EUROOPA KOMISJON Strasbourg, 24.11.2015 COM(2015) 586 final 2015/0270(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 806/2014, et luua Euroopa hoiuste tagamise skeem



SELETUSKIRI Õigusakti ettepanekuga nähakse ette Euroopa hoiuste tagamise skeemi loomine pangandusliidu kolmanda sambana kolmes järjestikuses etapis: edasitagamisskeem osalevatele liikmesriikide hoiuste tagamise skeemidele esimesel kolmel aastal, kaastagamisskeem osalevatele liikmesriikide hoiuste tagamise skeemidele teisel neljal aastal ja täielik tagamine osalevatele liikmesriikide hoiuste tagamise skeemidele püsivalt. Liikmesriigi hoiuste tagamise skeem võib kasutada Euroopa hoiuste tagamise skeemi ainult juhul, kui skeemi vahendeid kogutakse kooskõlas täpse rahastamiskavaga ja kui skeem vastab muus osas liidu õiguse kohastele olulistele nõuetele. Ühtne kriisilahendusnõukogu, mida laiendataks Euroopa hoiuste tagamise skeemi haldamiseks, jälgiks liikmesriikide hoiuste tagamise skeeme ja eraldaks vahendeid ainult juhul, kui on täidetud selgelt määratletud tingimused. Euroopa hoiuste tagamise skeemi kasutuselevõtuga kaasneksid ulatuslikud meetmed riskide vähendamiseks liikmesriikide pangandussektoris. 1.ETTEPANEKU TAUST 1.1.Ettepaneku põhjused ja eesmärgid 2012. aastal kutsus komisjon üles moodustama pangandusliitu, et kindlustada pangandussektori toetuspinda ja taastada usaldust euro vastu, mis on osa majandusliku ja fiskaalse lõimumise pikemaajalisest lähenemisviisist. Pangandusliit tuleks rakendada järelevalve Euroopa tasandile viimise, pangakriiside juhtimise integreeritud raamistiku loomise ja, mis võrdselt tähtis, hoiuste tagamise ühise süsteemiga. Ehkki kaks esimest sammu on astutud ühtse järelevalvemehhanismi ja ühtse kriisilahenduskorra loomisega, ei ole veel loodud ühist hoiuste tagamise süsteemi. Viie juhi aruandes ja komisjoni järelteatises esitatakse selge kava majandus- ja rahaliidu (EMU) süvendamiseks, sh meetmed finantsstabiilsust ohustavate riskide täiendavaks piiramiseks. Pangandusliidu loomise lõpuleviimine on hädavajalik samm täieliku ja sügava majandus- ja rahaliidu suunas. Ühisraha puhul on ühtne ja täielikult integreeritud finantssüsteem oluline rahapoliitika mõju edasikandumise, liikmesriikides riskide piisava hajutamise ja euroala pangandussüsteemi suhtes tuntava üldise usalduse seisukohast. Konkreetselt tehakse viie juhi aruandes ettepanek luua pikas perspektiivis Euroopa hoiuste tagamise skeem, mis on täieõiguslikus pangandusliidus kolmas sammas lisaks pankade järelevalvele, mida teostatakse ühtse järelevalvemehhanismi raames, ja pangakriiside lahendamisele, mida teostatakse ühtse kriisilahenduskorra kohaselt. Viie juhi aruanne näitab, et kuna praegused liikmesriikide hoiuste tagamise skeemid on suurte kohalike vapustuste puhul haavatavad, suurendaks ühine hoiuste tagamise skeem pangandusliidu vastupanuvõimet tulevaste kriiside suhtes. Komisjon võttis 21. oktoobri järelteatises kohustuseks esitada enne 2015. aasta lõppu õigusakti ettepanek esimeste sammude kohta Euroopa hoiuste tagamise skeemi eesmärgiga luua euroopalikum süsteem, mis on lahutatud riikidest, nii et täiustub finantsstabiilsus, kodanikud saavad olla kindlad, et nende hoiuste turvalisus ei sõltu nende geograafilisest asukohast, ning elujõulisi panku ei seata halvemasse olukorda nende registrisse kantud asukoha tõttu. Komisjon osutas kooskõlas viie juhi aruandega, et esimene samm astutaks üldisema süsteemi suunas, rakendades „edasitagamispõhist“ lähenemisviisi, mis arvestaks liikmesriikide skeemide erinevaid rahastamistasemeid ja moraalse ohu küsimusi. Loodaks ühine hoiuste tagamise fond, mida hallatakse olemasoleva ühtse kriisilahendusnõukogu egiidi all. Euroopa hoiuste tagamise skeem oleks kohustuslik euroala liikmesriikidele ning avatud pangandusliiduga liituda soovivatele euroalavälistele liikmesriikidele. Euroopa hoiuste tagamise skeem areneks aastate jooksul järk-järgult edasitagamisskeemist täielikult vastastikuseks kaastagamisskeemiks. Majandus- ja rahaliidu süvendamise seisukohast on koos tööga, mida tehakse ühtse kriisilahendusfondi sildrahastamise loomise ja ühise eelarvekaitse nimel, see meede vajalik pankade ning riikide vaheliste seoste vähendamiseks meetmete abil, mis taotlevad riskide jagamist kõikide liikmesriikide vahel pangandusliidus, ja seega pangandusliidu tugevdamist selle põhieesmärgi saavutamisel. Siiski peab taoline pangandusliitu tugevdavates meetmetes sisalduv riskide jagamine toimuma paralleelselt riskide vähendamise meetmetega, mis on mõeldud otsesemalt pankade ning riikide vaheliste seoste murdmiseks. 1.2.Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega Kavandatud määrus on kooskõlas poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega. Pärast ühtse järelevalvemehhanism loomist nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2013 ja ühtse kriisilahenduskorra loomist määrusega (EL) nr 806/2014 käsitleb Euroopa hoiuste tagamise skeem seda ebakõla, mis on ühest küljest osalevates liikmesriikides toimuva liidupoolse järelevalve ja pangakriiside lahendamise ning teisest küljest nendesamade pankade raskustesse sattumise korral liikmesriikide hoiuste tagamise skeemide tulemuslikkuse ja usaldusväärsuse vahel vastavalt direktiivile 2014/59/EL hoiuste tagamise skeemide kohta (hoiuste tagamise skeemide direktiiv). Kavandatud määrus põhineb olemasoleval liikmesriikide hoiuste tagamise skeemide raamistikul, mida reguleerib hoiuste tagamise skeemide direktiiv. Hoiuste tagamise raamistiku ühetaoline kohaldamine Euroopa hoiuste tagamise skeemis osalevas liikmesriigis muutub käesoleva kavandatud määruse tulemusena tõhusamaks, kuna ühtsele kriisilahendusnõukogule (edaspidi „kriisilahendusnõukogu“) antakse hoiuste tagamise raamistikuga seotud otsustamis-, jälgimis- ja täidesaatvad volitused. 1.3.Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtetega Euroopa hoiuste tagamise skeem nõrgendaks seost individuaalsete liikmesriikide puhul tunnetatava finantsseisundi ning neis liikmesriikides tegutsevate pankade rahastamiskulude vahel ning aitaks seega murda riikide ja pankade vahelise seose. See suurendaks pangandussektori vastupanuvõimet tulevikus esinevate kriiside suhtes ning aitaks saavutada üldist finantsstabiilsuse eesmärki, millel põhineb liidu majandus- ja rahanduspoliitika. Riskid jaotuksid laiemalt, tõhustades finantsstabiilsust mitte ainult asjaomases liikmesriigis, vaid ka teistes osalevates ja mitteosalevates liikmesriikides, piirates võimalikke nakkusmõjusid. Lisaks aitab see taastada siseturul võrdsed tingimused, piirates ebasoodsat konkurentsiolukorda, mille käes kannatavad elujõulised pangad selle tõttu, kus nad on asutatud. Finantsstabiilsuse keskkonnas stimuleerib finantseerimisasutuste rahastamiskulude vähenemine finantseerimisasutusi andma laene majandusele laiemalt, soodustades seeläbi majanduskasvu ja tööhõivet ning tõhustades liidu majanduse konkurentsivõimet.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS 2.1.Õiguslik alus Kavandatud määruse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114, mis võimaldab võtta riiklike normide lähendamise meetmeid, mille eesmärk on siseturu rajamine ja selle toimimine. Kavandatud määruse eesmärk on säilitada siseturu terviklikkus ja täiustada selle toimimist. Ühtse hoiuste kaitse eeskirjade kogumi ühetaoline kohaldamine koos ligipääsuga Euroopa hoiuste tagamise fondile (edaspidi „hoiuste tagamise fond“), mida juhib keskne asutus, aitaks kaasa liidu finantsturgude nõuetekohasele toimimisele ja liidu finantsstabiilsusele. See kõrvaldaks takistused põhiõiguste kasutamisel ja väldib märkimisväärseid konkurentsimoonutusi vähemalt neis liikmesriikides, kes jagavad krediidiasutuste järelevalvet ja pangakriiside lahendamist ning hoiustajate kaitset Euroopa tasandil. Seepärast on asjakohane õiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 114. 2.2.Subsidiaarsus (ei kuulu liidu ainupädevusse) Valdkondades, mis ei kuulu liidu ainuvastutuse alla, võtab liit kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega meetmeid ainult niisuguses ulatuses ja siis, kui liikmesriigid ei suuda riigi, piirkonna või kohalikul tasandil piisavalt saavutada kavandatava meetme eesmärke, kuid kavandatud meetme ulatuse või toime tõttu saab neid paremini saavutada liidu tasandil. Praeguses olukorras, kus hoiuste tagamise skeemid on endiselt riigisisesed, on need haavatavad suurte kohalike vapustuste puhul, säilitades tugeva vastastikmõju pankade ja vastavate riikide vahel. Olukord õõnestab hoiuste kaitse homogeensust ning võib soodustada usalduse puudumist hoiustajate seas. Ühtlasi võivad olulised erinevused hoiustajate kaitses riiklikul tasandil ning kohalikud eripärad ja rahastamispiirangud õõnestada siseturu terviklikkust. Ainult Euroopa tasandi meetmetega on võimalik tagada kogu siseturul hoiustajatele asjakohane hoiuste tagamine ja nõrgendada seost liikmesriikide hoiuste tagamise skeemide ning vastavate riikide finantsseisundi vahel. Ühtne järelevalvemehhanism tagab võrdsed tingimused pankade järelevalves ja vähendab tolereerimisriski; ühtne kriisilahenduskord tagab panga raskustesse sattumise korral restruktureerimise vähimate kuludega, maksumaksjate piisava kaitstuse ja võlausaldajate ning krediidiasutuste õiglase ja võrdse kohtlemise, ilma et neid pandaks halvemasse olukorda selle tõttu, kus nad on asutatud. Samamoodi on asjakohane, et liit rakendab õigusloomega seotud meetmeid korra loomiseks, mis on vajalik pangandusliidu kohaldamisalasse jäävate krediidiasutuste hoiuste kaitseks. Ühtne Euroopa hoiuste tagamise skeem tooks ühtlasi märkimisväärse mastaabisäästu ja väldiks negatiivset välismõju, mis võib tuleneda riigisisestest otsustest ja rahalistest vahenditest. 2.3.Proportsionaalsus Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei või liidu meetme sisu ega vorm minna aluslepingute eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Pankade järelevalvet ja pangakriiside lahendamist teostatakse pangandusliidus samal võimutasandil. Pingeid võib tekkida siis, kui mõni Euroopa kriisilahendusasutus otsustaks panga likvideerimise või pangakriisi lahendamise, suutmata tagada samal ajal hoiuste turvalisust, mis põhjustaks finantsstabiilsuse riske. Hiljutine kriis juhtiski tähelepanu vajadusele kiirete ja otsustavate ning Euroopa tasandil rahastatavate meetmete järele. Euroopa hoiuste tagamise skeem tagaks samade eeskirjade samasuguse kohaldamise hoiuste suhtes osalevates liikmesriikides. Piisav varurahastus leevendaks probleeme üksikpankades nii, et ei kaoks usaldus liikmesriigi (või muude liikmesriikide, kes võivad turgude jaoks paista samadele riskidele avatuna) kogu pangandussüsteemi vastu. Suurem õiguskindlus, nõuetekohaselt ühtlustatud stiimulid pangandusliidu raames ning hoiustajate keskse ja ühetaolise kaitse majanduslikud eelised viitavad sellele, et ettepanek on proportsionaalsuspõhimõttega kooskõlas. 2.4.Õigusakti valik Hoiuste tagamise skeemide direktiivis sätestatud hoiuste tagamise normide tsentraliseeritud kohaldamise liidu ühtse asutuse poolt saab osalevates liikmesriikides tagada vaid juhul, kui Euroopa hoiuste tagamise skeemi loomist ja toimimist reguleerivad eeskirjad on liikmesriikides vahetult kohaldatavad, et vältida erinevaid tõlgendusi liikmesriikides. See ja asjaolu, et hoiuste tagamise fond luuakse pangandusliidu tasandil ja seda juhib kriisilahendusnõukogu, kus on esindatud pangandusliidu kõik liikmed, nõuab asjakohase õigusliku vahendina määrust. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED 3.1.Milles on probleem ja miks on see probleem?

