007 | Muutus (%) | 2006 | 2007 | Muutus (%) | Üldised eelarvetoetused | 198 | 415 | +109% | 431 | 455 | +5,6% | Valdkondlikud eelarvetoetused | 414 | 259 | -37% | 207 | 129 | -38% | Kokku | 612 | 674 | +10% | 638 | 584 | -8,5% | Eelarvetoetuste valdkonnas on komisjon aastal 2007: - avaldanud üldiste eelarvetoetuste juhised (jaanuar 2007); - avaldanud valdkondlike toetusprogrammide muudetud juhised (juuli 2007); - jätkanud riiklike kulutuste raamhinnangute läbiviimist. 2007. aastal hõlmati riiklike kulutuste raamhinnangutega 15 uut AKV riiki, praeguseks on hõlmatud kokku 54 riiki; - algatanud kaks uurimust – ühe seoses eelarvetoetuse meetmete puhul muutuvsummaga osamaksete kasutamise dokumenteerimisega; ning teise, mille raames hinnatakse vastavust riigi rahanduse juhtimise hindamise ja riigi rahanduse juhtimise reformide toetamise vahel; - katsetanud tulemustele orienteeritud seire kasutamist valdkondlike programmide puhul, kaasa arvatud eelarvetoetusi kasutavate programmide puhul; - alustanud tööd eelarvetoetuse meetmete hindamise tervikliku metoodika arendamisel, toetudes 2006. aastal lõpetatud eelarvetoetuse ühishinnangule. - Järelevalve 2007. aastal teostati järelevalvet 77 AKV riigis ning ülemeremaal ja –territooriumil rakendatud käimasoleva 544 meetme üle, mis koosnevad riiklikest ja piirkondlikest projektidest (koos spetsiifiliste riiklike elementidega). Järelevalve käigus koostati 600 aruannet. Analüüsitud meetmete kogumaht oli 5 959 miljonit eurot, millest 5 551 miljonit rahastati EAFist ning 408 miljonit AKV riikidele eraldatud vahenditest EÜ eelarves. Tulemustele orienteeritud seire tulemused näitasid, et EÜ AKV riikidega tehtava koostöö tulemused olid 2007. aastal üsna head, andes tulemustele orienteeritud seire kõigi kriteeriumide (asjakohasus, tõhusus, tulemuslikkus, mõju ja jätkusuutlikkus) puhul keskmiseks hindeks 2,66, kusjuures graafikus olevate projektide puhul oli eesmärgiks 2,5. Lisaks on järelkontrollitud 49 projekti, mille tegevus lõppes eelnenud 12–24 kuu jooksul. Järelevalve tulemused, mida kasutatakse tulevaste programmide kujundamisel, andsid üldhindeks 2,58 ning 2,6 projektide tulemuslikkuse, mõju ja asjakohasuse eest. Mõlemad hinded on kõrgemad kui eesmärgiks olnud 2,5. - Hindamine 2007. aastal viis komisjon lõpule kolm geograafilise piirkonna hindamist, mis käsitlesid EÜ abi AKV riikidele (Mosambiik, Lõuna-Aafrika Arengunõukogu ja Vaikse ookeani piirkond) ning ühe valdkondliku hindamise (põllumajanduse ja maaelu areng), mis hõlmas AKV ja mitte-AKV riike. Nimetatud hindamiste peamised soovitused on esitatud allpool: - Mosambiigi riigistrateegia: ELi strateegiline juhtroll õigusvaldkonnas; suurem toetus demokraatliku detsentraliseerimise „kavandatud mudelile”; jätkuvad sammud üldiste eelarvetoetuste ja valdkondlike eelarvetoetuste osakaalu suurendamise suunas; ning Mosambiigi valitsuse toetamine riikliku suutlikkuse arendamise poliitika ettevalmistamisel. - Lõuna-Aafrika Arengunõukogu piirkonna piirkondlik strateegia: jõupingutused piirkondlike näidisprogrammide ja riiklike näidisprogrammide integreerimisel; püüe kasutada vahendite suunamisel abisaavate riikide menetlusi; vahendite tagamine Lõuna-Aafrika Arengunõukogu abistamiseks