ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 22.6.2005 
KOM(2005) 282 lõplik 
2003/0210 (COD)   
Muudetud ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV, 
milles käsitletakse põhjavee kaitset reostuse eest 
(komisjoni esitatud EÜ asutamisle pingu artikli 250 lõike 2 alusel) 
 
ET 2   ET 2003/0210 (COD) 
Muudetud ettepanek:  
 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV, 
milles käsitletakse põhjavee kaitset reostuse eest 
28. aprillil 2005 hääletas Euroopa Parlament es imesel lugemisel Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu direktiivi (milles käsitletakse põhjav ee kaitset reostuse eest) ettepaneku 
(KOM(2003) 550, lõplik) muudatusi. 
EÜ asutamislepingu artikli 250 lõige 2 sätest ab, et niikaua kui nõuko gu ei ole otsustanud, 
võib komisjon muuta oma ettepanekut ükskõik m illal ühenduse õigusakti vastuvõtmisele viiva 
menetluse jooksul. 
Siinkohal esitab komisjon oma ar vamuse Euroopa Parlamendi vastuvõetud muudatuste kohta. 
1. T AUST  
Ettepaneku (KOM(2003) 550, lõplik – 2003/0210( COD)) edastamine nõukogule ja Euroopa 
Parlamendile vastavalt EÜ asutamislepi ngu artikli 175 lõikele 1: 19. september 2003  
Euroopa majandus- ja sotsiaalkom itee arvamus: 31. märts 2004  
Regioonide komit ee arvamus: 12.02.2004. 
2. K OMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK  
Põhjavesi on tähtis loodusvara , mida kasutatakse peamise lt joogiveeks, tööstuses ja 
põllumajanduses. Põhjavesi on väärtuslik ka  keskkonna seisukohalt, olles vastasmõjus 
pinnavee ja märgaladega ning moodu stades seega veeringluse olulis e osa, mida tuleks kaitsta. 
Põhjavee reostuse ärahoidmine on olnud ühenduse  õigusaktide reguleerimisalas alates 1980. 
aastast ning viimasel ajal vee raamdire ktiivi abil, mis võeti vastu 2000. aastal. 
Sellegipoolest puuduvad siiani selged kriteeriu mid, et määratleda põhjavee keskkonnaalaseid 
kvaliteedieesmärke, eelkõige head keemilist seisundit. Lisaks sellele on vaja põhjavee 
reostuse ärahoidmise ja piiramise erimeetmeid . Seda tunnistati vee ra amdirektiivi arutelul, 
sätestades selle artiklis 17, et komisjon peab  esitama ettepaneku, mis käsitleks nimetatud 
vajakajäämisi.  
Selle alusel ja laiaulatuslike konsultatsioonide järel sidusrühmadega avaldas komisjon 
septembris 2003 viitenumbriga KOM(2003) 550 ettepaneku uue direktiivi kohta, milles 
käsitletakse põhjavee kaitset re ostuse eest. Ettepanek sisald ab järgmiseid põhielemente:  
• vastavus- ehk järelevalvekord põhjavee hea keem ilise seisundi hindamiseks piiratud arvu 
saasteainete osas, mille suhtes kehtivad ühenduse nõuded; 
 
ET 3   ET • põhjavee keemilise seisundi hindamise kriteeriumid keskkonnakvaliteedi standardite 
alusel, mille peavad asjakohasel tasandil (riiklik tasand, vesikond või põhjaveekogum) 
kehtestama liikmesriigid, olenevalt põhjavee looduslike tingimuste erinevustest, kindlakstehtud koormustest ja asjaomastest keemilistest ainetest; 
• põhjavee saasteainete sisalduse olulise suuren emise kindlakstegemise kriteeriumide ning 
lähtekohtade määratlemine nende  tendentside tagasipööramiseks; 
• saasteainete otsest ja eriti kaudset põhjavette viimist ärah oidvad või piiravad meetmed. 
Ettepanekus antakse selged määratlused, mis tagavad vee raamdirektiivi 
keskkonnaeesmärkide saavutamise põhjavee osas. Samal viisil saavutatakse ettepanekuga 
vajalik tasakaal ühenduse tasandi l käsitletavate probleemide ja  nende vahel, mida on parem 
jätta liikmesriikide käsitleda.  
