EUROOPA KOMISJON Brüssel,6.6.2017 COM(2017) 287 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Otsuse 573/2014/EL (avalike tööturuasutuste koostöö tõhustamise kohta) kohaldamine



1. Sissejuhatus Avalikud tööturuasutused on Euroopas töötuse ja tõrjutuse probleemidega võitlemisel esirinnas. Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse 573/2014/EL (edaspidi „otsus“) kohaselt lõid Euroopa Parlament ja nõukogu 2014. aasta mais Euroopa avalike tööturuasutuste võrgustiku (edaspidi „võrgustik“) platvormina, millega tagada tihedam koostöö avalike tööturuasutuste vahel. Käesolev aruanne kujutab endast nimetatud otsuse kohaldamise ülevaadet. Kooskõlas otsuse artikliga 10 hinnatakse aruandes, mil määral on võrgustik kaasa aidanud otsuse eesmärkide saavutamisele ning kas see on oma ülesandeid seni täitnud. Samuti uuritakse, kuidas on võrgustik arendanud ja rakendanud võrdlevat õppimist – tulemuste võrdlemise ja vastastikuse õppimise ühendamise protsessi. Aruande 2. jaotises on vaatluse alla võetud võrgustiku iga eesmärk ning võrgustiku ellu viidud tegevused. Aruande 3. jaotises on esitatud ülevaade võrdleva õppimise algatuse rakendamisest, kirjeldatud selle meetodeid, seni saavutatud tulemusi ning käimasolevaid arendusi. Aruande 4. jaotis sisaldab kokkuvõtet ning selles on käsitletud otsuse rakendamise esimese kahe ja poole aasta jooksul saadud õppetunde. Euroopa avalike tööturuasutuste võrgustikust Võrgustik loodi 2014. aasta mais pärast Euroopas avalike tööturuasutuste vahelise koostöö edendamist käsitleva otsuse tegemist. Kõnealune võrgustik hõlmab kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide ning Norra ja Islandi avalikke tööturuasutusi ning Euroopa Komisjoni. Euroopa tasandil algas koostöö avalike tööturuasutuste vahel juba enne otsuse vastuvõtmist. Komisjon lõi 1997. aastal avalike tööturuasutuste juhtide mitteametliku nõuanderühma. Selle eesmärk oli edendada rühma liikmesorganisatsioonide vahelist koostööd, teadmiste vahetamist ja vastastikust õppimist ning saada ekspertidelt tagasisidet tööhõivepoliitikaga seotud algatuste kohta. Kirjeldatu jätkuks tegi komisjon ettepaneku avalike tööturuasutuste koostöö ametlikuks muuta. Komisjon soovis luua platvormi, mille abil võrrelda avalike tööturuasutuste tulemusi Euroopa tasandil, teha kindlaks head tavad ning edendada vastastikust õppimist, et avalikud tööturuasutused saaksid oma teenuseid paremaks muuta. Samuti oli üks eesmärk anda avalikele tööturuasutustele rohkem võimalusi aidata arendada uuenduslikku tõenduspõhist poliitikat, mis oleks kooskõlas strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidega.



Võrgustiku juhtimine Võrgustikul on kindel juhtimisstruktuur. Võrgustiku nõukogu Kõnealusel võrgustikul on nõukogu, mille liikmed on Euroopa Liidu iga liikmesriigi, Norra ja Islandi avalike tööturuasutuste juhid ning komisjoni esindaja. Tööhõivekomiteel on vaatlejastaatus. Nõukogu kohtub kaks korda aastas selles liikmesriigis, mis on Euroopa Liidu eesistujariik. Nõukogu määrab võrgustiku strateegilise suuna, arutleb tööturu arengute üle ja jälgib tööprogrammi rakendamist. Nõustajad Euroopa avalike tööturuasutuste asjades (AFEPAd) Iga nõukogu liige määrab ametisse nõustaja Euroopa avalike tööturuasutuste asjades (AFEPA), kes aitab võrgustikku töös hoida. Nõustajad kohtuvad kaks korda aastas enne nõukogu koosolekuid, et vaadata üle võrgustiku tegevused ja leppida kokku seisukohtade kavandites. Tööhõivekomitee sekretariaat kutsutakse nendel kohtumistel osalema, et toetada võrgustiku ja komitee vahelist koostööd. Võrgustiku sekretariaat Võrgustiku nõukogu toetab komisjoni (tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi) poolt tagatav sekretariaat. Sekretariaat valmistab koostöös juhataja ja asejuhatajatega ette nõukogu koosolekud ning aitab rakendada iga-aastast tööprogrammi. Samuti korraldab ja juhib sekretariaat AFEPAde koosolekuid. Võrgustiku tegevused Võrgustiku tegevuste tuum on avalike tööturuasutuste võrdleva õppimise süsteem. Selle eesmärk on parandada avalike tööturuasutuste tulemusi Euroopa tööturuprobleemidega tegelemisel. Võrdleva õppimise abil ühendatakse näitajapõhine võrdlemine vastastikuse õppimisega. Kindlaks tehakse head tavad ning neid kasutatakse vastastikuse õppimise tegevustes, et parandada tööotsijatele ja -pakkujatele teenuste osutamise kvaliteeti. Hindamine on nii kvalitatiivne kui ka kvantitatiivne ning selle tulemusena esitatakse soovitused iga avaliku tööturuasutuse töö täiustamiseks. Samuti aitab võrgustik oma liikmetel rakendada esmatähtsaid meetmeid, nagu noortegarantii algatus, ning võtta arvesse avalike tööturuasutustega seotud riigipõhiseid soovitusi. Seda tehakse vastastikuse õppimise ja individualiseeritud tehnilise toe abil. Kokkuvõttes tagab võrgustik riikide ja Euroopa tasandi otsustajatele eksperdinõuanded tööhõivepoliitika kujundamise, arendamise ning hindamise küsimustes.



