SELETUSKIRI

1. Ettepaneku taust

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Süvamere kalavarud on kalavarud, mida püütakse väljaspool mandrilavade peamisi püügipiirkondi. Need paiknevad mandrilava nõlvadel või merealuste mägede piirkonnas. Enamasti kasvavad kõnealused liigid aeglaselt ja nende eluiga on pikk, mistõttu on nad püügitegevuse suhtes väga tundlikud. Liigi tundlikkus püügi suhtes sõltub suuresti ka sellest, kas seda saab sihtliigina püüda kohalikes kogumites, eelkõige kudemisajal. See kehtib atlandi karekala, sinise molva ja limapeade puhul. Kõigi looduslike kalavarude puhul kehtib see, et kui süvamerepüüki ei piirata, tekib kalapüügiettevõtjate vahel võistlus vabade varude enda valdusse saamise pärast, ilma et võetaks piisavalt arvesse jätkusuutliku kasutamise määra. Selline oli seis mõne süvamereliigi puhul enne, kui Euroopa Liit hakkas seda 2003. aastal reguleerima. Näiteks loetakse ohtlikult vähenenuks loodepiirkonna vete väärtusliku atlandi karekala ning Biskaia lahes väärtusliku besuugo varusid. Seepärast on kalapüügi piiramine vajalik riiklik sekkumine, et vältida kalurite sissetuleku vähenemist, arendada kalavarude kasutamist nii, et pikemas perspektiivis saak suureneks ning vähendada teatava kalavaru järsu vähenemise tagajärjel tekkivat mõju ökosüsteemile ja toiduahelale. Süvamereliikide puhul on riiklik sekkumine väga oluline, kuna aeglase kasvuga kalavarude taastumine pärast ammendumist võib kesta väga kaua või isegi nurjuda. Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) esitab iga kahe aasta järel põhjaliku ülevaate süvamerevarude bioloogilise seisundi kohta. Viimane ülevaade esitati 2012. aasta juunis. Kalapüügivõimaluste kindlaksmääramise ettepaneku aluseks on 2012. aasta juulis esitatud ICESi tööle järgnenud täiendav ülevaade, mille esitas kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). See loob aluse süvamerevarude kalapüügivõimaluste kehtestamiseks kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 2 lõike 2 punktis b sätestatud põhimõttega, mille kohaselt peab ühise kalanduspoliitika alaste otsuste tegemise aluseks olema usaldusväärsed teadusalased nõuanded, mis annavad õigeaegseid tulemusi. Seepärast on komisjonil saanud tavaks esitada kalapüügivõimalusi käsitlevate määruste ettepanekud vastavalt sellele, kuidas saavad teatavaks teadusuuringute tulemused. Komisjon on lisaks hinnanud süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavate üldiste juurdepääsunõuete (nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2347/2002, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused[1]) tõhusust ning käsitlenud mõjuhinnangu kaudu võimalusi kõnealuse juurdepääsukorra tugevdamiseks, viies sealhulgas läbi laiaulatusliku arutelu. Sellele tuginedes esitas komisjon 19. juulil 2012 juurdepääsukorra muutmise ettepaneku, mis hõlmab kalapüügilubade süsteemi tõhustamist ja selliste püügivahendite (eelkõige põhjatraalid ja põhja kinnitatud nakkevõrgud) kasutamise järkjärgulist lõpetamist, millega püütakse just süvamereliike vähem säästval viisil. Komisjon on ette pannud ka erinõuded süvamere püügitegevusega seotud andmete kogumiseks.

