Euroopa Parlamendi resolutsioon,

22. aprill 2008,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2006. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa

EUROOPA PARLAMENT,

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2006. rahandusaasta lõplikke raamatupidamisaruandeid [1];

võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega [2];

võttes arvesse nõukogu 12. veebruari 2008. aasta soovitust (5843/2008 – C6-0084/2008);

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, [3] eriti selle artiklit 185;

võttes arvesse nõukogu 26. mai 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta, [4] eriti selle artiklit 16;

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, [5] eriti selle artiklit 94;

võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A6-0111/2008);

A. arvestades, et kontrollikoja avalduse kohaselt sai ta piisava kinnituse selle kohta, et 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;

B. arvestades, et Euroopa Parlament andis 24. aprillil 2007. aastal heakskiidu Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi direktori tegevusele fondi 2005. eelarveaasta eelarve täitmisel [6] ning heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis muu hulgas:

- palus fondil pöörata enam tähelepanu halduskulude (II jaotis) ja tegevuskulude (III jaotis) assigneeringute järgmisse aastasse üle kandmise kõrgele määrale 2005. aastal, mis oli vastavalt 37 % ja 44 %;

- palus fondil esitada tööprogrammi, milles fondi panus oleks väljendatud tegevust iseloomustavates ja mõõdetavates mõistetes;

- tundis muret, et 2005. aastal puudus terviklik dokument, milles oleks analüüsitud fondi tegevuse finants- ja talitlusaspektidest tingitud riske, samuti ei ole kinnitatud eelarvevahendite käsutajate kasutusele võetud korda peaarvepidajale edastatava finantsteabe korrektsuse ja terviklikkuse tagamiseks, välja arvatud andmetöötlust käsitlevad aspektid;

Üldised punktid, mis käsitlevad ELi ametite horisontaalseid küsimusi ja on seega olulised ka iga üksiku ameti eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse seisukohalt

1. märgib, et kontrollikoja auditeeritud 24 ameti ja muu allasutuse eelarvete kogumaht oli 2006. aastal 1080,5 miljonit eurot (suurima eelarvega oli Euroopa Ülesehitusamet: 271 miljonit eurot, ning väikseima eelarvega Euroopa Politseikolledž (CEPOL): 5 miljonit eurot);

2. rõhutab, et ELi välisasutused, mille suhtes kohaldatakse auditeerimist ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, hõlmavad lisaks traditsioonilistele reguleerivatele asutustele ka eriprogrammide rakendamiseks asutatud rakendusameteid ning lähemas tulevikus avaliku ja erasektori partnerlusena asutatud ühisettevõtteid (tehnoloogiaalased ühisalgatused);

3. märgib seoses Euroopa Parlamendiga, et nende ametite arv, mille suhtes kohaldatakse eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust, on olnud järgmine: 2000. eelarveaastal: 8; 2001: 10; 2002: 11; 2003: 14; 2004: 14; 2005: 16; 2006: 20 reguleerivat asutust ja kaks rakendusametit (välja arvatud kaks ametit, mida auditeeris küll kontrollikoda, kuid mille suhtes kohaldati sisemist eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust);

4. järeldab sellest, et auditeerimise ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus on muutunud kohmakaks ning ebaproportsionaalseks, võrreldes ametite ja muude allasutuste eelarvete suhtelise mahuga; teeb pädevale parlamendikomisjonile ülesandeks teostada ametite ja muude allasutuste eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse laiaulatuslik läbivaatamine, et töötada välja lihtsam ja ratsionaalsem lähenemisviis, pidades silmas ametite pidevalt suurenevat arvu, mis kõik vajavad järgnevatel aastatel eraldiseisvat eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportit;

Põhimõttelised kaalutlused

5. nõuab, et komisjon selgitaks enne uue ameti asutamist või olemasoleva ameti ümberkorraldamist arusaadavalt järgmisi elemente: ameti liik, ameti eesmärk, ametisisene juhtimisstruktuur, tooted, teenused, peamised menetlused, sihtrühm, ameti kliendid ja sidusrühmad, ametlikud suhted väliste osalejatega, eelarvealane vastutus, finantsplaneerimine ning personalipoliitika;

6. nõuab, et kõigi ametitega sõlmitaks igal aastal tegevustulemuste kokkulepped, mille koostavad amet ja vastutav peadirektoraat ning mis peaksid sisaldama peamisi eesmärke järgnevaks aastaks, finantsraamistikku ja tegevustulemuste mõõtmise selgeid näitajaid;

7. nõuab, et kontrollikoda või muu sõltumatu audiitor auditeeriks ametite tegevustulemusi regulaarselt (ja sihtotstarbeliselt); on seisukohal, et see ei peaks hõlmama mitte ainult finantsjuhtimise traditsioonilisi elemente ning avaliku sektori rahaliste vahendite nõuetekohast kasutamist, vaid ka haldamise tõhusust ja mõju ning ameti finantsjuhtimise hindamist;

