ET Euroopa Liidu Teataja C 124/1

Komisjoni teatis jäätmete liigitamise tehnilise juhendi kohta

(2018/C 124/01)

Käesoleva teatise eesmärk on anda tehnilisi juhiseid jäätmeid käsitleva direktiivi 2008/98/EÜ (edaspidi „jäätmete raamdirektiiv“) (1) ja jäätmenimistut käsitleva komisjoni otsuse 2000/532/EÜ, mida on muudetud 2014. ja 2017. aastal (2), teatud aspektide kohta.

Eelkõige antakse selles selgitusi ja juhiseid riiklikele ametiasutustele, sealhulgas kohalikele asutustele ja ettevõtjatele (nt lubadega seotud küsimused) jäätmete liigitamist käsitlevate ELi õigusaktide nõuetekohase tõlgendamise ja rakendamise kohta, nimelt ohtlike omaduste kindlakstegemise, ohtlike omaduste olemasolu hindamise ja jäätmete ohtlikeks või tavajäätmeteks liigitamise kohta.

Teatise vastuvõtmisele eelnesid arutelud ja konsultatsioonid liikmesriikide ja sidusrühmadega (3).

Teatis koosneb kolmest peatükist ja neljast lisast.

— 1. peatükis esitatakse üldine taustteave jäätmete liigitamise kohta ja antakse näpunäiteid juhendi lugemiseks.

— 2. peatükis tutvustatakse lühidalt ELi asjakohaseid jäätmealaseid õigusakte ja selgitatakse nende asjakohasust (ohtlike) jäätmete määratlemisel ja liigitamisel.

— 3. peatükis tutvustatakse jäätmete liigitamise etappe ning käsitletakse peamisi põhimõtteid, üksikasjalikematesse aruteludesse laskumata.

Üksikasjalikum teave on esitatud lisades, kus on konkreetseid aspekte põhjalikumalt kirjeldatud.

— 1. lisas esitatakse teavet jäätmenimistu ja sobivate jäätmenimistu kirjete valimise kohta.

— 2. lisas tutvustatakse eri teabeallikaid ohtlike ainete ja nende klassifitseerimise kohta.

— 3. lisas kirjeldatakse ohtlike omaduste HP1–HP15 hindamise põhimõtteid.

— 4. lisas vaadatakse üle peamised põhimõtted ja viidatakse olemasolevatele standarditele ja jäätmetest proovivõtu ning jäätmete keemilise analüüsimise meetoditele.

Käesolevas dokumendis antakse selgitusi kooskõlas kehtivate ELi õigusaktidega ja võttes arvesse erinevate ELi liikmesriikide jäätmete liigitamise juhendeid.

Tehnilist juhendit võib vajaduse korral ajakohastada ELi asjakohaste õigusaktide rakendamise käigus saadava kogemuse põhjal.

Käesolevas teatises antud juhised ei piira tõlgendust, mille võib anda Euroopa Liidu Kohus. Tehnilises juhendis väljendatud arusaamad ei mõjuta seisukohta, mille komisjon võib võtta Euroopa Liidu Kohtus.

LÜHENDID

PVT-viitedokument (BREF) Parima võimaliku tehnika (PVT) viitedokument BTEX Benseen, tolueen, etüülbenseen ja ksüleen CEN Euroopa Standardikomitee CLP Klassifitseerimine, märgistamine ja pakendamine CLRTAP Piiriülese õhusaaste kauglevi konventsioon ECHA Euroopa Kemikaaliamet EEA Euroopa Keskkonnaamet GHS Ühtne ülemaailmne kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteem PAH Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud POP Püsiv orgaaniline saasteaine ÜRO Ühinenud Rahvaste Organisatsioon Elektroonikaromud Elektri- ja elektroonikaseadmete romud

SISUKORD

LÜHENDID 3

1. SISSEJUHATUS 5

1.1. Taust 5

1.2. Kellele on juhend mõeldud? 5

1.3. Kuidas juhendit lugeda? 5

2. ÕIGUSRAAMISTIK 6

2.1. Jäätmealased õigusaktid 6

2.1.1. Jäätmete raamdirektiiv 6

2.1.2. Euroopa jäätmenimistu 7

2.1.3. Jäätmesaadetiste määrus 8

2.1.4. Prügiladirektiiv 8

2.1.5. Kaevandustööstuse jäätmete direktiiv 9

2.1.6. Kemikaalimäärus REACH 9

2.1.7. Klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise määrus 10

2.1.8. Püsivate orgaaniliste saasteainete määrus 10

2.1.9. Seveso III direktiiv 11

3. JÄÄTMETE LIIGITAMISE KORD 12

3.1. Üldine lähenemine jäätmete liigitamisele 12

3.1.1. 1. etapp. Kas jäätmete raamdirektiiv on kohaldatav? 13

3.1.2. 2. etapp. Milline jäätmenimistu kirje on kohaldatav? 14

3.2. MH- või MNH- kirje määramine 15

3.2.1. 3. etapp. Kas jäätmete koostise kohta on piisavalt teavet, et otsustada 4. etapi kohase arvutuse või katsetamise teel, kas jäätmetel on ohtlikke omadusi? 16

3.2.2. 4. etapp. Kas jäätmetel on ohtlikke omadusi HP1–HP15? 17

3.2.3. 5. etapp. Kas on tõenäoline või teada, et jäätmed sisaldavad jäätmenimistus (punkt 2, taane 3) osutud püsivaid orgaanilisi saasteaineid üle piirnormi? 18

LISAD

1. LISA. Selgitustega jäätmenimistu 21

2. LISA. Andmeallikad ja alusteave ohtlike ainete kohta 83

3. LISA. Konkreetsed lähenemisviisid ohtlike omaduste (HP1–HP15) kindlaksmääramisele 87

4. LISA. Proovivõtt ja jäätmete keemiline analüüs 124

5. LISA. Allikad ja viited 134

1. SISSEJUHATUS

1.1. Taust

Jäätmete liigitamine ohtlikeks või tavajäätmeteks ning eelkõige selle mõistmine, millal ja mis tingimustel tuleb jäätmeid ohtlikeks pidada, on otsustava tähtsusega otsus kogu jäätmekäitluse ahelas jäätmete tekkimisest kuni lõpptöötlemiseni. Kui jäätmed on õigesti ohtlikeks liigitatud, siis käivitub rida olulisi kohustusi, mis puudutavad näiteks märgistamist ja pakendamist, aga ka kättesaadavat nõuetekohast töötlemist.

Kui EL vaatas 2014. ja 2017. aastal läbi jäätmete liigitamise raamistiku ja jäätmeid ohtlikeks muutvate omaduste loetelu, siis võttis ta arvesse jäätmealaste õigusaktide rakendamisel saadud kogemusi ning teaduse ja majanduse arengut. Kõnealune õigusaktide ajakohastamine, milles on arvesse võetud ka viimastel aastatel tehtud põhjalikke muudatusi ELi kemikaalialastes õigusaktides, esitab väljakutseid nii ametiasutustele kui ka ettevõtjatele.

Nagu on rõhutatud ka kemikaale, tooteid ja jäätmeid käsitlevate õigusaktide vahelise seose tugevdamise võimalusi käsitlevas komisjoni teatises (COM(2018) 32 final), mõjutab see, kuidas jäätmete liigitamise eeskirju rakendatakse ja jõustatakse, oluliselt jäätmekäitluses tehtavaid tulevasi valikuid seoses näiteks kogumise teostatavuse ja majandusliku tasuvuse, ringlussevõtu meetodi või ringlussevõtu ja kõrvaldamise vahel valiku tegemisega. Ebakõlad võivad mõjutada teisese tooraine kasutuselevõttu. Käesolev jäätmete liigitamise juhenddokument on esimene teatises soovitatud vahend, et aidata jäätmekäitlejatel ja pädevatel asutustel kasutada ühist lähenemisviisi jäätmete iseloomustamiseks ja liigitamiseks, minimeerides seega ebakõlasid ja mõju.

1.2. Kellele on juhend mõeldud?

Käesolevas dokumendis antakse juhiseid riiklikele ametiasutustele, sealhulgas kohalikele asutustele ja ettevõtjatele (nt lubadega seotud küsimused) jäätmete liigitamist käsitlevate ELi õigusaktide, eelkõige jäätmete raamdirektiivi (4) ja jäätmenimistu (5) nõuetekohase tõlgendamise ja rakendamise kohta.

1.3. Kuidas juhendit lugeda?

Üldist tausta ja konkreetset õigusraamistikku tutvustatakse 1. ja 2. peatükis.

3. peatükk juhatab läbi liigitamisprotsessi põhietappide. See ei sisalda konkreetset teavet selle kohta, kuidas liigitamiseks vajalikud etapid läbida, vaid annab pigem üldise ülevaate. Teatavate etappide puhul viidatakse vastavale lisale, milles sisaldub üksikasjalikum teave.

2. ÕIGUSRAAMISTIK

2.1. Jäätmealased õigusaktid

2.1.1. Jäätmete raamdirektiiv

Jäätmete raamdirektiivis on sätestatud, mis on jäätmed ja kuidas neid tuleb käidelda. Ohtlike jäätmetena on määratletud jäätmed, millel on üks või enam jäätmete raamdirektiivi III lisas loetletud ohtlikest omadustest. Jäätmete raamdirektiivi artiklis 7 on sätestatud alus jäätmenimistu kehtestamiseks.

Tekstikast 1. Jäätmete raamdirektiiv

Jäätmete raamdirektiiv 2008/98/EÜ on peamine ELi tasandil jäätmeid käsitlev õigusakt. Kuna tegemist on direktiiviga, võetakse see liikmesriikide riigisisestesse õigusnormidesse üle eraldi õigusaktidena.

Direktiivi kohaldamisala on selle direktiivi artikli 3 lõikes 1 määratletud mõistega „jäätmed“, mis on:

„mis tahes ained või esemed, mille valdaja ära viskab, kavatseb ära visata või on kohustatud ära viskama“.

Sageli on lihtne kindlaks määrata, kas ained või esemed on jäätmete raamdirektiivi kohaselt „jäätmed“. Mõnel juhul on see siiski raskem. Põhjalikud juhised jäätmete määratlemiseks, sealhulgas teave jäätmete raamdirektiivi kohaldamisalast välja jäetavate ainete kohta ning Euroopa Liidu Kohtu siduva kohtupraktika näiteid on esitatud dokumendis „Guidance on the interpretation of key provisions of Directive 2008/98/EC“ (6) (edaspidi „jäätmete raamdirektiivi tõlgendamise juhend“). Kui aine või ese vastab jäätmete kriteeriumidele, kohaldatakse selle suhtes jäätmealaseid õigusakte, sealhulgas jäätmete liigitamise eeskirju (välja arvatud juhul, kui see aine või ese on konkreetselt jäätmete raamdirektiivi kohaldamisalast välja jäetud).

Jäätmete raamdirektiivi artikli 3 lõikes 2 on „ohtlikud jäätmed“ määratletud järgmiselt:

„jäätmed, millel on üks või rohkem III lisas loetletud ohtlikest omadustest“.

Otsus, kas eset või ainet saab pidada jäätmeteks jäätmete raamdirektiivi mõistes, on tähtis otsus. Sama tähtis on otsustada, kas liigitada jäätmed „tavajäätmete“ või „ohtlike jäätmete“ hulka.

Ohtlike jäätmete käitlemise suhtes kehtivad ranged tingimused, eelkõige järgmised:

— kohustus esitada tõendeid jäätmete jälgimise kohta kooskõlas asjaomases liikmesriigis kehtestatud süsteemiga (jäätmete raamdirektiivi artikkel 17);

— segamise keeld (jäätmete raamdirektiivi artikkel 18, vt täpsemalt jäätmete raamdirektiivi tõlgendamise juhend);

— konkreetsed märgistamise ja pakendamise kohustused (jäätmete raamdirektiivi artikkel 19).

Lisaks on ELi õigusaktides sätestatud, et ohtlikke jäätmeid tohib käidelda ainult konkreetselt selleks ette nähtud jäätmekäitluskohtades, millel on jäätmete raamdirektiivi artiklitega 23–25, aga ka muude õigusaktidega, näiteks prügilaid (7) ja tööstusheiteid (8) käsitlevate direktiividega, ette nähtud eriluba.

Jäätmete raamdirektiivi III lisas loetletud ohtlikke jäätmete omadusi kohandati hiljuti teaduse arenguga komisjoni määruse (EL) 1357/2014 (9) abil, mida kohaldatakse alates 1. juunist 2015, ja nõukogu määruse (EL) 2017/997 (10) abil, mida kohaldatakse alates 5. juulist 2018. ELi määrused on liikmesriikides vahetult kohaldatavad, ilma ülevõtmiseta riigisisestesse õigusaktidesse. Ohtlikke omadusi käsitletakse üksikasjalikult käesoleva dokumendi 3. lisas.

Seoses jäätmete liigitamisega on jäätmete raamdirektiivi artiklis 7 sätestatud alus jäätmenimistu (vt allpool) kehtestamiseks ja rakendamiseks. Liikmesriigid võivad oma riigisisestesse jäätmenimistut kajastavatesse dokumentidesse lisada täiendavaid kirjeid.

Jäätmete raamdirektiivi artikkel 7 Jäätmete raamdirektiivi artikli 7 lõigetes 2 ja 3 on sätted juhuks, kui liikmesriik leiab, et jäätmenimistus tavajäätmetena märgitud jäätmed on ohtlikud, ja vastupidi. Nimetatud kaks lõiget on järgmises sõnastuses: „2. Liikmesriik võib lugeda jäätmed ohtlikeks jäätmeteks isegi siis, kui need ei esine sellisena jäätmenimistus, kuid neil on üks või enam III lisas loetletud omadustest. Liikmesriik teatab igast sellisest juhtumist viivitamata komisjonile. Liikmesriik teatab neist aruandes, mis on ette nähtud artikli 37 lõikega 1, ja esitab komisjonile kogu asjakohase teabe. Saadud teadetest lähtudes vaadatakse kõnealune nimistu selle kohandamise üle otsustamiseks läbi. 3. Kui liikmesriigil on tõendid selle kohta, et teatavatel kõnealusesse nimistusse kuuluvatel ohtlikuks liigitatud jäätmetel ei ole ühtegi III lisas loetletud omadust, võib see liikmesriik lugeda need jäätmed tavajäätmeteks. Liikmesriik teatab igast sellisest juhtumist viivitamata komisjonile aruandes ja esitab komisjonile kõik vajalikud tõendid. Saadud teadetest lähtudes vaadatakse kõnealune nimistu selle kohandamise üle otsustamiseks läbi.“ Artikli 7 lõigetes 2 ja 3 ei nähta ette pädevat asutust ega asjakohast menetlust selliste otsuste vastuvõtmiseks; see küsimus on jäetud iga liikmesriigi otsustada lähtudes oma riigisisestest õigusnormidest ja halduskorraldusest (siiski ei loeta ettevõtjaid ja muid eraõiguslikke üksusi „liikmesriikideks“ ja neil ei ole õigust võtta vastu jäätmete raamdirektiivi artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaseid otsuseid).

Tekstikast 2. Jäätmete raamdirektiivi artikkel 7

2.1.2. Euroopa jäätmenimistu

Jäätmenimistus on esitatud täiendavad sätted ohtlike omaduste hindamiseks ja jäätmete liigitamiseks. Jäätmenimistus on esitatud jäätmete loetelu, mis on jaotatud jaotisteks, alajaotisteks ja kirjeteks. Jäätmenimistu kirjeid võib liigitada „kindlasti ohtlike jäätmete kirjeteks“, „kindlasti tavajäätmete kirjeteks“ ja „peegelkoodideks“.

Tekstikast 3. Euroopa jäätmenimistu

Euroopa jäätmenimistu on kehtestatud komisjoni otsusega 2000/532/EÜ (11). Jäätmenimistu on peamine dokument, mille alusel jäätmeid liigitatakse. Jäätmenimistu konsolideeritud versioon on olemas alates 2000. aastast ja seda on muudetud komisjoni otsusega 2014/955/EL, (12) et kohandada jäätmenimistut teaduse arenguga ja ühtlustada see kemikaalialaste õigusaktide muudatustega. ELi otsusena on jäätmenimistu liikmesriikide jaoks tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav. Mõned liikmesriigid on avaldanud juhenddokumente jäätmenimistu kohta, et abistada ettevõtjaid ja ametiasutusi jäätmenimistu rakendamisel liikmesriigis, eriti juhul kui liikmesriik rakendab artikli 7 lõikeid 2 või 3 (vt tekstikast 2).

Jäätmenimistu kohane liigitamine tähendab esmalt seda, et jäätmed liigitatakse kuuekohalise numbri alusel (vt täpsemalt 1. lisa).

Täielik ja nõuetekohane liigitus aitab ettevõtjatel ja ametiasutustel otsustada, kas jäätmed on ohtlikud või tavajäätmed (vt täpsemalt 2.3.1). Jäätmenimistus esineb kolme liiki kirjeid:

— „kindlasti ohtlike jäätmete kirjed“: jäätmeid, mis on liigitatud kindlasti ohtlike jäätmete kirje alla, ei saa liigitada tavajäätmete kirje alla ja need on ilma igasuguse edasise hindamiseta ohtlikud;

— „kindlasti tavajäätmete kirjed“: jäätmeid, mis on liigitatud kindlasti tavajäätmete kirje alla, ei saa liigitada ohtlike jäätmete kirje alla ja need on ilma igasuguse edasise hindamiseta tavajäätmed;

— „peegelkoodid“ on kirjed samast allikast pärit jäätmete jaoks, mis jäätmenimistu kohaselt võidakse määrata ohtlike jäätmete kirje või tavajäätmete kirje alla, sõltuvalt konkreetsest juhtumist ja jäätmete koostisest.

2.1.3. Jäätmesaadetiste määrus

Jäätmesaadetiste määrusega võetakse ELi õigusesse üle Baseli konventsiooni ja OECD otsuse C(2001)107/lõplik sätted. Saadetiste menetlemine sõltub jäätmete liigist, sihtkohast ja käitlustoimingust.

Tekstikast 4. Jäätmesaadetiste määrus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta (edaspidi „jäätmesaadetiste määrus“) (13) võetakse ELi õigusesse üle Baseli konventsiooni ja OECD otsuse C(2001)107/lõplik sätted. Kõikides liikmesriikides vahetult kohaldatava jäätmesaadetiste määrusega on kehtestatud menetlused, tingimused ja nõuded, mida tuleb täita jäätmesaadetiste veol üle piiri, sealhulgas jäätmesaadetiste veol ühest liikmesriigist teise. Jäätmesaadetiste määruse artiklite 34 ja 36 kohaselt on keelatud jäätmete eksport kõrvaldamistoiminguteks väljapoole ELi/EFTA piirkonda, samuti ohtlike jäätmete eksport EList mis tahes riikidesse, kus OECD otsust ei kohaldata.

Jäätmesaadetiste suhtes kohaldatakse kahte järgmist kontrollimenetlust:

— artikli 18 kohased teabe esitamise üldnõuded, mida tavaliselt kohaldatakse III või IIIA lisas loetletud („rohelise“ nimekirja) jäätmesaadetistele, mis saadetakse taaskasutamiseks, ja

— kirjaliku etteteatamise ja nõusoleku menetlus kõikide muude jäätmesaadetiste liikide puhul.

Sobiva menetluse ja vajalike dokumentide kindlaks tegemiseks kohaldatakse jäätmete suhtes jäätmesaadetiste määruse III ja IV lisa loetelude kohast liigitust (määrusesse lisatud rahvusvaheliste lepingute loetelud). Nendes loeteludes on kasutatud teistsugust lähenemisviisi kui jäätmenimistu puhul.

Jäätmesaadetiste määruse kontekstis on siiski asjakohane ka liigitamine jäätmete raamdirektiivi ja jäätmenimistu alusel, näiteks kriteeriumina selle üle otsustamisel, kas jäätmeid võib eksportida teatud riikidesse, mis ei kuulu ELi liikmesriikide ega OECD riikide hulka (jäätmesaadetiste määruse artikli 36 lõige 1). Jäätmete liigitus vastavalt III–IV lisas loetletud kirjetele (st Baseli konventsiooni ja OECD koodid) ning jäätmenimistu kirjetele (jäätmesaadetiste määruse V lisa 2. osa) tuleb märkida teatamis- ja saatedokumentidele, mida kasutatakse teatamismenetluses vastavalt IC lisa punktis 25 esitatud juhistele. Kui on tegemist saadetistega, mille puhul kohaldatakse artikli 18 kohaseid teabe esitamise üldnõudeid, tuleb jäätmete liigitus märkida ka VII lisa kohasele dokumendile.

Selliste jäätmesaadetiste puhul, mille suhtes kohaldatakse kirjaliku etteteatamise ja nõusoleku menetlust, tuleb teatamis- ja saatedokumentides (IA ja IB lisa) kasutada ohtlike omaduste (H-koodid) ja käitlustoimingute (D- ja R-koodid) tähistamiseks vastavalt Baseli konventsiooni III ja IV lisas sätestatud koode.

2.1.4. Prügiladirektiiv

Prügiladirektiivis on sätestatud eeskirjad prügilate haldamise, loatingimuste, sulgemise ja järelhoolduse kohta. Nõukogu otsuses 2003/33/EÜ on sätestatud kriteeriumid, mille alusel võetakse jäätmeid vastu prügiladirektiivis määratletud eri liiki prügilatesse. Jäätmete vastuvõtukriteeriumite alusel tehtavat analüüsi ei saa tavaliselt kasutada jäätmenimistu kohaseks jäätmete liigitamiseks.

Tekstikast 5. Prügiladirektiiv

Direktiiv 1999/31/EÜ prügilate kohta (edaspidi „prügiladirektiiv“) (14) hõlmab prügilate haldamise, loatingimuste, sulgemise ja järelhoolduse eeskirju. Nõukogu otsuses 2003/33/EÜ on sätestatud kriteeriumid, mille alusel võetakse jäätmeid vastu prügiladirektiivis määratletud eri liiki prügilatesse.

Jäätmete liigitamine jäätmenimistu ja jäätmete raamdirektiivi III lisa alusel ohtlikeks on oluline ka prügiladirektiivi kohaldamisel, kuna ohtlikud jäätmed tuleb üldjuhul ladestada ohtlike jäätmete prügilasse ja tavajäätmed tuleb ladestada tavajäätmete või püsijäätmete prügilasse. Stabiilseid, mittereageerivaid ohtlikke jäätmeid tohib ladestada tavajäätmete prügilasse juhul, kui prügiladirektiivi II lisas sätestatud tingimused ja vastuvõtukriteeriumid on täidetud. Nõukogu otsuse 2003/33/EÜ B liites on selgelt öeldud, milline osa on üldiseloomustusel ning sellest tulenevatel järeldustel jäätmete ohtlikkuse määramisel ja nende prügilasse vastuvõtmisel ning seda lähenemisviisi on kujutatud kõnealuse liite joonisel 1.

Siiski ei tohi jäätmete ohtlikeks või tavajäätmeteks liigitamist jäätmete raamdirektiivi või jäätmenimistu kohaselt segi ajada jäätmete hindamisega, mille eesmärk on teha kindlaks vastavus jäätmete vastuvõtmise kriteeriumitele, mis on sätestatud prügiladirektiivi II lisas ja nõukogu otsuses 2003/33/EÜ (jäätmete vastuvõtmise kriteeriumite otsus).

2.1.5. Kaevandustööstuse jäätmete direktiiv

Kaevandustööstuse jäätmete direktiivis on sätestatud raamistik kaevandustööstusest pärinevate jäätmete nõuetekohaseks käitlemiseks. Kuigi need jäätmed on jäätmete raamdirektiivi kohaldamisalast välja jäetud, tuleks kaevandustööstuse jäätmete ohtlikkus määrata kindlaks kooskõlas jäätmenimistuga.

Tekstikast 6. Kaevandustööstuse jäätmete direktiiv

Direktiivi 2006/21/EÜ (kaevandustööstuse jäätmete käitlemise kohta, edaspidi „kaevandustööstuse jäätmete direktiiv“) (15) eesmärk on tagada, et kaevandustööstuse jäätmeid käideldakse viisil, mis hoiab ära või vähendab niipalju kui võimalik kahjulikke mõjusid keskkonnale ja sellest tulenevalt riske inimeste tervisele. Vaatamata asjaolule, et kaevandustööstuse jäätmete direktiiviga hõlmatud jäätmed on jäätmete raamdirektiivi kohaldamisalast selgesõnaliselt välja jäetud (jäätmete raamdirektiivi artikli 2 lõike 2 punkt d), on siiski asjakohane neid liigitada vastavalt jäätmenimistule, sest ettevõtjad peavad kaevandustööstuse jäätmete direktiivi kohaselt töötama välja jäätmekava, millega kehtestatakse vajalikud meetmed asjaomaste jäätmete nõuetekohaseks käitlemiseks. Vastavalt jäätmekavale tuleks kaevandustööstusest pärit jäätmete ohtlikkus teha kindlaks kooskõlas jäätmenimistu kriteeriumitega.

2.1.6. Kemikaalimäärus REACH

Kemikaalimääruses REACH on sätestatud kemikaalide registreerimise, hindamise, autoriseerimise ja piiramise ELis. Jäätmed ei ole aine, toode või segu REACH-määruse tähenduses. Siiski võib REACH-määruse alusel loodud teave olla oluline jäätmete liigitamiseks.

Tekstikast 7. Kemikaalimäärus REACH

Määrus (EÜ) 1907/2006 kemikaalide registreerimise, hindamise, autoriseerimise ja piiramise kohta ELis (edaspidi „REACH-määrus“) (16) jõustus 2007. aastal. REACH-määrus on üldine kemikaale käsitlev õigusakt ELi tasandil, mida kohaldatakse segudes või toodetes esinevate ainete kui selliste suhtes. REACH-määruse eesmärk on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase, sealhulgas ohtlike ainete hindamise alternatiivsete meetodite edendamine, ning samuti ainete vaba ringlus siseturul, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. REACH-määruses määratletakse ja käsitletakse mitmeid protsesse, mille üldine eesmärk on tagada kemikaalide ohutu kasutamine:

— ainete registreerimine (teatud tingimustel on vaja esitada teave ainete omaduste ja kasutusala kohta Euroopa Kemikaaliametile (ECHA));

— parem teabevahetus tarneahelas, kasutades laiendatud ohutuskaarte;

— ainete hindamine avaliku sektorite asutuste poolt, eesmärgiga tagada kindlus registreerimisprotsessi toimimise osas ja tuua selgust murettekitavatesse asjaoludesse seoses teatavate ainetega;

— kasutusala registreerimine ainete puhul, mille suhtes on kindlaks tehtud vastuvõetamatu risk;

— autoriseerimine – seda kasutatakse väga ohtlike ainete puhul, mida tohib turustada ja kasutada vaid teatud tingimustel ja juhul, kui selleks on antud konkreetne ja ajaliselt piiritletud autoriseering.

Tähtis on märkida, et REACH-määruse artikli 2 lõike 2 kohaselt ei ole jäätmete raamdirektiivis määratletud jäätmed aine või segu või toode REACH-määruse tähenduses; REACH-määruse kohaselt ei ole jäätmetetekitajatel ega jäätmevaldajatel otseseid kohustusi (kuigi jäätmeetappi tuleb arvesse võtta kemikaaliohutuse aruandes, mis kuulub registreerimistoimikusse, mis tuleb esitada juhul, kui ainet toodetakse või imporditakse liitu koguses, mis ületab 10 tonni aastas).

REACH-määruse alusel loodud ja edastatud teave keemiliste ainete kohta, eriti nende ohtlikkust puudutav teave, ning selle teabe kasutamine klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise määruse kohasel klassifitseerimisel (vt 2. lisa), on jäätmete liigitamiseks siiski oluline.

Pange tähele, et katsemeetodid, mida kasutatakse REACH-määruse kohaldamisel, on esitatud määruses (EÜ) 440/2008 (edaspidi „katsemeetodite määrus“). Mõningaid kõnealuses määruses sätestatud katsemeetodeid või nende kohandatud variante võib rakendada jäätmete liigitamisel.

2.1.7. Klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise määrus

Klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise määrus sätestab ainete ja segude ohuklassifikatsiooni kriteeriumid. Selles määruses ei käsitleta jäätmeid kui ainet, segu või toodet. Siiski on jäätmetele omistatavad ohtlikud omadused seotud klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise kriteeriumidega. Ainete klassifitseerimine kõnealuse määruse kohaselt võib olla asjakohane ka jäätmete liigitamisel.

Tekstikast 8. Klassifitseerimise, märgistamise ja pakendamise määrus

Ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist käsitlev määrus (EÜ) 1272/2008 (17) (edaspidi „CLP-määrus“) on kohandatud ELi ja ÜRO ühtse ülemaailmse kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteemiga. Seda silmas pidades on määruses sätestatud üksikasjalikud kriteeriumid ainete hindamiseks ja nende ohuklassi määramiseks.

Nagu REACH-määruses, nii on ka CLP-määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud, et jäätmeteks ei loeta ainet, segu või toodet; seepärast ei kohaldata kõnealusest määrusest tulenevaid kohustusi jäätmetetekitajate või jäätmevaldajate suhtes.

