Et tagada kooskõlas muude selles valdkonnas kohaldatavate ELi poliitikapõhimõtetega, on Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) toetuse andmise ja selle toetuse rakendamise eeskirjad võimalikult suures ulatuses reguleeritud ühissätete määrusega. Selle määrusega on kehtestatud ELi tasandil kohaldatavad ühissätted kõigi seitsme fondi jaoks, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega. Need fondid on

Mis puudutab naabruspoliitika, arengu ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendit, siis kui rakendatavad meetmed on laadilt üleilmsed, piirkondadevahelised või piirkondlikud, võib komisjon otsustada asjakohaste mitmeaastaste sihtprogrammide, tegevuskavade või meetmete raames laiendada meetmete kohaldamisala riikidele ja territooriumidele, mis ei ole naabruspoliitika, arengu ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendit käsitleva määrusega hõlmatud. Eesmärk on tagada liidu rahastamise sidusus ja tõhusus või edendada piirkondlikku või piirkondadevahelist koostööd. Eelkõige võib komisjon ette näha eraldi rahastamise, et aidata partnerriikidel ja -piirkondadel tugevdada koostööd naabruses asuvate ELi äärepoolseimate piirkondadega ning ülemeremaade ja -territooriumide programmi käsitleva nõukogu otsusega hõlmatud ülemeremaade ja -territooriumidega. Selleks võib naabruspoliitika, arengu ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendist vajaduse korral toetada – pidades silmas vastastikkuse põhimõtet ja proportsionaalsust ülemeremaade ja -territooriumide programmi käsitleva otsuse ja/või Euroopa territoriaalse koostöö (Interreg) määruse kohase rahastamisega – meetmeid, mida partnerriik või -piirkond või mis tahes muu üksus rakendab käesoleva määruse alusel, mida riik, territoorium või mis tahes muu üksus rakendab ülemeremaade ja -territooriumide programmi käsitleva otsuse alusel või mida ELi äärepoolseim piirkond rakendab ühiste rakenduskavade raames, samuti piirkondadevahelise koostöö programme või meetmeid, mis on kehtestatud ja mida rakendatakse Euroopa territoriaalse koostöö (Interreg) määruse alusel (naabruspoliitika, arengu ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendit käsitleva määruse artikli 33 lõige 2 ning ülemeremaade ja -territooriumide programmi käsitleva otsuse artikkel 87).

Seoses Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgiga (Interreg) teeb komisjon ettepaneku pingutada selle nimel, et lihtsustada koostööd väljaspool liidu piire. Euroopa Liidu toimimise lepingus (edaspidi „ELi toimimise leping“) tehakse selgelt vahet liikmesriikidevahelisel territoriaalsel koostööl ning ELi mittekuuluvate riikidega tehtaval majandus-, finants- ja tehnilisel koostööl. Liikmesriikidevaheline territoriaalne koostöö toimub seoses (ELi-sisese) majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvusega (kolmanda osa „Liidu sisepoliitika ja -meetmed“ XVIII jaotis). Majandus-, finants- ja tehnilist koostööd ELi mittekuuluvate riikidega ning arengukoostööd on käsitletud viienda osa „Liidu välistegevus“ III jaotises („Koostöö kolmandate riikidega ja humanitaarabi“) (vastavalt 2. ja 3. peatükis) ning neljandas osas „Ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimine“.

Aruteludokumendis ELi rahanduse kohta ning praeguse raamistiku järelhindamise ja 2021.–2027. aasta raamistikku käsitleva avaliku konsultatsiooni käigus nimetati ühe kõige olulisema eesmärgina raamistiku lihtsustamist. Kogemused näitavad, et praegused eeskirjad on liiga keerulised ja killustatud, mis tekitab programmijuhtidele ja lõplikele toetusesaajatele tarbetut koormust.

