[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 26.10.2005

SEK(2005) 1379 lõplik

KIRJALIK MUUTMISETTEPANEK NR 2 2006. AASTA ESIALGSE EELARVEPROJEKTI KOHTA

TULUDE KOONDARVESTUSTULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPAIII jagu – komisjon

KIRJALIK MUUTMISETTEPANEK NR 2 2006. AASTA ESIALGSE EELARVEPROJEKTI KOHTA

TULUDE KOONDARVESTUS TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPA III jagu – komisjon

Võttes arvesse:

- Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 272,

- Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 177,

- nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[1] eriti selle artiklit 34,

esitab Euroopa Komisjon seletuskirjas esitatud põhjustel eelarvepädevatele institutsioonidele kirjaliku muutmisettepaneku nr 2 2006. aasta esialgse eelarveprojekti kohta.

SISUKORD

1. Sissejuhatus 4

2. Rubriik 1: Põllumajandus 5

2.1. Alamrubriik 1a: ühise põllumajanduspoliitika kulud, välja arvatud maaelu arendamine 7

2.1.1. Turukorraldusmeetmed ja seonduvad kulud 7

2.1.2. Euro ja USA dollari vahetuskurss 7

2.2. Muudatus eelarverea 17 04 02 märkustes 12

2.3. Nomenklatuurimuudatused 13

FINANTSPERSPEKTIIVI RUBRIIKIDE KOONDTABEL 14

TULUDE KOONDARVESTUS

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELERVEJAGUDE KAUPA

Tulude koondarvestus ning tulude ja kulude eelarvestus eelarvejagude kaupa edastatakse eraldi SEI-BUD süsteemi kaudu. Näide kavandatavate tulude koondarvestusest ning tulude ja kulude eelarvestusest eelarvejagude kaupa on lisatud inglise keeles.

SELETUSKIRI

1. SISSEJUHATUS

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mail 1999 alla kirjutatud institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini kohta[2] sätestab: „Kui komisjon seda vajalikuks peab, võib ta esitada eelarvepädevatele institutsioonidele ad hoc kirjaliku muutmisettepaneku, et ajakohastada esialgses eelarveprojektis põllumajanduskulude eelarvestuse aluseks olevaid arvnäitajaid ja/või parandada asjakohase eelarveaasta 1. jaanuaril kehtivaid kalanduskokkuleppeid käsitlevate värskeimate kättesaadavate andmete põhjal nende assigneeringute vahelist jaotust, mis on kirjendatud rahvusvaheliste kalanduskokkulepetega seotud tegevuskulude alla ja mis on kirjendatud reservi.“ Käesolev kirjalik muutmisettepanek tuleb saata eelarvepädevatele institutsioonidele oktoobri lõpuks.

Komisjon esitab ad hoc kirjaliku muutmisettepaneku 2006. aasta esialgse eelarveprojekti kohta. Selles on rida-realt hoolikalt ajakohastatud põllumajanduskulude hinnangulisi vajadusi. Lisaks muutuvatele turuteguritele hõlmab muutmisettepanek ka pärast esialgse eelarveprojekti koostamist vastu võetud õigusalaseid otsuseid, samuti ettepanekuid, mis peaksid hakkama uuel eelarveaastal kehtima.

Muutmisettepanek tugineb nagu esialgne eelarveprojektki ühenduse kui terviku vajadustele. Turumeetmete puhul ei ole assigneeringud liikmesriikide vahel jaotatud. Lisaks tuleb rõhutada, et neid assigneeringuid tuleb vaadelda kui prognoose ja mitte kui eesmärgiks seatud kulusid. Tegelikud kulud sõltuvad eelkõige turu tegelikest tingimustest, euro ja USA dollari tegelikust vahetuskursist ning liikmesriikide maksete rütmist. Kuna tegemist on kohustuslike kuludega, hüvitatakse liikmesriigi vastavalt määrustele makstud summad täielikult.

Vastavalt nõukogu määrusele eelarvedistsipliini kohta on euro ja USA dollari vahetuskursi aluseks võetud keskmine kurss ajavahemikul 1. juuli kuni 30. september 2005. See on 1,22 (1 euro = 1,22 USD) ning selle tulemusena vähenevad vajadused võrreldes esialgse eelarveprojektiga umbes 169 miljonit eurot, eelkõige teravilja, suhkru ja puuvilla puhul.

Alamrubriigi 1a (ühine põllumajanduspoliitika, v.a maaelu arendamine) koguvajadused on hinnanguliselt 43 280 miljonit eurot ehk 362 miljonit eurot vähem kui esialgses eelarveprojektis ning jätab finantsperspektiivi ülemmäära suhtes varu 1567 miljonit eurot.

