KOMISJONI TEATIS

ENERGY STARi programmi rakendamise kohta Euroopa Liidus ajavahemikul 2006–2010

1. Sissejuhatus

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, sealhulgas kontoriseadmed (st arvutid, kuvarid, kujutusseadmed, serverid jne), on üks kiiremini kasvavaid elektrienergia lõppkasutajaid ELis ja kogu maailmas. Kontoriseadmed tarbivad 17 %[1] teenindussektoris kasutatavast elektrienergiast, samas kui IKT-seadmete ja -teenuste osakaal ELi elektrienergia kogutarbimises on ligikaudu 8 %. Uute rakenduste ja funktsioonide turuletuleku ning seadmete üha laiema levikuga prognoositakse 2030. aastaks nimetatud seadmete energiatarbimise kolmekordset kasvu[2]. Olemasolevaid tehnoloogiaid, mis võimaldavad energiatarbimist märkimisväärselt vähendada, ei rakendata täies ulatuses selliste püsivate turuprobleemide tõttu nagu teabepuudus või vastuolulised stiimulid. Andes tarbijatele täpset, võrreldavat ja selget teavet kontoriseadmete energiatõhususe kohta, on võimalik lahutada IKT funktsioonide ja kasutamise laienemine selle energiatarbimisest.

Kontoriseadmetega kaubeldakse kogu maailmas. Kuigi tootmine liigub üha rohkem Aasiasse, asub suur osa teadus- ja arendustegevuse, turustamise ning ka tootmisega seonduvaid rajatisi ELis ja Ameerika Ühendriikides. ELi ja Ameerika Ühendriikide vaheline kaubavahetus nimetatud turusegmendis väheneb, kuid on jätkuvalt oluline. Ameerika Ühendriigid on meie suurim kontoriseadmete eksporditurg ning ELi ja Ameerika Ühendriikide kaubavahetuse aastane väärtus nimetatud turusegmendis ületab 10 miljardit eurot (sellest ligikaudu 4 miljardi euro väärtuses eksporti Ameerika Ühendriikidesse ja 6 miljardi euro väärtuses importi ELi)[3].

Kontoriseadmete üha kasvav energiatarbimine ja IKT-turu ülemaailmne olemus on arvestatav põhjus, miks teha nimetatud valdkonnas rahvusvahelist õigusloomealast koostööd. Seda arvesse võttes kirjutasid EL ja Ameerika Ühendriigid 2000. aasta detsembris alla lepingule kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise kohta[4] (edaspidi „leping”). Lepinguga, mida uuendati 2006. aastal teiseks viieaastaseks ajavahemikuks, pannakse alus ENERGY STARi programmi (edaspidi „programm”) rakendamisele ELis. ENERGY STAR on vabatahtlik energiatõhususmärgistuse programm, mida haldab Ameerika Ühendriikide keskkonnakaitse agentuur (Environment Protection Agency – edaspidi „EPA”). Seda rakendatakse ELiga sõlmitud lepinguga sarnaste lepingute alusel ka paljudes teistes riikides, sealhulgas Jaapanis, Kanadas ja Austraalias.

Lepingu alusel haldavad EPA ja komisjon ühiselt kontoriseadmeid käsitlevat ENERGY STARi programmi. See hõlmab koostööd tootespetsifikaatide väljatöötamisel ning ELis ja Ameerika Ühendriikides registreeritud toodete vastastikust tunnustamist.

ENERGY STAR on ELi energiatõhususe poliitika lahutamatu osa, nagu on sätestatud energiatõhususe tegevuskavas[5]. Selle eesmärk on suurendada kontoriseadmete turu tõhusust. Programm täiendab seega ökodisaini direktiivi 2009/125/EÜ,[6] mille eesmärk on mõjutada turgu tõhusust käsitlevate kohustuslike või vabatahtlike miinimumnõuete kaudu.

Kuna lepingu kehtivusaeg lõpeb 2011. aasta detsembris, hinnatakse käesolevas teatises selle uuendamise võimalikke kasutegureid (5. osa), arvestades järgmist:

- kogemus, mis on saadud programmi rakendamisel ELis (2. osa);

- hinnang programmi tõhususele kontoriseadmete energiatõhususe suurendamisel (3. osa);

- Ameerika Ühendriikide Energy Stari programmi kavandatavad muudatused (4. osa).

2. Energy stari programmi rakendamine ELis

Programmi on ELis rakendatud nõukogu otsusega 2006/1005/EÜ[7] ja määrusega (EÜ) nr 106/2008 ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta[8].

2.1. Põhielemendid

Programmi rakendamise kesksed tegurid on järgmised.

- Ühtsus: EPA ja Euroopa Komisjon töötavad liikmesriikide abiga (ELi Energy Stari Komisjon – EUESB) ühiselt välja tootespetsifikaadid. Nimetatud spetsifikaadid on seega Ameerika Ühendriikides ja ELis ühtviisi ranged ning need jõustuvad mõlemal pool valdavalt samal ajal. Lisaks tunnistatakse ühe juhtorganisatsiooni (EPA või Euroopa Komisjon) registreeritud tooted ENERGY STARi tootespetsifikaatidele vastavaks ka teise lepinguosalise territooriumil.

- Dünaamilisus: tootespetsifikaate vaadatakse korrapäraselt läbi eesmärgiga kehtestada poliitiline raamistik, mille abil edendatakse pidevalt kontoriseadmete energiatõhususe suurendamist. Alates 2000. aastast on tootespetsifikaate kolm korda läbi vaadatud ning iga kord on energiatõhususe taseme nõudeid karmistatud. Kehtiva lepingu kohaselt määratakse tootespetsifikaadid nii, et nendele vastab kuni 25 % mudelitest, mille kohta on andmed kättesaadavad spetsifikaatide kehtestamise ajal.