Pangandusliidus on hoiuste tagamine endiselt riigisisene asi, mis jätab liikmesriikide hoiuste tagamise skeemid haavatavaks suurte kohalike vapustuste puhul, ja liikmesriikide eelarveid ohustavad endiselt nende pangandussektori riskid. See takistab siseturu ja pangandusliidu võimaluste täielikku teostumist ning võib avaldada negatiivset mõju hoiustajate usaldusele ning krediidiasutuste ja hoiustajate asutamisõigustele. Hoiuste tagamise skeemid on olemas kõikides liikmesriikides, nagu seda nõuab hoiuste tagamise skeemide direktiiv. Ehkki nad jagavad juba teatud ühiseid tahke peamiste tunnuste ja funktsioonide seisukohast, jäävad olulised tahud endiselt liikmesriikide otsustada. Liikmesriigid võivad Euroopa Komisjoni heakskiidul lubada kasutadaolevate rahaliste vahendite puhul vähendatud sihttasemeid. ELi olemasoleva 38 hoiuste tagamise skeemi rahastamistaseme ja suuruse erinevused võivad mõjutada negatiivselt hoiustajate usaldust ning pärssida siseturu toimimist. 3.2.Miks peab EL tegutsema? Euroopa hoiuste tagamise skeem täiendaks pangandusliitu koos pankade järelevalve ja pangakriiside lahendamisega. See vähendaks pankade hoiustajate haavatavust suurte kohalike vapustuste puhul ning lisaks vähendaks veelgi seost pankade ja asukohajärgsete riikide vahel. Pealegi ei allu süsteemis, kus pankade järelevalve ja pangakriiside lahendamise kohustusi jagatakse, tingimused, mille korral võib liikmesriigi hoiuste tagamise skeemi kasutada, enam liikmesriigi juhtimisele. Nii direktiiv 2014/59/EL (pankade maksevõime taastamise ja pangakriiside lahendamise direktiiv) kui ka määrus (EL) nr 806/2014 (ühtse kriisilahenduskorra määrus) sisaldavad sätteid hoiuste tagamise skeemi vahendite võimaliku kasutamise kohta kriisilahendusel. Seega on ühise süsteemi loomine ka hoiuste tagamiseks loogiline järgmine samm pangandusliidu loomise lõpuleviimisel ja viib vastutuse ning juhtimise paremini vastavusse. 3.3.Mida on võimalik saavutada? Kvantitatiivses analüüsis on võetud arvesse täielikult vastastikuse Euroopa hoiuste tagamise skeemi tulemuslikkust toimetulekul potentsiaalsete väljamaksetega. Analüüsist ilmneb, et pankade arv ja suurus, mille puhul hoiuste tagamise fond suudaks väljamaksetega tulla toime, suureneb võrreldes liikmesriikide hoiuste tagamise skeemidega Euroopa hoiuste tagamise skeemi korral kõikide liikmesriikide puhul märkimisväärselt. Lisaks ilmneb analüüsist, et väljamakse eeldatav puudujääk sihttaseme protsendina väljendatult oleks Euroopa hoiuste tagamise skeemi puhul väiksem kui mis tahes liikmesriikide hoiuste tagamise skeemide puhul. Eelnimetatud hinnangud on antud eeldusel, et Euroopa hoiuste tagamise skeem ei nõuaks täiendavaid osamakseid pankadelt, vaid et liikmesriikide fondide rajamiseks ette nähtud pankade osamakseid kasutataks teise võimalusena Euroopa hoiuste tagamise skeemi rajamiseks. Tulemustest ilmneb, et sama vahendite hulk, kuid mis on tehtud kättesaadavaks ühtsele Euroopa hoiuste tagamise skeemile, võib kujutada tõhusamat kaitset ja vahendite kasutust kui riigisiseste hoiuste tagamise skeemide haldamine. 3.4.Millised on erinevad võimalused eesmärgid saavutada? 3.4.1.Euroopa hoiuste tagamise skeemi ülesehituse praegused rahastamistasemed Hindamisest ilmneb, et Euroopa hoiuste tagamise skeem käivituks liikmesriikide hoiuste tagamise skeemide väga heterogeensete rahastamistasemete alusel. See tähendab, et Euroopa hoiuste tagamise skeem peab pakkuma algetapis likviidsustoetust, kuna vastasel juhul sõltuks kohalik hoiuste tagamise skeem peaaegu eranditult liikmesriikide alternatiivsetest rahastamisviisidest. Teiseks peab Euroopa hoiuste tagamise skeem olema kujundatud nii, et välditaks ebaproportsionaalseid eeliseid skeemidele, mis ei ole veel alustanud ex ante vahendite kogumist, ja välditaks selle pärssimist tulevikus. 3.4.2.Euroopa hoiuste tagamise skeemi kohaldamisala Eelduste kohaselt ei oleks rahastamistasemete erinevused enam küsimus, kui osalevad hoiuste tagamise skeemid on täitnud oma hoiuste tagamise skeemide direktiivis sätestatud kohustused ex ante vahendite kogumisel. Analüüsist ilmneb, et ühine süsteem toimiks tõhusamalt, st pakkudes kõrgemat kaitse taset, vajaduseta suurendada osamakseid tervikuna. Samuti suudetaks paremini vähendada riski, mis liikmesriigid võtavad oma riigi pangandussüsteemi suhtes. 3.4.3.Osamaksed Analüüsist ilmneb, et i) osamaksete riski kaalumine muudab finantskoormuse jaotumist konkreetse pangandussektori pankade vahel, ning ii) konkreetse panga riski hindamine pangandusliidu pankade suhtes, mitte liikmesriigi või hoiuste tagamise skeemi pangandussektori pankade suhtes, muudab tõenäoliselt osamakse taset, mida tuleb maksta sellel konkreetsel pangal. Ei tuvastatud aga ühtki pankade rühma, mis oleks halvemas või paremas olukorras. Tõenäosus, et hoiuste tagamise skeem peab rakendama vahendeid hoiustajatele hüvitise tasumiseks, suureneb koos panga riskiga. Seega nähakse ettepanekus ette riski suhtes korrigeeritud osamakseid, st jätkatakse juba hoiuste tagamise skeemide direktiiviga kehtestatud põhimõtet. Teiseks ilmneb analüüsist, et võrdlusrühmal on mõju konkreetsete asutuste tasutavatele osamaksetele. Seega Euroopa hoiuste tagamise skeemi edasitagamisetapis, kui riskid jäävad suuresti liikmesriikide tasandile, määratakse konkreetse panga riskiprofiil kindlaks liikmesriigi pangandussüsteemi jäägi suhtes. Kui Euroopa hoiuste tagamise skeem muutub ühisvastutusega süsteemiks pangandusliidu tasandil, määratakse konkreetse panga riskiprofiil kindlaks pangandusliidu kõikide pankade suhtes. See tagaks, et Euroopa hoiuste tagamise skeem on pankadele ja liikmesriikide hoiuste tagamise skeemidele endiselt lisakuludeta ning et välditakse raskusi pankade riskprofiilide kindlaksmääramisel hoiuste tagamise fondi arendamisjärgus. 3.5.Põhiõigused Kavandatud määrusel ei ole põhiõiguste kaitse seisukohast tagajärgi peale nende, mis on määrusel ja direktiivil, mida sellega muudetakse ning mida käsitletakse vastavalt seletuskirjas määrusele (EL) nr 806/2014, millega luuakse ühtne kriisilahenduskord.

4.MÕJU EELARVELE Euroopa hoiuste tagamise skeemiga seotud funktsioonide puhul vastutaksid kriisilahendusnõukogu täieliku rahastamise eest osalevate hoiuste tagamise skeemidega seotud krediidiasutuste haldusosamaksed. See omakorda tähendab, et Euroopa hoiuste tagamise skeemiga seotud ülesanded ei tingi panust ELi eelarvest. Kriisilahendusnõukogu täiendavates inimressurssides, mille maht on täistööajale taandatuna 22 töötajat (sh ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad, lepingulised töötajad ja riikide lähetatud eksperdid üheksandal aastal, pärast täieliku tagamise etapi saavutamist) kajastuvad ülesanded, mis usaldatakse talle kavandatud määrusega. Samamoodi nagu ühtse kriisilahendusnõukogu loomisel, jäävad uue asutuse ülesannete laiendamiseks nõutavad ametikohad välja töötajate arvu 5 % vähendamise eesmärgi kohaldamisalast, mis sätestati 10. juuli 2013. aasta komisjoni teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule COM(2013) 519. Euroopa hoiuste tagamise skeemiga seotud funktsioonide puhul vastutaksid kriisilahendusnõukogu täieliku rahastamise eest osalevate hoiuste tagamise skeemidega seotud krediidiasutuste haldusosamaksed. Kriisilahendusnõukogu täiendavates ressurssides kajastuvad ülesanded, mis usaldatakse talle kavandatud määrusega. 5.ETTEPANEKU ÜKSIKASJALIK SELGITUS 5.1.Euroopa hoiuste tagamise skeem Ettepanekuga nähakse ette Euroopa hoiuste tagamise skeemi loomine määruse (EL) nr 806/2014 (ühtse kriisilahenduskorra määrus) muutmise teel. Ühtse kriisilahenduskorra toimimise eeskirju muudatusega ei muudetaks. 5.1.1.Euroopa hoiuste tagamise skeemi järkjärguline areng Ühtse kriisilahenduskorra määruse muutmise ettepanekuga luuakse Euroopa hoiuste tagamise skeem kolmes järjestikuses etapis (artikli 2 lõige 2): edasitagamis-, kaastagamis- ja täieliku tagamise skeem. Euroopa hoiuste tagamise skeemi haldaks kriisilahendusnõukogu kõikides etappides ühiselt osalevate hoiuste tagamise skeemidega või, kui hoiuste tagamise skeem ei halda end ise, siis liikmesriigi määratud asutus, kes vastutab vastava osaleva hoiuste tagamise skeemi haldamise eest (artikli 2 lõike 2 punkt 2). Hoiuste tagamise fond on osa Euroopa hoiuste tagamise skeemist. See täidetaks osamaksetega, mis kuuluvad maksmisele pankade poolt, kes maksavad tasuvad otse kriisilahendusnõukogule, ning mille eest esitatavad arved osalevad hoiuste tagamise skeemid. 5.1.2.Euroopa hoiuste tagamise skeemi kohaldamisala Euroopa hoiuste tagamise skeem kohaldub kõikidele hoiuste tagamise skeemidele, mida tunnustatakse ametlikult osalevas liikmesriigis, ja kõikidele selliste skeemidega seotud krediidiasutustele. Osalevad liikmesriigid on need, kelle rahaühik on euro, ja need liikmesriigid, kus on ühtses järelevalvemehhanismis osalemiseks loodud tihe koostöö Euroopa Keskpangaga (artikli 4 lõige 1). Kuna Euroopa hoiuste tagamise skeemi pakutav kate piirdub kohustuslike funktsioonidega, mis hoiuste tagamise skeemidel on direktiivi kohaselt, kohaldub Euroopa hoiuste tagamise skeem kõikidele skeemidele, millel võib esineda väljamaksesündmusi või millelt taotletakse panustamist kriisilahendusmenetlusse. See hõlmab seadusjärgseid hoiuste tagamise skeeme, asutuste kaitseskeeme (IPS) ja lepingulisi skeeme, mida liikmesriigid on tunnustanud ametlike hoiuste tagamise skeemidena (hoiuste tagamise skeemide direktiivi artikli 1 lõige 2). Nende tunnustamine hoiuste tagamise skeemidena on lahutamatult seotud kohustustega tasuda hoiustajatele hüvitis, kui hoiused on peatatud, ja soodustada kriisilahendusmenetlusi. Õigused ja kohustused, mis on osalevatel hoiuste tagamise skeemidel Euroopa hoiuste tagamise skeemis, on määratud asutuse omad, kusjuures hoiuste tagamise skeemi ei halda erasektori ettevõtja, vaid määratud asutus ise (artikli 2 lõike 2 punkt 2). See arvestab liikmesriikide otsustusõigust hoiuste tagamise skeemide kasutuselevõtu, tunnustamise ja haldamise suhtes liikmesriikide tasandil (vt direktiivi artikli 2 lõige 18). Kui tihe koostöö euroalavälise liikmesriigiga peatatakse või lõpetatakse, lakkab liikmesriigis tunnustatud osalevate hoiuste tagamise skeemide ja nende hoiuste tagamise skeemidega seotud krediidiasutuste kate ühtse kriisilahenduskorra määrusega nii ühtse kriisilahenduskorra kui ka Euroopa hoiuste tagamise skeemi suhtes (artikkel 4). Ainult lõpetamise korral on igal hoiuste tagamise skeemil õigus ka osale kasutada olevatest rahalistest vahenditest, mis on hoiuste tagamise fondi käsutuses lõpetamise hetkel. Õigus tagab vastavale hoiuste tagamise skeemile vahendid, mida sellel on vaja direktiivist tulenevate rahastamiskohustuste täitmiseks. Vastava hoiuste tagamise skeemi osa oleneb arvutusmeetodist. Pidades silmas hoiuste tagamise skeemi direktiivi artikli 11 lõike 5 punktis a kehtestatud piisava rahastamise madalamat künnist, ei saa hoiuste tagamise skeem nõuda hoiuste tagamise fondile rohkem kui on vaja, et tema kasutada olevad finantsvahendid küündiksid kahe kolmandikuni sihttasemest. Kriisilahendusnõukogu otsustaks kokkuleppel liikmesriigiga viisid ning tingimused vahendite ülekandmiseks vastavale hoiuste tagamise skeemile kolme kuu jooksul. 5.1.3.Euroopa hoiuste tagamise skeemi reguleerivad üldpõhimõtted Artiklis 6 sätestatakse üldpõhimõtted, mis kohalduvad nii ühtsele kriisilahenduskorrale kui ka Euroopa hoiuste tagamise skeemile. Põhimõtted muutuvad oluliseks, kui kriisilahendusnõukogul või teistel avalikel asutustel on otsustusõigus otsuse tegemisel või muu meetme rakendamisel. Kriisilahendusnõukogu ega osalev hoiuste tagamise skeem ei tohi diskrimineerida liidus püsivat tegevuskohta omavaid ettevõtjaid (sh hoiuste tagamise skeeme ega nendesse kuuluvaid panku), hoiuste omanikke, investoreid ega teisi võlausaldajaid nende kodakondsuse või tegevuskoha tõttu (artikli 6 lõige 1). Nimetatud reegel on liidu õiguse aluspõhimõte, mis on eriti oluline finantsturgudel, kus erineva kodakondsuse ja tegevuskohaga poolte vahelised tehingud on laialt levinud. Kriisilahendusnõukogu ja osalev hoiuste tagamise skeem peavad teostama kõik meetmed, ettepanekud ja poliitikad, arvestades täielikult siseturu ühtsust ja terviklikkust ning rakendades vastavat täielikku hoolsust (artikli 6 lõige 2). Finantsturgude killustatuse kõrvaldamine on pangandusliidu põhiajend ja Euroopa hoiuste tagamise skeemi haldavatel asutustel on vaja hinnata põhjalikult mis tahes valikut võimaldavat meedet või otsust, mida nad kaaluvad siseturu toimimise seisukohast. Ehkki artikli 6 lõiked 3–5 rühmade kohtlemise kohta ei ole kohaldatavad Euroopa hoiuste tagamise skeemi puhul, takistab artikli 6 lõige 6 kriisilahendusnõukogu tegemast Euroopa hoiuste tagamise skeemis otsust, mis nõuab liikmesriikidelt erakorralise avaliku sektori finantstoetuse pakkumist või mis mõjutab nende eelarvesuveräänsust ja fiskaalkohustusi. Euroopa hoiuste tagamise skeemi suhtes võib kriisilahendusnõukogu võtta vastu otsuseid, mis on suunatud osalevatele hoiuste tagamise skeemidele (artikkel 74f). Osalevad hoiuste tagamise skeemid peavad täitma nõudeid, kuid artikli 6 lõige 7 võimaldab neil täiendavalt täpsustada rakendatavad meetmed, juhul kui meetmed vastavad asjaomasele kriisilahendusnõukogu otsusele. 5.2.Euroopa hoiuste tagamise skeemi erinevad etapid

