Rohelise kokkuleppe ja Euroopa fossiilgaasisõltuvuse vähendamise seisukohast on väga oluline, et läbirääkimised 15. detsembril 2021 esitatud põhjaliku ettepaneku üle (võtta vastu määrus taastuvallikatest toodetud gaaside, maagaasi ja vesiniku siseturu kohta) toimuksid kiiresti. Selleks et vältida katkestusi 15. detsembri 2021. aasta ettepaneku üle peetavates läbirääkimistes, esitatakse ettepanek gaasihoidlate täituvuse suurendamise eeskirjade kohta eraldi määrusena, mis piirdub kolme sihipärase muudatusega (hoidlate täitmise kohustus, hoidlate haldurite sertifitseerimine ja tariifisoodustus). Lühike ja sihipärane ettepanek peaks võimaldama nõukogul ja Euroopa Parlamendil selle lühikese aja jooksul vastu võtta, kuna tõusvate energiahindade tingimustes on kiiresti vaja uusi eeskirju, millega tagada gaasihoidlate täitmine.

Kavandatud eeskirjad kohustuslike hoidlate täituvuse sihttasemete kohta on seotud ettepanekuga gaasihoidlate kasutamise kohta, mis lisati komisjoni 15. detsembri 2021. aasta ettepaneku (mis käsitleb määrust taastuvallikatest toodetud gaaside, maagaasi ja vesiniku siseturu kohta) artiklisse 67. Selle artikliga tehti ettepanek lisada määrusesse (EL) 2017/1938 uus artikkel 7b, et motiveerida liikmesriike kasutama mõningaid hoiustamisega seotud meetmeid varustuskindluse suurendamiseks, kehtestamata nõutavat hoiustamiskohustust. Kuna aga geopoliitiline olukord on alates 2021. aasta detsembrist märkimisväärselt muutunud, on tõhustatud meetmed varustuskindluse tagamiseks muutunud eluliselt tähtsaks. Komisjon tegi koostöös gaasikoordineerimisrühmaga spetsiaalse riskianalüüsi, millest nähtus vajadus kehtestada kiiresti rangemad õigusnormid, et tagada liidus gaasihoidlate parem kasutamine.

Käesoleva ettepanekuga muudetakse kahte kehtivat määrust: määrust (EL) 2017/1938 gaasivarustuskindluse tagamise meetmete kohta ja määrust (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta. Ettepanek tugineb olemasolevale gaasivarustuskindluse raamistikule ja gaasi siseturu eeskirjadele ning sellega lisatakse täiendavaid meetmeid, mis on vajalikud maagaasi varustuskindluse tagamiseks liidus praeguse tõsise energiakriisi tingimustes, mille on põhjustanud hiljutised geopoliitilise olukorra muutused.

Selleks kehtestatakse gaasi kohustuslik miinimumtase hoidlates, et suurendada varustuskindlust enne 2022.–2023. aasta talve ja järgmisi talveperioode. Hoidlate haldurite kohustusliku sertifitseerimisega tagatakse, et võimalikke varustuskindluse riske, mis tulenevad mõjust elutähtsale hoiustamistaristule, saab välistada. Lisaks stimuleeritakse hoidlate kasutamist, vabastades hoidlate kasutajad ülekandetariifide maksmisest hoidlate sissevoolu- ja väljavoolupunktides.

Käesoleva ettepaneku eesmärk on käsitleda järsult muutunud geopoliitilisest olukorrast tulenevaid väga suuri riske varustuskindlusele ja liidu majandusele. Eelkõige soovitakse ettepanekuga tagada, et varustuskindluse tagamiseks ülioluline liidus olemas olev hoiustamisvõimsus ei jääks kasutamata, ning võimaldada hoidlate jagamist kogu liidus solidaarsuse vaimus.

–Aastatel 2021–2022 on gaasi hoiustamise tase osutunud eriti madalaks hoidlates, mille omanikud on kolmandate riikide üksused. See on põhjustanud peaaegu poole käesoleva aasta ebatavaliselt suurest hoiustamistaseme langusest. Hoidlad on strateegilised varad ning neil on liidu ja selle liikmesriikide varustuskindluse seisukohast kriitiline tähtsus. Hoidlate kontroll ja kasutus kolmandate riikide üksuste poolt võib tekitada varustuskindlusega seotud riske, mis mõjutavad muid olulisi julgeolekuhuve, ning õõnestada ELi strateegilist autonoomiat.

