EUROOPA KOMISJON Brüssel,11.5.2022 COM(2022) 212 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Laste ja noorte digikümnend:









uus lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia



1.Sissejuhatus Esimene lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia (strateegia BIK) võeti vastu 2012. aastal. Käesolevas teatises esitatud uus lastele parema interneti loomise strateegia (strateegia BIK+) tagab, et uuel digikümnendil internetis lapsi kaitstakse, austatakse ja võimestatakse. Inimõiguste, sealhulgas lapse õiguste austamine on lahutamatu osa Euroopa Liidu aluseks olevatest väärtustest . Neid väärtusi tuleb võrdselt austada nii internetis kui ka päriselus. Digikümnendil on igal lapsel Euroopas õigus areneda turvalises ja võimestavas digikeskkonnas ning osaleda ülemaailmses digiüleminekus. Üha nooremad lapsed loovad internetisisu ning mängivad ja suhtlevad internetis, kasutades digitehnoloogiat hariduse, meelelahutuse, sotsiaalsete kontaktide ja ühiskonnas osalemise eesmärgil. Internetis puutuvad nad sageli kokku digitaalse infosisu ja teenustega, mis ei ole mõeldud lastele. Lapsed ja noored ei ole ühtne ja homogeenne rühm, nad erinevad üksteisest vanuse, soo, arenevate võimete ning sotsiaalse ja majandusliku tausta poolest. Haavatavas olukorras olevad lapsed, nagu puuetega lapsed, rassilisse või etnilisse vähemusse kuuluvad lapsed, pagulaslapsed, hooldatavad lapsed, LGBTQI+ lapsed ning ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga lapsed, võivad digikeskkonnas seista silmitsi lisaprobleemidega. COVID-19 pandeemia tõi esile digitehnoloogia eelised, aga ka olulise vajaduse tagada kõigile lastele võrdne juurdepääs tehnoloogiale (seadmed ja võrk), digioskustele ja -pädevustele, sealhulgas meediapädevusele. Lapsed, kellel puudub juurdepääs internetile, jäävad ilma vahenditest, mis aitavad neil õppida ja kasvada. Ebavõrdsus võib suurendada kehvemate õpitulemuste, halva vaimse tervise ja tulevikuväljavaadete puudumise ohtu. Seda silmas pidades ning selleks, et tegeleda üha enam digitaliseeritud ühiskonna riskide ja kahjudega, mis mõjutavad ka lapsi, tegi komisjon 2020. aasta detsembris ettepaneku põhjalikult reformida kehtivaid norme ja luua turvalisem digiruum, kus kaitstakse kõigi digiteenuste kasutajate põhiõigusi. Hiljutine poliitiline kokkulepe digiteenuste õigusakti kohta näitab, et alaealiste kaitse on kesksel kohal uutes normides, millega kohustatakse ettevõtjaid seadma laste huvid oma kaalutlustes esiplaanile. Lisaks on komisjon osana oma nägemusest Euroopa digiülemineku kohta 2030. aastaks teinud ettepaneku võtta vastu Euroopa deklaratsioon digiõiguste ja -põhimõtete kohta digikümnendiks. Deklaratsioon kajastab selliseid ELi väärtusi nagu laste kaitse ja mõjuvõimu suurendamine. 2012. aastal vastu võetud lastele parema interneti loomise Euroopa strateegiaga loodi üldine võrdlusalus, mis suunab ja kujundab ELi liikmesriikide poliitikat. Kõik liikmesriigid on oma poliitikasse kaasanud lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia elemente. 2021. aasta märtsis võttis komisjon vastu esimese tervikliku ELi lapse õiguste strateegia, milles ta teatas lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia ajakohastamisest. Strateegia BIK+ on lapse õiguste strateegia digitaalne osa ning kajastab hiljuti tutvustatud digipõhimõtet, mille kohaselt tuleks internetis lapsi ja noori kaitsta ja võimestada. See võtab arvesse Euroopa Parlamendi resolutsiooni laste õiguste kohta, nõukogu järeldusi meediapädevuse kohta ja nõukogu soovitust, millega luuakse Euroopa lastegarantii. Uus strateegia põhineb lastega peetavatel ulatuslikel aruteludel, mida täiendavad sihipärased konsultatsioonid lapsevanemate, õpetajate, liikmesriikide, IKT ja meediasektori, kodanikuühiskonna, akadeemiliste ringkondade ja rahvusvaheliste organisatsioonidega . Seepärast on strateegia BIK+ eesmärk täiendada ja toetada olemasolevate meetmete praktilist rakendamist, et kaitsta lapsi internetis, arendada laste oskusi ning anda neile võimalus turvaliselt nautida ja kujundada oma elu internetis. 2.Mida EL on seni teinud? Alates 2012. aastast on lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia oluliselt mõjutanud laste kaitsmist internetis ning nende võimestamist Euroopa, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil. Turvalisema interneti eksperdirühm võimaldab liikmesriikidel vahetada häid tavasid ning komisjon on soodustanud internetti kasutavate alaealiste paremaks kaitsmiseks loodud ühenduse kaudu valdkonna esindajate koostööd kodanikuühiskonna ja noortega, et paremini kaitsta alaealisi internetis. 