·ERFi abil saavutatakse käegakatsutavad tulemused valdkondades, mis lähevad inimestele korda – „ELi eelarve aitab rahastada eurooplaste jaoks olulisi asju“. Piirkondade abistamine kohanemisel üleilmastumisega, 420 000 töökoha loomine 1,1 miljoni VKE toetamise teel ajavahemikus 2014–2020, vaesuse vähendamine linnades – see kõik on Euroopa avalikkuse meelest esmatähtis. Väärib märkimist, et paljud neist tulemustest on eriti märgatavad väljaspool Ühtekuuluvusfondist toetust saavaid riike.

·Enamikus piirkondades, sealhulgas enamarenenud piirkondades, moodustavad aruka spetsialiseerumise strateegiad investeeringute jaoks sidusa strateegilise raamistiku ja tekitavad suurt lisaväärtust. Need strateegiad tulenevad ERFi toetusega seoses kehtestatud strateegiliste programmide koostamise nõudest ja vastavast eeltingimusest. Selliste strateegiatega kaasnev kasu on üldjuhul kõige suurem enim arenenud piirkondades (eeskätt Põhjamaades, Austrias, Saksamaal, Beneluxi riikides ja Prantsusmaal).

·Investeeringutel, näiteks innovatsiooni ja VKEde valdkonnas, võib olla märkimisväärne ülekanduv mõju, mis ulatub üle riikide ja piirkondade piiride. ELil on oluline roll selle tagamisel, et selline mõju materialiseerub, ning alainvesteerimise ärahoidmisel. Lisaks tuleb investeeringud kavandada nii, et ülekanduv mõju oleks võimalikult suur.

Lõpetuseks on ELi toimimise lepingu artikliga 349 ette nähtud erimeetmete võtmine, et võtta arvesse äärepoolseimate piirkondade struktuurilist sotsiaalset ja majanduslikku olukorda, mida tingivad teatavad eripärad, mis piiravad märkimisväärselt nende arengut.

Mis puudutab ELi välistegevuse rahastamisvahenditest antavat toetust, siis ELi mittekuuluvate riikidega üldiselt, sealhulgas ühinemise tingimustele vastavate riikidega tehtava majandus-, finants- ja tehnilise koostöö alus on ELi toimimise lepingu artikli 212 lõige 2: „1. Ilma et see piiraks aluslepingute muude sätete, eriti artiklite 208–211 sätete kohaldamist, võtab liit kolmandate riikide suhtes, mis ei ole arengumaad, majandus-, finants- ja tehnilise koostöö meetmeid, mis hõlmavad eelkõige finantsvaldkonnas antavat abi. Sellised meetmed on kooskõlas liidu arengupoliitikaga ning neid viiakse ellu kooskõlas tema välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega. Liidu ja liikmesriikide tegevused täiendavad ja tugevdavad üksteist. 2. Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt lõike 1 rakendamiseks vajalikud meetmed.“

ELi toimimise lepingu artikkel 178 on õiguslik alus, et vastu võtta ERFiga, Euroopa territoriaalse koostöö eesmärki (Interreg) toetava ühtekuuluvuspoliitika fondiga seotud rakendusmäärusi.

Peale selle on ELi toimimise lepingu artiklis 174 sätestatud, et erilist tähelepanu tuleb pöörata maapiirkondadele, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondadele ning regioonidele, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused. Selliste piirkondade hulka kuuluvad väga väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimad piirkonnad, saared, piiriülesed alad ja mäestikualad.

ERFi eesmärgid on kindlaks määratud ELi toimimise lepingu artiklis 176: „Euroopa Regionaalarengu Fond on mõeldud selleks, et olla abiks põhiliste regionaalsete ebavõrdsuste korvamisel liidu piires, võttes osa arengus mahajäävate regioonide arengulisest ja struktuurilisest kohandamisest ning taandarenguga tööstuspiirkondade ümberkorraldamisest“.

