ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 3.12.2008 
SEK(2008) 2982 
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile 
 
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
 
mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURO DAC-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) 
nr […/…] [, millega kehtestatakse kritee riumid ja mehhanismid selle liikmesriigi 
määramiseks, kes vastutab mõnes liikmes riigis kolmanda riigi kodaniku või 
kodakondsuseta isiku esitatud ra hvusvahelise kaitse taotluse  läbivaatamise eest,] tõhusa 
kohaldamise eesmärgil  
  
Mõju hindamise kokkuvõte  
  
{KOM(2008) 825 lõplik} 
{SEK(2008) 2981}  
ET 2   ET 1. SISSEJUHATUS  
Dublini määruse (nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrus nr 343/2003/EÜ) eesmärk on 
kehtestada selged ja toimivad mehhanismid se lle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab 
selliste varjupaigataotluste läbivaatamise eest,  mis on esitatud mõnes ELi liikmesriigis ning 
alal, kus puudub kontroll sisepiiridel. Määruse eesmärk oli leida lahendus meelepärase 
varjupaiga otsimise  nähtusele, vältides varjupaigamenetlu ste sellist kuritarvitamist, kus sama 
isik esitab samaaegselt või üksteise järel m itmeid varjupaigataotlusi mitmes liikmesriigis. 
Samuti on selle eesmärk vältida pagulaste ringlemise  nähtust (st olukorda, kus kõik 
liikmesriigid kinnitavad, et nemad ei vastuta varjupaigataotluse läbivaatamise eest). 
Seega jõustus 15. detsembril 2000 nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määrus nr 
2725/2000/EÜ, mis käsitleb Euroda c-süsteemi kehtestamist, (eda spidi „EURODACi määrus“) 
ning 15. jaanuaril 2003 alustas tööd kogu ühendust hõl mav varjupaigataotlejate sõrmejälgede 
võrdlemise IT-süsteem.  
Dublini õigustikku rakendavad kõik ELi liik mesriigid ning Norra ja Island. Šveitsi ja 
Liechtensteini ühinemist Dublini õigustikuga käsitlevatele rahvusva helistele lepingutele 
kirjutati alla 28. veebruaril 2008 ja need jõustuvad niipea, kui kõnealused riigid hakkavad 
kohaldama Schengeni acquis ’d. (Käesolevas mõjuhinnangus hõlmab termin „liikmesriigid” 
kõiki Dublini õigustikku kohaldavaid riike.) 
Komisjoni talitused teostasid Dublini süsteemi põhjaliku hindamise (edaspidi 
„hindamisaruanne”), mis hõlmas EURODACi ke sksüsteemi kolme esimest tegevusaastat 
(2003−2005). Aruandes tunnustati Dublini süsteemi tegevuse positiivseid elemente, kuid 
samal ajal juhiti tähelepanu ka määruse ülev õtmisega seotud puudustele ja probleemidele. 
Lisaks hindamisaruandele on käesolevas mõ juhinnangus kasutatud ka teisi aruandeid. 
DubliNeti tehniline hindamine toimus 2005. aastal. Euroopa andmekaitseinspektor on 
kontrollinud EURODACi määruse kohaldamist andmekaitse seisukohast ning avaldas 
kontrolliaruande1 (2007. aasta juulis) ja ajavah emikku 2005–2007 hõlmava tegevusaruande2. 
Liikmesriikidelt saadi täiendavat teavet  EURODACi eksperdikomitee 4.–5. oktoobri 2007. 
aasta kohtumise käigus ja selle järel.  
Mõjuhinnangu aruande lõpliku projekti kohta paluti arvamust komisjoni mõjuhindamise 
komiteelt, kes esitas selle 26. septembril 2008. Komitee soovitusi on nõuetekohaselt arvesse 
võetud. 
2. PROBLEEMI  MÄÄRATLUS 
Kooskõlas teatisega Varjupaigapoliitika kava – ühtne lähenemisvii s kaitse andmisele 
Euroopa Liidus ,3 käsitleb käesolev mõjuhinnang jä rgmisi hindamisaruandes esitatud 
probleeme:   
                                                 
1 EURODACi järelevalve kooskõlastusrühm, esimese kooskõlastatud kontrolli aruanne, Brüssel, 17. juuli 
2007.  
