Lühikokkuvõte Alates Rumeenia ühinemisest ELiga 2007. aastal on komisjon jälginud Rumeenia kohtureforme ja korruptsioonivastase võitluse reforme koostöö- ja jälgimiskorra alusel, mis on oluline raamistik kindlaks määratud eesmärkide suunas liikumisel. 2017.–2019. aastal kohtureformid takerdusid, kuid 2020. aastal kinnitas valitsus endiselt soovi reformidega jätkata. See vähendas märkimisväärselt pingeid suhetes kohtusüsteemiga. Hiljutised muud prokuratuuride tippjuhtkonnas võiksid aidata prokuratuuride tegevust tõhusamaks muuta. Asjaomaste õigusaktide muutmine on COVID-19 pandeemia ja lähenevate riiklike valimiste tõttu siiski edasi lükkunud. Endiselt on kohaldatakse kohtusüsteemi sõltumatust kahjustavaid vastuolulisi meetmeid, näiteks jätkab tegutsemist prokuratuuri osakond, mis uurib kohtunike ja prokuröride toimepandud süütegusid ning, mis esitab süüdistusi üksnes kohtunike ja prokuröride toimepandud kuritegude eest. Nende meetmete jätkuv rakendamine, eelkõige nende koondmõju silmas pidades, suurendab ebakindlust kohtusüsteemi toimimises. Samuti võivad mõned nendest meetmetest mõjutada negatiivselt kohtusüsteemi töötajaid ja vähendada süsteemi tõhusust. Rumeenias on kehtestatud ulatuslik riiklik korruptsioonivastase võitluse strateegiline raamistik, mis põhineb riiklike ja kohalike ametiasutuste suurel kaasatusel. Ehkki Rumeenia on teinud viimase kümne aastaga korruptsioonivastases tegevuses edusamme ja saavutanud häid tulemusi, on probleemid, millega kohtusüsteem pidi 2017.–2019. aastal võitlema, tekitanud küsimusi korruptsioonivastaste reformide jätkusuutlikkuse kohta. Isegi kui praeguses poliitilises õhustikus on vastuolud mõnevõrra leevenenud, on kesksed institutsioonid siiski keerulises olukorras, mis mõjutab õigusraamistiku rakendamist ja institutsioonilist suutlikkust. Ehkki kesksed pädevad asutused on tegevust jätkanud, seab see ohtu kõrgetasemeliste korruptsioonijuhtumite uurimise ja süüdimõistvate kohtuotsuste alal seni saavutatud head tulemused. Kriminaalkoodeksi ja kriminaalmenetluse seadustiku käimasolev muutmine suurendab ebakindlust korruptsioonivastase õigusraamistiku tulemuslikkuses, mistõttu on oluline, et konstitutsioonikohtu peamistele otsustele vastataks õiguslike ja poliitiliste lahendustega. Praegune valitsus on näidanud üles uut tahet suurendada ennetustöö tõhusust ulatusliku riikliku korruptsioonivastase strateegia abil. Kehtestatud on vajalikud õiguslikud kaitsemeetmed meediavabaduse ja meedia mitmekesisuse kaitseks. Olemasoleva õigusraamistiku rakendamisel ja täitmise tagamisel esineb siiski probleeme. Näib, et meediaomandi läbipaistvus ei ole piisav ning audiovisuaalmeedia reguleerival asutusel ei ole oma ülesannete täielikuks täitmiseks vajalikke ressursse. Meedia võib sattuda poliitilise surve alla, kuna peale mõningase eneseregulatsiooni uudistetoimetuste või kirjastuste tasandil konkreetsed õiguslikud kaitsemeetmed toimetusliku sõltumatuse tagamiseks sama hästi kui puuduvad. Tavapärane õigusaktide ettevalmistamise ja täitmise tagamise protsess on hästi reguleeritud ning olemas on laiendatud institutsionaalne kontrolli- ja tasakaalustussüsteem, kuid selle tulemuslikkus on ebaühtlane. Ikka veel kasutatakse laialdaselt valitsuse erakorralisi määrusi ning õigusloome ja -kindluse kvaliteeti ja samuti ärikeskkonda mõjutavad ka järjestikused omavahel kooskõlastamata seadusemuudatused. Kodanikuühiskonna tegevust toetab sobiv õigusraamistik; kodanikuühiskond on aktiivne jõud, mis on suutnud vastu panna oma tegevuse piiramise katsetele. Kodanikuühiskonnal on olnud Rumeenia õigusriigi kaitsmisel suur roll.





