Programmi loomise otsuse artiklis 2 on loetletud programmi üldeesmärgid. Need on

Käesolev aruanne põhineb nimetatud hindamisel. Aruanne on jagatud jagudeks, milles käsitletakse peamisi hindamiskriteeriumeid ja vastavaid küsimusi. Need hõlmavad asjakohasust, sidusust ja vastastikust täiendavust, tulemuslikkust, mõju ja jätkusuutlikkust, tõhusust ja lihtsustamisvõimalusi ning Euroopa lisaväärtust.

konkreetsetele projektidele seoses Euroopa konkurentsieeskirjade rakendamisega. Need on projektid, mille eesmärk on edendada liikmesriikide selliste kohtunike õigusalast koostööd ja koolitamist, kes peavad jõustama Euroopa konkurentsieeskirju, sealhulgas ELi toimimise lepingu artikleid 101 ja 102, ning riigiabieeskirju, et aidata kaasa Euroopa konkurentsipoliitika ja ühenduse konkurentsialaste koostöömeetmete väljatöötamisele ja rakendamisele eesmärgiga tagada ühenduse konkurentsipoliitika järjepidevus;

Tabel 1 1 on näidatud igal aastal rahastatud eri meetmete arv. Meetmetoetuste ja tegevustoetuste puhul korraldatud projektikonkursside kohta käivad andmed on esitatud 2011. ja 2012. aasta lõikes. Programmi „Õigusemõistmine tsiviilasjades“ ajavahemikuks jaanuarist 2007 kuni detsembrini 2013 kavandatud kogueelarve oli 109,3 miljonit eurot (vt Tabel 1 2 ). Sellel perioodil avaldas komisjon 6 konkursikutset seoses meetmetoetustega ja 6 konkursikutset seoses tegevustoetustega ning algust tehti 247 komisjoni algatusega.

Teine kõige sagedasem väljund oli koolitus (42), mis toimus teadlikkuse suurendamise, teavitamise ja levitamise raames. See väljund hõlmas 4 371 osalejat (28 eri näitaja põhjal). Kõige sagedamini olid sihtrühmad kohtunikud, lepitajad ja õigusala töötajad.

Sageduselt kolmas väljund (41 näitajat) oli üritused 3 646 osaleja (kindlaks tehtud 23 korral) ja 8 000 kasusaajaga (ühe näitaja väljundid). Kõige sagedamini olid sihtrühmad üldsus, õigusala töötajad ja kohtute töötajad.

2HINDAMISETULEMUSED

2.1PROGRAMMI ASJAKOHASUS

Programmi asjakohasuse hindamisel vaadeldakse seda, mil määral on programmi meetmetega võimalik programmi eesmärke saavutada ning rahuldada laiemad ELi poliitika vajadused ja sihtrühmade vajadused.

2.1.1Programmi meetmete asjakohasus programmi eesmärkide seisukohast

Kõikide üld- ja konkreetsete eesmärkidega püütakse edendada õigusalast koostööd, et aidata kaasa tõelise Euroopa õigusruumi loomisele tsiviil- ja kaubandusasjades. Selle hindamisest, kas tegemist on SMART-eesmärkidega, võib järeldada, et eesmärgid on konkreetsed (need on suunatud konkreetsele täiustamist vajavale valdkonnale), saavutatavad ja realistlikud (need on võimalik saavutada rahastatud meetmete kaudu ja programmi vahenditega). Paraku ei ole eesmärgid mõõdetavad, sest neis ei ole kindlaks määratud tehtavaid edusamme ega pakutud välja näitajat nende mõõtmiseks. Samuti ei ole eesmärgid tähtajalised, sest neil ei ole ajalist piirangut ning ei ole kindlaks määratud, mis ajaks tuleks eesmärgid saavutada.

Komisjon on võtnud laia eesmärgi edendada Euroopa õigusalast koolitust, mille puhul on seatud esikohale koolituse pakkumine konkreetsetel teemadel, et täita poliitikavajadusi ja saavutada kooskõla Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku tegevusega. Komisjon püstitas 2011. aastal eesmärgi pakkuda 2020. aastaks Euroopa õiguse ja liikmesriikide õiguse alast koolitust pooltele kõikidest ELi õigusala töötajatest (keda on ligikaudu 700 000) . Euroopa õigusalast koolitust toetati programmi „Õigusemõistmine tsiviilasjades“ raames peamiselt meetmetoetuste ja mõne üksiku konkreetse meetme kaudu, kuigi tegevustoetusi anti ka muude programmide kaudu .

Kuna komisjonil on kohustus osutada tsiviil- ja kaubandusasju käsitlevale Euroopa kohtute võrgule sekretariaaditeenuseid, eraldati rahalisi vahendeid ka kõnealuse võrgu toimimist toetavate hangete või halduskokkulepete kaudu. See on seotud programmi üldeesmärgiga, ehkki võib väita, et tegemist on horisontaalse eesmärgiga. Võrgu liikmed tulevad üldiselt kokku selleks, et arutleda olemasolevate tsiviilõigusalaste õigusaktide kohaldamisel esinevate probleemide, õigusala töötajatele või üldsusele mõeldud praktiliste juhendite avaldamise ja veebisaidi ajakohastamise üle.

2.1.2Projektikonkursside raames ja valitud meetmetes kehtestatud põhieesmärgid ning nende asjakohasus poliitika seisukohast

Programm „Õigusemõistmine tsiviilasjades“ on olnud algusest peale tihedalt seotud peamiste tsiviilmenetluse valdkonna poliitikamuudatuste ja õigusaktidega ning projektikonkursside raames põhieesmärkide püstitamisega on tehtud pidevalt jõupingutusi selle nimel, et viia programm kooskõlla poliitikas ja õigusloomes toimunud arenguga.

Põhieesmärke ja rahastatud meetmeid võib üldiselt pidada programmi eesmärkide seisukohast asjakohaseks. Samas jättis programmi põhieesmärkide väljavalimiseks kehtestatud protsess pärast kõnealuste eesmärkide püstitamist vähe mänguruumi (ehkki põhimõtteliselt võis muude toetuse andmise kriteeriumide alusel saada toetuse ka projekt, mis ei kajastanud ühtki põhieesmärki). See tähendas, et mõnel juhul – kui põhieesmärk projekti elluviimise käigus muutus – olid projekti tulemused vähem kasulikud. Seevastu näiteks koolituse valdkonnas võisid tekkida vajadused, mis ei liigitunud püstitatud põhieesmärkide alla. Neid aga ei saanud programmist rahastada, sest nendega ei oldud konkreetse projektikonkursi korraldamisel arvestatud.

Programm viidi ellu järgmistel eesmärkidel:

et aidata kaasa poliitika ja õigusloome arengule teadustöö, analüüsi ning muude toetavate tegevustega, et anda seadusandjale selget ja üksikasjalikku teavet kohapeal esinevate probleemide ja valitseva olukorra kohta, ent samuti tugevdades võrgustikke, et aidata ette valmistada tulevasi algatusi selles valdkonnas. Programmi üks tähtsamaid saavutusi oli 2009. aastal meetmetoetuse saanud projekt „Euroopa testamendiregistrite vastastikune ühendamine“, mille eesmärk oli arendada välja suur vastastikku ühendatud testamendiregistrite võrgustik kooskõlas poliitika arenguga, mis viis lõpuks pärimismääruse vastuvõtmiseni 2012. aastal. Selleks rakendati laialdaselt ka riigihankelepinguid, näiteks kasutades Euroopa justiitsatlast tsiviilasjades, kohtupraktika andmebaasi JURE ning eri hindamis- ja rakendamisuuringuid;

et toetada võrgustike edendamise kaudu ELi poliitika ja õigusaktide praktilist kohaldamist ning rakendamist, et aidata kaasa ELi õigusaktide järjekindlale rakendamisele kõikjal Euroopas, pakkudes õigusala töötajatele ja muudele spetsialistidele koolitust ning suurendades kõnealuste isikute suutlikkust, et varustada neid vahenditega ELi õiguste ja poliitika tõhusaks rakendamiseks praktikas. Programmi tähtsaimate saavutuste hulka kuuluvad kaks 2009. aastal meetmetoetuse saanud projekti, mille eesmärk oli luua Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis kättesaadavad kasutajakesksed vahendid tsiviilõiguse valdkonnas tegutsevate juristide ja notarite leidmiseks kogu ELis. Veel üks näide on meetmetoetuse saanud projekt „i-tugi“, mille eesmärk oli uurida IKT-süsteeme, et rakendada ELi 2009. aasta ülalpidamiskohustuste määrust ning elatist käsitlevat Haagi 2007. aasta konventsiooni, millega ühinemine oli toetuse andmise ajal arutluse all. Sidusrühmadega peetud konsultatsioonide, mõju hindamise ja teostatavusuuringute kaudu oli oluline roll siinkohal ka riigihankelepingutel.