SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Energiatoodete ja elektrienergia maksustamine on Euroopa Liidus reguleeritud nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (edaspidi „energia maksustamise direktiiv“ või „direktiiv“). Direktiivi artikli 19 lõike 1 kohaselt võib nõukogu lisaks artiklites 5, 15 ja 17 sätestatule komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt lubada, et liikmesriik kehtestab teatavatel poliitilistel kaalutlustel täiendava maksuvabastuse või vähendab maksustamistaset. Nõukogu 16. detsembri 2014. aasta rakendusotsusega 2014/921/EL on Horvaatial juba lubatud kohaldada vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19 maksuvabastust sellise gaasiõli suhtes, mida kasutatakse masinate käitamiseks humanitaardemineerimisel. Käesoleva ettepaneku eesmärk on pikendada seda luba vastavalt Horvaatia taotlusele, arvestades, et praegune erand kaotas kehtivuse 19. detsembril 2020. Kõnealune vabastus on mõeldud demineerijatena registreeritud juriidiliste isikute kulude vähendamiseks, et kiirendada demineerimistegevust ning aidata Horvaatias rakendada humanitaardemineerimise poliitikat. Demineerimine toimub vastavalt 1998. aasta rahvusvahelisele konventsioonile jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise kohta (Ottawa konventsioon) ning Oslos 2018. aastal allkirjastatud rahvusvahelisele kassettlahingumoona konventsioonile, millega keelatakse igasugune kassettlahingumoona kasutamine, tootmine, üleandmine ja varumine ning millega kehtestatakse koostöö- ja abiraamistik, et tagada saastunud alade puhastamine, samuti Horvaatia miinivastase tegevuse seadusele (OG 110/15, 118/18 ja 98/19). Kooskõlas Ottawa konventsiooni artikliga 5 esitas Horvaatia Vabariik 2018. aastal teise taotluse demineerimistähtaja pikendamiseks. Taotlus rahuldati konventsiooni osalisriikide seitsmeteistkümnendal kohtumisel ning nüüd on demineerimistegevuse lõpuleviimise uus tähtaeg 1. märts 2026. Kooskõlas demineerimistähtaja pikendamisega ja 18. septembri 2020. aasta kirjaga teatasid Horvaatia ametiasutused komisjonile oma kavatsusest pikendada kuni 19. detsembrini 2026 maksuvabastust sellise gaasiõli suhtes, mida kasutatakse masinate käitamiseks humanitaardemineerimisel. 13. oktoobri 2020. aasta ja 6. novembri 2020. aasta kirjades esitati lisateavet. Horvaatia ametiasutused kavatsevad jätkuvalt kohaldada vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artiklile 19 maksuvabastust sellise gaasiõli suhtes, mida kasutatakse masinate käitamiseks humanitaardemineerimisel. Erandi taotletav kehtivusaeg on 19. detsembrist 2020 kuni 19. detsembrini 2026, mis on kooskõlas praeguse erandiga ja energia maksustamise direktiivi artikliga 19 lubatud maksimaalse ajavahemikuga. Horvaatia võetava meetme eesmärk on anda stiimul oletatavate miiniväljade kiiremaks demineerimiseks ning põllumajandusmaa ja metsa puhastamiseks lõhkemata lahingumoonast, et neid alasid saaks taas kasutada majandustegevuse jaoks. Meetmel peaks olema ka vahetu positiivne mõju nende inimeste elule ja tervisele, kes elavad miinidest ja lõhkemata lahingumoonast puhastamata aladel. Meede seisneb selliste gaasiõlide aktsiisimaksuvabastuses, mida kasutatakse masinate käitamiseks miinidega saastatud alade humanitaardemineerimisel, nii et maksuvabastus antakse üksnes demineerimiseks registreeritud juriidilistele isikutele. Meedet rakendatakse aktsiisimaksutagastuste kohaldamise kaudu. Gaasiõliga käitatavad masinad, mille suhtes kohaldatakse aktsiisimaksuvabastust, liigitatakse vastavalt nende kasutuseesmärgile, töövahenditele ja -meetodile. Horvaatia miinivastase tegevuse keskuse pädevad talitused jälgivad ja registreerivad masinate tööd. Iga masina kohta on erivorm, milles registreeritakse masina tööaeg ja kütusekulu iga päeva kohta. Kui projekt on lõppenud, esitab demineerimise valdkonnas tegutsev ettevõtja aktsiisimaksu tagastamise vormi oma konkreetsel alal kasutatud demineerimismasinate kohta ja registreerimisvormi iga masina kohta. Vastavalt oma üldisele vastutusele jälgida aktsiisialaste õigusaktide täitmist kontrollib rahandusministeeriumi haldusalasse kuuluv maksuamet demineeritavat ala käsitleva teabe alusel süstemaatiliselt demineerimismasinates kasutatud kütusekoguseid. Vastavalt Horvaatia ametiasutuste esitatud andmetele on Horvaatias 44 registreeritud juriidilist isikut ja 43 humanitaardemineerimises kasutatavat masinat. Ent meede ei ole ette nähtud üksnes kõnealuste akrediteeritud ettevõtjate suhtes kohaldamiseks, vaid tulevikus hakatakse seda kohaldama ka uute akrediteeritud ettevõtjate ja demineerimises kasutatavate masinate suhtes. Horvaatia miinivastase tegevuse keskus akrediteerib ja registreerib kõik uued demineerimismasinad, mida kavatsetakse kasutada humanitaardemineerimisel.

Kui meedet ei kohaldata, peavad demineerimisseadmete käitajad, kellel on lubatud Horvaatia territooriumil demineerimistöid teha, maksma mootorikütusena kasutatava gaasiõli eest riiklikku aktsiisimaksu 3060 Horvaatia kuna 100 liitri kohta (ligikaudu 404 eurot, lähtudes 1. oktoobri 2020. aasta vahetuskursist 1 EUR = 7,5630 Horvaatia kuna). Kõnealust aktsiisimaksumäära kohaldatakse ka sellise gaasiõli suhtes, mida kasutatakse mootorikütusena ning paiksetes mootorites, raskemasinates ja sellistes sõidukites, mis on mõeldud kasutamiseks väljaspool üldkasutatavaid teid (energia maksustamise direktiivi artikli 8 lõike 2 punktid b, c ja d). Ajaliselt piiratud maksuvabastus võimaldaks ettevõtjatel piiratud aja jooksul vähendada demineerimisega seotud kulusid, luues seega stiimuli oma töö tõhustamiseks meetme kohaldamisajal. See kiirendaks demineerimisprotsessi. Meetmest kasusaajad on juriidilised isikud, kellele on antud siseministeeriumi luba teha demineerimistöid vastavalt miinivastase tegevuse seadusele (OG 110/15, 118/18 ja 98/19) ning kelle seadmed on akrediteeritud vastavalt humanitaardemineerimisel kasutatavate masinate tehnilisi nõudeid ja vastavushindamist käsitlevale korraldusele (OG 53/07, 39/11 ja 57/13).

Horvaatia taotles luba 19. detsembrist 2020 kuni 19. detsembrini 2026, ilma et praegu kehtiv erand katkeks, ja kooskõlas direktiivi artikli 19 lõikes 2 osutatud maksimaalse ajavahemikuga.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega