Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013 ning määrust (EL) nr 1306/2013 haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima jaotamise toetuskava osas /* COM/2014/032 final - 2014/0014 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Üldine taust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1308/2013 (ÜTK määrus)[1] on sätestatud õigus- ja finantsraamistiku kehtestamine, mille alusel valitud põllumajandustooteid koolipiima kava ja koolipuuvilja kava raames lastele jaotada. Mõlemad kavad on loodud eraldi ja eri aegadel. Koolipiima kava on pärit piimaturu ühise korralduse loomise päevilt 1968. aastal ja seda on tegelikult rakendatud alates 1977. aastast. Koolipuuvilja kava sündis koolipiima kavast hiljem poliitilise kohustusena seoses puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse reformiga 2007. aastal. Praegu on mõlemal kaval oma õigus- ja finantsraamistik ning mõned olulised erinevused ülesehituses ja toimimises. Mõlemad kavad kehtestati selleks, et edendada tarbimist puu- ja köögivilja ning piimatoodete sektorites, mis on Euroopa põllumajanduse jaoks väga olulised sektorid ja moodustavad kumbki ligikaudu 15 % Euroopa Liidu (EL) põllumajandustoodangust. Lisaks majanduslikule tähtsusele on osutatud tooted kasulikud rahvatervise kontekstis ja sobivad jagamiseks koolilastele. Põhjendused, mille alusel mõlemad kavad kehtestati, on praeguses olukorras, kus puu- ja köögivilja ning piimatoodete tarbimine väheneb, endiselt asjakohased. Hoolimata nende toodete tarbimise suurendamisele suunatud tervise ja põllumajanduse edendamise jõupingutustest nii riiklikul kui ka ELi tasandil, ei ole kõnealune vähenemistendents pöördunud, eriti värske puu- ja köögivilja ning joogipiima puhul. Sellist olukorda süvendab muu hulgas nüüdisaegses tarbimises ja eelkõige nooremates vanusegruppides valitsev suundumus eelistada töödeldud toitu, mis sisaldab sageli väga palju lisatud suhkrut, soola ja rasva. Hoolimata sellest, et praegused kavad on koolides positiivset vastukaja leidnud ning neid peetakse asjakohaseks, tõstavad mitmesugustes aruannetes ja välishinnangutes tehtud järeldused esile teatavaid puudusi nende ülesehituses ja ebatõhususi nende toimimises. ÜPP 2020 sisaldab juba olulisi elemente, mis eeldatavasti lahendavad mõned tuvastatud probleemid, eelkõige nähakse ette olulised muudatused koolipuuvilja kava rahastamises ja tugevdades selle haridusmõõdet. Koolipiima kava uus nõue, mille kohaselt peaksid osalevad liikmesriigid koostama oma strateegia, aitab koondada kava rakendamist, nagu see toimub juba koolipuuvilja kava puhul. Komisjon ettepanek ÜPP 2020 kohta võeti aga vastu enne praeguste kavade välishindamise lõpetamist ja ka enne Euroopa Kontrollikoja (edaspidi „kontrollikoda”) aruande vastuvõtmist. Ettepaneku eesmärgid Ettepaneku eesmärk ei ole ainult kõrvaldada endogeensed probleemid mõlema kava toimimises, et suurendada nende tõhusust ja tulemuslikkust, vaid ka luua ühtsem poliitiline lähenemisviis tagamaks, et kavade abil on võimalik saavutada pikaajalised eesmärgid ning reageerida tõhusalt välistele probleemidele. See on kooskõlas kontrollikoja soovitusega, et „kahe programmi vahel peaks olema suurem kooskõla ja sünergia selleks, et üldiselt tagada toitumist käsitlev järjepidev ja ühtlustatud lähenemisviis ning mõjus haldamine”. Käesoleva ettepanekuga täidab komisjon ka aruandekohustuse, mis tuleneb määruse artikli 225 punktist c, milles käsitletakse võimalust hõlmata kavadesse oliiviõli ja lauaoliivid. Esiteks on ettepaneku eesmärk suunata praegune korraldus ümber pikaajalistele eesmärkidele, et tugevdada mõlema kava haridusmõõdet ning aidata noortel kodanikel taas leida side toidu ja selle päritoluga, mis suurendab arusaama põllumajandusest ja tema toodetest, ÜPPst ja EList. Praegu on mõlema kava ülesehituse ja eesmärkide vahel lõhe, kuna kummaski käsitletakse eesmärke erinevalt. Haridusmõõde oli koolipuuvilja kavas ette nähtud algusest peale, samas kui koolipiima kava ei kohusta liikmesriike kasutama konkreetseid haridusmeetmeid, mistõttu on jagatavad tooted kavaga nõrgalt seotud. Lisaks on koolipiima kava järelevalve- ja hindamissüsteem nõrk ning koolipuuvilja kava oma vajab parandamist, mis on oluline mõlema kava tulemuslikkuse mõõtmiseks keskpikas või pikas perspektiivis. Teine eesmärk on ühtlustada ja konsolideerida praeguseid erinevaid õigus- ja finantsraamistikke ning suurendada ELi sekkumise nähtavust, et tagada läbivalt järjepidev ÜPP lähenemisviis põllumajandustoodete koolidele jagamise suhtes ja muuta juhtimine võimalikult tõhusaks. Kuna praegused kavad on välja töötatud teineteisest eraldi ja eri aegadel, puudub nende vahel kooskõlastatus ja järjepidevus, kuigi neil on sarnased eesmärgid ja sihtrühmad. Praegune killustatud süsteem hõlmab paljusid erinevaid lähenemisviise ja sõnumeid ning see võib avaldada negatiivset mõju süsteemi tulemuslikkusele tervikuna. See probleem on tingitud õigus- ja finantsraamistike erinevusest, asjaomaste toodete turgude erinevustest ning liikmesriikide tasandil kummagi kava rakendamise kohta tehtud otsustest. Selleks et saavutada kavade maksimaalne mõju ja suurendada jagamise kulutasuvust, on vähemalt sama oluline suurendada koolides, kus mõlema kava rahalist potentsiaali saab paremini suunata, põllumajandustoodete tarbimiseks tehtavate kulutuste tõhusust. Mõned puudused on praegustel kavadel ühised (nt suur haldus- ja korralduslik koormus), kuid mõned on kavale iseloomulikud: koolipuuvilja kava võimalustest on kasutatud ära üksnes 30 % ning jagatavate toodete hinnas on märkimisväärseid erinevusi, samas kui koolipiima kava iseloomustab tõenäoline tühimõju ning kehv kulude ja tulude suhe. 2. SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Mõlema koolikava läbivaatamine algas 2012. aasta oktoobris. Mõju hindamise käigus korraldati üldsusega konsulteerimine, mille raames kutsuti huvitatud isikuid läbivaatamisel osalema. Konsulteerimine põhines konsultatsioonidokumendil, mis koosnes üheksast avatud küsimusest. Konsulteerimine kestis 12 nädalat ja korraldati veebipõhise küsimustiku abil. Lisaks korraldati kohtumisi ja arutelusid, sealhulgas sidusrühmade kohtumine 15. märtsil 2013. Mõjuhinnangus töötati välja kolm järgmist varianti: 1) „status quo” variant, mille puhul säilitatakse eraldi raamistikud toodete koolides jagamiseks, kuid integreeritakse mõlemasse kavasse ÜPP 2020-ga tehtud parandused; 2) „kohandamise” variant, milles uuritakse, kas läbivaatamise eesmärgid on saavutatavad praeguste eraldi kavade säilimise korral, kuid meetmete ja muudatustega, mille eesmärk on täita lõhe praeguste kavade haridusmõõtmete vahel nendevahelise sünergia suurendamise teel, ÜPP 2020-ga ettenähtust suurema lihtsustamise ja parandamise teel; ja 3) „uue