Kõnealune vähenemine on peamiselt seotud peatükiga 05 02 „Sekkumised põllumajandusturgudel“ (-350 miljonit eurot). Taimsete saaduste puhul prognoositakse vajaduste vähenemist teravilja (-136 miljonit eurot), riisi (-22 miljonit eurot), suhkru (-122 miljonit eurot) ja kiudtaimede (-28 miljonit eurot) puhul. Selle kompenseerib aga prognoositav suurenemine puu- ja köögiviljade (+110 miljonit eurot) ja veini (+165 miljonit eurot) puhul. Loomsete toodete vajadused vähenevad piima ja piimatoodete puhul (-285 miljonit eurot) lisaks väiksemale kulule veise- ja vasikalihasektoris (-80 miljonit eurot). Vajaduste suurenemist prognoositakse ka toiduabiprogrammide (+48 miljonit eurot) jaoks. Assigneeringud tootlikkusega sidumata otsetoetusteks jäävad samaks.

Esialgse eelarvearveprojekti maaelu arendamise (alamrubriik 1b) kulu- ja maksekohustustega seotud assigneeringute prognoosid ei muutu, jäädes vastavalt 7771 miljoni euro 7711 miljoni euro tasemele. 15 nn vana liikmesriigi jaoks on kulukohustuste assigneeringud ette nähtud eelarveperspektiivi ülemmäära tasemel. 10 uuele liikmesriigile kavandatud kulukohustuste assigneeringud on kooskõlas Kopenhaagenis kokku lepituga.

2. RUBRIIK 1: PÕLLUMAJANDUS

2006. aasta esialgse eelarveprojekti teise kirjaliku muutmisettepaneku (ME nr 2/2006) eesmärk on tagada, et põllumajanduseelarve põhineks uusimatel majandusandmetel ja õiguslikul raamistikul. Oktoobris on komisjonile teada esialgsed näitajad 2005. aasta toodangu (saagi) kohta, mis võetakse 2006. aasta eelarvevajaduste usalduväärseks hindamiseks aluseks.

Nagu varasematelgi kordadel, on komisjon rida-realt läbi vaadanud kõik põllumajanduskulude kalkulatsioonid. Lisaks turuteguritele võtab muutmisettepanek nr 2/2006 arvesse ka pärast esialgse eelarveprojekti koostamist põllumajandussektoris vastu võetud õigusalaseid otsuseid, samuti asjaomaseid ettepanekuid.

Järgmises tabelis on kokku võetud EAGGF tagatisrahastu erinevate peatükkide prognoosid ning esitatud finantsperspektiiviga võrreldes jääv varu.

Muutmisettepanek nr 2/2006

Rubriik 1

EEP 2006 | ME 2006 | Erinevus |

1€ = 1,31 $ | 1€ = 1,22 $ |

a) | b) | c)=a)─b) |

05 01 | Põllumajanduse poliitikavaldkonna halduskulud |

05 01 04 01 | Järelevalve ja ennetustegevus ─ EÜ otsetoetused | 3,5 | 3,5 | 0 |

05 01 04 06 | Kvaliteedi tõstmise katseprojekt | p.m. | p.m. | p.m. |

05 01 04 07 | Puu- ja köögiviljasektori tagatisfondi katseprojekt | 0,5 | 0,5 |

Kokku | 3,5 | 4,0 | 0,5 |

05 02 | Sekkumised põllumajandusturgudel |

05 02 01 | Teravili | 836 | 700 | -136 |

05 02 02 | Riis | 26 | 4,0 | -22 |

05 02 03 | Toetused 1. lisas nimetamata toodetele | 415 | 415 | 0 |

05 02 04 | Toiduabiprogrammid | 220 | 268 | 48 |

05 02 05 | Suhkur | 1498 | 1376 | -122 |

05 02 06 | Oliiviõli | 35 | 35 | 0 |

05 02 07 | Kiutaimed | 997 | 969 | -28 |

05 02 08 | Puu- ja köögiviljad | 1434 | 1544 | 110 |

05 02 09 | Viinamarjakasvatussaadused | 1329 | 1494 | 165 |

05 02 10 | Edendamine | 52 | 52 | 0 |

05 02 11 | Muud taimesaadused/meetmed | 297,6 | 297,6 | 0 |

05 02 12 | Piim ja piimatooted | 1143 | 858 | -285 |

05 02 13 | Veise– ja vasikalihaliha | 468 | 388 | -80 |

05 02 14 | Lamba- ja kitseliha | p.m. | p.m. | 0 |

05 02 15 | Sealiha, munad ja kodulinnuliha, mesindus ja muud loomakasvatussaadused | 164 | 164 | 0 |

