Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 40/08)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Coteaux d’Ancenis“

PDO-FR-A0928-AM01

Teate kuupäev: 12. november 2019

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

Geograafilist piirkonda käsitlevat teksti on muudetud järgmiselt: „Kõik tootmise etapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité) kiitis heaks pädeva riikliku komitee 28. septembri 2011. aasta koosolekul. Piirkond hõlmab selle tootespetsifikaadi pädeva riikliku komitee poolse kinnitamise kuupäeva seisuga ja lähtuvalt 2018. aasta ametlikest geograafilistest koodidest järgmiste kommuunide territooriume:

— Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Carquefou, Le Cellier, Couffé, Divatte-sur-Loire (ainult Barbechat’ delegeeritud kommuuni territoorium), Ligné, Loireauxence (ainult Varades’i delegeeritud kommuuni territoorium), Mauves-sur-Loire, Mésanger, Montrelais, Oudon, Saint-Géréon, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire.

— Maine-et-Loire’i departemang: Mauges-sur-Loire (ainult La Chapelle-Saint-Florent’i delegeeritud kommuuni territoorium), Orée d’Anjou (ainult Bouzillé, Champtoceaux’, Draini, Landemont’i, Liré ja La Varenne’i delegeeritud kommuunide territoorium).

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel“ .

Redaktsiooniline muudatus: haldusüksuste uues loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi kinnitamist toimunud ühinemisi või muid halduspiirkondade muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles loetelus Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatavate ametlike geograafiliste koodide kehtivale versioonile.

Ühtlasi viidatakse sellele, et avalikkuse paremaks teavitamiseks on INAO veebisaidil tehtud kättesaadavaks geograafilist piirkonda hõlmavad kartograafilised dokumendid.

Sellega seoses muudetakse geograafilist piirkonda hõlmavat koonddokumendi punkti 6.

2. Piiritletud maatüki kogupindala

1. peatüki punkti IV alapunktis 2 asendatakse sõna „piiritletud“ (délimité)“ sõnaga „tootmis-“ (de production);

Tegemist on redaktsioonilise muudatusega, millega ei muudeta kasvatusalade piirkonna ulatust.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3. Vahetus läheduses asuv piirkond

1. peatüki punkti IV alapunktis 3 asendatakse kommuunide nimekiri järgmisega:

— Loire-Atlantique’i departemang: La Boissière-du-Doré, La Chapelle-Heulin, Divatte-sur-Loire (ainult ChapelleBasse-Meri delegeeritud kommuuni territoorium), Gorges, Haute-Goulaine, Le Landreau, Le Loroux-Bottereau, Maisdonsur-Sèvre, Mouzillon, La Remaudière, Saint-Julien-de-Concelles, Vallet.

— Maine-et-Loire’i departemang: Montrevault-sur-Èvre (ainult Puiset-Doré ja Saint-Rémy-en-Mauges’i delegeeritud kommuunide territoorium), Orée d’Anjou (ainult Saint-Laurent-des-Autels’i ja Saint-Sauveur-de-Landemont’i delegeeritud kommuunide territoorium), Sèvremoine (ainult Tillières’i delegeeritud kommuuni territoorium).

Redaktsiooniline muudatus: haldusüksuste uues loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi kinnitamist toimunud ühinemisi või muid halduspiirkondade muudatusi.

Sellega seoses muudetakse lisatingimusi käsitlevat koonddokumendi punkti 9.

4. Viinamarjasordid

Punaste ja roosade veinide tootmisel on edaspidi võimalik täiendava sordina kasutada sorti „Cabernet franc“.

„Cabernet franc“ kuulub piirkonna ja nimetusega ajalooliselt seotud sortide hulka, lisades veinile struktuursust, muutmata samas selle tüüpilisi omadusi. See annab tootmisele teatava turvalisuse, kuna nimetatud sort ei ole külma ja seenhaiguste suhtes nii tundlik kui sort „Gamay“.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5. Kokkusegamine

— 1. peatüki punkti V lisati järgmine lõik: „2. Eri viinamarjasortide kasutamise osakaalu nõuded põllumajanduslikus majapidamises Täiendava viinamarjasordi osakaal moodustab segu kogumassist kuni 10°%; Konkreetset tüüpi veini puhul hinnatakse viinamarjasortide osakaalu vastavust, võttes arvesse põllumajandusliku majapidamise kõiki kasvatusalasid, mida kasutatakse kontrollitud geograafilise tähisega veini tootmiseks“.