nende endi menetluste väljatöötamisel; regulaarsete piirkondlike delegatsioonide kohtumiste korraldamine piirkondlike küsimustega tegelemiseks; ning suurem toetus Lõuna-Aafrika Arengunõukogu vahendavale ja koordineerivale rollile. - Vaikse ookeani piirkonna AKV riikide piirkondlik strateegia: poliitilise dialoogi tugevdamine; suuremad jõupingutused, et aidata Vaikse ookeani piirkonnal tegeleda keskkonna- ja loodusvarade majandamise küsimustega; piirkondliku ja riikliku tasandi vaheliste seoste parandamine; toetuslepingute parem sidumine tulemustega ning nende järelkontrolli ja seire parandamine. - EÜ põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonna koostöö valdkondlik hindamine: põllumajandussektori strateegia ja prioriteetide uuestisõnastamine; maaelu arengu valdkonnas strateegia kohandamine maapiirkonna integreeritud juhtimise kontseptsiooni suunas; eelisõiguse andmine sektoripõhistele lähenemisviisidele ning võimalusel valdkondlike eelarvetoetuste poole liikumine; ühise põllumajanduspoliitika reformi poolt AKV riikidele avaldatavate tagajärgede leevendamiseks kehtestatud asendusmeetmete mõju hindamine; ning keskkonnamõju strateegilise hindamise läbiviimine riigistrateegia dokumendi tasandil vastavalt direktiivis 2001/42 sätestatule. 2007. aastal viidi lõpule vaid kolm AKV riikidega seotud geograafilise piirkonna hindamist, 2006. aastal oli see arv 7. EuropeAidi hindamisega tegelev üksus ei hinda üksnes AKV piirkonda (DEV), vaid ka mitte-AKV piirkonda (RELEX), lisaks valdkondlikud ja sektoripõhised hinnangud, mis hõlmavad tihtipeale mõlemat piirkonda, seega võib lõpuleviidud hinnangute arv aastast-aastasse kõikuda. Sektoripõhise ja valdkondliku hinnangu protsess kestab selgelt kauem kui üks aasta ning on normaalne, et lõpuleviidud hinnangute arv aasta-aastalt kõigub sõltuvalt hinnangu algusajast ja protsessi keerukusest. 5.2. Abi kiirem andmine EAF saavutas peaaegu kõik 2007. aastaks seatud finantseesmärgid nagu 2006. aastalgi. Olukorra võib kokku võtta järgmiselt: Tabel 5: EAFi peamised tulemusnäitajad 2003–2007 (miljonites eurodes) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Eesmärk | Tegelik | 2003. aasta kulukohustustest | 97 % | 96 % | 2004. aasta kulukohustustest | 95 % | 97 % | 2005. aasta kulukohustustest | 80 % | 72 % | 2006. aasta kulukohustustest | 59 % | 65 % | 2007. aasta kulukohustustest | 27 % | 30 % | Eesmärgiga kiirendada lepingute sõlmimist, nähakse 9. EAFi finantsmääruses[8] ette „D+3” reegli rakendamist – individuaalsed juriidilised kohustused tuleb täita hiljemalt kolme aasta jooksul alates vastava finantskohustuse komisjoni poolt võtmise kuupäevast. Eespool toodud tabel kirjeldab seda olukorda: 2003. ja 2004. aasta allesjäänud individuaalsed kulukohustused on seotud enamasti lõppaudititeks ja hinnanguteks ette nähtud vahenditega või varudega ettenägematuteks kuludeks. Maksed EAFi väljamaksed saavutasid taseme 2 920 miljonit eurot , mis on kõrgem kui eales varem (nt 2 826 miljonit eurot 2006. aastal, 2 544 miljonit eurot 2005. aastal). Nõukogule adresseeritud oktoobrikuise teatise valguses parandati 2007. aasta algset väljamaksetega seotud eesmärki (3 136 miljonit eurot) allapoole 3 005 miljonile eurole , et