P9_TA(2020)0369

Geneetiliselt muundatud mais MON 89034 (MON-89Ø34-3)

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D069149/02 – 2020/2895(RSP))

(2021/C 445/09)

Euroopa Parlament,

— võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D069149/02,

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda (1) kohta, eriti selle artikli 11 lõiget 3 ja artikli 23 lõiget 3,

— võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 26. oktoobril 2020 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud,

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) artikleid 11 ja 13 (2),

— võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 3. detsembril 2008. aastal vastu võetud ja 18. detsembril 2008. aastal (3) avaldatud arvamust,

— võttes arvesse EFSA 25. septembril 2019 vastu võetud ja 7. novembril 2019 avaldatud arvamust (4),

— võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles on geneetiliselt muundatud organismide (GMOde) lubamise kohta vastuväiteid esitatud (5),

— võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3,

— võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

A. arvestades, et komisjoni otsusega 2009/813/EÜ (6) anti luba lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 sisaldavat, sellest koosnevat või sellest toodetud toitu ja sööta; arvestades, et kõnealune luba hõlmab ka geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 sisaldavate või sellest koosnevate muude toodete (v.a toidu ja sööda) turule laskmist muu maisiga samal otstarbel, välja arvatud viljelemiseks;

B. arvestades, et 3. augustil 2018 esitas Monsanto Europe N.V. komisjonile Monsanto Company, Ühendriigid, nimel määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 11 ja 23 kohase taotluse kõnealuse loa kehtivuse pikendamiseks;

C. arvestades, et EFSA võttis 3. detsembril 2008. aastal selle taotluse suhtes vastu heakskiitva arvamuse, mis avaldati 18. detsembril 2008. aastal seoses algse loataotlusega;

D. arvestades, et EFSA võttis 25. septembril 2019. aastal taotluse pikendamise suhtes vastu heakskiitva arvamuse, mis avaldati 7. novembril 2019. aastal;

E. arvestades, et geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 on muundatud tootma looduslikest bakteritest saadavate valkudega võrreldes suurema toksilisusega Cry1A.105 ja Cry2Ab2 sünteetilisi insektitsiidseid valke (tuntud ka Bt-toksiinide nime all), et kaitsta taime spetsiifiliste liblikalistest kahjurite vastu (7);

F. arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnealuse küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid;

Liikmesriikide murekohad EFSA arvamuste suhtes

G. arvestades, et algse loataotlusega seonduva konsulteerimisperioodi ajal esitasid liikmesriigid EFSA arvamuse projekti kohta palju kriitilisi märkusi (8); arvestades, et need kriitilised märkused hõlmavad muret seoses sellega, et söötmise uuring broileritega ei ole sobilik toksikoloogilise ohutuse hindamiseks, kuna see ei võta arvesse toksikoloogilisi näitajaid, et taotleja ettepanek keskkonnaseire kava loomiseks ei vasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ lisas VII määratletud eesmärkidele (9), et mõlemate toksiinide koosmõju ei ole uuritud, et geneetiliselt muundatud maisist MON 89034 tehtud toidus ja söödas sisalduvatest Cry1A.105 ja Cry2Ab2 valkudest tingitud allergeensuse suurenemist ei saa välistada ja et järeldus geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 ja hariliku maisi samaväärsuse kohta on ennatlik;

H. arvestades, et loa pikendamise taotlusega seonduva konsulteerimisperioodi ajal esitasid liikmesriigid jällegi EFSA arvamuse projekti kohta palju kriitilisi märkusi (10); arvestades, et need kriitilised märkused hõlmavad tähelepanekut, et viimastes iga-aastastes seirearuannetes ei mainita asjaolu, et hiljuti on Euroopas (Prantsusmaal) avastatud teosinte taimede looduslikke populatsioone, millel on maisiga ristumise võime, ning et komisjoni otsusega 2005/635/EÜ (11) antud nõusolekul põhineval seirekaval ja seirearuannetel (2010 kuni 2018) on mitmeid puudusi ja et need ei ole kooskõlas direktiivi 2001/18/EÜ ja selle vastavate suuniste ega EFSA suunistega turujärgse keskkonnaseire kohta; lisaks kordasid mitmed liikmesriigid oma muret seoses EFSA algse riskihinnanguga (12);

