EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON,
mis sisaldab tähelepanekuid, mis on lahutamatuks osaks otsusele heakskiidu andmise kohta Euroopa
Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarve täitmisele, I jagu –Euroopa Parlament
EUROOPA PARLAMENT,
—võttes arvesse Euroopa Liidu 2003. eelarveaasta üldeelarvet, (1)
—võttes arvesse 2003. eelarveaasta kasumiaruannet ja bilanssi (C6-0015/2005),
—võttes arvesse kontrollikoja 2003. eelarveaasta aastaaruannet koos institutsioonide vastustega, (2)
—võttes arvesse kontrollikoja poolt vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 esitatud kinnitavat avaldust
aruannete usaldatavuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, (3)
—võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 275 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 179a,
—võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb
Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4), eriti selle artikleid 145, 146
ja 147,
—võttes arvesse 25. juuni 2002. aasta finantsmääruse artikli 147 lõiget 1, mille kohaselt peavad ühenduse
kõik institutsioonid võtma asjakohaseid meetmeid, et järgida Euroopa Parlamendi otsusele eelarve täit-mise kinnitamise kohta lisatud tähelepanekuid,
—võttes arvesse Euroopa Ühenduse üldeelarve suhtes kohaldatavat 21. detsembri 1977. aasta finantsmää-
rust, (
5)
—võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja artikli 74 punkti 3 ning V lisa,
—võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0063/2005),
ning arvestades järgmist:
A. Kontrollikoda leidis 2003. eelarveaasta aastaaruande lõike 9.15 põhjal, mis käsitleb Euroopa Parla-
menti, et “auditeeritud tehingud olid põhiosas seaduslikud ja korrektsed ”.
B. 25. juunil 2002. aasta finantsmäärus ja 23. oktoobril 2002. aastal muudetud Euroopa Parlamendi
kodukorra artiklid kehtivad eelarve täitmisele heakskiidu andmist reguleerivate menetlusnõuete osas
alates 1. jaanuarist 2003.
C. Arvestades, et Euroopa Parlamendi kodukorra artiklitesse viidi 23. oktoobril 2002. aastal sissemuudatus, mille kohaselt annab eelarve täitmisele heakskiidu president, mitte peasekretär.
D. Arvestades, et 21. aprillil 2004. aastal vastu võetud 2002. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmiseresolutsiooni (
6) soovituste täitmist tuleks pidevalt jälgida ja hinnata,ET L 196/28 Euroopa Liidu Teataja 27.7.2005
(1) ELT L 54, 28.2.2003, lk 1.
(2) ELT C 293, 30.11.2004, lk 1.
(3) ELT C 294, 30.11.2004, lk 99.
(4) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.
(5) EÜT L 356, 31.12.1977, lk 1.
(6) ELT L 330, 4.11.2004, lk 160.
1. võtab teadmiseks arvnäitajad, millega Euroopa Parlamendi 2003. aasta raamatupidamiskontod suleti:
(in EUR)
Use of appropriationsAppropriations for the 2003 financial
yearAppropriations carried over from the
2002 financial year
Appropriations
2003Appropriations
from assigned
revenueArticle 9(1) and
9(4) of Financial
Regulation (1)Article 9(2) and
9(5) of Financial
Regulation (1)
Appropriations available 1 086 644 375 34 878 401 100 300 973 3 302 900
Commitments entered into 1 075 556 058 29 685 828 ——
Payments made 862 078 203 3 248 540 88 288 685 3 302 900Appropriations carried over to 2004
—Article 9 of Financial
Regulation (
2) 213 477 855 ———
—Article 10 of Financial
Regulation (2) — 5 192 573 ——
Cancelled appropriations 11 088 317 — 12 012 288 —
Balance sheet at 31 December 2003: 1 407 572 773
(1) Financial Regulation of 21 December 1977.
(2) Financial Regulation of 25 June 2002.