võtta muuhulgas arvesse asjaolu, et kavandatud väljamaksed, näiteks 100 miljoni euro suurune väljamakse suurtes võlgades olevatele vaestele riikidele ja 40 miljoni euro suurune väljamakse ELi-Aafrika infrastruktuuri sihtfondile lükati väljamaksete tegemise tingimuste täitmise hilinemise tagajärjel edasi 2008. aastasse, samuti kartusi, et aasta lõpus ilmneb rahavoogude puudujääk. Tegelikud väljamaksed jõudsid igal juhul 2 920 miljoni euro tasemele ning see oleks olnud peaaegu 200 miljonit eurot kõrgem, kui ei oleks ilmnenud rahavoogude puudujääki. Alates 1990. aastast on nii üldiste kulukohustuste kui ka väljamaksete hulk pidevalt kasvanud, andes tunnistust programmide kiiremast rakendamisest. [pic] - Täitmata kulukohustuste üldarvu hoidmine stabiilsena, keskendumine lepingutele ning vanadele ja mittekasutatavatele täitmata kulukohustustele 5.2.1. Täitmata kulukohustuste üldarvu hoidmine stabiilsena Täitmata kulukohustused tuleb välja maksta vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise eeskirjadele. Komisjon jälgib täitmata kulukohustuste üldhulka tähelepanelikult. 2007. aastal tõusis täitmata kulukohustuste määr 10 281 miljonilt eurolt 10 579 miljonile eurole ehk 2,9 % võrra. Täitmata kulukohustuste kasvu võrreldes 1.1.2007 seisuga saab seletada järgmiselt: Täitmata kulukohustused 1.1.2007 seisuga | 10.281 | pluss uued üldised kulukohustused (2007) | 3.636 | miinus vabastatud summad | 464 | miinus maksed (2007) | 2.920 | pluss sissenõudekorraldused | 45 | Täitmata kulukohustused 31.12.2007 seisuga | 10.579 | Nagu ilmneb eespool toodud tabelist, tuleneb oluline mõju täitmata kulukohustuste kogusumma kasvule üldiste kulukohustuste kõrgest tasemest 2007. aastal (aegumisklausli kehtivuse lõpu tõttu 2007. aasta lõpus). - Keskendumine „vanade” ja „mittekasutatavate” täitmata kulukohustuste rakendamisele Eelmistel aastatel tehtud jõupingutused rakendamise kiirendamiseks annavad jätkuvalt häid tulemusi. Näiteks vähenes projektide rakendamiseks kulunud keskmine aeg, mida mõõdetakse täitmata kulukohustuste ja aastaste väljamaksete suhtena, aastatel 2001–2007 25 % võrra. Tabel 6: projektide rakendamiseks kulunud aastaid keskmiselt (täitmata kulukohustuste ja aastaste väljamaksete suhe) | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 4,96 | 4,5 | 4,2 | 4,0 | 4,1 | 3,6 | 3,6 | Täitmata kulukohustuste üldise taseme stabiliseerimise raames jälgib komisjon tähelepanelikult vanu ja mittekasutatavaid täitmata kulukohustusi järgmiselt: Tabel 7: vanade ja mittekasutatavate täitmata kulukohustuste areng 2006–2007 | Näitaja | Saldo (miljonites eurodes) | Märkus | Nimetus | Mõiste | 31.12.06 | 31.12.07 | Eesmärk | Tegelik | Vanad täitmata kulu-kohustused | >5 aastat tagasi kulukohustusega seotud vahendid, endiselt kulutamata | 822 | 860 | 903 | Vanade kulukohustustega seotud eesmärk peaaegu saavutati | Mitte-kasutatavad täitmata kulu-kohustused | Kulukohustusega seotud, kuid >2 aasta jooksul lepinguga sidumata ja kulutamata vahendid | 276 | 250 | 100 | Mittekasutatavad täitmata kulukohustused kasvasid 2007. aastal enam kui 60 % võrra. | Vanu ja mittekasutatavaid täitmata kulukohustusi oli 2006. aasta lõpus 1 098 miljoni euro väärtuses ning 2007. aasta lõpus 1 