2 EURODACi kooskõlastatud järelevalve – te gevusaruanne 2005–2007, 21. aprill 2008.  
3 KOM (2008) 360. 
ET 3   ET 2.1. Sõrmejälgede edastamise jätkuv hilinemine 
Kehtivas määruses on sõrmejälgede kesküksusesse edastamiseks ette nähtud väga ebamäärane 
tähtaeg: liikmesriigid peavad „võtma sõrmej äljed kohe” ja „need viivitamata edastama”. 
Praktikas tähendas range tähtaja puudumine ja see, et juba algselt ebamäärase tähtaja 
mittetäitmise suhtes sanktsioone ei olnud ette nähtud, seda, et sõrmejälgede edastamise aeg ulatus varem teatavate liikmesriikide puhul 30 p äevani; 2007. aastal oli kõige pikem viivitus 
peaaegu 12 päeva. Vaatamata komisjoni talitust e poolsetele regulaarsetele meeldetuletustele 
iga-aastastes tegevusaruannetes ja EURODACi eksperdikomitee kohtumistel, ei ole mõnedes 
liikmesriikides pärast EURODAC-süsteemi käivitumist täheldatud kuigi suuri edusamme. Viivitused sõrmejälgede edastamisel võivad viia tulemusteni, mis ei vasta Dublini määruses 
sätestatud vastutuse põhimõtetele („valed kokkulangevused” ja „otsinguga mitteülesleitud 
kokkulangevused”, mida on selgitatud  EURODACi kesküksuse iga-aastastes 
tegevusaruannetes). 
2.2. Mõnes teises liikmesriigis juba rahvusvahelise kaitse  saanud isikute esitatud 
varjupaigataotluste filtreeri mise mittevõimalikkus 
Kehtiva määruse kohaselt peavad liikmesriigid taotlema kesküksuselt pagulaseks tunnistatud 
isikute andmete blokeerimist. Kui kokkulangevus  esineb sellise isi ku andmetega, kelle 
sõrmejäljed on võetud varjupaigataotlejana,  kuid kelle andmed on liikmesriik hiljem 
blokeerinud tema pagulaseks tunnistamise  tõttu, registreerib kesküksus kokkulangevuse 
statistilisel eesmärgil, kuid saadab päritolu liikmesriigile kokkulange vuse puudumist kinnitava 
vastuse.  
Kehtivas määruses on sätestatud, et viis aas tat pärast EURODAC-süsteemi toimimise algust 
võetakse kooskõlas asutamislepingu asjaomaste  sätetega vastu otsus, kas liikmesriigis 
pagulaseks tunnistatud ja pagul asena riiki lubatud isikute andmeid peaks säilitama ja 
võrdlema 1. kategooriasse kuuluvate andmetega või  tuleks need ennetähtaegselt kustutada, 
kui isik on pagulaseks tunnistatud.  
EURODACi kesküksuse kogutud andmetest ilmneb, et alates kesküksuse tegevuse algusest 
(kuni 31. detsembrini 2007) on 1 005 323 varjup aigataotlejast 24 464 (2,4 %) puhul andmed 
blokeeritud. 414 juhul 24 464st o li võimalik leida kokkulangevus blokeeritud andmetega. See 
tähendab, et 414 pagulaseks tunnistatud isikut esitas teise varjupaigataotluse kas samas 
liikmesriigis, kus neile pagulase staatus anti, või mõnes teises liikmesriigis.
4 Nimetatud ilming 
on vastuolus Dublini süsteemi aluspõhimõtetega, sest kui blokeeritud juhtumitega seotud 
kokkulangevusi ei ole võimalik tuva stada, võib ühes liikmesriigis  juba kaitse saanud isik 
algatada uue varjupaigamenetluse mõnes teises  (või isegi samas) liikmesriigis, millega 
kaasnevad täiendavad kulutused. Teave, mida  liikmesriigid võivad kõnealuste juhtumite 
blokeeringust vabastamise korral saada, võib va rjupaigamenetluses olla loomulikult otsustava 
tähtsusega.  
                                                 
4 Varjupaigataotleja või pagulase seisukohast võib meelepärase varjupaiga otsimine teoorias 
mitmekordistada tema võimalusi saada teataval tasemel kaitset. Siiski tuleb rõhutada, et liikumisega ühest liikmesriigist teise kaasneb varjupaigataotlejale kulutusi ning see tekitab stressi ja ebakindlust. 
