[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 8.2.2007

KOM(2007) 50 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

TRAADITA ELEKTROONILISE SIDE TEENUSTE KIIRE JUURDEPÄÄS RAADIOSPEKTRILE SUUREMA PAINDLIKKUSE KAUDU

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

TRAADITA ELEKTROONILISE SIDE TEENUSTE KIIRE JUURDEPÄÄS RAADIOSPEKTRILE SUUREMA PAINDLIKKUSE KAUDU(EMPs kohaldatav tekst)

SISUKORD

1. Sissejuhatus 4

2. Kavandatav lähenemine 5

3. Põhjendus 6

3.1. Poliitiline ja majanduslik taust 6

3.2. Vajadus muudatuste järele: praegused probleemid, mis viitavad senise olukorra parandamise vajadusele 7

4. Kuidas sillutada teed 7

4.1. Paindlikuks kasutuseks piisava spektri määramine 7

4.2. Teel kooskõlastatud lubade andmise korra suunas 8

4.3. Tihedam ettevõtjatevaheline koostöö 8

5. Meetmed 9

6. Järeldus 9

Ülevaade

Teatavate sagedusribade reserveerimine kitsalt määratletud teenuste osutamiseks ning spektrikasutust põhjendamatult piiravad ranged kasutustingimused takistavad järjest rohkem uuenduslike traadita side teenuste ja tehnoloogiate kasutuselevõttu. Spektrikasutuse paindlikumaks muutmine võimaldab kasutajal teha kiireid turuga seotud ärilisi valikuid.

ELi praegune elektroonilist sidet reguleeriv õiguslik raamistik tunnustab juba tehnoloogiate ja teenuste lähendamise tähtsust turul ning rõhutab konkurentsivõimelise ja uuendusliku keskkonna vajadust. Üha rohkem ollakse siiski ühel meelel selles, et spektripoliitikat tuleb parandada ja et tööd selle nimel tuleb alustada viivitamata. Komisjon vaatab praegu läbi õiguslikku raamistikku, mis keskendub uue raadiospektri haldamist käsitleva lähenemisviisi rakendamisele.[1] Kõnealuse läbivaatamise tulemusel ajakohastatud õiguslik raamistik jõustuks siiski alles 2010. aastal.

Käesoleva teatise eesmärk on seega kindlaks määrata need praktilised sammud, mida tuleb astuda praegusest ajast kuni 2010. aastani, et rajada teed paindlikumale spektrihaldusele koos individuaalsete kasutusõigustega, mille jaoks elektroonilist sidet reguleeriva raamistiku läbivaatamine loob õigusliku aluse. Samal ajal käsitlevad käesolevas teatises esitatud meetmed olemasoleva õigusliku raamistiku alusel juhtusid, mille puhul on hädasti vaja paindlikumat lähenemisviisi spektrikasutusele. Teatises ei käsitleta lähenemisviisi paindlikumaks muutmist ilma litsentsita kasutatavate sagedusribade arvu suurendamise teel, mida käsitletakse hilisemates teatistes.

Häirete vältimine on ka edaspidi üks spektrihalduse peamisi eesmärke, kuid selle saavutamise viis on tänu uutele tehnoloogiatele muutunud. See edasiminek tähendab, et traditsioonilise lähenemisviisi raadiospektri haldamisele peaks asendama paindlikumaga, mis suurendaks nii spektrikasutuse tehnilist kui ka majanduslikku tõhusust. Raadiospektri hõlpsa kättesaadavuse ja selle kasutuse tõhususe tagamine on eriti oluline konkurentsivõime stimuleerimiseks, uuenduste ja majanduskasvu tagamiseks ning kokkuvõttes töökohtade loomiseks. Et soodustada investeeringute ja uuenduste tegemist ning tõsta tootlikkust, saab raadiospektri võimaluste vabastamise kaudu veelgi suurendada info- ja sidetehnoloogia panust ELi uuendatud Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive edendamise strateegiasse.