Vaatamata sellele, et jäätmete raamdirektiivi III lisa põhineb CLP-määrusel, ei ole CLP-määruses sätestatud kriteeriume raamdirektiivi üks ühele üle võetud. Jäätmete liigitamisel tuleb tähele panna, et mõne III lisas esitatud ohtliku omaduse kriteeriumi puhul viidatakse otse CLP-määruse ohuklassidele ja -kategooriatele ning ohulausetele ja nendega seonduvatele klassifitseerimiskriteeriumitele. Paljud peegelkoodid viitavad konkreetselt ohtlikele ainetele. Ainete klassifitseerimisel lähtutakse CLP-määrusest, samas jäätmetes sisalduvate ohtlike ainete olemasolu tuleb kindlaks teha kooskõlas jäätmete raamdirektiivi III lisaga (vt täpsemalt 2.3.2 ja 3. lisa). CLP-määruse VI lisa 3. osa tabelis 3.1 on esitatud ainete ametlikult ühtlustatud klassifikatsioonid. Kui selline ühtlustatud klassifikatsioon on kättesaadav, tuleb seda jäätmete liigitamisel kasutada (vt selle kohta täiendavalt 2. lisa punkt 2.1.1).

2.1.8. Püsivate orgaaniliste saasteainete määrus

Püsivate orgaaniliste saasteainete määruse eesmärk on kaitsta keskkonda ja inimeste tervist püsivate orgaaniliste saasteainete eest. Jäätmed, mis sisaldavad teatavaid jäätmenimistu lisas (punkt 2, taane 3) osutatud püsivaid orgaanilisi saasteaineid üle kõnealuses määruses märgitud asjakohase piirnormi, tuleb liigitada ohtlikeks.

Tekstikast 9. Püsivate orgaaniliste saasteainete määrus

Püsivaid orgaanilisi saasteaineid käsitleva määruse (EÜ) nr 850/2004 (edaspidi „POP-määrus“) (18) üks eesmärk on rahvusvaheliste lepingute rakendamise kaudu keskkonna ja inimeste tervise kaitsmine teatud konkreetsete ainete eest, mida transporditakse üle rahvusvaheliste piiride nende allikatest kaugele, mis püsivad keskkonnas ja võivad bioakumuleeruda elusorganismides. Määruse kohaldamisala piirdub määruse lisades loetletud ainetega.

POP-määruse artikli 7 kohaselt tuleb jäätmed, mis koosnevad püsivatest orgaanilistest saasteainetest, sisaldavad neid või on nendega saastatud üle konkreetse piirnormi (kontsentratsioonipiir, millele viidatakse artikli 7 lõike 4 punktis a – nn POP-sisalduse piirnorm), (19) põhjendamatu viivituseta kõrvaldada või taaskasutada kooskõlas POP-määruses sätestatuga viisil, mis tagab, et püsivad orgaanilised saasteained hävitatakse või need muundatakse pöördumatult sellisel viisil, et allesjäänud jäätmetel ja heitmetel ei oleks püsivate orgaaniliste saasteainete omadusi. Kõrvaldamis- ja taaskasutamistoimingud, mis võivad viia püsivate orgaaniliste saasteainete taaskasutamise, ringlussevõtmise, taastamise või korduvkasutamiseni, on keelatud.

Peegelkoodide liigituses, mida on muudetud komisjoni otsusega 2014/955/EL, peab arvesse võtma teatavate püsivate orgaaniliste saasteainete olemasolu. Jäätmeid, mis sisaldavad (jäätmenimistu lisa punkt 2, taane 3 (20)) teatud püsivaid orgaanilisi saasteaineid üle POP-määruses sätestatud piirnormide, tuleb lugeda ohtlikeks ilma täiendava kaalutlemiseta (vt näide 1. lisa punktis 1.4.10).

Tähelepanu tuleks pöörata järgmisele.

— Kui jäätmetes esineb selliseid POP-määruse lisades loetletud püsivaid orgaanilisi saasteaineid, mida jäätmenimistu lisas (punkt 2, taane 3) konkreetselt ei mainita, ka kontsentratsioonides, mis ületavad POP-määruse IV lisas kehtestatud piirnormid, ei tähenda see veel, et jäätmed tuleks automaatselt ohtlikeks liigitada. Jäätmete liigitamine sõltub aine ohuklassifikatsioonist ja hindamisel tuleb lähtuda jäätmete raamdirektiivi III lisas esitatud üldeeskirjadest, mida kohaldatakse ohtlike omaduste HP1–HP15 suhtes.

— See liigitamine on sõltumatu ja eraldiseisev kõikidest kohustustest, mis on pandud POP-määruse kohaseid püsivaid orgaanilisi saasteaineid sisaldavate jäätmete tekitajatele ja valdajatele.

2.1.9. Seveso III direktiiv

Seveso III direktiivi eesmärk on ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste vältimine ning nende tagajärjel inimeste tervisele ja keskkonnale avalduva mõju piiramine. Seda kohaldatakse ka jäätmete suhtes. Ettevõtjad, kes käitlevad jäätmetes sisalduvaid ohtlikke aineid üle teatava piirmäära, peavad liigitama jäätmed vastavalt nende omadustele seguna. Asjakohane teabeallikas võib olla ka jäätmeid käsitlevate ELi õigusaktide kohane klassifikatsioon.

Tekstikast 10. Seveso III direktiiv

Direktiivi 2012/18/EL ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise kohta (edaspidi „Seveso III direktiiv“) (21) peamine eesmärk on ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste vältimine ning nende tagajärjel inimeste tervisele ja keskkonnale avalduva mõju piiramine kõrge kaitsetaseme järjepidevaks ja tõhusaks tagamiseks kogu liidus.

Ettevõtjad, kes käitlevad ohtlikke aineid üle teatava piirmäära, on kohustatud võtma kõik vajalikud meetmed suurõnnetuste vältimiseks ja nende tagajärgede piiramiseks. Nõutav on teabe andmine elanikkonnale, keda õnnetus võib tõenäoliselt mõjutada, ohutusaruannete esitamine, ohutuse juhtimise süsteemi ja sisemiste hädaolukorras toimimise plaanide kehtestamine. Liikmesriigid peavad muu hulgas tagama, et hädaolukorras toimimise plaanid on olemas ka ümbritsevate alade kohta ja et leevendusmeetmed oleksid kavandatud.

Seveso III direktiivi kohaldatakse ka jäätmete suhtes, ent prügilad, sealhulgas jäätmete maa-alune ladestamine on Seveso III direktiivi kohaldamisalast välja jäetud. Seveso III direktiivi I lisa 5. märkuses viidatakse CLP-määrusele (EÜ) nr 1272/2008 ja nimetatakse sõnaselgelt jäätmeid:

„Ohtlike ainete, sealhulgas selliste jäätmete puhul, mida ei ole määrusega (EÜ) nr 1272/2008 kaetud, kuid mis on käitises või võivad olla käitises ja millel on või võib olla käitises valitsevate olude korral omadusi, mis on samaväärsed suurõnnetusi põhjustada võivate omadustega, liigitatakse need ajutiselt neile kõige sarnasema kategooria või nimetatud ohtliku ainena, mis jääb käesoleva direktiivi reguleerimisalasse.“

3. JÄÄTMETE LIIGITAMISE KORD

3.1. Üldine lähenemine jäätmete liigitamisele

Jäätmete hindamist ja liigitamist kohaldatakse jäätmetekitaja tekitatud iga eristatava jäätmevoo suhtes pärast jäätmetest esindava proovi võtmist. Kui tegemist on rohkem kui ühe jäätmeliigiga, tuleb neid eraldi hinnata. Sellega tagatakse, et ohtlike jäätmete hulka kuuluvad esemed või partiid

— ei liigitata ekslikult tavajäätmeteks nende segamise (lahjendamise) teel teiste jäätmetega (vt jäätmete raamdirektiivi artikli 7 lõige 4);

— identifitseeritakse õigeaegselt, hoidmaks ära nende segunemist muude jäätmetega nt prügikastis, kotis, lademes või skipis (vt jäätmete raamdirektiivi artikkel 18).

Kõnealuseid nõudeid ei kohaldata ainult kodumajapidamistest pärinevate olmejäätmete suhtes.

Käesolevas peatükis ja vooskeemis (vt joonis 2) on kirjeldatud üldist lähenemisviisi jäätmete liigitamisele. Vooskeemis viidatakse

— käesoleva dokumendi vastavale peatükile, milles liigitamisetappi üldjoontes selgitatakse ja

— käesoleva dokumendi vastavale asjaomasele lisale, milles on esitatud üksikasjalik teave.

Pärast kahe esimese allpool kirjeldatud etapi läbimist peaks olema selge, kas:

— jäätmete raamdirektiiv ja jäätmenimistu on kohaldatavad kõnealuse aine või eseme suhtes, ja

— kas on kohaldatav jäätmenimistu „kindlasti“ (ohtlikud või tavajäätmed) kirje või „peegelkood“, mille puhul on edasine hindamine vajalik.

3.1.1. 1. etapp. Kas jäätmete raamdirektiiv on kohaldatav?

Enne kui jäätmeid liigitama asuda, tuleb kontrollida, kas jäätmete raamdirektiiv on üldse kohaldatav.

— Esmalt tuleb kindlaks teha, kas vaatlusalust olevat eset või ainet võib lugeda jäätmeteks (jäätmete raamdirektiivi määratluse kohaselt). Selle kindlaksmääramine, kas eset või ainet võib lugeda jäätmeteks jäätmete raamdirektiivi tähenduses, on ohtlikkuse edasise hindamise eeltingimus. Selle konkreetse hindamise puhul on jäätmete raamdirektiivi tõlgendamise juhendis selgitatud raamdirektiivi mõistet „äraviskamine“ ja muid sellega seonduvaid mõisteid nagu „kõrvalsaadus“ ja „jäätmestaatuse lakkamine“.

— Teiseks tuleb kontrollida, kas teatud konkreetsed jäätmevood on jäätmete raamdirektiivi kohaldamisalast välja jäetud. Isegi juhul, kui eset või ainet ei loeta jäätmeteks, tuleb hinnata, kas selle suhtes on kohaldatav mõni jäätmete raamdirektiivi artiklis 2 sätestatud eranditest. Jäätmete raamdirektiivi artikli 2 tekst on esitatud allpool olevas tekstikastis. Jäätmete raamdirektiivi tõlgendamise juhendis on valitud erandite kohta esitatud üksikasjalikud selgitused. Kui hindamise tulemusena selgub, et erand on kohaldatav, siis ei kohaldata ei jäätmete raamdirektiivi ega jäätmenimistut (kaevandustööstuse jäätmete direktiiv on erijuhtum, mida on kirjeldatud peatükis 2.1.5; kõnealused jäätmed jäävad raamdirektiivi kohaldamisalast välja, ent siiski tuleb kõnealuses direktiivis märgitud asjaolude esinemisel jäätmed liigitada jäätmenimistu alusel). Kõik jäätmevood, mis ei ole jäätmete raamdirektiivi kohaldamisalast selgesõnaliselt välja jäetud, liigitatakse jäätmete raamdirektiivi ja jäätmenimistu alusel ja seega järgides käesolevas tehnilises juhendis esitatud lähenemisviisi. See kehtib ka selliste juhtumite puhul, kus konkreetse jäätmevoo suhtes on jäätmete raamdirektiivi artikli 2 lõike 4 kohaselt kehtestatud täiendavad õigusaktid (näiteks direktiiv 2012/19/EL elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta (22) või direktiiv 2006/66/EÜ patarei- ja akujäätmete kohta (23)).

Direktiiv 2008/98/EÜ Artikkel 2. Erandid kohaldamisalast 1. Käesoleva direktiivi kohaldamisalasse ei kuulu: a. välisõhku paisatavad gaasilised heited; b. maa (in situ), sealhulgas välja kaevamata saastunud pinnas ja hooned, mis on püsivalt maaga ühendatud; c. ehitustegevuse käigus välja kaevatud saastamata pinnas ja muud looduslikud ained, kui on kindel, et materjali kasutatakse selle loomulikus olekus ehitamiseks ja selles kohas, kust see välja kaevati; d. radioaktiivsed jäätmed; e. kasutuselt kõrvaldatud lõhkeained; f. väljaheited, kui need ei ole hõlmatud lõike 2 punktiga b, õled ega muud loodusomased mitteohtlikud põllumajanduslikust tootmisest või metsandusest pärit olevad materjalid, mida kasutatakse põllumajanduses, metsanduses või biomassist energia tootmisel menetluste või meetoditega, mis ei kahjusta keskkonda ega ohusta inimese tervist. 2. Sellises ulatuses, nagu need on muude ühenduse õigusaktidega hõlmatud, ei kuulu käesoleva direktiivi kohaldamisalasse järgmine: a. reovesi; b. loomsed kõrvalsaadused, sealhulgas määrusega (EÜ) nr 1774/2002 hõlmatud töödeldud saadused, välja arvatud saadused, mis on ette nähtud põletamiseks, ladestamiseks või kasutamiseks biogaasi või komposteerimisettevõtetes; c. selliste loomade korjused, kes on surnud muul viisil kui tapmise tulemusel, sealhulgas episootiliste haiguste likvideerimiseks surmatud loomad ja kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1774/2002 kõrvaldatud loomad; d. maavarade otsimise, kaevandamise, töötlemise ja ladustamise tulemusena tekkinud jäätmed ning karjääride tootmisjäägid, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiviga 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise kohta. 3. Käesoleva direktiivi reguleerimisalast jäetakse välja veemajanduse ja veeteede majandamise või üleujutuste ärahoidmise või üleujutuste ja põudade mõju leevendamise või maaparanduse eesmärgil pinnavetes ümber paigutatud setted, kui on tõendatud, et setted ei ole ohtlikud ja piiramata muudest asjakohastest ühenduse õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmist. 4. Üksikdirektiivides võib ette näha erijuhtusid käsitlevaid eeskirju või täiendada käesoleva direktiivi eeskirju teatavate jäätmeliikide käitlemise osas.

Tekstikast 11. Jäätmete raamdirektiivi artikkel 2. Erandid kohaldamisalast

3.1.2. 2. etapp. Milline jäätmenimistu kirje on kohaldatav?

Jäätmenimistus on 20 jaotist (kahekohalised koodid), mis on omakorda jaotatud alajaotisteks (neljakohalised koodid) ja kirjeteks (kuuekohalised koodid).

Konkreetne kirje määratakse jäätmenimistu kasutamise korra alusel. Kõnealuse korraga kehtestatakse jaotiste ülimuslikkuse järjekord. Jäätmenimistu selgitavate märkustega versioon ja selle kasutamise kord on esitatud 1. lisas.

