EUROOPA KOMISJON Brüssel,19.1.2018 COM(2018) 38 final KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE nõukogu määruste nr 495/77 (mis käsitleb valveaega; viimati muudetud määrusega nr 1945/2006), nr 858/2004 (mis käsitleb eriti raskeid töötingimusi) ja nr 300/76 (mis käsitleb vahetustega tööd, viimati muudetud määrusega nr 1873/2006) kohaldamise kohta institutsioonides 2016. aastal



KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE nõukogu määruste nr 495/77 (mis käsitleb valveaega; viimati muudetud määrusega nr 1945/2006), nr 858/2004 (mis käsitleb eriti raskeid töötingimusi) ja nr 300/76 (mis käsitleb vahetustega tööd, viimati muudetud määrusega nr 1873/2006) kohaldamise kohta institutsioonides 2016. aastal 1.Sissejuhatus Nõukogu määrustega, mis käsitlevad valveaega (nr 495/77) ja eriti raskeid töötingimusi (nr 858/2004), on nähtud ette, et komisjon esitab igal aastal nõukogule aruande asjaomastes määrustes osutatud hüvitisi saavate ametnike ja muude teenistujate arvu kohta kategooriate kaupa ning hüvitistega seotud kogukulude kohta. Käesolev aruanne põhineb viimastel täisaasta andmetel, mis olid kättesaadavad aruande koostamise ajal, ja käsitleb 2016. aastat. Aruanne hõlmab kõiki institutsioone ja selle terviklikkuse huvides on kajastatud samalaadne teave vahetustega töö kohta (nõukogu määrus nr 300/76). 2.Valveaja hüvitis Kõnealuse hüvitise õiguslik alus on personalieeskirjade artiklid 55 ja 56b ning nõukogu 8. märtsi 1977. aasta määrus nr 495/77, mida on viimati muudetud nõukogu 11. detsembri 2006. aasta määrusega nr 1945/2006. Hüvitist makstakse ainult nendele ametnikele ja muudele teenistujatele, kellele makstakse töötasu teadusuuringute assigneeringutest ja kes –töötavad Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) asutuses või –osalevad kaudses tegevuses või kellele makstakse töötasu haldusassigneeringutest ja kes töötavad –tehniliste seadmete käigushoidmise või nende järelevalve alal, –julgeolekutalituses, –info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) teenuste osakonnas, –ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) / Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) operatsioone või kriisikoordineerimiskorraldust toetavas osakonnas või –liikmesriikidele 24 tundi ööpäevas, 7 päeva nädalas abi pakkumiseks loodud osakonnas (EM 24/7) kriisiolukordade koordineerimise raames või sellistes talitustes, kus on tõendatud vajadus täita liikmesriikidele antava abimehhanismiga seonduvaid ülesandeid. Valveaja hüvitist väljendatakse punktides. Iga tegelikult valves oldud tunni eest saadavate punktide arv on kindlaks määratud järgmiselt: –valve kodus tööpäeval: 2,15 punkti;

