ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.5

Tõsiasi, et EL ei ole saavutanud oma eesmärke bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas, ei tulene sellest, et ei teata, mida oleks vaja teha või et kodanikuühiskond ei ole valmis vajalikke samme kaasa tegema. Tegelikult on selle põhjus see, et poliitikas antakse lühiajalistele majanduslikele huvidele kõrgem prioriteet kui ökosüsteemi teenuste pikaajalisele mõjule. See, et meie majandussüsteem ei ole säästev, vaid toetub loodusvarade ülemäärasele kasutamisele, väljendub ka bioloogilises mitmekesisuses.
5.12

Komitee rõhutab, et näitajad peaksid ulatuma majanduslikust suutlikkusest kaugemale, hõlmates ka sotsiaalse heaolu näitajaid, nagu oli Stiglitzi komisjoni (6) ettepanek. Komitee on varem määratlenud kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid sotsiaalpoliitika näitajaid, näiteks seoses soolise võrdõiguslikkuse, noorte tööhõive, vaesuses elavate töötajate, puuetega inimeste, kvaliteetsete töökohtade, laste ja noorte vaesuse, sissetulekute jaotumise, miinimumpalga/miinimumsissetulekute süsteemi ning tervishoiu- ja sotsiaalteenustele juurdepääsuga. Samuti on tehtud ettepanek kasutada elukvaliteedinäitajat, mis kataks kuut erinevat valdkonda (7). On soovitatud ka kvalitatiivseid näitajaid, mis mõõdavad juurdepääsetavust ja kvaliteeti suhestatuna inimeste ootuste, kasutaja kaasatuse ja kasutajasõbralikkusega.
5.1

Euroopa üldsus on üha teadlikum sellest, et lõppemas on ajajärk, mil sõltuti üldiselt kättesaadavast odavast naftast. Nad on teadlikumad asjaolust, et paljudes maailma osades on naftat üha raskem leida ja puurida ning et tärkava majandusega riikidest saadava nafta üle on konkurents üha kõvem. Hoolimata teatud skepsisest kasvab teadlikkus sellest, et kahjulike kliimamuutuste ärahoidmiseks tuleb vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid ning transpordisektor peab andma selle saavutamisse oma panuse. Eri liikmesriikide valitsused on seda sõnumit eri ulatuses rõhutanud, maksustades naftatooteid, tehes sõidukite maksustamisel vahet väikese süsinikdioksiidi heitkogusega sõidukite kasuks ja bensiini neelavate sõidukite kahjuks ning ostes mõnel juhul ametiautodeks hübriidautosid ja elektriautode prototüüpe.
4.15

Sellisel tööstusrevolutsioonil on ühiskondlikud tagajärjed, mis on kooskõlas jätkusuutlikkuse põhimõttega. Tööstuse muutused, mille eesmärk on keskkonnasäästliku majanduse saavutamine, nõuavad täiesti uut majanduskasvu ja konkurentsivõime kontseptsiooni. Tänapäeval määratleb kodanikku tema võime tarbida. Kas me oleme võimelised määratlema heaolu, mida iseloomustab füüsiline ja vaimne tervis, demokraatlikud ja osalusõigused, sotsiaalne kaasatus (mis väljendub eelkõige inimeste kaasatuses tööturule, tingimusel, et töökohad on kvaliteetsed), energiavarustus ning juurdepääs avalikele hüvedele ja üldhuviteenustele? Tuleb mõista, et selline lähenemine on seotud teistsuguse kasvu mõistega ja teistmoodi toimiva majandusega. SKP abil mõõdetavatest näitajatest selle saavutamiseks ei piisa. Komitee on juba väljendanud oma toetust majanduslike ja sotsiaalsete edusammude uuele hindamisviisile. Komitee kinnitab veelkord oma veendumust, et tööstuse muutused ja tööhõive on kooskõlas jätkusuutliku arengu eesmärkidega üksnes juhul, kui Euroopa Liit ja maailm tervikuna jõuavad kokkuleppele majanduskasvu teistsuguse kontseptsiooni osas. Komisjoni ettepanek 2020. aasta strateegia kohta ei ole piisav.
4.7

