ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.12.1

Samas arendatakse koetehnoloogia tooteid tihti pigem VKEdes, turule tulnud uutes ettevõtetes (start-up ja spin-off ettevõtetes, mitte aga suurtes farmaatsiaettevõtetes. Seega kerkib ilmselgelt esile mitmeid märkusi: — Mida peaks kõnealune määrus katma, et see muutuks toimivaks? Kas ei tekita ta suuri erimeelsusi vaatamata sellele, et kasutatavad tehnoloogiad on paljutõotavad? — Kuulumine CAT-i koosseisu on samuti problemaatiline viimase seotuse tõttu CHMP-ga, kus igal riigil on oma esindaja. — Kasutatud õiguslik raamistik ei ole kohane, kuna tegemist on mittetraditsiooniliste farmaatsiatoodetega, mis nõuab muudatusi teistes õigusaktides. — Tüvirakkude kasutamise suhtes võetud ettevaatusabinõud võivad esile kutsuda olukorra, kus riigid, kelle huvisid see puudutab, kasutavad oma vetoõigust. Niisiis tuleb õigusakt sõnastada nii, et üksikasjad ei varjuta tervikut.
3.1.5

Komisjon viitab mõnede liikmesriikide praktikale tuginedes ühistele põhimõtetele ja nõuetele, aga sellised põhimõtted ja nõuded väljuvad teabevahetuse ja teabe raamidest. Selliste põhimõtete pelk deklareerimine, millega kõik võiksid nõustuda, — sest tegelikult nad juba ongi nõus — ei annaks lisaväärtust. Teisalt oleks hartal või tegevusjuhendil oht näida kitsendavana. Lisaks on selliseid põhimõtteid juba mitmetes alustekstides talletatud. Teisalt, kui on kavatsus koostada meedia ja teiste teabevahetuses osalejate jaoks tegevusjuhend või harta, võidakse seda vaadelda kui katset mõjutada arutelu või lämmatada euroskeptilisi lähenemisviise. Pealegi tundub eesmärk kaasata kõiki osalejaid ebareaalne, kuna üks järeldus, mis kõigil institutsioonidel Prantsusmaa ja Madalmaade referendumite kogemustest teha tuleb, on see, et osalejate arvu suurenemine ei toeta automaatselt Euroopa integratsiooniprotsessi. Viimaks, kui kõik osalejad, keda valges raamatus nimetatakse, peaksid sellise juhendiga liituma, vihjaks see sellele, et kõigil oleks Euroopa Liidu ees seisva teabevahetuse alase väljakutse eest võrdne vastutus. Komitee arvates oleks kõnealuse mulje jätmine eksitav, kuna esmane vastutus lasub — ja peaks kõigile arusaadavalt lasuma — liikmesriikide valitsustel.
1.1