— 1. peatüki punktile IX lisati järgmine alapunkt a: „a) – Viinamarjasortide segu Punased ja roosad veinid saadakse viinamarjade või veinide segamise teel samas osakaalus, mis on kindlaks määratud viinamarjasortide jaoks põllumajanduslikus majapidamises“ .

Sordi ‛Cabernet franc’ lisamise tõttu tuli lisada eeskiri viinamarjasortide segu ja eri sortide proportsioonide kohta, millega piirati selle sordi osakaalu 10 %ni.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6. Pakendamine

Punkti IX alapunktis 2 muudeti pakendatud partiide analüüside tulemuste säilitamise kestust, edaspidi tuleb tõhusama kontrolli tagamiseks neid tulemusi säilitada 6 kuu asemel 12 kuud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7. Veini liikumine tunnustatud ladustajate vahel

1. peatüki punkti IX punkti 4. alapunkt b, mis puudutab veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel, jäetakse välja.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8. Seos geograafilise piirkonnaga

Seost on muudetud, et ajakohastada asjaomaste kommuunide arv (22 asemel 16).

Sellega seoses muudetakse geograafilist piirkonda käsitlevat koonddokumendi punkti 8.

9. Üleminekumeede

Üleminekumeetmed, mille tähtaeg on saabunud, on tootespetsifikaadist välja jäetud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10. Märgistus

XII ossa on lisatud järgmine punkt: „c) Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on:

— kantud katastrisse,

— märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus, laius ja paksus moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest. Samal visuaalsel väljal asub kontrollitud päritolunimetus“ .

Sellega seoses muudetakse lisatingimusi käsitlevat koonddokumendi punkti 9.

11. Kasvatusala kasutamise eeldeklaratsioon

2. peatüki punkti 1 alapunktis 1 on välja jäetud 5aastane tähtaeg kasvatusala kasutamise vaikimisi pikendamisel, selle eesmärk on vältida pikendamise unustamisega seotud probleeme; säilitatud on üksnes säte, mis hõlmab vaikimisi pikendamist juhul, kui ettevõtja ei ole teatanud muudatuse tegemisest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12. Taotluse deklaratsioon

Taotluse deklaratsioon tuleb edaspidi esitada 31. detsembriks varasema 10. detsembri asemel.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13. Pakendamata veiniga tehtavate tehingute eeldeklaratsioon

2. peatüki punkti II alapunkti 3 on enne sõna „tehing“ lisatud sõna „esimene“ ning pärast sõna „tehing“ on lisatud sõnad „seoses vaadeldava aasta esimese partiiga või tarbijale määratud veini esimese turustamisega“.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

14. Pakendamise eeldeklaratsioon

2. peatüki punkti II alapunkti 4 on lisatud järgmine taane:

„– eeldatav pakendamise kuupäev“

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

15. Klassi alandamise deklaratsioon

2. peatüki punkti II alapunktis 6 on sõnad „ühe kuu jooksul“ asendatud sõnadega „hiljemalt 15. detsembriks“

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

16. Istandusregister

2. peatüki punkti II alapunkti 1 muudetakse järgmiselt:

„1 – Istandusregister a) Kõik viinapuid kasvatavad ettevõtjad, kes toodavad kontrollitud päritolunimetusega tooteid, peavad enne koristusaasta 1. juunit kandma registrisse kasvatusalad, millel nad loobuvad kontrollitud päritolunimetusega toote tootmisest ja mille puhul nad ei soovi kohaldada kontrollitud päritolunimetusega viinamarjaistanduste toodangu suhtes kehtestatud tingimusi. Toote kaitse- ja haldusasutus võib paluda ettevõtjatel esitada selle registri koopia. b) Kõik ühe või mitme üleminekumeetmega hõlmatud ettevõtjad esitavad toote kaitse ja haldusasutusele ning kontrolliasutusele kasvatusalade loetelu, milles on näidatud: — kasvatusala katastrinumber; — asjaomane üleminekumeede“ .