05 02 99 | Sissenõudmised | -56 | -56 | 0 |

Kokku | 8859 | 8509 | -350 |

05 03 | Otsetoetused |

05 03 01 | Tootlikkusega sidumata otsetoetused | 16 375 | 16 375 | 0 |

05 03 02 | Muud otsetoetused | 18 118 | 18 106 | -12 |

05 03 03 | Täiendavad toetussummad | 347 | 347 | 0 |

05 03 04 | Abistava tähtsusega otsetoetused (jäägid, väiketootjad, põllumajanduslikud valuutatoetused jm) | p.m. | p.m. | 0 |

05 03 99 | Sissenõudmised | -11 | -11 | 0 |

Kokku | 34 829 | 34 817 | -12 |

05 04 | Maaelu arendamine |

05 04 01 | Maaelu arendamine EAGGFi tagatisrahastus | 5675 | 5675 | 0 |

05 04 04 | Üleminekuperioodi rahastamisvahend EUR-10 toetamiseks EAGGFi tagatisrahastust | 2096 | 2096 | 0 |

Kokku | 7771 | 7771 | 0 |

Põllumajanduskulude audit |

05 07 01 01 | Järelevalve- ja ennetusmeetmed ─ Liikmesriikide maksed | p.m. | p.m. | 0 |

05 07 01 02 | Järelevalve- ja ennetusmeetmed – EÜ otsetoetused | 9,4 | 9,4 | 0 |

05 07 01 06 | Eelmiste aastate raamatupidamisarvestuse kontroll (alamrubriik 1a) | -70 | -70 | 0 |

05 07 01 07 | Eelmiste aastate raamatupidamisarvestuse nõuetekohasuse kontroll (alamrubriik 1a) | -330 | -330 | 0 |

05 07 01 08 | Eelmiste aastate raamatupidamisarvestuse kontroll (alamrubriik 1b) | p.m. | p.m. | 0 |

05 07 01 09 | Eelmiste aastate raamatupidamisarvestuse nõuetekohasuse kontroll (alamrubriik 1b) | p.m. | p.m. | 0 |

05 07 02 | Vaidluste lahendamine | p.m. | p.m. | 0 |

Kokku | -391 | -391 | 0 |

Poliitiline strateegia ja koordineerimine |

05 08 06 | Ühise põllumajanduspoliitika alane teavitustegevus | 6,5 | 6,5 | 0 |

Kokku | 6,5 | 6,5 | 0 |

Muud poliitikavaldkonnad |

11 02 | Kalandusturud | 33,2 | 33,2 | 0 |

17 01 04 01 | Taimetervisealased meetmed ─ Halduskorralduskulud | 0,1 | 0,1 | 0 |

17 01 04 04 | Prooviuuring: kariloomade epideemiate alane riskirahastamismudel | p.m. | p.m. | 0 |

17 01 04 05 | Sööda ja toidu ohutus ning sellega seotud tegevus ─ Halduskorralduskulud | 8,0 | 8,0 | 0 |

17 03 02 | Ühenduse tubakaalase uurimistöö ja teabelevi fond – EÜ otsemaksed | 14,6 | 14,6 | 0 |

17 04 01 | Loomahaiguste likvideerimis- ja seirekavad | 209,5 | 209,5 | 0 |

17 04 02 | Muud veterinaar-/loomade heaolu/rahvatervise meetmed | 10 | 10 | 0 |

17 04 03 | Hädaolukordade fond (loomade tervis/toiduohutus) | 48 | 48 | 0 |

17 04 04 | Taimetervisealased meetmed | 2,5 | 2,5 | 0 |

17 04 05 | Muud meetmed | p.m. | p.m. | 0 |

17 04 07 | Loomasööda- ja toidukontroll | 8,5 | 8,5 | 0 |

Kokku | 334 | 334 | 0 |

Alamrubriik 1a ─ Põllumajanduskulud, välja arvatud maaelu arendamine |

Vahesumma | 43641 | 43 280 | -362 |

Vaheülemmäär | 44847 | 44 847 | 0 |

Varu | -1206 | -1567 | -362 |

Alamrubriik 1b ─ Maaelu arendamine ja kaasnevad meetmed |

Vahesumma | 7771 | 7771 | 0 |

Vaheülemmäär | 7771 | 7771 | 0 |

Varu | 0 | 0 |

Rubriigi 1 assigneeringute kogusumma | 51 412 | 51 051 | -362 |

2.1. Alamrubriik 1a: ühise põllumajanduspoliitika kulud, välja arvatud maaelu arendamine

2.1.1. Turukorraldusmeetmed ja seonduvad kulud

Alamrubriigi 1a (ühise põllumajanduspoliitika kulud, välja arvatud maaelu arendamine) assigneeringute kogusumma on muutmisttepanekus nr 2/2006 väiksem (-362 miljonit eurot) kui esialgses eelarveprojektis. Kokkuhoid tuleneb suurendamistest ja vähendamistest eri sektorites.

