[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 8.4.2011

KOM(2011) 186 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Eurostarsi ühisprogrammi vahehinnang

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Eurostarsi ühisprogrammi vahehinnang

TAUST

Eurostarsi ühisprogrammi eesmärk on toetada teadus- ja arendustegevuses osalevaid VKEsid nende turuorientatsiooniga teadusprojektide kaasrahastamisega ja nende jaoks vajaliku õigusliku ja organisatsioonilise raamistiku loomisega. Programm põhineb laiaulatuslikul üleeuroopalisel liikmesriikidevahelisel koostööl rakendusuuringute ja innovatsiooni alal kõikides tehnoloogia- ja tööstusvaldkondades. Programmis osalevad kõik[1] ELi liikmesriigid ja kuus seitsmenda raamprogrammiga[2] ühinenud riiki, kes osalevad turulähedaste teadusuuringute ja arendustegevuse toetamise eest vastutava Euroopa valitsustevahelise organisatsiooni Eureka[3] kaudu.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsusega[4] otsustas EL toetada ajavahemikus 2008–2013[5] ühisprogrammi Eurostars kuni 100 miljoni euroga, mis on kuni üks kolmandik liikmesriikide ja muude osalevate riikide tegelikust panusest. Eureka sekretariaat vastutab programmi rakendamise ja ELi rahalise toetuse vastuvõtmise ja jaotamise ning selle kasutamise kontrollimise eest.

Eelnimetatud otsuse (edaspidi „Eurostarsi otsus”) aluseks on ELi toimimise lepingu artikkel 185 (endine EÜ asutamislepingu artikkel 169), mis võimaldab mitmeaastase raamprogrammi rakendamisel kooskõlastada liikmesriikide vabatahtliku lõimumise kaudu riiklike teadusprogrammide teadus-, juhtimis- ja finantsaspektid.

Parlament ja nõukogu rõhutavad Eurostarsi otsuses eelkõige, et VKEdel on Euroopa majanduskasvu ja konkurentsivõime suurendamisel väga tähtis osa, et liikmesriigid ja komisjon peavad suurendama VKEde riiklike ja üleeuroopaliste toetusprogrammide tõhusust ja vastastikust täiendavust,[6] et tuleb edendada tööstuslikku innovatsiooni (sealhulgas sidemeid Eurekaga, pidades eelkõige silmas VKEsid) ja et riiklike programmide kooskõlastamine on Euroopa teadusruumi arengu seisukohast väga oluline.

Hiljutises juhtalgatust „Innovaatiline liit” käsitlevas teatises,[7] mis võeti vastu ELi uue kasvustrateegia „Euroopa 2020”[8] raames, kinnitas komisjon, kui tähtsad on VKEd ja eelkõige suure kasvupotentsiaaliga VKEd, kes suudavad hõlpsalt muuta teadusuuringute tulemused uuteks toodeteks ja teenusteks. Nad on Euroopa majanduse selgroog ning aitavad tõhusalt kaasa konkurentsivõime suurendamisele ja majanduskasvule. Kõnealuses dokumendis võeti selge kohustus töötada välja ELi teadus- ja innovatsiooniprogrammid, milles osalemine oleks lihtne ja kuhu oleks kaasatud rohkem VKEsid. Komisjon rõhutas, et selle eesmärgi saavutamiseks on vaja ka edaspidi teha koostööd liikmesriikide ametiasutustega, toetudes eelkõige Eureka-Eurostarsi algatuse elluviimisel saadud kogemustele.

Euroopa Ülemkogu on kutsunud tungivalt üles ühtlustama ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamist käsitlevad õigusaktid, sealhulgas need, milles on käsitletud VKEsid[9]. Praegu on VKEde toetamine Euroopas väga killustunud ja Euroopa Komisjon tegeleb üldise lähenemisviisi ülevaatamisega. Tunnistades VKEde tähtsust innovatsiooni arengu hoogustamisel Euroopa Liidus, kutsus Euroopa Ülemkogu komisjoni üles uurima üldise hindamise käigus, mille eesmärk on rahuldada turupõhise lähenemisviisi kaudu kiiresti kasvavate innovaatiliste äriühingute vajadusi, väikeettevõtjate innovaatilise teadustegevuse programmi teostatavust.