Vaja on leida täiendavaid vahendeid, et toetada sektoris tegutsejate jätkuõpet ja ka projekte, mis toovad nooremaid põlvkondi kosmoseõpingute ja nende võimalike rakenduste juurde. Viimastel aastatel on vähenenud huvi kosmosetehnoloogia õppe vastu – eelkõige üldsuse vähese huvi tõttu nende küsimuste vastu –, see väljendub sellesse õppesse astujate ja selle lõpetajate selgelt vähenenud arvus. Puudu on juba ka tehnikutest – vaja on spetsiifilist poliitikat, mis aitaks juhtida huvitatuid nimetatud õpingute suunas. Üks põhjustest, mida tuuakse kõige sagedamini esile seoses nimetatud erialade üliõpilaste vähesusega, on tööhõivevõimalused, mis näivad selles valdkonnas mitte piisavalt kindlad ja kestvad.
1.6

„Selles tuleb süüdistada liikmesriike, et 33 aastat tagasi tehtud põhimõttelise otsuse rakendamisel ei ole saavutatud mingit edu. Euroopa käibemaksualaste õigusaktide ajalugu on ebaõnnestumiste jada, mida ei tule süüks panna mitte komisjonile, kes on püüdnud edendada seda teemat kiiduväärse järjepidevuse ja visadusega, vaid liikmesriikidele, kes on komisjoni jõupingutusi pidevalt nurja ajanud” (1). Need Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee poolt 2001. aastal öeldud sõnad on kahjuks jätkuvalt asjakohased.
3.30

Komitee märgib, et Euroopa Komisjon (4) käivitas sihipärase ettepanekute konkursi eriprogrammi „Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine” raames, mis on üldprogrammi „Turvalisus ja vabaduste kaitse” üks osa. Selle eesmärk on tugevdada ELi inimkaubandusevastast poliitikat ja parandada mitteseadusandlikke meetmeid, millega võidelda inimkaubanduse vastu. 2010. aastaks seatud prioriteedid hõlmavad järgmiseid aspekte: ennetamine, ohvrite kaitse, õigusrikkujatele süüdistuse esitamine, süütegude uurimine, koordineerimis- ja koostöömehhanismid ning usaldusväärsete andmete kogumine. Programmi käsutuses on 4 miljonit eurot ja selle raames kavandatakse 12 projekti rahastamist. See on hea algus, ent inimkaubanduse vastu võitlevatele valitsusvälistele organisatsioonidele on vaja palju toetust. Liikmesriigid peaksid võtma endale kohustuse anda kodanikuühiskonna organisatsioonidele sellekohast toetust.
3.3.1

Komitee peab artiklis 3 nimetatud meetmeid asjakohaseks. Need on sõnastatud siiski liiga üldiselt, sarnanedes eelmiste Euroopa aastate sõnastustega ja sobides iga võimaliku kampaaniaga. Meetmed peaksid saama kodanikumõõtme ja mitte jääma ainult ekspertide hoolde. Mõned eelmisel konsultatsioonil tehtud ettepanekud võiksid suurendada mõju üldsusele. Lisaks teeb komitee varasemate arvamuste põhjal ettepaneku lisada laiemasse arutellu allpool esitatud teemad. 3.3.1.1 Selleks et võimaldada eakamatel inimestel osaleda kauem tööturul, on vaja ulatuslikke meetmeid ja muudatusi (6). 3.3.1.2 Et lihtsustada ja samas väärtustada eakamate inimeste mitmekülgse vabatahtliku ja ühiskondliku tegevuse näol antavat panust kogu ühiskonda ja noorematele põlvkondadele, tuleb luua kogu ELi hõlmav vabatahtliku tegevuse staatus, ühtlustada selle käsitust, tunnustada vabatahtlikku tegevust, kujundada selleks vajalikke oskusi (7) ning määratleda vabatahtliku tegevuse raamtingimused, et see ei kahjustaks noorte võimalusi tööturul. 3.3.1.3 Eakamate inimeste tegutsemisvõime säilitamiseks tuleb parandada haiguste ennetamist, tervise edendamist ja terviseõpetust kõigis vanuserühmades (8). 3.3.1.4 Eesmärk on avada ametlik haridussüsteem eakamatele inimestele, et toetada nende täiendusõpet ja sotsiaalset kaasatust. See peaks hõlmama ka seda, et kõigisse ühiskonnarühmadesse kuuluvatele eakamatele inimestele tagatakse juurdepääs uutele info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatele (nt ELi programmi „Väärikas vananemine infoühiskonnas” kaudu) (9). 3.3.1.5 Unustada ei tohi seda, et demograafilised muutused pakuvad ka võimalusi. See puudutab näiteks uusi karjäärivõimalusi ja töökohti hooldusteenuste, eri tegevusalade koordineerimise, poliitilise nõustamise jms valdkonnas. Ühe uue tarbijarühmana pakuvad eakamad inimesed võimalusi ka majanduses, näiteks universaaldisaini, intelligentse elukeskkonna valdkonnas ning tarbijanõustamises. Lisaks tuleb tarbijate positsiooni ja nende õigusi tugevdada (10). 3.3.1.6 Kõigi nimetatud teemavaldkondade meetmete puhul tuleb järgida võrdsuspõhimõtet, mis hõlmab ühtlaselt kõiki rahvastikurühmi: naised ja mehed, terved ja haiged, sisserännanud ja põliselanikud. Eritähelepanu tuleb pöörata vaesus elavatele inimestele (11).
4.7

