Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kogusummade vahe on tingitud asjaolust, et teatavate komisjoni poolt otse rakendatavate meetmete puhul kasutatakse liigendatud assigneeringuid. Need on peamiselt seotud põllumajandustoodete müügiedenduse, poliitilise strateegia ja kooskõlastusmeetmetega.

Põllumajandusturgude toimimisse sekkumisteks kavandatud assigneeringute kasutamine jäi 35,9 miljoni euro võrra allapoole oodatud taset. Võttes aga arvesse turumeetmete jaoks eraldatud 400 miljoni euro suurust sihtotstarbelist tulu ja kohaldades hinnangulist kulude profiili, on alakasutamise ulatus 113 miljonit eurot. See erinevus tuleneb eelkõige puu- ja köögivilja-, veini-, piima ja piimatoodete ning sealihasektori eelarve täitmise suundumustest.

Andmed eelarve esialgse täitmise taseme kohta ajavahemikul 16. oktoobrist 2016 kuni 31. jaanuarini 2017 on esitatud lisas. Seda taset võrreldakse määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 28 kohaselt loodud varajase hoiatamise süsteemi kulude profiiliga. Allpool on esitatud lühikommentaarid teatavate eelarveartiklite kohta, mille puhul 2017. aasta eelarve tegelik ja kavandatud täitmine erinevad kõige rohkem.

Lisas, milles kajastatakse 2017. aasta eelarve esialgset täitmist 31. jaanuari 2017. aasta seisuga, ei ole puu- ja köögiviljasektori ning tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste eelarveassigneeringute real eelnimetatud sihtotstarbelist tulu arvesse võetud. Tegemist on kõnealuste eelarveartiklitega seotud heakskiidetud assigneeringutega, mis on vastavalt 661,5 miljonit eurot ja 33 191,8 miljonit eurot.

3.1.1.Puu- ja köögivili (+40,9 miljonit eurot võrreldes heakskiidetud assigneeringutega)

Heakskiidetud assigneeringute puhul ei kajasta eespool osutatud eelarve täitmise tase tegelikkust tulenevalt tootjaorganisatsioonide rakendusfondide kavale ning puu- ja köögiviljasektori muudele meetmetele tehtud kulutustest, mida rahastatakse nii heakskiidetud eelarveassigneeringutest kui ka sellele kavale eraldatud sihtotstarbelisest tulust (NB! täpsema teabe saamiseks vt eespool punkt 2).

Lisas esitatud assigneeringute esialgse kasutamise tabeli joonealuses märkuses (*) on kasutamist ja kasutamisprofiili võrreldud kõigi saadaolevate rahaliste vahenditega. Võrdluse kohaselt jääb kulutuste tegemise tase 36,5 miljoni euro võrra allapoole profiili taset.

See tuleneb kõikide kõnealuse eelarveartikli alusel rahastatavate kavade aeglasemast rakendamisest. Eelkõige ei ole võimalik usaldusväärselt hinnata kriisimeetmetega seotud eelarveassigneeringute kasutuselevõtu kiirust ning see erineb tõenäoliselt kolme aasta keskmisest kasutamisprofiilist, mis on aluseks kõnealuse eelarveartikli kohaselt rahastatud kavasid hõlmava näitaja kehtestamisel. Praegu eeldatakse, et selline olukord on ajutine ja komisjoni talitused jälgivad tähelepanelikult selle eelarveartikli täitmist.

3.1.2.Viinamarjakasvatussaadused (–31,6 miljonit eurot)

Vahendite alakasutamine tuleneb siin liikmesriikide poolt tehtud maksete aeglasemast rütmist võrreldes veinisektori riiklike toetusprogrammide jaoks kehtestatud kulude profiiliga. Praegu eeldatakse, et selline olukord on ajutine.