Kõige suurem assigneeringute vajaduse vähenemine on seotud piima ja piimatoodetega. See on peamiselt tingitud soodsatest turutingimustest, mis tõid kaasa erinevate turumeetmete kulude vähenemise. Kokku on arvestuslik kokkuhoid selles sektoris võrreldes 2006. aasta esialgse eelarveprojektiga 285 miljonit eurot. Suhkrusektori assigneeringuid on vähendatud 122 miljoni euro võrra, mis on peamiselt seotud tuludega, mis saadakse ühenduse varudest müüdavalt suhkrult, ja muutunud euro ja USA dollari vahetuskursist. Suhkru väärtus sekkumisladudes vähenes juba aastal 2005, seetõttu on eelarveline ekspordikulu tonni kohta väiksem kui see oleks eksportimisel vabaturult. 2004–2005 turustusaastal ostetud suhkrukogus põhjustas lisakulusid 2005. aasta eelarves. Assigneeringute vähendamine teravilja puhul (-136 miljonit eurot) oli peamiselt tingitud muutunud euro ja USA dollari vahetuskursist ning prognoositust väiksemast teraviljasaagist. Väiksemat kulu oodatakse ka (-80 miljonit eurot) veise- ja vasikalihasektoris, kus suur sisenõudlus on vähendanud toetatava ekspordi koguseid. Abi vähenemine puuvillale toob kiutaimede puhul kaasa 28 miljoni euro suuruse kokkuhoiu.

Mitmes sektoris on aga assigneeringute vajadus suurenenud. Veinisektor vajab erakorralise destilleerimise ja viinamarjakasvatuspiirkondade lõpliku viljelusest kõrvalejätmise meetmete katteks 165 miljoni euro võrra enam assigneeringuid, kui algselt ette nähtud. 110 miljoni euro võrra suuremate kulude põhjuseks puu- ja köögiviljasektoris on suurenenud vajadus tootjaorganisatsioonide rakendusfondide järele. Liikmesriikide suurem osalemine toiduabiprogrammides on suurendanud eelarvelisi vajadusi 48 miljoni euro võrra.

Komisjon on võtnud arvesse ka mõningaid eelarvepädevate institutsioonide esimese lugemise käigus väljendatud arvamusi. Nende lülitamiseks muutmisettepanekusse teeb komisjon järgmised parandusettepanekud:

- 500 000 eurot eraldatakse reale 05 01 04 07 katseprojekti raames puu- ja köögiviljasektori tagatisfondi teostatavusuuringute tarbeks.

- 300 000 eurot eraldatakse reale 05 04 03 01, et rahastada uuringuid leidmaks vahendeid metsade hävinemisega võitlemiseks Euroopa Liidus (finantsperspektiivi 3. rubriigis).

2.1.2. Euro ja USA dollari vahetuskurss

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2040/2000 (eelarvedistsipliini kohta) artikli 8 lõikele 1 võetakse muutmisettepanekus euro ja USA dollari vahetuskursi aluseks nende keskmine turukurss viimase kolme kuu jooksul. Käesoleva muutmisettepaneku puhul on see ajavahemik 1. juulist 30. septembrini 2005. Keskmine registreeritud vahetuskurss on 1 euro = 1,22 USA dollarit, mis on madalam kui esialgses projektis aluseks võetu (1 euro = 1,31 USA dollarit). See vahetuskursimuutus on mõjutanud vajaduste vähenemist 169 miljoni euro võrra (-94 miljonit eurot teravilja turumeetmete, -55 miljonit eurot suhkru, -2 miljonit eurot riisi ja –18 miljonit eurot puuvilla jaoks).

Alltoodud märkustes selgitatakse esialgse eelarveprojekti ja kirjaliku muutmisettepaneku assigneeringute põhilisi erinevusi.

05 01 04 07 – Puu- ja köögiviljasektori tagatisfondi katseprojekt (assigneeringud +0,5 miljonit eurot ) (UUS RIDA)

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: puuduvad

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 0,5 miljonit eurot

Kõnealuse katseprojekti eesmärk on eelkõige uurida teostatavusuuringuid järgmistes küsimustes:

- ühenduse süsteemi kasutusele võtmine puu- ja köögiviljatoodangu prognoosimiseks nii ühenduse kui riikliku tasandi turujärelevalvekeskustes, mille ülesandeks on võtta ennetavaid meetmeid kiiremaks reageerimiseks kriisiolukordades;

- tootjaorganisatsioonide hallatava ning praegust turult kõrvaldamise süsteemi täiendava „tagatisfondi“ loomine kriisiolukordades kasutamiseks (ulatuslik järsk hinnalangus, kliimakatastroof jne).

