SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

Harilik heeringahai (Lamna nasus) levib kogu Atlandi ookeani põhjaosas ning laia ribana ümber kogu lõunapoolkera. Lamna nasus on aktiivne, soojavereline ja pikaealine liik ning kasvab suhteliselt aeglaselt, saavutab suguküpsuse hilja ja tal on vähe järglasi. See liik kuulub ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni klassifikatsioonis enim ohustatud veeliikide kõige madalamasse viljakuskategooriasse. Atlandi kalavarusid käsitlevate hinnangute kohaselt on selle liigi varud nii varem kui ka viimasel ajal oluliselt vähenenud. Nende varude kasutamine on muudes lõunapoolkera ookeanides suures osas majandamata ega ole tõenäoliselt jätkusuutlik. Eelkõige ohustab seda liiki ülepüük ning oluliselt ka kalapüügi intensiivsus, kuna liigi viljakus on väike. Viimastel kümnenditel on kõnealune liik Põhja-Atlandis, eriti Atlandi ookeani kirdeosas märkimisväärselt vähenenud, mistõttu EL keelas selle püügi. Püügikeeldu kohaldatakse ELi kalalaevadele ning samuti välisriikide lipu all sõitvatele laevadele, kes tegutsevad ELi vetes. Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) otsusega on hariliku heeringahai püük keelatud ka Atlandi ookeani kirdeosas. Püüki jätkatakse Atlandi ookeani loodeosas ning lõunapoolkeral. Lisaks NEAFCi võetud meetmetele on piirkondlikud kalandusorganisatsioonid võtnud vastu vaid üksikud hariliku heeringahai majandamist ja kaitsmist käsitlevad meetmed, või ei ole neid üldse vastu võtnud, ning muudes levikualasse jäävates riikides kehtivate õigusaktide kohta on teavet vähe. Samuti arvatakse, et suur osa hariliku heeringahai püügist jääb teatamata.

Seda silmas pidades tegi EL 2007. ja 2010. aastal ettepaneku lisada harilik heeringahai ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) II liitesse. Enamik CITESi osalisi kiitsid ettepanekud heaks, kuid nende vastuvõtmiseks vajalikku 2/3 toetust ei saavutatud. EL tegi 2009. ja 2010. aastal ka Rahvusvahelises Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjonis (ICCAT) ettepaneku selle kalaliigi püük keelata, kuid see lükati tagasi.

Selle kohta, millises ulatuse hariliku heeringahaiga rahvusvaheliselt kaubeldakse ja milline on selle mõju liigi seisundile, on vähe andmeid. Praegu puuduvad hariliku heeringahai isendite kohta täpsed rahvusvaheliselt kinnitatud andmed, mis võimaldaksid määrata kõnealust liiki puudutava rahvusvahelise kaubanduse mahtu. Siiski on selgeid märke, et hariliku heeringahai osade või neist saaduga kaubeldakse rahvusvaheliselt ning et näiteks selle kala liha ja uimede jaoks on olemas oluline rahvusvaheline turg. Arvatakse, et EL on üks peamisi turge hariliku heeringahai isenditega kauplemiseks ning seepärast vastutab ta selle eest, et selline kauplemine oleks jätkusuutlik.

Selleks et hinnata rahvusvahelise kaubanduse mõju liigi kaitsmisele on vaja andmeid harilikku heeringahaid puudutava rahvusvahelise kaubanduse kohta. Rahvusvahelist kauplemist käsitlevate andmete kogumine nõuab rahvusvahelist koostööd. Parim viis sellise koostöö tagamiseks on see, et ELi liikmesriigid kannavad kõnealuse liigi CITESi III liitesse. See on täielikult kooskõlas ka 2009. aastal komisjonis vastuvõetud Euroopa Ühenduse tegevuskavaga haide kohta.

Vastavalt konventsiooni artiklile XVI võib iga osaline esitada sekretariaadile ükskõik millal loetelu liikidest, keda soovitakse kanda III liitesse. III liite muudatused jõustuvad automaatselt 90 päeva pärast seda, kui sekretariaat on taotluse osalistele edastanud.

Liigi kandmine III liitesse tähendaks seda, et hariliku heeringahai eksportimisel EList peab olema kaasas ekspordiluba, mis kinnitab püügi seaduslikkust. Muud liiki kauplemisel (eksport ELi, kauplemine ELi mittekuuluvate konventsiooniosaliste vahel) nõutaks eksportiva riigi poolt välja antud päritolutõendit.

Kui liik kantaks III liitesse, saaksid kõik CITESi osalised (vähemalt) andmed kaubeldavate isendite päritolu ja koguse kohta; see parandaks baasteadmisi hariliku heeringahai kaitset mõjutavatest teguritest ning aitaks välja töötada võimalikke kauplemist käsitlevaid meetmeid ja/või kaitsemeetmeid, mida riigid või rahvusvahelised organisatsioonid võib-olla soovivad tulevikus võtta.

