ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.2.

Kehtestada tuleks selge õigusraamistik, et hõlbustada keskpankade laenuandmise või muude likviidsuse võimaluste toimingute tõrgeteta ja kiiret teostamist, sealhulgas kriisiolukordades nagu hiljutine finantskriis. Sellega seoses on vaja hoida konfidentsiaalsena teavet keskpanga laenuandmise või muude likviidsuse võimaluste kohta konkreetsele krediidiasutusele, sealhulgas hädaolukorra likviidsusabi kohta, et aidata kaasa finantssüsteemi kui terviku stabiilsusele ning säilitada kriisiperioodil avalikkuse usaldust. Eelnimetatud erandit direktiivi 2003/71/EÜ artikli 8 lõike 2 punktis a võib kasutada õigusliku alusena, et mitte avalikustada teatavat teavet keskpankade toimingute, sealhulgas hädaolukorra likviidsusabi kohta. Samas tuleks selline avalikustamiskohutuse erand sätestada selgelt kõikides asjakohastes ELi õigusaktides. Lisaks nõuab finantssüsteemi sujuv toimimine üldist erandit, kuna üksikjuhtude kaupa avalikustamise hindamine ei võimaldaks kiiret reageerimist. Nendel põhjustel esitatakse lisas direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ muutmisettepanekud ning vastavad muudatuseks tuleks lisada kõikidesse asjakohastesse ELi õigusaktidesse, milles on sätestatud avalikustamise nõuded.
3.

EKP toetab tugevalt Euroopa järelevalveasutuste ja Euroopa Süsteemiriski Nõukogu vahelise koostöö tõhusat institutsioonilist korraldust. See nõuab tõhusat teabevahetuskorda, et tagada makro- ja mikrotasandi usaldatavusjärelevalve tõrgeteta toimimine ning Euroopa Süsteemiriski Nõukogu õigeaegne juurdepääs kogu kohasele teabele, mida ta vajab oma kohustuste täitmiseks, sealhulgas juurdepääs mikrotasandi usaldatavusjärelevalve teabele, mida on vaja makrotasandi usaldatavusanalüüsiks (10). EKP märgib selles suhtes, et üks peamisi Euroopa järelevalveasutuste ülesandeid saab olema koostöö Euroopa Süsteemiriski Nõukoguga, eriti talle teabe andmine, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks (11). Eeltoodut arvestades, ehkki EKP toetab asjaolu, et ettepandud määrustes on ette nähtud Euroopa Süsteemiriski Nõukogu tihe kaasamine uude mikrotasandi usaldatavuse institutsioonilisesse raamistikku, soovitab ta muudatust, mille eesmärgiks on tagada, et kõik teabe tõrgeteta liikumise takistused Euroopa Süsteemiriski Nõukogu ja Euroopa finantsjärelevalve süsteemi vahel oleksid kõrvaldatud (vt selles suhtes ettepandud muudatust 7). Need ettepandud reeglid konfidentsiaalse teabe vahetamise kohta vastavalt ettepandud määrustele täiendavad teisi vastavaid ELi eeskirju selles küsimuses, sealhulgas ettepandud Euroopa Süsteemiriski Nõukogu määruses.
ET 
 
 
EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS, 
5. märts 2010,  
Eesti Panga seaduse ja põhikirja muutmise kohta 
(CON/2010/20) 
 
Sissejuhatus ja õiguslik alus  
10. veebruaril 2010 sai Euroopa Keskpank (EKP) Ees ti Panga taotluse avaldada arvamust Eesti Panga 
nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega muudetakse Ees ti Panga põhikirja, ning 18. veebruaril 2010 
taotluse avaldada arvamust Eesti Panga seaduse muutmise seaduse eelnõu kohta (edaspidi „kavandatud 
sätted”). 
EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa L iidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja 
artikli 282 lõikel 5 ning 29. juuni 1998. aasta otsuse 98/415/EÜ (riikide ametiasutuste konsulteerimise kohta Euroopa Keskpangaga seoses õigusaktide eelnõudega)
1 artikli 2 lõike 1 kolmandal taandel, kuna 
seaduseelnõu käsitleb riigi keskpanka . Euroopa Keskpanga nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud 
kooskõlas Euroopa Keskpa nga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.  
 
