SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Liit moodustab vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala, kus tagatakse isikutele piirikontrolli puudumine sisepiiridel. Schengeni acquis’ kohaselt võib sisepiire ületada igas kohas, ilma et isikuid, olenemata nende kodakondsusest, piiril kontrollitakse. See hõlmab ka ELis seaduslikult elavaid ja liikmesriigi territooriumile seaduslikult sisenenud kolmandate riikide kodanikke, kes võivad liikuda vabalt kõigi teiste liikmesriikide territooriumil kuni 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul.

COVID-19 pandeemia puhkemisele reageerides on liikmesriigid võtnud viiruse leviku tõkestamiseks mitmesuguseid ja sageli lahknevaid meetmeid, millest mõned, näiteks sisenemispiirangud või nõue teha piiri ületamisel SARS-CoV-2 nakkuse test, on mõjutanud ka liidus seaduslikult viibivate või elavate kolmandate riikide kodanike õigust liikmesriikide territooriumide vahel vabalt reisida. Vaba liikumise piirangute vastuvõtmisel ja kohaldamisel peavad liikmesriigid järgima ELi õiguse põhimõtteid, eelkõige proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet.

Ühepoolsed meetmed selles valdkonnas on toonud kaasa märkimisväärseid häireid ning ettevõtjad, kodanikud, elanikud ja külastajad on seisnud silmitsi mitmesuguste lahknevate ja kiiresti muutuvate meetmetega. See on eriti kahjulik olukorras, kus viirus on Euroopa majandust juba märkimisväärselt mõjutanud. Selline lahknevus võib kahjustada ka üldsuse usaldust tervishoiumeetmete ja eelkõige vaktsineerimise vastu ning see võib epidemioloogilist olukorda veelgi halvendada.

Et parandada koordineerimist liikmesriikide vahel, võttis nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal 13. oktoobril 2020 vastu nõukogu soovituse (EL) 2020/1475, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel. Nõukogu soovitusega kehtestati koordineeritud lähenemisviis järgmistes põhipunktides: ühtsete kriteeriumide ja künniste kohaldamine otsuste tegemisel selle üle, kas kehtestada vaba liikumise piirangud, COVID-19 ülekandumise ohu kaardistamine kokkulepitud värvikoodi alusel ning koordineeritud lähenemisviis võimalikele meetmetele, mida võib asjakohaselt kohaldada ühest piirkonnast teise liikuvate isikute suhtes, sõltuvalt nakkuse ülekandumise ohu tasemest nendes piirkondades. Kõnealust nõukogu soovitust ajakohastati hiljem epidemioloogilise olukorra arengut silmas pidades.

Samal ajal võttis nõukogu seoses kolmandate riikide kodanikega, kes seaduslikult viibivad või elavad ELis, 30. oktoobril 2020 vastu soovituse (EL) 2020/1632, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel Schengeni alal.

Selleks et hõlbustada ohutut vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal, võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu 14. juunil 2021 vastu määrused (EL) 2021/953 ja (EL) 2021/954 ELi digitaalse COVID-tõendi kohta. ELi digitaalne COVID-tõend on osutunud peamiseks vahendiks, mis aitab taastada liidus reisimist. Selleks et kasutada parimal viisil ära ELi digitaalse COVID-tõendi raamistikku, muutis nõukogu samal päeval ka nõukogu soovitust (EL) 2020/1475. Muudetud korra kohaselt tuleks vaktsineeritud või haiguse läbi põdenud isikud vabastada nõukogu soovituse alusel kohaldatavatest piirangutest.

Alates 2021. aasta juunist on ELi digitaalse COVID-tõendi kasutuselevõtt kiiresti edenenud. 13. oktoobri 2021. aasta seisuga olid liikmesriigid välja andnud rohkem kui 591 miljonit ELi digitaalset COVID-tõendit, sealhulgas 437 miljonit vaktsineerimistõendit, 144 miljonit testimistõendit ja 10 miljonit läbipõdemistõendit. Kõnealune tõend on seega laialdaselt kättesaadav ja usaldatav vahend vaba liikumise hõlbustamiseks COVID-19 pandeemia ajal. 2021. aasta septembris avaldatud Eurobaromeetri uuringu kohaselt nõustus umbes kaks kolmandikku (65 %) vastanuist väitega, et ELi digitaalne COVID-tõend on kõige turvalisem viis COVID-19 pandeemia kestel Euroopas vabalt reisimiseks. Peaaegu kõik liikmesriigid kasutavad ELi digitaalset COVID-tõendit ka riigisiseselt.

ELi digitaalse COVID-tõendi raamistikku kasutab ELi liikmesriikide, kolme ELi mittekuuluva Euroopa Majanduspiirkonna riigi ja Šveitsi kõrval edukalt ka üha rohkem kolmandaid riike ning edaspidi peaks sellega ühinema veel kolmandaid riike. ELi digitaalse COVID-tõendi raamistik on ainus suuremahuline rahvusvahelisel tasandil kasutatav süsteem.

Siiski on liidu epidemioloogiline olukord endiselt keeruline, sest teatatud haigusjuhtumite arv on suur ja jätkab kasvamist, õigustades rahvatervise kaitseks võetud meetmete säilitamist. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) soovitab suurendada COVID-19 vastast vaktsineeritust kõigis vanuserühmades, kelle puhul vaktsineerimine on võimalik, ning säilitada viiruse ja selle variantide edasise leviku vähendamiseks mittefarmatseutilised meetmed, nagu kaitsemaskide kasutamine, kinniste ruumide parem õhutamine ja füüsilise distantsi hoidmine.

25. novembril 2021 võttis komisjon vastu ettepaneku nõukogu soovituse kohta, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi ohutu vaba liikumise hõlbustamiseks COVID-19 pandeemia ajal ning millega asendatakse soovitus (EL) 2020/1475. Selles teeb komisjon ettepaneku kohandada koordineeritud lähenemisviisi, võttes arvesse kahte olulist suundumust, mis mõjutavad epidemioloogilist olukorda. Esiteks on inimeste vaktsineeritus märkimisväärselt suurenenud ning teiseks on ELi digitaalne COVID-tõend, mis on kättesaadav ka ELis seaduslikult viibivatele või elavatele kolmandate riikide kodanikele, leidnud kiiret kasutuselevõttu. Põhjuseid selgitatakse üksikasjalikumalt komisjoni ettepanekus võtta vastu nõukogu soovitus, mis käsitleb koordineeritud lähenemisviisi ohutu vaba liikumise hõlbustamiseks COVID-19 pandeemia ajal ning millega asendatakse soovitus (EL) 2020/1475.

Selle tulemusena ja järjepidevuse tagamiseks tuleks nõukogu soovitust (EL) 2020/1632 muuta, et viidata uuele soovitusele kohe, kui see on vastu võetud.