2012. aasta lastele parema interneti loomise Euroopa strateegiaga nähti ette ELi kaasrahastatud turvalisema interneti keskuste võrgustik ning ELi rahastatud portaal betterinternetforkids.eu, mis on laste veebiturvalisuse keskus. Turvalisema interneti keskused toetavad igal aastal 30 miljonit inimest. Nad suurendavad teadlikkust kohalikul tasandil ja pakuvad liikmesriikides materjale laste veebiturvalisuse kõigi aspektide kohta; pakuvad abitelefonide kaudu abi ja tuvastavad tekkivaid ohte ning toetavad internetist laste seksuaalset väärkohtlemist kujutava materjali eemaldamist vihjeliini INHOPE kaudu, mis tegutseb 46 riigis. Turvalisema interneti keskused teevad koostööd BIKi noortesaadikute ja BIKi noorte paneelarutelude võrgustikuga, kes nõustavad ja teavitavad poliitikakujundajaid, kasutades selleks näiteks lastele parema interneti loomise noortealgatust lapsesõbraliku teabevahetuse kohta. ELi algatatud turvalisema interneti päeva tähistatakse nüüd terves maailmas. Komisjon teeb koostööd ka rahvusvaheliste organisatsioonide, valitsusväliste organisatsioonide, akadeemiliste ringkondade esindajatega, kes tegelevad laste digiõigustega, ja erasektoriga. Alates 2012. aastast on ELi õigus- ja poliitikaraamistik, mille eesmärk on tagada veelgi tulemuslikumalt laste veebiturvalisus, märkimisväärselt edasi arenenud. Näiteks laieneb muudetud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohaselt kohustus kaitsta alaealisi kahjuliku sisu eest, mis võib kahjustada nende füüsilist, vaimset ja kõlbelist arengut, ning ebaseadusliku sisu eest, nüüd videojagamisplatvormidele. Isikuandmete kaitse üldmääruses on laste isikuandmed määratletud kui andmed, mis vajavad erilist kaitset ning kuni teatava eani (sõltuvalt liikmesriigist 13.–16. eluaastani) on vaja vanema nõusolekut. Ebaausate kaubandustavade direktiiviga kaitstakse lapsi kui kaitsetuid tarbijaid ja keelatakse neile avaldada otsest ostusurvet. Lisaks kohustatakse digiteenuste õigusaktiga kõiki digiplatvorme töötama välja oma süsteeme nii, et võetakse arvesse lapskasutajate õigusi. Eelkõige peab lastel olema lihtne aru saada selle teenuse tingimustest, mida nad kasutavad. Kuid see on alles algus. Uute normide kohaselt on kõik liidus lastele teenuseid pakkuvad digiplatvormid, nagu sotsiaalmeedia või interaktiivsed mänguplatvormid, kohustatud võtma asjakohaseid ja proportsionaalseid meetmeid, et tagada laste eraelu puutumatus, ohutus ja turvalisus nende teenuste kasutamisel. Lisaks on platvormidel keelatud esitada lastele reklaami profiilianalüüsi alusel. Väga suured digiplatvormid ja otsingumootorid peavad võtma arvesse ka oma teenustega seotud süsteemseid riske, sealhulgas tegelikke või prognoositavaid negatiivseid mõjusid laste kaitsele. Kavandatava tehisintellekti käsitleva õigusaktiga kehtestatakse ELis tehisintellekti käsitlevad ühtsed normid ning selle eesmärk on luua ühtne turg usaldusväärsetele tehisintellektirakendustele, mida saab kasutada põhiõigusi, sealhulgas laste õigusi täielikult austades. Ettepanek Euroopa digiidentiteedi raamistiku kohta võimaldab alaealistel siseriiklike õigusaktide alusel kasutada digiidentiteeditaskut, näiteks tõendada oma vanust ilma muid isikuandmeid avaldamata.

Uues ettepanekus võtta vastu määrus, millega kehtestatakse normid laste seksuaalse väärkohtlemise ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning mis esitati samal ajal strateegiaga BIK+, kehtestatakse veebimajutusteenuse pakkujatele või isikutevahelise side teenuste osutajatele teatavad kohustused internetis laste seksuaalset väärkohtlemist tuvastada, sellest teatada ja see kõrvaldada. Ettepanekuga nähakse ette ka uus laste seksuaalse väärkohtlemise ennetamise ja selle vastu võitlemise Euroopa keskus, mis hõlbustaks internetis laste seksuaalse väärkohtlemise avastamist, sellest teatamist ja selle kõrvaldamist, toetaks ohvreid ning toimiks internetis toimuva laste seksuaalse väärkohtlemise ennetamise ja selle vastu võitlemisega seotud teadmiste, eksperditeadmiste ja teadusuuringute keskusena. Inimkaubanduse vastu võitlemise ELi strateegia kohaselt ähvardab lapsi eriti suur oht langeda veebis inimkaubitsejate ohvriks. Erilist tähelepanu pööratakse lapsohvritele ohvrite õigusi käsitlevas ELi strateegias. ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegias rõhutatakse, et tüdrukud võivad langeda soolise vägivalla ohvriks. See on vägivald, mis on suunatud naise või tüdruku vastu, sest ta on naine või tüdruk, või mis mõjutab neid ebaproportsionaalselt. Ettepanek direktiivi kohta, mis käsitleb naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamist, sisaldab soolise kübervägivalla kriminaliseerimist ning selles nähakse ette meetmed sellise vägivalla ohvrite kaitsmiseks ja toetamiseks nii internetis kui ka väljaspool seda, olenemata nende vanusest. Teatises lapsrändajate kaitse kohta käsitletakse lapsrändajate kaitset ja nende turvalist juurdepääsu uutele tehnoloogiatele. Digiõppe tegevuskvas (2021–2027) käsitletakse COVID-19 pandeemia tõttu süvenenud probleeme hariduses ja koolituses ning kestlikku digiüleminekut haridusvaldkonnas, mis tagatakse hästitoimiva digiõppekeskkonna loomise ning laste, õpetajate ja haridustöötajate digioskuste ja -pädevuste parandamise kaudu. ELi noortestrateegiaga (2019–2027) edendatakse noorte osalemist demokraatlikus elus ning toetatakse sotsiaalset kaasatust ja kodanikuaktiivsust. Strateegia BIK+ tugineb nendele saavutustele ja tagab koostoime asjakohaste algatustega, et tegeleda laste murede ja vajadustega digikümnendil. 3.Mis on muutunud? Miks on vaja uut strateegiat? Lapsed digitehnoloogia kasutajatena Alates 2012. aastast on märkimisväärselt muutunud see, kuidas lapsed digitehnoloogiat kasutavad. Moodsad seadmed võimaldavad lastel suhelda, mängida ja sisu teistega jagada, sageli ilma vanemate järelevalveta. 