- Stiimulid: 2008. aastal tugevdati programmi märkimisväärselt, lisades sellesse kohustuse, mille kohaselt liikmesriikide keskvalitsusasutused ja Euroopa institutsioonid peavad riigihangete jaoks kindlaks määrama energiatõhususe nõuded, mis on vähemalt samaväärsed ENERGY STARi kriteeriumidega[9]. Riigihanked on ELis toodete registreerimise peamine tõukejõud.

2.2 Reguleerimisala

Lepingu kehtima hakkamisest alates on ENERGY STARi programm hõlmanud arvuteid, monitore/kuvareid ja kujutusseadmeid (koopiamasinad, printerid, skannerid jne) käsitlevaid spetsifikaate. Tootespetsifikaate on juba kolm korda läbi vaadatud, et kohandada neid tehnoloogia arenguga ja suurendada energiatõhusust. Esimesed servereid käsitlevad spetsifikaadid peaksid jõustuma 2011. aasta esimeses kvartalis. Lisaks teevad EPA ja komisjon praegu koostööd kolme täiendavat tooterühma (tsentraalsed salvestusseadmed, puhvertoiteallikad ja väikesed võrguseadmed) hõlmavate kriteeriumide väljatöötamiseks. Kui võtta nimetatud seitse tooterühma üheskoos, siis peaks hinnangute kohaselt nende arvele langema praktiliselt kogu kontoriseadmete energiatarbimine. Alljärgnevalt esitatud joonisel (mis hõlmab nii tarbeelektroonikat kui ka kontoriseadmeid) osutatakse, et lepinguga hõlmatud tooted on koos televiisoritega IKT/tarbeelektroonika ühendatud sektori suurimaid elektri lõppkasutajaid. Sellest nähtub ka, et kuigi teatavate toodetega – näiteks arvutitega – seonduv elektrienergia tarbimine stabiliseerub, suureneb muude seadmete, nagu serverite ja tsentraalsete salvestusseadmete tarbitav energiakogus märkimisväärselt. Seepärast peaks tulevikus tähelepanu pöörama just nimetatud toodetele.

[pic]

Joonis 1. IKT elektrienergia kogutarbimine ELis 2020. aastaks praeguse olukorra jätkumise korral (sealhulgas olemasolevate poliitikameetmete, sh ENERGY STARi mõju) [10]

Praegused arvuti spetsifikaadid on kehtinud alates 2009. aasta juulist ning neid on alates 2006. aastast kaks korda läbi vaadatud. Need hõlmavad mitmesuguseid tooteid (lauaarvutid, sülearvutid, tööjaamad, õhukesed kliendid, väikeserverid). Viimaste spetsifikaatidega kindlaks määratud taseme nõuded on ligikaudu 40 % eelmistest rangemad. Kujutusseadmeid käsitlevad uued kriteeriumid jõustusid samuti 2009. aasta juulis. Lisaks otseselt energiatõhususega seotud nõuetele sisaldavad kriteeriumid sätteid kahepoolse töö (st kahepoolse printimise) kohta, mis on olulised paberikasutuse märkimisväärse keskkonnamõju tõttu. Kuvarite uued kriteeriumid, mis jõustusid 2009. aasta oktoobris, kiirendavad üleminekut uutele, energiatõhusamatele tehnoloogiatele, nagu valgusdioodidega tagavalgustus.

Servereid ja tsentraalseid salvestusseadmeid käsitlevas töös keskendutakse andmekogumisele eesmärgiga mõista riist- ja tarkvara konfiguratsiooni ning energiatõhususe suhet nii aktiiv- kui ka jõudeolekus. Puhvertoiteallikaid käsitlevate spetsifikaatide väljatöötamisel toetutakse ELi kogemusele nimetatud tooterühmas, mis on saadud tänu Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) koostatud tegevusjuhendile puhvertoiteallikate kohta. Viimane tooterühm, väikesed võrguseadmed , hõlmab selliseid seadmeid nagu modemid ja ruuterid. Ka siin taotletakse sünergiat lairibaühenduse seadmeid käsitleva ELi tegevusjuhendiga, mida haldab JRC.

2.3 ENERGY STARi toodete ja partnerite edendamine ja registreerimine

Vastav internetiportaal www.eu-energystar.org pakub asjaomastele osalejatele teavet, sealhulgas näiteks programmis osalemise suuniseid tootjatele, kasutajaliidest, mis võimaldab otsinguid ELi turul kättesaadavate ENERGY STARi registreeritud toodete andmebaasis, nõuandeid energiahalduse nõuetekohase konfiguratsiooni ja kasutuse kohta jne. Keskmine päevane külastuste arv kasvas aastatel 2006–2010 ligikaudu 25 %.

Programmis osalevate tootjate arv on märkimisväärselt kasvanud, suurenedes 16 ettevõtjalt 2006. aastal 74 ettevõtjale 2010. aastal. Selline järsk kasv on toimunud tänu riigihankeid käsitlevatele sätetele, mis kehtestati 2008. aastal. 60 % programmis osalejatest tõi programmis osalemise peamise tõukejõuna välja riigihanked. Ühiste riigihankespetsifikaatide kehtestamine kogu ELis näib oluline, kuna 65 % programmis osalejatele suunatud küsitlusele vastanutest[11] märkis, et nad osalevad teiste liikmesriikide riigihankemenetlustes.

