Lühikokkuvõte Kreeka on ellu viinud kolme majandusliku kohandamisprogrammi raames algatatud arvukad kohtureformid. Reformidega on muu hulgas muudetud kohtusüsteemi korraldust, võetud meetmeid kohtute paremaks juhtimiseks, laiendatud infotehnoloogiavahendite kasutamist kohtutes ning edendatud alternatiivseid vaidluste lahendamise mehhanisme. Reformide rakendamise tulemused on siiski ebaühtlased ning kohtusüsteemi kvaliteedis ja tõhususes on endiselt puudujääke. Konkreetsete tulemuste saavutamiseks on eriti oluline tagada viimase aja reformide tõhus ellurakendamine ning jätkata kohtute süsteemide digiteerimist. Kreeka on viimastel aastatel algatanud ulatuslikke korruptsioonivastaseid reforme ning jätkab riikliku korruptsioonivastase tegevuskava täitmist. On tehtud pingutusi, et lihtsustada institutsionaalset raamistikku ning paremini koordineerida korruptsioonivastast võitlust korraldavate asutuste ja organite tööd. On kehtestatud ajakohane varade deklareerimise ja erakondade rahastamise õigusraamistik, kuid selle rakendamine on tänini lünklik. Põhiseaduse 2019. aasta muudatustega kohandati immuniteedisüsteeme ja aegumistähtaegu ning kõrvaldati seeläbi mõned takistused isikute kohtu alla andmisel suurkorruptsiooni eest. Palju muret tekitasid 2019. aasta juunis tehtud muudatused karistusõiguses, eelkõige seoses altkäemaksu kriminaliseerimisega. Hilisemate muudatuste tulemusena olukord küll paranes, kuid pooleliolevaid menetlusi need ei mõjuta. Lobitöö on Kreekas endiselt suuresti reguleerimata ja rikkumisest teatajate kaitse raamistik on lõpuni välja kujundamata. Põhiseadusega on ette nähtud sõnavabaduse kaitse ja avalikule teabele juurdepääsu õigus. Meedia mitmekesisuse ja pressiõiguste tagamise süsteemid on olemas. Meediaomandi läbipaistvuse tagamiseks mõeldud reeglite tõhusus tekitab siiski küsimusi. Peamised murekohad on puudulikud mehhanismid tagamaks kutsenõuete täitmist ajakirjanike hulgas ning ajakirjanike töötingimuste ebakindlus, mille on põhjustanud muu hulgas majandus- ja finantskriis. Kontrolli- ja tasakaalustussüsteemiga on Kreekas praktilisi probleeme. Eelkõige on viimastel aastatel peamiselt majandus- ja finantskriisi tagajärgede tõttu tugeva surve all olnud seaduste kehtestamise protsess. Parema õigusloome põhimõtteid ei ole täielikult järgitud, kuid viimasel ajal on selles valdkonnas vastu võetud põhjalikud õigusnormid, mida järk-järgult rakendatakse ja mis peaksid olukorda parandama. Kohtud ja sõltumatud asutused kaitsevad põhiõigusi ja põhiseaduslikke õigusi. Kreekas puudub eraldi raamistik kodanikuühiskonna tegevuse soodustamiseks ning rände valdkonnas tegutsevad kodanikuühiskonna organisatsioonid on väljendanud muret, et kohapealne kodanikuühiskonna tegutsemisruum on muutunud piiratumaks.





