[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 2.4.2009

KOM(2009) 151 lõplik

2009/0051 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem

SELETUSKIRI

1) ETTEPANEKU TAUST

- Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesoleva ettepaneku eesmärk on ajakohastada ühenduse õigusakte, millega võetakse üle Kirde-Atlandi kalanduskomisjoni (NEAFC) poolt vastu võetud kontrolli- ja rakendussüsteem.

- Üldine taust

Euroopa Ühendus on osaline Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsioonis, mille eesmärk on tagada Kirde-Atlandi piirkonna kalavarude pikaajaline kaitse ja optimaalne kasutamine, tuues kestvat majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset kasu.

Kõnealuse konventsiooni ja NEAFCi soovituste kohaldamise tagamiseks võib vastu võtta asjaomaseid kalanduspiirkondi käsitlevad kontrolli- ja rakendusmeetmed. Kontrolli- ja rakendussüsteemi kohaldatakse kõigi laevade suhtes, mida kasutatakse või mida kavatsetakse kasutada kalavarude püügiks konventsioonis määratletud piirkondades.

NEAFC võttis oma 25. aastakoosolekul 2006. aastal vastu uue süsteemi, et parandada oma soovituste järgimisega seotud kontrolli- ja rakendustegevust. Peamise muudatusena ühendati endine süsteem ja programm, mille abil edendatakse kaitse- ja rakendusmeetmete järgimist kinnipidamist kolmandate riikide laevade puhul. Teise muudatusena lisati uus sadamariigi kontrollisüsteem, mis võimaldab tulemuslikult keelata Euroopa sadamates sellise külmutatud kala lossimine, mille seaduslikkust välismaise laeva lipuriik ei ole tõendanud. Selles sätestatakse uued meetmed ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade kontrollimiseks. Uusi sadamariigi kontrollimeetmeid muudeti viimati NEAFCi 26. aastakoosolekul vastu võetud soovitusega.

Kõnealused soovitused jõustusid 2007. aasta mais, 2008. aasta veebruaris ja 2009. aasta jaanuaris. Need on konventsiooniosaliste jaoks siduvad NEAFCi konventsioonis sätestatud tingimustel. Järelikult peaks ühendus kui konventsiooniosaline need kohaldama.

NEAFC võttis kõnealused soovitused vastu ühenduse täielikul toetusel. Seepärast on ühenduse huvides, et need võetaks kavandatud määrusega üle ühenduse õigusesse.

Käesoleva kavandatud määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord.

- Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Nõukogu 16. detsembri 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 2791/1999 (millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatavad kontrollimeetmed) rakendati esimene kontrolli- ja rakendussüsteem, mille NEAFC võttis vastu 1998. aastal. Seega tuleks see tunnistada kehtetuks, et rakendada NEAFCi poolt 2006. aastal vastu võetud ajakohastatud (kontrolli- ja rakendus)süsteem.

Komisjoni 15. mai 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1085/2000 (millega sätestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatavate kontrollimeetmete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) tuleks seega tunnistada kehtetuks.

Nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008 (millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks) kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele) on ette nähtud, et ühenduse kalalaevadel peab olema kalapüügiluba püügitegevuseks väljaspool ühenduse vesi.

Teatavad NEAFCi vastuvõetud sätted on ühenduse õiguses juba rakendatud iga-aastase lubatud kogupüüke ja kvoote käsitleva määrusega, millega määratakse kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes. Võttes arvesse, et kõnealused meetmed on alalised, peaksid need moodustama kavandatud määruse osa.

- Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

Käesolev ettepanek on kooskõlas kalavarude säästva kasutamise üldiste põhimõtetega, vastab ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja toetab säästvat arengut.

2) KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE

- Konsulteerimine huvitatud isikutega

Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus

Ei kohaldata.

Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine

Ei kohaldata.

- Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

- Mõju hindamine

Ei kohaldata.

3) ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

- Kavandatud meetmete kokkuvõte

Kavandatud määrusega võetakse ühenduse õigusse üle NEAFCi kontrolli- ja rakendussüsteem.

- Õiguslik alus

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 37.

- Subsidiaarsuse põhimõte

Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

- Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmisel põhjusel:

kõnealused soovitused võttis vastu piirkondlik kalandusorganisatsioon. Euroopa Ühendus võtab need konventsiooniosalisena üle ühenduse õigusesse. Selguse ja läbipaistvuse huvides võetakse need üle nõukogu määrusega, et liikmesriikidel ja kaluritel oleks neid lihtsam kohaldada.

- Õigusakti valik

Kavandatud õigusakt: määrus.

Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el:

piirkondlike kalandusorganisatsioonide soovitused võetakse ühenduse õigusesse üle nõukogu määrustega.

4) MÕJU EELARVELE

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet.

5) TÄIENDAV TEAVE

- Lihtsustamine

Käesoleva ettepanekuga nähakse ette (ELi või riigi tasandi) ametiasutuste haldusmenetluste lihtsustamine.

Käesoleva ettepanekuga nähakse ette, et komisjon määrab asutuse, kuhu koondatakse kõik liikmesriikide ja NEAFCi sekretäri vahel aset leidvad aruandemenetlused.

- Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine

Ettepaneku vastuvõtmise korral tunnistatakse kehtetuks praegu kehtivad õigusaktid.

2009/0051 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2]

ning arvestades järgmist:

1. Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsioon, edaspidi „NEAFC konventsioon”, kiideti heaks otsusega nr 81/608 (EMÜ)[3] ja see jõustus 17. märtsil 1982.

2. NEAFCi konventsioonis on sätestatud asjakohane raamistik mitmepoolseks koostööks kalavarude ratsionaalsel kaitsel ja majandamisel konventsioonis määratletud piirkonnas.

3. Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon võttis 15. novembril 2006 peetud aastakoosolekul vastu soovituse kehtestada kontrolli- ja rakendussüsteem (edaspidi „süsteem”), mida kohaldatakse konventsioonis määratletud piirkonnas väljaspool konventsiooniosaliste riiklikku jurisdiktsiooni tegutsevate kalalaevade suhtes. Kõnealust süsteemi muudeti mitmete soovitustega 2007. ja 2008. aasta novembris toimunud aastakoosolekutel.

4. NEAFCi konventsiooni artiklite 12 ja 15 alusel jõustusid kõnealused soovitused vastavalt 1. mail 2007, 9. veebruaril 2008 ning 6. ja 8. jaanuaril 2009.

5. Kõnealuses süsteemis sätestatakse kontrollimeetmed, mida kohaldatakse konventsiooniosaliste riikide lipu all sõitvate ja NEAFCi piirkonnas tegutsevate laevade suhtes, ning merel toimuva kontrollimise kord, mis hõlmab kontrolli- ja järelevalvemenetlusi ning rikkumiste puhul kohaldatavaid menetlusi, mida konventsiooniosalised peavad rakendama.

6. Kontrolli- ja rakendussüsteemiga kehtestatakse uus sadamariigi kontrollisüsteem, mis võimaldab tulemuslikult keelata Euroopa sadamates sellise külmutatud kala lossimine ja ümberlaadimine, mille seaduslikkust muu konventsiooniosalise riigi laeva lipuriik ei ole tõendanud.

7. Teatavad NEAFCi vastuvõetud sätted on ühenduse õiguses rakendatud iga-aastase lubatud kogupüüke ja kvoote käsitleva määrusega, viimati tehti seda nõukogu määrusega (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes[4]. Õigusliku selguse huvides tuleks sedalaadi sätted, mis ei ole olemuselt ajutised, üle kanda uude eraldiseisvasse määrusse.

8. Kõnealune süsteem hõlmab ka sätteid, mis võimaldavad edendada kaitse- ja rakendusmeetmete järgimist kolmandate riikide laevade puhul, et tagada täielik vastavus NEAFCi kaitse- ja majandamismeetmetele. NEAFC soovitas mitme kalalaeva asendamist nende laevade nimekirjas, mille puhul on kinnitust leidnud tegelemine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga. Tuleks tagada nende soovituste rakendamine ühenduse õiguskorras.

