ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
19.

Nõukogu ei võtnud üle Euroopa Parlamendi muudatusettepanekut 76, leides, et see ei olnud piisavalt konkreetne ja oleks vastuolus intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga. Nõukogu leidis, et koostalitlusvõime küsimust on juba piisavalt reguleeritud artikliga 6 ning samuti üldiste konkurentsieeskirjade kohaldamisega. Seda on selgelt põhjendatud nõukogu ühise seisukoha põhjenduste punktides 21 ja 22.
“4.3.8.

Üksnes sõiduki seisu ajal kasutamiseks ettenähtud istmetele, samuti punktidega 4.3.1.–4.3.5. hõlmatud mis tahes sõiduki istmetele, ei nõuta turvavöö kinnituspunktide paigaldamist. Kui sõiduki sellised istmed on kinnituspunktidega varustatud, peavad need kinnituspunktid vastama käesoleva direktiivi sätetele. Mis tahes kinnituspunkt, mis on ettenähtud kasutamiseks ainult puuetega isiku turvavöö jaoks, või mis tahes muu nõukogu 28. juuni 1977. aasta direktiivi 77/541/EMÜ (mootorsõidukite turvavöid ja turvasüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (7) artiklis 2a nimetatud turvasüsteem ei pea vastama käesoleva direktiivi nõuetele, kui see on konstrueeritud ja valmistatud kooskõlas siseriiklike õigusaktide nõuetega, et tagada kõrgeim vajaliku ohutuse tase.
3.

II lisa muudetakse järgmiselt: a) punkt 1.1 asendatakse järgmisega: “1.1. Käesoleva lisa nõudeid ei kohaldata seljaga sõidu suunas olevate istmete ega nendele istmetele kinnitatud mis tahes peatugede suhtes.”; b) punkt 2.3. asendatakse järgmisega: “2.3. Iste — ühele täiskasvanule mõeldud ühes tükis konstruktsioon koos istmekattega, mis võib, aga ei tarvitse olla sõiduki kerega lahutamatult ühendatud. Terminiga tähistatakse nii üksikistet kui ühele isikule mõeldud pinkistme osa. Olenevalt sõidu suunast määratletakse iste järgmiselt: 2.3.1. Näoga sõidu suunas olev iste — iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab ja mis on näoga sõiduki esiosa suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab väikesema kui +10o või –10o nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes. 2.3.2. Seljaga sõidu suunas olev iste — iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab ja mis on näoga sõiduki tagaosa suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab väikesema kui +10o või –10o nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes. 2.3.3. Küljega sõidu suunas olev iste — iste, mille paigutus sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes ei vasta punktides 2.3.1 või 2.3.2 esitatud määratlustele.”; c) punkt 2.9. jäetakse välja.
b)