Üldine taust Euroopa Liit on süvamereliikide püüki reguleerinud alates 2003. aastast, määrates kindlaks lubatud kogupüügi (TAC) liigi ja piirkonna kohta ning suurima lubatud püügikoormuse Atlandi ookeani kirdeosas. 2011. ja 2012. aasta puhul sätestati teatavate süvamereliikide lubatud kogupüük nõukogu 13. detsembri 2010. aasta määruses (EL) nr 1225/2010, millega kehtestatakse 2011. ja 2012. aastaks ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamereliikide kalavarudega[2]. Kui kaks erandit kõrvale jätta, siis ei võimalda käesoleva ettepanekuga hõlmatud süvamere kalavarusid käsitlev olemasolev teave teadlastel ühelgi juhul täielikult hinnata varude olukorda – ei populatsiooni suurust ega kalastussuremust. Sellel on mitu põhjust. Kõnealused liigid on sageli väga pikaealised ja aeglase kasvuga, mistõttu on väga raske liigitada kalavaru vanuseklassidesse ning hinnata kalapüügi mõju varudele, võttes aluseks muutused püütud isendite pikkuses või vanuselises struktuuris. Varude noorte kaladega täienemise sagedus ei ole teada. Varud on ulatuslikult sügavuti jaotunud ja nende uurimine on praktilistel põhjustel keeruline. Teadusuuringute andmed ei ole sageli kättesaadavad kõnealuste varude vähese kaubandusliku tähtsuse tõttu või ei hõlma need kogu levikuala. Püük keskendub üksnes osaliselt nendele liikidele ning mõnda liiki hakati püüdma alles hiljuti. Nimetatud olemuslikest raskustest hoolimata on ICESi poolt 2012. aasta juunis ja STECFi poolt 2012. aasta juulis esitatud teaduslike nõuannete puhul tehtud edusamme, eelkõige seoses nende varudega, mille püügivõimalused on suurimad. Kalju-tömppeakala peamise varu puhul on olnud võimalik kindlaks määrata selline püügitase, mille järgimisel saavutab kalavaru maksimaalse jätkusuutliku saagikuse. Teise olulise liigi, st süsisaba puhul esitatakse nõuandes täpsed juhised selle kohta, kuidas saavutada maksimaalne jätkusuutlik saagikus 2015. aastal, ehkki nõuanne põhineb suundumustel, mitte varu seisundi üldhinnangul. Sel viisil määratletakse selged majandamiseesmärgid, mis võivad olla aluseks nende varude jätkusuutlikuks kasutamiseks pikemas perspektiivis. Püügivõimaluste kindlaksmääramine ja jaotamine on ainuüksi Euroopa Liidu pädevuses. Vee-elusressursside säästva kasutamise kohustused on sätestatud määruse (EÜ) nr 2371/2001 artiklis 2. Sellised püügivõimalused peaksid olema kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepetega, muu hulgas 1995. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkuleppega, milles käsitletakse piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist (edaspidi „ÜRO 1995. aasta kalavarude kokkulepe”). Reguleeriv asutus peaks olema eriti ettevaatlik, kui olemasolev teave ei ole selge, usaldusväärne või piisav. ÜRO 1995. aasta kalavarude kokkuleppe artikli 6 lõike 2 kohaselt ei tohi piisava teadusinfo puudumist kasutada põhjusena, et kaitse- või majandamismeetmeid edasi lükata või jätta kasutusele võtmata. Käesoleva ettepanekuga ettenähtud lubatud kogupüügi kohanduste puhul järgitakse suuniseid, mis on kehtestatud teadusnõuannetes ning need kajastavad majandamispõhimõtteid, mis on sätestatud ÜRO 1995. aasta kalavarude kokkuleppes ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) avamerel süvamerekalapüügi korraldamise 2008. aasta rahvusvaheliste suunistes, mis on kinnitud ÜRO Peaassamblee järjestikuste resolutsioonidega (2007. aasta resolutsioon 61/105, 2009. aasta resolutsioon 64/72 ning hiljutine 2011. aasta resolutsioon 66/231). Ehkki mitmeid süvamere kalavarusid kasutavad ka muud kalapüügiga tegelevad riigid, eelkõige Norra, Island, Fääri saared ja Venemaa, ning kuigi on oluline saavutada ühtlustatud majandamismeetmeid käsitlev kokkulepe kõnealuste riikidega (või kui kalavarude levikuala on rahvusvahelistes vetes, siis Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis (NEAFC)), on vaja Euroopa Liidu laevade suhtes kohaldada ühepoolseid meetmeid senikaua, kuni kõnealused kokkulepped on saavutatud, et vältida reguleerimata kalapüügist tulenevaid, eespool kirjeldatud negatiivseid tagajärgi.

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid on sätestatud nõukogu määruses (EL) nr 1225/2010 ning neid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2012. Kõnealused õigusnormid on seotud eespool nimetatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2347/2002, mille I lisas on loetletud majanduslikult kõige olulisemad süvamereliigid, mille suhtes komisjon soovib kehtestada püügipiirangud.

Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Esitatud meetmed on kavandatud vastavalt ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja eeskirjadele ning need on kooskõlas Euroopa Liidu säästva arengu poliitikaga.

2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Konsulteerimine huvitatud isikutega

Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Ettepaneku väljatöötamise aluseks on olnud põhimõtted ja suunised, mis on kehtestatud komisjoni teatises 2013. aasta kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide kohta (COM(2012) 278 (final)), milles on esitatud komisjoni vaated ja kavatsused seoses 2013. aasta kalapüügivõimalustega kõigi varude puhul. Nagu ütleb ka kõnealuse dokumendi pealkiri, viib komisjon kõnealuse teatise alusel läbi sidusrühmi, kodanikuühiskonda, liikmesriike ja avalikkust hõlmava ulatusliku arutelu.