ELi välistegevuse rahastamisvahendite puhul on kindlaks määratud selged eeskirjad vahendite ümberpaigutamiseks kõikidesse Interregi komponentidesse. Programmitöö perioodil 2014–2020 regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat juba haldas IPA piiriülese koostöö programme ning IPA määrusel põhinevad rakendamiseeskirjad viidi enamjaolt vastavusse liikmesriikides elluviidavaid koostööprogramme käsitlevate Interregi eeskirjadega. Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat haldas Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi piiriülese koostöö programme; Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendit käsitleval määrusel põhinevate rakendamiseeskirjadega on ette nähtud hulk erinevusi võrreldes Interregi eeskirjadega. Koostöö äärepoolseimate piirkondade ümber korraldati peamiselt projekti tasandil, sellele lisandusid mõned katsemeetmed, millega Interregi programmi haldavad asutused kaasati kaudse eelarve täitmise raames koostöömeetmete elluviimisse.

Et lihtsustada õiguslikku struktuuri ja tagada kohaldatavate sätete selgus, on ühissätete määruses kehtestatud ühiseeskirjad ja fondipõhised eeskirjad. Sama kehtib määruse puhul, mis hõlmab nii ERFi kui ka Ühtekuuluvusfondi sekkumist tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames, ning ERFi puhul Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) raames.

IPA abil edendatakse aktiivselt territoriaalset koostööd, näiteks piiriüleste programmide, riikide- ja piirkondadevahelise koostöö programmide ning makropiirkondike strateegiate kaudu. Lisaväärtus on ilmne: nii lepitamine ja usalduse suurendamine Lääne-Balkani riikides, geograafiliste ja vaimsete tõkete ületamine kui ka heanaaberlike suhete arendamine on laienemisprotsessis jätkuvalt kesksed küsimused, mida käsitletakse üksnes ELi programmides ja millega teised rahastajad ei tegele.

4.Tugevdatakse piirkondadevahelist innovatsioonialast koostööd, nagu on ette nähtud komisjoni teatises „Innovatsiooni edendamine Euroopa piirkondades: vastupanuvõimelise, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu strateegiad“. Selleks kavandatakse uus piirkondadevaheline vahend, mille eesmärk on toetada aruka spetsialiseerumise strateegiate elluviimises osalejate klastrite moodustamist, et hoogustada innovatsiooni ning tuua innovaatilised tooted ja protsessid Euroopa turule.

1.Kohandatakse Interregi programmide ülesehitust, et võtta paremini arvesse funktsionaalseid piirkondi. Piiriülesed programmid ühtlustatakse paremini, et suunata vahendid maismaapiiridele, kus toimub aktiivne piiriülene suhtlemine. Merenduskoostöö tugevdamiseks kombineeritakse uutes merendusprogrammides mitmes merepiirkonnas töötamise piiriülene ja riikidevaheline mõõde.

2.Tundub, et toetatavate piirkondade kindlaksmääramisel on pööratud piiratult tähelepanu funktsionaalse piirkonna või ala mõistele. Ometi on see piiriülese ja riikidevahelise koostööga kaasneva võimaliku kasu kaalumisel tähtis.

1.Interregi programmid olid jätkuvalt väga ulatuslikud ning sageli keskenduti neis eelkõige koostöö ja seoste arendamisele. ühtekuuluvuspoliitika eesmärke silmas pidades on oluline luua asjakohane tasakaal koostöö (mis on endiselt Interregi keskne element) ja õppimise tõhustamise vahel.

·76 % vastajatest oli arvamusel, et vahendid toovad suurel või võrdlemisi suurel määral lisaväärtust, alla 2 % vastajatest leidis, et vahenditel ei ole mingit lisaväärtust.

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi (ENI) piiriülese koostöö (CBC) programmide 2014.–2020. aastate programmitööperioodi vahehindamises leiti, et piiriülese koostöö strateegia on ELi poliitika raamistikus endiselt asjakohane ning kooskõlas piirkonna arengutega. Piiriülene koostöö on tõepoolest oluline vahend kahel pool ELi piiri asuvate kodanike, kohalike ametiasutuste ja kodanikuühiskondade positiivse koostöö arendamisel, isegi siis, kui laiemad kahepoolsed suhted võivad olla keerulised. Kuigi programmi väljatöötamine ja rakendamine on olnud algselt plaanitust aeglasemad, tunnustavad kõik osapooled, et need protsessid on võrreldes varasemate aastatega paranenud ja et tahe rakendada edukaid programme on endiselt tugev.