ENERGY STARi logo tundvate tarbijate osakaalu kohta andmed puuduvad. Siiski võib oletada, et see osakaal on suhteliselt väike, kuna üksnes 27 % osalevatest tootjatest tõi programmis osalemise peamise tõukejõuna välja tarbija teavitamise. Selline olukord ei üllata, kuna programm on suunatud kontoriseadmetele ja seega teenindussektorile, mitte eratarbijatele. Riigihanked on järelikult programmis osalemise kõige tugevam tõukejõud.

3. MÕJU

Käesoleva osa eesmärk on kvantifitseerida ENERGY STARi programmi mõju ELis, hinnates, a) kui kiiresti liigub turg suurema tõhususe suunas, b) kui täpne on tootjate esitatud teave, ning c) milline on programmi mõju energiasäästule. Analüüs põhineb peamiselt aastatel 2008–2010 läbi viidud pideval turu-uuringul[12].

3.1 ENERGY STARi toodete turuosa

Selleks et hinnata, kui kiiresti liigub turg ENERGY STARi programmi raames kehtestatud tõhusustasemete suunas, on turgu regulaarselt analüüsitud. Joonisel 2 osutatakse kõikide selliste turulolevate mudelite osakaal, mis vastavad ENERGY STARi spetsifikaatidele.

[pic]

Joonis 2. Kõikide ENERGY STARi spetsifikaatidele vastavate turulolevate mudelite osakaal ajavahemikul 2008–2010

Jooniselt nähtub, et ENERGY STARi abil liigub turg jõudsalt suurema energiatõhususe suunas – spetsifikaatidele vastavate toodete osakaal kasvab aastas vähemalt 20 %. Ajavahemikul 2008. aasta esimesest poolest kuni 2009. aasta esimese pooleni kasvas spetsifikaatidele vastavate mudelite osakaal (st arvutid, kuvarid ja kujutusseadmed) kõikide toodete puhul 45 %-lt koguni 66 %-le. 2009. aasta teises pooles, kui võeti kasutusele uued ja karmimate nõuetega spetsifikaadid, vähenes nimetatud osakaal märkimisväärselt 30 %-le, kuid hakkas seejärel taas järsult tõusma.

ENERGY STARi mudelite turuosa on kasvanud teatavates tooterühmades kiiremini kui teistes. See on tavapäraselt toimunud kiiresti kuvarite ja kujutusseadmete turul, kus ENERGY STARi mudelite turuosa on üldjuhul suur. ENERGY STARi mudelite turuosa kasv aeglustub, kui need on hõlmanud 60–80 % turust, millest järeldub, et programm ei jõua teatavate turusegmentideni.

3.2 Esitatud andmete vastavus nõuetele ja täpsus

Vastavalt lepingule vastutab iga juhtorganisatsioon (st komisjon ja Ameerika Ühendriikides EPA) ENERGY STARi sätete jõustamise eest oma territooriumil. Muu hulgas tehakse kindlaks nõuete rikkumise juhtumid. Määruse (EÜ) nr 106/2008 artikli 12 kohaselt on komisjonil ja liikmesriikidel ühine kohustus jõustada programm ELis. Kui liikmesriigid vastutavad määruse nõuete täitmise tagamise eest oma territooriumil, siis komisjon täidab koordineerivat rolli ja võtab parandusmeetmeid kuritarvituste korral.

Oma ülesannete raames on komisjon läbi viinud uurimise tootjate esitatud andmete täpsuse kontrollimiseks. Nimetatud uurimine ei põhinenud toodete katsetamisel ega mõõtmisel, vaid pigem esitatud väärtuste ja samade mudelite kohta mujal esitatud väärtuste võrdlemisel. Kuigi analüüsist nähtus, et viimase kolme aasta jooksul on paljude ELi ENERGY STARi andmebaasis talletatud kriteeriumide kvaliteet oluliselt paranenud, tuvastati siiski suhteliselt paljude kriteeriumide/toodete puhul lahknevusi ENERGY STARi raames ja mujal esitatud väärtuste vahel.

Siiski ei saa nimetatud uuringu tulemusi käsitada alusena ENERGY STARi raames esineva nõuete rikkumise ulatuse hindamiseks. Seda on võimalik teha üksnes toote tegeliku katsetamise teel. EPA katsetas 2009. aastal[13] 120 tootest koosnevat valimit ja täheldas järgmist:

- 100 % katsealustest ENERGY STARi arvutikuvaritest ja 95 % ENERGY STARi printeritest vastas ENERGY STARi kriteeriumidele;

- 80 % katsealustest ENERGY STARiga hõlmamata arvutikuvaritest ja 40 % ENERGY STARiga hõlmamata printeritest vastas samuti ENERGY STARi kriteeriumidele.

Nendest tulemustest nähtub, et ENERGY STARi programmi nõudeid täidetakse hästi. Samas osutab selliste ENERGY STARiga hõlmamata toodete suur osakaal, mis vastavad programmi kriteeriumidele, et nimetatud kriteeriume tuleks sagedamini läbi vaadata tagamaks, et programmi abil eristatakse tõhusaid tooteid ebatõhusatest. Sõltuvalt tooterühmast muutub vastavus uutele spetsifikaatidele märkimisväärse turuosa jaoks tavapäraseks 2–4 aastat pärast nimetatud spetsifikaatide kasutuselevõttu (see kehtib rohkem kuvarite puhul ning vähem kujutusseadmete ja eriti arvutite puhul). Sel juhul ei vasta spetsifikaadid enam parimale võimalikule energiatõhususele. Nagu on näha alljärgneval joonisel, võib nii paljude ENERGY STARi toodete kui ka sellega hõlmamata toodete energiatõhususe tase ületada märkimisväärselt ENERGY STARi kriteeriume.