9. 12. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2847/93 (millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem)[5] artikli 2 lõike 2 kohaselt peab iga liikmesriik tagama, et tema laevade tegevust ühenduse vetest väljaspool jälgitakse nõuetekohaselt, ja kui vastavad ühenduse kohustused ette näevad, ka inspekteeritakse ja tehakse selle üle järelevalvet, et tagada kõnealustes vetes kohaldatavate ühenduse eeskirjade täitmine; seetõttu tuleks sätestada, et liikmesriigid, kelle laevadel on lubatud kalastada NEAFCi reguleeritavas piirkonnas, määraksid süsteemi raames seire ja järelevalve inspektorid ning eraldaksid kontrolliks vajalikud vahendid.

10. Selleks et tagada kalastustegevuse seire NEAFCi konventsiooniga reguleeritavas piirkonnas, on vaja, et liikmesriigid teeksid süsteemi kohaldamisel koostööd nii omavahel kui ka komisjoniga ja tema määratud asutusega.

11. Liikmesriigid on kohustatud tagama, et nende inspektorid järgivad NEAFC kehtestatud kontrollimenetlusi.

12. Tuleks sätestada kõnealuse süsteemi rakendamise üksikasjalike eeskirjade vastuvõtmise kord.

13. Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord[6]. Selleks et tagada ühenduses kohustuslikuks saavate NEAFC täiendavate kontrolli- ja rakendussüsteemi meetmete rakendamine NEAFCi konventsioonis sätestatud tähtaja jooksul, võib muudatused vastu võtta sama korra kohaselt.

14. Kuna käesoleva määrusega kehtestatakse NEAFCi konventsiooni piirkonnas uued kontrolli- ja rakendussüsteemi eeskirjad, tuleks tunnistada kehtetuks nõukogu 16. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2791/1999, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatavad kontrollimeetmed,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse üldeeskirjad ja tingimused, mille alusel ühendus kohaldab Kirde-Atlandi kalanduskomisjoni vastuvõetud kontrolli- ja rakendussüsteemi (edaspidi „süsteem”).

Artikkel 2

Reguleerimisala

Kui ei ole määratletud teisiti, kohaldatakse käesolevat määrust kõigi ühenduse laevade suhtes, mida kasutatakse või mida kavatsetakse kasutada kalavarude püügiks Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga reguleeritavas piirkonnas.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

15. „konventsioon” – Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioon koos täiendustega;

16. „konventsiooni ala” – konventsiooni artikli 1 lõikes 1 määratletud veealad;

17. „reguleeritav piirkond” – konventsiooniala veed, mis ulatuvad kaugemale kui konventsiooniosaliste kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvad veed;

18. „lepinguosalised” – konventsiooniosalised;

19. „NEAFC” – Kirde-Atlandi kalanduskomisjon;

20. „kalandustegevus” – kalapüük, sh mitme laeva koostööd hõlmav püük, kalatöötlemine, kala või kalatoodete ümberlaadimine või lossimine ning mis tahes muu kutselist kalapüüki ettevalmistav või sellega seotud tegevus;

21. „kalavarud” – konventsiooni artikli 1 lõikes 2 osutatud kalavarud;

22. „reguleeritavad kalavarud” – kalavarud, mille suhtes kehtivad konventsiooniga ettenähtud soovitused ja mis on loetletud käesoleva määruse lisas;

23. „kalalaev” – mis tahes laev, mida kasutatakse või mida kavatsetakse kasutada kalavarude töönduslikuks kasutamiseks, sealhulgas kalatöötlemislaevad ja ümberlaadimises osalevad laevad;

24. „kolmanda riigi laev” – laev, mis ei sõida ühegi NEAFCi konventsiooniosalise lipu all, sh laevad, mille puhul on põhjendatult alust kahtlustada, et neil puudub riikkondsus;

25. „mitme laeva koostööd hõlmav kalapüük” – mis tahes kahte või enamat laeva hõlmavad toimingud, mille käigus ühe laeva püügivahenditest võetud saak viiakse üle teisele laevale;

26. „ümberlaadimine” – mis tahes koguse pardal hoitavate kalavarude või -toodete ühe laeva pardalt teisele üleviimine;

27. „sadam” – lossimiseks kasutatav koht või rannikulähedane koht, mille konventsiooniosaline on määranud kalavarude ümberlaadimiseks;

28. „püügipiirkondade seirekeskus” – liikmesriigi loodud operatiivkeskus, millel on tehnilised võimalused kalalaevade eemalt jälgimiseks, erinevate kommunikatsioonisüsteemide kaudu saadud andmete kogumiseks, salvestamiseks, kontrolliks ja ristkontrolliks ning vajaduse korral teabe kättesaadavaks tegemiseks kas lipuriigi või rannikuäärse riigi järelevalvetalitustele.

Artikkel 4

Kontaktasutused

1. Liikmesriigid määravad pädeva asutuse, mis tegutseb kontaktasutusena, võttes vastu artiklite 12, 19, 20 ja 27 kohaseid järelevalve- ja inspekteerimisaruandeid ning võttes vastu ja andes välja artiklite 24 ja 25 kohaseid teatisi ja lube.

2. Artiklite 24 ja 25 kohaste teatiste vastuvõtmise ja lubade väljaandmise kontaktasutused on avatud 24 tundi ööpäevas.

3. Liikmesriigid saadavad komisjonile või tema määratud asutusele ja NEAFCi sekretärile määratud kontaktasutuse telefoninumbri, e-posti aadressi ja faksinumbri.

4. Kõigist muudatustest lõigetes 1 ja 3 osutatud kontaktasutusi käsitlevas teabes teatatakse komisjonile või tema määratud asutusele ja NEAFCi sekretärile vähemalt 15 päeva enne muudatuse jõustumist.

5 Lõigetes 1 ja 3 osutatud teabe edastamise vorm kehtestatakse artikli 47 lõikes 2 esitatud korras.

II PEATÜKK

Järelevalvemeetmed

Artikkel 5

Ühenduse osalus

29. Liikmesriigid saadavad komisjonile elektroonilisel teel loetelu kõikide nende lipu all sõitvate ja ühenduses registreeritud laevade kohta, millel on luba reguleeritavas piirkonnas kala püüda, ja eelkõige laevade kohta, millel on ühe või mitme reguleeritava kalavaru sihipärase püügi luba, samuti loetelusse tehtavad parandused. See teave edastatakse hiljemalt iga aasta 15. detsembriks või vähemalt viis päeva enne laeva sisenemist reguleeritavasse piirkonda. Komisjon edastab teabe viivitamata NEAFCi sekretärile.

30. Lõikes 1 osutatud loetelu edastamise vorm võetakse vastu artikli 47 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 6

Püügivahendite tähistamine

31. Liikmesriigid tagavad, et püügivahendid, mida nende kalalaevad kasutavad reguleeritavas piirkonnas, on tähistatud vastavalt määrusele (EÜ) nr 356/2005[7].

32. Liikmesriigid võivad eemaldada ja kõrvaldada nii seisevpüünise, mis ei ole lõike 1 kohaselt tähistatud või ei ole mis tahes muul viisil kooskõlas NEAFCi soovitustega, kui ka sellisest püünisest leitud kala.

Artikkel 7

Kaotatud püüniste päästmine

33. Seisevpüünistega püüdvatel ühenduse laevadel peavad pardal olema seadmed kadunud püüniste päästmiseks.

34. Laev, mis on kaotanud seisevpüünise, peab püüdma selle üles otsida ja välja tõmmata nii kiiresti kui võimalik.

35. Kui kaotatud püünist ei ole võimalik päästa, teatab laeva kapten oma lipuliikmesriigi pädevale asutusele 24 tunni jooksul pärast selle kaotsiminekut järgmised andmed:

36. laeva nimi ja kutsungsignaal;

37. kadunud püügivahendi liik;

38. püügivahendi kaotamise aeg;

39. püügivahendi kaotamise asukoht;

40. kas laev püüdis püügivahendit päästa.

41. Pädev asutus saadab lõike 3 kohase teabe viivitamata komisjonile või tema määratud asutusele, kes edastab selle kohe NEAFCi sekretärile.