2020. aasta aruande „EU Kids online“ tulemused näitavad, et enamik lapsi kasutavad oma nutitelefone „iga päev“ või „peaaegu kogu aeg“, kusjuures veebis veedetud aeg on paljudes riikides võrreldes 2010. aastaga peaaegu kahekordistunud. Samuti kasutavad digiseadmeid üha nooremad lapsed. Suurenenud internetikasutusega võib kaasneda istuvam elustiil, mis võib mõjutada tervist. Paljud psühholoogid on väljendanud muret selle pärast, et lastel tekivad tähelepanuhäired ja internetisõltuvus. Kuigi soodustatakse tervislikku tasakaalu veebis ja sellest väljaspool veedetud aja vahel, ei ole digiseadmetest loobumine tänapäeva laste jaoks võimalik, sest teave, koolihariduse elemendid, sotsiaalsed kontaktid ja meelelahutus on üha enam veebis. Tehnoloogia areneb jätkuvalt kiiresti ning sellega kaasnevad nii uued võimalused kui ka riskid. Lähitulevikus tekitavad tehisintellekt, virtuaal-, liit- ja laiendatud reaalsus, asjade internet, krüptoraha ja muud lapsi mõjutavad tehnoloogilised muutused uusi sotsiaalseid ja eetilisi probleeme (nt kallutatus, õigluse puudumine, läbipaistvuse puudumine tehisintellekti kasutamisel, koostoime süvavõltsingute, avataride ja robotitega). Need küsimused tõstatati ka Euroopa tuleviku konverentsil, kus väärtuste ja õiguste teemal toimunud Euroopa kodanike paneelarutelus kutsuti üles parandama alaealiste kaitset veebis. Selle kiitis heaks konverentsi täiskogu ja see on lisatud ettepanekusse, mis on esitatud Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogu eesistujale ja Euroopa Komisjoni presidendile. Lapsed ja veebis tekitatud kahju Lapsi ohustavad veebis sageli kahjulik ja ebaseaduslik sisu, käitumine ja suhtlus ning tarbijariskid. Kasutades digitaalteenuseid, nagu sotsiaalmeedia või interaktiivsed mängud, võivad lapsed puutuda kokku selliste ohtudega nagu sobimatu sisu, kiusamine, kontakti otsimine seksuaalsuhte eesmärgil, laste seksuaalne väärkohtlemine või radikaliseerumine. Vastuseks komisjoni konsultatsioonile sisaldas loetelu probleemidest, millele lapsed ise osutasid, sellise kahjuliku sisu nägemist, mis võib ülistada ja soodustada enesevigastamist, enesetappu, vägivalda, vihakõnet, seksuaalset ahistamist, narkootikumide kasutamist, riskantseid internetiväljakutseid, toitumishäireid ja ohtlikke toitumistavasid. Selline vägivaldne, hirmutav või muul viisil eale sobimatu sisu on kergesti kättesaadav. Lapsed on teatanud, et nad näevad pornograafiat varases eas ja see mõjutab nende vaateid tervetele inimestevahelistele suhetele. Olenemata kehtivatest ELi õigusnormidest (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv ja isikuandmete kaitse üldmäärus) on vanuse kontrollimise mehhanismid ja vanema nõusoleku andmise vahendid paljudel juhtudel endiselt ebatõhusad ning kasutajad peavad sisestama oma sünnikuupäeva sageli alles registreerimisel. Nagu on kirjeldatud eespool punktis 2, eeldatakse siiski, et hiljuti heakskiidetud digiteenuste õigusakt parandab märkimisväärselt kõigi kasutajate, sealhulgas laste ohutust ja annab neile võimaluse teha internetis teadlikke valikuid. Eelkõige tuleb digiteenuste õigusakti riskijuhtimisraamistiku osana erilist tähelepanu pöörata alaealistega seotud süsteemsetele riskidele. Väga suured digiplatvormid on kohustatud kaaluma, kui lihtne on lastel mõista nende teenuse ülesehitust ja toimimist ning seda, kuidas lapsed võivad kokku puutuda infosisuga, mis võib kahjustada nende füüsilist ja vaimset tervist ning kõlbelist arengut. Need riskid võivad tekkida näiteks selliste internetipõhiste kasutajaliideste kavandamisel, mis tahtlikult või tahtmatult kasutavad ära laste kogenematust või võivad põhjustada sõltuvust tekitavat käitumist. Sellega seoses peavad väga suured digiplatvormid võtma lapse õiguste kaitseks sihtotstarbelisi meetmeid, sealhulgas kasutama vanusekontrolli ja vanemliku kontrolli vahendeid või vahendeid, mille eesmärk on aidata lastel teatada väärkohtlemisest või saada toetust. Kübervägivald, sealhulgas intiimse sisu nõusolekuta jagamine, on näide sisust, mille puhul on vaja kiiret käsitlemist, kui kasutajad, sealhulgas lapsed, on selle märgistanud, ning sisu modereerimise tavade asjakohast kohandamist.

ELi vihjeliinide võrgustik INHOPE märkis, et laste seksuaalse väärkohtlemise kahtlusega seotud internetikujutiste arv kogu maailmas peaaegu kahekordistus ajavahemikul 2017–2019. COVID-19 pandeemia ajal süvenes probleem veelgi, eelkõige koos oma väärkohtlejaga elavate laste jaoks. Lastega võidakse veebis kontakti otsida kas seksuaalse väärkohtlemise või inimkaubanduse eesmärgil ning on oht, et neist tehtud fotosid või videoid, mis on tehtud kas samaealiste kokkuleppelises suhtes või sunniviisiliselt, jagatakse ilma nende nõusolekuta. Kogu maailmas on üle kolmandiku noortest teatanud, et nad on küberkiusamise ohvrid. Lapsed võivad puutuda kokku kahjuliku, agressiivse, häiriva või sõltuvust tekitava käitumisega ja selles osaleda või nende vastu võib olla suunatud sobimatu, seksistlik või rassistlik sisu. See omakorda võib pärssida osalemist veebitegevuses (nt tüdrukute poolt) ja mõjutada laste õigusi. Internetis levivad rassism, ksenofoobia, antisemitism, desinformatsioon ja poliitiline äärmuslus, mis viivad radikaliseerumiseni, on üha sagedasemad. Komisjon koostas 2016. aastal vihakõnevastase võitluse tegevusjuhendi, et karmistada reaktsiooni internetis levivale vihakõnele. Koostöös radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustikuga suurendab see veebisisu loojate ja mänguloojate teadlikkust laste radikaliseerumise ohtudest