2014. aasta eelarve osas jõuti lepitusmenetluse käigus kokkuleppele novembris 2013. Nõukogu ja Euroopa Parlament kiitsid heaks kompromisspaketi 12. novembril 2013. Viimaks võttis Euroopa Parlament 2014. aasta eelarve vastu 20. novembril 2013. 2014. aasta eelarve sisaldas 43 778,1 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 43 776,96 miljonit eurot maksete assigneeringuid põllumajanduse turumeetmete ja otsetoetuste jaoks (poliitikavaldkond 05 – Põllumajandus ja maaelu areng). Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kogusummade vahe on tingitud asjaolust, et teatavate komisjoni poolt otseselt rakendatavate meetmete puhul kasutatakse liigendatud assigneeringuid. Kõnealused meetmed on peamiselt seotud põllumajandustoodete müügiedenduse ning põllumajanduse poliitilise strateegia ja kooskõlastusmeetmetega.

Komisjon võttis vastu 2014. aasta eelarveprojekti ja esitas selle eelarvepädevatele institutsioonidele 28. juunil 2013. 2014. aasta eelarveprojekt (EP) võeti vastu hiljem kui eelmistel aastatel, sest läbirääkimised mitmeaastase finantsraamistiku üle aastateks 2014–2020 on pooleli. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondile (EAGF) kavandatud kulukohustuste assigneeringuid on kokku 43 778,1 miljonit eurot.

Märkus: Käesolevale aruandele on lisatud komisjoni talituste üksikasjalik töödokument. Kõnealuse (ingliskeelse) töödokumendi terviktekst ja sellele lisatud (ingliskeelsed) tabelid on kättesaadavad põllumajanduse peadirektoraadi Euroopa veebilehel ( http://ec.europa.eu/agriculture/cap-funding/financial-reports/eagf/index_en.htm).

Nende kahe kava jaoks kiitsid eelarvepädevad institutsioonid komisjoni ettepanekute alusel heaks vastavalt 285 miljoni euro ja 30 083 miljoni euro suurused assigneeringud. Eespool nimetatud heakskiidetud assigneeringute ja sihtotstarbelise tulu summa on vastavuses assigneeringute hinnangulise koguvajadusega, mis puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondide puhul on 749 miljonit eurot ja ühtse otsemaksete kava puhul 31 083 miljonit eurot.

Igakuised maksed on juba tehtud netokulude (pärast tulude mahaarvamist) hüvitus, mis tehakse liikmesriikidele nende poolt esitatavate igakuiste kuluaruannete alusel. Kulude ja tulude igakuist kirjendamist kontrollitakse ja parandatakse üksikasjalike aruannete alusel. Maksed saavad lõplikuks alles pärast seda, kui komisjon on neid kontrollinud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames.

Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 18 lõik 1 on sätestatud, et „komisjon teeb igakuised maksed akrediteeritud makseasutuste poolt kantud kulude hüvitamiseks võrdluskuu jooksul”. Igakuised maksed kantakse liikmesriikidele üle hiljemalt tehtud kulude järgse teise kuu kolmandal tööpäeval.

Enamik EAGFi kulude assigneeringuid, mida komisjon on teinud seoses otsese eelarve täitmisega, on liigendatud assigneeringud. Automaatselt 2015. aastasse ülekantavad summad, mis on seotud liigendamata assigneeringutega, on 16,1 miljonit eurot.

Riiklike toetusprogrammide puhul olid liikmesriikide 2014. aastal tehtud kulud 1 019,5 miljonit eurot võrreldes 2014. aasta eelarves ettenähtud assigneeringutega 1 083 miljonit eurot. Kõnealune alakasutamine on tingitud teatavate liikmesriikide tehtud väiksematest kuludest esimesel aastal selliste 2014–2018 uute programmide puhul, mille rakendamine on viibinud, eriti seoses „müügiedendamise” ja „investeerimine ettevõtetesse” meetmetega.

Tootjaorganisatsioonide rakendusfondide puhul, mille eesmärk on rahastada toodangu kvaliteedi parandamist ning toodete müügiedendus- ja turustamisprogramme, olid kõnealuste programmide vajadused 2014. aastal hinnanguliselt 749 miljonit eurot. Kõnealusest kogusummast kiitsid eelarvepädevad asutused heaks assigneeringuid 285 miljoni euro ulatuses, sest arvesse võeti prognoositavat 464 miljoni euro suurust tulu, mis oli kõnealuse kava rahastamiseks eraldatud. Lõpuks tegid liikmesriigid kulutusi 724,4 miljonit eurot, mis kasutatavate assigneeringute kogusummaga võrreldes oli väiksem peamiselt seetõttu, et 2014. aastal tootjaorganisatsioonide heakskiidetud kavade 1. osamakse ettemaksed olid väiksemad, kui algselt ette nähtud.