Jäätmeid, mida on võimalik määratleda tärniga (*) tähistatud kirjega, loetakse ohtlikeks. Kõikide muude kirjetega määratletud jäätmeid käsitatakse tavajäätmetena. Selleks et läbida 2. etapp ja teha kindlaks jäätmenimistu kohaldatav kirje või kohaldatavad kirjed,

— tuleb jäätmenimistu sobivat kirjet või kirjeid asjaomaste jäätmete osas hinnata, võttes arvesse, et liikmesriigid võivad jäätmete raamdirektiivi artikli 7 lõigete 2 või 3 alusel olla kehtestanud riigisisestes õigusaktides oma konkreetsed kirjed;

— sellest lähtuvalt tuleb hinnata, millise järgmist liiki kirje alla tuleb vaatlusalused jäätmed määrata. — Kindlasti ohtlike jäätmete (AH) kirje (tähistatud tärniga (*)). Jäätmed, millele määratakse AH-kirje, ei saa kuuluda tavajäätmete kirje alla, ja need on ilma igasuguse edasise hindamiseta ohtlikud. Juhul kui jäätmetele on määratud AH-kirje, liigitatakse need ohtlikeks ja täiendavat hindamist ei ole tarvis teha, et otsustada, kas need jäätmed tuleks ohtlikeks liigitada. Siiski on vajalik jätkata 3.–5. etapiga (vt peatükk 3.2), et otsustada, millised ohtlikud omadused kõnealustel jäätmetel on, kuna seda teavet võib vaja minna jäätmete raamdirektiivi artiklis 19 sätestatud ohtlike jäätmete õige märgistamise nõuete täitmiseks (nt saateleht jäätmete liikumise kohta). Teavet AH-kirjete kohta, millega ei ole seotud ohtlikke omadusi, vt 1. lisa punkti 1.1 tekstikastist 1. — Kindlasti tavajäätmete (ANH) kirje. Jäätmeid, mis määratakse ANH-kirjete alla, ei saa määrata ohtlike jäätmete kirjete alla ja need tuleks ilma täiendava hindamiseta liigitada tavajäätmeteks. Juhul kui jäätmed on määratud ANH-kirje alla, liigitatakse need tavajäätmeteks ja täiendavat hindamist ei ole tarvis teha, et otsustada, kas need jäätmed tuleks tavajäätmeteks liigitada. Teavet ANH-kirjete kohta, millega on seotud ohtlikud omadused, vt 1. lisa punkti 1.1 tekstikastist 1. — Peegelkood Peegelkood on kaks või enam seotud kirjet, millest üks tähistab ohtlikke jäätmeid ja teine mitte. Erinevalt AH- või ANH-kirjetest, tuleb jäätmete puhul, mis määratakse alternatiivsete kirjete rühma, läbida kirje määramiseks järgmised etapid. Alternatiivsed kirjed koosnevad vähemalt järgmistest kirjetest. — Ohtlike jäätmete peegelkood (MH-kirje) (tähistatud tärniga (*)) — Tavajäätmete peegelkood (MNH-kirje) Juhul kui on valida, kas määrata MH-kirje või MNH-kirje, tuleb läbi teha liigitamisprotsessi 3.–5. etapp (vt peatükk 3.2), et teha saadud tulemuste põhjal kindlaks, kas liigitada jäätmed MH-kirje või MNH-kirje alla.

Täiendav teave ANH-, AH-, MH- ja MNH-kirje määramise kohta on esitatud 1. lisa punktis 1.

3.2. MH- või MNH-kirje määramine

Sobiva peegelkoodi valimisel tuleks lähtuda järgmistest peatükkidest. Lisaks võib neid kasutada selleks, et teha kindlaks, millised ohtlikud omadused on AH-kirjega seostatavatel jäätmetel, kuna seda teavet võib vaja minna jäätmete raamdirektiivi artiklis 19 sätestatud ohtlike jäätmete õige märgistamise nõuete täitmiseks (nt saatelehe täitmisel jäätmete liikumise kohta).

Pärast 3.–5. etapi läbimist peaks olema lõplikult selge, kas vaadeldavad jäätmed sisaldavad ohtlikke komponente ja kas neil on üks ohtlik omadus või enam (HP1–HP15) ja/või kas nad sisaldavad püsivaid orgaanilisi saasteaineid. Sellest lähtuvalt on võimalik otsustada, kas tegemist on ohtlike jäätmete või tavajäätmetega. Järgmisel vooskeemil on kujutatud vajalikud etapid ja esitatud viited vastavatele peatükkidele (ja vastavatele lisadele üksikasjalikuma teabe leidmiseks).

3.2.1. 3. etapp. Kas jäätmete koostise kohta on piisavalt teavet, et otsustada 4. etapi kohase arvutuse või katsetamise teel, kas jäätmetel on ohtlikke omadusi?

Jäätmete liigitamise oluline etapp on piisava teabe hankimine jäätmetes ohtike ainete olemasolu ja sisalduse kohta, mis on vajalik selleks, et määrata kindlaks, kas jäätmetel esineb ohtlikke omadusi HP1–HP15. Sõltumata sellest, milline 4. etapis kirjeldatud ohtlike omaduste hindamise meetod (arvutamine või katsetamine) valitakse, on vaja teatud teavet jäätmete koostise kohta. Teabe kogumiseks asjaomaste jäätmete koostise, nendes sisalduvate ohtlike ainete ja potentsiaalselt ohtlike omaduste kohta on mitu võimalust:

— teave jäätmeid tekitavate tootmisprotsesside / keemiliste protsesside ja nende sisend- ja vaheainete kohta, sealhulgas ekspertide antud hinnangud (kasulikeks allikateks võivad olla PVT-viitedokumendid, tööstuslike protsesside käsiraamatud, protsessikirjeldused ja tootja esitatavad sisendainete loetelud jms);

— teave aine või eseme (enne kui sellest said jäätmed) esialgselt tootjalt, näiteks toote ohutuskaardid, toote märgistus või toote spetsifikatsioonid (vt täpsemalt 2. lisa);

— liikmesriikide tasandil kättesaadavad andmebaasid jäätmeanalüüside kohta;

— proovivõtt ja jäätmete keemiline analüüs (vt 4. lisa).

Kui teave jäätmete koostise kohta on kogutud, on võimalik hinnata, kas kindlakstehtud ained on klassifitseeritud ohtlike ainetena, st kas neile on omistatud ohulause kood (vt tekstikast 12). Selleks et kindlaks teha, kas sisalduvad ained on ohtlikena klassifitseeritud, ja rohkem teada saada konkreetsetest ohuklassidest ja -kategooriatest, mida ainetele võib olla omistatud CLP-määruse kohaselt, vt 2. lisas antud juhiseid.

Ohulausete koodid Seda, kas jäätmete koostisosadena kindlakstehtud aineid loetakse ohtlikeks aineteks, tuleb hinnata CLP-määruse kriteeriumide alusel. Sellega seoses vt käesoleva dokumendi 2. lisa. Pange tähele, et CLP-määruse kohaselt on „ohulause“ määratletud järgmiselt: „ohulause“ – ohuklassile ja ohukategooriale määratud fraas, mis kirjeldab ohtliku aine või seguga seotud ohtude laadi, sealhulgas vajaduse korral ohumäära. Näide ohulause koodi ja määratud ohuklassi ja -kategooria kohta CLP-määruse VI lisa 3. osa tabelist 3.1: Ohulause: Kirjeldus: Ohuklass ja -kategooria H330 Sissehingamisel surmav Acute Tox. 2 Siinjuures märgib esimene number pärast tähte „H“ ohukategooriat (2 – füüsikaline oht, 3 – terviseoht, 4 – keskkonnaoht), teine ja kolmas number on järjestikused numbrid, mis märgivad ohu liiki. Teave ainetele määratud ohulausete koodide kohta on esitatud 2. lisas.

Tekstikast 12. Märkus CLP-määruse kriteeriumite kohta. Ohulausete koodid

Pange tähele, et kui ohtlike omaduste väljaselgitamiseks kavatsetakse teha otseseid katseid (nagu seda tüüpiliselt tehakse füüsikaliste ohtlike omaduste väljaselgitamiseks, vt 4. etapp), siis ei pruugi asjaomaste jäätmete keemiline analüüs vajalik olla. Selle asemel võib muudest eespool märgitud teabeallikatest juba selguda, kas teatud ohtlikke omadusi on võimalik tulemuslikult otseste katsetega välja selgitada.

Kui teatud jäätmetest kavandatakse keemilise koostise kindlakstegemise eesmärgil proovivõttu ja keemilise analüüsi tegemist (nt selleks, et hinnata ohtlikke omadusi 4. etapis kirjeldatud arvutuste abil), vt 4. lisa.

Jäätmete liigitamisel tuleb enne sellesse punkti jõudmist võtta kõik mõistlikud meetmed jäätmete koostise ja ohtlike omaduste kindlakstegemiseks.

Lõpuks, kui kogutud teave jäätmete koostise kohta (võttes arvesse kõiki eespool esitatud valikuid) ei võimalda järelduste tegemist või jäätmete ohtlike omaduste hindamist, ei arvutuste ega katsete abil 4. etapis kirjeldatu kohaselt, peaks ettevõtja kaaluma jäätmete ohtlikeks liigitamist (vajaduse korral pärast pädeva asutusega konsulteerimist).

Tuleks tähele panna, et kuigi mõnede ohtlike omaduste väljaselgitamiseks on olemas otsesed katsemeetodid, mida kirjeldatakse 4. etapis, ei ole neid olemas kõikide ohtlike omaduste puhul. Seepärast ei saa otsest katsete tegemist täiel määral kasutada tundmatu koostisega jäätmete liigitamiseks tavajäätmeteks.

3.2.2. 4. etapp. Kas jäätmetel on ohtlikke omadusi HP1–HP15?

Nagu on märgitud käesoleva dokumendi peatükis 2.1.1 ja täiendavalt kirjeldatud 3. lisas, kirjeldatakse jäätmete raamdirektiivi III lisas 15 omadust (HP1–HP15), mis muudavat jäätmed ohtlikuks. Tabelis 1 antakse ülevaade eespool märgitud ohtlikest omadustest.

Tabel 1

Jäätmete omadused, mis muudavad need ohtlikuks (kirjeldus on võetud jäätmete raamdirektiivi III lisast)

Ohtlikud omadused HP1 Plahvatusohtlik HP2 Oksüdeeriv HP3 Tuleohtlik HP4 Ärritav — nahka ärritav ja silmi kahjustav HP5 Mürgisus sihtelundi suhtes / hingamiskahjustusi tekitav mürgisus HP6 Äge mürgisus HP7 Kantserogeenne HP8 Söövitav HP9 Nakkust tekitav HP10 Reproduktiivtoksiline HP11 Mutageenne HP12 Eraldab väga mürgiseid gaase HP13 Sensibiliseeriv HP14 Keskkonnaohtlik HP15 Jäätmed, millel võivad ilmneda ülalnimetatud ohtlikud omadused, mida algsetel jäätmetel otseselt ei esinenud

Peale 3. etapi läbimist peaks olema piisav teave jäätmete koostise kohta olemas. See tähendab, et teadmised jäätmetes sisalduvate ohtlike ainete ja selle kohta, kuidas neid klassifitseeritakse (nt kas neile on vastavalt CLP-määrusele omistatud mõni asjakohane ohulause kood), peaksid olemas olema sel määral, mis võimaldaks rakendada vähemalt üht allpool nimetatud meetoditest, et määrata kindlaks, kas jäätmetel on ohtlikke omadusi:

— arvutatakse, kas vaatlusalustes jäätmetes esinevate ainete sisaldus on ohulause koodidel põhinevate piirnormidega (millest igaüks sõltub omadustest HP4–HP14, vt 3. lisa) võrdne või ületab neid;

— tehakse katseid, et selgitada välja, kas jäätmetel on ohtlikke omadusi või mitte.

3. lisas esitatakse üksikasjalik kirjeldus ja suunised, kuidas hinnata üksikuid ohtlikke omadusi HP1–HP15 arvutamise või katsete tegemise teel.

Seoses arvutamise meetodiga tuleb tähele panna, et jäätmete ohtlike ainete sisaldust, mis on kindlaks tehtud nt proovivõtu ja vaatlusaluste jäätmete keemilise analüüsi teel, tuleb võrrelda jäätmete raamdirektiivi III lisas loetletud sisalduse piirnormidega. Kõnealused sisalduse piirnormid osutavad jäätmete olekule liigitamise ajal, s.o jäätmete toorkaalule. Siiski põhinevad paljud analüüsimeetodid kuivmassil. Seepärast tuleb kuivmassi põhjal välja selgitatud analüütilisi väärtusi korrigeerida niiskusesisalduse suhtes, et määrata kindlaks aine sisaldus algsetes jäätmetes, nagu neid edaspidi käitlema hakatakse. Jäätmete liigitajad peavad olema teadlikud, et laboritest saadud tulemused põhinevad sageli kuivmassil, ja seepärast peaksid nad veenduma, et teavad, millel analüüsi tulemused põhinevad. Jäätmete liigitamine peab toimuma märgmassi alusel (kas nagu algselt katsetatud või ümber arvutatud kuivaine massist). Lisaks tuleb tähele panna, et jäätmete raamdirektiivi artikli 7 lõikes 4 on selgelt keelatud jäätmete lahjendamine või segamine eesmärgiga vähendada ohtlike ainete algsisaldust.

Lisaks tuleb tähele panna, et jäätmete raamdirektiivi III lisa kohaseid sisalduse piirnorme ei kohaldata massiivses olekus puhaste metallisulamite suhtes, mis ei ole ohtlike ainetega saastunud. Täiendav teave metallisulamite liigitamise kohta on esitatud 1. lisa punktis 1.4.6.

Täiendavad juhised proovivõtuks ja jäätmete keemiliseks analüüsiks, mida on vaja arvutusmeetodi kasutamisel, on esitatud 4. lisas.

Otseste katsete tegemine konkreetse ohtliku omaduse kindlakstegemiseks võib olla mõnel juhul ja mõne ohtliku omaduse puhul asjakohane (nt füüsikalised omadused nagu HP 1 „plahvatusohtlik“, HP 2 „oksüdeeriv“ ja HP 3 „tuleohtlik“).

Jäätmenimistu lisas on märgitud, et:

„kui jäätmete ohtlikke omadusi on hinnatud katse ja direktiivi 2008/98/EÜ III lisa kohaselt ohtlike ainete sisalduse abil, on katse tulemused ülimuslikud“.

Kui jäätmetel esineb 15st ohtlikust omadusest üks või rohkem, siis tuleb määrata vastav MH-kirje. Juhul kui jäätmetel ohtlikke omadusi ei esine, tuleb läbida 5. etapp, et kontrollida kas jäätmed sisaldavad püsivaid orgaanilisi saasteaineid üle vastavate piirnormide. See on viimane samm enne kui vaatlusalustele jäätmetele võib määrata MH- või MNH-kirje.

3.2.3. 5. etapp. Kas on tõenäoline või teada, et jäätmed sisaldavad jäätmenimistus (punkt 2, taane 3) osutud püsivaid orgaanilisi saasteaineid üle piirnormi?

Viimase sammuna jäätmete liigitamisel ohtlikeks või tavajäätmeteks otsustatakse, kas jäätmed sisaldavad jäätmenimistu lisas (punkt 2, taane 3) loetletud püsivaid orgaanilisi saasteaineid ehk kas püsivate orgaaniliste saasteainete sisaldus ületab POP-määruses sätestatud vastavaid piirnorme. Üksikasjalik ülevaade, sealhulgas arvesse võetavate püsivate orgaaniliste saasteainete loetelu ja vastavad piirnormid, on esitatud 1. lisa punktis 1.4.10.

