ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 8.12.2010 
SEK(2010) 1511 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
 
 
Lisatud dokumendile  
  
Ettepanek :  
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
  
energiaturu terviklikkuse ja lä bipaistvuse reguleerimise kohta 
   
{KOM(2010) 726 lõplik} 
{SEK(2010) 1510 lõplik} 
 
ET 2   ET Likviidsetel hulgimüügiturgudel kujune nud usaldusväärsed hinnad saadavad 
energiatootmiseks kasutatavate rajatiste ja  tarbimisüksuste optimaalseks toimimiseks 
vajalikke lühiajalisi tugevaid signaale. Ühtlas i on need pikaajaliseks orientiiriks energia 
infrastruktuuridesse täiendavate investeeringute tegemisel. Need tekitavad ettevõtjates kindlustunde, et nad suudavad re ageerida turul toimuvatele muutustele. See on väga oluline, 
sest tulevikus vähem CO
2-heiteid tekitav majandus nõuab pi kaajalist etteplaneerimist, et 
tagada uue põlvkonna rajatistesse te htavaid suuri investeeringuid. Tä htsusetu ei ole ka see, et 
hulgimüügiturgude näitajad on kodutarbijate ja tööstussektori kasutajate jaehindade jaoks 
usaldusväärne võrdlusalus ning need er gutavad energiat tõhusalt tarbima. 
Kuna nimetatud näitajad on Euroopa koda nike heaolu ja Eu roopa ettevõtjate 
konkurentsivõime seisukohalt äärmiselt olulised, on kodanike, ettevõtjate ja  riiklike asutuste 
kindlustunde loomine seoses energiaturgude te rviklikkusega väga tähtis. Kui ebaõiglaste 
kauplemistavade võimalikkuse vastu tõhusalt ei võidelda, hakkab see õõnestama üldsuse 
usaldust, peletab eemale investeeringud, suurenda b energiahindade kõikumisi ja võib tekitada 
energiahindade üldist tõusu. See võib om akorda vähendada muude sektorite ja 
energiamahukate tööstushar ude konkurentsivõimet.  
Euroopa Liidu tasandil reguleeri b finantssektorit turu kurita rvitamise direktiiv, mis on 
kavandatud finantsturgude jaoks ja hõlmab energiaturge üksnes osaliselt. Kuigi nimetatud 
direktiivi meetmed on praegu läbivaatamisel, ei suuda see oma mitmeid eri valdkondi hõlmava laadi tõttu täielikult katta ener giavaldkonnaga seotud tururikkumisi (nt 
tootmisvõimsuste strateegiline alakoormami ne). Ka energia siseturgu käsitlevates 
õigusaktides ei ole määratletud selliseid turuterviklikkuse tagami seks vajalikke standardeid. 
Liikmesriikide tasandil võivad küll ke htida mõned muud eeskirjad, kuid nende 
reguleerimisala on piiratud ja sageli on  sellised eeskirjad  seotud vaid ühe 
kauplemisplatvormiga ja hõlma vad vaid ühte liikmesriiki. 
Kokkuvõtlikult võib öelda, et energiaturgudel prae gu kehtivad eeskirjad ei ole piisavad nende 
stabiilse ja korrapärase  toimimise tagamiseks. Seetõttu ei  ole turgude ulat uslik järelevalve 
võimalik ning raske on avastada piiriüleseid  või mitut kaubarühma või turgu hõlmavaid 
kuritarvitusi. Seda seisukohta toetavad komis jonile soovitusi andnud sektorite reguleerivad 
asutused ning kõik need, kes komisjoni korra ldatud arutelus oma arvamust avaldasid.  
Eesmärgid 
(1) Tuleks luua tõhus ja tulemuslik raamisti k, mis tagaks Euroopa energiaga kauplemise 
turgude nõuetekohase toimimise, nii et turunäitajaid ei ol eks kuritahtlikust 
turukäitumisest moonutatud, vaid kajastak sid turu tegelikke põhialuseid. See 
suurendab kõikide sidusrühmade usaldust, mi s omakorda elavdab turgudel osalemist, 
suurendab turgude aktiivsust ja likvi idsust ning alandab edastuskulusid. 
(2) Energiavaldkonnaga seotud tururikkumise d peavad olema eeskirjadega tõhusalt 
hõlmatud. Üleeuroopalised eeskirjad võima ldavad kauplejatel kohaldada samu 
vastavusstandardeid ning vältida olukordi, kus erinevates liikmesriikides kaubeldes 
tuleb järgida erinevaid eeski rju ja nõudeid. Ka peavad sellised eeskirjad olema 
täielikud ja hõlmama kõiki olulisi tehinguid. Järelikul t peavad need kokku sobima 
finantsvaldkonna kehtivate õigusaktidega. Se da eesmärki silmas pidades kohaldatakse 
käesoleva algatusega kuritarvitamise direktiiv is sätestatud siseringitehingute ja turuga 
manipuleerimise mõisteid energia hulgim üügiturgude suhtes. R eeglite üksikasjad 
täpsustatakse delegeeritud õigusaktides. 
 
ET 3   ET (3) Tururikkumiste avastamiseks on vaja energia hulgimüügiturgude korrapärast 
järelevalvet. Selle teostamiseks peab tõhus alt toimival turujärelevalveorganil olema 
õigeaegne juurdepääs tehi nguid käsitlevate andmete täielikele ja kontrollitud 
kogumitele. Kui tururikkumine avastatakse, tu leb jõustada eeskirjade täitmine. Selleks 
tuleb määrata pädevad õiguska itseasutused, kellel on õigus  energiaturgudel esinenud 
turu kuritarvitamise juhtumeid tõhusalt uurida ja tõendada. Nad vajavad tõhusaid 
sanktsioonide kehtestamise volitusi, mis hoiaksid ära võimaluse, et turuosalised paneksid rikkumisi toime ka tulevikus. Keerukate piiriüleste ja mitmeid kaubarühmi hõlmavate turu kuritarvitamise juhtumite  lahendamiseks on vaja luua nõuetekohane 
kooskõlastusmehhanism finants- ja energeetik asektorit reguleerivate asutuste vahel. 
Poliitikavalikud 
Lisaks olemasoleva olukorra säilitamise stsenaariumile kaaluti veel seitset võimalust, millel 
on järgmised tunnused: 
Valik 0: olemasoleva olukorra säilitamine 
 
Selle valikuvariandi kasutamisel sektoripõhiseid algatusi ei te hta ja reguleerivate asutuste 
järelevalve all on üksnes teatav osa kaubaturust. ELi tasandil ei kehtestata turukäitumise eeskirju, mida liikmesriigid saaksid sidusalt rakendada. Erinevates liikmesriikides 
kohaldatakse erinevaid järele valveraamistikke ja kuigi en ergeetikasektoris tegutsevad 
riiklikud reguleerivad asutused teevad Ener geetikasektorit Regul eerivate Asutuste 
Koostööameti raames üha tihedamat koost ööd, ei ole juurdepä äs andmetele ja 
andmevahetusprotsess selliselt määratletud, et neid saaks turujärelevalve eesmärgil kasutada. 
Seetõttu on raske avastada tu rurikkumisi, mis toimuvad erinevatel turgudel ning hõlmavad 
erinevaid, kuid siiski om avahel seotud tooteid/kaupu. 
ELi tasandi meetme puudumine ei  tähenda veel seda, et liikmesriigi tasandil meetmeid ei 
võetaks. Riikide seadusandjad ongi juba hakanud seda tühikut täitma, rakendades siseriiklikke 
meetmeid, mis hõlmavad tehinguandmete kogum ist, korrapärast järelevalvet ja 
aruandlussüsteeme. Need süsteemid suurendavad küll oluliselt regulatiivset järelevalvet, kuid jäävad paratamatult ebapiisavaks. Kuna järelevalvet teostatakse vaid liikmesriigiga seotud tehingute üle, jäävad energia ostu- ja müüg iturgude piiriülesed ja erinevaid kaubarühmi 
hõlmavad aspektid märkamata, mistõttu teat avat laadi turuga ma nipuleerimise juhtumid 
jäävad avastamata.  
Valik 1a – Eeskirjad määratletakse ELi tasand il, liikmesriigid teostavad järelevalvet ja 
jõustavad  
See valikuvariant näeb ette tururikkumisi käsi tlevate eeskirjade määratlemise ELi tasandil. 
Liikmesriigi tasandil on tur gude järelevalve aluseks tehi nguandmete detsentraliseeritud 
edastamine pädevatele reguleerivatele as utustele. Riiklikud reguleerivad asutused on 
kohustatud teostama järelevalvet  tehingute üle, mis sõlmitaks e liikmesriigis (on seotud 
liikmesriigiga), mis kuulub nende jurisdiktsiooni alla1. Kauplejad või kolmandad isikud 
teatavad oma tehingutest igale reguleerivale asutus ele eraldi. Kauplejad ja/või vahendajad 
teatavad kõigist energia hulgimüügitehingutes t oma asukohariigi reguleerivale asutusele 
                                                 