Komisjon tegi teatises eelarve läbivaatamise kohta[10] ettepaneku, et kõik ELi teadusuuringute ja innovatsiooni toetamise vahendid tuleks kaasata teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühisesse strateegilisse raamistikku,[11] ja seda ideed toetas Euroopa Ülemkogu, kuna see tõhustaks teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamist liikmesriikide ja ELi tasandil, võimaldaks kogu innovatsioonisüsteemi sujuvat rahastamist ja rahastamisvahendite ratsionaliseerimist ning võimaliku dubleerimise vältimist.

Eurostarsi otsusega on ette nähtud, et kaks aastat pärast programmi rakendamise algust tuleb teha vahehindamine. Hindamise tegi sõltumatute ekspertide rühm (edaspidi „eksperdirühm”), kelle tegevust juhtis endine Euroopa Parlamendi liige ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetika komisjoni asepresident Anne Laperrouze.

Arvukatel dokumentidel, juhtumiuuringutel, liikmesriikide aruannetel ning VKEde ja sidusrühmadega tehtud küsitlustel põhinevas hindamise vahearuandes (edaspidi „aruanne”) analüüsiti Eurostarsi programmi peamisi (tegevusega seotud ja strateegilisi) aspekte ning esitati soovitused nii lähemaks kui ka kaugemaks tulevikuks. Eksperdirühm uuris eelkõige, milliseid edusamme on tehtud Eurostarsi peamiste eesmärkide saavutamisel, milleks on teadus- ja arendustegevuses osalevate VKEde toetamine ning riiklike teadus- ja innovatsiooniprogrammide kooskõlastamine ja sünkroniseerimine.

Käesolevas aruandes on esitatud komisjoni arvamus ekspertide peamiste soovituste kohta.

SÕLTUMATU EKSPERDIRÜHMA VAHEHINNANG: KOMISJONI MÄRKUSED

Vastavalt Eurostarsi otsuse artikli 13 lõikele 2 tuleb vahehindamisel analüüsida Eurostarsi otsuse I lisas sätestatud eesmärkide saavutamist, esitada soovitused sobivaimate viiside kohta teadusliku, juhtimisalase ja rahalise integratsiooni edasiseks suurendamiseks , hinnata teadus- ja arendustegevuses osalevate VKEde suutlikkust Eurostarsi ühisprogrammile juurdepääsul ning programmi rakendamise kvaliteeti ja tõhusust .

Eksperdirühma aruandes on käsitletud kõiki neid aspekte ja esitatud palju fakte, märkusi ja soovitusi. Komisjon leiab, et kogu aruanne[12] on artikli 13 lõikes 2 ettenähtud vahehindamise lahutamatu osa. Seepärast esitab komisjon järgmistes punktides üksnes kõige asjakohasemad tulemused ja soovitused edasise tegevuse kohta ning keskendub oma märkustes nendele.

Edusammud Eurostarsi programmi eesmärkide saavutamisel

Eurostarsi vajalikkus

Eksperdirühm leidis, et kooskõlas Eurostarsi otsuse I lisas sõnastatud põhieesmärgiga on programm jõudnud sihtrühmani – teadus- ja arendustegevuses osalevate Euroopa VKEdeni –ning et nõudluse seisukohast on tegemist püsiva sihtrühmaga. Oma tunnusjoonte poolest teistest eristuv programm vastab teadus- ja arendustegevuses osalevate VKEde tegelikele vajadustele; selle raames toetuse saamiseks on esitatud suur arv taotlusi ja nõuetele vastavaid projekte on rohkem kui eelarves esialgu ette nähtud vahendeid. Kuna avatus innovatsioonile on kiiresti tavaks muutumas ning teadus- ja arendustegevus on tunnustatult oluline VKEde edukuse jaoks, usub eksperdirühm, et nõudlus VKEde teadus- ja arendustegevuse alase rahvusvahelise koostöö järele kasvab tõenäoliselt veelgi. Seepärast leidis eksperdirühm, et Eurostarsi programmi tuleks jätkata ka pärast 2013. aastat , ja soovitas Euroopa Komisjonil esitada järgmises Eurostarsi programmis ettepanek eelarve suurendamiseks paindlikkuse klauslite abil, et rahuldada kasvavat nõudlust .