See, millises ulatuses Dublini sü steem takistab meelepärase varjupai ga otsimist, sõltub suures osas 
varjupaigataotlejatele antava teabe kvaliteedist ja tasemest.  
ET 4   ET 2.3. Andmete kustutamise ebatõhus haldamine  
Kehtiva määruse kohaselt kustutatakse andm ed andmebaasist automaatselt 10 aasta (1. 
kategooria) või 2 aasta (2. kategooria) möödumise l. Päritoluliikmesriik (st liikmesriik, kes 
sisestas varjupaigataotleja või välispiiri ebas eaduslikul ületamisel kinnipeetud isiku andmed 
EURODACi keskandmebaasi) on kohustatud andmed ennetähtaegselt kustutama  kohe, kui 
temani on jõudnud teave, et andmesubjekt on saanud ükskõik mill ise liikmesriigi 
kodakondsuse  (nii 1. kategooria kui ka 2. kategooria) või et asjaomane isik on liikmesriikide 
territooriumilt lahkunud  või et talle on väljastatud elamisluba  (2. kategooria). 
Teine probleem on seotud asjaoluga, et päritoluliikmesriigid ei ole sageli teadlikud, et mõni 
teine päritoluliikmesr iik on kustutanud andmed , mis vastavad samadele sõrmejälgede 
andmetele, mille ka tema on mingil ajahetkel EURODAC-süsteemi sisestanud ning mille peaksid ennetähtaegselt kustuta ma kõik päritoluliikmesriigid.  See kujutab endast andmekaitse 
põhimõtete rasket rikkumist, sest nende koha selt tuleb andmed kustutada kohe, kui nende 
säilitamine ei ole enam vajalik, ning tekib kahtlus, kas liikmesriigid täidavad 
andmekaitsekohustusi. 
2.4. EURODAC-süsteemile juurdepääsu omavat e riiklike ametiasutuste ebaselge 
määratlus, mis takistab  komisjoni ja Euroopa andmekaitseinspektorit 
järelevalveülesannete täitmisel 
EURODACi määruse kohaselt peavad l iikmesriigid edastama komisjonile loendi 
ametiasutustest, kellel on  juurdepääs EURODACi ke skandmebaasis salvestatud 
andmetele  EURODACi määruses sätestatud eesm ärkidel. Andmekaitse seisukohast võib 
kehtivaid asjaomaseid sätteid pidada liiga ebamäärasteks, kuna liikmesriigid võivad edastada piiramatu loetelu „ametiasutustest”, täpsustama ta iga ametiasutuse riikliku pädevuse iseloomu 
ja andmata täpsemat teavet selle asjaomaste os akondade kohta. Komisjon saab teatised ainult 
teatavaks võtta ja hallata ametiasutuste loendit, kuid ei saa oma järelevalveülesannet korralikult täita.  
Kõnealuse küsimuse tõstatasid korduvalt Eu roopa andmekaitseinspektor ja riiklikud 
andmekaitseasutused, kes on õigustatult mures, et  neil ei ole võimalik korralikult hinnata, kas 
EURODACi määruse kontekstis kohaldatakse kõi ki andmekaitse eeskirju õigesti või mitte, 
kuna nad ei tea täpselt, kellel on igas  liikmesriigis andmetele juurdepääs.  
ET 5   ET 3. POLIITIKA  EESMÄRGID 
3.1. Üldised eesmärgid 
3.1.1.  Võimaldada tõhusamalt kindlaks määr ata liikmesriik, kes vastutab 
varjupaigataotluste hindamise eest  
3.1.2.  Lahendada paremini andmekaitsega seotud probleemid  
3.2. Konkreetsed eesmärgid 
3.2.1.  Tagada, et sõrmejäljed tõe poolest edastatakse kohe 
3.2.2.  Tõkestada meelepärase varjupaiga otsimist , vältides pagulaste varjupaigataotluste 
töötlemist 
3.2.3.  Parandada kohustuslikku andmete kustutamist 
3.2.4.  Võimaldada komisjonil, Euroopa andmekaitseinspektoril ja riiklikel 
andmekaitseasutustel teha tõhusalt järeleva lvet selle üle, kuidas EURODACi 
määruse rakendamiseks määratud ametia sutused haldavad juurdepääsu EURODAC-
süsteemis salvestatud andmetele 
3.3. Põhiõigused 
Arvestatud on ka positiivsete ja ne gatiivsete mõjudega põhiõigustele. 