–valve kodus nädalavahetusel ja riigipühadel: 4,3 punkti; –valve töökohal tööpäeval: 11 punkti; –valve töökohal nädalavahetusel ja riigipühadel: 22 punkti. Iga punkt on võrdne 0,032 %ga palgaastme 1 järgul 1 töötava ametniku põhipalgast (2016. aastal 0,9056 eurot). 2.1.Hüvitise saajate arv (ametnikud / ajutised töötajad ja lepingulised töötajad): Institutsioon AD SC-AST Lepingulised töötajad Kokku I tegevusüksus II tegevusüksus III tegevusüksus IV tegevusüksus Komisjon 88,33 203,33 37,33 7 12 2 350 - millest JRC 40 83 14 2 2 1 142 Nõukogu 13 47 2 0 0 0 62 Euroopa Parlament 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Kohus 7 11 0 0 1 0 19 Euroopa Kontrollikoda 0 0 10 0 0 0 10 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Regioonide Komitee 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Andmekaitseinspektor 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Ombudsman 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa välisteenistus 7 9 0 0 0 0 16 Kokku 115,33 270,33 49,33 7 13 2 457 2.2.Hüvitise saajate arv valveaja liigi kohta Institutsioon Kodus Kodus ja tööl Tööl Kokku Komisjon 330 0 20 350 - millest JRC 123 0 19 142 Nõukogu 62 0 0 62 Euroopa Parlament 0 0 0 0 Euroopa Kohus 19 0 0 19 Euroopa Kontrollikoda 10 0 0 10 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 0 0 0 0 Euroopa Regioonide Komitee 0 0 0 0 Euroopa Andmekaitseinspektor 0 0 0 0 Euroopa Ombudsman 0 0 0 0 Euroopa välisteenistus 16 0 0 16 Kokku 437 0 20 457 2.3.Hüvitise saajate arv töövaldkonna kohta Institutsioon JRC Kaudne tegevus Tehnilised seadmed Turvalisus IKT ÜVJP/EJKP LR 24/7 Kokku Komisjon 142 0 65 40 71 0 32 350 - millest JRC 142 0 0 0 0 0 0 142 Nõukogu 0 0 0 15 40 7 0 62 Euroopa Parlament 0 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Kohus 0 0 14 5 0 0 0 16 Euroopa Kontrollikoda 0 0 0 10 0 0 0 10 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 0 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Regioonide Komitee 0 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Andmekaitseinspektor 0 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Ombudsman 0 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa välisteenistus 0 0 0 4 9 3 0 16 Kokku 142 0 79 74 120 10 32 457 3.Hüvitis eriti raskete töötingimuste eest Kõnealuse hüvitise õiguslik alus on personalieeskirjade artikkel 56c ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus nr 858/2004, millega asendati nõukogu määrus nr 1799/72. Eriti raskete töötingimuste eest makstav hüvitis on väljendatud punktides, mida saadakse iga tegelikult töötatud tunni eest. Eristatakse erilisi töötingimusi, mis on seotud isikukaitsevahendite, töökoha ja töö olemusega. Punktide arv võib olla 2 (nt kui keskmine helitugevus ületab 85 detsibelli) kuni maksimaalselt 50 (juhul kui ametnik kannab kompaktset tulevastast kaitseülikonda). Iga punkt on võrdne 0,032 %ga palgaastme 1 järgul 1 töötava ametniku põhipalgast (2016. aastal 0,9056 eurot). 3.1.Hüvitise saajate arv (ametnikud / ajutised töötajad ja lepingulised töötajad): Institutsioon AD SC-AST Lepingulised töötajad Kokku I tegevus-üksus II tegevus-üksus III tegevus-üksus IV tegevus-üksus Komisjon 37 161 29 0 0 6 233 - millest JRC 37 156 19 0 0 6 218 Nõukogu 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Parlament 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Kohus 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Kontrollikoda 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Regioonide Komitee 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Andmekaitseinspektor 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Ombudsman 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa välisteenistus 0 0 0 0 0 0 0 Kokku 37 161 29 0 0 6 233 4.Hüvitis vahetustega töö eest

Kõnealuse hüvitise õiguslik alus on personalieeskirjade artikkel 56a ja nõukogu 9. veebruari 1976. aasta määrus nr 300/76, mida on viimati muudetud nõukogu 11. detsembri 2006. aasta määrusega nr 1873/2006. Hüvitist makstakse ainult nendele ametnikele ja muudele teenistujatele, kellele makstakse töötasu teadusuuringute assigneeringutest ja kes –töötavad Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) asutuses või –osalevad kaudses tegevuses või kellele makstakse töötasu haldusassigneeringutest ja kes töötavad –info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) teenuste osakonnas, –julgeolekutalituses, –telefonikeskjaamas/teabetalituses või valvelauas, –ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) / Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) operatsioone või kriisikoordineerimiskorraldust toetavas osakonnas, –kriisikoordineerimiskorraldust toetavas osakonnas või –tehniliste seadmete käigushoidmise või nende järelevalve alal. Järgmistes tabelites on esitatud iga institutsiooni makstud hüvitiste arv 2016. aastal. 4.1.Hüvitise saajate arv (ametnikud / ajutised töötajad ja lepingulised töötajad): Institutsioon AD SC-AST Lepingulised töötajad Kokku I tegevus-üksus II tegevus-üksus III tegevus-üksus IV tegevus-üksus Komisjon 15 80 18 16 3 0 132 - millest JRC 7 31 6 0 0 0 44 Nõukogu 0 77 1 8 0 0 86 Euroopa Parlament 0 47 499 15 9 0 570 Euroopa Kohus 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Kontrollikoda 0 0 14 0 0 0 14 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Regioonide Komitee 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Andmekaitseinspektor 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Ombudsman 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa välisteenistus 0 37 0 1 0 0 38 Kokku 15 241 532 40 12 0 840

