5)

Lisatakse järgmised artiklid: „Artikkel 4a 1. Liikmesriigid tagavad, et investorikaitse skeemidel on olemas nende võimalike kohustuste kindlaksmääramiseks sobivad süsteemid. Liikmesriigid tagavad, et investorikaitse skeeme rahastatakse piisavalt võrdeliselt nende kohustustega. Liikmesriigid esitavad ESMAle korrapäraselt asjakohast teavet seoses võimalike kohustuste ja proportsionaalse rahastamise korrelatsiooniga. [ME 28] 2. Liikmesriigid tagavad, et iga investorikaitse skeem kehtestab rahastamise sihttasemeks vähemalt 0,5 0,3 % investeerimisühingute või eurofondide hoiule, haldusse või valitseda antud raha ja finantsinstrumentide väärtusest, mis on investorikaitse skeemiga kaitstud. Skeemiga kaitstud raha ja finantsinstrumentide väärtus arvutatakse igal aastal 1. jaanuari 31. detsembri seisuga. [ME 29] Komisjon võtab Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusaktidega õigusakte vastavalt artiklile 13aja artiklites 13b ja 13c sätestatud tingimustel meetmed, et kindlaks määrata investorikaitse skeemidega kaitstud raha ja finantsinstrumentide väärtuse arvutamise meetod, et kindlaks määrata rahastamise sihttase, mis tuleb skeemides kehtestada, ja muuta rahastamise sihttaset, võttes arvesse arenguid finantsturgudel. Võttes arvesse kaitstud raha väärtust, mis vastavalt esimeses lõigus osutatule arvutatakse igal aastal, ning arvestades finantsturgude arengut ja vajadust tagada investorite tõhus kaitse, antakse komisjonile lisaks volitus võtta vastavalt artiklile 13a vastu delegeeritud õigusakte, et muuta minimaalset rahastamise sihttaset. Komisjon esitab … (22) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande vajaduse kohta kohandada käesolevas lõikes osutatud rahastamise sihttaset. Selleks et komisjon saaks arvutada kolmandas lõigus osutatud vajalikku rahastamise sihttaset, esitavad liikmesriigid igal aastal komisjonile ja ESMAle vajalikud andmed liikmesriigi investorikaitse skeemide rahastamise kohta 31. detsembri seisuga. Liikmesriigid esitavad nimetatud andmed komisjonile järgmise aasta 31. märtsiks. Liikmesriigid esitavad komisjonile ja ESMAle samuti järgmised andmed: a) nende kaitstud väärtpaberite ja rahaliste vahendite maht, mida investorite nimel hoiavad investeerimisühingud; b) kaitstud hoitava või hallatava raha ja finantsinstrumentide väärtus; c) klientide arv; d) investeerimistegevusest saadud tulu või sissetulek; e) kõigi investeerimisühingute kapitalitase; f) maksimaalne hüvitissuma kliendi kohta; g) väärtpaberite ostu- ja müügitehingute keskmine käive; h) tunnustatud isikute või ettevõtjate arv. [ME 30] 3. Rahastamise sihttase tuleb saavutada enne artikli 2 lõikes 2 või 2bosutatud sündmuste esinemist ja sellest olenemata. Liikmesriigid tagavad, et iga investorikaitse skeemi rahastamise sihttase saavutataksekümne aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist … (23) ning et iga investorikaitse skeem võtab selle eesmärgi täitmiseks vastu asjakohase ajakava ja täidab seda. [ME-d 21 ja 31] Rahastamise sihttaseme saavutamiseks kogutud osamaksud investeeritakse ainult sularaha sissemaksetesse ja madala riskiga varadesse, mille lõpptähtajani on kuni 24 kuud ja mida saab likviidseks muuta vähem kui kuu ajaga. 