42. Liikmesriigid peavad korrapäraselt tegelema oma lipu all sõitvatele laevadele kuuluvate kaotatud püüniste päästmisega. Kui tõmmatakse välja püünis, mille kadumisest kapten ei ole teatanud, võib püünise välja tõmmanud liikmesriik nõuda kulude katmist püünise kaotanud laeva kaptenilt.

Artikkel 8

Püügi ja püügikoormuse registreerimine

43. Lisaks määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 6 kindlaksmääratud teabele peavad ühenduse kalalaevade kaptenid köidetud, nummerdatud lehtedega püügipäevikut, kuhu märgitakse järgmised andmed:

44. reguleerimisalasse sisenemine ja sealt lahkumine;

45. iga päev ja/või iga loomuse kohta hinnanguline kogusaak, mida hoitakse pardal alates esimesest sisenemist reguleerimisalasse;

46. iga päev ja/või iga loomuse kohta vette tagasilastud kala kogus;

47. Ühenduse nende kalalaevade kaptenid, kelle laev püüab reguleeritavaid kalavarusid ja mis töötlevad ja/või külmutavad püütud saagi,

48. registreerivad järjest kogu toodangu toodangupäevikus liikide ja toodete kaupa ning

49. paigutavad kogu töödeldud toodangu trümmidesse nii, et iga liigi asukohta on võimalik kindlaks teha lastiplaani järgi, mida hoitakse laeva pardal.

50. Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid vabastada püügipäeviku pidamise kohustusest ümberlaadimisega tegeleva laeva, mille pardale koguseid laaditakse. Laevade puhul, mille suhtes see erand kehtib, tuleb lastiplaani märkida artikli 14 lõikes 1 osutatud külmutatud kala paiknemise asukoht trümmis ning toodangupäevikusse järgmised andmed:

51. artiklis 9 osutatud aruande edastamise kuupäev ja kellaaeg koordineeritud maailmaaja (UTC) kohaselt;

52. raadioedastuse puhul raadiojaama nimi, mille kaudu aruanne edastatakse;

53. ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg (UTC);

54. ümberlaadimise koht (laius- ja pikkuskraadid);

55. pardale laaditud kogused liikide kaupa;

56. selle kalalaeva nimi ja rahvusvaheline raadiokutsung, millelt saak maha laaditi.

57. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 47 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 9

Reguleeritavate kalavarude püügiaruandlus

58. Ühenduse nende kalalaevade kaptenid, kelle laev tegeleb reguleeritavate kalavarude püügiga, edastavad püügiaruanded elektrooniliselt oma lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusele. Need andmed on taotluse korral komisjonile kättesaadavad. Aruanded hõlmavad järgmist teavet:

59. pardal olevad kogused reguleeritavasse piirkonda saabumisel. See aruanne edastatakse mitte varem kui 12 tundi ja hiljemalt 2 tundi enne igat sisenemist reguleeritavasse piirkonda;

60. nädalasaak. See aruanne edastatakse esimest korda hiljemalt seitsmenda päeva lõpul pärast laeva sisenemist reguleeritavasse piirkonda või kui püügireis kestab üle seitsme päeva, teatatakse hiljemalt esmaspäeva keskpäeval saagist, mis on püütud reguleeritavas piirkonnas eelmise pühapäeva keskööl lõppenud nädala jooksul. See aruanne hõlmab püügipäevade arvu alates kalastama asumisest või viimasest püügiaruandest;

61. pardal olev saak reguleeritavast piirkonnast väljumisel. See aruanne edastatakse kõige varem 8 tundi ja hiljemalt 2 tundi enne igat lahkumist reguleeritavast piirkonnast. Vajaduse korral hõlmab see püügipäevade arvu ja saaki, mis püüti reguleeritavas piirkonnas alates kalastamise algusest või viimasest püügiaruandest;

62. reguleeritavas piirkonnas viibimise ajal peale- ja mahalaaditud kogused iga ümberlaadimise kohta ning mitme laeva koostööd hõlmava kalapüügi käigus pardale võetud saak. Need aruanded edastatakse hiljemalt 24 tunni jooksul pärast ümberlaadimise või mitme laeva koostööd hõlmava kalapüügi lõpetamist.

63. Pärast püügiaruannete kättesaamist edastavad liikmesriigid need elektrooniliselt NEAFCi sekretärile.

64. Liikmesriigid kannavad püügiaruannete andmed määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 19 lõikes 2 osutatud andmebaasi.

65. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad ja eelkõige andmete edastamise vorm ja nõuded määratakse kindlaks artikli 47 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 10

Üldine püügi- ja püügikoormusaruandlus

66. Liikmesriigid teatavad enne iga kuu 15. kuupäeva elektrooniliselt komisjonile nende lipu all sõitvate laevade poolt reguleeritavas piirkonnas püütud kalavarude kogused, mis on lossitud või ümber laaditud eelmise kuu jooksul.

67. Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 2847/93 artikli 15 kohaldamist, teatavad liikmesriigid enne iga kuu 15. kuupäeva elektrooniliselt komisjonile ka ühenduse vetes nende lipu all sõitvate laevade püütud reguleeritavate kalavarude kogused, mis on lossitud või ümber laaditud eelmise kuu jooksul.

68. Lõike 1 kohaselt teatatavate kalavarude loetelu ning lõigete 1 ja 2 kohaste andmete edastamise vorm võetakse vastu artikli 47 lõikes 2 sätestatud korras.

69. Komisjon koondab lõigetes 1 ja 2 osutatud andmed kõikide liikmesriikide kohta ning edastab need andmed NEAFCi sekretärile 30 päeva jooksul pärast vastava püügi või ümberlaadimise toimumise kalendrikuu lõppu.

Artikkel 11

Laevaseiresüsteem

Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvate reguleeritavas piirkonnas kalastavate laevade kohta laevaseiresüsteemi kaudu saadud teave edastatakse elektrooniliselt NEAFCi sekretärile asjaomase vormi kohaselt ja kooskõlas nõuetega, mis on vastu võetud artikli 47 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 12

Teabe edastamine

70. Liikmesriigid edastavad viivitamata artiklites 9 ja 11 osutatud aruanded ja teabe. Tehnilise rikke korral edastatakse sellised aruanded ja teated NEAFCi sekretärile 24 tunni jooksul pärast vastuvõtmist. Liikmesriigid tagavad, et kõik nende edastatud aruanded ja teated oleksid järjestikku nummerdatud.

71. Liikmesriigid tagavad, et NEAFCi sekretärile edastatud aruanded ja teated oleksid kooskõlas andmevahetusvormide ja protokollidega, mis on kehtestatud artikli 47 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 13

Ümberlaadimine ja mitme laeva koostööd hõlmav kalapüük

72. Ühenduse kalalaevad osalevad reguleeritavas piirkonnas ümberlaadimisel ainult sel juhul, kui nad on eelnevalt saanud loa oma lipuliikmesriigi pädevatelt asutustelt.

73. Ühenduse kalalaevad võivad ümberlaadimistegevuses või mitme laeva koostööd hõlmavas püügitegevuses osaleda ainult sel juhul, kui koostööd tehakse lepinguosalise riigi lipu all sõitvate laevadega ja sellise kolmanda riigi laevadega, kellele NEAFC on andnud koostööd tegeva kolmanda riigi staatuse.

74. Ümberlaadimistegevuses osalev ühenduse laev, mille pardale laaditakse koguseid, ei osale sama püügiretke ajal muus püügitegevuses, sh mitme laeva koostööd hõlmavas püügitegevuses, v.a kalatöötlemine ja lossimine.

Artikkel 14

Eraldi ladustamine

75. Ühenduse kalalaevad, mille pardal on enama kui ühe laeva poolt konventsioonialal püütud ja külmutatud kala varud, võivad paigutada igalt osalenud laevalt saadud kala rohkem kui ühte trümmiossa, kuid peavad seda hoidma selgelt eraldi teiste laevade püütud kalast eelkõige plastiku, vineeri või võrgu abil.