8. on seisukohal, et ametite puhul, mis pidevalt oma eelarvelisi vajadusi üle hindavad, tuleks vabade ametikohtade alusel teha tehnilisi vähendamisi; arvab, et pikema aja jooksul vähendab see ametite sihtotstarbelisi tulusid ja seega ka halduskulusid;

9. märgib, et mitme ameti kritiseerimine riigihangete eeskirjadest, finantsmäärusest, personalieeskirjadest jne kõrvalekaldumise pärast on tõsine probleem; peab selle peamiseks põhjuseks asjaolu, et suurem osa eeskirjadest ja finantsmäärus on koostatud suuremate institutsioonide jaoks ning enamikul väikestest ametitest puudub nendes õigusaktides sätestatud nõuetega toimetulemiseks vajalik kriitiline mass; seetõttu palub komisjonil otsida kiiret lahendust tõhususe suurendamiseks, ühendades erinevate ametite haldusülesanded, et saavutada kõnealune kriitiline mass (võttes arvesse ka vajalikke muudatusi ametite tegevust ja eelarvealast sõltumatust sätestavates põhimäärustes) või koostada kiiresti ametite jaoks erieeskirjad (eelkõige rakenduseeskirjad), mis võimaldavad neil nõudeid täielikult täita;

10. nõuab, et komisjon võtaks esialgse eelarveprojekti koostamisel arvesse üksikute ametite eelarve täitmise tulemusi eelnevatel aastatel, eelkõige aastal n-1, ning muudaks vastavalt iga ameti taotletud eelarvet; palub pädeval parlamendikomisjonil kõnealustest muudatustest kinni pidada ja juhul, kui komisjon seda ei tee, vähendada ise eelarvet realistliku tasemeni, mis vastaks kõnealuse ameti vastuvõtu- ja rakendussuutlikkusele;

11. tuletab meelde oma otsust 2005. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, kus Euroopa Parlament palus komisjonil esitada iga viie aasta järel uuringu iga olemasoleva ameti lisaväärtuse kohta; palub kõigil asjaomastel institutsioonidel mõne ameti lisaväärtusele negatiivse hinnangu andmise korral võtta vajalikke meetmeid, sõnastades selle ameti volitused ümber või sulgedes ameti; märgib, et 2007. aastal ei ole komisjon teostanud ühtegi hindamist; toonitab, et enne 2007. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta otsuse tegemist peaks komisjon esitama vähemalt viis sellist hinnangut, alustades kõige vanematest ametitest;

12. on seisukohal, et kontrollikoja soovitusi tuleks viivitamata rakendada ja ametitele makstavate toetuste määr tuleks viia kooskõlla nende tegelike rahavajadustega; on lisaks seisukohal, et üldise finantsmääruse muudatused tuleks lülitada ametite raamfinantsmäärusesse ning nende erinevatesse konkreetsetesse finantseeskirjadesse;

Andmete esitamine

13. märgib, et ametites puudub ühtne lähenemine käsitletaval eelarveaastal toimunud tegevuse ja raamatupidamise aastaaruande ning eelarve- ja finantsjuhtimisealaste aruannete kohta teabe avaldamisele, samuti küsimusele, kas kinnitava deklaratsiooni peaks tegema ameti direktor; märgib, et mitte kõik ametid ei erista selgelt a) üldsusele ameti tegevuse tutvustamist ning b) eelarve- ja finantsjuhtimise alast tehnilist aruandlust;

14. märgib, et kuigi komisjoni kehtivates eeskirjades tegevusaruannete ettevalmistamise kohta ei nõuta ametilt selgesõnaliselt kinnitava deklaratsiooni tegemist, on mitu direktorit seda siiski 2006. aasta kohta teinud, mis ühel juhul sisaldab olulist reservatsiooni;

15. tuletab meelde oma 12. aprilli 2005. aasta resolutsiooni [7] lõiget 23, milles kutsuti asutuste direktoreid alates sellest hetkest lisama oma iga-aastasele tegevusaruandele, mis esitatakse koos finants- ja juhtimisteabega, oma tegevuse seaduslikkust ja korrektsust kinnitavat deklaratsiooni, mis on sarnane komisjoni peadirektorite allkirjastatavate deklaratsioonidega;

16. palub komisjonil muuta sellele vastavalt ametitele suunatud juhiseid;

17. soovitab peale selle komisjonil teha ametitega koostööd kõigile ametitele ning muudele allasutustele kohaldatava ühtlustatud mudeli väljatöötamisel, kus oleks selgelt eristatud:

- aastaaruanne, mis on suunatud laiale lugejaskonnale ning mis tutvustab ameti tegevust, tööülesandeid ja saavutusi;