raamistiku” variant, millega kaasnevad märkimisväärsed poliitilised muudatused ühise õigus- ja finantsraamistiku näol piiratud arvu toodete jagamiseks ning mida täiendab suunitlus pikaajalistele eesmärkidele tugevdatud kavas sisalduva haridusmõõtme kaudu. Praeguste poliitikaraamistike ning tulevikukatsumuste ja -vajaduste analüüsi põhjal on mõjuhinnangus analüüsitud nende kolme poliitikavõimaluse mõju ja võrreldud neid omavahel, pidades silmas nende potentsiaali eesmärkide saavutamiseks, nende tulemuslikkust, tõhusust ja järjepidevust üldiste eesmärkidega: – „Status quo” variandi korral tugevdataks koolipuuvilja kava, kuid suureneks olemasolev lõhe koolipuuvilja kava ja koolipiima kava haridusmõõtme vahel ning see ei annaks palju tulemusi juhtimise tõhususe seisukohalt. Samuti annab see vaid piiratud tulemuse ühtse ja nähtava ELi sekkumise loomisel. Ehkki see variant on eelarve seisukohast neutraalne, sisaldab see põhjusel, et koolipiima kava rahastamisele ei ole seatud mingeid piiranguid, teatavat eelarvelist ebakindlust. Sellega säilib kõrge halduskoormus võrreldes saavutatavate eelistega (madal kulutasuvus) ning koolipuuvilja kava puhul ka suured tõhususerinevused tootehindade tõttu ja võimalik tühimõju koolipiima kavas. On kaheldav, kas see variant on kohane reaktsioon praeguste tarbimisharjumustega ja värskete põllumajandustoodete nõudlusega seotud uutele väljakutsetele. Kõnealuse variandi puhul on leitud, et see toetab horisontaalsete eesmärkide saavutamist parema õigusliku reguleerimise ja lihtsustamise teel vaid piiratud ulatuses, samas kui ta võib paremini kaasa aidata rahvatervise eesmärkide saavutamisele, milleks on vähendada tervisealast ebavõrdsust riikliku strateegia ja suunamise kaudu. – „Kohandamise” variandi peamine mõju peaks eeldatavasti lähtuma koolipiima kava haridusmõõtme tugevdamisest ning mõlema kava rakendamise sünergiast, samas kui mõlema kava praegune eraldatus säilib. See aitaks paremini saavutada pikaajalisi eesmärke, milleks on jätkusuutlikult suurendada nõudlust kõnealuste põllumajandustoodete järele ja kujundada tervislikumaid toitumisharjumusi. Suuremat sünergiat silmas pidades on see positiivne, kuid sünergia on siiski piiratud, kuna mõlema kava rahaline korraldus on erinev. Väiksem halduskoormus toob endaga kaasa rohkem eeliseid, sünergia kaudu keerukuse vähenemise ja ühised menetlused. – „Uue raamistiku” variant nihutab praeguse süsteemi keskme meetmetele, mis aitavad mõlema kava pikaajalisi eesmärke paremini saavutada, ning täidab nende ülesehituses praegu esineva lõhe. Lisaks annab see liikmesriikidele kava juhtimisel võimaluse olla paindlikum ja keskenduda oma tegevuses esmatähtsatele vajadustele, nagu ka vajaliku eelarvelise paindlikkuse, et tulla toime erinevate rahaliste õigustega ja reageerida muutuvatele olukordadele. Lisaks peaks see võimalus andma koolimeetme suurima mõju kindlaksmääratud eelarve ulatuses. Sellega kaob ELi eelarvega seotud ebakindlus, kuna selles on koolimeetmele ette nähtud kindel aastane piir, mis vastab praegusele (ÜPP 2020) toetuste vastuvõtmise potentsiaalile. Täiustatud rahastamiskorra ja osalemistingimuste juures saaks olemasolevat potentsiaali realiseerida tõhusamalt. Kõike seda silmas pidades jõuti mõjuhinnangus järeldusele, et „uue raamistiku” variant on koolikavade järkjärgulisel ümbersuunitlemisel pikaajalistele eesmärkidele kõige tasakaalustatum ja võimaldab neil paremini reageerida puu- ja köögivilja ning piima tarbimise vähenemisele ja rasvumise kasvule, samuti loob see olulise seose põllumajanduse ja selle mitmesuguste toodetega. Lihtsustamine on oluline argument olnud kogu protsessi vältel ning seda tuleks suurendada mitmel viisil; selleks tuleks kõige rohkem kasutada komisjoni õigusakte, mis ühendavad või kaotavad teatavaid nõudeid. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Tehakse ettepanek kehtestada ühtne õigus- ja finantsraamistik puu- ja köögivilja ning piima jagamiseks koolilastele, ettepanekut toetavad tugevdatud haridusmeetmed, et taastada seos põllumajanduse ja selle mitmesuguste toodete ning laiemate teemadega, nagu näiteks rahvatervise ja keskkonna küsimused. Uus raamistik oleks eelarveneutraalne ja toimiks koolikavadele ÜPP 2020 raames ette nähtud eelarve piires. Uue kava struktuur põhineb valdavalt olemasolevate kavade osadel, mida peetakse hästi toimivateks ja tõhusateks. Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 42 ja artikli 43 lõikel 2. See vastab subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele, mille kohaselt tegevusraamistik ja selle aluspõhimõtted määratakse kindlaks ELi tasandil, samas kui liikmesriikidele jääb vabadus kohandada kava oma prioriteetidega ja riiklike/piirkondlike eripäradega ning kehtestada oma eesmärgid ja rakendamiskord. Uue ettepaneku peamised üksikasjad on järgmised. – Suunitleda jagamine ümber: tehakse ettepanek suunitleda toodete jagamine koolides kahele „põhitootele”: ainult värske puu- ja köögivili (sh banaanid) ning joogipiim, kusjuures joogipiima rasvasisalduse otsustavad riiklikud tervishoiuasutused. Selline suunitlus oleks kasulik mitmel põhjusel, eelkõige kuna jagamine toimuks kindlaksmääratud eelarve piires; selle tõttu väheneks koolide korralduslik koormus ja see on kooskõlas vajadusega pöörata ümber nende kahe tooterühma tarbimise vähenemine. Lisaks oleks see kooskõlas üldise tavaga, kuna värske puu- ja köögivili ning joogipiim on praeguste kavade kohaselt kõige rohkem jagatavad tooted. Liikmesriigid võivad kaasata temaatilistesse haridusmeetmetesse ka laiema valiku põllumajandustooteid. – Ühtlustada finantssätted ja parandada rahastamistingimusi, et suurendada kulutõhusust: – Arvestades toodete ja nende tarneahelate ning eri liikmesriikide tarbimistavade erinevusi, eraldataks liikmesriikidele eraldi „eelarvepaketid” puu- ja köögivilja (sh banaanid) ning piima jaoks. ÜPP 2020 eelarvele vastav puu- ja köögivilja pakett (150 miljonit eurot) ja piima pakett, mis vastab vahendite eeldatavale kasutamisele (80 miljonit eurot). Teatav paindlikkus oleks ette nähtud juhul, kui liikmesriigid saavad oma eraldiste piiratud osi vastavalt oma vajadustele eri pakettide vahel üle kanda (prioriseerides sekkumist strateegiate kaudu). Nendes pakettides kehtestataks künnised kaasnevatele meetmetele ja muudele toetuskõlblikele meetmetele, nagu näiteks hindamine, järelevalve ja teavitustegevus. – Seniste kogemuste põhjal oleks ELi toetuse osa toodete hinnas piiratud maksimaalse ELi toetusega puu- ja köögivilja ning piima portsjoni kohta, mitte ELi kaasrahastamise tasemete kaudu, nagu seni koolipuuvilja kava puhul. See oleks puu- ja köögivilja puhul uus element, mis aitaks leevendada suuri erinevusi jagatavate toodete hindades ning tähendaks juhtimise lihtsustamist. ELi piimatoetuse