Järelhindamises kiideti piiriüleste koostööprojektide arvukust ja varieeruvust, samuti võrreldes eelmise perioodiga leidis tunnustamist koostöö tugevdatud aluspõhi, hästi toimivad programmi ametiasutused ja kogenumad toetusesaajad. Samas märgiti hindamises, et ENPI CBC programmide saavutuste kohta ei ole piisavalt tõendeid, et programmi ja selle projektide rakendamisel esineb viivitusi ning et konkursikutsetes liialt üldiselt sõnastatud programmi eesmärgid ja prioriteedid vähendasid programmi üldist mõju. Mõnega neist probleemidest on tegeletud juba (osaliselt või täielikult) 2014.–2020. aastateks kavandatud programmides.

Kokku rahastati sel programmitööperioodil programmidest 941 projekti 910 miljoni euro ulatuses (2017. aasta aprilli seisuga), sellest summast oli 38 % suunatud projektidele, millega edendati majanduse arengut, 32 % oli suunatud keskkonnaprojektidele, 19 % sotsiaalse arengu ja 11 % julgeolekuküsimustele. Kõik ELi-poolsed rahastamisvahendid (70%) eraldati konkursikutsete alusel välja valitud standardprojektidele. Suuremahulised taristuprojektid moodustasid ELi-poolsest rahastamisest 22% sõlmitud lepingutest (umbes 195 miljonit eurot), kusjuures strateegilised projektid hõlmasid vaid väikest osa (8% ELi-poolseks rahastamiseks sõlmitud lepingutest). Kokku oli standardprojekte 867, suuremahulisi taristuprojekte 51 ja strateegilisi projekte 23. Konkursikutses osalejate hulk oli väga suur (kokku esitati üle kõigi programmide raames 7 000 taotluse), see näitab, et rahastamiskõlblikes piirkondades tunnevad sidusrühmad piiriülese koostöö programmide vastu suurt huvi. Kokku kaasati ENPI CBC programmidesse 4 569 organisatsiooni 36 eri riigist, neist 2 106 organisatsiooni olid pärit partnerriikidest.

·et jätkata keskendumist valdkondadele, kus ELi lisaväärtus on suurim, kui hindamise käigus kogutud tõenditest on näha, et poliitikal on olnud suur mõju;

Peale selle on ühissätete määrusega tagatud ERFile raamistik, et

Komisjon korraldas enam kui kaks aastat kestnud uuringu ja konsultatsiooni ehk piiriülese analüüsi. Selle käigus koguti tõendeid, mis osutavad sellele, et piirialade majanduslik olukord on üldjuhul halvem kui majanduslik olukord liikmesriigi teistes piirkondades. Piirialadel on ligipääs selliste avalike asutuste nagu haiglate ja ülikoolide osutatavatele teenustele üldiselt keerulisem kui mujal. Eri haldus- ja õigussüsteemidega toime tulemine on sageli keeruline ja kulukas.

Programmitöö perioodil 2014–2020 nõuti, et andmete vahetamiseks toetusesaajate ja korraldusasutuste vahel ning juhtimis- ja kontrollisüsteemi eri asutuste vahel oleks sisse seatud elektrooniline süsteem. Käesolevas ettepanekus võtta vastu määrus tuginetakse sellele nõudele ja arendatakse edasi teatavaid andmete kogumisega seotud aspekte. Kõik andmed, mis on vajalikud rakendamisel tehtavate edusammude jälgimiseks, sealhulgas programmide tulemused, edastatakse nüüd elektrooniliselt iga kahe kuu tagant, mis tähendab, et avatud andmeplatvormi ajakohastatakse peaaegu reaalajas.

