KOMISJONI ARVAMUS ülemäärase eelarve puudujäägi olemasolu Poolas - Euroopa Ühenduse Lepingu artikli 104(5) rakendamine

SELGITAV MEMORANDUM

7. aprillil 2004. avaldas Komisjon oma 2004. aasta kevade prognoosid [1]. Nende prognooside kohaselt, mis lähtusid Poola poolt 2004 märtsis esitatud andmetest, kasvas Poola eelarve puudujääk 3,6%-lt 2002 aasta SKT-st [2] 4.1%-ni 2003. aasta SKT-st, ületades sellega Lepingu soovitusliku eelarve puudujäägi - 3% SKT-st - künnise.

[1] Komisjoni 2004. aasta kevade prognoosid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.

[2] Vastavalt Poola valitsuse poolt 17. mail esitatud koondprogrammile, hinnati 2002. aasta eelarve puudujäägiks 4% SKT-st.

Nendele prima facie andmetele tuginedes algatas Komisjon 2004. aasta 12. mail Poola suhtes ülemäärase eelarve puudujäägi protseduuri, võttes Lepingu artikli 104(3) [3] kohaselt vastu aruande. 2004. aasta 17. mail omandas Komisjon Poola koondprogrammi, mis kinnitas eelarve puudujäägi suuruseks 4.1% 2003. aasta SKT-st.

[3] Selle raposti täis tekst on kättesaadav järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/ about/activities/sgp/procedures_en.htm.

Kasvava eelarve puudujäägi protseduuri rakendamine (EDP) juhindub Lepingu artiklist 104 ja Euroopa Nõukogu regulatsioonist Nr 1467/97 "kasvava puudujäägi protseduuri rakendamise kiirendamine ja selgitamine", mis on üks osa Stabiilsuse ja Kasvu Paktist [4]. Riigid, mis ühinesid EL-iga 1. mail 2004 on kitsendustega Liikmesmaad ja peavad vältima kasvavat puudujääki, kuid nende suhtes ei saa rakendada vastavalt artiklile 104 (9) ja (11) sanktsioone.

[4] EÜT L 209, 2.8.1997.

Komisjoni aruanne, vastavalt Lepingu artiklile 104(3) järeldas, et Poola 2003. aasta eelarve puudujäägi kasv üle 3%-i ei olnud ühegi ebatavalise, Poola võimude poolt kontrollimatu sündmuse tagajärg, ega ka Stabiilsuse ja Kasvu Pakti mõistes tõsise majanduslanguse tagajärg, kuna tegelik SKT kasv 2003. aastal ulatus 3,7%-ni. Võttes arvesse 2004. aasta arengut, järeldas aruanne, et eelarve puudujääk võib kõigi eelduste kohaselt kasvada ja jääda üle 3%-i SKT-st. Täpsemalt, Komisjoni 2004. aasta kevade prognoos on, et eelarve puudujääk 2004. aastal on 6,0%-i SKT-st, mis on rohkem kui Poola valitsuse poolt koondprogrammis kavandatud 5,7%-i.

Lähtuvalt Komisjoni kevade 2004. aasta prognoosidest, järeldas raport ka seda, et võlgade-SKT suhe, mis 2003. aastal ülatus Poolal 45,4%-ni sisemajanduse koguproduktist, saab olema jätkuvalt allpool 2004. aasta Lepingu soovituslikust 60% määrast. Täpsemalt - Komisjoni 2004. aasta kevade prognoosid ennustavad 2004. aastal suhtarvu tõusmist 49,1%-ni SKT-st, mis vastab Poola valitsuse koondprogrammis kavandatud 49%-le SKT-st. Eelarve puudujäägi ja võlgade suurusi tuleb vastavalt tõsta, kui avatud pensioni fondid arvatakse lähtuvalt EUROSTATi fundeeritud pensioniskeemide klassifitseerimise otsusest avalikust sektorist välja.