003 miljoni euro väärtuses, mis tähendab umbes 10 % langust. On tehtud jõupingutusi, et vabastada kõik nüüdseks mittevajalikud täitmata kulukohustused, et neid saaks 2007. aasta lõppedes uuesti siduda. Seetõttu kehtestas komisjon 2007. aasta märtsi lõpuks vabastamisega seotud eesmärgi. See ambitsioonikas eesmärk on ületatud. Järgnevas tabelis on esitatud 2006. ja 2007. aasta saavutused. Tabel 8: EAFi vabastatud vahendid, 1.1.2006 – 31.3.2007 | Näitaja | Määratlus | Summa (miljonites eurodes) | 2006 | 2007 | Eesmärk (kuni 31.3.07) | Tegelik (kuni 31.3.07) | Vabastatud vahendid | Varem kulukohustusega seotud, kuid kulutamata vahendid, mis nüüd vabastati uute programmide jaoks | 689 | 391 | 464 | Komisjoni talituste töödokumendi lisades 1 ja 4 on esitatud üksikasjalik liigendus kulutamata vahendite arengust alates 2003. aastast ning vastatavalt vabastatud vahendite ja sissenõudekorralduste ning kulukohustuste ja väljamaksete kogusummad bruto- ja netosummadena. 5.2.2. Kulukohustuste ühtlane jaotamine aasta peale (vältimaks nende kuhjumist aasta lõppu) Hoolimata 9. EAFi kulukohustustega sidumise lõpuleviimiseks tehtud otsuste suuremast arvust, jäi enne septembri lõppu võetud EAFi üldiste kulukohustuste tasemeks 58 % nagu eelmiselgi aastal. 5.2.3. Stabex[9] Komisjon jätkas 2007. aastal Stabexi tegevuskava rakendamist, mis seisneb uute vastastikuste kohustuste raamistike heakskiitmises, et võtta praegustele vajadustele kohandatud uute kavade alusel kasutusele kulutamata vahendid, kusjuures eesmärgiks on kõigi vastastikuste kohustuste raamistike allakirjutamine 2008. aasta lõpuks. Allpool esitatud tabelis on toodud komisjoni hallatavate Stabexi vahendite esialgne olukord 31/12/2007 seisuga. Tabel 9: Stabex - olukord 2006/2007 (eurodes) | 2006 | 2007 | Eraldatud vahendite kogumaht (kokkulepped ümberpaigutusteks + intressid) | 2 703 475 370 | 2 741 845 131 | Allakirjutatud vastastikuste kohustuste raamistikud | 2 546 769 644 | 2 656 264 965 | Vahendid, mille puhul tuleb vastastikuste kohustuste raamistikud veel alla kirjutada (31. detsembriks 2008) | 156 708 847 | 85 580 166 | Kasutusele võetud vahendid | 2 065 612 214 | 2 154 826 786 | Tagatiskontod (maksmiseks 31. detsembriks 2010) | 191 602 109 | 99 609 288 | Lomé IV lepingu artikli 212 kohaselt peavad Stabexi vahenditest kasu saavate AKV riikide siseriiklikud eelarvevahendite käsutajad esitama aastaaruande Stabexi vahendite finantsjuhtimise kohta. Käesoleva aruande lõpetamise ajaks ei olnud kõik 2007. aastat käsitlevad aruanded veel saabunud. Seetõttu esitatakse üksikasjalikum aruanne Stabexi rakendamise kohta 2007. aastal pärast kogu teabe saamist ja analüüsimist. 5.3. Meetmete koordineerimine ja ühtlustamine teiste rahastajatega - EAFi valdkondlik rõhuasetus EAFi vahendite valdkondlik liigendus oli 2007. aastal järgmine: Tabel 10: EAFi kulukohustused ja väljamaksed OECD arenguabikomitee liigituse kohaselt, 2007 (miljonites eurodes) (*) | Valdkond | Kulukohustused | Maksed | (miljonites eurodes) | % kogumaksetest | (miljonites eurodes) | % kogu-maksetest | Haridus, tervishoid, vesi, elementaarne kanalisatsioon | 1.247 | 36% | 852 | 31% | Transport, sideteenused ja energeetika | 751 | 22% | 799 | 