[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 16.5.2006

KOM(2006) 214 lõplik

KOMISJONI TEATIS

Seirearuanne Bulgaaria ja Rumeenia valmisoleku kohta ELiga ühinemiseks

{SEK(2006) 595} {SEK(2006) 596} {SEK(2006) 598}

KOMISJONI TEATIS

Seirearuanne Bulgaaria ja Rumeenia valmisoleku kohta ELiga ühinemiseks

1. SISSEJUHATUS

Bulgaaria ja Rumeenia ühinemine lõpetab ELi viienda laienemise, mis algas 2004. aasta mais peamiselt Kesk-Euroopast pärit kümne uue liikmesriigi ühinemisega. Laienemise käesolev voor on kaasa aidanud rahu, õitsengu ja stabiilsuse arengule kogu Euroopas.

Bulgaaria ja Rumeenia ühinemistingimused lepiti kokku 2005. aprillis 25 liikmesriigi ja mõlema ühineva riigi vahel sõlmitud ühinemislepingus. Bulgaaria, Rumeenia ja 14 liikmesriiki on selle juba ratifitseerinud. Kõnealuse lepinguga sätestatakse, et Rumeenia ja Bulgaaria ühinevad 1. jaanuaril 2007, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab komisjoni soovitusel mõlema riigi ühinemise 2008. aastani edasi lükata.

Komisjon on võtnud kohustuseks tagada, et mõlemad riigid lõpetavad oma viimased ühinemisettevalmistused edukalt. Seetõttu on komisjon jälginud tähelepanelikult Bulgaaria ja Rumeenia edusamme ning andnud mõlemale reformipüüdluste toetamiseks sihipärast toetust.

Mõlemat riiki võib tunnustada nende saavutuste eest oma poliitilise ja majandussüsteemi edukal ümberkujundamisel toimivateks demokraatiateks ja turumajandusteks. Komisjoni 2005. aasta oktoobri aruanne kinnitas, et Bulgaaria ja Rumeenia täitsid liikmelisuse poliitilised kriteeriumid ja näitas, et mõlemad riigid jätkasid jõupingutusi majanduslike ja ühenduse õigustiku kriteeriumide täielikuks täitmiseks. Sellegipoolest juhiti aruandes tähelepanu mitmele valdkonnale, mis vajasid lisameetmeid.

Komisjon jätkab Bulgaaria ja Rumeenia liikmelisuseks valmistumise toetamist. Kui aga puudused ei ole ühinemise ajaks kõrvaldatud, võtab komisjon põhilepingute täitmise järelevalve eest vastutajana vajalikke meetmeid. Kaitse- ja muid meetmeid võiks kohaldada siseturu, sealhulgas toiduohutuse, vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala ja ELi vahendite haldamise suhtes.

Käesolev aruanne lähtub 2005. aasta oktoobri aruande tulemustest. Aruande aluseks on mõlema riigi kohta lisatud seirearuannetes sisalduv üksikasjalik hinnang. Käesolevas aruandes komisjon:

- vaatab 2006. aasta aprilli lõpu seisuga üle mõlema riigi edusammud ja valmisoleku valdkondades, kus varem tuvastati puudusi;

- uurib vajalikke meetmeid, millega enne ühinemist püsivaid puudusi parandada;

- teeb järeldusi Bulgaaria ja Rumeenia valmisoleku kohta ELiga ühinemiseks.

2. SEIRETULEMUSTE KOKKUVÕTE

2.1. Bulgaaria

Poliitilised kriteeriumid

Bulgaaria täidab ELi liikmelisuse poliitilised kriteeriumid.

2005. aasta oktoobri aruande avalikustamise järel on edusamme tehtud mitmes valdkonnas, sealhulgas kohtusüsteemi reform. Kohtusüsteemiga seoses jõustus uus kriminaalmenetlusseadustik ja õigusabi õiguslik raamistik. Põhiseaduse muudatustega usaldati uurimiste korraldamise kohustus järelevalveorganitele. Vastu on võetud kohtunike seaduse muudatused.