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

17. Veinilao register

2. peatüki punkti II alapunktis 2 on mõiste „vihik“ asendatud sõnaga „register“ ning on lisatud, et väljapraagitud tooted kantakse sellesse registrisse.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

18. Peamised kontrollitavad punktid

3. peatükki on muudetud, et tagada kooskõla Nantes’i piirkonna tootespetsifikaatides kontrollitavate põhipunktidega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Coteaux d’Ancenis

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(De) kirjeldus

Punased veinid

Tegemist on vaiksete punaste veinidega

Veinide analüütilised omadused on järgmised:

— minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides: punased veinid 10,5 %

— minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: punased veinid 12,5 %

— üldhappesus: punased veinid 57,1–102,1 milliekvivalenti liitri kohta

— maksimaalne lenduvate hapete sisaldus: punased veinid 13,3 milliekvivalenti liitri kohta

— fermenteeritava suhkru (glükoos, fruktoos) sisaldus: punased veinid kuni 3 grammi liitri kohta

— maksimaalne õunhappe sisaldus: kuni 0,3 grammi liitri kohta punaste veinide puhul. Malolaktiline käärimine peab punaste veinide puhul olema lõppenud.

Punaste veinide üldhappesus, vääveldioksiidi kogusisaldus ja üldalkoholisisaldus vastavad liidu eeskirjadega sätestatud väärtustele.

Punastel veinidel on kirgas värvus, mis varieerub kirsipunasest granaatpunaseni. Veinide lõhnas on ülekaalus punased puuviljad, mõnikord lisanduvad vürtside lõhnanüansid. Veinides on elegantseid tanniine, mis annavad veinidele pehme ja õrna maitse, mida iseloomustab teatav värskus.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta):

Valged veinid

Tegemist on vaiksete valgete veinidega

Veinide analüütilised omadused on järgmised:

— minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides: valged veinid 11,5 %

— minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: valged veinid 13,5 %

— üldhappesus: valged veinid 57,1–112,3 milliekvivalenti liitri kohta

— fermenteeritava suhkru (glükoos, fruktoos) sisaldus: valged veinid 20–40 grammi liitri kohta.

Valgetel veinidel, mille kollane värvus annab tunnistust nende lopsakusest, on üldiselt intensiivsed lõhna- ja maitseomadused, mis meenutavad küpseid või eksootilisi puuvilju. Analüütilisi omadusi hõlmavad eeskirjad tagavad üldjuhul nende veinide maitse tasakaalustatuse ning fermenteeritavast suhkrust saadava täidluse, mida tasakaalustab Loire’i piirkonna veinidele iseloomulik värskus.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 13,3 Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta):

Roosad veinid

Tegemist on vaiksete roosade veinidega

Veinide analüütilised omadused on järgmised:

— minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides: roosad veinid 10 %

— minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: roosad veinid 12 %

— üldhappesus: roosad veinid 57,1–102,1 milliekvivalenti liitri kohta

— maksimaalne lenduvate hapete sisaldus: roosad veinid 10,2 milliekvivalenti liitri kohta

— fermenteeritava suhkru (glükoos, fruktoos) sisaldus: roosad veinid kuni 4 grammi liitri kohta.

Roosade veinide üldhappesus, vääveldioksiidi kogusisaldus ja üldalkoholisisaldus vastavad liidu eeskirjadega sätestatud väärtustele.

Roosad veinid on kirkad, nende värvus varieerub kahvaturoosast lõheroosani. Nende peenekoelised ja diskreetsed lõhna- ning maitseomadused on värsked ja hõlmavad üldjuhul puuviljalisi nüansse. Maitseomaduste poolest on nendele veinidele iseloomulik kergus ja värskus, samuti on neis teatavat erksust.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta):

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 6 000 tüve hektari kohta.

Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 1,60 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas võib olla 0,90–1,10 meetrit.

Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 12 punga, kasutada võib järgmisi tehnikaid:

— lühikeseks lõikamine (Royat nöörpuu vorm, lehtrikujuline lõikus (gobelet), lehvikukujuline lõikus (éventail);

— tavaline Guyot’ lõikus.

Viljapuude lõikamine peab olema lõppenud koristusaasta 31. maiks.

Õite väljakujunemise etapis võib sama aasta viljavõrseid tüve kohta olla kuni 10.