3.1.3.Piim ja piimatooted (–45,9 miljonit eurot)

Kõnealuse artikli eelarve täitmise tase tuleneb peamiselt loomakasvatussektori erakorralise kohandamistoetuse kasutuselevõtust. Selle abikava assigneeringute summa (350 miljonit eurot) on kantud eelarvesse eelarverea 05 02 12 99 – Muud meetmed (piim ja piimatooted) all. Kuna aga liikmesriigid võivad eraldada abi kõikide loomakasvatussektorite tootjatele, võetakse kõnealuse eelarveartikli assigneeringuid kasutusele vähem ja tehakse vajalikud ülekanded, et katta muudes artiklites (05 02 13, 05 02 14 ja 05 02 15) deklareeritud kulusid.

Kava kasutuselevõtuga seoses on kasutamisprofiilis arvestatud, et kulud jaotuvad ühtlaselt rahastamiskõlblikkuse perioodi jooksul kuni 30. septembrini 2017. Kokkuvõttes käsitatakse praegust alakasutamist ajutisena ning komisjoni talitused jälgivad tähelepanelikult selle eelarveartikli täitmist.

3.1.4.Sealiha, munad ja kodulinnuliha, mesindus ja muud loomakasvatussaadused (+10,1 miljonit eurot)

Kõnealune ülekasutamine tuleneb peamiselt eespool punktis 3.1.3 osutatud suunatud erakorralisest kohandamistoetusest, millega seoses deklareeritakse sealihasektori vastava abi kulud selles artiklis, samas kui eelarveassigneeringute kogusumma kantakse eelarveartiklisse 05 02 12 – Piim ja piimatooted. Tulemuseks on nimetatud artikli puhul heakskiidetud assigneeringute ülekasutamine, mis on kaetud assigneeringute ülekandmistest eelarveartiklist 05 02 12.

3.2.Otsetoetused

Otsetoetusteks kasutatud assigneeringute summa oli kasutamisprofiiliga võrreldes 2 283,4 miljonit eurot väiksem. Võttes aga arvesse selle eelarvepeatüki jaoks eraldatud sihtotstarbelist tulu (2 332 miljonit eurot), on tegu ligikaudu 4 miljardi euro suuruse alatäitmisega. Tuleb märkida, et 27 miljardi euro ärakasutamine 31. jaanuariks 2017 on tegelikult suur edusamm võrreldes 20 miljardi euro kasutamisega samaks ajaks eelmisel aastal, mis oli 2013. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformi kohaste otsetoetuste kavade rakendamise esimene aasta.

Mitmete kavade puhul on otsetoetuste kasutuselevõtt selgelt paranenud, võrreldes samaaegse olukorraga 2016. eelarveaastal. Lisaks sellele kasutasid mitu liikmesriiki alates 16. oktoobrist 2016 ettemaksete tegemise võimalust ning teatavatel juhtudel ka erandit, mille kohaselt oli võimalik teha ettemakseid rohkem kui 50 % ulatuses.

3.2.1.Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused (–2 111,1 miljonit eurot võrreldes heakskiidetud assigneeringutega)

Asjaolu, et heakskiidetud assigneeringute puhul ei kajasta eespool osutatud eelarve täitmise tase täielikult tegelikkust, tuleneb põhitoetuskava alusel tehtavatest kulutustest, mida rahastatakse nii heakskiidetud assigneeringutest kui ka sellele kavale eraldatud sihtotstarbelisest tulust (NB! täpsema teabe saamiseks vt eespool punkt 2).

Lisas esitatud assigneeringute esialgse kasutamise tabeli joonealuses märkuses (*) on kasutamist ja kasutamisprofiili võrreldud kõigi saadaolevate rahaliste vahenditega. Võrdluse kohaselt jääb kulutuste tegemise tase 4 063,3 miljoni euro võrra allapoole profiili taset, mis on märkimisväärselt parem tulemus kui eelmisel eelarveaastal (vahe on 14 839 miljonit eurot).

Komisjon jälgib igakuiselt eelarve täitmise taset liikmesriikides ja tulevaste kulude prognoose. Praegu peetakse kõnealust erinevust ajutiseks ja eeldatakse, et tootmiskohustusega sidumata otsetoetused rakendatakse eelarveaasta lõpuks kavakohaselt.

3.2.2.Muud otsetoetused (–172,2 miljonit eurot)