1.  Kavandatud sätete eesmärk 
Kavandatud sätted asendava d viited Euroopa Liidu asutamislepingul e viidetega Euroopa Liidu toimimise 
lepingule (ELTL) ning lisavad täiendavad viited ELT L-le ja Euroopa õigusaktidele nõukogu pädevuse ja 
koosolekute osas. Samuti sätestavad kavandatavad sä tted Eesti Panga kapitali eurodes. Põhikirjast 
jäetakse välja paragrahvid rahapoliitika komitee kohta ning Eesti Panga seadusest paragrahv, mis sätestab 
keskpanga laenukeelu. Kavandat ud sätted jõustuvad erandi t ühistamise kuupäeval kooskõlas nõukogu 
otsusega. Vähemolulised õigusaktide kooskõla vaja dusest tingitud parandused jõustuvad otsuse 
vastuvõtmise päevale järgneval päeval.  
 2. Üldised märkused  2.1 Kavandatud sätted on kooskõlas EKP soovitustega selguse kohta varasemates 
lähenemisaruannetes
2. Käesolev arvamus ei piira Eesti õigu saktidele antavat hinnangut koostamisel 
olevas lähenemisaruandes. 
                                                 
1  EÜT L 189, 3.7.1998, lk 42.  
2  Vt EKP lähenemisaruanne, detsember 2006, lk  213 ja EKP lähenemisr uanne, mai 2008, lk. 235. 
2 2.2  EKP märgib, et kavandatud sätted jätavad välja Eesti Panga seaduse paragrahvi 16, millega 
võetakse üle ELTL artiklis 123 sätestatud keskpanga l aenukeeld. Paragrahvi 16 kohaselt on Eesti 
Pangal keelatud anda laenu avalikule sektorile. Samas, kahel põhjusel ei vasta paragrahv 16 
täielikult ELTL artiklile 123. Esiteks ei laiene see keeld avaliku sektori organitelt otse tehtavatele 
ostudele keskpanga poolt. Teiseks, seda keeldu ei kohaldata avaliku sektori krediidiasutuste suhtes 
seoses keskpangas hoitavate reservidega. Ebatäie likku sätet tuleks kas muuta või see välja jätta; 
Eelkõige seetõttu, et ELTL artikkel 123 on otsekoh alduv ja üldjuhul ei ole vajadust seda riigi 
õigusaktis korrata. Seetõttu toetab EKP kavandatud sätet.  
2.3 Samuti märgib EKP, et rahapoliitika komitee sätete kavandatud väljajätmisega ja teiste 
muudatustega kordavad Eesti Pa nga põhikirja sätted suures o sas Eesti Panga seaduse sätteid. 
  Frankfurt Maini ääres, 5. märts 2010 
 
[alla kirjutanud] 
  
EKP president 
Jean-Claude TRICHET
Euromüntide puhul ettenähtud tehniliste näitajate seas on soovituslikku laadi ainult mündi paksuse näitaja, kuna mündi tegelik paksus sõltub ettenähtud diameetrist ja kaalust,”

Selgitus Ettepandud määruse I lisa kordab määruse (EÜ) nr 975/98 artiklis 1 toodud tabelit. Müntide paksus on välja toodud tabeli kolmandas veerus. Allmärkuses täpsustatakse, et müntide paksusega seotud näitajad on soovituslikku laadi. Kuna soovituslikud müntide paksuse näitajad olid ainsad näitajad, mida oli võimalik sätestada 1998. aastal, kui ringlusse lastavate euromüntide tehnilised näitajad algselt kehtestati, soovitab EKP asendada soovituslikud näitajad nüüd tegelike teadaolevate euromüntide paksuse näitajatega, mida rahapajad kasutavad müntide tootmisel referentsnäitajana.
9.2.

