KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE NING EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE

Euroopa Koolitusfondi kohta

Sissejuhatus

Käesolev aruanne esitatakse nõukogu määruse (millega asutati Euroopa Koolitusfond (edaspidi „ETF”) artikli 24 alusel, milles nõutakse, et komisjon hindaks iga nelja aasta tagant kõnealuse nõukogu määruse rakendamist, fondi saavutatud tulemusi ja selle töömeetodeid ning et komisjon esitaks hindamise tulemused Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Viimane väline hindamine toimus 2006. aastal ning selle tulemuseks oli komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele[1].

Käesolevas aruandes esitatakse ülevaade fondi 2006.–2010. aasta[2] töö tulemustest. Aruandes käsitletakse rolli muutusi, geograafilist kaetust, Euroopa Liidu välissuhete olukorda ja fondi tegevust alates 2006. aastast. Aruanne tugineb välistöövõtja, sõltumatu hindaja – avaliku poliitika ja halduse instituudi (PPMI) – aruandele (vt punkt 2). Arvesse on võetud ka komisjoni kogemusi ühisüritustest ja koostööst fondiga ning komisjoni 2006. aasta teatises antud soovitusi. Tuleb märkida, et aruande on koostatud ühiselt kõigi fondiga koostööd tegevate komisjoni talituste poolt, eelkõige hariduse ja kultuuri peadirektoraadi (vastutava direktoraadina), laienemise peadirektoraadi ning arengu ja koostöö peadirektoraadi poolt ning konsulteerides kõigi fondiga koostööd tegevate komisjoni talitustega ja samuti Euroopa välisteenistusega.

Käesolevas aruandes käsitletakse järgmisi teemasid.

1. Fondi areng aastatel 2006–2010

2. Välishindamismenetluse ülevaade

3. Välishindamise aruande peamised soovitused

3.1 Organisatsioonilised, temaatilised ja protseduurilised muudatused

3.2 Asjakohasus

3.3 Sidusus

3.4 Tulemuslikkus

3.5 Mõju ja lisandväärtus

3.6 Tõhusus ja tasuvus

4. Kokkuvõte

1. Fondi areng aastatel 2006–2010

1.1. Õiguslik alus

Fond on Euroopa Liidu agentuur, mis on ametlikult asutatud nõukogu 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 1360/90 (millega luuakse Euroopa Koolitusfond), mis jõustus 1993. aasta oktoobris, kui Euroopa Nõukogu otsustas, et fondi asukohaks saab Torino. Fondi missioon on aidata rakendada majanduse ümberkujundamise ja arengufaasis olevate riikide inimkapitali võimalusi, tehes seda haridusreformi, koolituse ja tööturusüsteemide kaudu ELi välissuhete poliitika raames. 2008. aastal sõnastati fondi volitused terviklikust maailmapildist lähtudes ümber, et hõlmata inimkapitali arendamise laiemat perspektiivi ja elukestvat õpet. Seetõttu sõnastati ETFi käsitlev ELi määrus ümber,[3] millega anti fondile uued volitused inimkapitali arendamise küsimuste käsitlemiseks, laiendati fondi haaret kutseharidusest ja koolitusest edasi, et kaasata sellised küsimused nagu tööturu vajadused ja ettevõtluse arendamine. Lisaks võimaldasid uued volitused ETFil vajaduse korral laiendada oma geograafilist ulatust. Uue määrusega ei nähtud ette programmihaldamise funktsioone ETFi jaoks, millega tugevdati fondi rolli ELi välispoliitika strateegilise kogemuse keskusena inimkapitali arendamise alal. Sellest lähtuvalt viis ETF alates 2008. aastast läbi märkimisväärse sisemiste struktuuride reformi. Kõige hilisema muutusena jaotati põhitegevuse osakond kolmeks: temaatilise oskusteabe arendamise osakond, geograafilise tegevuse osakond ning tõenditel põhineva poliitika kujundamise osakond.