Bulgaaria on võtnud mitmeid korruptsioonivastase võitlusega seotud meetmeid. Vastu on võetud juhtivtöötajate eetikakoodeks. Vastu on võetud ka korruptsioonivastane strateegia aastateks 2006 – 2008. Põhiseaduse muudatused on vähendanud parlamendiliikmete puutumatuse ulatust. Peaprokurör tegi ettepaneku võtta puutumatus kümnelt parlamendiliikmelt. Viis parlamendiliiget loobus puutumatusest vabatahtlikult, kuuenda parlamendiliikme puutumatus võeti ära parlamendihääletusega ning ülejäänud juhtumite uurimine alles käib. See võimaldas algatada kõrgemal tasemel esineva korruptsiooni uurimised.

Bulgaaria on teinud edusamme avaliku halduse valdkonnas, kus on vastu võetud ametiasutusi ja avalike teenistujaid käsitlevate seaduste muudatused ning uus haldusmenetluste seadustik. Vahialuste halva kohtlemisega seoses on vahejuhtumite arv vähenenud, paranenud on ka mõnede kinnipidamisasutuste tingimused. Tehtud on poliitilisi algatusi puudega inimeste olukorra ja vaimse puudega inimeste tervishoiusüsteemi parandamiseks. Suurenenud on puudega inimestele suunatud sotsiaaltoetused.

Mõned küsimused on siiski veel lahendamata. Kohtusüsteemi vastutust, läbipaistvust ja tõhusust tuleb parandada. Kohtuasjade kohtunikele üle riigi juhuslikult jagamise menetluse rakendamise kindlustamiseks tuleb jõupingutusi suurendada. Kohtunike töö kvaliteedi hindamiseks on vaja objektiivsemaid ja läbipaistvamaid mehhanisme. Kohtunike sõltumatusega seotud ebaselgused tuleb kõrvaldada. Kohtueelses menetluses on kitsaskohti menetluskorra ja uurijate ebapiisava arvu tõttu. Organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses on olnud vähe käegakatsutavaid tulemusi.

Korruptsioonivastase poliitika koordineerimise ja rakendamise struktuure tuleb tugevdada, et nad saaksid oma ülesandeid tõhusamalt täita. Süüdistusi, kohtuasju, kohtuotsuseid ja hoiatavaid karistusi määratakse kõrgemal tasemel esineva korruptsiooni vastases võitluses harva. Bulgaaria peab esitama kõnealuses valdkonnas saavutatud tulemuste kohta selgeid tõendeid.

Vastu on võtmata avaliku halduse detsentraliseerimise strateegia. Bulgaaria on inimkaubitsejatele ikka veel peamiselt transiitmaa ning vähesel määral ka lähte- ja sihtmaa. Jätkuvalt esineb vahialuste halva kohtlemise juhtumeid. Mitmete laste heaolu ja vaimse puudega inimeste hoolekandeasutuste elamistingimusi tuleb poliitiliste algatuste rakendamise ja alternatiivsete hoolekandesüsteemide loomisega parandada. Mustlasvähemuse sotsiaalne kaasamine nõuab veel olulisi jõupingutusi. Mis tahes vormis sallimatuse vastu võitlemiseks on vaja lisameetmeid, eriti tuleb kohaldada täiel määral olemasolevaid ringhäälingut käsitlevaid õigusakte ja muid tegevusi, mille eesmärk on võidelda mis tahes vormis rassismi, diskrimineerimise või ksenofoobiaga.

Majanduslikud kriteeriumid

Bulgaaria on toimiva turumajandusega riik. Praeguste reformide jätkumine peaks võimaldama tal lähitulevikus liidusisese konkurentsi ja turujõududega toime tulla. Bulgaaria suutis makromajandusliku stabiilsuse valdavalt säilitada ja edendas struktuurireforme.

Areng on pärast 2005. aasta oktoobri aruande avalikustamist jätkunud. Välismaailma ees võlgnevuse ohjeldamiseks on võetud kasulikke meetmeid. Hästi on edenenud erastamisprotsess ning avalike teenuste liberaliseerimine ja ümberkujundamine. Mõningaid edusamme on tehtud ka ärikeskkonna parandamisel ja kaudsete tööjõukulude vähendamisel.

