EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 14.6.2011 
SEK(2011) 751 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
 
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 
 
töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega 
füüsikalistest mõjuritest (elektromagnet väljad) tulenevate ri skidega (kahekümnes 
üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) 
{KOM(2011) 348 lõplik} 
{SEK(2011) 750 lõplik}  
 
ET 1   ET SISUKORD 
1. POLIITIKA TAUST .................................................................................................... 2 
2. KONSULTATSIOONID JA EKSPERDIARVAMUSED .......................................... 2 3. PROBLEEMIASETUS................................................................................................ 3 4. EESMÄRGID .............................................................................................................. 6 5. POLIITIKAVALIKUD................................................................................................ 6 6. MÕJUANALÜÜS........................................................................................................ 7 7. VALIKUTE VÕRDLUS.............................................................................................. 9 8. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE .......................................................................... 10 
 
ET 2   ET 1. POLIITIKA  TAUST 
Mõjuhinnangus käsitletakse tugevate el ektromagnetväljadega  kokkupuutuvate töötajate 
kaitset töö ajal. See on osa ELi poliitikast,  mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise 
lepingus, ning mille eesmärk on tagada töötajat e tervise ja ohutuse asjakohane kaitse nende 
kutsealases tegevuses.  
2. KONSULTATSIOONID JA EKSPERDIARVAMUSED  
Sotsiaalpoliitika valdkonnas õigus likke algatuste tegemiseks nä hakse ELi toimimise lepingus 
ette kaheetapiline konsultatsioon sotsiaalpartne ritega. Esimene konsultatsioon (ELTLi artikli 
154 lõige 2) toimus ajavahemikul 1. juuli – 10. september 2009. Komi sjonile saadeti 16 
vastust. 
Artikli 154 lõike 3 kohane konsultatsiooni teine et app leidis aset ajavahemikul 20. mai – 5. 
juuli 2010 ning see toimus mõju hindamisest eraldi. Laekus 27 vastust. 
Tulemused võib kokku võtta järgmiselt.  
• Üldiselt nõustusid nii ame tiühingud kui ka tööandjad, et praegune direktiiv ei ole 
ideaalne vahend ning on vajadus uue ELi al gatuse järele, et kaitsta töötajaid 
elektromagnetväljade eest. Mõned t ööandjate esindajad (VKEd ja riiklikud 
organisatsioonid) teatasid, et eelistavad direktiivile mittesiduvaid õigusakte.  
• Üldiselt nõustutakse, et praeguse direktiiviga kehtestatud piirmäärad on liiga 
madalad ja põhinevad liiga tagasihoidl ikul hinnangul. Tööandjad sooviksid 
piirmäärade lõdvendamist, töötajate esinda jad aga sooviksid, et tulevikus hõlmaks 
direktiiv ka pikaajalist mõju tervisele.  
• Tööstussektori tööandjad (välja arva tud magnetresonantstomograafia (MRT) 
seadmete tootjad) ei toeta mõnede töötajarühmade väljajätmist direktiivi 
kohaldamisalast . Tööstussektorile põhjusta b ka probleeme erandite lubamine 
kokkupuute piirmäärade suhtes teatavat es valdkondades (tervishoid). 
• Sotsiaalpartnerid kinnitavad, et ükski tööt ajate kategooriat ei tohiks välja jätta 
ühegi uue õigusliku vahendi pakutavast ka sust, eeldusel et uus vahend võimaldab 
vajalikku paindlikkust kõikide tegevuste jätkamiseks. 
• Tööandjad toetavad tuge valt paindlikku lähenemisviisi, mis võimaldab ka 
erandeid, samas kardavad töötajate or ganisatsioonid, et paindlikkus võib 
vähendada töötajate kaitset, välja arva tud juhul, kui toimib range kontrool. 
• Direktiiviga kehtestatavad kokkupuute pi irmäärad on nii tööandjate kui ka 
töötajate organisatsioonid e arvates vastuvõetavad. Samu ti toetatakse tsoonidega 
lähenemisviisi, mis võimaldab kergemat riskihindamist lihtsamate olukordade puhul. Samuti on olemas konsensus tegevusjuhiste olulisuse kohta. 
• Ametiühingud toetavad põhili se lähenemisviisina tervis ekontrolli piirmäärasid 
ületava kokkupuute järel. Tööandjate orga nisatsioonid ja meditsiinitöötajad 
 