Kehtetud toksilisuse uuringud

I. arvestades, et ohutusuuringud akuutse toksilisuse ja degradatsiooni hindamiseks seedevedelikes teostati Cry1A.105 ja Cry2Ab2 valkudega, mis saadi E. coli tüvest; arvestades, et ühe liikmesriigi pädev asutus tõstatas küsimusi E.coli ja MON 89034 (13) valkude samaväärsuse kohta, seades kahtluse alla nende toksilisuse uuringute paikapidavuse;

J. arvestades, et üldjuhul ei saa isoleeritud valkudega teostatud toksikoloogilistele katsetele suurt kaalu omistada, seoses asjaoluga, et arvesse ei võeta valgu mõju koostoimes taime endaga;

K. arvestades, et näiteks mõned taimed, sealhulgas mais, toodavad loomulikul teel proteaasi inhibiitoreid, mis on osutunud Bt-toksiinide degradatsiooni aeglustavaks; arvestades, et sellega kaasneb isoleeritud toksiiniga võrreldes palju suurem Bt-toksiini toksilisus, kui seda manustatakse koos taimse materjaliga; arvestades, et Monsato teadlaste korraldatud 1990. aasta uurimus näitas, et isegi väga väike proteaasi inhibiitorite kogus suurendas Bt-toksiinide insektitsiidsust 20-kordselt (14); arvestades, et seda seost ei ole kunagi EFSA geneetiliselt muundatud Bt-taimede riskihinnangutes hinnatud või mainitud;

L. arvestades, et täheldatud on Bt-toksiinide toksilisust suurendavate tegurite võimekust ühtlasi mõjutada nende selektiivsust (15), kui Bt-toksiini tõhusus sihtorganismide suhtes on suurem, võib ka selle selektiivsus väheneda ja see võib mõjutada suuremat hulka sihtrühma mittekuuluvaid organisme; arvestades, et kuigi tänaseni ei ole süstemaatilist uurimist korraldatud, viitavad mitmed uuringud proteaasi inhibiitorite ja Bt-toksiinide koosmõjule mitte sihtrühma kuuluvatele putukatele (16);

M. arvestades, et suurema toksilisuse oht inimestele ja imetajatele, mis tuleneb proteaasi inhibiitori ja Bt-toksiinide koostoimest geneetiliselt muundatud taimedes, ei ole teada;

Kahtlused Bt adjuvandi omaduste kohta

N. arvestades, et mitmes uuringus on täheldatud, et kokkupuude Bt-toksiinidega on põhjustanud kõrvaltoimeid, mis võivad mõjutada immuunsüsteemi, ning et mõnel Bt-toksiinil võivad olla adjuvandi omadused (17), mis tähendab, et need võivad suurendada teiste valkude allergeensust, millega nad kokku puutuvad;

O. arvestades, et kuigi EFSA tunnistab, et Cry1Ac (18) toimib tõendatult adjuvandina, järeldab ta, et kuna mais ei ole tavapäraselt allergeenne toit, ei ole tõenäoline, et täheldatud Cry-valkude adjuvantne toime tekitaks suures koguses mao- või ninakaudsel manustamisel allergeensusega seonduvaid probleeme (19); arvestades aga, et EFSA ei võta arvesse asjaolu, et mais toodab proteaasi inhibiitorit (20) ja seetõttu tuleb eeldada palju aeglasemat Bt-toksiinide degradeerumist koos taimse materjaliga allaneelamisel kui selle isoleeritud vormi puhul; arvestades, et see erinevus võib ühtlasi Bt-toksiinide adjuvandi omadusi suurendada ja muudab uuringud, milles kasutatakse isoleeritud valke, kehtetuks; arvestades, et geneetiliselt muundatud taime toodetud Bt-toksiini tegeliku immunogeensuse uurimiseks ei ole teostatud empiirilisi uuringuid; arvestades, et valkude degradeerumist seedevedelikes, mis on ühtlasi asjakohane võimaliku allergeensuse hindamisel, kontrolliti kasutades isoleeritud E.coli toodetud valke;