Lepingu artikkel 104(4) sätestab, et "Artikli 114 poolt ette nähtud Komitee (i.e. Majandus ja Rahandus Komitee) peab formuleerima Komisjoni raporti põhjal arvamuse". Komitee väljastas oma arvamuse 24. mail 2004, lähtudest hinnangust, mille Komisjon esitas oma aruandes. Täpsemalt, Komitee järeldas, et Poola eelarveline seisukord viitab ülemäärase puudujäägi olemasolule vastavalt kahele esimesele kriteeriumile artiklis 104(2) taoliste puudujääkide kindlakstegemisel.

Teiste oluliste faktorite arvesse võtmine - eelarve olukord (ajaliselt keskmise pikkusega perspektiivis) ja avalike investeeringute määr - ei muutnud nendel samadel kriteeriumitel põhinevat hinnangut. Samuti pidas Komitee tõenäoliseks, et üldine riiklik puudujääk ületab 2004. aastal Lepingu soovituslikku määra, ja et üldine riikliku võla kogusumma jääb alla Lepingu soovituslikust määrast, mis on 2004. aastal 60%-i SKT-st.

Komisjon - olles uurinud raportisse kantud asjasse puutuvaid faktoreid ja juhindudes Komitee arvamusest - on seisukohal, et Poolas eksisteerib ülemäärane SKT puudujääk. Selle arvamusega, mis võeti Komisjoni poolt omaks 24. juulil 2004, pöördutakse Nõukogu poole lähtuvalt Lepingu artiklist 104(5). Komisjon soovitab, et Nõukogu võtaks vastu vastava otsuse kooskõlas artikliga 104(6). Lisaks esitab Komisjon Nõukogule soovituse, esitada Komisjoni soovitus Poolale lähtuvalt Lepingu artiklist 104(7), koos vaadetega kuidas lõpetada ülemäärase puudujäägi olukord.

KOMISJONI ARVAMUS ülemäärase eelarve puudujäägi olemasolu Poolas - Euroopa Ühenduse Lepingu artikli 104(5) rakendamine

ÜLDISED TÄHELEPANEKUD

Vastavalt Lepingu artiklile 104, peavad Liikmesmaad vältima ülemäärast riiklikku eelarve puudujääki. See kehtib ka kitsendustega Liikmesmaade kohta, puudutades kõiki 1. mail 2004 EL-ga ühinenud riike. Otsused ülemäärase eelarve puudujäägi olemasolu korral juhinduvad kasvava puudujäägi protseduurist (EDP), mis on kindlaks määratud Lepingu artiklis 104 ja Euroopa Nõukogu regulatsioonis Nr 1467/97, mis on üks osa Stabiilsuse ja Kasvu Paktist [5].

[5] EÜT L 209, 2.8.1997.

Lepingu artikkel 104(2) nõuab, et Komisjon jälgiks Liikmesmaade eelarvelist seisundit ja riiklikke võlakirju, avastamaks eelarvelisi vigu. Täpsemalt, Komisjon peab jälgima riikide vastavust eelarve pidamise korrale, tuginedes kahele kriteeriumile, millest üks on planeeritud või tegeliku riikliku eelarve puudujäägi suhe SKT-ga ja teine on riiklike võlgade suhe SKT-ga. Nende muutujate statistilised andmed esitatakse liikmesriikide raportite alusel Komisjoni poolt .

Lepingu artikkel 104(3) nõuab, et Komisjon esitaks aruande, kui üks või mõlemad artikkel 104(2) toodud tingimustest pole täidetud, või kui hoolimata eeltoodud nõuete täitmisest on Komisjon arvamusel, et liikmesmaal on oht ülemäärase eelarve puudujäägi tekkimiseks. Samuti võtab komisjoni aruanne arvesse seda, kas eelarve puudujääk ületab riiklikke investeerimiskulutusi ning kõiki teisi asjakohaseid fakte, kaasa arvatud vastavalt Lepingu artikkel 104(3)-le, liikmesriigi majanduslikku ja eelarvelist olukorda ajaliselt keskmises perspektiivis. 2004. aasta kevade prognooside baasil, mis võtsid vaatluse alla Poola poolt 2004. aasta märtsis esitatud andmed, koostas Komisjon 12. mail 2004 vastava aruande Poola kohta.

