[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 23.1.2007

SEK(2007) 65 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2006–2010 nõukogu 7. juuli 1997 aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõike kohaselt

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. ÜLDINE TAUST

1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahend. Pakti 2005. aasta reformimisel tunnistati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid püüti tugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1], mis moodustab osa paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad nõukogule ja komisjonile esitama stabiilsus- või lähenemisprogrammid ja nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ning ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammid).. Saksamaa esimene stabiilsusprogramm esitati 1999. aasta jaanuaris. Määruse kohaselt esitas nõukogu 15. märtsil 1999. aastal komisjoni soovituse põhjal ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega programmi kohta oma arvamuse. Vastavalt samale menetlusele peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama, majandus- ja rahanduskomitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on õigus neid kontrollida.

2. PROGRAMMI AJAKOHASTATUD VERSIOONI HINDAMISE TAUST

Komisjon on vaadanud läbi Saksamaa stabiilsusprogrammi kõige viimase versiooni, mis esitati 30. novembril 2006, ning on vastu võtnud soovituse nõukogule asjakohase otsuse tegemiseks (vt tabel hinnangus käsitletud põhipunktide kohta).

Et luua alus eelarvestrateegia hindamiseks stabiilsusprogrammi raames, käsitletakse:

1. viimase kümne aasta majandus- ja eelarvesuutlikkust;

2. riigi seisundit seoses stabiilsuse- ja kasvupakti korrigeeriva mõju tingimustes (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus);

3. viimast hinnangut riigi seisundile stabiilsuse- ja kasvupakti korrigeeriva mõju tingimustes (kokkuvõte nõukogu arvamusest eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta); ja

4. komisjoni hinnangut 2006. aasta oktoobri riiklikule reformikavale.

2.1. Viimase aja majandus- ja eelarvenäitajad

Viimase kümne aasta jooksul on Saksamaa läbinud kohanemisetapi, et korrigeerida ühinemisest tingitud erinevusi. Palgakasvu aeglustumine aitas kaasa hinna välise konkurentsivõime taastumisele ning Saksamaa võitis märkimisväärselt eksporditurgu, eriti alates 2000. aastast. Märkimist väärib, et Saksamaa hinna välise konkurentsivõime taastumine toimus ajal, mil teistes euroala riikides olid reaalsed pikaajalised intressimäärad madalamad kui Saksamaal. Saksamaa koges hiljuti siiski, et tugeva ekspordijõudlusega ei kaasne alati kiiresti automaatselt tugev sisenõudlus.

Saksamaa kasvuprobleem on loomult peamiselt struktuurne. Paremaid majandustulemusi takistavad ka aeglane ressursitootlikkus ja suur struktuurne töötus. Võimalik kasv ei ole mitte ainult oluliselt väiksem kui minevikus. See on langenud ka alla teiste euroala liikmesriikide kasvutaseme. Majanduspoliitika ülesanne on parandada kasvutingimusi, tegeleda samaaegselt tööjõupanuse, tootlikkuse ja vähemal määral ka kapitali loomisega. Selle keerulise ülesandega tuleb vaatamata hiljutisele arengule tegeleda riigi rahanduse pingelise seisundi taustal.

Teatavates valdkondades, nt tööjõuturul ja teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, on Saksa ametiasutused algatanud reforme, mis vajavad täieliku mõju avaldamiseks veel aega. Muudes valdkondades, nt ettevõtte tulumaksu küsimuses, kaalutakse reforme. Siiski on vaja veel pingutada, eriti seoses tööturuga, et toetada võimalikku kasvu pikas perspektiivis.

2.2. Saksamaa ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus

Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 4 edastas nõukogu Saksamaale 21. jaanuaril 2003 soovituse, kutsudes Saksamaad üles kõrvaldama ülemäärase eelarvepuudujäägi võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt 2004. aasta lõpuks. Soovitus avaldati. Nagu on märgitud komisjoni 14. detsembri 2004. aasta teatises, millega nõukogu nõustus 18. jaanuaril 2005, tuleks 2005. aastat käsitleda asjakohase tähtajana ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisel, võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2003. aasta järeldusega loodud ainulaadseid tingimusi ja Euroopa Kohtu 13. juuli 2004. aasta otsust.