ET 3   ET kahtlesid, kas see on mõistlik madalate sageduste korral, sest mõju võib olla raske 
kindlaks teha. 
• Muud sektorid suhtuvad skeptiliselt terv ishoiusektori jaoks piirmäärade suhtes 
erandite kehtestamisesse, et hõlbusta da MRT-menetlusi, samas soovitavad 
ametiühingud kasutada aegumisklauslit, et  vältida kaitsva õigusakti kadumist. 
Liikmesriikide esindajate, ekspertide ja sidusrühmadega konsulteeriti põhjalikult 
konsultatsiooni ja mõju hindamise jooksul.  
3. PROBLEEMIASETUS 
Milles probleem seisneb? 
Mõjuhinnangus käsitletakse tugevate el ektromagnetväljadega  kokkupuutuvate töötajate 
kaitset töö ajal. See on osa ELi poliitikast,  mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise 
lepingus, ning mille eesmärk on tagada töötajat e tervise ja ohutuse asjakohane kaitse nende 
kutsealases tegevuses tekkiva te riskide eest. See tähendab, et käesolevas dokumendis 
käsitletakse üksnes töötajate (ulatuslikku) kokkupuudet töö ajal, mitte el anikkonna (palju 
vähesemat) kokkupuudet, mis tekib näiteks mobiilte lefonide kasutamisel, elektriliinide 
läheduses elamisel või lennujaamad e metallidetektorite läbimisel. 
Töötajad võivad elektromagnetväljadega  kokku puutuda mitmetes  tegevusvaldkondades: 
tööstusprotsesside käigus, nagu keevitami ne, tihendamine, ringhäälingu ülekanded, 
elektritootmine jne või meditsiiniliste prot seduuride puhul nagu magne tresonantstomograafia 
(MRT). Liigsest kokkupuutest põhju statud tagajärjed te rvisele võivad olla erinevad sõltuvalt 
ühest küljest kiirgusallikate lähedusest ja intensiivsusest, kuid teisest küljest ka 
elektromagnetilise kiirguse omadustest, nt selle sagedusest. Akuutse mõju sümptomid on 
selgelt määratletud. Kõrgsagedusvahemikus (ringh ääling, radarid) võib sa ada raskeid põletusi, 
samas kui madalsagedusvahemikus (keevitamine, elektri tootmine ja jaotus) võivad indutseeritud voolud mõjutada kesknärvisüsteemi või perifeerse närvisüsteemi talitlust ning 
nendega kokku puutuvad inimesed võivad kogeda peapööritust, iiveldust, metallimaitset suus või magnetfosfeeni (sähvatusetaolised näge misaistingud). Väga harv adel juhtudel võib 
esineda ka ootamatuid tagajärgi, kui tugevad magnetid tõmbavad ligi ferromagnetilisi objekte, 
mis tabavad inimest, kes juhuslikult on jäänud magneti ja metallobjekti vahele. 
Töötajate kaitset elektromagnetväljade eest kä sitleti ELi tasandil juba 2004. aastal, kui võeti 
vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/40/EÜ
1. 
Üsna pea ilmnes, et vastuvõetuid direktiiv, ee lkõige kokkupuute piirmäär ade osas, põhjustaks 
suuri rakendamisprobleeme ning võiks isegi takistada olulisi meditsiinilisi protseduure ja nendega seotud teadusuuringuid selliste kõrgtehnoloogiliste me ditsiinirakenduste puhul, nagu 
magnetresonantstomograafia. Teisest küljest aval dati mitmeid teadusandmeid, mis tõendasid, 
et mitmed direktiivis sätestatud kokkupuute pi irmäärad olid liiga tagasihoidlikud. Teema 
                                                
 
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/40/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse 
miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) 
tulenevate riskidega (kaheksateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 
tähenduses) ELT L 184, 24.5.2004, lk 1.  
 
