Kui lisavahendid on programmidele eraldatud, peavad need erandina finantsmääruses sihtotstarbelise välistulu suhtes kehtestatud normidest vastama ühissätete määruse kohaldatavatele sätetele, sealhulgas kulukohustusi ja kulukohustustest vabastamist käsitlevatele sätetele.

Seepärast tehakse ettepanek eraldada õiglase ülemineku fondile lisavahendeid summas 35 613 048 000 eurot (jooksevhindades). Nendest lisavahenditest tuleks 2 810 048 000 eurot eraldada eelarveassigneeringutest, mille tulemusel on programmi maht järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames 11 270 459 000 eurot; need tuleks jaotada käimasolevate läbirääkimiste käigus Euroopa Ülemkogu tasandil. Ülejäänud lisavahendid 32 803 000 000 eurot hõlmavad ajavahemikku 2021–2024 ja kujutavad endast Euroopa taasterahastust tulenevat sihtotstarbelist välistulu.

Sellega seoses tuleb kiirendada roheüleminekuks vajalikke investeeringuid, et luua tingimused Euroopa pikaajaliseks majanduskasvuks ja Euroopa majanduse vastupidavuse tagamiseks tulevaste vapustuste korral. See peaks täiel määral väljenduma tulevastes programmides ja investeerimisprioriteetides. Fossiilkütuste kaevandamisest ja süsinikumahukast tegevusest loobumise kiirendamine majanduse mitmekesistamise ning uute majanduslike võimaluste ja töökohtade loomise sihipärase toetamise kaudu annab Euroopa majanduse kasvu soodustamiseks tohutuid võimalusi. Piirkondadel ja kodanikel kliimaneutraalsele majandusele üleminekuga edukalt toimetuleku võimaldamine peab olema meie jaoks esmatähtis.

Selleks et erinevused ei süveneks ja taastumisprotsess ei oleks ebaühtlane, on vaja lühikeses ja keskpikas perspektiivis anda liikmesriikidele ja piirkondadele täiendavat toetust, et aidata nende majandusel ja ühiskonnal olukorraga toime tulla ning tagada nende majanduse kiire ja kestlik taastumine.

Lisaks on riikide ja piirkondade suutlikkus tegeleda kriisi mõjudega liikmesriigiti ja piirkonniti erinev, kuna nende majandusstruktuur ja eelarvepositsioon on erinevad. Kui nende erinevustega ei tegeleta, võivad need kaasa tuua ebaühtlase taastumise ja piirkondlike erinevuste suurenemise, mis omakorda võib kahjustada siseturgu, euroala finantsstabiilsust ja meie liitu tervikuna.

Koroonaviiruse (edaspidi „COVID-19“) puhang on sundinud paljusid valitsusi võtma pandeemia tõkestamiseks enneolematuid meetmeid. See omakorda on põhjustanud paljudes riikides majandustegevuse järsu vähenemise, millel on tõsised sotsiaalsed tagajärjed. Niisugune olukord põhjustab lähiaastatel riikide rahandusele ja võlahaldusele märkimisväärseid probleeme, mis omakorda võib vähendada majanduse taastamiseks vajalikke avaliku sektori investeeringuid.

Kooskõlas eesmärgiga saavutada ELi kliimaneutraalsus 2050. aastaks tulemuslikul ja õiglasel viisil, on õiglase ülemineku fondi eesmärk tasakaalustada kliimaneutraalsusele ülemineku majanduslikke, keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid kulusid nende territooriumide jaoks, mida üleminek kõige negatiivsemalt mõjutab. Fondi toetus on suunatud majandusliku ümberkorraldamise meetmetele, mõjutatud töötajate ümberõppele ja abile töö otsimisel.

•Õiguslik alus

ELi tasandi meetmed on põhjendatud ELi toimimise lepingu artikli 174 lõike 1 alusel: liit „töötab [...] välja ja rakendab meetmeid majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks. Iseäranis taotleb liit eri regioonide arengutaseme ühtlustamist ning mahajäämuse vähendamist kõige ebasoodsamates piirkondades.“

Õiglase ülemineku fondi asutamiseks tuleb ettepaneku aluseks võtta ELi toimimise lepingu artikkel 175, milles kutsutakse liitu sõnaselgelt üles toetama artiklis 174 sätestatud eesmärkide saavutamist struktuurifondide, Euroopa Investeerimispanga ja muude olemasolevate rahastamisvahendite kaudu võetavate meetmetega.