3. K
OMISJONI ARVAMUS EUROOPA PARLAMENDI VASTUVÕETUD MUUDATUSTE 
KOHTA  
28. aprillil 2005 võttis Euroopa Parlament vastu 89 muudatust 123-st esitatust. Kaheksa 
muudatuse – ettepanekud 1, 15, 18, 29, 38, 58, 71 ja 88 – puhul hääletati mitmes osas. 58. 
muudatusettepaneku puhul toet asid parlamendisaadikud ainu lt esimest osa. Teiste puhul 
mitmes osas ei hääletatud. 
Komisjon leiab, et suur osa parlamendi mu udatustest on täielikult, põhimõtteliselt või 
osaliselt vastuvõetavad, sest need  teevad komisjoni ettepaneku selgemaks või paremaks, eriti 
põhjavee hea keemilise seisundiga se otud järelevalvekorra osas. 
Komisjoni üksikasjalik seisukoht Euroopa Parlamendi muudatuste osas on järgmine: 
3.1. Muudatused, millega komisj on täielikult nõustub  
Muudatus 1 muudab ettepaneku pealkirja, täpsustade s, et ettepanek kä sitleb ainult põhjavee 
keemilist reostust. See on kooskõlas vee raam direktiivi 2000/60/EÜ (VRD) eesmärkidega. 
Muudatus 5 selgitab põhjenduse 3 teksti, mis on vastuvõetav, sest see on kooskõlas VRD 
halvenemise ärahoidmise sättega. 
Muudatusega 9 pakutud uus põhjendus põhjavee kv aliteedistandardite mõju kohta 
keskkonnakaitse tasemele ja sisetu ru toimimisele on vastuvõetav.  
Muudatus 13 lisab uue põhjenduse põhjavee  varumise ja taaskasuta mise kohta, mis selgitab 
VRD sätteid ja on seega täielikult vastuvõeta v. Teine uus põhjendus, mida pakub muudatus 
14 seiretulemuste võrreldavuse kohta, on sa muti vastuvõetav ning kooskõlas muudatusega 41 
ja VRD V lisaga. 
Uus taustsisalduse määratlus, mille lisab muudatus 22, on vastuvõetav ja kooskõlas 
muudatusega 71. 
Muudatuses 25 soovitatakse täiendada artikli 3 pealki rja, mis on vastuvõetav (kriteeriumid 
käsitlevad tõepoolest nii põhjavee keemilise se isundi hindamist kui klassifitseerimist). 
 
ET 4   ET Muudatuses 91 sätestatakse, et kui põhjaveekogumis  või põhjaveekogumite rühmas leitud 
looduslike saasteainete sisaldus on suurem kui I või II lisas m ääratletud kvaliteedistandardid 
ette näevad (st ületades riiklikul tasandil kehtestatud norme), tuleks põhjavee keemilise 
seisundi mitterahuldava ja hea vahelise piiri keht estamisel võtta arvesse taustsisaldusi. See on 
komisjonile vastuvõetav. 
Muudatus 29 (seotud muudatusega 28) on vastuvõetav, sest see pa randab õiguslikku selgust 
põhjavee keemilise seisundi hindamise küsimuses. 
Muudatus 35, millega jäetakse välja artikli 4 lõig e 3, on vastuvõetav, arvestades, et muudatus 
36 võtab selle sätte üle (vt alltoodud kommentaari). 
Muudatuses 37 selgitatakse, et artiklis 5 ei kä sitleta looduslikest ja geoloogilistest 
protsessidest põhjustatud saasteai nete sisalduse suurenemist, mis parandab ettepaneku teksti. 
Muudatus 38 on vastuvõetav ja kooskõlas heakskiidetud muudatusega 24. Vastuvõetav on ka 
muudatuses 39 soovitatud viide punktreostusallikatele eriomaste tendentside hindamisele ja 
nende ümberpööramisele. 
Muudatusega 42 soovitatud artikli 6 pealkirja m uutmine on vastuvõetav, sest see on 
kooskõlas VRD sätetega (artikli 4 lõike 1 punkti b alapunkt i).  
Muudatusega 55 pakutud sõnastuse muutmine (eessõna as emel „ja”) artiklis  8 on vastuvõetav. 
Tõepoolest võib mõlemat lisa kohandad a teaduse ja tehnika arenguga.  
Vastuvõetav on samuti muudatustes 57 ja 59 pakutud  I lisa üldpealkirja ja B osa pealkirja 
muutmine.  
Muudatus 60 on vastuvõetav, sest viide direktiivi 96/ 676/EMÜ (nitraatide di rektiiv) sätetele 
on piisav. 
Muudatusega 63 pakutav pestitsiidinorm 0,5 µg/l tule neb direktiivist 91/414/EMÜ ja selle 
võib vastu võtta. Ka muudatus 64 on vastuvõetav, olles täieli kult kooskõlas VRD sätetega.  
Sünteetiliste ainete ja näitaja te eristamine (saasteainete asemel), mida pakub muudatus 90, on 
komisjonile vastuvõetav. 
Muudatuse 68 puhul on põhjavee olmekasutuse arvessevõtmine vastuvõetav. Muudatuses 72 
soovitatakse välja jätta III lisa B osa punkt 2.3, mis on vastuvõetav sel alusel, et kulusid tuleb 
arvestada pigem meetmete võtmisel, mitte põhj avee kvaliteedistandardite kehtestamisel.  
Kui käsitleda IV lisa, siis muudatus 73, mis seob artikli 5 IV lisaga, ja muudatuse 74 see osa, 
mis käsitleb mõõtmiste hindamist, on vastuvõetavad. Muudatus 75 põhjavee kvaliteedi 
tendentside statistiliste aspek tide kohta on samuti vastuvõetav. 
Muudatus 81, mis käsitleb tendentside ümberpööramise kaalumisel hinnatavaid riske, on 
samuti vastuvõetav. Viimaks, muudatused 82 ja 87 parandavad tendentside ümberpööramist 
käsitleva teksti selgust, olles seega vastuvõetavad. 
3.2. Muudatused, millega komisjon nõ ustub osaliselt võ i põhimõtteliselt 
Muudatus 2 muudab põhjenduse 1 sõnastust ja toob sisse  uue lause. Selle muudatuse esimene 
osa ei ole vastuvõetav, sest ei vasta ve e raamdirektiivis sätestatud põhjavee kaitse 
 
ET 5   ET põhimõtetele, mis näevad põhjavee kaitset osana laiemast vee- ja maismaaökosüsteemide 
kaitsest. Muudatuse teine osa on VRD keskkonnaees märkidega ja selle artikliga 7 kooskõlas 
ning seega vastuvõetav. Sõnastus  oleks niisiis järgmine:  
(1) Põhjavesi on väärtuslik loodusvara, mida tu leb keemilise reostuse eest kaitsta. See on 
eriti oluline põhjaveest sõltuvate ökosü steemide ja põhjavee olmekasutuse jaoks. 
Muudatusega 6 pakutav põhjendus 4 kasutab sõna „soovituslik“. VRD põhjavee kaitse sätted 
aga ei ole soovituslikud. Need on tegelikult üsna laiaulatuslikud ja üksikasjalikud (mõisted, 
kaitse tase, iseloomustus, kaitsealad, joogive e allikate kaitse, seir e, meetmete kava). 
Muudatus peaks seega asendama sõna „soovituslikud“ sõnaga „ üldised “. 
Muudatusega 8 pakutav viide põllumajanduse ja mets anduse tavadele uues põhjenduses on 
põhimõtteliselt vastuvõetav. Ristviide ühisele põllumajanduspoliitikale ja maaelu arengukavadele on arusaadav, sest  talupidajad peavad  võib-olla muutma tootmisviise, jätma 
laiemaid puhverribasid, taastama lammisid jne. Ku id sõnale „arendamine“ eelistatakse siiski 
sõna „ väljatöötamine “. Sõnastus oleks niisiis järgmine:  
(5a) Põhjavee kaitse võib nõuda mõnedes piirkondades põllumajand use või metsanduse 
tavade muutmist, mis võib tähendada tulude vähenemist. Seda probleemi tuleks arvestada reformitud ühise põllumajanduspoliitika raam es maaelu arengukavade väljatöötamisel. 