1 Kui asukohariigi A kaupleja sõlmib tehingu asukohariigi B kauplejaga elektrienergia tarnimise kohta 
riiki C, on järelevalvekohustus riigi C reguleerival asutusel. 
 
ET 4   ET olenemata sellest, kus tehing tegelikult toimub2. Tehingute kohta edastatavad üksikasjad ja 
andmeformaadid määratakse kindlaks ELi ta sandil. Andmeid tehingu te kohta säilitatakse 
erinevatel viisidel 27 riikliku reguleeriva as utuse sõltumatutes süsteemides. Reguleerivad 
asutused kasutavad detsentraliseeritud andmev ahetusmehhanismi, mis võimaldab neil jälgida 
kõiki tehinguid, mis sõlmitakse nende jurisdiktsi ooni alla kuuluval territ ooriumil, ja jõustavad 
spetsiaalselt kohandatud turukäitumiseeskirju. Mitme liikmesriigiga (nt asukoha hinnavahelepingud) seotud tehi ngute jaoks on kehtestatud asjakohased eeskirjad ja 
kooskõlastusmehhanismid. Sellistes eeskirjades ja mehhanismides on määratletud ka jõustamis- ja koostöökohustused. Reguleerimisa last koostööd võib toet ada ELi asutus (nt 
Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet).  
Valik 1b – Eeskirjad määratletakse ELi tasandil, liikmesriigid esitavad andmeid, teostavad 
järelevalvet ja jõustavad, ELi asutus töötleb an dmeid ja teostab järelevalvet piiriüleste ja 
mitmeid kaubarühmi hõlmavate rikkumiste üle.  
Selle valikuvariandi korral (nagu ka valiku 1a  puhul) määratletakse tu rurikkumisi käsitlevad 
eeskirjad, aruandluskohustus, andmeformaadid ni ng järelevalve ja jõustamise kohustus ELi 
tasandil. Valikuga 1a võrreldes  on siin kaks erinevust. 
Esiteks, kuigi liikmesriikide pädevad asutused jätkavad järelevalve teostamist nende 
vastutusalasse kuuluvate tehingute üle, tegeldakse  järelevalvega täiendav alt ka ELi tasandil. 
Selle tasandi tegevuses keskendutakse piiriü lese või mitmeid kaubarühmi hõlmavate turu 
kuritarvitamise juhtumite avastamisele.  
Teiseks ei kasuta reguleerivad asutused en am detsentraliseeritud andmevahetusmehhanismi, 
vaid edastavad tehinguid käsitle vad andmed otse ELi asutusele, kes sorteerib need tehingu 
sõlmimiskoha järgi. Sorteeritud andmekogumid saadetakse seejärel tagasi vastavatele 
pädevatele reguleerivatele asutus tele. Et ELi asutus saaks teosta da järelevalvet avastatud turu 
kuritarvitamiste üle, jätab ta endale koopiad kõikidest laekunud andmetest. 
Valik 2 – Eeskirjad määratletakse ELi tasandil, järelevalvet teostavad ühiselt spetsiaalne ELi 
asutus ja liikmesriigid, jõustavad liikmesriigid   
Erinevalt valikust 1b edastata kse nüüd tehinguid käsitlev teav e otse ELi asutusele. ELi 
asutusel ei ole reguleerivate asutuste ees otse st aruandekohustust, kuid  riiklikel asutustel on 
juurdepääs ELi organi valdus es olevatele andmetele. Kasutades sama protsessi, mida on 
kirjeldatud valiku 1b puhul, sortee rib ELi asutus tehingute kohta saadud andmed ja edastab 
asjakohased andmekogumid vastavatele re guleerivatele asutustele. See võimaldab 
reguleerivatel asutustel teostada  järelevalvet oma jurisdiktsi ooni alla kuuluval territooriumil 
sõlmitud tehingute üle, ilma ise andmeid kogumata.  
Valik 3 – Eeskirjad määratletakse ELi tasandil, järelevalvet teostavad ühiselt  
Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet ja liikmesriigid, jõustavad 
liikmesriigid  
See valikuvariant on sarnane valikuga 2, ainu lt et käesoleval juhul on kõik ELi tasandi 
ülesanded ja volitused antud Energeetikasekto rit Reguleerivate Asutuste Koostööametile.  
                                                 
