ET Euroopa Liidu Teataja C 64/16

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 64/14

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„AISCHGRÜNDER KARPFEN”

EÜ nr: DE-PGI-0005-0689-19.03.2008

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Aischgründer Karpfen”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Saksamaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.7 Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Toode „Aischgründer Karpfen” on peegelkarpkala (Cyprinus carpio). Kala müüakse toidukarpkalana elusalt või elutult.

Karpkala „Aischgründer Karpfen” selg on tumerohelist, halli või hallikassinist värvi, külgede värvus vaheldub kollakasrohelisest kuldseni ning kõht on kollakasvalge. Selja- ja sabauimed on halli värvi, saba- ja pärakuuimed punaka varjundiga ning rinna- ja kõhuuimed on kollakat või punakat värvi. Karpkala „Aischgründer Karpfen” iseloomulik tunnus on kõrge selg. See tunnus on kujunenud tänu soojale ilmastikule ja toitainerikastele tiikidele. Nii on kõrguse-pikkuse suhe tavaliselt 1:2 kuni 1:2,5.

Kolmeaastase toidukarpkala eluskaal on 1 000–1 700 g. Toode „Aischgründer Karpfen” on karpkala, mille valge, tihke, kuid siiski õrn ja hea maitsega liha on vähese rasvasisaldusega (kuni 10 %). Vähene rasvasisaldus saavutatakse kalade asustustiheduse piiramisega (kuni 800 kahesuvist (K2) karpkala hektari kohta) ning sellele vastavalt kohandatud lisasöödaga.

3.3. Tooraine:

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Sööt on peamiselt looduslik (põhjasööt, zooplankton jmt); kahe- ja kolmesuviste (K2–K3) toidukalade kasvandustes antakse kaladele maist kuni septembrini lisasöödana kaunviljalisi ja teravilja, v.a mais. Sööda suhe (lisasööda kogus (kg) juurdekasvu kilogrammi kohta) on ligikaudu 2:1.

Lisaks sellele võib anda segasööta, mida on lubatud kasutada Baieri kultuurmaastikuprogrammi (Bayerischer Kulturlandschaftsprogramm) raames. Kõnealune segasööt võib sisaldada üksnes põllukultuure, loomset päritolu koostisosad söödas ei ole lubatud. Segasööda toorproteiinisisaldus tohib olla kuni 16 % ja fosfori üldsisaldus 0,6 %. Rohujahu osa peab olema vähemalt 10 %.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kuna karpkala võtab kaalus juurde soojade suvekuude jooksul, arvutatakse tema vanust suvede järgi. Toidukarpkala „Aischgründer Karpfen” kasvab Aischgrundis tavaliselt täis kolme suvega. Kalamarjast kasvatatakse esimesel aastal samasuvised (K1) noorjärgud. Pärast talvitumist kasvavad kalad kahesuvisteks (K2), seejärel talvituvad nad veelkord ning saavutavad soovitud kaalu kolmesuvistena (K3).

Karpkala „Aischgründer Karpfen” tootmiseks tuleb kala kasvatada vähemalt kahesuvisest (K2) kuni kolmesuvise (K3) toidukalani, st määratletud geograafilises piirkonnas vähemalt ühe tootmisperioodi jooksul (alates asjaomase aasta aprillikuust). Kolmas kasvuaasta (K2-lt K3-le) on olulise tähtsusega kaalu suurenemise ja maitse kujunemise jaoks. Nimetatud ajavahemikus suureneb kala kaal rohkem kui 1 kg.

Kahesuviste karpkalade asustustihedus on kuni 800 karpkala hektari kohta.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Geograafilise piirkonnaga on hõlmatud kõik karpkalatiigid järgmistes maakondades: Erlangen-Höchstadt, Neustadt a.d. Aisch, Bad Windsheim ja Fürth, Kitzingen, Bamberg, Forchheim, Nürnberger Land ning järgmistes linnades: Erlangen, Forchheim, Bamberg, Nürnberg ja Fürth.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Aischgrundi piirkonna karpkalakasvatuse arengut võib seostada sealsete paljude kloostrite rajamise ning nende elanike toidukalavajadusega pikki kuid kestva paastuaja jooksul. Munkade jaoks oli oluline saada söögiks kala; kalatiikide rendist saadav tulu oli teisejärguline.

Aischgrundi piirkonna keskosas asuvate paljude tiikide põhja moodustab triiase ajastu vettpidav liivakivipinnas. Aischgrundi tiikide arengu ja säilimise jaoks olid olulise tähtsusega piirkonna füüsikalis-geograafilised tingimused – pinnas, milles triiase ajastu liivakivile iseloomulikud liivakivikihid vahelduvad vettpidavate savikihtidega, orgude lamedad nõlvad, arvukad soostumisele kalduvad allikad ning põllumajanduse jaoks vaid tinglikult sobilikud mullad.