Teise meetmena võib kasutada vastastikuse laenuvõtmise skeemi, mis võimaldab liikmesriigis tegutseval hoiuste tagamise skeemil anda teisele hoiuste tagamise skeemile laenu, mille suurus on kuni 0,5 % asjaomase skeemi kõlblikest hoiustest ning mis kuulub koos intressiga tagasimaksmisele viie aasta jooksul (27). EKP märgib et piiriüleste laenukokkulepete sõlmimine hoiuste tagamise skeemide vahel võib põhjustada olukorra, kus laenuandev hoiuste tagamise skeem on hiljem sunnitud ise täitma oma tagasimaksmiskohustusi või kus laenuvõtval hoiuste tagamise skeemil on rohkem ülesandeid kui laenuandval hoiuste tagamise skeemil, näiteks rekapitaliseerimise võime puhul või laenu andmise puhul liikmesriigi raskustesse sattunud krediidiasutusele. Seetõttu toetab EKP direktiivi ümber sõnastamise ettepanekus sätestatud piiranguid, kaasa arvatud piirangut selle kohta, et laenatud vahendeid võib kasutada ainult hoiustajate nõuete rahuldamiseks (28). EKP on teadlik, et direktiivi ümber sõnastamise ettepaneku arutelu praeguses etapis on hoiuste tagamise skeemide vahelise laenuvõtmise kord vabatahtlik. Kõnealuses küsimuses tuleks arvesse võtta ka järgmised asjaolud: i) laenuvõtva hoiuste tagamise skeemi poolt muude rahastamisallikate ammendamisega seonduva laenuvõtmiskorra kohaldamise minimaalsed eeltingimused; ja ii) tingimused, mille korral võib laenu pikendada, kaasa arvatud tagasimaksmise kindlustamise meetmed laenuandvale hoiuste tagamise skeemile. Kas hoiuste tagamise skeem peaks kasutama oma vahendeid kriisiohjamiseks väljaspool hoiustajatele tagasimaksete tegemise piire on laiema diskussiooni küsimus (29). EKP arvates tuleks nimetatud küsimust käsitleda komisjoni kriisilahendamise teatisega algatatud õigusloomeprotsessi raames.
6.

Ettepandud määrus sätestab ka erandi õigusakti kohaldamise suhtes, mis puudutab hindade stabiliseerimist toetavaid toiminguid väärtpaberite pakkumise ajal piiratud aja jooksul, kui esineb müügisurve (20). Nagu märgitud eurosüsteemi 2010 seisukohas, (21) jagab EKP komisjoni hinnangut, et stabiliseerimisskeemid, nagu turutegemine, on legitiimsed tegevused, mis on olulised esmase turu normaalseks funktsioneerimiseks (22). EKP toetab ettepandud määruses stabiliseerimismeetmega seotud erandi määratlemist lühikeseks müügi puhul viitega liidu turu kuritarvitamise vältimise korras kasutatud mõistele (23). Samas soovitab EKP, (24) et delegeerida komisjonile pädevus EVJA ettepanekul vastu võtta tehnilisi standardeid, mis tagaks lühikeseks müügi puhul kohaldatavate erandite ühetaolise kohaldamise. Need tehnilised standardid täiendaksid tehnilisi standardeid, mis on välja töötatud seoses eranditega turu kuritarvituste korra stabiliseerimismeetmete puhul (25). Tehniliste standardite kohaldamine kahe iseseisva kogumina on soovitatav, et käsitleda nende kahe olukorra konkreetseid omadusi; see on ka õige normitehnika küsimus.
Kuna üks Monaco lepingu läbirääkimise korra muutmise eesmärk on tagada rahanduskokkulepete suurem ühtlus, soovitab EKP kasutada EKP rolli osas Vatikani Linnriigiga sõlmitud rahanduskokkuleppe (allkirjastatud 17. detsembril 2009 (2) ) sõnastust. Lisaks on ettepandud sõnastus kooskõlas nõukogu 28. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1338/2001 (milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (3) ) artikliga 9, mille kohaselt komisjon ja liikmesriigid teevad Euroopa Keskpangaga tihedalt kooskõlastatult koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

„b) Monacos emiteeritavate euromüntide ülemmäära kindlaksmääramise meetod vaadatakse läbi. Uue ülemmäära arvutamiseks kasutatakse kindlaksmääratud osa, millega rahuldatakse kollektsionääride nõudlus, et vältida liigset numismaatilist hangeldamist Monaco müntidega, koos muutuva osaga, mille arvutamiseks korrutatakse Prantsusmaal n–1 aastal inimese kohta keskmiselt emiteeritud müntide arv Monaco elanike arvuga. Ilma et see piiraks meenemüntide emiteerimist, sätestatakse kokkuleppes, et Monacos nimiväärtuses emiteeritavate euromüntide väikseim osa on 80 %.”
1.3.

