[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 29.6.2007

KOM(2007) 320 lõplik

2005/0183 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teisele lõigule, milles käsitletakse

nõukogu ühisseisukohta seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta) vastuvõtmisega

2005/0183 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILEvastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teisele lõigule,milles käsitletakse

nõukogu ühisseisukohta seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta) vastuvõtmisega (EMPs kohaldatav tekst)

1. MENETLUS

Ettepanek KOM(2005) 447 (lõplik) edastati Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt EÜ asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas oma arvamuse 17. mail 2006.

Regioonide Komitee esitas oma arvamuse 26. aprillil 2006.

Euroopa Parlament esitas oma arvamuse 26. septembri 2006. aasta istungil toimunud esimesel lugemisel.

Pärast Euroopa Parlamendi arvamuse saamist ja vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 250 lõikele 2 jõudis nõukogu 23. oktoobril 2006 kvalifitseeritud häälteenamusega ühisseisukoha suhtes poliitilise kokkuleppeni. Nõukogu võttis ühisseisukoha vastu 25.6.2007.

2. KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Õhusaaste avaldab tervisele väga tõsist kahjulikku mõju. Komisjoni teatises õhusaaste temaatilise strateegia kohta KOM(2005) 446 avaldatud viimaste teaduslike tõendite ja terviseuuringute kohaselt vähendab üksnes kokkupuude välisõhus leiduvate tahkete PM2,5-osakestega ELi elanike statistilist keskmist eluiga rohkem kui kaheksa kuud. Seetõttu kehtestab komisjon oma ettepanekuga välisõhus leiduvate tahkete PM2,5-osakeste suhtes spetsiaalsed keskkonnastandardid. Nende rakendamine peaks oluliselt aitama saavutada õhusaastet käsitleva temaatilise strateegia eesmärki vähendada ajavahemikus 2000–2020 tahkete osakestega kokkupuute tõttu kaotatud eluaastate arvu Euroopas 47% võrra.

Lähtudes komisjoni parema õigusloome algatusest nähakse komisjoni ettepanekus välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise direktiivi kohta ette raamdirektiivi ja selle kolme tütardirektiivi välisõhu kvaliteeti käsitlevate sätete ning teabe vahetamist käsitleva nõukogu otsuse liitmist üheks direktiiviks, eesmärgiga lihtsustada, ühtlustada ja vähendada olemasolevate õigusaktide mahtu. Lisaks sellele vaadatakse ettepanekus üle olemasolevad sätted, et täiendada neid liikmesriikide kogemusega. Selleks:

1. esitatakse ettepanekus konkreetsed järelevalvenõuded ja uued keskkonnaeesmärgid seoses PM2,5-osakestega,

2. võimaldatakse rakendamisel paindlikkust, lubades ajapikendust teatavatel komisjoni poolt heakskiidetavatel tingimustel teatavate piirväärtuste saavutamiseks, näiteks PM10-osakeste ja lämmastikdioksiidi puhul,

3. võimaldatakse liikmesriikidel suunata oma jõupingutusi, lubades piirväärtuse vastavuse hindamisel arvestada sellest maha looduslikest allikatest pärineva saaste.

3. KOMISJONI MÄRKUSED

3.1. Üldised märkused

Euroopa Parlament esitas oma arvamuse 26. septembril 2006 toimunud esimesel lugemisel. Komisjon nõustus täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel tehtud viiekümne üheksast (59) muudatusettepanekust kahekümne üheksaga (29). Kõnealusest kahekümne üheksast (29) kuusteist (16) kajastuvad juba vähemalt osaliselt ühisseisukohas.

Komisjon nõustus kõikide muudatusettepanekutega, mis viivad edasisele ühtlustamisele, suurendavad selgust või parandavad avalikkusele antava teabe kvaliteeti: 2, 6, 11, 13, 19, 21, 26, 27, 31, 37, 39, 41, 42, 65; või laiendavad läbivaatamise ulatust: 48.