Kõigis kolmes etapis (edasitagamine, kaastagamine ja täielik tagamine) eraldaks Euroopa hoiuste tagamise skeem nii vahendeid kui ka kataks osalevate hoiuste tagamise skeemide kahjud. Euroopa hoiuste tagamise skeemi eraldatavad vahendid rahuldavad hoiuste tagamise skeemi esialgset likviidsusvajadust hüvitise tasumisel hoiustajatele direktiiviga kehtestatud väljamaksetähtaja jooksul (tavaliselt seitse tööpäeva), kuid ka kriisilahendusmenetlusse panustamise taotlust aja jooksul. Osalev hoiuste tagamise skeem peab hüvitama vahendid kriisilahendusnõukogule. Euroopa hoiuste tagamise skeem kataks ka kõikides etappides kahju, mis lõpuks tekib osalevatele hoiuste tagamise skeemidele, makstes hoiustajatele hüvitist või panustades kriisilahendusse. Osaleva hoiuste tagamise skeemi lõplik kahju on tavaliselt väiksem skeemi hüvitismaksetest hoiustajaile või panusest kriisilahendusse. Pärast väljamaksesündmust võib hoiuste tagamise skeem nõuda sisse (tagatud) hoiuste tagasimaksenõudeid, mis olid hoiustajatel raskustesse sattunud panga vastu ning mis kantakse üle osalevale hoiuste tagamise skeemile sel määral, mil see maksis nendele hoiustajatele hüvitist (hoiuste tagamise skeemide direktiivi artikli 9 lõike 2 esimene lause). Kui pank muutub maksejõuetuks ja neid nõudeid ei rahuldata seega täielikult, vähendab maksejõuetusmenetlusega hõlmatud varalt saadud võimalik tulu hoiuste tagamise skeemi lõplikku kahju. Kui hoiuste tagamise skeem on panustanud kriisilahendusse, võib skeemi kahju olla väiksem panuse summast, eriti kui summa, mis kuulub hoiuste tagamise skeemi poolt tasumisele osamaksena, väheneb järgnenud hindamise alusel (artikli 109 lõike 1 punkt 4 koostoimes pankade maksevõime taastamise ja pangakriiside lahendamise direktiivi artikliga 75). Euroopa hoiuste tagamise skeem ei kata kahjusid täiendavate maksetega osalevale hoiuste tagamise skeemile. Pigem kahju osa, mille katab Euroopa hoiuste tagamise skeem, vähendab algsete vahendite summat, mis osalev hoiuste tagamise skeem peab tagasi maksma. Eraldatavate vahendite tase ja Euroopa hoiuste tagamise skeemiga kaetud kahju osa suurenevad igas etapis. 5.2.1.Edasitagamine Edasitagamisetapis, mis kestab ettepaneku kohaselt kolm aastat, võib Euroopa hoiuste tagamise skeem eraldada piiratud vahendeid ja katta piiratud osa osaleva hoiuste tagamise skeemi kahjust, millel esineb väljamaksesündmus või millelt on taotletud panustamist kriisilahendusse (artikkel 41a). Edasitagamise algetapis piirdub kate kriisilahendusmenetlustega, mida korraldab kriisilahendusnõukogu (artikli 41a lõige 2 ja artikkel 79). Riigisisesed kriisilahendusmenetlused on kaetud ainult kaastagamise ja täieliku tagamise skeemiga. 5.2.1.1.Vahendite eraldamine edasitagamisetapis Edasitagamisetapis eraldataks vahendeid siis, kui osaleval hoiuste tagamise skeemil esineb likviidsete varade puudujääk (artikli 41a lõige 2). Likviidsete varade puudujäägi tuvastamise protsess erineb olenevalt sellest, kas osalev hoiuste tagamise skeemil a) esineb väljamaksesündmus või b) skeem peab panustama kriisilahendusse. (a)Väljamaksesündmuse korral on osaleval hoiuste tagamise skeemil (artikli 41b lõige 1) likviidsete varade puudujääk, kui tagatud hoiuste summa raskustes olevas pangas on suurem kogusummast, mis koosneb a) kasutada olevate rahaliste vahendite summast, mis peaks olema osaleval hoiuste tagamise skeemil, arvestades artikliga 41j kehtestatud rahastamiskava, ja b) erakorraliste (ex post) osamaksete summast, mis on osaleval hoiuste tagamise skeemil võimalik koguda kolme päeva jooksul pärast väljamaksesündmust. Likviidsete varade puudujäägi arvutamiseks kasutatavate tagatud hoiuste summa koosneb ainult abikõlblikest hoiustest kuni standardse tagatud tasemeni 100 000 eurot või sellega võrdväärse summani liikmesriigi rahaühikus (hoiuste tagamise skeemide direktiivi artikli 6 lõige 1). Ajutised suured jäägid, mis on määratletud hoiuste tagamise skeemide direktiivi artikli 6 lõikes 2, või mahaarvamised, mida hoiuste tagamise skeem võib teha vastavalt hoiuste tagamise skeemide direktiivi artiklile 7 või 8, ei ole tavaliselt väljamaksesündmuse ajal veel teada ja neid ei võeta seetõttu arvesse. Kasutada olevate rahaliste vahendite tegeliku taseme asemel hüpoteetilise taseme kasutamine nõrgendab osaleva hoiuste tagamise skeemi motivatsiooni jätta täitmata kohustus koguda ex ante osamakseid kooskõlas täpse rahastamiskavaga. Lõpuks on erakorralised (ex post) osamaksed (direktiivi artikli 10 lõige 8), kuivõrd neid on võimalik koguda väga lühisese ajaga, täiendavaks likviidsuse allikaks, mis võib vähendada osaleva hoiuste tagamise skeemi likviidsete varade puudujääki. Kolmepäevase vahemiku puhul on asjakohaselt tasakaalus eesmärk ammendada esiteks hoiuste tagamise skeemi likviidsuse allikad ja vajadus tagada hoiustajatele hüvitamine seitsme tööpäeva jooksul pärast väljamaksesündmust. (b)Kriisilahenduse korral (artikli 41b lõige 2) on likviidsete varade puudujääk summa, mille osalev hoiuste tagamise skeem peab panustama kriisilahendusse ja millest on arvatud maha kasutada olevad rahalised vahendid, mis peaks olema osaleval hoiuste tagamise skeemil hüpoteetiliselt olemas, arvestades artikliga 41j kehtestatud rahastamiskava. Kasutada olevate rahaliste vahendite hüpoteetiline tase on ainus likviidsuse allikas, mida osaleval hoiuste tagamise skeemil tuleb rakendada likviidsete varade puudujäägi vähendamiseks. Kriisilahenduse korral ei ole vaja osaleval hoiuste tagamise skeemil koguda lühiajalisi ex post osamakseid, kuna hoiuste tagamise skeemide direktiivi artikli 10 lõige 8 käsitleb üksnes väljamaksesündmusi. Kui osaleval hoiuste tagamise skeemil on likviidsete varade puudujääk, võib skeem taotleda rahastamist hoiuste tagamise fondilt kuni 20 % ulatusest puudujäägist. Ülejäänud 80 % likviidsete varade puudujäägist tuleb katta muudest rahastamisallikatest. Kasutada olevate rahaliste vahendite hüpoteetilise taseme kohaldamisega likviidsete varade puudujäägi arvutamiseks võimaldab Euroopa hoiuste tagamise skeem osalevatel hoiuste tagamise skeemidel, millel on väljamaksesündmuse ajal nõutavast rohkem kasutada olevaid rahalisi vahendeid, saada Euroopa hoiuste tagamise skeemilt vahendeid likviidsete varade (tehnilise) puudujäägi rahastamiseks ja kasutada täiendavaid vahendeid likviidsete varade puudujäägist ülejäänud 80 % (osaliseks) katmiseks. Euroopa hoiuste tagamise skeemi eraldatud vahenditel on ülempiir. 5.2.1.2.Kahju kate edasitagamisetapis Edasitagamisetapis katab Euroopa hoiuste tagamise skeem lisaks vahendite eraldamisele likviidsete varade puudujäägi rahastamiseks teises etapis ka 20 % osaleva hoiuste tagamise skeemi ülemäärasest kahjust. Ülemäärase kahju mõiste erineb olenevalt sellest, kas osaleval hoiuste tagamise skeemil esines väljamaksesündmus või kas skeemilt taotleti panustamist kriisilahendusse. Väljamaksesündmuse korral tekib osaleval hoiuste tagamise skeemil (artikli 41c lõige 1) ülemäärane kahju, kui hoiustajatele tagasi makstav kogusumma (direktiivi artikkel 8) ületab summa, mis koosneb a) summast, mis skeem kogus maksejõuetusmenetluse käigus hoiusenõuetelt, mis ta sai (hoiuste tagamise skeemide direktiivi artikli 9 lõike 2 esimene lause) hoiustajatele hüvitist makstes, b) kasutada olevate rahaliste vahendite summast, mis peaks osaleval hoiuste tagamise skeemil olema, arvestades artikliga 41j kehtestatud rahastamiskava, ja c) erakorraliste (ex post) osamaksete summast, mis on osaleval hoiuste tagamise skeemil võimalik koguda ühe aasta jooksul pärast väljamaksesündmust. Ehkki likviidsete varade puudujääk arvutatakse tagatud hoiuste summa alusel (hoiused kuni 100 000 eurot), võib ülemäärase kahju arvutamine, mis toimub edasitagamismenetluse käigus, toimuda hoiustajatele tagasi makstavate tegelike summade alusel. Summat vähendatakse maksejõuetusmenetlusega hõlmatud varalt saadud tulu võrra, mis osalev hoiuste tagamise skeem on saanud. Peale selle arvatakse maha ka kasutada olevate rahaliste vahendite hüpoteetiline summa, mis oleks pidanud osaleval hoiuste tagamise skeemil väljamaksesündmuse ajal olema. Lõpuks eeldatakse, et osaleval hoiuste tagamise skeemil oli võimalik koguda ex post osamaksete summa, mida hoiuste tagamise skeemide direktiiv lubab skeemil koguda ühe aasta jooksul pärast väljamaksesündmust. See on 0,5 % skeemidesse kuuluvate pankade kõikidest tagatud hoiustest (hoiuste tagamise skeemide direktiivi artikli 10 lõik 8) koos ex post osamaksetega, mis koguti kolme päeva jooksul pärast väljamaksesündmust. Tulenev summa on osaleva hoiuste tagamise skeemi ülemäärane kahju. Kriisilahenduse korral (artikli 41c lõige 2) on ülemäärane kahju summa, mille osalev hoiuste tagamise skeem peab panustama kriisilahenduseks ja millest on arvatud maha järgmiste summa:

(a)summa, mis võidi talle hüvitada pärast seda, kui järgnenud hindamisel tuvastati, et tema osamakse oleks pidanud olema väiksem algselt kriisilahendusasutuse taotletust, ja (b)kasutada olevate rahaliste vahendite summa, mis peaks osaleval hoiuste tagamise skeemil olema, arvestades artikliga 41j kehtestatud rahastamiskava. Sellega seoses ei ole vaja osaleval hoiuste tagamise skeemil koguda ex post osamakseid, kuna direktiivi artikli 10 lõige 8 piirdub väljamaksetega. Kui kohaldatakse kahju katet 20 % ülemäärasest kahjust, vähendatakse vahendite summat, mida osalev hoiuste tagamise skeem on kohustatud maksma tagasi Euroopa hoiuste tagamise skeemile, kahju katte summa võrra. Euroopa hoiuste tagamise skeemi pakutaval kahju kattel on ka ülempiir. 5.2.2.Kaastagamine Pärast esialgset kolmeaastast edasitagamisetappi kaastagab Euroopa hoiuste tagamise skeem hoiuseid koos osalevate hoiuste tagamise skeemidega neljaks aasta jooksul. Osalevad hoiuste tagamise skeemid võivad taotleda hoiuste tagamise fondilt nii rahastamist kui ka kahju katmist, kui neil esineb väljamaksesündmus või kui neilt on taotletud panustamist kriisilahendusse (artikkel 41d). Euroopa hoiuste tagamise skeem tagab nüüd ka rahastamise ja katte kahjudele, mis tekivad panustest liikmesriikide kriisilahendusmenetlustesse. Edasitagamisetapi erinevus seisneb selles, et vahendeid eraldatakse ja kahju kaetakse alates „esimesest eurost“ ning Euroopa hoiuste tagamise skeemi kaetav osa suureneks järk-järgult kaastagamisperioodi jooksul. Euroopa hoiuste tagamise skeem tagab osalevate hoiuste tagamise skeemide likviidsusvajaduse teatud protsendi rahastamise, mis tekib väljamaksesündmusest või kriisilahendusse panustamise taotlusest. Samuti kaetakse sama protsent kahjust, mis osalevatele hoiuste tagamise skeemidele nendest sündmustest lõpuks tekib. Osa oleks 20 % kaastagamisetapi esimesel aastal ja suureneb igal järgneval aastal 20 protsendipunkti võrra, küündides kaastagamise viimasel aastal 80 %-ni. Väljamaksesündmuse korral võrdub likviidsusvajadus raskustes oleva panga tagatud hoiuste kogusummaga, st abikõlblike hoiustega kuni 100 000 eurot (artikli 41f lõige 1). Kahju määratakse kindlaks, lahutades osalevate hoiuste tagamise skeemide tulu maksejõuetusmenetlusega hõlmatud varast (artikli 41g lõige 1). Kriisilahenduse korral võrdub likviidsusvajadus osamakse summaga, mida taotlevad vastavalt kriisilahendusnõukogu ja liikmesriigi kriisilahendusasutus (artikli 41f lõige 2). Kahju määratakse kindlaks, lahutades vahe, mille osalev hoiuste tagamise skeem võis maksta pärast seda, kui järgnenud hindamise käigus määrati kindlaks, et algne osamakse oleks pidanud olema väiksem (artikli 41g lõige 2). Vahendite eraldamisel ega kahju katmisel ülempiiri ei oleks. 5.2.3.Täielik tagamine Pärast nelja-aastast kaastagamisetappi tagaks Euroopa hoiuste tagamise skeem osalevad hoiuste tagamise skeemid täielikult. Täielik tagamine katab täielikult likviidsusvajaduse ja kahjud, mis tekivad väljamaksesündmusest või kriisilahendusse panustamise taotlusest. Mehhanism on sama mis kaastagamisetapis, kuid Euroopa hoiuste tagamise skeemi kaetav osa on 100 %. 5.2.4.Euroopa hoiuste tagamise skeemi katte kaitsemeetmed Ettepanek sisaldab kaitsemeetmeid, mis välistavad liikmesriikide hoiuste tagamise skeemide põhjendamatu ligipääsu Euroopa hoiuste tagamise skeemile. Nad välistatakse, kui nad ei ole täitnud määrusest või riigi õigusest tulenevaid kohustusi, millega rakendatakse direktiivi olulisi sätteid, või kui vastav liikmeriik ei ole asjaomaseid artikleid (artikkel 41i) nõuetekohaselt kohaldanud. Nad on kaetud Euroopa hoiuste tagamise skeemiga üksnes juhul, kui nende kasutada olevate rahaliste vahendite summa vastab vähemalt määruse (artikkel 41j) kohaselt kindlaks määratud ühtsele rahastamiskavale. See tagab, et ainult osalevad hoiuste tagamise skeemid, mis on täitnud oma kohustused, mis piiravad riski Euroopa hoiuste tagamise skeemi tasandil, võivad saada selle kaitsest kasu. Kriisilahendusnõukogu võib otsustada osaleva hoiuste tagamise skeemi välistamise Euroopa hoiuste tagamise skeemi kattest konkreetsete hääletamisnõuete alusel. 5.3.Riigiabi hindamine Kuigi hoiuste tagamise skeemi hüvitismaksed hoiustajatele ei ole riigiabi, toob skeemi panus kriisi lahendamisse kasu kriisilahenduse esemeks olevale asutusele, olgugi et selle otstarve on tagada hoiustajatele jätkuv ligipääs hoiustele. Seetõttu võidakse lugeda osamakset riigiabiks ja see võib nõuda komisjoni teavitamist ning heakskiitu. Kui osamakse tehakse Euroopa tasandi vahenditest (ühtne kriisilahendusfond ja hoiuste tagamise fond), kohaldatakse riigiabi menetlust analoogia alusel (artikkel 19). 5.4.Euroopa hoiuste tagamise skeemi haldus Euroopa hoiuste tagamise skeemi haldaks kriisilahendusnõukogu koos osaleva hoiuste tagamise skeemiga (või määratud asutusega, kes haldab osalevat hoiuste tagamise skeemi). Menetluse võib jagada ligikaudu vahendite eraldamisele eelnevaks etapiks ja vahendite eraldamisele järgnevaks etapiks. 5.4.1.Vahendite eraldamisele eelnev menetlus