Komisjoni rõõmustab VKEde suur huvi Eurostarsi programmi vastu. Tuleb jälgida, kas selline nõudlus püsib ja kas Eurostarsi riigid suudavad seda rahuldada. Nagu punktis 2.3 on selgitatud, on enamik osalevatest VKEdest juba seotud rahvusvaheliste teadusuuringutega. Küsitav võib olla see, kas need VKEd ongi kavandatud sihtrühm. Eurostarsi tulevase eelarve üle peetavates aruteludes tuleks arvesse võtta programmi edasist arengut ning teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise tulevast ühist strateegilist raamistikku ning Euroopa Ülemkogu 4. veebruari 2011. aasta järeldusi.

Eurostarsi sotsiaalmajanduslik mõju

Eurostarsi programm on üsna uus ja seetõttu on selle raames lõpuni viidud vaid mõned projektid. Nagu tunnistas eksperdirühm, on mõju kvalitatiivne hindamine projekti lisandväärtuse (sisendi, väljundi ja käitumisega seotud lisandväärtus) mõõtmisega väga raske, sest puuduvad konkreetsed andmed, mida enamasti kogutakse projekti lõpus.

Lisandväärtuse täpseks hindamiseks tuleb kasutada sobivaid meetodeid, milleks on vaja eksperdirühma soovitustes nimetatud konkreetseid andmeid, mida peavad koguma Eureka sekretariaat ja riiklikud rahastamisasutused.

Komisjon väljendab heameelt, et on esitatud soovitused, milliste mõjunäitajate ja andmete alusel saab paremini hinnata Eurostarsi projektide mõju. Ta palub Eureka sekretariaadil need näitajad välja töötada ja koguda andmeid, panemata VKEdele seejuures liiga suurt aruandluskoormust. Komisjon võtab neid soovitusi arvesse lõplikul hindamisel, mis Eurostarsi otsuse kohaselt toimub 2013. aastal. On tähtis, et selleks ajaks saadaks põhjalik ülevaade Eurostarsi mõjust osalevate VKEde tegevusele.

Abikõlblike projektide rahastamine

Seoses Eurostarsi vahenditega ajavahemikul enne 2013. aastat märkis eksperdirühm, et iga projektikonkursi jaoks eraldatud vahenditest ei piisa, et toetada kõiki hindamiskünnise ületanud projekte. Eksperdirühm soovitas Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel eraldada piisavalt vahendeid, et oleks võimalik toetada rohkem projekte, mis ületavad Eurostarsi hindamiskünnise .

Komisjon nõustub selle soovitusega, sest see võimaldaks rahastada kõiki parimaid projekte ühiskassa põhimõtte kohaselt. Eurostarsi otsuses on öeldud, et „väljavalitud Eurostarsi projektidele ühenduse toetusest ja riiklikest eelarvetest eraldatud toetuse andmine toimub pingerea alusel”. Võttes aga arvesse seda, kuidas toimib praegune (tsentraliseerimata) rahastamismudel, ei ole siiski tõenäoline, et eelarve suurendamine suurendaks samavõrra ka rahastatavate projektide arvu. See on saavutatav ainult juhul, kui Eurostarsi programmis osalevad riigid eraldavad piisavalt vahendeid kõikide kõrgeima hinde saanud projektide rahastamiseks. Lisaks märgib komisjon, et praegused andmed riiklike rahastamisasutuste tegelikult eraldatud vahendite kohta näitavad, et siiani on ära kasutatud ainult väike osa eelarvest. Samuti tuleb arvesse võtta praeguse finantskriisi mõju vahendite kättesaadavusele paljudes liikmesriikides.

Seetõttu teeb komisjon ettepaneku kaaluda alternatiivseid lahendusi, näiteks karmistada projektide hindamiskriteeriume vastavalt eksperdirühma ettepanekule või jaotada tulevaste projektikonkursside vahendid ümber praegustele konkurssidele, tagades võimaluse kanda aasta jooksul kulutamata jäänud eelarvevahendid edasi järgmisesse aastasse.

Suurendada veelgi teaduslikku, juhtimisalast ja rahalist integratsiooni

Eksperdirühm väitis, et kontseptuaalselt on Eurostars kõigis kolmes aspektis (teaduslikult, juhtimisalaselt ja rahaliselt) riiklike programmidega hästi integreeritud, sest loodud on otsusega ettenähtud põhiorganid ja menetlused.

Tuleb siiski teha täiustusi, et saavutada soovitud integratsioonitase rakendamise tasandil, eelkõige järgmistes valdkondades: riiklike rahastamismäärade ja toetuse andmise eeskirjade ühtlustamine, lepingu sõlmimiseni kuluva aja sünkroniseerimine ja lühendamine ning aruandlustavade ühtlustamine. Neid aspekte, mis on tihedamalt seotud Eurostarsi rakendamise ja toimimisega, on käsitletud punktis 2.4.