Kui muudes karpkalatiikide piirkondades on kalade saagikus temperatuuri tõttu piiratud, siis Saksamaa kõige soojemas tiigimajanduspiirkonnas Aischgrundis on see teisiti. Asukoha kõrgusest sõltuvalt on aasta keskmised temperatuurid 8–9 °C. Aischgrundis on piiravam mõjur hoopis tiikide veevarustus. Aasta keskmine sademete hulk on ligikaudu 600–650 mm ning vähenevad loode–kagu suunal ligikaudu kuni 530 mm. Frankenhöhe kõrgustiku ja Steigerwaldi metsa idaosas asuvas tiikide piirkonnas on sademete hulk aastati erinev. Enamus tiikidest sõltub sademetest ja lumesulamisveest toituvast veehulgast. Kuna kliima on soojem kui Ülem-Pfalzis, on tiigid tootlikumad ja annavad suuremat saaki.

Karpkalamajandus annab tooni nii geograafilise piirkonna maastikule (Saksamaa Liitvabariigi suurim ühendatud tiikide piirkond) kui ka kultuurielule. Nii on tiigimajandite kohta koostatud anekdoodiraamatuid, karpkalade kohta on kirjutatud laule ning korraldatud (kunsti)näitusi. Maailma suurim kivist karpkala kui piirkonna sümbol asub Höchstadti linnas Aischi jõe ääres. Kondiitriärides on müügil šokolaadist valmistatud karpkalakujulised maiustused ning turul puuviljamahlast kummikommid „Aischgründer Kärpfla”. Muu hulgas on karpkala kujutatud ka uksekellasiltidel, karnevali aumärkidel, ühingute T-särkidel.

Karpkala „Aischgründer Karpfen” pakutakse traditsioonilise roana paljudes Frangimaa söögikohtades, mis on püsinud juba sajandeid nagu Aischgrundi karpkala isegi. Pikaajalise peretraditsiooniga söögikohtades, kus pakutakse ka karpkalaroogi, on värskete kalade saamiseks enamasti olemas säilitussumbad.

5.2. Toote eripära:

Karpkala „Aischgründer Karpfen” on hästi tuntud ja tarbijate poolt väga hinnatud nii oma piirkonnas kui kogu riigis. Karpkalal „Aischgründer Karpfen” on veel teisigi tooteomadusi: kala kõrguse-pikkuse suhe tavaliselt 1:2 kuni 1:2,5 ning seega on ta kõrgema seljaga kui muud päritolu karpkalad. See on tingitud tiikide soojusest ja toitainerikkusest.

Karpkala „Aischgründer Karpfen” on valge, tihke lihaga, millel on kala päritolule vastav iseloomulik meeldiv maitse, mis ei ole mullane ega samblane, vaid meenutab pigem värskelt keedetud kartulit.

Ettenähtud asustustiheduse tõttu on karpkalast „Aischgründer Karpfen” tehtud filee vähese, kuni 10 % rasvasisaldusega.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Karpkala „Aischgründer Karpfen” iseloomulik kõrge selg on kujunenud tänu Saksamaa Liitvabariigi kõige soojema kalatiikide piirkonna Aischgrundi kasvanduste headele kasvatustingimustele.

Karpkalal „Aischgründer Karpfen” on hea maine tänu oma kvaliteedile ja tähtsusele ning Aischgrundi tiigimajandite sajanditepikkusele traditsioonile.

Weihenstephani rakenduskõrgkooli ja Müncheni tehnikaülikooli korraldatud küsitlustest ilmneb, et karpkala „Aischgründer Karpfen” on toiduainena kogu piirkonnas väga kõrgelt hinnatud. Arvukate pidustuste saatel avatav Aischgrundi karpkalahooaeg kestab 1. septembrist kuni 30. aprillini. Asjaolu, et geograafilise piirkonna kultuurielus on karpkala kindla koha leidnud ja on toiduainena kõrgelt hinnatud ning moodustab traditsioonilise osa söögikultuurist, on karpkalast „Aischgründer Karpfen” teinud eriroa, mida hinnatakse nii oma piirkonnas kui ka kogu riigis.

Weihenstephani rakenduskõrgkooli 2002. aastal korraldatud küsitlustest nähtub, et 79 % küsitletutest Aischgrundis ja 49 % Nürnbergis eelistab karpkala „Aischgründer Karpfen” muudest piirkondadest pärit karpkalale.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

10. augusti 2007. aasta väljaanne Markenblatt, 32. köide, 7a-aa osa, lk 14623

(http://publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/dld_gd_file.do?id=81).

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.