SELETUSKIRI

Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) kohaselt võib paindlikkusinstrumenti kasutada selliste selgelt määratletud kulude rahastamiseks, mida ei saa rahastada mitmeaastase finantsraamistiku ühe või mitme rubriigi ülemmäärade piires.

Vastavalt nõukogu määruse nr 1311/2013 artiklile 11 ja 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktile 12 teeb komisjon pärast seda, kui ta on uurinud kõiki võimalusi jaotada assigneeringud ümber ja kasutanud ära kogu mittesihtotstarbelise varu rubriikide „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ (rubriik 1b) ja „Julgeolek ja kodakondsus“ (rubriik 3) all, ettepaneku võtta 2019. aastal kasutusele paindlikkusinstrument. Aastas saab paindlikkusinstrumenti kasutada 600 miljoni euro ulatuses (2011. aasta hindades), mis teeb jooksevhindades 703 miljonit eurot. Lisaks saab kasutada 2018. aastal kasutamata jäänud 520 miljonit eurot.

Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise tulemusena ületatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 3 ülemmäär 927,5 miljoni euroga. See summa on mõeldud rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi haldamise meetmete rahastamise toetamiseks. Lisaks tehakse ettepanek võtta kasutusele rubriigi 1b ülemmäära ületavana 38,1 miljonit eurot, et rahastada struktuurireformi tugiprogrammi pikendamist.

Paindlikkusinstrumendi kavandatavaks kasutuselevõtmiseks vajalikud maksete assigneeringud arvutati välja erinevate rahastamisele kuuluvate meetmete eelmaksete, eelmaksete tasaarvestamise ja lõppmaksete suhtes kohaldatavate eeskirjade alusel, ning need on esitatud allpool tabelis:

(jooksevhinnad, miljonites eurodes)

Aasta 2019. aastal paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega seotud maksete assigneeringud 2019 486,6 2020 194,7 2021 116,1 2022 116,9 2023 51,3 Kokku 965,6

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta praeguste rände, pagulaste sissevoolu ja julgeolekuohtudega seotud probleemide lahendamiseks võetavate kiireloomuliste eelarvemeetmete ning struktuurireformi tugiprogrammi pikendamise rahastamiseks

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, eriti selle punkti 12,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1)Paindlikkusinstrumendiga on võimalik rahastada selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires.

(2)Paindlikkusinstrumendi aastane ülemmäär on 600 000 000 eurot (2011. aasta hindades), nagu on sätestatud nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artiklis 11.

(3)Praeguste rände, pagulaste sissevoolu ja julgeolekuohtudega seotud probleemide lahendamiseks ning struktuurireformi tugiprogrammi pikendamiseks tuleb sellekohaste meetmete rahastamiseks vajalikud märkimisväärsed täiendavad summad kasutusele võtta kiiresti.

(4)Olles läbi vaadanud kõik võimalused jaotada assigneeringud ümber rubriigi 3 („Julgeolek ja kodakondsus“) ja rubriigi 1b („Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“) kulude ülemmäära raames, tuleb lisaks liidu 2019. aasta üldeelarve rubriigis 3 ülemmäärana ette nähtud vahenditele võtta kasutusele paindlikkusinstrument summas 927 518 138 eurot, et rahastada meetmeid rände, pagulaste ja julgeoleku valdkonnas, ning lisaks rubriigis 1b ülemmäärana ette nähtud vahenditele summas 38 069 903 eurot, et rahastada struktuurireformi tugiprogrammi pikendamist.