Muudatus 12
 toob sisse uue põhjenduse, mis viitab  teaduslikult põhje ndatud andmetele 
problemaatiliste ainete kohta (nt sisesekretsi oonis aktiivsed ained). See on konstruktiivne 
märkus, mis on põhimõtteliselt vastuvõetav. Pakutav muudetud sõnastus on järgmine: 
(7a) Tuleb täpsustada, milliste saasteainete põhjavette viimis t peab ära hoidma või piirama, 
võttes eriti arvesse teaduslikult põhjen datud andmeid ohtlike ainete, näiteks 
sisesekretsioonis aktii vsete ainete kohta.  
Muudatus 15 lisab artiklisse 1 põhjaveevarude hindami sega seotud kriteeriumid ja viite VRD 
artiklile 4, mis on osaliselt vastuvõetav. Täpsemalt – punkt b, mis on seotud põhjavee 
kvantitatiivse seisundiga, ei ole ees pool selgitatud põhjustel (muudatused 7 ja 80) 
vastuvõetav. Muudatuse 15 viimane lause on väikeste muudatustega vastuvõetav. Punkt c on 
aga seda viimast lauset arvestades üleliigne ja tuleks välja jätta. Sõnast us peaks niisiis olema 
järgmine: 
Käesoleva direktiiviga kehtes tatakse direktiivi 2000/60/EÜ artikli 17 lõigetes 1 ja 2 
nimetatud erimeetmed põhjavee keemilise reos tuse ärahoidmiseks ja piiramiseks. 
Konkreetselt hõlmavad need meetmed: 
a) kriteeriumeid põhjavee hea keemil ise seisundi hindamiseks, ja  
b) kriteeriumeid põhjavee saasteainete si salduse olulise ja püsiva suurenemise 
tuvastamiseks ja ümberpööramiseks, samuti tendentside ümberpööramise lähtekohtade määratlemiseks. 
Käesoleva direktiivi eesmärk on täiendada dire ktiivi 2000/60/EÜ artik li 4 lõike 1 punkti b 
alapunkti i sätteid, et ära hoida või piirata saasteainete põhjavette viimist ning kõigi 
põhjaveekogumite seisundi halvenemist. 
 
ET 6   ET Muudatus 17 on põhimõtteliselt vastuvõetav. Termini „pii rnormid“ mõte oli eristada EL-i 
tasandil kehtestatud põhjav ee keskkonnakvaliteedi standard eid liikmesriikide tasandil 
kehtestatutest. Kuni on tagatud nende eri tüüpi standardite selg e eristamine, ei nõua komisjon 
selle termini säilitamist. Põhjavee kvaliteed istandardite ulatust ja rolli võiks selgitada 
järgmine definitsioon: 
1. „Põhjaveekvaliteedi standard“ tähendab ühe nduse tasandil kehtestatud või vastavalt 
artiklile 3 vastu võetud liikmesriikide keskkonnakvaliteedi standardit põhjavee jaoks, väljendatuna konkreetse saasteaine või saas teainete rühma sisaldusena või põhjavee 
reostuse näitajana, mida ei tohiks ületada, et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda. 
Muudatus 19
 on põhimõtteliselt vastuvõetav. See ei ühildu aga muudatusega 20. Eelistada 
tuleks järgmist mõlema muudatuse aspekte ühendavat määratlust: 
3. „Saasteainete viimine põhjavette“ tähendab otsest või kaudset saasteainete viimist 
põhjavette inimtegevuse tulemusel.  
Muudatus 24 on põhimõtteliselt vastuvõetav. Võib te kkida vajadus muudatust parandada, 
nimetades võrdlusaastaks 2007 , mitte „2007 ja 2008“.  
Muudatuses 26 pakutud artikli 3 sissejuhatava osa m uutmine on põhimõtteliselt vastuvõetav. 
