Lühikokkuvõte Kreeka kohtusüsteemi tõhususe ja kvaliteedi parandamiseks on võetud mitmeid meetmeid. Kohtutöötajate koodeks võeti vastu 24. aprillil 2021 ja käimas on halduskohtute käitumisjuhendi väljatöötamine, kuigi ühtegi eelnõud ei ole avalikustatud. Rakendamisel on õigusemõistmise kvaliteedi parandamise meetmed, mis käsitlevad eelkõige kohtute kohta statistiliste andmete kogumist ja erikodade loomist, ning e-õiguskeskkonnaga seotud meetmed, kuid jätkuvalt esineb probleeme eelkõige digitaalallkirjadega ja dokumentide elektroonilise esitamise täieliku rakendamisega. Kohtuvõrgu reformimine on esmatähtis. Käimasolevatel tsiviilkohtumenetluse reformidel oleks positiivne mõju õigusemõistmisele, mille tõhususega on endiselt probleeme. Jätkuvalt tekitab muret kõige kõrgemate kohtunike ja prokuröride ametisse nimetamise menetlus. Töö Kreekas viimastel aastatel alustatud korruptsioonivastaste reformidega jätkub. 2019. aastal toimunud parlamendiliikmete ja ministrite immuniteeti käsitlevate eeskirjade põhiseadusliku läbivaatamise tulemusel pikendati seadusjärgseid uurimistähtaegasid ja mõnede korruptsioonijuhtumite puhul on hakatud immuniteete tühistama, mis kõrvaldab olulise takistuse suurkorruptsiooni eest kohtu alla andmisel. Siiski on lahendamata mõned praktilised küsimused, eelkõige seoses korruptsiooni uurimise vahenditega ja viivitustega kohtutoimikute haldamisel. Lobitöö reguleerimisega seotud õiguslikud lüngad ei ole veel kõrvaldatud. Märkimisväärseid puudusi esineb järelevalve tulemuslikkuses, eelkõige seoses ülesannete jaotusega nelja järelevalveasutuse vahel, ning varade deklareerimist, huvide konflikti ja erakondade rahastamist käsitlevate sätete järelmeetmetes. Kuigi parlamendi- ja valitsusliikmete vara deklaratsioonid avalikustatakse, ei tehta seda masinloetaval kujul ning kontrollide tulemusi ja võimalikke rikkumisi või karistusmenetlusi käsitlevad aruanded jäävad avalikkusele kättesaamatuks. Kreeka valitsus on teinud ettepaneku uue õigusakti vastuvõtmiseks, et suurendada meediaomandi läbipaistvust ja meediaomandit käsitleva teabe avalikku kättesaadavust. Meediavaldkonda reguleeriva asutuse sõltumatust on tugevdatud, kuid rahalisi vahendeid on neil jätkuvalt vähe. Praegu uurimise all olev uuriva ajakirjaniku mõrv on toonud esile mure ajakirjanike turvalisuse pärast ja vajaduse nende kaitset parandada. COVID-19 pandeemia on ajakirjanike töötingimusi halvendanud ja meediasektori otseseks toetuseks ei ole märkimisväärseid meetmeid kehtestatud. Kuigi Kreeka kontrolli- ja tasakaalustussüsteem on mõnevõrra paranenud, on mõned probleemid endiselt lahendamata. Siiski on märgata edasiminekut õigusloomeprotsessis, eelkõige seoses täitevvõimu seaduse edasise rakendamisega. Konkreetsete algatuste kaudu püütakse parandada seaduseelnõude koostamise protsessi standardimist ja ühtsust ning lihtsustada ja ratsionaliseerida seda, samuti suurendada läbipaistvust ja õiguskindlust. COVID-19 pandeemia ajal ei ole Kreeka eriolukorda kehtestanud ja kõik asjaomased meetmed võeti tavapärase seadusandliku menetluse alusel. Ombudsmani volitusi suurendati. Mitmed kodanikuühiskonna organisatsioonid seavad jätkuvalt kahtluse alla varjupaiga, rände ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas tegutsevate vabaühenduste registreerimissüsteemi.