Viis ühisesse seisukohta järgmiselt sisse 20 muudatusettepanekut, mis ei olnud seotud ettepaneku kaheks programmiks jagamisega: i) täielikult heakskiidetud muudatusettepanekud: muudatusettepanek 34 (III lisa, pealkiri): see lisa on nüüd I lisa); ii) ümbersõnastatud või osaliselt heaks kiidetud muudatusettepanekud: muudatusettepanek 8 (põhjendus 6): osaliselt arvesse võetud põhjenduse 5 uues sõnastuses; muudatusettepanek 10 (uus põhjendus 8a): põhjenduse 8 uus sõnastus; muudatusettepanek 13 (põhjendus 12): põhjenduse 11 uus sõnastus; muudatusettepanek 16 (põhjendus 14): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud põhjenduse 6 uues sõnastuses. Artiklid: muudatusettepanek 21 (artikli 3 lõige 2a): osaliselt arvesse võetud artikli 4 lõike 1a uues sõnastuses; muudatusettepanek 22 (artikli 3 lõige 2b): osaliselt arvesse võetud artikli 4 lõike 1c uues sõnastuses; muudatusettepanek 23 (artikli 3 lõike 2 uus punkt ba): artikli 4 lõike 1d uus sõnastus; muudatusettepanek 24 (artikli 3 uus lõige 2a): osaliselt arvesse võetud artikli 4 lõike 4 uues sõnastuses; muudatusettepanek 26 (artikli 3 uus lõige 4a): artikli 4 lõike 3 uus sõnastus; muudatusettepanek 28 (artikli 7 lõige 1a): artikli 7 lõike 2a teise taande uus sõnastus. Lisad: muudatusettepanek 35 (III lisa, I eesmärk, meede 3): I lisa I eesmärgi meetme 2 uus sõnastus; muudatusettepanek 41 (III lisa, III eesmärk, meede 7, uus punkt 7.4a): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud I lisa I eesmärgi meetme 2 uues sõnastuses; muudatusettepanek 42 (III lisa, III eesmärk, meede 7, uus punkt 7.4b): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud I lisa I eesmärgi meetme 1.1 uues sõnastuses; muudatusettepanek 43 (III lisa, III eesmärk, meede 9): I lisa II eesmärgi meetme 9 uus sõnastus; muudatusettepanek 44 (III lisa, III eesmärk, meede 10): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud I lisa I eesmärgi meetme 7 uues sõnastuses; muudatusettepanek 47 (III lisa, IV eesmärk, meede 12): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud I lisa II eesmärgi meetme 11.1 uues sõnastuses; muudatusettepanek 48 (III lisa, IV eesmärk, meede 13): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud I lisa II eesmärgi meetme 11.1 uues sõnastuses; muudatusettepanek 50 (III lisa, IV eesmärk, uus meede 18a): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud I lisa I eesmärgi meetme 7 uues sõnastuses; muudatusettepanek 33 (uus IIIa lisa): selle muudatusettepaneku põhieesmärki on arvesse võetud uue II lisa sõnastuses.
11)