Tekst tuleks aga ümber sõnastad a kajastamaks asjaolu, et dire ktiivi 2000/60/EÜ  artiklis 5 
sätestatud tunnuste analüüsid on juba valmi nud. Viide punktidele 2.4.5 ja 2.5 loob selge seose 
direktiivi 2000/60/EÜ artikliga 8, mida ei peaks seetõttu siin kordama. Alternatiivne sõnastus 
oleks järgmine: 
1. Liikmesriigid peavad põhjaveekogumi või põhjaveekogumite rühma keemilise seisundi 
hindamiseks vastavalt direkt iivi 2000/60/EÜ V lisa punk tidele 2.4.5 ja 2.5 kasutama 
järgmiseid kriteeriumeid: 
Muudatus 28, mis täpsustab artikli 3 uues lõikes 1b vastavus- ehk järelevalvekorra, on 
põhimõtteliselt vastuvõetav. Pakutava muudatuse sõnastus on aga problemaatiline, sest mõnes 
tehnilises üksikasjas on see vastuolus vee raamdirektiivi nõuetega. Lisaks korratakse teiste 
sõnadega muudatuses 29 pakutut. Teksti järgnevusloogika parandamiseks soovitab komisjon 
nimetada artiklis 3 ainult põhjavee keemilise seisundi hindamise kriteeriumid, selgitades seoseid põhjavee keemilise seisundi ja põhjavee kvaliteedi standardite vahel (sh need, mida 
kehtestavad liikmesriigid), ning käsitleda vastavuse aspekte artiklis 4. Muudatuses 28
 pakutud 
tekst sisalduks sel juhul muudetud artiklis 4 (mis  keskendub vastavuse aspe ktidele) ja sellega 
seotud lisas. 
Muudatus 30 on seotud muudatusega 17 soovitatud määratluse muutmisega, mis on 
põhimõtteliselt vastuvõetav, sest m ääratluses täpsustatakse, et standardeid võib kehtestada 
Euroopa või liikmesriigi tasandil või vesi konna või põhjaveekogumi ta sandil. Sama käib 
muudatuste 31 (artikkel 4, lõige 1), 34 (artikkel 4, lõige 2), 69, 70 ja 71 (I lisa, B osa) kohta, 
mis on põhimõtteliselt vastuvõetavad. See on seotud ka muudatusega 32, mis selgitab seoseid 
kvaliteedistandardite ja vees looduslikult esin evate ainete koguste va hel, ning muudatusega 
33, mis käsitleb nõuet kooskõlastada kvaliteedis tandardite kehtestami ne rahvusvahelistes 
vesikonnapiirkondades. Kooskõlas ee lnevaga käsitleks artikkel 3 põhjavee keemilise seisundi 
hindamise kriteeriumeid  ja hõlmaks muudatustega 31, 32, 33, 34 ja 36 pakutud muudatusi, 
ning artikkel 4 keskenduks ainult põhjavee keemilise seisundi hindamise protseduurile . See 
võimaldaks samuti lühendada pealkirja, mida muudatuses 30 peetakse liiga pikaks. 
 
ET 7   ET Uue lõike sissetoomine mõõtmismeetodite kohta (muudatus 41) on põhimõtteliselt 
vastuvõetav, sest see toetab üh tlust mõõtmismeetodite osas; sõna stus tuleb aga üle vaadata, 
sest see on liiga laialivalguv ja rikub teksti  tasakaalu. Alternatii vne sõnastus oleks: 
Artikkel 5a – Mõõtmismeetodid 
1. Liikmesriigid peavad välja selgit ama nende ainete või ainerühmade 
mõõtmismeetodid, sh asjakohased CEN-i võ i riiklikud standarditud meetodid, mille 
jaoks on vastavalt artiklile 3 keht estatud kogu ühenduse või riiklikud 
põhjaveekvaliteedi standardid, ning esitam a sellekohase teabe koos direktiivi 
2000/60/EÜ artiklis 8 ettenähtud seirekava aruandega. 
2. Komisjon kehtestab kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 8 lõikega 3 ja artikliga 
21 meetodi tulemuslikkuse ja kvaliteedi kontrolli kriteeriumid lõike 1 kohaselt 
teavitatud meetodite kaupa, eesmärgiga luua eeldused põhjaveeseire tulemuste 
võrdlemiseks, ning kontrollib, et se ireandmed direktiivi 2000/60/EÜ artikli 13 
alusel esitatavates aruannetes vastaksid neile kriteeriumidele. 