Kuna valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2005. aastal 3% suuruse piirmäära SKTst, otsustas nõukogu 14. märtsil 2006 esitada Saksamaale artikli 104 lõikel 9 kohase teate, et viimane kõrvaldaks ülemäärase eelarvepuudujäägi võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt 2007. aastaks. Täpsemalt nõudis nõukogu, et „aastatel 2006 ja 2007 tagab Saksamaa oma tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu (ilma ühekordsete ja ajutiste meetmeteta) kumulatiivse paranemise vähemalt ühe protsendipunkti võrra.” Lisaks kutsuti Saksamaad üles „võtma vajalikke meetmeid, et tagada, et pärast eelarve ülemäärase eelarvepuudujäägi kohandamist jätkatakse tööd selles suunas, et keskpikas perspektiivis saavutatakse eelarve tasakaalustamine struktuurselt tasakaalustatud eelarve abil, kasutades selleks struktuurset puudujäägi vahendamist vähemalt 0,5% võrra SKTst aastas". Pärast Saksamaa rakendusaruande esitamist 5. juulil võttis komisjon 19. juulil 2006 vastu teatise, millega teavitati nõukogu sellest, et Saksamaa on võtnud meetmeid, mis toetavad ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist nõukogu kehtestatud aja jooksul ning et sel ajal ei olnud täiendavad sammud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses vajalikud. Nõukogu jagas seda seisukohta oma 10. oktoobri 2006. aasta koosolekul.

2.3. Nõukogu arvamuses sisalduv hinnang eelmisele programmile

Nõukogu võttis 14. märtsil 2006 vastu arvamuse stabiilsusprogrammi ajakohastatud versiooni kohta, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2009. Nõukogu sõnul on kiiduväärne, et „valitsus on otsustanud muuta eelarve tasakaalustamise prioriteediks, kuid eelarvealaste eesmärkide ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse saavutamisega on seotud ohud”. Ka nõukogu 14. märtsi otsuses vastavalt asutamislepingu artiklile 104 lõikele 9, kutsus komisjon „Saksamaad üles:

- tagama 2006. ja 2007. aastal oma tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu kumulatiivse paranemise vähemalt ühe protsendipunkti võrra, mille tulemusena langeks valitsemissektori eelarvepuudujääk alla 3% SKTst hiljemalt 2007. aastaks usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil;

- saavutama keskpikas perspektiivis eelarve tasakaalustamise struktuurselt tasakaalustatud eelarve abil, kasutades selleks struktuurset puudujäägi vahendamist vähemalt 0,5% võrra SKTst aastas, piirates eriti rangelt kavandatud kulusid, et oleks võimalik kavandada sotsiaalmaksude vähendamist ning tagades, et ettevõtte tulumaksu väljakuulutatud reform ei ohusta eelarve tasakaalustamist;

- rakendama föderaalsüsteemi reformikavad, et parandada eelarveraamistikku ning seega aidata kaasa eelarveliste eesmärkide saavutamise tagamisele valitsuse kõigil tasanditel.”

2.4. Komisjoni hinnang 2006. aasta oktoobri riiklikule reformikavale

Saksamaa riikliku reformikava rakendamisaruanne esitati 18. oktoobril 2006 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis. Saksamaa riiklikus reformikavas märgitakse peamiste ülesannete/prioriteetidena teadmistepõhist ühiskonda, turu toimimist ja konkurentsivõimet, ettevõtluskeskkonda, rahanduse jätkusuutlikkust (sh jätkusuutlik kasv ja sotsiaalkindlustus), ökoloogilist uuendustegevust ja tööjõuturu reformi.