1.2. Toetus

Kõige olulisem osa fondi arengust alates 1997. aastast kuni käesoleva ajani on seisnenud selle toetuse tasemes ja iseloomus. Toetust rahastatakse Euroopa Liidu eelarve välissuhete peatükist ning alates 2000. aastast on see jaotatud kahe eelarverea vahel, millest ühte haldab välissuhete peadirektoraat (B7-664) ja teist laienemise peadirektoraat (B7-033). Eelarvereal B7-664 kirjendatud toetust rahastatakse omakorda nende kolme välissuhte programmi eelarvelistest vahenditest, mis on seotud fondi volituste aluste geograafiliste piirkondadega, nimelt Lääne-Balkanid, Ida-Euroopa ning Kesk-Aasia ja Vahemerepiirkond.

Iga-aastane toetus ajavahemikuks 2000–2004 nähti ette 2000. aasta novembris juhatuse lepinguga keskpika perspektiivi kohta, mille suhtes kohaldati iga-aastast eelarvemenetlust. Kõnealuse toetusega, mis oli peaaegu eranditult fondi ainus sissetulek, rahastati fondi personali (jaotis 1), fondi infrastruktuuri ja jooksvaid kulusid ning seadusjärgsete ülesannete täitmisest tulenevaid üldkulusid (jaotis 2) ning eriülesannetega seotud tegevuskulusid (jaotis 3).

Allolev tabel näitab toetuse arengut ajavahemikul 1998–2012. Selle aja jooksul on toetuse rahastamine olnud seotud Phare programmiga, seejärel välissuhete raamistikuga hõlmatud muude piirkondadega, alates 2006. aastast toimub rahastamine jaotisest 15 (Haridus ja kultuur) ja alates 2008. aastast rubriigist 4 (Euroopa Liit kui ülemaailmne partner). 2. ja 3. lisas on esitatud kogu eelarve koostamise skeem (sealhulgas eraldatud, ülekantud ja kasutamata summad) ning 2000.–2004. aasta tegevuspõhine eelarve, et selgemalt näidata vahendite jaotumist.

Kui aastatel 1998–2007 jaotatakse eelarve kahe rea vahel, milleks on välissuhted ja vahendid (ehk Relex ja laienemine, kuigi eelarverea number muutus 2006. ja 2007. aastal), siis alates 2008. aastast on need kaks eelarverida otseselt seotud eraldistega ETFile jaotiste kaupa (15 02 27 01 jaotistele 1 ja 2 ning 15 02 27 02 jaotisele 3). Alates 2006. aastast algab toetuse eelarverida numbriga 15 xx, mis vastab jaotisele „Haridus ja kultuur”. Töötajate osas on 2006. aastast alanud ajutiste töötajate järk-järgulist vähendamist jaotises „Ametikohtade loetelu” kompenseeritud suurema hulga lepinguliste töötajatega. Töötajate koguarv, 135 inimest, on jäänud samaks.

Aasta || Euroopa Liidu toetus || Personali arv – ajutised töötajad

1998 || 15,4 miljonit eurot || 119

1999 || 16,2 miljonit eurot || 124

2000 || 16,2 miljonit eurot || 119

2001 || 16,8 miljonit eurot B7-664: 9,24 miljonit eurot B7-033: 7,56 miljonit eurot || 115

2002 || 16,8 miljonit eurot B7-664: 12,8 miljonit eurot B7-033: 4,0 miljonit eurot || 105

2003 || 17,2 miljonit eurot B7-664: 13,7 miljonit eurot В7-033: 3,5 miljonit eurot || 104

2004 || 17,6 miljonit eurot B7-664: 15,1 miljonit eurot B7-033: 2,5 miljonit eurot || 104

2005 || 18,5 miljonit eurot B7-664: 16 miljonit eurot B7-033: 2,5 miljonit eurot || 104

2006 || 19,45 miljonit eurot 15-03-02: 2,95 miljonit eurot 15-03-03: 16,5 miljonit eurot || 105

2007 || 19,7 miljonit eurot 15-03-27-01: 15,6 miljonit eurot 15-03-27-02: 4,1 miljonit eurot || 100

2008 || 17,98 miljonit eurot 15-02-27-01: 14,59 miljonit eurot 15-02-27-02: 3,39 miljonit eurot || 96

2009 || 14,77 miljonit eurot + 5,10 miljonit eurot= 19,87 miljonit eurot 15-02-27-01: 15,57 miljonit eurot 15-02-27-02: 4,30 miljonit eurot || 96