VI lisa muudetakse järgmiselt: a) Käesoleva lisa punktides 1.6, 1.6.2, 1.7.2, 1.7.3, 2.1, 2.2.1, 2.2.2, 2.2.2.1, 2.2.3, 2.2.4, 2.2.5, 3.1.1, 3.1.5.1, 3.1.5.2, 3.2.1, 3.2.2, 3.2.3, 3.2.5, 3.2.6.1, 3.2.6.2, 3.2.7.2, 3.2.8, 4.2.3.3, 5.1, 5.1.3, 9.1.1.1, 9.1.1.2, 9.3 ja 9.5 asendatakse sõnad “V lisa” ja “käesoleva direktiivi V lisa” sõnadega “komisjoni määruses (EÜ) nr …/2006 artikli 13 lõikes 2 määratletud katsemeetoditega” ; b) punkti 1.6.1 alapunkt a asendatakse järgmisega: “a) ainete puhul, mille kohta on vaja määruse (EÜ) nr …/2006 VI, VII ja VIII lisas sätestatud teavet, saadakse enamik klassifitseerimiseks ja märgistamiseks vajalikest andmetest" baaskogumist". Selline klassifitseerimine ja märgistus tuleb vajadusel üle vaadata, kui saadakse täiendavaid andmeid (määruse (EÜ) nr …/2006 IX ja X lisa);” c) punkti 5.1 teine lõik asendatakse järgmisega: “Allpool sätestatud kriteeriumid tulenevad otseselt katsemeetodeid käsitlevas komisjoni määruses sätestatud katsemeetoditest, nagu need on määratletud määruse (EÜ) nr …./2006 artikli 13 lõikes 2, niivõrd kui neid on nimetatud. Määruse (EÜ) nr …/2006 VII ja VIII lisas osutatud” baaskogumi “kohaselt nõutavad katsemeetodid on piiratud ja nende abil saadav teave ei pruugi olla asjakohaseks klassifitseerimiseks piisav. Klassifitseerimiseks võib olla vaja täiendavaid andmeid, mis saadakse määruse (EÜ) nr …/2006 IX või X lisast või muude samaväärsete uuringutega. Lisaks sellele võib ainete klassifitseerimise saadud uusi andmeid arvestades läbi vaadata.”; d) punkti 5.2.1.2 teise lõigu teine lause asendatakse järgmisega: “Sellised täiendavad teaduslikud tõendid peaksid tavaliselt tuginema määruse (EÜ) nr …/2006 IX lisas nõutavatele või samaväärsetele uuringutele ning need võivad sisaldada järgmist:”.
Artikkel 2 — Eesmärgid — lõike 1 punkt c: sõnad „ning aitavad kinni pidada ohtlikke ja salakaupu” jäeti välja, kuna see eesmärk oli juba hõlmatud sõnadega „kaupade kontroll”; — lõike 1 punkt d: lisati sõna „kaasaaitamine” märkimaks, et sellised elektroonilised süsteemid ei taga tollimaksude kogumist, kuid aitavad tolliasutusi selle ülesande täitmisel. Kooskõlas ajakohastatavat tolliseadustikku käsitleva ettepaneku tekstiga lisati sõnad „kõigi tollimaksude ja muude tasude”; — lõike 1 punkt e: lisati sõna „saamine” kajastamaks asjaolu, et teave peaks liikuma edasi ja tagasi rahvusvahelises tarneahelas; — lõike 1 punkt f: uue sõnastusega korraldatakse ümber andmete liikumine eksportivate ja importivate riikide ametiasutuste vahel ning tolliasutuste ja ettevõtjate vahel; — lõike 2 punkt b sõnastust muudeti, et võtta arvesse tolliga seonduvaid protsesse kooskõlas lõikes 1 sätestatud eesmärkidega; — lõike 2 punkt c: subsidiaarsuse põhimõte, mida mainitakse juba põhjenduses 11, hõlmab kogu otsust ning seega ei peaks seda siin kordama; — lõige 3: nõukogu leiab, et edendada tuleb elektrooniliste süsteemide koostalitlusvõimet ning seda mitte üksnes kolmandate riikide tollisüsteemidega, vaid ka rahvusvaheliste organisatsioonide vastavate süsteemidega, eeldusel, et selle eesmärgi suhtes kohaldatakse nõuetekohast rahastamiskorda.
(13)

Et tagada käesoleva määrusega sätestatud kohustuste täitmine, on võimalik, et liikmesriikides andmete kogumise eest vastutavatel riiklikel institutsioonidel on vaja juurdepääsu haldusasutuste andmeallikatele, nagu maksu- ja sotsiaalkindlustusasutuste, keskpankade ja teiste avalik-õiguslike institutsioonide registritele ning muudele andmebaasidele, mis sisaldavad välistehingute või -positsioonide andmeid, kui need andmed on vajalikud ühenduse statistika koostamiseks.
(8)

Käesolev määrus ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1013/2006 (jäätmesaadetiste kohta) (6) kohaldamist. Sellegipoolest, et võimaldada ühenduses metallilist elavhõbedat nõuetekohaselt kõrvaldada, innustatakse lähtekoha ja sihtkoha pädevaid asutusi hoiduma jäätmetena käsitatava metallilise elavhõbeda saadetiste suhtes vastuväidete esitamisest nimetatud määruse artikli 11 lõike 1 punkti a alusel. Märgitakse, et vastavalt nimetatud määruse artikli 11 lõikele 3 ei kohaldata sama määruse artikli 11 lõike 1 punkti a, kui ohtlike jäätmete aastane üldkogus lähteliikmesriigis on nii väike, et uute spetsialiseeritud jäätmekõrvalduskohtade ehitamine selles liikmesriigis oleks ebaökonoomne.
8.