76. Konventsioonialal püütud saak paigutatakse eraldi saagist, mis on püütud väljaspool kõnealust ala.

Artikkel 15

Külmutatud kala märgistamine

Kui konventsioonialal püütud kala külmutatakse, tuleb see varustada selgelt loetava märgise või pitseriga. Märgisel või pitseril, mis kantakse lasti paigutamisel igale külmutatud kala kastile või pakile, esitatakse järgmised andmed: kalaliik, toote valmistamise kuupäev, ICESi alapiirkond ja rajoon, kus saak püüti, ja kala püüdnud laeva nimi.

III PEATÜKK

Kontrollimine merel

Artikkel 16

NEAFC inspektorid

77. Liikmesriigid, kelle kalalaevadel on luba kalastada reguleeritavas piirkonnas, määravad järelevalve ja kontrolli teostamiseks süsteemi juurde inspektorid.

78. Liikmesriik annab igale inspektorile isikut tõendava eridokumendi. Selle dokumendi vorm määratakse kindlaks artikli 47 lõikes 2 sätestatud korras.

79. Iga inspektor kannab isikut tõendavat eridokumenti kaasas ja esitab selle kalalaeva pardale asudes.

Artikkel 17

Kontrolli ja järelevalve üldsätted

80. Komisjon või tema määratud asutus koordineerib ühenduse järelevalve- ja kontrollitegevust ning koostab igal aastal asjaomaste liikmesriikidega kooskõlastades ühise kava ühenduse osalemiseks kontrolli- ja rakendussüsteemis järgmisel aastal.

Komisjon või tema määratud asutus tagab, et kui mis tahes ajal osaleb reguleeritavate kalavarude püügil reguleeritavas piirkonnas rohkem kui 10 ühenduse kalalaeva, siis peab asjaomases piirkonnas viibima liikmesriigi kontrollilaev või on mõne teise konventsiooniosalisega sõlmitud kokkulepe kontrollilaeva kohaloleku tagamiseks.

81. Komisjon või tema määratud asutus määrab kontrollimiste arvu kindlaks ühenduse laevastiku suuruse põhjal, võttes arvesse aega, mis ühenduse laevad on viibinud reguleeritavas piirkonnas.

82. Komisjoni või tema määratud asutuse eesmärk on tagada kõigi lepinguosaliste võrdne kohtlemine reguleeritavas piirkonnas tegutsevate kalalaevade kontrolli õiglase jaotuse kaudu.

83. Liikmesriik tagab, et tema inspektorite teostatav kontroll viiakse läbi mittediskrimineerival viisil ja vastavalt süsteemile.

84. Liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada teistest konventsiooniosalistest riikidest NEAFCi inspektoritele võimalused kontrolli läbiviimiseks tema lipu all sõitvate laevade pardal.

85. Inspektorid väldivad jõu kasutamist, välja arvatud siis ja sel määral, kui seda on vaja nende turvalisuse tagamiseks. Kalalaeva pardal kontrolli läbi viies ei kanna inspektorid tulirelvi.

86. Inspektorid püüavad võimalikult vähe segada või häirida kalalaeva, selle tegevust või tööd seoses pardal oleva saagiga, välja arvatud siis ja sel määral, kui seda on vaja nende kohustuste täitmiseks.

Artikkel 18

Kontrollivahendid

87. Liikmesriigid annavad oma inspektorite käsutusse piisavad vahendid järelevalve- ja kontrolliülesannete täitmiseks. Selleks määravad nad süsteemi juurde kontrollilaevad ja -õhusõidukid.

88. Komisjon või tema määratud asutus saadab NEAFCi sekretärile igal aastal enne 1. jaanuari asjaomase kava üksikasjad, liikmesriikide poolt selleks aastaks kavaga tegelema määratud NEAFCi inspektorite ja spetsiaalsete kontrollilaevade nimed ning õhusõidukite tüübid ja nende identifitseerimiseks vajalikud üksikasjalikud andmed (registrinumber, nimi, raadiokutsung). Kõnealune teave saadakse määruse (EÜ) nr 1042/2006 artiklis 6 osutatud loetelust. Liikmesriigid saadavad kõnealuses loetelus tehtud muudatused komisjonile või tema määratud asutusele, mis edastab teabe NEAFCi sekretärile ja teistele liikmesriikidele üks kuu enne muudatuse jõustumist.

89. Kavaga tegelema määratud laev, mille pardal on NEAFCi inspektorid, samuti selle laeva pardale minekuks kasutatav paat on märgistatud spetsiaalse NEAFCi kontrolli signaaliga, mis viitab, et pardal asuvad inspektorid võivad läbi viia järelevalve- ja kontrollisüsteemile vastavat kontrolli. Süsteemi juurde määratud õhusõidukitele on selgelt märgitud nende rahvusvahelise raadiokutsungi tunnus. Spetsiaalse signaali vorm määratakse kindlaks artikli 47 lõikes 2 osutatud korras.

90. Komisjon või tema määratud asutus peab arvestust süsteemi juurde määratud ühenduse kontrollilaevade ja -õhusõidukite süsteemikohase tegevuse alguse ja lõpu kuupäeva ja kellaaja üle vastavalt vormile, mis on kindlaks määratud vastavalt artikli 47 lõikes 2 sätestatud korrale. Komisjon või tema määratud asutus edastab kõnealuse teabe NEAFCi sekretärile.

Artikkel 19

Järelevalvemenetlus

91. Järelevalve põhineb kalalaevade täheldamisel NEAFCi inspektorite poolt, kes asuvad kontrolli ja rakendussüsteemi juurde määratud laeval või õhusõidukil. NEAFCi inspektorid edastavad iga täheldatud laeva kohta koostatud täheldamisaruande koopia viivitamata elektrooniliselt asjaomase laeva lipuriigile, komisjonile või tema määratud asutusele ja NEAFCi sekretärile vormis, mis on kindlaks määratud vastavalt artikli 47 lõikes 2 sätestatud korrale. Iga täheldamisaruande paberkoopia ja fotod saadetakse taotluse korral asjaomase laeva lipuriigile.

92. Nad märgivad oma täheldused järelevalvearuandesse, kasutades vormi, mis on kehtestatud artikli 47 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 20

Kontrollimenetlus

93. Inspektorid ei tule laeva pardale enne, kui laevale on sellest raadio teel teatatud või rahvusvahelist signalisatsioonikoodi kasutades antud asjakohane signaal andmetega inspekteerimisaluse kohta, sõltumata sellest, kas teate kättesaamist on kinnitatud või mitte.

94. Inspektoritel on õigus kontrollida kalalaeva kõiki olulisi osi, tekke ja ruume, saaki (töödeldud või töötlemata), võrke või muid püügivahendeid, seadmeid ja kõiki asjakohaseid dokumente, mida nad peavad vajalikuks NEAFCi kehtestatud kaitsemeetmete täitmise kontrollimiseks, samuti on neil õigus küsitleda kaptenit või tema poolt määratud isikut.

95. Kalalaevalt, mille pardale minnakse, ei nõuta peatumist või manööverdamist kalastamise, püügivahendite vettelaskmise või pardalehiivamise ajal. Inspektorid võivad nõuda püügivahendite pardalehiivamise peatamist või edasilükkamist seni, kuni nad on jõudnud laeva pardale, kuid selline viivitus ei tohi kesta kauem kui 30 minutit arvates lõikes 1 osutatud signaali saamisest.

96. Inspekteerimisaluse kapten tagab, et tema laev manööverdab kalalaevast turvalises kauguses vastavalt hea merepraktika eeskirjadele.

97. Inspektorid võivad nõuda, et kalalaev lükkaks edasi oma sisenemise reguleeritavasse piirkonda või sealt väljumise kuni kuueks tunniks alates ajast, mil kalalaev edastas artikli 9 lõike 1 punktides a ja c osutatud aruanded.

98. Kontrollimisaeg ei tohi kesta üle nelja tunni või seni, kuni võrk on välja tõmmatud ning võrk ja saak kontrollitud, olenevalt sellest, kumb kestab kauem. Juhul kui avastati rikkumine, võivad inspektorid jääda pardale ajaks, mis on vajalik artikli 29 lõike 1 punktis b osutatud meetmete lõpuleviimiseks.