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Asjaomased teadus-/erialavaldkonnad on kalandusbioloogia ja kalamajandus. Komisjon konsulteeris sõltumatu rahvusvahelise teadusliku asutusega ICES ja korraldas STECFi täiskogu koosoleku. ICESi nõuanded põhinevad ICESi raames väljatöötatud nõuanderaamistikul, mida kasutatakse vastavalt ICESi ja komisjoni kui ühe ICESi kliendi vahelisele vastastikuse mõistmise memorandumile. STECF annab nõu vastavalt komisjonilt saadud ülesandele. Kõik STECFi aruanded on pärast komisjoni poolt ametlikku vastuvõtmist kättesaadavad STECFi veebisaidil. Kõik ICESi aruanded on kättesaadavad ICESi veebisaidil. Paljude käesoleva ettepanekuga hõlmatud varude kohta on ebapiisavalt andmeid nende püügi säästlikkuse tõendamiseks. Teaduslikud nõuanded lähtuvad sellistel puhkudel ettevaatusprintsiibist ja soovitusest vähendada kalapüügitaset seni, kuni ilmuvad kalavarude suurenemise märgid. Esitatud on täpsed juhised selle kohta, kui palju tuleks püüki vähendada. Nõuannet peetakse suunavaks, esitades juhiseid selle kohta, milline peaks olema lubatud kogupüügi tase. Komisjon on üldiselt ja ettevaatusprintsiibist lähtudes seisukohal, et on vaja esitada ettepanek lubatud kogupüügi sellesuunaliseks vähendamiseks, nõuandes väljapakutud mahus. Käesolevas määruses on sätestatud 24 kalavaru lubatud kogupüük ja mitmed neist kogustest on väga väikesed. Neid väikeseid lubatud kogupüügi määrasid soovitatakse vähendada ettevaatusprintsiibi kohaselt. Kuid kuna kehtivad kvoodid on väikesed ja mõeldud vältimatu kaaspüügi katmiseks, säilitatakse senine lubatud kogupüük, et vältida tagasiheite kohustuse tekkimist. See kehtib eelkõige sinise molva, kalju-tömppeakala ja süsisaba kaaspüügi kohta väljaspool peamisi kalapüügipiirkondi. Kalavarude puhul, mille olukord on endiselt väga murettekitav, jätkatakse nõuande kohaselt praeguse lubatud kogupüügi nulltasemega. Nende hulka kuulub atlandi karekala, mille varusid peetakse peaaegu ammendatuks. Uusi teadusnõuandeid süvamere haide varude kohta on oodata oktoobri alguseks, seega on need käesolevas ettepanekus esitatud märkega „pm” (pro memoria). Sinise molva ja besuugo varude olukord on kehv. Nimetatud liikide, limapeade ja niituimlutsude püüki soovitatakse vähendada ettevaatusprintsiibi kohaselt. Seevastu on esitatud üsna positiivsed soovitused käesolevas ettepanekus käsitletud kalavarude kohta, mida võib püüda sihtpüügi teel, eelkõige kehtib see kalju-tömppeakala ja süsisaba peamiste püügipiirkondade kohta. Pärast seda, kui kõnealuste varude kalapüügivõimalusi on järjepanu vähendatud, kinnitati 2012. aasta teaduslikus nõuandes juba kaks aastat tagasi täheldatud suundumust, mille kohaselt ei näi nende kahe kalavaru püügitase olevat mitmete aastate jooksul avaldanud kahjulikku mõju nende seisundile. ICES ja STECF on sel aastal koostanud varasemast täpsema hinnangu nende kalavarude seisundi kohta, milles osutatakse nende heale olukorrale See võimaldab suurendada süsisaba püügivõimalusi ja säilitada kalju-tömppeakala suurema varu püügitaseme läänepoolsetes vetes. Süvamere kalavarudega seonduva juurdepääsukorra käimasolev ülevaatamine ja edendamine on vahend selliste vajalike meetmete väljatöötamiseks, mis aitavad soodustada kalapüügistrateegiaid, mis vähendavad negatiivset mõju mere ohustatud ökosüsteemidele kui ka tagasiheidet. Kui oluline osa soovitatud püügist langeb kolmandate riikide arvele, siis võeti seda arvesse ning nõuandeid kohaldati ELi kalandussektori suhtes vastavalt selle arengule. Mõju hindamine Kalapüügivõimalused on vaja kehtestada vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 3. Ettepanekus ei käsitleta üksnes otsuseid lähiajaks, vaid see on ka osa pikaajalisest lähenemisviisist, mille kohaselt kalapüüki vähendatakse järk-järgult pikemas perspektiivis jätkusuutliku tasemeni. Ettepanekus esitatud käsitlusviis toob kaasa lubatud kogupüügi vähenemise lähiajal, kuid ülepüügi tõttu vähenenud varude taastumise korral peaksid püügivõimalused stabiliseeruma või suurenema, olenevalt ettevaatusprintsiibist. Keskmises või pikas perspektiivis nähakse selle strateegia tulemusena ette väiksemat keskkonnamõju, kuna vähenevad püügikoormus, laevade arv ja/või keskmine püügikoormus laeva kohta; samas nähakse ette selliste liikide püsivat või kasvavat lossimismahtu, mille puhul on võimalik pidev püügitegevus. Alates 2003. aastast saavutatud süvamerepüügi koormuse ja laevade arvu vähenemisest ilmneb, et kõnealune tegutsemisviis on viidud ellu. Kalavarude esimeste positiivsete näitajate põhjal võib kinnitada, et ootused keskmiste või pikaajaliste tagajärgede suhtes peavad endiselt paika.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Käesolevas ettepanekus sätestatakse määrusega püügipiirangud, mida kohaldatakse ELi kalalaevastikele majanduslikult kõige olulisemate süvamereliikide suhtes ELi ja Atlandi ookeani kirdeosa rahvusvahelistes vetes, et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärgid kalapüügi bioloogiliselt, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutliku mahu tagamiseks. Ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikel 3. Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas, millele on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 1 punktis d. Subsidiaarsuse põhimõtet seepärast ei kohaldata.