28% | Põllumajandus, kalandus, kaubandus, tööstus, turism | 373 | 11% | 274 | 10% | Keskkond, muud valdkondadevahelised küsimused | 324 | 9% | 156 | 5% | Abi kaupadena ja üldine programmiabi (**) | 461 | 13% | 557 | 19% | Võlakoorma kergendamine | 23 | 1% | - | 0% | Muu, kaasa arvatud rekonstruktsioonitoetus | 261 | 7% | 134 | 5% | Halduskulud | 50 | 1% | 61 | 2% | Kokku | 3.489 | 100% | 2.833 | 100% | * Esialgsed andmed Kahepoolsed ja mitmepoolsed ametliku arenguabi ja ametliku abi vood Ei sisalda rahutagamisrahastut: kulukohustused = 147 miljonit eurot, väljamaksed = 86 miljonit eurot ** Abi kaupadena ja üldine programmiabi Kulukohustused (miljonites eurodes) | % kogumaksetest | Väljamaksed (miljonites eurodes) | % kogumaksetest | Millest üldised eelarvetoetused | 415 | 12% | 455 | 16% | Millest toiduabi/toiduainetega kindlustamise programmid ja Stabex | 46 | 1% | 136 | 4% | Kokku | 461 | 13% | 557[10] | 19% | - Rahastamine rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu Lepingud ÜRO üksuste ja Maailmapanga kontserniga moodustasid 2007. aastal 432 miljonit eurot ehk 11,3 % nimetatud aasta lepingute koguarvust. Selline osakaal viitab stabiilsele arengule ajavahemikus 2005–2007. 2007. aastal sõlmis komisjon järgmised lepingud: - 226 miljoni euro väärtuses Maailmapangaga, millest 150 miljonit eurot läks põhiteenuste kaitsele Etioopias, mis hõlmab põhiteenuste osutamist kohaliku tasandi valitsusasutuste poolt põhi- ja keskhariduses, tervishoius, põllumajanduses, loodusvarade ja vee valdkonnas, edendades ja süvendades sellega läbipaistvust ja vastutust teenuste osutamisel. - 205 miljoni euro väärtuses ÜRO üksustega, täpsemalt 71,5 miljoni euro väärtuses UNICEFi, 47,6 miljoni euro väärtuses UNDP ning 11,7 miljoni euro väärtuses FAOga. 2007. aasta alguses lepiti ÜRO üksustega kokku ühised aruandlussuunised, mida kohaldatakse kehtivate lepingute suhtes. Komisjoni talituste töödokumendi 5. lisas esitatakse täpsed arvud 2007. aasta lepingute, väljamaksete ning ÜRO ja Maailmapanga erinevatele ametitele maksmata summade kohta. 5.4. Tõhusa kontrollikeskkonna ja vastutuse tagamine - Tehingute tähelepanelik kontrollimine pistelise kontrolli teel EuropeAidi kontrolltegevus põhineb eelarve ja EAFi suhtes kohaldatavatel finantsmäärustel. Eesmärgiks on luua tasakaalustatud kontrollsüsteem, mis võimaldab saavutada seaduslikkuse, korrektsuse ja usaldusväärse finantsjuhtimisega seotud eesmärke. Seaduslikkuse ja korrektsuse kindlustamise esmane mehhanism on enne iga tehingu lubamist läbiviidav kontroll. Eelkontrollid on olulised, sest nende abil hoitakse ära vigu ja välditakse vajadust järgnevate paranduste järele, samuti hõlmavad nad tehingute puhul nii finants- kui ka töökorralduslikke aspekte. Esmase kontrolli mehhanismi täiendavad nii järel- kui ka lisakontrollid. Järelkontrollisüsteemi, mille puhul muudeti 2005. aastal struktuuri ning 2006. aastal täpsustati meetodit, 2007. aastal enam ei muudetud, sest see oli pigem eelnevate muudatuste kinnistamise aasta. Eesmärk on teostada järelkontrolli 1 % EuropeAidi tehingute puhul (maksete, sissenõuete ja eelfinantseerimise heakskiitmise osas nii EAFi kui ka eelarve korral tervikuna), arvestades seejuures aga kontrollitavate tehingute absoluutarvu alammäära. Iga tehingut analüüsitakse eesmärgiga selgitada välja süsteemiga seotud probleemid ning avastada ja parandada esineda võivad finantsilised kõrvalekalded, mis võivad viia selleni, et väljamaksetavad, sissenõutavad või vabastatavad summad on kas liiga suured või liiga väikesed. 