EUROOPA KOMISJON Brüssel,14.7.2021 COM(2021) 564 final 2021/0214(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism (EMPs kohaldatav tekst) {SEC(2021) 564 final} - {SWD(2021) 643 final} - {SWD(2021) 644 final} - {SWD(2021) 647 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Maailm seisab silmitsi sügava kliimakriisiga ja kliimamuutustega seotud probleemid nõuavad ülemaailmset reageerimist. Tugev rahvusvaheline koostöö tugevdab ühiseid kliimameetmeid, mida kõik Pariisi kokkuleppe osalised vajavad, et saavutada eesmärk hoida ülemaailmse keskmise temperatuuri tõus tuntavalt allpool 2 °C võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega ning püüda piirata temperatuuri tõusu 1,5 kraadini võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega. Euroopa Liidu rahvusvaheline liidriroll peab käima käsikäes jõuliste siseriiklike meetmetega. Selleks et muuta EL kooskõlas Pariisi kokkuleppega 2050. aastaks kliimaneutraalseks, peab liit järgmisel kümnendil seadma suuremaid eesmärke ning ajakohastama oma kliima- ja energiapoliitika raamistikku. See protsess peaks algama juba praegu kehtivate ELi õigusaktide alusel. Lisaks sellele, nagu on teatatud Euroopa rohelises kokkuleppes, on komisjon teinud põhjalikule mõjuhinnangule tuginedes ettepaneku seada 2030. aastaks uus ELi eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. Euroopa Ülemkogu kiitis selle eesmärgi heaks ja see lisati Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsioonile, muutes selle rahvusvaheliselt siduvaks. Kaasseadusandjatega kokku lepitud Euroopa kliimamäärusega kehtestatakse uus 2030. aasta eesmärk, muutes samal ajal ELi kliimaneutraalsuse eesmärgi õiguslikult siduvaks. Selleks et saavutada selline kasvuhoonegaaside heite vähendamine kooskõlas Euroopa kliimamäärusega, teeb komisjon ettepaneku vaadata 2021. aasta juuliks läbi kõik asjakohased poliitikavahendid paketis „Eesmärk 55“, mis hõlmab eelkõige kliima-, energia-, transpordi- ja maksuvaldkonna õigusaktide läbivaatamist. Euroopa rohelises kokkuleppes välja kuulutatud piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism (edaspidi ka „CBAM“) on osa sellest paketist ja kuulub olulise elemendina ELi meetmepaketti, mille eesmärk on muuta EL kooskõlas Pariisi kokkuleppega 2050. aastaks kliimaneutraalseks, tegeledes kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohuga, mis tuleneb liidu suurematest kliimaeesmärkidest. Euroopa Parlament võttis 2021. aasta märtsis vastu resolutsiooni, milles pooldati WTO nõuetele vastava piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kehtestamist. Komisjon teatas ka oma ELi tegevuskavas „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas“ asjakohaste vahendite ja stiimulite edendamisest, et rakendada paremini põhimõtet „saastaja maksab“ ja kaotada seega järk-järgult tasuta saastamise võimalus, et maksimeerida CO2 heite vähendamise ja nullsaaste eesmärgi vahelist koostoimet. Komisjon teatas oma kavatsusest teha Euroopa rohelises kokkuleppes ettepanek võtta kasutusele piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism. Nagu on märgitud teatises: „Kui maailmas jäävad erinevused eesmärkide tasemes püsima, samal ajal kui EL oma kliimapüüdlusi suurendab, teeb komisjon ettepaneku süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kohta teatavates sektorites, et vähendada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu. See tagaks, et imporditud toodete hinnad kajastaksid täpsemalt nende süsinikusisaldust. Kõnealune meede kavandatakse nii, et see oleks kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjade ja liidu muude rahvusvaheliste kohustustega.“ See mehhanism on alternatiiv meetmetele, millega vähendatakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu ELi heitkogustega kauplemise süsteemis (edaspidi ka „ELi HKS“), ning selle eesmärk on vältida seda, et liidu heitkoguste vähendamise jõupingutusi kompenseeritakse heitkoguste suurendamisega väljapoole liitu tootmise ümberpaigutamise või vähem CO2 heidet tekitavate toodete suurema impordi kaudu. Ilma sellise mehhanismita võib kasvuhoonegaaside heite ülekandumine tuua kaasa ülemaailmse heite üldise suurenemise. Pariisi kokkulepe kohustab rahvusvahelist üldsust pidevalt suurendama oma kliimapüüdlusi, et piirata ülemaailmset keskmise temperatuuri tõusu ja märkimisväärselt vähendada kliimamuutuste riske ja mõju. Iga lepinguosaline peab selle ülemaailmse eesmärgi saavutamiseks valmistama ette oma riiklikult kindlaksmääratud panuse, mis näitab tema „kõrgeimat võimalikku edasipüüdlikkuse taset“ ning kajastab tema „ühist, kuid diferentseeritud vastutust ja vastavat suutlikkust riigiti erineva olukorra valguses“. Seni kuni märkimisväärne arv ELi rahvusvahelisi partnereid rakendab poliitikat, mille kliimaeesmärgid ei ole liidu omadega samaväärsed, ning vahe kasvuhoonegaaside heite suhtes kohaldatavate hindade vahel on endiselt suur, püsib kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht. Kasvuhoonegaaside heite ülekandumine tekib siis, kui kliimapoliitikaga seotud eesmärkide erinevuse tõttu viivad teatavate tööstussektorite või allsektorite ettevõtjad tootmise üle muudesse riikidesse, kus heitepiirangud on leebemad, või kui import nendest riikideks asendaks kliimapoliitika erinevuse tõttu samaväärseid, kuid vähem kasvuhoonegaaside heiteid tekitavaid tooteid. See võib vähendada ELi heite vähendamise poliitika tõhusust ja tuua kaasa ka koguheite suurenemise kogu maailmas, ohustades seega kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist, mis on hädavajalik, et hoida maailma keskmine temperatuur tunduvalt alla 2 °C võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega. Praegu tegeletakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohuga liidus ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames. See on maailma esimene rahvusvaheline kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteem, mis on kehtinud alates 2005. aastast. Kõnealusesse süsteemi kaasatud sektorites, kus kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht on kõige suurem, ohjatakse seda ohtu praegu lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamise ja suurenenud elektrikulude hüvitamise kaudu vastavalt riigiabi eeskirjadele. ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamine nõrgendab siiski hinnasignaali, mille süsteem annab neid saavatele käitistele, võrreldes täieliku enampakkumisega. Seega mõjutab see stiimuleid investeerida kasvuhoonegaaside heite vähendamisse. Samal ajal kui liit suurendab oma kliimaeesmärke, suureneb eeldatavasti erinevus kolmandate riikide kliimameetmete tasemest, millega kaasneb suurem kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht ELis. See tuleneks ELi üha ulatuslikumatest kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärkidest, mis peaksid vähendama heitkogustega kauplemise süsteemi lubatud heitkoguse ühikute koguarvu. Selle tulemusena tugevneb ELi heitkogustega kauplemise süsteemi CO2 hinnasignaal, mis motiveerib liidu tootjaid oma heitkoguseid vähendama, kuid suurendab erinevust riikidega, kellel puuduvad CO2 hinnastamise mehhanismid. Lisaks väheneb aja jooksul ka tasuta eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute üldkogus, mis on kooskõlas heitkoguste piirmäära vähendamisega. Võttes arvesse eespool kirjeldatud probleeme, käsitletakse käesolevas ettepanekus kasvuhoonegaaside heite vähendamise probleemi liidus, vältides samal ajal seda, et heitkoguste vähendamise jõupingutused nullib kogu maailmas ära heitkoguste suurenemine väljaspool liitu. Sellega seoses tehakse ettepanek võtta kasutusele piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism, mille üldeesmärk on tegeleda kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohuga, et võidelda kliimamuutustega, vähendades kasvuhoonegaaside heidet liidus ja kogu maailmas. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Paketi „Eesmärk 55“ kontekstis ei ole piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism eraldiseisev meede. See on kliimapoliitika meede, mille eesmärk on säilitada ELi kliimaneutraalsuse lõppeesmärgiga seotud kliimaeesmärkide terviklikkus. Piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi funktsioon on tegeleda kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohuga ja tugevdada ELi heitkogustega kauplemise süsteemi. Seega on ELi heitkogustega kauplemise süsteem ja piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism omavahel tugevalt soetud. Paketi „Eesmärk 55“ osana tehakse ettepanek vaadata läbi ka ELi heitkogustega kauplemise süsteem. See hõlmab ELi heitkogustega kauplemise süsteemi laiendamist meretranspordile ning heitkogustega kauplemise kasutuselevõttu hoonete ja maanteetranspordi sektoris. ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kavandatavate muudatustega seatud ulatuslikumate kliimaeesmärkide näol on eeskätt tegemist rangemate heitkoguste piirmäärade kehtestamisega, mis tähendab, et saadaolevate lubatud heitkoguse ühikute üldarv väheneb. Rangem piirmäär tähendab tugevamat CO2 hinnasignaali. ELi kliimaneutraalsuse eesmärk ja otsus suurendada 2030. aastaks seatud kliimaeesmärke toob kaasa ka olemasolevate kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu vastaste meetmete ulatuslikuma läbivaatamise. Kuigi lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamine hoiab tulemuslikult ära kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu, nõrgendab see liidu ettevõtjate jaoks CO2 hinnasignaali võrreldes täieliku enampakkumisega. Nagu on osutatud Euroopa rohelises kokkuleppes, tagaks piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism, et impordihind kajastab täpsemalt impordi süsinikusisaldust. Meede on kavandatud vastama Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjadele ja muudele liidu rahvusvahelistele kohustustele. Lisaks on president von der Leyen rõhutanud, et „[s]üsinikuheitel peab olema hind – sest loodus seda hinda enam maksta ei saa. Süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism peaks motiveerima välismaiseid tootjaid või ELi importijaid oma süsinikuheidet vähendama“. Selleks oleks oluline aktiivne kolmandate riikide teavitamine, et nad mõistaksid ja järgiksid piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi nõudeid. Lisaks teeb EL koostööd kolmandate riikidega, kelle kaubandust ELi käesolev määrus mõjutab, et uurida võimalusi dialoogiks ja koostööks seoses mehhanismi konkreetsete elementide rakendamisega. Samuti tuleks uurida võimalusi lepingute sõlmimiseks, et võtta arvesse nende CO2 hinnastamise mehhanismi.