I.Kohtusüsteem

Kreeka kohtusüsteemis on tavapärased tsiviil- ja kriminaalkohtud ning halduskohtud üksteisest eraldatud. Tsiviilkohtusüsteem koosneb 154 magistraadikohtust, 63st esimese astme kohtust, 19 apellatsioonikohtust ning ülemkohtust, mis on kassatsioonikohus. Kriminaalkohtusüsteem koosneb 41st kergemaid süütegusid menetlevast kohtust, 63st esimese astme kohtust, 19 apellatsioonikohtust, kutselistest kohtunikest ja kohtukaasistujatest koosnevatest kriminaalasjade segakohtutest ning ülemkohtust. Halduskohtusüsteem koosneb 30st esimese astme halduskohtust, üheksast teise astme halduskohtust ning riiginõukogust. Kontrollikojal on kaks funktsiooni, see tegutseb nii kohtu kui ka avaliku sektori raamatupidamist auditeeriva haldusasutusena. Eraldi konstitutsioonikohut ei ole ning kõik Kreeka kohtud on pädevad kontrollima seaduste vastavust põhiseadusele. Nii kohtunikud kui ka prokurörid on kohtuametnikud, kellele kehtivad suuresti ühetaolised töölevõtu- ja karjääritingimused ning õigused ja kohustused. Kreeka kohtusüsteem koosneb eranditult professionaalsetest kohtunikest ja prokuröridest. Neid nimetatakse ametisse tsiviil- ja kriminaalkohtutesse ning halduskohtutesse. Prokuratuur koosneb 63st esimese astme kohtute juures tegutsevast prokuratuurist, 19st teise astme kohtute juures tegutsevast prokuratuurist ning ülemkohtu peaprokurörist. Lisaks liideti 2021. aastal majandus ja finantskuritegude ning korruptsioonikuritegude prokuratuurid kokku üheks prokuratuuriks. Kreeka osaleb Euroopa Prokuratuuri töös. Kreekas on 63 advokatuuri, iga esimese astme kohtu tööpiirkonnas üks.

Sõltumatus

Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on keskmisest kõrgem. Kohtusüsteemi sõltumatuse taset peab üsna heaks või väga heaks 55 % üldsusest ning see näitaja on eelmise aastaga (53 %) võrreldes tõusnud. Ettevõtjate seas on vastav näitaja 61 % ja see on eelmise aastaga võrreldes (53 %) oluliselt tõusnud. Viimase viie aasta jooksul ei ole tajutava sõltumatuse tasemes selget suundumust täheldatud.

Endiselt tekitab muret kõige kõrgemate kohtunike ja prokuröride ametisse nimetamise menetlus. Kohtusüsteemi kolm peamist haru on suurel määral autonoomsed. Tegutseb kolm kõrgemat kohtute nõukoda, kohtusüsteemi iga haru kohta üks, kus täitev- ja seadusandlik võim ei ole esindatud. Need nõukojad teevad kohtusüsteemi vastavates harudes otsuseid kohtunike ja prokuröride ametisse nimetamise, edutamise, üleviimise ja lähetamise kohta. Kõige kõrgemad kohtunikud ja prokurörid, nende seas riiginõukogu ja ülemkohtu esimees ja aseesimees, nimetatakse põhiseaduse kohaselt ametisse presidendi dekreediga, millele eelneb ministrite nõukogu ettepanek . Oma viimases aruandes 2020. aasta novembris väljendas riikide korruptsioonivastane ühendus (GRECO) taaskord muret kohtusüsteemi kõige kõrgemate ametnike (sealhulgas ülemkohtu esimees) ametisse nimetamise süsteemi pärast, eelkõige toodi välja, et täitevvõimul võib olla tugev soov neid ametikohti mõjutada, ning soovitati valimise kord läbi vaadata ja tagada, et kohtunikud oleksid protsessi kaasatud . Kreeka ametiasutustel ei ole kavas ametisse nimetamise menetlust lähitulevikus läbi vaadata . Valitsus on rõhutanud, et kehtivate õigusaktide kohaldamisega lisatakse kontrolli- ja tasakaalusüsteemi täiendavaid elemente . Justiitsminister on koostanud ametis oldud ajal (nagu asjaomases kohtus töötatud aastad) põhinevate objektiivsete kriteeriumide alusel järjestatud kandidaatide nimekirja . Nimekirja arutatakse parlamendi esimeeste konverentsil (praegune ja endised parlamendi esimehed, kes on ka praegu parlamendiliikmed, parlamendi aseesimehed, parlamendikomisjonide esimehed, fraktsioonide juhid ja üks sõltumatu parlamendiliige) . Minister ei ole kohustatud parlamendi arvamuse kohaselt toimima . Praktikas on täitev- ja seadusandlik võim ametisse nimetamiseks esitatud kandidaatide valiku küsimuses alati üksmeelel olnud. Kandidaatidel, kes valituks ei osutunud, ei ole võimalik vaidlustada sõltumatus kohtus otsust, mille kohaselt neid ametisse nimetamiseks ei esitatud .

Ettevalmistamisel on uued kohtunike ja prokuröride edutamist käsitlevad sätted. Kreeka ametiasutused märkisid, et ettevalmistamisel on seaduseelnõu, mis on kavas vastu võtta 2021. aasta kolmandas kvartalis ja mille eesmärk on muuta kohtukorralduse ja kohtunike staatuse koodeksit, et ajakohastada kohtunike ja prokuröride edutamise süsteemi. On oluline, et selles seaduseelnõus võetaks arvesse Euroopa Nõukogu soovitusi kohtusüsteemi sõltumatuse kohta.

Praegu valmistatakse ette halduskohtute tegevusjuhendit. Riiginõukogu esimees otsustas 2019. aasta novembris luua tegevusjuhendi kavandi koostamise komitee, mille töö jõudis lõpule 2021. aasta mais . Praegu puudub kohtusüsteemi hõlmav tegevusjuhend ja nagu on teatanud Euroopa Nõukogu juures asuv riikide korruptsioonivastane ühendus (GRECO), on kohtusüsteemis aususega probleeme.