–Komisjon ja gaasikoordineerimisrühm tegid 2022. aasta veebruaris kogu ELi hõlmava tugevdatud ohuvalmiduse analüüsi. Analüüs näitas, et kuigi 2021.–2022. aasta talvel lõppkokkuvõttes ohtu ei tekkinud, võib olla risk, et enne 2022.–2023. aasta talve ei ole hoidlates piisavalt gaasi. Et täitmishooajal hoiustamisvõimsust optimeerida, tuleks gaasi hoidlatesse viimist alustada kohe täitmishooaja alguses (2022. aasta aprillis). Sellised varajased meetmed vähendaksid kitsaskohtade tekkimise ohtu, kui hoidlaid täidetakse võimalike idast lähtuvate häirete ajal, mille korral tuleks gaasi hoidlatesse transportida muude tarneteede kaudu.

–Gaasi hinnaerinevus suve ja talve vahel on oluline tegur, mis stimuleerib gaasi hoiustamist. Võttes arvesse praegusi geopoliitilisi sündmusi ja kõrgeid energiahindu, on suve ja talve vahelise hinnaerinevuse prognoos väga ebausaldusväärne. Eeldatavasti muutub olukord eriti probleemseks enne järgmist talve, kuna suvel võivad hinnad olla kõrgemad kui talvel. See viib eeldatavasti olukorrani, kus turuosalised pole motiveeritud gaasi hoiustama ning hoidlate täitmine tuleb tagada riikliku sekkumisega, sealhulgas hoidlate kasutamist stimuleeriva rahalise toetusega.

Viimase kuue kuu jooksul on tasakaalustamata gaasiturg põhjustanud gaasihindade järsu tõusu. Sel talvel oli ELi gaasihoidlate täituvus oluliselt väiksem kui eelmistel aastatel – jaanuaris oli see 10 protsendipunkti võrra väiksem. See on suurendanud varustuskindluse ja hindade kõikumisega seotud ebakindlust. Käesoleva ettepanekuga püütakse lahendada alljärgnevalt kirjeldatud kolme spetsiifilisemat probleemi.

Rahvusvahelised pinged on toonud esile vajaduse liikuda kiiremini edasi kavade ja meetmetega, mille eesmärk on suurendada ELi sõltumatust kolmandatest riikidest. Rohepöörde kiirendamine vähendab heidet ja sõltuvust imporditud fossiilkütustest ning kaitseb hinnatõusude eest. Praegune geopoliitiline olukord nõuab siiski täiendavaid lühiajalisi meetmeid, et tasakaalustada energiaturgu ja tagada tarned eelolevatel aastatel. Kuna torugaasi tarned võivad igal ajal katkeda, võetakse kasutusele meetmed, millega tagatakse ELi gaasihoidlate kõrge täituvus. Korralikult täidetud gaasihoidlad aitavad tagada gaasivarustuse kindluse 2022.–2023. aasta talvel.

Seoses ELi gaasivarustuskindlust ähvardavate võimalike ohtudega, mis on peamiselt seotud liidu sõltuvusega kolmandatest riikidest pärit primaarenergiast, on juba tehtud ettevalmistusi uute probleemidega tegelemiseks. Eelkõige Euroopa rohelise kokkuleppe vastuvõtmise, veeldatud maagaasi taristu ajakohastamise ja laiendamise ning torugaasi allikate ja tarneteede mitmekesistamisega on EL juba astunud olulisi samme, et kaitsta kodumajapidamisi ja ettevõtteid tarnešokkide eest.

Kuna ootamatust geopoliitilisest kriisist ajendatud ettepanek on kiireloomuline ja tuleb viivitamata vastu võtta, et tagada järgmiseks kütteperioodiks täidetud hoidlad, tuli sidusrühmadega konsulteerida vähem ametlikus vormis. Sellegipoolest toimusid sihtkonsultatsioonid sidusrühmadega, sealhulgas gaasikoordineerimisrühma kaudu, ning korraldati mitu kahepoolset konsultatsiooni peamiste sidusrühmade, sektori ekspertide ja liikmesriikidega.