Elektrooniliste sideteenuste spektrist sõltub tähtis ja dünaamiline osa Euroopa tööstusest. Olemasolevaid andmeid 2006. aastasse ekstrapoleerides saame selle sektori kogukäibeks 240–260 miljardit eurot. Turupõhine spektrihaldus koos paindliku spektrikasutusõigusega annab Euroopale hinnangute järgi 8–9 miljardit eurot netovõitu. Paindlik spektrikasutus ei tähenda killustunud riiklikke lähenemisviise, vaid seda, et ettevõtjatele antakse volitused ühtlustada kasutust võimaluse korral vabatahtlikult. Ühenduse tasandil koordineerimine, et saavutada siseturu eesmärke ja vältida raadioside häireid on väga tähtis ning ELi mõõde tagab sagedusribade ühise määratlemise, mille puhul kohaldatakse nii paindlikkust kui ühiselt kokkulepitavaid vajalikke miinimumtingimusi. Peale selle vähendaksid spektrikasutuse paindlikumaks muutmiseks võetavad koordineeritud meetmed spektrile juurdepääsu kulusid, kõrvaldades mittevajalikud õiguslikud tõkked ning vähendades sagedusribade nappust. See on kooskõlas parema reguleerimise põhimõtetega ning lisaks sellele võimaldab kulutada säästetavat raha uuendustele.

Paindlikuma lähenemisviisi järkjärguline sisseseadmine uue lähenemisviisi ettevalmistamiseks hõlmab järgmist:

- sagedusribade kindlakstegemine, mille puhul saab kõrvaldada õiguslikke piiranguid, suurendades seeläbi konkurentsi – sh eri raadiosideinfrastruktuuride vahelist konkurentsi. Väga tähtis on kaaluda sel eesmärgil piisava hulga sagedusribade olemasolu, et võimaldada kompromisse ja kõigi turuosaliste juurdepääsu. Esimese sammuna pakutakse teatises välja sagedusribad, kokku 1350 MHz, mille puhul tuleks praegused õiguslikud piirangud sobival ajal läbi vaadata, pidades silmas paindlikuma kasutuse võimaldamist. Neid sagedusribasid kasutatakse praegu ringhäälingu-, mobiilside- ja infotehnoloogiasektoris;

- kokkuleppimine kogu ühendust hõlmavate proportsionaalsete õiguste ja lubade andmise tingimustes, mida kohaldataks valitud sagedusribade suhtes. Need oleks miinimumtingimused, et võimaldada paindlikku ja tõhusat kasutust ning vältida samal ajal kahjulikke häireid. Neid lubade andmise tingimusi kasutatakse ka võrdlusena, et hõlbustada asjaomaste sagedusribade kehtivate kasutusõiguste järkjärgulist kohaldamist, mille operaatorid on saanud endiste riiklike eeskirjade alusel (nn pärandatud õigused).

Teatud konkreetsed juhud näivad vajavat kohest lahendamist ja need seatakse prioriteediks. Mõned juba nähtavad näited on:

- GSM-i direktiivi[2] kehtivuse läbivaatamine eesmärgiga võimaldada operaatoritel rakendada sagedusel 900 MHz uusi, tõhusamaid ja uuenduslikke tehnoloogiaid, näiteks universaalset mobiilsidesüsteemi (UMTS); seda sagedusriba vaadeldakse koos teiste sagedusribadega,[3] et leida kooskõlaline ja tasakaalustatud lahendus;

- uue lähenemisviisi kohaldamine sageduste suhtes, mis vabanevad tänu digitaalse ringhäälingu kasutuselevõtust tulenevale spektri tehniliselt tõhusamale kasutamisele (niinimetatud digitaalne dividend).

Et anda spektriõiguste omanikele suuremad volitused oma õiguste kasutamise üle otsustamiseks, on vaja turuosaliste aktiivset osalemist. Selleks tuleb:

- tunnustada nende suuremat vastutust häirete vältimise eest paindlikus keskkonnas ja tarbijale tõrgeteta teenuste pakkumise eest;

- tagada seni eraldi tööstusharudesse, s.o ringhäälingu-, mobiilside- ja infotehnoloogiasektorisse kuulunud turuosaliste vaheline dialoog, mida toetab Euroopa Komisjon.