I. Kohtusüsteem

Kreeka kohtusüsteemis on harilikud tsiviil- ja kriminaalkohtud ning halduskohtud üksteisest eraldatud. Eraldi kaubandus-, tööõigus-, finants- ega sotsiaalkindlustuskohtuid ei ole. Nende valdkondade asjad kuuluvad tsiviil- ja halduskohtute tavapädevusse. Tsiviilkohtusüsteem koosneb 154 magistraadikohtust, 63st esimese astme kohtust, 19 apellatsioonikohtust ning ülemkohtust, mis on kassatsioonikohus. Kriminaalkohtusüsteem koosneb 41st kergemaid süütegusid menetlevast kohtust, 63st esimese astme kohtust, 19 apellatsioonikohtust ning ülemkohtust. Halduskohtusüsteem koosneb 30st esimese astme halduskohtust, 9 haldusapellatsioonikohtust ning riiginõukogust. Kreeka põhiseadusega on ette nähtud ka mõned erikohtud . Mõnes kohtus on loodud eraldi osakonnad spetsiifiliste vaidluste, nt mereõiguslike vaidluste ning kaubamärgi- ja intellektuaalomandi vaidluste jaoks. Kontrollikoda on kahefunktsiooniline, ta tegutseb nii kohtu kui ka avaliku sektori raamatupidamist auditeeriva haldusasutusena . Eraldi konstitutsioonikohut ei ole ning kõik Kreeka kohtud on pädevad kontrollima seaduste vastavust põhiseadusele. Nii kohtunikud kui ka prokurörid on magistraadid, kellele kehtivad suuresti ühetaolised töölevõtu- ja karjääritingimused ning õigused ja kohustused. Kreeka süsteem on erandlik, kuna koosneb karjäärikohtunikest ja prokuröridest. Neid nimetatakse ametisse tsiviil- ja kriminaalkohtutesse ning halduskohtutesse. Prokuratuur koosneb 63st esimese astme kohtute juures tegutsevast prokuratuurist, 19st teise astme kohtute juures tegutsevast prokuratuurist ning ülemkohtu peaprokurörist. Lisaks tegutsevad eraldi majandus- ja finantskuritegude prokurör ning korruptsioonikuritegude prokurör. Kreekas on 63 advokatuuri, iga esimese astme kohtu tööpiirkonnas üks.

Sõltumatus

Kohtusüsteemi kolm haru on suurel määral autonoomsed. Tegutseb kolm kõrgemat kohtute nõukoda, kohtusüsteemi iga haru jaoks üks . Täitev- ja seadusandlik võim ei ole neis organites esindatud . Nõukojad teevad otsuseid kohtunike ametisse nimetamise, edutamise, üleviimise ja lähetamise kohta asjaomases kohtusüsteemi harus ning tsiviil- ja kriminaalkohtute nõukoda teeb nimetatud otsuseid ka prokuratuuri kohta. Kreeka kõrgeimad kohtunikud ja prokurörid, nende seas riiginõukogu ja ülemkohtu president ja asepresident, nimetatakse Kreeka põhiseaduse kohaselt ametisse presidendi otsustega ministrite nõukogu ettepanekul. Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastane ühendus (GRECO) on seda korda teatud määral kritiseerinud, kuid Kreeka pole oma süsteemi seni muutnud . Kuna neisse kohtutesse ametisse nimetamise kord on ette nähtud põhiseadusega, tuleks valimiskorra muutmiseks ühtlasi muuta ka põhiseadust .

Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse näitaja on keskmisel tasemel. Kohtusüsteemi sõltumatuse taset peab üsna heaks või väga heaks 53 % tavakodanikest, kusjuures see näitaja on viimastel aastatel langenud. Ettevõtjate hulgas on see näitaja 51 % ja on püsinud stabiilsena .

Kvaliteet

Viimaste aastate majanduslike kohandamisprogrammide raames on algatatud arvukalt reforme, kuid nende elluviimise tulemused on ebaühtlased. Reformide raames kavandati kohtute töökorralduses muu hulgas järgmisi muudatusi: magistraadikohtute arvu vähendamine, meetmed kohtute juhtimise parandamiseks ja õigusemõistmise kiirendamiseks, IT-vahendite kasutamise laiendamine kohtutes, alternatiivsete vaidluste lahendamise mehhanismide kasutuselevõtt ja soodustamine, oluliste kodifitseeritud õigusaktide läbivaatus ning keeruka õigusraamistiku reformimise ja konsolideerimisega alustamine . Reformide elluviimise tulemused on esialgu ebaühtlased. Paljud küsimused on seni lahendamata, muu hulgas ei ole kohtusüsteemiga seotud teave üldsusele veebis kättesaadav, puuduvad kohtuotsuste masinloetavuse nõuded ning menetlusosaliste ja õigusekspertide hulgas ei ole tehtud uuringuid . Samas on tehtud edusamme näiteks asjade elektroonilise algatamise ja eri menetlusetappide jälgimiseks võimaluste loomisel ning alternatiivsete vaidluste lahendamise viiside edendamisel ja soodustamisel . Ametivõimud on teatanud ka positiivsetest suundumustest vahendusmenetluse kasutamisel kaubandusasjades ning perekonna- ja hooldusõigusvaidlustes . Ressurssidega seoses näib, et riigi üldised kulutused kohtusüsteemile lähevad peamiselt palkade ja töötasude katteks .