[pic]

Joonis 3. Tulemused, mis saadi 40 arvutikuvari ENERGY STARi kriteeriumidele vastavuse kontrollimisel[14].

Järeldused on järgmised:

- olemasolevate katsetulemuste kohaselt on nõuetele vastavuse määr piisavalt kõrge, et programmi usaldusväärsus säiliks. Katsetatud toodete valim oli siiski suhteliselt väike, seega peaksid mõlemad juhtorganisatsioonid tegema selliseid katseid korrapärasemalt tagamaks, et avastatakse nõuete puudulikuma täitmise suundumused;

- kuna energiatõhususe tase üldjuhul paraneb, ei suuda ENERGY STAR teatava aja järel enam eristada kõige energiatõhusamaid tooteid turul. Seepärast tuleb kriteeriume korrapäraselt läbi vaadata.

3.3 Energiasääst

ENERGY STARiga seotud energiasäästu hindamine põhines nii Eurostatilt (Prodcom), müüjatelt ja muudest allikatest saadud müügiandmetel kui ka andmetel, mis saadi toodete energiatarbimist käsitlevast ENERGY STARi andmebaasist, ökodisainialastest ettevalmistavatest uuringutest, Ühendkuningriigi turu ümberkujundamise programmist jne. Müügipõhised säästukalkulatsioonid[15] on ligikaudsed, kuna need põhinevad oletustel selle kohta, kuidas oleks turg ilma ENERGY STARita üles ehitatud. Seda mööndust arvesse võttes nähtub osutatud kalkulatsioonidest, et ENERGY STARi mõju on suhteliselt suur. Hinnangute kohaselt oleks viimasel kolmel aastal ELis müüdud uute kontoriseadmete elektritarbimine olnud ilma ENERGY STARita ligikaudu 67 TWh. ENERGY STARi abil suudeti seda vähendada peaaegu 11 TWh, st ligikaudu 16 %. See omakorda tähendab rohkem kui 1,8 miljardi euro suurust säästu energiaarvetelt ja 3,7 miljoni tonni ulatuses ärahoitud CO2-heitkoguseid. Tuleb märkida, et nimetatud arvud peegeldavad hetkeseisu, st nendes ei ole arvesse võetud varasemate (2008. aastale eelnenud) spetsifikaatide praegust mõju ega praeguste spetsifikaatide tulevast mõju. Kui nimetatud kahte tegurit arvesse võtta, peaks ENERGY STAR hinnangute kohaselt vähendama 2020. aastaks paigaldatud arvutite, kuvarite ja kujutusseadmete energiatarbimist ELis rohkem kui 30 %. Alljärgneval joonisel on esitatud nimetatud suundumus arvutite ja kuvarite puhul.

[pic]

Joonis 4. ENERGY STARi eeldatav mõju arvutite ja kuvarite elektritarbimisele aastaks 2020[16]

Veel puuduvad täpsed hinnangud ülejäänud säästupotentsiaalile, mis võib ilmneda olemasolevate spetsifikaatide läbivaatamisel, kuna see protsess algatati alles hiljuti, kuid võib oletada, et nimetatud potentsiaal on märkimisväärne. ENERGY STARi andmebaas sisaldab tooteid, mis tarbivad vähem kui neljandiku praegusest ENERGY STARi kehtestatud piirmäärast. Lisaks, nagu on näha joonisel 1, tõuseb veel lepinguga hõlmamata toodete energiatarbimine tulevastel aastatel järsult ning seega tuleb ka selle probleemiga tegeleda.

4. AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE ENERGY STARI PROGRAMMI KAVANDATAVAD MUUDATUSED JA NENDE EELDATAV MÕJU LEPINGULE

Alates 2011. aasta veebruarist nõuab EPA, et kõiki Ameerika Ühendriikides programmi raames sertifitseerimist taotlevaid tooteid katsetataks kolmanda osapoole tunnustatud laboratooriumides ja kontrollitaks korrapäraselt pärast nende kvalifitseerumist. Selline uuendus tuleneb föderaalse auditeerimisasutuse (General Accounting Office) juurdlusest, millest nähtus, et puuduliku järelevalve tõttu valitseb pettuseoht (kuigi ühtegi pettust ei tuvastatud).

Komisjoni eesmärk on tagada, et nimetatud muudatused ei riku lepingut ega avalda negatiivset mõju programmis osalevatele ELi tootjatele. Teemat arutati laialdaselt ELi ja Ameerika Ühendriikide energianõukogus ning ELi ja Ameerika Ühendriikide kõrgetasemelisel õigusalase koostöö foorumil. Selle tulemusena kinnitas EPA, et praeguse lepingu kohaselt tunnustatakse ELis registreeritud tooteid jätkuvalt ka Ameerika Ühendriikides ja need ei vaja kolmanda osapoole sertifitseerimist[17]. Pärast praeguse lepingu kehtivusaja lõppu ei ole aga nimetatud lahendus Ameerika Ühendriikidele vastuvõetav, kuna EPA hinnangul tooks see kaasa nende toodete registreerimissüsteemi pideva „lekkimise” (tootjad registreerivad ELis, et vältida kolmanda osapoole sertifitseerimisega seotud kulu ja aega). Selles peatükis käsitletakse seepärast võimalikke arengusuundi seoses ENERGY STARi tulevikuga ELis, võttes arvesse nende eeldatavat mõju tootjatele, nende suutlikkust arendada turgu suurema tõhususe suunas ja nendega seonduvat pettuseohtu.

