EUROOPA KONTROLLIKOJA EELARVEAASTA 2016 RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

(2017/C 371/02)

SISUKORD

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE KINNITAMINE

Euroopa Kontrollikoja 2016. aasta raamatupidamise aastaaruande kinnitamine

Euroopa Kontrollikoja 2016. aasta raamatupidamise aastaaruanne on koostatud vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse IX jaotisele, komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele ning minu poolt vastu võetud arvestuspõhimõtetele ja -meetoditele.

Olen teadlik oma kohustusest koostada ja esitada Euroopa Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruanne kooskõlas finantsmääruse artikliga 68.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Kontrollikoja varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, ning kinnituse selle teabe usaldusväärsuse kohta.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha raamatupidamise aastaaruande heakskiitmiseks, on mul piisav kindlus selle kohta, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne kajastab kõigis olulistes aspektides õiglaselt Euroopa Kontrollikoja finantsolukorda ning finantstulemusi ja rahavoogusid.

Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane auditiarvamuse avaldamiseks.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure, mis on kavandatud tõendusmaterjali saamiseks finantsaruannetes esitatud summade ja andmete kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, mis hõlmab ka hinnangu andmist raamatupidamise aastaaruandes pettuse või vigade tõttu esineva olulise väärkajastamise riskide kohta. Riskihinnangute koostamisel võtab audiitor arvesse asutuse sisekontrollisüsteemi seoses raamatupidamise aastaaruande koostamise ja õiglase esitamisega, et kavandada asjaoludele vastavad auditiprotseduurid. Audiitori eesmärk ei ole avaldada arvamust asutuse sisekontrollisüsteemi mõjususe kohta. Auditi käigus hinnatakse ka kasutatud raamatupidamispõhimõtete asjakohasust ja juhtkonna koostatud arvestushinnangute põhjendatust, samuti finantsaruannete üldist esituslaadi.

Meie kohustuseks on esitada tehtud auditi põhjal arvamus nimetatud finantsaruannete kohta. Viisime auditi läbi kooskõlas Luksemburgis kehtivate Commission de Surveillance du Secteur Financier’ poolt vastu võetud rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega. Nimetatud standardites nõutakse eetikanõuete järgimist ning audititöö kavandamist ja läbiviimist viisil, mis tagab piisava kindluse, et finantsaruanded ei sisalda olulisel määral väärkajastamisi.

FINANTSARUANDED JA SELGITAVAD LISAD (1)

Bilanss

(euros) Nota 31 de diciembre de 2016 31 de diciembre de 2015 Activo a largo plazo Inmovilizado inmaterial 3.1. 3 530 432 5 021 023 Inmovilizado material 3.2. 78 146 338 83 145 082 Títulos de crédito — — 81 676 770 88 166 105 Activo a corto plazo Títulos de crédito 3.3. 691 455 604 313 Efectivo y otros activos equivalentes 3.4. 8 356 341 7 215 048 9 047 796 7 819 361 Total activo 90 724 566 95 985 466 Pasivo a corto plazo Créditos provisionales — 50 000 Importes por pagar 3.5. 5 354 888 6 982 008 5 354 888 7 032 008 Total pasivo 5 354 888 7 032 008 Activo neto 85 369 678 88 953 458 Excedente/déficit acumulado 88 953 458 97 320 516 Resultado económico del ejercicio (3 583 780 ) (8 367 058 ) Activo neto 85 369 678 88 953 458

Tulemiaruanne

(euros) Nota 2016 2015 Fondos transferidos por la Comisión a otras instituciones 4.1. 116 700 000 106 700 000 Ingresos por operaciones administrativas 4.2. 20 234 812 19 326 442 Ingresos de explotación diversos 4.3. 49 328 90 141 Total ingresos de explotación 4.4. 136 984 140 126 116 583 Gastos de personal 4.5. (112 410 058 ) (106 959 858 ) Gastos relacionados con el activo 4.6. (7 764 105 ) (6 957 504 ) Otros gastos administrativos 4.7. (20 351 775 ) (20 519 950 ) Gastos de explotación 4.8. (25 270 ) (31 295 ) Total gastos de explotación (140 551 208 ) (134 468 607 ) Excedente/(déficit) de actividades de explotación (3 567 068 ) (8 352 024 ) Ingresos financieros 4.9. — 14 Gastos financieros 4.10. (16 712 ) (15 048 ) Excedente/(déficit) de actividades no relacionadas con la explotación (16 712 ) (15 034 ) Resultado económico del ejercicio (3 583 780 ) (8 367 058 )