Teatavate muudatusettepanekutega nõustus komisjon kas osaliselt või põhimõtteliselt. Mõne muudatusettepaneku suhtes on komisjon seisukohal, et sõnastuse täiendav parandamine tagaks suurema selguse. Mõned muudatusettepanekud sisaldavad põhimõtteliselt vastuvõetavaid muudatusi, näiteks muudatusettepanek 49, milles käsitletakse liugskaala mõiste kehtestamist seoses kokkupuute vähendamise sihtmärgiga. Samas ei saa siiski nõustuda kõnealuste muudatuste kõikide sätetega, sest mõned neist seaksid ohtu tasakaalu paindliku rakendamise ning rahva tervise kaitse vahel.

Komisjon lükkas tagasi eelkõige need muudatusettepanekud, mis võivad vähendada rahva tervise kaitset, nii et see jääks nõrgemaks kui kehtivate õigusaktidega ette nähtud, või PM2,5-osakestega kokkupuute vähendamise eesmärgi puhul allapoole õhusaastet käsitlevas temaatilises strateegias sätestatud eesmärkide taset. Ühtlasi lükkas komisjon tagasi need muudatusettepanekud, mille puhul ta leidis, et nendega kehtestatakse nõudeid, mida ei ole võimalik ettenähtud ajavahemiku jooksul saavutada või millega piiratakse riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste tegevusulatust direktiivi tõhusal rakendamisel. Komisjoni hinnangul vähendaks parlamendi kõikide muudatusettepanekute vastuvõtmine komisjoni esialgse ettepaneku kõrgeid eesmärke.

Liikmesriigid on nõukogus ettepanekut arutanud alates septembrist 2005. Ühisseisukoht sisaldab komisjoni esialgse ettepanekuga võrreldes märkimisväärsel hulgal muudatusi. Teksti on stiililiselt ühtlustatud: näiteks on eemaldatud kontsentratsiooni lae mõiste ning sisse toodud ühtse õhukvaliteedi kava mõiste. Selles käsitletakse ka teatavaid komisjoni esialgse ettepaneku põhielemente, nimelt õhukvaliteedi hindamist, uusi PM2,5-osakeste suhtes kehtestatud eesmärke ning direktiivi paindlikku rakendamist. Neid muudatusi käsitletakse üksikasjalikumalt allpool. Nagu komisjoni esialgses ettepanekus sätestatud, säilitatakse nende muudatustega tasakaal püstitatud eesmärkide ning rahva tervise kaitse nõutava taseme vahel, pakkudes samal aja rohkem paindlikkust direktiivi rakendamisel. Poliitiline kokkulepe saavutati kvalifitseeritud häälteenamusega, vastu hääletasid Madalmaad ja Poola, Rootsi jäi erapooletuks.

3.2. Üksikasjalikud märkused

3.2.1. Komisjoni poolt heakskiidetud parlamendi muudatused, mis lisatakse täielikult või osaliselt ühisseisukohale.

Ühisseisukohas sisaldub järgmiste muudatusettepanekute, millega komisjon nõustus täielikult, põhimõtteliselt või osaliselt, sõnastus või sisuline mõte: muudatusettepanekud nr. 1, 2, 13, 14, 19, 21, 26, 27, 29, 31, 40, 41, 42, 45, 48, ja 65.

Enamik neist muudatustest kajastab kontsentratsiooni lae mõiste asendamist enamlevinud piirväärtuse mõistega. Kuna mõlema mõiste õiguslikud tagajärjed on samad, ei too see kaasa muudatusi sisus, vaid ühtlustab teksti ning vähendab erinevate standardite kasutamist.

Muudatusettepanekus 41 käsitletakse liikmesriikide kohustust teavitada komisjoni karistussätetest. Komisjon nõustub parlamendi ettepanekuga see nõue kustutada, sest sama eesmärgi võib saavutada järgides direktiivi artiklit 33 ning EÜ asutamislepingu 10. lisas kehtestatud üldkohustust.