2. märgib, et 98,98 % assigneeringutest Euroopa Parlamendi 2003. aasta eelarves täideti ja 1,02 %
tühistati, mis näitab väga head eelarve täitmist, nagu ka varasematel aastatel;
3. meenutab (vaidlustamata Euroopa Parlamendi kujunenud poliitikat, et majad ostetakse, mitte ei
rendita), et selline hea täitmise tase on osaliselt tingitud 1992. aastal alanud järjekindlast nn puhas-tamistaktikast, millega kõik vabad assigneeringud paigutatakse aasta lõpus ümber ehitiste eelarveri-
dadele, eriti just kapitali ettemakseteks, et vähendada tulevaste aastate intresse;
4. tõdeb, et Euroopa Parlamendi varade omandamise programmist on suurem osa juba ellu viidud;
sellele vaatamata nõuab tungivalt, et eelarvepädevad institutsioonid tagaksid eelarve optimaalne ette-nägelikkus ning et eelarveprojekti kantud summad kajastaksid Euroopa Parlamendi tegelikke vajadusiega oleks vajadust süstemaatiliselt teha mitteasjaomastelt eelarveridadelt suuri ümberpaigutusi;
5. arvab, et hoonetelaenu põhiosa tagasimaksete osas tuleb eelarvestrateegia raames kokku leppida eraldi
eelarvereal eelneval aastal eelarve koostamisel;
6. usub, et volitatud eelarvevahendite käsutajad peaksid oma iga-aastastes tegevusaruannetes selgitama,
miks nende vastavatele eelarveridadele jäi vahendeid, mida nn puhastamistaktika raames ümberpaigutati;
7. märgib, et Euroopa Parlamendi tulu 2003. aastal oli 98 545 334 eurot (2002. aastal 67 256 006
eurot);
Raamatupidamisandmete esitamine ja sisu ning lisatud finantsjuhtimise analüüs
8. märgib, et 2003. aasta raamatupidamisandmetele lisatud eelarve haldamise analüüs annab kasuliku
ülevaate aasta peamistest finantssündmustest ja toob ära ka lühikokkuvõtte peadirektorite tegevusa-ruannetest;ET 27.7.2005 Euroopa Liidu Teataja L 196/29
9. tervitab rahanduspeadirektoraadi lehekülge 2003. aasta eelarve- ja finantsjuhtimise kohta koostatud
aruandest intranetis; tervitab samuti peasekretäri ettepanekut (1) koostada igal aastal lühike, kätte-
saadav ja atraktiivne dokument, millega antakse avalikkusele Euroopa Parlamendi eelarve haldamisekohta rohkem teavet;
2002. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsiooni järelmeetmed
10. avaldab tänu peasekretärile, et viimane esitas 2002. aasta eelnõu täitmisele heaksiidu andmise
21. aprilli 2004. aasta resolutsioonis nõutud aruanded õigeaegselt ehk enne järgmist eelarve täitmisele
heakskiidu andmise tsüklit;
11. meenutab, et finantsmääruse artikli 147 lõike 1 kohaselt peavad institutsioonid võtma asjakohaseid
meetmeid, et järgida Euroopa Parlamendi otsusele eelarve täitmise kinnitamise kohta lisatud tähele-panekuid; järeldab, et see ettekirjutus peaks kehtima ka Euroopa Parlamendi enda kohta, eriti agaEuroopa Parlamendi allüksuste kohta;
12. rõhutab oma poolehoidu heade üldjuhtimistavade rakendamisele nii poliitilisel kui ka haldustasandil;
Uue finantsmääruse rakendamine
13. tõstab esile, et 2003. aastal kulus institutsiooni juhtimisetegevusest palju finantsmääruse uute nõue-
tega kohanemisele, uute süsteemide, metoodikate ja töömeetodite sisseseadmisele, koolitusprogram-mide väljatöötamisele ja uute vastutussuhete määratlemisele; märgib, et kontrollikoda kiitis EuroopaParlamenti uute struktuuride tõhusa sisseseadmise eest;
14. meenutab 2003. aasta finantsreformide olulisimaid põhimõtteid, ehk siis ühelt poolt detsentralisee-
rimine ja täieliku vastutuse võtmine eelarvepädevate talituste poolt ja teiselt poolt tsentraliseeritudfinantskontrolli lõpetamine ja keskse finantstalituse ja siseaudiitori koha loomine;
15. märgib, et esialgsed kogemused uue finantsmääruse sätete rangel rakendamisel Euroopa Parlamendi
suguses institutsioonis, millel on vaid administratiivkulude eelarve, näitavad, et see on mõningatel
juhtudel viinud liiga keeruliste süsteemide ja keerulise raharingluse tekkimiseni;
16. leiab, et see tähelepanek näitab vajadust arendada edasi kontrollraamistikku, mis põhineks eesmärkide
seadmisel, nende täitmist ohustavate tegurite identifitseerimisel ja ohtude kõrvaldamise mehhanismideväljaarendamisel; soovitab Euroopa Parlamendi asutustel finantsmääruse järgmisel läbivaatusel puudu-jääkidele tähelepanu juhtida ja need kõrvaldada;
17. meenutab, et 2002. aasta detsembris võttis Euroopa Parlament vastu uue finantsmääruse rakendami-
seks vajalikud põhidokumendid, sh uue eelarve täitmise kodukorra, sisekontrollitalituste, eelarveva-hendite käsutajate ja peaarvepidaja alusdokumendid, sisekontrolli miinimumnõuded ja eraldi ameti-nõuded eelkontrollitöötajatele, ning kohandas eelarve tulude ja kulude haldamiseks kasutatava arvu-
tisüsteemi (FINORD) uutele nõuetele vastavaks;
18. märgib, et vaatamata kontrollikoja märkusele, (
2) mille kohaselt eelarvevahendite käsutajad ei suutnud
finantsmääruse jõustumisel (1. jaanuaril 2003) täielikult toimivaid kontrollisüsteeme kohe käivitada,suutis Euroopa Parlament sellegipoolest 2003. aasta jooksul rakendada uusi sisekontrolli miinimum-nõudeid ja käivitada keskse finantstalituse ja siseauditi;
19. viitab (vastusena kontrollikoja kriitikale järelkontrolli puudumise kohta) Euroopa Parlamendi vastu-
sele, (
3) et arenenud järelkontrolli vajadust hindavad vastavad eelarvevahendite käsutajad arenenuma
ohu ja selle maandamise hindamise alusel;ET L 196/30 Euroopa Liidu Teataja 27.7.2005
(1) Peasekretäri vastus Euroopa Parlamendi 21. aprilli 2004. aasta resolutsiooni lõike 9 kohta.
(2) Kontrollikoja 2003. aasta aastaaruande lõiked 9.7 ja 9.8.
