ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 22.7.2009 
SEK(2009) 1053 (lõplik) 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile:   
 
KOMISJONI TEATIS  
 
Kavandatav konkurentsiõiguse ra amistik mootorsõidukisektoris 
 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE  
 
 
{KOM(2009) 388 (lõplik)} 
{SEK(2009) 1052} 
ET 2   ET KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE  
1. TAUST  
1. Mootorsõidukite tootjad korraldavad oma toodete turustamist, remonti ja hooldust 
tavaliselt volitatud edasimüüjate ja remondi ettevõtete võrgu kaudu, kasutades selleks 
vertikaalsete kokkulepete pakmeid. Neid pakm eid võib olla vaja hinnata vastavalt 
asutamislepingu artiklile 81. Grupierandi määr ustega vabastatakse artikli 81 lõikes 1 
sätestatud keelust teatavad  kokkulepete kategooriad, mistõ ttu kokkuleppeosalistel ei 
tule igal üksikul juhul analüüsida, kas kokkulepe suhtes kehtib artikli 81 lõikes 3 
sätestatud erand. Grupiera ndid aitavad ka järjek indlamalt rakendada ELi 
konkurentsieeskirju. 
2. MIS ON LAHENDAMIST VAJAV PROBLEEM ? 
2. Mootorsõidukite turustamis e ja müügijärgse teeninduse kokkuleppeid reguleeritakse 
sektorikohase grupierandimäärusega (E Ü) nr 1400/2002, mis kaotab kehtivuse 
31. mail 2010. Seega tuleb komisjonil välja töötada seisukoht küsimuses, milline peaks olema sektori vertikaalsete kokkulep ete õigusraamistik pärast seda kuupäeva. 
3. Peaaegu kõik sidusrühmad tunnistavad kas üldise või sektorikohase grupierandi 
määruse vajalikkust, kuna see võimald ab neil sõlmida kokkuleppeid, mis on 
eeldatavalt kooskõlas EL i konkurentsiõigusega.  
4. Mõju hindamise aruandes võetakse arvesse pä rast praegu kehtiva määruse jõustumist 
turul toimunud muutusi, eeskätt praegust kriis i. Selles jõutakse järeldusele, et 
sõidukimüügi turul valitsevad teistsugused tingimused võrreldes järelturgudega. Neist esimesel on väga tugev konkurents, kui d teistel leidub t õhusale konkurentsile 
takistusi, mis võivad kahjustada tarbijate  huve. Tarneahela tõhususe suurendamiseks 
peaks sektoris kehtima grupierand, mille puhul oleks neid turgude erinevusi arvestatud. 
3. M
ILLISED ON SEKTORI KONKURENTSIPOLIITIKA EESMÄRGID ? 
5. Vastavalt asutamislepingu ar tikli 83 lõike 2 punktile b on vertikaalsete kokkulepete 
suhtes kohaldatava komisjoni poliitika peaees märk tagada turgude tõhus järelevalve, 
lihtsustada haldamist ja vähendada kulusid , mis ettevõtetel te kivad õigusaktidest 
tulenevate nõuete täitmiseks.  
6. Turgude tõhusa järelevalve kohta kinnitataks e mõju hindamise aruandes, et komisjon 
lähtub ka edaspidi määruse (EÜ) nr 1400/2002 aluseks olevatest konkreetsetest 
eesmärkidest. Need on lühidalt järgmised: 
• vältida turu sulgemist konkur eerivatele sõidukitootja tele ja tagada neile 
turulepääsu võimalus; 
• tagada sama tootemargi edasimüüjate vahel konkurents;  
ET 3   ET • võimaldada sõltumatutel remonditöökodadel konkureerida tootja volitatud 
remonditöökodade võrgustikuga, muutes kõ ikidele järelturu tegutsevatele 
ettevõtjatele piiranguteta kä ttesaadavaks tehnili se remonditeabe ni ng originaal- ja 
samaväärse kvaliteediga varuosad;  
• kaitsta volitatud remonditöökodade va helist konkurentsi, tagades neile 
juurdepääsu tootjate võrgustik ele, eeldusel et nad vast avad kvaliteedinõuetele;  
• kaitsta konkurentsi varu osade turul, takistades niis uguste piirangute kehtestamist, 
mis raskendavad varuosatootjate pääsu järelturule;  
• säilitada artikli 81 ennetav mõju, et to otjad ei kasutaks grupierandit volitatud 
edasimüüjate ja remonditöökodade kon kurentsi suurendava käitumise 
takistamiseks.  