tase suureneks, et vähendada tühimõju efekti (võimaldades tasuta või peaaegu tasuta jagamist) ja suurendada jagamise kulutõhusust. Ettepaneku need elemendid vastavad komisjoni[2] poolt seoses nõukogu määrusega (EL) nr 1370/2013[3] võetud kohustusele vaadata läbi praeguste kavade rahastamiskord, s.o piima jagamise toetus ning koolipuuvilja kava kaasrahastamise kulud. Liikmesriikidel lubatakse jätkata riiklike lisatoetuste võimaldamist või erasektori rahastamise ligimeelitamist, et laiendada nendepoolse koolikavades osalemise ulatust ja/või osatähtsust. – Tugevdada haridusmõõdet: kaasnevad haridusmeetmed muutuksid kohustuslikuks ka piima jagamisel ja see täidaks praeguste kavade vahelise lõhe. Nendel meetmetel oleks tugev haridusmõõde, mis keskenduks põllumajanduse küsimustele, toitumisele ja tervisele (tasakaalustatud toitumine) ning keskkonnaküsimustele. Lisaks oleksid nad kriitiliseks vahendiks, mis taastab laste jaoks seose toidu, põllumajandustootmise ja põllumajandustootjatega. Haridusmeetmed peaksid olema suunatud koolide õpilaskondadele, võimaluse korral peaksid nad hõlmama ka perekondi ja kogukondi ning pöörama tähelepanu koolides pakutavate tervisliku toidu ja jookide valiku laiemale küsimusele. Need meetmed on kasulikud, kuna tõendid näitavad, et paljud lapsed kasvavad üles teadmata, kust toit pärineb – kus ja kuidas see on toodetud ja millised on teatavad hooajatooted. Seetõttu võiksid liikmesriigid valida temaatilisi haridusmeetmeid, mis võiksid aeg-ajalt hõlmata peale muude eespool nimetatud kahe põhitoote ka muid põllumajandustooteid, nagu näiteks jogurtid, töödeldud puu- ja köögivili, mesi, oliiviõli jms. Nimekirja kõigist kava raames tarnitavatest toodetest koos nende toiteväärtusega peaksid heaks kiitma riikide tervisekaitseasutused. Kaasnevad haridusmeetmed peaksid olema vahetult seotud kava põllumajanduslike eesmärkidega ja kooskõlas eesmärgiga edendada tervislikku toitumist. 4. MÕJU EELARVELE Ettepaneku mõju on praeguse olukorraga võrreldes eelarveneutraalne. Puu- ja köögivilja puhul säilib käesolevas ettepanekus praegu määrusega nr 1308/2013 kindlaks määratud eelarve ülemmäär (150 miljonit eurot õppeaasta kohta). Piima puhul nähakse ettepanekuga ette 80 miljonit eurot õppeaasta kohta, mis vastab eeldatavale eelarve täitmisele ja on kooskõlas üldiste summadega turuga seotud kuludeks ja mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2014–2020 arvesse võetud otsetoetusteks. Kulude jaotusest rääkides toetatakse kõige rohkem toodete jagamist ning haridusmeetmeid. Muud kulud, nagu hindamise, järelevalve ja teavitustegevusega seotud kulud, on samuti toetuskõlblikud, kuid väiksemas ulatuses. Kaasnevate haridusmeetmete ja muude seonduvate kulude ülemmäärad sätestab komisjon, võttes arvesse praeguste kavade kogemusi. Ettepaneku eelarvelised ja finantsmõjud on esitatud ettepanekule lisatud finantsselgituses. 2014/0014 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013 ning määrust (EL) nr 1306/2013 haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima jaotamise toetuskava osas EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[4], võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[5], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013[6] II osa I jaotise II peatüki 1. jaoga on nähtud ette koolipuuvilja ja -köögivilja, sealhulgas banaanid, ning koolipiima kava. (2) Praeguste kavade kohaldamisel saadud kogemused koos välishindamiste järeldustega ja erinevate poliitikavalikute analüüsi tulemustega osutavad järeldusele, et põhjendused, mille alusel kehtestati mõlemad kõnealused koolikavad, on endiselt asjakohased. Praeguses olukorras, kus puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piimatoodete tarbimine väheneb, mida võimendab muu hulgas nüüdisaegne suundumus tarbida töödeldud toitu, millele on lisatud palju suhkrut, soola ja rasva, peaks liidu toetus lastele haridusasutustes teatavate valitud põllumajandustoodete jagamiseks seega alles jääma. (3) Eri poliitikavalikute analüüs näitab, et ühtlustatud lähenemisviis ühise õigus- ja finantsraamistiku kaudu on asjakohasem ja aitab tõhusamalt saavutada konkreetseid eesmärke, mida ühine põllumajanduspoliitika koolikavade kaudu taotleb. See võimaldaks liikmesriikidel saavutada jagamise maksimaalse mõju eelarvet muutmata ja suurendada juhtimise tõhusust. Selleks aga, et võtta arvesse puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piimatoodete ja nende tarneahelate erinevusi, peaksid teatavad elemendid, nagu näiteks vastavad eelarvepaketid, jääma eraldi. Arvestades praeguste kavade kogemusi, peaks kavas osalemine jääma liikmesriikide jaoks vabatahtlikuks. Võttes arvesse liikmesriigiti erinevaid tarbimistavasid, tuleks osalevatele liikmesriikidele anda võimalus valida, kas nad soovivad jagada haridusasutustes lastele kõiki toetuskõlblikke tooteid või neist ainult ühte. (4) On kindlaks tehtud, et eelkõige värske puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning joogipiima tarbimine on vähenemas. Seetõttu on asjakohane suunata koolikavade raames toimuv jagamine nendele toodetele. See omakorda aitaks vähendada koolide korralduslikku koormust ja suurendada jagamise mõju piiratud eelarve raames ning oleks kooskõlas praeguse tavaga, kuna neid tooteid jagatakse kõige sagedamini. (5) Jagamist kaasnevad haridusmeetmed on vajalikud selleks, et muuta kava selle lühi- ja pikaajaliste eesmärkide saavutamisel, s.o valitud põllumajandustoodete tarbimise suurendamisel ja tervislikuma toitumise edendamisel tulemuslikuks. Arvestades nimetatud meetmete tähtsust, peaksid need täiendama nii puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, kui ka piima jagamist. Nad peaksid olema liidu toetuse kõlblikud. Kaasnevate meetmetena on need oluline vahend, mis aitab laste jaoks taastada seost põllumajanduse ja selle mitmesuguste toodetega ning võimaldab saavutada kavaga taotletavaid eesmärke, mistõttu peaks liikmesriikidel olema lubatud hõlmata oma temaatilistesse meetmetesse suuremat hulka erinevaid põllumajandustooteid. Kuid tervislike toitumisharjumuste edendamiseks peaksid riiklikud asutused selles protsessis osalema, peaksid heaks kiitma osutatud toodete nimekirja ja kaks jagatavate toodete rühma ning määrama kindlaks toodete toiteväärtuse. (6) Selleks et tagada eelarve tõhus haldamine, peaks liidu toetusele puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima jagamiseks, kaasnevateks haridusmeetmeteks ja nendega seotud kuludeks olema ette nähtud kindel ülemmäär. Ülemmäär peaks olenema vastavast olukorrast. Arvestades saadud kogemusi ja et lihtsustada haldamist, tuleks rahastamismudelid ühtlustada ja viia need liidu rahalise toetuse osas ühtsetele alustele. Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks liidu toetuse ülemmäär toodete hinna kaudu maksimaalse liidu toetusena portsjoni kohta nii puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, kui ka piima puhul ja kaotada kohustusliku kaasrahastamise põhimõte puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, puhul. Arvestades kõnealuste toodete hindade kõikumist, tuleks teatavate õigusaktide vastuvõtmise õigus seoses meetmetega, millega määratakse kindlaks liidu toetuse suurus toodete portsjoni hinna kohta ja portsjoni määratlus, delegeerida komisjonile. (7) Selleks et tagada liidu rahaliste vahendite tõhus ja sihipärane kasutamine, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses meetmetega, millega määratakse kindlaks liidu toetuse soovituslikud eraldised igale liikmesriigile ja laekunud toetusetaotluste alusel toetuse liikmesriikide vahel ümberjaotamise meetodid. Soovituslikud eraldised tuleks kehtestada eraldi puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima puhul kooskõlas vabatahtliku lähenemisviisiga jagamisele. Jaotusmeetod puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, puhul peaks kajastama praegusi eraldisi liikmesriikide lõikes ja põhinema objektiivsetel kriteeriumidel, nagu näiteks 6–10-aastaste laste osatähtsus elanikkonnas, võttes arvesse ka asjaomaste piirkondade arengut. Et võimaldada liikmesriikidel säilitada oma praegused kavad nende tegelikus ulatuses ning julgustada teisi hakkama kasutama piima jagamist, on piima puhul vahendite eraldamisel asjakohane kasutada kahe meetodi kombinatsiooni, s.o vahendite senine kasutamine liikmesriikide poolt koolipiima kava raames ning puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, puhul objektiivsed kriteeriumid, nagu näiteks 6–10-aastaste laste osatähtsus elanikkonnas. Et leida nende kahe meetodi õige suhe, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses täiendavate eeskirjade vastuvõtmisega, milles käsitletakse mõlema nimetatud kriteeriumi tasakaalu. Võttes lisaks arvesse korduvaid muutusi liikmesriikide piirkondade demograafilises olukorras või arengus, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses iga kolme aasta järel toimuva hindamisega, kas liikmesriikide eraldised on kõnealuste kriteeriumide alusel endiselt ajakohased. (8) Selleks et väikese rahvaarvuga liikmesriigid saaksid kulutõhusat kava rakendada tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses miinimumsumma kindlaksmääramisega, mida liikmesriikidel on õigus puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima puhul saada. (9) Tõrgeteta asjaajamise ja eelarvehalduse huvides peaksid liikmesriigid, kes soovivad osaleda puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ja/või piima jagamisel, taotlema liidu toetust igal aastal. Menetluste ja juhtimise lihtsustamiseks tuleks esitada eraldi toetusetaotlused. Pärast liikmesriikidelt taotluste saamist peaks komisjon tegema otsuse lõplike eraldiste kohta puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima jaoks eelarves ette nähtud assigneeringute piires ja võttes arvesse nende eraldiste vahelisi piiratud ülekandeid, mis soodustab jagamisprioriteetide seadmist vastavalt toitainevajadustele. Komisjonile tuleks anda õigus võtta vastu teatavaid õigusakte meetmete kohta, millega kehtestatakse tingimused ja piirangud kõnealuste ümberpaigutuste suhtes. (10) Liikmesriigi kavas osalemise tingimuseks tuleks pidada riikliku strateegia ja mitmeaastase strateegilise dokumendi olemasolu, milles on määratud kindlaks liikmesriigi saavutatavad eesmärgid ja prioriteedid. Liikmesriikidel peaks olema lubatud neid dokumente korrapäraselt ajakohastada, võttes eelkõige arvesse hindamisi ning prioriteetide ja eesmärkide ümberhindamisi. (11) Kava nähtavuse tagamiseks peaksid liikmesriigid oma strateegias selgitama, kuidas nad kavatsevad tagada oma kava lisandväärtuse, eriti kui haridusasutustes käivad lapsed tarbivad liidu toetusega rahastatud tooteid muu toiduga samaaegselt. Selleks et saavutada liidu toetuskava hariduseesmärk ja tõhusus, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses eeskirjadega, milles käsitletakse liidu toetuskava alusel rahastatavate toodete jagamist haridusasutustes võrreldes muu toiduga ja nende valmistamist. (12) Tagamaks, et lastele kava alusel jaotatavate toodete hind vastab täielikult antud toetuse suurusele ja et kava raames tarnitud tooteid tarbitakse ainult vastavalt nende kasutusotstarbele, tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu teatavaid õigusakte seoses hindade järelevalvega kava raames. (13) Arvestades, et puu- ja köögivilja jagamise puhul kaotatakse kaasrahastamise põhimõte, on vaja muuta määruse (EL) nr 1306/2013[7] asjakohaseid sätteid. (14) Komisjoni määrust (EÜ) nr 1308/2013 ja määrust (EÜ) nr 1306/2013 tuleks vastavalt muuta. Selleks et võtta arvesse õppeaasta perioodilisust, tuleks uusi eeskirju hakata kohaldama alates 1. augustist 20XX, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Põllumajandustoodete ühise turukorralduse kehtestamist käsitleva määruse (EL) nr 1308/2013 muutmine Määrust (EL) nr 1308/2013 muudetakse järgmiselt. 1) II osa I jaotise II peatüki 1. jao pealkiri asendatakse järgmisega: „HARIDUSASUTUSTE PÕLLUMAJANDUSTOODETEGA VARUSTAMISE TOETUS” 2) Pealkiri „1. alajagu” ja pealkiri „Koolipuu- ja köögivilja kava” jäetakse välja. 3) Artikkel 23 asendatakse järgmisega: „Artikkel 23 Toetus puu- ja köögivilja, banaanide ja piima jagamiseks, kavaga kaasnevateks haridusmeetmeteks ja seonduvateks kuludeks 1. Liidu toetust antakse artiklis 22 osutatud haridusasutustes käivatele lastele mõeldud: a) puu- ja köögivilja, banaanide ja piima jagamiseks; b) kavaga kaasnevateks haridusmeetmeteks; c) teatavate seonduvate kulude katteks, mis on seotud logistika ning jagamise, seadmete, teavitamise, järelevalve ja hindamisega. 2. Lõikega 1 kehtestatud toetuskavas (edaspidi „koolikava”) osaleda soovivad liikmesriigid võivad jaotada kas puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, või piima, mis kuulub CN-koodi 0401 alla, või mõlemat. 3. Liikmesriigid koostavad koolikavas osalemise tingimusena enne selles osalemist ning seejärel iga kuue aasta järel kava riikliku või piirkondliku rakendamisstrateegia. Liikmesriik võib strateegiat muuta, arvestades eelkõige järelevalve ja hindamise tulemusi. Strateegiaga määratakse kindlaks vähemalt täidetavad vajadused, nende prioriteedid, sihtrühmad, oodatavad tulemused ja mõõdetavad eesmärgid, mis tuleb saavutada võrreldes algse olukorraga, samuti sätestatakse kõige asjakohasemad vahendid ja meetmed kõnealuste eesmärkide saavutamiseks. 4. Koolikava tõhususe tagamiseks näevad liikmesriigid ette ka kaasnevad haridusmeetmed, mis võivad hõlmata meetmeid ja tegevust, mille eesmärk on tekitada lastel seos põllumajandusega ja suurema hulga põllumajandustoodetega, harida neid seonduvates küsimustes, nagu näiteks tervislikud toitumisharjumused, toiduainete raiskamise vältimine, kohalikud toiduahelad või mahepõllundus. 