ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 31.1.2011 
SEK(2011) 98 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
  
Saatedokument ettepanekule 
  
nõukogu soovituse kohta kooli poolelijätmise vähendamiseks 
SEK(2011) 97 lõplik 
SEK(2011) 96 lõplik 
KOM(2011) 19 lõplik 
 
 
 
ET 2   ET KOKKUVÕTE 
Käesolev mõjuhinnang on lisatud nõukogu soov ituse ettepanekule, mis käsitleb kooli 
poolijätmise vähendamise poliitikat.  
1. PROBLEEMI OLEMUS  
2009. aastal lõpetas 14,4% kõigist 18–24aastastest oma haridustee vaid teise taseme alumise 
astme või sellest madalama haridusega.1 Kuigi peaaegu kõigis liikmesriikides on olukord 
paranenud, ei ole need edusammud olnud piisavad, et saavutada algset eesmärki, milleks oli 
vähendada kooli poolelijätmise määra 2010. aastaks  allapoole 10%. Kuna kaheksa riiki on 
selle sihttaseme saavutanud ja mõni on eesmä rgile lähedale jõudnud, on  kooli poolelijätmise 
määra edasine vähendamine reaalne. Kuid selle saavutamiseks on eriti majandus- ja 
finantskriisi ajal vaja suuremaid ja  paremini koordin eeritud jõupingutusi. 
Euroopa Ülemkogul 2010. aasta juunis Euroopa 2020. aasta strateegia raames rõhutati veelgi 
rohkem kooli poolelijätmise vähendamise häda vajalikkust kogu ELis. Selle viie peamise 
eesmärgi hulka kuulub kooli poolelijätmise vähe ndamine allapoole 10% taset aastaks 2020. 
Uues strateegias tuuakse esile kolm vastasti kku tugevdavat prioriteeti: teadmistel ja 
innovatsioonil põhinev arukas majanduskasv, keskkonnasõbralikumat majandust edendav 
jätkusuutlik majanduskasv ning  kõrget tööhõivet ja  sotsiaalset kaasam ist edendav kaasav 
majanduskasv. Kooli poolelijätjate suur osat ähtsus on aruka ja kaasava majanduskasvu 
kitsaskoht.2 
Kooli poolelijätmine põhjustab suuri isiklikke, sotsiaalseid ja majanduslikke kulusid. Kooli 
poolelijätmise tagajärjed mõjutavad inimesi kogu elu jooksul ja vähend avad nende võimalusi 
osaleda sotsiaalses, kultuurilises ja maja nduslikus ühiskonnaelus. Kooli poolelijätmine 
suurendab nende inimeste individuaalset töötuks j äämise, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse riski. 
Kooli poolelijätmise suurel määral Euroopa ühiskondades on pikaajaline mõju tööturgudele, 
oskustööliste kättesaadavusele ja seega ka majanduskasvule. Sellised mõjud võivad 
tõenäoliselt paljudes ELi liikmesriikides majandus - ja finantskriisi tagajärjel suureneda. 
Kooli poolelijätmine on keerukas nähtus ja sell eni viivaid protsesse põhjustavad erinevad 
tegurid. Haridustee ja koolituse poolelijätmise põhjused on väga individuaalsed. Siiski on 
võimalik leida kooli poolelijätmist põhjustavate pr otsesside puhul mõni sageli esinev joon:  
• kooli poolelijätmine on tugevalt seotud ebasoods ate sotsiaalsete tingimuste ja madala 
haridustasemega perekondliku taustaga. Ebas oodsatest sotsiaalsetest tingimustest pärit 
lapsed saavad perekonnalt tava liselt vähem toetust, nad kog evad haridussüsteemi raames 
                                                 
1 Eurostat, tööjõu-uuring 2010. Lisateave: 
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/porta l/europe_2020_indicators/headline_indicatorshttp://ep
p.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table &init=1&plugin=1&language=en&pcode=t2020_40. 
Andmed põhinevad tööjõu-uuringul. Kooli poolelijätjate puhul mõeldakse 18–24aastasi isikuid, kelle 
puhul kehtib kaks järgmist tingimust: kõrgeim saavutatud haridus- või koolitustase on ISCED 0, 1, 2 
või 3c short ning vastajad teatasid, et ei ole uuringule eelnenud nelja nädala jooksul osalenud hariduses või koolituses. 
2 Komisjoni teatis „Euroopa 2020. aastal – Aruka, jä tkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” – 
KOM(2010) 2020; Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldused. 
 