1. SISSEJUHATUS

Viimase kahe aasta jooksul on komisjon teinud liikmesriikidega tihedat koostööd strateegia alal tagamaks, et sündmused, mis on seotud üha suurema ja parema traadita elektroonilise side tehnoloogiate valikuga, oleksid kooskõlas üldise poliitilise eesmärgiga arendada ELi siseturgu ja suurendada Euroopa konkurentsivõimet. Peaeesmärk on tagada uuendustesõbralik õiguslik keskkond, mis hõlbustab uute tehnoloogiate kiiret juurdepääsu raadiospektrile ja võimaldab pakkuda suurt hulka traadita teenuseid.

Tähtsaks sündmuseks oli 2005. aasta novembris raadiospektripoliitika töörühmas vastu võetud arvamus valdkonna tulevase poliitika kohta.[4] See arvamus toetab paindlikumat lähenemisviisi spektrihaldusele, sh pikaajalisi poliitilisi eesmärke, mida võetakse arvesse käimasoleva elektroonilist sidet reguleeriva õigusliku raamistiku läbivaatamisel, mis peaks jõustuma 2010. aastal.

Käesolevas teatises võetakse arvesse raadiospektripoliitika töörühma arvamust ja uuritakse, kuidas saaks töörühma soovitusi poliitika kohta järk-järgult, kuid viivitamata rakendada. Teatises esitatakse praktilised sammud, mida tuleks astuda praegusest hetkest kuni 2010. aastani, et rajada teed paindlikumale spektrihaldusele, millele elektroonilist sidet reguleeriva raamistiku läbivaatamisega antakse õiguslik alus, ning meetodid kiiret tegutsemist nõudvate üksikjuhtude käsitlemiseks.

2. KAVANDATAV LÄHENEMINE

Tehakse ettepanek, et raadioressursside kasutamisel elektrooniliste sideteenuste tarvis peaks seni veel kasutusel oleva piirangutega lähenemise asemel rakendama nüüdsest paindlikku laiaulatuslikku lähenemisviisi, mis võimaldab spektrikasutajal valida teenuseid ja tehnoloogiat. Uuest lähenemisest kõrvalekalduvaid meetmeid võib endiselt võtta, kuid need peavad olema piisavalt põhjendatud (näiteks üldsuse ohutuse ja julgeolekuga) ning võtma arvesse nende mõju uuendustele, konkurentsivõimele, investeeringutele ja sotsiaalsele väärtusele. Peale selle tuleks raamdirektiivis määratletud elektrooniliste sideteenuste reguleerimisalas tühistada konkreetse teenuse, nagu mobiilside- või ringhääling, ainuõiguslik kasutus . See ei välista kohustust pakkuda kindlal sagedusribal konkreetset teenust.

Paindlik lähenemisviis peab võtma täielikult arvesse kahjulike häirete vältimise vajadust, et kaitsta olemasolevaid ja tulevasi rakendusi ning ei tohi põhjustada ELi tooteturu killustumist. See tuleks saavutada üldiste kasutuspiirangutega,[5] mitte aga ühe või mitme tehnoloogia määramisega konkreetsete spektriribade ainukasutajateks, kuna see rikuks tehnoloogia neutraalsuse põhimõtet. Lisaks sellele, et nad aitavad ära hoida kahjulikke häireid, toetavad ühenduse tasandil kokkulepitavad meetmed, nagu spektrikavad ja spektrimaskid, ühtse turu loomist ja riikidevahelist koordineerimist. Kogu Euroopas jätkatakse ühiste tingimuste kohaldamist ning kui sõnastada vähem piiravalt siis muutub veelgi tähtsamaks nende koordineerimine ja sidus kohaldamine ELi tasandil.