2010 || 18,28 miljonit eurot + 0,71 miljonit eurot = 19,99 miljonit eurot 15-02-27-01: 15,93 miljonit eurot 15-02-27-02: 4,06 miljonit eurot || 96

2011 || 20,35 miljonit eurot 15-02-27-01: 14,33 miljonit eurot 15-02-27-02: 6,02 miljonit eurot || 96

2012 || 20,04 miljonit eurot 15-02-27-01: 15,08 miljonit eurot 15-02-27-02: 4,96 miljonit eurot || 96

2. Välishindamismenetluse ülevaade

Nagu on sätestatud 2008. aasta asutamismääruse (uuesti sõnastatud) artiklis 24 kaasab komisjon fondi jälgimis- ja hindamismenetlusse väliseksperte ning selle menetluse esimesed tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. 2011. aasta märtsis sõlmis hariduse ja kultuuri peadirektoraat PPMIga lepingu ETFi sõltumatu välishindamise tegemiseks. Hindamine viidi läbi komisjoni talituste ja juhatuse vahel kokkulepitud tingimustel. Moodustati korralduskomitee, mida juhib hariduse ja kultuuri peadirektoraat ning milles on esindatud hariduse ja kultuuri peadirektoraat, välissuhete peadirektoraat, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat, koostöötalitus EuropeAid ning ETF.

Välishindaja kasutas mitmeid metoodilisi vahendeid. Tehti kolm eraldiseisvat, kuid üksteist täiendavat küsitlust, milles keskenduti kahele toetusesaajate rühmale ­ partnerriigid ning Euroopa välisteenistus/Euroopa Komisjon. Samuti küsitleti ETFi põhitegevuse eksperte, kes teenindavad toetusesaajaid. Küsitlustes oli küsimus, milles paluti vastajatel nimetada nende kõige olulisem kontakt inimkapitali arengu valdkonnas. Sotsiaalvõrgustiku analüüsi kasutades konstrueeriti nende andmete alusel võrgustik inimkapitali arengu valdkonnas osalejatest Euroopa ja partnerriikide tasandil, selleks et saada selgust ETFi ja tema toetusesaajate vahelistes suhetes. Vestlusi viidi läbi partnerriikides, ETFis, Euroopa Komisjonis ning Euroopa Välisteenistuses. Lisaks tehti üksikasjalikud juhtumiuuringud neljas riigis, mis esindavad nelja piirkonda, kuhu ELi välispoliitilised vahendid ja ETFi tegevus on suunatud. Viimaks viidi läbi varieeritud kulutõhususe analüüs, milles keskenduti ETFi vahetutele väljunditele ja nende kuludele, mille andmed saadi ettevõtete tulemuste andmetest.

Välishindaja esitas komisjonile kolm aruannet: esialgne aruanne võeti vastu 29. juunil 2011, vahearuanne võeti vastu 3. oktoobril 2011 ning lõpparuanne 8. veebruaril 2012. Juhatus arutas lõpparuannet oma koosolekul 2012. aasta juunis, keskendudes eriti kokkuvõttele.

3. Välishindamise aruandes esitatud peamised soovitused

Komisjon palub ETFil hindaja soovitusi analüüsida ning vastavalt tegutseda. Sellele kaasaaitamiseks esitab komisjon allpool hindaja uuringutulemuste, järelduste ja soovituste kokkuvõtte ja analüüsi, mida ta on pidanud vajalikuks esile tuua. Lisaks esitab komisjon vajaduse korral konkreetseid üksikasju või ettepanekuid nende soovituste rakendamiseks.

3.1. Organisatsioonilised, temaatilised ja protseduurilised muudatused

Hindaja rõhutas, et ETFis on viimase viie aasta jooksul toimunud märkimisväärsed muutused. Pärast ETFi volituste uuesti sõnastamist 2008. aastal on fondis läbi viidud ulatuslik organisatsiooniline ja tegevusega seotud reform. Tähtsaim muudatus oli Torino protsessi alustamine, mille kaudu ETF püüab täpsemalt ja lihtsamalt kindlaks teha, loendada ja käsitleda inimkapitali arengu küsimusi partnerriikides ning arendada partnerriikide suutlikkust tõenditel põhineva poliitika kujundamiseks. Kuigi sellele hinnangu andmiseks olid olemas vaid ühe aasta aruanded, pidasid hindajad Torino protsessi tulemusi positiivseteks.