Osalevad hoiuste tagamise skeemid on kohustatud teavitama kriisilahendusnõukogu viivitamatult, kui neile saavad teatavaks asjaolud, millega tõenäoliselt kaasneb väljamaksesündmus või kriisilahendusasutuse taotlus panustada kriisilahendusse (artikkel 41i). Nad peavad esitama kriisilahendusnõukogule hinnangu likviidsete varade eeldatava puudujäägi (edasitagamisetapp) või vajaduse kohta (kaastagamise ja täieliku tagamise etapp) See võimaldab kriisilahendusnõukogul valmistuda vahendite viivitamatuks eraldamiseks väljamaksesündmuse või kriisilahendusse panustamise taotluse korral. Osalevad hoiuste tagamise skeemid peavad teavitama väljamaksesündmusest või kriisilahendusse panustamise taotlusest viivitamatult kriisilahendusnõukogu (artikkel 41l). Isegi kui kriisilahendusnõukogu ise taotles panust kriisilahendusse (artikkel 79), on selline teavitus siiski ametlikult vajalik, kuna kriisilahendusnõukogu Euroopa hoiuste tagamise skeemi koosseis erineb ühtse kriisilahenduskorra koosseisust (vt allpool) ja osalev hoiuste tagamise skeem ei ole kohustatud taotlema Euroopa hoiuste tagamise skeemilt rahastamist ega kahju katmist. Koos teavitamisega peavad osalevad hoiuste tagamise skeemid esitama kriisilahendusnõukogule teavet selle hindamiseks, kas vastavad tingimused on täidetud (artikkel 41k): –Tagatud hoiuste summa likviidsete varade puudujäägi või likviidsusvajaduse arvutamiseks. –Väljamaksesündmuse või kriisilahenduseks kasutuse hetkel kasutada olevad rahalised vahendid, et määrata kindlaks, milline peaks olema osaleva hoiuste tagamise skeemi kasutada olevate rahaliste vahendite tase väljamaksesündmuse või kriisilahenduseks kasutuse ajal, arvestades artikliga 41j kehtestatud rahastamiskava. –Erakorraliste ex post osamaksete hinnang, mida ta suudab koguda kolme päeva jooksul pärast väljamaksesündmust või kriisilahenduseks kasutust. –Mis tahes muu oluline asjaolu, mis takistab osalevat hoiuste tagamise skeemi täitmast kohustusi hoiustajate või kriisilahendusasutuse ees, ning võimalikud abinõud. Kriisilahendusnõukogu määrab 24 tunni jooksul kindlaks, kas on täidetud (artikli 41l lõige 1) Euroopa hoiuste tagamise skeemiga seotud tingimused, mis on sätestatud artiklis 41a (edasitagamine), 41d (kaastagamine) või 41h (täielik tagamine). Lisaks tuleb tavaliselt sama ajavahemiku jooksul määrata kindlaks rahastamise summa, mida võimaldataks osalevale hoiuste tagamise skeemile (artikli 41l lõike 2 punkt 2). Kui ühel või enamal osaleval hoiuste tagamise skeemil esineb mitu väljamaksesündmust või kriisilahenduseks kasutamist samaaegselt, ei tarvitse kasutada olevad hoiuste tagamise fondi rahalised vahendid olla piisavad. Sellisel juhul piirduvad vahendid, mis iga osalev hoiuste tagamise skeem võib iga väljamakse puhul saada, osaga hoiuste tagamise fondi kasutada olevatest rahalistest vahenditest vastavalt proportsionaalsele arvutusele (artikli 41l lõige 3). Kriisilahendusnõukogu peab teavitama osalevat hoiuste tagamise skeemi viivitamatult, kas Euroopa hoiuste tagamise skeemi katte tingimused on täidetud, ning vahendite summa, mida ta osalevale hoiuste tagamise skeemile eraldaks. Osalevad hoiuste tagamise skeemid võivad taotleda 24 tunni jooksul kriisilahendusnõukogu otsuste läbivaatamist, mille kohta kriisilahendusnõukogu teeb otsuse teise 24 tunni jooksul (artikkel 41m). Vahendid eraldataks viivitamatult pärast seda, kui kriisilahendusnõukogu on määranud summa kindlaks, ja see tasutakse osalevale hoiuste tagamise skeemile tehtava rahalise osamakse kujul (artikkel 41n). Kui kriisilahendusnõukogu suurendab rahastamise summat pärast algse otsuse läbivaatamist osaleva hoiuste tagamise skeemi taotlusel, kuulub summa tasumisele pärast seda, kui kriisilahendusnõukogus on tehtud otsus läbivaatamise taotluse kohta. 5.4.2.Vahendite eraldamisele järgnev menetlus Pärast vahendite eraldamist peab kriisilahendusnõukogu määrama kindlaks osaleva hoiuste tagamise skeemi ülemäärase kahju (edasitagamine) või kahju (kaastagamine, täielik tagamine), jälgima eraldatud vahendite kasutust hoiustajatele tehtavate väljamaksete või kriisilahendusse panustamise puhul ning jälgima osaleva hoiuste tagamise skeemi tegevust hoiusenõuete sissenõudmiseks maksejõuetusmenetlusega hõlmatud varast. Pärast väljamaksesündmust selgub (ülemäärase) kahju summa ajapikku, kui osalev hoiuste tagamise skeem kogub ex post osamakseid ja saab aeg-ajalt maksejõuetusmenetlusega hõlmatud varalt tulu. Kriisilahendusse panustamise korral, kui osaleval hoiuste tagamise skeemil ei ole võimalik koguda ex post osamakseid ja skeemil ei ole hüvitisnõudeid kolmandate isikute vastu, on võimalik määrata kahju (ülejääk) kindlaks juba pärast seda, kui osalev hoiuste tagamise skeemile on tasutud vahesumma, millele skeemil võib olla õigus pärast seda, kui järgnenud hindamise käigus tuvastati, et algne osamakse oleks pidanud olema väiksem. Seega ainult pärast väljamaksesündmust peab kriisilahendusnõukogu pidevalt hindama (ülemäärase) kahju (kujunemist enne lõpliku (ülemäärase) kahju kindlaksmääramist. Paralleelselt maksab osalev hoiuste tagamise skeem kriisilahendusnõukogule tagasi vahendid, mis ta on saanud ositi vastavalt ex post osamaksetele või maksejõuetusmenetlusega hõlmatud varalt saadud tulule, kui need muutusid osalevale hoiuste tagamise skeemile kasutada olevaks (artikkel 41o). Esialgsete vahendite, mis osalev hoiuste tagamise skeem saab hoiuste tagamise fondilt, ja selle summa vahe, mis see lõpuks kriisilahendusnõukogule tagasi peab maksma, moodustab (ülemäärase) kahju, mille katab Euroopa hoiuste tagamise skeem. Pärast väljamaksesündmust jälgiks kriisilahendusnõukogu ka rangelt väljamaksemenetlust ning eelkõige vahendite, mis ta eraldas selleks osalevale hoiuste tagamise skeemile, kasutust ning seda, kuidas osalev hoiuste tagamise skeem on maksejõuetusmenetluse käigus hoiusenõudeid sisse nõudnud. Osalev hoiuste tagamise skeem on kohustama esitama kriisilahendusnõukogu kehtestatud korrapäraste vahemike tagant täpset, usaldusväärset ja täielikku teavet, eeskätt väljamaksemenetluse ja maksejõuetusmenetluses skeemile üle läinud õiguste teostamise kohta. Osalev hoiuste tagamise skeem peab üritama suurendada maksimumini maksejõuetusmenetlusega hõlmatud varalt saadud tulu. Osaleva hoiuste tagamise skeemi hooletus võib põhjustada kahjunõudeid kriisilahendusnõukogu poolt, kuid kriisilahendusnõukogu võib otsustada pärast osaleva hoiuste tagamise skeemi ärakuulamist teostada ise kõiki õigusi, mis tulenevad osalevale hoiuste tagamise skeemile üle läinud hoiusenõuetest. Kriisilahendusnõukogu võib seejärel koguda tulu otse enda arvele, et rahuldada oma nõue osalevale hoiuste tagamise skeemile eraldatud vahendite tagamismaksmiseks (artikkel 41q). 5.5.Euroopa hoiuste tagamise skeemi puudutavad finantssätted Euroopa hoiuste tagamise skeemi toimimine nõuab rahalisi vahendeid halduskulude katmiseks ja vajaliku katte (rahastamise ja kahju katte) tagamiseks osalevatele hoiuste tagamise skeemidele. 5.5.1.Üldised eelarvesätted ja haldusosamaksed Hetkel sisaldab eelarve kaht osa: I osa hõlmab kriisilahendusnõukogu haldamist ja II osa ühtset kriisilahendusfondi. Euroopa hoiuste tagamise skeemi halduskulud kaetaks olemasolevate haldusosamaksetega, mis kogutakse kriisilahendusnõukogu eelarve I osasse, arvestades Euroopa hoiuste tagamise skeemi põhjustatud täiendavat halduskoormust ning asjaolu, et ratione personae kohaldamisala ei ole ühtsel kriisilahenduskorral ja Euroopa hoiuste tagamise skeemil sama (artikli 65 lõige 5).

