1Sissejuhatus

Üheteistkümnendas ümberpaigutamise ja ümberasustamise aruandes antakse ajakohane ülevaade ümberpaigutamise ja ümberasustamise kavade rakendamisest alates viimasest aruandest, mis esitati 2. märtsil, ning kirjeldatakse lünki ja seni võtmata meetmeid, mida on veel vaja võtta, et täita mõlema kava raames võetud kohustused.

Kuigi sisserändajaid saabub nüüd vähem, on Kreeka endiselt surve all, sest tema territooriumil on ikka veel üle 62 200 sisserändaja, kellest ligikaudu 14 000 viibib saartel ja ligikaudu 48 200 isikut Kreeka mandriosas. Itaaliasse on aasta algusest saabunud 24 672 isikut, mis on 36 % rohkem kui 2016. aastal sama aja jooksul. Eritrealased on Itaaliasse saabunud sisserändajate hulgas suurim ümberpaigutamistingimustele vastava kodakondsusega inimeste rühm ja nende arv on 2017. aastal märkimisväärselt vähenenud: see päritoluriik langes saabujate arvu poolest 2016. aasta teiselt kohalt (11,5 % saabujatest) 2017. aasta märtsis kümnendale kohale ja selle kodanikud moodustavad nüüd saabujatest vaid 2,4 %. Ent vaatamata nimetatud arvu järsule langusele ootab märkimisväärne arv peamiselt 2016. aastal saabunud eritrealasi (11 000) ikka veel teistesse liikmesriikidesse ümberpaigutamist. Ümberpaigutamine jääb seetõttu Kreekale ja Itaaliale avalduva surve leevendamisel põhiliseks meetmeks, millega jagatakse vastutus nende selgelt rahvusvahelist kaitset vajavate sisserändajatega tegelemisel.

Nagu eespool märgitud, on Itaalias ja Kreekas ning ümberpaigutamistingimustele vastavate viibivate isikute arv nõukogu otsustega ettenähtust väiksem. Praeguseks on Kreekas registreeritud 26 997 ja Itaalias 8 000 tingimustele vastavat taotlejat. Kreekast, kus ümberpaigutamiseks registreeritud taotlejate arv püsib eeldatavasti stabiilsena, on veel vaja ümber paigutada 14 000 isikut. Kõigi tingimustele vastavate isikute ümberpaigutamine on käesoleva aasta jooksul seega teostatav ja tuleks seada prioriteediks. Igakuise eesmärgiga paigutada Itaaliast ümber 1 500 ja Kreekast 3 000 inimest kavatsetakse lihtsustada ja kiirendada kõigi tingimustele vastavate isikute ümberpaigutamist tõhusal ja sujuval viisil nõukogu otsuste ajakava raames, millega saavutataks erakorralise meetme eesmärk.

Komisjon on järjepidevalt kutsunud liikmesriike üles suurendama jõupingutusi ümberpaigutamiseesmärkide saavutamiseks ja on valmis liikmesriike abistama nende õiguslike kohustuste täitmisel. ELi nõukogu eesistujariik Malta korraldas 27. märtsil 2017 toimunud justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungil eraldi koosoleku, et arutada seda, kuidas ümberpaigutamist kiirendada. See on andnud mõningaid tulemusi. Teatavad liikmesriigid, kes olid oma osalemist ümberpaigutamises aeglustanud, on hakanud isikuid uuesti ümber paigutama. Tänu kõikidele olulistele sidusrühmadele on saavutatud edu, mille tulemusena on püstitatud igakuiste ümberpaigutamiste uus rekord (üle 1 600 Kreekast ja üle 800 Itaaliast), mis tähendab, et 10. aprilli 2017. aasta seisuga on ümberpaigutatud inimesi 16 340 (5 001 Itaaliast ja 11 339 Kreekast). See on eelnevate kuude edukaima tulemusega võrreldes 27 % suurenemine.

Siiski vajatakse kõikidelt liikmesriikidelt edasisi tõhustatud ja koordineeritud jõupingutusi, eelkõige nendelt, kes seni ei ole ümberpaigutamises üldse osalenud, samuti kõigi asjaosaliste head koostööd, et paigutada Itaaliast ja Kreekast 2017. aasta septembriks ümber kõik tingimustele vastavad isikud. Nagu eelmistes aruannetes märgitud, on ümberpaigutamiseks vajalikud tingimused ja infrastruktuur on nüüd täielikult paigas. Kuigi Itaalia, Kreeka, ELi ametid ja rahvusvahelised organisatsioonid on kõik oma võimekust suurendanud, et seatud eesmärgid täita, on mõnel liikmesriigil teatavates etappides endiselt raskusi ümberpaigutamisprotokollides kokkulepitud ajakavast kinnipidamisega, mistõttu tekivad tõhustatud ümberpaigutamist takistavad kitsaskohad. Käesolev üheteistkümnes aruanne sisaldab konkreetsete liikmesriikide jaoks sihipäraseid soovitusi, mille eesmärk on kõrvaldada need kitsaskohad, mis mõjutavad ümberpaigutamiste lihtsustamiseks ja kiirendamiseks tehtavaid ühiseid jõupingutusi.

Mis puutub ümberasustamisse, siis on siiani hästi sujunud 2015. aasta juuli järelduste rakendamine, mille kohaselt otsustati ümber asustada 22 504 isikut – ümber on asustatud 15 492 rahvusvahelist kaitset vajavat inimest, mis on kokkulepitud arvust üle kahe kolmandiku suurem. Alates 28. veebruarist 2017 on peamiselt Türgist, Jordaaniast ja Liibanonist asustatud ümber 1 070 inimest. Selle Euroopa kava alusel toimuv ümberasustamine hõlmab osaliselt ka ümberasustamist ELi–Türgi avalduse raames. Alguskuupäevast, mis oli 4. aprill 2016, on selle mehhanismi raames asustatud Türgist ELi ümber 4 618 süürlast, sealhulgas 1 053 isikut pärast eelmise aruande avaldamist.

2Ümberpaigutamine

Ümberpaigutamine on käesoleval kuul veelgi hoogustunud ja lisapingutused võimaldavad saavutada seatud eesmärgid.

Absoluutarvudes on Saksamaa seni suurima arvu taotlejaid (3 511) ümberasustanud riik, järgnevad Prantsusmaa (3 157) ja Madalmaad (1 636). Malta ja Soome on ainsad liikmesriigid, kes püsivad praegu oma kohustuste täitmisega graafikus nii Itaalia kui ka Kreeka puhul (vt 3. lisa). Luksemburg, Madalmaad ja Portugal teevad samuti jõudsaid edusamme Kreeka ja Itaaliaga seotud kohustuste täitmisel. Norra on alustamas oma kohustuste täitmist.

Kuid teatavate teiste liikmesriikide puhul valmistab olukord endiselt pettumust. Ungari ja Poola ei osale ikka veel ümberpaigutamiskavas ega täida seega oma õiguslikke kohustusi. Tšehhi Vabariik ei ole alates 2016. aasta maist lubadusi esitanud ega kedagi ümber paigutanud 2016. aasta augustist saadik, olles seega ümber paigutanud alla 1 % oma kvoodist. Bulgaaria, Horvaatia ja Slovakkia on ümber paigutanud väga vähe varjupaigataotlejaid (ümber paigutatud 2 % kvoodist).