Sarnaselt Bulgaariaga on Rumeenia eripäraks koostöö- ja jälgimiskord, mis kehtestati Rumeenia ühinemisel Euroopa Liiduga 2007. aastal üleminekumeetmena, et toetada Rumeenia jätkuvaid jõupingutusi kohtusüsteemi reformimiseks ja korruptsioonivastase võitluse tõhustamiseks . Vastavalt koostöö- ja jälgimiskorra kehtestamise otsusele lõpeb korra kohaldamine siis, kui kõik Rumeenia jaoks püstitatud eesmärgid on rahuldavalt täidetud . 2017. aasta jaanuari aruandes andis komisjon põhjaliku hinnangu Rumeenia edusammudele koostöö- ja jälgimiskorra rakendamisel kümne aasta jooksul. Samuti nähti selles ette koostöö- ja jälgimiskorra kohaldamise lõpetamine, mis põhineb 12 lõplikul põhisoovitusel, mille täitmisest piisaks koostöö- ja jälgimiskorra eesmärkide saavutamiseks. Hilisemate sündmuste tõttu Rumeenias andis komisjon 2018. aasta novembris kaheksa lisasoovitust. 2019. aasta oktoobris vastu võetud viimases koostöö- ja jälgimiskorra aruandes jõudis komisjon järeldusele, et 2017. aasta jaanuari ja 2018. aasta novembri aruandes antud soovituste täitmiseks tuleb Rumeenial veel pingutada. 2019. aastal esitasid Rumeenia kohtud Euroopa Kohtusse mitu eelotsusetaotlust seoses Rumeenia koostöö- ja jälgimiskorra järgsete kohustustega ning koostöö- ja jälgimiskorra aruannetes antud soovituste järgimisega . Need menetlused on praegu pooleli.

I. Kohtusüsteem

Rumeenias on nii tsiviil- kui ka sõjaväekohtu süsteem neljaastmeline: esimese astme kohtud, üld- ja erikohtud, apellatsioonikohtud ning kassatsioonikohus (Înalta Curte de Casație și Justiție). Kassatsioonikohus teeb otsuseid kriminaalasjades esimeses astmes ja apellatsioonkaebuste korral teatavate isikute kategooriate puhul ning teatavate tsiviil- ja haldusasjade apellatsioonide korral. Üks selle kohtu põhiülesandeid on tagada õiguse ühtne tõlgendamine ja kohaldamine teistes kohtutes. Kõrgem kohtunike nõukogu, kelle ülesandeks on tagada kohtu sõltumatus, on jagatud kaheks kolleegiumiks: kohtunike kolleegium ja prokuröride kolleegium. Kolleegiumide ainupädevusse kuulub vastavalt kohtunike ja prokuröride töölevõtmine ja karjääriküsimused ning need tegutsevad distsiplinaarküsimustes distsiplinaarkohtuna. Prokuratuuri juhib kassatsioonikohtu juurde kuuluva prokuratuuri peaprokurör. Prokuratuuri alla kuuluvad spetsiaalse pädevuse ja organisatsiooniga eriüksustena riiklik korruptsioonivastase võitluse direktoraat (DNA) ning organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi uurimise ja nende vastu võitlemise direktoraat (DIICOT), mida juhivad juhtivprokurörid, ja alates 2018. aastast ka prokuratuuri osakond, mis uurib kohtunike ja prokuröride toimepandud süütegusid (SIIJ) . On olemas ka sõjaväeprokuratuurid. Peaprokuröri ja eriüksuste DNA ja DIICOTi juhtivprokurörid nimetab ametisse vabariigi president justiitsministri ettepanekul pärast kõrgema kohtunike nõukogu mittesiduva arvamuse ärakuulamist . Rumeenia riiklik advokatuuride ühendus on avalikes huvides tegutsev juriidiline isik, kuhu kuuluvad kõik Rumeenia 41 advokatuuri. Konstitutsioonikohus kontrollib seaduste vastavust põhiseadusele ja lahendab põhiseaduslikku laadi vaidlusi avaliku sektori asutuste vahel.

