1. SISSEJUHATUS

16. detsembril 2013 alustas Euroopa Liit (EL) viisanõude kaotamist käsitlevat dialoogi Türgiga, samaaegselt ELi-Türgi tagasivõtulepingu allkirjastamisega . Viisanõude kaotamise dialoog põhineb dokumendil „Tegevuskava Türgiga viisavabaduse kehtestamiseks“ (edaspidi „tegevuskava“), milles kehtestatakse tingimused, mida Türgi peab täitma, et Euroopa Parlament ja nõukogu saaksid muuta määrust (EÜ) nr 539/2001, millega võimaldataks Türgi kodanikel, kellel on ELi standarditele vastav biomeetriline pass, Schengeni ala lühikest aega (st 90 päeva mis tahes 180päevase ajavahemiku jooksul) viisata külastada. Tegevuskavas esitatud 72 nõuet on jagatud viide temaatilisse rühma: dokumentide turvalisus; rände haldamine; avalik kord ja julgeolek; põhiõigused ja ebaseaduslike rändajate tagasivõtmine.

20. oktoobril 2014 võttis komisjon vastu esimese aruande Türgi edusammude kohta viisanõude kaotamise tegevuskava tingimuste täitmisel (edaspidi „esimene aruanne“) . Esimeses aruandes hinnati iga nõude täitmist ja esitati soovitused täiendavate edusammude tegemiseks kõikides valdkondades.

29. novembril 2015 toimus ELi ja Türgi tippkohtumine, kus kaks poolt leppisid kokku oma koostöö süvendamise viisides, eelkõige Süüria pagulaskriisi juhtimisel ja ebaseadusliku rändega tegelemisel. Tippkohtumisel väljendas Türgi oma tahet kiirendada tegevuskava täitmist, nähes muu hulgas ette kõigi ELi ja Türgi vahelise tagasivõtulepingu sätete kohaldamise eesmärgiga saavutada viisanõude kaotamine oktoobriks 2016 . Euroopa Liit tundis selle pühendumuse üle heameelt.

4. märtsil 2016 võttis komisjon vastu teise aruande Türgi edusammude kohta viisanõude kaotamise tegevuskava tingimuste täitmisel (edaspidi „teine aruanne“), millele lisati komisjoni talituste töödokument . Komisjoni talituste töödokumendis kirjeldati edusamme, mida Türgi on alates esimesest aruandest iga nõude täitmisel teinud, samas kui teises aruandes esitati soovitused edasiste edusammude tegemiseks kõikides valdkondades. Lisaks sisaldas komisjoni talituste töödokument hinnangut Türgi suhtes viisanõude kaotamise võimaliku mõju kohta ELi rändeolukorrale.

7. ja 18. märtsil 2016 toimus ELi kõikide riikide riigipeade või valitsusjuhtide ja Türgi kohtumine. Viimane kohtumine lõppes ELi ja Türgi avaldusega (edaspidi „avaldus“), kus on öeldud, et „viisanõude kaotamise tegevuskava rakendamist kiirendatakse kõigi osalevate liikmesriikide puhul, et kaotada Türgi kodanikele kehtivad viisanõuded hiljemalt 2016. aasta juuni lõpuks, tingimusel et on järgitud kõiki kriteeriumeid. Selle saavutamiseks võtab Türgi seni täitmata nõuete täitmiseks vajalikud meetmed, et võimaldada komisjonil teha pärast nõutavat kriteeriumite põhjal läbiviidavat nõuete järgimise hindamist aprilli lõpuks vastav ettepanek, millele tuginedes saavad Euroopa Parlament ja nõukogu teha lõpliku otsuse“.

Kolmandas aruandes esitatakse nõuete järgimise hindamine, nagu avalduses nõutud. Selles kirjeldatakse peamisi edusamme, mida Türgi on alates teise aruande avaldamisest teinud tegevuskavas loetletud nõuete täitmiseks. Samuti esitatakse selles üksikasjalikud soovitused meetmete kohta, mida Türgi peab 4. maiks 2016 veel võtma, et täita tegevuskava viimased täitmata kriteeriumid ning et Euroopa Parlament ja nõukogu saaksid võtta vastu komisjoni tehtud seadusandliku ettepaneku.

Kolmandale aruandele on lisatud komisjoni talituste töödokument, milles on esitatud iga nõude täitmise seis. Samuti hinnatakse komisjoni talituste töödokumendis ka Türgi suhtes viisanõude kaotamise võimalikku mõju julgeolekuolukorrale Euroopa Liidus.