EKP märgib, et lepingu artikli 128 lõike 2 kohaselt on euromüntide emiteerimine osalevate liikmesriikide vastustusel, kusjuures parlamendi ja nõukogu pädevuses on kehtestada meetmeid, mis on vajalikud euro kasutamiseks ühisrahana kooskõlas lepingu artikliga 133. Lisaks võib nõukogu kooskõlas lepingu artikli 128 lõikega 2 võtta meetmeid kõigi ringlusse lastavate müntide nominaalväärtuse ja tehniliste tunnuste ühtlustamiseks niivõrd, kuivõrd see on vajalik nende tõrgeteta ringluseks liidu piires. Seega peab liidu seadusandlus euromüntide emiteerimise kohta arvestama osalevate liikmesriikide euromüntide emiteerimise pädevust ja nende euromüntide seadusliku emitendi staatust. Lisaks, kuigi ettepandud määrusega seonduv ei mõjuta EKP ülesandeid ja vastutust, mis tulenevad lepingust ja Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjast (edaspidi „EKPSi põhikiri”), soovitab EKP käsitleda iga liikmesriigi euromüntide emiteerimisega pädevusega seotud küsimusi dialoogis selle liikmesriigi ja liidu vahel, järgides Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõtet.
7.

EKP märgib, et mitmed olulised küsimused on otsuse eelnõust välja jäänud ja neid tuleks käsitleda järgmiselt. 7.1. Teistes rahanduskokkulepetes on Euroopa Liidu Kohus lepingutest tulenevate vaidluste lahendamise eest vastutavaks asutuseks. Otsuse eelnõus tuleks täpsustada, et see on kohaldatav ka käesoleval juhul. EKP leiab, et Euroopa Kohtu jurisdiktsioon sellist liiki lepingutes ei ole ilmne ja osutab konkreetselt mitmetele kohtu arvamustele, kus kohus on teinud selgelt vahet lepingute, mida sõlmivad liikmesriigid, ja lepingute, mida sõlmivad liikmesriigid vastutades nendest sõltuvate territooriumide eest, vahel, st tegutsedes mitte oma liikmesriigi õigustes (3). 7.2. Selle rahanduskokkuleppe üks olulisemaid elemente peaks olema asjakohaste kehtivate ja tulevaste ELi otse kohalduvate õigusaktide, näiteks määruste, jätkuv kehtivus Saint-Barthélemy’s. EKP arusaama kohaselt kavatseb Prantsusmaa lahendada selle küsimuse muutes asjakohaseid Prantsuse alusseadusi. EKP märgib, et erinevalt teistest rahanduskokkulepetest, ei sätesta otsuse eelnõu ühise komitee asutamist, mis vastutaks seadusandlike muudatuste edenemise hindamise eest. EKP leiab, et sellise organi puudumine, mille kaudu EL kui lepingu pool osaleks ja jälgiks asjakohase EL õiguskorra kohast kohaldamist ülemeremaal ja -territooriumil, ei ole rahuldav, eelkõige seetõttu, et kohalik pangandussüsteem kasutab eurot. EKP peab ülioluliseks, et asjakohaste EL õigusaktide kohalduvus tuleb sätestada lepingus komisjoni ja EKPga, (4) näiteks lisades asjakohased ELi ja EKP õigusaktid rahanduskokkuleppele, avaldades selle lisa ja selle muudatused Euroopa Liidu Teatajas. Teise võimalusena peaks otsuse eelnõu kohustama Prantsusmaad teavitama EKPd Saint-Barthélemyd puudutavatest õigusaktidest enne nende vastuvõtmist, kui need jäävad EKP pädevusse. Lisaks peaks ELi institutsioonidel olema õigus nõuda Prantsusmaalt teavet selliste õigusaktide kohta. 7.3. EKP arusaama kohaselt ei kohaldata Saint-Barthélemy’s pärast tema seisundi muutust 1. jaanuaril 2012 senini otsekohalduvaid ELi õigussätteid, mis võimaldaks ELi organitel, näiteks Europolil, tegutseda euro pangatähtede võltsimise vastases võitluses. Seda asjaolu tuleb rahanduskokkuleppes käsitleda; seega peaks otsuse eelnõu andma ELile pädevuse sellised sätted rahanduskokkuleppesse lisada. Teksti redaktsiooni ettepanekud, kui EKP on soovitanud ettepandud otsust muuta, on esitatud lisas koos selgitustega.
4.