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel: ühine kalanduspoliitika on ühine kogu liidule. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõiget 3, on liikmesriikidel otsustusvabadus nende püügivõimaluste jaotamisel piirkondadele või ettevõtjatele. Seega on liikmesriikidel piisavalt suured võimalused neile eraldatud kalapüügivõimaluste kasutamise sotsiaalse ja/või majandusliku mudeli valikul.

Käesolev ettepanek ei sisalda liikmesriikide jaoks uusi finantskohustusi. Sellise määruse võtab nõukogu vastu iga kahe aasta järel ning selle rakendamiseks vajalikud avalikud ja eraõiguslikud vahendid on juba olemas.

4. MÕJU EELARVELE

Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.

5. TÄIENDAV TEAVE

Lihtsustamine

Püügikvootide haldamist ettepanekuga üldiselt ei lihtsustata ega tehta ka keerulisemaks.

Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel

Ettepanekus käsitletakse 2013. ja 2014. aastat hõlmavat määrust. Järgmise määruse ettevalmistamiseks vaadatakse majandamisvahendid ja kalapüügivõimaluste tasemed uuesti läbi hiljemalt 2014. aasta jooksul. Läbivaatamisklauslit ei ole käesolevas määruses vaja.

Ettepaneku üksikasjalik selgitus Euroopa Liidu toimimise leping artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed „kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta”. Käesolevas ettepanekus piirdutakse kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise ning kõnealuste kalapüügivõimaluste kasutamisega funktsionaalselt seotud tingimustega. Püügipiirangute poolest on ettepanek kooskõlas nn varasema otsustamise põhimõttega, mis on esitatud komisjoni teatises ühenduse kalanduse juhtimist käsitlevate konsultatsioonide parandamise kohta (KOM(2006) 246 (lõplik)) ja komisjoni teatises 2013. aasta kalapüügivõimalusi käsitlevate konsultatsioonide kohta (COM(2012) 278 (final)), milles esitati komisjoni vaated ja kavatsused seoses tema ettepanekutega püügivõimaluste kohta, kuni ei ole saadud teadusnõuandeid varude olukorra kohta 2013. aastal. Kõnealuse teatise punktis 6 on sätestatud komisjoni seisukoht selle kohta, kuidas tuleks kalapüügivõimalused kehtestada ning käesoleva ettepaneku koostamisel 24 lubatud kogupüügi taseme kohta on neid eeskirju järgitud järgmiselt. · Lubatud kogupüük tuleks kindlaks määrata ülevaatlikul teabel, kvantitatiivsetel analüüsidel ja prognoosidel põhinevate teaduslike nõuannete kohaselt, kooskõlas ICESi maksimaalse jätkusuutliku saagikuse raamistikuga. Selliste nõuannete olemasolu korral tuleks neid otseselt kasutada kvootide või püügikoormuse tasemete kehtestamiseks, ehkki kõnealuse raamistiku järkjärguline rakendamine 2015. aastaks võib olla vastuvõetav, kui see on nõuannetega kooskõlas. Neid juhiseid kohaldatakse käesolevas ettepanekus kahe kalju-tömppeakalaga seonduva lubatud kogupüügi taseme suhtes. · Kui soovituslik teaduslik nõuanne põhineb kättesaadava teabe (isegi kui see ei ole täielik või hõlmab eksperdi arvamust) kvalitatiivsel analüüsil, tuleks see võtta aluseks lubatud kogupüügi otsuste tegemisel. Käesolevas ettepanekus pannakse nimetatud suunistega kooskõlas ette lubatud kogupüügi taseme vähendamine kaheksal juhul. Kahe süsisabaga seonduva lubatud kogupüügi taseme puhul tähendab kõnealuste juhiste järgimine lubatud kogupüügi suurendamist. · Kui teaduslik nõuanne üldse puudub, tuleb rakendada ettevaatusprintsiipi: see kehtib 11 käesoleva ettepanekuga hõlmatud lubatud kogupüügi määra suhtes, mille puhul on ettevaatusprintsiibi kohaselt kehtestatud lubatud kogupüügiks null. Lisaks on ettepanek kooskõlas komisjoni teatisega säästva lähenemisviisi rakendamise kohta ELi kalanduses maksimaalse jätkusuutliku saagikuse kaudu (KOM(2006) 360 (lõplik)).