Rahavoogude aruanne

(euros) 2016 2015 Resultado económico del ejercicio (3 583 780 ) (8 367 058 ) Actividades operativas – Ajustes Amortización 1 600 449 831 765 Depreciación 6 146 461 6 120 197 (Incremento)/disminución en provisiones (50 000 ) 22 750 Incremento/(disminución) en títulos de crédito (87 142 ) 153 611 (Incremento)/disminución en importes por pagar (1 627 120 ) (46 134 ) Flujo de tesorería neto derivado de actividades operativas 2 398 868 (1 284 869 ) Flujo de tesorería derivado de actividades de inversión Adquisición de propiedades, instalaciones y equipos y de inmovilizado inmaterial (-) (1 274 770 ) (1 688 898 ) Beneficios de propiedades, instalaciones y equipos, y de inmovilizado inmaterial (+) 17 195 5 542 Flujo de tesorería neto derivado de actividades de inversión (1 257 575 ) (1 683 356 ) Incremento/(disminución) en ventajas del personal — — Aumento neto/(disminución) de efectivo y otros activos equivalentes 1 141 293 (2 968 225 ) Efectivo y activos equivalentes al inicio del ejercicio 7 215 048 10 183 273 Tesorería y equivalentes de tesorería al final del ejercicio 8 356 341 7 215 048

Netovara muutuste aruanne

(euros) Activo neto Excedente/(déficit) acumulado Resultado económico del ejercicio Total Saldo a 31.12.2015 97 320 516 (8 367 058 ) 88 953 458 Asignación del resultado económico del ejercicio anterior (8 367 058 ) 8 367 058 — Resultado económico del ejercicio — (3 583 780 ) (3 583 780 ) Saldo a 31.12.2016 88 953 458 (3 583 780 ) 85 369 678

Arvestuspõhimõtted ja finantsaruannete lisad

1. Üldine teave

Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) asutati 22. juuli 1975. aasta Brüsseli lepinguga ja alustas tööd 1977. aasta oktoobris asukohaga Luxembourgis.

Euroopa Kontrollikoja missioon Euroopa Kontrollikoja missioon on kaasa aidata ELi finantsjuhtimise parandamisele, edendada aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust ning tegutseda liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana. Kontrollikoja kui ELi sõltumatu välisaudiitori roll on kontrollida, kas ELi rahalised vahendid on õigesti arvutatud, kogutud ja kasutatud vastavalt asjakohastele õigusnormidele ning kas nendega saavutati kuludele vastav tulu. Kontrollikoda kontrollib, kas Euroopa Liidu eelarvet on korrektselt täidetud ning ELi vahendeid kogutud ja kasutatud seaduslikult ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega. Kontrollikoda on ELi rahalisi vahendeid auditeeriv ELi institutsioon ning on võtnud endale kohustuseks olla tõhus organisatsioon, kes on avaliku sektori auditi ja halduse arendamisel esirinnas.

Kontrollikoja eelarveaasta kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.

2. Õiguslik alus ja raamatupidamiseeskirjad

2.1. Koostamise alused

Kontrollikoja finantsaruanded koostatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (1) (edaspidi „finantsmäärus“), ning komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012, (2) milles sätestatakse üksikasjalikud finantsmääruse kohaldamise eeskirjad.

2.2. Raamatupidamispõhimõtted

Finantsaruanded koostatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse eeskirjade alusel, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). ELi raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja pärast konsulteerimist teiste institutsioonidega.

Finantsaruannete koostamisel järgitavad arvestuspõhimõtted on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1 „Finantsaruanded“ ja kattuvad rahvusvahelises avaliku sektori raamatupidamisstandardis nr 1 kirjeldatud põhimõtetega: õiglane esitusviis, tekkepõhisus, tegevuse jätkuvus, esitusviisi järjepidevus, andmete summeerimine, saldeerimine ja võrreldav teave. Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on finantsmääruse artikli 144 kohaselt asjakohasus, usaldusväärsus, arusaadavus ja võrreldavus.

