27. kinnitab, et Lissaboni strateegia raames on “avatud koordineerimismeetod” oluline poliitikavahend;
rõhutab siiski, et kõnesolevat meetodit ei tohi antud juhul pidada formaalsema kooskõlastamise ja ühise
poliitika meetmete peamiseks asendajaks; nõuab, et Euroopa Parlamenti teavitataks täielikult avatud koordi-neerimismeetodi kasutuspraktika arengust ning kutsub komisjoni esitama selle meetodi kohta hindamis-aruannet; nõuab tungivalt, et avatud koordineerimismeetod ei tohi areneda varjatud paralleelseks, läbipaist-matuks õigusloome menetluseks, mis kahjustab EÜ asutamislepingus sätestatud menetlusi ja vähendab parla-
mendi järelevalverolli;
28. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
P6_TA(2006)0204
Siseturgu käsitlevate kehtivate õigusaktide rakendamine, tagajärjed ja mõju
Euroopa Parlamendi resolutsioon siseturgu käsitlevate kehtivate õigusaktide rakendamise, taga-
järgede ja mõju kohta (2004/2224(INI))
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse komisjoni 5. juuni 2002. aasta teatist mõju hindamise kohta (KOM(2002)0276);
—võttes arvesse komisjoni 5. juuni 2002. aasta teatist “Tegevuskava “Reguleeriva keskkonna lihtsustamine
ja parandamine”” (KOM(2002)0278);
—võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2002. aasta teatist ühenduse õiguse rakendamise parema järele-
valve kohta (KOM(2002)0725);
—võttes arvesse parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 16. detsembril 2003. aastal sõlmitud institutsioo-
nidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta (1);
—võttes arvesse oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsiooni ühenduse õigusaktide mõju ja nõuandemenetluse
kohta (2);
—võttes arvesse konkurentsinõukogu 25. ja 26. novembri 2004. aasta järeldusi;
—võttes arvesse komisjoni 16. märtsi 2005. aasta teatist “Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu
edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus” (KOM(2005)0097);
—võttes arvesse komisjoni 21. märtsi 2005. aasta aruannet “Parem õigusloome 2004” (KOM(2005)0098);
—võttes arvesse komisjoni 15. juuni 2005. aasta mõju hindamise suuniseid koos lisadega
(SEK(2005)0791);
—võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. septembri 2005. aasta arvamusi “Parema õigus-
loome” ning “Kuidas parandada ELi õigusaktide rakendamist ja jõustamist” (3);
—võttes arvesse komisjoni 27. jaanuari 2005. aasta teatist “Siseturu strateegia (2003–2006) teine rakenda-
misaruanne” (KOM(2005)0011);7.12.2006 C 297 E/132 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 16. mai 2006ET
(1) ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.
(2) ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 146.
(3) ELT C 24, 31.1.2006, lk 39 ja lk 52.
—võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2005. aasta teatist “Ühenduse Lissaboni kava rakendamine: õigus-
keskkonna lihtsustamise strateegia” (KOM(2005)0535);
—võttes arvesse Lissaboni strateegia taaskäivitamist 22. ja 23. märtsil 2005. aastal;
—võttes arvesse siseturu tulemustabeli aruandeid;
—võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
—võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust
(A6-0083/2006),
A. arvestades, et eelnimetatud 16. detsembri 2003. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes kohustusid
parlament, nõukogu ja komisjon parema reguleerimise tegevuskavaks;
B. arvestades, et komisjon andis taaskäivitatud Lissaboni agendas paremale reguleerimisele Euroopa Liidus
töökohtade loomise ja majanduskasvu edendamise poole püüdlemisel keskse tähtsuse;
C. arvestades, et dereguleerimine ja ELi õigusaktidest tuleneva bürokraatia vähendamine on olulised eeltingi-
mused Lissaboni eesmärkide saavutamiseks;
D. arvestades, et parem Euroopa õigusloome peaks tooma kaasa parema konkurentsivõime maailmamajan-
duses, ausad konkurentsitingimused äriühingute vahel, kasvu stimuleerimise ja sotsiaalse ühtekuuluvusetugevdamise;
E. arvestades, et parema reguleerimise eesmärgi taotlemine ei tohi tuua kaasa keskkonna-, sotsiaal- või
tarbijastandardite kahjustamist;
F. arvestades, et headest, selgetest ja lihtsatest siseturgu käsitlevatest õigusaktidest, mis hõlbustavad rakenda-
mist ja jõustamist, on kasu kodanikele ja ettevõtetele;
G. arvestades, et sidusrühmad on väljendanud muret seoses raskustega, mida nad on kogenud ühenduse