(3) Vastus kontrollikoja 2003. aasta aastaaruande lõikele 9.9.
20. märgib seoses kontrollikoja otsusega, (1) et teatud kontrollistandardite rakendamine, sh delikaatsete
ametikohtade identifitseerimine ja kohatutest tegudest aruandmine, oli alles alguses;
21. täheldab, et pärast üleminekut tsentraliseeritud finantskontrollile on toimingute jätkuvuse ja eelkon-
trolli piisava järelevalve tagamiseks tegelenud eelkontrolliga tunduvalt rohkem töötajaid kui varem;
22. tõdeb kokkuvõtteks, et üleminek ülimalt tsentraliseeritud sisekontrollilt detsentraliseeritud lähenemi-
sele lühikese aja jooksul oli 2003. aastal suur väljakutse; märgib rahuloluga, et väiksematest insti-tutsioonidest oli Euroopa Parlament tänu oma administratsiooni pingutustele üks väheseid, kellelõnnestus võtta vastu vajalikud abitekstid enne uue finantsmääruse jõustumist 1. jaanuaril 2003;
Iga-aastased tegevusaruanded
23. tõstab esile, et 2003. aasta oli esimene eelarveaasta, mille kohta peadirektorid pidid koostama iga-
aastased tegevusaruanded, mille peasekretär edastas presidendile ja eelarvekontrollikomisjonile koosallkirjastatud deklaratsiooniga; märgib, et peasekretär andis selles deklaratsioonis mõistliku kinnituse,
et Euroopa Parlamendi eelarve oli täidetud vastavalt headele finantsjuhtimise tavadele ning et sisse
seatud kontrollraamistik tagas selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrakohasuse vajalikulmääral;
24. märgib, et mitte ühegi volitatud eelarvevahendite käsutaja deklaratsioon ei sisaldanud reservatsioone,
kuid kahes tegevusaruandes olid tähelepanekud i) kvalifitseeritud töötajate puuduse kohta finantsjuh-timise alal (teabe peadirektoraat) ja ii) vajaduse kohta muuta reegleid, et viia parlamendiliikmetehüvitiste teatud aspektid kooskõlla finantsmäärusega ja lahendada fraktsioonide finantseerimisestaatus (rahanduspoliitika peadirektoraat);
25. märgib ka, et peasekretär möönis oma deklaratsioonis, et siseaudiitorilt selleks hetkeks (s.o 16.
märtsiks 2004) saadud aruanded sisekontrolliraamistiku läbivaatuse kohta näitasid, et leidus nõrkukohti, millega tuleb lähiajal veel tegeleda;
26. märgib rahulolevalt, et peasekretäri deklaratsiooniga on kaasas üksikasjalik tegevuskava tegevusaruan-
netes toodud puudujääkide kõrvaldamiseks;
27. palub peasekretäril esitada mainitud resolutsiooni järelmeetme raames eelarvekontrollikomisjonile
aruanne 2003. aastal tehtud edusammudest tema deklaratsioonile lisatud tegevuskava meetmete
rakendamisel;
28. märgib, et tegevusaruanded erinevad ulatuse, pikkuse, vormi ja osateenuseid puudutava teabe kaasa-
mise osas suuresti; kutsub peasekretäri üles ühtlustama kontrollikoja 2003. aasta aastaaruande lõikes9.16 antud soovituse kohaselt tulevikus tegevusaruannete esitamist ja ülesehitust, et lihtsustada erine-vate peadirektoraatide omavahelist võrdlemist; märgib siiski, et probleemid sobiva kvalifikatsioonigafinantstöötajate leidmisega on paljude tegevusaruannete ühiseks teemaks;
29. märgib ära kontrollikoja märkuse oma 2003. aasta aruande lõikes 9.16, mille kohaselt iga-aastased
tegevusaruanded peaksid andma üksikasjalikumat teavet läbiviidud kontrollide tulemuste kohta;
30. täheldab 2003. aasta tegevusaruannete alusel, et eelarvevahendite käsutajate allkirjastatud deklarat-
sioonide tõelise väärtuse paremaks mõistmiseks oleks tulevikus soovitav kasutusele võtta standard-vorm, et eristada selgelt küsimusi, mis vajavad peadirektori täheldust (vaidlustamata tema kinnitus-deklaratsiooni), ja tõsisemaid küsimusi, mille puhul on õigustatud reservatsioon;ET 27.7.2005 Euroopa Liidu Teataja L 196/31
(1) Kontrollikoja 2003. aasta aastaaruande lõige 9.8.
Siseaudit
31. meenutab, et siseaudiitori aastaaruanne ja deklaratsioon ning peasekretäri ja peadirektorite tegevusa-
ruanded moodustavad olulise osa kontrollikoja ja Euroopa Parlamendi eelarve täitmise eest vastutavaasutuse poolt läbiviidavast hindamisest;
32. täheldab, et sisekontrolli mõiste viitab edaspidi kontrolli põhieesmärkide mõistlikule tagamisele.