Olemasolevad kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu vähendamise mehhanismid on ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikute (edaspidi ka „LHÜd“) tasuta eraldamine ja mõnel juhul finantsmeetmed hüvitamaks heitkogustega seotud kaudseid kulusid, mis tulenevad elektrihindade tõusust ELi HKSi tõttu (heitkogustega seotud kaudsed kulud). Piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism on alternatiiviks nendele meetmetele ja peaks seetõttu need aja jooksul asendama. Selleks et võimaldada tootjatel, importijatel ja kauplejatel uue korraga kohaneda, tuleks LHÜde tasuta eraldamise vähendamist siiski rakendada järk-järgult, korraga piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi järkjärgulise kasutuselevõtuga, tagamaks, et need ei oleks kumulatiivsed. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Liit tegutseb üliaktiivselt rahvusvahelistel foorumitel, et tugevdada ülemaailmseid keskkonnanorme ning toetada kaubanduspartnereid ja vähem arenenud riike CO2 heite vähendamisel. Piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism täiendab liidu rahvusvahelist keskkonnaalast tegevust ja soodustab CO2 heite vähendamist kolmandates riikides. Alates 1992. aastast on liit töötanud selle nimel, et töötada välja ühised lahendused ja edendada ülemaailmseid meetmeid kliimamuutustega võitlemiseks. Täpsemalt peaks ELi tasandi meetmete eesmärk olema saavutada kulutõhusalt pikaajalised kliimaeesmärgid ning tagada samal ajal õiglus ja keskkonnaeesmärkidele vastavus. ELi 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamise jõulise juhtimise kehtestamine aitab tagada, et liit püsib selle eesmärgi saavutamise kursil. Komisjon teatas ka asjakohaste vahendite ja stiimulite edendamisest, et rakendada paremini põhimõtet „saastaja maksab“ ja kaotada seega järk-järgult tasuta saastamise võimalus; ta tegi seda ELi tegevuskavas „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas“ׅ eesmärgiga maksimeerida CO2 heite vähendamise ja nullsaaste eesmärgi vahelist koostoimet. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklites 191–193 on kindlaks määratud ELi pädevus kliimamuutuste valdkonnas. Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 192 lõige 1. Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 191 ja artikli 192 lõikele 1 aitab liit muu hulgas kaasa järgmiste eesmärkide saavutamisele: keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine ning meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Kliimamuutused on oma olemuselt piiriülene probleem, mida ei ole võimalik lahendada üksnes liikmesriigi või kohaliku tasandi meetmete abil. Kooskõlastatud ELi meetmed võivad tulemuslikult täiendada ja tugevdada liikmesriigi ja kohaliku tasandi meetmeid ning need tõhustavad kliimamuutustevastast tegevust. Kliimameetmete kooskõlastamine on vajalik nii liidu kui ka võimaluse korral maailma tasandil ning ELi meetmed on subsidiaarsuse seisukohast põhjendatud. Kogu ELi hõlmava piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kasutuselevõtt loob ühise ja ühtse raamistiku, et tagada ELi siseturul kohaldatava CO2 hinnastamise poliitika ja impordi suhtes kohaldatava CO2 hinnastamise poliitika samaväärsus. Selle eesmärk on puhtalt keskkonnaalane ja sellel on piiriülene mõõde, mistõttu ei saa liikmesriigid sellega iseseisvalt tegeleda. Oma keskkondliku olemuse tõttu ja selleks, et vältida kaubavoogude ümbersuunamist, peaks piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism olema tõhusam, kui seda kohaldatakse liidu tasandil ühtsel viisil analoogselt ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga, ning see peaks olema loodud kooskõlas WTO eeskirjadega. Pealegi kui piiril kohaldatavat süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi ei kohaldata ühtselt, stimuleeriks see käitumist, mille tulemuseks on kaubavoogude kõrvalesuunamine ja meelepärase kohtualluvuse valimine, kuna kolmandate riikide eksportijad impordiksid kaupu nende ELi jurisdiktsioonide kaudu, kus piiril kohaldatavat süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kohaldatakse kõige leebemal viisil. See ei ole vastuolus nimetatud mehhanismi rakendamise ja sellega seotud nõuete täitmise pädevuse andmisega liikmesriikide pädevatele asutustele, kuid see pädevus peaks siiski piirduma rakendamise ja nõuete täitmise tagamisega. ·Proportsionaalsus Ettepaneku eesmärk on tegeleda kasvuhoonegaaside heite vähendamise probleemiga liidus, vältides samal ajal seda, et need heite vähendamise jõupingutused nullib ära heite suurenemine väljaspool liitu. Poliitilised valikud on seega selgelt tingitud eesmärgist saavutada piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi eesmärgid, nimelt tegeleda kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohuga, et võidelda kliimamuutustega, vähendades kasvuhoonegaaside heidet liidus ja kogu maailmas. Kavandatud piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism hõlmab ELi HKSi kaasatud sektoreid ja heitkoguseid, mille hõlmatus põhineb omakorda mitmesugustel kvantitatiivsetel ja kvalitatiivsetel kriteeriumidel, mis on seotud ELi HKSi keskkonnaeesmärkidega, ning piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kohaldamisala tuleks kindlaks määrata viidates teatavatele kaupadele vastavalt nende klassifikatsioonile kombineeritud nomenklatuuris. See motiveerib meetme rakendamist, nimelt tagab kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu maandamise teatavates energiamahukates sektorites. Piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism tugineb ELi HKSi kliimaloogikale, alustades sektoritest, kus heitkogused on absoluutarvudes suurimad ja kus selle rakendamine oleks seetõttu kõige olulisem. Piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi oluline element on toodete süsinikusisaldus, sest see näitab kasvuhoonegaaside heidet (süsinikdioksiidi ekvivalendina, CO2e), mis vabaneb nende tootmise ajal välisriigis. Seda kasutatakse tagamaks, et imporditud tooteid ei kohelda ebasoodsamalt kui ELi HKSi käitistes toodetud kodumaiseid tooteid. Kuna ELi HKSi kuuluvate käitiste suhtes kohaldatakse CO2 hinda, mis määratakse kindlaks nende tegelike heitkoguste alusel, tuleks ka piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kohaldamisalasse kuuluvaid imporditud tooteid hinnata nende tegelike kasvuhoonegaaside heitkoguste alusel. Selleks et ettevõtjad saaksid sellise lähenemisviisiga kohaneda, tehakse ettepanek alustada üleminekuperioodiga ilma finantskohandusteta. Seoses meetme haldusega maksimeeriks riiklikele pädevatele asutustele volituste andmine selle rakendamise ja sellega seotud nõuete täitmise tagamise tõhusust, võttes arvesse riikide kogemusi ELi HKSi haldamisel. Süsteem, kus peamine roll on riikide pädevatel kliimaasutustel, on suurel määral analoogne ELi HKSiga, mida on peaaegu kümne aasta jooksul edukalt kasutatud. • Vahendi valik Käesoleva ettepaneku eesmärke on kõige parem saavutada määruse abil. See tagab mitmete tolliliitu imporditavaid kaupu käsitlevate sätete vahetu kohaldatavuse. Lisaks tuleb käesolevat määrust kogu liidus kohaldada ühetaoliselt ja järjepidevalt, et saavutada ELi toimimise lepingu artiklite 32 ja 207 eesmärgid.

Erinev kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht õigustaks riigi tasandil meetmete võtmist vaid vähesel määral. Süsinikdioksiidi heitkoguseid ei ole võimalik lokaliseerida ning nii nagu ELi HKS võib ka piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism olla tõhusam, kui seda kohaldatakse ühetaoliselt ja ulatuslikult. Seetõttu saab käesoleva ettepaneku eesmärke kõige paremini saavutada määruse abil. See tagab sätete vahetu kohaldatavuse. Lisaks aitaks teatavate kõnealuse mehhanismi rakendamise ja sellega seotud nõuete täitmise tagamisega seotud ülesannete andmine liikmesriikide kliima- ja tolliasutustele lahendada tehniliste ja metodoloogiliste piirangutega seotud probleeme ning suurendaks tõhusust. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED ·Konsulteerimine sidusrühmadega Käesoleva ettepaneku koostamiseks töötas komisjon välja ja võttis kasutusele sidusrühmadega konsulteerimise strateegia, mis hõlmas nii üldsusele kui ka kitsamatele rühmadele suunatud konsultatsioone. Esialgne mõjuhinnang avaldati tagasiside saamiseks 4. märtsil 2020. Kuni 1. aprillini 2020 toimus konsultatsioon, mille eesmärk oli koguda tagasisidet projekti esialgsete kaalutluste kohta. Konsultatsiooniperioodil saadi kokku 219 vastust, sealhulgas kutseliitudelt, ettevõtjate ühendustelt ja ettevõtjatelt ligikaudu 150 vastust, valitsusvälistelt organisatsioonidelt 20 vastust, kodanikelt ja ülejäänud eksperdirühmadelt, akadeemilistelt/teadusasutustelt, ametiühingutelt ja riigiasutustelt 20 vastust. Enamik vastuseid laekus EList ja 24 kolmandatest riikidest. Üldiselt avaldati enamikus vastustes toetust piiril kohaldatavale süsinikdioksiidi kohandusmehhanismile ning ülejäänud jaotusid peaaegu võrdselt vastusteks, milles avaldati piiratud ulatusega toetust ja vastusteks, kus seda ei toetatud. Valdavas enamikus vastustes suhtuti ettevaatusega meetme ülesehitusse, paludes kaaluda kõiki võimalikke variante. Peamiste välja toodud valdkondade hulka kuulusid muu hulgas mõju väärtusahelatele ja tooraine impordile, liigse mõju vältimine lõpptarbijatele, seosed ELi HKSi ja LHÜde tasuta eraldamisega, jaotuslik mõju mõjutatud sektorites ja riikides, eelkõige areneva majandusega riikides, ning koostoime kehtivate kaubanduse kaitsemeetmetega toorainete valdkonnas. Kooskõlas komisjoni parema õigusloome suunistega korraldati 22. juulist kuni 28. oktoobrini 2020 ka avalik konsultatsioon. Konsultatsiooni eesmärk oli koguda kodanike ja organisatsioonide arvamusi algatuse põhjenduste, eesmärkide, võimaliku ülesehituse ja ulatuse ning mõju kohta. Vastajatel lubati üles laadida ka kirjalikke arvamusavaldusi. Avalikule konsultatsioonile saadi kokku 615 vastust. Kuus neist olid dubleeritud, mille tulemusel saadi 609 kehtivat vastust. Seoses kasvuhoonegaaside heite ülekandumise probleemiga märkis enamik vastanuid, et kasvuhoonegaaside heite ülekandumine on tõeline probleem ning et piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismiga saab lahendada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise probleemi, edendada vähese CO2 heitega toodete tarbimist ELis ning stimuleerida vähese CO2heitega tehnoloogiate ja kaugeleulatuva kliimapoliitika kasutuselevõttu kolmandates riikides. Ettevõtjad, ettevõtjate ühendused ja riigiasutused suhtuvad ELi HKSi ja riigiabi eeskirjade kontekstis kehtestatud praeguste meetmete tõhususse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise piiramisel ning muude regulatiivsete meetmete võimesse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid positiivselt, samal ajal kui kodanikud ja muud sidusrühmad on kriitilisemad. Vastanud tegid ettepaneku, et piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism peaks keskenduma toodetele, mis on pärit ELi HKSi juba kaasatud tegevustest (eriti neist, mille puhul on kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht kõige suurem), ning hõlmama kogu väärtusahelat. Lisaks eelmainitule pidasid komisjoni talitused ulatuslikke kahepoolseid konsultatsioone ELi ja kolmandate riikide ametiasutuste, ettevõtjate ühenduste, üksikute ettevõtjate ja valitsusväliste organisatsioonidega. Samal ajal korraldas üks välistöövõtja sihtotstarbelised konsultatsioonid, mille käigus peeti 25 vestlust põhimaterjalide sektori kõrgema juhtkonna ja ühendustega, tootjatega, valitsusväliste organisatsioonidega ja poliitikakujundajatega. Toimus kaks vestlusvooru. Esiteks peeti algetapis 17 mitteametlikku vestlust, mille eesmärk oli teha kindlaks asjaomased probleemid ja lahendamata küsimused, mida tuleb täiendavalt uurida. Teises etapis peeti kaheksa lisavestlust, et kontrollida, kas mitteametlike vestluste käigus esitatud arvamusi ja mureküsimusi jagatakse laiemas sidusrühmade grupis. 17 sidusrühma olid pärit ettevõtlusest, 5 valitsusvälistest organisatsioonidest ja 3 liikmesriikide institutsioonidest. Üldsusega ja kitsamate rühmadega peetud konsultatsioonide tulemused võimaldasid komisjonil koguda algatuse kohta märkimisväärsel hulgal seisukohti ja arvamusi. Nii üldsusega kui ka kitsamate rühmadega peetud konsultatsioonid näitasid, et ollakse üksmeelel selles, et kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohuga tegelemiseks ja liidu suuremate kliimaeesmärkide saavutamiseks on vaja piiril kohaldatavat süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi. Konsultatsioonide käigus saadud tagasisidet on kasutatud selleks, et teha süsteemi ülesehituse elementide valikut ja saada teavet eelistatud poliitikavariantide kohta. Sidusrühmadega konsulteerimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud mõjuhinnangu asjaomases lisas. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Ettepaneku ettevalmistamise etapis tugineti mitmele uuringule ja ekspertide nõuannetele, milles analüüsitakse piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi võimalikku ülesehitust ja kohaldamisala ning selle keskkonnaalast, sotsiaalset ja majanduslikku mõju. Eelkõige tehti komisjoni välisekspertide toel uuring mehhanismi optimaalse ülesehituse ja selle valdkondliku katvuse kohta. Uuringus analüüsiti meetme loogikat, hinnati mitmeid alternatiivseid variante ja nende teostatavust, anti tehnilist nõu tehnilise ülesehituse üksikasjade kohta ja pakuti tuge sektorite väljavalimiseks, mida mehhanism hõlmaks. Selle uuringu üksikasjad on esitatud mõjuhinnangus, samal ajal kui komisjon avaldab ka kogu uuringu. Lisaks piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kvalitatiivsele uuringule tehti komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse ja välisekspertide toel ka spetsiaalne kvantitatiivne mõjuhindamine – esimene neist keskendus mõjule, mida piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism avaldab materiaalsetele toodetele ja teine mõjule, mida piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism avaldab elektrienergiale. Need kvantitatiivsed hinnangud andsid ülevaate algatuse keskkonna-, majanduslikust ja sotsiaalsest mõjust ning need tehakse üldsusele kättesaadavaks mõjuhinnangu osana. Analüüs põhineb täiendaval kirjanduse ülevaatel, akadeemiliste ringkondade poolt avaliku konsultatsiooni käigus esitatud uuringute ja muude sõltumatute uuringute tulemustel. •Mõjuhinnang Õiguskontrollikomitee esitas mõjuhinnangu kohta reservatsioonidega positiivse arvamuse, sealhulgas täiustamissoovitused. Mõju hindamise aruannet on selle alusel muudetud, eelkõige püüti tagada, et selles käsitletakse eraldi kasvuhoonegaaside heite ülekandumise probleemi, tugevdades samal ajal aruande sidusust ELi HKSi läbivaatamise ettepanekuga, tagades suurema selguse peamiste mõjude ja institutsiooniliste valikute suhtes ning esitades üksikasjalikumalt eri sidusrühmade seisukohad. Piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi abil tegeletakse probleemiga, mis seisneb selles, kuidas vähendada kasvuhoonegaaside heidet ELis, vältides samal ajal seda, et need heitkoguste vähendamise jõupingutused nullib ära heitkoguste suurenemine väljaspool liitu (kasvuhoonegaaside heite ülekandumine). Selle dünaamilise raamistiku kajastamiseks tugineti mõjuhinnangu koostamisel asjaolule, et piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi ettepanek esitati ELi uue kokkulepitud eesmärgi alusel vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 % (võrreldes 1990. aastaga).