Komisjon on aktiivselt kaasatud teadus- ja arendustegevusse kooskõlas ELi võetud kohustustega. Tööhõive peadirektoraat käivitas hiljuti uuringu ESFi rahastatavaid, pädevusi ja töökohtade keskkonnahoidlikuks muutmist puudutavaid projekte haldavate ametiasutuste kohta, millega koos korraldatakse uuring ESFi ja säästva arengu kohta. Dokumente levitatakse ja arutatakse ESFi komitee siseselt. Komitee loodab, et need avalikustatakse ning koondatakse komisjoni ajutisse teatisesse, kus tulevad vaatluse alla eri võimalused seoses keskkonnahoidlike töökohtade edendamisega, et teha ettevalmistusi sellega seotud otsusteks järgmisel finantsplaneerimise perioodil.
3.4

See traditsiooniline ja väga detsentraliseeritud toomine väikestes ja väga väikestes piiritusetehastes on siiani saanud toimida tänu alkoholimonopolile. Piirkondlikult on sellel väga suur tähtsus, näiteks sellistes keskmäestike piirkondades nagu Schwarzwald. Poliitiliselt ja ühiskondlikult väärtustatakse kõrgelt põllumajanduslike piiritusetehaste keskkonnahoidlikku majandusringlust ning väikeste ja puuviljaühistute piiritusetehaste panust sissetulekute stabiilsena hoidmisel, kultuurmaastiku eest hoolitsemisel ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel.
—

jõe roll transpordis ja infrastruktuuris (pöörates erilist tähelepanu üle-euroopalisele VII transpordikoridorile, mis mõjutab Doonaud) ja sellega seotud potentsiaal majandustegevust üldisemalt arendada; vajadus toetada laevasõiduteede hoolduse meetmeid seal, kus see on transpordi jaoks vajalik, ja kaotada meretranspordi need kitsaskohad, millele viidatakse TEN-T prioriteetses projektis nr 18, samal ajal kui Doonau jõe kaitse rahvusvahelise komisjoni (ICPDR) egiidi all välja töötatud ühisavaldust tuleks vaadelda kui suunisdokumenti ning rakendada praktikas; ja jätkata mitut transpordiliiki hõlmavaid projekte (konteinerterminalide ehitus sadamatesse) ning täiendavad maanteetranspordiprojekte Doonau piirkonnas (sillad, millel on ülisuur mõju kaubaveo voogudele); peale selle vajadus teostada projekte, millel oleks ülisuur mõju arengule, nagu nt Doonau-Bukaresti kanal, mis tuleks kasuks Euroopa majandusele;
6.6

Komitee jagab seisukohta, et kõigil ELi institutsioonidel tuleks kohandada oma lähenemisviise vastavalt paremale õigusloomele. On oluline, et õigusloomeorganid võtaksid kiiresti vastu lihtsustamismeetmed, samuti on oluline, et tehtaks muudatused esialgsetele ettepanekutele, milles näidatakse selgelt ära nõuetele vastavuse tagamisega seotud kulud ja eelised.
1.10