4.1. 1. võimalus: võtta ELis kasutusele kolmanda osapoole sertifitseerimine

Seda võimalust kasutades pikendataks ENERGY STARi lepingut veel viie aasta võrra ja EL võtaks kasutusele kolmanda osapoole sertifitseerimise. Sellel lähenemisviisil on eelduste kohaselt järgmised tulemused:

- Nõuete täitmise tase tõuseks. Kuid kuna viimased katsed kontoriseadmetega näitasid, et isesertifitseerimisel vastas nõuetele 95 % toodetest, on lisakasu eeldatavasti tühine.

- Toote registreerimise hind tõuseks ja mõjutaks sellega eri turul osalejaid ebavõrdsel viisil. Suuremate tootjate laboratooriumid on juba praegu akrediteeritud selliste rahvusvaheliste standardite kohaselt, millel põhinevad Ameerika Ühendriikide uued nõuded. Lisaks on nimetatud ettevõtjatel oma tegevusulatuse tõttu suhteliselt lihtne kanda välise sertifitseerimise kulusid. Selles turusegmendis osutab kahelt suuremalt tootjalt saadud tagasiside, et toodete registreerimiskulud on tõusnud 30 %. VKEde jaoks oleks uutest nõuetest tulenev lisakoormus proportsionaalselt suurem. Arvestades, et ENERGY STAR on riigihangete alus, luuakse uute nõuetega ebavõrdsed tingimused riigihankemenetlustes osalemiseks.

- Programmipartnerite arv väheneks. 60 % ELi ENERGY STARi programmis osalevatest ettevõtjatest, kes andsid nimetatud teemasid käsitlevale küsimustikule tagasisidet, märkisid, et nad loobuksid programmis osalemisest, kui võetakse kasutusele kolmanda osapoole sertifitseerimine.

- Uued katsetamisnõuded pikendaksid toote registreerimisprotsessi vähemalt ühe kuu võrra. Tootjad osutavad, et IT-seadmete lühikese tootearendustsükli tõttu võib see viia olukorrani, kus luba märgistuse kasutamiseks saadakse pärast teatava mudeli turuletulekut.

Loetletud argumentidest nähtub, et kolmanda osapoole sertifitseerimine oleks ELis ebaproportsionaalne ja võiks mõjuda programmile negatiivselt, vähendades selle mõju turule. Selline järeldus on kooskõlas 2010. aasta juunis toimunud ELi Energy Stari Komisjoni raames aset leidnud liikmesriikide ja sidusrühmade arutelu tulemustega.

4.2. 2. võimalus: säilitada ELis isesertifitseerimine

Isesertifitseerimise säilitamine ELis tähendab seda, et järgmine leping ei ole enam mõlema lepinguosalise jaoks ühesugune: vastastikuse tunnustamise põhimõttest tuleks loobuda ja seega kujuneks kaks erinevat toodete registreerimise süsteemi. Siinkohal on oluline kaaluda selle mõju ELi tootjatele.

Kuigi 85 % ELi imporditavatest kontoriseadmetest tuleb Aasiast, on ELi ja Ameerika Ühendriikide kaubavahetus nimetatud turusegmendis jätkuvalt oluline. 2008. aastal eksportis EL Ameerika Ühendriikidesse kontoriseadmeid ligikaudu 4 miljardi euro väärtuses (ligikaudu poole sellest moodustasid arvutid), võrrelduna 13 miljardi euroga elektrimasinate ja 20 miljardi euroga sõiduautode valdkonnas. Nagu eespool osutatud, jäävad Ameerika Ühendriigid vaatamata sinna suunatud ekspordi pidevast vähenemisest (24 %-lt 2004. aastal 15 %-le 2008. aastal) ELi suurimaks ekspordituruks kontoriseadmete vallas.

Eespool esitatud numbreid arvesse võttes näib vastastikuse tunnustamise põhimõte esialgu ENERGY STARi lepingu elutähtsa osana. Samas märkis vaid üks ELi ENERGY STARi programmis osalev tootja lepingu tuleviku kohta tagasisidet andnute seast, et ta registreerib ELis tooted, mis eksporditakse seejärel Ameerika Ühendriikidesse. Sellest järeldub, et ELi programmis osalejad keskenduvad peaaegu täielikult ELi siseturule. Seega võib oletada, et peamiselt ekspordivad EList Ameerika Ühendriikidesse suured ettevõtjad, kes on seni registreerinud oma tooted vahetult Ameerika Ühendriikides ja suudavad nende uute registreerimisnõuetega seonduvaid kulusid paremini kanda. Samuti võib eeldada, et suur osa ELi nimetatud turusegmendi ekspordist pärineb sektoritest, kus ELi tööstusel on tugev positsioon ja mida ei hõlma ENERGY STARi spetsifikaadid, nagu näiteks telekommunikatsiooniseadmed ja spetsiaaltarkvara.