Ette on nähtud igakuise hüvitise neli erinevat määra (2016. aasta andmed): –1. määr: töö kahes vahetuses, välja arvatud nädalavahetusel ja riigipühadel: 407,50 eurot; –2. määr: töö kahes vahetuses, sealhulgas öösel, nädalavahetusel ja riigipühadel: 615,05 eurot; –3. määr: töö 24 tundi ööpäevas, välja arvatud nädalavahetusel ja riigipühadel: 672,48 eurot;

–4. määr: töö 24 tundi ööpäevas, 7 päeva nädalas: 916,81 eurot. 4.2.Hüvitise saajate arv hüvitise määra kohta Institutsioon 1. määr 2. määr 3. määr 4. määr Kokku 407,50 eurot 615,05 eurot 672,48 eurot 916,81 eurot Komisjon 18 16 8 90 132 - millest JRC 0 16 8 20 44 Nõukogu 43 0 0 43 86 Euroopa Parlament 284 197 0 89 570 Euroopa Kohus 0 0 0 0 0 Euroopa Kontrollikoda 1 0 0 13 14 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 0 0 0 0 0 Euroopa Regioonide Komitee 0 0 0 0 0 Euroopa Andmekaitseinspektor 0 0 0 0 0 Euroopa Ombudsman 0 0 0 0 0 Euroopa välisteenistus 28 0 0 10 38 Kokku 374 213 8 245 840 4.3.Hüvitise saajate arv töövaldkonna kohta Institutsioon JRC Kriisi- olukorra-

koordineerimine IKT Turvalisus keskjaam/

valvelaud ÜVJP/

EJKP Tehnilised seadmed Kaudne tegevus Kokku Komisjon 44 16 17 54 0 0 1 0 132 - millest JRC 44 0 0 0 0 0 0 0 44 Nõukogu 0 0 0 86 0 0 0 0 86 Euroopa Parlament 0 0 0 550 20 0 0 0 570 Euroopa Kohus 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Kontrollikoda 0 0 0 13 1 0 0 0 14 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Regioonide Komitee 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Andmekaitseinspektor 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa Ombudsman 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Euroopa välisteenistus 0 0 14 14 0 10 0 0 38 Kokku 44 16 31 717 21 10 1 0 840 5.Asjaomased teenused ja põhjused Nõukogu, komisjon, Euroopa välisteenistus (kes on üle võtnud suure osa endise välissuhete peadirektoraadi ülesannetest) ja kontrollikoda kasutavad valveaega ja vahetustega tööd ning maksavad õigusaktidega ette nähtud hüvitisi. Euroopa Parlamendil ei ole valveajateenust ja ta maksab hüvitist ainult vahetustega töö eest. Komisjon on endiselt ainus institutsioon, kes maksab hüvitist eriti raskete töötingimuste eest Teadusuuringute Ühiskeskuses ning infrastruktuuri- ja logistikaametis Brüsselis (OIB). 5.1.Valveaja põhjused Komisjon

Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC)