ET 4   ET muutus kriitiliseks, sest liik mesriikide direktiivi ülevõtmi se tähtaeg lähenes. Komisjon 
otsustas olukorra täielikult üle vaadata. 
Kellele ja kuidas mõju avaldub? 
Sidusrühmadelt saadud andmete alusel puudut ab see teema ELis kokku 1 500 000 töötajat 
(FIEd välja arvatud) rohkem kui 200 000 töökohas. 
Sektor  Töötajate arvTöökohtade 
arv/hinnanguliselt  
Elektrienergia 200  000 3  000 
Tervishoid 211  000 13  000 
Metallitööstus 1  019  000 162  140 
Telekommunikatsioon 
ja ringhääling 39 500 11  000 
Raudtee 120  000 500 
Muud 50  000 25  000 
Kokku 1  639  500 214  640 
Allikas: teave sidusrühmadelt  
Nii tervishoiu- kui ka töös tussektori töötajad võivad kokku puutuda märksa kõrgemate 
tasemetega kui need, mis on määratletud el anikkonna jaoks. Elani kkonnal puudub üldiselt 
juurdepääs kõrge kokkupuutet asemega piirkondadele .  
Järgmises tabelis on esitatud eri kutsealadel esinev võimalik tervisemõju ning seotud 
sagedusvahemikud. 
Sagedusvahemik  Seotud tegevusvaldkonnad  Võimalikud terviseprobleemid  
0 Hz Magnetresonantstehnoloogia 
Kraanad Elektrokeemilised protsessid Ohutusprobleemid: 
ferromagnetiliste metallide 
kontrollimatu tõmme 
Terviseprobleemid:  peapööritus, 
metallimaitse suus, peavalu 
50 Hz Elektriliinid 
Elektritootmine ja -jaotus Keevitus 
100 Hz - 10  000 kHz Magnetresonantstehnoloogia 
(gradientväljad) Peavalu, magnetfosfeenid 
Soovimatu mõju perifeersele 
närvisüsteemile 
9 kHz - Elekterkeevitus 
30 kHz  Induktsioonkuumutamine 
300 kHz –  AM-raadio 
Induktsioonkuumutamine Mõju närvisüsteemile 
 
ET 5   ET 3 MHz  AM-raadio 
Plastikeevitus Dielektrikute survetöötlus Induktsioonkarastamine FM-raadio Toidukäitlus 
300 MHz –  TV 
Diatermia GSM Dielektriline vulkaniseerimine 
3 GHz –  Vargusvastased seadmed 
Radarid Satelliidid  (satelliitside) 
30 GHz - Digitaal- ja 
analoogvideosignaali edastamine Põletused 
Kuumastress 
Allikas: AGORIA (BE) hea tava juhend  
Probleemi aluseks olevad tegurid 
Viimased teadusuuringud2 on näidanud, et direktiiv 2004/40/EÜ on teatavates punktides 
rangem kui vajalik. Mitteion iseeriva kiirguse eest ka itse rahvusvaheline komisjon 
(International Commission for Non-ionising Radiation Protection – ICNIRP) avaldas 1998. 
aastal soovitused, millel direktiiv põhineb, kuid sellest ajast alates on uusi teadusandmeid 
madalasagedusväljade mõju kohta. Nende andm ete alusel võib väita, et mõned praegused 
piirmäärad on liiga madalad.  
Eelkõige on tervishoiusektor hoiatanud, et direktiiviga 2004/40/EÜ, isegi vähem rangete 
soovituste korral, võidakse välistada 5–8% med itsiiniliste protseduurid e tegemine, sest MRT-
seadmetega töötavad tervishoiutöö tajad võivad ületada piirmäärasid3. See oleks soovimatu, 
sest MRT-l on patsientide seisukohast mitm eid eeliseid: meetod võimaldab diagnoosida 
haigusi, mille diagnostika ei olnud varem võima lik, ning kirurgilist sekkumist röntgenkiirgust 
kasutamata, pealegi töötatakse peaaegu iga nädal patsientide hüvanguks välja uusi rakendusi . 
Teisest küljest tuleb tagada ka te rvishoiutöötajate ohutus ja tervis.  
Õigusraamistiku rakendamise olukord 
Liikmesriikides kehtiv õigusraamistik on väga  erinev. Üksikasjalik ülevaade on esitatud I 
lisas. Vähesed liikmesriigid on alustanud di rektiivi 2004/40/EÜ ülevõtmist, võimaldades 
vahel suuremat paindlikkust, et tagada MRT-te hnoloogia asjakohane kasuta mine (kuigi sellist 
                                                 