Kuna EURODACi määrus on tehniline õigusa kt, milles käsitletakse Dublini määruse 
teatavate kriteeriumide tõhusat rakendamist , on mõjusid põhiõigustele hinnatud seoses 
varjupaigaõiguse ja isikuandmete kaitsega.  
4. EELISTATUD  VALIKUVÕIMALUS 
Arvestades ettepandud allvõimaluste keerukust, piirdub käesolev kokkuvõt e peamiste tegurite 
loeteluga, mis moodustavad eelistatud valikuvõimal use. Eelistatud valikuvõimalus hõlmab nii 
õigusloomega seotud valikuvõimalusi  kui ka valikuvõimalu si, mis on keskendunud 
liikmesriikide vahelise praktilise koostöö edendamisele . 
4.1. 1. probleem: sõrmejälgede edastamise jätkuv hilinemine  
Valikuvõimalus C) õigusaktid – täht aja selgem määrat lemine määruses  
Liikmesriikidega 4.–5. oktoobril 2007 EURODACi eksperdikomitee raames toimunud 
konsulteerimisele tuginevalt võiks võimalikuks lahenduseks olla tähtaj a jätmine mõnevõrra 
paindlikuks, määrates samal ajal aga kindlak s lõpptähtaja. Sõnastus, milles viidatakse 
kohustusele edastada andmed võimalikult kiiresti , kuid mitte hiljem kui teatava arvu päevade 
möödumisel (täpne arv tuleb ki ndlaks määrata), vastaks vajadus ele määrata kindlaks lõplik 
tähtaeg, tagades samal ajal siiski, et liikmesr iigid, kes saadavad praegu andmed lühema aja 
jooksul kui kokkulepitav tähtaeg, saaksid sama heade tulemustega jätkata.  
ET 6   ET 4.2. 2. probleem: mõnes teises liikmesriigi s juba rahvusvahelise kaitse saanud 
isikute esitatud varjupa igataotluste filtreerimi se mittevõimalikkus  
Valikuvõimalus Bb) varem 1. kategooria andm etena sisestatud andmete säilitamine ja 
märkimine 
Kui liikmesriik on võtnud rahvus vahelise kaitse alla kolmanda riigi kodaniku, kelle andmed 
on salvestatud EURODAC-sü steemis 1. kategooria all, võiks kesküksus teha andmete juurde 
märke, et kõnealusel isikul on õigus  saada rahvusvahelist kaitset.  
4.3. 3. Probleem: andmete kustutamise ebatõhus haldamine 
Valikuvõimalus C) Kesküksuse saadetavad automaatsed teated 
Kui liikmesriik kustutab sõrmejäljed (ja muud nendega koos salvestatud andmed), mis 
langevad kokku sõrmejälgedega, mida teis ed liikmesriigid on EURODAC-süsteemi 
sisestanud, võiks viimati nimetatud liik mesriigile saata automaatse teate.  
4.4. 4. probleem: EURODAC-süsteemile juurdepääsu omavate riiklike 
ametiasutuste ebaselge määratlus, mis takistab komi sjoni ja Euroopa 
andmekaitseinspektorit järel evalveülesannete täitmisel 
Valikuvõimalus A) õigusaktid, millega nä hakse ette kohustus teatada komisjonile 
määratud ametiasutust käsitl evad asjaomased andmed 
Õigusakt, mis annab komisjonile võimaluse jälgida ametiasutuste määramist, nõudes 
liikmesriikidelt, et nad täpsustaksid oma ame tlikes teadetes, milline on ametiasutuse riikliku 
pädevuse iseloom ja millised selle osakonnad tegelevad EURODACi määruse kohaldamisega. 
Võrdlusanalüüsi tulemusel leiti, et eelistatud  valikuvõimaluseks on  valikuvõimaluste 1C, 
2Bb, 3C ja 4A  kombinatsioon.  
Eelistatud valikuvõimalus: valikuvõimalust e 1C, 2Bb, 3C ja 4A kombinatsioon 
Hindamiskriteeriumid  Reiting Reitingu põhjendused ja soovitud mõju saavutamiseks vajaliku 
valikuvõimaluse aspektid 
Asjakohasus  
Tagada, et sõrmejäljed tõepoolest 
edastatakse kohe   √√√ Määruses täpse tähtaja kehtestamine võimaldab liikmesriikidel 
paremini täita oma kohustust võtta ja edastada sõrmejälgi 
õigeaegselt, et oleks võimalik asjakohaselt määrata vastutav 
liikmesriik. Kuna tähtaeg oleks selge ja objektiivne, oleks komisjonil võimalik võtta liikmesriigi võimalike massiliste 
hilinemiste korral järelmeetmeid, algatades rikkumismenetluse.  
Tõkestada meelepärase varjupaiga 
otsimist, vältides pagulaste varjupaigataotluste töötlemist  √√√ Teadmine, et isik on mõnes liikmesriigis juba rahvusvahelise 
kaitse saanud, on varjupaigaküsim ustega tegelevate riiklike 
ametiasutuste jaoks otsustava tähtsusega, aidates neil säästa aega ja vahendeid kõnealuste taotluste hindamisel.  
ET 7   ET Eelistatud valikuvõimalus: valikuvõimalust e 1C, 2Bb, 3C ja 4A kombinatsioon 
Hindamiskriteeriumid  Reiting Reitingu põhjendused ja soovitud mõju saavutamiseks vajaliku 
valikuvõimaluse aspektid 
Parandada kohustuslikku andmete 
kustutamist 
 √√√ Kui liikmesriik kustutab sõrmejäljed (ja muud nendega koos 
salvestatud andmed), mis lange vad kokku sõrmejälgedega, mille 
teised päritoluliikmesriigid on EURODAC-süsteemi sisestanud, 
saadetaks viimati nimetatud liikmesriikidele automaatne teade. 
Oodatavalt tagaks see, et liikmesriigid tõepoolest kustutavad andmed, mis kuuluvad kustutamisele, ning seega ei säilitataks 
andmeid andmebaasis kauem, kui see on õigustatud.  
Võimaldada komisjonil, Euroopa andmekaitseinspektoril ja riiklikel 
andmekaitseasutustel teha tõhusalt järelevalvet selle üle, kuidas 
EURODACi määruse rakendamiseks 
määratud ametiasutused haldavad juurdepääsu EURODAC-süsteemis 
salvestatud andmetele
 √√√ Kui liikmesriigid täpsustaksid om a ametlikes teadetes, milline on 
ametiasutuse riikliku pädevuse is eloom ja millised selle osakonnad 
tegelevad EURODACi määruse kohaldamisega, võimaldaks see teha korrektselt järelevalvet EURODAC-süsteemiga seonduva 
liikmesriikide tegevuse üle. 
Õigusaktide ülevõtmise teostatavus  
- Kehtiva asutamislepingu raames √√√ Eelistatud allvõimaluste kombinatsiooniga seoses ei ole raskusi 
ega riske ette näha.  
- Uue asutamislepingu raames  √√√ Eelistatud allvõimaluste kombinatsiooniga seoses ei ole raskusi 
ega riske ette näha.  
Rakenduskulud √√√ Vt lisa 2.  
5.  JÄRELEVALVE  JA HINDAMINE 
Punktides 3.3.1 („valede kokkul angevuste” ja „kokkulangevust e puudumise” vältimine), 3.3.2 
(pagulaste varjupaigataotlust e mittetöötlemise tagamine) ja 3.3.3 (andmete kustutamise 
tagamine kehtivas EURODACi määruses e ttenähtud asjaolude korral) kirjeldatud 
tegevuseesmärkide järelevalv e toimub EURODAC-süsteemi ke sküksuse koostatud statistika 
alusel. Kahte esimest eesmärki käsitleva stat istika koostamine kord kuus toimub juba praegu. 
Eesmärgi 3.3.3 puhul eeldab eelistatud lahendus kes küksuse tegevust, mistõttu ei põhjustaks 
probleeme ka automaatse teabe andmise järelevalve. 
Tegevuseesmärgi 3.3.4 (võimaldada komisjonil ja Eu roopa andmekaitseinspektoril olla täpselt 
teadlik, kes tegeleb igas liikmesriigis andmet e hindamisega) täitmise  üle teeb regulaarset 
järelevalvet komisjon. 
Järelevalve tegemiseks selle üle, kas liikmesr iigid järgivad läbivaad atud määrust tõhusalt, 
tehakse ettepanek hinnata seda  regulaarselt Dublini süsteemi üldise hindamise raames. 
Eelistatud allvõimaluste kombinatsiooni mõju  suurendamiseks on kavas jätkata EURODAC-
süsteemi ekspertide regulaarse te kohtumiste korraldamist.