2. Artikli 3 eesmärkide täitmise hindamine

Käesolevas jaotises on käsitletud otsuse artikli 3 kohaseid eesmärke. Selles on vaatluse alla võetud võrgustiku ellu viidud tegevused. Kui see on temaatiliselt asjakohane, on teatavad artikli 3 eesmärgid rühmitatud (eesmärk a eesmärgiga g ning eesmärk d eesmärgiga e). Otsuse artikkel 3. Eesmärgid Käesoleva otsuse eesmärk on ergutada võrgustiku kaudu liikmesriikidevahelist koostööd tööhõive valdkonnas avalike tööturuasutuste vastutusalas, et anda panus strateegia „Euroopa 2020“ ja asjaomase liidu poliitika elluviimisse ning seeläbi toetada: a) kõige haavatavamaid ja suure töötuse määraga ühiskonnarühmi, eriti eakamaid töötajaid ning mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori; b) inimväärset tööd ja pidevat töötamist; c) ELi tööturgude paremat toimimist; d) oskuste puuduse väljaselgitamist ja teabe kogumist selle ulatuse ja asukoha kohta, samuti tööotsijate oskuste ja tööandjate vajaduste paremat sobitamist; e) tööturgude paremat integreerimist; f) vabatahtliku geograafilise ja tööalase liikuvuse suurendamist õiglastel alustel, et rahuldada liikmesriikide tööturgude konkreetseid vajadusi; g) tööturult tõrjutute tagasitoomist tööturule osana võitlusest sotsiaalse tõrjutuse vastu; h) aktiivsete tööturualaste algatuste hindamist ning nende tõhusat ja tulemuslikku rakendamist. 2.1 Haavatavate ühiskonnarühmade toetamine ja tööturult tõrjutute tagasitoomine tööturule (eesmärgid a ja g) Võrgustik aitab tagada Euroopa tööturgude hea toimimise. Selle tuum on sellise poliitika rakendamine, mis aitab tööturust kõige kaugemale jäävatel inimestel, eelkõige noortel ja pikaajalistel töötutel tööd leida, mis on Euroopa tööhõivepoliitika üks prioriteete. Lisaks on võrgustik käsitlenud pagulaste ja puudega inimeste tööturule kaasamist. Noorte töötus Võrgustik on aktiivselt kaasa aidanud ELi meetmetele noorte töötuse vähendamiseks, toetades noortegarantii algatuse elluviimist. Noortegarantii eesmärk on tagada, et kõik kuni 25 aasta vanused noored saaksid kvaliteetse töö-, õpingute jätkamise, õpipoisiõppe või praktikapakkumise nelja kuu jooksul alates töötuks jäämisest või haridussüsteemist lahkumisest. Mitmes riigis on avalikud tööturuasutused noortegarantii peamine kontaktpunkt, tehes samas koostööd ka mitmete rakenduspartneritega. Noortegarantii soovituses on avalike tööturuasutuste võrgustikule püstitatud ülesanne regulaarselt jälgida noortegarantii kavade koostamise, rakendamise ja tulemustega seotud suundumusi ning nende kohta aruandeid esitada. Otsusega on võrgustikule ülesandeks seatud mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (NEET-noored) integreerimise parimate tavade edendamine ja levitamine. Seetõttu jälgib võrgustik avalike tööturuasutuste poolt noortegarantii algatuse rakendamist, mille kohta avaldatakse teemakohased iga-aastased aruanded, ning on ellu viinud mitmesuguseid muid vastastikuse õppimise ja analüüsimise tegevusi. Näiteks hõlmab võrgustiku väljaanne Catalogue of PES Practices for the Outreach to NEETs (mittetöötavate ja mitteõppivate noortega tegelemise tavasid käsitlev avalike tööturuasutuste kataloog) näiteid 17 avalikust tööturuasutusest selle kohta, millistel erinevatel viisidel selliseid teenuseid Euroopas osutatakse. Võrgustiku väljaandes Catalogue of Measures for Implementation of the Youth Guarantee (noortegarantii elluviimise meetmete kataloog) on esitatud avalike tööturuasutuste meetmed noortegarantii teenuste valiku täiustamiseks. Lisaks töötati 2016. aastal välja töövahend, millega antakse avalikele tööturuasutustele NEET-noortega tegelemiseks konkreetseid suuniseid. Komisjoni 2016. aasta aruandes, mis käsitleb teatist „Noortegarantii ja noorte tööhõive algatus kolm aastat hiljem“, leiti, et suurem osa avalikke tööturuasutusi suutis oma teenuseid paremini sihtrühmale kohandada ja noortele rohkemat pakkuda. Aruandes on samuti mainitud teatavaid avalike tööturuasutuste jaoks lahendamata küsimusi, näiteks