5. Liikmesriigid koostavad oma strateegiate väljatöötamisel lisaks puu- ja köögiviljale, banaanidele ja piimale nimekirja põllumajandustoodetest, mis võivad aeg-ajalt olla hõlmatud kaasnevate haridusmeetmetega. 6. Jagatavate toodete või kaasnevate haridusmeetmetega hõlmatud toodete valikul lähtuvad liikmesriigid objektiivsetest kriteeriumidest, mille hulka võivad kuuluda tervise- ja keskkonnakaalutlused, kohalike toodete hooajalisus, mitmekesisus või kättesaadavus, eelistades võimaluste piires liidu päritolu tooteid, eelkõige kohaliku toodangu ostmist, mahetooteid, lühikesi tarneahelaid või keskkonnaalast kasu. 7. Liikmesriigid tagavad tervislike toitumisharjumuste edendamiseks, et nende pädevad tervishoiuasutused kinnitavad nimekirja kõigist koolikava alusel pakutavatest toodetest ja otsustavad nende toiteväärtuse aspektid.” 4) Lisatakse artikkel 23a: „Artikkel 23a Rahastamissätted 1. Artikli 23 lõikes 1 osutatud toetus toodete jagamiseks koolikava raames, kaasnevateks haridusmeetmeteks ja seonduvate kulude katteks ei tohi ilma, et see piiraks lõike 4 sätete kohaldamist, ületada: a) puu- ja köögivilja ning banaanide puhul: 150 miljonit eurot õppeaasta kohta; b) piima puhul: 80 miljonit eurot õppeaasta kohta. Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks liidu toetus, mida võib maksta jagatava puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima portsjoni kohta, samuti portsjoni määratlus. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks minimaalne ja maksimaalne summa kaasnevate haridusmeetmete rahastamiseks liikmesriikide iga-aastasest lõplikust eraldisest. 2. Lõikes 1 osutatud toetuse eraldamisel igale liikmesriigile võetakse arvesse järgmist: a) puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, puhul: objektiivsed kriteeriumid, mille aluseks on: i) 6–10-aastaste laste osakaal elanikkonnas, ii) liikmesriigi eri piirkondade arengutase, et rohkem saaksid toetust vähem arenenud piirkonnad käesoleva määruse artikli 3 lõike 5 tähenduses, ELi toimimise lepingu artiklis 349 nimetatud äärepoolseimad piirkonnad ja Egeuse mere väikesaared määruse (EL) nr 229/2013 artikli 1 lõike 2 tähenduses, ja b) piima puhul: varasem rahaliste vahendite kasutamine piima ja piimatoodete lastele jagamisel eelmiste kavade alusel ning objektiivsed kriteeriumid, mis põhinevad 6–10-aastaste laste osatähtsusel elanikkonnas. Komisjon hindab vähemalt iga kolme aasta järel, kas soovituslikud eraldised puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima puhul on käesolevas lõikes osutatud objektiivsete kriteeriumidega jätkuvalt kooskõlas. 3. Liikmesriigid taotlevad koolikavas osalemist igal aastal, esitades oma taotluse liidu toetuse saamiseks iga toote kohta, mida nad soovivad lastele jagada, nagu on osutatud artikli 23 lõike 1 punktis a. 4. Liikmesriigid võivad kuni 15 % oma soovituslikest eraldistest puu- ja köögiviljale, sealhulgas banaanid, või piimale teise sektorisse üle kanda tingimustel, mille komisjon määrab kindlaks kooskõlas artikliga 227 vastuvõetud delegeeritud õigusaktidega, ilma et see ületaks üldist ülemmäära 230 miljonit eurot, mis tuleneb lõike 1 punktides a ja b osutatud summadest. 5. Koolikava ei piira ühegi eraldiseisva, liidu õigusega kooskõlas oleva riikliku koolikava rakendamist. 6. Lisaks liidu toetusele võivad liikmesriigid anda artikli 217 kohaselt riigiabi. 7. Liit võib määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 6 alusel rahastada ka koolikavaga seotud teavitamis-, järelevalve- ja hindamismeetmeid, sealhulgas neid, mille eesmärk on teavitada sellest üldsust, ning võrgustiku loomise meetmeid. 8. Koolikavas osalevad liikmesriigid teevad koolitoidu jagamise kohtades teatavaks oma osalemise kavas ning osutavad asjaolule, et liit subsideerib seda. Liikmesriigid tagavad liidu koolikava lisandväärtuse ja nähtavuse seoses muu toidu pakkumisega haridusasutustes.” 5) Artiklid 24 ja 25 asendatakse järgmisega: „Artikkel 24 Delegeeritud volitused 1. Selleks et parandada laste tervislikke toitumisharjumusi ning tagada, et koolikava alusel antav toetus oleks suunatud artiklis 22 osutatud sihtrühma kuuluvatele lastele, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada eeskirjad, milles käsitletakse: a) täiendavaid kriteeriume seoses toetuse suunamisega liikmesriikide poolt; b) toetusesaajate heakskiitmist ja valimist liikmesriikide poolt; c) riiklike või piirkondlike strateegiate koostamist ja kaasnevaid haridusmeetmeid. 2. Selleks et tagada Euroopa Liidu vahendite tõhus ja sihtotstarbeline kasutamine, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse: a) toetuse soovituslikke eraldisi liikmesriikide vahel seoses puu- ja köögiviljaga, sealhulgas banaanid, ning piimaga ja vajaduse korral selle läbivaatamist pärast artikli 23a lõike 2 teises lõigus osutatud hindamist, liidu toetuse miinimumsummasid iga liikmesriigi jaoks, toetuse liikmesriikide vahel ümberjaotamise meetodit vastavalt saadud taotlustele, ja täiendavaid eeskirju selle kohta, kuidas võtta arvesse artikli 23a lõike 2 esimeses lõigus osutatud kriteeriume vahendite eraldamiseks, b) puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ning piima jaoks tehtud eraldiste vahelisi ülekandeid; c) liidu toetuse kõlblikke kulusid ja/või meetmeid ning võimalust määrata kindlaks konkreetsete kulude miinimum- ja maksimumsummad; d) liikmesriikide kohustust jälgida ja hinnata oma koolikavade tulemuslikkust. 3. Selleks et parandada koolikava alast teadlikkust, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, milles nõutakse liikmesriikidelt, kellel on koolikava, osutamist asjaolule, et seda subsideerib liit. 4. Selleks et tagada liidu kava lisandväärtus ja nähtavus, antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte seoses eeskirjadega, milles käsitletakse toodete jagamist seoses muu toidu pakkumisega haridusasutustes. 5. Võttes arvesse vajadust tagada, et toetuse saamine kajastub koolikava alusel kättesaadavate toodete hinnas, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 227 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse eeskirjad kava raames teostatava hindade järelevalve kohta. Artikkel 25 Kontrollimenetlusega teostatavad rakendusvolitused Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta käesoleva jao kohaldamiseks vajalikke meetmeid, mis hõlmavad järgmist: a) toetuse lõplik jaotamine puu- ja köögivilja, sealhulgas banaanid, ja/või piima puhul osalevate liikmesriikide vahel artikli 23a lõikes 1 sätestatud piirides, võttes arvesse artikli 23a lõikes 4 osutatud ülekandeid; b) liikmesriikide strateegiates sisalduv teave; c) toetusetaotlused ja maksed; d) koolikava avaldamise viisid ja võrgustiku loomise meetmed; e) koolikavas osalevate liikmesriikide poolt järelevalve- ja hindamisaruannete esitamine, vorm ja sisu; f) hindade järelevalve korraldamine.” 