Hinnangus käsitletud põhipunktid Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 1 (stabiilsusprogrammid) ja artikli 9 lõikele 1 (lähenemisprogrammid) käsitletakse hinnangus järgmisi teemasid: kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on realistlikud; kas liikmesriigi esitatud keskpika perioodi eelarve-eesmärk ning sellele suunatud kohandamiskava on asjakohased; kas kõnealuse kohandamiskava järgimiseks võetud ja/või kavandatud meetmed on keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kõnealusel ajavahemikul piisavad; kas keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava hindamisel on majanduse tõusuaegadel kohandamine suurem ja langusaegadel väiksem ning kas euroala ja vahetuskursimehhanismis (ERM II) osalevate liikmesriikide puhul on liikmesriik oma keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel seadnud sihiks, et eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal paraneb (ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 0,5% SKTst aastas; keskpika perioodi eesmärgile suunatud kohandamiskava kindlaksmääramisel (liikmesriikide puhul, kes ei ole seda veel saavutanud) või keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamisel (liikmesriikide puhul, kes on selle saavutanud) peamiste struktuurireformide rakendamist, millel on pikaajaline kokkuhoidu soodustav mõju (sh võimalikku majanduskasvu suurendades) ning seega tõestatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele (tingimusel et säilitatakse asjakohane kindlusvaru kontrollväärtuse 3% SKTst suhtes ning et eelarveseisund peaks programmiperioodi jooksul taastuma keskpika perioodi eesmärgini), kusjuures eritähelepanu pööratakse pensionireformidele, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kohustuslikku täielikult finantseeritavat pensionisammast; kas liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega. Programmi makromajanduslike prognooside usaldusväärsust hinnatakse komisjoni talituste koostatud 2006. aasta sügise majandusprognoosi põhjal, kasutades ka potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokku lepitud hindamismetoodikat. Majanduspoliitika üldsuunistele vastavust hinnatakse 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate riigi rahanduse valdkonnas vastuvõetud majanduspoliitika üldsuuniste põhjal. Hinnangus vaadeldakse ka: võla suhte arengut ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse väljavaateid, millele tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta esitatud nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruande kohaselt pöörata „eelarveseisundi järelevalves piisavat tähelepanu“. Komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatises sätestatakse lähenemine pikaajalise jätkusuutlikkuse hindamiseks[3]; majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames liikmesriikide esitatud riikliku reformikavaga integreerituse taset. 7. juunil 2005. aastal Euroopa Ülemkogule saadetud kaaskirjas majanduspoliitika üldsuuniste kohta aastateks 2005–2008 märkis majandus- ja rahandusministrite nõukogu, et riiklikud reformikavad peaksid olema kooskõlas stabiilsus- ja lähenemisprogrammidega; vastavust tegevusjuhendile[4], milles on muu hulgas ette nähtud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ühtne ülesehitus ja andmetabelid. |

- Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2006–2010 nõukogu 7. juuli 1997 aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõike kohaselt

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997 määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[5], eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE.

5. [27. veebruaril 2007] vaatas komisjon läbi Saksamaa stabiilsusprogrammi ajakohastatud versiooni, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2010.

6. Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt aeglustub tegelik SKT kasv 2007. aastal võrreldes 2006. aasta 2,3%-ga ajutiselt 1,4%-le, misjärel see peaks ülejäänud programmi ajaks jääma keskmiselt 1,75% tasemele. Praeguse teabe alusel (esimene ametlik hinnangu kohaselt oli 2006. aastal SKT kasv 2,5%) põhineb kõnealune stsenaarium usutavatel prognoosidel kuni 2008. aastani ning peale seda kergelt soodsamatel eeldustel võrreldes komisjoni potentsiaalse majanduskasvu prognoosidega. Programmi prognooside kohaselt on inflatsioon suur.

7. 2006. aastal ulatus valitsemissektori eelarvepuudujääk vastavalt riikliku statistikaameti esialgsele hinnangule 2,1%-ni SKTst (hiljem korrigeeriti 1,9%-le), võrreldes stabiilsusprogrammi eelmise versiooni eesmärgiga 3,3% SKTst. Valitsus sai ootamatult suurt maksutulu, mida vastavalt stabiilsuse- ja kasvupaktile ei kulutatud 2006. aastal. Maksukoorem (st sotsiaal- ja muudest maksudest saadud tulu) kasvab prognooside kohaselt 2006. aastal 40%ni SKTst, mis on umbes 1% SKTst võrra rohkem kui eelmises versioonis prognoositu. Valitsemissektori kogukulud hoiti 2006. aastal kontrolli all. Veidi piiratum eelarve täitmine tuleneb valuutaülekannete vähenemisest, mis on peamiselt tingitud Föderaalse Tööhõiveameti töö lihtsustumisest tänu paranevale tööjõuturule. Lisaks on intressikulud ja toetused oodatust väiksemad.

8. Keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle saavutamiseks tehakse programmis ettepanek jätkata eelarve stabiliseerimist, parandades majanduskasvu ja tööhõive tingimusi. Pärast 2006. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi kavandatud korrektsiooni peab puudujäägimäär SKTst 0,5% saavutamiseks 2010. aastaks prognoosi kohaselt vähenema aastas 0,5 protsendipunkti võrra (välja arvatud aastal 2008). Eelarve esmase tasakaalu paranemine toimub sama mudeli alusel ning ülejääk moodustab 2010. aastaks 2% SKTst. Samal ajal kui eelarve sisaldab parandusmeetmeid tulude poolel, eriti üldise käibemaksumäära tõusmisel 16%-lt 19%-le, järgivad nii tulude kui kulude määrad aastate võrdluses langustrendi. Kulude suhe SKTsse langeks küll 2010. aastaks 2,5 protsendipunkti võrra 43%-le, mis on kavas saavutada peamiselt sotsiaalkulutuste vähendamise teel. Samal perioodil peaks tulude suhe SKTsse vähenema 2010. aastaks 1,5 protsendipunkti võrra 42%-ni; maksuosa suurenemist (nt üldine käibemaksumäär 2007. aastal) tasakaalustab laias laastus sotsiaalmaksu osa vähenemine (2007. aastal töötuskindlustuse määra ja toetuste osakaalu jätkuva vähenemise tõttu), samas kui mittemaksutulud vähenevad. Võrreldes eelmise versiooniga on eelarve-eesmärgid igal aastal kõrgemad, kuigi 2008. aastal kohandusi ei kavandata.

9. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks prognooside kohaselt paranema, tõustes puudujäägilt ligikaudu 2% SKTst 2006. aastal 0,5% võrra SKTst programmiperioodi lõpus, keskmiselt 0,5% SKTst aastas. Nagu stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis, on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne tasakaal struktuurses, mis ei ole projekti eesmärk programmiperioodi jooksul. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1,5% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine võimaldama saavutada ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ja tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis.

10. Programmi eelarveprognooside riskid on 2007. aasta puhul enam-vähem tasakaalustatud, kuid seejärel võivad eelarvetulemused olla prognoositust halvemad. See risk jääb püsima eelkõige seetõttu, et sotsiaalkulutuste määra kavandatud vähendamist ilma lisameetmeteta, mis ei ole programmis täpsustatud, ei saavutata. Ajakohastatud versioonis märgitakse, et tööjõuturul ja sotsiaalkindlustussüsteemis on vajalikud täiendavad reformid. Lisaks tuleneb märkimisväärne risk 2008. aastaks kavandatud ettevõtte tulumaksu reformist lisaks programmis kavandatud eelarvekoormale. Seega võib olla vajalik kompenseerida võimalikud puudujäägid ettevõtte tulumaksu laekumises täiendavate kulupiirangute abil. Sellest reformist lähtudes paistavad tuluprognoosid olevat ettevaatlikud. Sellegipoolest jäävad üldiselt alles negatiivsed riskid seoses eelarve kohandamisega, eriti kaugemate aastate korrektsioonikava rakendamisest tulenevalt.

11. Riskihinnangu alusel tundub programmi eelarveseisund püsiv, sisaldades ülemäärase puudujäägi korrigeerimist 2006. aastaks ehk üks aasta nõukogu poolt seatud tähtajast varem. Lisaks paistab see pakkuvat tavaliste makromajanduslike kõikumiste juures alates 2007. aastast piisavat stabiilsusvaru 3% SKT defitsiidipiiri ületamise vastu, kuigi mõned riskid säilivad ka 2008. aastal. Ülemäärase puudujäägi kohandamisele järgnevatel aastatel tuleks tugevdada programmiga ettenähtud korrigeerimiskiirust keskpika perioodi eesmärgi suhtes, et vastata stabiilsuse ja kasvu paktile, milles on sätestatud, et euroala ja ERM II liimesriikide puhul peaks struktuurse tasakaalu aastane paranemine olema piirväärtusena 0,5% SKTst ning et kohandamine peaks olema suurem „headel” majandusaegadel ja võib olla väiksem „halbadel” majandusaegadel. Eelkõige ei ole kavandatud 2008. aastaks struktuurse tasakaalu paranemist ajal, kui eeldatavasti valitsevad „head ajad”. Nõutavale struktuurilise kohandamise kavale vastamine võimaldaks tegelikult saavutada keskpika perioodi eesmärk programmi lõpuks.