ET 3   ET diskrimineerimist ning neil on piiratud juurdepääs mitteame tlikule haridusele ja 
vabaharidusele väljaspool kohustuslikku haridust. 
• Sageli saavad haridusprobleemid alguse juba alghariduse omandamise käigus, kus esimest 
korda kogetakse ebaedu ja hakatakse koolist võõrduma. Sageli ei anna haridus- ja 
koolitussüsteemid riskirühma õpilastele piisavat si hipärast toetust, et tulla toime raskustega 
ning haridus- ja koolitussüsteemis jätkata.  
• Vaid vähesed liikmesriigid rakendavad järjep idevat ja ulatuslikku strateegiat, et kooli 
poolelijätmist vähendada. Kuna enamikus liikmesriikides puudub kooli poolelijätmise 
vähendamiseks tõenditel põhinev, järjepidev ja  ulatuslik strateegia, on see ka oluline 
põhjus, miks praeguseni on kooli poolelijätm ise vähendamise määra osas toimunud 
suhteliselt aeglane paranemine. 
Kooli poolelijätmise vähendamise tulemuslik poliitika peab põhinema tõenditel, olema 
kõikehõlmav ja järjepidev. Koo li poolelijätmise vähendamiseks on vaja minna individuaalsete 
meetmete rakendamiselt üle tervikstrateegiate kasutuselevõtmisele. Strateegiad peaksid olema 
suunatud kõikidele haridustasanditele, ol ema valdkonnaülesed ja kaasama sidusrühmi 
noorsoopoliitikast, sotsiaal- ja tööhõivepoliitik ast ning tervishoiuvaldkonnast. Lisaks peaksid 
kooli poolelijätmist vähendavad strateegiad keskenduma ennetamisele, sekkumisele ja 
kompenseerivatele meetmetele. 
• Ennetamise  abil püütakse hoida ära olukorrad, millest  saavad alguse kooli poolelijätmiseni 
viivad protsessid. 
• Sekkumismeetmetega  käsitletakse raskusi varases jär gus ja püütakse ära hoida seda, et 
need viiksid koolist väljalangemiseni. 
• Kompensatsioonimeetmed  pakuvad haridusse ja koolitusse naasmise võimalusi neile, kes 
on juba koolist välja langenud. 
2. SUBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Haridus- ja koolituspoliitika on  valdkond, kus ELil, nagu on määratletud Euroopa Liidu 
toimimise (Lissaboni) lepingus, on subsidiaar suse põhimõttest tulenevalt toetav pädevus. 
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 165 on sä testatud, et „liit ai tab kaasa kvaliteetse 
hariduse arendamisele, soodustades koostööd liikmesriikide vahel ning vajaduse korral 
toetades ja täiendades nende tegevust”. 
Lisaks peab artikli 9 kohaselt võtma „liit arve sse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava 
sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid”. 
Algatuses kooli poolelijätmise kohta käsitletakse hariduse ja koolituse ja selle tulemuste 
kvaliteedi parandamist, aidatakse vähendada t ööturu nõudmiste ja töötajate ametioskuste 
mittevastavust ja toetatakse tööalast konkurents ivõimet ja sotsiaalset ühtekuuluvust. Selles 
keskendutakse liikmesriikide koostöö lihtsust amisele ja innustamisele ning seatakse 
eesmärgiks toetada liikmesriikide algatusi. Alga tuses järgitakse subsidiaarsuse põhimõtet, 
toetades ja lihtsustades liikmesriikide vahelis t suhtlust, kuid tunnustatakse liikmesriikidele 
vastustust õpetamise sisulise külje ja haridussüsteemide korralduse eest. 
 