Algatus on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Pidades silmas enneolematut geopoliitilist olukorda ning märkimisväärset ohtu tarbijatele ja ELi majandusele gaasitarnehäirete korral, on olemas selge vajadus kooskõlastatud ja kiireloomuliste meetmete järele. Vaatamata olukorra kiireloomulisusele võetakse ettepanekus arvesse, et liikmesriigid vajavad hoidlate täitmiseks vajalike meetmete võtmiseks aega. Seepärast nähakse ettepanekuga ette järkjärgulise kasutuselevõtu mehhanism, mis tähendab, et kohaldatavad eeskirjad on 2022. aastal vähem ranged kui järgnevatel aastatel (nt madalam täituvuse sihttase, vähem vahe-eesmärke, komisjoni kohustus võtta eeskirjade täitmise tagamisel arvesse nende kohaldamiseks ette nähtud aja piiratust). Seega ei lähe ettepanek kaugemale sellest, mis on vajalik praeguses õigusaktis sätestatud eesmärkide saavutamiseks. Kavandatud meetmeid loetakse proportsionaalseks ja need tuginevad võimalikult suures ulatuses olemasolevatele lähenemisviisidele. Solidaarsusmeetmete toetamise ja hoidlate täitmise nõudega tagatakse tõhusalt varustuskindluse riskide minimeerimine piirkondlikul tasandil. Valitud nõutavat hoidla täituvust kaaluti hoolikalt. Seda arutati sidusrühmadega gaasikoordineerimisrühma raames ning peeti intensiivseid konsultatsioone sektori ekspertide ja liikmesriikidega. Nende konsultatsioonide põhjal on kavandatud 90 % täituvus vajalik ja asjakohane, et tagada talveperioodil varustuskindlus ka tõsiste tarnehäirete korral, seejuures liikmesriike, energiaettevõtjaid ja kodanikke liigselt koormamata.

Kuna praegune gaasitarnekriis on oma olemuselt erakordne ja sellel on piiriülene mõju ning kuna ELi riigid on ühendatud ühisesse gaasivõrku, on liidu tasandi meetmed õigustatud, sest liikmesriigid ei suuda märkimisväärsetest tarnehäiretest tulenevat tõsiste majandusraskuste riski üksi piisavalt tõhusalt ja koordineeritult maandada. Ainult ELi meetmetega, mis on ajendatud liikmesriikidevahelisest solidaarsusest, saab tagada tõhusa valmisoleku tarnehäireteks, mis põhjustaksid püsivat kahju kodanikele ja majandusele.

Käesolevas algatuses kavandatud meetmed on täielikult kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Arvestades võimaliku gaasitarnekatkestuse ohtu ja sellise katkestuse märkimisväärset mõju kogu liidule, on vaja võtta meetmeid ELi tasandil.

Käesoleva ettepanekuga muudetakse määrust (EL) 2017/1938, mille õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõige 2. Sellega muudetakse ka määrust (EÜ) nr 715/2009, mille aluseks oli Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 95 (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114), kuna sel ajal Euroopa Liidu toimimise leping ei kehtinud. Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõige 2.

Pärast hiljutisi geopoliitilisi sündmusi avaldas komisjon 2022. aasta märtsis teatise „REPowerEU: Euroopa ühismeede taskukohasema, kindlama ja kestlikuma energiavarustuse tagamiseks“. Teatise „REPowerEU“ kohaselt esitab komisjon seadusandliku ettepaneku, et kindlustada igal aastal piisav gaasi hoiustamise tase järgmiseks talveks. Teatises rõhutati mitte ainult pakilist vajadust tagada, et liidus asuvad gaasihoidlad oleksid täidetud, vaid selgitati ka, et gaasihoidlate täitmise rahaliseks toetamiseks saab kasutada riigiabi.

2021. aasta oktoobris esitas Euroopa Komisjon teatise, et kehtestada ja toetada asjakohaseid meetmeid energiahindade tõusu mõju leevendamiseks. Teatis sisaldab ka meetmeid taskukohase energia ja piisava hoiustamistaseme tagamiseks, et muuta EL tulevastele vapustustele vastupidavamaks.

Ettepanek on kooskõlas laiema algatuste paketiga, mille eesmärk on suurendada liidu energiaalast vastupanuvõimet ja valmistuda võimalikeks hädaolukordadeks, nimelt paketi „Eesmärk 55“ raames esitatud komisjoni ettepanekutega ja eelkõige gaasisektorit käsitleva kolmanda energiapaketi (direktiiv 2009/73/EÜ ja määrus (EÜ) nr 715/2009) läbivaatamisega. Kõnealuste ettepanekute eesmärk on reguleerida konkurentsivõimelisi vähese CO2 heitega gaasiturge ja luua pikas perspektiivis kestlik energiasektor, millest saavad kasu Euroopa tarbijad.