3.2. Asjakohasus

Hindaja leidis, et võttes arvesse ETFi toetusesaajate vajadusi, on fondiga hõlmatud valdkonnad ja menetlused asjakohased ning fond on saavutanud hea tasakaalu strateegilise planeerimise ja paindlikkuse vahel. Hindaja rõhutas siiski, et ETF peaks võtma rohkem initsiatiivi oma rolli selgitamisel huvirühmadele, kellega ta töötab, ning nende võimaluste selgitamisel, kuidas ETF saab abi anda. ETF on inimkapitali arengu poliitika arendamises head tööd teinud, kuid toetusesaajad ei ole alati teadlikud ETFi mõjust ja seda tuleks neile teadvustada. Samuti tuleks tutvustada ETFi edulugusid, näiteks tuleks kirjeldada üksikasjalikult valdkondi, kus ETF võib anda abi.

Lisaks märgitakse, et poliitilisel tasandil ja riigi tasandil osalejate jaoks on ETFi roll selgelt määratletud, kuid sotsiaalpartneritele ja valitsusvälistele organisatsioonidele tuleb ETFi rolli veel selgitada.

3.3. Sidusus

Hindajad leidsid, et ETFi tegevus on sisemiselt sidus ning on samuti sidus laiemate ELi eesmärkidega, eelkõige ELi välissuhetes, ning enamiku partnerriikide eesmärkidega. Siiski leiti, et ETFi strateegiliste ja operatiivsete eesmärkide vahel ei ole selget hierarhiat ei keskpikas perspektiivis ega aasta tööplaanides.

Seetõttu soovitatakse, et aasta tööplaanides ja riikide kavades määrataks kindlaks konkreetsed tegevusvaldkonnad (nii temaatiliselt kui ka protseduuriliselt) ja märgitaks selgelt, kuidas need tegevused aitavad kaasa ETFi laiematele strateegilistele eesmärkidele.

3.4. Tulemuslikkus

Hindaja leidis, et ETF on olnud väga tõhus oma peamiste ülesannete täitmisel, milleks on teabe andmine ja levitamine, analüüs, poliitiline nõustamine, suutlikkuse arendamine, võrgustike loomine ning teadmiste ülekandmine.

Teabe jagamine on hindamisperioodi jooksul edasi arenenud ning nüüd kasutatakse selleks rohkem sotsiaalmeedia ja interneti võimalusi. Siiski ei ole kõik huvirühmad teadlikud ETFi teabe ja tegevuse olemuse suhtes. Seetõttu tuleks eelkõige nende sidusrühmade puhul, kellega ETF on viimasel ajal lepingulistes suhetes olnud (st sotsiaalpartnerid ja valitsusvälised organisatsioonid), rakendada suuremat initsiatiivi teabe levitamisel, et teavitada neid rühmi ETFi tegevuse olemusest ja ulatusest.

ETF on olnud edukas teadmiste ja kompetentsi arendamisel, mis võiks suurendada partnerriikide suutlikkust inimkapitali arendamisel. Siiski oli raske teha kindlaks kui tõhus oli ETF suutlikkuse arendamisel, kuna puudus ettekujutust selle kohta, kuidas ETFi tegevus peaks kaasa aitama suutlikkuse arendamisele ega ei olnud ka selget määratlust suutlikkuse arendamise kohta. Seetõttu antakse ETFile soovitus jätkata tihedat koostööd partnerriikidega ning arendada välja strateegia, kuidas ETFi tegevust ja teadmiste arengut saaks ära kasutada partnerriikide suutlikkuse suurendamiseks ja omavastutuse suurendamiseks poliitika väljatöötamisel.

Viimasena rõhutasid hindajad seda, et ETFi suurim tugevus oli võrgustike loomine ja teadmiste ülekandmine ning toetusesaajad hindasid neid tegevusi väga kõrgelt. Eelkõige hinnati piirkondlikke võrgustikke. Selle taustal loob reorganiseerimine ning eraldi temaatiliste ja geograafiliste osakondade loomine võrgustike ja sidusrühmade vaheliste strateegiate õppimise seisukohalt suuremaid võimalusi edasiste piirkondlike algatuste tugevdamiseks. Neid piirkondlikke võrgustikke tuleks edaspidi võimalikult palju tugevdada.