99. Eriolukordades, mis on seotud kalalaeva suuruse ja pardal oleva kala kogustega, võib kontrolli kestus ületada lõikes 6 sätestatud piirid. Sellises olukorras ei jää inspektorid laeva pardale mingil juhul kauemaks, kui neil on kontrolli lõpetamiseks vaja. Lõikes 6 sätestatud ajapiiride ületamise põhjused märgitakse lõikes 9 osutatud kontrolliaruandesse.

100. Ühe liikmesriigi määratud inspektoritest ei tule teise konventsiooniosalise kalalaeva pardale korraga rohkem kui kaks. Kontrolli läbiviimisel võivad inspektorid nõuda kaptenilt igasugust vajalikku abi. Inspektorid ei takista pardale tulekul ega kontrollimise ajal kaptenil sidepidamist oma lipuriigi asutustega.

101. Iga kontrollikord dokumenteeritakse, täites artikli 47 lõikes 2 osutatud korra kohaselt kehtestatud vormis kontrolliaruande. Kapten võib kontrolliaruandele lisada oma märkused ning inspektorid kirjutavad kontrollimise lõpus aruandele alla. Kalalaeva kaptenile antakse kontrolliaruande koopia. Igast kontrolliaruandest edastatakse viivitamata koopia komisjonile või tema poolt määratud asutusele. Komisjon või tema poolt määratud asutus edastab selle kohe kontrollitud laeva lipuriigile ja NEAFCi sekretärile. Nõudmise korral saadetakse kontrolliaruande originaal või sertifitseeritud koopia kontrollitud laeva lipuriigile.

Artikkel 21

Kalalaeva kapteni kohustused kontrollimenetluse ajal

Kalalaeva kapten:

102. hõlbustab turvalist pardaleasumist ja sealt lahkumist vastavalt nõuetele, mis on vastu võetud artikli 47 lõikes 2 sätestatud korras;

103. teeb koostööd ja aitab kalalaeva kontrollimisel, mida teostatakse vastavalt käesolevale määrusele, ei takista, ähvarda ega sega inspektoreid ülesannete täitmisel ning tagab nende turvalisuse;

104. võimaldab inspektoritel pidada sidet lipuriigi ja kontrolliva riigi ametiasutustega;

105. võimaldab juurdepääsu kõigile kalalaeva aladele, tekkidele ja ruumidesse, pardal olevale saagile (töödeldud või töötlemata), võrkudele ja muudele püügivahenditele, varustusele ning kogu asjakohasele teabele ja kõigile dokumentidele, mida inspektor peab vajalikuks vastavalt artikli 20 lõikele 2;

106. esitab inspektorite nõudmisel dokumentide koopiad ning

107. võimaldab inspektoritele sobivad olud, sealhulgas vajaduse korral toidu ja majutuse, kui inspektorid jäävad laeva pardale vastavalt artikli 32 lõikele 3.

IV PEATÜKK

Teise konventsiooniosalise lipu all sõitva kalalaeva kontrollimine sadamariigis

Artikkel 22

Reguleerimisala

Ilma et see piiraks määruse (EMÜ) nr 2847/93 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 (millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks) kohaldamist, kohaldatakse käesoleva peatüki sätteid liikmesriikide sadamates sellise kalavaru lossimise ja ümberlaadimise suhtes, mille teise konventsiooniosalise lipu all sõitvad kalalaevad on püüdnud konventsioonialas ja mis on pärast seda külmutatud.

Artikkel 23

Määratud sadamad

Liikmesriigid määravad sadamad või rannikuäärsed kohad, kus on lubatud lossida ja ümber laadida artiklis 22 osutatud kalandustooteid ja osutada sadamateenuseid ning teavitavad sellest komisjoni. Komisjon teavitab NEAFCi sekretäri kõnealustest kohtadest ja kõigist muudatustest määratud sadamate loetelus vähemalt 15 päeva enne muudatuse jõustumist.

Sellise kala lossimine ja ümberlaadimine, mille teise konventsiooniosalise lipu all sõitvad kalalaevad on püüdnud konventsioonialas ja mis on pärast seda külmutatud, on lubatud ainult määratud sadamates.

Artikkel 24

Eelteade enne sadamasse sisenemist

108. Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 28e lõikest 1 teatab kalalaeva kapten või tema esindaja (kui pardal on käesoleva määruse artiklis 22 osutatud kala) selle liikmesriigi pädevale asutusele, kelle sadamat ta kavatseb kasutada, oma kavatsusest siseneda sadamasse kala lossimiseks või ümberlaadimiseks vähemalt kolm tööpäeva enne kavandatud saabumisaega.

Liikmesriik võib siiski sätestada ka muu etteteatamisaja, võttes arvesse eelkõige vahemaad püügikohtade ja oma sadamate vahel. Sellisel juhul teavitab liikmesriik sellest viivitamatult komisjoni või tema määratud asutust ja NEAFCi sekretäri.

109. Laeva kapten või tema esindaja võib eelteate tühistada, teavitades selle sadama pädevaid asutusi, kuhu ta kavatses saabuda, vähemalt 24 tundi enne eelnevalt teatatud kavandatud saabumisaega.

Liikmesriik võib siiski sätestada tühistamisest teatamiseks ka muu etteteatamisaja. Sellisel juhul teavitab liikmesriik sellest viivitamatult komisjoni või tema määratud asutust ja NEAFCi sekretäri. Asjakohasele teatisele lisatakse originaalteatise vormi koopia, millele on põiki üle kirjutatud sõna „CANCELLED” (tühistatud).

110. Sadamaliikmesriigi pädev asutus edastab lõigetes 1 ja 2 osutatud teatise koopia viivitamatult asjaomase kalalaeva lipuliikmesriigile ja kui kalalaev on kalasaaki ümber laadinud, ka nende laevade lipuliikmesriigile (-riikidele), millelt saak ümber laaditi. Lõigetes 1 ja 2 osutatud teatise koopia edastatakse ka komisjonile või tema määratud asutusele, kes saadab selle viivitamatult NEAFCi sekretärile.

111. Sadamaliikmesriik keelab oma sadamatesse siseneda laevadel, mis ei ole saatnud nõutavat eelteadet enne sadamasse sisenemist.

112. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad ja eelkõige teatise edastamise vorm ja nõuded määratakse kindlaks vastavalt artikli 47 lõikes 2 sätestatud korrale.

Artikkel 25

Lossimise või ümberlaadimise luba

113. Selle kalalaeva, kes kavatseb lossida või ümber laadida, lipuriik või kui kalalaev on väljaspool sadamat kalasaaki ümber laadinud, siis selle laeva (nende laevade) millelt saak ümber laaditi, lipuriik (-riigid) on saatnud tagasi artiklis 24 osutatud eelteatise koopia, kinnitades järgmist:

114. kalalaevadel, kes teatasid kalapüügist, oli piisavalt kvoote teatatud kalaliikide püüdmiseks;

115. pardal olevatest kalakogustest on nõuetekohaselt teatatud ja need on arvesse võetud püügi piirnormide või püügikoormuse piirangute arvutamisel, mida võidakse kohaldada;

116. kalalaevadel, kes teatasid kalapüügist, oli luba püüda kala teatatud piirkondades;

117. kalalaevade asumine teatatud püügipiirkonnas on tõendatud laevaseiresüsteemi andmetega.

118. Lossimine või ümberlaadimine võib alata alles pärast sadamaliikmesriigi pädevalt asutuselt loa saamist. Selline luba antakse alles pärast seda, kui lipuriigilt on saadud lõikes 1 osutatud kinnitus.

119. Erandina lõikest 2 võivad sadama liikmesriigi pädevad asutused anda loa kalasaagi või selle osa lossimiseks lõikes 1 osutatud kinnituse puudumisel, kuid sellisel juhul hoitakse seda kala nende kontrolli all laos. Kala vabastatakse müümiseks, ülevõtmiseks või äravedamiseks alles siis, kui on saadud lõikes 1 osutatud kinnitus. Kui kinnitust ei ole saadud 14 päeva jooksul pärast lossimist, võib sadamaliikmesriigi pädev asutus kala konfiskeerida ja kõrvaldada oma riigi eeskirjade kohaselt.