väga mitmesuguste ülesannete täitmiseks vajaliku suutlikkuse tagamine ning tööandjatega struktureeritud koostöö parandamine. Pikaajaline töötus Nõukogu 2016. aasta veebruari soovituses pikaajaliste töötute tööturule integreerimise kohta on tööhõivekomiteele antud volitus rakendamist jälgida; võrgustik aga aitab sellele protsessile kaasa. Näide: võrgustiku konverents pikaajaliste töötute tööturule integreerimise teemal 2. juunil 2016. aastal korraldas võrgustik konverentsi, mis tõi kokku avalike tööturuasutuste, kolmanda sektori, erasektori tööturuasutuste ja muude partnerite esindajad, et arutleda pikaajalisi töötuid käsitleva soovituse rakendamise üle. Konverentsil keskenduti ühtsete kontaktpunktide tagamisele asutustevahelise koordineerimise abil, tööturule integreerimise lepingute koostamisele ja rakendamisele ning tõhusate tööturule integreerimise partnerluste loomisele. Konverentsil aset leidnud arutelud andsid avalike tööturuasutuste ja muude sidusrühmade esindajatele võimaluse vahetada kogemusi ning jagada eksperditeadmisi. Need foorumid võimaldavad avalikel tööturuasutustel parandada oma töö tulemusi ja suurendada koostööd partnerorganisatsioonidega, et lahendada kriitilisi küsimusi. Võrgustik töötas välja ja võttis vastu kvaliteedinõuded, milles on sätestatud minimaalsed ning keskmise ja kõrgema taseme ootused ühtse klientide kontaktpunkti loomise ning tööturule integreerimise lepingute jaoks. Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu (EPSCO) on nimetatud kvaliteedinõuded heaks kiitnud. Võrgustik on korraldanud ka uuringuid, et teha kindlaks avalike tööturuasutuste head tavad varajase sekkumise ja töötute aktiveerimise vallas. Juba algusest peale on võrgustik olnud kaasatud pikaajalisi töötuid käsitleva soovituse väljatöötamisse ning selle koostamise alguses toimunud konsulteerimise ajal esitas võrgustik ka oma vastuse. Pagulased Paljud Euroopa avalikud tööturuasutused peavad pakkuma teenuseid aina suurenevale arvule pagulastele ning mõningatel juhtudel ka varjupaigataotlejatele. Kuigi liikmesriigiti on olukord väga erinev, esineb palju ühiseid probleeme ja ka olulisi võimalusi õppida uuenduslikest käsitlusviisidest kogu Euroopas. Võrgustiku nõukogu on pagulastega seotud olukorra ja liikmesriikide tavade üle arutlenud. 2016. aasta juunis võttis võrgustik vastu oma põhiseisukohad pagulaste ja varjupaigataotlejate tööturule integreerimise küsimuses. Määrati kindlaks neli pagulaste ja varjupaigataotlejate integreerimise puhul eriti olulist teemat: keel, oskused ja kvalifikatsioonid, partnerlus ja institutsioonid ning tööandjad. 2017. aastal korraldatakse vastastikust õppimist käsitlev üritus, et uurida avalike tööturuteenuste tavasid kõnealustes valdkondades. Puudega inimesed

Puudega inimeste tööturule integreerimine on üks neist valdkondadest, millele võrgustik on palju tähelepanu pööranud. Samuti oli see küsimus 2016. aasta esimeses pooles Madalmaade ELi eesistumise prioriteetne punkt. Võrgustiku nõukogu koosolekul Amsterdamis 2016. aasta juunis avanes võimalus tutvuda Madalmaade uuendusliku ja arenenud käsitlusega. Samal aastal avaldas võrgustik ka analüüsi puudega inimeste ja nende tööturule integreerimise kohta, milles käsitleti hiljutisi poliitilisi algatusi ning vaadeldi peamisi suundumusi puudega inimestel töö leidmise toetamise vallas. Nimetatud analüüsis käsitleti näiteid liikmesriikidest, kus puudega inimeste toetamise vallas on ellu viidud märkimisväärseid reforme. 2.2 Inimväärne töö ja pidev töötamine (eesmärk b) Võrgustik on töötanud selle nimel, et tagada inimväärse töö ja pideva töötamise algatuste tõhusus, aidates kaasa Euroopa sotsiaalõiguste sammast käsitlevale konsultatsioonile, avaldades tööturu dünaamika aruande ning korraldades temaatilise läbivaatamise töötoa jätkusuutliku tööturule integreerimise teemal. Lisaks spetsiifilistele üritustele kõnealusel teemal on mitmed võrgustiku vastastikust õppimist käsitlevad üritused hõlmanud seda teemat ka kaudselt.