Sõltumatus

Mitu 2018. ja 2019. aastal tehtud muudatust õigusemõistmist käsitlevates õigusaktides põhjustavad endiselt muret nende mõju tõttu kohtute sõltumatusele. Nende õigusaktidega reguleeritakse kohtunike ja prokuröride staatust, kohtusüsteemi korraldust ja kõrgema kohtunike nõukogu toimimist. Muudatused jõustusid 2018. aasta juulis ja oktoobris ning neid muudeti täiendavalt valitsuse mitme erakorralise määrusega. Kõnealused meetmed andsid muretsemiseks põhjust eelkõige seetõttu, et mitu riigisisest ja rahvusvahelist sidusrühma nägid nende koondmõjus tõsist ohtu kohtu sõltumatusele . Suuri probleeme on ilmnenud seoses prokuratuuris kohtunike ja prokuröride toimepandud süütegusid uuriva osakonna loomisega, kohtunike ja prokuröride tsiviilvastutuse süsteemiga, ennetähtaegselt pensionile jäämise kavadega, kohtunike ametisse nimetamisega ning kõrgemate prokuröride staatuse ja ametisse määramisega. Meetmete rakendamine on algusest peale näidanud, et mure kohtunikele ja prokuröridele avaldatava surve ning kohtusüsteemi sõltumatuse, tõhususe ja kvaliteedi pärast on põhjendatud . Nende õigusaktide jätkuv kohaldamine on lisaks varakult selgunud probleemidele hiljem esile toonud ka uusi probleeme .

Õigusemõistmist käsitlevate muudetud õigusaktide rakendamine pikema aja jooksul suurendab ebakindlust kohtusüsteemi toimimises. Ehkki praegune valitsus on väljendanud valmisolekut pidada kohtu ja poliitiliste erakondadega dialoogi vastuoluliste meetmete tagasipööramise üle, on valitsus juhtinud tähelepanu ka sellele, et praegune poliitiline olukord ei loo sobivaid tingimusi selleks, et saavutada parlamendis suurt üksmeelt ja vajalikku enamust, mis tagaks toetuse laiaulatuslikele reformidele . Tõenäoliselt ei korraldata selliseid reforme enne uusi parlamendivalimisi. Asjaolu, et need muudatused on jätkuvalt jõus, põhjustab ebakindlust kohtusüsteemi kui terviku toimimises ning annab ka igale kohtunikule põhjust muretseda oma sõltumatuse, statuudi ja karjääri pärast. Ebakindlust võimendavad veelgi teravad kohtusüsteemisisesed lahkhelid õigusemõistmist käsitlevate õigusaktide muutmiseks pakutud lahenduste üle. Ehkki oma ülesannetest tulenevalt peaks kõrgem kohtunike nõukogu võtma juhtohjad enda kätte ja töötama konsensuse saavutamise nimel, on selle tööd viimasel ajal takistanud nõukogusisesed lahkhelid ja ebakõlad.

