This document was downgraded/declassified Date: 21/06/2017 By: Yvon Slingenberg Authority: DG CLIMA

SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku taust ja eesmärgid

Ülemaailmse keskkonnasäästliku majanduskasvu instituut (Global Green Growth Institute – GGGI) on rahvusvaheline organisatsioon, mis loodi 2012. aastal eesmärgiga toetada ja edendada kiiret, kaasavat ja säästvat majanduskasvu arenguriikides ja tärganud turumajandusega riikides. Instituut on seadnud eesmärgiks luua kiire, kaasava, säästva ja keskkonnahoidliku majanduskasvu toel vastupanuvõimelisem maailm ning toetada riikide üleminekut keskkonnahoidlikule kasvumudelile, arendades ja rakendades strateegiaid, mis aitavad samaaegselt vähendada vaesust, suurendada sotsiaalset kaasatust ning tagada keskkonnasäästlikkuse ja majanduskasvu.

ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Pariisi kokkuleppega, mis võeti vastu 2015. aasta detsembris, tugevdati kliimamuutuste ohu suhtes võetavaid üleilmseid meetmeid, et hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ja jätkata jõupingutusi selleks, et temperatuuri tõus ei ületaks 1,5 °C. Iga raamkonventsiooni osaline järgib riiklikult kindlaks määratud panust, milles on sätestatud eesmärgi saavutamiseks kavandatud meetmed. Konventsiooniosalised olid ühel meelel, et tehnoloogia arendamine ja tehnosiire on olulise tähtsusega vastupanuvõime suurendamisel kliimamuutustele ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel.

Pariisi kokkuleppe rakendamine eeldab kõikide riikide poolt oluliselt suuremaid ja pidevaid jõupingutusi, et vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid võimalikult suures ulatuses ja võimalikult kiiresti. Pariisi kokkuleppes on tunnistatud vajadust toetada arenguriike nende kliimakavade elluviimisel.

Selles kontekstis on GGGI juhtiv rahvusvaheline osaline keskkonnasäästliku majanduskasvu valdkonnas. Osaluse kaudu GGGIs saaks liit juurdepääsu foorumile, mis aitaks tugevdada tema kliimadiplomaatia mõju arenguriikides ja tärganud turumajandusega riikides, ning jagada liidu kliimapoliitika arendamisel saadud väärtuslikke kogemusi. Kuna GGGI tegeleb peamiselt keskkonnasäästliku majanduskasvu laiaulatuslike strateegiatega, aitaks liidu osalus luua sünergia kliimaeesmärkide ja kestliku arengu tegevuskava 2030 raames võetud keskkonnahoidliku majanduskasvu eesmärkide saavutamisel.Seega tehakse ettepanek alustada GGGIga läbirääkimisi ELi liikmesuse küsimuses, jättes kõrvale alternatiivse võimaluse, et liit ühineks GGGI asutamise lepinguga. Selle põhjuseks on asjaolu, et enne, kui liit astub selle rahvusvahelise organisatsiooni liikmeks, on vaja lahendada ELi hääleõigusega seotud küsimused.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Selleks et hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 °C, peab Pariisi kokkulepet rakendama üleilmselt ja tõhusalt. Kõik riigid peavad hakkama rakendama oma riiklikult kindlaks määratud kohustusi. Osaluse kaudu GGGIs on liidul võimalus:

–ergutada GGGI praeguseid ja tulevasi osalisriike rakendama ja suurendama Pariisi kokkuleppe raames võetud riiklikult kindlaks määratud kohustusi, tutvustades muu hulgas keskkonnahoidliku majanduskasvu põhimõtte arendamisel ja rakendamisel kujunenud head tava;

–teha GGGIga koostööd liidu kliimadiplomaatia strateegia raames ja võtta arvesse kliimaeesmärkide ja keskkonnahoidliku majanduskasvu eesmärkide saavutamisega kaasnevat sünergiat;

–vahetada poliitilisel ja ekspertide tasandil häid tavasid, mis põhinevad liidu märkimisväärsel kogemusel ning on omandatud kliimastrateegia arendamisel ja rakendamisel.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Võttes arvesse keskendumist keskkonnasäästlikule majanduskasvule, on GGGI tegevus selgelt seotud keskkonna ja majandusarenguga ning samuti taastuvenergia ja energiatõhususega.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 216 on sätestatud, et liit võib sõlmida lepingu rahvusvahelise organisatsiooniga. Artiklis 218 on sätestatud menetlus, mida tuleb järgida lepingu sõlmimisel rahvusvahelise organisatsiooniga, ning artikli 218 lõikes 3 on sätestatud üksikasjad seoses komisjoni nimetamisega läbirääkijaks liidu nimel.

• Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Kliimamuutused on piiriülene teema. Kliimameetmeid peab koordineerima nii üleilmsel kui ka liidu tasandil ning subsidiaarsuse seisukohast on liidu meetmed põhjendatud. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 191 on sätestatud, et keskkonna, sh kliimamuutuste küsimused kuuluvad liidu pädevusse.