Süsteemis tehakse üle 1 miljoni toimingu päevas ja 100 000 toimingut tunnis. Süsteemi suutlikkus on kuni 450 000 tehingut tunnis ning selles on võimalik säilitada ja töödelda 60 miljonit viisataotlusi käsitlevat teabeühikut.

VIS aitab eelkõige kaitsta liikmesriikide sisejulgeolekut ja võidelda terrorismiga, kuna paraneb viisataotluste hindamine. See tähendab tulemuslikumaid konsultatsioone keskasutuste vahel ning viisataotlejate kontrollimise ja isikusamasuse tuvastamise parandamist konsulaatides ja piiripunktides. Liikmesriikide sisejulgeoleku kaitse ja terrorismivastane võitlus on ühise viisapoliitika üldeesmärk ja põhikriteerium. Lisaks aitab VIS võidelda ebaseadusliku sisserändega ning toob kasu heausksetele reisijatele, parandades ja tõhustades viisa andmise protseduuri ja kontrolle.

Euroopa Liit peab tagama vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järkjärgulisel loomisel isikute vaba liikumise ja julgeoleku kõrge taseme. Seda arvesse võttes on esmane ülesanne viisainfosüsteemi (VIS) arendamine ja rakendamine, et liikmesriigid saaksid vahetada viisaandmeid.

Kuigi hindamise alguseks oli VIS toiminud neli aastat, arvestati asjaolu, et VIS võeti kogu maailmas kasutusele järk-järgult. See tähendab, et näiteks 50 % VISi toimingute mahust tehti piirkondades, kus VIS oli kasutusele võetud kõigest 3–4 kuud enne hindamise lõppu ning seega saadi nendest piirkondadest hindamise ajal ainult piiratud andmeid ja toimus piiratud järelevalve. Seda võib küll pidada piiravaks asjaoluks, kuid olemasolevad andmed ja kogutud tõendid võimaldasid teha hulga järeldusi VISi peamiste aspektide ja hindamise käigus esitatud küsimuste kohta.

VISi õigusraamistikuga on nähtud ette, et hinnatakse VISi määruse ja VISi loomise otsuse rakendamist ning VISile õiguskaitse eesmärgil antavat juurdepääsu käsitleva otsuse alusel VISi kasutamist õiguskaitse eesmärgil ja vastavalt viisaeeskirjale biomeetria kasutamist viisataotlusmenetluses.

2.Hindamise peamised järeldused

Hindamise järelduste põhjal võib üldiselt väita, et VISi kasutuselevõtmise tulemusel on 1) muutunud lihtsamaks ja tõhusamaks viisa taotlemise protsess, sest tagatakse, et kõikide liikmesriikide kogutud andmeid säilitatakse ja vahetatakse ühises süsteemis, 2) vähenenud riiklike ametiasutuste halduskoormus ning 3) võetud kasutusele selge, sujuv ja tõhus kord viisataotluste menetlemiseks, välispiiril või riigi territooriumil kontrollide tegemiseks, rände eesmärgil riiki siseneda soovivate või tagasi saadetavate kolmandate riikide kodanike isikusamasuse tuvastamiseks või varjupaigataotluste läbivaatamiseks.

Üldhinnang põhineb allpool loetletud hindamiskriteeriumide analüüsil.

2.1.Kas VIS on olnud sätestatud eesmärkide täitmisel tulemuslik?

Valdav enamik vastanud liikmesriikidest nõustus sellega, et VISi kasutuselevõtmine muutis viisataotluste läbivaatamise menetluse lihtsamaks tänu asjaolule, et võeti kasutusele ühine süsteem, kus säilitada ja mille kaudu vahetada liikmesriikide vahel andmeid, mis käsitlevad viisataotlusi ja nende kohta tehtud otsuseid.

Eu-LISA statistika näitab, et läbivaatamise menetlus kestab viisataotluse esitamisest kuni viisa andmiseni keskmiselt neli päeva, ent enamik liikmesriike vajab taotluse läbivaatamiseks viis päeva. See ajavahemik on oluliselt lühem, kui õigusnormidega ette nähtud tähtaeg 15 tööpäeva.

Enamik vastanud liikmesriikidest nõustus ka, et VISi kasutuselevõtmine lihtsustas võitlust viisapettuste vastu, kuigi enamus oli seisukohal, et see ei mõjutanud taotlejaid nende püüdlustes hiilida kõrvale kriteeriumidest, mille kohaselt määratakse kindlaks see, milline liikmesriik vastutab viisataotluse läbivaatamise eest.

Frontexi 2016. aasta riskianalüüsist selgub, et 2011. aasta oktoobris VISi kontrollide kasutuselevõtmine piiril aitas avastada kohe pärast kontrollide kasutuselevõtmist (2012) piiril rohkem võltsitud viisasid ning mõjus pikemas perspektiivis hoiatusena mitte kasutada ELi territooriumile sisenemisel võltsitud viisat.

Enamik vastanud liikmesriikidest on seisukohal, et VISi kasutuselevõtmine lihtsustas piiripunktides välispiiril ja liikmesriikide territooriumidel tehtavaid kontrolle.