Kogu eelöeldut arvestades peab komitee vajalikuks, et ELi institutsioonid kaitseksid ühenduse eelistamise põhimõtet. Samuti leiab komitee, et Euroopa tuunipüügilaevastikule makstav hüvitis töötleva tööstuse jaoks troopilise tuuni püüdmise eest tuleb kehtestada selle algsel tasemel, milleks on 93 % ELi võrdlushinnast. Nimelt on hüvitis viimastel aastatel märkimisväärselt vähenenud ja langenud 87 %-le tootmiskuludest.
11.1

Komitee soovib juhtida tähelepanu sellele, et sadu tuhandeid inimesi elab ELis nõuetekohaste seaduslike dokumentideta; need on varimajanduses ja deklareerimata töökohtadel töötavad isikud, kes on ühiskonnas n-ö nähtamatud ja kelle põhiõigusi ei austata.
3.2

Sellest saab teha mitu järeldust: — paljud tärkava majandusega riigid, samuti USA ja ka mõned teised arenenud riigid seavad jätkuvalt oma majanduse lühiajalise tõusu säilitamise (või taastamise) tähtsamale kohale kui kliimamuutustega tegelemise (hoolimata sellest, et kliima pidurdamatu soojenemine, kui kasvuhoonegaaside heiteid ei vähendata, võib tekitada kõikide riikide majandustele keskpikas perspektiivis palju rohkem kahju). On võimalik, et nimetatud riikide hääl jääbki järgmisel paaril aastal ambitsioonikuse piiritlemisel domineerima, kui just (või seni, kuni) uued kliimaga seotud sündmused või veelgi kindlamad teaduslikud andmed või suurem nõudlus fossiilkütuste piiratud varu järele ei mõjuta neid teema üle põhjalikult järele mõtlema. EL peab kohandama oma strateegiat sellise uue üleilmse jõudude tasakaaluga; — USA lähenemisviis põhineb peamiselt usaldusel teaduse ja tehnika edusammude vastu ning on oma olemuselt pigem praktiline kui regulatiivne; USA (ja Hiina) suunavad lähiaastatel oma peamised jõupingutused kahtlemata maailma parima vähese CO2-heitega tulevikutööstuse rajamisse. Euroopa peab kindlasti tegema vähemalt sama sihipäraseid pingutusi liikumisel süsinikuvaese majanduse suunas; — arenguriigid või tärkava majandusega riigid usuvad, et arenenud riikide innukus on varjatud vahend pidurada või takistada arengu- või tärkava majandusega riikide arengut ning seda enam, et arenenud riigid ei ole ise kaugeltki veel saavutanud oma välja kuulutatud eesmärke. Põhjus, miks ei ole ennast eeskujuks seada sooviv Euroopa Liit suutnud sugugi veenda ülejäänud maailma oma lähenemisviisi põhjendatuses, on selles, et EL on liialt tuginenud abstraktsetele arvutustele, mis peaksid näitama iga riigi vajalikku sihtmäära, ja jätkuvalt puudulikule heitkogustega kauplemise süsteemile ega ole teinud midagi konkreetset, et tõendada selliste eesmärkide saavutamise võimalikkust, investeerides piisavalt teadusuuringutesse, uuendustegevusse ja üleminekutehnoloogiasse, mis võimaldaks uue süsinikdioksiidivaese ja energiatõhusama majanduse esilekerkimist nii ELis kui ka mujal. Võib loota, et strateegia 2020 on kasulik vahend selles valdkonnas. Peame suutma näidata, et Euroopa kiire liikumine vähese CO2-heitega majanduse suunas on tõesti edukas ja annab meile üha suuremad konkurentsieelised, kui teised sama edukad ei ole. Sellel on maailmas palju innustavam mõju kui süngetel juttudel tõenäoliselt võimatult kõrgetest sihtmääradest, raskustest nende saavutamisel ja kohustuste jagamise moraalsest tähtsusest.
3.2