12. Valitsemissektori koguvõlg tasakaalustus 2006. aastal hinnanguliselt 67,9% tasemel SKTst, mis ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 60% SKTst. Programmiga nähakse ette, et võlasuhe väheneb programmiperioodi jooksul 3,5 protsendipunkti võrra. Võla suhte areng võib osutuda ebasoodsamaks kui programmis prognoositud, arvestades puudujäägi sihtväärtuste riske ja ebakindlust võlga vähendavate kapitalivoogude kohandamise suhtes, mida programmis eeldatakse. Kõnealuse riskihindamise alusel ei pruugi võla suhe programmiperioodi jooksul piisavalt väheneda piirväärtuse suunas.

13. Vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Saksamaal Euroopa keskmise lähedal, kuigi pensionikulud näitavad tänu elluviidud pensionireformidele veidi väiksemat tõusu kui paljudes teistes riikides. Seadusega ettenähtud pensioniea astmeliseks tõstmiseks 67 eluaastani alates 2012. aastast on vastu võetud seaduseelnõu. Kuigi kõrgema vanusepiiri suhtes kohaldatakse ka erandeid, suurendab see samm rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Lisaks aitaksid täiendavad erapensionid positiivselt kaasa pensionisissetulekute suurendamisele. Esialgne eelarveseisund kujutab riski jätkusuutlikule rahandusele isegi enne, kui rahvastiku vananemine osutab eelarvele pikaajalist mõju. Peale selle ületab koguvõla praegune tase asutamislepingu kontrollväärtuse. Üldiselt paistab Saksamaa olevat rahanduse jätkusuutlikkuse osas keskmisel riskitasemel.

14. Stabiilsusprogramm ei sisalda keskpika perioodi fiskaalstrateegia raames riikliku reformikava 2006. aasta oktoobri rakendusaruande üldise mõju kvaliteedihindamist. Lisaks ei esitata selles süstemaatilist teavet riikliku reformikava peamiste reformidega seotud otseste eelarvekulude või -säästude kohta ning selle eelarveprognoosid ei arvesta selgelt riiklikus reformikavas ettenähtud tegevuste mõju rahandusele. Stabiilsusprogrammis osutatud rahanduse valdkonna meetmed tunduvad olevat täielikult vastavuses riiklikus reformikavas ettenähtutega. Eelkõige esitletakse mõlemas programmis ettevõtte tulumaksureformi 2008. aastal ja tervishoiureformi. Mõlema programmiga nähakse lisaks ette föderaalsüsteemi reformi teise etapina valitsuse tasandite vaheliste rahandussuhete läbivaatamine eesmärgiga tugevdada iga tasandi vastutust. Lisaks tunnistatakse stabiilsusprogrammis sellega seoses vajadust arendada välja institutsiooniline raamistik, mis tagaks eelarvedistsipliini kõigil valitsuse tasanditel ja näeks ette meetmed tekkivate eelarvekriiside ennetamiseks.

15. Rahanduse valdkonnas ettenähtud meetmed vastavad üldiselt ajavahemiku 2005–2008 majanduspoliitika integreeritud üldsuunistele.

16. Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhises määratletud andmenõuete puhul on programmis mõned lüngad kohustuslike ja vabatahtlike andmete osas[6].

Üldiselt tundub programmi ajakohastatud versioon olevat kooskõlas 2006. aasta ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamise saavutamisega üks aasta enne nõukogu seatud tähtaega ning järgmistel aastatel toimub teatav areng keskpika perioodi eesmärgi suunas. Siiski esineb riske seoses eelarve-eesmärkide saavutamisega.