Praegune jooksevkonto puudujääk siiski suurenes ja seetõttu on jätkatud konservatiivset eelarve- ja palgapoliitikat. Struktuurireformide süvendamine nõuab kohtusüsteemi toimimise parandamist ja ettevõtete bürokraatlike takistuste edasist vähendamist. Tööturu regulatiivset raamistikku tuleb muuta paindlikumaks.

Liitumisläbirääkimistest tulenevad nõuded ja kohustused

Bulgaaria on saavutanud ühenduse õigustikuga ühtlustamises märkimisväärse taseme.

2005. aasta oktoobris avalikustatud aruandest järeldus, et Bulgaaria oleks paljudes valdkondades ühinemiseks valmis. Mitmed muud valdkonnad nõudsid jõupingutuste süvendamist ning 16 valdkonda tekitasid tõsist muret.

Pärast aruande avalikustamist on toimunud edasiminek. Edusammude praeguse tempo säilides peaks Bulgaaria ühinemise hetkeks valmis olema järgmistes valdkondades: riigihanked, tööstustoodangu tehniliste nõuete vastastikune tunnustamine, õigus osutada mittefinantsteenuseid, enamiku põllumajandusturgude ühisest korraldusest, lennundus, aktsiisimaksud, maksustamise rakendusstruktuurid, postiteenuste liberaliseerimine, regionaalpoliitikat käsitlevad õigusaktid, kemikaalid ja geneetiliselt muundatud organismid, müra käsitlevad õigusaktid, viisapoliitika ja ettevalmistused tollivaldkonnas.

Edusamme on tehtud ka teistes valdkondades, mis enam tõsist muret ei valmista, kuid kus on siiski vaja suurendatud jõupingutusi, et ettevalmistused lõpetada: kindlustussektor, intellektuaalomandi õiguste kaitse, põllumajanduse makseasutus, piimanduse ühine turukorraldus, loomatauditõrje meetmed, veterinaarkontrolli piiripunktid, loomade heaolu, elusloomade ja loomsete saadustega kauplemine, rahvatervisega seotud veterinaaria, regionaalpoliitika institutsioonilised ja finantsjuhtimise struktuurid ning ettevalmistused Schengeni valdkonnas ja ELi tulevase välispiiri haldamine.

Suuremaid jõupingutusi on vaja teha järgmistes valdkondades: kutsekvalifikatsiooni vastastikune tunnustamine, finantsteenused, infoühiskonna teenused, isikuandmete kaitse, rahapesuvastast võitlust käsitlevad õigusaktid, põllumajanduse kaubandusmehhanismid, veini- ja alkoholituru ning veiselihaturu ühine turukorraldus, veterinaariat ja fütosanitaarsektorit käsitlevad õigusaktid, enamik kalandusega seotud küsimused, meretransport, käibemaks, otsest maksustamist käsitlevad eeskirjad, tööõigus, sotsiaalne dialoog, sotsiaalne kaasatus, diskrimineerimisvastane poliitika, Euroopa Sotsiaalfond, rahvatervis, energiaturu liberaliseerimine, tuumaenergia ja tuumaohutus, eelkõige kohustus sulgeda kavandatust varem Kozloduy tuumaelektrijaam ja lõpetada reaktorite tegevus, terasetööstuse ümberkujundamine, elektrooniline side, regionaalpoliitika alaste programmide koostamise, jälgimise ja hangete tegemise suutlikkus, keskkonnaalased horisontaalõigusaktid, veekvaliteet, saastuse integreeritud vältimine ja kontroll, jäätmemajandus, tarbijakaitse, varjupaiga valdkond, õigusalane koostöö, narkootikumidevastane võitlus, ELi finantshuvide kaitse, ja ühenduse õigustiku bulgaaria keelde tõlkimine.

Tõsist muret valmistavaid valdkondi, kus on vaja koheseid meetmeid, on jäänud kuus:

- nõuetekohase ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) loomine põllumajanduses (ühenduse õigustiku peatükk 7);

- transmissiivset spongioosset entsefalopaatiat ja loomseid kõrvalsaadusi käsitlevale ELi õigustikule vastavate jäätmekogumis- ja töötlemisrajatiste ehitamine (ühenduse õigustiku peatükk 7);

- selgem tõendusmaterjal tulemuste kohta organiseeritud kuritegevuse võrgustike uurimises ja kurjategijate kriminaalvastutusele võtmises (ühenduse õigustiku peatükk 24);

- pettuse- ja korruptsioonivastast võitlust käsitlevate seaduste tõhusam rakendamine (ühenduse seadustiku peatükk 24);

- rahapesuvastaste sätete tõhusam rakendamine (ühenduse õigustiku peatükk 24);

- finantskontrolli tugevdamine struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi edaspidise kasutamise üle (ühenduse õigustiku peatükk 28).