Hoiuste tagamise fondi sisaldaks kriisilahendusnõukogu eelarve III osa. Tulude ja kulude struktuur (artikkel 60a) vastab ühtse kriisilahendusfondi II osa omale (artikkel 60) ning seda selgitatakse täiendavalt jaos 5.5.2 allpool. Üldisi eelarvesätteid (artiklid 57, 58, 61–64 ja 66) kohaldatakse ka eelarve III osa suhtes. Kriisilahendusnõukogu vastutaks nii ühtse kriisilahendusfondi kui ka hoiuste tagamise fondi haldamise eest ja investeeriks nende vahendeid vastavalt ühtse kriisilahenduskorra määrusele ning komisjonis vastu võetud delegeeritud õigusaktidele (artikkel 75). 5.5.2.Ex ante osamaksed hoiuste tagamise fondi Hoiuste tagamise fond täidetaks ex ante osamaksetega, mis kuuluvad maksmisele pankade poolt, kes tasuvad neid otse kriisilahendusnõukogule, ning mida arvutavad ja mille eest esitatavad arveid osalevad hoiuste tagamise skeemid (artikli 74a lõige 1) kriisilahendusnõukogu nimel. Ex ante osamaksed on kohustus, mis on eraldi kohustusest teha ex ante osamakseid osalevale hoiuste tagamise skeemile vastavalt hoiuste tagamise skeemide direktiivi artikli 10 lõike 1 punktile 2. Lisakulude välistamiseks pangandussektorile võib hüvitada hoiuste tagamise fondile tasutud ex ante osamaksed osaleva hoiuste tagamise skeemi tasandil (vt allpool jagu 5.5.2.2). 5.5.2.1.Hoiuste tagamise fondi sihttasemed Hoiuste tagamise fondi kasutada olevad rahalised vahendid peavad küündima kahe järgmise sihttasemeni (artikli 74b lõiked 1 ja 2): a) esialgne sihttase 20 % kõikide liikmesriikide miinimumsihttasemete summa neljast üheksandikust kolmeaastase edasitagamisetapi lõpuks ja b) lõplik sihttase, mis võrdub miinimumsihttasemete summaga, mille osalevad hoiuste tagamise skeemid peavad saavutama direktiivi kohaselt nelja-aastase kaastagamisperioodi lõpuks. Miinimumsihttasemed oleksid kõigi osalevate hoiuste tagamise skeemide puhul täiesti ühtsed. Hoiuste tagamise fondi ja osalevate hoiuste tagamise skeemide miinimumsihttasemed suureneksid lineaarselt ühe üheksandiku võrra igal aastal kuni aastani 2024. Ex ante osamaksed, mis kuuluvad maksmisele pankade poolt, hajutatakse ajaliselt võimalikult ühtlaselt, kuni saavutatakse esialgne või lõplik sihttase. Pärast edasitagamisperioodi, kui kasutada olevaid rahalisi vahendeid on kasutatud vahendite eraldamiseks või kahjude katmiseks ja need on langenud alla esialgse sihttaseme, tuleb neid koguda kuni sihttaseme uuesti saavutamiseni. Ex ante osamaksed, mis kuuluvad maksmisele pankade poolt, kes tasuvad neid otse kriisilahendusnõukogule, määratakse igal aastal kindlaks kahes etapis: a) kriisilahendusnõukogu määrab kindlaks ex ante osamaksete kogusumma, mida ta võib nõuda igasse osalevasse hoiuste tagamise skeemi kuuluvatelt pankadelt (artikli 74d lõige 1), b) iga osalev hoiuste tagamise skeem arvutab seejärel kriisilahendusnõukogus kindlaks määratud vastava kogusumma alusel osamakse, mis igal skeemi kuuluval pangal tuleb tasuda (artikli 74d lõige 2), ja esitab summa eest kriisilahendusnõukogu nimel arve. Edasitagamisetapis arvutaks riskipõhise ex ante osamakse, mille iga skeemi kuuluv pank peab tasuma hoiuste tagamise fondile, osalev hoiuste tagamise skeem kõikide teiste skeemi kuuluvate pankade suhtes. Pärast edasitagamisetappi arvutataks iga panga riskipõhised ex ante osamaksed kõikide Euroopa hoiuste tagamise skeemi kohaldamisalasse kuuluvate pankade suhtes. Seda teeks osalevate hoiuste tagamise skeemide abiga kriisilahendusnõukogu riskipõhiste meetodite kogumi alusel, mis on kehtestatud komisjoni delegeeritud õigusaktis. Ex ante osamakse, mille kohta esitab kriisilahendusnõukogu nimel arve osalev hoiuste tagamise skeem, peab tasuma pank otse kriisilahendusnõukogule, kes kannab summa üle hoiuste tagamise fondile (eelarve III osa tuluna). 5.5.2.2.Hüvitamine osalevate hoiuste tagamise skeemide tasandil Ettepanek võimaldab osalevatel liikmesriikidel saavutada lisakulude välistamise nende osalevatesse hoiuste tagamise skeemidesse kuuluvatele pankadele. Nad võivad otsustada, et eraldi kohustuse loomine, mille kohaselt pangad teevad ex ante osamaksed hoiuste tagamise fondi, õigustab hüvitamist osaleva hoiuste tagamise skeemi tasandil. Otsust tehes peavad liikmesriigid järgima nõuetekohaselt proportsionaalsuse põhimõtet ja arvestama, kas Euroopa hoiuste tagamise skeemi käimasoleva loomise käigus rajatava hoiuste kaitse tase õigustab hoiuste kaitse rahaliste vahendite vähendamist osaleva hoiuste tagamise skeemi tasandil. Lisakulude välistamine on sätestatud artikli 74c lõikes 4: a) ex ante osamaksed, mida pangad tasuvad kriisilahendusnõukogule, lähevad arvesse sihttaseme suhtes, mis vastav osalev hoiuste tagamise skeem peab direktiivi kohaselt saavutama; b) kui arendamisetapi lõpuks (3. juuli 2024 või hiljem) on liikmesriigi hoiuste tagamise skeem täitnud täpse rahastamiskava (artikkel 41j) ja skeemi kuuluvad pangad on tasunud kõik hoiuste tagamise fondile tasumisele kuuluvad osamaksed, moodustavad need osamaksed osamaksete summa, mis on vajalik liikmesriigi 0,8 % sihttaseme saavutamiseks; c) osalevad liikmesriigid võivad lubada oma hoiuste tagamise skeemidel võtta arvesse osamakseid, mida skeemidesse kuuluvad pangad tasusid Euroopa hoiuste tagamise skeemile osamaksete taseme arvutamisel, ja/või tasuda skeemidesse kuuluvatele pankadele kasutada olevatest rahalistest vahenditest hüvitist, kuivõrd need ületavad täpses rahastamiskavas sätestatud summasid. Olenevalt kasutada olevate rahaliste vahendite tasemest, mis osalev hoiuste tagamise skeem on juba kogunud, võib skeem tasuda skeemi kuuluvatele pankadele hüvitise väiksemate osamaksete näol või skeemi kuuluvatelt pankadelt juba saadud osamaksete tagastamise teel. 5.5.3.Erakorralised ex post osamaksed Alates kaastagamisetapi algusest võib kriisilahendusnõukogu nõuda ka erakorraliste ex post osamaksete tasumist osalevate hoiuste tagamise skeemidega seotud pankadelt, kui hoiuste tagamise fondi kasutada olevatest vahenditest ei piisa vahendite eraldamiseks ja kahju katmiseks. Liikmesriikide hoiuste tagamise skeemid vastutaksid endiselt ex post osamaksete kogumise eest liikmesriikide pangandussektorist riikliku süsteemi täiendamiseks pärast väljamakset või kriisilahendusse panustamist. Ex post osamaksed kuuluvad maksmisele pankade poolt, kes tasuvad neid otse kriisilahendusnõukogule, ning neid arvutavad ja nende eest esitatavad arveid kriisilahendusnõukogu nimel vastavad osalevad hoiuste tagamise skeemid kaastagamisperioodil. Kriisilahendusnõukogu määrab kindlaks ex post osamaksete kogusumma, mida ta võib nõuda igasse hoiuste tagamise skeemi kuuluvatelt pankadelt komisjoni delegeeritud õigusaktiga kehtestatud piirides. Osalevad hoiuste tagamise skeemid arvutavad ex post osamakse, mis kuulub tasumisele skeemi kuuluva iga panga poolt, kriisilahendusnõukogus kindlaks määratud kogusumma alusel, kohaldades sama riskipõhist meetodit, mida kohaldatakse ex ante osamakse arvutamiseks direktiivi artikli 10 lõike 1 alusel. Pärast kaastagamisetappi arvutab kriisilahendusnõukogu ex post osamakse, mis igal pangal tuleb tasuda, riskipõhiste meetodite alusel, mis on kehtestatud komisjoni delegeeritud õigusaktiga ja mida kohaldatakse ka ex ante osamaksete arvutamiseks pärast kaastagamisetappi. Osalevad hoiuste tagamise skeemid esitavad kriisilahendusnõukogu nimel ex post osamakse eest arve. Nii kaastagamise kui ka täieliku tagamise etapis võib kriisilahendusnõukogu omal algatusel või asjassepuutuva pädeva asutuse ettepanekul lükata konkreetse panga ex post osamakse tasumise täielikult või osaliselt edasi. Edasilükkamine peab olema vajalik panga finantsseisundi kaitsmiseks ega tohi kesta kauem kui kuus kuud, kuid seda on võimalik panga taotlusel uuendada.

Komisjoni delegeeritud õigusaktis kehtestatakse maksimumsummad, mida Euroopa hoiuste tagamise skeem võib ex post osamaksetena koguda, arvestades liikmesriikide ex post osamakseid. 5.5.4.Hoiuste tagamise fondi täiendavad rahastamisallikad Lisaks ex ante ja ex post osamaksete kogumisele võib kriisilahendusnõukogu allhankida hoiuste tagamise fondile täiendavaid rahastamisallikaid. Rahastamise järkjärguliselt asendamisel osalevate hoiuste tagamise skeemide tasandil võib see taotleda laenu mitteosalevates liikmesriikides tunnustatud hoiuste tagamise skeemidelt, mis võivad teha otsuse sellise taotluse kohta vastavalt direktiivi artiklile 12 (artikkel 74g). Vastastikkuse saavutamiseks võib ka kriisilahendusnõukogu omakorda otsustada anda laene hoiuste tagamise skeemidele mitteosalevates liikmesriikides. Kriisilahendusnõukogu võib samuti allhankida hoiuste tagamise fondile alternatiivseid rahastamisviise kolmandatelt isikutelt, eriti kui vahendid, mida kriisilahendusnõukogu saab ex ante ja ex post osamaksetega koguda, ei ole (kohe) kättesaadavad (artikkel 74h). Tagasimakstavad vahendid tagastatakse ex ante ja ex post osamaksete kogumisega tähtaja jooksul. 5.5.5.Euroopa hoiuste tagamise skeem – otsustamine Euroopa hoiuste tagamise skeemi haldaks kriisilahendusnõukogu nii täitevistungite kui ka täiskogu kaudu. Täitevistung koosneks samadest liikmetest nii Euroopa hoiuste tagamise skeemi kui ka ühtse kriisilahenduskorraga seotud otsuste ja ülesannete puhul. Euroopa hoiuste tagamise skeemi eriülesanded nõuaksid täiskogu erikoosseisu otsuste puhul, mis puudutavad ainult Euroopa hoiuste tagamise skeemi. Täiskogul liikmesriikide kriisilahendusasutusi esindavad liikmed asendataks liikmesriikide määratud asutusi esindavate liikmetega. Täiskogule määrataks konkreetsed ülesanded. Kuna osad kriisilahendusnõukogu otsused on olulised kriisilahendusnõukogule tervikuna või nii ühtsele kriisilahenduskorrale kui ka Euroopa hoiuste tagamise skeemile, tehakse need uues ühises täiskogus konkreetsete esindajate ja hääletusmenetlustega. Kõik muud otsused Euroopa hoiuste tagamise skeemi kohta võtaks vastu kriisilahendusnõukogu täitevistung. 5.6.Muud eeskirjad Konkreetset valdkonda puudutavad sätted, mis kohalduvad ühtsele kriisilahenduskorrale, kohalduksid ka kriisilahendusnõukogule ülesannete täitmisel Euroopa hoiuste tagamise skeemis: privileegid ja immuniteedid, keelte kasutamise kord, töötajad ning töötajate vahetus, sisekomiteed, kaebusi käsitlev komisjon, Euroopa Kohtu menetlused, kriisilahendusnõukogu vastutus, ametisaladus ja teabevahetus, andmekaitse, juurdepääs dokumentidele, julgeolekueeskirjad tundliku või salastatud teabe kohta, kontrollikoda. Muudatusi, millega kehtestatakse Euroopa hoiuste tagamise skeem, kohaldataks alates muutmismääruse jõustumisest. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 806/2014, et luua Euroopa hoiuste tagamise skeem EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Viimastel aastatel on liit teinud pangandusteenuste siseturu loomisel edusamme. Pangandusteenuste paremini integreeritud siseturg on oluline, et soodustada liidu majanduskasvu, tagada pangandussüsteemi stabiilsus ja kaitsta hoiustajaid. (2)18. oktoobril 2012. aastal tegi Euroopa Ülemkogu järgmised järeldused: „pidades silmas majandus- ja rahaliidu ees seisvaid fundamentaalseid väljakutseid, tuleb seda tugevamaks muuta, et tagada majanduslik ja sotsiaalne heaolu ja stabiilsus ning jätkusuutlik heaolu“ ja „tugevama majandus- ja rahaliidu suunas liikumise protsess peaks tuginema liidu institutsionaalsele ja õigusraamistikule ning seda peaks iseloomustama avatus ja läbipaistvus eurot mittekasutavate liikmesriikide ees ning ühtse turu terviklikkuse austamine“. Sellel eesmärgil on loodud pangandusliit, mis põhineb laiahaardelisel ja üksikasjalikul finantsteenuste ühtsel reeglistikul siseturu kui terviku jaoks. Pangandusliidu loomise protsessi on iseloomustanud avatus ja läbipaistvus mitteosalevate liikmesriikide suhtes ja siseturu terviklikkuse austamine. (3)Euroopa Parlament sedastas oma 20. novembri 2012. aasta resolutsioonis „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas“, et riikide valitsuste, pankade ja reaalmajanduse vahelise negatiivse mõjuahela kaotamine on majandus- ja rahaliidu sujuvaks toimimiseks äärmiselt vajalik, ning rõhutas, et täielikult toimiva pangandusliidu elluviimiseks on vaja rakendada kiiresti täiendavaid kaugeleulatuvaid meetmeid, tagades samas finantsteenuste siseturu jätkuva nõuetekohase toimimise ja kapitali vaba liikumise. (4)Ehkki astutud on olulisi samme pangandusliidu tõhusa toimimise tagamise suunas, mh on nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2013 loodud ühtne järelevalvemehhanism, et tagada krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega seotud liidu poliitika ühetaoline ja tõhus rakendamine euroala liikmesriikides ja euroalasse mittekuuluvates liikmesriikides, kes soovivad osaleda ühtses järelevalvemehhanismis (edaspidi „osalevad liikmesriigid“), ning määrusega (EL) nr 806/2014 on loodud ühtne kriisilahenduskord, et tagada sidus raamistik pangakriiside lahendamiseks, kui pangad liikmesriikides on sattumas või tõenäoliselt satuvad raskustesse, on pangandusliidu loomise lõpuleviimiseks vajalikud täiendavad sammud. (5)2015. aasta juunis tõdeti viie juhi aruandes Euroopa majandus- ja rahandusliidu loomise lõpuleviimise kohta, et ühtne pangandussüsteem saab olla tõeliselt ühtne ainult juhul, kui usaldus pangahoiuste kaitstuse suhtes on sama, olenemata liikmesriigist, kus pank tegutseb. See eeldab ühtset pangandusjärelevalvet, ühtset kriisilahendust ja ühtset hoiuste tagamist. Viie juhi aruandes esitati seega ettepanek viia pangandusliidu loomine lõpule Euroopa hoiuste tagamise skeemi loomisega, mis on pankade järelevalve ja kriisilahenduse kõrval täielikult väljakujundatud pangandusliidu kolmas sammas. Esmatähtis on juba võtta selles suunas konkreetseid meetmeid, kusjuures Euroopa tasandi edasitagamissüsteem liikmesriikide hoiuste tagamise skeemidepuhul oleks esimene samm täielikult vastastikuse lähenemisviisi suunas. Edasitagamissüsteemi kohaldamisala peab langema kokku ühtse järelevalvemehhanismi omaga. (6)Hiljutine kriis on näidanud, et siseturu toimimine võib olla ohus ja et järjest suureneb finantsturgude killustatuse oht. Kui raskustesse satub pank, mis on suhteliselt suur võrreldes liikmesriigi pangandussektoriga, või kui sellega kaasnevad liikmesriigi pangandussektori osa probleemid, võib see muuta liikmesriikide hoiuste tagamise skeemid haavatavaks suurte kohalike vapustuste suhtes, seda isegi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/49/EL sätestatud täiendavate rahastamismehhanismide olemasolu korral. Liikmesriikide hoiuste tagamise skeemide haavatavus suurte kohalike vapustuste suhtes võib soodustada negatiivset vastastikmõju pankade ja vastavate riikide vahel, õõnestades hoiuste kaitse ühtsust, soodustades hoiustajate usalduse kaotust ja põhjustades turu ebastabiilsust. (7)Hoiustajate kaitse ühtse taseme puudumine võib moonutada konkurentsi ja takistada krediidiasutustel asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse rakendamist siseturul. Seega on ühine hoiuste tagamise skeem oluline finantsteenuste siseturu loomise lõpuleviimiseks. (8)Ehkki direktiiviga 2014/49/EL on oluliselt parandatud liikmesriikide skeemide suutlikkust tasuda hoiustajatele hüvitist, on pangandusliidu tasandil vaja tõhusamat hoiuste tagamise korda, et tagada piisavad rahalised vahendid kõikide hoiustajate usalduse toetamiseks ja seega finantsstabiilsuse kaitsmiseks. Euroopa hoiuste tagamise skeem suurendaks pangandusliidu vastupanuvõimet tulevikus esinevate kriiside suhtes ja pakuks võrdset kaitset kindlustatud hoiustajatele, toetades siseturu nõuetekohast toimimist. (9)Vahendid, mida hoiuste tagamise skeemid kasutavad peatatud tagatud hoiuste tagasimaksmiseks hoiustajatele vastavalt direktiivi 2014/49/EL artiklile 8, ei kujuta endast riigi- ega fondi abi. Kui vahendeid siiski kasutatakse krediidiasutuste restruktureerimisel ja need kujutavad endast riigi- või fondi abi, peavad need vastavalt vastama Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 108 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) 806/2014 artiklile 19, mida tuleks sellel otstarbel muuta. (10)Vaatamata direktiiviga 2014/49/EL ette nähtud täiendavale ühtlustamisele on liikmesriikide hoiuste tagamise skeemidel säilinud teatud valikuvõimalused ja kaalutlusõigused teatud oluliste elementide suhtes nagu sihttasemed, krediidiasutuste osamaksete hindamisel kohaldatavad riskitegurid, tagasimaksetähtajad ja vahendite kasutus. Liikmesriikide eeskirjade erinevused võivad takistada teenuste vaba osutamist ja tekitada konkurentsimoonutusi. Äärmiselt integreeritud pangandussektoris on eeskirjade ja lähenemisviiside ühtsus vajalik, et tagada hoiustajate järjekindlalt tugev kaitse kogu liidus ja seega tagada finantsstabiilsus. (11)Euroopa hoiuste tagamise skeemi loomine koos otsustamis-, jälgimis- ja täidesaatvate volitustega, mis on tsentraliseeritud ning usaldatud ühtsele kriisilahendusnõukogule (edaspidi „kriisilahendusnõukogu“), kujuneb oluliseks ühtlustatud hoiuste tagatiste raamistiku eesmärgi saavutamisel. Hoiuste tagamise nõuete ühetaoline kohaldamine osalevates liikmesriikides on tõhusam, kui see usaldatakse sellisele kesksele asutusele. Seega peaks Euroopa hoiuste tagamise skeemi tegevus soodustama finantsteenuste valdkonnas ühtlustamise protsessi, pakkudes tuge ja raamistikku hoiuste tagamise korda puudutavate ühtsete eeskirjade loomiseks ning edaspidiseks rakendamiseks. (12)Lisaks on Euroopa hoiuste tagamise skeem osa laiematest ELi eeskirjadest, millega ühtlustatakse usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning maksevõime taastamist ja kriisilahendust, mis on pangandusteenuste siseturu vastastikku täiendavad tahud. Järelevalve saab olla tulemuslik ja sisuline ainult juhul, kui luuakse piisav hoiuste tagamise skeem, mis vastab järelevalve valdkonnas toimuvale. Euroopa hoiuste tagamise skeem aitab seetõttu kaasa laiemale ühtlustamise protsessile ja selle eesmärgid on seotud tihedalt liidu usaldatavusnõuete täitmise järelevalve ning maksevõime taastamise ja kriisilahenduse raamistikuga, mille tsentraliseeritud kohaldamine on vastastikku sõltuv. Näiteks on järelevalve ja hoiuste tagamise tasandil piisav koordineerimine vajalik juhtudel, kui Euroopa Keskpank (EKP) näeb ette krediidiasutuse loa tühistamist või kui krediidiasutus ei täida hoiuste tagamise skeemi kuulumise kohustust. Sarnane integratsiooni kõrge tase on vajalik kriisilahendusnõukogule määratud kriisilahendusmeetmete ja hoiuste tagamise ülesannete vahel. (13)Käesolevat määrust kohaldatakse ainult pankade suhtes, mille päritoluriigi järelevalveasutus on EKP või liikmesriigi pädev asutus liikmesriigis, mille rahaühik on euro, või liikmesriigis, mille rahaühik ei ole euro ja mis on sisse seadnud tiheda koostöö määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 7 kohaselt. Käesoleva määruse kohaldamisala on seotud määruse (EL) nr 1024/2013 kohaldamisalaga. Pidades silmas, et ühtsele järelevalvemehhanismile antud järelevalveülesanded ja hoiuste tagamise meetmed on omavahel tihedalt seotud, on ELi toimimise lepinguartikli 127 lõike 6 kohaselt loodaval tsentraliseeritud järelevalvesüsteemil osalevate liikmesriikide hoiuste tagamise ühtlustamise protsessis tõepoolest ülioluline roll. Määruse (EL) nr 1024/2013 kohaldamisalasse kuuluvate ettevõtjate kuulumine ühtse järelevalvemehhanismi järelevalve alla kujutab endast konkreetset omadust, mis asetab need ettevõtjad hoiuste tagamise seisukohast objektiivselt eriomasesse olukorda. On vaja vastu võtta meetmed ühtse hoiuste tagamise skeemi loomiseks kõigi ühtses järelevalvemehhanismis osalevate liikmesriikide jaoks, et hõlbustada siseturu nõuetekohast ja stabiilset toimimist. (14)Ühtse järelevalvemehhanismi ja kriisilahenduskorraga paralleelsuse tagamiseks tuleks kohaldada Euroopa hoiuste tagamise skeemi osalevate liikmesriikide suhtes. Euroopa hoiuste tagamise skeemi ei tohiks kohaldada ühtses järelevalvemehhanismis mitteosalevates liikmesriikides asutatud pankade suhtes. Seni kuni järelevalve liikmesriigis jääb ühtsest järelevalvemehhanismist välja, peaks see liikmesriik vastutama ka hoiustajate kaitse eest krediidiasutuse maksejõuetuse tagajärgede vastu. Ühtse järelevalvemehhanismiga ühinemisel peaks sellega ühinevate liikmesriikide suhtes muutuma automaatselt kohaldatavaks ka Euroopa hoiuste tagamise skeem. Lõpuks võiks Euroopa hoiuste tagamise skeem laieneda potentsiaalselt kogu siseturule. (15)Kogu siseturul võrdsete võimaluste tagamiseks on käesolev määrus kooskõlas direktiiviga 2014/49/EL. See täiendab selle direktiivi norme ja põhimõtteid, et tagada Euroopa hoiuste tagamise skeemi nõuetekohane toimimine ning et tagada viimase piisav rahastamine. Seega on Euroopa hoiuste tagamise skeemi raames hoiuste tagamise suhtes kohaldamisele kuuluv materiaalõigus kooskõlas sellega, mida kohaldavad liikmesriikide hoiuste tagamise skeemid või mitteosalevate liikmesriikide määratud asutused ning mis on ühtlustatud direktiivi 2014/49/EL kaudu. (16)Integreeritud finantsturgudel parandab igasugune hoiustajatele hüvitamise võimaldamiseks antav finantstoetus finantsstabiilsust mitte üksnes asjaomases liikmesriigis, vaid ka muudes liikmesriikides, hoides ära pangakriiside ülekandumist mitteosalevatesse liikmesriikidesse. Hoiuste tagamise ülesannete andmine kriisilahendusnõukogule ei tohiks mingil juhul takistada finantsteenuste siseturu toimimist. Euroopa Pangandusjärelevalve peaks seega säilitama oma rolli ja praegused volitused ja ülesanded: ta peaks välja töötama kõigi liikmesriikide suhtes kohaldatavad liidu õigusaktid ja nende järjekindlale kohaldamisele kaasa aitama ning edendama hoiuste tagamise ühtlustamist kogu liidus.