6) 2. alajagu jäetakse välja. 7) Artikkel 217 asendatakse järgmisega: „Artikkel 217 Riiklik abi lastele toodete jaotamise puhul Lisaks artiklis 23 sätestatud liidu toetusele võivad liikmesriigid maksta riiklikku abi, et jagada tooteid haridusasutustes käivatele lastele või et katta artikli 23 lõike 1 punktis c osutatud seonduvaid kulusid. Liikmesriigid võivad riiklikku abi rahastada asjaomases sektoris kehtestatava maksu abil või erasektori mis tahes muu panuse abil. Lisaks artiklis 23 sätestatud liidu toetusele võivad liikmesriigid maksta riiklikku abi artikli 23 lõikes 4 osutatud kaasnevate haridusmeetmete rahastamiseks.” 8) V lisa jäetakse välja. Artikkel 2 Määruse (EL) nr 1306/2013 muutmine Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 4 lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega: „d) liidu rahaline osalus loomahaiguste ja tarbijate usalduse kaotusega seotud meetmetes, millele on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 220.” Artikkel 3 Jõustumine ja kohaldamine Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. augustist 20XX. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel nõukogu nimel president eesistuja FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärk (eesmärgid) 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteem 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013 ning määrust (EL) nr 1306/2013 haridusasutustes puu- ja köögivilja, banaanide ning piima jaotamise toetuskava osas Nõukogu määrus (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[8] 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[9] ¨Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist X Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärk (eesmärgid) 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida täidetakse ettepaneku/algatuse kaudu Ettepaneku eesmärk on jätkusuutlikult suurendada puu- ja köögivilja ning piimatoodete osa laste toitumises, aidates seeläbi kaasa ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) eesmärkidele, milleks on turgude stabiliseerimine ja nõudluse tagamine pikas perspektiivis. Samuti on selle eesmärk aidata kaasa üldisemate rahvatervise eesmärkide saavutamisele, milleks on ülekaalu ja rasvumise vähendamine ning toitumisega seotud haiguste ennetamine, kujundades jätkusuutlikke tervislikke toitumisharjumusi. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile Erieesmärk: Parandada toidu kättesaadavust tundlike ühiskonnarühmade jaoks Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 05 02 „Sekkumised põllumajandusturgudel” 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile Lisaks peaks see ELi toetuse parema suunamise kaudu suurendama toodete jagamise kulutasuvust. Samuti suurendaks see kaasnevatele meetmetele mõeldud eelarveosa, parandades nende mõju sihtrühma tarbimisele ning täites lõhe koolipuuvilja kava ja koolipiima kava haridusmõõtme vahel. Lõpetuseks tooks see kaasa ka ühise raamistiku iga liikmesriigi kohta ning ELi sekkumise nähtavuse paranemise. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Eesmärkide kohta on näitajad kindlaks määratud kolmel tasandil: mõjunäitajad: – värske puu- ja köögivilja laste poolt otsese ja kaudse tarbimise muutus 5 aastat pärast sekkumist – joogipiima laste poolt otsese ja kaudse tarbimise muutus 5 aastat pärast sekkumist – toitumise üldise kvaliteedi paranemine peamised tulemusnäitajad: – % olemasolevast eelarvest, mis on kulutatud kaasnevatele meetmetele – % kaasnevatest meetmetest, mis on seotud põllumajanduse ja põllumajandustoodetega – kulutuste tõhusus põllumajandustoodete tarbimise edendamise seisukohalt koolides peamised väljundinäitajad: – liikmesriikides rakendatud kaasnevate meetmete arv – kaasnevate meetmetega hõlmatud laste arv ja nende osatähtsus kõigi osalevate laste arvus – põllumajandusega seotud kaasnevate meetmete arv liikmesriikides – kulu portsjoni kohta – osalevate liikmesriikide, koolide ja laste arv – koolis jagatud toodete kogused (puu- ja köögivilja ning piima portsjonite arv) 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Ettepaneku aluseks on vajadus jätkusuutlikult suurendada puu- ja köögivilja ning piima tarbimist laste poolt ja vajadus kujundada nende tervislikke toitumisharjumusi. ÜPP koolikavadel, nagu neid praegu rakendatakse, on teatavad puudused nende ülesehituses ja toimimises, mis piiravad nende potentsiaali nende eesmärkide saavutamiseks, milleks on põllumajandustoodete tarbimine (turueesmärk) ja koolilaste tervisliku toitumise edendamine (tervise-eesmärk). Tuvastatud probleemid puudutavad lõhet kavade ülesehituse ja eesmärkide vahel (kummagi kava alusel on ette nähtud eri õppevahendid), nendevahelist puudulikku koordineeritust ja kooskõla ning puudusi, mis piiravad kulutuste otsest mõju (kõrge haldus- ja korralduslik koormus mõlema kava puhul, eelarve alakasutamine 30 % koolipuuvilja kava puhul, võimalik tühimõju ja madal kulutasuvus koolipiima kava puhul). Need puudused on tingitud peamiselt regulatiivsetest puudustest, finantsraamistike erinevustest, erinevast rakendamisest liikmesriikides ja mõnest välistegurist. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus ELi tasandi meede tagab kogu ELis algatuste jaoks vajaliku rahastamise ja täiendavad rahastamisallikad, mis võimaldavad liikmesriikidel laiendada oma tegevust ning suurendada selle tulemuslikkust. Kui liikmesriigid saaksid kasutada üksnes enda rahalisi vahendeid, ei oleks enamikul neist võimalik rakendada julgeid algatusi. See aitab ka suurendada kavade usaldusväärsust liikmesriikides ning parandada ELi mainet ja teadlikkust temast. ELi raamistiku lisandväärtus seisneb pideva teadmiste omandamise, läbipaistvuse suurendamise ja kogemuste vahetamise hõlbustamises. 1.5.3. Varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Praegu on ELi ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) raames olemas kaks ELi rahastatud koolikava, mis on suunatud konkreetselt koolilastele: koolipiima kava ja koolipuuvilja kava. Kumbki taotleb vastastikust eesmärki suurendada püsivalt asjaomaste toodete osa laste toitumises juba varakult, kui laste toitumisharjumused veel kujunevad, aidates seega kaasa ÜPP eesmärkide saavutamisele eelkõige turgude stabiliseerimise ja pikas perspektiivis nõudluse tagamise teel. Lisaks on mõlemad kavad kooskõlas laiemate rahvatervise eesmärkidega, kuivõrd nad aitavad kaasa jätkusuutlike tervislike toitumisharjumuste kujundamisele. Kuid vaatamata nende positiivsele rakendamisele koolides ja nende potentsiaali tunnustamisele, viitavad erinevate aruannete järeldused – eelkõige komisjoni mõlema kava suhtes algatatud välishindamiste tulemused ja Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 10/2011 – ja pärast aastaid kestnud rakendamist saadud kogemused sellele, et mõlemat kava on vaja parandada ning suurendada nende juhtimise tõhusust ja tulemuslikkust. Hiljutises kokkuleppes ÜPP reformi kohta käsitleti juba mõnda neist tuvastatud probleemidest. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Võttes nõuetekohaselt arvesse sektori eripärasid, on ettepanek kooskõlas põllumajandustoodete tarbimise edendamisega. Lisaks on see kooskõlas rahvatervise eesmärkidega (kehakaalu, tervisealase ebavõrdsuse vähendamine), lihtsustamisega ning Euroopa 2020. aasta strateegias sõnastatud põhimõtete ja eesmärkidega. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju ¨ Piiratud kestusega ettepanek/algatus – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA – ¨ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA X Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[10] ¨ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt – ¨ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali; – ¨ rakendusametite kaudu; X Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele; – ¨ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada); – ¨Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile; – ¨ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 osutatud asutustele; – ¨ avalik-õiguslikele asutustele; – ¨ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised; – ¨ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised; – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud ELi lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Uues kavas on järelevalve ja hindamine loetud ELi toetuskõlblike kulude hulka oma olulisuse tõttu usaldusväärse juhtimise jaoks ja kava tõhususe/tulemuslikkuse hindamise jaoks võrreldes kindlaksmääratud eesmärkidega. Samuti on kindlaks määratud seos mitmeaastase (kuus aastat) riikliku/piirkondliku strateegiaga. Järelevalve toimub liikmesriikide iga-aastaste aruannete põhjal, mis sisaldavad teavet eelarve kasutamise kohta, osalevate koolide/laste arvu kohta ja sihtrühma osatähtsuse kohta kõigi osalevate koolide/laste arvus, toodete jagamise sageduse, kestuse, aja ja süsteemi kohta, portsjoni keskmise kaalu ja hinna kohta, keskmise tarbimise kohta lapse kohta ja jagatud üldkoguste kohta. Lisaks hõlmab järelevalve kaasnevaid meetmeid seoses kasutatud meetodite ja nende maksumusega, sagedusega, osalevate koolide/lastega, sidusrühmade kaasatusega, jagatud toodetega. Hindamine toimub liikmesriikide hindamisaruannete põhjal, mis koostatakse pärast viis aastat kestnud rakendamist, et mõõta kava mõju keskpikas perspektiivis, millele üks aasta pärast liikmesriikide hindamisi järgneb kogu ELi hõlmav hindamine, et hinnata kava rakendamist liikmesriikide ja ELi tasandil ning selle üldist tulemuslikkust, tõhusust, järjepidevust ja asjakohasust kooskõlas komisjoni hindamisstandardite ja suunistega. Lisaks on võimalik ette näha pikaajalise mõju välisuuring. Koolipuuvilja kava ja koolipiima kava välishindamise tulemusi ning kontrollikoja eriaruande nr 10/2011 järeldusi on selgelt uue kava järelevalve- ja hindamisprotsessi kavandamisel nõuetekohaselt arvesse võetud. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteem 2.2.1. Tuvastatud ohud Üldrisk, mida saab tuvastada, on seotud kava tulemuslikkusega, st et ELi toetus jõuab lõppsaajateni ja aitab tõhusalt kaasa kava eesmärkide saavutamisele. Praeguste kogemuste põhjal koolipuuvilja kavaga tuleks erilist tähelepanu pöörata abi taotlejate valimisele ja hankemenetlustele, mille kaudu sõlmitakse lepinguid jagamise, reklaami, järelevalve ja hindamise kohta. Kontrollisätted hõlmavad ka nimetatud lepingute täitmist. Riigihanked on koolikava puhul potentsiaalne probleem. Muude riskide kohta, nagu näiteks võimalik tühimõju ja jagatud toodetega seotud ülemäärased kulud või tarnijate kasumimarginaal, saab sätestada normid (nt ELi abi suurus portsjoni kohta). Seoses kaasnevate meetmetega võib olla oht, et koolides rakendatud haridusmeetmed ja põllumajandustoodete tarbimise edendamine kattuvad. Selle vältimiseks kaasatakse nende meetmete määratlemisse ELi teadusekspertide rühm ning määratakse selgelt kindlaks nende seos uue kava eesmärkidega. Kaasnevate meetmetega seotud kontrollisätted käsitlevad üldiselt kulude vastavust tegelikkusele, mis annab vajalikud tagatised ka juhul, kui need meetmed luuakse allhanke korras. 2.2.2. Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta Kontrollisüsteemi moodustavad makseasutused ja liikmesriigi tasandil delegeeritud kontrollorganid. Liikmesriikide iga-aastased kontrolliaruanded, mis põhinevad mõlema praeguse kava kontrollide tulemustel, on vajalikud selleks, et saada üksikasjalikku teavet rakendatud halduse ja kohapealsete kontrollide kohta. Lisaks tugineb sisehaldus- ja -kontrollisüsteem liikmesriikide järelevalve- ja hindamisaruannetele ja kogu ELi hõlmava hindamise tulemustele. Peale selle nõustab liikmesriike ja komisjoni ELi teadusekspertide rühm, kes annab nõu rakendamise, järelevalve ja hindamise küsimustes. 2.2.3. Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos Koolikava on hõlmatud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) kulude haldus- ja kontrollisüsteemiga. Leitakse, et ettepanek ei vii EAGFi puhul veamäära suurenemiseni. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Kohaldatakse määrust (EL) nr 1306/2013 ÜPP rahastamise, haldamise ja seire kohta. Üldiselt tagavad kontrollisüsteemid kõigi abitaotluste halduskontrolli, vajaduse korral ristkontrolli muude andmebaasidega ning enne väljamaksmist tehtavad kohapealsed kontrollid väikese arvu tehingute puhul sõltuvalt kõnealuse korraga seotud riskist. Kui kõnealuste kontrollidega tuvastatakse palju rikkumisi, tuleb teha täiendavaid kontrolle. ÜPP reformi käsitlevad õigusaktid näevad lisaks ette, et liikmesriigid ennetavad, tuvastavad ja kõrvaldavad eeskirjade eiramisi ja pettusi, kehtestavad tõhusaid, hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi vastavalt liidu õigusaktidele või liikmesriigi õigusele ning nõuavad sisse alusetult tehtud maksed koos intressidega. See hõlmab automaatset eeskirjade eiramise vastast kontrollimehhanismi, mis näeb ette, et kui tagasinõudmist ei ole toimunud nelja aasta jooksul alates nõude esitamise kuupäevast või kohtumenetluse algatamise korral kaheksa aasta jooksul, kannab tagasisaamata jäänud summad asjaomane liikmesriik. See mehhanism julgustab liikmesriike nõudma alusetult tehtud makseid tagasi võimalikult kiiresti. Uue kava algetapis ja kuigi liikmesriikide strateegiate puhul ei ole ELi ametlik heakskiitmine ette nähtud, võimaldavad nende sisulised sätted (ja võimalik, et vorm) pettusriski varajast kindlakstegemist ja vältimist. Rakendamise ajal aitavad liikmesriikidel pettusi vältida ka komisjoni ja/või ELi teadusekspertide rühma juriidilised tõlgendused või soovitused. Lisaks tuleb kava kõikide väidetavate pettuslike kuritarvitamiste korral teha tõhusad järelkontrollid. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus || Liigendatud/liigendamata ([11]) || EFTA riigid[12] || Kandidaatriigid[13] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses 2 || 05 02 08 12 – Koolipuuvilja kava || liigendamata || EI || EI || EI || EI 2 || 05 02 12 08 – Koolipiima kava || liigendamata || EI || EI || EI || EI · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses || Ei kohaldata || || EI || EI || EI || EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 2 || Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad || Põllumajanduse peadirektoraat || || || || 2014[14] || || 2016[15] || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU || ||  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || || || || 05 02 08 12 – Koolipuuvilja kava || Kulukohustused || (1) || || 122 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Maksed || (2) || || 122 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || 05 02 12 08 – Koolipiima kava[16] || Kulukohustused || (1a) || || 75 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Maksed || (2a) || || 75 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Maksed || =2+2a || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || ||  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Maksed || (5) || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || 0 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 2 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+6 || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Maksed || =5+6 || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud || Miljonites eurodes || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU Põllumajanduse peadirektoraat || || ||  Personalikulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0  Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Põllumajanduse peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Miljonites eurodes || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Maksed || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – X Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes Täpsustage eesmärgid ja väljundid || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU VÄLJUNDID || Väljundi liik[17] || Väljundi keskmine kulu || Nr || Kulu || Nr || Kulu || Nr || Kulu || Nr || Kulu || Nr || Kulu || Nr || Kulu ERIEESMÄRK || Parandada toidu kättesaadavust tundlike ühiskonnarühmade jaoks || Väljund || Kaasnevate meetmete arv || || || || || || || || || || || || || Väljund || Kaasnevate meetmetega hõlmatud laste arv || || || || || || || || || || || || || Väljund || Põllumajandusega seotud kaasnevate meetmete arv || || || || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Miljonites eurodes || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || Personalikulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 KOKKU || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Personalivajaduste assigneeringud kaetakse juba meedet haldava peadirektoraadi assigneeringutest, mis on seotud meedet haldavate töötajatega ja/või peadirektoraadi siseselt selleks ümberpaigutatud töötajatega. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina 1. || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud) || || || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || XX 01 04 yy || – peakorteris || || || || || – delegatsioonides || || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || KOKKU(*) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Õigusaktide haldamine, poliitika kujundamine, majandusanalüüsid ja nõustamine, talitustevaheline koordineerimine ja konsulteerimine, siseteabevahetus ja üldsuse teavitamine, institutsiooni esindamine ja läbirääkimiste pidamine, statistiliste andmete töötlemine, Koosseisuvälised töötajad || 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga. – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine – ¨ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist. – X Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: Liidu rahaline toetus käesolevale kavale on määratletud määruse eelnõu artikli 1 punktis 3. Lisaks määratakse liidu abi suurus (kindel määr) puu- ja köögivilja ning piima portsjoni maksumuse kohta kindlaks delegeeritud õigusaktidega. ELi toetuse suurus toodete maksumuses on piiratud maksimaalse ELi abina tooteportsjoni kohta nii puu- ja köögivilja kui ka piima puhul. Liikmesriikidele jääb vabadus võimaldada riiklikke lisatoetusi või erasektori rahastamise ligimeelitamist, et laiendada nendepoolse koolikavadesse sekkumise reguleerimisala ja/või osatähtsust. Praeguses etapis ei ole võimalik kolmandate isikute rahalist osalust kvantifitseerida, arvestades kolmandate (avalik-õiguslike ja/või erasektori) isikute mitmekesisust ja asjaomase teabe puudumist. 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: ¨ omavahenditele ¨ mitmesugustele tuludele [1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671). [2] Põllumajanduse erikomitee, 11. november 2013. [3] Nõukogu määrus (EL) nr 1370/2013, 16. detsember 2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed (ELT L 346, 20.12.2013, lk 12). [4] ELT C , , lk. . [5] ELT C , , lk. . [6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671). [7] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 1). [8] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [9] Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b. [10] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [11] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud [12] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [13] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [14] 2014. aasta eelarve summad on esitatud üksnes informatsiooniks. [15] Võrdlemise eesmärgil eeldatakse, et rakendamine algab 2016. aastal. Lisaks rakendatakse ÜPP reformi käigus (nõukogu määrus (EL) nr 1370/2013, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed) kokku lepitud paketi suurendamine koolipuuvilja puhul alates 2014./2015. õppeaastast ning eeldatakse, et see summa kasutatakse täielikult ära. [16] Koolipiima puhul näeb ettepanek ette 80 miljonit eurot õppeaastas. See vastab eelarve täitmise eeldatavale tasemele ja on kooskõlas üldiste summadega turuga seotud kulude puhul ja mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2014–2020 arvesse võetud otsetoetustega. [17] Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).