2.2. Rumeenia

Poliitilised kriteeriumid

Rumeenia täidab ELi liikmestaatuse poliitilised kriteeriumid.

2005. aasta oktoobrikuu aruande avalikustamise järel on edusamme tehtud mitmes valdkonnas: Kohtusüsteemi reformimisel on tehtud olulisi samme. 2005. aasta kohtusüsteemi reformi järel võeti seoses kohtute erikolleegiumide ja –kogudega vastu rakendusmeetmed. Menetlus, kus kohtuasju jagatakse kohtunikele juhuslikult, toimib jätkuvalt üleriigiliselt. See on parandanud kohtusüsteemi erapooletust. Tegevuse lõpetas kaitse ja korruptsioonivastase võitluse peadirektoraat, mis oli justiitsministeeriumi poolsõjaväeline turvateenistus. Kohtusüsteemi ja kohtunike ülemkogu rahalised võimalused on suurenenud. Kohtute töötingimused on paranenud.

Rumeenia on teinud korruptsioonivastases võitluses edusamme, luues kindlad struktuurid ning algatades märkimisväärsel hulgal kõrgemal tasemel esineva korruptsiooniga seotud uurimisi. Kõnealuste uurimiste tulemusena on süüdistus esitatud neljale juhtivtöötajale.

Avaliku halduse reformiga seoses vaadati läbi avaliku teenistuse seadus ja võeti vastu detsentraliseerimisega seotud õigusaktid. Teatavaid edusamme on tehtud inimkaubanduse vastu võitlemise valdkonnas, samuti füüsilise ja vaimse puudega inimeste tervishoiusüsteemi reformimisel. Rumeenia on saavutanud märkimisväärset edu lastekaitse valdkonnas, kus üldine olukord on oluliselt paranenud. Varade tagastamisel on tehtud edusamme.

Mõned küsimused on siiski veel lahendamata. Kohtusüsteemis tuleb menetluseeskirju veelgi tõhustada. Kohtunike ülemkogu peaks seaduste ühtse tõlgendamise soodustamiseks ja kohtuotsuste kvaliteedi kontrollimiseks oma tegevust tõhustama. Kohtud ja prokuratuurid peavad kättesaadavaid vahendeid paremini kasutama.

Kõrgemal tasemel esineva korruptsiooni vastases võitluses peab Rumeenia jätkama jõupingutusi juba saavutatud arengu kindlustamiseks ja selle jätkumiseks. Justiitsministeeriumi ja riikliku korruptsioonivastase direktoraadi (DNA) korraldatud reformile peavad järgnema kõigi teiste riiklike institutsioonide jõupingutused, millega muuta saavutatud areng pöördumatuks.

Avaliku halduse valdkonnas jätkas valitsus erakorralistele korraldustele toetumist, see kahjustab parlamendi tööd. Avaliku sektori palgaastmete läbivaatamine on avaliku teenistuse kutse-eetika seisukohalt erilise tähtsusega. Rumeenia on inimkaubitsejatele ikka veel peamiselt transiitmaa ning vähesel määral ka lähte- ja sihtmaa. Vahialuste halva kohtlemisega seotud järelmeetmeid esineb harva ning mõned vanglad on ülerahvastatud ning nende elu- ja hügieenitingimused on kehvad. Psühhiaatriaasutuste elutingimusi tuleb parandada. Puudega inimeste riiklik strateegia ja teised poliitilised algatused ootavad rakendamist. Mustlasvähemuse sotsiaalne kaasamine nõuab veel olulisi jõupingutusi. Parlamendis toimuvat rahvusvähemuste seaduse eelnõu arutelu tuleks tähelepanelikult jälgida. Rassismi, diskrimineerimise, ksenofoobia ja sallimatuse muude vormidega võitlemiseks tuleb võtta lisameetmeid.