Muudatuses 46 soovitatakse lisada artikli 6 järele saasteainete vettejuhtimise vastaste 
meetmetega kaasnevad seirenõuded, mis on põhimõtteliselt vastuvõetav, sest VRD neid 
nõudeid ei hõlma. Parem oleks aga lihtsalt märkida, et lõike 2 alusel võetavaid meetmeid 
seiratakse kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 11 lõike 5 sätetega. 
Muudatus 47, mis viitab heale keskkonnatavale ja parimale olemasolevale tehnoloogiale, on 
samuti põhimõtteliselt vastuvõetav, kuid täpne sõna stus tuleks üle vaadata, sest see viide 
piiraks tegevusi ainult saastuse kompleksse  vältimise ja kontrolli (IPPC) direktiivis 
määratletutega. Alternatiivne s õnastus võiks olla järgmine: Käesolevas artiklis nõutavad 
meetmed peavad arvesse võtma kehtivat head ta va, sh asjakohaste ühenduse õigusaktidega 
määratletud head keskkonnatava ja parimaid olemasolevaid meetodeid .  
Muudatus 48 on samuti põhimõtteliselt vastuvõetav, kuid vajaks ümbersõnastamist. 
Alternatiivne sõnastus võiks olla järgmine: Kui saasteainete vette viimine on lubatud 
käesoleva lõike punktis b sätestatud tingimust el, peab alati niivõrd, kui see on tehniliselt 
võimalik, võtma arvesse põhjavee keemilist se isundit mõjutavaid hajureostusallikaid. 
Paindlikkuse lisamine vastavuskorda, mida pakub muudatus 58, on samuti põhimõtteliselt 
vastuvõetav. Ent siinko hal korratakse teises sõnastuses muudatuses 29 juba sisalduvaid 
sätteid. Varasemaga võrre ldes puudub vaid lause „ asjakohased testid vi iakse läbi ülemises 
põhjaveekihis “, mis on kasulik soovitus ning tuleks lis ada mõnda teise vast avust käsitlevasse 
artiklisse või lisasse.  
II lisas pakutava (muudatus 65) ühise korra põhimõttega põhja veekvaliteedi standardite 
kehtestamiseks ollakse põhimõtteliselt nõus, kuigi soovitatud met oodika vajab edasist 
viimistlemist, mis oli komisjoni algse ette paneku mõte. Veelgi enam, tekst kordab 
muudatuses 29 soovitatud sätteid. Seetõttu soovitata kse see osa ümber sõnastada (nii, et 
sellest osast saaks II lisa A osa), kasutades pealkirja „ Artikli 3 alusel liikmesriikide poolt 
põhjaveekvaliteedi standardite kehtestamise juhend “, ja hõlmates sellega muudatuse 71 
teksti, mis tuleks viia kooskõlla muudatusega 22 („taustsisaldus”), ning muutes koha, kus 
mainitakse „parimat professionaalset hinnangut“,  lauseks, mille puhul oleks vähem võimalusi 
mitmeti tõlgendamiseks.  
 
ET 8   ET III lisa A osas soovitatakse muudatusega 89 muuta nii looduslikult ku i ka reostuse tulemusel 
esineda võivate ainete esialg set tabelit. See on põhimõttelise lt vastuvõetav. Et aga hoida 
artiklite 3 ja 4 jaoks pakutud järj ekorda, soovitatakse viia see tabel II lisa B ossa (kus see 
järgneks eelnimetatud juhendile) ja hõlmata muudetud III lisas kõiki vastavuse aspekte. 
Veelgi enam, märkuste veerg võiks olla liht salt integreeritud osa A.1 pealkirja (kasutades 
joonealust märkust): 
OSA  A.1:  MIINIMUMLOETELU LOODUSLIKULT JA INIM TEGEVUSE TULEMUSENA ESINEVATEST 
AINETEST JA IOONIDEST , MILLE JAOKS PEAVAD LIIKMESRIIGID KOOSKÕLAS ARTIKLIGA 
3 KEHTESTAMA PÕHJAVEEKVALITEEDI STANDARDID1 
Aine või ioon 
Ammoonium 
Arseen Kaadmium Plii Elavhõbe Trikloroetüleen Tetrakloroetüleen 
Muudatus 66 III lisa B osa kohta on põhimõtteliselt vastuvõetav, sest on kooskõlas teiste 
seotud muudatustega, mis käsitlevad põhjav eekvaliteedi standardite kehtestamist 
liikmesriikide poolt. Kooskõlas ülaltoodud märkus tega soovitatakse aga, et liikmesriikide 
antav teave, mis algselt oli selles lisas, viidaks nüüd II lisa C osasse, et  parandada järjestust, 
kus teemale „põhjaveekvaliteed i standardite kehtestamise kriteeriumid“ (mis on nüüd 
hõlmatud artikliga 3 ja II lisaga) järgneb „põhjavee keemilise seisundi hindamine“ (mis on nüüd hõlmatud artikliga 4 ja III lisaga).  