Nõukogu direktiiv 80/181/EMÜ on seoses kohalike eranditega ja täiendavate suurusnäitude kasutamisega iga kümne aasta järel läbi vaadatud. Nõukogu nõustub ettepaneku kavatsusega, milleks on õiguskindluse suurendamine, kõrvaldades ajalised piirangud, mis on seatud eranditele üldpõhimõttest, et SI-ühikuid tuleks kasutada võimalikult suurel määral. Nõukogu arvates on siiski oluline jälgida tähelepanelikult, millist mõju avaldab mõõtühikute direktiiv siseturu tõrgeteta toimimisele ja väliskaubandusele. Selleks on nõukogu lisanud uue artikli 6b, milles sätestatakse komisjoni kohustus esitada kümme aastat pärast muutmisdirektiivi jõustumist aruanne sellise mõju kohta.
1.

Nõukogu lisas ühisesse seisukohta järgmised 11 muudatusettepanekut: Põhjendused Muudatusettepanekud 1 (tervikuna) ja 2 (viimane osa), mis käsitlevad sugu ja vanust käsitleva mõõtme lisamist muutujate liigitusse määruse kahes valdkonnas (rahvatervis ning töötervishoid ja tööohutus), lisati, kuna need võimaldavad saada teavet sugude ja vanuserühmade vahel nimetatud kahes valdkonnas esineda võivate erinevuste kohta. Muudatusettepanek 3 (tervikuna) võeti vastu, et aidata liikmesriikidel suurendada oma suutlikkust uute vahendite rakendamiseks statistilise andmekogumise valdkonnas, kasutades selleks lisaks ühenduse programmidega kahes määrusega hõlmatud valdkonnas ettenähtud täiendavaid rahalisi vahendeid. Artiklid Muudatusettepanek 4 (tervikuna) võeti ühisesse seisukohta üle, et näha ette ühenduse statistika koostamist reguleerivad tingimused ja standardid. Muudatusettepanekud 5 (tervikuna) ja 6 (tervikuna) lisati eesmärgiga rõhutada, et andmekogumine on oluline selleks, et toetada siseriiklikke strateegiaid rahvatervise teenuste üldise kättesaadavuse tagamiseks liikmesriikides. Muudatusettepanekut 7 (sisuliselt — lugeda koos artikli 9 lõikega 1) ühenduse statistikaalase tegevuse teiste rahvusvaheliste organisatsioonide tegevusega kooskõlastamise kohta võeti arvesse, et piirata liikmesriikide koormust. Nõukogu kasutas üldisemat lähenemisviisi, jättes mainimata kõikide määruses ettenähtud valdkondades tegutsevate rahvusvaheliste ja Euroopa organisatsioonide loetelu. Olemasolevate ühenduse andmete allikatele viidatakse artiklis9. Lisad Muudatusettepanekud 11 (tervikuna) ja 12 (tervikuna) lisati, et valdkond „Tervislik seisund ja tervist mõjutavad tegurid” (I lisa) hõlmaks selliseid vaatlusaluseid teemasid nagu kaitse võimalike pandeemiate ja nakkushaiguste vastu ning alkoholi ja narkootikumide tarbimisest tulevad ohud. Muudatusettepanekut 9 (tervikuna), mis käsitleb valdkonda „Kutsehaigused ja muud tööga seotud terviseprobleemid ja haigused” (V lisa) võeti arvesse nii, et hõlmatud on nii füüsilised kui ka psüühilised ja sotsiaalsed haigused ja probleemid, mille on tekitanud, mida on raskendanud või mille on koos muude teguritega põhjustanud töökeskkond. Muudatusettepanek 10 (tervikuna) võeti vastu, et lisada V lisa vaatlusaluste teemade hulka isiku sugu, vanus ja töösuhte liik ning ettevõtte suurus ja majandustegevus.
1.4.

