(2)2017. aasta aruanne Rootsi kohta avaldati 22. veebruaril 2017. Selles hinnati Rootsi edusamme nõukogu poolt 12. juulil 2016 vastu võetud riigipõhise soovituse täitmisel ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel ning varasematel aastatel esitatud soovituste järelmeetmeid. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 22. veebruaril 2017. Komisjon järeldab oma analüüsi põhjal, et Rootsis esineb makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige põhjustab juba niigi ülehinnatud eluasemehinna pidev tõus koos kodumajapidamiste kasvava võlakoormusega ebakorrapärase korrektsiooni riski. Ehkki pankade kapitaliseerituse tase paistab olevat piisav, võib ebakorrapärane korrektsioon mõjutada ka finantssektorit, sest kasvab pankade riskipositsioon kodumajapidamiste hüpoteekidest. Sellises olukorras võib tekkida välismõju naaberriikides, kuna Rootsi panganduskontsernidel on Põhjamaades ja Balti riikides süsteemne tähtsus. Rootsi ametiasutused mõistavad kuhjuvaid riske ning viimastel aastatel on võetud meetmeid hüpoteeklaenude kasvu ohjeldamiseks ja elamuehituse laiendamiseks. Siiski ei ole seni astutud poliitilistest sammudest piisanud elamuehitussektori ülekuumenemise ärahoidmiseks. Endiselt esineb poliitilisi lünki eluasemega seotud maksustamise valdkonnas, makrotasandi usaldatavusjärelevalve õigusraamistikus ja kitsaskohtade kõrvaldamises uute eluasemete pakkumises ja olemasoleva eluasemefondi tõhusas kasutamises.

(4)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 2014.–2020. aastal rahastatavates riiklikes programmides. Nagu on nähtud ette kõnealuseid fonde reguleeriva õigusaktiga, võib komisjon liikmesriigilt nõuda, et see vaataks läbi oma asjaomased Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavad programmid ja muudaks neid, kui see on vajalik riigipõhiste soovituste rakendamise toetamiseks. Komisjon on esitanud täiendavad suunised nende normide kohaldamiseks.

(5)Rootsi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. 2017. aasta lähenemisprogrammis on valitsus ette näinud, et 2017. aastal saavutatakse eelarve ülejääk 0,3 % SKPst ja kogu programmiperioodi vältel järgitakse jätkuvalt keskpika perioodi eelarve-eesmärki – struktuurset eelarvepuudujääki 1 % SKPst. Lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse langema 2017. aastal 39,5 %-le ja jätkama langust, jõudes 2020. aastal 31,4 %-le. Peamisteks jõududeks valitsemissektori võla suhte vähenemises SKPsse on kindel majanduskasv ja riigi rahanduse usaldusväärsus. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi põhjal peaks struktuurne eelarvepositsioon olema 2017. ülejäägis 0,4 % SKPst ja 2018. aastal ülejäägis 0,8 % SKPst ning seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületama. Tuginedes lähenemisprogrammi hindamisele ja võttes arvesse komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi, on nõukogu arvamusel, et 2017. ja 2018. aastal Rootsi täidab stabiilsuse ja kasvu pakti sätted.

(6)Kodumajapidamiste võlakoormus on jätkanud tõusu juba niigi kõrgelt tasemelt. Kodumajapidamiste võlakoormus kasvas 2016. aastal 7,1 %, jõudes 86 %ni SKPst ja umbes 180 %ni netotulust. Seda põhjustas peamiselt eluasemehindade tõusuga seotud kõrgema hüpoteegiga laenu võtmine. Võlatasemete jaotus on muutunud üha ebaühtlasemaks – suur osa hiljuti hüpoteeklaenu võtnud kodumajapidamisi (2016. aastal 16,4 %) on võtnud laenuks kuni 600 % oma netotulust. Valitsus on võtnud mõned asjakohased makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmed – sh uute hüpoteeklaenude amortiseerimise nõuete kasutuselevõtmine 2016. aastal – kuid jääb ebaselgeks, kas neil on keskpikas perspektiivis piisav mõju. 2017. aasta veebruaris käivitas valitsus õigusloome protsessi makrotasandi usaldatavusjärelevalve asutuse seadusest tuleneva mandaadi laiendamiseks, et asutus saaks tulevikus võtta õigeaegselt makrotasandi usaldatavusjärelevalve meetmeid ja kasutada laiemat vahendivalikut. Õigusaktide täiendused jõustuvad eelduste kohaselt 2018. aasta veebruariks. Maksusoodustuste kohandamine, näiteks piirates järk-järgult hüpoteeklaenude intressimaksete maksustatavast tulust mahaarvamise võimalusi või tõstes korduvaid omandimaksusid, aitaks piirata kodumajapidamiste võla kasvu, kuid valitsusel ei ole selles valdkonnas edu olnud.