Veel üks oluline lihtsustamise tahk on ERFist antava toetuse ja ELi välistegevuse rahastamisvahenditest antava toetuse lõimimine, nagu on kirjeldatud eespool.

Rahastamiskõlblikkuse eeskirjad peaks kehtestama võimalikult suures ulatuses liikmesriik, ELi õiguses sätestatud eeskirju tuleks kohaldada minimaalselt. Interregi programmide jaoks, mille puhul 2–27 riigi erinevad eeskirjad võivad minna omavahel vastuollu, see lähenemisviis siiski ei sobi. Seepärast määratakse selles peatükis kindlaks ELi, Interregi programmidele eriomaste ja riiklike rahastamiskõlblikkuse eeskirjade selge hierarhia. Kavandatud määrusesse on lõimitud komisjoni 4. märtsi 2014. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 481/2014 üksikasjalikud sätted.

Kavandatud määruses on kindlaks on määratud ka see, kui suur protsent vahenditest keskendatakse konkreetsetele valdkondadele.

Need sätted hõlmavad vahendeid – nii neid, mis on pärit ERFist, kui ka neid, mis on pärit ELi välisrahastamisvahenditest. Juhuks kui ühtki taotlust ei esitata või ühtki Interregi väliskoostöö rahastamise lepingut ei allkirjastata, on ette nähtud ülejäänud vahendite tagastamise mehhanism. Eeskätt väliskoostöö puhul peaks kaasrahastamine olema suurem kui tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi puhul.

Lähtutakse tavapärastest Euroopa territoriaalse koostöö / Interregi eeskirjadest. Vaja on siiski teatavaid kohandusi, võttes arvesse seda, et ELi õigus ei ole ELi mittekuuluvatele riikidele, partnerriikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele siduv. Kohandused mõjutavad programmi haldavaid asutusi, juhtimismeetodeid, rahastamiskõlblikkust, suuri taristuprojekte, hankeid, finantsjuhtimist ja rahastamislepingute sõlmimist.

ning arvestades järgmist:

(1)Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklis 176 on sätestatud, et Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) on mõeldud selleks, et olla abiks põhiliste piirkondlike ebavõrdsuste korvamisel liidus. Selle artikli ning ELi toimimise lepingu artikli 174 teise ja kolmanda lõigu alusel on ERFi ülesanne aidata ühtlustada eri piirkondade arengutaset ning vähendada mahajäämust kõige ebasoodsamates piirkondades, mille raames tuleb pöörata erilist tähelepanu teatud tüüpi piirkondadele, mille loetlemisel on sõnaselgelt nimetatud piiriüleseid piirkondi.

(2)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [uus ühissätete määrus] on kehtestatud ühissätted ERFi ja teatavate teiste fondide kohta, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) [uus ERFi määrus] on kehtestatud sätted ERFi toetuse erieesmärkide ja kohaldamisala kohta. Nüüd on vaja võtta Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) jaoks, mille raames üks või mitu liikmesriiki teeb koostööd piiriüleselt, vastu tõhusat programmitööd käsitlevad erisätted, sealhulgas sätted, milles käsitletakse tehnilist abi, seiret, hindamist, teavitamist, rahastamiskõlblikkust, juhtimist ja kontrolli ning finantsjuhtimist.

(3)Et toetada liidu territooriumi harmoonilist arengut eri tasanditel, tuleks Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) raames toetada ERFist piiriülest, riikidevahelist, merendusalast, äärepoolseimate piirkondade ja piirkondadevahelist koostööd.

(4)Piiriülese koostöö komponendi raames tuleks püüda lahendada piirialadel üheskoos kindlaks tehtud ühised probleemid ning realiseerida piirialade kasutamata kasvupotentsiaal, millele on osutatud komisjoni teatises „Majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamine ELi piirialadel“ (edaspidi „piirialade teatis“). Sellest tulenevalt tuleks piiriülese koostöö komponendi puhul piirduda koostööga maismaapiiridel ning piiriülene koostöö merepiiridel tuleks lõimida riikidevahelise koostöö komponenti.