2 Forschungsbericht 400: Elektromagnetische Felder am Arbeitsplatz — Abschlussbericht, ISSN 0174-
4992, Märts 2010 (BMASi aruanne). ICNIRPi juhised:  Guidelines for limiting exposure to time-varying 
electric and magnetic fields (1 Hz to 100 kHz): avaldatud detsembris 2010. 
3 1) Projekt VT/2007/017: ‘An Investigation into Occupational Exposure to Electromagnetic Fields for 
Personnel Working With and Around Medical Magnetic Resonance Imaging Equipment’; lõpparuanne, 4. aprill 2008.  
2) ‘Assessment of electromagnetic fields around magnetic resonance (MRI) equipment’ (2007) 
http://www.hse.gov.uk/rese arch/rrpdf/rr570.pdf.
 
 
ET 6   ET paindlikkust ei ole direktiivis 2004/40/EÜ lubat ud kasutada). Teised liikmesriigid kasutavad 
praktilise viiteallikana olemas olevaid mittesiduvaid standardeid või ICNIRPi soovitusi. 
Liikmesriigid on külmutanud direktiivi 2004/ 40/EÜ ülevõtvate riiklike õigusaktide 
vastuvõtmise, oodates selgitusi ja  komisjoni uut ettepanekut. 
Kui olukord püsib muutumatuna, peavad kõik 27 liikmesriiki di rektiivi 2004/40/EÜ sätted üle 
võtma 30. aprilliks 2012. See muudaks asjatuks  komisjoni pingutused leida lahendus 
tõstatatud rakendusprobleemidele ning see ei oleks mingil juhul lahendus, mida ootavad 
valitsused, sotsiaalpartnerid ja enamik sidusrühmadest.  
Õigus võtta meetmeid ja subsidiaarsus  
Õiguslikud meetmed töötervishoiu ja –ohutuse valdkonnas põhinevad ELTLi artikli 153 lõike 
1 punktil a ja lõikel 2, mis sõnaselgelt lubavad Euroopa tasandi meetmeid selles valdkonnas.  
Direktiivi 2004/40/EÜ vastuvõtmisel olid komis jon, parlament ja nõukogu arvamusel, et ELi 
meede on parim võimalus kaitsta töötajaid t öökeskkonna elektromagnetvälja mõjuga seotud 
riskide eest. Komisjonil ei ol e praegu mingeid uusi tõendeid, et kalduda kõrvale Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 2004. aastal tehtud valikust. vajadus ka itsta töötajaid on endiselt 
oluline. Pidades silmas aruande punktis 2.5 kirj eldatud olukorda ning läbivaatamise vajadust, 
millega on nõustunud kõik huvitatud isikud, on se lge, et komisjon võtma meetmed, kasutades 
oma algatusõigust.  
4. EESMÄRGID 
Tuginedes üldeesmärgile kaitsta töötajaid ne nde kutsealase tegevuse käigus, on käesolevaks 
eesmärgiks töötajate kaitse kahju like elektromagnetväljade eest.  
Elektromagnetväljadega kokkupuude on kompleksne risk, mille tõttu on vaja määratleda 
täpsemad meetmed, et tagada töötajate asjakohane kaitse, takistamata seejuures 
põhjendamatult tööstus- ja meditsiinitehnika  kasutamist ja arengut või põhjustades 
ebaproportsionaalset koormust ettevõtjatele, eriti VKEdele.  
Praktiline eesmärk on tagada elektromagnetv äljadega kokkupuutuvaid töötajaid kaitsvate 
meetmete tõhusus, kehtestades asjakohased piirm äärad ning anda tööandjatele piisavat teavet 
vajalike riskijuhtimismeetmete kohta.  
5. POLIITIKAVALIKUD 
Valikuvõimalus A:  Jätkata muudatusteta. 
Tegelikkuses tähendab see, et direktiiv 2004/4 0/EÜ tuleb liikmesriikide õigusaktidesse üle 
võtta 30. aprilliks 2012.  
Valikuvõimalus B:  Uus direktiiv läbivaadatud kokkupuute piirmääradega. 
Direktiiv 2004/40/EÜ asendatakse uue direktiiviga, milles on läbivaadatud piirmäärad, mis on 
eelmistest kõrgemad, kuid teadusandmetega k ooskõlas. Üksikasjad on esitatud aruande 3. 
lisas. 
 