2 Kui asukohariigi A kaupleja sõlmib tehinguid riikides B, C ja D (või kui tema sõlmitavad tehingud on 
nende riikidega seotud), peab ta teatama neist tehingutest sellele reguleerivale asutusele, kelle 
jurisdiktsiooni alla kuulub riik A. 
 
ET 5   ET Valik 4 – Eeskirjad määratletakse ELi tasandil, piiriüleste juhtumite korral tegeleb järelevalve 
ja jõustamisega Energeetikasektorit Reguleeriv ate Asutuste Koostööamet või spetsiaalne ELi 
asutus.  
See valikuvariant on sarnane valikutega 2 ja 3, erinevuseks on vaid see, et avastatud 
piiriüleste tururikkumiste korral vastutab eesk irjade jõustamise eest Energeetikasektorit 
Reguleerivate Asutuste Koostööamet või spetsiaa lne ELi asutus. Seda valikuvarianti edasise 
analüüsi alla ei võetud, sest komis jonil ei ole põhjust arvata, et  rikkumise avastamise korral ei 
suuda liikmesriik jõustada eeskirju sama tõhusalt kui seda teeb  Energeetikasektorit 
Reguleerivate Asutuste Koostööamet või spetsi aalne ELi asutus. Subsidiaarsuse põhimõtte 
kohaselt peavad riiklikud asutused võtma jõustamismeetmeid seal, kus kuritarvitus avastati.  
Valik 5 – Turgude isereguleerimine   
See valikuvariant eeldab, et ametivõimud ei  võta ELi või liikmesriigi tasandil mingeid 
meetmeid – ei eeskirjade määratlemise ega järe levalve valdkonnas. Eeldatakse, et tööstusharu 
suudab mõningate turuterviklikkust käsitl evate reeglite suhtes ise kokku leppida. Kui 
rikkumine avastatakse, tegelevad eeskirjade jõustamisega liikmesriigi kohus või üldist turujärelevalvet teostavad ametivõimud. Ei ole muidugi välistatud, et tööstusharu ise otsustab 
kehtestada eeskirjad tururikkum iste kohta. Esmaste oletuste kohaselt on selliste eeskirjade 
täitmise järelevalve ja nende jõustamine eb atõhus, sest turuosalis tel puudub motivatsioon oma 
andmeid edastada ja lasta teistel turuosalistel või eraettevõtjatel nende üle järelevalvet teostada, ilma et puuduks riigiasutustele omane sõltumatus. Järelevalve nõrkuse tõttu on turu 
terviklikkuse tagamise kord tõen äoliselt ebatõhus. Seet õttu jäeti see vali kuvariant kõrvale.  
Valik 6 – Turu kuritarvitamise direktiivi kohaldamisala laiendamine (sektoripõhiseid 
meetmeid ei võeta)   
Finantsturgusid käsitlevate õigus aktide reguleerimisala laiendamine sellises ulatuses, et need 
hõlmaksid kõiki olulisi energi aturgusid, tooks nimetatud tur ud finantssektori regulatiivsesse 
raamistikku. Kuid turu kuritarvitamise di rektiivi raames tihedate sidemete loomine 
energiaturgude ja teatavate fina ntsturgude vahel, mis hõlmab ka füüsilise energi a turgusid ja 
energiavaldkonnaga seotud rikkumiste suhtes ke eldude kehtestamist (nt tootmisvõimsuste 
alakoormamine, siseteabe määratlemine), ei ole soovitatav ja killustaks direktiivi mitmeid eri 
valdkondi hõlmavat olemust. Seda tõ desid komisjonile nõu andnud Euroopa 
Väärtpaberiturujärelevalve Komitee ning elektr i- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate 
asutuste töörühm (CESR/ERGE G), kes märkisid oma soovituses: „Turu kuritarvitamist 
käsitlevate eeskirjade reguleeri misala laiendamine…turu kuritarvitamise direktiivi kaudu 
füüsilistele toodetele ei ole soovitatav… [see] võiks põhjustada turu kuritarvitamise direktiivi 
mitteasjakohast kohaldamist muudes valdkondades”3. Lähtudes sellest kindlast soovitusest ja 
turu kuritarvitamise direktiivi selgelt piiritle tud reguleerimisalast, käesolevat valikuvarianti 
põhjalikumalt ei kaalutud. 
Valikute hindamine 
Lähemal uurimisel selgus, et valikud 1–3 on soodsamad kui tavapärase tegutsemise 
stsenaarium, sest need aitavad (erineval määral ) paremini avastada ja tõkestada tururikkumisi 
                                                 