(17)Euroopa hoiuste tagamise skeem peaks arenema aastate jooksul järk-järgult edasitagamisskeemist täielikult vastastikuseks kaastagamisskeemiks. Majandus- ja rahaliidu süvendamise seisukohast on koos tööga, mida tehakse ühtse kriisilahendusfondi sildrahastamise loomise ja ühise eelarvekaitse nimel, see meede vajalik pankade ning riikide vaheliste seoste vähendamiseks meetmete abil, mis taotlevad riskide jagamist kõikide liikmesriikide vahel pangandusliidus, ja seega pangandusliidu tugevdamist selle põhieesmärgi saavutamisel. Siiski peab taoline pangandusliitu tugevdavates meetmetes sisalduv riskide jagamine toimuma paralleelselt riskide vähendamise meetmetega, mis on mõeldud otsesemalt pankade ning riikide vaheliste seoste murdmiseks. (18)Euroopa hoiuste tagamise skeem tuleks luua kolmes järjestikuses etapis: esimene on edasitagamisskeem, mis katab osa osalevate hoiuste tagamise skeemide likviidsete varade puudujäägist ja ülemäärasest kahjust, sellele järgneb kaastagamisskeem, mis katab järk-järgult suurenevat osa osalevate hoiuste tagamise skeemide likviidsete varade puudujäägist ja kahjudest, ning lõpuks tekib täieliku tagamise skeem, mis katab osalevate hoiuste tagamise skeemide kõiki likviidsusvajadusi ning kahjusid. (19)Edasitagamisetapis ja Euroopa hoiuste tagamise fondi (edaspidi „hoiuste tagamise fond“) vastutuse piiramiseks ning moraalse ohu riski piiramiseks liikmesriikide tasandil võib taotleda hoiuste tagamise fondilt abi ainult juhul, kui liikmesriigi hoiuste tagamise skeem on kogunud ex ante osamakseid vastavalt täpsele rahastamiskavale ning kõigepealt ammendab need vahendid. Kui liikmesriigi hoiuste tagamise skeem on kogunud vahendeid üle selle, mis on nõutud rahastamiskavas, peab skeem kasutama ära üksnes need vahendid, mis tuli koguda rahastamiskava kohaselt, enne kui on võimalik saada Euroopa hoiuste tagamise skeemi katet. Hoiuste tagamise skeemid, kuhu on kogutud rohkem vahendeid, kui on ette nähtud rahastamiskavaga, ei tohiks seega olla halvemas olukorras nendest skeemidest, kuhu on kogutud vahendeid tasemel, mis ei ületa rahastamiskavas kehtestatut. (20)Kuna hoiuste tagamise fond pakuks edasitagamisetapis ainult täiendavat rahastamisallikat ja ainult nõrgendaks seost pankade ja vastavate riikide vahel, tagamata samas, et kõikidel hoiustajatel oleks pangandusliidus võrdsel tasemel kaitse, peaks edasitagamisetapp kolme aasta pärast järk-järgult arenema kaastagamisskeemiks ja lõpuks täielikult vastastikuseks hoiuste tagamise skeemiks. (21)Ehkki edasitagamise ja kaastagamisetapid jagavad palju ühiseid tunnuseid, mis tagavad sujuva järkjärgulise arengu, jagavad kaastagamisetapis liikmesriikide hoiuste tagamise skeemid ning hoiuste tagamise fond väljamakseid alates kahju esimesest eurost. Suhteline panus hoiuste tagamise fondist suureneks järk-järgult 100 %-ni, millega kaasneks hoiustajate riskide täielik vastastikune katmine pangandusliidus nelja aasta möödudes. (22)Euroopa hoiuste tagamise skeemis peavad olema ette nähtud kaitsemeetmed moraalse ohu riski piiramiseks ja selle tagamiseks, et Euroopa hoiuste tagamise skeemi katet pakutakse ainult juhul, kui liikmesriikide hoiuste tagamise skeemid toimivad usaldusväärselt. Esiteks peaksid liikmesriikide hoiuste tagamise skeemid täitma käesolevast määrusest, direktiivist 2014/49/EL ja muust asjaomasest ELi õigusest tulenevaid kohustusi, eelkõige kohustust luua fondid vastavalt direktiivi 2014/49/EL artiklile 10, nagu on täpsustatud käesolevas määruses. Euroopa hoiuste tagamise skeemi katte kasutamiseks on vaja osalevatel hoiuste tagamise skeemidel koguda ex ante osamakseid vastavalt täpsele rahastamiskavale. Samuti tähendab see, et direktiivi 2014/49/EL artikli 10 lõike 6 kohast sihtaseme vähendamise võimalust ei saa enam kasutada, kui hoiuste tagamise skeem soovib saada Euroopa hoiuste tagamise skeemi katet. Teiseks, väljamaksesündmuse korral või juhul, kui vahendeid kasutatakse kriisilahenduseks, peab kandma liikmesriigi hoiuste tagamise skeem õiglase osa kahjust ise. Seega peaks olema kohustuslik ex post osamaksete kogumine liikmetelt fondi täiendamiseks ja Euroopa hoiuste tagamise skeemile tagasimaksete tegemiseks sel määral, kuivõrd algselt saadud vahendid ületavad Euroopa hoiuste tagamise skeemi kantud kahju osa. Kolmandaks peab liikmesriigi hoiuste tagamise skeem pärast väljamakset suurendama maksimumini maksejõuetusmenetlusega hõlmatud varalt saadava tulu ja maksma kriisilahendusnõukogule tagasi võla ning kriisilahendusnõukogul peavad olema piisavad volitused oma õiguste kaitsmiseks. Neljandaks peaks olema kriisilahendusnõukogul volitused vahendite täielikuks või osaliseks tagasisaamiseks, kui osalev hoiuste tagamise skeem ei täitnud olulisi kohustusi. (23)Hoiuste tagamise fond on oluline element, ilma milleta ei ole Euroopa hoiuste tagamise skeemi järkjärgulist loomist võimalik saavutada. Liikmesriikide erinevad rahastamissüsteemid ei pakuks kogu pangandusliidus homogeenset hoiuste tagamist. Kolme etapi kogu kestuse ulatuses peaks hoiuste tagamise fond aitama tagada hoiuste tagamise skeemide stabiliseerivat rolli, kõikide hoiustajate kaitse ühetaoliselt kõrget taset ühtlustatud raamistikus kogu liidus ning vältida takistuste tekkimist põhivabaduste teostamisel või konkurentsi moonutamist siseturul kaitse taseme erinevuste tõttu liikmesriikide tasandil. (24)Hoiuste tagamise fondi tuleb rahastada otseste osamaksetega pankadelt. Euroopa hoiuste tagamise skeemis tehtavad otsused, mis nõuavad hoiuste tagamise fondi või liikmesriigi hoiuste tagamise skeemi kasutamist, ei tohiks mõjutada liikmesriikide fiskaalkohustusi. Sellega seoses tuleks ainult erakorralist avaliku sektori finantstoetust pidada liikmesriikide eelarvesuveräänsuse ja fiskaalkohustuste mõjutamiseks. (25)Käesoleva määrusega kehtestatakse hoiuste tagamise fondi kasutamise viisid ning üldised kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks ex ante ja ex post osamaksed ja nende suuruse arvutamine, ning kriisilahendusnõukogu volitused hoiuste tagamise fondi kasutamiseks ja haldamiseks. (26)Osamaksed kogutaks hoiuste tagamise fondi rahastamiseks otse pankadelt. Kriisilahendusnõukogu koguks osamakseid ja haldaks hoiuste tagamise fondi, samas kui liikmesriikide hoiuste tagamise skeemid jätkaksid osamaksete kogumist ning vahendite haldamist liikmesriikides. Õiglaste ja ühtlustatud osamaksete tagamiseks osalevatele pankadele ning vähem riskantse mudeli järgi tegutsemise motiveerimiseks tuleks arvutada osamaksed nii Euroopa hoiuste tagamise skeemile kui ka liikmesriikide hoiuste tagamise skeemidele panga kohta tagatud hoiuste ning riski suhtes korrigeerimise teguri alusel. Kaastagamisetapis tuleks võtta riski suhtes korrigeerimise teguri puhul arvesse riski taset, mis tekib pangale võrreldes kõikide teiste pankadega, mis on seotud sama osaleva hoiuste tagamise skeemiga. Kui saavutatakse kaastagamisetapp, tuleb võtta riski suhtes korrigeerimise teguri puhul arvesse riski taset, mis tekib pangale võrreldes kõikide teiste osalevates liikmesriikides asutatud pankadega. See tagaks, et Euroopa hoiuste tagamise skeem on tervikuna pankadele ja liikmesriikide hoiuste tagamise skeemidele lisakuludeta ning et välditakse osamaksete ümberjaotamist hoiuste tagamise fondi arendamisjärgus. (27)Üldjuhul tuleks finantssektorilt osamakseid koguda enne hoiuste tagamise toimingut ja sellest sõltumata. Juhul kui eelrahastamisest ei piisa hoiuste tagamise fondi kasutamisest tekkinud kahju või kulude katmiseks, tuleks koguda täiendavaid osamakseid, et täiendavad kulud või kahju katta. Lisaks peaks hoiuste tagamise fondil olema võimalik võtta laenu või saada muud liiki toetust krediidi- ja finantseerimisasutustelt või muudelt kolmandatelt isikutelt, kui ex ante või ex post osamaksed ei ole kohe kasutatavad või kui need ei kata hoiuste tagamise meetmetega seoses hoiuste tagamise fondi kasutamisel tehtud kulutusi. (28)Selleks et saavutada kriitiline mass ning vältida protsüklilist mõju, mis tekiks, kui hoiuste tagamise fond toetuks süsteemses kriisis üksnes ex post osamaksetele, on hädavajalik, et hoiuste tagamise fondis kasutada olevad ex ante rahalised vahendid saavutaksid vähemalt teatava sihttaseme. (29)Hoiuste tagamise fondi algne ja lõplik sihttase tuleb kehtestada osaleva hoiuste tagamise skeemi summaarsete miinimumsihttasemete protsendina. See peaks küündima järk-järgult 20 %-ni miinimumsihttasemete summa neljast üheksandikust edasitagamisperioodi lõpuks ja kõikide miinimumsihttasemete summani kaastagamisperioodi lõpuks. Madalama sihttaseme lubamise heakskiidu taotlemise võimalust vastavalt direktiivi 2014/49/EL artikli 10 lõikele 6 ei tohi arvestada hoiuste tagamise fondi esialgse või lõpliku sihttaseme kehtestamisel. Hoiuste tagamise fondi sihttaseme saavutamiseks tuleks määrata asjakohane tähtaeg. (30)Hoiuste tagamise fondi tulemusliku ja piisava rahastamise tagamine on Euroopa hoiuste tagamise skeemi usaldusväärsuse tagamisel määrava tähtsusega. Kriisilahendusnõukogu suutlikkust hankida hoiuste tagamise fondi jaoks alternatiivset rahastamist tuleks suurendada nii, et see optimeeriks rahastamise kulud ja säilitaks hoiuste tagamise fondi krediidivõimelisuse. Kriisilahendusnõukogu peaks kohe pärast käesoleva määruse jõustumist võtma koos osalevate liikmesriikidega vajalikud meetmed, et töötada välja asjakohased meetodid ja asjakohane kord, mis võimaldaksid suurendada hoiuste tagamise fondi laenuvõtmissuutlikkust ja mis peaksid olema olemas käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevaks. (31)Tuleb tagada, et hoiuste tagamise fond on täielikult kasutatav hoiuste tagamiseks. Seega tuleb kasutada hoiuste tagamise fondi eeskätt hoiuste tagamise nõuete ja meetmete tõhusaks rakendamiseks. Lisaks tuleks fondi kasutada ainult kooskõlas järgitavate hoiuste tagamise eesmärkide ja -põhimõtetega. Teatud tingimustes võiks hoiuste tagamise fond pakkuda rahastamist ka juhul, kui kasutada olevaid osaleva hoiuste tagamise skeemi rahalisi vahendeid kasutatakse kriisilahenduseks vastavalt käesoleva määruse artiklile 79. (32)Hoiuste tagamise fondi hoitavate summade väärtuse kaitseks tuleks kõnealused summad investeerida piisavalt turvalisse, mitmekesisesse ja likviidsesse varasse. (33)Kui sellise osaleva liikmesriigi, mille rahaühik ei ole euro, ja EKP vaheline tihe koostöö vastavalt määruse (EL) nr 1024/2013 artiklile 7 lõpetatakse, tuleks teha otsus asjaomaselt osalevalt liikmesriigilt aja jooksul kogutud osamaksete õiglase jagunemise kohta, võttes arvesse nii asjaomase osaleva liikmesriigi kui ka hoiuste tagamise fondi huve. (34)Kriisilahendusnõukogul peaks käesoleva määruse alusel hoiuste tagamise meetmete rakendamisel oma täieliku sõltumatuse ja iseseisvuse tagamiseks olema omaette eelarve, mille tulud saadakse osalevate liikmesriikide krediidiasutuste ja investeerimisühingute kohustuslikest osamaksetest. Käesoleva määrusega ei tohiks piirata liikmesriikide võimet kehtestada liikmesriikide hoiuste tagamise skeemide või määratud asutuste halduskulude katmiseks lõive või tasusid. (35)Kui täidetud on kõik hoiuste tagamise fondiga seotud kriteeriumid, peab kriisilahendusnõukogu eraldama vastavad vahendid ja kahju katte riiklikule hoiuste tagamise skeemile. (36)Kriisilahendusnõukogu tegutseks ühise täiskogu, täiskogu ja täitevistungite vormis. Kriisilahendusnõukogu peaks oma täitevistungil valmistama ette kõik väljamaksemenetlust käsitlevad otsused ja need otsused võimalikult täies mahus vastu võtma. Hoiuste tagamise fondi kasutamisega seoses on oluline, et puuduks esmategutseja eelis ja jälgitaks hoiuste tagamise fondi väljamakseid. Kui hoiuste tagamise fondi summaarne puhaskasutus jõuab viimase 12 kuu jooksul künniseni 25 % lõplikust sihttasemest, peaks täiskogu hindama hoiuste tagamise meetmete kohaldamist või osalemist kriisilahendusmeetmetes ning hoiuste tagamise fondi kasutamist ja andma suunised, mida täitevistung peaks oma järgmistes otsustes järgima. Täitevistungile antavates suunistes tuleks eelkõige keskenduda hoiuste tagamise meetmete või kriisilahendusmeetmetes osalemise mittediskrimineeriva kasutamise tagamisele ning hoiuste tagamise fondi tühjenemise vältimiseks kohaldatavatele meetmetele.