Sellist järeldust toetab ka ELi IKT-tööstuse ülesehitus. Kui IKT-tööstuse teatavates segmentides on ELi tootjad maailma suurimate hulgas (eelkõige telekommunikatsioonisektoris ja spetsiaalelektroonika valdkonnas, nt auto- või meditsiinielektroonika, spetsiaaltarkvara), siis kontoriseadmete ja arvutite suurimate tootjate seas neid praktiliselt ei ole[18]. IKT-tööstuse viimati nimetatud segmendis väheneb ELi tööhõive pidevalt, samas kui sellega seotud segmentides, eelkõige telekommunikatsiooni- ja arvutiteenuste valdkonnas, on töökohtade arv tohutult kasvanud[19]. Lisaks sellele on ELis tootmisbaas, mis jaguneb kahte eri kategooriasse. Esimene kategooria koosneb rahvusvaheliste ettevõtjate tütarettevõtjatest. Ligikaudu tosinal Ameerika Ühendriikide ja Jaapani suurtootjal on tootmisrajatisi ELi liikmesriikides (enamasti EL 15). Teine kategooria koosneb peamiselt VKEdest, kes on geograafiliselt rohkem hajutatud kui rahvusvahelised ettevõtjad ja kes on olulisel määral esindatud EL 10-s. Nimetatud ettevõtjad on keskendunud peamiselt lauaarvutite turule. Nende äritegevus hõlmab peamiselt kas personaalarvutite kokkupanemist koha peal toodetavatest komponentidest või väärtusahelale lisandväärtuse andmist (nt tarkvara väljatöötamine erirakenduste jaoks) või lihtsalt väljaspool ELi ostetud toodete edasimüümist. Nimetatud ettevõtjad ei konkureeri oma tegevuse piiratud ulatuse tõttu suurte rahvusvaheliste ettevõtjatega üleilmsete turgude hinnakujunduses, vaid pigem kohalikule turule suunatud kohandatud lahenduste väljatöötamises. Seepärast tuleb põhiosa selliste ettevõtjate tuludest sageli mitte riistvara müügist, vaid selle hooldamisest. Enamik nimetatud tootjatest konkureerib madalamate hindadega turusegmendis ja nende kasumimarginaal võib olla suhteliselt väike (ligikaudu 5 %). Selline on ELi ENERGY STARi programmis osalejate tüüpiline profiil.

Seega on ELi tootjate jaoks vastastikuse tunnustamise püsimisest olulisem säilitada lihtne toodete registreerimise süsteem. Esimesse kategooriasse kuuluvad tootjad peavad Ameerika Ühendriikides läbima kolmanda osapoole sertifitseerimise, olenemata ELis valitud lähenemisviisist. Teise kategooriasse kuuluvad tootjad on aga keskendunud ELi siseturule ja nende jaoks on lihtsa toodete registreerimise süsteemi säilimine eluliselt vajalik.

Samas on vaja tagada, et Ameerika Ühendriikides ENERGY STARi märgistuse saamiseks kohaldatakse samu tingimusi nii Ameerika enda kui ka väljastpoolt tulevate tootjate suhtes. Algselt kavatsesid Ameerika Ühendriigid nõuda, et sertifitseerimisasutused (mille kaudu toodete registreerimise süsteem toimib) asuksid eelkõige Ameerika Ühendriikide territooriumil. ELi ja Korea vastuväidete tõttu nimetatud tingimus tühistati ja nõuded ühtlustati rahvusvaheliste standarditega. Selle tulemusena on Ameerika Ühendriikide ENERGY STARi sertifitseerimisasutused nüüd esindatud ka paljudes liikmesriikides.

Kuigi katsed ENERGY STARi kontoriseadmetega osutasid, et paljud tooted vastavad nõuetele, nõuaks isesertifitseerimise juurde jäämine programmi täpset täitmist. Leitakse, et ENERGY STARi programmi usaldusväärsust oleks võimalik tagada kohapealsete kontrollidega ja rakendades otseseid tagajärgi märgise pettusliku kasutamise korral. Komisjon püüab liikmesriike programmi nõuetekohasel elluviimisel aidata.

4.3 3. võimalus: ENERGY STARi asendamine alternatiivsete õigusaktidega

ENERGY STAR on juhtinud turgu edukalt suurema energiatõhususe suunas. Meie Ameerika Ühendriikide partnerite kavandatavad muudatused – kui neid ELis ei kohaldata – nullivad aga vastastikuse tunnustamise põhimõtte ja õõnestavad mõneti uue lepingu sõlmimise alust. Seepärast lahatakse käesolevas osas lühidalt ENERGY STARi programmi alternatiive, st direktiivi 2010/30/EL[20] kohast kohustuslikku energiamärgistust.

ENERGY STARi programm on osa laiemast poliitikakogumist, milles käsitletakse toodete energiatõhusust. Nimetatud raamistik hõlmab ka eespool osutatud ökodisaini direktiivi ja energiamärgistuse direktiive. Kui ökodisain mõjutab turgu energiatõhususe miinimumnõuete kehtestamise kaudu, siis energiamärgistus ja ENERGY STAR suunavad seda, andes tootjatele stiimuli konkureerida oma toodete energiatõhususe alusel. Ökodisain täiendab seega nimetatud kahte märgistusvahendit, tagades turu kiirema ja terviklikuma ümberkujundamise. See võib mõjutada ka selliseid turusegmente, kus puuduvad tõhusad märgistusvahendid. Selline on olukord näiteks mängukonsoolide puhul, mille ostmisel tarbija ei võta energiatõhusust olulisel määral arvesse. Ökodisain ei ole seega ENERGY STARi alternatiiv, vaid täiendus, kuigi seda tuleb selliste kiiresti arenevate seadmete nagu IKT-seadmete suhtes ettevaatlikult kohaldada.

ENERGY STARi võimalik alternatiiv on energiamärgistus. Müügikohtades esitatav võrdlev A–G skaala märgistus on ELi tarbijate seas laialdaselt tuntud ja see on kaasa toonud märgistusega hõlmatud toodete energiatõhususe arvestatava kasvu.

ENERGY STARiga võrrelduna võib energiamärgistusel olla järgmisi eeliseid ja puudusi.