Selle dünaamilise raamistiku alusel hinnati kuut kõnealuse mehhanismi kasutuselevõtmise varianti, mille väljatöötamisel oli arvesse võetud WTO nõudeid ja ELi rahvusvahelisi kohustusi, näiteks ELi sõlmitud vabakaubanduslepinguid või energiaühenduse asutamislepingut. Esimene variant piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi rakendamiseks on kehtestada impordi CO2-maks, mida importija maksab toodete ELi sisenemisel. Maksu koguks piiril toll maksu alusel, mis kajastab CO2 hinda liidus ja toodete CO2-mahukuse vaikeväärtust. Importijatel oleks võimalus taotleda piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi vähendamist nende individuaalse CO2 jalajälje ja tootjariigis makstud CO2 hinna alusel. Teine variant hõlmab sellise süsteemi kohaldamist impordi suhtes, mis on analoogne omamaise toodangu suhtes kohaldatava ELi HKSiga. See variant tähendab nii nagu ELi HKSi LHÜde süsteemi puhul, et importijad loovutavad sertifikaadid (CBAM sertifikaadid), mis põhinevad nende liitu imporditavate toodetega kaasneval heitemahukusel, mida ostetakse hinnaga, mis vastab ELi HKSi LHÜde hinnale mis tahes hetkel. Neid sertifikaate ei seota ELi HKSi LHÜde süsteemiga, vaid need kajastavad nende lubatud heitkoguse ühikute hinda, et tagada ühtne hinnastamine ELi HKSi raames. Riiklikud kliimaasutused haldavad CBAM sertifikaatide müüki ning importijad esitavad deklaratsioonid imporditud toodetega seonduvate tõendatud heitkoguste kohta kõnealustele asutustele, kelle ülesanne on hallata piiril kohaldatavat süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi, ning loovutavad sellise arvu CBAM sertifikaate, mis vastab deklareeritud heitkogustele. Selline deklareerimine ja loovutamine toimub samamoodi nagu ELi HKSi raames tehtav iga-aastane kooskõlastav võrdlemine, mis toimub impordiaastale järgneval aastal ja põhineb iga-aastasel impordimahul. Toodete CO2 heite mahukus põhineb vaikeväärtustel; importijatel oleks siiski võimalus taotleda iga-aastase võrdlemise ajal piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi vähendamist nende individuaalsete heitkoguste alusel. Neil oleks õigus ka taotleda piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi vähendamist tootjariigis makstud mis tahes CO2 hinna puhul (mida eksportimisel ei tagastata ega hüvitata muul viisil). 3. variant toimib samamoodi nagu 2. variant, kuid impordi CO2 hind põhineb kolmandate riikide tootjate tegelikel heitkogustel, mitte vaikeväärtusel, mis põhineb ELi tootjate keskmistel väärtustel. Selle variandi kohaselt peab importija teatama tootega seonduvatest tegelikest heitkogustest ja loovutama vastava arvu CBAM sertifikaate. 4. varianti kohaldataks samamoodi nagu 3. varianti. See seisneb imporditud toodete CBAM sertifikaatide loovutamises. Selle variandi puhul võetakse aga arvesse ka 2026. aastal algavat kümneaastast üleminekuperioodi, mille jooksul ELi HKSi raames LHÜde tasuta eraldamine väheneb järk-järgult 10 protsendipunkti võrra igal aastal ja võetakse järk-järgult kasutusele piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism. Selle järkjärgulise üleminekuperioodi jooksul vähendatakse CBAMi kasutamist proportsionaalselt konkreetses sektoris tasuta eraldatud LHÜde kogusega. 5. variant on 3. variandi üks variant, mille kohaldamisala on väärtusahelas veelgi laiendatud. CO2 heidet tekitavad materjalid, mis moodustavad osa pool- ja valmistoodetest, oleksid hõlmatud kogu väärtusahela ulatuses. Impordi puhul põhineks piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism jällegi kolmandate riikide tootjate tegelikel heitkogustel. Lisaks ELi HKSiga jätkamisele, sealhulgas LHÜde tasuta eraldamisele ELi tootmisel, hõlmab 6. variant ka CO2 heidet tekitavate materjalide aktsiisi, mida makstaks nii kodumaiste kui ka imporditud toodete tarbimise pealt liidus. Mis puudutab piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi tulemuslikkust seoses selle üldise eesmärgiga tegeleda kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohuga, et võidelda kliimamuutuste vastu kasvuhoonegaaside heite vähendamise abil liidus ja kogu maailmas, siis näitas mõjuhinnang, et kõigil poliitikavariantidel on positiivne mõju. Sellega seoses leiti, et kõigi piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kasutuselevõtmise variantidega saavutatakse suurem heitkoguste vähenemine liidu CBAMi kaasatud sektorites, võrreldes suuremate eesmärkide ja lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamisega. Mis puudutab kolmandate riikide tootjate motiveerimisse minna üle puhtamatele tootmisprotsessidele, siis annaksid kõik poliitikavariandid positiivseid tulemusi. Nende kriteeriumide puhul on eriti tõhusad variandid, mis võimaldavad tõendada tegelikku heidet, ning 3., 4. ja 5. variant annavad samuti häid tulemusi. Leiti, et kõik variandid on kooskõlas ELi HKSiga. Kasvuhoonegaaside heite ülekandumise vastu kaitse pakkumisel on kõige positiivsem mõju 4. variandil, millele järgnevad 3. ja 5. variant, samal ajal kui 1., 2. ja 6. variant oleksid vähem tõhusad. Kõik poliitikavariandid on kavandatud nii, et need on kooskõlas ELi rahvusvaheliste kohustustega. Piiril kohaldatavat süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kohaldatakse kaupade impordi suhtes CO2 hinnaga, mille määrab enampakkumiste süsteemi kaudu kindlaks ELi HKS. Importijatelt nõutakse tasu kas vaikeväärtuse alusel või impordiga kaasnevate tegelike heitkoguste alusel. Võimalus tõendada, et nende toote CO2-tõhusus on vaikeväärtusest parem, muudaks süsteemi keerukamaks, kuid see pakuks ka stiimuleid ELi eksporditavate materjalidega seonduvate heitkoguste vähendamiseks. Üldiselt on piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi mõju tööhõivele piiratud. Muutused tööhõives on peamiselt tingitud LHÜde tasuta eraldamisest (või selle puudumisest). LHÜde tasuta eraldamise säilitamine toob kaasa tööhõive mõningase suurenemise CBAMi kaasatud sektorites. LHÜde tasuta eraldamise täielik lõpetamine piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi puudumise korral vähendab tööhõivet kõige rohkem. Piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kohaldamisel materiaalsete tööstustoodete suhtes on tarbijahindadele tõenäoliselt piiratud mõju, sest meede on suunatud väärtusahelas eelnevatele toodetele ja mõjutab lõpptarbimiseks mõeldud kaupu üksnes kaudselt. Liidus asuvatel importijatel, kelle suhtes kohaldatakse piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kohustusi, tekivad arvatavasti nõuete täitmisega seotud kulud. Seda saab teha kas vaikeväärtuse alusel või esitades tõendatud teavet tegelike heitkoguste kohta. Kuigi nende tegelike heitkoguste seire toimuks väljaspool liitu, lasub vastutus ja seega ka kulude kandmise kohustus kõnealuse seire tõendamise eest ametiasutuste ees importijatel. 1., 2., 3., 4. ja 5. variandi puhul, kui heitkogused deklareeritakse vaikeväärtusega, ei ole tootmisprotsessist tulenevate heitkoguste seire vajalik ning seetõttu on tekkivad kulud ka piiratud. Kui aga importijad otsustavad nõuda tootmisprotsessist tulenevate tegelike heitkoguste kasutamist, tekitab seire ettevõtjatele lisakulusid. 6. variandi puhul tuleb vaikeväärtused kindlaks määrata nii materjalide kui ka valmistoodete puhul. ELi materjalitootjate halduskoormus on suhteliselt väike, mis tähendab, et tootjad ei pea tõendama oma tootmise CO2-mahukust. Elektrienergia tootmist käsitletakse materiaalsetest toodetest eraldi. Piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kohaldamine elektrisektori suhtes nõuab, et võetaks arvesse selle ainulaadsust, mis eristab seda põhimaterjalidest, sealhulgas selle piiratud monopoolsete võrkude kaudu transportimise meetodeid ning suurt hulka selle tootmiseks kasutatavaid tehnoloogiaid. Kooskõlas materiaalsete toodete suhtes kohaldatavate lähenemisviisidega tuleb vastava piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kohustuse kindlaksmääramisel kindlaks määrata imporditud elektrienergiaga seonduvate heitkoguste kontrollväärtus. Elektriga seotud heitkoguste kontrollväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatakse kahte alternatiivset võimalust: a) kogu ELi elektrienergia keskmine kasvuhoonegaaside heite mahukus ja b) kogu ELi elektrienergia keskmine kasvuhoonegaaside heite koefitsient. Nagu teistegi variantide puhul, oleks importijatel ka selle variandi puhul siiski võimalik tõendada, et nende käitise heitkogused on eespool nimetatud kontrollväärtustest väiksemad. Eespool esitatut aluseks võttes jõuti mõjuhinnangus järeldusele, et 4. variant toob selget kasu võrreldes kõigi muude kaalutud variantidega. Seepärast tehakse ettepanek võtta piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism kasutusele valitud toodete puhul CBAM sertifikaatide kujul, mis põhinevad tegelikel heitkogustel. Samuti tehakse ettepanek võtta piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism kasutusele järk-järgult, vähendades asjaomastes ELi HKSi käitistes tasuta eraldatavaid LHÜsid vastavalt. See poliitikavariant tagab piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi suure tõhususe. Imporditud kaupade tegelikel heitkogustel põhinev süsteem tagab kogu impordi õiglase ja võrdse kohtlemise ning tiheda korrelatsiooni ELi HKSiga. Piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi süsteemi tuleb siiski täiendada võimalusega tugineda arvutustes vaikeväärtustele, mida kasutatakse olukordades, kus heiteandmed ei ole piisavad. Lisaks võiks esialgses üleminekuetapis, kus importijad ei pruugi veel olla suutelised esitama süsteemi poolt nõutavaid andmeid tegelike heitkoguste kohta, kohaldada samuti vaikeväärtust. See võimalus tuleb välja töötada nii, et see vastaks täielikult ELi rahvusvahelistele kohustustele, eelkõige WTO eeskirjadele, ning seetõttu tuleb tagada, et kui kohaldatakse vaikeväärtust, antakse importijatele igal juhul võimalus tõendada, et nad saavutavad oma tegelikel heitkogustel põhinevast väärtusest paremaid tulemusi. Lisaks tuleb seoses piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi järkjärgulise kasutuselevõtuga ja vastava lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamise järkjärgulise kaotamisega tagada, et kõnealuse ajavahemiku jooksul ei koheldaks importi kunagi vähem soodsalt kui ELi-sisest tootmist. Peale selle kaitseks tegelikel heitkogustel põhinevate CBAM sertifikaatide kasutuselevõtmine kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu eest, motiveerides samal ajal kolmandate riikide tootjaid kasutama puhtamaid tootmisprotsesse, vajaduse korral ametliku arenguabi toel. Elektrienergia puhul on eelistatud variant kohaldada piiril kohaldatavat süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi, mis põhineb CO2 heite koefitsiendil ja mis hõlmab ka importijate võimalust tõendada väiksemat heidet. Mõlemad variandid aitavad leevendada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu, pärssides keskpikas perspektiivis CO2-mahukate elektritootmisallikate ehitamist ELi piiride lähedale, mis võivad asendada ELis asuvaid elektritootjaid, kes seisavad silmitsi suurenevate CO2ga seotud kuludega. CO2 heite koefitsiendil põhinev variant on siiski tõhusam kasvuhoonegaaside heite ülekandumise vältimisel, hoides samal ajal halduskulud väiksena. 4. poliitikavariandi valimine materiaalsete toodete ja elektrienergia CO2 heite koefitsiendi jaoks looks proportsionaalse mehhanismi kliimamuutustega võitlemiseks, vähendades kasvuhoonegaaside heidet liidus ja vältides nende heitkoguste asendamist väljaspool liitu tekkivate heitkogustega. Lisaks tagaks ELi HKSi raames LHÜde tasuta eraldamise järkjärguline kaotamine asjaomastes sektorites koos piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi järkjärgulise kasutuselevõtuga ettevõtjate ja ametiasutuste jaoks mõistliku ja prognoositava ülemineku. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