Kreeka on seoses COVID-19 pandeemiaga teinud pingutusi avaliku halduse digiülemineku kiirendamiseks . 2020. aasta maikuus avas justiitsministeerium koostöös digihalduse ministeeriumiga võimaluse 15 erineva tõendi digitaalseks/elektrooniliseks väljastamiseks, sealhulgas pärimis- ja äriõiguse vallas, kasutades selleks olemasolevat kodanikuteenuste keskuste võrku. Lisaks koondati 20 pankrotiõigusega seotud tõendit üheks tõendiks, mis on üldäriregistrist elektrooniliselt kättesaadav.

Ametivõimud käivitasid hiljuti algatuse valdkondlike kodade loomiseks tsiviil- ja halduskohtutes. Uued kojad lahendaksid spetsiifilise sisuga vaidlusi, näiteks kahjunõudeid, mis seonduvad riiklike ja ELi õigusaktide rikkumisega elektroonilise side, energeetika ning isikuandmete kaitse valdkonnas . Juristide kogukonnas on käimas arutelu kohtute paiknemise süsteemsema muutmise üle, et võtta paremini arvesse demograafilist olukorda, info- ja sidetehnoloogia arengut ning muid parameetreid .

Tõhusus

Kohtusüsteemis on endiselt tõhususega seotud üldisi puudujääke. Kohtute statistikast nähtub, et tõhususpuudujääke on eelkõige tsiviilkohtusüsteemis, kuna tsiviil- ja kaubandusasjades vaidluste lahendamiseks kuluv aeg on taas pikenenud (2017. aasta 479 päevalt 2018. aastal 559 päevani) . Lisaks sellele on vähenenud esimese astme kohtute produktiivsus vaidluste lahendamisel tsiviil- ja kaubandusasjades (2017. aasta 96,0 %-lt 2018. aastal 86,3 %-le) , mis tähendab, et Kreekas on taas kord selge kohtuasjade kuhjumise oht . Sidusrühmad on viidanud mitmesugustele menetluslikele takistustele, mis tuleks kõrvaldada tsiviilkohtumenetluse koodeksi reformiga, ent on siiani kõrvaldamata. Need takistused on seotud näiteks tsiviil- ja kaubandusasjade menetlemise ning täitemenetluse kestusega. Tsiviilkohtumenetluse koodeksi toimimise aruanne on koostamisel ning mitmed soovitused on juba vormistatud . Sidusrühmad on märkinud, et ka kriminaalkohtutes on sarnaseid takistusi ning olulisi viivitusi asjade menetlemisel . Halduskohtute töötulemused on jätkuvalt paranenud ning asjade lahendamise määr on püsinud kõrge (2018. aastal 163,5 %), mille tulemusena on esimeses kohtuastmes lühenenud haldusvaidluste lahendamiseks kuluv aeg ja vähenenud kuhjunud asjade hulk, kuna asju on lahendatud rohkem kui on lisandunud . Sellegipoolest on esimeses kohtuastmes haldusasjade lahendamiseks kuluv aeg suhteliselt pikk (2018. aastal 601 päeva) ning pooleliolevate asjade arv suhteliselt suur .

II.Korruptsioonivastase võitluse raamistik

Kreeka on välja töötanud riikliku korruptsioonivastase tegevuskava (RKT), mis on strateegiline korruptsioonivastane tervikraamistik. Kava rakendamise järelevalvet teeb riiklik läbipaistvusasutus, mis loodi 2019. aastal, et süvendada koostööd ja koordineerimist järelevalveasutuste ja kontrolliorganite vahel. Viimastel aastatel on riik astunud samme oma korruptsioonivastase õigusraamistiku läbivaatamiseks. Viimati võeti 2019. aastal vastu põhiseaduse muudatused, millega muudeti parlamendisaadikute ja ministrite immuniteedisüsteemi. Mitu viimastel aastatel läbi vaadatud korruptsioonivastast seadust on parajasti rakendamisel, näiteks parteide rahastamise ja varade deklareerimise suhtes. Viimase jaoks on nüüd olemas täielikult toimiv veebipõhine deklareerimissüsteem. Käimas on arutelu rikkumisest teatajate kaitse korra üle. Lobitöö on endiselt reguleerimata.