Nendeks eesmärkideks on:
—seaduste, määruste ja otsuste järgimine,
—tehingute kokkuhoid, efektiivsus ja tõhusus,
—ohtude identifitseerimine ja maandamine,
—pettuste ja vigade vältimine ja avastamine,
—kvaliteetsed raamatupidamisandmed ja vastavad alusandmed;
33. leiab, et administratsioon peaks prioriteediks seadma siseaudiitori 2003. aasta sisekontrolli raamistiku
läbivaatuse tulemusel koostatud soovituste rakendamise järgmistes valdkondades:
—vajadus tagada kohustusi võtvate ja eelkontrolli teostavate töötajate piisav arv ja kvalifikatsioon,
—erilist rõhku tuleks panna finantsjuhtimise ja kontrolli alal tegutsevate töötajate koolitusnõuetele
igas talituses,
—tegevuste ja riskijuhtimise programmid,
—järelevalve ja aruandluse vahendid,
—ühe keskse partneri määramine, kelle poole eelarvevahendeid käsutavad osakonnad saaksid vaja-
dusel pöörduda taotlustega nõuannete ja arvamuste saamiseks, eriti hankeküsimustes,
—sisekontrolli- ja juhtimismenetluse dokumenteerimine kõikides osakondades ja nende dokumen-
tide edastamine töötajatele,
—meetmed hangete ja toetuste kohta kehtivate reeglite järgimiseks,
—käitumisreeglid väliskonsultantide palkamiseks ja lepinguliste ülesannete määratluse parandamine,
—tuleks koostada delikaatsete ametikohtade loetelu (nt tarnijatele lähedased ametnikud) koos täpsete
juhistega selliste ametikohtade määratlemiseks ja identifitseerimiseks,
—Euroopa Parlamendi talitused peaksid tsentraalselt koostama tarnijatega sõlmitavad mudelle-
pingud, mis sisaldavad kaitset Euroopa Parlamendi juriidilisele ja finantspositsioonile, ja neidregulaarselt ajakohastama;
Juhtimine ja seda reguleeriv raamistik
34. kinnitab oma 8. aprilli 2003. aasta (
1) ja 21. aprilli 2004. aasta resolutsioonides väljendatud vaadet, et
“eelarve täitmise kinnitamise kord peaks sisaldama mitte ainult parlamendi peasekretäri ja adminis-
tratsiooni juhtimistegevusi, vaid ka selle juhtorgani (s.t presidendi, juhatuse ja presidentide konve-rentsi) poolt langetatud otsuseid ”;ET L 196/32 Euroopa Liidu Teataja 27.7.2005
(1) ELT L 148, 16.6.2003, lk 62.
35. pöördub parlamendi juhatuse ja pädeva parlamendikomisjoni poole, et need vastaksid Euroopa
Parlamendi 21. aprilli 2004. aasta resolutsiooni lõigetes 16 ja 17 sõnastatud palvele nende ettepa-nekute esitamise kohta, mille põhjal määratleda Euroopa Parlamendi juhtorganite liikmete volitustekasutamist ja oluliste finantstagajärgedega otsuste langetamist puudutava poliitilise vastutuse täpnepraktiline tähendus;
36. meenutab oma 21. aprilli 2004. aasta resolutsiooni lõikeid 11 –17 Euroopa Parlamendi juhtorganite
vastutuse kohta; tõstab esile lisaks ka seda, et see on uute kodukorra artiklite ajal esimene eelarvetäitmise kinnitamise aruanne, mis tuleb suunata pigem Euroopa Parlamendi poliitilisele, mitte agaadministratiivsele organile; otsustab tulevikus parandada eelarvekontrollikomisjoni ja juhatuse ningkvestorite vahelist kommunikatsiooni ja dialoogi;
37. tõstab esile, et Euroopa Parlamendi finantsjuhtimise kontrollimisel rakendatakse aina enam organeid,
menetlusi ja mehhanisme ning selleks läheb vaja Euroopa Parlamendi eelarve täitmise kinnitamise
aruannet, administratsiooni aruandeid selle vastuseks, iga-aastast eelarvemenetlust ja sektori aruandeidsiseaudiitorilt, audiitorkogult, kontrollikojalt ja finantsrikkumiste uurimise toimkonnalt, aruandeidEuroopa Pettustevastaselt Ametilt (OLAF) ning peadirektorite tegevusaruandeid, mille puhul tekibkõikidega kattumiste ja korduste oht;
38. kahtleb, kas selline range kontroll ja kontrollimehhanismi keerukus on proportsionaalne, kui võtta
arvesse kontrollikoja järeldust, (
1) et seoses administratiivkuludega on üldine risk madal;
39. usub, et sisekontrollimenetlused tuleks koondada ja korrastada; palub peasekretäril esitada aruanne
erinevate kontrolliküsimuste sünteesivõimaluste kohta, et oleks võimalik teha selgeid järeldusi;
40. kutsub peasekretäri üles tagama, et rakendatakse terviklikku lähenemisviisi seoses riskijuhtimise ja
riskianalüüsiga, ning tagama nõnda usaldusväärse finantsjuhtimise ja tõhusa haldamise;
Fraktsioonid (raamatupidamisarvestuse ja menetluste ülevaade –eelarverida 3701)
41. meenutab, et eelarverea 3701 kohta kehtivate reeglite (2) lõikes 2.7.3 nõutakse, et juhatus ja eelarve-
kontrollikomisjon peavad tegelema fraktsioonide auditeeritud raamatupidamise aastaaruannetegavastavalt kodukorra artiklites neile antud volitustele;
42. kordab, et fraktsioonid vastutavad Euroopa Parlamendi eelarvest neile eraldatud kvoodi juhtimise ja
kasutamise eest iseseisvalt ning et institutsiooni sisekontrollitalituse töövaldkond ei laiene tingimus-tele, mille alusel kasutatakse assigneeringuid eelarverida 3701 eirates (umbes 3 % parlamendi koguee-larvest);
43. märgib, et Euroopa Parlamendil oli raskusi finantsmääruse mõnede sätete rakendamisel oma olemu-
selt administratiivse eelarve suhtes ning need raskused kajastuvad ka fraktsioonide tasemel; tõdeb, etsellele vaatamata on püütud 3701 puudutavad reeglid viia finantsmäärusega võimalikult hästi koos-kõlla;
44. märgib, et fraktsioonid ja administratsioon on loonud töögrupi, mille eesmärk on uurida fraktsioo-
nide eelarveid finantsmääruse ja rakenduseeskirjade sätetele vastavuse osas; julgustab neid seda vaja-dusel tavalise kontaktfoorumina kasutama, kus on võimalik finants- ja raamatupidamisreformidegasammu pidada;
45. tervitab fraktsioonide otsust avaldada oma sisemised finantseeskirjad Euroopa Parlamendi veebilehel
ning nõuab tungivalt selle otsuse kiiret rakendamist; palub juhatusel leida sobiv lahendus, misvõimaldaks fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete aastaaruandeid ja aruandlust läbipaistvalviisil kontrollida ning mis oleks suures osas võrreldav fraktsioonide poolt kohaldatava menetlusega;ET 27.7.2005 Euroopa Liidu Teataja L 196/33
(1) Kontrollikoja 2003. aasta aastaaruande lõige 9.6.