Mõjuhinnangust nähtub, et piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kasutamisega kaasnevad nõuete täitmisega seotud kulud oleksid VKEde jaoks suhteliselt suuremad kui suurettevõtjate jaoks. Kahe rühma vahelise erinevuse täpset ulatust ei olnud praegu kättesaadavate andmete põhjal võimalik kindlaks teha. Asjaolu, et piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism kehtestatakse algselt mõne põhimaterjali ja põhimaterjalist toote impordi suhtes, toob kaasa selle, et peamised mõjutatud ettevõtjad on suurettevõtjad. Seega oleks impordiga seotud meetmete praktiline mõju VKEdele väike, kuigi kui võrrelda imporditud koguseid, siis oleks see mõju suhteliselt suurem kui suurettevõtjatele avalduv mõju. Seetõttu ei tehtud mõjuhinnangu raames VKE-testi ega peetud ka eraldi konsultatsioone VKEdega, kuigi VKEde seisukohti ja mõju VKEdele hinnati komisjoni veebipõhise avaliku konsultatsiooni raames. Nimetatud põhjustel ei ole käesolevas määruses ette nähtud erimeetmeid VKEde jaoks. •Põhiõigused Ettepanekuga austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. See aitab eelkõige saavutada eesmärki tagada kõrgetasemeline keskkonnakaitse kooskõlas harta artiklis 37 sätestatud säästva arengu põhimõttega. 4.MÕJU EELARVELE Suurem osa piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kasutamisest saadavast tulust läheb ELi eelarvesse. Euroopa Ülemkogu 17.–21. juuli 2020. aasta erakorralisel kohtumisel leppisid ELi juhid kokku taasterahastus „NextGenerationEU“. Rahastuga antakse ELile vajalikud vahendid COVID-19 pandeemiast tulenevate probleemide lahendamiseks ning sellega toetatakse investeerimist rohe- ja digipöördesse. Selle rahastamiseks saab komisjon finantsturgudelt laenata kuni 750 miljardit eurot. Sellega seoses leppisid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku, et selleks, et taasterahastu „NextGenerationEU“ „tagasimaksete kava oleks usaldusväärsem ja jätkusuutlikum, püüavad institutsioonid võtta kasutusele piisavad uued omavahendid, et katta tagasimaksega seotud eeldatavatele kuludele vastav summa“. Komisjon võttis endale kohustuse esitada 2021. aasta esimesel poolaastal ettepanekud uute omavahendite kohta, mis hõlmaksid ka piiril kohaldatavat süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord ELi poolt vastu võetud ja kohaldatud üldise keskkonnameetmete paketi raames, mis näitab, et EL jätkab püüdlemist ulatuslikumate keskkonnaeesmärkide poole kui paljud meie kaubanduspartnerid, peetakse asjakohaseks alustada üleminekut süsteemilt, kus kasvuhoonegaaside heite ülekandumisega võideldakse lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamisega, süsteemile, kus kasvuhoonegaaside heite ülekandumisega võideldakse impordi puhul piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismiga, niipea kui see on mõistlikult võimalik, võttes arvesse tehnilist ja majanduslikku teostatavust, sealhulgas halduspiiranguid ja kõigi ettevõtjate õiguspäraseid ootusi, ja seda erapooletult. Nende mitme eesmärgi samaaegne tasakaalustamine toetab piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi järkjärgulist kasutuselevõttu niipea, kui see on mõistlikult võimalik, nii et käitajad saaksid algses ja suhteliselt lühikeses katseetapis ilma finantskohandusteta kohaneda uue süsteemiga, sealhulgas selle täiendavate haldusnõuetega, ning ametiasutused saaksid uue süsteemi toimimisega seotud kogemusi. Kui see katseetapp on läbitud, kiireneb tõsine üleminek lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamiselt piiril kohaldatavale süsinikdioksiidi kohandusmehhanismile viisil, mis tagab, et kodumaiseid ja imporditud kaupu või eri riikidest imporditud kaupu ei diskrimineerita, järgides täielikult ELi rahvusvahelisi kohustusi ja õigusi. Komisjon tagab, et on kehtestatud kord, mille alusel jälgitakse ja hinnatakse piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi toimimist, sealhulgas sellega seotud nõuete täitmise tagamist, et hoida ära pettused, ning hinnatakse selle vastavust peamistele poliitikaeesmärkidele. Arvestades, et piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism on üks paketi „Eesmärk 55“ poliitikameetmete ettepanekutest, võiks järelevalvet ja hindamist teha kooskõlas paketi muude poliitiliste strateegiatega. Enne üleminekuperioodi lõppu esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande määruse kohaldamise kohta ning teeb vajaduse korral seadusandliku ettepaneku laiendada piiril kohaldatavat süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi I lisas loetlemata kaupadele ja võimaluse korral ka muudele heitkogustele ning teha muid võimalikke muudatusi, et parandada selle toimimist. Selleks tuleb kõigepealt jälgida piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi mõju. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus I peatükk hõlmab üldsätteid, sealhulgas ettepaneku reguleerimiseset, kohaldamisala (artiklid 1 ja 2) ning põhimõistete määratlusi (artikkel 3). I lisas määratakse üksikasjalikult kindlaks ettepaneku kohaldamisala, loetledes kaubad ja iga kõnealuse kaubaga seotud kasvuhoonegaaside heitkogused. II lisas on esitatud päritoluriigid ja -territooriumid, mille suhtes meedet ei kohaldata. II peatükk sisaldab sätteid kauba deklarantide kohustuste ja õiguste kohta. Täpsemalt sisaldab see sätteid, mis käsitlevad piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismiga hõlmatud kaupade impordiloa taotlemise tingimusi (artiklid 4 ja 5), kinnitatud deklarandi kohustust esitada iga aasta 31. maiks iga-aastane CBAM deklaratsioon ja selle deklaratsiooni sisu (artikkel 6), eelmisel kalendriaastal ELi imporditud kaupadega seonduvate heitkoguste arvutamise põhimõtteid (artikkel 7, nagu on täpsemalt kirjeldatud III lisas) ning akrediteeritud tõendajate poolt nende heitkoguste tõendamise protsessi (artikkel 8, mida täiendavad IV ja V lisas esitatud aruandlusnõuded ja tõendamispõhimõtted). Selles sätestatakse ka põhimõtted kolmandates riikides makstud CO2 hinna arvessevõtmiseks (artikkel 9). Kolmanda riigi käitise käitajal on artikli 10 kohaselt võimalus esitada komisjonile taotlus enda kandmiseks keskandmebaasi. Pärast registreerimist võib käitaja otsustada avaldada teabe tõendatud kaasnevate heitkoguste kohta kinnitatud deklarandile. Kinnitatud deklarant võib seda avaldatud teavet kasutada selleks, et täita kohustust deklareerida tõendatud teave kaasnevate heitkoguste kohta, kui ta impordib liitu keskses andmebaasis registreeritud käitises toodetud kaupu. III peatükk sisaldab üldsätteid, mis käsitlevad riiklike pädevate asutuste halduskorraldust, komisjoni rolli – ka keskse haldajana – ja teabe avalikustamist (artiklid 11, 12, 13 ja 15). Peatükk sisaldab ka sätteid riiklike registrite ja nende kontode põhiomaduste kohta (artiklid 14 ja 16) ning ametiasutuste otsuseid impordilubade (artikkel 17), tõendajate akrediteerimise (artikkel 18) ja CBAM deklaratsioonide läbivaatamise kohta (artikkel 19). IV peatükk sisaldab sätteid CBAM sertifikaatide kohta. Artiklitega 20–24 kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad CBAM sertifikaatide kehtivusaja kohta, alates nende müügist kuni nende loovutamise või võimaliku tagasiostmise kontrollini ning nende lõpliku tühistamiseni. Artikkel 20 käsitleb üksikasjalikult sertifikaatide müüki pädevate asutuste poolt. Artiklis 21 käsitletakse sertifikaatide hinna arvutamist, mida komisjon teeb igal nädalal. Artiklis 22 sätestatakse menetlused, mille eesmärk on tagada, et iga kinnitatud deklarant täidab oma kohustust loovutada sertifikaadid riiklikus registris. Artikliga 23 kehtestatakse kinnitatud deklarandi õigus paluda pädeval asutusel osta tagasi piiratud arv CBAM sertifikaate, mis on jäänud tema kontole pärast loovutamist. Viimaks täpsustatakse artiklis 24, et pädev asutus peab iga aasta 30. juuniks tühistama sertifikaadid, mis on jäänud iga deklarandi kontole pärast loovutamist ja tagasiostmist. V peatükis käsitletakse seda, kuidas tolliasutused peaksid tegema kaupade piiril haldamise protseduure (artikkel 25). VI peatüki artiklis 26 sätestatakse karistused nõuete täitmata jätmise eest ja artiklis 27 on juhuks, kui kaubandusstruktuur muutub, ette nähtud erisäte meetmetest kõrvalehoidmise kohta.

VII peatükk sisaldab sätteid komisjonile delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise õiguse kasutamise kohta (artikkel 28) ja rakendusaktide kontrollimenetluse kohta (artikkel 29). Õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte on sätestatud artiklites 2, 18 ja 27. Artiklid 2, 5–9, 21, 25, 31, 33 ja 35 sisaldavad sätteid rakendamisvolituste kohta. VIII peatükk sisaldab (artikkel 30) sätteid määruse hindamise ja läbivaatamise kohta. IX peatükis (artikkel 31) käsitletakse piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi kasutamise kohustuse vähendamist, et võtta arvesse ELi HKSi LHÜde tasuta eraldamist üleminekuperioodil käitistes, mis toodavad liidus ettepanekuga hõlmatud kaupadega sama liiki kaupu. X peatükk sisaldab esialgse üleminekuperioodi jooksul kohaldatavaid erisätteid. Nende sätete kohaselt kohaldatakse piiril kohaldatavat süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi esimestel aastatel ilma finantskohandusteta, et koguda andmeid ja suurendada deklarantide teadlikkust. See üleminekuperiood kestab kolm aastat, alates 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2025, nagu on sätestatud artiklis 32. Deklarandid esitavad kord kvartalis andmed oma eelmise kvartali impordiga kaasnevate heitkoguste kohta, kirjeldades üksikasjalikult otseseid ja kaudseid heitkoguseid ning teatades välismaal makstud CO2 hinna. Tolliasutused teavitavad deklarante nende piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismiga seotud kohustustest ja vahetavad teavet pädevate asutustega. Viimaks viidatakse XI peatükis ettepaneku jõustumisele, kusjuures mõnda sätet kohaldatakse ainult üleminekuperioodil ja teisi hakatakse kohaldama 2026. aastal (artikkel 36). 2021/0214 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Komisjon esitas oma teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ uue majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast sidumise mahaarvamist) (edaspidi „kasvuhoonegaaside heide“) ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Euroopa roheleppe eesmärk on ka kaitsta, säilitada ja suurendada ELi looduskapitali ning kaitsta kodanike tervist ja heaolu keskkonnaga seotud ohtude ja mõju eest. Samal ajal peab see muudatus olema õiglane ja kaasav, nii et kedagi ei jäetaks kõrvale. Komisjon teatas ka oma ELi tegevuskavas „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste saavutamine“ asjakohaste vahendite ja stiimulite edendamisest, et rakendada paremini Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 191 lõikes 2 sätestatud põhimõtet „saastaja maksab“ ning kaotada seega järk-järgult tasuta saastamise võimalus, et maksimeerida CO2 heite vähendamise ja nullsaaste eesmärgi vahelist koostoimet. (2)2015. aasta detsembris ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe jõustus 2016. aasta novembris. Pariisi kliimakokkuleppe osalised leppisid kokkuleppe artiklis 2 kokku eesmärgis hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2°C võrreldes tööstusajastu eelse tasemega ning teha jõupingutusi, et temperatuuri tõus jääks alla 1,5°C võrreldes tööstusajastu eelse tasemega.