(5)Piiriülese koostöö komponent peaks hõlmama ka koostööd ühe või mitme liikmesriigi ning ühe või mitme väljaspool liitu asuva riigi või muu territooriumi vahel. Tänu sellele, et käesolev määrus hõlmab nii liidu sisest kui ka välist piiriülest koostööd, peaksid kohaldatavad sätted olema programmi haldavate liikmesriikide asutuste ning väljaspool liitu asuvate partnerasutuste ja toetusesaajate jaoks programmitöö perioodiga 2014–2020 võrreldes oluliselt lihtsamad ja ühtsemad.

(6)Riikidevahelise koostöö ja merenduskoostöö komponendi puhul tuleks seada eesmärgiks tugevdada koostööd meetmete abil, millega soodustatakse liidu ühtekuuluvuspoliitika prioriteetidega seotud integreeritud territoriaalset arengut, ning see komponent peaks sisaldama ka merendusalast piiriülest koostööd. Riikidevaheline koostöö peaks hõlmama suuremaid liidu maismaapiirkondi, samas kui merenduskoostöö peaks hõlmama merepiirkondi ümbritsevaid alasid ja sellesse tuleks lõimida piiriülene koostöö merepiiridel, mida tehakse programmitöö perioodil 2014–2020. Tuleks tagada võimalikult suur paindlikkus, mis võimaldab jätkata varasemat merendusalast piiriülest koostööd suuremas merenduskoostöö raamistikus, eelkõige määrates kindlaks hõlmatud territooriumi, sellise koostöö erieesmärgid, projektipartnerlust käsitlevad nõuded ning allprogrammide ja spetsiaalsete juhtkomiteede loomise korra.

(7)Tuginedes kogemustele, mis saadi programmitöö perioodil 2014–2020 seoses piiriülese ja riikidevahelise koostööga äärepoolseimates piirkondades, kus mõlema komponendi koondamine ühte programmi ei toonud programm haldavate asutuste ja toetusesaajate jaoks kaasa piisavat lihtsustumist, tuleks luua spetsiaalne äärepoolseimate piirkondade komponent, et äärepoolseimad piirkonnad saaksid teha koostööd oma naaberriikide ja -territooriumidega kõige tõhusamal ja lihtsamal viisil.

(8)Tuginedes Interregi piirkondadevahelise koostöö programmidega seotud kogemustele ning võttes arvesse seda, et tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi raames sellist koostööd programmitöö perioodil 2014–2020 ei tehtud, tuleks piirkondadevahelise koostöö komponendi puhul keskenduda veelgi enam ühtekuuluvuspoliitika tõhususe suurendamisele. Seepärast tuleks selle komponendi puhul piirduda kahe programmiga: üks selleks, et võimaldada mõlema eesmärgi raames koguda kõikvõimalikke kogemusi, rakendada uuenduslikke lähenemisviise ja suurendada suutlikkust ning edendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1082/2006 kohaselt loodud või loodavaid Euroopa territoriaalse koostöö rühmitusi (ETKR), ning teine selleks, et täiustada arengusuundumuste analüüsimist. Kogu liidus toimuv projektipõhine koostöö tuleks lõimida uude piirkondadevaheliste innovatsiooniinvesteeringute komponenti ning siduda tihedalt komisjoni teatise „Innovatsiooni edendamine Euroopa piirkondades: vastupanuvõimelise, kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu strateegiad“ elluviimisega, eriti selleks, et toetada temaatilisi aruka spetsialiseerumise platvorme sellistes valdkondades nagu energia, tööstuse ajakohastamine või põllumajanduslik toidutööstus. Lõpetuseks tuleks integreeritud territoriaalne areng, milles keskendutakse funktsionaalsetele linnapiirkondadele või linnapiirkondadele, koondada tööhõivesse ja majanduskasvu investeerimise eesmärgi programmidesse ning ühte seonduvasse vahendisse, Euroopa linnapiirkondade algatusse. Piirkondadevahelise koostöö komponendi kaks programmi peaksid hõlmama kogu liitu ja peaksid olema avatud osalemiseks kolmandatele riikidele.