ET 7   ET Valikuvõimalus C1:  Uus direktiiv läbivaadatud kokkupuut e piirmääradega ja osaliste 
eranditega. 
Direktiiv 2004/40/EÜ asendatakse uue direktiiviga, milles on läbivaadatud piirmäärad, mis on 
eelmistest kõrgemad, kuid teadusandmetega kooskõlas (nagu valikuvõimaluse B puhul). 
Lisaks kehtestatakse tingimuslikud erandid MRT kohta, mille suhtes kohaldatakse siiski üldisi elektomagnetkiirguse riskijuhtimise nõudeid.  
Valikuvõimalus C2:  Uus direktiiv läbivaadatud kokkupuut e piirmääradega ja täieliku 
erandiga MRT jaoks. 
Direktiiv 2004/40/EÜ asendatakse uue direktiiviga, milles on läbivaadatud piirmäärad, mis on 
eelmistest kõrgemad, kuid teadusandmetega kooskõlas (nagu valikuvõimaluse B puhul). 
Meditsiiniline MRT jäetakse täielikult elektromagnetkiirguse direktiivi nõuetest välja. 
Valikuvõimalus D1:  Direktiivi asendamine soovitusega. 
Direktiiv 2004/40/EÜ asendatakse mittesiduva  soovitusega elektromagnetkiirguse 
piirmäärade kohta, mis põhinevad viimastel rahvusvahelistel soovitu stel. Soovituse vorm 
oleks samasugune nõukogu 1999. aasta soovitusele elanikkonna kokkupuute kohta elektromagnetväljadega. 
Valikuvõimalus D2:  Vabatahtlikud kokkulepped sots iaalpartnerite vahel. 
Direktiiv 2004/40/EÜ asendatakse vabataht like kokkulepetega sotsiaalpartnerite vahel 
Euroopa või sektori tasandil va stavalt ELTL artikli 154 lõikele 4.  
Valikuvõimalus E:  ELi õigusakte ei ole. 
Direktiiv 2004/40/EÜ tunnist atakse kehtetuks, samas kui direktiiv 89/391/EMÜ 
(raamdirektiiv) ja asjaomased riiklikud sä tted jäävad kehtima. Riiklike õigusaktide 
puudumine mõnedes liikmesriikides võimaldaks olukorda, kus kutsealane elektromagnetväljadega kokkupuude on reguleerim ata, ning see võib suurendada riski, 
vähendada võrdsust jne. Selle võimaluse korra l võib eeldada, et liikmesriigid, kes on 
elektromagnetväljade direktiivi (osaliselt) üle võtnud, ei tunnistaks vastavaid õigusakte 
kehtetuks. 
sidusrühmad pidasid neid võimalusi asjakohastek s. Muude võimalustena, mida üksikasjalikult 
ei analüüsitud, pakuti veel sektoripõhist lähene misviisi, õigusaktide keskendamist seadmete 
ohutuse tagamisele või erand itult pehme poliitika vahendite , nagu teabekampaaniad ja 
juhendid, kasutamist. 
6. M
ÕJUANALÜÜS  
Mõjuanalüüsi algpunkt 
Analüüsi eelduseks on, et raamdirektiiv on täie likult rakendatud, kuid elektromagnetväljade 
direktiivi veel ei ole. See on vastavuses tegeliku õigusliku olukorraga. 
Ekspertide ja sidusrühmadega peetud arut elud on näidanud, et keskkonnamõjud ei ole 
tõenäolised, mistõttu ei ole neid hinnatud.  
 