Eelised |

See on kohustuslik. See tagab, et kõikide turulolevate toodete energiatõhusust on võimalik võrrelda. Ühtlasi võimaldab see jõuda kõikide turusegmentideni, samas kui ENERGY STARi programmiga seotud tootjatel puudub teatavates turusegmentides stiimul energiatõhususe arendamiseks. See on ELi tarbijate seas laialdaselt tuntud. Kontoriseadmete puhul mängib tuntus tarbijate hulgas aga tõenäoliselt vähemtähtsat rolli kui näiteks riigihankenõuded. |

Puudused |

Erinevalt ENERGY STARist ei ole see ELi tasandil seotud kohustuslike riigihankesätetega. Seadusandlik protsess on aeglasem ja jäigem, mis võib osutuda probleemiks selliste kiiresti arenevate ja keerukate toodete puhul nagu IKT-tooted. Kuigi läbivaadatud energiamärgistuse direktiiviga nähakse ette teatav sisemine dünaamilisus (tühjad energiaklassid, mis ületavad klassi A ja mis täidetakse turu arenedes), võtab ökodisaini ja energiamärgistuse nõuete kehtestamise tsükkel tavaliselt aega 3–4 aastat, võrrelduna ENERGY STARi ühe aastaga. See tuleneb asjaolust, et kohustuslike vahendite puhul tuleb tegureid, nagu mõju eri turusegmentidele või eri rakenduste võrreldavus, arvesse võtta palju hoolikamalt kui vabatahtliku skeemi puhul. Seetõttu ei suuda kohustuslike vahendite areng sageli sammu pidada IKT-valdkonna üha lühemate tootearendustsüklitega. Lisaks oleks kõikide toodete suhtes kohaldatava kohustusliku märgistuse väljatöötamine IKT puhul äärmiselt keeruline, kuna toote konfiguratsioonid, rakendused ja kasutusviisid on erinevad (nt ENERGY STAR põhineb kasutusviisil, mis on iseloomulik kontoriseadmetele, aga mitte majapidamismasinatele). Üleminek ENERGY STARilt energiamärgistusele killustaks rahvusvahelist õiguslikku raamistikku, tuues kaasa lisakulusid nii tööstus- kui ka avalikule sektorile. Seda tuleks kõnealuse turu üleilmsust arvesse võttes vältida. |

Kuigi energiamärgistusel on ENERGY STARiga võrreldes teatavad eelised, näib ENERGY STAR kontoriseadmetele paremini sobivat. ENERGY STAR pakub praegu kergesti kohaldatava lahenduse kontoriseadmete energiatõhususe käsitlemiseks. Nimetatud järelduse kehtivust jälgitakse pidevalt ning käesolevas osas loetletud argumente hinnatakse lepinguga hõlmatud konkreetsete toodete seisukohast, võttes arvesse turu ja tehnoloogia arengut.

4.4. Järeldused

ENERGY STARi dünaamilisuse ja vabatahtliku olemuse tõttu on see IKT-toodete jaoks eriliselt hästi sobiv poliitiline vahend. Osa programmi edust tuleneb selle lihtsast toodete registreerimise protsessist. Üleminek kolmanda osapoole sertifitseerimisele asetaks VKEd suuremate ettevõtjatega võrreldes ebasoodsasse olukorda. Seda tuleks vältida, kuna programm on seotud kohustuslike riigihangetega ja VKEd moodustavad enamiku nimetatud hangetes osalejatest. See võib kaasa tuua ka partnerite arvu vähenemise ja seega vähendada ENERGY STARi mõju turul. Programmis osalevate tootjate profiili ja ELi kontoriseadmete turu analüüsist nähtub, et vastastikune tunnustamine ei ole ELi ja Ameerika Ühendriikide lepingu põhiosa. Eesmärk peaks olema säilitada programmi tuuma ja selle peamist sihti – ELi ja Ameerika Ühendriikide ühiselt väljatöötatud ja rakendatud tootespetsifikaadid, mis annavad stiimuli kontoriseadmete energiatõhususe katkematuks edendamiseks. Sellise olukorra tagaks eespool esitatud 2. võimalus. Nimetatud võimaluse kohaselt säilitaks EL ENERGY STARi spetsifikaatide väljatöötamisel oma mõju. Need spetsifikaadid on sisuliselt IKT-valdkonna energiatõhususe üleilmne standard.

5. JÄRELDUSED: SOOVITUS LEPINGU UUENDAMISEKS

Praegu kehtiv leping kaotab kehtivuse 2011. aasta detsembris. Viimase nelja aasta jooksul on programm aidanud muuta kontoriseadmeid energiatõhusamaks ja säästa tarbijate raha. Kuna programm on kogunud populaarsust tootjate hulgas, on selle mõju turule tugevnenud. Tööstussektor toetab programmi tugevasti, kuna see pakub paindliku ja dünaamilise poliitilise raamistiku, mis on eriti kohane selliste kiiresti arenevate toodete jaoks nagu IKT-tooted. Samas tekitavad Ameerika Ühendriikide kavandatavad muudatused lepingu tulevikule probleeme. Seepärast soovitatakse, et Euroopa Liit jätkaks ENERGY STARi programmis osalemist, tehes siiski vajalikud kohandused. Täpsemalt soovitatakse lepingu pikendamiseks järgmist.

- EL ja Ameerika Ühendriigid peaksid tegema jätkuvalt koostööd tootespetsifikaatide väljatöötamisel, st mõlemad võtavad sama taseme nõuded kasutusele enam-vähem samal ajal.