ET 4   ET 3. ALGATUSE EESMÄRGID  
Algatuse üldeesmärk on toetada hariduse kval iteedi arendamist, edendades liikmesriikide 
koostööd ja toetades nende tegevust. Konkr eetne eesmärk on vähendada Euroopas kooli 
poolelijätmist ja teha seda kiirendatud tempos. Kooli pool elijätmise keskmise määra 
vähendamine Euroopas kümnest protsendist allapoole vähendaks kooli pooleli jätjate arvu 
keskmiselt kahe miljoni võrra. See aitaks taga da suuremale arvule noortele kvalifikatsiooni, 
suurendada nende tööalast konkurentsivõimet ja  vähendada nende vaesuse ja sotsiaalse 
tõrjutuse riski. 
Rakenduslikeks eesmärkideks on aidata liikmesrii ke tulemuslike ja t õhusate strateegiate 
väljatöötamisel kooli poolelijätmise vähendamise ks. Algatusega toetatakse neid riikliku 
poliitikaraamistiku põhielemen tide määratlemisel, tõend itel põhineva lähenemisviisi 
kasutuselevõtmisel kooli poolelijätmise käsitlem iseks ja kooli poolelijä tmise vastu võetavate 
ulatuslike ja sobivate meetmete võtmise l kõikides lapsi ja noori käsitlevates 
poliitikavaldkondades. Kavatset akse laiendada liikmesriiki de vahelist koostööd ning 
kogemuste ja heade tavade vahetamist. Koostöö peaks hõlmama ka sidusrühmi muudest olulistest valdkondadest, nagu sotsiaal- ja tööhõivepoliitika valdkond ja noorsoo poliitika 
valdkond. Kooli pooleljätmise puhul peaks tervik lik lähenemine edendama valdkonnaülest 
koostööd kõikidel tasanditel, võtma arvess e kooli poolelijätmisen i viivate tegurite 
kombinatsiooni ja tugevdama kõikide osa liste pühendumust kooli poolelijätmise aktiivsele 
vähendamisele. ELi rahastamisvahendite si hipärasema kasutamisega täiendatakse 
liikmesriikide jõupingutusi kooli poolelijätmise vähendamisel. 
4. P
OLIITIKA VALIKUD  
Variant A (baasstsenaarium): Praegu moodustab kooli poolelijätmise vähendamine 
hariduse ja koolituse 2020. aasta strateeg ilise raamistiku ühe osa. Avatud 
koordinatsioonimeetod teeb liikmesriikide vahe l koostöö ja heade tavade vahetamise 
lihtsamaks. Olemasolevad rahastamisvõimaluse d, peamiselt Euroopa Sotsiaalfond (ESF) ja 
elukestva õppe programm või  teadusuuringute ja uue ndustegevuse raamprogrammid 
võimaldavad käivitada sihipärase tegevus e, võrdlevad uuringud, uurimistööd ja uute 
lähenemisviiside väljatöötamise.  
Variant B: Poliitiline raamistik tagab liikmesriikidele vahendi, mis aitab neil töötada välja 
terviklikku lähenemist järgiv a riikliku poliitika kooli poolelij ätmise vähendamiseks. Selles 
rõhutatakse vajadust parandada kooli poolelij ätmise vähendamise poliitika väljatöötamise 
tõenduslikku alust ja nõutakse paremat jä lgimist, kooli poolelijätmise vähendamise 
kõikehõlmavat poliitikat ja paremat koostööd kõ ikide nende poliitikavaldkondade vahel, mis 
mõjutavad otseselt või kaudselt noori ja eelkõig e neid, keda ohustab koolist väljalangemine. 
Kooli poolelijätmise ennetamise, sekkumise ja kompenseerimismeetmed põhinevad liikmesriikides katsetatud ja hinnatud poliitikameetmetel ja neid saab kohandada konkreetse olukorraga teises liikmesriigis . Liikmesriigid, kellel puudub v eel kooli poolelijä tmise vastane 
poliitika, saavad kasutada seda riikliku po liitikaraamistiku väljatöötamiseks. Teised 
liikmesriigid saavad kasutada poliitikaraamistikku, et olemasolevat poliitikat hinnata ja läbi vaadata. Raamistik võib olla ka liikmesriikide tulevase koostöö kava, juhtida tuleviku 
poliitika väljatöötamist ELi tasandil ja suun ata ELi rahastamisvahendite tulemuslikku ja 
tõhusat kasutamist. 
 