ET 8   ET Sotsiaalne mõju 
Peamine sotsiaalne mõju on võimalik tervisemõj u 1,5 miljoni töötajale, sealhulgas on oluliselt 
väiksem osa eriti ohustatud töötajaid, nt siirat ud meditsiiniseadmega töötajad või rasedad. 
Sellest seisukohast tuleb kindlasti eelistada valikuvõimalusi A, B või C1. Valikuvõimalus A 
on kõige rangem, mille tulemusel võib te kkida olukord, et ranged kaitsemeetmed 
eksisteerivad ainult paberil. Võimalus C2 jä rgneb nendele kolmele valikuvõimalusele, sest 
selle puhul on töötajate kaitse kõrge kokkupuuteg a piirkondades selgelt nõrgem kui muude 
võimaluste puhul. 
Muu oluline sotsiaalne mõju on elanikkonna ka su MRT-rakenduste kasutamisest. seadmete 
tõhusamast kasutamisest. Valikuvõimalused A ja  B ei taga piisavat  paindlikkust, et 
võimaldada kõiki sellega seotud uuringu- ja ravimenetlusi. Kõ ik muud võimalused tagavad 
kõnealuse paindlikkuse. 
Majanduslik mõju 
Positiivse majandusliku mõju üheks osaks on ühtsed Euroopa eeskirjad, mis võimaldavad 
liikuvust ja vahetusi. Need on kõige paremini ta gatud valikuvõimalustega A, B, C1 ja C2, 
samas kui võimalused D1, D2 ja E säilitava d tõenäoliselt ebaturvalisuse kõrge taseme. 
Veel üks oluline majanduslik mõju on võimalus võimalikult väheste piirangutega arendada 
äritegevust, aidates seega kaasa majanduskasv ule ning säilitades või isegi luues töökohti 
Euroopas. Selles osas käsitatakse valikuvõimalusi  A ja B üsna piiravatena ja mõne valdkonna 
majanduskavu sel määral takistavatena, mida ei eeldata kõigi muude valikuvõimaluste puhul. 
Nõuetele vastavuse ja halduskulud  
Nõuetele vastavuse ja halduskul ude kokkuvõte iga valikuvõimaluse puhul 
Poliitikavalik Kogukulu (miljonit eurot) 
A: direktiivi 
EÜ/2004/40 ei 
muudeta 660,3 
B: uued 
piirmäärad 
kõigile 
sektoritele 526,9 
C1: piirmäärade 
erandite 
võimalus 511,7* 
C2: mõned 
töötajarühmad 
välja jäetud 497.4 
 