Majanduslikud kriteeriumid

Rumeenial on toimiv turumajandus. Struktuurireformi programmi jõuline rakendamine peaks tal võimaldama lähitulevikus täita majanduslikud kriteeriumid. Rumeenia suutis makromajandusliku stabiilsuse valdavalt säilitada ja edendas struktuurireforme.

Areng on pärast 2005. aasta oktoobri aruande avalikustamist jätkunud. Heaks on kiidetud sobivam maksu-, raha- ja palgapoliitika. Edendati maksuseaduste nõuete täitmist, paremini jõustati ettevõtete finantsdistsipliini ning parandati pankrotimenetlusi. Ümberkorraldamine jätkus energeetika-, kaevandus- ja transpordisektoris.

Riiklike kulude reformi tuleb kiirendada ning suurendada tuleks maksutulusid. Struktuurireformide süvendamiseks on vajalik energeetika-, kaevandus- ja transpordisektori jätkuv ümberkorraldamine ning areng erastamiskava rakendamisel. Uued maksuvõlad kasvavad ja pankrotimenetlused kannatavad siiani puuduste all.

Liitumisläbirääkimistest tulenevad nõuded ja kohustused

Rumeenia on saavutanud ühenduse õigustikuga ühtlustamises märkimisväärse taseme.

2005. aasta oktoobris avalikustatud aruandest järeldus, et Rumeenia oleks paljudes valdkondades ühinemiseks valmis. Mitmed teised valdkonnad nõudsid jõupingutuste süvendamist ning 14 valdkonda valmistasid tõsist muret.

Pärast aruande avalikustamist on toimunud edasiminek. Edusammude praeguse tempo säilides peaks Rumeenia ühinemise hetkeks valmis olema järgmistes valdkondades: riigihanked, isikuandmete kaitse, loomade heaolu, kalavarud, laevandus, kontroll ja turupoliitika, regionaalpoliitika õigusaktid, viisapoliitika, tollindusega seotud ettevalmistused ja ELi finantshuvide kaitse.

Edusamme on tehtud ka teistes valdkondades, mis enam tõsist muret ei valmista, kuid kus on siiski vaja suurendatud jõupingutusi, et ettevalmistused lõpetada: intellektuaalomandi õiguste kaitse, veterinaarkontrolli piiripunktid ning loomade märgistamine ja registreerimine, loomatauditõrje meetmed, rahvatervisega seotud veterinaaria, regionaalpoliitika institutsioonilised ja finantsjuhtimisstruktuurid, tööstussaaste ennetamine ja kontroll, Schengeni õigustiku kohaldamise ettevalmistamine ja ELi tulevase välispiiri haldamine, pettuste- ja korruptsioonivastane võitlus.

Täiendavaid jõupingutusi on vaja veel järgmistes valdkondades: tööstustoodete horisontaal- ja menetlusmeetmed, vana lähenemisviisi kohased tootenõuded koos GMOde tootmise ja turustamisega, ELi kodanike õigused, õigus osutada mittefinantsteenuseid, kapitalinõuded pankadele ja investeerimisühingutele, liikluskindlustus, rahapesuvastane võitlus, riigiabi kontroll ja terasesektori ümberkujundamiskava rakendamine, põllumajandusturgude ühine korraldus, kvaliteedipoliitika, põllumajanduse kaubandusmehhanismid, zootehnika, loomasööt, elusloomade ja loomsete toodetega kauplemine, kalandussektori struktuurimeetmed, käibemaks, otsemaksustamine, tööõigus, töötervishoid ja tööohutus, sotsiaalne dialoog, sotsiaalne kaasatus, naiste ja meeste võrdne kohtlemine, Euroopa Sotsiaalfond, rahvatervis, ühenduse noorteprogramm, audiovisuaalpoliitika, regionaalpoliitika seire, keskkonnalased horisontaalõigusaktid, looduskaitse, jäätmemajandus, veekvaliteet, politseikoostöö ja võitlus organiseeritud kuritegevusega, õigusalane koostöö, narkootikumidevastane võitlus, sisefinantskontroll, välisaudit, struktuurimeetmete kulude kontroll, ühenduse õigustiku rumeenia keelde tõlkimine.