Märgis peab vastama järgmistele nõuetele: a) neljavärvitükk (CMYK: tsüaansinine, magentapunane, kollane ja must) vastavalt järgmisele näidisele: 00-70-X-00: 0 % tsüaansinine, 70 % magentapunane, 100 % kollane, 0 % must; b) allpool loetletud numbrid vastavad punktis 1.2 esitatud legendile: Kütusesäästlikkus Piktogrammi näidis: laius: 19,5 mm, kõrgus: 18,5 mm – Piktogrammi äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 26 mm, kõrgus: 23 mm – Klassifikatsiooni äärejoon: joon: 1 pt – Väline äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 36 mm – Värv: X-10-00-05; Märghaardumine Piktogrammi näidis: laius: 19 mm, kõrgus: 19 mm – Piktogrammi äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 26 mm, kõrgus: 23 mm – Klassifikatsiooni äärejoon: joon: 1 pt – Väline äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 26 mm – Värv: X-10-00-05; Väline veeremismüra Piktogrammi näidis: laius: 14 mm, kõrgus: 15 mm – Piktogrammi äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 26 mm, kõrgus: 24 mm – Väärtus: äärejoon: joon: 1 pt – Väline äärejoon: joon: 3,5 pt, kõrgus: 24 mm – Värv: X-10-00-05; Märgise äär: joon: 1,5 pt – Värv: X-10-00-05; Skaala A–G Nooled: kõrgus: 4,75 mm, lünk: 0,75 mm, must joon: 0,5 pt – värvused: — A: X-00-X-00; — B: 70-00-X-00; — C: 30-00-X-00; — D: 00-00-X-00; — E: 00-30-X-00; — F: 00-70-X-00; — G: 00-X-X-00. Tekst: Helvetica Bold 12 pt, 100 % valge, must piirjoon: 0,5 pt; Klassifikatsioon Nool: laius: 16 mm, kõrgus: 10 mm, 100 % must; Tekst: Helvetica Bold 27 pt, 100 % valge; Skaala jooned: joon: 0,5 pt, kriipsjoon: 5,5 mm, 100 % must; Skaala tekst: Helvetica Bold 11 pt, 100 % must; Välise veeremismüra mõõtmistulemus Nool: laius: 25,25 mm, kõrgus: 10 mm, 100 % must; Tekst: Helvetica Bold 20 pt, 100 % valge; Ühiku tekst: Helvetica Bold 13 pt, 100 % valge; ELi logo: laius: 9 mm, kõrgus: 6 mm; Viide määrusele: Helvetica Regular 7,5 pt, 100 % must; Viide rehviklassile: Helvetica Bold 7,5 pt, 100 % must; Välise veeremismüra klass, nagu on ette nähtud I lisa C osas: laius: 8,25 mm, kõrgus: 15,5 mm – 100% must; c) Taust peab olema valge.
Artikkel 28 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 28

Juurdepääs numbritele ja teenustele

1. Liikmesriigid tagavad, kui see on tehniliselt ja majanduslikult teostatav, ning välja arvatud juhtudel, kui abonent on ärilistel põhjustel otsustanud konkreetsetes geograafilistes piirkondades asuvate helistajate juurdepääsu piirata, et asjakohased riikide reguleerivad asutused võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et lõppkasutajatel on:

a) juurdepääs ühenduses osutatavatele teenustele ja nad saavad neid kasutada, kasutades mittegeograafilisi numbreid, ja

b) juurdepääs kõigile ühenduses väljaantud numbritele, sealhulgas liikmesriikide numeratsiooniplaani ja Euroopa numeratsioonivälja numbritele ning rahvusvahelistele tasuta telefoninumbritele.

2. Liikmesriigid tagavad, et asjakohastel asutustel on võimalik nõuda üldkasutatavate sidevõrke pakkuvatelt ja/või üldkasutatavat elektroonilist sideteenust osutavatelt ettevõtjatelt, et nad tõkestaksid igal üksikul juhul juurdepääsu numbritele või teenustele, kui see on põhjendatud pettuse või väärkasutuse tõttu, ning nõuda, et kõnealustel juhtudel peataksid elektrooniliste sideteenuste osutajad asjaomase vastastikuse sidumise või muude teenuste müügi.”
6.1.