7. Mis tahes poliitilise valiku puhul kehtestatakse grupierand vaid niisuguste 
kokkulepete suhtes, mis vastavad artikli 81 lõikes 3 sätestatud neljale tingimusele, 
arvestades ka eespool nimetatud sektorikohas te eesmärkidega. Kuid grupierandeid ei 
tohiks ka liigselt kitsenda da, kuna sel juhul tekiks va jadus kokkuleppeid ükshaaval 
hinnata, mis suurendaks liigselt õigusaktide täitmist tagavate asutuste halduskulusid ja nõuete täitmise kulusid ettevõtete s, ilma et konkurents sellest paraneks. 
4. M
ILLISED ON POLIITILISED VALIKUVÕIMALUSED ? 
8. Mõjuhinnangus ei käsitleta valikuvõimalus i, mis süvendaksid praeguse korra puudusi 
või on vastuolus asutamislepingu artikli 83 lõike 2 punktiga b. Seetõttu ei hinnata 
selles küsimust, milline mõju oleks niisuguse üksikasjalikuma grupierandi kehtestamisel, millega takistatakse jaemüügi korralduse mitmekesistamist, süvendatakse lahknevust komisjoni vertik aalsete konkurentsipiirangute alasest 
üldisest poliitikast, põhjendamatult piir atakse autotootjate valikuvõimalusi või 
suurendatakse nende kulusid seoses õigus aktidest tulenevate  nõuete täitmisega. 
Mõjuhinnangus ei kaaluta mootorsõidukise ktoris grupierandi kaotamise võimalust. 
See valikuvõimalus oleks põhimõttelise lt sobimatu, kuna mootorsõidukite 
turustamise ja müügijärgse teeni nduse valdkonnas on sõlmitud üle 120 000 
vertikaalse kokkuleppe, mille õiguspärasust peaksid asjaosalised muidu ükshaaval hindama. 
9. Seega keskendus komisjon neljale poliitilisele valikuvõimalusele, mille puhul 
võetakse vastu grupierandi määrus, mille ga nähakse ette erandi kohaldamine 
mootorsõidukite turustamise ja müügijä rgse teeninduse valdkonnas nelja liiki 
vertikaalsete kokkulepete suhtes lähtuvalt  turuosa künnis(t)est, mis omakorda 
sõltuvad turuosaliste turujõust.  
10. Ühegi valikuvõimaluse puhul ei tehtaks era ndit kokkulepetele, millega on ette nähtud 
teatavad tõsised konkurents ipiirangud (nagu edasimüük kindlaksmääratud hinnaga, 
passiivse müügi keelamine teatud piirkonda des, teistele edasimüüjatega seotud 
tarbijarühmadele passiivse müügi keeld ning lõ ppkasutajaile aktiivse  ja/või passiivse 
müügi keeld neil turgudel, kus  on kasutusel valikturustus ja piiratakse algseadmete 
tarnijate õigust müüa varuosi sõltumatu tele remonditöökodadele). Kõigi nelja 
valikuvõimaluse raames aga sätestataks konkreetsed tingimused, mille kohaselt ei kohaldata grupierandit niisuguste kokkulepete suhtes, milles on ette nähtud üle viie 
ET 4   ET aasta pikkune konkurentsikeelu kohustus, millega volitatud turustajatel keelatakse 
müüa teatavate tarnijate tooteid ning ke htestatakse konkurentsikeeld, mille tähtaeg 
on pikem kui kokkuleppe enese tähtaeg.  