Euroopa sotsiaalõiguste sammas Komisjoni soovituses ja ettepanekus Euroopa sotsiaalõiguste samba institutsioonidevahelise väljakuulutamise kohta on pööratud suuremat tähelepanu tööhõive- ja sotsiaalsetele aspektidele ning muudetud Euroopa sotsiaalne mudel vastavaks 21. sajandil lahendamist vajavatele probleemidele. Samba raames on sätestatud üldine õigus õigeaegsele ja kohandatud abile, et parandada tööhõive ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise väljavaateid, sh õigus saada abi tööotsingul, koolituseks ja ümberõppeks. Töötute jaoks on sambas sätestatud ka õigus personaalsele, pidevale ja järjepidevale toetusele. Pikaajalistele töötutele on sambaga ette nähtud õigus põhjalikule personaalsele hindamisele hiljemalt siis, kui töötuks jäämisest möödub 18 kuud. Töötushüvitiste osas on töötutel õigus saada avalikelt tööturuasutustelt piisavat aktiveerimistoetust, et (re)integreeruda tööturule, ning saada piisavaid töötushüvitisi mõistliku aja jooksul kooskõlas nende panuse ja riiklike toetuskõlblikkuse eeskirjadega. Võrgustiku nõukogu esitas 2016. aasta detsembris oma panuse komisjoni korraldatud konsultatsiooni. Suurima muutva mõjuga teguritena tehti kindlaks tehnoloogilised muudatused ja nihked sotsiaalmajanduslikus kontekstis. Konkreetsete kindlaksmääratud poliitikavaldkondade hulka loeti oskuste õpetamine ja elukestev õpe, turvaline töökoha vahetamine, terviklikud sotsiaaltoetused ja -teenused, töötushüvitised, miinimumsissetulek ja haigushüvitised. Ülalöeldut silmas pidades vaatab võrgustik läbi ka oma avalikke tööturuasutusi käsitleva strateegia 2020. aastaks, et võtta paremini arvesse uusi suundumusi ning avalike tööturuasutuste valmisolekut kohaneda ja aidata klientidel muutustega toime tulla. Tööturu dünaamika aruanne ELi tööturu dünaamika 2016. aasta aruandes on esitatud ELi tööturgu kriisi ajal mõjutanud suundumused. Lisaks on selles analüüsitud avalike tööturuasutuste teenuste kasutamist tööotsijate poolt ja vaadeldud, kuidas need asutused toetasid tööotsijaid ajavahemikul 2007–2014. Aruandes antakse ülevaade paljudest viisidest, kuidas avalikud tööturuasutused võivad töökoha vahetust käsitlevaid andmeid analüüsides oma teenused tõhusamaks muuta. Samuti on aruandes vaadeldud avalike tööturuasutuste suhtelist panust eri liikmesriikide tööturgude toimimisse. Temaatilise läbivaatamise töötuba jätkusuutliku tööturule integreerimise teemal Jätkusuutliku tööturule integreerimise teemaline vastastikuse õppimise üritus toimus 2016. aasta novembris. Selle tulemusel moodustati rühm avalikest tööturuasutustest, kes soovisid rohkem teada saada Norra avalike tööturuasutuste uuenduslikest lahendustest. Jätkukülastusel Norra töö- ja hoolekandeametisse (NAV) 2017. aasta jaanuaris oli kõnealustel avalikel tööturuasutustel võimalik õppida, kuidas NAV on oma digitaalseid teenuseid täiustanud. Selle tulemusel on tõhustatud ressursikasutust, nii aja mõttes, mille nõustajad veedavad tööotsijatega, kui ka füüsilise kohtumispaiga mõttes, et töötajad saaksid keskenduda keerukamate vajadustega tööotsijate toetamisele. Selline käsitlusviis võimaldab avalikul tööturuasutusel teha paremat koostööd tööandjatega ja nad tõhusalt tööotsijatega kokku viia. Tugevamaid sidemeid aitavad luua igas avalikus tööturuasutuses tegutsevad tööandjatega suhtlemise üksused. NAVi esindajad selgitasid ka seda, kuidas asutus korraldab töölesuunatud tööotsijate mentorlust ja kuidas toetatakse terviseprobleemidega isikute tööturule naasmist. 2.3 Tööturgude parem toimimine (eesmärk c) Äärmiselt oluline on koostöö mitmesuguste sidusrühmade vahel inimeste abistamiseks tööturule sisenemisel ja sinna jäämisel, et tagada edukad tulemused nii tööotsijate, töötajate kui ka tööandjate jaoks kogu Euroopas. Selleks on võrgustik osalenud mitmes tihedama koostöö edendamise algatuses, sh tööturuasutuste partnerluste (PARES) algatuses ning partnerlussuhteid käsitleval sidusrühmade konverentsil. Samuti on võrgustik korraldanud selliseid üritusi nagu muutuste juhtimise seminarid, ülevaatlikud töötoad IT teemadel ja profiilide koostamise vallas ning osutanud spetsiifilist tehnilist abi, et aidata avalikel tööturuasutustel suurendada oma suutlikkust tööotsijate ja vabade töökohtade kokkuviimisel. Samuti on väga oluline olnud koostöö Euroopa tööturuasutuste võrgustikuga (EURES), mis taasloodi määruse (EL) 2016/589 alusel, võttes arvesse EURESe ülesannet parandada ELi tööturgude toimimist, sidusust ja integratsiooni, sh piiriülesel tasandil. Tööturuasutuste vaheline partnerlus PARESe algatus kestis 2011. aasta septembrist kuni 2016. aasta märtsini ja selle eesmärk oli parandada koostööd avaliku ja erasektori ning mittetulundussektori tööturuasutuste vahel ja teha kindlaks valdkonnad, kus nad võiksid osutada täiendavaid teenuseid. Algatus hõlmas kolme järgmist töösuunda: strateegilised dialoogifoorumid heade tavade jagamiseks ja arendamiseks, projektikonkursid ning ühine andmebaas kasulike materjalide koondamiseks. Peetud on strateegilisi dialooge mitmesugustel teemadel alates tõhusatest e-teenustest kuni koordineeritud teenuste osutamiseni. PARESe strateegilise dialoogi viimasel üritusel 2016. aasta veebruaris kohtusid 12 riigi avalike tööturuasutuste ja omavalitsuste esindajad, et jagada omavahel kogemusi ning teadmisi teenuste sisseostmise kohta. Delegaadid jagasid oma vaatenurki ja kogemusi väliste teenuseosutajatega töötamise, sisseostetud teenuste tasustamise mudelite ning hangete koostamise ja pakkumuste hindamise vallas. Sidusrühmade konverents partnerluse teemal Võrgustik korraldas 2015. aastal sidusrühmade konverentsi, kus käsitleti tööturu tugevdamist partnerite tihedama koostöö abil. Üritusel kohtusid avalike tööturuasutuste, asjaomaste ministeeriumide, Euroopa Parlamendi, Euroopa Komisjoni, erasektori tööturuasutuste, tööturu osapoolte ning valitsusväliste organisatsioonide esindajad. Osalejad arutlesid mitmesuguste valdkondade üle; muu hulgas räägiti partnerlusest erasektori tööturuasutustega, võrgustiku panusest Euroopa poolaastasse, tööturu osapoolte rollist avalike tööturuasutuste reformis, noortegarantii tulemustest, avalike tööturuasutuste juhtrollist tööturul tegutsejate seas ning karjäärialaste üleminekute juhtimisest. Üritusel oli oluline roll võrgustiku maine ja väärtuse suurendamisel sidusrühmade hulgas.