(37)Hoiuste tagamise meetmete tulemuslikkus ja ühetaolisus peaks olema tagatud kõigis osalevates liikmesriikides. Juhul kui osalev hoiuste tagamise skeem ei ole kohaldanud ega järginud kriisilahendusnõukogu käesoleva määruse kohast otsust või on kohaldanud seda viisil, mis ohustab mõnda hoiuste tagamise eesmärki või hoiuste tagamise skeemi tõhusat rakendamist, tuleks kriisilahendusnõukogule anda õigus jagada korraldusi vajalike meetmete rakendamiseks Euroopa hoiuste tagamise skeemi eesmärke ähvardava ohu tõhusaks ärahoidmiseks. Tuleks välistada osaleva hoiuste tagamise skeemi igasugune meede, mis võiks pärssida või mõjutada kriisilahendusnõukogu õiguste kasutamist või ülesannete täitmist. (38)Otsuste tegemisel ja meetmete võtmisel, eelkõige seoses nii osalevates liikmesriikides kui ka mitteosalevates liikmesriikides asutatud ettevõtjatega, tuleks võtta arvesse ka võimalikku negatiivset mõju nendele liikmesriikidele, näiteks ohtu nende finantsturgude finantsstabiilsusele, ja nendes liikmesriikides asutatud ettevõtjatele. (39)Kriisilahendusnõukogu, määratud asutused, pädevad asutused, sh EKP, ning kriisilahendusasutused peaksid vajaduse korral sõlmima vastastikuse mõistmise memorandumi, milles kirjeldatakse üldiselt nende omavahelist koostööd nende vastavate liidu õiguse kohaste ülesannete täitmisel. Memorandum tuleks korrapäraselt läbi vaadata. (40)Käesolevat määrust kohaldavad ettevõtjad, organid ja ametiasutused peaksid tegema omavahel koostööd vastavalt aluslepingutes sätestatud lojaalse koostöö kohustusele. (41)Kriisilahendusnõukogu ning määratud asutused ja pädevad asutused peaksid sõlmima ka vastastikuse mõistmise memorandumid, milles kirjeldatakse üldiselt nende omavahelist koostööd direktiivi 2014/49/EL kohaste ülesannete täitmisel. Vastastikuse mõistmise memorandumites võiks muu hulgas selgitada konsulteerimist seoses kriisilahendusnõukogu otsustega, mis mõjutavad mitteosalevates liikmesriikides asuvaid filiaale, kui on krediidiasutus asutatud osalevas liikmesriigis. Memorandumid tuleks korrapäraselt läbi vaadata. (42)Kriisilahendusnõukogu otsuste vastuvõtmise menetlus on kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu tõlgendusega asutustele volituste delegeerimise põhimõtte kohta. (43)Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige hartaga tunnustatud õigusi, vabadusi ja põhimõtteid, eelkõige õigust omandile, isikuandmete kaitset, ettevõtlusvabadust ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele ning õigust kaitsele, ja seda tuleb rakendada kooskõlas kõnealuste õiguste ja põhimõtetega. (44)Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt luua tõhusam ja tulemuslikum üleeuroopaline hoiuste tagamise raamistik ning tagada hoiuste tagamise reeglite järjekindel kohaldamine, ei saa piisavalt saavutada liikmesriikide tasandil, küll aga saab neid paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (45)Komisjon peaks käesoleva määruse kohaldamise läbi vaatama, et hinnata selle mõju siseturule ja teha kindlaks, kas on vaja teha muudatusi või kontseptsiooni edasi arendada, et parandada ühtse Euroopa hoiuste tagamise skeem tõhusust ja mõjusust. (46)Selleks et Euroopa hoiuste tagamise skeem toimiks alates [….] tulemuslikult, peaks sätted, mis käsitlevad osamaksete tasumist hoiuste tagamise fondi, asjassepuutuvate menetluste loomist ning muid institutsionaalseid ja tegevusega seotud tahke, kohalduma alates XX. (47)Määrust (EL) nr 806/2014 tuleb muuta, et lisada ja vastavalt võtta arvesse Euroopa hoiuste tagamise skeemi loomine,



ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EL) nr 806/2014 muutmine Määrust (EL) 806/2014 muudetakse järgmiselt: 1.pealkiri asendatakse järgmisega: „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 806/2014, 15. juuli 2014, millega kehtestatakse ühtne kriisilahenduskord ja Euroopa hoiuste tagamise skeem ning muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010“; 2.artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Reguleerimisese 1.Käesoleva määrusega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus selliste artiklis 2 osutatud üksuste kriisilahenduseks, mis on asutatud artiklis 4 osutatud osalevates liikmesriikides. Ühtne kriisilahendusnõukogu, mis on loodud kooskõlas artikliga 42 (edaspidi „kriisilahendusnõukogu“), kohaldab neid ühtseid õigus- ja menetlusnorme koos nõukogu ja komisjoniga ning liikmesriikide kriisilahendusasutustega käesoleva määrusega kehtestatava ühtse kriisilahenduskorra raames. Ühtset kriisilahenduskorda toetab ühtne kriisilahendusfond (edaspidi „fond“). Fondi kasutamine sõltub osalevate liikmesriikide vahel sõlmitava sellise lepingu (edaspidi „leping“) jõustumisest, mis käsitleb liikmesriigi tasandil kogutud rahaliste vahendite ülekandmist ühtsesse kriisilahendusfondi ning liikmesriigi tasandil kogutud ja ühtse kriisilahendusfondi liikmesriikidega seotud alafondidesse kantavate eri rahaliste vahendite järkjärgulist liitmist. 2.Lisaks luuakse määrusega Euroopa hoiuste tagamise skeem kolmes järjestikuses etapis: –edasitagamisskeem, mis eraldab teatud ulatuses vahendeid ja katab osa osalevate hoiuste tagamise skeemide kahjudest vastavalt artiklile 41a; –kaastagamisskeem, mis eraldab järk-järgult suurenevas ulatuses vahendeid ja katab osalevate hoiuste tagamise skeemide kahjud vastavalt artiklile 41c; –täieliku tagamise skeem, mis eraldab vahendeid ja katab osalevate hoiuste tagamise skeemide kahjud vastavalt artiklile 41e. Euroopa hoiuste tagamise skeemi haldab kriisilahendusnõukogu koostöös osalevate hoiuste tagamise skeemide ja määratud asutustega vastavalt IIa osale. Euroopa hoiuste tagamise skeemi toetab hoiuste tagamise fond.“ 3.Artikkel 2 asendatakse järgmisega: „Artikkel 2 Kohaldamisala 1. Ühtse kriisilahenduskorra seisukohast kohaldatakse käesolevat määrust järgnevate üksuste suhtes: (a)osalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutused; (b)osalevas liikmesriigis asutatud emaettevõtjad, sealhulgas finantsvaldusettevõtjad ja segafinantsvaldusettevõtjad, kui nende suhtes kohaldatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 4 lõike 1 punktiga g EKP teostatavat konsolideeritud järelevalvet; (c)osalevas liikmesriigis asutatud investeerimisühingud ja finantseerimisasutused, kui nad kuuluvad kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 4 lõike 1 punktiga g EKP poolt emaettevõtja suhtes teostatava konsolideeritud järelevalve alla. 2. Euroopa hoiuste tagamise skeemi seisukohast kohaldatakse käesolevat määrust järgnevate üksuste suhtes: (a)osalevad hoiuste tagamise skeemid, mis on määratletud artikli 3 lõike 1a punktis 1; (b)osalevate hoiuste tagamise skeemidega seotud krediidiasutused. Kui määrusega kehtestatakse õigusi ja kohustusi osalevale hoiuste tagamise skeemile, mida haldab määratud asutus, mis on määratletud direktiivi 2014/49/EL artikli 2 lõike 1 punktis 18, loetakse õigused ja kohustused määratud asutuse omaks.“;