internetis. Desinformatsiooni käsitlev tegevusjuhend vaadatakse läbi, et võtta selles valdkonnas veelgi suuremaid kohustusi. Lapsed kui aktiivsed digitarbijad Lapsed on nüüd aktiivsemad ja iseseisvamad digitarbijad kui kümne aasta eest ning kasutavad sageli täiskasvanutele mõeldud digitooteid ja -teenuseid. Nad puutuvad kokku mitmesuguste internetipõhiste turundusmeetoditega või on nende sihtmärgiks. Sotsiaalmeedia soovitussüsteemide ning muude algoritmide, suunatud reklaami, mõjutajaturunduse ja turunduse mängustamise kaudu pakutakse noortele kasutajatele kahjulikku või sobimatut sisu, kasutades ära nende kogenematust ja enesekontrolli puudumist. Suure rasva-, suhkru- või soolasisaldusega toodete turustamine lastele võib näiteks süvendada ebasobivat toitumiskäitumist. Samuti võivad rasked finantstagajärjed olla sellel, kui lastele turustatakse agressiivsel moel riskantseid investeeringuid kindla peale minekuna. Sellega seotud riskide ja kahju vähendamiseks laste jaoks on digiteenuste õigusaktis sätestatud mitu kohustust. Nende hulka kuuluvad veebiplatvormidele kehtestatud keeld esitada alaealistele profiilianalüüsil põhinevat reklaami ning digiplatvormide kohustus tagada oma soovitussüsteemide läbipaistvus ja kasutajate võimalus muuta või mõjutada soovitussüsteemides kasutatavaid peamisi parameetreid. Digitaalteenused koguvad ja jagavad nüüd pidevalt andmeid laste kohta ning andmestamine algab juba enne sündi. Kuigi koondatud suurandmed võivad anda murrangulisi teadmisi näiteks laste tervise ja hariduse kohta, võib lapsepõlve andmestamisel olla ka elukestev kahjulik mõju laste heaolule ja arengule. Ei lapsed ega vanemad ole teadlikud digitaalsete teenuste, eelkõige rahaliste makseteta teenuste kasutamisest tuleneda võivast isikuandmete ulatuslikust jagamisest. Kuigi valdkonna esindajad on kogunud palju andmeid selle kohta, kuidas lapsed digiteenuseid kasutavad, ja sellega seotud riskide kohta, puudub akadeemilistel ringkondadel nendele olulistele andmekogumitele juurdepääs või on see väga piiratud. Lapsed puutuvad nüüd süstemaatiliselt kokku sobimatu sisu ja sobimatute kaubandustavadega. Teatavate kaubanduslikel eesmärkidel kasutatavate meetodite nagu veenev disain või näiteks selliste õnnemängude mehhanismide nagu aardelaekad (loot boxes) pikaajalist neuroloogilist mõju lastele ei ole veel piisavalt uuritud. Veebipõhiste mängude mängimine on laste jaoks oluline internetipõhine tegevus: ELis mängib videomänge 73 % lastest vanuses 6–10 aastat, 84 % lastest vanuses 11–14 aastat ja 74 % noortest vanuses 15–24 aastat. Eakohased internetimängud võivad toetada konstruktiivset haridus- ja osalustegevust veebis, arendada digioskusi ja -pädevusi ning tuua muud ühiskondlikku kasu (nt teraapia ja kultuur). Valdkonna esindajate juhitud jõupingutustel on oluline roll, et tagada turvaline mängukeskkond, kus kaitstakse lapsi ja edendatakse samal ajal tervislikke mänguharjumusi. See peaks hõlmama ka turvalist lähenemisviisi alaealistele suunatud digitoodete ja -teenuste väljatöötamisele. Puuduvad oskused Komisjoni poolt lastega peetud konsultatsioonide käigus jäi kõlama sõnum, et on vaja parandada koolilaste meediapädevust ja turvalist internetikasutust. Digioskused ja -pädevused, sealhulgas digikirjaoskus ja arusaamine isikuandmete kasutamisest, on tänapäeva laste jaoks väga olulised ning võimaldavad neil õppida, suhelda ja olla aktiivsed ja informeeritud osalejad ümbritseva maailma kujundamisel. Laste eest vastutavad täiskasvanud (vanemad, eestkostjad, õpetajad, huvi- ja spordijuhid, usujuhid, sotsiaalhoolekande-, tervishoiu- ja noorsootöötajad jne) vajavad laste toetamiseks, nõustamiseks ja juhendamiseks oskusi. Konsultatsioonid näitasid, et need oskused on sageli puudulikud. Digilõhe Kõigil lastel ei ole võrdset, tõhusat, turvalist ja kaasavat juurdepääsu digitehnoloogiale. Haavatavas olukorras olevatel lastel, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatel lastel ning ebapiisava lairibataristuga maapiirkondades ja äärealadel elavatel lastel peaks olema võrdne juurdepääs nii digiseadmetele kui ka -oskustele ning võrdsed võimalused digikümnendi võimaluste kasutamiseks. Hiljutised uuringud digivõimaluste puudumise kohta näitavad, et mõnes Euroopa riigis elab umbes 20 % lastest peredes, kes ei saa endale kodus lubada arvuti- või internetiühendust. 40 %-l maapiirkondade leibkondadest puudub juurdepääs lairibaühendusele. Mõnes piirkonnas tunneb üle 15 % 15aastastest noortest end digitaalselt kõrvalejäetuna ja kogu Euroopas puudub 8 %-l sellest vanuserühmast digitaalne enesekindlus. Üleilmne olukord on veelgi halvem: hinnanguliselt 1,3 miljardil 3–17aastasel lapsel puudub kodus internetiühendus. Digivõimaluste puudumine lapsepõlves võib põhjustada digioskuste ja digitaalse enesekindluse puudumist täiskasvanueas ning suurendada digilõhet. Aktiivse osalemise puudumine Lapsed ei ole enam passiivsed tehnoloogiatarbijad, vaid kasutavad tehnoloogiat aktiivselt, et end väljendada ja mõjutada maailma. Lapsi tuleks rohkem kuulda võtta ja kaasata digitoodete ja -teenuste ning digipoliitika väljatöötamisse ja hindamisse. 4.Tulevikuvisioon digikümnendist laste ja noorte jaoks Meie tulevikuvisioon: eakohased digitaalteenused, kedagi ei jäeta kõrvale ning veebikeskkonnas on iga laps Euroopas kaitstud, võimestatud ja austatud.