2012/0282 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse 2013. ja 2014. aastaks ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Aluslepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta.

(2) Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta)[3] kohaselt peavad meetmed, mis reguleerivad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästvat kalandustegevust, olema võetud arvestades kättesaadavaid teadus-, tehnika ja majandusnõuandeid ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) koostatud aruandeid.

(3) Nõukogu peab vastu võtma meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta kalavarude ja kalavarurühmade kaupa, sealhulgas vajaduse korral nendega funktsionaalselt seotud tingimused. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude ja kalastustegevuse suhteline stabiilsus, ning võttes asjakohaselt arvesse määruses (EÜ) nr 2371/2002 kehtestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke.

(4) Lubatud kogupüük (TAC) tuleks kehtestada olemasolevatest teadusnõuannetest lähtudes, võttes arvesse bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise. Samuti tuleb võtta arvesse arvamusi, mida on esitatud sidusrühmadega konsulteerimise käigus, eelkõige asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonide arvamusi.

(5) Kalapüügivõimalused peaksid olema kooskõlas rahvusvaheliste kokkulepete ja põhimõtetega, nagu 1995. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkulepe, milles käsitletakse piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist,[4] ning üksikasjalikud majandamispõhimõtted, mis on esitatud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) avamerel süvamerekalapüügi korraldamise 2008. aasta rahvusvaheliste suunistes, mille kohaselt peaks reguleeriv asutus olema eriti ettevaatlik eelkõige siis, kui teave on ebaselge, ebausaldusväärne või ebapiisav. Piisava teadusteabe puudumist ei tohiks kasutada põhjusena kaitse- või majandamismeetmete edasilükkamiseks või võtmata jätmiseks.

(6) Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee viimastest teaduslikest nõuannetest ilmneb, et enamasti ei püüta süvamereliike säästvalt ning kõnealuste kalavarude jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleks nende püügivõimalusi vähendada senikaua, kuni kalavarude suuruses ilmneb positiivne suundumus. Lisaks sellele on ICES soovitanud keelata atlandi karekala sihtpüügi kõigis piirkondades ning sinise molva ja besuugo teatavate varude sihtpüügi.

(7) Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2347/2002 (millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused)[5] I lisas loetletud süvamereliikide püügivõimalused on kehtestatud kaheks aastaks. See ei kehti sinise molva ja põhja-atlandi hõbekala teatavate varude suhtes. Nõukogu määrusega (EL) nr 1225/2010 on kalapüügivõimalused kehtestatud praegu 2011. ja 2012. aastaks.

(8) Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel)[6] ning eelkõige selle artikli 1 lõike 1 ja artikli 2 kohaselt peab nõukogu lubatud kogupüügi kehtestamisel otsustama, missuguste kalavarude suhtes kohaldatakse ennetuslikku ja missuguste suhtes analüütilist lubatud kogupüüki. Ennetuslikku lubatud kogupüüki peaks kohaldama kalavarude suhtes, mille kohta ei ole teaduslikult põhjendatud kalapüügivõimaluste hinnangut eelkõige selle aasta puhul, mille kohta tuleb lubatud kogupüük kehtestada; muudel juhtudel kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki. Võttes arvesse ICESi ja STECFi nõuandeid ning eelkõige seda, et asjaomaste püügivõimaluste kohta puudub enamasti kõikehõlmav teaduslik hinnang, tuleks enamiku käesolevas määruses käsitlevate kalavarude suhtes kohaldada ennetuslikku lubatud kogupüüki.

(9) Liidu kaluritele elatusvahendite tagamiseks on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2013,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1 Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse 2013. ja 2014. aastaks ELi laevadele kalapüügivõimalused seoses teatavate süvamereliikide kalavarudega ELi vetes ja teatavates väljaspool ELi asuvates vetes, kus on vaja püüki piirata.

Artikkel 2 Mõisted

1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „ELi laev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

b) „ELi veed” – liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed, välja arvatud aluslepingu II lisas nimetatud territooriumidega külgnevad veed;

c) „lubatud kogupüük” (TAC) – igast kalavarust aastas püüda ja lossida lubatav kogus;

d) „kvoot” – liidule, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

e) „rahvusvahelised veed” – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla.

2. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

a) ICES (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad – määruse (EÜ) nr 218/2009[7] III lisas määratletud geograafilised alad;

b) CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) püügipiirkonnad – määruse (EÜ) nr 216/2009[8] II lisas määratletud geograafilised alad;

Artikkel 3 Lubatud kogupüük ja selle jaotamine

ELi vetes või teatavates väljaspool ELi asuvates vetes ELi laevade püütavate süvamereliikide lubatud kogupüük ja sellise lubatud kogupüügi jaotus liikmesriikide vahel ning vajaduse korral nendega funktsionaalselt seotud tingimused on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 4 Püügivõimaluste jaotamist käsitlevad erisätted

1. Käesolevas määruses sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

a) määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohast kalapüügivõimaluste vahetamist;

b) nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009[9] artikli 37 või nõukogu määruse (EÜ) nr 1006/2008[10] artikli 10 lõike 4 kohaseid mahaarvamisi ja ümberjaotamisi;

c) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohast lubatud lisakoguste lossimist;

d) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohast koguste peatamist;

e) määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37, 105, 106 ja 107 kohaseid mahaarvamisi.

2. Määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3 kohaldatakse kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikku lubatud kogupüüki, ning kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4 kohaldatakse kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki, kui käesoleva määruse lisas ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 6 Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Kalavarusid, mille suhtes on kehtestatud lubatud kogupüük, võib pardal hoida või lossida ainult juhul, kui saagi on püüdnud sellise liikmesriigi lipu all sõitvad laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud.

Artikkel 7 Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Viited püügipiirkondadele on viited ICES püügipiirkondadele, kui ei ole kindlaks määratud teisiti.

1. OSA Liikide ja liigirühmade määratlus

1. Käesoleva lisa 2. osas esitatud loetelus osutatakse kalavarudele liikide ladinakeelsete nimetuste tähestikulises järjekorras. Süvamere haid on esitatud siiski kõnealuse loetelu alguses. Käesoleva määruse kohaldamiseks on allpool esitatud ka tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel.

Üldnimetus || Teaduslik nimetus

Süsisaba || Aphanopus carbo

Limapead || Beryx spp.

Kalju-tömppeakala || Coryphaenoides rupestris

Atlandi karekala || Hoplostethus atlanticus

Sinine molva || Molva dypterygia

Besuugo || Pagellus bogaraveo

Lima-niituimluts || Phycis blennoides

2. Käesolevas määruses tähendab „süvamere haid” järgmisi liike:

Üldnimetus || Teaduslik nimetus

Musthaid Mantelhai || Apristurus spp. Chlamydoselachus anguineus

Kare ogahai || Centrophorus granulosus

Hall lühiogahai || Centrophorus squamosus

Portugali süvahai || Centroscymnus coelolepis

Pikk-koon-süvahai || Centroscymnus crepidater

Must koletishai || Centroscyllium fabricii

Pikkkoon-hai || Deania calcea

Šokolaad-ogahai || Dalatias licha

Suur tumehai || Etmopterus princeps

Harilik tumehai || Etmopterus spinax

Mustsuu-koerhai || Galeus melastomus

Hiir-saagrai || Galeus murinus

Kammhai || Hexanchus griseus

Puriuim-sigahai || Oxynotus paradoxus

Lühikoon-hammashai || Scymnodon ringens

Atlandi polaarhai || Somniosus microcephalus

||

2. OSA ELi laevadele kohaldatavad aastased püügivõimalused piirkondades, kus kehtib lubatud kogupüük (TAC) liikide ja piirkondade kaupa (elusmassi tonnides)

Liik: || Süvamere haid || Püügipiirkond: || V, VI, VII, VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (DWS/56789-)

Aasta || 2013 || 2014 || Ennetuslik TAC

Saksamaa || pm || pm

Eesti || pm || pm

Iirimaa || pm || pm

Hispaania || pm || pm

Prantsusmaa || pm || pm

Leedu || pm || pm

Poola || pm || pm

Portugal || pm || pm

Ühendkuningriik || pm || pm

Euroopa Liit || pm || pm

|| ||

TAC || pm || pm

Liik: || Süvamere haid || Püügipiirkond: || X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (DWS/10-)

Aasta || 2013 || 2014 || Ennetuslik TAC

Portugal || pm || pm

Euroopa Liit || pm || pm

|| ||

TAC || pm || pm

Liik: || Süvamere haid, Deania histricosa ja Deania profondorum || Püügipiirkond: || XII püügipiirkonna rahvusvahelised veed (DWS/12INT-)

Aasta || 2013 || 2014 || Ennetuslik TAC

Iirimaa || pm || pm

Hispaania || pm || pm

Prantsusmaa || pm || pm

Ühendkuningriik || pm || pm

Euroopa Liit || pm || pm

|| ||

TAC || pm || pm

Liik: || Süsisaba Aphanopus carbo || Püügipiirkond: || I, II, III ja IV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BSF/1234-)

Aasta || 2013 || 2014 || Ennetuslik TAC

Saksamaa || 3 || 3

Prantsusmaa || 3 || 3

Ühendkuningriik || 3 || 3

Euroopa Liit || 9 || 9

|| ||

TAC || 9 || 9

Liik: || Süsisaba Aphanopus carbo || Püügipiirkond: || V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BSF/56712-)