Ühised leebemad tingimused avavad kogu ühenduses senisest enam ärilisi võimalusi. Majandusliku tõhususe suurendamist suurema paindlikkuse kaudu saab tasakaalustada ühtse turu eeskirjadega, juhul kui liikmesriigid tegelevad lubade andmise korra[6] koordineerimisega ühenduse tasandil (vaata punkt 4.2) ja ettevõtjad teevad koostööd teenuste koostalitlusvõime ja mastaabisäästu saavutamise nimel (vaata punkt 4.3).

3. PÕHJENDUS

Paindlikuma lähenemisviisi kasutuselevõtt rahuldaks turuvajadusi traadita elektroonilise side sektoris, kus järjest suureneva hulga kokkusulavate teenuste pakkumiseks kasutatakse järjest suuremal hulgal traadita tehnoloogiaid. Paindlik spektrihaldus on seega võtmetegur, mis võimaldab investeerida uuendustesse ning hõlbustab uute ettevõtjate turuletulekut. Paindlikkus ja turuletuleku hõlbustamine on omakorda peamised eeldused tagamaks, et info- ja sidetehnoloogiad aitavad vastavalt uuendatud Lissaboni strateegiale kaasa majanduskasvule ja töökohtade loomisele.

3.1. Poliitiline ja majanduslik taust

Traadita elektroonilise sidevõrgu teenuseid kasutab kogu maailmas juba üle 2 miljardi tarbija ning seega on uued võimalused, mis ühendavad pildi, heli ja andmeside, neile tõenäoliselt atraktiivsed. Sel väljakujunenud globaalsel turul ajendavad investeeringuid ja uuendusi tarbijate nõudmised ja konkurents. Elektroonilise side raamistik[7] ja algatus i2010[8] soodustavad konkurentsi, sh infrastruktuuri tasandil. Traadita elektroonilise side puhul on turuletulek tihedalt seotud võrguoperaatorite ja nende eelistatavate tehnoloogiate hõlpsa juurdepääsuga spektrile.

Traadita tehnoloogia on tähtis vahend lairibaühenduse viimisel Euroopa äärepoolsematesse maapiirkondadesse, aidates ületada digitaalset lõhet.[9] Olenevalt kohalikest oludest võivad lairibalõhe ületamise tehnoloogilised lahendused olla erinevad. Tarbijad ja kohalikud võimud peavad tegema valikuid lähtudes majanduslikest põhimõtetest ja vajadustest ning neid valikuid ei tohiks eelnevalt piirata õiguslike nõuetega, mis eelistavad üht traadita tehnoloogiat teisele.

Suutlikkus muuta spektrikasutust, mida toetab paindlik lähenemisviis spektrihaldusele, on vajalik eeltingimus turupõhise spektrihalduse kasvupotentsiaali täielikuks ärakasutamiseks. Uuringute[10] kohaselt saavutataks Euroopas paindlike spektrikasutusõiguste liitmisega ühisesse spektriga kauplemise korda 8–9 miljardi euro suurune netovõit aastas. Olemasolevaid andmeid 2006. aastasse ekstrapoleerides saame Euroopa elektrooniliste sideteenuste spektrist sõltuva sektori kogukäibeks 240–260 miljardit eurot.

3.2. Vajadus muudatuste järele: praegused probleemid, mis viitavad senise olukorra parandamise vajadusele

Tarbijatele pakutavate teenuste ühtlustamine mõjutab spektri kasutamist ringhäälingu, mobiilside ja traadita lairibateenuste puhul. Nimetatud eesmärkidel kasutatav spekter on senini peamiselt ajaloolistel põhjustel suurel määral killustunud. Kui võrguoperaatoreid ei kohelda teatud spektriribale juurdepääsu tagamisel ja sellega seotud loa andmise tingimuste suhtes võrdselt, võib see kahjustada nende suutlikkust pakkuda ringhäälingu, mobiilside ja lairibateenuste kombinatsiooni (niinimetatud kolmikteenused) traadita keskkonnas.