Käesoleva ettepaneku sätted, mis käsitlevad hoidlate täitmist, tuleb vastu võtta nii kiiresti kui võimalik, et tagada nende tulemuslikkus enne kütteperioodi algust 2022. aasta oktoobris. Need saab hiljem hõlpsalt lõimida taastuvallikatest toodetud gaaside, maagaasi ja vesiniku siseturgu käsitlevasse määrusesse.

Artikli 2 lõikega 1 lisatakse uus artikkel 3a hoidlate haldurite sertifitseerimise kohta. Selle alusel peavad liikmesriigid sertifitseerima kõik hoidlate haldurit omavad ettevõtted, sealhulgas ülekandesüsteemi haldurid. Sertifitseerimine on vajalik selle tagamiseks, et hoidlate halduri omanik ei sea ohtu liidu ega ühegi liikmesriigi energiavarustuskindlust.

–Artiklis 6b on esitatud meetmed, mida liikmesriigid võtavad selleks, et tagada artikli 6a kohaste kohustuslike täituvuse sihttasemete saavutamine.

–Artikkel 6(a). Selle uue sätte kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et iga aasta 1. novembriks täidetakse nende territooriumil asuvad hoiustamistaristud põhimõtteliselt vähemalt 90 % ulatuses nende võimsusest liikmesriigi tasandil, kusjuures igale liikmesriigile seatakse vahe-eesmärgid veebruariks, maiks, juuliks ja septembriks. 2022. aastaks seatakse madalam eesmärk ja erinev täitmistrajektoor, võttes arvesse, et liikmesriikidel on käesoleva määruse rakendamiseks vähe aega. Komisjonile antakse volitused, et tagada täituvuse sihttasemete saavutamine juhul, kui vahe-eesmärke ei täideta.

Eespool nimetatud uute kohustuste täitmiseks tuleb energeetika peadirektoraadi inimressursse suurendada 12 alalise täistööajale taandatud töötajaga ja lisaks kolme ajutise täistööajale taandatud töötajaga, kes tegelevad sertifitseerimisega, kuni see protsess on lõpule viidud.

(9)Tehniliste takistuste tõttu (nt probleemid gaasihoidlat varustavate torujuhtmetega või gaasi sissejuhtimisseadmetega) võib juhtuda, et liikmesriigid pole võimelised täituvuse sihttaset õigeks ajaks saavutama. Sellistel juhtudel on asjakohane võimaldada liikmesriikidele paindlikkust sihttaseme saavutamiseks hilisemas etapis. Täituvuse sihttase tuleks siiski saavutada niipea, kui see on tehniliselt võimalik, kuid mitte hiljem kui 1. detsembriks, et tagada varustuskindlus talveperioodil.

(7)Nn täitmistrajektooride süsteem võimaldab pidevat seiret kogu täitmishooaja jooksul (1. aprillist kuni 30. septembrini). Alates 2023. aastast jälgitakse eraldi ka hoidlate täituvust veebruaris (nn veebruari kontrollpunkt), et vältida seda, et gaas viiakse talve keskel ootamatult hoidlatest välja, mis võib põhjustada varustuskindluse probleeme enne talve lõppu.

(6)Lähtudes komisjoni analüüsist gaasivarustuse tagamiseks piisavate meetmete kohta, muuhulgas 2022. aasta veebruaris komisjoni ja gaasikoordineerimisrühma tehtud kogu ELi tugevdatud ohuvalmiduse analüüsist, on asjakohane, et liikmesriigid peaksid põhimõtteliselt tagama, et nende territooriumil asuvad gaasihoidlad on 1. novembriks täidetud vähemalt 90 % ulatuses nende võimsusest liikmesriigi tasandil ning igale liikmesriigile seatakse vahe-eesmärgid järgmise aasta maiks, juuliks, septembriks ja veebruariks. See on vajalik, et tagada Euroopa tarbijate piisav kaitse gaasitarnehäirete eest. 2022. aastal kehtib madalam täituvuse sihttase 80 % ja on vähem vahe-eesmärke (augustis, septembris ja oktoobris), võttes arvesse, et määrust hakatakse kohaldama alles pärast gaasihoidlate täitmise hooaja algust ning liikmesriikidel on käesoleva määruse rakendamiseks vähe aega.