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt peavad finantsaruannetes esitatud summad põhinema kõige usaldusväärsemal kättesaadaval teabel tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel.

2.3. Valuuta ja ümberarvestamise alused

Finantsaruanded on esitatud eurodes, sest euro on ELi arvestus- ja aruandlusvaluuta.

Välisvääringutes tehtud tehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Kasum või kahjum vahetuskursi muutustest, mis tuleneb muudes vääringutes arveldatud tehingutest ning muudes vääringutes fikseeritud rahaliste varade ja kohustuste vahetuskursside ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus, kajastatakse tulemiaruandes.

Välisvaluutas fikseeritud rahaliste varade ja kohustuste eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

2.4. Immateriaalne põhivara

Omandatud tarkvaralitsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langus. Varad amortiseeritakse lineaarselt nelja aasta jooksul. Asutusesiseselt välja töötatud immateriaalne põhivara kapitaliseeritakse, kui täidetud on asjaomased ELi raamatupidamiseeskirjades ette nähtud kriteeriumid. Kapitaliseerida võib kõiki varaga seotud otseseid kulusid, mis on tehtud vara loomiseks, tootmiseks ja kontrollikoja juhtkonna poolt ette nähtud töökorda viimiseks. Teadusuuringute kulud, kapitaliseerimata arenduskulud ja hoolduskulud kajastatakse kuludena.

2.5. Materiaalne põhivara

Materiaalne põhivara on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langus. Soetusmaksumus sisaldab vara soetamiseks või ehitamiseks tehtud otseseid kulusid.

Hilisemad kulud võetakse arvesse vara bilansilises väärtuses või kajastatakse eraldi varana vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb kontrollikojale ja selle kulusid saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mille vältel vastavad kulud kanti. Kuna kontrollikoda ei võta laene materiaalse põhivara soetamiseks, siis laenukulusid soetamisega ei kaasne.

Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline väärtus võib olla turuhinnast väiksem. Väärtuse vähenemine kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline väärtus ületab selle võimalikust müügist saadava tulu.

Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Pooleliolevaid ehitisi ei amortiseerita, kuna need varad ei ole veel kasutatavad. Muude varade kulum arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt jaotatakse nende kulud jääkmaksumusele nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

Edificios 4 % Instalaciones, maquinaria y herramientas 12,5 % a 25 % Mobiliario y parque móvil 10 % a 25 % Material informático 25 % Otras instalaciones y accesorios 12,5 % a 25 %

2.6. Eraldised

Eraldised kajastatakse, kui kontrollikojal on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi katmiseks. Eraldisena kajastatud summa on kõige tõenäolisemaks peetav hinnang selle kohta, kui suured kulud on eeldatavasti vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandluskuupäeval.

2.7. Kulude kajastamine

ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse tehinguid ja sündmusi raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse viitkulud aruandeperioodi eest ülekandmisele kuuluva prognoositud summa alusel. Viitkulud arvutatakse peaarvepidaja koostatud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et finantsaruanded annaksid õige ja õiglase ülevaate.

2.8. Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille realiseerumine sõltub ühest või mitmest tulevikus toimuda võivast sündmusest, mis ei allu täielikult ELi kontrollile, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harva esineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

3. Bilansi lisad

PÕHIVARA

3.1. Immateriaalne põhivara

Immateriaalse põhivara muutused 2016. aastal:

(euros) Valores contables brutos a 31.12.2015 7 667 601 Adquisiciones 109 858 Cesiones — Transferencia entre categorías de activos — Otros cambios — Valores contables brutos a 31.12.2016 7 777 459 Amortización acumulada a 31.12.2015 (2 646 578 ) Amortización del ejercicio (1 600 449 ) Amortización recuperada — Cesiones — Transferencia entre categorías de activos — Amortización acumulada a 31.12.2016 (4 247 027 ) Valores contables brutos a 31.12.2016 3 530 432 Valores contables brutos a 31.12.2015 5 021 023

Los importes anteriores corresponden principalmente a programas informáticos.

2016. aastal ei kajastatud teadusuuringute kulusid.