Bt-põllukultuurid: mõju sihtrühma mittekuuluvatele organismidele ja suurenenud resistentsus

P. arvestades, et vastupidiselt insektitsiidide kasutusele, mille korral toimub kokkupuude pihustamise ajal ja hiljem piiratud aja jooksul, viib Bt geneetiliselt muundatud põllukultuuride kasutamine sihtrühma kuuluvate ja mittekuuluvate organismide pideva kokkupuuteni Bt-toksiinidega;

Q. arvestades, et eeldust, et Bt-toksiinidel on ainult ühe sihtmärgiga toimeviis, ei saa enam tõeseks pidada ja mõju sihtrühma mittekuuluvatele organismidele ei saa välistada (21); arvestades, et teadete kohaselt on järjest rohkem sihtrühma mittekuuluvaid organisme mitmetel viisidel mõjutatud; arvestades, et hiljutises ülevaates on välja toodud 39 eelretsenseeritud väljaannet, milles teatatakse Bt-toksiinide märkimisväärsest kahjulikust mõjust paljudele n-ö mõjuulatusest välja jäävatele liikidele (22);

R. arvestades, et selline kombineeritud mõju, nagu koosmõju proteaasi inhibiitoriga võib märkimisväärselt Bt-toksiinide toksilisusesse panustada; arvestades, et selektiivsuse küsimus on eriti asjakohane sünteetiliste Bt-toksiinide, nagu Cry1A.105 ja Cry2Ab2 osas, mis võivad näidata madalamat selektiivsust koos suurema toksilisusega; arvestades, et EFSA kohaselt mõjutavad Bt-toksiinid kombinatoorset mõju mitte arvesse võttes endiselt ainult väikest hulka sihtrühma mittekuuluvatest organismidest; arvestades, et veelgi enam sihtrühma mittekuuluvaid organisme võivad mahavoolanud toote, saaste ja sõnniku kaudu Bt-toksiinidega kokku puutuda;

S. arvestades, et riskihindamise käigus ei tuvastatud mõju sihtrühma mittekuuluvatele organismidele; arvestades, et üks liikmesriigi pädev asutus on teinud märkuse, et „uuringud ei ole piisavad järeldamaks, et kokkupuude keskkonnaga ja seega mõju sihtrühma mittekuuluvatele organismidele on tühine“ ja „vähestest saadavalolevatest uuringutest tulenevad tõendid näitavad, et Bt-toksiinid leiduvad Bt-põllukultuure tarbinud kariloomade väljaheidetes; seetõttu tuleks Bt-põllukultuuride igasuguse turuleviimise jaoks hilisema mõju ja ohtude kohta sihtrühma mittekuuluvatele organismidele järelduste tegemiseks katseid teostada“ (23);

T. arvestades, et riskihindamises ei võetud arvesse sihtrühma kahjurite resistentsuse teket Bt-toksiinide vastu, mis viib tõenäoliselt keskkonnale vähem ohutute pestitsiidide või suuremate dooside ja arvukamate geneetiliselt muundatud põllukultuuride taotluste kasutamiseni viljelemisriigis; arvestades, et USA keskkonnakaitseamet on teinud ettepaneku järgmise kolme kuni viie aasta jooksul selliste põllukultuuride putukaresistentsuse suurenemise tõttu järk-järgult paljudest praegustest Bt-maisihübriididest ja samuti ka Bt-puuvillasortidest loobuda (24);