Seetõttu ei ole EAGFile 2014. aasta eelarves kõnealuste programmide jaoks assigneeringuid ette nähtud. EAGFi kontod näitavad siiski, et liikmesriigid on tagasi nõudnud ja EAGFile deklareeritud 7,2 miljoni euro suuruse summa, mis maksti välja enne 2014. aastat.

Selle eelarvepeatüki kogumaksed 2014. aasta eelarves olid 2 478,7 miljonit eurot ja neid rahastati 302,7 miljoni euro ulatuses heakskiidetud eelarveassigneeringutest ja sihtotstarbelisest tulust. Viimati nimetatud summat kasutati tehtud kulude rahastamiseks puu- ja köögiviljasektoris (NB: täpsema teabe saamiseks vt punkt 4.1.4). Assigneeringud 57,4 miljoni eurot paigutati ümber EAGFi eelarve muudesse osadesse. 2014. aastal kogutud sihtotstarbelise tulu ülejääk oli 291,6 miljonit eurot ja see kanti üle 2015. aastasse. Eelarvepunktides, kus vajadused ületasid eelarveassigneeringuid, kaeti lisakulutused ümberpaigutustega eelarve muudest punktidest. Samuti paigutati turumeetmete ja otsetoetusega seotud eelarveassigneeringute alakasutusest tingitud kasutatavad assigneeringud ümber muudesse eelarvepunktidesse, et katta vajalikud lisakulud vastavalt vajadusele.

4.1.7.Sealiha, munad ja kodulinnuliha, mesindus ja muud loomakasvatussaadused

Kulud, mida liikmesriigid tegid seoses töödeldud sealihatoodete, linnuliha ja munade eksporditoetuste täitmata kulukohustustega, olid ligikaudu 1,2 miljonit eurot, samas kui mesinduse eritoetusega seotud kulud olid peaaegu samal tasemel 2014. aasta eelarves selleks ette nähtud assigneeringuid. Lõpetuseks tuleks märkida, et ELi panus erakorralisteks turutoetusmeetmeteks Poolas ja Leedus vastavalt komisjoni rakendusmäärustele (EL) 324/2014 ja 428/2014, oli 0,8 miljonit eurot, nagu on märgitud punktis 05 02 15 99.

4.2.Peatükk 05 03: Otsetoetused

Kõnealuse peatüki heakskiidetud assigneeringuid oli 41 447,3 miljonit eurot ja tehtud kulusid ligikaudu 41 659,7 miljonit eurot. Näiline ületäitmine oli eelkõige tingitud sellest, et ühte osa ühtsest otsemaksete kavast oli ette nähtud rahastada sihtotstarbelisest tulust.

4.2.1.Artikkel 05 03 01: Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

Kõnealuse artikli assigneeringutest rahastatavad peamised kavad on ühtne otsemaksete kava (SPS), ühtse pindalatoetuse kava (SAPS) ja nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 kohane tootmiskohustusega sidumata eritoetus. Maksed käesoleva artikli kõikide abikavade kohta on tehtud sõltumatult tootmisest, aga teatavatel tingimustel, nt nõuetele vastavuse põhimõtteid järgides. Käesoleva artikli kõigi kavadega seotud tehtud kulud kokku on 38 952,1 miljonit eurot, ületades seega 2014. aasta heakskiidetud assigneeringute summa 38 252 miljonit eurot 700,1 miljoni euro võrra, sest osa kõnealuse sektori vajadusest rahastati sihtotstarbelisest tulust (NB: komisjoni talituste töödokumendis on esitatud rohkem üksikasju selle kohta).

4.2.2.Artikkel 05 03 02: Muud otsetoetused

Kõnealuse artikli assigneeringuid kasutatakse muude otsetoetuste rahastamiseks, mille puhul liikmesriigid on otsustanud säilitada piiratud seose kõnealuste toetuste maksmise ja mitmete sektorite tootmise vahel täpselt määratletud tingimustel ja selgetes piirides, et vältida kõnealusest tootmisest loobumist. Käesoleva artikli alusel rahastati 13 kava.