3.2.2. Komisjoni poolt heakskiidetud parlamendi muudatused, mida ei lisata ühisseisukohale.

Muudatusettepanekus 6 käsitletakse preambuli seda põhjendust, millega julgustatakse täiendama statsionaarseid mõõtmisi modelleerimise ja indikaatormõõtmistega.

Muudatusettepanekus 11 põhjendatakse artikli 22 sätteid. Ühisseisukohas käsitletakse neid sätteid preambula põhjenduses 15.

Muudatusettepanekus 37 ja 39 tehakse ettepanek lisada tootjate ühendused asjaomaste organisatsioonide nimekirja, keda tuleb teavitada artiklites 24 ja 26 sisalduvate avalikkuse teavitamise sätete alusel. Komisjon leiab, et nende lisamine on mõistlik ega lähe vastuollu senise hea tavaga.

3.2.3. Komisjoni poolt tagasilükatud parlamendi muudatused, mis moodustavad ühisseisukoha osa.

Ei kohaldata

3.2.4. Nõukogu tehtud muudatused ettepanekus – põhielemendid

Nõukogu on käsitlenud nagu parlamentki komisjoni pakutud õhukvaliteedi hindamise sätteid, uusi PM2,5-osakeste suhtes püstitatud eesmärke ning paindliku rakendamise sätteid, seda eriti muudatustes 45, 49, 50, 60 ja 81.

Õhukvaliteedi hindamine . Nõukogus on olulise teemana tõstatunud järelevalve maksumuse küsimus. Sel eesmärgil on tehtud muudatusi PM10-osakeste hindamispiiridesse ja järelevalve miinimumnõuetesse. Mõistes nõukogu muret, rõhutas komisjon siiski asjakohase hindamisteabe olulisust võrdsete tingimuste loomisel vastavuse hindamiseks, poliitikasuundade väljatöötamiseks ning vajadusel tõhusatest vähendamise meetmetest teavitamiseks. Ühisseisukohas lõpuks kehtestatud PM10- ja PM2,.5-osakeste hindamise sätted on kompromiss ning tähendavad komisjoni jaoks miinimumnõudeid, millest siiski piisab eespool esitatud eesmärkide saavutamiseks.

Ühisseisukoht on kaasa toonud olulisi muudatusi direktiivi III lisasse, milles määratakse üksikasjalikumalt kindlaks miinimumnõuded selle kohta, kuidas läbi viia hindamisi, mis hõlmavad kogu liikmesriigi territooriumit. III lisas on piiravalt määratletud teatavad piirkonnad, kus ei tule hinnata vastavust rahva tervise kaitse eesmärgil kehtestatud piirväärtustele. See peaks toetama ühtlustatumat lähenemisviisi vastavuse hindamisele. Komisjon jälgib hoolikalt rakendamist selle tagamiseks, et kõnealuse rakendussättega ei vähendata ühelgi viisil rahva tervise kaitset ega seata ohtu üldist arusaama, et piirväärtused kehtivad kõikjal.

Ühtlasi on III lisas ühtlustatud kindla piirväärtusega saasteainete mõõtmiseks ettenähtud proovivõtukohtade valikukriteeriume, et neid saaks kohaldada sarnaselt kõikide saasteainete suhtes. Komisjon oleks eelistanud jääda oma esialgse ettepaneku juurde, mille sätted kattuvad kehtivate õigusaktidega, sest muudatused võivad kaasa tuua olemasolevate proovivõtukohtade ümberpaigutamise ning katkestusi järelevalves. Komisjon jälgib arenguid, sest muudatused võivad põhjustada probleeme muude sätete rakendamisel, näiteks avaliku teabe ning poliitikasuundade väljatöötamiseks vajaliku teabe kättesaadavaks tegemisel, ning tõstatab teema vajadusel uuesti regulatiivkomitees. Kuna piirväärtused kehtivad kõikjal, välja arvatud selgesõnaliselt kindlaksmääratud piirkondades, ei vähenda proovivõtukoha ümberpaigutamine iseenesest rahva tervisekaitse taset.