05 02 01 – Teravili (assigneeringud –136 miljonit eurot)

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: 836 miljonit eurot

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 700 miljonit eurot

Teravilja turumeetmete assigneeringute vajadus vähenes 2 teguri mõjul: ligikaudu 94 miljonit eurot võib kanda nn euro-dollari vahetuskursi mõju arvele. Ülejäänud 42 miljonit eurot on aga säästetud tänu nn turuefektile. Vastavad korrigeerimised tehakse teravilja sekkumisladustamise (-72 miljonit eurot) ja teravilja eksporditoetuste (-65 miljonit eurot) ridades. Vajadused tärklisega seotud sekkumistegevuse osas suurenevad 1 miljoni euro võrra.

Viimaste prognooside kohaselt on teraviljatoodang EL 25-s turustusaastal 2005/2006 ligikaudu 11 miljonit tonni väiksem, kui esialgses eelarveprojektis prognoositud. Vaatamata prognoositust madalamale teraviljasaagile on kokkuost sekkumisladudesse hinnanguliselt suurem ja müük väiksem kui esialgses eelarveprojektis. Siiski saavutatakse kokkuhoid teravilja sekkumisladustamise osas tänu transpordi- ja amortisatsioonikulude vähendamisele pärast nende uuesti läbivaatamist. Alljärgnevas tabelis on esitatud praegune olukord võrreldes esialgse eelarveprojektiga.

EEP (miljonit t) | ME (miljonit t) |

Algvaru Ostud Müük Lõppvaru Keskmine varu | 15,0 5,5 10,8 9,7 14,2 | 14,5 6,5 6,1 14,9 15,2 |

Vaatamata sellele, et enamiku teraviljade maailmaturuhind dollarites jääb pigem samale tasemele, on euro ja USA dollari madalam vahetuskurss eksporditoetuste puhul viinud toetusmäärad eurodes tonni kohta madalamale tasemele. Selles on oma osa mängida ka ekspordi vähenemisel. Nii näiteks vähenevad eksporditoetused odrale (-39 miljonit eurot), sest väiksemale ekspordikogusele makstakse madalamat toetusmäära.

05 02 02 ─ Riis (assigneeringud - 22 miljonit eurot )

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: 26 miljonit eurot

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 4 miljonit eurot

Turuväljavaadete paranemine riisi puhul tõi kaasa eelarveliste vajaduste vähenemine riisi jaoks, mis väljendub näiteks sekkumiskavade muutumises. Nagu alltoodud tabelist selgub, on väiksem algvaru, prognoositud kokkuostu puudumine ja suurenenud müük sekkumislaost andnud tulemuseks esialgses eelarveprojektis prognoositust väiksema lõppvaru. Seega vähenevad eelarvelised vajadused 15 miljoni euro võrra.

EEP (tonnid) | ME (tonnid) |

Algvaru Ostud Müük Lõppvaru Keskmine varu | 472 000 75 000 150 000 397 000 440 858 | 302 000 0 200 000 102 000 202 000 |

Väiksema eksporditud riisikoguse eest makstava toetusmäära (eurot tonni kohta) täiendava vähenemise tulemusena vähenevad riisi eksporditoetuste vajadused hinnanguliselt 7 miljoni euro võrra võrreldes esialgse eelarveprojektiga.

05 02 04 ─ Toiduabiprogrammid (assigneeringud +48 miljonit eurot)

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: 220 miljonit eurot

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 268 miljonit eurot

Võttes arvesse assigneeringute suuremat kasutust 2005. aastal, uute liikmesriikide kaasamist programmi ja programmi rakendamisel häid tulemusi näidanud vanade liikmesriikide taotlusi, on puudustkannatavate inimestega seotud programmide vajadused kasvanud 48 miljoni euro võrra.

05 02 05 ─ Suhkur (assigneeringud -122 miljonit eurot)

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: 1498 miljonit eurot

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 1376 miljonit eurot

Assigneeringute vähenemine suhkrusektoris on tingitud turuseisundit mõjutavate sündmuste koostoimest. Komisjoni näeb ette sekkumislattu täiendavalt 800 000 tonni suhkrut ladustamise lisaks 700 000 tonnile, mis juba on laos 2005. aasta 1. oktoobri seisuga. See toob kaasa eelarverea 05 02 05 99 (teised meetmed) netokasvu 271 miljoni euro võrra.

Siiski on ette nähtud, et enamiku ladustatud suhkrust müüb komisjon ja seda peamiselt eksporditoetustega (1 000 000 tonni). Et pidada kinni Maailma Kaubandusorganisatsiooni kehtestatud ekspordi ülemmäärast, lubatakse vahendajatel toetustega eksportida veel vaid 210 000 tonni (võrreldes esialgse eelarveprojekti 1,1 miljoni tonniga). Kui sellele lisada veel euro ja USA dollari madalam vahetuskurss, saavutatakse punktis 05 02 05 01 (eksporditoetused) 412 miljoni eurone kokkuhoid.