III liitesse kandmine tagaks selle, et CITESi osalised pööravad erilist tähelepanu tingimustele, mille kohaselt harilikku heeringahaid püütakse ja sellega kaubeldakse; samuti võib see soodustada kaitsemeetmete vastuvõtmist kalavaru säästvaks kasutamiseks seal, kus neid veel ei ole.

2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Ettepanekut kanda harilik heeringahai CITESi III liitesse on ELi liikmesriikidega mitu korda arutatud ELi looduslike loomaliikidega kauplemise komitee kohtumistel 11. juunil 2010, 15. septembril 2010, 6. detsembril 2010, 22. märtsil 2011 ja 26. juulil 2011. Komitee avaldas laialdast toetust hariliku heeringahai kandmisele CITESi III liitesse.

Ka CITESi osalisi teavitati 27. mail 2011 saadetud kirjaga ELi võimalikust kavatsusest kanda harilik heeringahai CITESi III liitesse. Kui Jaapan ja Hiina välja jätta (kes on vastu sellele, et mereliike käsitletakse CITESi raames), olid Euroopa Komisjonile saadetud tähelepanekud üsna toetavad (eelkõige USAt, Uus-Meremaa, Türgi, Horvaatia ja Montenegro esitatud märkused; samal ajal märkis Austraalia, et III liitesse kandmine võib seada ohtu selle, et tulevikus kiidetakse heaks ettepanek kõnealuse liigi CITESi II liitesse kandmise kohta).

Kõnealusesse liitesse kandmise sotsiaal-majanduslikud ja halduskulud oleksid väikesed: harilikku heeringahaid eksportivad ELi liikmesriigid peaksid välja andma ekspordiloa, mis kinnitab püügi seaduslikkust. Arvestades seda, et hariliku heeringahai püük on ELi vete valdavas osas keelatud, on asjaomane maht tõenäoliselt väike. Muud hariliku heeringahaiga kauplevad riigid peaksid andma välja päritolutõendi.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

CITESi konventsiooni rakendatakse ELis nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 338/97looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel[1]. Hariliku heeringahai kandmine CITESi III liitesse tähendaks kõnealuse liigi lisamist nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 C lisasse, mida hakataks kohaldama niipea, kui kalaliigi kandmine konventsiooni III liitesse jõustub. Kuna see mõjutab ELis nii keskkonna- kui ka kaubanduspoliitikat, peaks nõukogu otsuse sisuline õiguslik alus olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 ja artikkel 207. Menetlusõiguslik alus peaks olema artikli 218 lõige 9, kuna kõnealune otsus käsitleb ELi seisukoha kehtestamist seoses muudatustega CITESi konventsiooni lisas, millel on õigusjõud.

2012/0020 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu esitatud taotluse kohta muuta ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) III liidet

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 ja artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) rakendatakse Euroopa Liidus (edaspidi „EL”) nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 338/97[2].

(2) Liiki Lamna nasus ohustab eriti kalapüügi intensiivsus, kuna selle liigi viljakus on väike. Viimastel kümnenditel on liik Põhja-Atlandis, eriti Atlandi ookeani kirdeosas märkimisväärselt vähenenud, mistõttu liit keelas selle püügi. Püügikeeldu kohaldatakse liidu kalalaevadele ning samuti välisriikide lipu all sõitvatele laevadele, kes tegutsevad liidu vetes. Selle kalavaru kasutamine on muudes lõunapoolkera ookeanides suures osas majandamata ega ole tõenäoliselt jätkusuutlik.

(3) Liidu arvates võib liik sattuda kogu maailmas väljasuremisohtu, kui selle kasutamise vältimiseks määral, mis ületab kalavaru taastumise, ei hakata rahvusvahelist kaubandust rangelt reguleerima, ning seetõttu tegi liit konventsiooniosaliste 14. (2007) ja 15. (2010) kohtumisel ettepaneku kanda nimetatud liik CITESi II liitesse. Ettepanekud ei saavutanud 2/3 osaliste toetust, mis on CITESi kohaselt nende vastuvõtmiseks vajalik. Kuna liigi taastumisest ei ole märke ning rahvusvaheline kord kõnealuse liigi majandamise ja kaitse tagamiseks kogu levikualas puudub, peab EL võtma liigi kaitsmiseks täiendavaid meetmeid.

(4) Arvatakse, et rahvusvaheline kaubandus on üks oluline põhjus, mis on viinud hariliku heeringahai ülepüügini. Praegu puuduvad hariliku heeringahai isenditega kauplemise kohta täpsed rahvusvaheliselt kinnitatud andmed ning selleks, et hinnata rahvusvahelise kaubanduse mõju liigi kaitsmisele, on selliseid andmeid vaja. Selleks et soodustada rahvusvahelist koostööd liigi Lamna nasus isenditega kauplemise kontrollimiseks ning kõnealust liiki paremini kaitsta, peaksid kõik liikmesriigid kandma kõnealuse liigi CITESi III liitesse.