3a. Investorikaitse skeemi tehtavad osamaksed määratakse iga liikme puhul kindlaks vastavalt asjaomase liikme riskimäärale. Teatava ühtlustamistaseme saavutamiseks liikmesriikide vahel käesoleva lõike kohaldamisel võtab komisjon delegeeritud õigusaktidega artikli 13a kohaselt vastu delegeeritud õigusaktid, milles selgitatakse, kuidas iga liikme osamaks investorikaitse skeemi määratakse. [ME 32] 3b. Pädevad asutused võivad vähendada investorikaitse skeemi liikmete osamakseid juhul, kui kõnealused liikmed võtavad vabatahtlikult lisameetmeid eesmärgiga vähendada tegevusega seotud riske. Pädevad asutused võivad samuti vähendada investorikaitse skeemi liikmete osamakseid juhul, kui liikmed tõendavad, et nende poolt kasutatavad allhaldurid vastavad samadele tegevusega seotud riskide vähendamise normidele. Ükski selline vähendamine ei tohi investorikaitse skeemi sihttaset mõjutada. [ME 33] 3c. ESMA töötab lõike 3b rakendamise ühtlustatud tingimuste tagamiseks välja rakenduslike tehniliste standardite kavandi, et kehtestada investorikaitse skeemi osamaksete vähendamise tingimused. ESMA esitab komisjonile kõnealuse rakenduslike tehniliste standardite kavandi igal aastal. Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud rakenduslikke tehnilisi standardeid vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 15. Riskipõhise vähendamise tingimuste hindamine põhineb sellistel kriteeriumidel nagu raha ja finantsinstrumentide maht, kapitali adekvaatsus ning iga liikme stabiilsus, võttes arvesse tema õiguslikku seisundit ja tema asukohas kohaldatavat õiguslikku raamistikku. [ME 34] 4. Liikmesriigid lubavad investorikaitse skeemidel teha skeemi liikmetele täiendavaid osamaksunõudeid juhul, kui rahastamise sihttase ei ole artikli 9 lõikes 2 osutatud hüvitisnõuete maksmiseks piisav. Need täiendavad osamaksud ei ületa 0,5 0,3 % lõikes 2 osutatud kaitstud rahast ja finantsinstrumentidest. Need täiendavad osamaksud ei sea ohtu asjaomase liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsust ja põhinevad maksevõime kriteeriumidel. Liikmesriigid võivad nõuda täiendavaid osamakseid pärast konsulteerimist ESMA ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga, mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (24). [ME 35] 5. Liikmesriigid tagavad, et investorikaitse skeemidel on olemas asjakohane alternatiivne rahastamiskord, mis võimaldab neil saada lühiajalisi vahendeid skeemile esitatud nõuete rahuldamiseks, kui eelrahastatud summa on ära kasutatud. See kord rahastamiskord võib hõlmata äriettevõtetelt laenamist ning kommertspankadest laenamise võimalusi. See võib sisaldada ka ja riigiasutustelt , sealhulgas liikmesriikidelt, laenamise võimalusi, tingimusel et need võimalused põhinevad ärilistel alustel. [ME 36] 6. Liikmesriigid tagavad, et investorikaitse skeemide rahastamise maksumuse kannavad lõpuks investeerimistegevusega seoses ainult investeerimisühingudvõi kolmandast isikust kontohaldurid, kes on skeemiga kaitstud, ja eurofondi tegevusega seoses eurofondid või nende depositooriumid või kolmandad isikud, kes on skeemiga kaitstud. Liikmete regulaarseid osamakse suurendatakse igal aastal. [ME 37] Selleks et veelgi aidata kaasa investorikaitse skeemide toimimisele, tagavad liikmesriigid, et: a) skeemid saaksid oma liikmetelt kas enne või pärast makse sooritamist nõuda osamakseid, et teha maksed artikli 9 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul; b) pädevatel asutustel on õigus võtta meetmeid kõigi ettevõtjate suhtes, kes ei tasu nõudmisel osamakset. [ME 38] 7. Liikmesriigid teavitavad igal aastal ESMAt oma riigi investorikatse skeemide rahastamise sihttasemest lõike 2 tähenduses ja rahastamise tasemest lõike 3 tähenduses. Kõnealuse teabe kinnitavad pädevad asutused ja see edastatakse koos kinnitusega ESMA-le iga aasta 31. jaanuariks. Liikmesriigid tagavad, et esimeses lõigus osutatud teave avaldatakse investorikaitse skeemide veebisaidil vähemalt kord aastas. 