Sissejuhatus

Euroopa Ülemkogu 22.–23. märtsi 2018. aasta kohtumisel tehakse muu hulgas kokkuvõte edusammudest kapitaliturgude liidu tegevuskava elluviimisel. See kuulub Euroopa Liidu oluliste prioriteetide hulka ja on osa Euroopa investeerimiskavast. Ühtsest kapitaliturust on kasu ELile tervikuna, ent eriti oluline on see nende liikmesriikide jaoks, kes kasutavad liidu ühisraha eurot.

Sügavad ja integreeritud kapitaliturud soosivad piiriülest erasektori riskijagamist euroalal ja sellest väljaspool, edendades seeläbi erakapitali tootlikku ja uuenduslikku kasutamist, laiendades ja mitmekesistades reaalmajanduse rahastamisallikate ja -viiside valikut ning vähendades vajadust jagada riski avaliku sektoriga. Kõrvuti muude teguritega, mille kallal komisjon on töötanud, nagu integreeritud ja õiglane tööturg, läbipaistev ja kuritarvituste eest kaitstud maksusüsteem ning viivislaenude hulga vähendamine, on neil ülioluline osa ELi riikide majanduse suutlikkuses tasakaalustada ja summutada majandusšokke, mis tabavad konkreetseid liikmesriike, piirkondi või sektoreid. Mitmekesisuse puudumine finantssüsteemis muudab selle kaitsetuks suurenenud ebastabiilsuse vastu, mida põhjustab mõnede finantsvoogude volatiilsus struktuurse šoki puhul (vt joonis). Kui investeerida Euroopa säästud portfelli, mis sisaldab erinevates liikmesriikides asuvate erinevate ettevõtjate pakutavaid mitmekesiseid finantstooteid, on volatiilsusel ja ühe konkreetse riigi majanduse seisul nende tootlusele väiksem mõju.

Joonis. Finantsvood finantssektorivälistesse äriühingutesse (miljardites eurodes, netovood)

Allikas: Euroopa Keskpank ja komisjoni talituste arvutused

Märkus: andmed näitavad kvartaalsete netovoogude aastast libisevat keskmist ajavahemikul 1999. aasta neljandast kvartalist 2017. aasta kolmanda kvartalini.

Edukas kapitaliturgude liit, mis täiendab ELi pangandusliitu, peab lisaks sellele avama turud, et anda ELi ettevõtetele parem juurdepääs rahastamisele ning rohkem ja uuenduslikke investeerimisvõimalusi säästjatele, kellel on tänapäeval rohkem vahendeid mõistmaks, kuidas nende investeeringuid kasutatakse, ja kes soovivad investorina suuremat valikut. Just seetõttu peab kapitaliturgude ümberkujundamine tagama vahendid, mille abil kasutada finantstehnoloogia ja jätkusuutliku rahanduse pakutavaid uusi võimalusi ning hõlbustada üleminekut puhtamale ja ressursitõhusamale ringmajandusele.

Nagu komisjon 2017. aasta juuni kapitaliturgude liidu tegevuskava vahearuandes nentis, takistuste kõrvaldamiseks peame oma sihid praegusest kõrgemale seadma, aga ennekõike tuleb meil neid uusi võimalusi ära kasutada.

Just seetõttu esitab komisjon ka finantstehnoloogia tegevuskava ja jätkusuutliku rahanduse tegevuskava.

Tuginedes 2017. aasta märtsist juunini toimunud avaliku konsultatsiooni tulemustele ja võttes arvesse olemasolevaid algatusi, leiab komisjon, et finantsteenuste sektoris tehnoloogiapõhiste uuenduste tulemusel avanevate võimaluste ärakasutamiseks on vaja mitut ELi tasandi sihtalgatust. Finantstehnoloogia tegevuskavas on esitatud selged ja konkreetsed meetmed selleks, et võimaldada uuenduslike ärimudelite arengut, toetada uue tehnoloogia kasutuselevõttu ning suurendada finantssüsteemi küberturvalisust ja terviklust. Tegevuskavaga on tagatud, et Euroopa finantssektor püsib uuendusliku ja konkurentsivõimelisena, tegemata samas järeleandmisi finantsstabiilsuses ja investorite kaitses.

Jätkusuutliku rahanduse tegevuskava eesmärk on luua tingimused jätkusuutlikumaks majanduskasvuks ja arenguks, suunates kapitalivood ümber jätkusuutlikumatesse investeeringutesse, nagu üleminek puhtale energeetikale ja ringmajandusele. Samuti on kava olulisteks eesmärkideks integreerida riskijuhtimisse jätkusuutlikkust mõjutavad tegurid ning soodustada läbipaistvust ja tulevikule keskendunud lähenemist avalikus ja eraõiguslikus juhtimises, et suunata kooskõlas ülemaailmsete kohustustega, nagu Pariisi kliimakokkulepe ja ÜRO kestliku arengu 17 eesmärki, rohkem avaliku ja erasektori investeeringuid jätkusuutlikusse arengusse.

Vajaduse teha kapitaliturgude liidu väljakujundamisel edusamme muudab eriti pakiliseks Ühendkuningriigi tulevane väljaastumine, kuna ELi suurim finantskeskus lahkub ühtselt turult. Seetõttu tuleb veelgi enam pingutada rohkem arenenud, integreeritud ja parema järelevalve all olevate kapitaliturgude nimel.

Euroopa Ülemkogu kohtumisel 2016. aasta juunis kutsuti üles tegema kiireid ja otsustavaid edusamme, et tagada ettevõtete jaoks kergem juurdepääs rahastamisele ja toetada investeeringuid reaalmajandusse, liikudes edasi kapitaliturgude liidu tegevuskavaga. Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu on korduvalt rõhutanud, et väga oluline on kujundada kapitaliturgude liit välja 2019. aastaks. Viimati tegi ta seda 2017. aasta juulis, kinnitades oma pühendumust kapitaliturgude liidule ja eriti kõigile vahekokkuvõttes esitatud meetmetele, mille hulgas on üheksa prioriteetset algatust. Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioonis tunnustati olulist rolli, mis kapitaliturgudel võib olla liikmesriikide majanduse rahastamisvajaduste rahuldamisel, ja rõhutati seda, et kapitaliturgude liit peab pöörama suuremat tähelepanu kapitaliturgude lõppkasutajatele, st ettevõtetele ja investoritele.

Komisjon on võtnud kohustuse panna kõik kapitaliturgude põhielemendid paika 2019. aasta keskpaigaks. Nüüd, kui jõutud on esimeste saavutuste ja peamiste vahe-eesmärkideni (vt lisas esitatud tabel), on aeg edasi liikuda ja tagada, et kõik menetluses olevad seadusandlikud ettepanekud viidaks lõpule enne ametiaja lõppu. Lisaks esitab komisjon täna ettepaneku täiendavate meetmete kohta seoses ELi kapitaliturgude arendamise ja integreerimisega. Ülejäänud ettepanekud esitatakse 2018. aasta mais, nii et poliitilise tahte olemasolul on võimalik õigusaktid vastu võtta enne Euroopa Parlamendi valimisi 2019. aastal

Edasi liikudes tuleb kapitaliturgude liidu tulemuslikule toimimisele hoog sisse lükata, koondades põhielemendid ümber kolme üksteist toetava mõõtme, milleks on ELi ühtne turg, selged ja proportsionaalsed normid ning tõhus järelevalve.

1.Ühtse turu maksimaalne ärakasutamine uute Euroopa toodete, märgiste ja tegevuslubade abil

Uute üleeuroopaliste toodete, märgiste ja tegevuslubadega tagatakse, et investorid, tarbijad ja ettevõtted saavad ühtsest turust täit kasu, see tähendab neil on võimalik Euroopas laieneda ja maailma mastaabis konkurentsis püsida. Juba on kehtima hakanud uued normid, mille eesmärk on õhutada Euroopa riskikapitalifonde investeerima idufirmadesse ning väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse, samuti edendada lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise turvalist ja sügavat turgu. Kui väärtpaberistamine viidaks ELis uuesti kriisieelsele keskmisele tasemele, tooks see majandusse kuni 150 miljardit eurot lisavahendeid. Samuti on komisjon teinud ettepaneku luua üleeuroopalise personaalse pensioni märgis, et anda tarbijatele võimalus pensionipõlveks säästa ja suunata rohkem sääste kapitaliturgudele ning seega täiendavaid vahendeid tootlikesse investeeringutesse. Komisjon kutsub kaasseadusandjaid üles viima töö kõnealuse ettepaneku kallal kiiresti lõpule, et kõigil Euroopa kodanikel oleks juurdepääs ulatuslikule valikule pensionipõlveks säästmise võimalustele ja teadmine, et kehtib tugev tarbijakaitse.

Selleks et teha edusamme ka muudes valdkondades, teeb komisjon täna ettepaneku täiendavateks meetmeteks, mis on seotud uute toodete ja märgiste väljatöötamise ning kapitaliturgude integreerimisega.