(3)Kliima- ja muude keskkonnaprobleemide lahendamine ning Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamine on Euroopa roheline kokkuleppe keskmes. Euroopa rohelise kokkuleppe väärtus on üksnes kasvanud, võttes arvesse COVID-19 pandeemia väga tõsist mõju liidu kodanike tervisele ja majanduslikule heaolule. (4)Liit on võtnud kohustuse vähendada 2030. aastaks kogu majanduse kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega, nagu on sätestatud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalistele Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel esitatud teatises Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide riiklikult kindlaksmääratud panuse ajakohastamise kohta. (5)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1119 on eesmärk saavutada 2050. aastaks kogu majanduses kliimaneutraalsus sätestatud ka õiguses. Kõnealuse määrusega on kehtestatud ka liidu siduv kohustus vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega. (6)Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) eriaruanne, milles käsitletakse mõju, mis tuleneb üleilmsest temperatuuri tõusust 1,5 °C võrra üle tööstusajastu eelse taseme ja sellega seotud üleilmseid kasvuhoonegaaside heitkoguste muutuse suundumusi, loob kliimamuutustega võitlemiseks tugeva teadusliku aluse ning on selle tõenduseks, et kliimameetmeid on vaja tugevdada. Aruandes kinnitatakse, et äärmuslike ilmastikunähtuste tõenäosuse vähendamiseks tuleb kiiresti vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ning et kliimamuutus peab piirduma üleilmse temperatuuri tõusuga 1,5 °C võrra. (7)Liit on edendanud ambitsioonikat kliimameetmete poliitikat ja loonud õigusraamistiku, et saavutada oma kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2030. aasta eesmärk. Seda eesmärki rakendavad õigusaktid on muu hulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem (edaspidi „ELi HKS“) ja tagatakse energiamahukate sektorite ja allsektorite kasvuhoonegaaside heite ühtlustatud hinnakujundus liidu tasandil, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/842, millega kehtestatakse riiklikud eesmärgid kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks 2030. aastaks, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/841, millega nõutakse liikmesriikidelt maakasutusest tuleneva kasvuhoonegaaside heite kompenseerimist. (8)Niikaua kui märkimisväärse osa liidu rahvusvaheliste partnerite poliitika ei too kaasa samaväärseid kliimaeesmärke, on olemas kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht. Kasvuhoonegaaside heite ülekandumine tekib siis, kui teatavate tööstussektorite või allsektorite ettevõtjad viivad kliimapoliitikaga seotud kulude tõttu tootmise üle teistesse riikidesse või kui import nendest riikidest asendab samaväärseid, kuid vähem kasvuhoonegaaside heiteid tekitavaid tooteid. See võib viia nende koguheite suurenemiseni kogu maailmas, ohustades seega kasvuhoonegaaside heite vähendamist, mis on hädavajalik, kui maailm tahab hoida üleilmset keskmist temperatuuri tunduvalt alla 2 °C võrreldes tööstusajastu eelse tasemega. (9)Piiril kohaldatava süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi (edaspidi „CBAM“) algatus on osa paketist „Eesmärk 55“. See mehhanism on oluline osa ELi meetmepaketist, mille eesmärk on saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne liit kooskõlas Pariisi kokkuleppega, tegeledes kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohuga, mis tuleneb liidu suurematest kliimaeesmärkidest. (10)Olemasolevad mehhanismid kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu vähendamiseks kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohus olevates sektorites või allsektorites on ELi HKSi lubatud heitkoguste ühikute tasuta eraldamine üleminekuperioodil ning direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 6 ja artiklis 10b sätestatud finantsmeetmed, millega hüvitatakse kasvuhoonegaaside heite kuludest tulenevad kaudsete heidete kulud, mis kantakse üle elektrihindadesse. Lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamine ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames nõrgendab siiski hinnasignaali, mille süsteem annab seda saavatele käitistele võrreldes täieliku enampakkumisega, ning mõjutab seega stiimuleid investeerida täiendavasse heitkoguste vähendamisse. (11)CBAMi eesmärk on asendada need olemasolevad mehhanismid, käsitledes kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu erineval viisil, nimelt tagades impordi ja kodumaiste toodete puhul samaväärse CO2 hinnastamise. Selleks et tagada järkjärguline üleminek praeguselt lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamise süsteemilt CBAMile, tuleks CBAM järk-järgult kasutusele võtta, samal ajal kui järk-järgult kaotatakse lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamine CBAMiga hõlmatud sektorites. Tasuta eraldatud ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikute ja CBAMi kombineeritud ja ajutine kohaldamine ei tohiks mingil juhul kaasa tuua liidu kaupade soodsamat kohtlemist võrreldes liidu tolliterritooriumile imporditud kaupadega. (12)Kuigi CBAMi eesmärk on vältida kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu, soodustaks käesolev määrus ka kasvuhoonegaaside heite seisukohast tõhusamate tehnoloogiate kasutamist kolmandate riikide tootjate poolt, et vähendada heidet toodanguühiku kohta. (13)Kasvuhoonegaaside heite ülekandumise vältimise ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise vahendina peaks CBAM tagama, et imporditud toodete suhtes kohaldatakse õigusraamistikku, milles kasutatakse CO2 kulusid, mis on samaväärsed nendega, mida muidu oleks kantud ELi HKSi raames. CBAM on kliimameede, mis peaks ära hoidma kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu ja toetama liidu suuremaid püüdlusi kliimamuutuste leevendamisel, tagades samal ajal vastavuse WTO nõuetele. (14)Käesolevat määrust tuleks kohaldada kolmandatest riikidest liidu tolliterritooriumile imporditud kaupade suhtes, välja arvatud juhul, kui nende tootmine on juba hõlmatud ELi HKSiga, mida kohaldatakse kolmandate riikide või territooriumide suhtes, või CO2 hinnastamise süsteemiga, mis on täielikult seotud ELi HKSiga. (15)Selleks et jätta CBAMist välja kolmandad riigid või territooriumid, mis on ELi HKSi täielikult integreeritud või sellega seotud, tulevaste lepingute korral, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte II lisas esitatud riikide loetelu muutmiseks. Vastasel juhul tuleks need kolmandad riigid või territooriumid II lisa loetelust välja jätta ja nende suhtes tuleks kohaldada CBAMi, mille kohaselt nad tegelikult ei kehtesta liitu eksporditavatele kaupadele HKSi hinda. (16)Käesolevat määrust tuleks kohaldada mandrilava ja majandusvööndi suhtes, mille liikmesriigid on deklareerinud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni kohaselt, et vältida kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu avamererajatistes. (17)CBAMiga reguleeritavad kasvuhoonegaaside heited peaksid vastama ELi HKSi käsitleva direktiivi 2003/87/EÜ I lisaga hõlmatud kasvuhoonegaaside heidetele, nimelt süsinikdioksiidi (edaspidi „CO2“) heitele, samuti asjakohasel juhul dilämmastikoksiidi (edaspidi „N2O“) ja perfluorosüsivesinike (edaspidi „PFCd“) heidetele. CBAMi tuleks esialgu kohaldada kõnealuste kasvuhoonegaaside otseheidete suhtes, mis tekivad kaupade tootmisel kuni nende importimiseni liidu tolliterritooriumile, ning pärast üleminekuperioodi lõppu ja täiendavat hindamist ka kaudsete heidete suhtes, peegeldades ELi HKSi kohaldamisala. (18)ELi HKSil ja CBAMil on ühine eesmärk määrata samades sektorites ja kaupades sisalduvate kasvuhoonegaaside heitkoguste hinnad, kasutades selleks konkreetseid lubatud heitkoguse ühikuid või sertifikaate. Mõlemad süsteemid on oma olemuselt regulatiivsed ja neid õigustab vajadus vähendada kasvuhoonegaaside heidet kooskõlas liidus seatud keskkonnaeesmärgiga. (19)Kuigi ELi HKSiga kehtestatakse selle kohaldamisalasse kuuluvatest tegevustest tuleneva kasvuhoonegaaside heite absoluutne ülempiir ja võimaldatakse lubatud heitkoguse ühikute kaubeldavust (nn piiramise ja kauplemise süsteem), ei tohiks CBAMiga kehtestada impordile koguselisi piiranguid, et tagada, et kaubavooge ei piirata. Kuigi ELi HKSi kohaldatakse liidus asuvate käitiste suhtes, tuleks CBAMi kohaldada teatavate liidu tolliterritooriumile imporditud kaupade suhtes. (20)CBAMi süsteemil on võrreldes ELi HKSiga mõned erijooned, sealhulgas CBAMi sertifikaatide hinna arvutamise, sertifikaatidega kauplemise võimaluste ja nende kehtivusaja osas. Need on tingitud vajadusest säilitada CBAMi kui kasvuhoonegaaside heite ülekandumise vältimise meetme tõhusus aja jooksul ning tagada, et süsteemi haldamine ei oleks käitajatele kehtestatud kohustuste ja haldusressursside seisukohast ülemäära koormav, säilitades samal ajal käitajatele ELi HKSiga samaväärse paindlikkuse. (21)Selleks et säilitada tõhusus kasvuhoonegaaside heite ülekandumise meetmena, peab CBAM kajastama võimalikult täpselt ELi HKSi hinda. Kui ELi HKSi turul määratakse lubatud heitkoguse ühikute hind kindlaks enampakkumiste kaudu, siis CBAMi sertifikaatide hind peaks mõistlikult kajastama selliste enampakkumiste hinda iga nädal arvutatud keskmiste hindade kaudu. Sellised iganädalased keskmised hinnad kajastavad võimalikult täpselt ELi HKSi hinnakõikumisi ja tagavad importijatele mõistliku marginaali, et kasutada ära ELi HKSi hinnamuutusi, tagades samal ajal, et süsteem jääb haldusasutuste jaoks hallatavaks. (22)ELi HKSi raames eraldatavate lubatud heitkoguse ühikute koguarv (edaspidi „ülemmäär“) määrab kindlaks lubatud heitkoguse ühikute pakkumise ja annab kindluse kasvuhoonegaaside maksimaalse heite kohta. CO2 hind määratakse kindlaks turu pakkumise ja nõudluse põhjal. Hinnastiimuli olemasoluks on vaja nappust. Kuna importijatele kättesaadavate CBAMi sertifikaatide arvule ei ole võimalik ülempiiri kehtestada, võib juhul, kui importijatel on võimalik CBAMi sertifikaate edasi kanda ja nendega kaubelda, tekkida olukord, kus CBAMi sertifikaatide hind ei kajasta enam hinna muutumist ELi HKSis. See nõrgendaks motivatsiooni vähendada CO2 heidet kodumaiste ja imporditud kaupade vahel, soodustades kasvuhoonegaaside heite ülekandumist ja kahjustades CBAMi üldist kliimaeesmärki. Samuti võib see põhjustada eri riikide käitajate jaoks erinevaid hindu. Seetõttu on CBAMi sertifikaatidega kauplemise ja nende ülekandmise võimaluste piiramine põhjendatud vajadusega vältida CBAMi tõhususe ja kliimaeesmärgi kahjustamist ning tagada eri riikidest pärit käitajate võrdne kohtlemine. Selleks et importijatel säiliks võimalus kulusid optimeerida, tuleks käesoleva määrusega ette näha süsteem, mille kohaselt ametiasutused saavad importijatelt tagasi osta teatava koguse üleliigseid sertifikaate. Selline summa kehtestatakse tasemel, mis jätab importijatele piisava varu, et suurendada kulusid sertifikaatide kehtivusaja jooksul, säilitades samal ajal hindade ülekanduva mõju, tagades meetme keskkonnaeesmärgi säilimise.

(23)Arvestades, et CBAM kehtib kaupade impordi suhtes liidu tolliterritooriumile, mitte käitiste suhtes, tuleks CBAMi korras teha ka teatavaid kohandusi ja lihtsustusi. Üks neist lihtsustustest peaks seisnema deklareerimissüsteemis, kus importijad peaksid teatama asjaomasel kalendriaastal imporditud kaupades sisalduva kasvuhoonegaaside tõendatud koguheite. Samuti tuleks kohaldada erinevat ajastust võrreldes ELi HKSi nõuete täitmise tsükliga, et vältida võimalikke kitsaskohti, mis tulenevad akrediteeritud tõendajate kohustustest käesoleva määruse ja ELi HKSi alusel. (24)Sanktsioonide osas peaksid liikmesriigid kohaldama trahve käesoleva määruse rikkumise eest ja tagama nende rakendamise. Nende trahvide summa peaks olema sama suur kui trahvidel, mida praegu kohaldatakse liidus ELi HKSi rikkumise korral vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 16 lõigetele 3 ja 4. (25)Kuigi ELi HKSi kohaldatakse teatavate tootmisprotsesside ja tegevuste suhtes, peaks CBAM keskenduma vastavale kaupade impordile. See nõuab imporditud kaupade selget identifitseerimist nende klassifitseerimise teel kombineeritud nomenklatuuris (edaspidi „CN“) ja nende seostamist sisalduvate kasvuhoonegaaside heitkogustega. (26)CBAMiga hõlmatud tooted peaksid kajastama ELi HKSiga hõlmatud tegevusi, kuna see süsteem põhineb direktiivi 2003/87/EÜ keskkonnaeesmärgiga seotud kvantitatiivsetel ja kvalitatiivsetel kriteeriumidel ning on liidu kõige terviklikum kasvuhoonegaaside heite reguleerimise süsteem. (27)Kui CBAMi jaoks kehtestatakse toodete ulatus, mis kajastab ELi HKSiga hõlmatud tegevusi, aitaks see ka tagada, et imporditud toodete suhtes kohaldatakse korda, mis ei ole ebasoodsam kui see, mida kohaldatakse omamaise päritoluga samasuguste toodete suhtes. (28)Kuigi CBAMi lõppeesmärk on hõlmata võimalikult palju tooteid, oleks mõistlik alustada valitud sektoritest, kus on suhteliselt homogeensed tooted ja kus esineb kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht. Kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohuga liidu sektorid on loetletud komisjoni delegeeritud otsuses 2019/708. (29)Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvad kaubad tuleks valida pärast nende asjakohasuse hoolikat analüüsi kumuleeritud kasvuhoonegaaside heite ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu seisukohast vastavates ELi HKSi sektorites, piirates samal ajal keerukust ja halduskoormust. Eelkõige tuleks tegeliku valiku puhul võtta arvesse ELi HKSiga hõlmatud põhimaterjale ja -tooteid eesmärgiga tagada, et energiamahukate toodete import liitu oleks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi CO2 hinnastamise seisukohast ELi toodetega võrdsel alusel, ning vähendada kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu. Muud asjakohased valiku kitsendamise kriteeriumid peaksid olema järgmised: esiteks sektorite olulisus heitkoguste seisukohast, nimelt kas sektor on kokkuvõttes üks suurimaid kasvuhoonegaaside heite tekitajaid; teiseks sektori avatus märkimisväärsele kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohule, nagu on määratletud vastavalt direktiivile 2003/87/EÜ; kolmandaks vajadus tasakaalustada kasvuhoonegaaside heite ulatuslikku katvust, piirates samas keerukust ja halduskoormust. (30)Esimese kriteeriumi kasutamine võimaldab loetleda kumuleeritud heitkoguste alusel järgmised tööstussektorid: raud ja teras, rafineerimistehased, tsement, orgaanilised põhikemikaalid ja väetised. (31)Komisjoni delegeeritud otsuses (EL) 2019/708 loetletud teatavaid sektoreid ei tuleks praeguses etapis siiski nende eripära tõttu käesolevas määruses käsitleda. (32)Eelkõige ei kuulu käesoleva määruse kohaldamisalasse orgaanilised kemikaalid tehniliste piirangute tõttu, mis ei võimalda selgelt määratleda imporditud kaupade sisalduvaid heitkoguseid. Nende kaupade puhul on ELi HKSi raames kohaldatav võrdlusalus põhiparameeter, mis ei võimalda üksikute imporditud kaupade sisalduvate heitkoguste üheselt mõistetavat eraldamist. Sihipärasem eraldamine orgaanilistele kemikaalidele nõuab rohkem andmeid ja analüüsi. (33)Sarnaseid tehnilised piirangud kehtivad ka rafineerimistoodete suhtes, mille puhul ei ole võimalik kasvuhoonegaaside heidet ühemõtteliselt omistada üksikutele väljundtoodetele. Samal ajal ei ole ELi HKSi asjaomane võrdlusalus otseselt seotud konkreetsete toodetega, nagu bensiin, diislikütus või petrool, vaid rafineerimistehaste kogutoodanguga. (34)Alumiiniumist tooted aga tuleks kanda CBAMi, kuna nende puhul esineb väga suur kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht. Lisaks on nad mitmetes tööstuslikes rakendustes terasetoodetega omaduste poolest otseses konkurentsis tulenevalt terasetoodetega väga sarnastest omadustest. Alumiiniumi lisamine on samuti asjakohane, kuna CBAMi kohaldamisala võib tulevikus laiendada ka kaudsetele heidetele. (35)Samamoodi tuleks toruliitmikud lisada CBAMi kohaldamisalasse, hoolimata nende väikestest sisalduvatest heitkogustest, kuna nende väljajätmine suurendaks tõenäosust hoida kõrvale terasetoodete lisamisest CBAMi, muutes järgmise etapi toodetega kauplemise struktuuri. (36)Seevastu ei tuleks käesolevat määrust kohaldada teatavate toodete suhtes, mille tootmisel ei teki olulist heidet, näiteks malmi ja terase jäätmed (CN-koodi 7204 all), ferrosulamid (CN-koodi 7202 all) ja teatavad väetised (CN-koodi 3105 60 00 all). (37)Elektrienergia import tuleks lisada käesoleva määruse kohaldamisalasse, kuna see sektor tekitab 30 % liidu kasvuhoonegaaside koguheitest. Liidu tõhustatud kliimaeesmärgid suurendaksid CO2 kulude erinevust elektritootmise vahel liidus ja väljaspool liitu. See suurenemine koos edusammudega liidu elektrivõrgu ühendamisel naaberriikide elektrivõrguga suurendaks kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu suurenenud elektriimpordi tõttu, millest märkimisväärse osa toodavad söeküttel töötavad elektrijaamad. (38)Kuna käesoleva määrusega hõlmatud kaupade importijad ei peaks täitma oma käesoleva määruse kohaseid CBAMi kohustusi impordi ajal, tuleks kohaldada konkreetseid haldusmeetmeid, et tagada kohustuste täitmine hilisemas etapis. Seepärast peaks importijatel olema õigus importida CBAMi tooteid alles pärast seda, kui nad on saanud loa pädevatelt asutustelt, kes vastutavad käesoleva määruse kohaldamise eest. (39)CBAM peaks põhinema deklaratiivsel süsteemil, mille puhul kinnitatud deklarant, kes võib esindada rohkem kui üht importijat, esitab igal aastal deklaratsiooni liidu tolliterritooriumile imporditud kaupade sisalduvate heitkoguste kohta ja tagastab kõnealustele deklareeritud heitkogustele vastava arvu CBAMi sertifikaate. (40)Kinnitatud deklarandil peaks olema lubatud taotleda tagastatavate CBAMi sertifikaatide arvu vähendamist vastavalt nende heitkoguste eest teistes jurisdiktsioonides juba makstud CO2 hinnale. (41)Sisalduvaid deklareeritud heitkoguseid peaks tõendama isik, kelle on akrediteerinud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 4 lõike 1 või komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/2067 kohaselt määratud riiklik akrediteerimisasutus. (42)Süsteem peaks võimaldama kolmandate riikide tootmiskäitiste käitajatel registreerida end keskandmebaasis ja teha kaupade tootmisel tekkinud tõendatud sisalduvad kasvuhoonegaaside heitkogused kättesaadavaks kinnitatud deklarantidele. Käitajal peaks olema võimalik otsustada, et tema nime, aadressi ja kontaktandmeid ei tehta keskandmebaasis üldsusele kättesaadavaks.