Tõsist muret valmistavaid valdkondi, kus on vaja koheseid meetmeid, on jäänud neli:

- täielikult toimivad makseasutused, kes on ühise põllumajanduspoliitika raames saavutatud edusammude kindlustamiseks volitatud haldama põllumeestele ja ettevõtjatele tehtavaid otsemakseid (ühenduse õigustiku peatükk 7);

- põllumajanduses saavutatud edusammude kindlustamiseks nõuetekohase ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) loomine (ühenduse õigustiku peatükk 7);

- transmissiivset spongioosset entsefalopaatiat ja loomseid kõrvalsaadusi käsitlevale ELi õigustikule vastavate jäätmekogumis- ja töötlemisrajatiste ehitamine (ühenduse õigustiku peatükk 7);

- maksuhalduse IT-süsteemid, mis on koostalitlusvõimelised ELi vastavate süsteemidega ja võimaldavad käibemaksu nõuetekohast kogumist kogu ELi siseturu piires (ühenduse õigustiku peatükk 10).

3. KAITSE- JA MUUD MEETMED

Mõlema riigi ametiasutustel on kohustus võtta kõik vajalikud meetmed käesolevas aruandes esile toodud lahendamata probleemide käsitlemiseks, et täita ühinemisel ühenduse õigustikust tulenevaid kohustusi. Lahendamata probleemid hõlmavad peamiselt tõsist muret valmistavaid valdkondi, kuid ka valdkondi, kus käesoleva aruande kohaselt tuleks jõupingutusi suurendada.

Kohustuste täitmata jätmise korral võtab komisjon põhilepingute täitmise järelevalve eest vastutajana vajalikke ennetus- või parandusmeetmeid, et säilitada ELi poliitika toimimine.

Käesoleva osaga sätestatakse kaitse- ja muud meetmed, mida võib rakendada juhul, kui teatavad puudused ei ole ühinemise ajaks piisavalt lahendatud. Meetmed on üldjoontes jagatud kolmeks valdkonnaks: siseturg, kohtusüsteem ja korruptsioonivastane võitlus ning ELi rahaliste vahendite väljamaksmine.

3.1. Siseturg

Ühenduse õigustikus ja ühinemislepingus on sätestatud teatavad kaitsemeetmed juhuks, kui Bulgaaria või Rumeenia ei suuda enne ühinemist oma kohustustest kinni pidada. Ühinemislepingu kaitsemeetmeklauslit võib rakendada kuni kolme aasta jooksul pärast ühinemist. Kohaldada võib ka muid vahendeid, nagu näiteks rikkumismenetlus, või konkurentsieeskirjade jõustamismehhanisme.

Käesolev peatükk hõlmab nii nelja vabadust kui ka ELi konkurentsi-, energeetika-, transpordi-, keskkonna-, telekommunikatsiooni-, maksu-, põllumajandus- ning tarbija- ja tervisekaitsepoliitikat niivõrd kui nad omavad piiriülest mõju.

Transmissiivse spongioosse entsefalopaatiaga seoses nõutakse ühenduse õigustikus jäätmekogumis- ja töötlemisrajatiste korrasolekut, et vältida kindlaksmääratud riskiteguriga materjalide sattumine loomade toiduahelasse. Bulgaaria ja Rumeenia ei ole veel selliseid rajatisi ehitanud. Kui kõnealune olukord ei ole ühinemise ajaks lahendatud, teeb komisjon otsuse ühenduse õigustiku alusel, et ennetada kõnealuste käitlemist ootavate loomsete toodete sattumist toiduahelasse.

ELi käibemaksu ja aktsiisimaksude raamistikuga nähakse ette EÜ andmesüsteemidega ühendatud arvutisüsteemid. Rumeenia ettevalmistusi tuleb kiirendada, et tagada ühinemise ajaks tema IT-süsteemide toimivus ja ühendamisvalmidus. Vastasel korral ei ole maksupiiride kaotamine ühinemise ajaks võimalik ja komisjon võtab Rumeenia ja ülejäänud ELi sisepiiridel füüsiliste maksukontrollide säilitamiseks ühinemisakti artiklist 37 tulenevaid meetmeid.