Muudatus 67
 on samuti põhimõtteliselt vastuvõetav. Üh tluse nimel tuleks lisatud tekstile 
lisada täienduseks veel „ vesikonna või põhjaveekogumi tasandil “ ning viia see II lisa C 
osasse, nagu ülal soovitatud.  
Muudatused 76, 77, 78, 83, 84 ja 85, mis käsitlevad tendentsi de hindamise ja nende 
ümberpööramise tähtaegu, on põhimõtteliselt vast uvõetavad. Algses lisas pakutud tähtajad 
põhinesid aga liikmesriikide põhj avee tehniliste ekspertidega peetud aruteludel, mille 
tulemuseks oli vee raamdirektiivi ühise rake ndusstrateegia raames väljatöötatud tehniline 
aruanne. Nende meelevaldne muutmine võib olla tehniliselt problemaatiline. Seetõttu soovitatakse seda lisa lihtsustada, sätestades  üldised siduvad eeskirj ad, kuid jättes lisamata 
                                                
 
1 Liikmesriigid peaksid seda loetelu täiendama, nii et see hõlmaks kõiki saasteaineid, mis on direktiivi 
2000/60/EÜ artikli 5 kohaselt läbi viidud analüüside järgi määratletud kui ohustatud põhjaveekogumeid 
iseloomustavad ained. 
 
ET 9   ET arvväärtused, võttes arvesse muudatuse 79 soovitust, mis käsitleb põhjaveekvaliteedi 
tendentside hindamise lähtekohti.  
3.3. Muudatused, millega komisjon ei nõustu 
Muudatusega 3 pakutav uus põhjendus ei ole vastuvõetav, sest mitte kõiki põhjaveekogumeid 
ei kasutata joogivee tootmiseks ja poleks realistlik nõuda, et kõik põhjaveekogumid vastaksid 
kvaliteedistandarditele, mis eeldavad, et neid kasutatakse joogiveeks.  
Muudatus 95 puudutab teadusuuringuid ja nende tule muste kasutamist. Uute teadusuuringute 
edendamine peaks olema 6. ja 7. teadusuuri ngute raamprogrammi, mitte põhjavee direktiivi 
ülesanne. Seetõttu pole see muudatus vastuvõet av. Samal põhjusel pole  vastuvõetav muudatus 
100, mis pakub artiklisse 6 uut sätet (uus lõige c) teadusuuringute ja nende avaldamise kohta. 
Muudatus 4 lisab uue põhjenduse, mis pole vastuvõetav, sest vee raamdirektiiv sätestab 
põhjaveele ja pinnaveele erineva kaitse. Arvestades, et põhjavee keemilist seisundit määratletakse suhestatult selle mõjuga se otud pinnaveega, pole see muudatus VRD-ga 
kooskõlas.  
Muudatus 7
 lisab uue põhjavee kvantitatiivse se isundiga seotud põhj enduse. See pole 
vastuvõetav, sest kvantitatii vset hinnangut reguleeritakse j uba VRD-ga, mis sätestab 
kohustuse tagada tasakaal põhjavee võtmise ja põhjaveekogumi taastumise vahel ning sellega seotud seire- ja hindamisnõuded. Seetõttu on see muudatus üleliigne. Sama põhjendus käib 
muudatuse 80
 kohta, millega sooviti täiendada IV lisa.  
Muudatusega 10 pakutav põhjenduse 6 muudatus olul iste langustendentside tuvastamise 
kohta ei ole vastuvõetav. See muudatus käsitleb  põhjavee kvantitatiivset seisundit, mis on 
VRD-ga juba piisavalt reguleeritud, ning on seega üleliigne.  