7a. Liikmesriigid tagavad, et investorikaitse skeemid saavad oma liikmetelt igal ajal ja igal juhul nõudmise esitamisel kogu vajaliku teabe investoritele tagasimaksete tegemiseks. [ME 39] 8. Liikmesriigid tagavad, et 10 5 % lõikes 2 osutatud investorikaitse skeemide eelrahastamise summast on kättesaadav laenamiseks teistele investorikaitse skeemidele artiklis 4c artiklis 4b sätestatud tingimustel. Kõnealust rahastamise korda kasutatakse ainult juhul, kui tavapärased rahastamise vahendid ei ole kättesaadavad. Komisjon võib vastavalt artiklile 13a ja artiklites 13b ja 13c sätestatud tingimustel delegeeritud õigusaktide teel muuta teistele skeemidele laenamiseks eraldatava eelrahastamise summa protsendimäära, võttes arvesse arenguid finantsturgudel. [ME 40] 9. Komisjon võtab vastavalt artiklile 13a vastu delegeeritud õigusaktidja artiklites 13b ja 13c sätestatud tingimustel meetmed, et kindlaks määrata: a) investorikaitse skeemide võimalike kohustuste kindlaksmääramise meetod vastavalt lõikele 1 ja riskipõhised osamaksed ; [ME 41] b) tegurid, mida tuleb lõikes 4 osutatud täiendavate osamaksude tegemise võime hindamisel arvesse võtta, et mitte seada ohtu liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsust; c) lõikes 5 osutatud alternatiivse rahastamiskorra, mis peab investorikaitse skeemidel olemas olema, et nad saaksid vajaduse korral lühiajalisi rahastamisvahendeid; d) skeemidega kaitstud üksuste osamaksude määramise kriteeriumid vastavalt lõikele 6. 10. Selleks et tagada ühetaolised tingimused lõike 7 teise lõigu kohaldamisel, koostab ESMA rakenduslike tehniliste standardite kavandi, et täpsustada skeemide avaldatava teabe üksikasjad. ESMA esitab kõnealuse rakenduslike tehniliste standardite kavandi komisjonile 31. detsembriks 2012. Komisjon võib Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud tehniliste standardite kavandi vastu võtta kooskõlas rakenduslikud tehnilised standardid vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 7e sätestatud menetlusega artiklile 15 . [ME 42] Artikkel 4b 1. Skeemil on õigus Pärast … (25) võib investorikaitse skeem laenata kõikidest teistest artiklis 2 osutatud investorikaitse skeemidest liidu piires järgmistel tingimustel: [ME 43] a) laenu võttev investorikaitse skeem ei ole võimeline täitma oma kohustusi, mis tulenevad artikli 2 lõikest 2a või 2cnende kohustuste täitmiseks tehtud varasemate maksete tõttu; [ME 22] b) laenu võttev investorikaitse skeem mis satub käesoleva lõigu punktis a nimetatud olukorra on põhjustanudolukorda, oli eelnevalt saavutanud artikli 4a lõikes 3 lõikes 2 osutatud vahendite puudumine rahastamise sihttaseme ; [ME 44] c) laenu võttev investorikaitse skeem on võtnud kasutusele artikli 4a lõikes 4 osutatud täiendavad osamaksud; d) laenu võttev investorikaitse skeem kohustub seaduslikult kasutama laenatud vahendeid artikli 2 lõike 2a ja 2calusel nõuete eest maksmiseks; [ME 22] e) [Punkt on viidud allapoole uueks kolmandaks lõiguks] f) laenu võttev investorikaitse skeem määratleb nõutava rahasumma; g) laenu võttev investorikaitse skeem teatab viivitamatult ESMA-le, et ta kavatseb laenata teiselt investorikaitse skeemilt, põhjendades kuidas on täidetud punktides a kuni f sätestatud tingimused, ja laenuks taotletava rahasumma. Esimese lõigu punktis f osutatud summa määratakse kindlaks järgmiselt: [artikli 2 lõike 2a ja 2calusel tasumisele kuuluvate nõuete summa] – [rahastamise tase vastavalt artikli 4a lõikele 7] + [artikli 4a lõikes 4 osutatud täiendavate osamaksude maksimumsumma] [ME 22] Laenu võttev investorikaitse skeem, mis ei ole käesoleva artikli alusel teistele skeemidele laenu tagasi