ET 5   ET Tuleks märkida, et variant B ei ole sõltumatu variant; selle jaoks on vaja rakendusvahendit. 
Variandid B1 ja B2 kirjeldavad erinevaid lä henemisviise poliitikaraamis tiku edendamiseks ja 
rakendamiseks, kasutades erinevaid õiguslikke  vahendeid. Nende rakendamine ei muuda 
poliitikaraamistiku sisu, kuid er inevate rakendusvahendite kasuta misel on erinevad tulemused 
ja erinev mõju. 
Variant B1 (komisjoni teatis või soovitus): Komisjon võtab vastu t eatise või soovituse, 
milles kirjeldatakse kooli poolelijätmise vähendamise tulemusliku ja tõhusa poliitika raamistikku. Liikmesriigid saavad kasutada seda  poliitika väljatöötamiseks ja sellega antakse 
ülevaade teadusuuringute tulemuste ja Euroopa kogemuste kohta. 
Variant B2 (nõukogu soovitus): Nõukogu võtab vastu poliitik araamistikku kirjeldava 
soovituse. Soovitusega rajataks e alus liikmesriikide edasisele koostööle. Soovitusega 
toetatakse avatud koordinatsioonimeetodi raam es toimuvat laiendatud ja valdkonnaülest 
protsessi. 
Variant C (rahastamisprogramm): Sihipäraste algatuste kä ivitamiseks võiks teha 
kättesaadavaks ELi rahastamisvahendid kooli poo lelijätmise vähendamise erimeetmeteks ELi 
tasandil, eelkõige võrdlevate uuringute ja katseprojektide jaoks, milles osaleb mitu 
liikmesriiki ja mis annavad Eur oopa tasandil lisandväär tust. Sellest variandist on loobutud, 
sest on oht, et see kattub olemasolevate rahastam iskavadega, näiteks Euroopa Sotsiaalfondi ja 
elukestva õppe programmiga. S ee ei vastaks ka hästi kõneal use algatuse konkreetsetele ja 
tegevuslikele eesmärkidele: lisarahastamine ei too tingimata kaasa sihipärasemate, parematel 
tõenditel põhinevate, sobivamate  ja terviklikumate strateegiate  väljatöötamist. See võib pigem 
tuua kaasa kooli poolelijätmise vähendamisel proj ektipõhise lähenemise jätkumise. Seepärast 
leitakse, et lisarahastamise  kava ei ole põhjendatud. 
5. M
ÕJU HINDAMINE  
Kooli poolelijätmise vähendamisel on oluline maja nduslik ja sotsiaalne mõju. Selle mõju võib 
kokku võtta järgmiselt: 
• noorte oskuste tase ja tööala ne konkurentsivõime suurenevad  ja nende heaolu, tervislik 
seisund ja elamistingimused paranevad;  
• vaesuse ja sotsiaalse tõrjutus e risk väheneb ja sõltuvus so tsiaalabist on väike; suurem 
sotsiaalne ühtekuuluvus Euroopa ühiskondades; 
• tööturu nõudmiste ja oskuste taseme  kokkusobimatuse vähenemine, paremini 
kvalifitseeritud töötajate olemasolu, mis toetab majanduskasvu.  
On ainult piiratud keskkonnamõju ning halduskoor musele või kolmandatele riikidele mõju ei 
ole. Inimõigusi see ei mõjuta. 
Sotsiaalsed ja majanduslikud mõjud on kooskõlas algatuse üldiste eesmärkidega. Erinevad 
poliitikavalikutel on eesmärkide saavutamisele tõ enäoliselt erinev mõju, sõltuvalt oodatavast 
tempost  ja edust  kooli poolelijätmise vähendamisel Eu roopas. Variantide A ja B1 puhul 
ilmnes mõjuhinnangu põhjal, et kooli  poolelijätmise määrad vähene ksid liiga aeglaselt ja need 
määrad oleksid liiga väiksed, et lahendada ma janduskriisist tulenevat keerulist majanduslikku, 
finantsilist ja sotsiaalset olukorda. 
 