05 02 07 ─ Kiutaimed (assigneeringud -28 miljonit eurot)

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: 997 miljonit eurot

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 969 miljonit eurot

Assigneeringute vähenemine selles eelarvereas on seotud vähenenud vajadustega puuvillatoetuse järele, mis on peamiselt tingitud madalamast USA dollari vahetuskursist, mis mõjutab puuvillale makstava toetuse suurust.

Puuvilla tagatud üldkoguse ületamine tuleb kolmes tootjariigis (Kreeka, Hispaania ja Portugal) väiksem, kui eeldati esialgse eelarveprojekti koostamisel. Selle tulemusena kohaldatakse väiksemat karistusprotsenti ja tonni kohta antav toetus suureneb. Siiski vähendab puuvilla kõrgem maailmaturuhind vajadusi puuvillatoetuse järele. Seda mõju tugevdab ka soodsam euro ja USA dollari vahetuskurss. Selle tulemuseks on 28 miljoni euro suurune kokkuhoid eelarves.

05 02 08 ─ Puu- ja köögivili (assigneeringud +110 miljonit eurot)

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: 1434 miljonit eurot

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 1544 miljonit eurot

Eeldatav kulu puu- ja köögivilja puhul on suurem kui esialgses eelarveprojektis. See on seotud tootjaorganisatsioonide ja kõrvaldamishüvitistega, mida ei tasakaalusta piisavalt kokkuhoid töödeldud puuviljadele suunatud toetustelt.

Assigneeringud kõrvaldamishüvitisteks on veidi suurenenud (9 miljonit eurot). Käimasoleva turustusaasta värskeimad näitajad on juba kättesaadavad ja seetõttu on hinnangulisi vajadusi 2006. aasta eelarve jaoks veidi muudetud.

Assigneeringud tootjaorganisatsioonidele on oluliselt suurenenud (171 miljonit eurot), mis on seotud liikmesriikide 2005. aasta tegevuskavadel põhinevate prognooside kättesaadavusega. Üldiselt võivad 2005. aasta kavad ületada 2004. aasta kavasid 54%.

Assigneeringuvajadus tomatitoodetele väheneb 14 miljonit eurot. See on võimalik tänu prognoositud töödeldavate koguste kergele vähenemisele.

Assigneeringud tsitrusviljadest valmistatud toodetele on veidi vähenenud (13 miljonit eurot), eriti toetuse täiendava vähenemise tõttu (apelsinide ülemmäär on ületatud).

05 02 09 ─ Viinamarjakasvatussektori tooted (assigneeringud +165 miljon eurot)

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: 1329 miljonit eurot

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 1494 miljonit eurot

Tänu rikkalikule saagile turustusaastal 2004/05 on veini tootmine oluliselt suurenenud, mis põhjustas turustusaasta lõpuks ülemäärased kogused. Mitmetes liikmesriikides on 2005. eelarveaasta lõpuks erakorralise destilleerimise mahuks juba otsustatud 8 miljonit hektoliitrit. Siiski otsustati eelarvelistel põhjustel kõik sellega seotud maksed edasi lükata aastasse 2006. Lisaks prognoositakse, et 2006. aastal on veel vaja destilleerida 4 miljonit hektoliitrit, mis teeb kokku 12 miljonit hektoliitrit. See tähendab aga 114 miljonit eurot rohkem, kui esialgses eelarveprojektis arvestatu puhul, mille aluseks oli 8 miljoni hektoliitrit. Uute destilleerimisprognooside tulemusena saadud ajakohastatud näitajad alkoholivaru kohta seletavad lisavajadust 5 miljoni euro järele.

Vaatamata väiksemale prognoositud tootmisele ELis turustusaastal 2005/06, vajab konkreetne olukord teatavates viinamarjakasvatuspiirkondades tugevdatud meetmete võtmist, et need alad lõplikult viljelusest kõrvale jätta. Lisakohustus 2006. aasta eelarvele on hinnanguliselt 46 miljonit eurot.

05 02 12 ─ Piim ja piimatooted (assigneeringud -285 miljonit eurot)

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: 1143 miljonit eurot

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 858 miljonit eurot

Eeldatakse, et kogukulu piimale ja piimatoodetele on hinnanguliselt 285 miljonit eurot väiksem kui esialgses eelarveprojektis. See on peamiselt tingitud soodsatest turutingimustest, mis tõid kaasa erinevate turumeetmete kulude vähenemise.

Prognoose subsideeritud ekspordi kohta vähendati ja eksporditoetuste madalam määr on tõenäoline peaaegu kõigi piimatoodete osas; selle tulemusena on kokkuhoid 202 miljonit eurot.

Ajakohastatud lao- ja oletatavate ladustamiskulude näitajate alusel on lõssipulbrile vaja täiendavalt 5 miljonit eurot. See kaetakse probleemideta või puhul tehtud 26 miljoni euro suurusest kokkuhoiust ehk ladustamismeetmete puhas kokkuhoid on 21 miljonit eurot.