Kolmandas aruandes järgitakse tegevuskava ülesehitust ning seega käsitletakse siin eraldi kõiki viit valdkonda ja osutatakse, millise valdkonna puhul ei ole nõuded veel täielikult täidetud ning milliseid meetmeid tuleks Türgil nende viimaste täitmata nõuete täitmiseks võtta.

2. ESIMENE VALDKOND: DOKUMENTIDE TURVALISUS

Türgi on alates teise aruande avaldamisest teinud edusamme selle valdkonna nõuete täitmisel.

Eelkõige asusid Türgi ametiasutused katseetapis andma välja Türgi kodanikele uusi ja turvalisemaid biomeetriliste tunnustega isikutunnistusi. Kõigi Türgi kodanike vanade isikutunnistuste asendamine uutega võtab aega ligikaudu kolm aastat. See protsess on nüüd aktiivselt käimas.

Lisaks sellele on Türgi ametiasutused alustanud ELi liikmesriikidega koostööd teabe jagamisel võltsitud ja järeletehtud reisidokumentide kohta. Nüüd sisestab Türgi riiklik politsei teavet Türgis piirikontrollitoimingute käigus tuvastatud võltsitud ja järeletehtud reisidokumentide kohta korrapäraselt ja õigel ajal Interpoli andmebaasi Dial-doc, millele pääsevad juurde kõik liikmesriigid. Samal ajal on Türgi politsei seadnud Türgi peamistes lennujaamades (Atatürki lennujaamas Istanbulis ja Antalya lennujaamas) sisse spetsiaalsed bürood, mille ülesandeks on vahetada teavet ja nõuandeid liikmesriikide sisserände kontaktametnikega ELi suunduvatelt reisijatelt leitud kahtlaste reisidokumentide kohta. Lisaks on Türgi politsei hakanud pakkuma piiriületuspunktidesse värvatud ametnikele rohkem koolitusvõimalusi, eesmärgiga suurendada nende võimekust tuvastada võltsitud dokumente, kusjuures suurema tähelepanu all on ELi liikmesriikide välja antud dokumendid.

Sellise arengu tulemusel on Türgil valdkonnas 1 täitmata veel vaid üks kriteerium, nimelt nõue väljastada oma kodanikele biomeetrilised passid, mis vastavad nõukogu määruses (EÜ) nr 2252/2004 kirjeldatud ELi standarditele, st kontaktivaba kiibiga passid, mis ei sisalda üksnes omaniku näokujutist, vaid ka tema sõrmejälgi, ning mis on kaitstud täiendava juurdepääsukontrolli (SAC) krüpteerimissüsteemiga .

Türgi ametiasutused on selle kriteeriumi täitmise nimel mitu kuud tehnilisel tasandil töötanud, sealhulgas ühe ELi rahastatud projekti abil. Türgi ametiasutused on aga teatanud, et tehnilistel põhjustel suudavad nad selle kriteeriumi täielikult täita alles 2016. aasta oktoobriks. Kuna ELi ja Türgi riigipead ja valitsusjuhid otsustasid viisanõude kaotamise protsessi kiirendada, ei ole Türgi ametiasutustel objektiivselt olnud võimalik seda kriteeriumi õigeks ajaks täita.

Ajutise lahendusena nõustusid Türgi ametiasutused aga alates 2016. aasta juunist kuni aasta lõpuni andma välja oma kodanikele passe, mis sisaldavad nii passi omaniku näokujutist kui ka sõrmejälgi, et viisavaba korra kehtestamisel saaks passi omanik seda kasutada. Need ajutised passid, mida antakse välja üksnes 2016. aasta lõpuni ja mille kehtivusaeg on lühike, erinevad kriteeriumi kohaselt nõutud passidest vaid selle poolest, et nende kiip on kaitstud laiendatud juurdepääsukontrolliga (EAC). See krüpteerimissüsteem on kooskõlas Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõuetega ning kuni 2014. aasta lõpuni oli see ka Euroopa Liidu standard.

Türgi ametiasutustele tuletatakse meelde, et enne viisavaba reisimise korra kehtestamist peaksid nad andma kõikidele liikmesriikidele sertifikaadid, mis võimaldavad liikmesriikidel autentida ja lugeda Türgi passide kiibile salvestatud teavet.