Tiheda koostöö ja kohase koordineerimise tagamine EKPSi ja ESSi vahel minimeerib aruandluskoormust ja tagab Euroopa statistika tegemiseks vajalikku sidusust. Tiheda koostöö vajadust on kajastatud ka Euroopa Keskpanga statistika peadirektoraadi (DG Statistics) ja Eurostati vahelises 10. märtsi 2003. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis majandus- ja finantsstatistika kohta (Memorandum of understanding on economic and financial statistics between the Directorate General Statistics of the European Central Bank (DG Statistics) and the Statistical Office of the European Communities (Eurostat), Brussels, 10 March 2003) (4).
4.

Võttes arvesse lepingu artiklite 290 ja 291 (10) alusel vastu võetud õigusaktide tähtsust, mis moodustavad olulise osa ühtsest eeskirjast, märgib EKP oma nõuandva rolli kohta lepingu artikli 127 lõike 4 ja artikli 282 lõike 5 alusel järgmist. Esiteks, komisjoni delegeeritud ja rakendusaktide eelnõud on liidu õigusaktide eelnõud lepingu artikli 127 lõike 4 esimese taande ja artikli 282 lõike 5 mõttes. Nii delegeeritud kui ka rakendusaktid on liidu õigusaktid. Enamus keeli osutab lepingu artikli 282 lõikes 5 liidu õigusaktide eelnõudele, mille osas tuleb EKPga konsulteerida (11). Seega ei saa EKPga konsulteerimise kohustust piirata üksnes õigusaktide eelnõudega, mille ettepaneku on teinud komisjon. Teiseks, otsuses OLAF (12) selgitas Euroopa Kohus, et EKPga konsulteerimise kohustus peab „sisuliselt tagama, et sellist akti ei võetaks vastu enne, kui akti vastuvõtja on ära kuulanud selle asutuse arvamuse, kes tänu ühenduse raames teostatavatele erivolitustele asjaomases valdkonnas ja tema käsutuses olevate asjatundjate kõrgele tasemele on eriti pädev andma oma panust kavandatava akti vastuvõtmise menetluses”. Seda arvestades ja EKP nõuandva rolli täielikuks kasutamiseks tuleks EKPga konsulteerida õigeaegselt iga liidu õigusakti eelnõu osas, sh delegeeritud ja rakendusaktide eelnõud, mis kuuluvad tema pädevusse. Oma nõuandvas rollis pöörab EKP erilist tähelepanu nende õigusaktide vastuvõtmise õigeaegsusele.
„Selleks et luua elektrooniliselt eurodes tehtavate maksete integreeritud turg, on esmatähtis tagada, et kreeditkorralduste ja otsearvelduste töötlemist ei takista tehnilised tõkked ning et maksetehingud tehakse skeemide alusel, mille põhieeskirju järgivad enamus makseteenuste pakkujaid enamusest liikmesriikidest ja mis on samad nii riigisiseste kui ka piiriüleste kreeditkorralduste ja otsearvelduste puhul.”