(5)Liidu välispiiridel aset leidva relvakonflikti mõju on näidanud, et kehtivad varustuskindluse eeskirjad pole aga kohased olukorras, kus toimuvad ootamatult suured geopoliitilised muutused ning tarnehäired ja järsud hinnatõusud võivad tuleneda mitte ainult taristu rikkest või äärmuslikest ilmastikutingimustest, vaid ka näiteks ulatuslikest tahtlikest sündmustest ja pikemaajalistest või äkilistest tarnekatkestustest. Seepärast on vaja tegeleda geopoliitilise olukorra praegustest muutustest tulenevate järsult suurenenud riskidega.

(4)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/1938 kehtestati solidaarsusmehhanismid, mille eesmärk on lahendada äärmuslikke olukordi, mil mõnes liikmesriigis on kaalul kaitstud tarbijate gaasiga varustamine kui oluline julgeolekuvajadus ja vajalik prioriteet. Liidus esineva hädaolukorra puhul peaks viivitamatu reageerimine tagama, et liikmesriigid suudavad tarbijaid tõhusalt kaitsta.

(2)Nende sündmuste olemus ja tagajärjed on ulatuslikud ja tuntavad kogu liidus ning seetõttu tuleb neile igakülgselt reageerida. Reageerimisel tuleks seada esikohale meetmed, millega saab tugevdada varustuskindlust liidu tasandil, eelkõige kaitstud tarbijate jaoks. Seetõttu on äärmiselt oluline, et liit tegutseks kooskõlastatult selleks, et vältida gaasitarnekatkestuse võimalusest tulenevaid võimalikke riske.

(1)Kuigi minevikus on esinenud lühiajalisi gaasitarnekatkestusi, on mitu tegurit, mis eristavad praegust olukorda varasematest varustuskindlusega seotud kriisidest. Relvakonflikti eskaleerumine Ukrainas alates 2022. aasta veebruarist on toonud kaasa enneolematu hinnatõusu. Selline hinnatõus muudab tõenäoliselt põhjalikult liidus asuvate gaasihoidlate täitmise stiimuleid. Praeguses geopoliitilises kontekstis ei saa edasisi gaasitarnehäireid enam välistada. See võib põhjustada liidu kodanikele ja majandusele tõsist kahju, sest liit sõltub endiselt olulisel määral välistest gaasitarnetest, mida konflikt võib mõjutada.

(10)Lisaks võib juhtuda, et liikmesriigid ei suuda täituvuse sihttaset saavutada kogu ELi hõlmavas hädaolukorras, s.t olukorras, kus gaasi on äärmiselt vähe. Seepärast ei tohiks täituvuse sihttasemeid kohaldada, kui komisjon on vastavalt määruse (EL) 2017/1938 artiklile 12 kuulutanud välja liidu või piirkondliku hädaolukorra, ja niikaua, kuni see hädaolukord kehtib.

(11)Pädevad asutused jälgivad pidevalt maa-aluste hoidlate täitmist, tagamaks, et riiklikust täitmistrajektoorist peetakse kinni. Riiklikud täitmistrajektoorid määratakse kindlaks kahe protsendipunkti täpsusega. Kui konkreetse liikmesriigi hoidlate täituvus on rohkem kui kahe protsendipunkti võrra väiksem täitmistrajektoori eesmärgist, võtavad pädevad asutused viivitamata tõhusaid meetmeid täituvuse suurendamiseks. Liikmesriigid teatavad sellistest meetmetest komisjonile ja gaasikoordineerimisrühmale.