Pakilised tegeliku elu probleemid on tõstnud esile vajaduse paindlikuma spektrihalduspoliitika järele:

- mitmesuguseid tehnoloogiaid (näiteks UMTS ja WiMAX) rakendada soovivad olemasolevad ja uued operaatorid soovivad kasutada sagedust 2,6 GHz (mida saab kasutada alates 2008. aastast), mis on mobiilside ja traadita Interneti jaoks tähtsad. Selle sagedusriba jaoks ei ole praegu ühenduse tasandil välja töötatud koordineeritud lähenemisviisi, mis peab olema selge, proportsionaalne ja tulevikku suunatud,

- olemasolevad teise põlvkonna mobiilside operaatorid, kes tahavad arendada oma senise sagedusriba 900 MHz kasutust, mida praegu reguleerib GSMi direktiiv. Kõnealune direktiiv on viimase kahe aastakümne jooksul kõigi jaoks hästi toiminud, kuid nüüd on selle kasulikkus seatud kahtluse alla, kuna uute, kolmanda põlvkonna mobiilsidetehnoloogiaid kasutavate teenuste pakkumine on nüüd tehniliselt teostatav, ning

- olemasolevad ja uued operaatorid, kes on huvitatud sageduse 470–862 MHz kasutamisest ringhäälingusaadete edastamiseks, eriti „digitaalsetest dividendidest”, mis vabanevad üleminekul analoogringhäälingult digitaalsele (mis kasutab vähem spektrit). Need sagedused on äärmiselt huvitavad uute teenuste, näiteks mobiiltelevisiooni pakkumise ning kõigi traadita elektrooniliste sideteenuste liikide kättesaadavuse parandamise seisukohast.

Kõnealuste küsimustega tuleb tegeleda niipea kui võimalik, et tagada uuendused, investeeringud ja dünaamiline elektroonilise side sektor. Samuti annavad need võimaluse võtta järk-järgult kasutusele paindlik lähenemisviis spektrikasutusele.

4. KUIDAS SILLUTADA TEED

4.1. Paindlikuks kasutuseks piisava spektri määramine

Arutelud üksikute sagedusribade üle, millel on konkreetne kasutuseesmärk, näiteks ringhääling, mobiilside või traadita lairibaühendus, tekitavad järjest rohkem probleeme, kuna alternatiivsed sagedusribad jäävad käsitlemata. Käsitledes sagedusribasid koos või sidudes neid pakettideks, saab tagada, et kõigi sektorite spektriressursse kaalutakse ühise ressursina, avades kõigile sektoritele praegustes konkurentsitingimustes suurema paindlikkuse kaudu uusi võimalusi. Euroopa peab vabanema vanade eeskirjade ja õiguste tekitatud ummikust ning seadma eesmärgiks ühiste ja kõigile kasulike lahenduste leidmise kõigi sektorite jaoks. Pakettlahendusega on võimalik tagada ka kõigi sektorite võrdne kohtlemine.

Põhimõtteliselt saab paindlikku lähenemist kohaldada paljude sagedusribade suhtes ning liikmesriike julgustatakse seda tegema. Sellegipoolest tuleb praegu keskenduda esimestele ribadele, et saavutada praktilisi tulemusi paari lähema aasta jooksul ning lahendada praeguseid probleeme. 2007. aastal uurib komisjon koos raadiospektrikomitee ja sidekomiteega põhjalikult ringhäälingu, mobiilside ja infotehnoloogia sektorites kasutatavaid sagedusribasid (vaata lisa), et rakendada täielikult või osaliselt paindlikkuse põhimõtet.

4.2. Teel kooskõlastatud lubade andmise korra suunas

Ühtne turg, lähenemine ja globaliseerumine suurendavad liikmesriikide vajadust leppida kokku kooskõlalistes või ühistes raadiospektri lubade andmise süsteemides, mis hõlmavad ajastamist, meetodeid ning spektriõigustega seotud tingimusi.