„Selleks et luua elektrooniliselt eurodes tehtavate maksete integreeritud turg, on esmatähtis tagada, et kreeditkorralduste ja otsearvelduste töötlemist ei takista tehnilised tõkked ning et maksetehingud tehakse skeemide alusel, mille põhieeskirju järgivad enamus makseteenuste pakkujaid enamusest liikmesriikidest, mille rahaühik on euro, ja mis on samad nii riigisiseste kui ka piiriüleste kreeditkorralduste ja otsearvelduste puhul.”
1.

Rahaliidus on rangem eelarve- ja makromajanduslik järelevalve kohane instrument, et minimeerida riigivõlakriisiga seotud riske hiljuti Euroopa Liidus kogetud ulatuses ja tõsiduses. Selleks on EKP esitanud „radikaalse hüppe” idee majandus- ja rahaliidu (economic and monetary union, EMU) majanduse juhtimises, mis peaks süvendama majandusliitu ja vastama majandusliku integratsiooni ja vastastikuse sõltuvuse astmele, mis on juba saavutatud liikmesriikides, mille rahaühik on euro. Oma ettepaneku selliseks „radikaalseks hüppeks” on EKP esitanud oma 10. juuni 2010 avalduses „Reinforcing economic governance in the euro area” ja teinud vastavad konkreetsed õiguslikud ettepanekud EKP 16. veebruari 2011. aasta arvamuses CON/2011/13 Euroopa Liidu majanduse juhtimise reformi kohta (2).
„[V]õttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 2494/95 tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta, ( ) eelkõige selle artikli 4 kolmandat lõiku ja artikli 5 lõiget 3, ning arvestades järgmist: […] (3) Et analüüsida inflatsiooni ja hinnata lähenemist ELi liikmesriikides, on vaja koguda teavet maksumuudatuste mõjude kohta inflatsioonile. Selleks peaks tarbijahindade harmoneeritud indeksid arvutama ka konstantse maksumääraga hindade alusel, mitte ainult vaadeldud hindade alusel, ja väljendama konstantse maksumääraga tarbijahindade harmoneeritud indeksitena (edaspidi ka „THHI-KM”). […] (6) Euroopa Keskpangaga on konsulteeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 2494/95 artikli 5 lõikele 3.”

„[V]õttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 2494/95 tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta, ( ) eelkõige selle artikli 4 kolmandat lõiku ja artikli 5 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (2) , ning arvestades järgmist: […] (3) Et analüüsida inflatsiooni, teostada raha- ja finantspoliitikat ja hinnata lähenemist ELi liikmesriikides, on vaja koguda teavet maksumuudatuste mõjude kohta inflatsioonile. Selleks peaks tarbijahindade harmoneeritud indeksid arvutama ka konstantse maksumääraga hindade alusel, mitte ainult vaadeldud hindade alusel, ja väljendama konstantse maksumääraga tarbijahindade harmoneeritud indeksitena (edaspidi ka „THHI-KM”). […] (6) Euroopa Keskpangaga on konsulteeritud vastavalt määruse (EÜ) nr 2494/95 artikli 5 lõikele 3.
1.1.

EKP on varem märkinud, et finantsvõimenduse mõiste, millele viidatakse direktiivis 2011/61/EL (1), on paljude alternatiivsete investeerimisfondide (edaspidi „AIF”) valitsejate rakendatava ärimudeli olemuslikuks osaks (2). Üldiselt nõustub EKP Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega (ESMA), et teave koguriski alusel arvutatud finantsvõimenduse taseme kohta on süsteemse riski seirel võtmetähtsusega ning et see teave tuleb anda ka investoritele. Ehkki ülemäärane finantsvõimendus võib põhjustada märkimisväärseid finantsstabiilsuse riske, ei ole finantsvõimenduse risk ainus alternatiivsete investeerimisfondide risk. Seetõttu peab teabele finantsvõimenduse kohta olema lisatud kohane teave muude riskiallikate kohta. Selles kontekstis on tähtis, et erinevaid riskiallikaid puudutavad nõuded oleksid eristatud. Selliste riskiallikate hulka kuuluvad positsioonirisk, st konkreetse investeeringuta seotud turu- ja krediidirisk ning AIFide finantsvõimendus.
2.3.