Juhul kui jäätmed ei sisalda vastavaid püsivaid orgaanilisi saasteaineid või kui püsivate orgaaniliste saasteainete sisaldus on allpool sisalduse piirnorme, määratakse MNH-kirje. Muudel juhtudel määratakse MH-kirje.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ kohane komisjoni otsus 2000/532/EÜ jäätmenimistu kohta (EÜT L 226, 6.9.2000, lk 3).

(3) 2015. aasta juunis toimusid ühe kuu kestnud konsultatsioonid sidusrühmadega, vt http://ec.europa.eu/environment/waste/hazardous_index.htm. 30. juunil 2015 toimus Brüsselis seminar sidusrühmadele.

(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ kohane komisjoni otsus 2000/532/EÜ jäätmenimistu kohta (EÜT L 226, 6.9.2000, lk 3).

(6) Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraat (2013): Guidance on the interpretation of key provisions of Directive 2008/98/EC on waste, vt http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/pdf/guidance_doc.pdf.

(7) Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/31/EÜ prügilate kohta (EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1).

(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

(9) Komisjoni 18. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1357/2014, millega asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid) III lisa (ELT L 365, 19.12.2014, lk 89).

(10) Nõukogu 8. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/997, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ III lisa ohtliku omaduse HP 14 „keskkonnaohtlik“ osas (ELT L 150, 14.6.2017, lk 1).

(11) Komisjoni jäätmenimistut käsitlev otsus 2000/532/EÜ vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/98/EÜ (EÜT L 226, 6.9.2000, lk 3).

(12) Komisjoni 18. detsembri 2014. aasta otsus 2014/955/EL, millega muudetakse jäätmenimistut käsitlevat otsust 2000/532/EÜ vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/98/EÜ (ELT L 370, 30.12.2014, lk 44).

(13) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta (ELT L 190, 12.7.2006, lk 1).

(14) Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/31/EÜ prügilate kohta (EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1).

(15) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiiv 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmise kohta – Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldus (ELT L 102, 11.4.2006, lk 15).

(16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

(17) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

(18) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 7).

(19) Tuleks märkida, et mõned ELi liikmesriigid kohaldavad teatavate püsivate orgaaniliste saasteainete puhul rangemaid piirnorme.

(20) Jäätmenimistus loetletud püsivad orgaanilised saasteained on nn „vanad püsivad orgaanilised saasteained“. Seega liigitatakse ohtlikeks vaid jäätmed, mis sisaldavad „vanu püsivaid orgaanilisi saasteaineid“ üle POP-sisalduse piirnormi.

(21) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta direktiiv 2012/18/EL ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise ning nõukogu direktiivi 96/82/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 197, 24.7.2012, lk 1);

(22) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta direktiiv 2012/19/EL elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete (elektroonikaromude) kohta (ELT L 197, 24.7.2012, lk 38).

(23) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiiv 2006/66/EÜ,mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 91/157/EMÜ (ELT L 266, 26.9.2006, lk 1).

LISAD komisjoni teatise (jäätmete liigitamise tehnilise juhendi kohta) juurde SISUKORD 1. LISA: Selgitustega jäätmenimistu 21 1.1. Jäätmenimistu struktuur 21 1.2. Sobiva kirje kindlakstegemine 24 1.2.1. Selgitustega jäätmenimistu 27 1.3. Näiteid keerukate kirjete liigitamise kohta 62 1.3.1. Pakendijäätmed ja nende sisu 62 1.3.2. Elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmed (elektroonikaromud) 64 1.3.3. Romusõidukid 66 1.4. Näiteid konkreetsete jäätmeliikide teatavate koostisosade hindamiseks 67 1.4.1. Orgaanilised koostisosad ja konkreetsed keemilised ühendid 67 1.4.2. Osoonikihti kahandavad ained 69 1.4.3. Asbest 71 1.4.4. CaO ja Ca(OH) 2 sisaldavad jäätmed 72 1.4.5. Kivisöetõrva ja bituumenit sisaldavad jäätmed 74 1.4.6. Metallid ja sulamid 75 1.4.7. Orgaanilised peroksiidid 76 1.4.8. Kummijäätmed 77 1.4.9. Plastijäätmed 78 1.4.10. Püsivad orgaanilised saasteained 80 2. LISA: Ohtlikke aineid käsitlevad andmeallikad ja alusteave 83 2.1 Ainete ohtlikuks liigitamine CLP-määruse alusel 83 2.1.1 Ainete ühtlustatud klassifikatsioon 83 2.1.2 Omaklassifikatsioonid 84 2.1.3 Klassifitseerimis- ja märgistusandmik otsinguvahendina 84 2.2 Teave jäätmeteks muutuvate ainete/segude koostise, omaduste ja käitlemise kohta 85 2.3 Muud teabeallikad 86 3. LISA: Ohtlike omaduste (HP 1–HP 15) kindlaksmääramine 87 3.1. Ohtlik omadus HP 1: Plahvatusohtlik 87 3.2. Ohtlik omadus HP 2: Oksüdeeriv 88 3.3. Ohtlik omadus HP 3: Tuleohtlik 91 3.4. Ohtlik omadus HP 4: Ärritav — nahka ärritav ja silmi kahjustav 96 3.5. Ohtlik omadus HP 5: Mürgisus sihtelundi suhtes / hingamiskahjustusi tekitav mürgisus 99 3.6. Ohtlik omadus HP 6: Äge mürgisus 102 3.7. Ohtlik omadus HP 7: Kantserogeenne 105 3.8. Ohtlik omadus HP 8: Söövitav 106 3.9. Ohtlik omadus HP 9: Nakkust tekitav 108 3.10. Ohtlik omadus HP 10: Reproduktiivtoksiline 111 3.11. Ohtlik omadus HP 11: Mutageenne 113 3.12. Ohtlik omadus HP 12: Eraldab väga mürgiseid gaase 114 3.13. Ohtlik omadus HP 13: Sensibiliseeriv 118 3.14. Ohtlik omadus HP 14: Keskkonnaohtlik 119 3.15. Ohtlik omadus HP 15: Jäätmed, millel võivad ilmneda ülalnimetatud ohtlikud omadused, kuid mis ei esine algsetes jäätmetes otseselt 122 4. LISA: Proovivõtt ja jäätmete keemiline analüüs 124 4.1. Proovivõtt 124 4.1.1. Proovivõtu raamistik 124 4.1.2. Valimi moodustamise metoodika 126 4.1.3. Erinevate jäätmeliikide puhul kasutatavad proovivõtustandardid 128 4.1.4. Proovivõtustrateegiad homogeense/heterogeense materjali korral 128 4.1.5. Proovivõtu statistiline meetod 128 4.2. Jäätmete keemiline analüüs 129 4.2.1. Halvimal juhul reaalselt esineda võivad ained 131 4.2.2. Üldised kirjed 132 5. LISA: Allikad ja viited 134