Strateegias BIK+, mis on Euroopa noorteaasta 2022 juhtalgatus, tehakse ettepanekuid meetmete kohta, mis kuuluvad kolme sambasse: 1.turvalised digikogemused, mille eesmärk on kaitsta lapsi kahjuliku ja ebaseadusliku veebisisu, -käitumise ja -suhtluse ning tarbijariskide eest ning suurendada laste heaolu veebis turvalise ja eakohase digikeskkonna kaudu, mis on loodud lapse parimaid huve silmas pidades; 2.digivõimestamine, mille kaudu lapsed omandavad vajalikud oskused ja pädevused, et teha kindlaid valikuid ning käituda veebikeskkonnas turvaliselt ja vastutustundlikult; 3.aktiivne osalemine ja laste austamine neile digikeskkonnas sõnaõiguse andmisega, samuti rohkem laste juhitud tegevusi, et luua uuenduslikke, loomingulisi ja turvalisi digikogemusi. Strateegia BIK+ rakendamine nõuab tõenditel põhinevat poliitikakujundamist ning koostööd ja koordineerimist Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil. Viimastel aastatel on ÜRO, UNICEF, OECD ja Euroopa Nõukogu ning lapse õigustega tegelevad valitsusvälised organisatsioonid käsitlenud laste õigusi digitaalkeskkonnas. 5.Kuidas saavutada tulemusi: sambad ja meetmed Allpool loetletud uued meetmed tuginevad komisjoni praegusele lastele parema interneti loomise taristule, mida on kirjeldatud eespool, ja tugevdavad seda. 5.1.Turvaline digikogemus (kuidas lapsi internetis paremini kaitsta) „Me kõik teame, et noored kasutavad neid platvorme, sageli ilma vanemate loata. Kui mina seda tean, teavad ka need platvormid ja ettevõtted.“ – õpetaja Hispaaniast Komisjon hõlbustab internetiteenuste eakohast kujundust käsitleva tervikliku ELi tegevusjuhendi koostamist digiteenuste õigusakti uute normide alusel ning kooskõlas audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi ja isikuandmete kaitse üldmäärusega. Tegevusjuhendi eesmärk on tagada laste eraelu puutumatus, ohutus ja turvalisus digitoodete ja -teenuste kasutamisel. Protsessi kaasatakse valdkonna esindajad, poliitikakujundajad, kodanikuühiskond ja lapsed. Sellise tegevusjuhendi lisaväärtus seisneb kaasreguleerimises. Digiteenuste õigusakti kohaselt võib komisjon kutsuda väga suurte digiplatvormide pakkujaid tegevusjuhendeid järgima ja paluda neil võtta konkreetseid meetmeid riskide vähendamiseks, järgides konkreetse kindlakstehtud ohu või kahju käsitlemiseks teatavat tegevusjuhendit. Kuigi selliste tegevusjuhendite järgimine on jätkuvalt vabatahtlik, viiakse väga suurte digiplatvormide pakkujate võetud kohustuste suhtes läbi sõltumatu audit. Valdkonnal on märkimisväärne vastutus. Neil on vahendid luua tooteid, mis on vaikimisi ja ka konstruktsioonilt kergesti kasutatavad, ohutud ja privaatsust kaitsvad. Seega tuleks kõigi toodete teenuste puhul, mida lapsed tõenäoliselt kasutavad, kinni pidada õiglastest kujunduspõhimõtetest, mis kannavad Euroopa väärtusi, nagu on sätestatud digiteenuste õigusaktis. Näiteks peaks kõigi toodete ja teenustega, mida lapsed tõenäoliselt kasutavad, olema kaasas eakohane, kergesti mõistetav ja kättesaadav teave, nagu kasutustingimused, juhised ja hoiatused ning lihtsad mehhanismid kahjust teatamiseks. Kõik digitaalses disainis osalejad peaksid mõistma disaini- ja tootearendusvalikute võimalikku kahjulikku mõju lastele ning eri digiteenuste kasutamisest lastele tulenevaid võimalikke riske ja kahjusid (nt seksuaalsuhte eesmärgil kontakti otsimine). Tuginedes käimasolevale tööle ja võttes arvesse digiteenuste õigusakti uusi eeskirju veebiplatvormide kohta, toetab komisjon privaatsust kaitsva ja turvalise vanuse tõendamise meetodi tunnustamist kogu ELis. Komisjon teeb koostööd liikmesriikidega (kes võivad siseriiklike õigusaktide kohaselt otsustada anda alla 18aastastele isikutele eID kaardid kooskõlas hiljutise Euroopa digiidentiteedi ettepanekuga), asjaomaste sidusrühmade ja Euroopa standardiorganisatsioonidega, et esmajärjekorras tugevdada tõhusaid vanusekontrolli meetodeid. See töö soodustab turulahenduste loomist tugeva sertifitseerimise ja koostalitlusvõime raamistiku alusel. Lisaks vanuse kontrollimisele teatavale veebisisule juurdepääsul lisab komisjon soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025 raames koostatavasse veebiteenuse pakkujate tegevusjuhendisse osa, mis käsitleb üksnes täiskasvanutele mõeldud sisu. Selle eesmärk on eelkõige võidelda nii ehtsate kui ka manipuleeritud intiimkujutiste nõusolekuta jagamise vastu, mis võivad olla seotud lastega, kuid mitte ainult. Hoolimata senistest meetmetest on küberkiusamine jätkuvalt teema, millest on turvalise interneti keskustele viimase kümne aasta jooksul kõige rohkem teatatud. Praegu on number 116 111 spetsiaalselt ette nähtud laste abitelefonidele ELis. Küberkiusamisest ja muudest veebiprobleemidest saab teatada kas selle numbri abil või otse turvalise interneti keskuste abitelefonidel. Strateegia suurendab turvalise interneti keskuste pakutava toetuse nähtavust, tõhustades koostööd numbriga 116 111 ja seotud veebiteenustega (nt abitelefonirakendused), mis peaksid olema kättesaadavad ka haavatavas olukorras olevatele lastele. Lisaks pakub ajutine eksperdirühm poliitilisi soovitusi, mis on seotud (küber)kiusamise ja heaoluga koolides. EL kaasrahastatud turvalisema interneti abi- ja vihjeliinid aitavad jätkuvalt inimesi, eelkõige lapsi, kes puutuvad kokku kahjuliku ja ebaseadusliku sisuga. Digiteenuste õigusakti kohaselt usaldusväärse teavitaja staatuse saanutel on võimalik ebaseadusliku veebisisu kohta saabunud teateid kiiremini hinnata ja nende suhtes meetmeid võtta. Sellise sisu näideteks on laste seksuaalset väärkohtlemist kujutav materjal ning rassistlik ja ksenofoobne vihakõne vastavalt internetis leviva vihakõne vastase võitluse tegevusjuhendile, sealhulgas antisemiitlik vihakõne, nagu on sätestatud ELi strateegias antisemitismi vastu võitlemiseks ja juudi eluviisi edendamiseks . Komisjon koordineerib ja edendab ELi ametiasutuste ja liikmesriikide vahelist heade tavade vahetamist tarbijakaitsealaste õigusaktide täitmise tagamise kohta laste suhtes. Lisaks kavatseb komisjon kaardistada uuringud neuroturunduse mõjust lastele, et aidata riiklikel tarbijakaitseasutustel paremini hinnata kaubanduslike mõjutustehnikate võimalikku ebakohasust laste suhtes. Neid teadmisi kasutatakse tarbijakaitsealase koostöö määruse kohastes koordineeritud täitetoimingutes. Komisjon ·edendab ja hõlbustab internetiteenuste eakohast kujundust käsitleva tervikliku ELi tegevusjuhendi koostamist 2024. aastaks digiteenuste õigusakti uute normide alusel; ·esitab kooskõlas eID ettepanekuga 2023. aastaks standardimistaotluse vanusetuvastust / vanuse kontrollimist veebis käsitleva Euroopa standardi kohta;