EMSK kiidab heaks komisjoni soovi kaasajastada, lihtsustada ja kohandada õigusakte jäätmete alal. Eriti kiidab komitee heaks jäätmetekke vältimise ja ringlussevõtu strateegia lähenemisviisi. Tuleb toetada soovi jõuda õigusaktide üldise ja võrdse rakendamiseni, et vältida jäätmeturul erinevusi keskkonna, tervise ja konkurentsi alal. Komitee rõhutab mõistete ja lisade täpsuse ja selguse olulisust, et vältida kaebuste esitamist ja kohtumenetlust. EMSK kahetseb, et ettepanekus on nii väikesed ambitsioonid jäätmetekke vältimise alal. Ta rõhutab, et kontekstis, kus toorainet on järjest vähem, on tõelise säästva arenguni jõudmiseks vaja tõhusat jäätmetekke vältimise ja kasutuspoliitikat, kuid soovitab, et Euroopa tasandil töötataks välja vahendid seatud eesmärkide saavutamiseks nii kvalitatiivsel kui ka kvantitatiivsel tasandil. Selles suhtes on tekst väga tagasihoidlik. Lisaks on mulje, et komisjon on seisukohal, et lihtsustades töötluskeskuste lubade andmist on võimalik soodustada jäätmete ringlust. Kõnealune lähenemine on väär ja toob endaga kaasa ohu keskkonnale ja tervisele. Lisaks ei ole see kooskõlas Århusi konventsiooni põhimõtetega, mille järgi üldsusel on õigus saada juurdepääs jäätmete ja tehnilisele keskkonnainformatsioonile, mis on avalik ja millega kaasneb teavitamise ja kontrolli kohustus. Mitte mingil juhul ei ole tegemist takistusega jäätmekäitlusele ja ringlusele, vaid see annab piisavad tagatised, et vastavad ametkonnad peaksid kinni kontrollinormidest ja rakendaks olemasolevaid tehnoloogiaid parimal viisil..
1.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tõstab uuesti esile Galileo satelliit-raadionavigatsiooni programmiga saavutatud edusammude suurt tähtsust. EMSK on mitmetes asjaomastes arvamustes (1) rõhutanud, et Galileo projektil on Euroopa Liidu jaoks teaduslik ja tehniline väärtus. Tsiviilhaldusega seotud Euroopa satelliit-raadionavigatsiooni süsteem on strateegiline väljakutse mitte üksnes satelliitnavigatsiooni ja satelliitpositsioneerimise globaalsele süsteemile, vaid samuti ettevõtlusele, kodanikele ja ühiskonnale osutatavate teenuste puhul ning rahvusvahelisel tasandil konkurentsivõimelisema Euroopa tööstuse jaoks.
4.2.1

Rohelises raamatus esitatud mõiste “lobistid” määratlus (1) on pehmelt öeldes segane, sest selles nimetatakse kutsealaseid organisatsioone, valitsusväliseid organisatsioone, kutseliite jt, kelle “eesmärk on mõjutada Euroopa institutsioonide poliitika kujundamist ja otsustamisprotsessi”. EMSK on juba määratlenud mõiste “kodanikuühiskonna organisatsioonid” (2), et eristada neid lobistidest. Samas sätestatakse EÜ asutamislepingu artiklites 137 kuni 139 tööturu osapoolte sotsiaaldialoogi arendamise tingimused (3). ELis lobistidena tegutsevad organisatsioonid erinevad üksteisest oma eesmärkide, struktuuride ja nende poolt esindatud huvigruppide poolest. Seega ei tuleks lugeda tuhandete või isegi miljonite Euroopa ettevõtjate või töötajate huvisid esindavaid tööstus-, tööandjate ja ametiühingute liite kitsaste äri- või muude huvide nimel tegutsevateks lobiorganisatsioonideks või huvigruppideks, kuna kõnealused liidud esindavad ühiskonna laialdasi, üldiseid ja avalikke huvisid ning soodustavad tööstuse ja majandusarengut ning majanduslikku ja sotsiaalset edasiminekut. Nende eesmärk ei ole kasumi saamine. Nende üldiseid huvisid teeniv tegevus on avalikkuse tähelepanu all, seda kajastatakse üksikasjalikult ajakirjanduses ning nad on ise huvitatud, et nende tegevusest teavitataks võimalikult palju. Nende organisatsioonide puhul on tegu sotsiaalpartneritega, kes osalevad koos riigiasutustega liidu tasandil toimuvas sotsiaaldialoogis.
4.2

Komitee on teadlik sellest, et rändlustasusid alandavate meetmete osas kokkuleppele jõudmist raskendab teatud reguleerivate asutuste ja operaatorite vastuseis. Üldiselt on komisjoni algatusele ette heidetud seda, et selles ettenähtud reguleerivad meetmed lähevad liiga kaugele, et asjaomaste osapooltega ei ole piisavalt konsulteeritud, et selle kohaldamine toimub liiga kiiresti, jätmata ettevõtetele aega kohanduste tegemiseks, et ettevõtetele tuleks jätta iseregulatsiooni võimalus, et ettepanek võiks puudutada üksnes jaehindu, hõlmamata hulgimüügitasusid, et kõnealune ettepanek võib kahjustada nende riikide operaatoreid, mida eriti arvukalt külastatakse, või et sel võib olla vastupidine mõju, tõstes teiste telekommunikatsiooniteenuste hinda ning seades ohtu tulevased investeeringud elektroonilise side arengusse (3G, lairiba jt).
2.5