Andmelogidel põhinevate eu-LISA aruannete kohaselt kulub praegu esimese astme kontrolli jaoks keskmiselt 1,36 sekundit, kui kasutatakse sõrmejälgi, ja 0,31 sekundit, kui ei kasutata sõrmjälgi. Teise astme kontroll kestab keskmiselt 13,78 sekundit, kui kasutatakse sõrmejälgi, ja 0,28 sekundit, kui ei kasutata sõrmjälgi.

Piiril sõrmejälgede kasutamise tehniliste edusammude aruandest selgub, et sõrmejälgede võtmiseks ja kontrollimiseks kulub lisaaega õhupiiril keskmiselt 26 sekundit ja merepiiril 44 sekundit. Need andmed näitavad, et välispiiril kontrollide tegemise aeg on märkimisväärselt lühenenud võrreldes varasema olukorraga, kui piirikontroll oli manuaalne. Samuti on tänu biomeetriale suurenenud kontrollide usaldusväärsus.

Valdav enamik vastanud liikmesriikidest nõustus sellega, et VISi kasutuselevõtmine aitab neil peamiselt tänu võimalusele võrrelda biomeetrilisi andmeid tuvastada isikuid, kes ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumile sisenemise, seal viibimise või elamise tingimusi.

Paljud vastanud liikmesriigid on seisukohal, et VISi kasutuselevõtmine toetas Dublini määruse kohaldamist, aidates kindlaks määrata liikmesriigi, kes vastutab varjupaigataotluse läbivaatamise eest juhul, kui mõni liikmesriik on varjupaigataotlejale andnud viisa. Statistika toetab seisukohta, et liikmesriigid kiidavad heaks VISi kasutamise tõendusvahendina Dublini menetluse raames: ajavahemikul 2011. aasta oktoobrist kuni 2015. aasta novembrini kasutasid 12 Schengeni liikmesriiki VISi Dublini menetlusega seotud eesmärkidel peaaegu 400 000 korda ja 15 liikmesriiki kasutas VISi ligi 1,38 miljoni varjupaigataotluse menetlemisel.

Peaaegu pooltele vastanud liikmesriikidest kaasnes VISi kasutuselevõtmisega positiivne mõju liikmesriigi sisejulgeolekut ähvardavate ohtude ennetamisele ning ainult kahe liikmesriigi arvates oli mõju piiratud. Seda arvamust toetab statistika, mille kohaselt VISi kasutatakse sisejulgeolekuga seotud eesmärkidel üsna piiratud ulatuses, osaliselt tingituna asjaolust, et VIS võeti sel eesmärgil kasutusele hiljuti. Sisejulgeolekut ähvardavate ohtude ennetamisele avalduv VISi tajutav vähene positiivne mõju võib olla nii süsteemi piiratud kasutuse põhjus kui ka tagajärg.

2.2.Kas VIS on saavutanud oma eesmärgid tõhusal viisil?

VISi kasutuselevõtmise kulud kuue aasta jooksul (2005–2011) olid peaaegu 151 miljonit eurot. Lisaks sellele kaasnesid liikmesriikidele riikliku süsteemi kasutuselevõtmise kulud, mis ulatusid 1–2 miljonist eurost kuni 30 miljoni euroni ja mille kogusumma oli ligikaudu 600 miljonit eurot, hõlmates esimeste aastate hoolduskulusid. Liikmesriikide kulud sõltusid nende konsulaarvõrgustikust ja kasutatud seadmete liigist. Liikmesriikide jaoks riikliku süsteemi kasutuselevõtmisega kaasnenud kulude arvutamine on keeruline peamiselt seetõttu, kuidas süsteemid on riiklikul tasandil korraldatud. Enamasti ei loodud riiklikku süsteemi nullist, vaid täiustati olemasolevat süsteemi ja kohandati seda, et võimaldada ühendus VISiga. Kuna kolmandate riikide kodanike kontrollimine ja tuvastamine kanti üle kesksesse viisainfosüsteemi, aitas VIS suurendada sünergiat Euroopa tasandil ja vähendada kulusid riiklikul tasandil.

Schengeni viisa tasu taotluse kohta on 60 eurot ja VISis säilitatakse praegu ligikaudu 23 miljonit taotlust, seega kogusid liikmesriigid nende taotluste menetlemise tasuna üle 1 380 miljoni euro. See tulu ei kata siiski mitte ainult VISi kasutuselevõtmise ja käitamise kulusid. Arvestades suurt esialgse investeeringu kulu, suhteliselt väikest edasist hoolduskulu ja võttes arvesse ka liikmesriikide kõiki muid halduskulusid, mis tekivad viisataotluste menetlemisel, näib, et süsteemi kasutuselevõtmise esialgne kulu on suures osas amortiseeritud.

Süsteemi peamine kasu on siiski selle ühiskondlik väärtus ja seda ei saa arvudes väljendada:

VIS aitab kaasa ühise viisapoliitika rakendamisele ja konsulaarkoostööle ning on viisasid väljastavate keskasutuste vahelises teabevahetuses kasutatav kergesti kättesaadav ja turvaline vahend;