Veinivalmistuse eritavad

Roosade veinide puhul on aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Punase veini puhul on lubatud kasutada subtraktiivseid rikastamismeetodeid ja maksimaalne osalise kontsentratsiooni määr kasutatud koguste suhtes on 10 %.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada järgmisi mahuprotsente: valged veinid 13,5 %, roosad veinid 12 %, punased veinid 12,5 %.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b. Maksimaalne saagikus

Valged veinid

55 hektoliitrit hektari kohta

Punased ja roosad veinid

66 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud Geograafiline Piirkond

Kõik tootmise etapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité) kiitis heaks pädeva riikliku komitee 28. septembri 2011. aasta koosolekul. Piirkond hõlmab selle tootespetsifikaadi pädeva riikliku komitee poolse kinnitamise kuupäeva seisuga ja lähtuvalt 2018. aasta ametlikest geograafilistest koodidest järgmiste kommuunide territooriume:

— Loire-Atlantique’i departemang: Ancenis, Carquefou, Le Cellier, Couffé, Divatte-sur-Loire (ainult Barbechat’ delegeeritud kommuuni territoorium), Ligné, Loireauxence (ainult Varades’i delegeeritud kommuuni territoorium), Mauves-sur-Loire, Mésanger, Montrelais, Oudon, Saint-Géréon, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire.

— Maine-et-Loire’i departemang: Mauges-sur-Loire (ainult La Chapelle-Saint-Florent’i delegeeritud kommuuni territoorium), Orée d’Anjou (ainult Bouzillé, Champtoceaux’, Draini, Landemont’i, Liré ja La Varenne’i delegeeritud kommuunide territoorium).

7. Peamised veiniviinamarjasordid

„Gamay N“

„Pinot gris G“

8. Seos(T)E Kirjeldus

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub Loire’i jõe mõlemal kaldal, Nantes’i ja Angers’ linna vahel poole peal. Viinapuud on istutatud peamiselt kallakutele, mis piirnevad vahetult jõega, mõnikord ka kõrvalolevate orgude veergudele. Viinapuud kasvavad peamiselt 20–80 meetri kõrgustel mäenõlvadel, mis eristuvad selgelt ümbritsevatest platoodest, kus tegeldakse peamiselt mitmekultuurilise põllumajanduse ja loomakasvatusega. Geograafiline piirkond paikneb Ancenis’ kommuuni ümber ja hõlmab Loire-Atlantique’i ja Maine-et-Loire’i departemangude 16 kommuuni territooriumi.

Viinamarjaistandused asuvad Armorikaani mäemassiivi vanadel moondekivimi formatsioonidel, mis koosnevad peamiselt kiltkivist, vilkkiltkivist ja gneissist. Nendest kõvadest aluskivimitest on moodustunud ränimullad, mis sisaldavad sageli klibu; mäekülgedel on mullad Loire’i jõe põhjustatud omaaegse erosiooni tõttu väga õhukesed. Vastavalt kehtivatele tavadele klassifitseeritakse maatükke, mis on ette nähtud viinamarjade tootmiseks, rangelt selle alusel, kas nad asuvad mäenõlvadel, kus peamine traditsiooniline kultuur ongi viinapuu; neil kasvatusaladel on puhtad väikese sügavusega mullad vähese veevaru ja mõõduka viljakusega. Mullastik kuivab ja soojeneb kiiresti.

Geograafilises piirkonnas on mõõdukas ookeaniline kliima, Loire’i jõgi kannab merekliima mõjutusi edasi sisemaale, seda enam, et Ancenis’ piirkonnas kulgeb jõgi valdavate tuultega samas suunas. Aasta keskmine õhutemperatuur on ligikaudu 11,5 °C, talved on pehmed ja suved jahedad. Aastane sademehulk on ligikaudu 700 millimeetrit, sademed jagunevad aasta ringi ühtlaselt, siiski võib suvel esineda veepuudust. Geograafilises piirkonnas on sügise alguses sageli tuuline ja kuiv periood, see jääb tavaliselt pööripäeva eelsete suurte meretõusude aega.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Juba väga ammustel aegadel tekkinud viinamarjakasvatus levis eeskätt Ancenis’ piirkonnas alates XI sajandist, kui Loire’i jõe äärde tekkis mitu väikest kloostrit. Viinamarjadega seotud toodete pealt tasutud maksud annavad tunnistust aktiivsest viinamarjakasvatusest jõe kallastel juba keskajal. Peagi muutus Ancenis’ sadam piirkonna oluliseks veinide kaubandus- ja transpordikeskuseks. 1573. aastal andis kuningas Charles IX loa asutada neli gurmeeveinide kaubakeskust Ancenis’ sadamasse, 1584. aastal suurenes nende arv kümneni ja Louis XVI ajal oli linnas pidevalt paarkümmend laeva, mis olid seotud veinikaubandusega.