Seega tundub komiteele, et kodifitseerimine autoriõiguste ja sellega kaasnevate õiguste valdkonnas on enneaegne, sest ühenduse õigustikku tuleks tasakaalustada, pidades silmas eelkõige Lissaboni strateegiat. Lisaks on otsustatakse paljud olulised küsimused subsidiaarsuse printsiibist lähtudes, samas aga ilmneb õigusaktide riiklikul ülevõtmisel riikide lõikes erinevusi, mis võivad takistada teoste ja kultuuriteenuste vaba liikumist.
2.2

Selge on see, et seni kuni mitmed korduvalt muudetud sätted jäävad kehtima killustatud kujul, nii et need tuleb kokku panna osalt originaalõigusaktist ja osalt muudetud dokumentidest, muudab ulatuslik uurimistegevus vajaliku õigusalase teabe leidmise tavakodanikele ja paljudele kodanikuühiskonna organisatsioonidele keeruliseks.
4.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee möönab, et kategooriatesse jaotamisel ei ole küll õiguslikku mõju, kuid on seisukohal, et väljapakutud kategooriatesse jaotamine ei aita ei tarbijaid ega teisi. Samuti ei tundu see vajalik dokumendi struktuurilise sidususe seisukohast. Komitee arvab, et kui kategooriaid rakendada, siis peavad need olema täiesti õigustatud. Lisaks on komiteel kahtlusi kategooriate tegelike kirjelduste suhtes.
1.4

Komitee on seisukohal, et järelevalveameti ülesandeid määratleva määruse (EÜ) nr 1321/2004 artikli 2 punkti 1 kohta tehtud muudatusettepanek on asjakohane ning võimaldab järelevalveametil ühest küljest tagada arendusfaasi lõpuleviimine ning teisest küljest läbi viia Euroopa globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) programmide jaoks vajalikke teadusuuringuid.
1.1

Käesoleva ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 27. novembri 1990. aasta otsus 90/638/EMÜ, millega sätestatakse ühenduse kriteeriumid teatavate loomahaiguste likvideerimiseks ja kontrolliks. Uus otsus asendab mitmesugused sellesse inkorporeeritud õigusaktid. Käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused.
1.3

Nimetatud nõude osas taotleti Euroopa Kohtult eelotsust seoses söödaainete tööstuse esitatud kehtivate riiklike eeskirjade kustutamist või kõrvalejätmist käsitlevate avalduste kontrollimisega. Euroopa Kohtu 6. detsembri 2005. aasta otsusega (3) said ühenduse institutsioonid üldiselt õiguse, eriti direktiivi siduvuse osas. Kohus jäi siiski arvamusele, et kohustus teatada klientidele nende nõudmisel segasööda täpne koostis massiprotsentides on lähtuvalt proportsionaalsuse põhimõttest kehtetu. Euroopa Kohus oli muuhulgas arvamusel, et kõnealune kohustus ei ole põhjendatav tervisekaitsega ning see ületab eesmärgi saavutamiseks vajalikud piirid.
2.3