Eksperdirühm soovitas nende tähtsate küsimuste lahendamiseks koostada mõõdetavate vahe-eesmärkidega tegevuskava, mis hõlbustaks integratsiooniprotsessi jälgimist ja rakendamist, ning luua alaline töörühm heade tavade vahetamiseks .

Komisjon nõustub eksperdirühma soovitusega, et veelgi kiirendada integratsiooniprotsessi. Komisjon kutsub Eurostarsi programmis osalevaid riike üles võtma arvesse Eurostarsi ühisprogrammi integratsioonieesmärki, milleks on vaja ühtlustada ja lihtsustada rahastamiskõlblikkuse eeskirju ning kooskõlastada rahastamis- ja väljamaksetavasid.

Lisaks tegi eksperdirühm kindlaks veel mõned parandamist vajavad edaspidi nimetatud valdkonnad, mida komisjon peab programmi täieliku ja pikaajalise edu seisukohast tähtsaks, sest need on Eurostarsi keskmes, ja nende kohta esitas eksperdirühm oma märkused.

Vastavus Eurostarsi eeskirjadele: ühised abikõlblikkuse kriteeriumid ja sõlmitud kahepoolsed lepingud

Kuigi eksperdirühm üksikute riikide kohta märkusi ei esitanud, juhtis ta tähelepanu asjaolule, et Eurostarsi abikõlblikkuse kriteeriume tuleks ühtmoodi kohaldada kõikides osalevates riikides. Ühelgi riigil ei tohiks lubada kehtestada kriteeriume, mis läheksid kaugemale Eurostarsi abikõlblikkuse kriteeriumidest. Eksperdirühm soovitas ka kõikidel riiklikel rahastamisasutustel sõlmida Eureka sekretariaadiga kahepoolsed lepingud [13].

Komisjon toetab täielikult seda soovitust Eureka sekretariaadi ja Eurostarsi programmis osalevate riikide kohta. Kahepoolsete lepingute sõlmimise protsessi lõpuleviimine on esmatähtis. Tuleks tagada, et igale programmis osalevale projektile igas osalevas riigis rahastuse saamise vajalik ja piisav tingimus on see, et projekt täidab Eurostarsi abikõlblikkuse kriteeriume. Vastavus Eurostarsi eeskirjadele aitab täielikult avada programmi seni kasutamata suuri võimalusi, suurendab selle pikaajalist usaldusväärsust ja hõlbustab integratsiooni. Eurostarsi otsusega on ette nähtud, et ühise pingerea alusel projektide valimisel ja rahastamisel tuleb järgida ühiseid kriteeriume ja ühiseid eeskirju. Komisjon rõhutab, et programmi pikaajalise edukuse tagamiseks tuleb seda kohustust täiel määral täita.

„Virtuaalne ühiskassa”

Kui Eurostarsi programmi hakati rakendama, kasutati rahastamisel „virtuaalse ühiskassa” mudelit, st riigid ja piirkonnad teevad samast riigist või piirkonnast pärit osalejatele väljamakseid kehtivate siseriiklike eeskirjade kohaselt, järgides õiglase tulu põhimõtet. Delegeerimislepingu kohaselt peaks sekretariaat programmi rakendamise keskpaigas välja pakkuma konkreetsed meetmed „reaalsele ühiskassale” üleminekuks, mis on osa rahalisest integratsioonist.

Eksperdirühm leidis, et virtuaalne ühiskassa on olnud sobiv Eurostarsi meetmete rahastamise korraldamise põhimõte. Samas märkis eksperdirühm, et kui ühe osaleva riigi sihtotstarbeline eelarve ammendub, võib see avaldada kahjulikku mõju kõikidele järgmistele projektidele, mida kõnealune riik peab rahastama.

Eksperdirühm soovitas jätkata Eurostarsi rahastamist „virtuaalse ühiskassa” põhimõttel. Samas soovitas ta Eurostarsi ühisprogrammi puhul proovida ka lähenemisviisi, mille kohaselt 10 % sihtotstarbelistest koguvahenditest kantakse reaalsesse ühiskassasse, mida kasutatakse nende pingerea tipus olevate projektide rahastamiseks, mille puhul on oht, et need jäävad riigi tasandil esinevate raskuste tõttu toetuseta .