U. arvestades, et kuigi Bt-põllukultuuride kasutamine viib väidetavalt suurema insektitsiidide kasutuseni, jõuti hiljutises Ühendriikides avaldatud uuringus (25) järeldusele, et „mitmed analüüsid Bt-põllukultuuride mõju kohta pestitsiidide kasutamise harjumustele ei paista olevat arvestanud seemnete puhtimisega ning võivad seega olla ülehinnanud Bt-põllukultuuridest tingitud insektitsiidide kasutuse (eriti puhitud alal) vähenemist“; arvestades, et samast uuringust selgub, et neonikotinoididega seemnete puhtimist kasutatakse tihti koos Bt-maisi ja -sojaubade kultuuridega, et „sellisel kasutusharjumusel võivad olla ettenägematud tagajärjed, nimelt sihtrühma kuuluvate kahjurite resistentsus, sihtrühma mittekuuluvate kahjurite levik ja kahjulike tagajärgedega saaste, millel on kahjulik mõju ka metsikule loodusele“ ja et „mõned nendest tagajärgedest on juba ilmnenud“; arvestades, et Euroopa Liit on mesilastele ja teistele tolmeldajatele avalduva mõju tõttu keelustanud kolme neonikotinoidi kasutamise välitingimustes, sealhulgas seemnete katmiseks (26);

V. arvestades, et liit kuulub ÜRO bioloogilise mitmekesisuse raamkonventsiooni, mis teeb selgeks, et nii eksport- kui ka importriikidel on bioloogilise mitmekesisusega seonduvad rahvusvahelised kohustused;

Kirjanduse ülevaade

W. arvestades, et komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 503/2013 (27) nõutakse, et taotleja koostaks loa pikendamise menetluseks kirjanduse ülevaate; arvestades, et kirjanduse otsingus tuvastati 285 väljaannet, kuid taotleja valis pärast oma kohaldamis-/kaasamiskriteeriumite rakendamist ainult viis väljaannet, mida ta pidas toidu ja sööda ohutushinnangu või molekulaarse iseloomustamise kohast asjakohaseks; arvestades, et üks liikmesriigi pädev asutus märkis, et kirjanduse otsing ei võtnud piisavalt arvesse võimalikke kahjulikke mõjusid inim- ja loomade tervisele, sest otsingusõnade seas ei leidunud järgmisi mõisteid: „toksilisus“, „toksiline“, „loomadega tehtud uuringud“, „toksiline mõju“, „kahjulik mõju“ ja „tervisemõju“ (28); arvestades, et üldjuhul ei ole taotlejate poolt teostatud kirjanduse ülevaated GMOde lubade pikendamiseks hea kvaliteediga;

Mittedemokraatlik otsuste vastuvõtmine

X. arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 26. oktoobril 2020 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud, mis tähendab, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei toetanud loa andmist;

Y. arvestades, et komisjon mõistab, et on problemaatiline, et ta jätkab GMOdele loa andmise otsuste vastuvõtmist ilma liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamuseta, mis on tootelubade puhul üldiselt väga suur erand, kuid mis on geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubade puhul muutunud normiks;

Z. arvestades, et Euroopa Parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles väljendatakse vastuseisu toiduks ja söödaks mõeldud GMOde turule laskmisele (33 resolutsiooni) ning GMOde kasvatamisele liidus (kolm resolutsiooni); arvestades, et Euroopa Parlament on oma üheksandal ametiajal siiani vastu võtnud üksteist vastuväidet; arvestades, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei pooldanud nende GMOde lubamist; arvestades, et kuigi komisjon ise tunnistab puudujääke demokraatlikus protsessis, liikmesriikide toetuse puudumist ja parlamendi vastuväiteid, jätkab ta siiski geneetiliselt muundatud organismidele lubade andmist;

AA. arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt võib komisjon otsustada GMOle luba mitte anda, kui apellatsioonikomitees puudub liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamus (29); arvestades, et sellega seoses ei ole vaja õigusakte muuta;

1. on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud rakendamisvolitusi;

2. on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ei ole kooskõlas liidu õigusega, kuna see ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses(EÜ) nr 178/2002 ( 30 ) sätestatud üldpõhimõtete kohaselt on luua alus inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kindla kaitse tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega ning tagada samal ajal ka siseturu tõhus toimimine;

3. palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta;

4. tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon tunnistas lõpuks oma 11. septembri 2020. aasta kirjas parlamendiliikmetele, et GMOde lubamise otsuste tegemisel on vaja arvesse võtta kestlikkust ( 31 ) ; väljendab siiski sügavat pettumust selle üle, et 28. septembril 2020 andis komisjon impordiloa veel ühele geneetiliselt muundatud sojaoale ( 32 ) , hoolimata parlamendi vastuseisust ja sellest, et enamik liikmesriike hääletas selle vastu;