Avalike tööturuasutuste ja erasektori tööturuasutuste vaheline koostöö Võrgustiku nõukogu kinnitas 2016. aasta detsembris põhimõtted, mis sisaldavad strateegiat ja arusaama selle kohta, kuidas teha erasektori tööturuasutustega Euroopa tasandil koostööd. Seejuures toodi jätkuvalt olulisena esile, et avalikud tööturuasutused peaksid looma partnerlussuhteid, võttes arvesse tööturu valdkondadeülest olemust praegu ja tulevikus. Samuti toodi esile asjaolu, et avalikud tööturuasutused peavad pakkuma teenuste laia valikut. Pidev surve teha aina rohkemat aina vähemate ressurssidega tähendab, et üksi ei saaks kõnealused asutused sellega hakkama. Partnerlussuhted võimaldavad jätkata klientidele väga hea kvaliteediga teenuste osutamist. Avalike tööturuasutuste nõukogu on kokku leppinud, et seda teemat arutatakse edasistel koosolekutel ja et koosolekutele kutsutakse ka sidusrühmad. 2.4 Oskuste ja vajaduste parem sobitamine ning tööturgude parem integreerimine (eesmärgid d ja e) Oskuste nappuse kindlakstegemine ning tööotsijate ja vabade töökohtade parem sobitamine on ühed võrgustiku eesmärkidest. Tööandjatel on keskne roll majanduse õitsengus üldiselt ja ka tööotsijate tõhusas tööturule integreerimises. Euroopa avalikud tööturuasutused edendavad tootlikkust ja töölesobivust asjakohaste teadmiste, oskuste ning pädevuste piisava tagamisega. Selle toetamiseks on võrgustik tegelenud mitmesuguste algatustega, mis on suunatud avalike tööturuasutuste vahelisele teabevahetusele oskuste nappuse üle ning uuenduslikest tavadest õppimisele. Algatused hõlmavad iga-aastast uuringut raskesti täidetavate vabade töökohtade kohta ning Euroopa tööandjate päeva korraldamist, et edendada tihedamat koostööd avalike tööturuasutuste ning tööandjate vahel. Uuringud raskesti täidetavate vabade töökohtade kohta Et koguda andmeid selliste kutsealade kohta, kus valitseb tööjõupuudus, viidi 2015. aastal ja 2016. aastal ellu kaks uuringut kogu võrgustiku ulatuses. Uuringute käigus töötati välja raskesti täidetavate töökohtade kohta andmete kogumise ja nende andmete vahetamise mudel ja rakendati seda ning uuringutes osales 26 avalikku tööturuasutust. Teine uuring, mis põhines 2016. aasta andmetel, hõlmas ka tööturuasutuste haldusandmete ja tööjõu-uuringu andmete võrdlust. Uuringutest joonistub välja pilt kutsealadest, kus valitseb tööjõu puudu- või ülejääk nii riikide kui ka ELi tasandil. Samuti on uuringutes käsitletud küsimust, kas tööjõupuudus tuleneb selgelt oskuste puudujäägist või ebastabiilsetest tööhõivetingimustest, ning seda, kuidas parandada oskuste vastavusse viimist tööturu vajadustega. Euroopa tööandjate päev Avalike tööturuasutuste ja tööandjate vahelise koostöö edendamiseks korraldas võrgustik 2016. aasta aprillis esimese Euroopa tööandjate päeva kõikides ELi liikmesriikides, Islandil ja Norras. Algatuse edu silmas pidades otsustas võrgustiku nõukogu korraldada järgmise Euroopa tööandjate päeva 2017. aasta sügisel. Näide: 2016. aasta Euroopa tööandjate päeva tegevused Euroopa tasandil võib Euroopa tööandjate päeva tähistamise puhul esile tuua kõrgetasemelise pressikonverentsi Brüsselis. Riikide tasandil korraldasid avalikud tööturuasutused intensiivset suhtlust tööandjatega, töömesse, temaatilisi üritusi ning mitmesuguseid kommunikatsioonitegevusi. Euroopa tööandjate päeva tulemusena kogusid avalikud tööturuasutused rohkem kui 220 000 tööandja käest teavet 30 000 vaba töökoha kohta. Kaasatud oli 70 000 tööotsijat ning 20 000 avalike tööturuasutuste töötajat. Lisaks said avalike tööturuasutuste esindajad võimaluse jagada teiste avalike tööturuasutustega kogemusi tööandjatega suhtlemise ning ürituse eduka korraldamise teemal. 2.5 Liikuvus (eesmärk f) Töötajate suurenenud vabatahtliku geograafilise ja kutsealase liikuvuse toetamise küsimuse käsitlemiseks leppis võrgustiku nõukogu kokku selles, et soovitatakse teha tihedamat koostööd EURESega koordineerimisel. Võrgustik kaalub ka seda, kuidas toetada Euroopa solidaarsuskorpuse algatust osana käsitlusviisist, mille eesmärk on abistada avalikke tööturuasutusi nii tööandjate kui ka tööotsijate, eelkõige noorte liikuvusvajadustele vastamisel. Koostöö EURESega ja juhtimisstruktuur Euroopa tööturuasutuste võrgustik (EURES), mis loodi 1993. aastal, kujutab endast koostööd, mille eesmärk on hõlbustada töötajate vaba liikumist ELi 28 liikmesriigi, Šveitsi, Islandi, Liechtensteini ja Norra vahel. EURESe eesmärk on muuta