Lisas loetletud ribade kasutuslubade andmise tingimuste praegused erinevused moonutavad konkurentsi järjest enam. Kasutusõigustega seotud piirangud peaksid olema põhjendatud vajadusega tagada nende tõhus kasutus ning neid tuleks järjekindlalt rakendada kõigi lisas loetletud ribade puhul kõigis liikmesriikides. Peaküsimus on millised erinevused on endiselt õigustatud kokkusulavate teenuste keskkonnas, kus ringhäälingu, mobiilside ja traadita lairibajuurdepääsu vaheline konkurents üha teravneb?

Komisjon ja raadiospektrikomitee uurivad sidekomitee ning Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi abiga tingimusi, mida praegu kohaldatakse nimetatud ribade kasutusõiguste suhtes. Eesmärk on kokku leppida ühised ja leebeimad kasutusõigustega seotud tingimused.[11]

Kehtiva elektroonilist sidet reguleeriva õigusliku raamistiku alusel tuleks komisjoni soovitusega kehtestada kokkulepitud lubade andmise tingimuste järjepideva kohaldamise suunised,[12] mis peaks valmima 2007. aastal. Selle soovituse eesmärk oleks muuta spektrihaldus paindlikumaks, mis oleks üks samm uue, komisjoni poolt raamistiku läbivaatamise kontekstis kavandatud lähenemisviisi elluviimise suunas. Et hõlbustada ühtset turgu, häirete vältimist, riikidevahelist koordineerimist ja tervisekaitset, tuleks raadiospektrit käsitleva otsuse[13] raames vastu võetud tehniliste rakendusmeetmete ning R&TTE direktiivi raames vastu võetud ühtlustatud nõuete kaudu kehtestada ribade minimaalsed tehnilised kasutustingimused.

4.3. Tihedam ettevõtjatevaheline koostöö

Spektrikasutuse muutmine paindlikumaks annab kasutajatele võimaluse valida. Samal ajal nõuab see turuosalistelt vastutuse võtmist tarbijatele tõrgeteta teenuste osutamise eest. Digitaalsest ühtlustamisest mõjutatud sagedusribade jaoks kooskõlalise lahenduse leidmise puhul mängib tähtsat rolli kõigi osaliste vaheline koostöö.

Paindlikus keskkonnas peaksid ettevõtjad edendama leebete õiguslike suuniste taustal teenuste koostalitlust ning spektri ühtlustamist, et saavutada mastaabisääst. Komisjon jälgib sündmusi ja märgib, et praegu ei näi olevat vajadust peale suruda konkreetseid tehnoloogiaid,[14] kuna standardimist[15] juhivad ettevõtjad kooskõlas spektrihalduse eeltingimustega, mida arutatakse komisjoni antud volituste alusel Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsil.

Komisjon toetab avatud nõuete väljatöötamist traadita tehnoloogiate tarvis, et hõlbustada koostalitlust ja teenuste tõrgeteta toimimist. Komisjon on seisukohal, et praegu teenindatakse turgu parimal viisil, toetudes jätkuvalt tööstusharu juhitud vabatahtlikele standardimisalgatustele.

5. MEETMED

Käesoleva teatise lisas loetletud sagedusribade puhul tagatakse uue lähenemisviisi järkjärguline kasutuselevõtmine järgmiste meetmetega.

Liikmesriikidel palutakse kiiremas korras täpsustada olemasolevaid loa andmise tingimusi (tehnilisi ja mittetehnilisi) ning kõrvaldada võimaluse korral piiravad tingimused, et soodustada paindlikkust, kiiret juurdepääsu raadiospektrile ning konkurentsi, sh raadioinfrastruktuuri valdkonnas. Sagedusribade puhul, mis määratakse paindlikuks kasutuseks, tuleb komisjoni soovitusega kehtestada 2007. aasta lõpuks kasutusõigustega seotud ühised ja minimaalselt vajalikud tingimused.