Kehtivate eeskirjade kohaselt on rahalist toetust võimalik anda liikmesriikide kulude katmiseks seoses 23 endeemilise loomahaiguse ja 8 zoonoosi või episootia likvideerimiseks, tõrjeks ja seireks mõeldud riiklike programmide rahastamisega. (3) Nõukogu saab kõnealust loetelu täiendada või muuta kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku alusel. Komisjon pakub välja kaasrahastamiseks kõlblike haiguste lühema loetelu, et tagada parem prioriteetide seadmine. Komisjon selgitab, et loetelu koostamisel lähtuti enamjaolt haiguste mõjust rahvatervisele ning rahvusvahelisele ja ühendusesisesele kaubandusele. Samuti on tehtud ettepanek haiguste ja zoonooside loetelude ühendamiseks ning ühesuguse korra kehtestamiseks ühenduse finantstoetuste andmisel. (4) Komisjoni arvates on eelmainitu kavandatud ressursside paremaks kasutamiseks ja selle tagamiseks, et liikmesriikide prioriteedid ühtivad Euroopa Liidu omadega ja on kooskõlas teiste riiklike programmidega. Samuti on tehtud ettepanek, et kõik tulevased muudatused kõnealusesse loetelusse tuleb heaks kiita vastavalt regulatiivkomitee menetlusele. Komisjoni arvates on see iseäranis asjakohane nende esilekerivate haiguste puhul, mis kujutavad endast ohtu nii loomade kui inimeste tervisele.
3.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee käsitleb esimest korda komisjoni aruannet euroala tulevaseks laienemiseks tehtavate ettevalmistuste kohta, olgugi et see on juba kolmas aruanne alates euroala loomisest 2002. aastal. Sellest hoolimata tuleb rõhutada, et euro kasutuselevõttu ei tohiks vaadelda ja käsitleda tehnilise projektina; pigem on tegu ulatusliku muutusega, millel on olulised majanduslikud, rahapoliitilised ja sotsiaalsed tagajärjed.
2.4

Komitee on korduvalt viidanud sellele, et ei ole vastuvõetav, kui institutsioonid ja liikmesriigid määravad tähtajad, millest nad ise ei ole võimelised kinni pidama. See vähendab respekti ja usaldust ühenduse õigusaktide vastu, mille tulemusena ka teised osapooled ei tunne kohustust tähtaegadest kinni pidada.
1.3

EMSK märgib samas, et kulude kokkuhoiu tõttu arvutab komisjon (Eurostat) ostujõu pariteete praegu riikide, mitte piirkondade kaupa (1). Siiski kasutatakse kõnealuseid arvutusi muuhulgas piirkondade majandussuutlikkuse hindamiseks. Olemasolevast teabest nähtub, et liikmesriikides esineb mõnikord märkimisväärseid piirkondlikke erinevusi kaupade ja teenuste hinnas. Kuigi alusandmeid koguvad statistikaametid kasutavad territoriaalseid korrigeerimistegureid, on oluline, et nimetatud tegurid oleksid asjakohased ja väldiksid moonutusi ostujõu pariteedi arvutamisel. Seetõttu soovitatakse liikmesriikidel teha majanduslikke ja tehnoloogilisi jõupingutusi tagamaks, et territoriaalsed korrigeerimistegurid kajastaksid võimalikult täpselt geograafilisi hinnaerinevusi.
13.4.2

Sellise partnerluse peamised eesmärgid peaksid olema järgmised: a) kodanikuühiskonna üks peamistest eesmärkidest ei ole mitte üksnes ennetada terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse ebaseaduslikku tegevust, vaid hoida ära ka haavatavate inimeste ja rühmade sattumine terroristide ja kurjategijate võrgustikku; b) teha kindlaks piirkonnad, mida kuritegelike jõukude tegevus eriti ohustab, edendada enesekaitset ning suhteid organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi mahasurumisega tegelevate jõududega; c) edendada teabe ja kogemuste vahetamist, et vähendada kuritegevuse võimalusi; d) edastada Euroopa Liidule ja riiklikele institutsioonidele kodanikuühiskonna erinevate sektorite mureküsimused, et need institutsioonid võiksid keskenduda kuritegevuse ja terrorismi tõkestamise ja ohjeldamise nendele valdkondadele, mis kodanikele kõige enam muret teevad; e) edastada ELile ja riiklikele institutsioonidele ELi ettevõtete ja organisatsioonide peamised vajadused seoses kaitsega organiseeritud kuritegevuse eest; arutada nende institutsioonidega, kuidas oleks võimalik kõige tõhusamalt tagada kaitset kuritegelike rünnakute eest ja võidelda kuritegevuse vastu; f) teha kindlaks kogemuste vahetamise valdkonnad konkreetsetes sektorites ja iseäranis ohustatud valdkondades, kus organiseeritud kuritegevus on levinud, prioriteetsed valdkonnad on seejuures rahandus, transport, sideteenused ja energeetika; g) toetada Euroopa ennetusplatvormi; h) toimida diskussioonifoorumina, et analüüsida terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse ohvrite vajaduste ja nõuete rahuldamise ja käsitlemise taset; i) määratleda terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega seotud ühenduse strateegiad ja poliitika kodanikuühiskonna organisatsioonide vaatepunktist; j) tihendada suhteid kummagi sektori olulisemate ekspertide vahel, et kasutada võimalikult hästi ära organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastase võitlusega seotud teadmised ja kogemused; k) osaleda platvormi loomises ja hindamises.
4.2.2

