Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS

riiklike konkurentsivõime komiteede loomise kohta euroalal

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292 koostoimes artikli 121 lõikega 2 ja artikliga 136,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1)Ehkki liidu konkurentsivõime arengu koordineerimine ja järelevalve vajab parandamist, tõi hiljutine kriis esile selle, et liikmesriigid, kelle vääringuks on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid“), võivad olla eriti vastuvõtlikud makromajandusliku tasakaalustamatuse tekkimise ja selle äkilise kõrvaldamise suhtes ja et makromajanduslik tasakaalustamatus võib üle kanduda ka teistesse euroala liikmesriikidesse. Kuna puudub paindlik nominaalne vahetuskurss, vajavad euroala liikmesriigid ka asjakohaseid kohandamismehhanisme, et tulla toime riigispetsiifiliste vapustustega. Konkurentsivõime dünaamika on oluline nii makromajandusliku tasakaalustamatuse järkjärgulise suurenemise ja korrigeerimise (nt kaubandusbilansi ja jooksevkonto puudujääk, omamaised kohustused ja väliskohustused) kui ka asümmeetriliste vapustustega tõhusa kohanemise seisukohast. Konkurentsivõime vähenemine võib tingida ka potentsiaalse majanduskasvu vähenemise ja see muudab suurte võlgade tagasimaksmise keerulisemaks. Konkurentsivõime dünaamikat mõjutava poliitika koordineerimise abil on võimalik tagada, et konkurentsivõime areng oleks kooskõlas majandus- ja rahaliidu sujuva toimimise eesmärgiga. Ehkki käesolev soovitus on adresseeritud euroala liikmesriikidele, kutsutakse ka teisi liikmesriike üles looma samalaadseid organeid.

(2)Euroopa poolaastaga, eelkõige määrustes (EL) nr 1176/2011 ja (EL) nr 1174/2011 sätestatud makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlusega on loodud raamistik integreeritud majanduspoliitika koordineerimisele ja järelevalvele. Kuna konkurentsivõime valdkonnas on vaja edendada struktuurireformide rakendamist, tuleb neid olemasolevaid mehhanisme toetada reformikavade suurema omaksvõtmisega riigi tasandil. Selleks tuleb riiklikul tasandil parandada sõltumatu poliitikakujundamise pädevust ja tõhustada sellesisulist dialoogi liidu ja euroala liikmesriikide vahel.

(3)Selliste riiklike konkurentsivõime komiteede loomine, kelle ülesandeks oleks jälgida konkurentsivõime valdkonnas saavutatud tulemusi ja kohaldatavat poliitikat, peaks suurendama vajalike poliitikameetmete ja reformide omaksvõtmist riiklikul tasandil ning parandama liidu majanduspoliitika koordineerimist käsitlevat teadmistebaasi konkurentsivõime valdkonnas. Konkurentsivõime komiteed peaksid hindama konkurentsi valdkonnas toimuvat arengut ja elluviidavat poliitikat, kuid pakkuma ka poliitikaalast nõu reformide rakendamisel, võttes arvesse riigi eripärasid ja väljakujunenud tavasid.

(4)Konkurentsivõime komiteede tegevusruum peaks hõlmama konkurentsivõime mõistet selle laias tähenduses. Kõnealuste komiteede pädevusalasse peaks kuuluma nii palgadünaamika kui ka mittepalgalised aspektid, tootlikkust suurendavad tegurid, investeeringutega seotud dünaamilised aspektid, innovatsioon ja majanduse atraktiivsus ettevõtjate jaoks.

(5)Konkurentsivõime komiteedele tuleks tagada võimekus, et nende antav nõu põhineks kõrgekvaliteedilisel majandusanalüüsil.

(6)Konkurentsivõime komiteed peaksid olema sõltumatud konkurentsivõime küsimustega tegelevatest ministeeriumidest või avalik-õiguslikest asutustest. Nende erapooletus peaks väljenduma ka selles, et nad ei esinda üksnes või peamiselt teatavate sidusrühmade seisukohti. Kõnealuste sõltumatuse ja erapooletuse nõuete eesmärk on tagada, et konkurentsivõime komiteede nõuandev roll kajastaks asjakohaselt üldistes huvides sõnastatud eksperdihinnanguid.

(7)Konkurentsivõime komiteede tunnused peaksid olema kooskõlas aluslepingu artikliga 152 ja nendega seoses tuleks arvesse võtta liikmesriikide palgakujunduse tavasid ja süsteeme. Kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 28 ei tohiks nende tegevus mõjutada töötajate ja tööandjate või nende organisatsioonide õigust pidada asjakohasel tasandil läbirääkimisi kollektiivlepingute üle ja neid sõlmida ning kollektiivselt oma õigusi kaitsta liidu õiguse ja siseriiklike õigusaktide ja tavade kohaselt.

(8)Komisjon peaks konkurentsivõime komiteede tegevust koordineerima selliselt, et peetakse silmas kogu euroala hõlmavaid eesmärke ja et liidu majanduspoliitika koordineerimisel võetakse arvesse konkurentsivõime komiteedest moodustunud süsteemi panust.

(9)Konkurentsivõime komiteed peaksid oma analüüsid ja nõuanded koondama aastaaruandesse ja need avaldama. Selleks et tagada, et nõukogude tegevus juhindub euroala ja liidu eesmärkidest, peaksid komisjon ja konkurentsivõime komiteed aastaaruannete koostamise ja liikmesriikides toimuvate teabekogumismissioonide käigus omavahel konsulteerima. Komisjon võtab neid aruandeid arvesse Euroopa poolaasta ja makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames tehtavates analüüsides.

(10)Koordineerimise lihtsustamiseks riikideülesel tasandil peaks igas liikmesriigis olema üks kindlaks määratud konkurentsivõime komitee. Nõuetekohaseks tegutsemiseks peaks konkurentsivõime komiteed saama oma tegevuses omakorda toetuda eraldiseisvatele organitele, kuid seda tingimusel, et need järgivad eespool nimetatud ühiseid põhimõtteid.