(2) Juhatuse 30. juuni 2003. aasta otsus.
46. märgib, et eelarvereale 3701 kantud assigneeringud jaotusid 2003. aastal vastavalt juhatuse 10.
veebruari 2003. aasta otsusele järgmiselt:
(in EUR)
Total available 37 948 000
Non-attached Members 1 224 035Amount available for groups 36 723 965
GroupNumber of
MembersTotal allocated
1.1.2003Carried over
from 2002Expenditure in
2003Utilisation
rate %Carried forward
to 2004
PPE 232 13 966 693 4 775 841 16 245 714 116,32 2 726 654
PSE 175 10 666 548 4 573 736 12 540 087 117,56 3 154 599
ELDR 54 3 348 157 1 079 435 3 354 625 100,19 1 088 560Verts/ALE 45 2 881 352 952 607 2 945 673 102,23 980 067GUE/NGL 50 3 234 999 1 081 653 3 583 515 110,77 1 093 911
UEN 22 1 443 719 383 067 1 459 137 101,07 369 109
EDD 17 1 182 497 465 517 1 225 090 103,60 533 015
TOTAL 595 36 723 965 13 311 856 41 353 841 112,61 9 945 915
47. võtab teadmiseks peasekretäri ettepaneku (1) koostada fraktsioonide välisaudiitorite töölevõtukäskkirja
standard ja lisada fraktsioonide aruannetele nende juhatajate kirja kohta lisateavet, mis oleks stan-
dardse iga-aastase tegevusaruande kujul ja kajastaks fraktsioonide eelarve täitmist eelarveaasta jooksul;kutsub juhatust üles arvestama neid soovitusi järgmisel eelarverea 3701 reeglite revideerimisel;
Parlamendiliikmete hüvitised
48. meenutab, et alates Euroopa Parlamendi liikmete ühisstatuudi vastuvõtmisest saavad kõik liikmed:
—põhipalka, mida maksab nende riigi parlament või valitsus, mis on sama suur kui riikliku parla-
mendi liikmetel ja millelt arvestatakse makse riiklikel alustel,
—hüvitised, mida maksab Euroopa Parlament kvestorite ja juhatuse eeskirjade alusel, et katta parla-
mentaarse töö kulud;
49. juhib tähelepanu sellele, et pärast laienemist on erinevused palkades suurenenud ning on vaja leida
lahendus, mis võimaldaks Euroopa Parlamendi liikmete võrdset kohtlemist ja austaks samas kariiklikke õigusakte;
50. toetab sellega seoses Euroopa Liidu praeguse eesistuja tehtud algatust, mille eesmärk on jõuda
kokkuleppele parlamendiliikmete põhimääruse suhtes, mis näeb ette Euroopa Parlamendi liikmeteühtse tasustamise;
51. võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi juhatuse kavatsuse võtta ühendust nõukoguga, et kokku
leppida ühise parlamendiliikmete statuudi osas; palub kõikidel osapooltel see küsimus lahendadanii pea kui võimalik, et lõpetada selgusetus ja spekulatsioonid parlamendiliikmete tasude ümber;ET L 196/34 Euroopa Liidu Teataja 27.7.2005
(1) Peasekretäri vastus Euroopa Parlamendi 21. aprilli 2004. aasta resolutsiooni lõikele 42.