Üks olulisematest muudatustest, mis direktiivi ettepanekus tehakse, on see, et puuvilja- ja marjamahlale ei ole enam lubatud lisada suhkrut ning kui suhkrut lisatakse nektarile, siis on kohustuslik seda müüginimetuses esile tuua. Ülekaalulisuse ennetamise Euroopa strateegia raames on komisjoni toetatud keeld täiesti põhjendatud. Kuid nektaritega seoses kaldub ettepanek codex alimentariuse sätetest kõrvale, see on pretsedenditu teiste toodete (karastusjookide) suhtes, ei ole kooskõlas märgistust käsitleva horisontaalse määrusega ning tundub ebavajalik, kuna nektarite määratluses on juba kirjas suhkru lisamine.
4.3

Seejärel tuleb uued nõuded tarbija jaoks mõistliku hinnaga tootmisse rakendada. Eriti oluline on see praeguses majandusolukorras. Tulenevalt määruses kavandatud erinevate keskkonna- ja ohutussätete kohaldamisest, kasvavad hinnad tarbija jaoks prognoosi (7) kohaselt vahemikus 5–10 % kallimate sõidukite puhul (üle 750 cm3 silindrimahuga mootorrattad) ja kuni 30 % odavamate puhul (alla 300 cm3 silindrimahuga mootorrattad). 30 %-line hinnatõus tundub ebaproportsionaalsena ja võib mõjutada tarbijate ostukäitumist kitsendavalt, tuues kaasa sõidukipargi vananemise, millel on kahjulik mõju nii keskkonnale ja ohutusele kui ka tööstusele, tööhõivele ja ühiskonnale. Kogustest rääkides tuleb mainida, et ELis registreeritud mootorratastest üle 80 % kuuluvad väike- või keskklassi. Lisaks peab märkima, et kaks kolmandikku ELis registreeritud sõidukitest on alla 300 cm3 silindrimahuga, neist enamikku kasutatakse linnaliikluses sotsiaalse ja ametialase liikuvuse eesmärgil.
2.9

ELi tasandil toime pandud elektrooniline kuritegevus kuulub Europoli vastutusalasse. Järgnev on väljavõte Europoli poolt Ühendkuningriigi ülemkojale esitatud kirjalikust tõendist (vt http://www.publications.parliament.uk/pa/ld200910/ldselect/ldeucom/68/68we05.htm): On selge, et õiguskaitseorganid peavad pidama sammu kurjategijate käsutuses oleva tehnoloogia arenguga, tagamaks, et toimepandud kuritegusid on võimalik tulemuslikult ennetada või avastada. Lisaks, arvestades, et kõrgtehnoloogia ei tunne piire, peab tehnilise võimekuse standard kogu ELis olema ühtlaselt kõrge, vältimaks nõrkade kohtade teket, kus kõrgtehnoloogiline kuritegevus saab karistamatult lokata. See suutlikkus ei ole ELis kaugeltki ühtlane. Tegelikult on areng selgelt asümmeetriline; mõned liikmesriigid liiguvad edasi, tehes teatud valdkondades suuri edusamme, samas kui teised jäävad neist tehnoloogia osas maha. See loob vajaduse tsentraliseeritud teenuse järele, mille kaudu aidata kõigil liikmesriikidel koordineerida ühist tegevust, edendada lähenemisviiside ja kvaliteedistandardite standardimist ning teha kindlaks hea tava ja seda tutvustada; ainult nii on võimalik tagada ELi õiguskaitseorganite ühtlaselt jõuline tegevus kõrgtehnoloogilise kuritegevusega võitlemisel.
5.4

Mõne äärepoolseima piirkonna jaoks on eriti tähtsad ühised kindlustuslepingud, mille peab sõlmima kogu sektor. Asjaolu, et suurettevõtted ei saa ühiste kindlustuslepingutega ühinemiseks kasutada riigiabi, muudab kindlustusmaksed väikeste ja keskmise suurusega tootjate jaoks kallimaks ja vähendab kindlustussüsteemi jätkusuutlikkust. Tuleb arvestada asjaolu, et äärepoolseimad piirkonnad koosnevad väikestest maa-aladest ja et mõne ala puhul kohaldatakse saakide kindlustamiseks eritingimusi. Seepärast oleks mõistlik julgustada iga allsektorit tervikuna asjaomaste ühiste kindlustuslepingutega ühinema.
3.13

Kui olukorral on piiriülene mõju ja EVJA otsustab, et pädeva asutuse võetud meetmed on ebapiisavad, võib EVJA otse sekkuda, tühistades liikmesriigi pädeva asutuse otsused.
5.7