(9)Rahastamiskõlblike piirkondade ja alade määramiseks tuleks kehtestada objektiivsed kriteeriumid. Selleks peaks võtma rahastamiskõlblike piirkondade ja alade määratlemiseks liidu tasandil aluseks piirkondade ühtse liigituse, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1059/2003.

(10)Jätkuvalt on vaja toetada igakülgset koostööd liidu naabruses asuvate kolmandate riikidega või vajaduse korral seda alustada, sest selline koostöö on oluline regionaalarengupoliitika vahend ja peaks olema kasulik kolmandate riikidega piirnevatele liikmesriikide piirkondadele. Selleks tuleks ERFist ning liidu välisrahastamisvahenditest – IPA, naabruspoliitika, arengu ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend (edaspidi „NDICI“) ning ülemeremaade ja -territooriumide programm (edaspidi „ÜMT programm“) – toetada piiriülese, riikidevahelise ja merendusalase, äärepoolseimate piirkondade ning piirkondadevahelise koostöö programme. ERFist ja liidu välisrahastamisvahenditest toetuse andmisel tuleks lähtuda vastastikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttest. IPA III piiriülese koostöö programmi või NDICI piiriülese koostöö programmi puhul tuleks ERFi toetust täiendada vähemalt sama suure asjaomasest rahastamisvahendist eraldatava summaga, ületamata vastavas õigusaktis sätestatud maksimumsummat, mille suurus on IPA III puhul 3 % rahastamispaketist ning naabruspoliitika, arengu ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendit käsitleva määruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohase naabruspoliitika geograafilise programmi puhul 4 % rahastamispaketist.

(11)Abi andmisel IPA IIIst tuleks eeskätt aidata IPA toetusesaajatel tugevdada demokraatlikke institutsioone ja õigusriiki, reformida kohtusüsteemi ja avalikku haldust, austada põhiõigusi ning edendada soolist võrdõiguslikkust, sallivust, sotsiaalset kaasatust ja mittediskrimineerimist. IPA abiga tuleks jätkuvalt toetada IPA toetusesaajate jõupingutusi edendada piirkondlikku, makropiirkondlikku ja piiriülest koostööd ning territoriaalset arengut, sealhulgas liidu makropiirkondlike strateegiate rakendamise kaudu. Peale selle peaks IPA abi hõlmama julgeolekut, rännet ja piirihaldust, rahvusvahelisele kaitsele juurdepääsu tagamist, asjakohase teabe jagamist, piirikontrolli tõhustamist ning ühiste jõupingutuste tegemist võitluses ebaseadusliku rändega ja rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega.

(12)Seoses abi andmisega naabruspoliitika, arengu ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendist peaks liit arendama naabruses asuvate riikidega privilegeeritud suhteid, mille eesmärk on luua heaolu ja heanaaberlikkuse ala, mis rajaneb liidu väärtustel ja mida iseloomustavad koostööl põhinevad tihedad rahumeelsed suhted. Seepärast tuleks käesoleva määrusega ning naabruspoliitika, arengu ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendist toetada asjakohaste makropiirkondlike strateegiate sise- ja välisaspekte. Kõnealused algatused on strateegiliselt tähtsad ning nendega luuakse otstarbekad poliitilised raamistikud suhete tugevdamiseks partnerriikidega ja partnerriikide vahel, tuginedes vastastikuse ja ühise vastutuse põhimõttele.

(13)On oluline jälgida ka edaspidi Euroopa välisteenistuse ja komisjoni rolli strateegilise programmitöö ettevalmistamisel ja ERFist ja NDICIst toetust saavate Interregi programmide koostamisel, nagu on sätestatud nõukogu otsuses 2010/427/EL.