Veel 63 miljoni euro suurune kokkuhoid on saadud sisemiste kõrvaldamismeetmete ümberhindamise tulemusena lõssi (-52 miljonit eurot) ja piimarasva (-11 miljonit eurot) puhul. Vähenemine lõssi puhul on seletatav väiksemate lõssipulbri kasutuskogustega vasikate toitmiseks. Teisalt aga on oodata lõssipulbri suuremat kasutamist kaseiini tootmiseks, kuid selle toetusmäär on madalam. Kokkuhoid piimarasva kõrvaldamismeetmete puhul on saavutatud tänu väiksematele kogustele erinevates kavades, mis on tingitud piimasektori headest turuväljavaadetest.

Lõpuks on eelarvepunkti 05 02 12 99 „Muud meetmed (piim ja piimatooted)“ lisatud 1 miljoni euro suurune summa, et katta varasemate meetmetega seotud tegemata makseid selles sektoris, eelkõige hüvitise maksmiseks mitmele piima ja piimatoodete tootjale, kellel on ajutiselt keelatud tegutseda (SLOM tootjad).

05 02 13 ─ Veise- ja vasikaliha (assigneeringud -80 miljonit eurot)

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: 468 miljonit eurot

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 388 miljonit eurot

Veise- ja vasikalihasektor on hästi toibunud erinevatest kriisiolukordadest. Tugev nõudlus koos stabiilsema tootmisega on viinud olukorrani, kus ELi on muutunud puhasimportijaks. Kokkuhoid võrreldes esialgse eelarveprojekti ettepanekutega on seotud kahe eelarvepunktiga, millest rahastatakse eksporditoetusi. See on tingitud väiksematest kogustest, mida võib eksportida eksporditoetuse eest ja madalamatest toetusmääradest. Lihaekspordi puhul (05 02 13 01) on kokkuhoid hinnanguliselt 60 miljonit eurot ja elusloomade (05 02 13 04) ekspordi puhul 17 miljonit eurot.

3 miljoni euro suurune täiendav kokkuhoid on seotud eelarvepunktiga 05 02 13 99, mille raames pidi kaetama teatavad tegemata maksed seoses varasemate veiste spongioosne entsefalopaatia meetmetega. Kuna aga 2005. aasta jooksul makseid tehtud pole, teeb komisjon nüüd ettepaneku märkida selle eelarvepunkti kohta pro memoria .

05 03 02 ─ Muud otsetoetused (assigneeringud -12,1 miljonit eurot)

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: 18 118 miljonit eurot

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 18 106 miljonit eurot

Assigneeringud oliiviõli tootmistoetuseks (05 03 02 21) on toetuskõlblike tootmistasemete ajakohastamise tõttu suurenenud 92 miljoni euro võrra. Muutmisettepanekus esitatud vajaduste arvutamisel on aluseks võetud liikmesriikide edastatud viimased tootmishinnangud turustusaasta 2004/2005 kohta. Eelkõige kasvab tootmine Kreekas 0,434 miljonilt tonnilt 0,481 miljonile tonnile, Hispaanias 0,984 miljonilt tonnilt 1,118 miljonile tonnile ja Itaalias 0,769 miljonilt tonnilt 0,952 miljonile tonnile. (Vt komisjoni määrust, millega määratakse kindlaks oliiviõli hinnanguline toodang ja võimaliku ettemakstava tootmistoetuse määr ühiku kohta turustusaastaks 2004/2005). Ka tubaka lisatasudele kulub 1 miljon eurot rohkem, kui esialgses eelarveprojektis ette nähtud.

Pärast liikmesriikide hiljutisi teatisi on vähendatud assigneeringuid kõva nisu kvaliteedierilisatasule (-20 miljonit eurot), valgurikaste kultuuride erilisatasule (-10,5 miljonit eurot) ning ka abile energeetiliste põllukultuuridele (-23,3 miljonit eurot).

Assigneeringutes banaanide tasandustoetusele (05 03 02 30) on saavutatud kokkuhoid 51 miljonit eurot, sest kõrgete hindade tõttu muutus 2005. aasta prognoositav tasandustoetuse summa ja 2005. ja 2006. aasta eeldatav tootmismaht. 2005. aastal langeb tootmine 780 000 tonnilt 720 000 tonnile ja 2006. aastal 780 000 tonnilt 740 000 tonnile.

05 04 03 01 – Metsandus (väljaspool EAGGF-i) (assigneeringud +0,3 miljonit eurot)

assigneeringud esialgses eelarveprojektis: p.m

assigneeringud pärast muutmisettepanekut: 300 000

Lisaraha kasutatakse selleks, et:

- põhjalikult uurida metsade hävimise peapõhjuseid Euroopa Liidus, eelkõige tulekahjusid ja õhusaastet, ning võimalusi nende vältimiseks;

- analüüsida liikmesriikides maaelu arengu poliitika raames võetud meetmeid tulekahjude vältimiseks ning võimalusi olemasolevate vahendite optimaalseks kasutamiseks, eelkõige parandades koostööd liikmesriikide ja piirkondade vahel.