tööturud ELi tasandil läbipaistvamaks, vahetades teavet vabade töökohtade ja tööotsijate profiilide kohta. Samuti on selle eesmärk muuta tööotsijate ja töötajate vaba liikumise hõlbustamisest huvitatud tööandjate jaoks paremaks juurdepääs tugiteenustele. Võttes arvesse avalike tööturuasutuste volitusi, on EURESe roll väga oluline ning senini on avalikud tööturuasutused kõige tähtsamad liikmesorganisatsioonid. Liikmesorganisatsioonid jagavad tööturuteavet ja teevad igapäevaselt koostööd, et viia töötajad kokku töökohtadega muudes ELi riikides ja aidata neil seal tööd leida. Uus 2016. aastal kehtestatud õigusliku alusega on kinnitatud kohustus jagada teavet ning teha koostöös kõikides liikmesriikides selliste valdkondade puhul nagu õpipoisiõpe. Samuti on uue õigusliku alusega määratud kindlaks avalike tööturuasutuste osutatavate tugiteenuste miinimumkomplekt. Nimetatud uutest kohustustest tulenevalt võib eeldada olulise sünergia sündi mõlema oma volitustest lähtuvates tegevustes koostööd tegeva võrgustiku töös ja selle mõjus avalike tööturuasutuste igapäevasele juhtimisele. Sellest lähtudes leppis võrgustiku nõukogu oma 2016. aasta detsembri koosolekul kokku avalike tööturuasutuste võrgustiku ning EURESe tihedama koostöö edendamises Euroopa tasandil. EURESe Euroopa koordineerimisrühma esindaja kutsutakse asjakohase teabe andmiseks ja saamiseks AFEPA kohtumistele. Samuti otsustati, et avalike tööturuasutuste sekretariaat ja EURESe Euroopa koordinatsiooniamet teevad kõnealuste kohtumiste ettevalmistamiseks tihedat koostööd.





Õiglase liikuvuse töörühm Võrgustiku nõukogu kutsus kokku õiglase liikuvusega tegeleva töörühma, mis keskendub avalike tööturuasutuste poolt liikuvuse toetamiseks tehtava koostöö tegevuslikele aspektidele. Töörühm koostas aruteludokumendi, mille vaatasid AFEPA ja nõukogu läbi 2015. aasta detsembris. Praegu puudub õiglase liikuvuse kohta siiski võrgustiku ühine seisukoht. Euroopa solidaarsuskorpus Euroopa solidaarsuskorpus loodi 2016. aasta detsembris eesmärgiga anda noortele kogu Euroopas võimalus tegutseda vabatahtlikuna või saada erialane töökogemus (näiteks töö või praktika näol) solidaarsussektoris oma liikmesriigis või muus liikmesriigis. Avalikud tööturuasutused aitasid algatuse kavandamisele kaasa sidusrühmadele suunatud konsultatsioonides osalemise kaudu, võttes arvesse oma kogemusi noorte tööotsijate ja töökohtade kokkuviimisel, sealhulgas piiriüleselt. Nad on ühed peamistest osalejatest, kes aitavad suurendada algatuse tööalast mõõdet, ja mõned tööturuasutused juba osalevad esimestes töölesuunamistes Euroopa solidaarsuskorpuse esimese etapi raames. 2.6 Aktiivsete tööturualaste algatuste hindamine (eesmärk g) Aktiivsete tööturumeetmete hindamine on avalike tööturuasutuste jaoks eriti oluline. See võib aidata neil otsustada, kas järgida pärast esialgseid katsetusi teatavat lähenemisviisi ning milliseid teiste liikmesriikide tavasid saaks edukalt üle võtta. Analüüsiaruanded Võrgustiku raames koostatakse teatav hulk analüütilisi aruandeid ja uuringuid, milles võetakse vaatluse alla ning hinnatakse aktiivseid tööturumeetmeid ja nende rakendamist. Näiteks 2016. aastal andis võrgustik välja analüüsi, milles käsitleti pikaajalise töötuse vastu võetavate aktiivsete ja passiivsete meetmete kombineerimisest tulenevaid küsimusi. Täiendavad aruanded hõlmavad uuringuid endiste seaduserikkujate tööturule integreerimise ning vanemaealiste töötajate juhendamise ja toetamise kohta. Nimetatud dokumendid on kättesaadavad võrgustiku teabekeskuse veebisaidil. See võimaldab liikmetel ja praktikutel õppida kogu ELis rakendatavate algatuste kohta ning hinnata nende mõju. Avalike tööturuasutuste panus tööhõivekomitee mitmepoolsetesse järelevalve analüüsidesse Võrgustik on samuti kaasa aidanud tööhõivekomitee mitmepoolsete järelevalve analüüside koostamisele aktiivsete tööturumeetmete, noortegarantii ja pikaajalise töötuse kohta. Näiteks 2015. aasta detsembris avaldatud analüüsis noortegarantii / noorte tööhõive kohta kinnitati avalike tööturuasutuste olulisust noortegarantii elluviimises ning vajadust teha jätkuvaid pingutusi avalike tööturuasutuste suutlikkuse ja tõhususe suurendamiseks. 