Siseveetransport on transpordiliik, mille abil võib kasvaval transporditurul võidelda ülekoormatuse vastu ja mis võib tänu oma turvalisusele ja keskkonnasõbralikule iseloomule kaasa aidata transpordiprobleemile säästva lahenduse leidmisele. Heitestandardid, kütuse kvaliteet, mürakaitse ja laevajäätmete käitlemine on alati olnud ettevõtlussektori jaoks olulised probleemid. Praegu arutavad laevaoperaatorid, mootoritootjad ja valitsusasutused uute meetodite üle, et vähendada laevade poolt tekitatud heiteid veelgi juba enne järgmise aastakümne algust. Siseveetransport on teiste transpordiliikidega võrreldes keskkonnasõbralikum ning seda püütakse säilitada ka edaspidi. Sektor on tegeleb väikeseid heitkoguseid põhjustavate tööviiside edasise arendamisega, et säilitada oma keskkonnasõbralikku mainet, ning seda tegevust tuleks veelgi ergutada.
2.1

Komisjon märgib, et koostalitlusvõimelise süsteemi elektrooniliseks muutmise eesmärke oleks olnud võimalik saavutada ka keskse tollisüsteemi rajamisega. Ta täpsustab siiski, et selline lahendus ei ole võimalik mitmel põhjusel, näiteks on raskendatud liikmesriikide kohustuste ülekandmine komisjonile, mis läheks vastuollu proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtetega. Tegelik põhjus on ilmselt siiski see, et liikmesriigid ei taha oma eelisõigustest loobuda, teades, et üks osa tollituludest kuulub otse ühenduse eelarvesse. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvab, et ühendusepoolne tolli haldamine peaks olema üks Euroopa Liidu pikaajalisi eesmärke. Selle eelised on lihtsus, usaldusväärsus ja hind ning ühendamise võimalus teiste Euroopa Liidu liikmesriikide ja kolmandate riikide süsteemidega. Arvestades võimalikke viivitusi kõigi 25 liikmesriigi baassüsteemide rakendamisel on vaja kindlaks teha, kas ei oleks parem rakendada täielikult automatiseeritud süsteeme, nagu automaatne impordisüsteem ja automaatne ekspordisüsteem, mis on ühendatud Euroopa ühtse juurdepääsupunkti kaudu.
2.2

Sarnane keeld, mis tugineb ELi poolt vastuvõetud meetmetel, on Rahvusvaheline Mereorganisatsioon kehtestanud kogu maailmas laevade põhjustatud merereostuse vältimise rahvusvahelise konventsiooni 73/78 (MARPOL) I lisa uute eeskirjadega 13G ja 13H. Nimetatud MARPOLi eeskirja 13G artikli 7 ja eeskirja 13H artiklite 5, 6 ja 7 alusel võivad mereorganisatsioonid siiski teatud tingimustel tankeritele erandit kohaldada. Kõnealuse kompromissiga tuli leppida, kuna see oli ülemaailmse sätte vastuvõtmise hind. Kohe pärast sel ajal tavapärase ja vastastikku siduva eelneva kooskõlastuskokkuleppe väljatöötamist avaldas ELi eesistujariik Itaalia kõigi ELi liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni nimel, et nad ei kasuta erandit võimaldavaid sätteid. Pärast Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni eeskirja jõustumist 5. aprillil 2005 teavitas üks liikmesriik juba 18. aprillil 2005 Rahvusvahelist Mereorganisatsiooni oma soovist kohaldada erandit võimaldavat sätet, mis on arutlusaluse komisjoni ettepaneku teemaks. Vastavalt kooskõlastuskokkuleppele teavitasid mitmed liikmesriigid järgnevatel kuudel Rahvusvahelist Mereorganisatsiooni, et nad ei kavatse erandit võimaldavat sätet kasutada. Neli liikmesriiki peavad veel ametlikult teatama oma sellekohasest otsusest, kuid nad on juba teavitanud COREPERi ning seega ka Euroopa Komisjoni ja teisi liikmesriike, oma kavatsusest järgida 19 liikmesriigi eeskuju.
2.1.2