11. Neil neljal valikuvõimalusel on ka hulk erinevusi. 
12. Esimene valikuvõimalus  on säilitada kehtiv kord ja eriti ranged nõuded esmase turu 
suhtes. Selle valikuvõimaluse puhul kehtes tatakse sektorikohased sätted, millega 
lõpetatakse erandi kohaldamine niisuguste  kohustuste suhtes, millega piiratakse 
edasimüüjate õigust sõlmida remonditeenuse osutamiseks alltöövõtulepinguid, milles nähakse ette ühe tootemargi müümine mis tahes tähtaja jooksul ja takistatakse 
edasimüüjail kuni kolme konkureeriva sõiduk imargi müümist samas müügisalongis, 
millega piiratakse edasimüüjate õigust ra jada täiendavaid müügikohti või anda 
edasimüügi õigus üle mõnele teisele sa masse võrgustikku kuuluvale edasimüüjale 
ning milles eiratakse lepingu minimaalse kehtivusaja või lepingu lõpetamisest etteteatamise minimaalse tähtaja suhtes kehtestatud nõudeid või kohustust sätestada 
lepingus vaidluste lahendamise kord.  
13. Esimese valikuvõimaluse puhul kehtiks väga la ialdane erand järelturu suhtes ja see 
hõlmaks kvalitatiivseid valikturustussüsteem e olenemata ettevõtete turuosast. Selle 
võimaluse puhul peetakse õiguspäraseks kõi ki niisuguseid järelturul tegutsevate 
ettevõtete vahelisi kokkuleppeid, milles puuduvad nn musta nimekirja kantud 
tingimused (nagu tingimused, millega pi iratakse sõltumatute remonditöökodade 
juurdepääsu tehnilisele teabele, algseadmete  tarnijate õigust müüa varuosi volitatud 
remonditöökodadele, volitatud remonditöökodade  õigust müüa varuosi sõltumatutele 
remonditöökodadele või kohustatakse vol itatud remonditöökodasid müüma uusi 
sõidukeid). 
14. Teise valikuvõimaluse puhul lõpetatakse praegune sekt orikohane erand ja selle 
asemel kohaldatakse määrusega (EÜ) nr 2790/1999 ettenähtud vertikaalseid 
konkurentsipiiranguid käsitlevaid üldreeg leid. Uue määruse eelnõu praeguses 
versioonis
1 on üldiselt arvestatud määruse (E Ü) nr 2790/1999 põhimõtetega ja muu 
hulgas on selles esitatud viis konkurentsi vähendamise piirangut. Eelnõus leidub ka 
uuendusi, näiteks 30 % künnise kohaldamine ka  ostja turuosa suhtes ja suunised e-
kaubandusele, kuid need ei muudaks olulis elt teise valikuvõimaluse kohta esitatud 
analüüsi. 
15. Selle valikuvõimaluse puhul lähtutak se eeldusest, et vertikaalsed 
konkurentsipiirangud kahjustavad ta rbijate huve vaid teatavatel juhtude l, eeskätt siis, 
kui tootemarkide vaheline konkurents asjaom asel turul on nõrk, turule sisenemise 
tõkked tugevad ja lepinguosaliste turujõud  suur. Seetõttu kehtestatakse selle 
valikuvõimaluse raames tugeva konkurentsig a esmaturule leebemad tingimused. 
Näiteks konkurentsikeelu kohustuste suhtes ei kohaldataks erandit vaid juhul, kui 
keeld kehtiks kauem kui viis aastat ja ta kistaks edasimüüjail v eel ühe sõidukimargi 
müümist. Turulepääsu sulgemise probleem e lahendataks grupierandi tühistamise 
kaudu.  
16. Erand kehtiks ka asukohaklauslite suht es ja kokkulepete „õigluse” suhtes 
lisatingimusi ei kehtestataks. 
                                                 
1 Esialgne eelnõu, mille komisjon võttis vastu 8. juulil 2009.  
ET 5   ET 17. Remondi ja varuosade turustamise turgudel on tootjate võrgustik e turuosa tavaliselt 
palju suurem teise valikuvõimaluse puhul  kehtivast 30 % suurusest turuosa 
künnisest. Seega tuleks konkurentsiasutustel uu rida palju suuremat hulka juhtumeid, 
kus võib olla tegemist konkurentsivastase te gevusega (näiteks piiratakse sõltumatute 
ettevõtjate õigust saada tehnilist teavet või originaal- või muid samaväärseid 
varuosi). Selle valikuvõimaluse aluseks on mõjust lähtuv käsitlus (mille puhul selgitatakse välja konkreetse d tõendid selle k ohta, et tegevus avaldab või võib 
avaldada tarbijaile kahjulikku mõju),  mitte piirangute konkurentsivastasest 
eesmärgist lähtuv käsitlus (mille puhul lähtutakse tõsiste piirangute loetelust).  