52. kahetseb, et pärast viimast eelarve täitmise kinnitamise aruannet parlamendiliikmete hüvitiste
süsteemi revideerimise ja reformimise kohta on edasiliikumine olnud minimaalne; meenutab juhatuse28. mai 2003. aasta otsust, mis puudutab küsimust vaid osaliselt, kuid on seotud parlamendiliikmeteühisstatuudi vastuvõtmisega; usub, et isegi ilma ühisstatuudita peaks olema võimalik välja töötadaselge, läbipaistev ja õiglane süsteem;
53. on arvamusel, et parlamendiliikmed, kes maksavad administratsioonile vabatahtlikult tagasi toetused
või osa neist, mis vastab ülejäägile võrreldes tegelike kuludega, või kes soovivad ainult tegelike kulude,näiteks reisikulude väljamaksmist, peaksid seda tegema parlamendiliikmete kulude hüvitamise jatoetuste maksmise eeskirjas selgelt kindlaks määratud sätete alusel;
Üldkulude hüvitis
54. palub kvestoritel hüvitiste tasumise eeskirja üle vaadata, et teha kindlaks kas on vaja teha muudatusi
uute infotehnoloogia võimaluste maksimaalseks kasutamiseks;
Sekretariaaditoetus
55. märgib, et 13. detsembril 2004. aastal võttis juhatus vastu sekretariaaditoetuse kohta kehtivate
eeskirjade (1) parandused, mille eesmärgiks oli muuhulgas parandada eeskirjade vastavust finantsmää-
ruse nõuetele;
56. juhib tähelepanu sellele, et finantsmääruse artiklis 79 ning rakenduseeskirjade (2) artiklites 98 ja 104
kulude tõendamise kohta nõutakse, et eelarvevahendite käsutaja kontrolliks kreeditori nõudeõigusttõendavate dokumentide alusel; tuletab administratsioonile meelde vajadust nõuda kindlalt arvete võihonoraride aruannete esitamist tingimusena maksete sooritamiseks teenuste lepingute raames (parla-mendiliikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja artikli 14 lõige 6);
57. kutsub juhatust üles pakkuma välja korraldusi, võttes arvesse Euroopa Parlamendi töörühma töö
tulemusi, mis muudavad sekretariaaditoetuse kasutamise parlamendiliikmete poolt läbipaistvamaks;rõhutab siiski, et seejuures tuleb arvestada lepingulise vabaduse põhialuseid;
58. avaldab kahetsust, et juhatuse 13. detsembri 2004. aasta otsus muudab Euroopa Parlamendi liikmete
kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja (nagu sätestatud juhatuse 9. veebruari 2004. aastaotsusega) artikli 14 lõike 5 ja lõike 7 punkti d sisu nii, et sätted, mis puudutavad assistentide jateenuste lepingute alusel töötavate isikute lepingujärgseid ja sotsiaalkindlustusalaseid kohustusi, on
endiselt ebaselged; kutsub juhatust üles 13. detsembril 2004 vastu võetud teksti läbi vaatama;
Reisihüvitis
59. meenutab, et 28. mail 2003. aastal võttis juhatus vastu liikmetele hüvitiste maksmise uute eeskirjade
kava, milles sätestatakse, et hüvitatakse vaid tegelikud reisikulud, kuid selle jõustumine sõltub liikmetestatuudi kehtestamisest;
60. tuletab meelde, et teatud marsruutidel on konkureerivate lennuettevõtjate puudumise tõttu tegelikud
kulud administratsiooni sätestatud ülemmäärast mõnikord suuremad, ja nõuab kindlalt, et antud
tingimustel tuleb hüvitada tegelikud kulud;
Vabatahtlik pensioniskeem
61. märgib, et viimase 31. detsembril 2003. aastal läbi viidud aktuaarse hindamise kohaselt olid fondi
tulevased kohustused sel kuupäeval hetkevaradest 41 795 982 eurot suuremad ja aktuaarse rahasta-mise tase 2003. aasta lõpus oli 76,4 %; (
3)ET 27.7.2005 Euroopa Liidu Teataja L 196/35
(1) Parlamendiliikmete kulude ja hüvitiste eeskirjade artiklid 14 ja 16 (PE 113.116).
(2) Komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1).
(3) Allikas: MTÜ Pensionifond –2003. aasta aastaaruanne ja raamatupidamisandmed.