Euroopa Komisjon kasutab olemasolevaid mehhanisme, et neid põhjalikult uurida ja esitleda praktilisi rakendusmeetmeid sagedusribade paketile, eriti juhtudel, mis vajavad kiiret lahendust, pidades silmas paindlikuma spektrihalduspoliitika järjepidevat rakendamist kogu Euroopas. Seoses sellega vaatab komisjon läbi GSM-i direktiivi ning teeb tööd ühise lähenemisviisi kasutuselevõtu nimel sageduse 2,6 GHz puhul, et leida nende kahe riba jaoks proportsionaalne ja kooskõlastatud lahendus, võttes arvesse, et uuenduslikud tehnoloogiad ja teenused peaksid saavutama edu nii linnades kui ka maapiirkondades.

Standardiorganisatsioonidele, eelkõige ETSI-le tehakse ülesandeks töötada välja sobivad ühtlustatud standardid paindlikel ribadel töötavatele seadmetele, et vältida häireid.

Asjaomase tööstusharu ettevõtjaid kutsutakse üles esitama spektriküsimustega seotud seisukohti ning tegema kindlaks parimad tavad selles vallas, võttes aluseks spektrikasutuse paindliku raamistiku, mis tagab tarbija jaoks selle jätkuvalt häireteta töö ja koostalitlusvõime. Asjaomaste spektriribade poolest on lähtepunktiks käesoleva teatise lisa. Need ribad puudutavad kõiki kolme tööstusharu, keda kutsutakse kavandatavas dialoogis aktiivselt osalema. Komisjon on valmis seda protsessi toetama.

6. JÄRELDUS

Spektrikasutuse paindlikkus, mida rakendatakse tehnoloogia ja teenuste suhtes neutraalse lähenemise kaudu spektrikasutusõiguste andmisele, on traadita elektroonilise side sektori uuendamise ning uute ja mitmekesiste teenuste pakkumise võime ärakasutamise eeldus. See võib palju kaasa aidata Euroopa majanduskasvu hoogustamisele ja konkurentsivõime suurendamisele.

Selle lähenemisviisi rakendamiseks tuleb kehtestada õiguslikud sätted, et muuta tehnoloogia ja teenuse suhtes neutraalne lähenemine põhiliseks lähenemisviisiks. Üldiseid tehnilisi piiranguid kohaldatakse edasi kaitsena kahjulike häirete eest ning nende peamiste tehniliste nõuete määratlemiseks võetakse sobivaid ühenduse meetmeid. Paindlikum lähenemine spektrihaldusele on osa ELi elektroonilise side õigusliku raamistiku läbivaatamisest, mis jõustuks alles 2010. aastal.

Vahepeal võetakse uus lähenemisviis raadiospektrite haldamisele kasutusele järk-järgult olemasolevate õiguslike sätete alusel. Komisjon kavatseb 2007. aastal esitada soovituse lubade andmise tingimuste suuniste kohta esimeste ribade puhul, mille suhtes kohaldatakse paindlikku lähenemist. See võimaldab kõigil pooltel tegeleda konkreetsete probleemidega, mis nõuavad lahendusi juba praegu.

Paindlik spektrikasutus võimaldab turuosalistel teha ise oma valikuid, kuid paneb neile ka suurema vastutuse tõrgeteta töötavate ja koostalitlusvõimeliste sidesüsteemide tagamise eest. Seoses sellega lubab komisjon toetada ettenägevalt turuosaliste koostööd.

LISA

Esialgsed uurimise all olevad sagedusribad, mille suhtes võiks kohaldada paindlikumat lähenemisviisi(kokku 1350 MHz)

- 470–862 MHz: praegu kasutatakse seda sagedusriba ringhäälingusaadete edastamiseks, kuid digitaalsetest dividendidest tulenevad probleemid ning ringhäälingu ja mobiilsideteenuste lähenemine nõuavad tegutsemist;

- 880–915 MHz / 925–960 MHz ning 1710–1785 MHz / 1805–1880 MHz : neid ribasid kasutatakse praegu GSM-teenuste osutamiseks, kuid kolmanda põlvkonna mobiilsideteenuste turuletoomise ja GSM-i direktiivis sätestatud kehtivate tingimustega seotud probleemid nõuavad tegutsemist;