(12)Märkimisväärne ja püsiv kõrvalekaldumine täitmistrajektooridest võib seada ohtu sellise hoiustamistaseme saavutamise, mis on vajalik, et tagada liidus solidaarsusest lähtuv varustuskindlus. Seega peaks komisjonil olema õigus võtta selliste märkimisväärsete ja püsivate kõrvalekaldumiste korral tulemuslikke meetmeid, et vältida hoidlate täitmatajätmisest tulenevaid varustuskindluse probleeme. Asjakohaste meetmete üle otsustamisel võtab komisjon arvesse liikmesriigi konkreetset olukorda, näiteks hoidlate suurust võrreldes riigisisese gaasitarbimisega ja hoidlate tähtsust piirkonna varustuskindluse seisukohast. Kuna käesolev määrus jõustub pärast 2022. aasta täitmishooaja algust, tuleks kõigi meetmete puhul, mida komisjon võtab 2022. aasta täitmistrajektoorist kõrvalekaldumiste käsitlemiseks, võtta arvesse, et riikidel on olnud selle määruse rakendamiseks vähe aega. Komisjon peaks tagama, et meetmed ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik varustuskindluse säilitamiseks, ja nendega ei tekitata liikmesriikidele, gaasituru osalistele, hoidlate halduritele ega kodanikele ebaproportsionaalselt suurt koormust.

(13)Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et saavutada kohustuslikud täituvuse sihttasemed. Kuna paljudes liikmesriikides on juba olemas erinevad regulatiivsed mehhanismid selleks, et hoidlate täitmist toetada, ei kirjutata ette konkreetset vahendit, mille abil tuleks täitmistrajektoorist kinni pidada ja täituvuse sihttase saavutada, ning liikmesriikidel on vabadus valida nende riikliku süsteemi jaoks sobivaim vahend – tingimusel, et artikli 6b lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused on täidetud. Seega on liikmesriikidel vabadus valida, milline turuosaline (või millised turuosalised) peavad tagama hoidlate täitmise. Samuti võivad nad otsustada, kas regulatiivsed vahendid, mis on kehtivate ELi turueeskirjade alusel võimalikud, nagu meetmed, millega kohustatakse hoiustamisvõimsuse valdajaid kasutamata võimsust vabastama, võivad olla täituvuse sihttasemete saavutamiseks piisavad või on vaja rahalisi stiimuleid, mis võivad kujutada endast riigiabi. Liikmesriigid peaksid kasutama teiste liikmesriikidega koordineeritud vahendeid, näiteks veeldatud maagaasi ostmise platvorme, et maksimeerida veeldatud maagaasi kasutamist hoidlate täitmiseks, ning vähendada taristust tulenevaid ja regulatiivseid tõkkeid, mis takistavad veeldatud maagaasi ühist kasutamist hoidlate täitmiseks.

(14)Komisjoni 8. märtsi 2022. aasta teatises COM(2022) 108 final „REPowerEU: Euroopa ühismeede taskukohasema, kindlama ja kestlikuma energiavarustuse tagamiseks“ on sellega seoses selgitatud, et liidu õiguse kohaselt võivad liikmesriigid anda tarnijatele riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, näiteks tagatiste vormis (kahesuunaline hinnavaheleping), et tagada hoidlate täitmine.

(15)Kõik gaasihoidlate täitmise tagamiseks võetavad meetmed peavad olema vajalikud, selgelt määratletud, läbipaistvad, proportsionaalsed, mittediskrimineerivad ja kontrollitavad, ning need ei tohiks põhjendamatult moonutada konkurentsi, takistada gaasi siseturu tõhusat toimimist ega ohustada gaasivarustuskindlust teistes liikmesriikides ega kogu liidus. Eelkõige ei tohiks sellised meetmed kaasa tuua turgu valitseva seisundi tugevnemist ega juhuslikku kasu sellistele ettevõtjatele, kes kontrollivad hoidlaid või kes on reserveerinud hoiustamisvõimsust, kuid pole seda kasutanud.

(16)Solidaarsusest lähtuval varustuskindluse tagamisel on oluline tegur olemasoleva taristu, sealhulgas piiriüleste ülekandevõimsuste, gaasihoidlate ja maagaasi veeldusjaamade tõhus kasutamine. Varustuskindluse jaoks on esmatähtis energia vaba piiriülene liikumine, seda ka riiklikul, piirkondlikul või liidu tasandil toimuvate gaasitarnehäirete ajal. Seetõttu ei tohiks ükski gaasihoidlate täitmise tagamiseks võetud meede takistada ega piirata piiriülest võimsust, mis on jaotatud vastavalt komisjoni määruse (EL) 2017/459 sätetele.