Väärib märkimist, et välja on jäetud ettevõtjatevahelised tehingud, kuid ettevõtja täpne määratlus on ebaselge. Mitte kõik aednikud, ehitajad, hambaarstid või juuksurid, kes on füüsilisest isikust ettevõtjad, ei saa esitada näiteks käibemaksukohuslase numbrit või muid tõendeid pideva ettevõtlusega tegelemise kinnituseks. Isegi kui tõendid esitatakse ja näidatakse, et ettevõtlus on pidev ja seaduslik, näib siiski võimalik, et tehingut saab mõistlike kaalutluste alusel pidada kahtlaseks ja seepärast tuleb ette näha sätted, mille kohaselt tuleb ka tarneahela selles osas toimuvatest tehingutest teatada.
2.9

Arvestades seda, et määrus (EÜ) nr 1288/2009 kehtib kuni 30. juunini 2011 ja et praegu puudub õigusakt, millega oleks võimalik ette näha alalised tehnilised meetmed, on asjakohane pikendada määruse kehtivusaega 18 kuud, kuni 1. jaanuarini 2013.
2.7.2

Fikseeritud sissemaksetega kogumisskeemide puhul on paljudel juhtudel riskid suurelt jaolt skeemis osalejate kanda. Ka nende skeemide halduskulud on kõrged. Komitee leiab, et kogumisskeemide mõnda aspekti tuleb hinnata ja vajadusel reguleerida ELi tasandil. Majanduspoliitika komitee 2010. aasta rahvastiku vananemise aruande kohaselt on neil pensioniskeemidel mõnes liikmesriigis tähtis roll tulevastele pensionäridele inimväärse sissetuleku tagamisel. Ühised Euroopa põhimõtted võiksid seepärast aidata liikmesriikidel tagada, et kõnealused pensioniskeemid, mida juhivad finantsasutused, on tõhusad ja toimivad pensionäride parimates huvides. Pensionifondi juhtide kasum peaks sõltuma nende töö tulemustest ja olema seotud fondi liikmete kasumiga. Hea tava juhend on kasulik, kuid ebapiisav. Kohustuslike kogumisskeemide väljamaksesüsteemid on samuti probleemne teema, mida tuleks edaspidi avatud koordinatsiooni meetodi raames toimuvas arutelus ja analüüsides käsitleda.
1.1

Komitee väljendab heameelt selle üle, et on püütud kasutada Lissaboni lepinguga vastavusse viimisel tekkinud võimalust lihtsustada põllumajandusturgude ühisest korraldusest tulenevaid keerukaid õigusakte ja muuta need läbipaistvamaks. Suurem lihtsustamine ja selgus on kindlasti üldsuse huvides.
1.10

Eesistujariik Ungari tõi eelkõige välja piiriülese lähi- või naaberpiirkondi hõlmava kaubanduse, mille tagajärgi liikmesriikide jaoks ei ole senini käsitlenud veel ükski uuring. Komitee esimene soovitus eesistujariigile Ungarile on paluda komisjonilt nende tehingute täpset statistilist analüüsi, seejärel tellida vajalikud uuringud, et määrata kindlaks, kas seda liiki kaubandus on nii spetsiifiline, et see õigustab Euroopa tasandi õiguslikku lähenemisviisi, ning lõpuks hinnata tarbijate vajadusi kõnealust liiki kaubanduses (teave, lepingute keel, hindade võrreldavus, kui üks vääringutest ei ole euro, vahetuskurss, komisjonitasud, pankade teenustasud jne) ning kõige tõhusamaid viise neile kohalikul tasandil vastamiseks.
1.5

Komitee on veendumusel, et käesoleva ettepaneku aluseks olnud uurimused ei näita piisava kindlusega, et nende traktorite puhul on IV etapi nõuetega vastavusse viimine teostatav.
4.2.6

Vaja on strateegiat, et piisavalt kujutada kogemuste kõvera mõjusid suuremahulisele tootmisele, mis on kriitilise tähtsusega vastuvõtjate odavaks tootmiseks, et Egnose/Galileo kiipseadmed oleksid võimelised kulupõhiselt konkureerima ainult GPS-signaali vastu võtvate vastuvõtjatega.
1.3