ELi toimimise lepingu artikli 175 kolmanda lõiguga on samuti ette nähtud, et „kui fondidevälised erimeetmed osutuvad vajalikuks, võivad Euroopa Parlament ja nõukogu sellised meetmed vastu võtta, ilma et see piiraks liidu muu poliitika raames otsustatud abinõude kohaldamist, tehes otsuse seadusandliku tavamenetluse kohaselt pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komiteega.“

Ettepanek peab põhinema ka ELi toimimise lepingu artikli 322 lõike 1 punktil a, et oleks võimalik teha sihipäraseid erandeid finantsmäärusest.

•Subsidiaarsus ja proportsionaalsus

ELi toimimise lepingu artikli 4 lõike 2 kohaselt on liidul liikmesriikidega jagatud pädevus majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse ning sotsiaalpoliitika teatavate aspektide valdkonnas. Samuti on liit pädev võtma meetmeid, et toetada, koordineerida või täiendada liikmesriikide meetmeid hariduse ja kutseõppe ning tööstuse valdkonnas (ELi toimimise lepingu artikkel 6).

Õiglase ülemineku fondi rakendamine eelarve jagatud täitmise raames põhineb subsidiaarsuse põhimõttel. Eelarve jagatud täitmise raames delegeerib komisjon strateegilise programmitöö ja rakendusülesanded liikmesriikidele ja piirkondadele. Seega on liidu tegevus piiratud aluslepingutes sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikuga.

Eelarve jagatud täitmise eesmärk on tagada, et otsuseid tehakse kodanikele nii lähedal kui võimalik ja et ELi tasandi meetmed on põhjendatud, võttes arvesse riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi võimalusi ja eripärasid. Eelarve jagatud täitmine toob Euroopa oma kodanikele lähemale ja ühendab kohalikud vajadused Euroopa eesmärkidega. Lisaks suurendab see vastutuse võtmist ELi eesmärkide täitmise eest, kuna liikmesriigid ja komisjon jagavad otsustusõigust ja vastutust ning kaasrahastavad programme ühiselt.

•Vahendi valik

Ühtekuuluvuspoliitika on õiglase ülemineku fondi jaoks sobiv raamistik, kuna see on ELi peamine poliitikavaldkond, mis käsitleb struktuurilisi muutusi Euroopa piirkondades. Sellega antakse rahalist toetust investeeringutele mitmesugustes valdkondades, mis aitavad kaasa majanduskasvule ja töökohtade loomisele, tehes koostööd kohapealsete osalejatega.

Samuti nähakse sellega ette integreeritud asukohapõhine lähenemisviis, millega tagatakse sünergia ja sidusus õiglase ülemineku fondist ja ühtekuuluvuspoliitika põhiprogrammidest toetatavate investeeringute vahel. See kiirendab majandusarengut ja asjaomaste piirkondade ümberkorraldamist.

Lisaks tagab see liikmesriikide ja piirkondade isevastutuse. See on õiglase ülemineku fondi puhul äärmiselt oluline, kuna fond peab tuginema konkreetsete vajadustega kohandatud territoriaalsetele üleminekustrateegiatele, mis hõlmavad terviklikult mitmesuguseid sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja majanduslikke ülesandeid, mis üleminekuga kaasnevad.

Ühtekuuluvuspoliitika raames valitakse õigusaktiks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus vastavalt aluslepingu artikli 175 lõikes 3 sätestatud seadusandlikule tavamenetlusele.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

Ei kohaldata

•Konsulteerimine sidusrühmadega

Väliste sidusrühmadega ei konsulteeritud. Sellegipoolest kajastab ettepanek viimastel nädalatel liikmesriikide ja Euroopa Parlamendiga peetud arutelusid õiglase ülemineku fondi asutamist käsitleva ettepaneku üle peetavate läbirääkimiste raames.

Nii regionaalarengukomisjoni raportööri aruande projektis kui ka eelarvekomisjoni arvamuses soovitati eelkõige suurendada oluliselt õiglase ülemineku fondi eelarvet.