- Võttes arvesse Ameerika Ühendriikide otsust võtta programmis kasutusele kolmanda osapoole sertifitseerimine, peaks leping jätkuma kahe erineva toodete registreerimise süsteemi kohaselt. Kuigi vastastikuse tunnustamise põhimõtte hülgamine võib tunduda kahetsusväärne, ei mõjuta see hinnangute kohaselt negatiivselt ELi programmis osalevaid tootjaid. Komisjon astub siiski asjakohaseid samme tagamaks, et Ameerika Ühendriikide nõuded ei aseta ELi eksportijaid ebasoodsasse olukorda.

- Arvestades, et tootjad on programmis osalemise peamise tõukejõuna nimetanud riigihankeid, ja pidades silmas, et märkimisväärne osa neist osaleb teiste liikmesriikide riigihankemenetlustel, tuleks määruses (EÜ) nr 106/2008 sisalduv riigihankeklausel alles jätta. Tuleks uurida võimalust laiendada nimetatud klauslit lisaks keskvalitsusasutustele ka suuremale osalejate ringile.

- Võttes arvesse tõendeid selle kohta, et turu ja tehnoloogia kiire arengu tõttu ei kanna ENERGY STARi märgistust alati kõige suurema energiatõhususega turulolevad tooted, tuleks spetsifikaate korrapäraselt ja sageli läbi vaadata.

- Kuigi olemasolevate andmete kohaselt vastavad paljud tooted nõuetele, peaksid komisjon ja liikmesriigid tegema tihedat koostööd programmi täpse täitmise nimel ning vaatama nimetatud täitmise tõhususe läbi hiljemalt 18 kuud pärast lepingu sõlmimist.

- Komisjon jälgib pidevalt Ameerika Ühendriikide kavandatavate muudatuste ja ENERGY STARi programmi mõju energiasäästule ja tootjatele. Vähemalt üks aasta enne uue lepingu kehtivusaja lõppu analüüsib komisjon võimalikke tulevasi võimalusi kontoriseadmete energiatarbimise käsitlemiseks, muu hulgas kaalutakse ENERGY STARi programmi asendamist alternatiivsete poliitikavahenditega.

[1] http://re.jrc.ec.europa.eu/energyefficiency/publications.htm

[2] Gadgets and Gigawatts — Policies for Energy Efficiency Electronics © OECD/IEA, 2009, [joonis 127], [lehekülg 287], tsitaat: Grochowski, E. ja M.Annavaram (2006), Energy per Instruction Trends in Intel Microprocessors , Technology@Intel Magazine, märts 2006.

[3] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-GI-10-001/EN/KS-GI-10-001-EN.PDF

[4] ELT L 381, 28.12.2006, lk 26.„Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vaheline leping kontoriseadmete energiatõhususmärgistuseprogrammide koordineerimise kohta”, EÜT L 172, 26.6.2001, lk 3.

[5] KOM(2006) 545 (lõplik).

[6] ELT L 285, 31.10.2009, lk 10.

[7] Nõukogu otsus 2006/1005/EÜ, 18. detsember 2006, mis käsitleb Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususe märgistusprogrammide kooskõlastamise lepingu sõlmimist ühenduse nimel, ELT L 381, 28.12.2006, lk 24.

[8] ELT L 39, 13.2.2008, lk 1.

[9] ELT L 39, 13.2.2008, lk 3, artikkel 6.

[10] Impacts of Information and Communication Technologies on Energy Efficiency , Bio Intelligence Service, september 2008.

[11] 74 partnerettevõtjast vastas küsitlusele 30.

[12] EU ENERGY STAR Final Report , IDC, oktoober 2010. Selleks et lugeda kokku kõik turul olevad mudelid, kasutas IDC järgmisi allikaid: a) turustajate edasimüügiteave, b) müüjatelt saadav teave, c) IDC serverituru jälgimise andmebaas.

[13] EPA Evaluation Report: ENERGY STAR Program Integrity Can Be Enhanced Through Expanded Product Testing , aruanne nr 10-P-0040, 30. november 2009 http://www.epa.gov/oig/reports/2010/20091130-10-P-0040.pdf.

[14] EPA Evaluation Report: ENERGY STAR Program Integrity Can Be Enhanced Through Expanded Product Testing , aruanne nr 10-P-0040, november 30, 2009 http://www.epa.gov/oig/reports/2010/20091130-10-P-0040.pdf. Määratlust „kriteeriumi ületav protsent” y-teljel tuleks käsitada tähenduses „protsent, mille võrra kriteeriumi ületatakse”.

[15] Kalkulatsioonis võeti arvesse üksnes ajavahemikul 2008–2010 kehtinud ENERGY STARi spetsifikaate ning üksnes nimetatud spetsifikaatide abil sellel kolmel aastal saadud sääste.

[16] Nimetatud hinnangud koostati direktiivi 2009/125/EÜ rakendusmääruse mõju hindamise osana seoses arvutitele, serveritele ja kuvaritele kehtestatud ökodisaini nõuetega. Kasutatud mudelis ei võetud arvesse ajavahemikus 2000–2005 kasutuselevõetud spetsifikaatide mõju.

[17] Kuna Ameerika Ühendriikide uusi sertifitseerimisnõudeid kohaldatakse üksnes äsja registreeritud toodete suhtes, ei pea tooteid, mis on enne praeguse lepingu kehtivuse lõppu ELis sertifitseeritud, pärast nimetatud kehtivuse lõppu Ameerika Ühendriikides uuesti registreerima.

[18] OECD Information Technology Outlook: 2008 - OECD © 2008 - ISBN 9789264055537

[19] Mapping the ICT in EU Regions: Location, Employment, Factors of Attractiveness and Economic Impact , JRC- IPTS, 2008.

[20] ELT L 153/1, 18.6.2010, lk 1.