3.5. Mõju ja lisandväärtus

Hindaja leidis, et ETF on tegutsenud väga hästi, võttes eriti arvesse tema laiaulatuslikku volitust ja piiratud ressursse. ETFil soovitatakse jääda järjepidevaks partnerriikide tasandil, sobitades oma töötajate oskusi konkreetsete teemade ja geograafiliste piirkondadega. Riikide haldurid ei tohiks liiga sageli vahetuda, et neil oleks võimalik koguda piisavalt teadmisi ja luua sidemeid partnerriigi tasandil.

3.6. Tõhusus ja kulutasuvus

Hindajad leidsid, et ETFil on olemas kasuliku tegevuse näitajate süsteem, mis tuleks hoida stabiilsena, et oleks võimalik mõõta organisatsiooni arengut aastate jooksul. Olemasolevad näitajad keskenduvad siiski peamiselt vahetutele väljunditele. Seetõttu tuleks näitajaid laiendada ja lisada juurde tulemuse taseme näitajad, näiteks partnerriigi toetusesaaja rahulolu ETFi osutatud teenusega.

Leiti, et ETFi töö on kulutasuv. Arvestades tema laiahaardelisi temaatilisi volitusi, suurt geograafilist ala ning suhteliselt tagasihoidlikku eelarvet, on ETF näidanud üles paindlikkust toetuse andmisel just seal, kus ELi institutsioonid ja juhatus on seda kõige olulisemaks pidanud.

4. Kokkuvõte

Komisjon usub, et liidu välissuhete poliitilises raamistikus on ETFil suur osa oma volituste kõigi nelja piirkonna pädevuskeskusena.

Komisjon on arvamusel, et ETFi on edukalt läbi viinud oma tegevuste reorganiseerimise ja ümbersuunamise. Komisjon on ühel meelel hindaja üldise positiivse hinnanguga fondi töö tõhususe kohta selle peamiste ülesannete täitmisel, milleks on teabe andmine ja levitamine, analüüs, poliitiline nõustamine, suutlikkuse arendamine, võrgustike loomine ning teadmiste ülekandmine. ETF on ka asunud täitma oma uuestisõnastatud volitusi olulise sisemise reformi läbiviimiseks. ETFil soovitatakse näidata suuremat initsiatiivi teabe jagamisel suhteliselt uutele sidusrühmadele. Suutlikkuse parandamise vallas peaks ETF tegema tihedat koostööd partnerriikidega, et arendada välja strateegia, kuidas ETFi tegevusi ja teadmiste arengut saaks ära kasutada suutlikkuse suurendamiseks ja partnerriikide omavastutuse suurendamiseks poliitika väljatöötamises. Viimaks tuleks veelgi tugevdada ETFi fookust piirkondlike võrgustike arendamisele.

Komisjon rõhutab ETFi tegevuse vastavust toetusesaajate vajadustele, kuid nõustub hindajaga, et on vaja võtta rohkem initsiatiivi ETFi rolli selgitamisel sidusrühmadele ning samuti selgemalt määratleda ETFi rolli sotsiaalpartnerite ja valitsusväliste organisatsioonide suhtes. Kuigi hindaja leidis, et ETFi tegevus on sidus, rõhutab komisjon hindajaga üksmeelselt vajadust selgitada aasta tööplaanides ja riikide kavades, kuidas konkreetne tegevus aitab kaasa ETFi laiemate strateegiliste eesmärkide saavutamisele.

Lõpetuseks on komisjon ühel meelel hindaja positiivse hinnanguga ETFi lisandväärtuse ja kulutõhususe kohta, võttes eriti arvesse tema laiaulatuslikke volitusi ja laialdast geograafilist ulatust.

[1] KOM(2006) 832 (lõplik), 19.12.2006.

[2] Hindamist alustati 2010. aasta lõpus ja lõpparuanne esitati 8. veebruaril 2012; see asub aadressil http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/training/2012/etf_en.pdf.

[3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1339/2008, millega luuakse Euroopa Koolitusfond (uuesti sõnastamine), ELT L 354, 31.12.2008, lk 82).