Komisjon hindas nende kavade puhul 2014. aastaks vajalike assigneeringute suuruseks 2 770,2 miljonit eurot. Liikmesriikide tehtud kulu oli 2 707,6 miljonit eurot (NB: komisjoni talituste töödokumendis on esitatud rohkem üksikasju selle kohta).

4.2.3.Artikkel 05 03 09: Otsetoetuste hüvitamine lähtuvalt finantsdistsipliinist

Eelarvepädevad institutsioonid ei ole käesoleva artikli jaoks assigneeringuid eraldanud. Käesolev artikkel võeti esimest korda kasutusele 2014. aasta eelarves, et hõlbustada kulukohustustega sidumata heakskiidetud assigneeringute kogumist. Kõnealused assigneeringud, mis eelarve täitmises koostöös liikmesriikidega moodustavad kuni 2 % EAGFi esialgsetest assigneeringutest, paigutati ümber selleks, et 2015. aastal rahastada selliste otsetoetuste hüvitamist, mille suhtes kohaldati finantsdistsipliini 2013. kalendriaastal .

2013. taotlusaastal tõhusalt kohaldatud finantsdistsipliini kogusumma oli 868,2 miljonit eurot. See summa jääb 2 % piiresse esialgsetest assigneeringutest, mille puhul eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega. See summa kaeti kulukohustustega sidumata assigneeringute 424,5 miljonit euro ümberpaigutamisega artiklist 05 03 10 põllumajanduse kriisireservi (NB: vt punkt 4.2.4) ja täiendati kulukohustustega sidumata assigneeringute 398,9 miljoni euro ülekandmisega eelarverealt 05 03 01 01 ja 44,8 miljoni euro ülekandmisega eelarverealt 05 03 01 02.

4.2.4.Artikkel 05 03 10: Kriisireserv põllumajandussektoris

Kõnealuse artikli assigneeringud on ette nähtud selleks, et katta selliste meetmete kulusid, mida tuleb võtta, et tulla toime põllumajanduslikku tootmist või turustamist mõjutavate suurte kriisidega. Reserv luuakse, kohaldades iga aasta alguses finantsdistsipliini mehhanismi kaudu otsetoetuste vähendamist vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklitele 25 ja 26 ning määruse (EL) nr 1307/2013 artiklile 8. Reserv ei tohi ületada iga-aastast maksimumsummat 400 miljonit eurot (2011. aasta hindades). 2014. eelarveaastaks oli ette nähtud kriisireservi summa jooksevhindades 424,5 miljonit eurot. 2014. eelarveaastal kriisireservi ei kasutatud.

Seepärast paigutati eelarveaasta lõpus kriisireservi kasutamata summa ümber eelarveartiklisse 05 03 09 järgmisesse eelarveaastasse ülekandmiseks ja lõplikuks hüvitamiseks, nagu on kirjeldatud eespool punktis 4.2.3.

4.3.Peatükk 05 07: Põllumajanduskulude audit

4.3.1.Artikkel 05 07 01: Põllumajanduskulude kontroll

Käesolev artikkel hõlmab meetmeid, mida võetakse kohapealse kontrolli tugevdamiseks ja kontrollisüsteemide parandamiseks, et vähendada pettuste ja eeskirjade eiramise ohtu, mis kahjustab ELi eelarvet. See hõlmab ka kulusid, mis võivad olla vajalikud selleks, et rahastada võimalikke raamatupidamisarvestuse ja vastavuse korrektsioone liikmesriikide kasuks (NB: komisjoni talituste töödokumendis on esitatud rohkem üksikasju selle kohta).

4.3.2.Artikkel 05 07 02: Vaidluste lahendamine

Käesoleva artikli assigneeringud on ette nähtud selliste kulude katmiseks, mille eest komisjon võib hakata vastutama tulenevalt kohtu otsusest, sealhulgas kahjunõuete ja intresside tasumine. 27. septembril 2012. aastal tegi Euroopa Kohus otsuse liidetud kohtuasjades C-113/10, C-147/10 ja C-234/10 (kohtuasi Jüllich-II). 2014. aasta eelarves nähti ette 53,4 miljonit eurot assigneeringuid, et kõnealuse otsuse kohaselt ettevõtjatele tasandusintressi maksta. Liikmesriigid tegid ja deklareerisid kulusid ligikaudu 92,3 miljonit eurot, mis oli suurem summa kui 2014. aasta eelarves ettenähtud assigneeringud. Seepärast paigutati 2014. aasta eelarve teistest punktidest ümber assigneeringuid 38,9 miljonit eurot, et rahastada asjaomaste liikmesriikide deklareeritud tasandusintressi kogusumma hüvitamist.