(43)CBAMi sertifikaadid erinevad ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikutest, mille oluline tunnus on igapäevane enampakkumine. Vajadus kehtestada selge hind CBAMi sertifikaatidele muudab igapäevase avaldamise käitajate jaoks ülemäära koormavaks ja segadust tekitavaks, kuna igapäevased hinnad võivad avaldamisel aeguda. Seega kajastaks iganädalane CBAMi hindade avaldamine täpselt ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikute hinnasuundumust ja aitaks saavutada sama kliimaeesmärki. Seepärast tuleks CBAMi sertifikaatide hinna arvutamise aluseks võtta pikem ajavahemik (nädal) kui ELi HKSiga kehtestatud ajavahemik (päev). Komisjonile tuleks teha ülesandeks arvutada ja avaldada kõnealune keskmine hind. (44)Selleks et võimaldada kinnitatud deklarantidel paindlikult täita oma CBAMi kohustusi ja saada kasu ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikute hinna kõikumisest, peaksid CBAMi sertifikaadid kehtima kaks aastat alates ostmise kuupäevast. Kinnitatud deklarandil peaks olema lubatud müüa üleliigselt ostetud sertifikaadid edasi riiklikule asutusele. Kinnitatud deklarant peaks aasta jooksul koguma tagastamise ajal nõutavad sertifikaadid, mille künnised kehtestatakse iga kvartali lõpus. (45)Elektri kui toote füüsikalised omadused, eelkõige asjaolu, et elektronide tegelikku vooluhulka ei ole võimalik jälgida, õigustavad CBAMi veidi teistsugust ülesehitust. Standardmeetodina tuleks kasutada vaikeväärtusi ja kinnitatud deklarantidel peaks olema võimalik taotleda oma CBAMi kohustuste arvutamist tegelike heitkoguste põhjal. Elektrikaubandus erineb muude kaupadega kauplemisest eelkõige seetõttu, et sellega kaubeldakse omavahel ühendatud elektrivõrkude kaudu, kasutades elektribörse ja konkreetseid kauplemisvorme. Turgude liitmine on tihedalt reguleeritud elektrikaubanduse vorm, mis võimaldab liita ostu- ja müügipakkumisi kogu liidus. (46)Selleks et vältida kõrvalehoidmise ohtu ning parandada elektri impordist ja selle kaupades kasutamisest tuleneva tegeliku CO2 heite jälgitavust, peaks tegelike heitkoguste arvutamine olema lubatud üksnes rangete tingimuste alusel. Eelkõige peaks olema vaja näidata, et määratud ülekandevõimsus on kindlalt registreeritud ning et on olemas otsene lepinguline suhe ostja ja taastuvelektri tootja vahel või ostja ja sellise elektritootja vahel, kelle heitkogused on vaikeväärtusest väiksemad. . (47)Energiaühenduse asutamislepingu osalised või põhjalikke ja laiaulatuslikke vabakaubanduspiirkondi hõlmavate assotsieerimislepingute osalised peavad järgima CO2 heite vähendamise protsesse, mille tulemuseks peaks lõpuks olema ELi HKSiga sarnaste või võrdväärsete CO2 hinnastamise mehhanismide vastuvõtmine või nende osalemine ELi HKSis. (48)Kolmandate riikide integreerimine liidu elektriturule annab neile riikidele olulise stiimuli kiirendada üleminekut suure taastuvenergia osakaaluga energiasüsteemidele. Komisjoni määruses (EL) 2015/1222 sätestatud elektriturgude liitmine võimaldab kolmandatel riikidel paremini integreerida taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit elektriturule, vahetada sellist elektrit tõhusalt laiemas piirkonnas, tasakaalustada pakkumist ja nõudlust suurema liidu turuga ning vähendada oma elektritootmise CO2-mahukust. Kolmandate riikide integreerimine liidu elektriturule aitab samuti kaasa elektrienergiaga varustamise kindlusele nendes riikides ja naaberliikmesriikides. (49)Kui kolmandad riigid ühendatakse tihedalt liidu elektrituruga turgude liitmise kaudu, tuleks leida tehnilised lahendused, et tagada CBAMi kohaldamine sellistest riikidest liidu tolliterritooriumile eksporditava elektrienergia suhtes. Kui tehnilisi lahendusi ei ole võimalik leida, peaksid liidetud turul osalevad kolmandad riigid saama kasu CBAMist tulenevast ajaliselt piiratud vabastusest kuni maksimaalselt 2030. aastani üksnes seoses elektrienergia ekspordiga, eeldusel et teatavad tingimused on täidetud. Samas peaksid need kolmandad riigid välja töötama töökava ja võtma kohustuse rakendada CO2 hinnastamise mehhanismi, millega nähakse ette samaväärne hind nagu ELi HKSiga, ning võtma kohustuse saavutada 2050. aastaks CO2-neutraalsus, [samuti?] kohanduma liidu õigusaktidega keskkonna, kliima, konkurentsi ja energia valdkonnas. See erand tuleks tühistada, kui on põhjust arvata, et asjaomane riik ei täida oma kohustusi või ei ole 2030. aastaks vastu võtnud ELi HKSiga samaväärset HKSi. (50)Aastatel 2023–2025 tuleks kohaldada üleminekuperioodi. Kohaldada tuleks ilma finantskohandusteta CBAMi, et hõlbustada mehhanismi sujuvat kasutuselevõttu, vähendades seega kaubandust kahjustava mõju ohtu. Deklarandid peaksid esitama kord kvartalis andmed üleminekuperioodil imporditud kaupade tegelike sisalduvate heitkoguste kohta, kirjeldades üksikasjalikult otseseid ja kaudseid heiteid ning välismaal makstud CO2 hinda. (51)CBAMi nõuetekohase toimimise hõlbustamiseks ja tagamiseks peaks komisjon toetama käesoleva määruse kohaldamise eest vastutavaid pädevaid asutusi nende kohustuste täitmisel. (52)Komisjon peaks hindama käesoleva määruse kohaldamist enne üleminekuperioodi lõppu ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. Komisjoni aruandes tuleks eelkõige keskenduda võimalustele tõhustada kliimameetmeid, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalse liidu eesmärk. Komisjon peaks selle hindamise osana algatama sellise teabe kogumise, mis on vajalik kohaldamisala võimalikuks laiendamiseks kaudsetele heidetele ning muudele kaupadele ja teenustele, mille puhul esineb kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht, ning keskkonnajalajälje leidmise meetoditel põhinevate sisalduva heitkoguse arvutamise meetodite väljatöötamiseks. (53)Eespool toodut arvesse võttes tuleks jätkata dialoogi kolmandate riikidega ning luua võimalused koostööks ja lahendusteks, mis võiksid olla aluseks konkreetsetele valikutele, mis tehakse meetme ülesehituse üksikasjade kohta selle rakendamise ajal, eelkõige üleminekuperioodil. (54)Komisjon peaks püüdma erapooletult ja kooskõlas ELi rahvusvaheliste kohustustega teha koostööd kolmandate riikidega, kelle ELi suunduvat eksporti käesolev määrus mõjutab, et uurida võimalusi dialoogiks ja koostööks seoses käesolevas määruses ja sellega seotud rakendusaktides sätestatud mehhanismi konkreetsete elementide rakendamisega. Samuti tuleks uurida võimalusi lepingute sõlmimiseks, et võtta arvesse nende CO2 heite maksustamise mehhanismi. (55)Kuna CBAMi eesmärk on soodustada puhtamaid tootmisprotsesse, on EL valmis tegema koostööd madala ja keskmise sissetulekuga riikidega, et vähendada nende töötleva tööstuse CO2 heidet. Lisaks peaks liit toetama vähem arenenud riike vajaliku tehnilise abiga, et hõlbustada nende kohanemist käesoleva määrusega kehtestatud uute kohustustega. (56)Käesoleva määruse sätted ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 kohaldamist. (57)Tõhususe huvides tuleks kohaldada nõukogu määruse (EÜ) nr 515/97 sätteid. (58)Et vältida käesoleva määruse sätetest kõrvalehoidmist, tuleks komisjonile delegeerida ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt volitused võtta vastu õigusakte I lisas sätestatud kaupade loetelu täiendamiseks. (59)On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. (60)Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. (61)Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ning asjakohasel juhul haldus- ja rahalisi karistusi. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I peatükk

Reguleerimisese, kohaldamisala ja mõisted Artikkel 1

Reguleerimisese 1.Käesoleva määrusega kehtestatakse piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism (edaspidi „CBAM“) I lisas osutatud kaupade sisalduvate kasvuhoonegaaside heitkoguste käsitlemiseks nende importimisel liidu tolliterritooriumile, et vältida kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu. 2.CBAM täiendab direktiiviga 2003/87/EÜ kehtestatud ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, kohaldades samaväärseid eeskirju artiklis 2 osutatud kaupade liidu tolliterritooriumile importimise suhtes. 3.Mehhanismist saab järk-järgult alternatiiv direktiivi 2003/87/EÜ alusel kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu vältimiseks loodud mehhanismidele, eelkõige lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamisele vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 10a. Artikkel 2