Üldsuse hinnang kohtusüsteemi sõltumatusele on madal ning viimastel aastatel on see veelgi halvenenud. Üldsuse hinnang kohtusüsteemi sõltumatusele on madal (37 %) ja on järjest halvenenud . Ettevõtete hinnangul on kohtusüsteemi sõltumatus keskmine (53 %) . Nii üldsus kui ka ettevõtted toovad kohtusüsteemi sõltumatuse tajutava puudumise põhjusena kõige sagedamini esile valitsuse ja poliitikute survet või sekkumist . Avalik debatt kohtusüsteemi üle on kulgenud väga pinevas õhkkonnas ning poliitikud ja meedia on kohtunikke avalikult rünnanud, kuid praeguse valitsuse ajal on pinged oluliselt vähenenud. Ehkki kõrgem kohtunike nõukogu on reageerinud mõnele kaebusele, mis on talle esitatud seoses kohtunike sõltumatuse, maine ja erapooletuse kaitsega, on nõukogu üldine tegevus selles valdkonnas olnud tagasihoidlik .

Prokuratuuri osakond, mis uurib kohtunike ja prokuröride toimepandud süütegusid, tegutseb vaatamata laialdasele kriitikale edasi. Osakonna ülesanne on uurida ainult kohtunike ja prokuröride toimepandud kuritegusid. Peale selle kuulub kõnealuse osakonna pädevusse süüdistuste esitamine teistele isikutele, kes on uurimise all koos asjaomaste kohtunikega . Veneetsia komisjon märkis, et kõnealuse osakonna loomine ei tundu olevat faktipõhiste tõenditega õigustatud ning selle moodustamist ja tegevust on kritiseeritud, sest see võib mõjutada kohtunike sõltumatust ja kahjustada kohtumenetluse tõhusust . Peale selle mõjutab arvamus, et osakonna surve võib mõjutada kohtusüsteemi sõltumatust, ka kohtusüsteemi sõltumatusele antavat hinnangut, mis on iseenesest sõltumatuse oluline eeldus . Praegune justiitsminister on alustanud konsultatsioone ettepaneku eelnõu üle eesmärgiga lõpetada osakonna tegevus ja taastada prokuratuuri varasem organisatsiooniline mudel, kuid nii COVID-19 pandeemia kui ka poliitilise olukorra tõttu on need sammud takerdunud ja osakond jätkab tegevust. 21. juulil 2020 lükkas parlament tagasi algatuse projekti, mille rühm parlamendisaadikuid esitas osakonna tegevuse lõpetamiseks; konsulteerimisel oli avaldanud algatuse suhtes negatiivset arvamust ka kõrgem kohtunike nõukogu . Ehkki ametiasutuste ja sidusrühmade teatel ei ole osakond alates 2019. aasta oktoobrist apellatsioonkaebusi enam tagasi võtnud ja kohtunike vastu algatatud juhtumite arv on vähenenud, tuntakse siiski jätkuvalt muret, et seda võidakse kasutada kohtunikele surve avaldamise vahendina. 2019. aastal esitasid Rumeenia kohtud Euroopa Kohtusse mitu eelotsusetaotlust, seades küsimuse alla osakonna loomise kokkusobivuse liidu õigusega, eelkõige Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõikega 1 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 . Need menetlused on praegu pooleli.

2019. aastal nimetati ametisse prokuratuuri uued juhid, kuid pikalt püsinud probleemid seoses kõrgemate prokuröride määramise ja ametist vabastamise korraga ei ole kadunud. 2019. aasta oktoobri seisuga ei olnud ühelgi prokuratuuriorganil ametisse määratud juhte . Praeguse justiitsministri üks esimesi samme oli korraldada läbipaistvamad valikumenetlused ja käivitada prokuratuurile juhtide leidmise protsess . Kui korruptsioonivastase võitluse direktoraadi uus juhtivprokurör nimetati ametisse kõrgema kohtunike nõukogu heakskiidul, siis peaprokurör ning organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi uurimise ja nende vastu võitlemise direktoraadi juhtivprokurör nimetati ametisse vaatamata kõrgema kohtunike nõukogu vastuseisule. See olukord toob esile ammused puudused, millele komisjon on varemgi tähelepanu juhtinud, andes koostöö- ja jälgimiskorra raames soovituse, et vaja on usaldusväärsemat ja sõltumatumat ametisse määramise korda ning et jätkusuutliku lahenduseni jõudmiseks oleks kõige parem kasutada Veneetsia komisjoni tuge .