ET 9   ET D1: üksnes 
mittesiduvad 
soovitused 437,1 
D2: üksnes 
omavahelised 
kokkulepped 
sektori tasandil 420,2 
E: ELi tasandil ei 
võeta meetmeid 474,0 
*sisaldab MRT tõhustatud koolitust 
Valikuvõimaluse A rakendamine on kõige ku lukam. Valikuvõimalusega B kaasnevad 
väiksemad rakenduskulud kui valikuvõimalusega A, sest mitmed metallitööstusega seotud tegevused, nt induktsioonkuumutami ne ja elektrolüüs, jääksid en amikul juhtudel läbivaadatud 
piirmääradest allapoole. Sellest tulenevalt ei pea metallitööstuse tööandjad võtma kõikehõlmavaid meetmeid, et vähendada kokkupuude t töökorralduse muutmise kaudu. Siiski 
on valikuvõimalus B kulukam kui muud võimaluse d MRTga seotud erikulude tõttu. Muude 
valikuvõimaluste puhul on kulud väga sarnased. 
Valikuvõimalusi C2 ja E hinnatakse eeldusel, et tööandjad peavad lisaks raamdirektiivis 
nõutule läbi viima täiendav a riskihindamise.. Täiendavad kulud tekivad näiteks 
telekommunikatsiooni ja energiatootmise/-jao tuse sektorites, mis jätkaksid tegutsemist 
ICNIRPi soovituste alusel, nagu on sätestatud direktiivis 2004/40/EÜ, sest need ei kujuta 
nende jaoks probleemi. 
VKEd soovivad lihtsustatud teavet ELi tasandil. Li htsaid ja lühikesi se ktoripõhiseid juhendeid 
(kontroll-loetelu tüüpi) oleks vaja mis tahes valiku puhul. Seadmete märgistamine ja parem 
tootjapoolne teave aitaks kindlaks teha neid olukordi, kus ei ole va ja teha üksikasjaliku 
hindamist. 
7. VALIKUTE
 VÕRDLUS 
Ühegi valiku puhul ei saa hüvesid kirjeldada raskusteta. Terv isekasu saab näidata üksnes 
selles ulatuses, et praeguste või tulevaste piirmääradest madalama taseme juures ei esine mingit kahjulikku tervisemõju. Sellest seisukoh ast oleks eelistatud võimalused A ja C2. 
Võttes arvesse uusi teadusandmeid, mis näitavad, et valikuvõimaluse B 
puhul tagaksid 
piirmäärad kaitse ülemäärase kokkupuute eest, tekib võimaluse A puhul muid negatiivseid 
külgi, sest see valik piirab te atavaid tegevusi ning seda ei soovita kuigivõrd järgida.  
Teise äärmuse valikuvõimalused D1 (soovitus), D2 (vabatahtlik kokkulepe) ja E (ELi tasandil 
meetmeid ei võeta) võib kõrvale  jätta. Sidusrühmad ja eksper did eelistasid selgelt ühtset 
Euroopa õigusakti, mis tagaks tööandjatele ja töövõtjatele õigusliku ja füüsilise tu rvalisuse. 
Kuigi elektromagnetväljad ei ole eraldivõetuna  peamine küsimus, leitakse siiski, et valdkonna 
ühtne Euroopa õigusakt aita ks kaasa Euroopa ühisturul e. Peale selle vähendaks 
elektromagnetvälju käsitleva Euroopa m eetme võtmata jätmine märkimisväärselt 
 