Kohaldamisala 1.Käesolevat määrust kohaldatakse I lisas loetletud kolmandatest riikidest pärit kaupade suhtes, kui need kaubad või nendest kaupadest saadud töödeldud tooted, mis on saadud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 artiklis 256 osutatud seestöötlemise protseduuri tulemusena, imporditakse liidu tolliterritooriumile. 2.Käesolevat määrust kohaldatakse lõikes 1 osutatud kaupade suhtes, kui need tuuakse liikmesriigi mandrilavale või majandusvööndisse. 3.Erandina lõigetest 1 ja 2 ei kohaldata käesolevat määrust II lisa A jaos loetletud riikidest ja territooriumidelt pärit kaupade suhtes. 4.Imporditud kaubad loetakse kolmandatest riikidest pärinevateks vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artiklis 59 määratletud mittesooduspäritolu reeglile. 5.Riigid ja territooriumid loetletakse II lisa A jaos, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: : a)kõnealuse riigi või territooriumi suhtes kohaldatakse direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt kehtestatud ELi HKSi või kõnealuse kolmanda riigi või territooriumi ja liidu vahel on sõlmitud leping, mis ühendab täielikult ELi HKSi kolmanda riigi või territooriumi heitkogustega kauplemise süsteemiga; b)hind, mida makstakse riigis, kust kaubad pärinevad, nõutakse nendelt kaupadelt tegelikult sisse, ilma et sellele tehtaks muid soodustusi peale nende, mida kohaldatakse ka ELi HKSis. 6.Komisjonil on õigus võtta vastu rakendusakte, et määrata kindlaks tingimused CBAMi kohaldamiseks lõikes 2 osutatud kaupade suhtes. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 29 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. 7.Kui kolmandal riigil või territooriumil on elektriturg, mis on turgude liitmise teel integreeritud liidu elektrienergia siseturuga, ning ei ole olnud võimalik leida tehnilist lahendust CBAMi kohaldamiseks kõnealusest kolmandast riigist või kolmandalt territooriumilt liitu imporditava elektrienergia suhtes, vabastatakse selline elektrienergia import kõnealusest riigist või kõnealuselt territooriumilt CBAMi kohaldamisest, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: a)kolmas riik või territoorium on sõlminud liiduga lepingu, milles sätestatakse kohustus kohaldada liidu õigust elektrienergia valdkonnas, sealhulgas taastuvate energiaallikate arendamist käsitlevaid õigusakte, ning muid energia-, keskkonna- ja konkurentsieeskirju; b)kõnealuse kolmanda riigi või territooriumi siseriikliku õigusega rakendatakse liidu elektriturgu käsitlevate õigusaktide peamisi sätteid, sealhulgas taastuvate energiaallikate arendamist ja elektriturgude ühendamist käsitlevaid sätteid; c)kolmas riik või territoorium on esitanud komisjonile tegevuskava, mis sisaldab punktides d ja e sätestatud tingimuste täitmiseks vajalike meetmete vastuvõtmise ajakava; d)kolmas riik või territoorium on võtnud kohustuse saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus ning on vastavalt ametlikult sõnastanud ja vajaduse korral edastanud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osalistele sajandi keskpaigani ulatuva vähese kasvuhoonegaaside heitega arengu strateegia, mis on selle eesmärgiga kooskõlas, ning on seda kohustust oma siseriiklikes õigusaktides rakendanud; e)kolmas riik või territoorium on punkti c kohase tegevuskava rakendamisel teinud märkimisväärseid edusamme kliimameetmete valdkonna siseriiklike õigusaktide liidu õigusega vastavusse viimisel kõnealuse tegevuskava alusel, sealhulgas CO2 heite maksustamise suunas liiduga samaväärsel tasemel vähemalt seoses elektrienergia tootmisega. ELi HKSiga samaväärse hinnaga heitkogustega kauplemise süsteemi rakendamine elektri puhul viiakse lõpule 1. jaanuariks 2030;

f)kolmas riik või territoorium on kehtestanud tõhusad süsteemid, et hoida ära elektrienergia kaudne import liitu muudest kolmandatest riikidest, mis ei vasta punktides a–e sätestatud nõuetele. 8.Lõike 7 punktides a–f sätestatud tingimustele vastav kolmas riik või territoorium loetletakse käesoleva määruse II lisa B jaos ning ta esitab lõike 7 punktide a–f kohaste tingimuste täitmise kohta kaks aruannet, ühe enne 1. juulit 2025 ja teise enne 1. juulit 2029. Komisjon hindab 31. detsembriks 2025 ja 31. detsembriks 2029, eelkõige lõike 7 punkti c kohase tegevuskava ning kolmandalt riigilt või territooriumilt saadud aruannete alusel, kas kõnealune kolmas riik või territoorium täidab jätkuvalt lõikes 7 sätestatud tingimusi. 9.Käesoleva määruse II lisa B jaos loetletud kolmas riik või territoorium jäetakse kõnealusest loetelust välja: a)kui komisjonil on põhjust arvata, et riik või territoorium ei ole teinud piisavaid edusamme mõne lõike 7 punktides a–f loetletud nõude täitmiseks, või kui riik või territoorium on võtnud meetmeid, mis ei ole kooskõlas liidu kliima- ja keskkonnaalastes õigusaktides sätestatud eesmärkidega; b)kui kolmas riik või territoorium on võtnud meetmeid, mis on vastuolus tema CO2 heite vähendamise eesmärkidega, näiteks riikliku toetuse andmine sellise uue tootmisvõimsuse loomiseks, mis tekitab rohkem kui 550 g fossiilkütusest pärinevat CO2 ühe kWh elektri kohta. 10.Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 28 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada nõuded ja menetlused riikidele või territooriumidele, mis on II lisa B jaos esitatud loetelust välja jäetud, et tagada käesoleva määruse kohaldamine nende territooriumil seoses elektrienergiaga. Kui sellistel juhtudel ei ole turgude liitmine käesoleva määruse kohaldamisega kooskõlas, võib komisjon otsustada jätta kolmandad riigid või territooriumid liidu turgude liitmisest välja ning nõuda võimsuse otsest jaotamist liidu ja kolmanda riigi piiril, et saaks kohaldada CBAMi. 11.Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 28 vastu delegeeritud õigusakte II lisa A või B jaos esitatud loetelude muutmiseks, sõltuvalt sellest, kas lõigetes 5, 7 või 9 sätestatud tingimused on täidetud. 12.Liit võib sõlmida kolmandate riikidega lepinguid, et võtta artikli 9 kohaldamisel arvesse nende riikide CO2 heite maksustamise mehhanisme. Artikkel 3

Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)„kaup“ – 1. lisas loetletud kaup; (2)„kasvuhoonegaasid“ – kasvuhoonegaasid, nagu on määratletud I lisas seoses iga kõnealuses lisas loetletud kaubaga; (3)„heitkogus“ – kaupade tootmisest pärinevate kasvuhoonegaaside heide atmosfääri; (4)„import“ – määruse (EL) nr 952/2013 artiklis 201 sätestatud vabasse ringlusse lubamine; (5)„ELi HKS“ – ELi heitkogustega kauplemise süsteem seoses direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevusaladega, välja arvatud lennutegevus; (6)„kolmas riik” – väljaspool liidu tolliterritooriumi asuv riik või territoorium; (7)„mandrilava“ – Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis määratletud mandrilava; (8)„majandusvöönd“ – Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis määratletud majandusvöönd, mille liikmesriik on selle konventsiooni kohaselt kuulutanud majandusvööndiks; (9)„turgude liitmine“ – ülekandevõimsuse jaotamine liidu süsteemi kaudu, mis sobitab samaaegselt korraldusi ja jaotab piirkonnaülest võimsust, nagu on sätestatud komisjoni määruses (EL) 2015/1222; (10)„võimsuse otsene jaotamine“ – elektrienergiaga kauplemisest eraldatud piiriülese ülekandevõimsuse jaotamine;

(11)„pädev asutus“ – käesoleva määruse artikli 11 kohaselt iga liikmesriigi määratud asutus; (12)„toll“ – määruse (EL) nr 952/2013 artikli 5 lõikes 1 määratletud liikmesriikide tolliasutused; (13)„deklarant“ – isik, kes esitab vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni enda nimel, või isik, kelle nimel selline deklaratsioon esitatakse kooskõlas määrusega (EL) nr 952/2013; (14)„isik” – füüsiline isik, juriidiline isik ja mis tahes isikute ühendus, mis ei ole juriidiline isik, kuid mis saab liidu või siseriikliku õiguse kohaselt teha õigustoiminguid; (15)„otseheited“ – selliste kaupade tootmisprotsessidest tulenevad heited, mille üle tootjal on otsene kontroll; (16)„sisalduvad heitkogused“ – kaupade tootmise käigus tekkivad otseheited, mis arvutatakse III lisas sätestatud meetodite kohaselt; (17)„CO2 ekvivalenttonn“ – üks tonn süsinikdioksiidi (CO2) või CO2, dilämmastikoksiidi ja perfluorosüsivesinikke, nagu on viidatud I lisas loetletud kaupade puhul; (18)„CBAMi sertifikaat“ – elektrooniline sertifikaat, mis vastab ühele tonnile kaupade sisalduvatele heitkogustele; (19)„tagastamine“ – CBAMi sertifikaatide tasaarveldamine imporditud kauba sisalduvate deklareeritud heitkogustega; (20)„tootmisprotsessid“ – keemilised ja füüsikalised protsessid, mis viiakse läbi kaupade tootmiseks käitises; (21)„vaikeväärtus“ – väärtus, mis arvutatakse või saadakse teisestest andmetest, mis näitavad kaupade sisalduvaid heitkoguseid; (22)„tegelik heide“ – heide, mis on arvutatud kaupade tootmisprotsesside esmaste andmete põhjal; (23)„CO2 hind“ – rahasumma, mida makstakse kolmandas riigis kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi alusel maksu või lubatud heitkoguse ühikute kujul, arvutatuna sellise meetmega hõlmatud ja kaupade tootmise käigus vabanevate kasvuhoonegaaside põhjal; (24)„käitis“ – paikne tehniline üksus, kus toimub tootmisprotsess; (25)„käitaja“ – isik, kes käitab või kontrollib käitist kolmandas riigis; (26)„riiklik akrediteerimisasutus“ – riiklik akrediteerimisasutus, mille iga liikmesriik on määranud vastavalt määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 4 lõikele 1; (27)„ELi HKSi lubatud heitkoguse ühik“ – direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3 punktis a osutatud lubatud heitkoguse ühik seoses kõnealuse direktiivi I lisas loetletud tegevusaladega, välja arvatud lennutegevus; (28)„kaudsed heited“ – kaupade tootmisprotsesside käigus tarbitava elektri-, soojus- ja jahutusenergia tootmisel tekkivad heited. II peatükk

Kinnitatud deklarantide kohustused ja õigused

Artikkel 4

Kaupade import Kaupu impordib liidu tolliterritooriumile üksnes deklarant, kelle pädev asutus on kinnitanud vastavalt artiklile 17 (edaspidi „kinnitatud deklarant“). Artikkel 5

Kinnituse taotlemine 1.Enne artiklis 2 osutatud kauba importi taotleb iga deklarant oma asukohajärgselt pädevalt asutuselt kinnitust nende kaupade importimiseks liidu tolliterritooriumile. 2.Erandina lõikest 1, kui elektrienergia impordiks mõeldud ülekandevõimsust jaotatakse võimsuse otsese jaotamise teel, käsitatakse isikut, kellele on jaotatud võimsus impordiks ja kes määrab selle impordiks mõeldud võimsuse, käesoleva määruse kohaldamisel kinnitatud deklarandina liikmesriigis, kus isik elektrienergia impordi deklareerib. Importi tuleb mõõta piiri kohta ajavahemikel, mis ei ole pikemad kui üks tund, ning ekspordi või transiidi mahaarvamine sama tunni jooksul ei ole võimalik. 3.Kinnituse taotlus sisaldab järgmist teavet deklarandi kohta, kes peab olema asutatud liidus: a)nimi, aadress ja kontaktandmed; b)ettevõtjate registreerimis- ja identifitseerimisnumber (edaspidi „EORI-number“) vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artiklile 9; c)peamine majandustegevus liidus; d)deklarandi asukohaliikmesriigi maksuhalduri tõend selle kohta, et deklarandi suhtes ei ole riiklike maksuvõlgade täitmata sissenõudekorraldust; e)kirjalik kinnitus selle kohta, et deklarant ei ole taotluse esitamise aastale eelnenud viie aasta jooksul olnud seotud tollialaste õigusaktide, maksustamiseeskirjade ja turukuritarvitusi käsitlevate eeskirjade raske ega korduva rikkumisega, sealhulgas asjaolu kohta, et ta ei ole toime pannud oma majandustegevusega seotud raskeid kuritegusid; f)teave, mis näitab, et deklarandil on käesoleva määruse kohaste kohustuste täitmiseks vajalik finants- ja tegevussuutlikkus, ning, kui pädev asutus otsustab riskianalüüsi alusel seda nõuda, siis nimetatud teavet tõendavad dokumendid, nagu viimase kolme lõpetatud majandusaasta kasumiaruanne ja bilanss; g)liidu tolliterritooriumile imporditud kauba hinnanguline rahaline väärtus ja maht kaubaliikide kaupa kalendriaastal, mille jooksul taotlus esitati, ja järgmisel kalendriaastal; h)vajaduse korral nende isikute nimed ja kontaktandmed, kelle nimel deklarant tegutseb. 4.Taotleja võib igal ajal oma taotluse tagasi võtta. 5.Kinnitatud deklarant teavitab pädevat asutust viivitamata kõigist lõikes 3 esitatud teabes pärast otsuse tegemist toimunud muudatustest, mis võivad mõjutada artikli 17 kohaselt tehtud otsust või artikli 17 kohaselt antud kinnituse sisu. 6.Komisjonil on õigus võtta vastu rakendusakte, milles käsitletakse taotluse standardvormi, tähtaegu ja menetlust, mida pädev asutus peab järgima lõike 1 kohaste kinnituse taotluste menetlemisel, ning eeskirju, mille alusel pädev asutus elektri impordiga seotud deklarante identifitseerib. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 29 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Artikkel 6