62. meenutab kontrollikoja arvamust, (1) et skeemis peaksid olema kehtestatud selged eeskirjad, millega
määratletakse Euroopa Parlamendi ja skeemiga ühinenud parlamendiliikmete vastutus ja kohustused,kui aktuaarse hindamise käigus peaks tulevikus selguma puudujääk; usub, et on vaja selgelt määrat-leda Euroopa Parlamendi vastutus pensionifondiga seotud tulevaste rahaliste kohustuste osas; usub ka,et parlamendiliikmete sissemaksed fondi tuleks arvata maha isiklikest allikatest, mitte parlamentaar-sete hüvitiste süsteemist;
63. võtab teadmiseks administratsiooni vastuse, (
2) et juhatusele esitatakse ettepanekud eesmärgiga
määrata kindlaks Euroopa Parlamendi ja Luksemburgi seaduste alusel tegutseva ja valitud täitevko-mitee poolt juhitava mittetulundusühingu vastavad volitused ja kohustused;
64. märgib samuti ära, et 2005. aasta alguses tehtava aktuaarse hindamise tulemusel saab teada fondi
vajaliku rahastamise määra; on siiski arvamusel, et kohe pärast parlamendiliikmete põhimääruseheakskiitmist tuleks luua uus ja eraldi pensionivahend, mille puhul on kõik parlamendiliikmedvõrdsed, ja et sellest kuupäevast alates peaksid lõppema kõik Euroopa Parlamendi eelarvest tehtavadsissemaksed vabatahtlikku pensionifondi;
65. tunneb muret kontrollikoja arvamuse (
3) pärast, milles öeldakse, et kui kehtiv skeem peaks jääma, siis
tuleb selleks luua kiiresti piisav juriidiline alus (mis ei oleks vaid juhatuse otsus) ja Euroopa Parla-
mendi rahaline panus vabatahtlikku pensioniskeemi peaks põhinema teisesel õigusaktil, mis on vastuvõetud kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 190 lõikega 5;
Hanked
66. meenutab, et finantsmäärus ja selle rakenduseeskirjad, mis jõustusid 1. jaanuaril 2003, muutsid
hankelepingute planeerimis-, avaldamis- ja sõlmimismenetlusi, saates samas laiali ka hangete ja lepin-gute sõlmimise nõustamise komisjoni (CCAM), millega tuli konsulteerida enne 50 000 eurot ületavatelepingute sõlmimist;
67. märgib, et CCAMi asemel võivad eelarvevahendite käsutajad küsida nõu talitustevaheliselt hankegru-
pilt (GIMP); märgib samuti, et CCAMi iga-aastase aruande asemel koostas peasekretär vastusekseelnevatele eelarve täitmise kinnitamise resolutsioonidele eelarvevahendite käsutajate poolt esitatudandmete alusel aruande, milles on 2003. aastal sõlmitud lepingute kohta järgnev teave:
Type of contract Number Percentage Amount in EUR Percentage
Services 118 53 % 304 647 212 65 %
Supplies 57 25 % 11 810 813 2 %Works 41 18 % 21 502 447 5 %Buildings 8 4 % 131 531 314 28 %
TOTAL 224 100 % 469 491 786 100 %
Type of procedure Number Percentage Amount in EUR PercentageAverage amount in
EUR
Open 70 32 % 312 467 812 92 % 4 463 826
Restricted 78 36 % 5 856 513 2 % 75 084Negotiated 68 32 % 19 636 147 6 % 288 767
TOTAL 216 100 % 337 960 472 100 % 1 564 632ET L 196/36 Euroopa Liidu Teataja 27.7.2005
(1) Kontrollikoja 2002. aasta aastaaruande lõige 9.20 ja arvamuse nr 5/99 lõige 22.
(2) Kontrollikoja 2003. aasta aastaaruande tabel 9.3.
(3) Kontrollikoja 2002. aasta aastaaruande lõiked 9.17 ja 9.18.
68. tervitab fakti, et oluline osa 2003. aastal sõlmitud lepingutest sõlmiti avatud pakkumise teel;
69. märgib, et siseaudiitor auditeerib kogu institutsiooni hõlmavat hankemenetlust ja auditi kohta koos-
tatud aruanne peaks avaldatama 2005. aasta esimesel poolel; teeb peasekretärile ülesandeks pärast
sisemist konsulteerimist kohaselt edastada aruande sisu eelarvekontrollikomisjonile;
70. julgustab administratsiooni püüdlusi luua vastavalt finantsregulatsiooni artiklile 95 lepingute andme-
baas, mis peaks peasekretäri aruannete (1) alusel hakkama tööle 2005. aasta lõpus;
71. märgib rahuloluga, et üle 50 000-euroste lepingute arv ja maht langes 2003. aastal võrreldes 2002.
aastaga tunduvalt;
72. märgib ära administratsioonile muret tekitavad küsimused järgmistes valdkondades:
—võistupakkumise (madala maksumusega lepingud) piiriks olev 1 050 eurot, mis koormab liialt
haldamist,
—elektrooniliste hangete (elektroonilisi pakkumiskutseid puudutava teabevahetuse) turvalisus, konfi-
dentsiaalsus ja elektrooniliste andmete puutumatus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis2004/18/EÜ (
2) sätestatud tähtajaks;
73. eeldab, et pädevad parlamendikomisjonid arvestavad vajadusel nende küsimustega, kui esitavad
muudatusettepanekuid eelolevatel finantsmääruse, selle täitmiseeskirjade ja Euroopa Parlamendi
eelarve rakenduseeskirjade redigeerimistel;
Ehitised
74. märgib, et kaua kestnud vaidlus Euroopa Parlamendi ja Prantsusmaa ametiasutuste vahel Strasbourg'i
LOW-hoone lõpliku ostuhinna üle lahenes 2003. aasta lõpus ja ost viidi lõpule 2004. aastal;
75. tuletab meelde, et ühe töökoha puudumine toob Euroopa Parlamendi eelarve jaoks kaasa märkimis-
väärseid lisakulusid; osutab asjaolule, et Euroopa Parlamendi kolmes riigis asumisest tulenevad kuludulatuvad rohkem kui 200 miljoni euroni aastas;
Parlamendiliikmete kassaga seotud küsimus
76. märgib, et personalieeskirjade artiklis 22 sätestatud menetlus algatati eesmärgiga määrata kindlaks
vastutus seoses 4 136 125 Belgia frangi suuruse erinevusega sularaha ja eelarvereal 1982 olevatevastavate raamatupidamisandmete vahel; (
3) märgib, et distsiplinaarnõukogu kogunes esimest korda
17. märtsil 2003. aastal ja on tänaseks oma töö lõpetanud, ning teeb peasekretärile ülesandeks andapädevale parlamendikomisjonile teada kõikide edasiste arengute kohta;
Keskkond
77. väljendab rahulolu selle üle, et juhatusele on peatselt kavas esitada parlamendisisese keskkonnapolii-
tika ulatuslik arvustus, mille on koostanud keskkonnakorraldusele spetsialiseerunud konsultantorganja mille eesmärk on sisse seada institutsioonisisene keskkonnakorralduse süsteem; (
4) teeb peasekre-
tärile ülesandeks pärast konsultantorgani aruande arutelu juhatuses avaldada see Euroopa Parlamendi
veebilehel;ET 27.7.2005 Euroopa Liidu Teataja L 196/37
(1) Peasekretäri aruanne 2003. aastal sõlmitud lepingute kohta.