(17)Hoiustamiskohustus paneb rahalise koormuse osalistele nendes liikmesriikides, kellel territooriumil on gaasihoidlad, samas kui varustuskindluse suurendamisest saavad kasu kõik liikmesriigid, sealhulgas need liikmesriigid, kellel ei ole gaasihoidlaid. Selleks et solidaarselt jagada koormust, mis tuleneb selle tagamisest, et liidu hoidlad oleksid varustuskindluse tagamiseks piisavalt täidetud, peaksid need liikmesriigid, kelle territooriumil ei ole gaasihoidlaid, täitma kohustust kasutada hoiustamisvõimalusi teistes liikmesriikides. Kui puudub ühendus teiste liikmesriikide gaasitaristuga või kui piiriülese ülekandevõimsus on piiratud või kui muudel tehnilistel põhjustel ei ole võimalik kasutada teistes liikmesriikides asuvaid hoidlaid, tuleks seda kohustust vastavalt vähendada.

(18)Liikmesriikide suhtes ei tohiks sellist kohustust kohaldada, kui nad töötavad koos ühe või mitme liikmesriigiga, kellel on hoidlad, välja alternatiivse koormuse jagamise mehhanismi. Sellise alternatiivse mehhanismi puhul võib muu hulgas arvesse võtta juba olemasolevaid samaväärseid õiguslikke alternatiivkütuste ladustamise kohustusi. Liikmesriigid peaksid sellistest alternatiivsetest koormuse jagamise mehhanismidest komisjonile teatama.

(19)Meetmetel, millega liikmesriigid, kellel ei ole gaasihoidlaid, jagavad hoiustamiskohustusest tulenevat koormust liikmesriikidega, kellel on hoidlad, võib omakorda olla finantsmõju asjaomastele turuosalistele. Liikmesriigid, kellel ei ole hoidlaid, võivad seega pakkuda turuosalistele finantsstiimuleid või hüvitist tulude vähenemise või neile pandud kohustustega kaasnevate kulude eest, mida ei saa katta tuludest. Kui meedet rahastatakse lõivust, ei võeta seda lõivu piiriülestelt ühenduspunktidelt.

(20)Tõhus seire ja aruandlus on olulised nii varustuskindlusega seotud riskide laadi ja ulatuse hindamiseks kui ka selleks, et valida selliste riskide vastu võitlemiseks sobivad meetmed. Hoidlate haldurid peaksid täitmisperioodi igal kuul teatama hoidlate täituvuse riiklikele pädevatele asutustele. Hoidlate omanikel ja halduritel soovitatakse korrapäraselt registreerida iga gaasihoidla võimsus ja täituvus kesksel aruandlusplatvormil.

(21)Reguleerivatel asutustel peaks olema oluline roll varustuskindluse seires – see on üks neile energia siseturgu käsitlevate õigusaktidega antud ülesannetest– ning nad peaksid hoidma omavahel tasakaalus varustuskindluse ja meetmete kulukuse tarbijate jaoks. Komisjon jälgib hoidlate täituvust koos liikmesriikide pädevate asutustega.

(22)Tuleks laiendada gaasikoordineerimisrühma rolli, andes sellele sõnaselge ülesande jälgida liikmesriikide tulemusi gaasivarustuskindluse valdkonnas ning töötada selle alusel välja selle valdkonna parimad tavad. Seepärast annab komisjon korrapäraselt aru gaasikoordineerimisrühmale, kes toetab komisjoni täituvuse sihttasemete jälgimisel ja nende saavutamise tagamisel.

(23)Liit leiab, et hoiustamissektor on liidule tema energiavarustuskindluse ja muude oluliste julgeolekuhuvide seisukohast väga oluline. Seetõttu loetakse gaasihoidlaid elutähtsaks infrastruktuuriks nõukogu 8. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/114/EÜ (Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta) tähenduses. Liikmesriigid peaksid käesoleva määruse kohaseid meetmeid võtma arvesse oma riiklikes energia- ja kliimakavades ning määrusega (EL) 2018/1999 ettenähtud eduaruannetes.