1. LISA Selgitustega jäätmenimistu 1.1. Jäätmenimistu struktuur Otsusega 2000/532/EÜ kehtestatud ja otsusega 2014/955/EL muudetud jäätmenimistu versiooni kohaldatakse alates 1. juunist 2015. Jäätmenimistu koosneb 20 jaotisest (kahekohalised koodid, vt tabel 1 allpool). Jaotised on omakorda jaotatud alajaotisteks (neljakohalised koodid) ja kirjeteks (kuuekohalised koodid). Näited jaotiste, alajaotiste ja kirjete kohta on esitatud allpool. Jaotis : 20 OLMEJÄÄTMED (KODUMAJAPIDAMISJÄÄTMED JA SAMALAADSED KAUBANDUS-, TÖÖSTUS- JA ASUTUSJÄÄTMED), SEALHULGAS LIIGITI KOGUTUD JÄÄTMED Alajaotis : 20 01 Liigiti kogutud jäätmed (v.a alajaotises 15 01 nimetatud jäätmed) Kirje : 20 01 02 Klaas Jäätmete liigitamisel tuleb esmalt veenduda, et vastavad jäätmed on hõlmatud jaotise pealkirjaga. Kui jah, veenduge, et jäätmed oleksid hõlmatud alajaotise pealkirjaga. Alles siis saate hakata otsima sobivat koodi. Eespool esitatud näite puhul kirje 20 01 02 alla klassifitseeritud jäätmete kohta tähendab see, et jäätmed: — peavad pärinema kodumajapidamistest või kodumajapidamisega sarnastest kaubanduslikest, tööstuslikest või asutustest pärinevatest jäätmetest (et kuuluda jaotise 20 alla); — tuleb koguda eraldi (et kuuluda alajaotise 20 01 alla); ning — peavad koosnema klaasist; — kuid ei tohi olla klaaspakendid, kuna pakkejäätmed on alajaotisest 20 01 selle pealkirja alusel välja jäetud ning tuleb määrata pakkematerjale käsitleva jaotise 15 kirje alla. Jäätmenimistu jaotiste järjestus Jaotised (kahekohalised koodid) saab liigitada kolme kategooriasse, mida tuleb jäätmenimistu lisas kehtestatud järjekorda järgides silmas pidada, kui püütakse leida kindlasti ohtlike jäätmete kirjet või peegelkoodi, mis kõige paremini asjaomastele jäätmetele vastab: A. 01 kuni 12 ja 17 kuni 20 jäätmeallikaga seotud jaotised B. 13 kuni 15 jäätmeliigiga seotud jaotised C. 16 jaotis nimistus mujal nimetamata jäätmete jaoks Esmalt on oluline vaadelda jaotisi 01 kuni 12 ning 17 kuni 20 (jättes välja üldised koodid, mis lõppevad numbriga 99), millega tuvastatakse jäätmed vastavalt selle allikale või tööstuslikule päritolusektorile. Selle asemel, et vaadelda üldist tööstusharu liiki, millest jäätmed pärinevad, tuleks pigem kaaluda konkreetset tööstusprotsessi. Üheks näiteks on autotööstuse jäätmed: olenevalt protsessist võib jäätmeid liigitada jaotisesse 12 (metallide ja plastide mehhaanilisel vormimisel ning füüsikalisel ja mehaanilisel pinnatöötlemisel tekkinud jäätmed), jaotisesse 11 (metallide ja muude materjalide pinnatöötlusel ja pindamisel ning värviliste metallide hüdrometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed) või jaotisesse 08 (pinnakatete (värvide, lakkide ja klaasjate emailide), liimide, hermeetikute ja trükivärvide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed). Nende jaotiste numbriga 99 lõppevat koodi ei tohi selles etapis kasutada. Kui jaotistest 01 kuni 12 või 17 kuni 20 sobivat jäätmekoodi ei leita, on vastavalt määratud järjekorrale järgmised kontrollitavad jaotised 13 kuni 15 (jättes välja nende üldised koodid, mis lõppevad numbriga 99). Need jaotised on seotud jäätmete endi laadiga, nt jäätmepakenditega. Kui kohaldatav ei ole ka ükski nendest jäätmekoodidest, tuleb jäätmed liigitada vastavalt jaotisele 16 (jättes välja selle üldised koodid, mis lõppevad numbriga 99), mis hõlmab mitmesuguseid jäätmevoogusid, mida ei ole võimalik konkreetsete protsesside või sektoritega siduda, nt elektroonikaromud või romusõidukid. Kui jäätmeid ei saa mõistlikult liigitada ka jaotise 16 ühegi koodi alla, tuleb leida sobiv numbriga 99 lõppev kood (mujal nimetamata jäätmed) nimistu sellest jaotisest, mis vastab esimeses etapis kindlakstehtud jäätmeallikale. Kõige sobivama kirje leidmine on jäätmete liigitamisel oluline samm ning nõuab ettevõtjalt kindlat ja ausat hinnangut, mis põhineb ta teadmistel jäätmete päritolu ja tekkeprotsessi ning jäätmete võimaliku koostise kohta. 1.2 lisas on esitatud üksikasjalikum teave selle kohta, kuidas nimistut ja selle eelnevalt kindlaksmääratud järjekorda kohaldada ning võetakse kokku vooskeemil esitatud teave (vt joonis 1). Tabel 1 Jäätmenimistu jaotised KOOD JAOTISE KIRJELDUS JÄRJESTUS 01 MAAVARADE JA MAA-AINESE UURINGUTEL, KAEVANDAMISEL NING FÜÜSIKALISEL JA KEEMILISEL TÖÖTLEMISEL TEKKINUD JÄÄTMED A 02 PÕLLUMAJANDUSES, AIANDUSES, VESIVILJELUSES, METSANDUSES, JAHINDUSES JA KALAPÜÜGIL NING TOIDUAINETE VALMISTAMISEL JA TÖÖTLEMISEL TEKKINUD JÄÄTMED 03 PUIDU TÖÖTLEMISEL, PLAATIDE JA MÖÖBLI NING TSELLULOOSI, PABERI JA KARTONGI TOOTMISEL TEKKINUD JÄÄTMED 04 NAHA-, KARUSNAHA- JA TEKSTIILITÖÖSTUSJÄÄTMED 05 NAFTA JA ÕLI RAFINEERIMISEL NING FRAKTSIONEERIMISEL, MAAGAASI PUHASTAMISEL JA KIVISÖE UTMISEL TEKKINUD JÄÄTMED 06 ANORGAANILISTES KEEMIAPROTSESSIDES TEKKINUD JÄÄTMED 07 ORGAANILISTES KEEMIAPROTSESSIDES TEKKINUD JÄÄTMED 08 PINNAKATETE (VÄRVIDE, LAKKIDE JA KLAASJATE EMAILIDE), LIIMIDE, HERMEETIKUTE JA TRÜKIVÄRVIDE VALMISTAMISEL, KOKKUSEGAMISEL, JAOTAMISEL JA KASUTAMISEL TEKKINUD JÄÄTMED 09 FOTOGRAAFIAJÄÄTMED 10 TERMILISTES PROTSESSIDES TEKKINUD JÄÄTMED 11 METALLIDE JA MUUDE MATERJALIDE KEEMILISEL PINNATÖÖTLUSEL JA PINDAMISEL TEKKINUD JÄÄTMED; VÄRVILISTE METALLIDE HÜDROMETALLURGIA 12 METALLIDE JA PLASTIDE MEHAANILISEL VORMIMISEL NING FÜÜSIKALISEL JA MEHAANILISEL PINNATÖÖTLEMISEL TEKKINUD JÄÄTMED 13 ÕLI- JA VEDELKÜTUSEJÄÄTMED (V.A TOIDUÕLID JAOTISTES 05 JA 12) B 14 ORGAANILISTE LAHUSTITE, KÜLMUTUSAGENSITE JA PROPELLENTIDE JÄÄTMED (V.A JAOTISTES 07 JA 08 NIMETATUD JÄÄTMED) 15 PAKENDIJÄÄTMED; NIMISTUS MUJAL NIMETAMATA ABSORBENDID, PUHASTUSKALTSUD, FILTERMATERJALID JA KAITSERIIETUS 16 NIMISTUS MUJAL NIMETAMATA JÄÄTMED C 17 EHITUS- JA LAMMUTUSPRAHT (SH SAASTUNUD MAA-ALADELT EEMALDATUD PINNAS) A 18 INIMESTE JA LOOMADE TERVISHOIU JA/VÕI SELLEGA SEONDUVATE UURINGUTE KÄIGUS TEKKINUD JÄÄTMED (V.A KÖÖGI- JA SÖÖKLAJÄÄTMED, MIS EI OLE TERVISHOIUGA OTSESELT SEOTUD) 19 JÄÄTMEKÄITLUSETTEVÕTETE, ETTEVÕTTEVÄLISTE REOVEEPUHASTITE NING JOOGI- JA TÖÖSTUSVEE KÄITLEMISE JÄÄTMED 20 OLMEJÄÄTMED (KODUMAJAPIDAMISJÄÄTMED JA SAMALAADSED KAUBANDUS-, TÖÖSTUS- JA AMETIASUTUSJÄÄTMED), SH LIIGITI KOGUTUD JÄÄTMED Jäätmenimistu koodide liigid Tärniga (*) tähistatud kirje alla liigitatud jäätmeid loetakse ohtlikeks. Nagu peatükis 3.1.2 juba märgiti, võib jäätmenimistu 842 kirjet jagada kindlasti ohtlike jäätmete (AH) kirjeteks, kindlasti tavajäätmete (ANH) kirjeteks, ohtlike jäätmete peegelkoodideks (MH) ja tavajäätmete peegelkoodideks (MNH) (vt tabel 2). Seega jaotuvad kõik jäätmed ohtlikeks jäätmeteks ja tavajäätmeteks. Tabel 2 Koodide arv jäätmenimistus 842 koodi jäätmenimistus 408 ohtlike jäätmete koodi 434 tavajäätmete koodi 230 AH 178 MH 188 MNH 246 ANH — Kindlasti ohtlike jäätmete (AH) kirje Jäätmed, mis kuuluvad kindlasti ohtlike jäätmete koodi alla, ei saa kuuluda alternatiivsete tavajäätmete koodide alla, ja need on ilma igasuguse edasise hindamiseta ohtlikud. Kindlasti ohtlike jäätmete koodid on selgitustega jäätmenimistus tähistatud tumepunase värviga (vt käesoleva lisa punkt 1.2.1, tabel 3). Juhul kui jäätmed on määratud kindlasti ohtlike jäätmete kirje alla, liigitatakse need ohtlikeks ja täiendavat hindamist ei ole tarvis teha, et otsustada, kas neid jäätmeid tuleks ohtlikeks liigitada. Siiski on vajalik jätkata 3.–4. etapiga (vt peatükk 3.2), et otsustada, millised ohtlikud omadused kõnealustel jäätmetel on, kuna asjaomast teavet võib vaja minna jäätmete raamdirektiivi artiklis 19 sätestatud ohtlike jäätmete õige märgistamise nõuete täitmiseks (nt saateleht jäätmete liikumise kohta). — Kindlasti tavajäätmete (ANH) kirje Jäätmeid, mis määratakse ANH-kirje alla, ei saa määrata ohtlike jäätmete alternatiivsete kirjete alla ja need liigitatakse ilma täiendava hindamiseta tavajäätmeteks. ANH-kirjed on selgitustega jäätmenimistus tähistatud musta värviga (vt käesoleva lisa punkt 1.2.1, tabel 3). Juhul kui jäätmed on määratud ANH-kirje alla, liigitatakse need tavajäätmeteks ja täiendavat hindamist ei ole vaja, et otsustada, kas neid jäätmeid tuleks tavajäätmeteks liigitada. — Peegelkood Peegelkood on kaks või enam seotud kirjet, millest üks tähistab ohtlikke ja teine tavajäätmeid. Mõnikord võib peegelkood vastata mitmele võimalikule seotud alternatiivsele kirjele. Erinevalt AH- või ANH-kirjetest, tuleb jäätmete puhul, mis määratakse alternatiivsete kirjete rühma, läbida kirje määramisel järgmised etapid. Alternatiivsed kirjed koosnevad vähemalt järgmistest kirjetest: — Ohtlike jäätmete peegelkood (MH) Ohtlike jäätmete peegelkoodid (MH) on selgitustega jäätmenimistus tähistatud oranži värviga (vt käesoleva lisa punkt 1.2.1, tabel 3). — Tavajäätmete peegelkood (MNH) Tavajäätmete peegelkoodid (MNH) on selgitustega jäätmenimistus tähistatud tumesinise värviga (vt käesoleva lisa punkt 1.2.1, tabel 3). Peegelkoodid võib jagada järgmistesse alamkategooriatesse. — Otsus, kas valida MH-kirje või MNH-kirje tehakse ohtlike ainete esinemise põhjal, nt: 10 12 09* ohtlikke aineid sisaldavad tahked gaasipuhastusjäätmed MH 10 12 10 tahked gaasipuhastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 12 09 MNH — Otsus, kas valida MH-kirje või MNH-kirje tehakse konkreetsete ohtlike ainete esinemise põhjal, nt: 16 01 11* asbesti sisaldavad piduriklotsid MH 16 01 12 piduriklotsid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 16 01 11 MNH — Nende kirjete puhul, milles viidatakse mitmele kirjele, võib vastava kirje alla määramine sõltuda kõnealuste jäätmete päritolust või teatud omadustest või selles potentsiaalselt leiduda võivatest ohtlikest ainetest, nt: 17 06 01* asbesti sisaldavad isolatsioonimaterjalid MH 17 06 03* ohtlikest ainetest koosnevad või neid sisaldavad isolatsioonimaterjalid MH 17 06 04 Isolatsioonimaterjalid, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 17 06 01 ja 17 06 03 MNH Sageli, kuigi mitte tingimata, on võimalik ohtlike jäätmete ja tavajäätmete peegelkoodid teha kindlaks sõnade „mida ei ole nimetatud koodinumbriga…“ alusel. Juhul kui tuleb valida, kas määrata jäätmed MH- või MNH-kirje alla, tuleb järgida klassifitseerimisprotsessi 3.–5. etappi (vt peatükk 3.2), et selgitada välja, kas ohtlikke aineid esineb ja millises kontsentratsioonis, või määrata kindlaks, kas jäätmetel on otseselt märgata ohtlikke omadusi, mille alusel saaks vastavale jäätmevoole piisava kindlusega määrata MH- või MNH-kirje. Kindlasti tavajäätmeteks liigitatud jäätmed, millel ilmneb ohtlikke omadusi Pange tähele, et ANH-kirjega jäätmed klassifitseeritakse tavajäätmeteks ilma selle ohtlikke omadusi täiendavalt hindamata. Selle põhimõtte ainuke erand on sätestatud jäätmete raamdirektiivi artikli 7 lõikes 2, mille kohaselt võib liikmesriik lugeda jäätmed ohtlikeks jäätmeteks isegi siis, kui neile on omistatud ANH-kood, kuid liikmesriigil on ohtlikkuse kohta piisavad tõendid. Liikmesriik teatab igast sellisest juhtumist viivitamata komisjonile ja kõnealune nimistu vaadatakse selle kohandamise üle otsustamiseks läbi. Kindlasti ohtlikeks liigitatud jäätmed, millel ei ilmne ohtlikke omadusi Kui teatavaid jäätmeid on võimalik liigitada vaid kindlasti ohtlikeks, klassifitseeritakse jäätmed ohtlikeks. Ainus erand sellest põhimõttest on vastavalt jäätmete raamdirektiivi artikli 7 lõikele 3 olukord, kus asjaomane liikmesriik võib piisavate tõendite põhjal lugeda kõnealused jäätmed tavajäätmeteks. Liikmesriik teatab igast sellisest juhtumist viivitamata komisjonile ja kõnealune nimistu vaadatakse selle kohandamise üle otsustamiseks läbi. Peegelkoodi määramine – ohtlike omaduste hindamine Peatükis 3.2 kirjeldatud etapid on vaja läbida vaid juhul, kui kõnealustele jäätmetele omistatakse MH- või MNH-kirje või kui AH-kirjega tähistatud jäätmete ohtlikud omadused vajavad hindamist, nt saatelehe täitmiseks. Tekstikast 1. Jäätmete ohtlike omaduste hindamine: ANH-, AH-kirje, peegelkoodid 1.2. Sobiva kirje kindlakstegemine Jäätmete liigitamisel on ülioluline, et tehtaks kõik võimalikud jõupingutused, et teha kindlaks: — jäätmeallikas (konkreetne protsess või tegevus, mis jäätmed tekitas); — jäätmeliik (või liigid, kui tegu on segajäätmetega). Nende andmete olemasolul tuleb kaaluda kogu jäätmenimistut ja järgida allpool esitatud juhiseid. Ühtekokku 842 võimalikust jäätmenimistu kirjest kõige sobivama valimine on keeruline ülesanne. Esiteks tuleb kaaluda kogu nimistut tervikuna ja jäätmed peavad sobituma viimaks valitud kirje, alajaotise ja jaotise alla nagu kirjeldatud eelmises punktis koodi 20 01 02 kohta esitatud näites. Nimistu ülesehitus on selline, et võite sobivaks pidada rohkem kui ühte kirjet; seega peate sobivaima valimiseks kasutama täiendavalt peatükis 3.2 kirjeldatud hindamisetappe. Jaotiste ja alajaotiste pealkirjad kitsendavad neis märgitud alajaotiste ja koodide kohaldamisala ja võivad tähendada ka konkreetsete jäätmete välistamist. Enne koodide valimist on oluline neid pealkirju kontrollida. 1. lisa joonisel 1 on esitatud vooskeem, mis aitab seda protsessi läbida, ning seda tuleks kasutada koos juhistega. Tegu on sammsammulise protsessiga, mida võib olla vaja mitu korda korrata. Etapp A1. Esimene etapp on järgmine. — Võrrelge jäätmed tekitanud konkreetset protsessi või tegevust jaotiste 01 kuni 12 ja 17 kuni 20 pealkirjadega. Kui protsess või tegevus kuulub ühe või enama jaotise pealkirja alla, vaadake alajaotiste pealkirju. — Kui protsess või tegevus kuulub jaotise ja alajaotise pealkirja alla, otsige sellest alajaotisest kirjet, mis vastab selgelt konkreetsele jäätmeliigile. — Selles etapis ei tohiks kasutada üldkirjet „XX XX 99“. — Kui te sobivat kirjet (või kirjeid) ei leia, liikuge edasi etapi A2 juurde. Konkreetne protsess või tegevus Protsess või tegevus ei ole üldine tööstusharu ega ettevõtluse liik. Ettevõttel võib olla tarvis iga oma tegevuse või protsessi etapp klassifitseerida erinevasse jaotisesse. Näiteks võib autotootmisprotsessi erinevatest etappidest pärit jäätmeid klassifitseerida jaotisesse 12 (metallide mehaanilisel vormimisel ja pinnatöötlemisel tekkinud jäätmed), 11 (metallide töötlemisel ja pindamisel tekkinud metalle sisaldavad anorgaanilised jäätmed) ja 08 (pinnakatete kasutamisel tekkinud jäätmed). Etapp A2. Teine etapp on järgmine. — Võrrelge konkreetset jäätmeliiki jaotiste 13 kuni 15 pealkirjadega. Kui jäätmeliik kuulub ühe või enama jaotise pealkirja alla, vaadake alajaotiste pealkirju. — Kui jäätmeliik kuulub jaotise ja alajaotise pealkirja alla, otsige sellest alajaotisest kirjet, mis vastab selgelt konkreetsele jäätmeliigile. — Vajadusel võite kasutada üldkirjet „XX XX 99“. — Kui te sobivat kirjet (või kirjeid) ei leia, liikuge edasi etapi A3 juurde. Üldine kood „XX XX 99“ omistatakse viimase abinõuna ning seda tuleks võimalusel vältida. Etapp A3. Kolmas etapp on järgmine. — Kontrollige, kas jäätmed kuuluvad jaotise 16 mõne alajaotise pealkirja alla. — Kui jäätmeliik kuulub mõne alajaotise pealkirja alla, otsige sellest alajaotisest kirjet, mis vastab selgelt konkreetsele jäätmeliigile. — Kui te sobivat kirjet (või kirjeid) ei leia, liikuge edasi etapi A4 juurde. Etapp A4. Viimane etapp on järgmine. — Liikuge tagasi etapi A1 juurde ja määrake üldkirje „XX XX 99“ jaotisest ja alajaotisest, mis sobib jäätmed tekitanud protsessi või tegevusega. — Enne „XX XX 99“ koodi määramist veenduge, et etapid A1–A3 on läbitud. Kui olete etapid A1–A4 läbinud, tuleks asjaomastele jäätmetele määrata AH- või ANH- kirje või kõige sobivam peegelkood. Viimasel juhul on tarvis liikuda klassifitseerimisprotseduuri 3. etapi juurde (vt peatükk 3.2), et lõpuks otsustada, kas omistada jäätmetele MH- või MNH-kirje. 