Korruptsioonivastase võitluse direktoraadi endise juhtivprokuröri ametist vabastamise 2018. aastal on läbi vaadanud Euroopa Inimõiguste Kohus. Leiti, et Rumeenia on korruptsioonivastase võitluse direktoraadi endise juhtivprokuröri ametist vabastamisel rikkunud Euroopa inimõiguste konventsiooni artikli 6 („Õigus õiglasele kohtumenetlusele“) lõiget 1 ja artiklit 10 („Sõnavabadus“) . Euroopa Inimõiguste Kohus leidis, et endisel juhtivprokuröril ei olnud sisuliselt võimalust oma ametist vabastamise põhjusi kohtus vaidlustada . Sellega seoses juhtis Euroopa Inimõiguste Kohus tähelepanu asjaolule, et järjest suuremat tähtsust omistatakse täidesaatvast ja seadusandlikust võimust sõltumatu asutuse sekkumisele otsustesse, mis mõjutavad prokuröride ametisse nimetamist ja ametist vabastamist . Väljendusvabaduse teemal rõhutas Euroopa Inimõiguste Kohus veel seda, et ametist vabastamisel võib olla heidutav mõju, mille tagajärjel ka teised prokurörid ja kohtunikud ei julge osaleda avalikus mõttevahetuses kohtusüsteemi mõjutavate õigusreformide üle ja kohtusüsteemi sõltumatust käsitlevates küsimustes üldisemalt . Seoses kohtunike osalemisega avalikus mõttevahetuses väljendati koostöö- ja jälgimiskorra aruannetes muret selle üle, et kohtunike uurimisorgan on algatanud distsiplinaarmenetlusi kohtunike ja prokuröride suhtes, kes on väljendanud avalikult oma seisukohta kohtureformide kohta .

Kohtunike ja prokuröride statuuti käsitlevas seaduses tehtud muudatustega muudeti kohtunike tsiviilvastutust reguleerivaid norme . Uued normid võimaldavad rahandusministeeriumil hinnata, kas kohtuniku eksimus on pahauskne või raske hooletuse tagajärg, ning seejärel nõuda kohtunikult tema tehtud otsustega põhjustatud kahju hüvitamist. Uus kord näeb ette, et kohtuniku tsiviilvastutusele võtmiseks peab kohus esmalt leidma, et asjaomane kohtulahend sisaldab kohtuniku eksimust ja et kahju kannatanud pool peab saama hüvitist, kusjuures vaidlustatud otsuse teinud kohtunik selles esimeses menetlusetapis ei osale. Seejärel saab rahandusministeerium kohtu kaudu nõuda kohtunikult kahju hüvitamist, lähtudes omaenda hinnangust asjaolule, et kohtuniku eksimus tuleneb pahausksest käitumisest või raskest hooletusest ametikohustuste täitmisel ja õiguste kasutamisel . Ehkki ministeerium on kohustatud konsulteerima selles küsimuses kohtunike uurimisorganiga, ei ole tema arvamus siduv. Euroopa Nõukogu tunnistas, et ehkki võimalust võtta kohtunik pahauskse käitumise või raske hooletuse tõttu otsuse tegemisel isiklikult vastutusele saab pidada õiguspäraseks, peab see olema selgelt kaitsemeetmetega piiritletud, et kaitsta kohtunikke selle võimaluse kuritarvitamise eest ja takistada täitevvõimu kohtunikele põhjendamatut survet avaldamast. Muretsemiseks on andnud põhjust rahandusministeeriumile selles küsimuses antud volitused . Euroopa Nõukogu märkis, et kõnealune uus kord võib mõjuda kohtunikele ja prokuröridele heidutavalt, eriti koos prokuratuuris sellise osakonna loomisega, mis uurib kohtunike ja prokuröride toimepandud süütegusid . Kohtunike tsiviilvastutusele võtmise uue korra suhtes on esitatud Euroopa Kohtusse eelotsusetaotlus, mis on praegu menetlemisel .

Kvaliteet