·toetab eID algatuse raames kogu ELis tunnustatud sünnikuupäeval põhineva digitaalse vanusetõendi väljatöötamist alates 2024. aastast; ·lisab soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025 raames koostatavasse tegevusjuhendisse osa, mis käsitleb üksnes täiskasvanutele mõeldud sisu; ·tagab koostöös ELi kaasrahastatud turvalisema interneti keskuste abiliinidega, et alates 2023. aastast saab küberkiusamise korral abi ühtselt telefoninumbrilt 116 111; ·kaasrahastab alates 2022. aastast turvalisema interneti abi- ja vihjeliine ELis, kaasa arvatud neid, mida tulevikus tunnustatakse digiteenuste õigusakti alusel usaldusväärsete teavitajatena, et aidata inimesi, eelkõige lapsi, kes puutuvad kokku kahjuliku ja ebaseadusliku sisuga; ·jagab alates 2023. aastast eksperdirühma soovitusi (küber)kiusamise teemal, et toetada heaolu koolis; ·kaardistab 2022. aasta lõpuks olemasolevad uuringud neuroturunduse mõjust lastele, et toetada alates 2023. aastast tarbijakaitsealase koostöö määruse alusel võetavaid koordineeritud täitemeetmeid. Komisjon kutsub liikmesriike üles ·toetama eID ettepaneku kohaseid tõhusaid vanusekontrolli meetodeid; ·toetama ühtse telefoninumbri 116 111 kasutuselevõttu küberkiusamisele reageerimiseks, tagades muu hulgas koolitatud töötajad. Komisjon kutsub valdkonna ettevõtjaid üles ·järjepidevalt hindama ja käsitlema konkreetseid ohte, mis ähvardavad lapsi nende toodete ja teenuste kasutamisel, sealhulgas ohutusriske, ning asjakohaseid turundustavasid; ·andma oma panust eakohast kujundust käsitleva tervikliku ELi tegevusjuhendi koostamisse ja soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025 alla kuuluva tegevusjuhendi selle osa koostamisse, mis käsitleb üksnes täiskasvanutele mõeldud sisu, ning neid tegevusjuhendeid järgima; ·rakendama kooskõlas riiklike ja Euroopa õigusnormidega tõhusalt meetmeid, mis käsitlevad juurdepääsu vanusepiiranguga sisule, sealhulgas täiskasvanute veebisaitidele ja üle 18aastastele mõeldud mängudele; ·tegema koostööd usaldusväärsete teavitajatega, et ebaseaduslikku sisu kiiresti hinnata ja see kõrvaldada ning kahjuliku sisu kohta teate saamise korral kiiresti reageerida; ·lubama teadlastele täielikus kooskõlas andmekaitsenormidega juurdepääsu asjakohastele andmetele ja teabele lastega seotud võimalustest ja ohtudest. 5.2.Digitaalne võimestamine (kuidas anda lastele paremad võimalused teha internetis vastutustundlikke otsuseid) „Lastele on antud keerukas töövahend, kuid ilma kasutusjuhendita.“ – laps Portugalist Komisjoni digikümnendis seatakse ambitsioonikad eesmärgid: anda 2030. aastaks 80 %-le täiskasvanutest elementaarsed digioskused ja pakkuda tööd 20 miljonile IKT-spetsialistile . Lapsed peaksid omandama digioskused juba varases eas. Näiteks aitab ELi programmeerimisnädal lastel mõista, kuidas algoritmid ja digitaalne maailm toimivad. Kuigi enamik ELi liikmesriike on välja töötanud strateegiad digioskuste arendamiseks (kas õppekavaülese teemana või eraldi õppeainena), teevad vaid vähesed korrapäraselt järelevalvet ja hindavad nende strateegiate mõju ja nende läbivaatamise vajadust. Komisjon valmistab ette nõukogu soovituse ettepanekut, mis käsitleb digioskustealase õppe parandamist, et toetada ühist arusaama, tugevdada riikidevahelist poliitilist koostööd, edendada vastastikust õppimist ja teabevahetust ning soodustada investeeringuid. Väga tähtis on omada ajakohast teadmusbaasi ja jälgida digiülemineku mõju laste heaolule – see on vajalik nii praeguste kui ka tulevaste põlvkondade laste jaoks ELis.

Digikirjaoskus (või selle puudumine) saab alguse varakult. Meediapädevus on väga oluline, et lapsed võiksid mõista teavet, millele nad internetis juurde pääsevad, ja selles orienteeruda, tunda ära veebiriskid, nagu väär- või desinformatsioon, kelmused ja pettused ning varjatud reklaam, osaleda aktiivselt ja vastutustundlikult digitaalmajanduses, ühiskonnas ja demokraatlikes protsessides. Komisjoni konsultatsioonide käigus õpetajatelt saadud tagasiside tõi esile raskused kolleegide kaasamisel. Põhjuste hulgas nimetati asjaolu, et teemat ei mõisteta piisavalt, paljudel õpetajatel puuduvad vajalikud teadmised, oskused ja enesekindlus ning tehnoloogia pideva arenguga on raske sammu pidada. Vaja on õpetajakoolitust, usaldusväärsete ressursside esiletõstmist ning rohkem vanematele ja hooldajatele suunatud kampaaniaid. Need algatused peaksid hõlmama ka koolitust laste õiguste kohta internetis, et suurendada teadlikkust sellest, et lastel on samad õigused nii internetis kui ka väljaspool seda, nagu on sätestatud ÜRO üldises märkuses nr 25. Strateegia BIK+ abil on platvormi betterinternetforkids.eu (BIKi portaal) ja turvalisema interneti keskuste võrgustiku kaudu võimalik toetada õpimoodulite (nt laialt avatud e-õpe (MOOC)) väljatöötamist eri vanuserühmadele. Moodulite teemadeks on meediapädevus, veebiturvalisus, tarbijate ohud internetis, isikuandmed, küberkiusamine, vaimne heaolu, kahjulikud stereotüübid, seksuaalse sisu moonutatud kujutamine pornograafias, digitaalne nõusolek ja kasutaja austamine veebis ning mängustamine õpetamises. Heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel koordineeritakse ja edendatakse digiharidust ja -oskusi käsitleva struktureeritud dialoogi ja asjaomaste eksperdirühmade raames. Strateegia BIK+ toetab laiaulatuslikke meediapädevuse kampaaniaid, et jõuda laste, perede ja õpetajateni, kasutades selleks olemasolevaid riiklikke ja Euroopa tasandi arvamusliidreid, nagu