- finantsaruanded ning eelarve täitmise aruanne;

- tegevusaruanne vastavalt komisjoni peadirektorite tegevusaruannetele;

- ameti direktori allkirjastatud kinnitav deklaratsioon koos reservatsioonide ja tähelepanekutega, millele ta peab vajalikuks juhtida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni tähelepanu;

Kontrollikoja üldised leiud

18. võtab teadmiseks kontrollikoja leiu (aastaaruande punkt 10.29) [8], mille kohaselt ühenduse eelarvest komisjoni väljamakstavad toetused ei põhine piisavalt põhjendatud prognoosidel ametite rahavajaduse kohta ning et selle ja ülekannete suuruse tulemusel on ametite käsutuses märkimisväärsed rahavarud; võtab lisaks teadmiseks kontrollikoja soovituse, et ametitele makstavate toetuste määr peaks olema kooskõlas ametite tegeliku rahavajadusega;

19. märgib, et 2006. aasta lõpus ei olnud 14 ametit ikka veel raamatupidamissüsteemi ABAC kasutusele võtnud (aastaaruande punkti 10.31 allmärkus);

20. võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse (aastaaruande punkt 1.25) kogunenud väljavõtmata puhkuste kulude kohta, mida on mõni amet arvesse võtnud; rõhutab, et kontrollikoda on 2006. eelarveaasta osas teinud reservatsioonidega kinnitava avalduse kolme ameti suhtes, milleks on Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus, Euroopa Politseikolledž ja Euroopa Raudteeagentuur (2005. eelarveaasta osas olid nendeks Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus, Euroopa Toiduohutusamet ja Euroopa Ülesehitusamet);

Siseaudit

21. tuletab meelde, et vastavalt finantsmääruse artikli 185 lõikele 3 on komisjoni siseaudiitor ka ELi eelarvest toetusi saavate reguleerivate asutuste siseaudiitor; rõhutab, et siseaudiitor annab aru asjakohase ameti haldusnõukogule ja direktorile;

22. juhib tähelepanu siseaudiitori 2006. aasta tegevusaruandesse lisatud reservatsioonile:

"Komisjoni siseaudiitor ei ole personali vähesuse tõttu suuteline nõuetekohaselt täitma talle finantsmääruse artiklis 185 pandud ühenduse asutuste siseaudiitori ülesandeid";

23. võtab siiski teadmiseks 2006. aasta tegevusaruandes esitatud siseaudiitori märkuse, et alates 2007. aastast, mil komisjon eraldab siseauditi talitusele vahendeid täiendava personali värbamiseks, teostatakse kõigi tegutsevate reguleerivate asutuste puhul iga-aastast siseauditeerimist;

24. märgib finantsmääruse artikli 185 alusel siseauditi talituse poolt auditeeritavate reguleerivate asutuste, rakendusametite ja ühisettevõtete üha suurenevat arvu; palub komisjonil teavitada pädevat parlamendikomisjoni sellest, kas siseauditi talituse töötajate arv on piisav kõigi nende ametite iga-aastaseks auditeerimiseks järgnevatel aastatel;

25. märgib, et määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikli 72 lõike 5 kohaselt saadab ühenduse asutus igal aastal eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale asutusele ja komisjonile direktori aruande, mis sisaldab kokkuvõtet siseaudiitori teostatud siseauditite arvu ja liigi, antud soovituste ja nende alusel võetud meetmete kohta; palub ametitel anda teavet selle kohta, kas aruanne on edastatud, ja kui on, siis kuidas;

26. võtab teadmiseks, pidades silmas siseauditi suutlikkust ja eeskätt väiksemaid ameteid, siseaudiitori poolt pädeva parlamendikomisjoni ees 14. septembril 2006 tehtud ettepaneku, et väiksematel ametitel tuleks lubada osta siseaudititeenuseid erasektorist;

Ametite hindamine

27. tuletab meelde Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldust, [9] mille üle peeti läbirääkimisi enne 13. juuli 2007. aasta majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu eelarveküsimusi käsitlevat istungit peetud lepituskoosolekul, milles nõuti i) nende ametite nimekirja, mida komisjon kavatseb hinnata, ja ii) nende ametite nimekirja, mida on juba hinnatud, ning kokkuvõtet peamistest leidudest;

Distsiplinaarmenetlus

28. märgib, et oma suuruse tõttu on üksikutel ametitel raskusi ajutiste ning vastaval palgaastmel olevatest töötajatest koosnevate distsiplinaarnõukogude loomisega ning et komisjoni juurdlus- ja distsiplinaarametil puudub ametite suthes pädevus; kutsub ameteid üles arutama ametitevahelise distsiplinaarnõukogu loomist;

Institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu

29. tuletab meelde komisjoni esitatud institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu Euroopa Liidu reguleerivate asutuste ühtse raamistiku loomiseks (KOM(2005) 59), mille eesmärk on horisontaalse raamistiku loomine Euroopa reguleerivate asutuste loomiseks, struktuuriks, toimimiseks, hindamiseks ja kontrollimiseks; märgib, et eelnõu kujutab endast kasulikku algatust ametite loomise ja toimimise ratsionaliseerimiseks; võtab teadmiseks komisjoni 2006. aasta haldustegevuse koondaruande (KOM(2007) 274) punktis 3.1 esitatud avalduse, et kuigi läbirääkimised pärast eelnõu avaldamist takerdusid, alustati nõukogus 2006. aasta lõpus uuesti sisulisi arutelusid; kahetseb, et kokkuleppe vastuvõtmiseks ei ole olnud võimalik teha täiendavaid edusamme;

30. tervitab seetõttu komisjoni võetud kohustust esitada 2008. aasta jooksul teatis reguleerivate asutuste tuleviku kohta;

Isemajandavad ametid

31. tuletab meelde, et kahe isemajandava ameti puhul annab heakskiidu direktori tegevusele eelarve täitmisel haldusnõukogu; märgib, et mõlemal on eelnevatest aastatest üle kantud suur akumuleeritud lõivutulu ülejääk:

- Siseturu Ühtlustamise Amet – raha ja raha ekvivalendid: 281 miljonit eurot [10];

- Ühenduse Sordiamet – raha ja raha ekvivalendid: 18 miljonit eurot [11];

Spetsiifilised punktid

32. märgib, et 2006. eelarveaasta puhul tuvastas kontrollikoda jälle kõrge ülekannete määra (43 % halduskuludest (II jaotis) ja 45 % tegevuskuludest (III jaotis));

33. juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi kontrollikoja kinnitusel vastas fondi tegevus 2006. eelarveaastal kõigile olulistele usaldusväärsuse nõuetele, esines mitu puudust, eriti eelarve aastapõhisuse, kahe lepingu sõlmimise, täies ulatuses 2007. aasta jooksul väljamakstavate summade 2006. aasta eelarvesse lülitamise ning ametnikele kohaldatavatest valikukriteeriumidest mittekinnipidamise suhtes, mis tekitas kahtlust, et menetluste ajal ei olnud tagatud läbipaistvus ja mittediskrimineerimine;

34. võtab teadmiseks kontrollikoja kriitika värbamismenetluste kohta seoses sellega, et valimiskomisjonid ei määranud valikukriteeriume menetluse alguses kindlaks, samuti ei olnud kriteeriumid määratletud kooskõlas töökuulutusega, ja fondi vastuse, et nüüd sisaldavad kõik avaldatud töökuulutused selgitust selle kohta, kas testide edukas sooritamine on konkursi eduka läbimise eeltingimus;

35. märgib, et fondi bilansiaruanne kajastab maad ja hooneid väärtusega 1,8 miljonit eurot (kuigi ehituskulud 1992. aastal olid 7,2 miljonit eurot) ja 4,09 miljoni euro suurust akumuleeritud ülejääki;

36. võtab fondi 2006. aastaaruande põhjal teadmiseks, et 2006. aastal koostas fond projektijuhtimissüsteemi, et parandada organisatsioonilist tõhusust ressursside kasutamise suurema läbipaistvuse ja parema kooskõlastamise teel, ja et tõhustamise eesmärgil on rakendatud tegevuse järelevalve süsteem; lisaks laiendati hankesüsteemi suurema paindlikkuse tagamiseks;

37. märgib lisaks, et 2006. aastal käivitas fond 2001.–2004. aasta tööprogrammi järelhindamise koos fondi käimasoleva töö valitud aspektide vahehindamisega, et selgitada välja fondi tegevuse mõju, lisandväärtus ja tulemuslikkus; palub end hindamise tulemustest teavitada.

[1] ELT C 261, 31.10.2007, lk 60.

[2] ELT C 309, 19.12.2007, lk 116.

[3] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[4] EÜT L 139, 30.5.1975, lk 1.

[5] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

[6] ELT L 187, 15.7.2008, lk 85.

[7] Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis sisaldab tähelepanekuid, mis on lahutamatuks osaks otsusele heakskiidu andmise kohta Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi direktori tegevusele 2003. eelarveaasta eelarve täitmisel (ELT L 196, 27.7.2005, lk 75).

[8] ELT C 273, 15.11.2007, lk 1.

[9] Nõukogu dokument DS 605/1/07 Rev1.

[10] Allikas: aruanne Siseturu Ühtlustamise Ameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega (ELT C 309, 19.12.2007, lk 141).

[11] Allikas: aruanne Ühenduse Sordiameti 2006. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega (ELT C 309, 19.12.2007, lk 135).

--------------------------------------------------