3 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalv e Komitee ning elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate 
asutuste töörühma (CESR/ERGEG) soovitused Euroopa Komisjonile – vastus küsimusele F.20 – turu 
kuritarvitamine. 
 
ET 6   ET ning vähendavad kulutusi, mida ühiskonnal tu leb seoses nende rikkumistega kanda. Samal 
ajal suurenevad kõigi nende valikute puhul hald uskulud. Valikutel 1b, 2 ja 3 on valiku 1a ees 
see põhimõtteline eelis, et  need võimaldavad paremini av astada piiriüleseid ja mitut 
kaubarühma hõlmavaid turu kuritarvitamisi. Vali kutel 2 ja 3 on valiku 1b ees see eelis, et 
need võimaldavad suurendada järelevalvetegev use üldist tõhusust. Andmete kogumine otse ja 
tsentraliseeritud korras lihtsus tab ja kiirendab kogu andmete käsitlemise protsessi, kuna 
vähendab andmeedastusmarsruutide arvu. See omakorda vähendab andmete edastamisel ja käsitlemisel tehtavate vigade arvu. 
Tänu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste  Koostööameti üldistel e reguleerimisalastele 
teadmistele ja energiakesksusele aitab valik  3 tõenäoliselt kõige tõhusamalt energiaturu 
kuritarvitamisi avastada ja tõkestada. Kuna  Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste 
Koostööamet juba tegutseb, on ameti ülesanne tele lisanduvad turujärelevalvega seotud 
halduskulud väiksemad kui valiku 2 korral, mis eeldab uue asutuse loomist. Seetõttu sobib 
valik 3 kõige paremini seatud eesmärkide saavut amiseks. Kavandatud meetmete üldist kasu 
on kvantitatiivselt raske mõõta, kuid näib, et see kaalub selge lt üle tekitatud halduskoormuse 
kulud. 
Muud küsimused 
Sektoripõhiste eeskirjade välja töötamine – õiguslik vorm 
Kuna turu kuritarvitamise direktiiv juba hõlma b olulisi energiaga kaup lemise kohti, peavad 
füüsilise energia turgude tururikkumisi käsitlevad määratlused selle direktiiviga väga hästi kokku sobima. Võimalikkuse ja loogilisuse pi ires peaksid eeskirjad põhinema turu 
kuritarvitamise direktiivi määratluste alusek s olevatel mõistetel. Selle spetsiaalselt 
kohandatud korra loomisel tuleb aga kindlasti arvesse võtta ka energiaturgude eripära, eriti 
märkimisväärsete hinnakõikumiste võimalikkust, mille põhjuseks on tootmisvõimsuste majanduslik või füüsiline alakoormamine.  
Eeskirjade paindlikkuse ja õiguskindluse taga miseks tuleks nende koostamisel aluseks võtta 
suunised, mille koostamisel on tu ruosalistega konsu lteeritud. Eeskirjad saab muuta siduvaks 
komisjoni poolt vastuvõetud dele geeritud õigusaktide kaudu. Seda ettepanekut toetas enamik 
tööstussektorit esindanud va stajatest. Kõigi valikute puhul, mis nõudsid eeskirjade 
määratlemist ELi tasandil, on kasutatud tundlikku lähenemisviisi. See sobib kokku 
lähenemisega, mida kasutati finantssektori re guleerimiseks Lamfalussy menetluse kohaselt ja 
mis aitab luua vastasmõju finantsreguleerimise  ja sektoripõhise reguleerimise vahel. Kui 
järelevalve ja üksikasjalikumate suuniste vä ljatöötamise eest vastutab ELi asutus, on 
põhiõigusakti kõige asjakohasemaks vormiks määrus.  
Kaubaturu suurus 
Elektri- ja gaasiturud on seotud muude ka ubaturgudega, eriti põhiliste energiatoodete 
turgudega ning Euroopa Liidu kasvuhoonegaasid e heitkogustega kauplemise süsteemi (EU 
ETS) kaudu ka saastekvootide turgudega. 
Kivisüsi on suure tähtsusega põhikütus elektr i tootmisel ning nafta ja naftatoodete hinnad 
mõjutavad elektrihinda seeläb i, et neid kasutatakse pik aajalistes gaasit arnelepingutes 
võrdlusalusena. Nendel turgudel kaubeldakse kogu maailma ulatuses, kusjuures peamised 
turuosalised pärinevad kolmandate st riikidest. ELi tasandiga pi irduv turujärelevalve ei oleks 
 