maksnud, et võta teistelt investorikaitse skeemidelt laenu ega laena neile. Teised investorikaitse skeemid tegutsevad laenu andvate skeemidena. Selleks määravad liikmesriigid, kus on asutatud rohkem kui üks skeem, ühe skeemi, mis tegutseb selle liikmesriigi laenu andva skeemina, ja teavitab sellest ESMAt. Liikmesriigid astuvad kõik vajalikud sammud tagamaks, et kõiki sidusrühmi on teavitatud sellest, milline skeem on laenu andev ning kuidas see töötab. Liikmesriigid võivad otsustada, kas ja kuidas teised samas liikmesriigis asutatud investorikaitse skeemid maksavad laenu andvale skeemile vahendeid tagasi. [ME 45] 2. Laenu antakse järgmistel tingimustel: a) iga investorikaitse skeem peab teises lõigus kehtestatud piirmäära ulatuses laenu andma summas, mis on proportsionaalne igas skeemis kaitstud raha ja finantsinstrumentide summaga, võtmata arvesse laenu võtvat investorikaitse skeemi, ja summad arvutatakse vastavalt artikli 4a lõikes 2 osutatud kõige uuemale teabele; b) laenu võttev investorikaitse skeem maksab laenu tagasi hiljemalt viie aastaga. [Teine lause on üle viidud kolmandasse lõiku] c) intressimäär kõnealusel krediidiperioodil on võrdne Euroopa Keskpanga laenu valuutat välja andva keskpanga poolt pakutava laenamise püsivõimaluse intressimääraga kõnealusel krediidiperioodil. [ME 46] Kõigile laenu võtvatele investorikaitse skeemidele laenatud summa kokku ei või ületada 20 % laenamiseks kättesaadavate vahendite kogusummast vastavalt artikli 4a lõikele 8. Laenu tagasimakse esimese lõigu punkti b kohaselt võib toimuda iga-aastaste osamaksetena ja intresse makstakse ainult laenu tagasimakse ajal. 3. ESMA kinnitab, et lõikes 1 osutatud tingimused on täidetud, ning määrab iga investorikaitse skeemi poolt väljalaenatavad summad, mis on arvutatud lõike 2 punkti a kohaselt, ja algse intressimäära lõike 2 punkti c kohaselt, samuti laenuperioodi. ESMA edastab kinnituse koos lõike 1 punktis g osutatud teabega laenu andvatele skeemidele 15 tööpäeva jooksul selle teabe saamisest laenu võtvatelt skeemidelt. Laenu andvad skeemid maksvad laenu võtvale investorikaitse skeemile laenu välja viivitamata, kuid igal juhul 15 tööpäeva jooksul pärast kinnituse ja teabe saamist ESMA-lt. 4. Liikmesriigid tagavad, et laenu võtva investorikaitse skeemi kogutavad osamaksud on piisavad, et maksta tagasi laenusumma ning taastada sihttase võimalikult kiiresti ja hiljemalt kümne aasta viie aasta jooksul pärast laenu saamist. [ME 47] Kõik teised nõuded allutatakse laenu andnud investorikaitse skeemile. Investorikaitse skeemi käsitatakse eelisvõlausaldajana ja see on võlausaldajatest tähtsuselt esimesel kohal. [ME 48] Ilma et see piiraks teise lõigu kohaldamist, võivad liikmesriigid kehtestada erineva kategooria võlausaldajate eelistamisel teisi prioriteete. [ME 49] 5. Investorikaitse skeemide vahel tõhusa koostöö võimaldamiseks sõlmivad skeemid või, vajaduse korral, pädevad asutused, kirjalikud koostöölepingud. Sellistes lepingutes võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (26) sätestatud nõudeid. [ME 50] Pädevad asutused teavitavad ESMA-t esimeses lõigus osutatud lepingute olemasolust ja sisust. ESMA võib nende lepingute kohta arvamust avaldada määruse (EL) nr 1095/2010 artikli 8 lõike 2 punkti g ja artikli 34 alusel. Kui pädevad asutused või investorikaitse skeemid kokkuleppele ei jõua või kui tekib vaidlus lepingu tõlgendamise üle, lahendab ESMA vaidlused vastavalt määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 19. Esimeses lõigus osutatud lepingute puudumine ei mõjuta investorite nõudeid artikli 2 lõike 2a või 2calusel. [ME 22]