koolid, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja valdkonna esindajad. Kaasata tuleks lapsed ning vajaduse korral lapsevanemad ja õpetajad, et muuta lähenemisviisid eakohasemaks ja võimaldada põlvkondadevahelisi mõttevahetusi digitehnoloogia loova ja vastutustundliku kasutamise üle, suurendada laste kui noorte tarbijate teadlikkust ohtudest ja isikuandmete kasutamisest. Komisjon teeb lisaks koostööd OECDga, et töötada välja laste finantspädevuse raamistik, mis peaks valmima 2022. aasta lõpuks ja mis hõlmab olulisi finantsoskusi, mida lapsed digimaailmas vajavad. Strateegia BIK+ täiendab digiõppe tegevuskava ja on sellega koostoimes, toetades näiteks riiklike turvalisema interneti keskuste kasutamist ühtse kontaktpunktina usaldusväärse ja eakohase teabe ja toe saamiseks, mis on kohandatud vastavalt formaalse ja informaalse hariduse vajadustele riigis. Komisjon jätkab üldsusele kättesaadavate ressursside jagamist ja edendamist BIKi portaali kaudu ning julgustab turvalisema interneti keskusi ja teisi osalejaid tegema teavitustööd, et lapsed saaksid eri keskkondades alates spordiklubist kuni koolini õppida üksteist veebikeskkonnas austama. Nii ELis kui ka väljaspool on kavas tutvustada vastastikust õppimist, koosloomist ning BIKi noortesaadikute ja BIKi noorte paneelarutelude tegevust kui head tava hariduslikus lähenemises. Laste toetamiseks peab digikeskkond olema mitmekesine, kaasav, mittediskrimineeriv ja vaba stereotüüpidest. Lastele peaks olema veebis kättesaadav objektiivne ja eakohane teave bioloogilise ja sotsiaalse soo kohta. Tuleks toetada IKT spetsialistide teadlikkust mitmekesisusest ja soolisest võrdõiguslikkusest, et paremini mõista tüdrukute, noorte puudega kasutajate ja muus haavatavas olukorras olevate laste erivajadusi. Tüdrukutele – kes on IKT sektoris alaesindatud – tuleks pakkuda positiivseid eeskujusid ning tagada tuleks võrdsed võimalused poistele ja tüdrukutele. Valdkond peaks pakkuma kõigile kaasavat keskkonda ning puuetega lastel peaks olema võimalik internetis mängida, õppida ja suhelda. Digivõimaluste kasutamiseks vajavad lapsed usaldusväärset ja taskukohast internetiühendust ning sobivaid digiseadmeid. Digikümnendi ühenduvuseesmärgid, digipõhimõtted ning ulatuslikud ELi investeeringud ja rahastus on kõik seotud internetiühenduste loomisega kodudes ja koolides. Elektroonilise side seadustiku universaalteenuse sätete kohaselt peavad ühenduvusteenused olema taskukohased. Euroopa sotsiaalõiguste samba 20. põhimõtte kohaste liikmesriikide meetmete sihiks on oluliste teenuste, sealhulgas elektroonilise side taskukohasus.Nõukogu soovituses Euroopa lastegarantii kohta soovitatakse liikmesriikidel „pakkuda kaugõppeks [...] piisavaid seadmeid [...] ja teha vajalikke investeeringuid kõikide digilõhe vormide vastu võitlemiseks“. Selleks et jõuda kõigi lasteni, pöörab komisjon erilist tähelepanu eri- ja kindlate vajadustega ning ebasoodsas ja haavatavas olukorras olevatele lastele. Näiteks rändajatel ja rändetaustaga ELi kodanikel on sageli takistusi digikursustele ja -teenustele juurdepääsul, sealhulgas seetõttu, et neil puuduvad nende teenuste kasutamiseks vajalikud digioskused. Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus olevatel lastel, rände- või roma taustaga lastel ja teistel diskrimineerimise ja segregatsiooni suhtes eriti ohustatud lastel, lastel, kelle vanematel puuduvad elementaarsed digioskused, puuetega lastel ja hooldusasutustes viibivatel lastel on kõigil oma kindlad vajadused. Algatused peavad keskenduma soolise tasakaalu saavutamisele, et nii tüdrukud kui ka poisid omandaksid digioskused juba varases eas. Tulemusi tuleks mõõta ja parimad tavad kindlaks teha. Strateegia BIK+ toetab turvalisema interneti keskuste tegevusvaldkonna laiendamist, et aidata vähendada digilõhet ning eelkõige pakkuda digioskusi haavatavatele rühmadele. Turvalisema interneti keskused võivad toetada asjaomaseid programme riiklikul ja ELi tasandil. Komisjon ·toetab alates 2023. aastast BIKi portaali kaudu liikmesriikide, valdkonna esindajate ja teadlaste tehtavat seiret digiülemineku mõju kohta laste heaolule; ·töötab aastatel 2023/2024 välja ja jagab BIKi portaali ja turvalisema interneti keskuste kaudu õpetajatele õpimooduleid (MOOC); ·edendab alates 2022. aastast meediapädevust käsitlevate riiklike õppekavade heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel ning koolide ja haridustöötajate seas kogu ELis, tehes seda digiharidust ja -oskusi käsitleva struktureeritud dialoogi ja asjaomaste eksperdirühmade raames; ·korraldab alates 2022. aastast lastele, lapsevanematele ja hooldajatele meediapädevuse kampaaniaid, kaasates arvamuskujundajaid; ·töötab alates 2022. aastast BIKi portaali ja turvalisema interneti keskuste toel välja teadlikkuse suurendamise tööriistad ja tegevused ohtude kohta, mis ähvardavad lapsi kui noori tarbijaid; ·suurendab alates 2022. aastast toetust turvalisema interneti keskustele liikmesriikides, et pakkuda haavatavas olukorras olevatele lastele mitteformaalset haridust ja koolitust digilõhe vähendamiseks. Komisjon kutsub liikmesriike üles

·jälgima digiülemineku mõju laste heaolule; ·vahetama häid tavasid digiharidust ja -oskusi käsitleva struktureeritud dialoogi ja asjaomaste eksperdirühmade raames; ·edendama turvalisema interneti keskuste kasutamist ühtse kontaktpunktina, kust lapsed, nende perekonnad ja õpetajad saavad usaldusväärset teavet meediapädevuse ja internetiturvalisuse kohta; ·tegema kooskõlas Euroopa lastegarantiiga vajalikke investeeringuid kõigi digilõhe vormide vastu võitlemiseks, kaasa arvatud Euroopa fondide ja eelkõige Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) toel. Komisjon kutsub valdkonna ettevõtjaid üles ·jälgima digiülemineku mõju laste heaolule; ·investeerima oskustesse, et suurendada teadlikkust laste erinevatest vajadustest, võidelda stereotüüpide vastu ja tagada digitaalne juurdepääsetavus tootearenduses. 5.3.Aktiivne osalemine (Kuidas austada laste seisukohti) „Noortel peaks aastaks 2030 olema suurem sõnaõigus. See on ju meie põlvkond, kes on digimaailmas üles kasvanud.