120. Sadamaliikmesriigi pädev asutus teatab viivitamata kaptenile oma otsusest lossimist või ümberlaadimist lubada või sellest keelduda ja teavitab sellest komisjoni või tema määratud asutust, mis edastab kõnealuse otsuse NEAFCi sekretärile.

121. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad kehtestatakse artikli 47 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 26

Sadamas teostatav kontroll

122. Liikmesriigid kontrollivad igal aruandeaastal vähemalt 15 % lossimisi või ümberlaadimisi oma sadamates.

123. Kontrollimine hõlmab kogu maha- või ümberlaadimise jälgimist ja lossimise eelteatises osutatud iga liigi koguste ning lossitud või ümberlaaditud iga liigi koguste võrdlemist. Kui lossimine või ümberlaadimine on lõpetatud, kontrollib inspektor ja märgib üles pardale jääva kala kogused liikide kaupa.

124. Riiklikud inspektorid teevad kõik, et kalalaeva asjatult kinni ei peetaks, ning tagavad, et kontrollimine tekitaks kalalaevale võimalikult vähe tüli ning kala kvaliteet ei halveneks.

125. Sadamaliikmesriik võib paluda, et koos tema enda inspektoritega tuleksid kaasa teiste konventsiooniosaliste inspektorid ning jälgiksid sellise kalavaru lossimise ja ümberlaadimise kontrollimist, mille on püüdnud muu konventsiooniosalise lipu all sõitvad kalalaevad.

Artikkel 27

Kontrolliaruanded

126. Iga kontrollikord dokumenteeritakse, täites artikli 47 lõikes 2 esitatud korra kohaselt kehtestatud kontrolliaruande vormi.

127. Kapten võib teha märkusi kontrolliaruande kohta ning sellele kirjutavad kontrollimise lõpus alla nii inspektor kui ka kapten. Kalalaeva kaptenile antakse kontrolliaruande koopia.

128. Igast kontrolliaruandest saadetakse viivitamatult koopia kontrollitud kalalaeva lipuriigile ja kui kalalaev on kalasaaki ümber laadinud, siis ka nende laevade lipuriigile (-riikidele), millelt saak ümber laaditi, ning komisjonile või tema määratud asutusele ja NEAFCi sekretärile. Nõudmise korral saadetakse kontrolliaruande originaal või sertifitseeritud koopia kontrollitud kalalaeva lipuriigile.

V PEATÜKK

Rikkumised

Artikkel 28

Reguleerimisala

Ilma et see piiraks määruse (EMÜ) nr 2847/93 ja määruse (EÜ) nr 1005/2008 kohaldamist, kohaldatakse käesoleva peatüki sätteid ühenduse kalalaevade suhtes ja teise konventsiooniosalise riigi kalalaevade suhtes, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada reguleeritava piirkonna kalavarude püügi eesmärgil.

Artikkel 29

Rikkumismenetlused

129. Kui inspektorid leiavad, et on põhjendatult alust arvata, et kalalaev on tegutsenud vastuolus NEAFCi võetud mis tahes meetmetega, tegutsevad nad järgmiselt:

130. kannavad asjaomase rikkumise artikli 19 lõikes 2, artikli 20 lõikes 8 või artiklis 27 osutatud aruandesse;

131. võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada tõendusmaterjali turvalisus ja säilimine. Kõigi püügivahendite mis tahes osadele, mis inspektor leiab olevat vastuolus kohaldatavate meetmetega, võib tugevasti kinnitada identifitseerimistähise;

132. püüavad viivitamata ühendust võtta kontrollitava kalalaeva lipuriigi inspektori või määratud asutusega;

133. edastavad kontrolliaruande viivitamata komisjonile või tema määratud asutusele.

134. Kontrolli teostav liikmesriik edastab rikkumise üksikasjad kontrollitud laeva lipuriigi määratud asutusele ja komisjonile või tema määratud asutusele kirjalikult, võimaluse korral kontrolli alustamisele järgneva tööpäeva jooksul.

135. Kontrolli teostav liikmesriik saadab kontrollitud laeva lipuliikmesriigi pädevatele asutustele viivitamata järelevalve- või kontrolliaruande originaali koos mis tahes täiendavate dokumentidega ning koopia komisjonile või tema määratud asutusele, kes saadab selle NEAFCi sekretärile.

Artikkel 30

Järelmeetmed rikkumise korral

1. Kui liikmesriik saab teiselt lepinguosaliselt või teiselt liikmesriigilt teate, et tema lipu all sõitev kalalaev on sooritanud rikkumise, võtab ta kooskõlas oma siseriikliku õigusega viivitamata meetmed rikkumise tõendusmaterjali saamiseks ja läbivaatamiseks ning toimetab edasist juurdlust, mis on vajalik rikkumise järelmeetmete võtmiseks, ja võimaluse korral kontrollib asjaomast laeva.

2. Liikmesriik määrab asjakohase ametiasutuse, kes on pädev vastu võtma tõendusmaterjali rikkumiste kohta, ja teatab komisjonile või tema määratud asutusele kõnealuse asutuse aadressi ja mis tahes muudatustest selles teabes. Komisjon või tema määratud asutus edastab seejärel kõnealuse teabe NEAFCi sekretärile.

Artikkel 31

Tõsised rikkumised

Käesolevas määruses käsitatakse tõsiste rikkumistena järgmisi rikkumisi:

136. kalapüük ilma lipuriigi välja antud kehtiva loata;

137. kalapüük ilma kvoodita või pärast kvoodi ammendumist;

138. keelatud püügivahendite kasutamine;

139. tõsised ebatäpsused saagi registreerimisel;

140. artiklite 9 ja 11 sätete korduv eiramine;

141. lossimine või ümberlaadimine sadamas, mis ei ole artikli 23 kohaselt määratud sadam;

142. artikli 24 sätete eiramine;

143. lossimine või ümberlaadimine ilma sadamariigi loata vastavalt artiklile 25;

144. inspektori takistamine tema kohustuste täitmisel;

145. sellise kalavaru sihtpüük, mille suhtes kehtib moratoorium või mille püük on keelatud;

146. kalalaeva pardatähise, nime või registreerimisandmete võltsimine või varjamine;

147. uurimisega seotud tõendite varjamine, rikkumine või kõrvaldamine;

148. mitmekordsed rikkumised, mis koos moodustavad kaitse- ja majandamismeetmete tõsise eiramise;

149. osalemine ümberlaadimis- või mitme laeva koostööd hõlmavas püügitegevuses koos kolmanda riigi laevadega, millele NEAFC ei ole andnud koostööd tegeva kolmanda riigi staatust;

150. artiklis 44 osutatud loeteludesse kantud laevade varustamine toiduainete ja kütusega või neile muude teenuste osutamine.

Artikkel 32

Järelmeetmed tõsiste rikkumiste korral

151. Kui inspektor leiab, et on põhjendatult alust arvata, et kalalaev on toime pannud artiklis 31 osutatud tõsise rikkumise, teatab ta sellest viivitamata komisjonile või komisjoni määratud asutusele, kontrollitud kalalaeva lipuriigi asjaomastele ametiasutustele ja kui kontrollitav kalalaev on kalasaaki ümber laadinud, ka nende laevade lipuriigile (-riikidele), millelt saak ümber laaditi, ning saadab artikli 29 lõike 3 kohaselt koopia NEAFCi sekretärile.

152. Tõendusmaterjali säilitamiseks võtab inspektor kõik vajalikud meetmed, et tagada tõendusmaterjali turvalisus ja järjepidevus, samal ajal laeva tegevust võimalikult vähe segades ja häirides.

153. Inspektoril on lubatud jääda asjaomase kalalaeva pardale ajavahemikuks, mis on vajalik rikkumise kohta teabe andmiseks artiklis 33 osutatud nõuetekohaselt volitatud inspektorile, või kuni saadakse lipuriigi vastus, milles palutakse inspektoril sellelt kalalaevalt lahkuda.