EKP märgib, et ettepandud määruse artikli 8 lõike 2 punktid a ja c ning artikli 10 lõige 3 osutavad tuvastusseadmete kasutamisele ja toetustele seadmete ostmiseks. EKP nõustub toetuste eraldamisega selliste laboratooriumiseadmete hankimiseks, mis aitavad uurimisele kaasa ja mille eriotstarve ei ole avastada võltsinguid ning mida ei reklaamita võltsingute avastamise seadmetena (näiteks mikroskoobid, infrapunamõõtjad, kobisirklid, densitomeetrid, mikromeetrid, elektri- ja soojusjuhtivuse ja magnetvälja mõõtjad). EKP hinnangul saab usaldusväärseks pidada vaid selliseid võltsingute avastamise masinaid ja seadmeid, mis on rahuldavalt läbinud katsed, milles kasutatakse ajakohaseid võltsinguid ja ehtsaid kulunud pangatähti. Asjaomaste seadmete nimekiri on toodud EKP veebilehel. Nimetatud masinad ja seadmed on aga üldjoontes mõeldud kasutamiseks professionaalsetele sularahakäitlejatele, mitte võltsimisvastasele tegevusele spetsialiseerunud asutustele, mida on käsitletud sihtrühmana ettepandud määruse artikli 8 lõike 2 punktis c (4). Seetõttu on EKP seisukohal, et võltsingute avastamise seadmete ostmise toetamine programmi Perikles 2020 vahenditest või selliste seadmete kasutamine võltsimisvastasele tegevusele spetsialiseerunud asutustes ei ole kohane.
Tuletisinstrumendi positsioonide võtmise eesmärgiks võib olla ka riskide maandamine, mis pigem vähendab riske ja mitte ei suurenda neid. Seega, ehkki EKP mõistab, et ettepandud sõnastus on tuletatud vastavast määratlusest direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis v, soovitab ta asendada mõiste „tuletisinstrumendi positsioonid” mõistega „tuletislepingud”, mis on kooskõlas sõnastusega teistes kehtivates või ettepandud õigusaktides, nt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta (3) , Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (4) , ning ettepanekud, mis käsitlevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (5) ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (6) .

„Riskikapitalifondi valitsejad turustavad kvalifitseeruvate riskikapitalifondide osakuid või aktsiaid üksnes investoritele, kes on kutselised kliendid vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa I jaole, välja arvatud kui neid käsitletakse taotluse korral mittekutseliste klientidena, või keda võib taotluse korral kutseliste klientidena käsitleda vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ II lisa II jaole, või muudele investoritele, juhul kui on täidetud kõik järgmised tingimused:”
3.

Detsembris 2011 pankade laenuandmise ja rahaturu tegevuse toetamiseks välja kuulutatud (5) meetmete osana teatas EKP nõukogu, et laenunõudeid, st pangalaene tuleks lugeda kõlblikuks laiemal alusel. Lisaks toetas EKP nõukogu laenunõuete ulatuslikumat kasutamist tagatisena eurosüsteemi laenuoperatsioonides ühtlustatud kriteeriumide alusel ja teatas, et eurosüsteem on tugevdamas on sisemisi krediidihindamise võimekust. Samuti julgustab ta võimalikke väliseid krediidihinnangute pakkujaid, st reitinguagentuure ja reitinguvahendite pakkujaid ning sisereitingul põhinevaid süsteeme kasutavaid kommertspanku taotlema eurosüsteemi heakskiitu eurosüsteemi krediidihindamisraamistikus (6). Lisaks peavad EKP-l ja eriti eurosüsteemi RKPdel (kuna teave laenunõuete vastaspoolte kohta on riikides avaldatud) olema kohased krediidihindamise sisesüsteemid. Seetõttu on eurosüsteemi RKPdel vaja tugevdada oma krediidihindamisvõimet, kui reitinguagentuurid ei ole hinnangut andnud. Käesoleval ajal on sisereitingul põhinev süsteem olemas neljal RKP-l (7). Nende süsteemide suhtes eurosüsteem juba kohaldab põhjalikku valideerimist ja igakülgset tegevuskontrolli.