Ühisseisukohas käsitletakse ka VI lisas esitatud ajakava järelevalvevõrgustiku praeguste seadmete vastavusse viimiseks Euroopa Standardikomitee (CEN) uute standarditega, millega määratakse kindlaks komisjoni ettepanekus sisalduvad võrdlusmeetodid. Komisjon nõustub kehtestatud tähtaegadega, sest vajaduse korral võimaldavad need võrgustiku kaasajastamise ajakava tõhusat rakendamist. Komisjon märgib siiski, et hindamiseks kasutatud mõõtmiste suhtes kohaldatakse endiselt täies ulatuses I lisas loetletud andmete kvaliteedieesmärke ja VI lisas kehtestatud samaväärsuse tõendamise sätteid.

PM 2,5 -standard . Ühisseisukohas asendatakse XIV lisas PM2,5-osakeste kontsentratsioonilae 25 µg/m3 saavutamine 2010. aastaks kahetasandilise lähenemisega, millega kehtestatakse samal tasemel õiguslikult mittesiduv eesmärk 2010. aastaks ning õiguslikult siduv piirväärtus 2015. aastaks. Kokkupuute vähendamise sihtmärki on laiendatud – ühekordse 20% vähendamise säte on asendatud kokkupuute vähendamise näitaja liugskaalaga, mille väärtused peavad jääma vahemikku 7–13 µg/m3. Ühtlasi nähakse ühisseisukoha sätetes ette kolm erinevat võimalust kokkupuute vähendamise näitaja baastaseme fikseerimiseks, et anda aega korralike PM2,5 seirejaamade rajamiseks. Komisjon toetab neid muudatusi, sest need ei vähenda komisjoni ettepaneku eesmärke ning tagavad direktiivi tõhusama rakendamise.

Komisjon leiab, et kahekordse PM2,5-osakeste keskkonnaalase eesmärgi puhul peaks kokkupuute vähendamise sihtmärk olema peamine meetmete rakendamist toetav jõud, mille aastane piirväärtus toimib põhimõtteliselt laena, mis kaitseb kõige haavatavamate piirkondade elanikke. Olemasolevatele teadmistele toetudes on komisjon arvamusel, et parlamendi muudatusettepanekus nr 50 ette nähtud rangema PM2,5-osakeste aastase piirväärtuse (20 µg/m3) saavutamiseks tehtud jõupingutuste tagajärjeks oleks ülemäärane keskendumine „tulipunktidele” ehk vähestele kõrge kontsentratsiooniga piirkondadele, mis toimuks elanikkonna üldise kokkupuute vähendamiseks ettenähtud meetmete arvelt. Teiselt poolt nähakse muudatusettepanekus 49 ette kokkupuute vähendamise sihtmärgi nõuete vähendamist enamiku kontsentratsioonitasemete puhul, mille üldine mõju tooks kaasa uute PM2,5-osakeste standardite eesmärkide vähendamise ning sellest jääks väheseks õhusaastet käsitlevas temaatilises strateegias püstitatud tervisekaitse eesmärkide saavutamiseks.

Paindlik rakendamine. Kuigi komisjoni ettepaneku artiklis 22 sätestati PM10 piirväärtuse saavutamise tähtaja pikendamisele kindel tähtaeg (1. jaanuar 2010), kehtestatakse ühisseisukohas maksimaalseks tähtajaks kolm aastat alates direktiivi jõustumisest. Ühisseisukohas jäetakse samaks tingimused, mis peavad olema täidetud ajapikenduse saamiseks. Muudetud ei ole benseeni ja lämmastikdioksiidide suhtes kehtivaid ajapikenduse sätteid. Ajapikenduse taotlemise võimalus on välja jäetud PM2,5-osakeste puhul pärast sihtmärgi saavutamise tähtaja nihutamist esialgses komisjoni ettepanekus sätestatud 2010. aastalt 2015. aastani. Välja on jäetud ka võimalus taotleda ajapikendust vääveldioksiidile, süsinikmonooksiidile ja pliile. Komisjon eelistaks PM10 sihtmärgi saavutamise tähtaja osas oma esialgset ajakava, kuid on arvamusel, et selline pikendamine ei sea ohtu ettepaneku üldist tasakaalustatust. Euroopa Parlamendi muudatusettepanek 81 võimaldab kuni kuus aastast ajapikendust alates direktiivi jõustumisest. Selline ajapikendus tooks peaaegu kindlasti kaasa viivituse rakendusmeetmetes, mis vähendab rahva tervise kaitset kõigis piirkondades, kus käesoleval hetkel PM10 sisaldus ületab piirväärtusi.