4.Artiklit 3 muudetakse järgmiselt: (a)lõikes 1 lisatakse järgmised punkti 55, 56 ja 57: „(55)„osalevad hoiuste tagamise skeemid“ on direktiivi 2014/49/EL artikli 2 lõike 1 punktis 1 määratletud hoiuste tagamise skeemid, mis luuakse ja mida tunnustatakse ametlikult osalevas liikmesriigis; (56)„väljamaksesündmus“ on peatatud hoiuste esinemine direktiivi 2014/49/EL artikli 2 lõike 1 punkti 8 määratluse kohaselt seoses osaleva hoiuste tagamise skeemiga seotud krediidiasutusega; (57)„hoiuste tagamise fondi kasutada olevad rahalised vahendid“ on raha, hoiused ja madala riskiga vara, mida on võimalik likvideerida ajavahemiku jooksul, mis ei ületa direktiivi 2014/49/EL artikli 8 lõikes 1 osutatut.“; (b)lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Kui mõistet ei ole määratletud eelnevates lõigetes, siis kohaldatakse direktiivi 2014/49/EL artiklis 2 või direktiivi 2014/59/EL artiklis 2 määratletud mõisteid. Kui mõistet ei ole määratletud direktiivi 2014/49/EL artiklis 2 või direktiivi 2014/59/EL artiklis 2, siis kohaldatakse direktiivi 2013/36/EL artiklis 3 määratletud mõisteid.“ 5.Artiklis 4 asendatakse lõiked 2, 3 ja 4 järgmisega: „2. Kui liikmesriik otsustab peatada või lõpetada EKP-ga tiheda koostöö kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2013 artikliga 7, ei kohaldata käesoleva määruse artiklis 2 osutatud ja selles liikmesriigis asutatud või tunnustatud ettevõtjate suhtes enam käesolevat määrust alates tiheda koostöö peatamise või lõpetamise otsuse kohaldamise alguskuupäevast. 3. Kui sellise osaleva liikmesriigi, mille rahaühik ei ole euro, ja Euroopa Keskpanga vaheline tihe koostöö lõpetatakse kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2013 artikliga 7, teeb kriisilahendusnõukogu kolme kuu jooksul alates tiheda koostöö lõpetamise otsuse vastuvõtmisest kokkuleppel kõnealuse liikmesriigiga otsuse korra ja kohaldatavate tingimuste kohta: (a)osamaksete tagastamine, mis asjaomane liikmesriik on kandnud üle ühtsesse kriisilahendusfondi; (b)osamaksete, mille vastavate hoiuste tagamise skeemidega seotud krediidiasutused tegid hoiuste tagamise fondi, ülekandmine hoiuste tagamise skeemidele, mis on ametlikult tunnustatud asjaomases liikmesriigis. Esimese lõigu punkti a kohaldamisel puudutab osamaksete tagastamine asjaomase liikmesriigiga seotud alafondi seda osa, mida ei ole ühiskasutusse võetud. Kui lepingus sätestatud üleminekuperioodi jooksul ei ole ühiskasutusse võtmata osast tagastatavad summad piisavad selleks, et võimaldada asjaomasel liikmesriigil rahastada oma liikmesriigi kriisilahendusrahastu loomist vastavalt direktiivile 2014/59/EL, võib osamaksete tagastamine hõlmata ka täies mahus või osaliselt kõnealuse liikmesriigiga seotud alafondi seda osa, mis lepingu kohaselt on võetud ühiskasutusse, või kui üleminekuperiood on lõppenud, asjaomase liikmesriigi poolt tiheda koostöö tegemise ajal üle kantud kõiki osamakseid või osa nendest summas, mis on piisav kõnealuse liikmesriigi kriisilahendusrahastu rahastamiseks. Ühiskasutusse võetud osast või pärast üleminekuperioodi fondist tagastatavate rahaliste vahendite summa hindamisel võetakse arvesse järgmisi lisakriteeriume: (a)EKPga tehtava tiheda koostöö lõpetamise viis, st kas koostöö on lõpetatud vabatahtlikult vastavalt määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 7 lõikele 6 või mitte; (b)lõpetamise kuupäeval pooleli olevate kriisilahenduse meetmete olemasolu; (c)koostöö lõpetamise kuupäeval asjaomase liikmesriigi majandustsükli faas. Osamaksete tagastamine jaotatakse piiratud aja peale, mis on proportsionaalne tiheda koostöö kestusega. See osa asjaomase liikmesriigi osamaksetest, mis on ühtsest kriisilahendusfondist makstud tiheda koostöö ajal kriisilahenduse meetmete võtmiseks, arvatakse tagastatavast osast maha. Esimese lõigu punkti b kohaldamisel peab igale liikmesriigis ametlikult tunnustatud hoiuste tagamise skeemile ülekantav summa võrduma hoiuste tagamise fondi kasutada olevate rahaliste vahenditega, mis on korrutatud punkti a suhtega punkti b järgmiselt:

(a)kõikide ex ante osamaksete summa, mida tasuvad hoiuste tagamise fondile asjaomase hoiuste tagamise skeemiga seotud krediidiasutused; (b)kõikide hoiuste tagamise fondile tasutavate ex ante osamaksete summa.



Ülekantav summa ei tohi ületada summat, mis on vajalik, et asjaomase hoiuste tagamise skeemi kasutada olevad rahalised vahendid küündiksid kahe kolmandikuni direktiivi 2014/49/EL artikli 10 lõike 2 esimeses lõigus määratletud sihttasemest. 4. Käesoleva määrust kohaldatakse jätkuvalt lõikes 2 osutatud otsuse kohaldamise alguskuupäeval pooleliolevate kriisilahendus- ja hoiuste tagamise menetluste suhtes.“; 6.artikli 5 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega: „Kriisilahendusnõukogu, nõukogu, komisjon ja asjakohasel juhul liikmesriikide kriisilahendusasutused ja osalevad hoiuste tagamise skeemid võtavad vastu otsuseid, mille suhtes kohaldatakse asjaomast liidu õigust ja mis on sellega kooskõlas, eelkõige seadusandlikke ja muid kui seadusandlikke akte, sh neid, millele on osutatud ELi toimimise lepingu artiklites 290 ja 291.“; 7.Artiklit 6 muudetakse järgmiselt: (a)lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega: „1. Kriisilahendusnõukogu, nõukogu, komisjoni liikmesriigi kriisilahendusasutuse või osaleva hoiuste tagamise skeemi ükski meede, ettepanek ega tegevusstrateegia ei tohi diskrimineerida liidus püsivat tegevuskohta omavaid ettevõtjaid, hoiuste omanikke, investoreid ega teisi võlausaldajaid nende kodakondsuse või tegevuskoha tõttu. 2. Kõiki ühtse kriisilahenduskorra ja Euroopa hoiuste tagamise skeemi kohaseid kriisilahendusnõukogu, nõukogu ja komisjoni, liikmesriigi kriisilahendusasutuse või osaleva hoiuste tagamise skeemi meetmeid, ettepanekuid ja tegevusstrateegiaid rakendatakse, võttes täielikult arvesse kohustust tagada siseturu ühtsus ja terviklikkus.“; (b)lõige 7 asendatakse järgmisega: „7. Otsuste puhul, mille kriisilahendusnõukogu on adresseerinud liikmesriigi kriisilahendusasutusele või osaleva hoiuste tagamise skeemile, on liikmesriigi kriisilahendusasutusel või osaleval hoiuste tagamise skeemil õigus täpsustada võetavaid meetmeid. Täpsustused peavad olema kooskõlas kriisilahendusnõukogu vastava otsusega.“; 8.II osa pealkiri asendatakse järgmisega: „Ühtne kriisilahenduskord“; 9.Artiklit 19 muudetakse järgmiselt: (a)lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega: „Kui kriisilahendusnõukogu kavandatud kriisilahenduse meede hõlmab fondide (ühtne kriisilahendusfond ja hoiuste tagamise fond) kasutamist, teatab kriisilahendusnõukogu fondi kasutamise kavatsusest komisjonile. Kriisilahendusnõukogu esitatav teade sisaldab kogu teavet, mida komisjon vajab käesoleva lõike alusel hinnangute andmiseks.“; (b) lõike 3 kolmandas, viiendas ja seitsmendas lõigus asendatakse sõna „fond“ sõnaga „fondid“ ning tehakse vajalikud grammatilised muudatused; (c) lõike 5 teine lõik asendatakse järgmisega: Kriisilahendusnõukogu kannab kõik esimese lõigu kohaselt laekunud summad vastavasse fondi (ühtne kriisilahendusfond või hoiuste tagamise fond) ja võtab kõiki neid summasid artiklite 70 ja 71 ning 74c ja 74d kohaste osamaksete kindlaksmääramisel arvesse.“; (d) lõigetes 7 ja 10 asendatakse sõna „fond“ sõnaga „fondid“ ning tehakse vajalikud grammatilised muudatused; 10.Lisatakse IIa osa:

„IIa OSA

EUROOPA HOIUSTE TAGAMISE SKEEM I JAOTIS: EUROOPA HOIUSTE TAGAMISE SKEEMI ETAPID 1. peatükk

Edasitagamine Artikkel 41a

Osaline rahastamine ja ülemäärase kahju kate 1.Alates artikli 99 lõikes 5a sätestatud kohaldamise kuupäevast tagab osalevad hoiuste tagamise skeemid Euroopa hoiuste tagamise skeem vastavalt käesolevale peatükile kolmeks aastaks (edaspidi „edasitagamisperiood“) 2.Kui osaleval hoiuste tagamise skeemil esineb väljamaksesündmus või skeemi kasutatakse kriisilahenduseks vastavalt käesoleva määruse artiklile 79, võib skeem taotleda hoiuste tagamise fondilt rahastamist kuni 20 % ulatuses artiklis 41b sätestatud likviidsete varade puudujäägist. 3.Hoiuste tagamise fond katab ka 20 % osaleva hoiuste tagamise skeemi ülemäärasest kahjust, mis on sätestatud artiklis 41c. Osalev hoiuste tagamise skeem maksab tagasi käesoleva artikli lõike 2 alusel saadud vahendid, millest arvatakse maha ülemäärase kahju katte kulud, vastavalt artiklis 41o sätestatud korrale. 4.Ei rahastamine ega ülemäärase kahju kate ei tohi ületada väiksemat järgmistest: 20 % käesoleva määruse artikli 74b lõikes 1 sätestatud hoiuste tagamise fondi esialgsest sihttasemest ja direktiivi 2014/49/EL artikli 10 lõike 2 esimeses lõigus määratletud osaleva hoiuste tagamise skeemi sihttaseme 10-kordne väärtus. Artikkel 41b

Likviidsete varade puudujääk 1.Kui osaleval hoiuste tagamise skeemil esineb väljamaksesündmus, arvutatakse skeemi likviidsete varade puudujääk direktiivi 2014/49/EL artikli 6 lõike 1 tähenduses tagatud hoiuste kogusummana, mis on krediidiasutuste käes väljamaksesündmuse ajal ja millest on arvatud maha järgmine: a)kasutada olevate rahaliste vahendite summa, mis oleks osaleval hoiuste tagamise skeemil pidanud olema väljamaksesündmuse ajal, kui skeem oleks kogunud ex ante osamaksed vastavalt artiklile 41j; b)direktiivi 2014/49/EL artikli 10 lõikes 8 määratletud erakorraliste osamaksete summa, mida osalevad hoiuste tagamise skeemid suudavad koguda kolme päeva jooksul pärast väljamaksesündmust. 2.Kui osalevat hoiuste tagamise skeemi kasutatakse kriisilahendusmenetlustes, on skeemi likviidsete varade puudujääk summa, mille määrab kindlaks kriisilahendusasutus vastavalt artiklile 79 ning millest on arvatud maha kasutada olevate rahaliste vahendite summa, mis oleks pidanud olema osaleval hoiuste tagamise skeemil olemas otsuse hetkel, kui skeem oleks kogunud ex ante osamaksed vastavalt artiklile 41j. Artikkel 41c

Ülemäärane kahju 1.Kui osaleval hoiuste tagamise skeemil esineb väljamaksesündmus, arvutatakse skeemi ülemäärane kahju kogusummana, mille skeem maksis hoiustajatele tagasi vastavalt direktiivi 2014/49/EL artiklile 8 ja millest on arvatud maha järgmine: a) summa, mille osalev hoiuste tagamise skeem sai tagasi talle üle läinud hoiustajate õigustelt saneerimis- ja lõpetamismenetluste käigus direktiivi 2014/49/EL artikli 9 lõike 2 esimese lause alusel; b)kasutada olevate rahaliste vahendite summa, mis oleks pidanud osaleval hoiuste tagamise skeemil olema väljamaksesündmuse ajal, kui skeem oleks kogunud ex ante osamaksed vastavalt artiklile 41j; c)ex post osamaksete summa, mis osalev hoiuste tagamise skeem võib koguda ühe kalendriaasta jooksul vastavalt direktiivi 2014/49/EL artikli 10 lõike 8 esimese lõigu esimesele lausele ja mis sisaldab summat, mis on kogutud vastavalt käesoleva määruse artikli 41b lõike 1 punktile b. 2.Kui osaleva hoiuste tagamise skeemi vahendeid kasutatakse kriisilahendusmenetlustes, on skeemi ülemäärane kahju summa, mille määrab kindlaks kriisilahendusasutus vastavalt artiklile 79 ja millest on arvatud maha järgmine: a)võimalik vahesumma, mis tasuti osalevale hoiuste tagamise skeemile vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 75;

b)kasutada olevate rahaliste vahendite summa, mis oleks pidanud osaleval hoiuste tagamise skeemil olema kindlaksmääramise ajal, kui skeem oleks kogunud ex ante osamaksed vastavalt artiklile 41j; 2. peatükk

Kaastagamine Artikkel 41d

Rahastamine ja kahju kate 1.Alates edasitagamisperioodi lõpust peab Euroopa hoiuste tagamise skeem kaastagama osaleva hoiuste tagamise skeemi vastavalt käesolevale peatükile neljaks aastaks (edaspidi „kaastagamisperiood“). 2.Kui osaleval hoiuste tagamise skeemil esineb väljamaksesündmus või skeemi kasutatakse kriisilahenduseks vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 109 või vastavalt käesoleva määruse artiklile 79, võib skeem taotleda hoiuste tagamise fondilt, et see rahastaks osa käesoleva määruse artiklis 41f määratletud likviidsusvajadusest. Osa suureneb vastavalt artiklile 41e; 3.Hoiuste tagamise fond katab ka osa osaleva hoiuste tagamise skeemi kahjust, mis on määratletud artiklis 41g. Osa suureneb vastavalt artiklile 41e; Osalev hoiuste tagamise skeem maksab tagasi lõike 2 alusel saadud vahendid, millest arvatakse maha kahju katte summa, vastavalt artiklis 41o sätestatud korrale. Artikkel 41e

Rahastamise ja kahju katte suurenemine Artikli 41d teisest ja kolmandast lõikest tulenev katte osa suureneb kaastagamisperioodil järgmiselt: –kaastagamisperioodi esimesel aastal on see 20 %; –kaastagamisperioodi teisel aastal on see 40 %; –kaastagamisperioodi kolmandal aastal on see 60 %; –kaastagamisperioodi neljandal aastal on see 80 %; Artikkel 41f

Likviidsusvajadus 1.Kui osaleval hoiuste tagamise skeemil esineb väljamaksesündmus, arvutatakse skeemi likviidsusvajadus direktiivi 2014/49/EL artikli 6 lõike 1 tähenduses tagatud hoiuste kogusummana, mis on krediidiasutuste käes väljamaksesündmuse ajal. 2.Kui osalevat hoiuste tagamise skeemi kasutatakse kriisilahendusmenetlustes, on skeemi likviidsusvajadus summa, mille määrab kindlaks kriisilahendusasutus vastavalt direktiivi 2014/59/EL artiklile 109 või käesoleva määruse artiklile 79. Artikkel 41g

Kahju 1.Kui osaleval hoiuste tagamise skeemil esineb väljamaksesündmus, on skeemi kahjuks kogu summ