Aasta || 2013 || 2014 || Ennetuslik TAC

Saksamaa || 30 || 36

Eesti || 15 || 18

Iirimaa || 75 || 90

Hispaania || 149 || 178

Prantsusmaa || 2 090 || 2 510

Läti || 97 || 117

Leedu || 1 || 1

Poola || 1 || 1

Ühendkuningriik || 149 || 178

Muud(1) || 8 || 9

Euroopa Liit || 2 615 || 3 138

|| ||

TAC || 2 615 || 3138

(1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

Liik: || Süsisaba Aphanopus carbo || Püügipiirkond: || VIII, IX ja X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BSF/8910-)

Aasta || 2013 || 2014 || Ennetuslik TAC

Hispaania || 11 || 12

Prantsusmaa || 27 || 29

Portugal || 3 477 || 3 650

Euroopa Liit || 3 515 || 3 691

|| ||

TAC || 3 515 || 3 691

Liik: || Süsisaba Aphanopus carbo || Püügipiirkond: || CECAFi 34.1.2 piirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BSF/C3412-)

Aasta || 2013 || 2014 || Ennetuslik TAC

Portugal || 3 094 || 2 475

Euroopa Liit || 3 094 || 2 475

|| ||

TAC || 3 094 || 2 475

Liik: || Limapead Beryx spp. || Püügipiirkond: || III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ALF/3X14-)

Aasta || 2013 || 2014 || Ennetuslik TAC

Iirimaa || 9 || 9

Hispaania || 69 || 63

Prantsusmaa || 19 || 17

Portugal || 199 || 182

Ühendkuningriik || 9 || 9

Euroopa Liit || 305 || 280

|| ||

TAC || 305 || 280

Liik: || Kalju-tömppeakala Coryphaenoides rupestris || Püügipiirkond: || I, II ja IV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (RNG/124-)

Aasta || 2013 || 2014 || Ennetuslik TAC

Taani || 1 || 1

Saksamaa || 1 || 1

Prantsusmaa || 10 || 10

Ühendkuningriik || 1 || 1

Euroopa Liit || 13 || 13

|| ||

TAC || 13 || 13

Liik: || Kalju-tömppeakala Coryphaenoides rupestris || Püügipiirkond: || III püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (RNG/03-)(1)

Aasta || 2013 || 2014 || Ennetuslik TAC

Taani || 643 || 515

Saksamaa || 4 || 3

Rootsi || 33 || 26

Euroopa Liit || 680 || 544

|| ||

TAC || 680 || 544

(1) Kalju-tömppeakala sihtpüük ICESi IIIa püügipiirkonnas on keelatud kuni ELi ja Norra vaheliste konsultatsioonide lõpuni.

Liik: || Kalju-tömppeakala Coryphaenoides rupestris || Püügipiirkond: || Vb, VI, VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (RNG/5B67-)

Aasta || 2013(1) || 2014(1) || Analüütiline TAC Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3. Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Saksamaa || 5 || 5

Eesti || 43 || 38

Iirimaa || 190 || 165

Hispaania || 48 || 41

Prantsusmaa || 2 409 || 2 096

Leedu || 55 || 48

Poola || 28 || 25

Ühendkuningriik || 141 || 123

Muud(2) || 5 || 5

Euroopa Liit || 4 500 || 4 500

|| ||

TAC || 4 500 || 4 500

(1) Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes (RNG/*8X14-). (2) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

Liik: || Kalju-tömppeakala Coryphaenoides rupestris || Püügipiirkond: || VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (RNG/8X14-)

Aasta || 2013(1) || 2014(1) || Ennetuslik TAC

Saksamaa || 22 || 19 ||

Iirimaa || 5 || 4 ||

Hispaania || 2 405 || 2 047 ||

Prantsusmaa || 111 || 94 ||

Läti || 39 || 33 ||

Leedu || 5 || 4 ||

Poola || 753 || 641 ||

Ühendkuningriik || 10 || 8 ||

Euroopa Liit || 3 350 || 2 850 ||

|| ||

TAC || 3 350 || 2 850

(1) Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes (RNG/*5B67-).

Liik: || Atlandi karekala Hoplostethus atlanticus || Püügipiirkond: || VI püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ORY/06-)

Aasta || 2013 || 2014 || Ennetuslik TAC

Iirimaa || 0 || 0

Hispaania || 0 || 0

Prantsusmaa || 0 || 0

Ühendkuningriik || 0 || 0

Euroopa Liit || 0 || 0

|| ||

TAC || 0 || 0

Liik: || Atlandi karekala Hoplostethus atlanticus || Püügipiirkond: || VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ORY/07-)

Aasta || 2013 || 2014 || Ennetuslik TAC

Iirimaa || 0 || 0

Hispaania || 0 || 0

Prantsusmaa || 0 || 0

Ühendkuningriik || 0 || 0

Muud || 0 || 0

Euroopa Liit || 0 || 0

|| ||

TAC || 0 || 0

Liik: || Atlandi karekala Hoplostethus atlanticus || Püügipiirkond: || I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (ORY/1CX14)