3.2.5. Uue komitoloogia menetlusega seotud muudatused tekstis

Komisjon jääb oma seisukoha juurde seoses parlamendi muudatusettepanekutega 61–63, millega viidatakse uuele regulatiivkomitee menetlusele, mille üle teostab kontrolli kõnealuse direktiivi alusel loodud komitee, seni kuni jõutakse institutsioonidevahelise kokkuleppeni muudese ELi õigusaktidesse lisatava ühise sõnastuse osas. Ühisseisukohale on sama küsimust reguleeriv säte lisatud uues sõnastuses, milles institutsioonid leppisid viimati kokku 2006. aasta novembris. See erineb oma reguleerimisala poolest muudatusettepanekust 62, sest ei too kaasa regulatiivkomitee menetlust, millega kontrollitakse rakendusmeetmete vastuvõtmist, millega määratakse kindlaks täiendav teave, mille liikmesriigid peavad kättesaadavaks muutma vastavalt artiklile 27. Komisjon võib neid muudatusi toetada.

4. KOKKUVÕTE

Kõikidel ELi institutsioonidel on rahva tervise ja keskkonnakaitse vallas ühised eesmärgid, eelkõige vajadus kehtestada PM2,5-osakeste standardid, sealhulgas uus kokkupuute vähendamise sihtmärk. Üldist toetust on leidnud ka komisjoni ettepanek suurendada rakendamise paindlikkust. Peamiseks takistuseks kokkuleppe saavutamisele esimesel lugemisel on olnud erinevad vaated paindlikkuse konkreetse ulatuse, olemasolevate PM10-osakeste standardite muutmise vajaduse ning uue PM2,5-osakeste standarde ranguse ja õigusliku iseloomu osas.

Ühisseisukohas toetasid liikmesriigid komisjoni esialgset seisukohta säilitada olemasolevad standardid muutumatuna, lubades samal ajal rohkem paindlikkust PM10 piirväärtuste saavutamisel ning muutsid pisut uusi PM2,5 standardeid.

Komisjon võib ühisseisukohta toetada, sest selles on siiski säilinud komisjoni ettepanekus sisaldunud tasakaal rahva tervise kaitsmise vajaduse, mis nõuab tõsist ja järjepidevat tegutsemist teatavate piirkondade õhukvaliteedi parandamise nimel ja rangete õiguslikult siduvate PM2,5 standardite kehtestamist, ning rakendamist lihtsustava paindlikkuse vahel. Ühisseisukohas on säilinud ka selge kohustus vaadata viie aasta jooksul üle tahkete osakestega seotud standardid, et muuta kokkupuute vähendamise sihtmärgid õiguslikult siduvaks.

Ühisseisukoht sisaldab täiendavaid sätteid, näiteks nõuet komisjonile valmistada ette juhised looduslikest allikatest ja talvisest liivatamisest tuleneva saaste kindlaksmääramiseks. Komisjon tervitab neid täiendusi, sest need võimaldavad direktiivi ühtlasemat rakendamist kogu Euroopa Liidus.

Komisjon oleks eelistanud, et ettepaneku teatavad erisätted, eriti need, mis on seotud õhukvaliteedi järelevalve miinimumnõuetega, oleksid säilinud. Komisjon tunnistab siiski, et ühisseisukoht on oluline edasiminek, võrreldes olemasolevate direktiivide alusel toimunud tegevusega ning seetõttu komisjon toetab ühisseisukohta.