Muudatus 11 lisab põhjenduse 7 lõppu uue lause, öeld es, et direktiivi 80/68/EMÜ asjakohased 
sätted tuleks sellesse direkt iivi inkorporeerida, mis ei ol e vastuvõetav. Komisjoni pakutud 
tekst on direktiiviga 80/68/EMÜ tegelikult tä ielikult ühilduv, kuid see saavutab eesmärke 
teistsugusel moel. 1980. aasta direktiivi sätete  sissetoomine 2004. aastal ettevalmistatud teksti 
ei ole parim viis õigusaktide ette valmistamiseks ja on ebakohane.  
Muudatusega 16 pakutav uue lõike 2a lisamine artiklil e 1 dubleerib VRD sätteid ja on seega 
üleliigne. Põhjaveekogumeid peavad liikmesriig id iseloomustama VRD artikli 5 järgi.  
Komisjon ei saa nõustuda muudatustega 18, 21, ja 23. Termini „keskkonnaalaselt“ oluline 
(muudatus 18) sissetoomine jätaks liikmesriikidele võima luse väga erineval moel hinnata, mis 
on oluline. Teiseks on halvenemise määratlus (muudatus 21) vee raamdirektiivis juba olemas 
(artikkel 4). Muudatus 23 pakub ajalooliselt saastunud paikad e määratluse. Kuigi komisjon 
mõistab, et sellised paigad on problemaati lised, on nende arvessevõtmine kõnealuses 
ettepanekus väljaspool VRD artik list 17 tulenevat mandaati. S ee on ka põhjus, miks komisjon 
ei saa nõustuda muudatusega 93, mis lisaks pikaajalise saastamise all kannatavate paikade 
puhastamist puudutava sätte (artikkel 3, uued lõiked c ja d), ning muudatusega 49, mis viitab 
otsestele ja kaudsetele heitmet ele ajalooliselt saastunud paikad est (artikkel 6, uus lõige 2d). 
Muudatusega 27 sissetoodav uus lõige 1a ei ole koos kõlas VRD V lisa tabelis 2.3.2 sätestatud 
põhjavee hea keemilise seisundi määratlusega . Põhjavee keemiline seisund on seotud selle 
 
ET 10   ET mõjuga seotud pinnaveele. Seetõttu ei peaks põhjavee keskkonnakvaliteedi standardid 
põhinema saasteainete ökotoksikoloogilistel ja inimestega seotud kriteeriumidel.  
Meetmetekava täitmisviis jäetakse liikmesriikid e otsustada ja ei ole asjakohane näidata, 
milliste meetmete võtmine on eelistatav, nagu pakub muudatus 40. Seega ei ole see muudatus 
vastuvõetav.  
Muudatus 88 ei ole vastuvõetav. Eriti punkt c on vee raamdirektiivi artikli 11 lõike 3 punkti f 
sätteid arvestades üleliigne ja seda hõlmab juba muudatus 13.  
Muudatus 50 kordab VRD lisa VII.A punkti 7.6 nõuet. Sama käib muudatuse 51 kohta, mis 
kordab juba olemasolevas artiklis sätestatut. P õhimõte „saastaja maksab“ on kirjas juba VRD 
artiklis 9, mis muudab üleliigseks muudatuse 52. Lõpetuseks, kuigi mõistetakse, et on vaja 
anda soovitusi kaitsealade kohta, pole mõis tlik käsitleda kõiki võimalikke juhtumeid 
kõnealuses direktiivis, nagu pakub kuurorte ja tervisveeallikaid käsitlev muudatus 54. Seega 
ei ole see muudatus vastuvõetav. 
Muudatusega 56 pakutav uue lõike sissetoomine ei ol e vastuvõetav, sest kõnealuse direktiivi 
raames andmete kogumist reguleerib juba VRD.  
Muudatus 62 ei ole vastuvõetav, sest direktiivi 91/ 414/EMÜ (taimekaitsevahendite direktiivi) 
sätted jäävad jõusse. 
3.4. Muudetud ettepanek 
Võttes arvesse EÜ asutamisle pingu artikli 250 lõiget 2, mu udab komisjon oma ettepanekut 
eespool näidatud viisil.