(5) Vastavalt CITESi konventsiooni XVI artiklile jõustuvad III liite muudatused automaatselt 90 päeva pärast seda, kui sekretariaat on taotluse osalistele edastanud. See konventsiooni liidete muudatus mõjutab liidu asjaomaseid õigusakte, kuna hariliku heeringahai eksportimisel EList peaks olema kaasas ekspordiluba, mis kinnitab püügi seaduslikkust. Muud liiki kauplemisel (eksport ELi, kauplemine liitu mittekuuluvate konventsiooniosaliste vahel) nõutaks eksportivalt riigilt päritolutõendi väljaandmist.

(6) Kuna CITESi nn Gaborone muudatus ei ole jõustunud, ei ole liit veel konventsiooniosaline.

(7) Sellisel juhul peaksid liidu otsust kanda liik Lamna nasus CITESi III liitesse väljendama liikmesriigid, kes tegutsevad ühiselt liidu huvides viisil, mis on kooskõlas ühtsuse nõudega liidu esindamisel rahvusvahelisel tasandil.

(8) Seepärast peaks ühise taotluse liigi Lamna nasus kandmiseks CITESi III liitesse CITESi sekretariaadile esitama Euroopa Liidu eesistujariik, kes tegutseb liikmesriikide esindajana,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid, kes tegutsevad Euroopa Liidu huvides, esitavad ühiselt CITESi sekretariaadile taotluse kanda liik Lamna nasus CITESi III liitesse. Ühise taotluse saadab CITESi sekretariaadile Euroopa Liidu nõukogu eesistujariik, nagu on osutatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

[Euroopa Liidu nõukogu eesistujariigilt] ELi liikmesriikide nimel CITESi sekretariaadile esitatud taotlus liigi Lamna nasus kandmiseks CITESi III liitesse

Vastavalt konventsiooni artikli XVI lõikele 1 ning pärast konsulteerimist muude huvitatud CITESi osalistega, esitab [Euroopa Liidu nõukogu eesistujariik] taotluse liigi Lamna nasus kandmiseks konventsiooni III liitesse.

Seega palutakse sekretariaadil kanda 27 ELi liikmesriigi (Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi, Ühendkuningriik) eest CITESi III liitesse allpool loetletud liigid.

FAUNA

Chondrichthyes (alamklass: Elasmobranchii)

Lamniformes

Lamnidae

Lamna nasus (Bonnaterre, 1788)

Joonis 1. Harilik heeringahai (Lamna nasus)

(Allikas: ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni liikide identifitseerimisleht)

I lisas on ülevaade meetmetest, mida Euroopa Liit on võtnud resolutsioonis Conf. 9.25 (Rev. CoP15) esitatud soovituste rakendamiseks.

Austusega

1. lisa

Euroopa Liidu poolt resolutsioonis Conf. 9.25 (Rev. CoP15) esitatud soovituste rakendamiseks võetud meetmed

– ELi sisesed määrused, mida kohaldatakse hariliku heeringahai majandamisele, kaitsmisele ja sellega kauplemisele

ELi-sisesed määrused, millega hariliku heeringahai kaitsmiseks välditakse või piiratakse kõnealuse liigi kasutamist ning kontrollitakse sellega kauplemist, on järgmised:

· nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta määrusega (EL) nr 57/2011 keelatakse hariliku heeringahai püük[3]. Püügikeeldu kohaldatakse ELi kalalaevadele ning samuti välisriikide lipu all sõitvatele laevadele, kes tegutsevad ELi vetes;

· nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1224/2009 on sätestatud kontrolli-, jõustamis- ja karistusmeetmed ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumise korral[4]. Seda kohaldatakse nii hariliku heeringahai kui ka kõigi muude ELi ühise kalanduspoliitikaga reguleeritavate liikide suhtes;

· nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 1005/2008[5] on sätestatud eeskirjad, mida kohaldatakse kalandustoodete importimisel ELi.

Lisaks otsustas Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC) 2010. aasta novembri aastakoosolekul keelata oma reguleeritavas piirkonnas 2011. aastal hariliku heeringahai otsepüük täies mahus.

Euroopa Liidu määrused on vahetult kohaldatavad kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides.

[1] EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1.

[2] EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1.

[3] Määrusega tutvumiseks vt järgmist linki: http://eurlex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:024:0001:0125:EN:PDF , harilikku heeringahaid käsitletakse artikli 5 lõikes 1koostoimes IA lisaga, lk 29, ning artikli 8 lõike 1 punktis e.

[4] Määrusega tutvumiseks vt järgmist linki: http://eurlex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2009:343:0001:0050:EN:PDF

[5] Määrusega tutvumiseks vt järgmist linki: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2008:286:0001:0032:EN:PDF