3.2. Õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimused

Kohtusüsteem ja korruptsioonivastane võitlus

Ühinemislepinguga sätestatakse teatavad kaitsemeetmed kuni kolmeks aastaks pärast ühinemist, juhuks kui Bulgaaria või Rumeenia ei suuda enne ühinemist õigusalase koostööga seotud kohustustest kinni pidada.

Kui kohtusüsteemi reformide rakendamine ei ole mõlemas riigis enne ühinemist piisavalt edenenud, või kui korruptsioonivastane võitlus kohtunike hulgas ei ole andnud piisavalt käegakatsutavaid tulemusi, käivitab komisjon vastavalt ühinemisakti artiklile 38 kõnealuses valdkonnas seiremehhanismi.

Mehhanism kehtib kuni kolm aastat ja selle alusel esitatakse komisjonile korra aastas aruanne kohtusüsteemi ja teisi õiguskaitseasutusi käsitlevate reformide rakendamise ja neid mõjutavate korruptsioonivastaste meetmete kohta. Mehhanismi loomise otsus sisaldaks mõlemas riigis täheldatud konkreetsete puuduste kriteeriume, millega võrreldes hakataks arengut mõõtma.

Komisjon esitaks igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande mehhanismi tulemuste kohta. Kui üks kahest riigist ei suuda kõrvalda puudusi nõuetekohaselt, siis võtab komisjon kaitsemeetmeid, millega peatatakse praeguste liikmesriikide kohustused tunnistada automaatselt kohtuotsuseid või rakendada kõnealuse riigi kohtute või prokuröride antud määrusi.

Põhiõigused

Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus teostab liikmesriikide vähemusrahvuste kaitset ja integreerimist käsitlevat järelevalvet. Pärast Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist laiendatakse keskuse või tema õigusjärglase ülesanded ka nendele riikidele.

3.3. ELi rahaliste vahendite väljamaksmine

ELi rahaliste vahendite väljamaksmine mõjutab uute liikmesriikide kodanike ja ettevõtjate toimetulekut, samuti kõnealuste riikide ja ühenduse eelarve vaheliste ülekannete üldist tasakaalu.

Liikmesriik peab andma vajaliku tagatise ELi rahaliste vahendite nõuetekohase kasutamise kohta koostöös liikmesriikidega, st ühine põllumajanduspoliitika ning struktuuri- ja ühtekuuluvusfondid. Mis tahes vajakajäämine selles valdkonnas võib kaasa tuua rahaliste vahendite väljamaksmise edasi lükkumise või tõstatada hilisemaid komisjonipoolseid pretensioone finantskorrektsioonide või kahju sissenõudmise kohta.

Põllumajanduse valdkonnas on talupidajatele ja ettevõtjatele tehtavate otsemaksete haldamiseks vajalikud volitatud makseasutuste ning nõuetekohase ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) olemasolu. Rumeenias ei ole makseasutused täiel määral toimivad ega akrediteeritud. Nõuetekohast IACSi ei ole Bulgaarias ega Rumeenias loodud. Kui kõnealust puudust ei kõrvaldata, võib komisjon lisaks olemasolevatele mehhanismidele võtta ühinemisakti artikli 37 alusel meetmeid ja viivitada maksete tegemisega Bulgaariale või Rumeeniale.

ELi struktuurimeetmete rakendamine nõuab tõhusaid kavandamis- ja seirestruktuure, samuti finantshaldust ja kontrollsüsteeme, sealhulgas hangete jaoks. Bulgaaria ettevalmistusi struktuurifondide kulutuste kontrollimisel tuleb parandada. Kui kõnealuseid puudusi ei kõrvaldata, võib komisjon viivitada väljamaksetega.

4. JÄRELDUS

Bulgaaria ja Rumeenia on jätkanud edusamme liikmelisuseks ettevalmistamisel. Mõlemad riigid täidavad paljudes valdkondades võetud kohustusi või liiguvad ühenduse õigustiku nõuete täitmise suunas. Mõned küsimused on siiski veel lahendamata. Mõnedes valdkondades on vaja lisameetmeid ja mõnel juhul on vajalik kohene tegutsemine.