2016. aastal maksis komisjon valveaja eest hüvitist 350 töötajale. Nendest ligikaudu 41 % (142) – veidi vähem kui 2015. aastal – töötas mõnes uurimiskeskuses. Selle vähenemise põhjuseks on 1) Karlsruhe tuletõrje- ja päästemeeskonnale eraldatava hüvitise kaotamine ja 2) ajutise valveajateenuse „IPR WINTER 2015/2016“ asendamine raamlepinguga. Valveaja põhjused on sarnaselt varasemate aastatega seotud peamiselt turvalisuse ja julgeolekuga (tuletõrjeteenistus, kiirgusseire ja -kaitse jne). Teadusuuringute Ühiskeskuses ollakse valves enamasti kodus, erandid on Ispra ja Karlsruhe, kus ametiülesannete spetsiifilisusest tulenevalt ollakse valves töökohal või kodus ja töökohal. Muud

Komisjoni muudes peadirektoraatides on olukord peaaegu sama kui 2015. aastal. Valveaeg on seotud peamiselt turvalisuse, tehniliste seadmete, infotehnoloogiateenuste ning liikmesriikidele osutatava abiga. Nõukogu: nõukogu maksis valveaja eest 2016. aastal hüvitist 62 töötajale (15 töötaja võrra rohkem kui 2015. aastal). Asjaomased valdkonnad on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, turvateenused ja ÜVJP/EJKP operatsioonide toetamine. 2016. aastal oldi valves ainult kodus. Euroopa Kontrollikoda: kontrollikoda maksis 2016. aastal koduse valveaja hüvitist 10 töötajale. Euroopa välisteenistus: 2016. aastal maksis Euroopa välisteenistus valveaja hüvitist 16-le järgmise 3 valdkonna töötajale: turvateenused, ÜVJP/EJKP operatsioonide toetamine ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teenused.

Euroopa Kohus: Euroopa Kohus maksis 2016. aastal koduse valveaja hüvitist 19 töötajale. Valveajateenus loodi infrastruktuuri peadirektoraadis 2014. aasta novembris tehniliste seadmete järelevalve ja turvalisusega seotud ülesannete täitmiseks. 5.2.Eriti raskete töötingimuste eest hüvitise maksmise põhjused Komisjon: komisjon on ainus institutsioon, kes seda võimalust 2016. aastal kasutas. Infrastruktuuri- ja logistikaamet Brüsselis hakkas seda võimalust ühes talituses (trükikoda) kasutama 2008. aastal, Teadusuuringute Ühiskeskuses oli see kasutusel juba varem. 2016. aastal jagunesid eriti rasketes tingimustes töötatud tunnid järgmiselt: Øisikukaitsevahendid (nt ebamugavate spetsiaalsete kaitserõivaste kandmine): 67 066,91 tundi, Øtöökoht (nt kõrge müratase, ohtlikud paigad): 117 496,59 tundi ja Øtöö olemus (nt sööbivate ainetega töötamine): 13 779,53 tundi. 5.3.Vahetustega töö põhjused Komisjon: komisjoni talitustest on suurim vajadus kõnealuse töökorralduse järele Teadusuuringute Ühiskeskuses (tulenevalt ülesannete laadist) ning personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadis (turvalisuse ja ennetamise üksus): 2016. aastal vastavalt 44 ja 46 töötajat. Muudes peadirektoraatides (tegevusassigneeringud) töötas 2016. aastal vahetustega 42 töötajat järgmistes valdkondades: –turvalisus ja ennetamine: 8 (OIL) –tehnilised seadmed: 1 (OP) –info- ja kommunikatsioonitehnoloogia: 17 (DG COMM) –liikmesriikide abistamine: 16 (DG ECHO) Teabevahetuse peadirektoraadis võeti vahetustega töö kasutusele 2015. aastal, et koostada presidendi, volinike kolleegiumi ja pressiesindaja jaoks pressiülevaateid. Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadis on vahetustega töö sisse seatud alates aastast 2013, kui loodi järelevalve- ja teabekeskus, mille eesmärk on abistada liikmesriike ja komisjoni katastroofide korral. Komisjon kohaldab kõiki nelja hüvitise määra (hüvitise liiki), 4. määra (katkematu teenus) kasutatakse eelkõige turvateenuste puhul.