Alates XVII sajandist suurendati Ancenis’ viinamarjakasvatusaladel valgete magusate veinide tootmist, võttes kasutusele viinamarjasordi ‛Pinot gris G’. Sellest sordist saadava veini kohta hakati järk-järgult kasutama nimetust „Malvoisie“. Teised viinamarjasordid ilmusid hiljem, näiteks sort ‛Gamay N’ võeti kasutusele XIX sajandi keskel. See oli veinikaubanduse kõrghetk, veine saadeti Orléans’i kaudu Pariisi ja Põhja-Euroopasse ning Nantes’i turu kaudu Bretagne’i.

Pärast viinapuutäide põhjustatud kriisi ehitati viinamarjaistandused uuesti üles ning võeti lõplikult kasutusele viinamarjasordid ja viljelusmeetodid, mis on kasutusel tänapäevani, eeskätt hõlmasid need istutustihedust 6 000–7 000 tüvega hektari kohta. Kuivade roosade veinide ja punaste veinide tootmine hakkas domineerima valgete magusate „Malvoisie“ veinide üle. 1907. aastal asutati Ancenis’ ringkonna viinamarjakasvatajate ametkondlik ühendus, mis annab tunnistust kohaliku viinamarjakasvatuse arengust. Pärast Teist maailmasõda tootjate kehtestatud tootmiseeskirjad võimaldasid 1954. aastal tunnustada kvaliteetveini „Coteaux d’Ancenis“ päritolunimetusega veinina.

2009. aasta seisuga hõlmasid viinamarjaistandused 180 hektarit. Seal tegutses ligikaudu kolmkümmend viinamarjakasvatajat, kelle aastane toodang ületas 10 000 hektoliitrit, millest 45 % moodustasid roosad veinid, 38 % punased veinid ja 17 % valged veinid. Valgetel veinidel, mille kollane värvus annab tunnistust nende lopsakusest, on üldiselt intensiivsed lõhna- ja maitseomadused, mis meenutavad küpseid või eksootilisi puuvilju. Analüütilisi omadusi hõlmavad eeskirjad tagavad üldjuhul nende veinide maitse tasakaalustatuse ning fermenteeritavast suhkrust saadava täidluse, mida tasakaalustab Loire’i piirkonna veinidele iseloomulik värskus.

Punastel veinidel on kirgas värvus, mis varieerub kirsipunasest granaatpunaseni. Veinide lõhnas domineerivad punased puuviljad, mõnikord lisanduvad vürtside lõhnanüansid. Veinides on elegantseid tanniine, mis annavad veinidele pehme ja õrna maitse, mida iseloomustab teatav värskus.

Roosad veinid on kirkad, nende värvus varieerub kahvaturoosast lõheroosani. Nende peenekoelised ja diskreetsed lõhna- ning maitseomadused on värsked ja hõlmavad üldjuhul puuviljalisi nüansse. Maitseomaduste poolest on nendele veinidele iseloomulik kergus ja värskus, samuti on neis teatavat erksust. Geograafilises piirkonnas, mis asub Nantes’i piirkonna ja Angers’ piirkonna viinamarjaistanduste vahel ning olulise ühendustee, Loire’i jõe ääres, suutsid veinide „Coteaux d’Ancenis“ tootjad seda kahekordset mõju ära kasutada ning töötasid välja tehnoloogilised meetodid looduskeskkonnaga kohandatud tootmiseks.