õigusaktides sisalduvate ebaselgete ja puudulike mõistete, määratluste ja sätete tõttu;
H. arvestades, et õigusaktide ülevõtmisel ja rakendamisel tekkivad probleemid tulenevad sageli õigusaktide
puudulikult koostatud tekstidest; arvestades, et Euroopa õigusloomeorganitel on selles valdkonnas olulinevastutus ning seetõttu peaksid nad vältima läbirääkimistel keerukaid ja ebamääraseid kompromisse;
I. arvestades, et tekstides esinevad kahemõttelisused tekitavad õiguslikku ebakindlust ja lahknevusi tekstide
ülevõtmisel siseriiklikku õigusesse, mis võib tuua kaasa konkurentsi moonutamise ja siseturu killusta-mise;
J. arvestades, et järjestikused siseturu tulemustabeli aruanded näitavad, et vaatamata olukorra paranemisele
mõnedes liikmesriikides, on ühenduse õigusaktide ülevõtmine ja rakendamine jätkuvalt probleem;
K. arvestades, et parema reguleerimise tegevuskavas tuleb seada esikohale olemasolevate õigusaktide raken-
damine ja ülevõtmine, et vältida lahknevusi, mis võivad kahjustada Euroopa konkurentsivõimet, töötajateja tarbijate õigusi ning tarbijate ja ettevõtete võimet kasutada täielikult ära kõiki siseturu eeliseid;
L. arvestades, et järjestikused siseturu tulemustabeli aruanded näitavad, et ülevõtmine on mitmes liikmes-
riigis jätkuvalt tõsine probleem;
M. arvestades, et parema reguleerimise jaoks on vajalik nii mõjude eel- kui ka järelhindamine, et kontrollida,
kas eesmärke on võimalik saavutada või kas need on saavutatud;7.12.2006 C 297 E/133 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 16. mai 2006ET
N. arvestades, et parlament, nõukogu ja komisjon on tunnistanud vajadust kasutada sobivatel juhtudel ja
siis, kui EÜ asutamisleping ei nõua konkreetselt õigusakti kasutamist, alternatiivseid reguleerimismehha-
nisme;
O. arvestades, et eespool mainitud institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel ei kohaldata selliseid mehha-
nisme juhul, kui kaalul on põhiõigused või olulised poliitilised valikuvõimalused, või olukorras, kuseeskirju on vaja rakendada kõikides liikmesriikides ühetaoliselt;
P. arvestades, et puudub ametlik mehhanism, mille alusel teavitada parlamenti enne seda, kui tehakse ette-
panek kasutada õigusaktide alternatiive, või konsulteerida parlamendiga tulemuste osas, mida saavuta-
takse alternatiivse reguleerimise teel; arvestades, et see kontrolli ja tasakaalu puudumine kahjustab parla-mendi demokraatlikku eelisõigust;
Q. arvestades, et on oluline, et kõik kolm institutsiooni investeeriks vahendeid ja eraldaks personali “parema
reguleerimise” töökondade loomiseks,
1. rõhutab vajadust paremat reguleerimist käsitleva ühise lähenemisviisi järele, mis põhineb kesksetel regu-
leerimispõhimõtetel, milleks on subsidiaarsus, proportsionaalsus, aruandekohustus, järjepidevus, läbipaistvus
ja eesmärgipärasus; rõhutab, et see lähenemisviis ei saa minna mööda sotsiaalpartnerite õigusest konsulteeri-misele ja peab austama osalusdemokraatia põhimõtteid;
2. rõhutab vajadust selle järele, et parlament, nõukogu ja komisjon looksid “parema reguleerimise”
töökonnad ning moodustaksid institutsioonidevahelise töörühma, et arendada koolitust, oskusi ja kvaliteedi-kontrolli ning jagada ja võrrelda parema reguleerimise parimaid kasutusviise;
3. nõuab tungivalt, et komisjon koostaks parema reguleerimise protsessi kohta lühikese, selge juhendi,
milles esitatakse peamised etapid, mis tuleks läbida ühenduse õigusaktide hindamisel, arendamisel ja raken-damisel, sealhulgas oluliste küsimuste järelhindamine koostöös parlamendiga;
4. nõuab kindlalt, et komisjoni ettepanekutele lisataks “parema reguleerimise kontroll-leht”, milles võetakse
kokku etapid, mille ettepanek peaks läbima, ja et seda kontroll-lehte tuleks ajakohastada pärast iga etappilõpetamist ning esitada ristviited kõikidele olulistele uuringutele või mõjuhinnangutele;
5. rõhutab, et reguleerimist käsitlev strateegiline lähenemisviis ja kindel raamistik annavad optimaalseid
tulemusi, võimaldades asjaomastel sektoritel kavandada ja rakendada õigusakte kõige tõhusamalt; kiidabkomisjoni algatuse CARS 21 eest, mis on hea näide strateegilisest lähenemisviisist reguleerimisele;
6. palub, et komisjon viiks õigusaktide osas läbi mõju eel- ja järelhindamisi, et aidata teha kindlaks, kas
peamised poliitikaeesmärgid on täidetud, ning toetada õigusaktide läbivaatamise protsessi;