Järgnevalt ning vastavalt artiklile 104(4) formuleeris Majandus ja Rahandus Komitee seisukoha, toetudes Komisjoni poolt 24. mail 2004 esitatud aruandele.

Lepingu artikkel 104(5) nõuab, et Komisjon esitaks oma seisukoha Nõukogule, juhul kui liikmesriigil eksisteerib, või on oht, et tekib ülemäärane eelarve puudujääk. Selleks, et jõuda järeldusele, kas ülemäärane eelarve puudujääk eksisteerib, või võib tekkida, peab Komisjon arvesse võtma järgmisi asjaolusid: (i) enda raporti järeldusi ja (ii) Majandus ja Rahandus Komitee arvamust antud küsimuses. Neile elementidele toetudes, peab Komisjon looma hulga täehelepanekuid Poola kohta.

TÄHELEPANEKUD POOLA SUHTES

1. 2003. aastal oli Poola riiklik eelarve puudujääk 4,1%-i SKT-st, mis ületas oluliselt Lepingu 3%-list soovituslikku määra. See jäi umbes samaks 2002. aasta eelarve puudujäägiga (4,0%-i SKT-st, olles 2004. aasta mai koondprogrammis hinnatud kõrgemaks 2004. aasta märtsi fiskaalaruandes esitatud 3.6%-st).

2. 2003. aasta eelarve puudujääk üle soovitusliku 3%-i ei olnud ühegi ebatavalise, Poola valitsuse poolt kontrollimatu sündmuse tagajärg, ega ka Stabiilsuse ja Kasvu Pakti mõttes tõsise majanduslanguse tagajärg. Lähtudes viimastest andmetest ulatus reaalne SKT kasv 2003. aastal 3.8%-i.

3. 2003. aasta üldine riiklik eelarve puudujääk osutus suuremaks 2002. aasta augustis planeeritust, kui võeti omaks liitumiseelne majandusprogramm. Oodatust suuremad kulutused olid tingitud lisaväljaminekutest seoses erinevate sotsiaaltoetus programmidega (e.g. laste- ja perekonna toetused) ja välisvõla repareerimisega. Hoolimata kiiremast kasvust ja erinevatest meetmetest maksuhalduse edendamisel, olid 2003. aasta tulud esialgselt oodatust madalamad. Sissetulekud üksikisiku tulumaksudest olid ülehinnatud, peegeldades optimistlikke palga ja tööhõive prognoose. Tulud kaudsetest maksudest olid oodatust madalamad.

4. Võrreldes riikliku eelarve puudujäägiga, mis oli 4,1%-i SKT-st, moodustasid riiklikud investeeringud 2003. aastal 3,5%-i SKT-st.

5. Riikliku eelarve puudujääk ületab tõenäoliselt ka 2004. aastal Lepingus toodud määra. Täpsemalt, Komisjoni 2004. aasta kevade prognooside kohaselt ulatub Poola eelarve puudujääk 2004. aastal 6%-ni SKT-st, mis on rohkem Poola valitsuse koondprogrammis planeeritud 5,7%-st SKT-st.

6. Poola riigivõla ja SKT suhe, mis ulatus 2003. aastal 45,4%-ni SKT-st, jääb tõenäoloselt 2004. aastal allapoole Lepingus toodud 60%-st SKT-st. Täpsemalt, Komisjoni 2004. aasta kevede prognooside kohaselt kasvab 2004. aastal Poola riigivõlg 49,1%-ni SKT-st, mis vastab Poola valitsuse koondprogrammis toodud 49%-le SKT-st.

JÄRELDUS

Jälgides Poola eelarvelist olukorda ning pidades eelkõige silmas Lepingu artiklis 104(2) toodud kriteeriumite järgimist on viinud Komisjoni - lähtuvalt Lepingu artiklist 104(3) - vastava aruande ettevalmistamiseni. Komisjon, olles läbi vaadanud asjakohased faktorid, mis on käesolevas aruandes arvesse võetud ning olles arvestanud Majandus ja Rahandus Komitee seisukohaga, on arvamusel, et Poolas eksisteerib ülemäärane eelarve puudujääk.