5. kutsub komisjoni üles kestlikkuse kriteeriumide väljatöötamisel väga kiiresti edasi liikuma, kaasates täiel määral Euroopa Parlamenti; palub, et komisjon annaks teada, kuidas ja millise aja jooksul seda tehakse;

6. nõuab veel kord tungivalt, et komisjon võtaks lubade andmise menetluses arvesse liidu kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelistest kokkulepetest, nagu Pariisi kliimakokkulepe, ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioon ja ÜRO kestliku arengu eesmärgid;

7. kordab oma üleskutset komisjonile lõpetada nii kasvatamiseks kui ka toiduks ja söödaks kasutatavate GMOde lubamine, kui liikmesriigid ei esita apellatsioonikomitees määruse (EL) nr 182/2011 artikli 6 lõike 3 kohast arvamust;

8. kutsub EFSAd üles lõpuks tunnistama märkimisväärseid erinevusi algsete Bt-toksiinide ja geneetiliselt muundatud põllukultuuride sünteetilistes transgeenides leiduvate Bt-toksiinide vahel, ning laiendama oma riskihindamist, et võtta täielikult arvesse kõiki Bt-toksiinide, geneetiliselt muundatud taimede ja nende osade, täiendavate herbitsiididega pritsimise jääkainete, keskkonna vahelisi kokkpuuteid ja nende koosmõju, samuti ka mõju tervisele ja toiduohutusele;

9. kutsub EFSAd üles mitte enam heaks kiitma toksilisuse uuringuid, mis põhinevad isoleeritud valkudel, mis on tõenäoliselt struktuuri ja bioloogilise mõju poolest erinevad taime enda poolt toodetud valkudest, ja nõudma, et kõik katsed teostataks geneetiliselt muundatud taime koega;

10. kutsub EFSAd üles tegema kindlaks, et kohapeal tehtud katsetest või kasvuhoonetest saadud andmed hõlmaksid piisavalt palju agronoomilisi ja keskkonnaalaseid tingimusi, et hinnata kõigi stressitegurite mõju, mida tuleb viljelemise käigus geeniekspressiooni või taime koostise osas ette näha;

11. kutsub EFSAd üles tegema kindlaks, et kohapeal tehtud katsetest või kasvuhoonetest saadud andmed hõlmaksid piisavalt palju agronoomilisi ja keskkonnaalaseid tingimusi, et hinnata erinevate geneetiliste taustade mõju geeniekspressioonile või taime koostisele;

12. kutsub EFSAd üles nõudma andmeid geneetilistelt muundatud taimedest saadud toidu ja sööda tarbimise mõju kohta soolestiku mikrobioomile;

13. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

(1) ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2) ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3) EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni teaduslik arvamus, mis käsitleb Monsato taotlust (viide EFSA-GMO-NL-2007-37) putukatele resistentse geneetiliselt muundatud toiduks ja söödaks kasutatava maisi MON89034 turule viimise, impordi ja töötlemise kohta määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909.

(4) EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni teaduslik arvamus, mis käsitleb geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 hindamist loa pikendamiseks määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel (taotlus EFSA-GMO-RX-015), EFSA Journal 2019; 17(11):5845, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845.

(5) Euroopa Parlament võttis kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles on GMOde lubamise kohta vastuväiteid esitatud. Lisaks on Euroopa Parlament võtnud üheksandal ametiajal vastu järgmised resolutsioonid:

— Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0028);

— Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0029);

— Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS-40278-9 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0030);

— Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud puuvilla LLCotton25 (ACSGHØØ1-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0054);

— Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 89788 (MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0055);

— Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alakombinatsioone MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ning NK603 × DAS-40278-9 sisaldavaid, nendest koosnevaid või nendest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0056);

— Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm, neli või viis Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0057);

— Euroopa Parlamendi 14. mai 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0069).

— Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 ühekordset transformatsiooni, ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1111, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0291);

— Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0292);

— Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0293).

(6) Komisjoni otsus 2009/813/EÜ, 30. oktoober 2009, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003, ELT L 289, 5.11.2009, lk 21.