“ – BIKi noortesaadik Austriast Lapsed on aktiivsed kodanikud. Muutuste elluviijatena kasutavad nad oma eesmärkide tutvustamiseks ja kaitsmiseks üha enam sotsiaalmeediat. Üheks selliseks näiteks on olnud kliimamuutuste vastased koolistreigid. Strateegias BIK+ tervitatakse sellist arengut ning tunnistatakse laste arvamuste tähtsust ja vajadust võtta neid arvesse digikümnendi kujundamisel. Lapsi tuleks toetada kodanikuoskuste arendamisel ja nende praktiseerimisel avalikus poliitikas ja poliitilistes aruteludes ning nad peaksid saama kasutada kogunemis- ja ühinemisvabadust sotsiaalmeediaplatvormidel. Uuringud on siiski näidanud, et loovuse ja digitaalse kodakondsusega seotud veebitegevust saab veelgi laiendada. Ühes uuringus jõuti järeldusele, et lastel on praegu oht olla poliitilistes otsustusprotsessides alaesindatud, mille tulemuseks on täitmata vajadused ja ootused. Seepärast tunnistatakse strateegias BIK+, et on oluline aktiivselt kaasata lapsed kogu nende mitmekesisuses digitaalse keskkonna kujundamisse, kuna alla 18aastastel on ainulaadne kogemus digitaalsest lapsepõlvest. Lapse õiguste strateegia raames võttis komisjon endale kohustuse suurendada laste osalust ning luua uus ELi laste osalusplatvorm. Koostoimes selle platvormiga toetab BIK+ laste juhitud tegevust, et lapsed saaksid digikeskkonnas positiivselt ja kriitiliselt osaleda noorte põlvkonna jaoks olulistel teemadel, nagu küberturvalisus, eetika ja kestlik areng. BIK+ raames lastelt saadud tagasiside digiteemade kohta suunatakse eelkõige valdkonna esindajatele. Toetudes olemasolevatele algatustele, nagu BIKi noortesaadikud, BIKi noorte paneelarutelud ja noortealgatus „Parema interneti nimel“, tugevdab komisjon laste juhitud tegevust. Strateegia BIK+ soodustab veelgi noorte osalemist, seda ka liikmesriikides. Kohalikud algatused saavad näiteks tunnustada vastastikuse õppe pakkujaid. Lapse õiguste strateegia raames väljatöötatud suuniste kohaselt esitatakse strateegia BIK+ lapsesõbralik versioon. Komisjon kaasab lapsed ka strateegia BIK+ rakendamise järelevalvesse. Komisjon ·kaasab alates 2023. aastast lapsed 1. sambas nimetatud internetiteenuste eakohase kujunduse tegevusjuhendi koostamisse; ·käivitab alates 2023. aastast koostöös ELi laste osalusplatvormiga laste algatatud ja laste juhitud tegevuse noorte põlvkonna jaoks olulisel digiteemal;

·laiendab alates 2022. aastast BIKi noorsaadikute ja BIKi noorte paneelarutelude kandepinda, et toetada vastastikust tegevust riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; ·koostab 2022. aastal strateegia BIK+ lapsesõbraliku versiooni; ·korraldab iga kahe aasta tagant strateegia BIK+ hindamise, mida juhivad lapsed. Komisjon kutsub liikmesriike üles ·toetama vastastikust koolitust ja lastelt täiskasvanule suunatud digivaldkonda käsitlevat õpet; ·kaasama noortesaadikuid digitaalpoliitikasse kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil. Komisjon kutsub valdkonna ettevõtjaid üles ·lastega konsulteerima ja neid aktiivselt ja süsteemselt kaasama digitoodete ja -teenuste väljatöötamisse ja kasutuselevõtmisse; ·looma koos eri vanuses ja taustaga lastega lapsesõbralikku teavitust oma digitoodete ja -teenuste kohta (sh kasutustingimused); ·töötama välja kaasavaid tooteid ja teenuseid, mis toetavad laste õigust ennast väljendada ja hõlbustavad nende osalemist avalikus elus. 6.Rahvusvaheline teavitus- ja koostöö Kaitse veebis ja digitaalne võimestamine on üleilmsed väljakutsed, mis ulatuvad väljapoole riigipiire ja jurisdiktsioone. ÜRO Lapse Õiguste Komitee avaldas 2021. aasta kevadel üldises märkuses nr 25 juhised selle kohta, kuidas tõhusalt rakendada ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolle, et võtta sõnaselgelt arvesse laste õigusi digitaalkeskkonnas. Global Gateway kaudu tugevdab EL sidemeid Euroopa ja maailma vahel ning aitab partnerriikidel vähendada digilõhet ja integreeruda tihedamalt üleilmsesse digitaalsesse ökosüsteemi. Ühendatud jõududega saame neid üleilmseid probleeme tulemuslikult ja tõhusalt lahendada ning edendada Euroopa väärtusi, kehtestades kõrged ohutusstandardid ning toetades laste võimestamist ja nende aktiivset osalemist digikümnendi tegevustes kogu maailmas. Samal ajal aitame sellega kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele. Üks näide on võitlus laste seksuaalse väärkohtlemise vastu. Kooskõlas ELi strateegiaga, mis käsitleb tulemuslikumat võitlust laste seksuaalse väärkohtlemise vastu, on komisjon teinud ELi internetifoorumi raames tihedat koostööd tehnoloogiaettevõtetega ning WeProtect Global Alliance’i (ülemaailmne internetis toimuva laste seksuaalse kuritarvitamise vastu võitlemise liit) kaudu kodanikuühiskonna organisatsioonide ning rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonidega. Lisaks sellele on komisjon aastaid toetanud ülemaailmset tegevust, rahastades 46 riigis tegutsevat vihjeliinide võrgustikku INHOPE. See töö jätkub ja eeldatavasti kiireneb käesoleva strateegia raames kavandatud õigusaktide alusel. Komisjon jätkab kogemuste, eksperditeadmiste ja väärtuste jagamist rahvusvaheliste organisatsioonide ja partneritega ning toetab ühtset lähenemisviisi laste digitaalõigustele kogu maailmas, edendades näiteks asjakohaseid tehnilisi standardeid, parameetreid, määratlusi ja põhimõtteid. Iga-aastasel turvalisema interneti foorumil tehakse kokkuvõte rahvusvahelistest arengutest ja vahetatakse parimaid tavasid. Turvalisema interneti keskuste kaudu tugevdatakse olemasolevaid mentorlus- ja vahetusprogramme väljaspool ELi ning jätkatakse turvalisema interneti päeva tähistamist. Tulevane ELi välistegevusele suunatud noorte tegevuskava tugevdab noorte võtmerolli digiüleminekul ning toetab turvalist digikeskkonda, mis edendab laste ja noorte osalemist ja nende võimestamist. Komisjon edendab strateegiat BIK+ oma suhetes teiste rahvusvaheliste organisatsioonide ja partnerriikidega, et juhtida rahvusvahelisi partnereid digiülemineku suunas, milles võetakse arvesse lapse õigustel põhinevat lähenemisviisi.