3.2. Materiaalne põhivara

Materiaalse põhivara muutused 2016. aastal:

(euros) Terreno y edificios Instalaciones y equipos Mobiliario y parque móvil Material informático Otras instalaciones y accesorios Inmovilizado material en curso Total Valores contables brutos a 31.12.2015 125 117 299 885 583 4 881 674 4 092 395 2 261 979 — 137 238 930 Adquisiciones 62 007 61 727 378 085 527 504 126 589 9 000 1 164 912 Cesiones — (8 050 ) (36 904 ) (198 485 ) (125 611 ) — (369 050 ) Transferencia entre categorías de activos — — — — — — — Otros cambios — — — — — — — Valores contables brutos a 31.12.2016 125 179 306 939 260 5 222 855 4 421 414 2 262 957 9 000 138 034 792 Depreciación acumulada a 31.12.2015 (46 453 274 ) (641 813 ) (2 480 283 ) (2 847 133 ) (1 671 344 ) — (54 093 847 ) Depreciación del ejercicio (4 608 357 ) (120 064 ) (456 007 ) (746 416 ) (215 617 ) — (6 146 461 ) Depreciación recuperada — 7 595 32 035 190 708 121 517 — 351 855 Cesiones — — — — — — — Transferencia entre categorías de activos — — — — — — — Depreciación acumulada a 31.12.2016 (51 061 631 ) (754 282 ) (2 904 255 ) (3 402 841 ) (1 765 444 ) — (59 888 453 ) Valores contables brutos a 31.12.2016 74 117 675 184 978 2 318 600 1 018 573 497 513 9 000 78 146 339 Valores contables brutos a 31.12.2015 78 664 025 243 770 2 401 391 1 245 262 590 635 — 83 145 083

KÄIBEVARA

3.3. Nõuded

(euros) 31 de diciembre de 2016 31 de diciembre de 2015 Títulos de crédito a corto plazo debidos principalmente a la transferencia de derechos de pensión nacionales por el personal (4 123 ) 3 795 Títulos de crédito diversos relativos principalmente a anticipos de salarios y de gastos de misión 134 738 66 833 Gastos diferidos por alquiler de edificios y contratos de informática 551 166 533 685 Títulos de crédito respecto de entidades de la UE 9 674 — Total 691 455 604 313

3.4. Raha ja raha ekvivalendid

(euros) 31 de diciembre de 2016 31 de diciembre de 2015 Caja para gastos menores 1 000 1 000 Cuenta corriente bancaria 1 447 332 180 564 Cuenta fiduciaria 6 908 009 7 033 484 Total 8 356 341 7 215 048

27. jaanuaril 2010 sõlmisid Euroopa Kontrollikoda ja Banque et Caisse d’Épargne de l’État (Luxembourg) usaldusarve lepingu. Usaldusarve võimaldas Euroopa Kontrollikojal hallata eelarvepädevate institutsioonide poolt hoone K3 ehituseks eraldatud vahendeid (vt lisa 5.3). 14. märtsil 2014 esitas kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule taotluse, et saada luba projekti K3 hinnangulise järelejäänud eelarve (7 miljonit eurot) kasutamiseks kontrollikoja hoone K2 vajalikuks ja kohustuslikuks tehniliseks ajakohastamiseks. Euroopa Parlament ja nõukogu rahuldasid taotluse 1. aprillil 2014. 23. märtsil 2015 teatas kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et projekti K3 lõplik eelarve ülejääk on 9,4 miljonit eurot, ja kuna hoone K2 ajakohastamise hinnanguline maksumus oli 7 miljonit eurot, tagastati 12. mail 2015 ELi eelarvesse 2,4 miljonit eurot. 2016. aastal tehti hoone K2 eest makseid summas 125 475,01 eurot.

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

3.5. Võlad

(euros) 31 de diciembre de 2016 31 de diciembre de 2015 Importes por pagar corrientes 88 815 61 781 Importes por pagar diversos relativos a la nómina y al personal (14 199 ) (30 952 ) Gastos devengados 5 148 263 6 791 296 Importes por pagar a entidades de la UE consolidadas, principalmente al Consejo y al Parlamento Europeo 132 009 159 883 Total 5 354 888 6 982 008

4. Tulemiaruande lisad

4.1. „Komisjoni poolt teistele ELi institutsioonidele tehtud siirded“: summa vastab kontrollikoja igakuistele komisjonile esitatud rahastamistaotlustele kontrollikoja pangakonto täiendamiseks.

4.2. „Muu haldustegevusest laekuv tulu“: summa koosneb peamiselt liikmete ja personali palgast maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete jaoks tehtud mahaarvamistest.