3. Võrdlev õppimine Võrdlev õppimine ehk süstemaatiline kombinatsioon näitajapõhisest tulemuste võrdlemisest ja vastastikusest õppimisest on uuenduslik meetod, mille avalikud tööturuasutused on võrgustiku raames kasutusele võtnud. Selle eesmärk on võrdlemise ja teistelt asutustelt õppimise kaudu toetada kõiki avalikke tööturuasutusi tulemuslikkuse parandamisel. Meetod võimaldab avalikel tööturuasutustel rakendada mitmesuguste tulemuslikkust suurendavate tegurite kvalitatiivset sisemist ja välist hindamist, et toetada näitajate võrdlemist. Tulemusi saab kasutada vastastikuse õppimise tegevustes. Nagu on öeldud otsuse artiklis 4, on võrdlev õppimine võrgustiku tegevuste keskmes. Võrdleva õppimise viis sammast 1.Kvantitatiivne hindamine, millega tagatakse avalike tööturuasutuste tulemuste läbipaistvus, rakendades nimetatud asutuste andmete kogumist, valideerimist ja analüüsimist. 2.Avalike tööturuasutuste tulemuste kvalitatiivne hindamine tulemuslikkust suurendavate teguritega võrreldes, rakendades enesehindamist ning seejärel vastastikust eksperdihindamist / komisjonipoolset hindamist / välise eksperdi hindamist kohapealse külastuse käigus. 3.Heade tavade süstemaatiline kindlakstegemine ja nende koondamine veebipõhiselt, näiteks avalike tööturuasutuste teabekeskuses. 4.Vastastikuse õppimise programm, mis põhineb avalike tööturuasutuste tulemustel ning toetab nende parandamist, keskendudes kindlaks tehtud tugevustele ja nõrkustele. 5.Avalike tööturuasutuste võrdleva õppimisega seotud hindamise jätkutegevused ning tegevuskavade arendamine täiustamise suunas. Võrdleva õppimise hindamine ja kohapealsed külastused Tervikliku ühenduse saavutamiseks näitajate võrdlemise ja vastastikuse õppimise vahel viidi võrdleva õppimise projekti esimese kahe aasta jooksul ellu avalike tööturuasutuste tulemuste struktureeritud ja süsteemne analüüs. Selles keskenduti otsuses määratletud seitsmele tulemuste valdkonnale, mis on omakorda jaotatud 29 tulemuslikkust suurendavaks teguriks. Analüüsi jaoks kasutati tulemuste andmeid ning avalike tööturuasutuste käimasoleva enesehindamise, vastastikuse eksperdihindamise ja välise eksperdihindamise tulemusi. Iga avalik tööturuasutus koostas struktureeritud seisukohaväljenduse oma tulemuste kohta, seostades need tulemuslikkust suurendavate teguritega. Pärast enesehindamist külastas avalikke tööturuasutusi nii kesksel kui ka kohalikul tasandil kaasekspertide, komisjoni ja väliste ekspertide rühm, et viia ellu väline hindamine. 2016. aasta juuli lõpuks oldi külastatud kõikide liikmesriikide, Islandi ja Norra avalikke tööturuasutusi, millega jõudis lõpule avalike tööturuasutuste külastamise esimene tsükkel. Kohapealsete külastuste tulemused on koondatud aruandesse, milles antakse igale avalikule tööturuasutusele spetsiifilised soovitused, et aidata asutusel oma riiklikku tegevuskava paremuse poole suunata. Jätkutegevusena esitavad avalikud tööturuasutused aasta pärast külastust aruande muudatuste kohta. Võrdlusnäitajad

Tõenduspõhise õppimise saavutamiseks tagati avalike tööturuasutuste tulemuste ja tulemuslikkust suurendavate tegurite kohta põhjalike andmete kogumisega kõnealuste asutuste tulemuste läbipaistvus. Kombineeritud kvantitatiivne ja kvalitatiivne analüüs andis esmased empiirilised tõendid selle kohta, et üldiselt kogenumad organisatsioonid saavutavad ka paremaid tulemusi. Tulemuste võrdlemise puhul tuleks esile tõsta, et igas tulemuste valdkonnas hinnati mitu avalikku tööturuasutust asutuste külastamise esimese tsükli jooksul kogenuks või hästi arenenuks. Seega on organisatsioonilise arengu toetamiseks mitmeid võimalusi õppida teiste avalike tööturuasutuste headest näidetest. Hindamise käigus kindlaks tehtud võimalike ülekantavate tavade kogumit jagatakse võrgustiku sees õppimise eesmärgil. Vastastikune õpe Vastastikuse õppe tegevuste eesmärk on suurendada avalike tööturuasutuste tulemuslikkust ja ajakohastamist, tuginedes andmeanalüüsi ja avalike tööturuasutuste võrdleva õppimise hindamise tulemustele. Kõnealused tegevused võidakse ellu viia mitmesugustes vormides, näiteks kogemusevahetuse, temaatiliste ülevaadete, konverentside, analüütiliste dokumentide ja meetmekomplektidena (vt tegevused eespool 2. jaotises). Samuti hõlmavad need riigipõhiste soovituste rakendamise toetamist. Võrdleva õppimise esimese tsükli tulemusi kasutati võrgustiku vastastikuse õppe programmi arendamiseks ja juhtimiseks, nagu on kajastatud selle 2017. aasta tööprogrammis. Võrdleva õppimise tegevusest on valitud mitmesugused teemad, mis võimaldavad osaleda avalike tööturuasutuste eri tasandite töötajatel. Võrdleva õppimise teine tsükkel Avalike tööturuasutuste külastuste teist tsüklit