1. lisa joonisel 1 esitatud vooskeem on mõeldud üksnes selleks, et toetada konkreetsele jäätmevoole kõige sobivama kirje või peegelkoodipaari määramist; tuleks märkida, et klassifitseerimisprotsessi tuleks vaadelda kui sammsammulist tegevust, mida võib olla vaja mitu korda korrata. Sellega seoses on täiendavalt abiks järgmised punktid: — punktis 1.2.1 on esitatud jäätmenimistu selgitustega versioon; — punktis 1.3 on klassifitseerimisprotseduuri illustreerimiseks esitatud konkreetsed näited keerukate koodide kohta; — punktis 1.4 esitatakse näiteid teatud jäätmeliikide konkreetsete koostisosade klassifitseerimise kohta. Segajäätmete liigitamine Kui tegemist on rohkem kui ühe jäätmeliigiga, tuleks neid eraldi vaadelda. Sellega tagatakse, et ühtegi ohtlikke jäätmete hulka kuuluvat üksikeset ega jäätmepartiid — ei liigitata ekslikult tavajäätmeteks nende segamise (lahjendamise) teel teiste jäätmetega (vt jäätmete raamdirektiivi artikli 7 lõige 4); — need identifitseeritakse õigeaegselt, hoidmaks ära nende segunemist muude jäätmetega nt prügikastis, kotis, lademes või skipis (vt jäätmete raamdirektiivi artikkel 18). Neid nõudeid ei kohaldata vaid kodumajapidamistest pärinevate olmejäätmete suhtes. Nimistus on väike hulk koode segajäätmete jaoks. Üldreeglina (jäätmete raamdirektiivis sätestatud jäätmete segamise kriteeriumidele vastamiseks) tähistatakse nendega ettevõtetest pärinevaid jäätmeid, mis tekivad protsessi käigus ühe segajäätmena. Need koodid ei ole mõeldud jäätmetele, mis tekivad eraldi ja seejärel segatakse muude jäätmetega (nt pannakse samasse konteinerisse). 1.2.1. Selgitustega jäätmenimistu Tabelis 3 on loetletud kõik jäätmenimistu koodid ning märgitud selgelt, missugused koodid tähistavad kindlasti tavajäätmeid (ANH), kindlasti ohtlikke jäätmeid (AH), tavajäätmete peegelkoode (MNH) ja ohtlike jäätmete peegelkoode (MH). Pange tähele, et selgitustega jäätmenimistus kasutatud kirjeliikide tõlgendus on vaid üks võimalikest tõlgendustest, mille eesmärk on tasakaalustada erinevate liikmesriikide seisukohti. Liikmesriikides kasutatakse erinevaid tõlgendusi, mida võib samuti arvesse võtta (1). Tabel 3 Selgitustega jäätmenimistu KOOD JAOTISE KIRJELDUS KIRJE LIIK 1 MAAVARADE JA MAA-AINESE UURINGUTEL, KAEVANDAMISEL NING FÜÜSIKALISEL JA KEEMILISEL TÖÖTLEMISEL TEKKINUD JÄÄTMED 01 01 Maavarade kaevandamisjäätmed 01 01 01 Maakide kaevandamisjäätmed ANH 01 01 02 Mittemaaksete maavarade kaevandamisjäätmed ANH 01 03 Metalle sisaldavate maavarade füüsikalise ja keemilise töötlemise jäätmed 01 03 04* Sulfiidsete maakide hapettekitavad töötlemisjäägid („sabad“) MH B 01 03 05* Muud ohtlikke aineid sisaldavad maagitöötlemisjäägid MH 01 03 06 Maagitöötlemisjäägid, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 01 03 04 ja 01 03 05 MNH 01 03 07* Muud metalle sisaldavate maavarade füüsikalisel ja keemilisel töötlemisel tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed MH 01 03 08 Tolmjad ja pulbrilised jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 03 07 MNH 01 03 09 (2) Alumiiniumoksiidi tootmisel tekkinud „punane hiib“, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 03 10 MNH 01 03 10* (3) Alumiiniumoksiidi tootmisel tekkinud neutraliseeritud „punane hiib“, mis sisaldab ohtlikke aineid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 03 07 MH A 01 03 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH C 01 04 Mittemaaksete maavarade füüsikalise ja keemilise töötlemise jäätmed 01 04 07* Mittemaaksete maavarade füüsikalisel ja keemilisel töötlemisel tekkinud ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed MH 01 04 08 Kruusajäätmed ja kivipuru, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 04 07 MNH 01 04 09 Liiva- ja savijäätmed ANH 01 04 10 Tolmjad ja pulbrilised jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 04 07 MNH 01 04 11 Potase ja kivisoola töötlemise jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 04 07 MNH 01 04 12 Töötlemisjäägid („sabad“) ja muud mineraalide pesemisel ja puhastamisel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 01 04 07 ja 01 04 11 MNH 01 04 13 Kivilõikamisel ja -saagimisel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 01 04 07 MNH 01 04 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 01 05 Puurimishiivad ja muud puurimisjäätmed 01 05 04 Mageveepuurimishiivad ja -jäätmed ANH 01 05 05* Õli sisaldavad puurimishiivad ja -jäätmed MH B 01 05 06* Ohtlikke aineid sisaldavad puurimishiivad ja muud puurimisjäätmed MH 01 05 07 Barüüti sisaldavad puurimishiivad ja -jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 01 05 05 ja 01 05 06 MNH 01 05 08 Kloriidi sisaldavad puurimishiivad ja -jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 01 05 05 ja 01 05 06 MNH 01 05 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 2 PÕLLUMAJANDUSES, AIANDUSES, VESIVILJELUSES, METSANDUSES, JAHINDUSES JA KALAPÜÜGIL NING TOIDUAINETE VALMISTAMISEL JA TÖÖTLEMISEL TEKKINUD JÄÄTMED 02 01 Põllumajanduses, aianduses, vesiviljeluses, metsanduses, jahinduses ja kalapüügil tekkinud jäätmed 02 01 01 Pesemis- ja puhastamissetted ANH 02 01 02 Loomsete kudede jäätmed ANH 02 01 03 Taimsete kudede jäätmed ANH 02 01 04 Plastijäätmed (v.a pakendid) ANH 02 01 06 Loomaväljaheited, virts ja sõnnik (sh reostunud allapanu), eraldi kogutud ja mujal käideldud vedelad farmiheitmed ANH 02 01 07 Metsamajandusjäätmed ANH 02 01 08* Ohtlikke aineid sisaldavad põllumajanduskemikaalide jäätmed MH 02 01 09 Põllumajanduskemikaalide jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 02 01 08 MNH 02 01 10 Metallijäätmed ANH 02 01 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 02 02 Liha, kala ja muude loomsete toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkinud jäätmed 02 02 01 Pesemis- ja puhastamissetted ANH 02 02 02 Loomsete kudede jäätmed ANH 02 02 03 Tarbimis- või töötlemiskõlbmatud materjalid ANH 02 02 04 Reovee kohtpuhastussetted ANH 02 02 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 02 03 Puu-, köögi- ja teravilja, toiduõli, kakao, kohvi, tee ja tubaka töötlemisel ning valmistamisel tekkinud jäätmed; konservitootmisel tekkinud jäätmed; pärmi ja pärmikontsentraadi tootmisel ning melassi valmistamisel ja kääritamisel tekkinud jäätmed 02 03 01 Pesemis-, puhastamis-, koorimis-, tsentrifuugimis- ja separeerimissetted ANH 02 03 02 Konservandijäätmed ANH 02 03 03 Lahustitega ekstraheerimisel tekkinud jäätmed ANH 02 03 04 Tarbimis- või töötlemiskõlbmatud materjalid ANH 02 03 05 Reovee kohtpuhastussetted ANH 02 03 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 02 04 Suhkrutootmisjäätmed 02 04 01 Suhkrupeedi puhastamisel ja pesemisel eraldatud muld ANH 02 04 02 Mittestandardne kaltsiumkarbonaat ANH 02 04 03 Reovee kohtpuhastussetted ANH 02 04 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 02 05 Piimatööstusjäätmed 02 05 01 Tarbimis- või töötlemiskõlbmatud materjalid ANH 02 05 02 Reovee kohtpuhastussetted ANH 02 05 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 02 06 Pagari- ja kondiitritööstusjäätmed 02 06 01 Tarbimis- või töötlemiskõlbmatud materjalid ANH 02 06 02 Konservandijäätmed ANH 02 06 03 Reovee kohtpuhastussetted ANH 02 06 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 02 07 Alkohoolsete ja alkoholivabade jookide (v.a kohv, tee ja kakao) tootmise jäätmed 02 07 01 Toorme pesemisel, puhastamisel ja mehaanilisel töötlemisel tekkinud jäätmed ANH 02 07 02 Piirituse destilleerimisjäägid ANH 02 07 03 Keemilisel töötlemisel tekkinud jäätmed ANH 02 07 04 Tarbimis- või töötlemiskõlbmatud materjalid ANH 02 07 05 Reovee kohtpuhastussetted ANH 02 07 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 3 PUIDU TÖÖTLEMISEL, PLAATIDE JA MÖÖBLI NING TSELLULOOSI, PABERI JA KARTONGI TOOTMISEL TEKKINUD JÄÄTMED 03 01 Puidu töötlemise ning plaatide ja mööbli tootmise jäätmed 03 01 01 Puukoore- ja korgijäätmed ANH 03 01 04* Ohtlikke aineid sisaldavad saepuru, laastud, pinnud, puit, laast- ja muud puidupõhised plaadid ning vineer MH 03 01 05 Saepuru, laastud, pinnud, puit, laast- ja muud puidupõhised plaadid ning vineer, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 03 01 04 MNH 03 01 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 03 02 Puidukaitsevahendite jäätmed 03 02 01* Halogeene mittesisaldavad orgaanilised puidukaitsevahendid AH 03 02 02* Kloororgaanilised puidukaitsevahendid AH 03 02 03* Metallorgaanilised puidukaitsevahendid AH 03 02 04* Anorgaanilised puidukaitsevahendid AH 03 02 05* Muud ohtlikke aineid sisaldavad puidukaitsevahendid AH B 03 02 99 Nimistus mujal nimetamata puidukaitsevahendid ANH B 03 03 Tselluloosi, paberi ja kartongi tootmise ja töötlemise jäätmed 03 03 01 Puukoore- ja puidujäätmed ANH 03 03 02 Roheleelise sete, mis tekib tselluloosi keedulahuse taaskasutamisel ANH 03 03 05 Paberi ringlussevõtul tekkinud värviärastussetted ANH 03 03 07 Vanapaberist ja -kartongist pulbi valmistamisel mehaaniliselt eraldatud jäägid ANH 03 03 08 Ringlussevõetud vanapaberi ja -kartongi sortimisjäätmed ANH 03 03 09 Lubjasete („meesa“) ANH 03 03 10 Pulbi mehaanilisel lahutamisel tekkinud kiujäägid ning kiu-, täiteaine- ja katteainesetted ANH 03 03 11 Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 03 03 10 ANH 03 03 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 4 NAHA-, KARUSNAHA- JA TEKSTIILITÖÖSTUSJÄÄTMED 04 01 Naha- ja karusnahatööstusjäätmed 04 01 01 Kõlu- ja laustajäätmed ANH 04 01 02 Painimisjäätmed ANH 04 01 03* Lahusteid sisaldavad rasvaärastusjäätmed (vedela faasita) AH B 04 01 04 Kroomi sisaldavad parklahused ANH 04 01 05 Kroomivabad parklahused ANH 04 01 06 Kroomi sisaldavad setted, eelkõige reovee kohtpuhastussetted ANH 04 01 07 Kroomivabad setted, eelkõige reovee kohtpuhastussetted ANH 04 01 08 Kroomi sisaldavad parknahajäätmed (kroomnaharibad, -laastud, -lõiked, lihvimistolm) ANH 04 01 09 Apreteerimis- ja viimistlusjäätmed ANH 04 01 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH B 04 02 Tekstiilitööstusjäätmed 04 02 09 Komposiitmaterjalide (impregneeritud tekstiili, elastomeeride, plastomeeride) jäätmed ANH 04 02 10 Looduslikest saadustest pärinev orgaaniline aine (nt rasv, vaha) ANH 04 02 14* Orgaanilisi lahusteid sisaldavad viimistlusjäätmed MH 04 02 15 Viimistlusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 04 02 14 MNH 04 02 16* Ohtlikke aineid sisaldavad värvained ja pigmendid MH 04 02 17 Värvained ja pigmendid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 04 02 16 MNH 04 02 19* Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted MH 04 02 20 Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 04 02 19 MNH 04 02 21 Töötlemata tekstiilikiudude jäätmed ANH 04 02 22 Töödeldud tekstiilikiudude jäätmed ANH 04 02 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 5 NAFTA JA ÕLI RAFINEERIMISEL NING FRAKTSIONEERIMISEL, MAAGAASI PUHASTAMISEL JA KIVISÖE UTMISEL TEKKINUD JÄÄTMED 05 01 Nafta ja õli rafineerimise ning fraktsioneerimise jäätmed 05 01 02* Soolaärastussetted AH 05 01 03* Mahutite põhjasetted AH 05 01 04* Alküülhappesetted AH 05 01 05* Lekkinud õli AH 05 01 06* Tehastes, seadmetes ja seadmete hooldamisel tekkinud jäätmed AH 05 01 07* Happetõrvad (gudroonid) AH 05 01 08* Muud tõrvad AH 05 01 09* Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted MH 05 01 10 Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 05 01 09 MNH 05 01 11* Kütuse leelispuhastusjäätmed AH 05 01 12* Õli sisaldavad happed AH 05 01 13 Katlatoitevee setted ANH 05 01 14 Jahutuskolonnides tekkinud jäätmed ANH 05 01 15* Kasutatud filtrisavi AH 05 01 16 Õli väävlitustamisel tekkinud väävlit sisaldavad jäätmed ANH 05 01 17 Bituumen ANH 05 01 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 05 06 Kivisöe ja põlevkivi utmisjäätmed 05 06 01* Happetõrvad (gudroonid) AH 05 06 03* Muud tõrvad AH 05 06 04 Jahutuskolonnides tekkinud jäätmed ANH 05 06 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 05 07 Maagaasi puhastus- ja transportimisjäätmed 05 07 01* Elavhõbedat sisaldavad jäätmed AH B 05 07 02 Väävlit sisaldavad jäätmed ANH 05 07 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH B 6 ANORGAANILISTES KEEMIAPROTSESSIDES TEKKINUD JÄÄTMED 06 01 Hapete valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed 06 01 01* Väävelhape ja väävlishape AH 06 01 02* Vesinikkloriidhape AH 06 01 03* Vesinikfluoriidhape AH 06 01 04* Fosforhape ja fosforishape AH 06 01 05* Lämmastikhape ja lämmastikushape AH 06 01 06* Muud happed AH 06 01 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 06 02 Aluste valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed 06 02 01* Kaltsiumhüdroksiid AH 06 02 03* Ammooniumhüdroksiid AH 06 02 04* Naatriumhüdroksiid ja kaaliumhüdroksiid AH 06 02 05* Muud alused AH 06 02 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 06 03 Soolade ja soolalahuste ning metallioksiidide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed 06 03 11* Tsüaniide sisaldavad tahked soolad ja lahused MH 06 03 13* Raskmetalle sisaldavad tahked soolad ja lahused MH 06 03 14 Tahked soolad ja lahused, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 06 03 11 ja 06 03 13 MNH 06 03 15* Raskmetalle sisaldavad metallioksiidid MH 06 03 16 Metallioksiidid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 06 03 15 MNH 06 03 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 06 04 Metalle sisaldavad jäätmed, mida ei ole nimetatud alajaotises 06 03 06 04 03* Arseeni sisaldavad jäätmed AH B 06 04 04* Elavhõbedat sisaldavad jäätmed AH B 06 04 05* Muid raskmetalle sisaldavad jäätmed AH B 06 04 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH B 06 05 Reovee kohtpuhastussetted 06 05 02* Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted MH 06 05 03 Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 06 05 02 MNH 06 06 Väävliühendite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel, kasutamisel, keemilisel töötlemisel ja väävlitustamisel tekkinud jäätmed 06 06 02* Ohtlikke sulfiide sisaldavad jäätmed MH 06 06 03 Sulfiide sisaldavad jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 06 06 02 MNH 06 06 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 06 07 Halogeenide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel, kasutamisel ja keemilisel töötlemisel tekkinud jäätmed 06 07 01* Elektrolüüsiprotsessides tekkivad asbesti sisaldavad jäätmed AH B 06 07 02* Kloori tootmisel kasutatud aktiivsüsi AH 06 07 03* Elavhõbedat sisaldav baariumsulfaadisete AH B 06 07 04* Lahused ja happed, nt kontakthape AH 06 07 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH B 06 08 Räni ja räniderivaatide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed 06 08 02* Ohtlikke klorosilaane sisaldavad jäätmed MH 06 08 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 06 09 Fosforiühendite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel, kasutamisel ja keemilisel töötlemisel tekkinud jäätmed 06 09 02 Fosforiräbu ANH 06 09 03* Ohtlike ainetega saastatud või neid sisaldavad kaltsiumipõhised reaktsioonijäätmed MH 06 09 04 Kaltsiumipõhised reaktsioonijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 06 09 03 MNH 06 09 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 06 10 Lämmastikuühendite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel, kasutamisel ja keemilisel töötlemisel