4.3. „Muud tegevustulud“: muu hulgas valuutakursside muutustest tulenev tulu.

4.4. Tulu valuutatehingutest ja mittevaluutatehingutest tekkis järgmiselt: (euros) 2016 2015 Ingresos procedentes de operaciones con contraprestación 59 002 90 155 Ingresos procedentes de operaciones sin contraprestación 136 925 138 126 026 442 Total de ingresos 136 984 140 126 116 597

4.5. „Personalikulud“ sisaldavad liikmete, koosseisuliste töötajate, lepinguliste töötajate ja ajutiste teenistujate palkasid.

4.6. „Varadega seotud kulud“ hõlmavad materiaalse ja immateriaalse põhivara amortisatsiooni.

4.7. „Muude halduskulude“ olulisimad kirjed olid

— IT ja telekommunikatsioon;

— lähetuskulud;

— puhastus- ja turvateenused.

4.8. „Tegevuskulud“ sisaldavad muu hulgas valuutakursside muutustest tulenevat kahjumit.

4.9. „Finantstulud“ koosnevad kontrollikoja arveldus- ja usalduskontodelt teenitud pangaintressidest.

4.10. „Finantskulud“ on kontrollikoja arveldus- ja usalduskontodelt võetud pangatasud.

5. Muu avalikustatav teave

5.1. Tingimuslikud varad

Tarnijad on andnud järgmised pangagarantiid lepinguliste kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks:

(euros) 31 de diciembre de 2016 31 de diciembre de 2015 Renovación del edificio 251 139 80 353 Gestión del proyecto del edificio K3 10 339 110 339 Compañía de seguros 1 361 1 361 Telecomunicaciones 20 000 20 000 Apoyo metodológico EMAS 4 680 4 680 Total 287 519 216 733

5.2. Tulevase rahastamise kulukohustused

(euros) 31 de diciembre de 2016 31 de diciembre de 2015 Arrendamiento operativo para edificios 875 000 797 500 Arrendamiento operativo para material informático, vehículos y otros equipos 2 156 313 1 350 635 Subtotal 3 031 313 2 148 135 Compromisos contraídos con créditos aún no utilizados – RAL („Restant à liquider“) -, tras deducción de gastos devengados de 2016 8 166 271 7 253 338 Total 11 197 584 9 401 473

Täitmata kulukohustused on eelarvelise raamatupidamisarvestuse element, mis kajastab täitmata kulukohustuste summat. Tegemist on võetud kulukohustuste ja tehtud maksete vahelise erinevusega, mis tekib kulukohustuste võtmise ja vastava makse tegemise vahele jääva ajavahemiku tõttu.

5.3. Kontrollikoja ehitusprojektid

1988. aastal kolis kontrollikoda oma peahoonesse (hoone K1) ning ostis hoone koos sellealuse maaga 1990. aastal välja. 1999. aastal sõlmis kontrollikoda Luksemburgi riigiga raamlepingu, millega anti kontrollikojale ühe euro eest teise maatüki kasutamise õigus 49 aastaks (ühekordse uuendamise võimalusega) juurdeehituse (hoone K2) ehitamiseks. Teise juurdeehituse (K3) puhul pidid Luksemburgi riik ja kontrollikoda siiski projekti elluviimise erinevast korraldusest tulenevalt sõlmima 22. veebruaril 2008 uue raamlepingu.

Luksemburgi riik müüs kahe juurdeehitusega (K2 ja K3) seotud kaks maatükki kontrollikojale sümboolse ühe euro suuruse hinnaga.

Kui kontrollikoda peaks tulevikus kaaluma mõne oma hoone loovutamist kolmandale poolele, kes ei ole liidu asutus ega institutsioon, tagastab kontrollikoda maatüki riigi omandisse sümboolse ühe euro suuruse hinna eest; samuti on riigil võimalik osta kõnealune hoone sõltumatu eksperdi määratud hinnaga. Kui Luksemburgi riik seda õigust kasutada ei soovi, läheb maatüki kasutusõigus hoone ostjale.

5.4. Tingimuslikud kohustused

Tingimuslikud kohustused puuduvad.

(1) Lisad on käesolevate finantsaruannete lahutamatu osa.

(1) ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2) ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.