ET 6   ET Baasstsenaariumi (variant A) analüüs näit as, et praeguse avatud koordinatsioonimeetodiga 
saab toetada kogemuste ja heade tavade va hetamisel põhinevat poliitika kujundamist, kuid 
sellel puudub lisapanus, nagu poliitikaraamistik või poliitilised suunised kooli poolelijätmise 
vähendamiseks. Kogemused on näidanud, et ilma se llise raamistiku või ühise tegevuskavata ei 
suuda kõik liikmesriigid üksteiselt õppimise kogemustest täit kasu saada. Avatud koordinatsioonimeetodi raames varem esile t oodud uusi ja edukaid lähenemisviise ei ole 
olnud kerge riikide praegusse poliitikasse integr eerida. Variandiga B1 ettenähtud komisjoni 
teatis või soovitus annaks se llise lisapanuse, ent komisj oni dokument ei pruugi pälvida 
liikmesriikides piisavat poliitilist tähelepanu. See kajastab üksnes komisjoni pühendumust ja 
arvamust ning ei paku liikmesriikidele või malust võtta endale vastutust soovitatud 
poliitikaraamistiku eest. Komisjoni teatis või soovitus ei pruugi seeg a piisavalt edendada 
tõenditel põhinevat, tervikli kku ja sidusat poliitikat ega tugevdada kooli poolelijätmise 
vastaste meetmete tulemuslikkust ja tõhusust. 
Valdkonnaülese koostöö kohta märgiti, et prae gused 2020. aasta stra teegilise raamistiku 
rakendamise meetmed piirduvad hariduse ja koolitu sega. Ka komisjoni te atis või soovitus ei 
mõjutaks otseselt olemasolevat avatud koordi natsioonimeetodit ega la iendaks valdkonnaülest 
koostööd Euroopa tasandil, sest see seab kohustuse komisjonile ja mitte liikmesriikidele. Kui 
kogemuste ja heade tavade vahetamine piirduks  haridust ja koolitust käsitleva poliitikaga, 
tekiks oht kitsendada jär gnevaid poliitilisi arenguid. 
Praeguse avatud koordinatsioonimee todi ja selle töömeetodite jä tkamine ei vasta suurendatud 
tähelepanule, mida pööratakse Euroopa 2020. aas ta strateegia raames kooli poolelijätmise 
vähendamise sihttasemele. On oht, et nii variant A kui ka varian t B1 ei paranda piisavalt kooli 
poolelijätmise vastaste meetmete  tulemuslikkust ja tõhusust. 
Mõju hindamise käigus jõuti järeldusele, et  nõukogu soovitus, mille näeb ette variant B2, 
parandaks liikmesriikides tõenditel põhineva, tervikliku ja sidusa po liitika väljatöötamist 
kooli poolelijätmise vähendamiseks. Selle tulemu sel väheneks kiiremini kooli poolelijätmise 
määr ja saavutataks kiiremini soovita tud majanduslik ja sotsiaalne mõju. 
Soovitus sisaldaks liikmesriikide praegustel kog emustel ja võrdlevatel  uuringutel põhinevat 
poliitikaraamistikku kooli poolelijätmise vä hendamiseks. Sellega koondataks konkreetsed 
kooli poolelijätmise vähendamise meetmed strate egilisse raamistikku ja käsitletaks kooli 
poolelijätmise vähendamise praeguse poliitika puudujääke. Kuna kõnealune poliitikaraamistik 
oleks koostatud nõukogu ametliku toega, to etaks soovitus liikmesriike poliitika 
väljatöötamisel ja peaks aitama neil kiirendada  tõenditel põhinevate ja  sihipäraste meetmete 
rakendamist kooli poolelijätmise vastu. Nõukogus toimuv soovituse arutamise, vastuvõtmise 
ja rakendamise menetlus annaks liikmesriikidel e võimaluse vaadata läbi oma poliitilised 
lähenemisviisid ja võtta seisukoht selle val dkonna tulevaste poliitil iste vajaduste osas. 
Avatud koordinatsioonimeetodi raames toimuva laiendatud ja valdkonnaülese 
koostööprotsessi saab käivitada nõukogu soovituse ga, mis on adresseeritud liikmesriikidele 
tervikuna ja seda mitte üksnes haridust silmas pidades. Sellega edendataks poliitika väljatöötamist ELi tasandil ja antaks liikmesriik idele tagasisidet, mis aitab neil kujundada 
kooli poolelijätmise vastast poliitikat tulemu slikumaks. Soovitusega esitatakse selge 
tegevuskava ja määratletakse tu levase koostöö uus raskuspunkt. 
Variant B2 pakub suurimat liikmesriikide pühendu must poliitikaraamistiku väljatöötamises. 
Hariduskomitees ja nõukogus toimuvad arutelud annavad olulise panuse liikmesriikides 
kohaldatava poliitikaraamistiku loomisse, mida  saab kasutada hariduspoliitikas. Selle 
 