Komisjon tunnustab „virtuaalse ühiskassa” väärtust Eurostarsi programmi praeguses etapis. Sellest hoolimata kardab komisjon, et kui rahastamismudelina kasutatakse jätkuvalt „virtuaalset ühiskassat”, ei ole programm Eurostarsis osalevates riikides ühtlaselt edukas, kuna sõltub riiklike vahendite kättesaadavusest, samas kui programm peaks andma „võrdsed võimalused” kõikide riikide VKEdele ja lähtuma ainult tippsaavutuste põhimõttest.

Nagu ELi toimimise lepingu artiklil 185 (endine EÜ asutamislepingu artikkel 169) põhineva ühise Läänemere teadus- ja arendusprogrammi (BONUS) vastuvõtmisel juba selgelt märgiti, on reaalne ühiskassa, olemata eraldi eesmärk, üks võimalus tagada kõikide piirülese rahastamise ja koostööga seotud algatuste puhul tipptase ja liikmesriikide asjaomaste rahaliste kohustuste täitmine, mis on jätkuvalt esmatähtis selleks, et Euroopa teadusruumi loomine oleks edukas.

Seega nõustub komisjon soovitusega proovida aastani 2013 osaliselt rakendada „reaalset ühiskassat”. Komisjon kutsub Eureka sekretariaati üles pakkuma välja muid sellekohaseid samasuunalisi meetmeid. See on kooskõlas põhimõttega, et liikmesriigid peavad nii rahaliselt kui ka poliitiliselt täielikult toetama kõiki artikli 185 kohaseid algatusi, ning see on Euroopa vahendite saamise eeltingimus.

Teadus- ja arendustegevuses osalevate VKEde suutlikkus pääseda juurde Eurostarsi ühisprogrammile ja kasutada selle vahendeid

Tuginedes põhjalikule analüüsile, milles kasutati peamiselt Eurostarsi registreeritud osalejate uuringu[14] ja ühenduse innovatsiooniuuringu[15] andmeid, järeldas eksperdirühm, et Eurostars on taotlejatele hõlpsasti juurdepääsetav ja selle eeskirjad neile kergesti mõistetavad, taotlemise kulud on mõistlikud ning olemasolevaid abivahendeid on lihtne kasutada.

Programm näib peamiselt huvitavat neid VKEsid, kes juba osalevad rahvusvahelises koostöös. Kuigi programm annab palju võimalusi varasematele kogemustele tugineva teadusuuringute ja arendustegevuse alase rahvusvahelise koostöö soodustamiseks, on päris uute teadussidemete loomise kohta tõendeid vähe ja seega on programmi mõju uute partnerlussuhete loomisele piiratud.

Eksperdirühm soovitas Eureka sekretariaadil ja Eureka riiklike projektide koordinaatoritel püüda 2013. aastaks kaasata suuremal arvul neid VKEsid, kellel puuduvad varasemad rahvusvahelised sidemed .

Komisjon nõustub selle soovitusega, võttes arvesse, et Eurostarsi eesmärk on pakkuda VKEdele täiendavaid võimalusi rahvusvaheliste teadusuuringute tegemiseks lisaks neile, mida pakuvad olemasolevad rahastamisvahendid, ja et läbipaistvuse põhimõttel on programmi edukuse tagamisel väga oluline osa ning seda põhimõtet tuleb täielikult järgida.

Komisjon kutsub Eureka sekretariaati ja Eurostarsi riike üles seda probleemi lahendama ja leidma viise uute VKEde ligimeelitamiseks, muutes programmi kergemini kättesaadavaks ja läbipaistvamaks. Samuti tuleks tulevikus keskenduda osalevate VKEde arvu suurendamise asemel peamiselt sobivate omadustega VKEde leidmisele.

Komisjon püüab edendada suhtlust ja sünergiat muude ELi algatustega ning toetab võimalike pakkujate, sealhulgas rahvusvahelistes teadusuuringutes vilumatute VKEde võrgustike loomist.