(14)Liidu äärepoolseimates piirkondades valitsevat eriolukorda arvesse võttes on vaja vastu võtta meetmed tingimuste kohta, mille alusel need piirkonnad võivad saada juurdepääsu struktuurifondidele. Sellest tulenevalt tuleks teatavaid käesoleva määruse sätteid äärepoolseimate piirkondade eripära silmas pidades kohandada, et lihtsustada ja edendada koostööd naabritega, võttes samas arvesse komisjoni teatist „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“.

(15)On vaja kindlaks määrata igale Interregi komponendile eraldatavad vahendid, sealhulgas iga liikmesriigi panus piiriülese, riikidevahelise ja merendusalase, äärepoolseimate piirkondade ja piirkondadevahelise koostöö jaoks eraldatavasse kogusummasse, ning liikmesriikide võimalus olla nende komponentide puhul paindlik. Võrreldes programmitöö perioodiga 2014–2020 tuleks vähendada piiriülese koostöö osakaalu, ent samas suurendada seoses merenduskoostöö lõimimisega riikidevahelise koostöö ja merenduskoostöö osakaalu ning luua uus äärepoolseimate piirkondade koostöö komponent.

(16)ERFist ja liidu välisrahastamisvahenditest pärit toetuse kõige tõhusamaks kasutamiseks tuleks luua mehhanism, et korraldada toetuse tagastamine, juhul kui väliskoostöö programme ei ole võimalik vastu võtta või kui nende elluviimine tuleb katkestada, sealhulgas selliste kolmandate riikide puhul, kes ei saa toetust ühestki liidu rahastamisvahendist. Selle mehhanismi eesmärk peaks olema programmide optimaalne toimimine ja kõnealuste vahendite vaheline võimalikult hea koordineerimine.

(17)ERF peaks panustama Interregi raames ühtekuuluvuspoliitika erieesmärkide saavutamisse. Erinevate valdkondlike eesmärkide alla kuuluvate erieesmärkide loetelu tuleks vastavalt Interregi konkreetsetele vajadustele siiski kohandada, lisades ESFi sekkumise võimaldamiseks poliitikaeesmärgi „sotsiaalsem Euroopa, rakendades Euroopa sotsiaalõiguste sammast“ alla erieesmärke.

(18)Võttes arvesse Iirimaa ainulaadseid ja eripäraseid asjaolusid ja selleks et toetada põhja-lõuna-suunalist koostööd suure reede kokkuleppe raames, tuleks jätkata uut piiriülest programmi PEACE PLUS ja see peaks põhinema Iirimaa ja Põhja-Iirimaa piiriäärsete krahvkondade vahelistes eelmistes programmides tehtud tööle. Arvestades selle praktilist tähtsust, on vajalik tagada, et kui programmiga toetatakse rahu ja lepitamist, peaks ERF aitama edendada ka asjaomaste piirkondade sotsiaalset ja majanduslikku stabiilsust, eelkõige kogukondadevahelise ühtekuuluvuse edendamise meetmete abil. Programmi eripära arvesse võttes tuleks kõnealuseid programme hallata integreeritult, lõimides Ühendkuningriigi toetuse programmi sihtotstarbelise välistuluna. Lisaks ei tuleks piiriülese kõnealuse programmi PEACE suhtes kohaldada tegevuste valimist käsitlevaid teatavaid käesoleva määruse eeskirju seoses rahu ja leppimise saavutamist toetavate tegevustega.

(19)Käesoleva määrusega tuleks lisada kaks Interregi erieesmärki: üks selleks, et tugevdada Interregi erieesmärki, millega suurendatakse institutsioonilist suutlikkust, edendatakse õigus- ja halduskoostööd, eriti piirialade teatise elluviimisel, tihendatakse kodanike ja institutsioonide vahelist koostööd ning elavdatakse makropiirkondlike ja merepiirkondade strateegiate edasiarendamist ja kooskõlastamist, ning teine selleks, et käsitleda konkreetseid väliskoostööga seotud küsimusi, nagu turvalisus, julgeolek, piirihaldus ja ränne.