(7)Eluasemehinnad on Rootsis alates 1990ndate keskelt kiirelt ja järjekindlalt tõusnud, eriti maapiirkondades. Seda on põhjustanud muu hulgas koduomandi ja hüpoteekvõla leebe maksustamine, soodsad laenutingimused koos hüpoteekide suhteliselt madala amortisatsioonimääraga ja valitsev eluasemenappus. See nappus on seotud eluasemeturu struktuurse ebatõhususega. Eluasemeehitus on jätkuvalt suurenenud, kuid jääb seni allapoole vajadust uusehituse järele. Valitsuse 22 punktist koosnev eluasemeturu kava on suunatud mõnede eluasemenappuse põhjuste kõrvaldamisele, sisaldades meetmeid ehituseks kättesaadava maa suurendamiseks, ehituskulude vähendamiseks ja planeerimisprotsessi lühendamiseks. Kuid mõnedele muudele struktuursetele ebatõhusustele, sh nõrgale konkurentsile ehitustööstuses, ei pöörata piisavat tähelepanu. Eluasemenappust süvendavad olemasoleva elamufondi tõhusat kasutamist takistavad tõkked. Rootsi rangelt reguleeritud renditurg põhjustab ummikseisu, kus ühed on turul ja teised sinna ei pääse, kuid üüri määramise paindlikumaks muutmiseks ei ole võetud mingeid märkimisväärseid poliitikameetmeid. Omakoduturul vähendab suhteliselt kõrge kapitali kasvutulu koduomanike liikuvust. Viidi läbi ajutine kapitali kasvutulu maksude tähtaja pikendamise reform, kuid selle mõju jääb arvatavasti piiratuks. Kättesaadavate ja taskukohaste eluasemete puudus piirab ka liikuvust tööturul ja sisserändajate edukat tööturule integreerimist, suurendades põlvkondadevahelist ebavõrdsust.

(8)2016. aastal oli Rootsi tööhõive määr üks ELi kõrgeimatest (81,2 %), samal ajal kui pikaajalise töötuse määr oli üks madalaimatest. Probleemid aga püsivad – näiteks madala kvalifikatsiooniga isikute ja väljastpoolt ELi saabuvate sisserändajate integreerimine tööturule ning väljaspool ELi sündinud naiste märkimisväärse tööhõivelõhe vähendamine. Rootsi on teinud suuri jõupingutusi varjupaigataotlejate vastuvõtmisel ning pagulaste ja muude sisserändajate integreerimisel. Olukorda paistab olevat võimalik veelgi parandada, sest 2016. aastal töötas või õppis 90 päeva pärast tutvustusprogrammi läbimist vaid kolmandik selles osalenuist, ning senini puudub igakülgne lähenemisviis vastavate kvalifikatsioonide tunnustamisele ja nende juhtimisele.

(9)OECD 2015. aasta PISA-uuringu kohaselt on 15aastaste põhioskused aastatepikkuse languse järel tõusnud. Kuid kesiste tulemustega õpilaste osakaal on ikka veel ELi keskmise lähedal ja õpilaste sotsiaal-majandusliku taustaga seotud tulemuslõhe on laienenud. Valitsuse käivitatud meetmed õpitulemuste parandamiseks ja võrdsustamiseks nõuavad pingsat seiret ning algatusi äsjasaabunud sisserändajatest õpilaste koolisüsteemi integreerimiseks.

(10)Komisjon on Euroopa poolaasta raames Rootsi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud tulemused Rootsi 2017. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka lähenemisprogrammi ja riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Rootsile esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud üksnes nende asjakohasust Rootsi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus ja tugevdada nii ELi üldist majandusjuhtimist.

(11)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja on arvamusel, et Rootsi täidab stabiilsuse ja kasvu pakti.

(12)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovituses 1,

SOOVITAB Rootsil võtta 2017. ja 2018. aastal järgmisi meetmeid.

1.Tegeleda kodumajapidamiste võlakoormaga seotud ohtudega, eelkõige piirates järk-järgult hüpoteeklaenude intressimaksete maksustatavast tulust mahaarvamise võimalusi või tõstes korduvaid omandimaksusid, piirates samal ajal ülemäärase võla ja sissetuleku suhtega laenude andmist. Soodustada eluasemeinvesteeringuid ja parandada eluasemeturu tõhusust, sealhulgas muuta üürihindade kehtestamine paindlikumaks ja vaadata üle kapitalikasumi maksu ülesehitus.

Brüssel,