Artikkel 33

Järelmeetmed ühenduse laevade toimepandud tõsiste rikkumiste korral

154. Lipuliikmesriigid vastavad artikli 32 lõikes 1 osutatud teatisele viivitamata ja tagavad, et nõuetekohaselt volitatud inspektor kontrolliks asjaomast kalalaeva rikkumise suhtes 72 tunni jooksul. Nõuetekohaselt volitatud inspektor asub asjaomase kalalaeva pardale, uurib NEAFCi inspektori poolt avastatud kahtlustatava rikkumise tõendusmaterjali ja edastab uurimise tulemused nii kiiresti kui võimalik lipuliikmesriigi pädevale asutusele ja komisjonile või tema määratud asutusele.

155. Pärast tulemuste teatamist ja kui on olemas tõendusmaterjal, nõuab lipuliikmesriik laeva viivitamatut ja igal juhul 24 tunni jooksul suundumist enda määratud sadamasse enda alluvuses läbi viidavaks põhjalikuks kontrolliks.

156. Lipuliikmesriik võib volitada kontrollivat riiki tooma asjaomase laeva viivitamata sadamasse, mille on määranud lipuliikmesriik.

157. Kui asjaomast kalalaeva ei kutsuta sadamasse, peab lipuliikmesriik esitama aegsasti nõuetekohase põhjenduse komisjonile või tema määratud asutusele ja kontrollivale riigile. Komisjon või tema määratud asutus edastab need põhjendused NEAFCi sekretärile.

158. Kui kalalaev peab suunduma sadamasse lõike 2 või 3 kohaseks põhjalikuks kontrolliks, võib mõne teise lepinguosalise riigi NEAFCi inspektor minna kõnealuse kalalaeva lipuriigi nõusolekul laeva pardale ajal, kui laev sadamasse suundub, jääda sinna sisenemise ajaks ja viibida juures, kui laeva kontrollitakse sadamas.

159. Lipuliikmesriik või tema määratud asutus teatab viivitamata komisjonile põhjaliku kontrolli tulemustest ja meetmetest, mida ta on rikkumise tõttu võtnud.

160. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad määratakse kindlaks artikli 47 lõikes 2 sätestatud korras.

Artikkel 34

Aruandmine ja järelmeetmed rikkumise korral

161. Liikmesriigid edastavad komisjonile või tema määratud asutusele iga aasta 15. veebruariks eelmise kalendriaasta kohta aruande, mis sisaldab teavet NEAFCi kaitsemeetmete rikkumistega seotud menetluste käigu kohta. Kõnealuseid rikkumisi loetletakse igas järgnevas aruandes, kuni menetlus viiakse lõpuni vastavalt asjakohastele siseriiklikele õigusnormidele. Komisjon või tema määratud asutus edastab kõnealused aruanded NEAFCi sekretärile enne 1. märtsi.

162. Lõike 1 kohaselt nõutavas aruandes viidatakse menetluse käigule ja eelkõige sellele, kas juhtum on menetluses, edasi kaevatud või alles uurimisel. Aruandes kirjeldatakse kehtestatud sanktsioone konkreetselt, märkides eelkõige trahvisummad, konfiskeeritud kalade ja/või püügivahendite väärtuse ja mis tahes kirjalikud hoiatused, ning kui ei võetud mingeid meetmeid, esitatakse aruandes ka selgitused.

Artikkel 35

Kontrolliaruannete käsitlemine

163. Liikmesriigid uurivad ja võtavad teiste liikmesriikide või lepinguosaliste inspektorite aruannete põhjal kontrolli- ja rakendussüsteemi raames meetmeid samal alusel kui oma inspektorite aruannete puhul.

164. Liikmesriigid teevad omavahel ja teiste asjaomaste lepinguosalistega koostööd, et hõlbustada kohtu- või muid menetlusi, mis tulenevad inspektori esitatud kontrolliaruandest kõnealuse süsteemi raames.

Artikkel 36

Aruanded järelevalve ja kontrolli kohta

165. Liikmesriigid edastavad komisjonile või tema määratud asutusele iga aasta 15. veebruariks eelmise kalendriaasta kohta aruande järgmiste andmetega:

166. artiklite 19, 20 ja 26 kohaselt läbi viidud kontrollimiste arv, näidates ära iga lepinguosalise riigi laevadel läbi viidud kontrollimiste arvu ja rikkumise puhul asjaomase laeva kontrollimise kuupäeva ja asukoha ning rikkumise laadi;

167. NEAFC patrullide lennutundide arv ja merel viibitud päevade arv, nii konventsiooniosaliste laevade kui ka kolmanda riigi laevade tähelduste arv ja nimekiri laevadest, mille kohta koostati järelevalvearuanne.

168. Komisjon või tema määratud asutus koostab liikmesriikide aruannete põhjal ühenduse aruande. Ühenduse aruande saadab komisjon NEAFCi sekretärile iga aasta 1. märtsiks.

VI PEATÜKK

Kolmandate riikide kalalaevade suhtes võetavad meetmed nende vastavuse edendamiseks

Artikkel 37

Reguleerimisala

1. Käesolevat peatükki kohaldatakse kõikide kolmandate riikide kalalaevade suhtes, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada kalavarude püügiks konventsioonialas.

2. Käesoleva peatüki sätted ei piira määruste (EÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1005/2008 kohaldamist.

Artikkel 38

Kolmandate riikide laevade täheldamine ja identifitseerimine

169. Liikmesriigid edastavad komisjonile või tema määratud asutusele viivitamata kogu teabe kolmanda riigi laevade kohta, mida nad on täheldanud või muul viisil identifitseerinud konventsioonialas kalapüügiga tegelevate laevadena. Komisjon või tema määratud asutus teavitab viivitamata NEAFCi sekretäri ja kõiki liikmesriike igast saadud täheldusaruandest.

170. Liikmesriik, kes täheldas kolmanda riigi laeva, püüab viivitamata teavitada asjaomast laeva sellest, et teda on märgatud või muul viisil identifitseeritud konventsioonialas kalapüügiga tegeleva laevana ning juhul, kui NEAFC ei ole andnud tema lipuriigile koostööd tegeva kolmanda riigi staatust, kahtlustatakse teda konventsiooni alusel kehtestatud looduskaitsesoovituste eiramises.

171. Juhul kui kolmanda riigi laeva täheldatakse või muul viisil identifitseeritakse ümberlaadimisega tegelevana, kohaldatakse kaitse- ja rakendusmeetmete kahjustamise eeldust iga muu kolmanda riigi laeva suhtes, mis on identifitseeritud kõnealuses tegevuses osalevana koos eespool nimetatud laevaga.

Artikkel 39

Kontrollimine merel

172. NEAFC inspektorid paluvad luba tulla kolmanda riigi laevale, mille kalastusalast tegevust konventsioonialas on täheldatud või muul viisil identifitseeritud, ja seda kontrollida. Kui laev annab loa pardaletulekuks, dokumenteeritakse kontrollimine artikli 20 lõikes 9 osutatud kontrolliaruande täitmisega.

173. NEAFCi inspektorid edastavad kontrolliaruande viivitamata komisjonile või tema määratud asutusele, NEAFCi sekretärile ja asjaomase kolmanda riigi kalalaeva kaptenile. Kui on olemas tõendusmaterjal, võib liikmesriik taolist tegevust pidada asjakohaseks rahvusvahelise õiguse kohaselt. Liikmesriikidel soovitatakse uurida siseriiklike meetmete asjakohasust oma jurisdiktsiooni teostamiseks selliste laevade suhtes.

174. Kui kapten ei luba tulla oma laeva pardale ja seda kontrollida või ei täida mõnda artikli 21 lõigetes 1–4 sätestatud kohustustest, kahtlustatakse tema laeva ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügiga tegelemises. NEAFCi inspektor teatab sellest viivitamata komisjonile või tema määratud asutusele, mis teavitab kohe NEAFCi sekretäri.

Artikkel 40

Sadamasse saabumine

175. Kolmanda riigi kalalaeva kapten võib oma laevaga siseneda ainult artikli 23 kohaselt määratud sadamasse. Sadamasse sisenemise soovi korral teavitab kapten sadamaliikmesriigi pädevaid asutusi artikli 24 sätete kohaselt. Asjaomane sadamaliikmesriik edastab saadud teabe viivitamata laeva lipuriigile ja komisjonile või tema määratud asutusele, kes seejärel edastab kõnealuse teabe NEAFCi sekretärile.