ET 10   ET elektromagnetväljade riskidele pööratavat tähe lepanu ja see võiks kaasa tuua negatiivse 
tervisemõju.  
Kolm järelejäänud valikut on B (läbivaadatud piir määrad), C1 (läbivaadatud piirmäärad ja 
mõne sättega piirduvad tingimuslikud erandid MR T jaoks) ja C2 (läbivaadatud piirmäärad ja 
direktiiviga kehtestatavad täielikud era ndid mõnede tegevusvaldkondade puhul).  
Valikuvõimaluse B  eeliseks on ühtsed eeskirjad el ektromagnetväljade kohta koos 
piirmääradega, mis on piisavalt kõrged märkimisväärse osa töökohtade jaoks, nii et enam ei 
ole ülemäärase kokkupuute ohtu. Võrreldes va likuga A on võimaliku ülemäärase kokkupuute 
olukordade arv tunduvalt väiksem. Valikuvõimalus B on kooskõlas hiljutiste teadusandmetega. Selle valiku puuduseks on, et  mõnede tegevuste puhul (näiteks mõned 
MRT-menetlused) on ajutine ülemäärane k okkupuude võimalik. Nende tegevuste, mis on 
teatud juhtudel tihedalt se otud tehnikaarenguga ning paranda vad otseselt rahvatervist ja 
heaolu, puhul on täielik lõpetamine problemaatiline. 
Valikuvõimaluse C1
 puhul on nagu valiku  B puhulgi eeliseks  ühtsed eeskirjad 
elektromagnetväljade kohta enamikes valdkondades, mis võimaldavad samas erandeid meditsiinilise MRT jaoks koos tugevdatud e nnetusmeetmetega olukordades, kus esineb 
ülemäärase kokkupuute oht. Nagu ka valik B põhineb see valik hiljutistel teadusandmetel. 
Siiski oleks see valikust B paindlikum. Va likuvõimaluse C1 puuduseks on, et erandite puhul 
on tarvis rangemat ja kontrollitumat töökeskkonda.  
Valikuvõimaluse C2
 puhul on samuti eeliseks ühtsed eeski rjad elektromagnetväljade kohta 
enamikes valdkondades, mis võimaldavad sama s paindlikke lahendusi olukordades, kus 
esineb ülemäärase kokkupuute oht. Riskihindamise nõuded on madalamad eranditega sektorite puhul. See vähendab ka järgimis ega seotud kulusid. Se lle valiku nõrk külg on 
töötajate kaitse madalama tase me risk. Lisaks põhjustaks see valik töötajate kaitse suuremat 
varieeruvust, mis on nii raamdirektiivi sätete kui ka mõttega vastuolus. 
Järeldus kulude kohta
 Valikuvõimaluse C1 kulu on suurem kui  vähem rangete valikute C2 ja 
E kulu. Vähese lisakuluga saavutatakse va likuvõimaluse C1 puhul siiski palju parem 
kvalitatiivne mõju kui teiste valikutega ning taga takse töötajate kaitse kõrgem tase. Valiku C1 
puhul on kulu märkimisväärselt madalam kui valiku A puhul ning peaaegu võrdne valiku B 
kuluga, pakkudes samal ajal MRT-sektorile ja tööstusele vajalikku paindlikkust.  
Neid kaalutlusi arvesse võttes ja kooskõlas uuringu tu lemustega eelistab komisjon 
valikuvõimalust C1.  
Hinnang uuringule 
Mõjuhinnangu koostamisel tehti uuring ning sa adi 166 vastust. Uuringu tulemused näitavad 
selgelt, et sidusrühmad eel istavad valikuvõimalust C1.  
8. JÄRELEVALVE  JA HINDAMINE   
Raamdirektiiv 89/391/EMÜ ja selle artikli 16 lõike 1 alusel vastu võetud 19 üksikdirektiivis 
on sätestatud nende rakendamise tõhususe regul aarne läbivaatamine. Alates 2007. aastast on 
süstemaatiline läbivaatamine ühtlustatud ning seda  teevad kõik liikmesriigid iga viie aasta 
tagant, käsitledes kõiki dire ktiividega hõlmatud riske. Seej ärel koostab komisjon aruande.  
 
ET 11   ET ELi töötervishoiu ja tööohutus e õigusaktide hindamisel ja jä relvalvel on oluline osa ka 
komiteedel, kuhu kuuluvad liikmesriikide eksperdid. Eelkõige on nendeks komiteedeks tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomitee,  mis on loodud nõukogu otsusega 2003/C 218/01, 
ning kõrgemate tööinspektorite komit ee, mis on loodud komisjoni otsusega 95/319/EÜ
.