2.2. Muudatus eelarverea 17 04 02 märkustes

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 178/2002 (sööda- ja toidualased õigusnormid), eriti selle artiklis 50, on ette nähtud kiirhoiatussüsteemi loomine teatamiseks toidust või söödast tulenevast otsesest või kaudsest ohust inimeste tervisele.

2006. aasta esialgne eelarveprojekt, eelkõige selle eelarvereas 17 04 02 on osutatud eespool nimetatud määrusele. Siiski tuleb seda piirata artikli 50 rakendamisega.

Seetõttu tehakse ettepanek muuta selle eelarverea märkust, lisades sinna viite määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklile 50.

2.3. Nomenklatuurimuudatused

Eelarverida | Meede | Assigneering aastaks 2006 EUROT |

05 01 04 07 Puu- ja köögiviljasektori tagatisfondi katseprojekt | Uus rida | 500 000 |

FINANTSPERSPEKTIIVI RUBRIIKIDE KOONDTABEL

FinantsperspektiivRubriik/alamrubriik | 2006. a finantsperspektiiv | EEP 2006 (sealhulgas ME nr 1/2006) | ME 2/2006 | EEP 2006 + ME nr 1 ja 2/2006 |

|KKA |MA |KKA |MA |KKA |MA |KKA |MA | |1. PÕLLUMAJANDUS | | | | | | | | | |- Põllumajanduskulud |45 502 000 000 | |43 641 320 000 |43 641 320 000 |-361 600 000 |-361 600 000 |43 279 720 000 |43 279 720 000 | |- Maaelu arendamine ja kaasnevad meetmed |7 116 000 000 | |7 771 000 000 |7 711 300 000 | | |7 771 000 000 |7 711 300 000 | |Kokku |52 618 000 000 | |51 412 320 000 |51 352 620 000 | | |51 050 720 000 |50 991 020 000 | | Varu | | |1 205 680 000 | | | |1 567 280 000 | | | 2. STRUKTUURIMEETMED | | | | | | | | | |- Struktuurifondid |38 523 000 000 | |38 522 922 880 |32 134 099 237 | | |38 522 922 880 |32 134 099 237 | |- Ühtekuuluvusfond |6 094 000 000 | |6 032 082 110 |3 505 500 000 | | |6 032 082 110 |3 505 500 000 | |Kokku |44 617 000 000 | |44 555 004 990 |35 639 599 237 | | |44 555 004 990 |35 639 599 237 | | Varu | | |61 995 010 | | | |61 995 010 | | | 3. SISEPOLIITIKA |9 385 000 000 | |9 218 359 185 |8 836 227 649 |+300 000 | |9 218 659 185 |8 836 227 649 | | Varu | | |166 640 815 | | | |166 340 815 | | | 4. VÄLISTEGEVUS |5 269 000 000 | |5 432 500 000 |5 378 395 920 | | |5 432 500 000 |5 378 395 920 | | Varu | | |-163 500 000 | | | |-163 500 000 | | | 5. HALDUSKULUD |6 708 000 000 | |6 697 756 487 |6 697 756 487 | | |6 697 756 487 |6 697 756 487 | | Varu | | |10 243 513 | | | |10 243 513 | | | 6. RESERVID | | | | | | | | | |- Tagatisreserv |229 000 000 | |229 000 000 |229 000 000 | | |229 000 000 |229 000 000 | |- Hädaabireserv |229 000 000 | |229 000 000 |229 000 000 | | |229 000 000 |229 000 000 | |Kokku |458 000 000 | | 458 000 000 |458 000 000 | | | 458 000 000 |458 000 000 | | Varu | | |0 | | | |0 | | |7.ÜHINEMISEELNE STRATEEGIA |3 566 000 000 | |2 480 600 000 |3 152 150 000 | | |2 480 600 000 |3 152 150 000 | | Varu | | | 1 085 400 000 | | | | 1 085 400 000 | | |8. HÜVITISED |1 074 000 000 | |1 073 500 332 |1 073 500 332 | | |1 073 500 332 |1 073 500 332 | | Varu | | | 499 668 | | | | 499 668 | | | KOKKU | 123 695 000 000 | 119 292 000 000 | 121 328 040 994 | 112 588 249 625 |-361 300 000 |-361 600 000 |120 966 740 994 |112 226 649 625 | | Varu | | |2 366 959 006 | 6 703 750 375 | | |2 728 259 006 | 7 065 350 375 | |

[1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[2] EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1.