(2) ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.
(3) Allikas: küsimus 40; küsimustik PE 338.137.
(4) Peasekretäri vastus Euroopa Parlamendi 21. aprilli 2004. aasta resolutsiooni lõike 69 kohta.
78. märgib, et paljud ametlikud dokumendid jagatakse parlamendiliikmetele ikkagi arvukate paberkoo-
piatena, hoolimata nende kättesaadavusest on-line ; kutsub kvestorite kogu üles leidma ökoloogilist
tasakaalu seoses dokumentide paberkandjal pakkumisega;
79. nõuab elektrielektroonilise allkirja süsteemi kasutuselevõtmist, mille puhul saab parlamendiliikme
allkirja kasutada sellistel dokumentidel nagu muudatusettepanekud ja Euroopa Parlamendi küsimused,ilma et oleks vaja dokumente paberil edastada;
80. nõuab, et juhatus võtaks kõik vajalikud meetmed, et kiirendada lingvistilise personali töölevõtmist, et
tagada kõikide parlamendiliikmete õigus end oma emakeeles väljendada, hoolitsedes suulise tõlkeolemasolu eest vastavatest keeltest vastavatesse keeltesse;
81. meenutab, et Euroopa ombudsman leidis 23. jaanuaril 2004. aastal kaebuse nr 260/2003 kohta
tehtud otsuses, et Euroopa Parlament ei olnud suutnud kehtestada piisavaid meetmeid suitsetamistreguleerivate sise-eeskirjade järgimiseks;
82. märgib, et kuigi juhatus võttis 13. juulil 2004. aastal vastu suitsetamist reguleerivate eeskirjade
muudatused, ei ole neid täielikult rakendatud ega jõustatud ja on oht, et Euroopa ombudsman
teeb selle kohta taas märkuse; palub juhatusel võtta kiiresti meetmed, et vähendada Euroopa Parla-mendi ruumides levivat suitsu ja kaitsta kõikide Euroopa Parlamendi hooneid kasutavate inimestetervist;
83. rõhutab, et iga tööandja õiguslik kohus on võimaldada töötajatel töötada turvalises ja tervislikus
töökeskkonnas; märgib, et büroodes suitsetamist lubava erandi tõttu juhatuse eeskirjas (
1) valitseb
büroohoonetes ja nende koridorides seal leiduva tubakasuitsu tõttu vastuvõetamatu sisereostuse tase,millega kaasneb terviserisk nende hoonete asukatele; märgib, et institutsiooni kolmes töökohasasuvate hoonete kohta kehtivad riiklikud tervishoiu- ja turvasätted; nõuab tungivalt, et kvestoritekogu määraks selgelt määratletud ja hästi ventileeritava suitsetamisala, et piirata mittesuitsetajatehäirimist;
84. teeb peasekretärile ülesandeks korraldada kõigil kolmel aadressil töötavate inimeste seas arvamusuu-
ring, et teha kindlaks, kas suurem osa Euroopa Parlamendi töötajatest on nõus kehtestama parla-menditöötajate kontorite hoonetes üldise suitsetamiskeelu enne 2007. aastaks kehtestatud tähtaega;
85. võtab teadmiseks peasekretäri poolt edastatud teabe (
2) Euroopa Parlamendi kodadesse ja komisjonide
nõupidamistubadesse traadita võrgu loomise võimaluste kohta; märgib ära peasekretäri teatises sisal-
dunud hoiatuse võimaliku ohu kohta tervisele, kui traadita andmeside tulemusel tekkiv elektromag-
netiline kiirgus ületab lubatud piirid; palub 2005. aasta 1. juuliks lisaaruannet traadita tehnoloogiamõju kohta tervisele;
86. tervitab teavet, et alates aprillist ja maist 2005 on kõikides parlamendiliikmete büroodes võimalik
täiendav Interneti-ühendus, mis parandaks oluliselt olukorda seoses juurdepääsuprobleemidega Mac-
arvutite kaudu; rõhutab siiski, et tuleks teha enam, et võimaldada teiste tuntud süsteemide kasutajatel
logida sisse Euroopa Parlamendi sisevõrku;
87. nõuab Euroopa Parlamendi arvutisüsteemide, võrkude, ühenduste, riist- ja tarkvara regulaarselt põhja-
likku turvaanalüüsi, et tagada parlamendi “e-keskkonna ”turvalisus.ET L 196/38 Euroopa Liidu Teataja 27.7.2005
(1) Juhatuse 13. juuli 2004. aasta otsus.
(2) Allikas: 21. augusti 2003. aasta kiri vastuseks 14. mai 2003. aasta Euroopa Parlamendi eelarve resolutsiooni
lõikele 22.