Geograafilises piirkonnas asuvatel mäekülgedel, mis on moodustunud Armorikaani mäemassiivi moondekivimitest Loire’i jõe toimel, on enamasti hästi soojenev ja kiiresti kuivav mullastik ning piiratud veevarud, mis soodustavad viinamarja küpsemist; see asjaolu tingis juba keskajal kaubandusliku viinamarjakasvatuse tekke. Kuigi geograafilise piirkonna kliima on ookeani mõjutustega, on kliima eripäraks tihti suve lõpus ja sügise alguses esinevad tuulised ja kuivad perioodid. Kui võtta veel ka arvesse Loire’i jõe kallaste avatud maastikku selgitab see suurel määral, miks hakkas piirkonnas arenema just punaste ja roosade veinide tootmine. Viinamarjakasvatusalade väheviljakas ja happeline mullastik sobib eriti hästi viinamarjasordi ‛Gamay N’ kasvatamiseks, piirates selle sordi puhul täheldatud liigset jõulisust, ning see selgitab, miks kõnealune sort, mis võeti kasutusele küllaltki hilja, on tõrjunud välja teised tumeda viinamarja sordid. Viinamarjaistanduste haldamine kohandatud meetoditega ja saagikuse piiramine võimaldavad punastel veinidel saavutada kõik oma maitse- ja lõhnaomadused ning annavad roosadele veinidele õrna puuviljalise maitsenüansi.

Kliima võimaldab valmistada ka valgeid magusaid veine, mille jaoks kasutatakse täisküpselt koristatud viinamarju. Kliima on samuti soodustanud õrna viinamarjasordi ‛Pinot gris G’ kohanemist. Geograafilise piirkonna suvised mahedad temperatuurid on oluline tegur selle sordi peenekoeliste lõhna- ja maitseomaduste säilimiseks, jahedus piirab viinamarjades sisalduvate orgaaniliste hapete lagunemist ja tagab veinidele iseloomuliku värskuse. Neid veine kutsutakse kohapeal nimega „Malvoisie“ ning tegemist on kohaliku veinikultuuri pärandi tuntuima tootega.

Tootjad, kes moodustasid ametiühenduse XX sajandi alguses, on pidevalt parandanud oma toodangu kvaliteeti. Nimetuse „Coteaux d’Ancenis“ tunnustamisega kontrollitud päritolunimetusena kaasnes viinamarjakasvatusalade koondumine kõige sobivamatele mäekülgedele, sortide piiramine kahe viinamarjasordiga, milleks on ‛Gamay N’ ja ‛Pinot gris G’, ning tootmiseeskirjade karmistamine; kõik need sammud võimaldavad tagada tulevikus nende veinide tüüpiliste omaduste veelgi parema säilimise.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimise ning veini valmistamise erandit, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi 2018. aasta ametlike geograafiliste koodide alusel:

— Loire-Atlantique’i departemang: La Boissière-du-Doré, La Chapelle-Heulin, Divatte-sur-Loire (ainult Chapelle-Basse-Meri delegeeritud kommuuni territoorium), Gorges, Haute-Goulaine, Le Landreau, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mouzillon, La Remaudière, Saint-Julien-de-Concelles, Vallet.

— Maine-et-Loire’i departemang: Montrevault-sur-Èvre (ainult Puiset-Doré ja Saint-Rémy-en-Mauges’i delegeeritud kommuunide territoorium), Orée d’Anjou (ainult Saint-Laurent-des-Autels’i ja Saint-Sauveur-de-Landemont’i delegeeritud kommuunide territoorium), Sèvremoine (ainult Tillières’i delegeeritud kommuuni territoorium).

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava geograafilise nimetuse „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis selle geograafilise tähise kohta sätestatud eeskirjadele.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava kasutusnime „Malvoisie“ vastavalt tootespetsifikaadis selle geograafilise tähise kohta sätestatud eeskirjadele. Seda nimetust kasutatakse ainult vaiksete valgete veinide puhul.

Kõik vabatahtlikud märked, mille kasutamist võivad liidu sätete alusel reguleerida liikmesriigid, kantakse märgisele tähtedega, mille kõrgus, laius ja paksus ei ole üle kahe korra suuremad kui kontrollitud päritolunimetuse nime moodustavad tähed.

Täiendava geograafilise nimetuse „Val de Loire“ ja kasutuses oleva nime „Malvoisie“ tähed ei või olla kõrgemad, laiemad või paksemad kui kaks kolmandikku märgisel esitatud kontrollitud päritolunimetuse tähtedest.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on

— kantud katastrisse,

— märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealuse katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus, laius ja paksus moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest. Samal visuaalsel väljal asub kontrollitud päritolunimetuse sümbol.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0569c539-0b4c-4402-9b68-c63cca20f36f

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.