(7) EFSA esimene arvamus lk 21, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845.

(8) Liikmesriikide märkused: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-042

(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiiv 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta – komisjoni deklaratsioon ( EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1).

(10) Liikmesriikide märkused: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(11) Komisjoni otsus 2005/635/EÜ, 31. august 2005, mis käsitleb herbitsiid glüfosaadi taluvuse parandamiseks geneetiliselt muundatud rapsitoote (Brassica napus L., GT73 liin) turuleviimist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ ( ELT L 228, 3.9.2005, lk 11).

(12) Vt põhjendust G.

(13) Vt liikmesriigi märkused, lk 7. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2009.1193 ja liikmesriigi märkused, lk 27: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673

(14) MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors“ (Seriin-proteaasi inhibiitoritest tingitud Bacillus thuringiensise insektitsiidsuse võimendumine), Journal of Agricultural and Food Chemistry 1990, 38, lk 1145–1152.

(15) Vt näiteks Then, C., „Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis: synergism, efficacy, and selectivity“ (Bacillus thuringiensist saadud toksiinide riskihindamine: koostoime, tõhusus ja selektiivsus), Environmental Science Pollution Research 2010, 17, lk 791–797.

(16) Vt näiteks, Han, P., Niu, C.Y., Lei, C.L., Cui, J.J., Desneux, N., „Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L.“ (Toksiinide kvantifitseerimine Cry1Ac + CpTI puuvilla kultivaris ja selle võimalik mõju meemesilasele Apis mellifera L.), Ecotoxicology 2010, 19, lk 1452–1459, https://link.springer.com/article/10.1007/s10646-010-0530-z; Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E. and Bigler, F., „Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees“ (Bt-transgeense õietolmu, Bt-toksiini ja proteaasi inhibiitori manustamise mõju meemesilaste ülalõuanäärmete arengule), Apidologie 2005, 36(4), lk 585–594, https://doi.org/10.1051/apido:2005049; ja Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M., „Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover“ (Transgeensete puuvillataimede mõju sihtrühma mittekuuluvale kahjurile Aphis gossypii Glover) Ecological Entomology, 30(3), lk 307–315, https://doi.org/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x.

(17) Ülevaate saamiseks vt Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“ (Ülevaade Bacillus thuringiensise Cry-toksiinide mõju kohta imetajates), Journal of Applied Toxicology, mai 2016, 36(5), lk 630–648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(18) Cry1Ac on ainult üks mitmest Bt-toksiinist, mida EFSA on üksikasjalikult uurinud.

(19) EFSA esimene arvamus lk 16, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909.

(20) Vt põhjendust K.

(21) Vt näiteks Hilbeck, A. and Otto, M. „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment“ (Bacillus thuringiensise Cry-toksiinide spetsiifilisus ja koostoime GMOde riskihindamise kontekstis), Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71.

(22) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., „Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design“ (Insektitsiidsed Bt-põllukultuurid. EFSA riskihindamise lähenemine geneetiliselt muundatud Bt-taimedele on ülesehituslikust aspektist ebaõnnestunud), RAGES 2020, lk 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(23) Liikmesriikide märkused, lk 16: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(24) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn.

(25) Douglas, M.R., Tooker, J.F., „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops“ (Seemnete puhtimise ulatuslik kasutuselevõtt on kiiresti suurendanud neonikotinoide sisaldavate putukamürkide ja ennetava kahjuritõrje kasutamist põllukultuuride kasvatamisel USAs), Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, lk 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(26) Neonikotinoidid, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en.

(27) Komisjoni 3. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 503/2013, mis käsitleb loa taotlemist geneetiliselt muundatud toidule ja söödale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 641/2004 ja (EÜ) nr 1981/2006 ( ELT L 157, 8.6.2013, lk 1).

(28) Liikmesriikide märkused, lk 1: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(29) Määruse (EL) nr 182/2011 artikli 6 lõike 3 kohaselt võib komisjon loa anda, kuid ei pea seda tegema, kui apellatsioonikomitees ei ole selle toetuseks saavutatud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust.

(30) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

(31) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf.

(32) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.