Kvaliteet

Kohtutes on loomisel erikojad, mis peaksid peagi oma tegevust alustama. 2020. aasta juunis vastu võetud õigusaktidega nähakse ette tsiviil- ja halduskohtutes mitme erikoja loomine, et suurendada spetsialiseerumist eelkõige valdkondades, mis on seotud liidu õigusega elektroonilise side, energeetika, isikuandmete kaitse ja füüsiliste isikute maksejõuetuse valdkonnas, ning teatud laadi haldusvaidlustega.

Kohtusüsteemi digiüleminekuks on tehtud konkreetseid samme, kuid osa probleeme on veel lahendamata. Varasemate aastate saavutustele tuginedes on tehtud uusi algatusi , mis võimaldavad eelkõige juhtumite elektroonilist esitamist ja menetluse eri etappide jälgimist . Kuigi digitaalallkirjade andmine kohtunike ja kantseleitöötajate hulgas edeneb , on paljud probleemid endiselt lahendamata . Dokumentide elektroonilise esitamise süsteemi täielikku rakendamist pärsivad viivitused ja selle kättesaadavus on endiselt vaid osaline, ebaühtlane ja piirdub peamiselt mõne kohtuga. Ka nendes kohtutes esitatakse dokumente elektrooniliselt väga vähe – osaliselt seetõttu, et sidusrühmadele ei ole uusi vahendeid tutvustatud . Järk-järgult võetakse kasutusele uut kriminaalmenetluste elektroonilist registreerimissüsteemi, mida hakati esmalt katseprojekti raames kasutama Ateena esimese astme kohtus ning mis on nüüdseks kasutusel 21 kohtus. Muud asjakohased meetmed on seotud teatavatesse kategooriatesse kuuluvate kohtutunnistuste, sealhulgas hiljuti kättesaadavaks tehtud maksevõime kohtuliku kontrollimise mitmeotstarbelise tõendi elektroonilise väljastamisega. Elektrooniline maksejõuetusregister toimib ja on seotud teiste ELi registritega. Elektrooniliste oksjonite korraldamise e-platvormi on ajakohastatud. Taotlejatele edastatakse karistusregistri väljavõtted ja ka töödeldakse kriminaalkaebusi elektrooniliselt .

Kohtute kohta statistiliste andmete kogumise süsteem edeneb. Justiitsministeeriumis loodi 2020. aasta lõpus kohtute statistika kogumise ja töötlemise amet, mille eesmärk on koguda süsteemselt kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid statistilisi andmeid. Praegu koostatakse rakendusakte ning valmistatakse ette asjakohase taristu ja teenuste hanke väljakuulutamist .

Uus kohtutöötajate koodeks võeti vastu 24. aprillil 2021. Pärast koodeksi kavandit käsitleva avaliku konsultatsiooni lõpuleviimist 21. jaanuaril 2021 võttis parlament õigusakti vastu . Õigusaktiga kehtestatakse uued sätted kohtutöötajate karjääri- ja distsiplinaarmenetluste kohta.

Kohtuvõrgu reformimine on valitsuse üks peaeesmärke. 2021. aastal avaldatud uuringus analüüsitakse üksikasjalikult praeguse kohtuvõrgu puudusi ja tehakse ettepanekuid muudatusteks, võttes arvesse praegust demograafilist olukorda, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arengut ning muid asjakohaseid näitajaid . Kreeka taaste- ja vastupidavuskava ettevalmistamise raames teatas justiitsministeerium oma plaanist viia kõnealune reform läbi esmajärjekorras, tuginedes kohtute statistika kogumise ja töötlemise ameti kogutud andmetele. Riiginõukogu alustas 2020. aasta lõpus halduskohtute üleriigilise võrgustiku läbivaatamist . Tsiviil- ja kriminaalkohtute puhul kavatseb justiitsministeerium hakata kohtuvõrku läbi vaatama konsultandi abiga. On oluline, et reformis võetaks arvesse asjakohaseid Euroopa standardeid.

Teatavate juhtumite puhul toimusid kohtuistungid COVID-19 pandeemia ajal edasi ja otsuste tegemine jätkus. 2020. ja 2021. aasta liikumispiirangute ajal tehti kohtuotsuseid korrapäraselt, eelkõige enamiku teise või kõrgema astme kohtutes menetletavate tsiviilasjade puhul. Lisaks lubati liikumispiirangute teist korda kehtimise ajal (alates 7. novembrist 2020) kriminaal-, tsiviil- ja halduskohtutes mitme kategooria kohtuasjade arutamist, sealhulgas telekonverentside vahendusel. Justiitsministeeriumi ettepanekul ja kohtute heakskiidul kehtestatakse lähitulevikus COVID-19 pandeemia ajal edasilükatud istungitele uus ajakava, ilma et pooltele rakendataks lisatasusid. Kogu täitemenetlus, sealhulgas enampakkumised, oli suurema osa 2020. aastast ja kuni 2021. aasta aprillini ministrite järjestikuste ühisotsustega peatatud .