Kuna sotsiaalmajandus on kasvanud sel määral, et moodustab nüüd suure ja üha kasvava osa Euroopa turust, muudab see raskeks statistiliste andmete vastavuse pidevalt muutuvale ja uuenevale olukorrale. Eurostati ametnikud ütlevad, et nende arvates on raske kõnealust valdkonda määratleda, kuna sotsiaalmajanduslikud tegevused ei ole alati registreeritud äritegevusena. Komitee arvab siiski, et tuleb teha kõikvõimalikke jõupingutusi, et mõõta sotsiaalmajanduse üha kasvavat tähtsust. Kõnealune valdkond on määrava tähtsusega Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel. Mainitud andmete puudumine takistab paremat arusaamist ärimaailma ja turu arengutest.
2.7

Üheks Haagi süsteemi eeliseks on see, et see lihtsustab disainilahenduste kaitse muutmist ning kaitse aegumisel selle pikendamist.
4.7.4

Siiski märgib komitee, et arusaam kahjust ning kahju suuruse ja vastutuse hindamine on viimastel aastatel tublisti muutunud; sageli peetakse kahju eest tasutavat hüvitist märkimisväärselt väiksemaks kui kannatanule tekitatud otsest või eriti just kaudset kahju. Selles osas on veel kindlasti arenguruumi. Komitee soovitab komisjonil ettepaneku kohta läbi viia majandusanalüüsi. Selle käigus tuleks kindlaks teha, milline on vastutuse piiramise täieliku välistamise mõju ja kas oleks põhjust suurendada piiramise ulatust.
3.1.5.2

Eelkõige on osalejateks riiklikud tolliasutused, mida artikli 2 lõikes 1 on määratletud kui “osalevates riikides tollitegevuse ja tolliga seotud muu tegevuse korraldamise eest vastutavad riigiasutused ja muud organid” ning ühenduse tasandil Euroopa Komisjon, mida abistab “Toll 2013” komitee (artikkel 19), ja riikide vastutavatest isikutest koosnev tollipoliitika töörühm. Lisaks on artiklis 14 öeldud, et “rahvusvahelised organisatsioonid, kolmandate riikide asutused, ettevõtjad ning neid ühendavad organisatsioonid” võivad osaleda programmi raames korraldatavas tegevuses, kui see on artiklites 4 ja 5 osutatud eesmärkide täitmiseks oluline. Artikli 7 lõikes 6 on märgitud, et “komisjon võib teha side- ja teabevahetussüsteemid kättesaadavaks muudele avaliku teenuse pakkujatele nii tolliga seotud kui ka tollivälistel eesmärkidel, tingimusel et nad osalevad programmi rahastamisel”. Seega on tolli kui rahvusvahelise kaubanduse reguleerija rolli tõttu osalejaid märkimisväärselt palju.
2.3

Multifunktsionaalne metsandus loob majanduslikke, ökoloogilisi, sotsiaalseid ja kultuurilisi eeliseid. See on taastuva ja keskkonnasõbraliku toorme allikas ning sel on oluline roll Euroopa ja eriti maapiirkondade majandusarengus, tööhõives ja heaolus. Metsad parandavad elukvaliteeti, pakkudes meeldivat elukeskkonda, vaba-aja veetmise ja puhkamise võimalusi ning säilitades samas keskkonna kvaliteeti ja kujutades endast ökoloogilist väärtust. Oluline on säilitada seda vaimset ja kultuurilist pärandit, mis on metsade näol meie käsutusse antud.
4.8