Komitee on seisukohal, et delegeeritud õigusaktide raames toimuv delegeerimine peab kindlasti olema ajaliselt määratletud. Lisaks sellele tuleks need jätta valdkondade jaoks, mille puhul tuleb teha kiireid otsuseid.
4.7

Komitee on teadlik asjaolust, et heitmete vähendamise kõige kaugeleulatuvamad eesmärgid eeldavad heitmete järeltöötlemise süsteemide vastuvõtmist, ja peab seega hädavajalikuks, et need süsteemid oleksid võltsimiskindlad ja et ettevõtjad hooldaksid neid selliselt, et nad oleksid tõhusad kogu traktori kasutusaja jooksul. Vastasel juhul oleksid mootorite heitmed kahjulikumad, kui lõppenud etappidega vastavuses olnud mootorite heitmed. Praegu nähakse direktiivis ette hoolduse minimaalsed eeskirjad, aga süsteemide, eelkõige operatsioonitarkvara võltsimise ennetamist ei käsitleta üldse. Komitee soovitab Euroopa Komisjonil võtta esimesel võimalusel vastu juhised, mille kohaselt on keelatud põllumajandus- ja metsatraktorite kasutamine juhul, kui heitmete järeltöötlemise süsteeme korralikult ei hooldata, ning samuti kolmandate isikute, kellel ei ole selgesõnalist tootja luba, juurdepääs tarkvarale, mis jälgib sõiduki korralikult töötamist ja kontrollib heitmeid.
2.12

Viimase kahekümne aastaga on autode ja tarbesõidukite CO2-heide drastiliselt vähenenud, kukkudes 20 % võrreldes 1995. aastaga. Euroopa Komisjon tunnustas saavutatud edu ja tunnistas, et selle peamiseks vallandajaks on olnud investeerimine sõidukitehnoloogiasse. Komitee leiab, et edasiste oluliste vähenduste saavutamiseks tuleb ühiskonnal sõidukitehnoloogiast kaugemale vaadata.
4.5

Prantsusmaa perepoliitika on üsna vana ja olnud aja jooksul küllaltki stabiilne, sõltumata sellest, milline poliitiline partei on parajasti võimul, ning selles kombineeritakse rahalisi toetusi, õiglane maksukorraldus perede jaoks ning pensionisüsteemide ja tööõiguse sätteid, millega on loodud spetsiaalsed tasulised puhkused, lastehoiusüsteem kuni 3 aastastele lastele ja tasuta eelkool alates kolmandast eluaastast. Prantsusmaa perepoliitika oluline aspekt on samuti see, et selle eest vastutavad nii riik kui departemangud ja linnad, hoolimata nende viimaste poliitilistest suundumustest. Departemangud ja linnad täiendavad riigi poliitikat arvukate kohalike perepoliitikameetmetega lastehoiusüsteemide või muu abi osas peredele. Peretoetused kui sellised on mõeldud selleks, et hüvitada perele iga lapsega tekkivaid lisakulud ja toetada paljulapselisi peresid. Toetused on ühetaolised ega sõltu sissetulekust. Abi on suunatud lastele ning see eristabki perepoliitikat sotsiaalpoliitikast. Selle tulemuseks on asjaolu, et Prantsusmaa on üks Euroopa riikidest, kus naiste tööhõivemäär ja sündivuse määr on kõige kõrgemad. Lastehoiuteenuste vaba valiku küsimus on Prantsusmaa perepoliitikas kesksel kohal, kuid vaba valiku jaoks on vaja valikuvõimalusi, s.t piisav hulk erinevaid pakutavaid lastehoiuteenuste võimalusi.
2.7

Kuna asjaomane LIFE+-määrus jõustus alles 2007. aasta juunis, oli võimalik projektide pakkumismenetlustega alustada alles 2007. aasta oktoobris. Uue LIFE+- etapi esimesed projektid käivitusid seetõttu alles 2009. aasta jaanuaris. See tähendab, et komisjoni esitatud ja käesolevas arvamuses kommenteeritavas vahekokkuvõttes on võimalik käsitleda vaid suhteliselt väikest hulka projekte, mis on alles hiljuti reaalselt käivitunud. Komisjon ütleb õigesti, et „seepärast on teave tulemuste kohta piiratud”.