18. Kolmas valikuvõimalus  põhineb teisel valikuvõimaluse l, kuid selle puhul antakse 
välja sektorikohased suunised, milles se lgitatakse üldeeskirjade kohaldamist. 
Suunistes käsitletakse eeskätt konkurentsipiiranguid remondi ja varuosade 
turustamise turgudel (näiteks  sõltumatutele ettevõtjatele  juurdepääsu võimaldamine 
tehnilisele remonditeabele, juurdepääsu taga mine tootjate võrgustikele, konkureeriva 
tootja varuosade kättesaadavus), kuid teataval  määral reguleeritakse ka esmast turgu.  
19. Ka neljas valikuvõimalus  põhineb teisel valikuvõimalusel, kuid selle puhul 
võetakse vastu selgepiiriline sektorikohane grupierand, mille raames nähakse ette ka kõik praegu määruses 1400/2002 säte statud ranged piirangud konkurentsi 
kaitsmiseks järelturul.  
20. Teine, kolmas ja neljas valikuvõimalus erinevad esimesest valikuvõimalusest 
peamiselt selle poolest, et neis arvestatakse esmaturu ja järelturgude erineva konkurentsiolukorraga. Seetõttu sätestatakse neis a) lihtsamad eranditingimused tugeva konkurentsiga esmaturgudel sõlmitava te kokkulepete suhtes ja b) karmimad 
eranditingimused järelturgudel, keht estades ühtse 30 % suuruse künnise. 
5. M
ÕJU ANALÜÜS  
21. Valikuvõimaluste hindamiseks kasutati kr iteeriume, mis jagunevad nelja rühma. 
Esimesse kuuluvad käesoleva teat ise 3. jaos loetletud konkreetsed 
poliitikaeesmärgid, mille ab il tehakse kindlaks, ka s valikuvõimalus kaitseb 
konkurentsi tõhusalt.  
22. Teise rühma kuuluvad majanduslikud kriteeriumid, mille alusel selgitati välja, millist 
mõju avaldavad valikuvõimalused i) kulu dele, mida ettevõttel tuleb teha 
õigusaktidega kehtestatud nõuete täitmi se tagamiseks, ii) VKEdesse tehtavate 
investeeringute määrale ja nende tegevu se finantseerimisele, iii) Euroopa 
autotööstuse konkurentsivõimele ja iv) tarbijaile ning kodum ajapidamistele.  
23. Kolmanda kriteeriumirühma alusel hinnati  valikuvõimaluste eeldatavat mõju i) 
avaliku sektori õigusaktide täitmise tagami seks ettenähtud vahenditele ja ii) ELi 
eelarvele.  
24. Neljanda kriteeriumirühmaga mõõdeti iga valikuvõimaluse eeldatavat mõju i) 
tööhõivele ja töökohtade kvaliteed ile, ii) üldisele turvalis usele ning iii) tervisele ja 
keskkonnale.  
25. Hinnati eeskätt kvalitat iivset mõju. Teise, kolmanda ja neljanda valikuvõimaluse 
puhul kasutati iga kriteeriumi raames hi ndeskaalat miinus kolmest kuni pluss 
ET 6   ET kolmeni, kusjuures võrdlusaluseks oli es imene valikuvõimalus. Lisaks arvestati 
hindamisel iga kriteeriumi suhtelist kaalu. 
6. MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE  
26. Hindamisaruande peamised järel dused võib kokku võtta järgmiselt. 
6.1. Majanduslik mõju: konku rentsi kaitsmist käsi tlevad kriteeriumid 
27. Võrreldes esimese valikuvõimalusega la hendatakse kolmanda ja neljanda 
valikuvõimalusega konkurentsiprobleeme paremini, kuid teise valikuvõimaluse 
puhul muutuks olukord praegusega võrreldes halvemaks. 