(24)Liit leiab, et gaasihoidlate võrgustik vajab lisakaitset, et vältida liidus ohtu avalikule korrale, avalikule julgeolekule ning liidu kodanike heaolule. Liikmesriigid peaksid tagama, et kõik hoidlate haldurid, sealhulgas ülekandesüsteemi haldurite kontrolli all olevad haldurid, on käesoleva määruse kohaselt sertifitseeritud reguleeriva asutuse või liikmesriigi määratud muu pädeva asutuse poolt, tagamaks, et mõju hoidlate halduritele ei sea ohtu liidu ega ühegi liikmesriigi energiavarustuskindlust ega muud olulist julgeolekuhuvi. Teiste liikmesriikide võimalike varustuskindlusega seotud riskide analüüsimisel on oluline, et varustuskindluse hindamine oleks liikmesriikide vahel koordineeritud, see ei tohiks turuosalisi diskrimineerida ning peaks olema täielikult kooskõlas hästi toimiva siseturu põhimõtetega. Selleks et kiiresti leevendada madala hoiustamistaseme ohtu, tuleks sertifitseerimine seada prioriteediks ja sertifitseerida kiiremini suuremad gaasihoidlad ja sellised gaasihoidlad, mille täituvus on viimasel ajal olnud püsivalt madal, et välistada võimalikud varustuskindluse probleemid, mis tulenevad kontrollist selliste suurte hoidlate üle.

(25)Reguleerivad asutused peaksid sertifitseerimisest keelduma juhul, kui isik, kes otseselt või kaudselt kontrollib hoidlate haldurit või kel on halduri suhtes mistahes õigused, võib seada ohtu energiavarustuskindluse või mis tahes muu olulise julgeolekuhuvi liikmesriigi, piirkonna või liidu tasandil. Selles hinnangus peaksid reguleerivad asutused võtma arvesse ärisuhteid, mis võivad vähendada hoidla halduri stiimuleid ja suutlikkust hoidlat täita, samuti liidu rahvusvahelisi kohustusi ning muid juhtumiga seotud konkreetseid fakte ja asjaolusid. Selleks et tagada kõnealuste eeskirjade järjepidev kohaldamine kogu liidus, liidu rahvusvahelistest kohustustest kinnipidamine ning solidaarsus ja energiajulgeolek liidus, peaksid reguleerivad asutused sertifitseerimist käsitlevate otsuste tegemisel võtma täiel määral arvesse komisjoni arvamust. Kui reguleeriv asutus keeldub sertifitseerimisest, peaks tal olema õigus nõuda mis tahes isikult, et ta võõrandaks oma osaluse või õigused hoidlate halduri suhtes, kehtestada sellise võõrandamise tähtaeg, nõuda muid asjakohaseid meetmeid tagamaks, et kõnealune isik või isikud ei saa haldurit kontrollida ega tema suhtes mingeid õigusi teostada, ning otsustada asjakohaste hüvitusmeetmete üle. Kõik sertifitseerimisotsuse alusel võetavad meetmed varustuskindluse riskide või muude oluliste julgeolekuhuvide käsitlemiseks peaksid olema vajalikud, selgelt määratletud, läbipaistvad, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad.

(26)Kui ettevõtted peavad ostma rohkem gaasi ajal, kui gaas on kallis, võib see hindu veelgi tõsta. Seepärast kaasneb käesoleva määrusega hoidla sisse- ja väljavoolupunktis sisenevale ja väljuvale ülekandevõimsusele kohaldatavate tariifide kaotamine, mis muudab hoiustamise turuosaliste jaoks atraktiivsemaks. Reguleerivad asutused ja konkurentsiasutused peaksid samuti kasutama oma pädevust selleks, et tulemuslikult välistada hoiustamistariifide põhjendamatu suurendamine.

(27)Pidades silmas praeguse olukorra erandlikke asjaolusid ja ebakindlust, mis on seotud tulevaste geopoliitiliste muutustega, kutsutakse liikmesriike üles saavutama täituvuse sihttasemed võimalikult kiiresti ja igal juhul mitte hiljem kui käesolevas määruses sätestatud tähtaegade jooksul.

(28)Võttes arvesse praegusest relvakonfliktist tulenevat otsest ohtu varustuskindlusele, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Selleks et tagada sidusus komisjoni ettepanekuga COM/2021/804 final (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus taastuvallikatest toodetud gaaside, maagaasi ja vesiniku siseturu kohta (uuesti sõnastatud)), tuleks käesolevat määrust kohaldada üksnes seni, kuni eelnimetatud komisjoni ettepaneku COM/2021/804 final alusel võetakse vastu ja jõustub määrus taastuvallikatest toodetud gaaside, maagaasi ja vesiniku siseturgude kohta, milles võetakse arvesse käesoleva määrusega tehtud muudatusi.