Nõukogu seisukoht on, et määruse sätete uuestisõnastamine on vajalik, et saavutada suurem tõhusus, läbipaistvus ja kooskõla määrusega (EÜ) nr 1228/2003 ning et muuta see lugejasõbralikumaks. Seda tehes on nõukogu siiski lähtunud üldpõhimõttest täielikult järgida komisjoni muutmisettepanekut, mis tähendab et nõukogu ei ole avanud ühtegi komisjoni ettepanekusse mittekuuluvat sätet, välja arvatud kui muudatused olid vajalikud, tulenevalt nõukogu poolt ettepanekusse tehtud muudatustest, artiklite numeratsiooni muutmisest tulenevate viidete muutmisest jne. Nõukogu on võimalikult suures ulatuses järginud komisjoni lähenemisviisi seoses elektri- ja gaasisektori võrdse kohtlemisega. Komisjon on heaks kiitnud kõik nõukogu poolt ettepanekusse tehtud muudatused.
7.2.

Mis puudutab komisjoni ettepanekut, tegi nõukogu teatud teisi (sisulisi ja/või vormilisi) muudatusi; peamised muudatused on esitatud allpool. a) Ülekandesüsteemi haldurite sertifitseerimine Nõukogu pidas asjakohaseks viia selle osa sertifitseerimismenetlusest, milles sätestatakse komisjoni roll, gaasimäärusest üle käesoleva määruse uude artiklisse 3. b) Võrgueeskirjade kehtestamine ja muutmine Nõukogu pidas asjakohaseks sätestada üksikasjalikumalt võrgueeskirjade kehtestamise menetlus (artikkel 6) ning lühema kestusega menetlus võrgueeskirjade muutmiseks (artikkel 7). Nende artiklitega on asendatud komisjoni ettepaneku artikkel 2e. Nõukogu on koostööametile andnud selge rolli, et see töötaks välja mittesiduvad raamsuunised, mis on aluseks Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku poolt kehtestatavatele võrgueeskirjadele, vaataks läbi võrgueeskirjade kavandid ning hindaks võrgueeskirjade kavandatavaid muudatusi. Vajadusel võib komisjon võrgueeskirjad komiteemenetlusega vastu võtta, et muuta need õiguslikult siduvaks (vt ka põhjendus 14). c) Koostööameti teostatav järelevalve Nõukogu on lisanud kaks lõiget, millega sätestatakse koostööameti järelevalveroll seoses võrgueeskirjade rakendamisega Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku poolt (artikli 9 lõike 1 teine ja kolmas lõik). d) Läbipaistvuse/konfidentsiaalsuse nõuded Nõukogu pidas oluliseks, et tagatud oleks tundliku äriteabe konfidentsiaalsus seoses gaasihoidlatega, tingimusel et reguleeriv asutus selle heaks kiidab (põhjendus 23 ja artikli 19 lõike 4 teine lõik). e) Jaemüügiturud Nõukogu pidas asjakohaseks sõnastada ümber jaemüügiturge käsitlev artikkel ja jätta muu hulgas välja viide piiriülestele turgudele ning viia see määrusest (komisjoni ettepaneku artikkel 8a) üle gaasidirektiivi teksti (uus artikkel 44). f) Muud küsimused — Nõukogu on taastanud artikli 1 viimase lõigu, mis pärineb kehtivast gaasimäärusest ning on kooskõlas komisjoni ettepaneku vaimuga. — Nõukogu pidas asjakohaseks kasutada mõiste investeerimiskava asemel mõistet võrkude arengukava ning täpsustada, et need arengukavad on õiguslikult mittesiduvad (artikli 8 lõike 3 punkt a). — Nõukogu on kooskõlas uuestisõnastatud vormiga lisanud uue artikli, millega tunnistatakse kehtiv õigusakt kehtetuks (artikkel 31).
(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta otsusega nr 70/2008/EÜ tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta (6) luuakse elektrooniline tollisüsteem tollideklaratsioonis sisalduva teabe vahetamiseks. Et registreerida füüsilist kaubavoogu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel ning tagada, et impordi- ja ekspordi alased andmed on asjaomases liikmesriigis kättesaadavad, on vaja tolli- ja statistikaasutuste vahelisi kokkuleppeid ning need tuleks täpselt kindlaks määrata. See hõlmab ka eeskirju andmete vahetamise kohta liikmesriikide asutuste vahel. Andmevahetussüsteem peaks kasutama võimalikult suurel määral ära tolliasutuste loodud infrastruktuuri.
Liikmesriigid võivad säilitada tervishoiuteenuste saamise ja tervishoiuteenuste kulude hüvitamise üldtingimused, abikõlblikkuse kriteeriumid ning õigus- ja haldusformaalsused, näiteks nõude konsulteerida enne eriarsti vastuvõtule pääsemist või enne haiglaravi üldarstiga, ka patsientide puhul, kes soovivad saada tervishoiuteenust teises liikmesriigis, kui need tingimused on eesmärgi saavutamise seisukohast vajalikud ja proportsionaalsed ega ole suvalised või diskrimineerivad. See võib hõlmata kindlustajaliikmesriigi riiklikule sotsiaalkindlustussüsteemile või riiklikule tervishoiusüsteemile teenuseid osutava tervishoiutöötaja või tervishoiuametniku (näiteks üldarst või esmatasandi arst, kelle juures patsient on registreeritud) hinnangut, kui see on vajalik selleks, et määrata kindlaks patsiendi õigus tervishoiuteenustele. Seega on asjakohane nõuda, et kõnealuseid üldtingimusi, kriteeriumeid ja formaalsusi kohaldataks objektiivsel, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil ja need oleks ette teada; et need põhineksid eelkõige meditsiinilistel kaalutlustel ning et need ei oleks teises liikmesriigis tervishoiuteenuseid soovivatele patsientidele lisatakistuseks võrreldes patsientidega, kes saavad ravi oma kindlustajaliikmesriigis, ning et otsused tehtaks võimalikult kiiresti.