Aasta || 2013 || 2014 || Ennetuslik TAC

Iirimaa || 0 || 0

Hispaania || 0 || 0

Prantsusmaa || 0 || 0

Portugal || 0 || 0

Ühendkuningriik || 0 || 0

Euroopa Liit || 0 || 0

|| ||

TAC || 0 || 0

Liik: || Sinine molva Molva dypterygia || Püügipiirkond: || II ja IV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BLI/24-)

Aasta || 2013 || 2014 || Ennetuslik TAC

Taani || 3 || 3

Saksamaa || 3 || 3

Iirimaa || 3 || 3

Prantsusmaa || 21 || 14

Ühendkuningriik || 12 || 10

Muud(1) || 3 || 3

Euroopa Liit || 45 || 36

|| ||

TAC || 45 || 36

(1) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

Liik: || Sinine molva Molva dypterygia || Püügipiirkond: || III püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (BLI/03-)

Aasta || 2013 || 2014 || Ennetuslik TAC

Taani || 3 || 2

Saksamaa || 1 || 1

Rootsi || 3 || 2

Euroopa Liit || 6 || 5

|| ||

TAC || 6 || 5

Liik: || Besuugo Pagellus bogaraveo || Püügipiirkond: || VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (SBR/678-)

Aasta || 2013(1) || 2014(1) || Ennetuslik TAC

Iirimaa || 5 || 4

Hispaania || 138 || 110

Prantsusmaa || 7 || 6

Ühendkuningriik || 17 || 14

Muud(2) || 5 || 4

Euroopa Liit || 172 || 138

|| ||

TAC || 172 || 138

(1) Tuleb pidada kinni lossitavast alammõõdust 35 cm (kogupikkus). 15 % lossitava kala alammõõt võib olla 30 cm (kogupikkus). (2) Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

Liik: || Besuugo Pagellus bogaraveo || Püügipiirkond: || IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (SBR/09)

Aasta || 2013(1)(2) || 2014(1)(2) || Ennetuslik TAC

Hispaania || 491 || 393

Portugal || 133 || 107

Euroopa Liit || 624 || 500

|| ||

TAC || 624 || 500

(1) Tuleb pidada kinni lossitavast alammõõdust 35 cm (kogupikkus). 15 % lossitava kala alammõõt võib olla 30 cm (kogupikkus). (2) Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes (SBR/*678-).

Liik: || Besuugo Pagellus bogaraveo || Püügipiirkond: || X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (SBR/10-)

Aasta || 2013 || 2014 || Ennetuslik TAC

Hispaania || 8 || 6

Portugal || 893 || 715

Ühendkuningriik || 8 || 6

Euroopa Liit || 909 || 727

|| ||

TAC || 909 || 727

Liik: || Lima-niituimluts Phycis blennoides || Püügipiirkond: || I, II, III ja IV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (GFB/1234-)

Aasta || 2013 || 2014 || Ennetuslik TAC

Saksamaa || 7 || 6

Prantsusmaa || 7 || 6

Ühendkuningriik || 11 || 8

Euroopa Liit || 25 || 20

|| ||

TAC || 25 || 20

Liik: || Lima-niituimluts Phycis blennoides || Püügipiirkond: || V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (GFB/567-)

Aasta || 2013(1) || 2014(1) || Ennetuslik TAC

Saksamaa || 8 || 6

Iirimaa || 208 || 166

Hispaania || 470 || 376

Prantsusmaa || 285 || 228

Ühendkuningriik || 651 || 522

Euroopa Liit || 1 622 || 1 298

|| ||

TAC || 1 622 || 1 298

(1) Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes (GFB/*89-).

Liik: || Lima-niituimluts Phycis blennoides || Püügipiirkond: || VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (GFB/89-)

Aasta || 2013(1) || 2014(1) || Ennetuslik TAC

Hispaania || 194 || 155

Prantsusmaa || 12 || 10

Portugal || 8 || 6

Euroopa Liit || 214 || 171

|| ||

TAC || 214 || 171

(1) Kuni 8 % igast kvoodist võib püüda V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes (GFB/*567-).

Liik: || Lima-niituimluts Phycis blennoides || Püügipiirkond: || X ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (GFB/1012-)

Aasta || 2013 || 2014 || Ennetuslik TAC

Prantsusmaa || 7 || 6

Portugal || 29 || 23

Ühendkuningriik || 7 || 6

Euroopa Liit || 43 || 35

|| ||

TAC || 43 || 35 ||

[1] EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6.

[2] ELT L 336, 21.12.2010, lk 1.

[3] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

[4] Leping 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakendamise kohta (EÜT L 189, 3.7.1998, lk 16).

[5] EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6.

[6] EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.

[7] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 218/2009, 11. märts 2009, Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 70).

[8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2009, 11. märts 2009, nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (ELT L 87, 31.3.2009, lk 1).

[9] ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

[10] ELT L 286, 29.10.2008, lk 33.