7. peab oluliseks mõjuhinnangute järjekindla kasutamise huvides komisjoni poolt eriti siseturgu käsitlevate
õigusaktide puhul, et nende kvaliteeti kontrolliks põhjalikult kvaliteedikontrolli teenistus;
8. nõuab tungivalt, et kõik parlamendile edastatud õigusaktide ettepanekud sisaldaksid mõjuhinnangu
kommenteeritud kokkuvõtet;
9. rõhutab, et liikmesriigid peavad tagama, et nad ei põhjusta ühenduse õigusaktide ülevõtmisel täiendavate
nõuete kehtestamise kaudu siseriiklikul tasandil uusi rakendusprobleeme (“ülekuldamine”), ning kinnitamaseda komisjonile esitatava ametliku deklaratsiooniga;
10. nõuab kindlalt, et komisjon jätkaks ühenduse õigusaktide konsolideerimist, lihtsustamist ja kodifitseeri-
mist, et parandada juurdepääsetavust ja loetavust;7.12.2006 C 297 E/134 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 16. mai 2006ET
11. palub, et komisjon esitaks uued ettepanekud läbipaistvamaks ja tõhusamaks konsulteerimiseks sidus-
rühmadega; on seisukohal, et sotsiaalpartnerid tuleb kaasata sellesse võrdsetel alustel ning et tuleb konsultee-
rida tarbija- ja keskkonnaorganisatsioonidega;
12. nõuab tungivalt, et komisjon parandaks direktiivi 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standardi-
test ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (1), kohaste siseriiklike tehniliste
eeskirjade eelnõude eelkontrolli tõhusust, suurendades selleks muu hulgas üldsuse juurdepääsu komisjoni jateiste liikmesriikide poolt esitatud vastuväidetele;
13. nõuab tungivalt, et komisjon looks rikkumise korral kohaldatava läbipaistva ja kiirendatud menetluse
siseturu valdkonna katsejuhtumite jaoks ja teavitaks parlamenti sellest, kuidas rikkumise käsitlemist puuduta-vaid komisjoni prioriteetseid kriteeriume —nagu on teatatud komisjoni eelnimetatud teatises ühenduse
õiguse kohaldamise parema järelevalve kohta —praktikas analüüsitakse ja need kaebuse esitajatele teatavaks
tehakse;
14. nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon parandaksid ühenduse õiguse rakendamise ja järgimise järele-
valvet; on arvamusel, et see aitab tõenäoliselt suurendada ülevõtmismäära, jagada liikmesriikide vahel pari-maid kasutusviise ja kehtestada sanktsioonid rikkumiste puhul; nõuab kindlalt, et rakendamist käsitlevadkomisjoni aruanded ei tohi piirduda rakendusvahendite õigusliku analüüsiga, vaid peavad hindama ka õigus-aktide kohaldamist praktikas;
15. nõuab kindlalt, et parlamendile esitataks loetelu poliitikameetmetest, mille puhul komisjon on kasu-
tanud alternatiivseid reguleerimismehhanisme, ja mis sisaldab hinnangut selliste meetmete edukuse võiebaedukuse kohta, nende mõju kohta tegelikule olukorrale —ja täpsemalt töötajate ja tarbijate õigustele,
sotsiaalsele ühtekuuluvusele, ausale konkurentsile, kasvu stimuleerimisele ja ELi konkurentsiolukorrale —
ning parimate kasutusviiside kohta ja protsessi käigus saadud kogemuste kohta; nõuab tungivalt, et see teavelisataks komisjoni aastaaruandesse parema õigusloome kohta;
16. tunnistab, et reguleerimise klassikaline meetod ei ole alati sobiv viis poliitikaeesmärgi saavutamiseks;17. rõhutab parlamendi ja eriti vastutava raportööri keskset rolli jälgimisel, kuidas ühenduse õigust liik-
mesriikides rakendatakse ja järgitakse ning kuidas komisjon selle üle järelevalvet teostab;
18. tunnistab Lamfalussy protsessi potentsiaali finantsteenuste ühisturu saavutamiseks, kuid kahetseb, et
liikumine institutsioonidevahelise kokkuleppe suunas, mis tunnustaks täielikult parlamendi rolli rakendus-protsessis nii aeglaselt edeneb;
19. nõuab kindlalt, et komisjon esitaks iga-aastases tööprogrammis loetelu nendest ettepanekutest, mille
puhul võib kasutada alternatiivset reguleerimist;
20. nõuab kindlalt, et alternatiivset reguleerimist käsitlevad ettepanekud sisaldaksid tegevuse selgeid
eesmärke ja kindlaksmääratud tähtaegu, samuti rikkumise korral kohaldatavaid sanktsioone;
21. teeb ettepaneku, et parlamendi komisjonid kehtestaksid tugeva järelevalvekorra, et hinnata ja jälgida
alternatiivsete reguleerimisvormide rakendamist ja kasutamist eesmärgiga tagada tarbijatele õiguskaitsejuhuks, kui ettevõtjad ei täida oma kohustusi selliste alternatiivset reguleerimist käsitlevate ettepanekutealusel;
22. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.
(1) EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.7.12.2006 C 297 E/135 Euroopa Liidu Teataja
Teisipäev, 16. mai 2006ET