See ei tohiks piirata liikmesriikide õigust kehtestada eellubade jaoks kriteeriumid või tingimused juhuks, kui patsient soovib saada ravi oma kindlustajaliikmesriigis. Kuna tervishoiuteenuste saamise õigusega seotud tingimused, kriteeriumid ja formaalsused, näiteks konkreetse ravi kulutõhususe kindlaksmääramine, on kindlustajaliikmesriigi pädevuses, ei saa selliseid tingimusi, kriteeriume ega formaalsusi nõuda samuti ravi osutavas liikmesriigis, kuna see oleks takistus kaupade, isikute ja teenuste vabale liikumisele. Ravi osutav liikmesriik võib siiski kehtestada tingimused, kriteeriumid ja formaalsused seoses kliinilise olukorraga, näiteks patsiendiohutuse riskide hindamine konkreetse protseduuri sooritamisel konkreetse patsiendi puhul. Lisaks võivad need tingimused, kriteeriumid ja formaalsused hõlmata menetlust tagamaks, et teises liikmesriigis tervishoiuteenust saada sooviv isik saab aru, et saadud tervishoiuteenuste suhtes kohaldatakse ravi osutava liikmesriigi õigusnorme, sealhulgas kvaliteedi- ja ohutusstandardeid ning muid selle liikmesriigi nõutavaid standardeid, ning et kõnealusele isikule on antud igasugust tehnilist, professionaalset ja meditsiinilist toetust tervishoiuteenuste osutaja suhtes teadliku valiku langemiseks, kui see menetlus ei ole diskrimineeriv ega takista kaupade, isikute või teenuste vaba liikumist.