Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 298/14)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Weinviertel“

Viitenumber: PDO-AT-A0206-AM01

Teate kuupäev: 21.2.2020

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

Kirjeldus ja põhjused

Viinamarjaistanduse registri ühtseks haldus- ja kontrollisüsteemiks muutmise tõttu on vaja kohandada hektarite maksimumarvu.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Weinviertel

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduse kategooria

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Päritolunimetust „Weinviertel“ võib kasutada üksnes sordist ’Grüner Veltliner’ toodetud veinide puhul, mida iseloomustab puuviljane, vürtsikas (piprane) maitse , kuid lubatud on ka muudest kvaliteetveinisortidest kupaaž (maksimaalselt 15 %), mis ei sea ohtu päritolunimetuse kasutamist. Muud organoleptilised omadused on esitatud tootespetsifikaadis.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a) Peamised veinivalmistustavad

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Päritolunimetusega veini „Weinviertel“ puhul on lubatud kõik määrustes (EL) 2019/934 ja (EL) 2019/935 kaitstud päritolunimetusega veini puhul sätestatud veinivalmistustavad, välja arvatud töötlemine kaaliumsorbaadi ja dimetüüldikarbonaadiga. Veinide hapetustamine on võimalik vastavalt määrustes (EL) 2019/934 ja (EL) 2019/935 sätestatud nõuetele. Võimaliku hapestamise üle otsustab põllumajandus-, piirkondade ja turismiminister vastavalt sellele, millised olid kasvuperioodil valitsenud ilmastikutingimused. Võimaliku hapestamise tingimused põhinevad määruste (EL) 2019/934 ja (EL) 2019/935 nõuetel.

Konkreetsed veinivalmistustavad (sealhulgas rikastamine) tulenevad valitud traditsioonilisest tootmismeetodist ja on esitatud tootespetsifikaadis.

b) Maksimaalne saagikus

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta.

6. Määratletud geograafiline piirkond

Päritolunimetusega „Weinviertel“ on hõlmatud Alam-Austria haldusüksused Gänserndorf, Korneuburg (v.a haldusüksus Stetteldorf am Wagram), Mistelbach, Hollabrunn ja Horn.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

’Grüner Veltliner’ – ’Weißgipfler’

8. Seos(t)e kirjeldus

Weinvierteli viinamarjakasvatuspiirkonna võib geoloogiliste tingimuste järgi jagada viieks osaks: Böömi massiiv on kõrgustikul asuvaks piiriks Weinvierteli ja Waldvierteli piirkonna vahel. Aluskivimi (graniit, gneiss, kiltkivi) eri liiki osi saab eristada selle järgi, mil viisil on need reageerinud erinevatele ilmastikunähtustele.

Molassivöönd hõlmab Weinvierteli piirkonna lääneosa. See osa koosneb peamiselt sellistest lahtistest settekivimitest nagu savi, möll, kruus ja lubjakivi. Selle uusaegkonnas tekkinud piirkonnaosa aluseks on lõunas Alpide ladestud ning põhjas ja läänes Böömi tasandik. Washbergi vöönd ulatub Stockerau lähedal Washbergist üle Leise mägede, Staatzi ja Falkensteini kuni Lõuna-Moravani. See piirkond kerkis 17 miljonit aastat tagasi molassivööndi ja Viini tasandiku vahele, mille käigus moodustusid nn kerkemurrangukaljud nagu Staazi kaljude täiesti eraldiseisev lubjakivimoodustis.

Flüšivööndi moodustavad kaks mäeseljandikku, mida ümbritseb Korneuburgi tasandik. See on Alpide idapoolseim eelmäestik. Nimetusega flüšš tähistatakse veeriseid: kuhjunud lahtised setted vajusid tektooniliste liikumiste tõttu merepõhja, sõmerad liivamassid kõige all ja peeneteralisemad savikihid nende peal. Aja jooksul moodustus neist liivakivi ja savimergel. Weinvierteli piirkonna idaosa kuulub Viini tasandiku hulka. Alpide üleminekul Karpaatideks tekkis aluspõhja pingete ja kurrutuse tulemusel erinevatest kivimitest koosnev eraldiseisev ladestute piirkond. Mõnikord võib eristada murrukohti (nt Zistersdorfi lähedal asuv Steinberg), mida mööda on aluspõhi vajunud.

Weinvierteli piirkonna ilmastikku võib pidada Pannoonia tasandikul valitseva kliima osaks. See piirkond on soojuse poolest kontinentaalne ja õhuniiskuse poolest pigem maailmamereline. Veinile on iseloomulikud järgmised omadused:

värvus: helekollane, rohekaskollane;

lõhn: tüüpiline sordibukett;

maitse: puuviljane, vürtsikas, piprane; puudub puiduvarjund; mitte ainult üheselt alkoholi meenutav; puuduvad hallitusseene Botrytis põhjustatud varjundid. Weinviertel on alati olnud sordi ’Grüner Veltliner’ peamine kasvatuspiirkond Austrias. Sordi ’Grüner Veltliner’ iseloomulik aroomibukett on kujunenud eelkõige lössimulla ning kliimast tingitud päevase ja öise temperatuuri suurte erinevuste tulemusena. Sordi ’Grüner Veltliner’ piprasust esineb peamiselt just Weinvierteli viinamarjakasvatuspiirkonnas.

Peamiselt ühe pere liikmetest koosnevas tootjaettevõttes ühelt põlvelt teisele edasi antava veinivalmistamise traditsioonilise stiiliga saab veelgi enam täiustada Weinvierteli piirkonna viinamarjasordi 'Grüner Veltliner' eristatavat iseloomu.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riigisisestes õigusaktides.

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Austria veiniseaduse alusel võib ringlusse lasta üksnes riikliku kontrollinumbriga varustatud kaitstud päritolunimetusega veini „Weinviertel“. Riikliku kontrollinumbri saamiseks peab iga ringlusse lastava päritolunimetusega veini „Weinviertel“ proov läbima analüütilise ja organoleptilise kontrolli (süstemaatiline kontroll) (vt tootespetsifikaat).

Organoleptilise hindamise käigus kontrollib veine ametlik degusteerimiskomisjon. Kõnealune komisjon koosneb kuuest degusteerijast ja degusteerimiskomisjoni esimehest. Degusteerijatele antakse kontrollimiseks anonüümsed proovid. Veiniproovi käsitlev blankett sisaldab ainult hindamiseks vajalikku teavet, näiteks traditsioonilise kvaliteediklassi ja aastakäigu üksikasju. Degusteerijad otsustavad oma kogemuste ja ette antud võrdlusveinide alusel, kas neile esitatud veinid on päritolupiirkonna jaoks tüüpilised ja kas need võib ringlusse lasta (st need on puudusteta). Degusteerimisküsimuste vastused on JAH või EI. Negatiivse otsuse puhul tuleb tagasilükkamise põhjused esitada kirjalikult. Proov vastab organoleptilistele nõuetele sel juhul, kui enamik degusteerijaid on selle heaks kiitnud. Tulemusega „4 : 2“ otsuste puhul esitatakse proov teisele degusteerimiskomisjonile.

Link tootespetsifikaadile

https://www.bmlrt.gv.at/land/produktion-maerkte/pflanzliche-produktion/wein/Weinherkunft.html

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.