Eurostarsi rakendamise kvaliteet ja tõhusus

Vastavalt kaudse keskjuhtimise korrale vastutab Eurostarsi juhtimise, toimimise ning rahalise rakendamise eest täielikult Eureka sekretariaat, kes tegutseb spetsiaalse rakendusstruktuurina. Mitmesuguste programmi rakendamisega seotud tegevuste (projektikonkursid, hindamine, rahastamine, projektijuhtimine, järelevalve) analüüsis leidis eksperdirühm, et protsess kulgeb üsna sujuvalt. Ta mainis siiski paari parandamist vajavat valdkonda, mis on eelkõige seotud hindamisprotsessiga: eksperdirühm leidis, et projektidele riiklike vahendite eraldamine ning edukate taotlejate ja riiklike rahastamisasutuste vahelised läbirääkimised lepingu sõlmimise üle on ilmselgelt liiga keerukad.

Tsentraliseeritud hindamine

Hindamine toimub kahes etapis: kõigepealt hindavad taotlusi tehnilised eksperdid ja seejärel sõltumatu hindamiskomisjon, kes koostab ka pakutud projektide üldise pingerea.

Seoses tehniliste ekspertidega soovitas eksperdirühm Eureka sekretariaadil võtta vajalikke meetmeid, et 2013. aasta lõpuks suurendada kõnealuste ekspertide arvu, säilitades samal ajal erialateadmiste kõrge taseme, tagades tehniliste ja turualaste teadmiste parema tasakaalu ning osalevatest riikidest pärit ekspertide parema geograafilise jaotuse .

Seoses sõltumatu hindamiskomisjoniga soovitas eksperdirühm anda sõltumatu hindamiskomisjoni liikmetele rohkem aega hinnatavate projektiettepanekute põhjalikumaks analüüsimiseks ning anda taotlejatele ja tehnilistele ekspertidele täpsemat ja süstemaatilisemat tagasisidet .

Nagu aruandes on õigesti rõhutatud, sõltub Eurostarsi edukus kogu hindamisprotsessi usaldusväärsusest. Selles suhtes on hindamise juures eriti tähtsad kolm aspekti: erapooletus, kvaliteet ja ajakohasus.

Komisjon nõustub täielikult nende soovitustega. Ekspertidel peavad eelkõige olema vajalikud teadmised, et hinnata ka projektide sotsiaalmajanduslikku mõju, mis on üks Eurostarsi eripärasid.

Komisjon tuletab meelde, et kogu protsessi läbipaistvus on Eurostarsi otsuse aluspõhimõte. Seetõttu nõustub ta täielikult eksperdirühma nõudega, et hindajad peaksid andma taotlejatele kvaliteetsemat tagasisidet.

Komisjon innustab Eureka sekretariaati võtma vajalikud meetmed, et parandada hindamise kvaliteeti juba alates ekspertide värbamisest ja valimisest, muuta näiteks Eurostarsi avaliku veebisaidi link, mille kaudu saab esitada eksperdina tegutsemise taotluse, kasutajasõbralikumaks ning kaasata nende ülesannete täitmisse Eureka riiklike projektide koordinaatorid.

Detsentraliseeritud rahastamine – lepingu sõlmimiseni kuluv aeg

Teised praktilised soovitused, mis tuleb rakendada 2013. aastaks, käsitlevad rahastamisprotsessi, mis toimub peamiselt riigi tasandil. Eksperdirühm leidis, et rakendusprotsess on riigiti üsna erinev. Programmi korraldusliku poole ühtlase toimimise tagamiseks ja programmi üldise tõhususe suurendamiseks on tähtis, et Eurostarsiga seotud tegevus oleks kõikides riikides võimalikult ühtlustatud. Pärast seda, kui projekt on rahastamiseks välja valitud, algavad taotleja ja riikliku rahastamisasutuse vahelised läbirääkimised. Eksperdirühm pidas seda etappi kõige keerukamaks.

Eksperdirühm leidis, et lepingu sõlmimiseni kuluva aja (aeg projektiettepanekute esitamise lõpptähtajast toetuslepingu allakirjutamiseni) lühendamine peaks jätkuvalt olema kõikide Eurostarsi programmi sidusrühmade üks peamisi prioriteete ja kutsus osalevaid riike üles võtma vajalikke meetmeid .

Eksperdirühm andis ka soovitusi võimalike meetmete kohta, millega saab lühendada lepingu sõlmimiseni kuluvat aega: riikliku tasandi finantshindamine peaks toimuma varem; sekretariaat peaks jälgima „aeglasemaid” riike ja seda küsimust nendega arutama; konsortsiumilepingute ja toetuslepingute sõlmimise tähtajad peaksid olema ühised ja lühemad .