CBAMi deklaratsioon 1.Iga aasta 31. maiks esitab iga kinnitatud deklarant pädevale asutusele deklaratsioonile eelneva kalendriaasta kohta deklaratsiooni (edaspidi „CBAMi deklaratsioon“). 2.CBAMi deklaratsioon sisaldab järgmisi andmeid:

a)deklareerimisele eelnenud kalendriaasta jooksul imporditud iga kaubaliigi üldkogus, väljendatuna elektri puhul megavatt-tundides ja muude kaupade puhul tonnides; b)sisalduvate heitkoguste kogunäitaja, väljendatuna CO2 ekvivalenttonnides elektri megavatt-tunni kohta või CO2 ekvivalenttonnides muude kaupade tonni kohta, arvutatuna vastavalt artiklile 7; c)selliste CBAMi sertifikaatide koguarv, mis vastavad kogu sisalduvale heitkogusele ning mis tuleb tagastada pärast vähendust, mis tuleneb päritoluriigis artikli 9 kohaselt makstud CO2 hinnast, ja kohandust, mis on vajalik selleks, et teha kindlaks, millises ulatuses eraldatakse ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikuid tasuta vastavalt artiklile 31. 3.Kui imporditud kaup on määruse (EL) nr 952/2013 artiklis 256 osutatud seestöötlemisprotseduuri tulemusena saadud töödeldud toode, esitab kinnitatud deklarant CBAMi deklaratsioonis käesoleva määruse I lisas loetletud seestöötlemisprotseduurile suunatud kauba sisalduvate heitkoguste kogunäitaja, isegi kui töödeldud toodet ei ole kõnealuses lisas loetletud. 4.Kui imporditud kaup on määruse (EL) nr 952/2013 artiklis 259 osutatud välistöötlemisprotseduuri tulemusena saadud töödeldud toode, esitab kinnitatud deklarant CBAMi deklaratsioonis üksnes väljaspool liidu tolliterritooriumi toimunud töötlemistoimingu heited, tingimusel et töödeldud toode on loetletud käesoleva määruse I lisas. 5.Kui imporditud kaup on määruse (EL) nr 952/2013 artiklis 203 osutatud tagasitoodud kaup, esitab kinnitatud deklarant CBAMi deklaratsioonis eraldi „nullheite“ sisalduvate heitkoguste kogunäitaja kohta, mis vastab kõnealusele kaubale. 6.Komisjonil on õigus võtta vastu rakendusakte lõike 2 punktis c sätestatud CBAMi deklaratsiooni standardvormi ja esitamise korra ning CBAMi sertifikaatide tagastamise korra kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 29 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Artikkel 7

Sisalduvate heitkoguste arvutamine 1.Kaupade sisalduvad heitkogused arvutatakse III lisas sätestatud meetodite kohaselt. 2.Muude kaupade kui elektri sisalduvad heitkogused määratakse kindlaks tegelike heitkoguste põhjal III lisa punktides 2 ja 3 sätestatud meetodite kohaselt. Kui tegelikke heitkoguseid ei ole võimalik nõuetekohaselt kindlaks määrata, määratakse sisalduvad heitkogused kindlaks vaikeväärtuste alusel vastavalt III lisa punktis 4.1 sätestatud meetoditele. 3.Imporditud elektri sisalduvad heitkogused määratakse kindlaks vaikeväärtuste alusel vastavalt III lisa punktis 4.2 sätestatud meetodile, välja arvatud juhul, kui kinnitatud deklarant otsustab määrata sisalduvad heitkogused kindlaks tegelike heitkoguste põhjal vastavalt kõnealuse lisa punktile 5. 4.Kinnitatud deklarant peab arvestust andmete üle, mis on vajalikud sisalduvate heitkoguste arvutamiseks vastavalt IV lisas sätestatud nõuetele. Need andmed peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et artikli 18 kohaselt akrediteeritud tõendajad saaksid tõendada sisalduvaid heitkoguseid vastavalt artiklile 8 ja V lisale ning et pädev asutus saaks läbi vaadata CBAMi deklaratsiooni vastavalt artikli 19 lõikele 1. 5.Kinnitatud deklarant säilitab lõikes 4 osutatud andmed, sealhulgas tõendaja aruande, kuni neljanda aasta lõpuni pärast aastat, mil CBAMi deklaratsioon esitati või oleks tulnud esitada. 6.Komisjonil on õigus võtta vastu rakendusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad III lisas sätestatud arvutusmeetodite elemente, sealhulgas tootmisprotsesside süsteemipiiride, heitekoefitsientide, käitisepõhiste tegelike heitkoguste väärtuste ja vaikeväärtuste kindlaksmääramist ning nende kohaldamist üksikute kaupade suhtes, samuti selliste meetodite sätestamist, millega tagatakse vaikeväärtuste kindlaksmääramise aluseks olevate andmete usaldusväärsus, sealhulgas üksikasjalikkuse tase ja andmete tõendamine. Vajaduse korral sätestatakse kõnealustes õigusaktides, et vaikeväärtusi saab konkreetsete alade, piirkondade või riikide puhu kohandada, et võtta arvesse konkreetseid objektiivseid tegureid, nagu geograafia, loodusvarad, turutingimused, peamised energiaallikad või tööstusprotsessid. Rakendusaktid tuginevad olemasolevatele õigusaktidele, mis käsitlevad direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmatud käitiste heitkoguste ja tegevust puudutavate andmete tõendamist, eelkõige rakendusmäärusele (EL) 2018/2067. 7.Käesoleva artikli lõikes 6 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 29 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Artikkel 8

Sisalduvate heitkoguste tõendamine 1.Kinnitatud deklarant tagab, et artikli 6 kohaselt esitatud CBAMi deklaratsioonis deklareeritud sisalduvate heitkoguste kogunäitajat on tõendanud artikli 18 kohaselt akrediteeritud tõendaja, tuginedes V lisas sätestatud tõendamispõhimõtetele. 2.Kolmandas riigis registreeritud käitistes artikli 10 kohaselt toodetud kaupade sisalduvate heitkoguste puhul võib kinnitatud deklarant lõikes 1 osutatud kohustuse täitmiseks kasutada talle artikli 10 lõike 7 kohaselt avaldatud tõendatud teavet. 3.Komisjonil on õigus võtta vastu rakendusakte, mis käsitlevad lõikes 1 osutatud tõendamispõhimõtteid seoses võimalusega vabastada tõendaja kohustusest külastada käitist, kus toodetakse asjaomaseid kaupu, ning seoses kohustusega kehtestada künnised, mille alusel otsustada, kas väärkajastamised või mittevastavused on olulised, ning seoses tõendamisaruande jaoks vajalike tõendavate dokumentidega. Esimeses lõigus osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 29 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 9

Päritoluriigis makstud CO2 hind 1.Kinnitatud deklarant võib oma CBAMi deklaratsioonis taotleda tagastatavate CBAMi sertifikaatide arvu vähendamist, et võtta arvesse päritoluriigis deklareeritud sisalduvate heitkoguste eest makstud CO2 hinda. 2.Kinnitatud deklarant peab arvestust dokumentide üle, mille on sertifitseerinud sõltumatu isik ja millega näidatakse, et deklareeritud sisalduvate heitkoguste suhtes kohaldati CO2 hinda kauba päritoluriigis, ning säilitab tõendid selle CO2 hinnana tegelikult makstud summa kohta, mille suhtes ei oleks tulnud kohaldada ekspordisoodustust ega muud ekspordikompensatsiooni. 3.Kinnitatud deklarant säilitab lõikes 2 osutatud andmed kuni neljanda aasta lõpuni pärast aastat, mil CBAMi deklaratsioon esitati või oleks tulnud esitada. 4.Komisjonil on õigus võtta vastu rakendusakte, millega kehtestatakse tagastamisele kuuluvate CBAMi sertifikaatide arvu vähendamise arvutamise metoodika seoses lõike 1 kohaselt välisvaluutas makstud CO2 hinna konverteerimisega eurodesse aasta keskmise vahetuskursi alusel ning seoses teavet sertifitseeriva sõltumatu isiku kvalifikatsiooniga, samuti makstud CO2 hinna tõendamise elementidega ning ekspordi puhul kohaldatavate ekspordisoodustuste või muude kompensatsioonivormide puudumisega, nagu on osutatud lõikes 2. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 29 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Artikkel 10

Käitajate ja käitiste registreerimine kolmandates riikides 1.Kolmandas riigis asuva käitise käitaja taotlusel registreerib komisjon teabe käitaja ja tema käitise kohta artikli 14 lõikes 4 osutatud keskandmebaasis. 2.Lõikes 1 osutatud registreerimistaotlus peab sisaldama järgmist registreerimisel andmebaasi lisatavat teavet: a)käitaja nimi, aadress ja kontaktandmed; b)iga käitise asukoht, sealhulgas täielik aadress ja koordinaadid, mis on väljendatud pikkus- ja laiuskraadides kuue kümnendkohaga; c)käitise peamine majandustegevus kolmandas riigis. 3.Komisjon teavitab käitajat andmebaasis registreerimisest. Registreerimine kehtib viis aastat alates käitise käitaja teavitamise kuupäevast. 4.Käitaja teavitab komisjoni viivitamata kõigist lõikes 2 osutatud teabes pärast registreerimist toimunud muutustest ning komisjon ajakohastab asjaomast teavet. 5.Lõikes 1 osutatud käitaja on kohustatud: a)määrama kindlaks sisalduvad heitkogused, mis on arvutatud vastavalt III lisas sätestatud meetoditele lõikes 1 osutatud käitises toodetud kaupade liikide kaupa; b)tagama, et punktis a osutatud sisalduvad heitkogused on tõendatud kooskõlas V lisas sätestatud tõendamispõhimõtetega artikli 18 kohaselt akrediteeritud tõendaja poolt; c)säilitama nelja aasta jooksul pärast tõendamist koopiat tõendaja aruandest ja dokumentatsioonist, mis on vajalik kaupade sisalduvate heitkoguste arvutamiseks vastavalt IV lisale. 6.Lõike 5 punktis c osutatud arvestus peab olema piisavalt üksikasjalik, et võimaldada lõike 5 punkti b kohast tõendamist ja võimaldada igal pädeval asutusel vaadata kooskõlas artikli 19 lõikega 1 läbi CBAMi deklaratsioon, mille on esitanud kinnitatud deklarant, kellele asjaomane teave on lõike 8 kohaselt avaldatud. 7.Käitaja võib avaldada kinnitatud deklarandile teabe lõikes 5 osutatud sisalduvate heitkoguste tõendamise kohta. Kinnitatud deklarandil on õigus kasutada avaldatud teavet artiklis 8 osutatud kohustuse täitmiseks. 8.Käitaja võib igal ajal taotleda enda kustutamist andmebaasist.

III peatükk

Pädevad asutused Artikkel 11

Pädevad asutused 1.Iga liikmesriik määrab pädeva asutuse, kes täidab käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, ja teavitab sellest komisjoni. Komisjon teeb pädevate asutuste loetelu liikmesriikidele teatavaks ja avaldab selle teabe Euroopa Liidu Teatajas. 2.Liikmesriigid nõuavad, et pädevad asutused vahetaksid teavet, mis on nende ülesannete ja kohustuste täitmiseks vajalik või asjakohane. Artikkel 12

Komisjon Komisjon abistab pädevaid asutusi käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmisel ja koordineerib nende tegevust. Artikkel 13

Ametisaladus ja teabe avalikustamine Kogu teabe kohta, mida pädev asutus oma ülesandeid täites saab ning mis on oma olemuselt konfidentsiaalne või konfidentsiaalsena esitatud, kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Pädev asutus ei avalda sellist teavet ilma seda andnud isiku või ameti otsese loata. Seda võib jagada tolli, komisjoni ja Euroopa Prokuratuuriga ning seda käsitletakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 515/97. Artikkel 14

Riiklikud registrid ja keskandmebaas 1.Iga liikmesriigi pädev asutus loob selles liikmesriigis kinnitatud deklarantide riikliku registri standardse elektroonilise andmebaasi kujul, mis sisaldab andmeid kõnealuste deklarantide CBAMi sertifikaatide kohta, ning tagab konfidentsiaalsuse vastavalt artiklis 13 sätestatud tingimustele. 2.Lõikes 1 osutatud andmebaas sisaldab kontosid, mis hõlmavad teavet iga kinnitatud deklarandi kohta ja eelkõige järgmist teavet: a)kinnitatud deklarandi nimi ja kontaktandmed; b)kinnitatud deklarandi EORI-number; c)CBAMi konto number; d)iga kinnitatud deklarandi CBAMi sertifikaatide arv, müügihind, ostukuupäev, tagastamise kuupäev või tagasiostu kuupäev või pädeva asutuse poolt tühistamise kuupäev. 3.Lõikes 2 osutatud andmebaasis sisalduv teave on konfidentsiaalne. 4.Komisjon loob artikli 10 lõike 2 kohaselt üldsusele juurdepääsetava keskandmebaasi, mis sisaldab käitajate nimesid, aadresse ja kontaktandmeid ning