Ühinemislepinguga sätestatakse, et Rumeenia ja Bulgaaria ühinevad 2007. aastal, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab komisjoni soovitusel mõlema riigi ühinemise 2008. aastani edasi lükata. Nõukogu võib otsustada:

- kvalifitseeritud häälteenamusega, kui täheldatakse tõsiseid Rumeenia-poolseid vajakajäämisi ühinemisakti lisas IX nimetatud justiits- ja siseküsimuste või konkurentsipoliitikaga seotud ühe või mitme kohustuse ja nõude täitmisel, või

- ühehäälselt, kui on kindlaid tõendeid, et ühenduse õigustiku Bulgaarias või Rumeenias rakendamise ja vastu võtmise olukorra tõttu eksisteerib tõsine oht, et üks neist riikidest ei suuda ilmselt 1. jaanuariks 2007 täita ühinemistingimusi mitmes tähtsas valdkonnas.

Lisatud seirearuannetes hinnatud ja käesolevas teatises kokkuvõetud Bulgaaria ja Rumeenia üldiste edusammude alusel leiab komisjon, et Bulgaaria ja Rumeenia peaksid ühinemiseks valmis olema 1. jaanuariks 2007, tingimusel et nad suudavad allesjäänud probleemidele lahenduse leida.

Ülima tähtsusega on korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks piisava ettevalmistusega erapooletu, sõltumatu ja tõhusa kohtusüsteemi olemasolu, kuna see on aluseks kogu ühiskonna ja majanduse toimimisele. Sellega seoses:

- Bulgaaria peab esitama tõendeid selle kohta, et korruptsioonivastase, eriti kõrgemal tasemel esineva korruptsioonivastase võitlusega seotud uurimised ja kohtumenetlused on andnud tulemusi.

- Saavutatud edusammude alusel peab Rumeenia jätkama korruptsioonivastaste meetmete rakendamist ja tõendama nende meetmete tulemuslikkust seda eelkõige seoses uurimiste ja kohtumenetlustega.

- Bulgaaria peab jätkama kohtusüsteemi reformimist, eelkõige selle läbipaistvuse, tõhususe ja objektiivsuse suurendamiseks ning kõrvaldama süsteemi sõltumatusega seonduva ebaselguse.

- Saavutatud edusammude alusel peab Rumeenia kindlustama käimasoleva kohtusüsteemi reformi rakendamist ja edasi arendama kohtusüsteemi läbipaistvust, tõhusust ja erapooletust.

Lisaks sellele peab Bulgaaria:

- esitama kindlamaid tõendeid tulemuste kohta organiseeritud kuritegevuse võrgustike uurimises ja kurjategijate kriminaalvastutusele võtmises, rakendama tõhusamalt ja tulemuslikumalt pettuste- ja korruptsioonivastast võitlust käsitlevaid seadusi, tõhustama rahapesuvastaste sätete jõustamist, looma nõuetekohase ühtse põllumajandusvaldkonna haldus- ja kontrollsüsteemi (IACS), ehitama transmissiivset spongioosset entsefalopaatiat ja loomseid kõrvalsaadusi käsitlevale ELi õigustikule vastavad jäätmekogumis- ja töötlemisrajatised ning tugevdama finantskontrolli struktuurifondide ja ühtekuuluvusfondi edaspidise kasutamise üle.

Lisaks sellele peab Rumeenia:

- volitama makseasutused ühise põllumajanduspoliitika kulutuste haldamiseks, looma nõuetekohase ühtse põllumajandusvaldkonna haldus- ja kontrollsüsteemi, ehitama transmissiivset spongioosset entsefalopaatiat ja loomseid kõrvalsaadusi käsitlevale ELi õigustikule vastavad jäätmekogumis- ja töötlemisrajatised ning tagama, et maksuameti IT-süsteemid on koostalitlusvõimelised ülejäänud ELi vastavate süsteemidega ja võimaldavad käibemaksu nõuetekohast kogumist kogu ELi siseturu piires.

Komisjon esitab aruande Bulgaaria ja Rumeenia edusammude kohta lahendamata probleemide käsitlemisel hiljemalt oktoobri alguseks. Selle põhjal otsustab komisjon, kas kõnealuste riikide Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevast 1. jaanuar 2007 on võimalik kinni pidada. Käesolevas aruandes täpsustatakse ka need valdkonnad, mille puhul võib ühinemisel vaja minna kaitse- või muid meetmeid.