28. Esimene ja kolmas valikuvõimalus said võrdselt punkte konkurentsi kaitsmise eest 
uute mootorsõidukite müügi esmasel turul,  kusjuures esimene võimaldab paremini 
lahendada ühe margi müümise kohustusteg a seotud probleeme, kuid lahendab pisut 
halvemini uute turustusvormide loomise ja  turustusvormide paljususe küsimusi. 
Selles valdkonnas said teine ja neljas valikuvõimalus vähem punkte, sest nende 
puhul väheneb õiguskindlus teatavate para lleelkaubandusele kehtestatud piirangute 
käsitamisel. 
29. Kolmanda ja neljanda valikuvõimaluse ga parandataks konkurentsi kaitsmist 
järelturgudel, kuna paraneb kontroll teatav a tegevuse üle, millega võidakse luua 
takistusi sõltumatutele remonditöökoda dele (näiteks garantiitingimuste 
väärkasutamine sõidukitootja te poolt) ning pakutakse sõ ltumatutele ettevõtjatele 
kaitset tehnilisele teabele juurdepääsu p iiramise vastu. Neljas valikuvõimalus sai 
kolmandaga võrreldes rohkem punkte konkurents i kaitsmise eest varuosade turgudel. 
Teise valikuvõimaluse puhul aga väheneb õiguskindlus küsimuses, kuidas tagatakse 
konkurentsieeskirjade täitmine volit atud remonditöökodade võrgustikele 
juurdepääsule ja konkureerivat e varuosade kättesaadavusel e kehtestatud piirangute 
suhtes. 
6.2. Muu majanduslik mõju 
30. Teine, kolmas ja neljas valikuvõimalus sa id võrdlusalusega võrreldes rohkem punkte 
muu majandusliku mõju eest, kui gi teine võimalus jäi kolmandast ja neljandast 
võimalusest pisut maha.  
31. Kolmas valikuvõimalus saavutas kõige parema tulemuse mõju eest VKEdele ja 
ettevõtete kuludele seoses õigusaktidest tulenevate nõuete täitmisega. Kuna teise 
valikuvõimaluse puhul kohaldatakse ül dreegleid, mis on määruses (EÜ) 
nr 1400/2002 esitatud reeglite st lihtsamad, väheneb oht , et ettevõtetel tekib 
ebavajalikke kulutusi, kuna nad jätava d mõned õigusaktidest tulenevad nõuded 
täitmata või täidavad nõudeid, mis ei kehti nende s uhtes. Kolmandal 
valikuvõimalusel on teise võimaluse ees ee liseid, kuna selle puhul on erandil selged 
piirid, mis vähendab eksimise võimalusi ja  kohtukulusid. Neljas valikuvõimalus jääb 
teise ja kolmanda vahele, se st kuigi sellesse ei võeta esmast turgu käsitlevaid 
liigkeerulisi sätteid, on õiguskindlus selle puhul väiksem. Kuid eksitustest tulenevad ja kohtukulud on ka selle valikuvõimaluse puhul väiksemad kui kolmanda võimaluse 
puhul.  
ET 7   ET 32. Ükski valikuvõimalus ei mõjutaks olulis elt VKEsid ega ettevõtluse arendamist. 
Kolmas ja neljas valikuvõimalus soodustaksid juurdepääsu olulistele  sisenditele nagu 
varuosad ja tehniline teave. Kolmas vali kuvõimalus aitaks lahe ndada uusi probleeme, 
mis tekivad seoses VKEde hulka kuuluvate  sõltumatute remonditöökodadega, nagu 
sõidukitootjate poolne garantiitingimuste väärkasutus. Neljas võimalus aitab veidi 
parandada varuosade kättesaadavust. 
33. Kuna teise, kolmanda ja neljanda vali kuvõimaluse puhul suuren eb kehtiva korra 
paindlikkus, võimaldavad need kohaldada grupierandit suurema hulga turustuskokkulepete suhtes, mis omakorda annab tootjaile paremad võimalused muutuvate majandustingimustega koha nemiseks ja kokkuvõttes suurendab 
konkurentsi ELi autotööstuses. 