18 718 tehingu hulgast väärtusega 961 027 683 eurot valiti kontrolliks välja 142 tehingut (0,75 %) ning kõigi väljavalitud tehingute kontrollimise tähtaeg on 2008. aasta aprilli lõpp. See näitab vigade suhteliselt madalat koguarvu ning nende suhteliselt piiratud rahalist mõju. Tabel 11: tehingute (EAF ja eelarve) järelkontroll 2007. aastal (2008. aasta veebruari seisuga) | Tehingute arv | % kogutehingutest | Tehingud kokku | 18718 | 100% | Tehingud, mida on kavas kontrollida | 142 | 0,75% | - lõpetatud kontrollid (2007. aasta jaanuari–oktoobri tehingud) | 119 | 0,63% | -2008. aasta aprilli lõpuks lõpetatavad kontrollid (2007. aasta juuli – detsembri tehingud) | 23 | 0,12% | Lisaks on komisjon: - teostanud järelkontrolli 26 tehingule, mida eelarve käsutaja tegi hoolimata finantskontrolli teostava ametniku reservatsioonidest, 11 olid seotud väljamaksetega, ülejäänud lepinguliste või hangetega seotud küsimustega. Erandimenetlust kasutati 2007. aastal vähem kui 2006. aastal (39 tehingut); - vaadanud läbi tehinguid ja kohapealseid sisekontrolle riskianalüüsi teel valitud kolmes AKV delegatsioonis. Nimetatud missioonide pädevus vaadatakse üle käesoleval aastal, et tagada peakorteritevaheline ühtlustamine paremal tasandil. Tavaliselt planeeritakse neli kontrollmissiooni. 2007. aastal on planeeritud neljast missioonist viidud läbi kolm: Angolas, Kongo Demokraatlikus Vabariigis ning Guinea-Bissaus. - Aasta auditeerimiskavad Riskianalüüsi järel kehtestatud aasta auditeerimiskava rakendatakse asjaomaste teenistuste vastutusel peakorteris ning delegatsioonides. Selle eesmärk on pakkuda täiendavat kindlust lisaks kohustuslike audititega pakutavale. Auditid on seega projektijuhtimise tsüklisse täielikult integreeritud. Eesmärgiga tugevdada keskset kontrolli auditeerimise üle, teostab EuropeAid aasta jooksul lõpetatud auditeerimisaruannete analüüsi, mis on seotud aasta auditeerimiskavasse võetud audititega. 2007. aasta peamised tulemused näitasid kindlalt, et üldiselt on vahendid kulutatud kooskõlas lepingute tingimustega ning et sisekontrollidega tagati vigade, eeskirjade eiramise ja pettuste vältimine ning avastamine. Arvestades erinevusi auditeerimisaruannete vahel, oli raske neid omavahel võrrelda. EuropeAidi poolt 2007. aasta septembris avaldatud standardsuunised parandavad need erinevused ning tõstavad aruannete kvaliteeti (sest standardsuunistes on üksikasjalikult esitatud konkreetsed eesmärgid ning nende saavutamiseks läbiviidavad tegevused) ja hõlbustavad nende võrdlemist (alus on sama). - Kooskõla nelja sambaga Maailmapanga ning kaheteistkümne ÜRO organisatsiooni (UNDP, WHO, FAO, UNHCR UNFPA, WFP, UNMAS, UNCTAD, UNRWA, UNICEF, IFAD ja UNOPS) nagu ka teiste rahvusvaheliste organisatsioonide, sealhulgas AKV piirkondlike organisatsioonide osas on viidud läbi analüüs, mille raames kontrollitakse rahvusvaheliste organisatsioonide menetluste kooskõla rahvusvaheliselt