- 1900–1980 MHz / 2010–2025 MHz / 2110–2170 MHz : praegu kasutatakse neid ribasid kolmanda põlvkonna mobiilsideteenuste osutamiseks (IMT-2000/UMTS), kuid turul toimuvad sündmused osutavad lähenemist silmas pidades ringhäälingu-tüüpi teenuste ning lairibaühenduse kasutuselevõtu vajadusele elamurajoonides ja maapiirkondades;

- 2500–2690 MHz (2,6 GHz riba) : see sagedusriba (mille puhul on endiselt vaja kasutusluba) on ette nähtud kolmanda põlvkonna mobiilsideteenuste osutamiseks (IMT-2000/UMTS), kuid pakub samavõrra huvi ka lairibateenuse pakkujatele, kes kasutavad teisi tehnoloogiaid;[16]

- 3,4–3,8 GHz : seda riba kasutatakse lairibaühenduse tagamiseks klientide territooriumil, kuid samavõrra tuntakse huvi selle kasutamise vastu mobiilsideteenuste osutamiseks ELis. Kõnealust riba kasutatakse intensiivselt ka Venemaal ja mitmes Aafrika riigis satelliitside tarvis.

[1] Teatis, mis käsitleb EL-i elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste õigusliku raamistiku läbivaatamist, KOM(2006) 334.

[2] Nõukogu direktiiv 1987/372/EMÜ, millega reserveeritakse sagedusriba 900 MHz GSM-võrgule.

[3] Näiteks sagedusribad 1800 MHz ja 2,6 GHz.

[4] Dokument RSPG05-102: Lõplik arvamus teemal „Elektroonilise side teenustele traadita juurdepääsu poliitika”.

[5] S.o need, mis tuvastavad kanaleid, võimsuspiiranguid ja kaitsevahemikke (niinimetatud spektrikavad ja spektrimaskid).

[6] Raadiospektripoliitika töörühma arvamus elektroonilise side teenustele traadita juurdepääsu poliitika kohta, punkt 5.5.2: „ Elektroonilise side teenustele traadita juurdepääsu poliitika hõlbustab sidusate loa andmise tingimuste väljatöötamist, mida saab kohaldada kõigil asjaomastel sagedusribadel vastavalt raamdirektiivis sätestatud kriteeriumidele. Neid tingimusi peaks olema minimaalsel vajalikul määral, et tagada spektri tõhus kasutus, võimaldades seega suuremat paindlikkust iga sagedusriba kasutamisel. Traadita juurdepääsu poliitika eesmärk on toetada Euroopa spektrihalduse arenemist keskkonnaks, kus kehtivad ühed ja samad minimaalsed eeskirjad kõigile liikmesriikidele. See ei välista siiski lisatingimuste kohaldamist konkreetsete sagedusribade suhtes kas liikmesriigi või EL-i tasandil juhul, kui need lisatingimused on põhjendatud, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad. ”

[7] Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiivid 2002/19/EÜ, 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ, 2002/22/EÜ ja otsus 676/2002/EÜ.

[8] Vaata teatis „i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest”, KOM(2005)229.

[9] Vaata teatis „Lairibaühenduse lõhe ületamine”, KOM(2006)129.

[10] Vaata uurimust „Raadiospektri teisese kauplemise kehtestamise tingimused ja valikuvõimalused Euroopa Ühenduses”, mai 2004.

[11] Loa andmise direktiivi (2002/20/EÜ) lisas B on esitatud nende tingimuste ammendav loetelu, mida võib siduda spektrikasutusõigustega.

[12] Soovitus võetakse vastu vastavalt raamdirektiivi 2002/21/EÜ artiklile 19.

[13] Otsus 676/2002/EÜ.

[14] Kui piisavat koostalitlustaset ei ole saavutatud, võib komisjon raamdirektiivi artikli 18 lõike 3 kohaselt algatada kõnealuse direktiivi artiklis 17 sätestatud menetluse, millega võidakse muuta kohustuslikuks teatud standardid.

[15] Näiteks Standardiinstituut ETSI.

[16] Näiteks WiMAX.