alustas võrgustik 2017. aastal. Tsüklis jätkatakse sujuvalt esimese tsükli tööd ja tuginetakse selle saavutustele, toetades avalike tööturuasutuste tegevusi ning algatusi asutuste täiustamiseks ja ajakohastamiseks. Igat avalikku tööturuasutust hinnatakse uuesti, pöörates erilist tähelepanu muudatustele. Võrdleva õppimise mudelit on vähesel määral kohandatud, kuid protsessi põhistruktuur on sama. Lisaks pööratakse eritähelepanu avalike tööturuasutuste kavandatud muudatustele ja edusammudele, mida nad on nende muudatuste elluviimisel pärast esimest hindamist teinud. Sellega toetatakse iga avalikku tööturuasutust parandusmeetmete rakendamisel. Pärast teist külastust saavad avalikud tööturuasutused taas tagasisidearuande koos üksikasjaliku hinnanguga, milles keskendutakse muudatuste valdkondadele, millega asutused praegu tegelevad, ning praktilistele soovitustele jätkuvate edusammude ja õppimise tagamiseks. Võrgustik on võrdleva õppimise täielikult kasutusele võtnud ja selle liikmed soovivad osaleda avalike tööturuasutuste külastuste teises tsüklis. Rahuloluküsitluse tagasisidest nähtub, et avalikud tööturuasutused on väliste hindajate meeskonna väga kõrge pädevustasemega rahul. Võrdleva õppimise algatus on avalike tööturuasutuste jaoks ainulaadne võimalus tugevdada osakondade- ja sektoritevahelist koostööd ning õppimist. Võrdleva õppimise projekt annab avalikele tööturuasutustele võimaluse saada tagasisidet usaldusväärsetelt partneritelt vastastikuse toetuse, kollegiaalsete nõuannete ning usaldava koostöö keskkonnas. Selle tulemus on nii sisemine kui ka väline toetus. Sisemine toetus tähendab, et võrgustiku liikmed saavad kõik kasu vastastikuse õppimise tegevustest, ning väline toetus tähendab seda, et avalike tööturuasutuste otsustajatele esitatakse tõendid, mida nad saavad kasutada muudatuste ja täiustuste põhjendamiseks. Võrgustiku liikmete toetus algatuse jätkumisele ja nende valmisolek hindajatena vabatahtlikult kohapealsetel külastustel abistada näitab väärtust, mida avalikud tööturuasutused algatuses näevad, ning võrdleva õppimise esimese tsükli edu. Võrdleva õppimise algatusest tulenevate reformialgatuste näited Malta: Malta avalik tööturuasutus algatas mitu reformi. Need hõlmavad tööandjatega suhtlemise osakonna loomist, et saavutada parem kontakt tööandjatega, standardse töökorra ülevaatamist ning tööturuasutuste nõustajate ja klientide vahelise suhtluse muutmist, et tagada individuaalsem lähenemisviis. Leedu: Leedu avalik tööturuasutus lõi uue kvaliteedijuhtimise ja -kontrolli osakonna ning viib ellu protsessipõhised struktuursed muudatused kõigis kümnes piirkondlikus büroos. Samuti on kavas tegevusprogramm, mis hõlmab ametlikku kvaliteedihindamist, töötajate arendamist ja IT-taristu täiustamist. Iirimaa: Iirimaa avalik tööturuasutus viis ellu ulatusliku hindamisprogrammi, algatas suuremahulise iga-aastase tööotsijate rahuloluküsitluse, lõi tunnustusprogrammi töötajate märkimisväärse panuse premeerimiseks ja muutis tihedamaks kontaktid tööotsijatega, eelkõige haavatavatest rühmadest pärit tööotsijatega. 4. Tulevikuväljavaated Eespool esitatud tõendid näitavad, et otsust rakendatakse täielikult ja et võrgustiku tegevustega täidetakse otsuses sätestatud eesmärke. Rakendamise esimestest aastatest saab kaasa võtta ka esialgsed õppetunnid, millest võib kasu olla muude Euroopa algatuste puhul. Need on esitatud allpool. Avalike tööturuasutuste tugevam koostöö Euroopa tasandil Võrgustiku õigusliku loomisega tekitati platvorm avalike tööturuasutuste juhtide varasemalt mitteametliku võrgustiku edukaks arendamiseks ja tugevdamiseks. Ametlik struktuur, määratletud eesmärgid ning nõukogu koosolekute regulaarsus ja dünaamiline ülesehitus on andnud tõuke liimesriikide ja riikide avalike tööturuasutuste vaheliseks tihedamaks koostööks. Seda tõendab tihe tööprogramm ja kõikide liikmete aktiivne osalemine vastastikuse õppe tegevustes, töörühmades ning võrdleva õppimise tegevustes. Võrgustikus valitseb vastastikuse toetuse ja koostöö tugev tava ning see toob üksteist vastastikku toetavates avalikes tööturuasutustes kaasa uuendusi. Samuti aitab vastastikune toetamine järgida nõukogu poolt Euroopa poolaasta raames esitatud riigipõhiseid soovitusi, mis on seotud avalike tööturuasutustega. Avalikud tööturuasutused kasutavad võrgustikku aina rohkem ka selleks, et saada teistelt liikmetelt abi või nõu teatavates tööprogrammivälistes poliitikavaldkondades.