Eespool esitatud hinnangu alusel kutsutakse Saksamaad üles:

i) kasutama ära majanduslikult „häid aegu”, tugevdama struktuurilist kohandamist keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks 2008. aastal ja pärast seda, säilitades suurema kontrolli kulutuste üle, tagades samal ajal, et ettevõtte tulumaksu väljakuulutatud reform ei ohusta rahanduse stabiliseerimist;

ii) parandama rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, pidades silmas võlataset ja vananemisega seotud kavandatud kulusid, saavutades keskpika perioodi eesmärgi ning viies ellu eelkõige tervishoiusüsteemi reformid;

iii) parandama eelarveraamistikku, et tugevdada fiskaaldistsipliini kõigil valitsuse tasanditel, eelkõige föderaalsüsteemi reformi teise astme kavade elluviimise teel.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Reaalne SKT (muutuse %) | SP nov 2006 | 0.9 | 2.3 | 1.4 | 1 ¾ | 1 ¾ | 1 ¾ |

KOM nov 2006 | 0.9 | 2.4 | 1.4 | 2.0 | -- | -- |

SP veebr 2006 | 0.9 | 1 ½ | 1 | 1 ¾ | 1 ¾ | -- |

THHI inflatsioon (%) | SP nov 2006 | -- | -- | -- | -- | -- | -- |

KOM nov 2006 | 1.9 | 1.8 | 2.2 | 1.2 | -- | -- |

SP veebr 2006 | -- | -- | -- | -- | -- | -- |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | SP nov 20061 | -1.2 | -0.3 | -0.3 | -0.2 | 0.0 | 0.0 |

KOM nov 20065 | -1.3 | -0.2 | -0.4 | 0.1 | -- | -- |

SP veebr 20061 | -0.9 | -0.7 | -1.1 | -0.7 | -0.4 | -- |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | SP nov 2006 | -3.2 | -2.1 | -1 ½ | -1 ½ | -1 | -½ |

KOM nov 2006 | -3.2 | -2.3 | -1.6 | -1.2 | -- | -- |

SP veebr 2006 | -3.3 | -3.3 | -2 ½ | -2 | -1 ½ | -- |

Esmane tasakaal (% SKTst) | SP nov 2006 | -0.5 | 1/2 | 1 | 1 | 1 ½ | 2 |

KOM nov 2006 | -0.5 | 0.4 | 1.1 | 1.5 | -- | -- |

SP veebr 2006 | -0.5 | - ½ | ½ | 1 ¼ | 1 ½ | -- |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | SP nov 20061 | -2.6 | -2.0 | -1.5 | -1.5 | -1.0 | -0.6 |

KOM nov 2006 | -2.6 | -2.2 | -1.4 | -1.2 | -- | -- |

SP veebr 20061 | -2.9 | -2.9 | -1.8 | -1.5 | -1.1 | -- |

Struktuurne tasakaal2 (% SKTst) | SP nov 200633 | -2.7 | -2.0 | -1.5 | -1.5 | -1.0 | -0.6 |

KOM nov 200644 | -2.7 | -2.2 | -1.4 | -1.2 | -- | -- |

SP veebr 2006 | -3.0 | -2.9 | -1.8 | -1.5 | -1.1 | -- |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | SP nov 2006 | 67.9 | 67.9 | 67 | 66 ½ | 65 ½ | 64 ½ |

KOM nov 2006 | 67.9 | 67.8 | 67.7 | 67.3 | -- | -- |

SP veebr 2006 | 67 ½ | 69 | 68 ½ | 68 | 67 | -- |

Märkused: 1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduvate andmete põhjal. 2 Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistel ridadel) milles ei arvestata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid. 3 Programmis esitatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed (2005. aastal suureneb defitsiit 0,1% SKTst). 4 Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis esitatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed (2005. aastal suureneb defitsiit 0,1% SKTst ). 5 Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on hinnanguliselt 1,2%, 1,3%, 1,4% ja 1,4% ajavahemikul 2005-2008. Allikas: Stabiilsusprogramm (SP), komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Komisjoni teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule, „Majanduskasvu ja tööhõive uuendatud Lissaboni strateegia rakendamine - aastaaruanne”, 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[3] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus (12.10.2006, KOM(2006) 574), ning Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse peadirektoraat (2006) „Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus” (European Economy nr 4/2006).

[4] “Täpsustused stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kohta ning suunised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide vormi ja sisu kohta”, mille on kinnitanud majandus- ja rahandusministrite nõukogu, 11.10.2005.

[5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik selles dokumendis osutatud dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] THHI inflatsiooni, kogu sotsiaalmaksu ja kapitalivoo kohandamise andmed puuduvad programmis, samuti puuduvad andmed töötasu ja maksutulude jaotuse kohta.