ning väetisetootmisel tekkinud jäätmed 06 10 02* Ohtlikke aineid sisaldavad jäätmed MH 06 10 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 06 11 Anorgaaniliste pigmentide ja valgussummutite valmistamisel tekkinud jäätmed 06 11 01 Titaandioksiidi tootmisel tekkinud kaltsiumipõhised reaktsioonijäätmed ANH 06 11 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 06 13 Muudes anorgaanilistes keemiaprotsessides tekkinud jäätmed 06 13 01* Anorgaanilised taimekaitsevahendid, puidukaitsevahendid ja muud biotsiidid AH 06 13 02* Kasutatud aktiivsüsi (v.a koodinumbriga 06 07 02 nimetatud jäätmed) AH 06 13 03 Tahm ANH 06 13 04* Asbestitöötlemisjäätmed AH 06 13 05* Nõgi AH 06 13 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 7 ORGAANILISTES KEEMIAPROTSESSIDES TEKKINUD JÄÄTMED 07 01 Orgaaniliste põhikemikaalide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed 07 01 01* Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused AH 07 01 03* Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused AH 07 01 04* Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused AH 07 01 07* Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid AH 07 01 08* Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid AH 07 01 09* Halogeene sisaldavad filtrikoogid ja kasutatud absorbendid AH 07 01 10* Muud filtrikoogid ja kasutatud absorbendid AH 07 01 11* Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted MH 07 01 12 Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 01 11 MNH 07 01 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 07 02 Plasti, sünteetilise kummi ja tehiskiu valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed 07 02 01* Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused AH 07 02 03* Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused AH 07 02 04* Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused AH 07 02 07* Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid AH 07 02 08* Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid AH 07 02 09* Halogeene sisaldavad filtrikoogid ja kasutatud absorbendid AH 07 02 10* Muud filtrikoogid ja kasutatud absorbendid AH 07 02 11* Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted MH 07 02 12 Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 02 11 MNH 07 02 13 Plastijäätmed ANH 07 02 14* Ohtlikke aineid sisaldavad lisandijäätmed MH 07 02 15 Lisandijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 02 14 MNH 07 02 16* Ohtlikke silikoone sisaldavad jäätmed MH 07 02 17 Silikoone sisaldavad jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 02 16 MNH 07 02 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 07 03 Orgaaniliste värvainete ja pigmentide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed (v.a alajaotises 06 11 nimetatud jäätmed) 07 03 01* Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused AH 07 03 03* Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused AH 07 03 04* Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused AH 07 03 07* Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid AH 07 03 08* Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid AH 07 03 09* Halogeene sisaldavad filtrikoogid ja kasutatud absorbendid AH 07 03 10* Muud filtrikoogid ja kasutatud absorbendid AH 07 03 11* Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted MH 07 03 12 Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 03 11 MNH 07 03 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 07 04 Orgaaniliste taimekaitsevahendite (v.a koodinumbritega 02 01 08 ja 02 01 09 nimetatud jäätmed), puidukaitsevahendite (v.a alajaotises 03 02 nimetatud jäätmed) ning muude biotsiidide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed 07 04 01* Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused AH 07 04 03* Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused AH 07 04 04* Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused AH 07 04 07* Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid AH 07 04 08* Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid AH 07 04 09* Halogeene sisaldavad filtrikoogid ja kasutatud absorbendid AH 07 04 10* Muud filtrikoogid ja kasutatud absorbendid AH 07 04 11* Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted MH 07 04 12 Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 04 11 MNH 07 04 13* Ohtlikke aineid sisaldavad tahked jäätmed MH 07 04 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 07 05 Ravimite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed 07 05 01* Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused AH 07 05 03* Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused AH 07 05 04* Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused AH 07 05 07* Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid AH 07 05 08* Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid AH 07 05 09* Halogeene sisaldavad filtrikoogid ja kasutatud absorbendid AH 07 05 10* Muud filtrikoogid ja kasutatud absorbendid AH 07 05 11* Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted MH 07 05 12 Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 05 11 MNH 07 05 13* Ohtlikke aineid sisaldavad tahked jäätmed MH 07 05 14 Tahked jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 05 13 MNH 07 05 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 07 06 Rasvade, määrete, seepide, puhastus-, desinfitseerimis- ja kosmeetikavahendite valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed 07 06 01* Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused AH 07 06 03* Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused AH 07 06 04* Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused AH 07 06 07* Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid AH 07 06 08* Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid AH 07 06 09* Halogeene sisaldavad filtrikoogid ja kasutatud absorbendid AH 07 06 10* Muud filtrikoogid ja kasutatud absorbendid AH 07 06 11* Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted MH 07 06 12 Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 06 11 MNH 07 06 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 07 07 Peenkemikaalide ja nimistus mujal nimetamata keemiatoodete valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed 07 07 01* Vesipõhised pesuvedelikud ja emalahused AH 07 07 03* Halogeenitud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused AH 07 07 04* Muud orgaanilised lahustid, pesuvedelikud ja emalahused AH 07 07 07* Halogeene sisaldavad põhjasetted ja reaktsioonijäägid AH 07 07 08* Muud põhjasetted ja reaktsioonijäägid AH 07 07 09* Halogeene sisaldavad filtrikoogid ja kasutatud absorbendid AH 07 07 10* Muud filtrikoogid ja kasutatud absorbendid AH 07 07 11* Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted MH 07 07 12 Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 07 07 11 MNH 07 07 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 8 PINNAKATETE (VÄRVIDE, LAKKIDE JA KLAASJATE EMAILIDE), LIIMIDE, HERMEETIKUTE JA TRÜKIVÄRVIDE VALMISTAMISEL, KOKKUSEGAMISEL, JAOTAMISEL JA KASUTAMISEL TEKKINUD JÄÄTMED 08 01 Värvide ja lakkide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel ning eemaldamisel tekkinud jäätmed 08 01 11* Orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid sisaldavad värvi- ja lakijäätmed MH 08 01 12 Värvi- ja lakijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 01 11 MNH 08 01 13* Orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid sisaldavad värvi- või lakisetted MH 08 01 14 Värvi- või lakisetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 01 13 MNH 08 01 15* Värve või lakke sisaldavad vesisetted, mis sisaldavad orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid MH 08 01 16 Värve või lakke sisaldavad vesisetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 01 15 MNH 08 01 17* Värvide või lakkide eemaldamisel tekkinud jäätmed, mis sisaldavad orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid MH 08 01 18 Värvide või lakkide eemaldamisel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 01 17 MNH 08 01 19* Värve või lakke sisaldavad vesisuspensioonid, mis sisaldavad orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid MH 08 01 20 Värve või lakke sisaldavad vesisuspensioonid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 01 19 MNH 08 01 21* Värvi või laki eemaldamisjäätmed AH 08 01 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 08 02 Muude pinnakatete (sh keraamiliste materjalide) valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed 08 02 01 Pulberpinnakatete jäätmed ANH 08 02 02 Keraamilisi materjale sisaldavad vesisetted ANH 08 02 03 Keraamilisi materjale sisaldavad vesisuspensioonid ANH 08 02 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 08 03 Trükivärvide valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed 08 03 07 Trükivärvi sisaldavad vesisetted ANH 08 03 08 Trükivärvi sisaldavad vesipõhised vedeljäätmed ANH 08 03 12* Ohtlikke aineid sisaldavad trükivärvijäätmed MH 08 03 13 Trükivärvijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 03 12 MNH 08 03 14* Ohtlikke aineid sisaldavad trükivärvisetted MH 08 03 15 Trükivärvisetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 03 14 MNH 08 03 16* Söövituslahusejäätmed AH 08 03 17* Ohtlikke aineid sisaldavad toonerijäätmed MH 08 03 18 Toonerijäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 03 17 MNH 08 03 19* Dispersne õli AH 08 03 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 08 04 Liimide ja hermeetikute (sh veekindlust suurendavate ainete) valmistamisel, kokkusegamisel, jaotamisel ja kasutamisel tekkinud jäätmed 08 04 09* Orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid sisaldavad liimi- ja hermeetikujäätmed MH 08 04 10 Liimi- ja hermeetikujäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 04 09 MNH 08 04 11* Orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid sisaldavad liimi- ja hermeetikusetted MH 08 04 12 Liimi- ja hermeetikusetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 04 11 MNH 08 04 13* Liime või hermeetikuid sisaldavad vesisetted, mis sisaldavad orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid MH 08 04 14 Liime või hermeetikuid sisaldavad vesisetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 04 13 MNH 08 04 15* Liime või hermeetikuid sisaldavad vesipõhised vedeljäätmed, mis sisaldavad orgaanilisi lahusteid või muid ohtlikke aineid MH 08 04 16 Liime või hermeetikuid sisaldavad vesipõhised vedeljäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 08 04 15 MNH 08 04 17* Kampoliõli AH 08 04 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 08 05 Mujal jaotises 08 nimetamata jäätmed 08 05 01* Isotsüanaadijäätmed AH 9 FOTOGRAAFIAJÄÄTMED 09 01 Fotograafiajäätmed 09 01 01* Vesialusilmuti- ja -aktivaatorilahused AH 09 01 02* Ofsetplaatide vesialusilmutilahused AH 09 01 03* Lahustitel põhinevate ilmutite lahused AH 09 01 04* Kinnistilahused AH 09 01 05* Pleegituslahused ja pleegituskinnistilahused AH 09 01 06* Fotograafiajäätmete kohttöötlemisel tekkinud hõbedat sisaldavad jäätmed AH B 09 01 07 Hõbedat või hõbedaühendeid sisaldav fotofilm ja -paber ANH 09 01 08 Hõbeda- või hõbedaühenditevaba fotofilm ja -paber ANH 09 01 10 Patareideta ühekorrafotoaparaadid ANH 09 01 11* Ühekorrafotoaparaadid, mis sisaldavad koodinumbritega 16 06 01, 16 06 02 või 16 06 03 nimetatud patareisid MH B 09 01 12 Patareidega ühekorrafotoaparaadid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 09 01 11 MNH 09 01 13* Fotograafiajäätmete kohttöötlemisel tekkinud vesipõhised vedeljäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 09 01 06 AH 09 01 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 10 TERMILISTES PROTSESSIDES TEKKINUD JÄÄTMED 10 01 Jõujaamades ja muudes põletusseadmetes tekkinud jäätmed (v.a jaotises 19 nimetatud jäätmed) 10 01 01 Koldetuhk, räbu ja katlatuhk (v.a koodinumbriga 10 01 04 nimetatud katlatuhk) ANH 10 01 02 Kivisöelendtuhk ANH 10 01 03 Turba ja töötlemata puidu põletamisel tekkinud lendtuhk ANH 10 01 04* Õlilendtuhk ja -katlatuhk AH 10 01 05 Protsessist väljuvate gaaside väävlitustamisel tekkinud kaltsiumipõhised tahked reaktsioonijäätmed ANH 10 01 07 Protsessist väljuvate gaaside väävlitustamisel tekkinud kaltsiumipõhised püdelad reaktsioonijäätmed ANH 10 01 09* Väävelhape AH 10 01 13* Kütusena kasutatavate emulgeeritud süsivesinike põletamisel tekkinud lendtuhk AH 10 01 14* Koospõletamisel tekkinud ohtlikke aineid sisaldav koldetuhk, räbu ja katlatuhk MH 10 01 15 Koospõletamisel tekkinud koldetuhk, räbu ja katlatuhk, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 01 14 MNH 10 01 16* Koospõletamisel tekkinud ohtlikke aineid sisaldav lendtuhk MH 10 01 17 Koospõletamisel tekkinud lendtuhk, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 01 16 MNH 10 01 18* Ohtlikke aineid sisaldavad gaasipuhastusjäätmed MH 10 01 19 Gaasipuhastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbritega 10 01 05, 10 01 07 ja 10 01 18 MNH 10 01 20* Ohtlikke aineid sisaldavad reovee kohtpuhastussetted MH 10 01 21 Reovee kohtpuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 01 20 MNH 10 01 22* Ohtlikke aineid sisaldavad vesisegused katlapuhastussetted MH 10 01 23 Vesisegused katlapuhastussetted, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 01 22 MNH 10 01 24 Keevkihikatelde liiv ANH 10 01 25 Kivisöejõujaamades kütuse ladustamisel ja ettevalmistamisel tekkinud jäätmed ANH 10 01 26 Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed ANH 10 01 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 10 02 Raua- ja terasetootmisjäätmed 10 02 01 Räbutöötlemisjäätmed ANH 10 02 02 Töötlemata räbu ANH 10 02 07* ohtlikke aineid sisaldavad tahked gaasipuhastusjäätmed MH 10 02 08 Tahked gaasipuhastusjäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 02 07 MNH 10 02 10 Valtsimistagi ANH 10 02 11* Jahutusveekäitlusel tekkinud õli sisaldavad jäätmed MH 10 02 12 Jahutusveekäitlusel tekkinud jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 02 11 MNH 10 02 13* Ohtlikke aineid sisaldavad gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid MH 10 02 14 Gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 02 13 MNH 10 02 15 Muud gaasipuhastussetted ja -filtrikoogid MNH A 10 02 99 Mujal nimetamata jäätmed ANH 10 03 Alumiiniumi termometallurgiaprotsessides tekkinud jäätmed 10 03 02 Anoodimurd ANH 10 03 04* Primaarsulatusräbu AH 10 03 05 Alumiiniumoksiidijäätmed ANH 10 03 08* Soolaräbu sekundaarsulatusest AH 10 03 09* Musträbu sekundaarsulatusest AH 10 03 15* Põlev ujuräbu või ujuräbu, mis kokkupuutel veega eraldab ohtlikul hulgal põlevgaase MH B 10 03 16 Ujuräbu, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 15 MNH B 10 03 17* Anoodivalmistamisel tekkinud tõrva sisaldavad jäätmed MH B 10 03 18 Anoodivalmistamisel tekkinud süsinikku sisaldavad jäätmed, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 17 MNH B 10 03 19* Ohtlikke aineid sisaldav tolm protsessist väljuvates gaasides MH 10 03 20 Protsessist väljuvates gaasides sisalduv tolm, mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 19 MNH 10 03 21* Ohtlikke aineid sisaldavad muud peenosakesed ja tolm (sh kuulveskitolm) MH 10 03 22 Muud peenosakesed ja tolm (sh kuulveskitolm), mida ei ole nimetatud koodinumbriga 10 03 21 MNH 10 03 23* ohtlikke aineid sisaldavad tahked gaasipuhastusjäätmed MH 10 03 24 Tahked gaasi