aktsepteeritud standarditega. ÜRO analüüsid hõlmavad üle 97 % EuropeAidi toetustest organisatsioonidele, kes on FAFAle alla kirjutanud. Nimetatud analüüsi tulemused on rahuldavad, sest ilmneb, et organisatsioonid üldiselt täidavad üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklis 53d esitatud nelja kriteeriumi (raamatupidamise, auditi, järelevalve ja hankemenetluste) suhtes sätestatud standardeid. Kui analüüsidest ilmnes, et mõned AKV piirkondlikud organisatsioonid ei täida kehtestatud standardeid täielikult, muudeti enne allakirjutamist vastavalt nende organisatsioonidega sõlmitavaid lepinguid. 5.5. Aktiivse personalipoliitika elluviimine ja sisemenetluste parandamine - Aktiivse personalipoliitika elluviimine AIDCO töökoormuse hindamise järel osutus võimalikuks värvata peakorterisse 2007. aastal veel üksteist lepingulist töötajat. Ehkki nimetatud samm leevendas meie personalimuresid, on direktoraadis C töökoormus töötaja kohta jätkuvalt kõrge. AKV riikides asuvate delegatsioonide personaliprobleemid on jätkuvalt teravad . Tabel 12: EuropeAidi täitmata töökohtade arv: AKV-direktoraadi peakorter ja AKV delegatsioonid, 2006–2007 | Asukoht | Personali liik | Täitmata kohtade arv aasta lõpus | 2006 | 2007 | AKV delegatsioonid | Ametnikud | 7% | 4% | Muu personal | 9% | 10% | Peakorter (AKV-direktoraat) | Ametnikud | 0% | 2,6% | Muu personal | 1% | 4,4% | Täitmata ametikohtade suur hulk aasta lõpus on ajutine ning seoses käimasoleva värbamisega peaks olukord suuremas osas lahenema. - Infosüsteemide edasiarendamine ja aruandlussüsteemide parandamine Eesmärgiga lahendada jätkuvad probleemid EAFi CRISi ja ABACisse integreerimise lõpuleviimisel, on kehtestatud spetsiaalne tegevuskava, et saavutada töövalmidus 2009. aasta algusest. Kõigi moodulite puhul kiirendatakse edasiminekut, planeeritakse koolitussessioone ning terve süsteemi töölehakkamist oodatakse peatselt pärast 2008. aasta kontode sulgemist. [1] ELT L 83, 1.4.2003, lk 1. [2] Otsus 2005/446/EÜ, ELT L 247, 18.6.2005, lk 19. [3] Ib lisa sisaldub AKV-ELi ministrite nõukogu otsuse nr 1/2006 (ELT L 247, 9.9.2006, lk 22) lisas. [4] Otsus 2007/792/EÜ, ELT L 320/31, 6.12.2007. [5] 4. ja 5. osas peegeldavad kohustusi ja väljamakseid käsitlevad arvud korrektsiooni, mille komisjon tegi 2004. aastal 2002–2004 aastani sooritatud Stabexi maksetega seotud arvudes. [6] Käesolevas aruandes esitatud arvud sisaldavad Euroopa Investeerimispanga (EIB) riskikapitali ja sellega seotud intressitoetusi 7.–8. EAFist, sest komisjon vastutab nende vahendite raamatupidamisarvestuse eest; arvestatud ei ole 9. EAFist rahastatavat EIB investeerimisrahastut, sest rahastu raamatupidamisarvestuse eest vastutab EIB. [7] Käesolevas tabelis kasutatud andmed on esialgsed. [8] ELT L 83, 1.4.2003, lk 1. [9] Stabex oli Lomé konventsiooniga (artiklid 186–212) asutatud rahastamisvahend, mille eesmärk oli tasakaalustada ebastabiilsust seoses AKV riikide ekspordituludega. Cotonou lepingu kohaselt asendati Stabex uue vahendiga, mida nimetatakse Flexiks. [10] See summa sisaldab nii Stabexit kui ka toiduabi, kuid ei sisalda kahjude hüvitamist, võlakoorma kergendamist ning hädaabi, erinevalt tabelis 4 esitatud 455 miljoni euro suurusest väljamaksest.