ET 7   ET tulemusel antav nõukogu soovitus peaks se ega kaasa tooma suurema pühendumuse, 
mõistmise ja poliitilise kohustuse võtmise kui muud stsenaariumid, mis kohustaks üksnes 
komisjoni. 
6. VALIKUTE VÕRDLEMINE  
Valik B2, st nõukogu soovitus vastab kõige paremini algatuse eesmärkidele.  
• See toetab liikmesriike sobiva ja sidusa poliitika väljatöötami ses kooli poolelijätmise 
vastu.  
• See annab temaatilise lisapanuse, annab uut hoogu avatud koordinatsioonimeetodi 
kasutamisele ja kaasab liikmesriigid t ugevalt poliitikaraamistiku väljatöötamisse.  
• Samuti võib oletada, et see ta gab liikmesriikide suurima pühe ndumuse, sellega on võimalik 
laialdaselt mõjutada liikme sriikides poliitika kujundamist ja see aitab kõige rohkem 
vähendada kooli poolelijätmise määra. 
Võrreldes teiste variantidega , on see tugevaim võimalik õiguslik vahend. See tundub olevat 
põhjendatud, kui pidada silmas eesmärgi täht sust ja kooli poolelijätmise vähendamise 
pakilisust. 
Variant A – baasstsenaarium anna b väikese lisapanuse ning ei saa oodata, et see viib kooli 
poolelijätmise määra kiiremale vähendamisele. Kõig e suurem erinevus variandi B ja C vahel 
on liikmesriikide kaasamise suurem osatähtsus variandi C puhul, mis teeb selle kohaldamise 
liikmesriikides tõenäolisemaks. 
Arvestades kulutasuvuse analüüsi , tuleb märkida, et tõendite l põhineva, tervikliku ja sidusa 
poliitika kohaldamine ei põhjusta tingimata  rohkem kulusid. See sõltub konkreetsest 
poliitilisest lähenemisest liikmesriigis ja olemasolevatest andmekogumisvahenditest ja 
andmete analüüsist. Parandades oluliste andm ete ja teabe kättesaadavust kooli poolelijätmise 
kohta, ei tähenda see tingimata suurte li sakulude tekitamist. Pealegi võimaldab see 
sihipärasemaid tegevuspõhimõtteid ja meetmei d. Kuna variant B2 kätkeb endas suuremat 
poliitilist pühendumust, peaks see liikmesriikides viima intensiiv sema poliitilise tegevuseni. 
Kohaldades tõenditel põhinevat, terviklikku ja sidusat poliitikat on tõenäoline,  et saavutatakse 
paremad tulemused ja vähendatakse kooli pool elijätmisega seotud kulusid kiiremini ja 
tulemuslikumalt. See võiks lisakulud üles kaal uda. Seepärast ja eelkõige ajal, kus tehakse 
eelarvelisi kärpeid, võib variant B2 olla eelista tud variant, et invest eerida piiratud vahendid 
kõige tõhusamal moel.  
7. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Kooli poolelijätmine saab Euroopa 2020. aasta strateegia ar uandlusprotsessi keskseks 
teemaks. Euroopa 2020. aasta strateegia eesm ärke toetavad kõnealuse strateegia raames 
riiklikud eesmärgid; poliitika nende eesmä rkide saavutamiseks sõltub riiklikest 
reformiprogrammidest. Liikmesriikide aruande d riiklike reformiprogrammide rakendamise 
kohta peaks andma üksikasjalikku teavet kooli poolelijätmise vähendamisel saavutatud edu 
kohta ja kirjeldama liikmesriikid es ette nähtud olulise täht susega meetmeid. Haridus- ja 
koolitusalase koostöö strateegilise raamistiku (ET 2020) aruandlus ja  Euroopa 2020. aasta 
strateegia edu käsitlevad komisjoni aastaar uanded, samuti muud allikad, näiteks Eurostat, 
 
ET 8   ET peaks tegema kättesaadavaks piisavalt andmeid ja teavet, et jälgida liik mesriikides ja Euroopa 
tasandil toimuvat arengut.  
Kavandatud soovituse puhul nähakse õigusliku tekstiga ette komisjoni rakendusaruanne: 
aruanne on ajaliselt kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia ar uandlusega. Selles aruandes 
analüüsitakse arenguid liikmesriikides ning p eale selle analüüsitakse poliitikaraamistiku 
tulemuslikkust ja tõhusust ning see tingib va jaduse korral raamistiku läbivaatamise.  
Mis puutub jooksvasse järele valvesse, kooli poolel ijätmise vähendamise heade tavade 
kindlakstegemisse ja vahetamisse, siis on kava ndatud luua pärast soovi tuse vastuvõtmist uus 
liikmesriikide eksperdirühm, mida koordineerib komisjon ja millesse kaasatakse haridus-, 
sotsiaal-, tervishoiu- ja tööhõivepoliitika spetsialistid.