ET 7   ET piisav ja võimaldaks teatavate rikkumiste korral eeskirju vaid osaliselt jõustada. Seda 
seisukohta jagasid ka arutelu käigus  oma arvamust avaldanud isikud.  
Saastekvootide puhul on olukord siiski teistsug une. Määratluse kohaselt on Euroopa Liidu 
kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise sü steemi puhul saastekvootidega kauplemise 
alaks Euroopa. Kui see süsteem kasutusele võeti, omandas süsinik keskse koha Euroopa 
elektriturgudel. Elektrienergia tootmise  sektor on kõige suurem kasvuhoonegaase õhku 
paiskav üksiksektor Euroopa Liidus ning selle arvele langeb 40 % Euroopa Liidu 
kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemis e süsteemi kuuluvatest heitkogustest. 
Saastekvootidega varustatus mõjutab elektrienerg ia tootjate kütusevali kut ja seeläbi nõudlust 
erinevate kütuste järele; täpselt samamoodi mõjutavad kütusehindade suhtelised arengud 
elektrijaamade toodangu väljalaset ja seeläbi ka CO 2-nõudlust. Seetõttu on need kaks turgu 
vastastikku sõltuvad. Sellise sõ ltuvuse ja süsinikuturgude üha  suurema olulisuse tõttu on 
komisjon otsustanud algatada põh jaliku analüüsi selle kohta, kuida s oleks kõige parem tagada 
kõnealuste turgude terviklikkus. Tulemused esitatakse 2011. aastal. 
Järelevalve ja hindamine 
Energiaturgude terviklikkuse tagamiseks kasu tusele võetud spetsiaa lselt kohandatud korra 
rakendamise jätkuv hindamine ja järelevalv e peab hõlmama mitmeid valdkondi, sealhulgas 
energiaturgusid hõlmavate tu ru kuritarvitamise eeskirjad e asjakohasust, vastasmõju 
finantsturu reguleerimisega, liikmesriikide turujärelevalvele avaldatavat mõju ja jõustamisvaldkonna tegelikku kooskõlastamist prakti kas, ELi tasandi järelevalve tõhusust ja 
tehingutest teatamise tegeli kku mõju turuosalistele.  
 
ET 8   ET Kavandatud on järgmiste põhipunktidega järelevalv e- ja läbivaatamistoimingute ajakava:  
Kahe aasta pärast esitab Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet komisjonile 
aruande uue korra kohta, milles ta käsitleb uue korra mõju järelevalvele liikmesriikide 
tasandil, riiklike asutuste koostöökogemusi (s ealhulgas jõustamise valdkonnas) ja uue korra 
mõju turuosalistele, eriti seoses tehingute koht a andmete edastamisega. Energeetikasektorit 
Reguleerivate Asutuste Koostööameti aruannet aluseks võttes vaatab komisjon läbi ELi 
tasandil teostatud järelevalve tõhususe. 
Viie aasta pärast hindavad Energeetikasekto rit Reguleerivate Asutuste Koostööamet ja 
finantssektori reguleerivad asut used ühiselt energ eetikasektori terviklikkuse tagamise 
spetsiaalselt kohandatud korra ning ELi ja riik liku tasandi üldisema finantsreguleerimise 
vahelist vastasmõju.  
Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste K oostööameti ja finantssektorit reguleerivate 
asutuste poolt läbiviidud hindamise tulemustel e toetudes analüüsib komisjon seejärel turu 
terviklikkuse tagamiseks spetsiaalse lt kohandatud korra üldist tõhusust.