34. Teine, kolmas ja neljas valikuvõimalus tõenäoliselt ei loo uusi takistusi 
konkureerivate tootjate sisenemise ks turule. Tootjad ei saaks erilist kasu sellest, kui 
ühes müügikohas müüdaks mitut tootemarki. Teise, kolmanda ja neljanda valikuvõimaluse puhul saaksid tarbija d võimaluse valida suurema hulga 
remonditöökodade vahel, kuna komisjonil oleks lihtsam kontrollida juhtumeid, mille puhul võidakse takistada sõltumatute parandustöökodade turulepääsu. Neljas valikuvõimalus oleks parem kui teine ja kol mas, kuna neis sisalduvad ranged sätted, 
mille kohaselt volitatud remonditöökojad saavad  õiguse müüa tarbijaile mitut marki 
varuosi.  
6.3. Mõju haldusasutustele 
35. Teine, kolmas ja neljas valikuvõimalus said võrdlusalusest rohkem punkte avaliku 
halduse valdkonnas, kuna võimaldavad suuna ta ametiasutustele eraldatud vahendid 
eeskätt kõige tõsisemate ELi konkurents ieeskirjade rikkumiste uurimiseks.  
36. Kolmas valikuvõimalus sai kõige parema tu lemuse, sest väljatöötatavad suunised 
aitavad vältida segadusi, mis võivad tekki da üldreeglite kohaldamisel konkreetselt 
mootorsõidukisektoris. Ka neljas valikuvõimalus oleks võ rdlusalusest veidi parem, 
kuna võimaldaks komisjonil keskenduda järelturu keerulisemate probleemide kontrollimisele.  
37. Teine, kolmas ja neljas valikuvõimalus ei  mõjuta kuidagi ühenduse eelarvet, kuna 
liikmesriikide tehtavad maksed vähenevad õigusaktide täitmise tagamiseks määratavate trahvide võrra. 
6.4. Sotsiaalne ja keskkonnamõju 
38. Kolmas ja neljas valikuvõimalus avaldaks id paremat sotsiaalset ja keskkonnamõju 
võrreldes võrdlusalusega. T ööhõivet ei mõjutaks nimetamisväärselt ükski võimalus, 
kuna mootorsõidukite müügi ja müügijärgse  teeninduse sektori töökohtade arvu ja 
konkurentsiõiguse raamistiku muutmise seos on nõrk. 
39. Kolmas ja neljas valikuvõimalus aitaksid pa randada üldist turvalisust ja vähendada 
saastet eeskätt tehni lise teabe kättesaada vuse parandamise kaudu. 
ET 8   ET 7. SOBIVAIM VALIKUVÕIMALUS  
40. Mõjuhinnangu aruandest ilmneb, et kolmas valikuvõimalus aitab kõige paremini 
saavutada eesmärke ning tagab ilmselt kõ ige parema tasakaalu ühtelt poolt turu 
järelevalve tõhustamise ja teiselt poolt haldamise lihtsustamise ja õigusaktidest 
tulenevate nõuete täitmiseks tehtavate kulutuste vähendamise eesmärgi vahel. See 
võimalus on kõige paremini kooskõlas valdkonna eesmärkidega ning sai lisaks hindamisel parima tulemuse ülejäänud krit eeriumide alusel. Neljas valikuvõimalus ei 
jäänud kolmandast valikuvõimalusest kokkuvõtte s kuigi kaugele, mistõttu ei olegi 
võimalik kindlalt väita, et kolmanda vali kuvõimaluse abil saavutatakse paremaid 
tulemusi kui neljanda abil. Mõlemad või malused aitavad parandada konkurentsi ja 
tulevad seega kas uks ka tarbijaile. 
8. 
JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
41. Pärast mootorsõidukisektori kavandatav at konkurentsiõiguse raamistikku käsitleva 
teatise vastuvõtmist jätkab komisjon nõupidamisi ettevõtete, ametiasutuste ja tegevekspertidega ning koostab õigusraamistiku eelnõu.