Komisjon nõustub nende soovitustega ja innustab Eurostarsi riike kiirendama riiklike ametiasutuste tööd nii palju kui võimalik. Euroopa Komisjoni ja Eureka sekretariaadi vahel sõlmitud delegeerimislepingus[16] sätestatud eesmärk on sõlmida programmi rakendamise keskpaigaks hiljemalt kuus kuud pärast taotluste esitamise tähtaja möödumist osalejatega individuaalne toetusleping. Jagades täielikult eksperdirühma arvamust, innustab komisjon sekretariaati jätkama jõupingutusi lepingu sõlmimiseni kuluva aja jälgimisel ja parimate tavade kindlaksmääramisel.

KOKKUVÕTE

Eurostarsi esimesed rakendusaastad on näidanud, et see on hea programm teadus- ja arendustegevuses osalevate VKEde toetamiseks ja nende innovatsioonitegevuse soodustamiseks. Seepärast jätkab komisjon vastavalt kavandatule praeguse programmi toetamist kuni 2013. aastani.

2008. aastal alustatud programmi korralduslik pool vajab veel täiustamist. Sellega seoses tuleb edukuse tagamiseks märkimisväärselt lühendada lepingu sõlmimiseni kuluvat aega.

Üldisemalt tuleb suurendada integratsiooni vastavate riiklike programmidega. Seega peaksid Eureka sekretariaat ja Eurostarsis osalevad riigid tegema rohkem jõupingutusi, et kiiremini ühtlustada siseriiklikud eeskirjad vastavalt Eurostarsi ühtsetele abikõlblikkus- ja hindamiskriteeriumidele ning -menetlustele.

Komisjon võtab aktiivselt osa aruteludest praeguse Eurostarsi programmi rakendamise võimaliku jätkamise üle järgmisel programmitöö perioodil, ilma et see mõjutaks teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku ja ELi mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamist, võttes arvesse juhtalgatuse „Innovaatiline liit” ja Euroopa Ülemkogu 4. veebruari 2011. aasta järelduste üldist poliitilist tausta.

[1] Algul osales ühisprogrammis Eurostars 26 liikmesriiki. Pärast Malta ühinemist Eurostarsiga 2010. aasta oktoobris osalevad ühisprogrammis kõik ELi liikmesriigid.

[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013), 18.12.2006 (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1). Programmiga on ühinenud Horvaatia, Island, Iisrael, Norra, Šveits ja Türgi.

[3] EUREKA loodi 17 riigi ministrite konverentsi ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmete kohtumisel, mis toimus 17. juulil 1985. aastal Pariisis.

[4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 743/2008/EÜ ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on teadus- ja arendustegevuses osalevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine, 9.7.2008 (ELT L 201, 30.7.2008, lk 58).

[5] ELi toetust antakse seitsmenda raamprogrammi eelarvest, mis on eraldatud eriprogrammi „Võimekus” raames meetmele „VKEde huvides läbiviidavad teadusuuringud”.

[6] Nõukogu järeldused, 25.–26. november 2004.

[7] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus „Innovaatiline liit””, 6.10.2010, KOM(2010) 546 (lõplik).

[8] Komisjoni teatis „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”, 3.3.2010, KOM(2010) 2020 (lõplik).

[9] Euroopa Ülemkogu 4. veebruari 2011. aasta järeldused.

[10] „ELi eelarve läbivaatamine”, KOM(2010) 700.

[11] Roheline raamat „Probleemid ja võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine”, KOM(2011) 48.

[12] Veebisaidil http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-evidence rubriigis „Other FP7 Panel Evaluations” avaldatud aruanne.

[13] Siiani on sõlmimata veel seitse kahepoolset lepingut.

[14] Eureka sekretariaat algatas 2010. aasta mais Eurostarsi registreeritud osalejate uuringu, mille käigus küsitleti 3 182 1., 2. ja 3. pakkumisetapis registreeritud osalejat. Küsitlusele vastas 442 registreeritud osalejat. Uuringu tulemused anti eksperdirühma käsutusse.

[15] Eksperdirühm kasutas ühenduse innovatsiooniuuringu eri etappide andmeid.

[16] Euroopa Komisjoni ja Eureka sekretariaadi (AISBL) vahel 19. juunil 2009 sõlmitud Eurostarsi ühisprogrammi delegeerimisleping (30-CE-0270684/00-14).