Komisjoni tegevuskava kohaselt on keskkonnasõbraliku tootmise tunnus kõrgemate standardite poole püüdlemine. Seetõttu leiab komisjon, et niisugune tootmine peaks olema eeskujuks loomade heaolu kõrgeimate standardite osas (12). Kogemustest nähtub, et keskkonnasõbraliku tootmisega on mõnes valdkonnas võimalik parandada loomade heaolu, kuid samas püsivad sobimatud tingimused ning tarvis on täiendavaid teadmisi.
2.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et kõikide asjakohaste tekstide koondamine ühte määrusesse on väga kasulik. Sarnaselt Euroopa Komisjoniga omistab komitee kodanike Euroopa põhimõtte kontekstis suurt tähtsust ühenduse õiguse muutmisele lihtsamaks ja selgemaks, et teha see tavakodanikele kättesaadavamaks ja arusaadavamaks, mis avab viimastele uusi võimalusi ja annab neile võimaluse oma õigusi paremini kasutada.
2.12

EMSK märgib, et antud sektori spetsialistid on komisjoni lähenemises pettunud. Seetõttu on ka oluline tagada, et määrust lihtsustataks, muudetaks praktiliseks ning et asjaosaliste kulusid minimeeritaks.
1.2

Kodanike Euroopa kontekstis on ühenduse õiguse lihtsus ja selgus väga oluline. Seetõttu on Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon rõhutanud vajadust kodifitseerida õigusaktid, mida on korduvalt muudetud, ning vastavalt institutsioonidevahelisele kokkuleppele rakendatakse sel puhul kiirendatud menetlust. Kodifitseeritavatesse õigusaktidesse ei tohi viia sisse ühtegi sisulist muudatust.
1.1

“Kodanike Euroopa” kontekstis on väga oluline, et ühenduse õigusaktid oleksid arusaadavad ja läbipaistvad. Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu ja komisjon on viidanud sellele, et korduvalt muudetud õigusaktide tekstid tuleb kodifitseerida. Institutsioonidevahelise lepinguga lepiti kokku kiirendatud töömeetodis. Kodifitseerimisel ei ole lubatud teha asjaomastesse õigusaktide tekstidesse sisulisi muudatusi.
1.1

Komitee nõustub Euroopa Ülemkoguga, et kodifitseerimine on oluline, kuna see võimaldab saavutada rakendatava õiguse õiguskindlust kindlal ajahetkel kindlas küsimuses ja suurendab ühenduse õiguse läbipaistvust ja kättesaadavust Euroopa kodanikele.
1.1

Kõnealuse ettepaneku eesmärk on kodifitseerida nõukogu 30. oktoobri 1979. aasta direktiiv 79/923/EMÜ karpide elukeskkonna vee nõutava kvaliteedi kohta. Uus direktiiv asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused.
2.4

Ometi on komitee jätkuvalt mures rakendamise mitmete aspektide üle. Eriti on komitee mures selle üle, et mitmel liikmesriigil näivad olevat märkimisväärsed raskused direktiivi nõude järgimisel, mille kohaselt peavad kõik asjaomased tegevuskohad 2007. aasta lõpuks vastama saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiivile. (Enamikel Euroopa riikidel on olnud kümme aastat, et jõuda täieulatusliku rakendamiseni, ja isegi uutel liikmesriikidel on olnud umbes kolm aastat vähemalt käitiste kontrolli põhiraamistiku tagamiseks.) Samuti on komitee jätkuvalt mures selle üle, et puudub läbipaistvus põhjuste osas, miks on mõned pädevad asutused andnud loa tegevusteks, mis ei vasta kaugeltki parimat võimalikku tehnikat käsitlevates viitedokumentides sätestatud lubatud heiteväärtustele. Kompleksse hindamise põhikontseptsiooni, mille kohaselt leitakse mõistlik kompromiss heidete lubamisel erinevatesse keskkonnaelementidesse, ei rakendata alati tõhusalt. Samuti teeb muret erinev praktika kontrollimenetluste sageduse ja põhjalikkuse osas.