176. Sadamaliikmesriik keelab oma sadamatesse siseneda laevadel, mis ei ole saatnud artikli 24 kohaselt nõutavat eelteadet enne sadamasse sisenemist.

Artikkel 41

Kontrollimine sadamas

177. Liikmesriigid tagavad, et kontrollitakse kõiki kolmanda riigi laevu, mis sisenevad tema sadamatesse. Enne kõnealuse kontrollimise lõppu ei tohi laev kala lossida ega ümber laadida. Iga kontrollikord dokumenteeritakse artiklis 27 esitatud kontrolliaruande täitmisega. Kui kapten ei täida mõnda artikli 21 lõigetes 1–4 sätestatud kohustustest, kahtlustatakse tema laeva ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügiga tegelemises.

178. Teave liikmesriikide sadamates kolmandate riikide laevade kontrollimise tulemuste ja järgnevate meetmete kohta saadetakse viivitamata komisjonile või tema määratud asutusele, kes edastab selle teabe viivitamata NEAFCi sekretärile.

Artikkel 42

Lossimine, ümberlaadimine ja mitme laeva koostööd hõlmav kalapüük

179. Lossimine ja ümberlaadimine võivad alata alles pärast sadamariigi pädevalt asutuselt loa saamist.

180. Kõigi kalatoodete lossimine ja ümberlaadimine kolmanda riigi laevalt, mida on artikli 41 kohaselt kontrollitud, on keelatud kõigi liikmesriikide sadamates ja vetes, kui kontrollimisel avastatakse, et laeva pardal on kalaliike, mille kohta kehtivad konventsiooni raames kehtestatud soovitused, välja arvatud juhul, kui laeva kapten esitab pädevatele asutustele piisavad tõendid, et asjaomane kala on püütud väljaspool reguleeritavat piirkonda või kooskõlas kõigi konventsiooni raames kehtestatud soovitustega.

181. Laevale ei anta luba lossimiseks või ümberlaadimiseks, kui laeva lipuriik või selle laeva lipuriik (nende laevade lipuriigid), millelt saak ümber laaditakse, ei esita artiklis 25 osutatud kinnitust.

182. Lossimine või ümberlaadimine on keelatud ka juhul, kui laeva kapten ei täida mõnda artikli 21 lõigetes 1–4 sätestatud kohustustest.

Artikkel 43

Aruanded kolmandate riikide tegevuse kohta

183. Liikmesriigid edastavad komisjonile või tema määratud asutusele iga aasta 15. veebruariks eelmise kalendriaasta kohta aruande järgmiste andmetega:

184. kolmandate riikide laevadel kõnealuse süsteemi raames merel või asjaomase liikmesriigi sadamates teostatud kontrollimiste arv, kontrollitud laevade nimed ja nende lipuriigid, kuupäevad ja vajaduse korral ka sadamad, kus kontroll teostati, ning nende kontrollimiste tulemused ning

185. kui kala lossiti või laaditi ümber pärast kontrolli- ja rakendussüsteemi kohast kontrolli, hõlmab aruanne ka artikli 42 kohaselt esitatud tõendusmaterjali.

186. Lisaks järelevalvearuandele ja kontrolli tulemustele võib liikmesriik komisjonile või tema määratud asutusele igal ajal esitada ka mis tahes muud teavet, mis võiks olla oluline kolmandate riikide laevade identifitseerimiseks, mida kahtlustatakse konventsioonialas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelemises.

187. Kõnealuse teabe põhjal saadab komisjon või tema määratud asutus iga aasta 1. märtsiks NEAFCi sekretärile üldise aruande kolmandate riikide tegevuse kohta.

Artikkel 44

Ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevad laevad

Liikmesriigid tagavad, et NEAFCi koostatud, ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade esialgsesse loetellu (A-loetelu) kantud laevu:

188. kontrollitakse artikli 41 sätete kohaselt, kui need tulevad liikmesriikide sadamatesse;

189. ei lubata lossida ega ümber laadida liikmesriikide sadamates ega liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevates vetes;

190. ei abista liikmesriikide lipu all sõitvad kalalaevad, abilaevad, tankerid, emalaevad ja kaubalaevad ega luba oma laevadel osaleda mitme laeva koostööd hõlmavas kalapüügis koos selliste laevadega;

191. ei varustata toiduainete ja kütusega ega osutata neile muid teenuseid.

VII peatükk

Lõppsätted

Artikkel 45

Konfidentsiaalsus

Lisaks määruse (EMÜ) nr 2847/1993 artiklis 37 sätestatud kohustustele täidavad liikmesriigid ja komisjon artikli 47 lõikes 2 osutatud korras vastu võetud konfidentsiaalsuseeskirju.

Artikkel 46

Rakendamine

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu artikli 47 lõikega 2 kehtestatud korras.

Artikkel 47

192. Komisjoni abistab kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee (edaspidi „komitee”).

193. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7. Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse üks kuu.

194. Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 48

Muudatuste tegemise kord

Käesoleva määruse sätteid võib muuta artikli 47 lõikega 2 kehtestatud korra kohaselt, et võtta ühenduse õigusesse üle NEAFCi kontrolli- ja rakendusmeetmed, mis saavad ühendusele kohustuslikuks.

Käesoleva määruse lisa võib muuta artikli 47 lõikega 2 kehtestatud korras.

Artikkel 49

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 2791/1999 ning määruse (EÜ) nr 43/2009 VIII peatükk, IX ja XV lisa tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 50

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub […] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA Reguleeritavad kalavarud

A) Pelaagilised ja ookeani liigid

Kalavaru (tavanimetus) | FAO kood | Teaduslik nimetus | ICES alapiirkonnad ja rajoonid |

Nokk-meriahven | REB | Sebastes mentella | V, XII, XIV |

Atlandi-skandinaavia kevadheeringas (norra heeringas) | HER | Clupea harengus | I, II |

Põhjaputassuu | WHB | Micromesistius poutassou | IIa, IVa, Vb, VI, VII, XII, XIV |

Makrell | MAC | Scomber scombrus | IIa, IV, V, VI, VII, XII |

Kilttursk | HAD | Melanogrammus aeglefinus | VIb |

B) Süvamereliigid

Kalavaru (üldnimetus) | FAO kood | Teaduslik nimetus | ICES alapiirkonnad |

Silepea (liik Alepocephalus bairdii perekonnast) | ALC | Alepocephalus bairdii | I–XIV |

Risso silepea | PHO | Alepocephalus rostratus | I–XIV |

Antimora | ANT | Antimora rostrata | I–XIV |

Süsisaba | BSF | Aphanopus carbo | I–XIV |

Islandi koerhailane | API | Apristuris spp | I–XIV |

Põhjaatlandi hõbekala | ARG | Argentina silus | I–XIV |

Limapead | ALF | Beryx spp. | I–XIV |

Meriluts | USK | Brosme brosme | I–XIV |

Kare ogahai | GUP | Centrophorus granulosus | I–XIV |

Hall lühiogahai | GUQ | Centrophorus squamosus | I–XIV |

Must koletishai | CFB | Centroscyllium fabricii | I–XIV |

Portugali süvahai | CYO | Centroscymnus coelolepis | I–XIV |

Pikk-koon-süvahai | CYP | Centroscymnus crepidater | I–XIV |

Süvamere punakrabi | KEF | Chaceon (Geryon) affinis | I–XIV |

Euroopa meritont | CMO | Chimaera monstrosa | I–XIV |

Mantelhai | HXC | Chlamydoselachus anguineus | I–XIV |

Harilik meriangerjas | COE | Conger conger | I–XIV |

Kalju-tömppeakala | RNG | Coryphaenoides rupestris | I–XIV |

Šokolaad-ogahai | SCK | Dalatias licha | I–XIV |

Pikk-koon hai | DCA | Deania calceus | I–XIV |

Must kardinal | EPI | Epigonus telescopus | I–XIV |

Suur tumehai | SHL | Etmopterus princeps | I–XIV |

Harilik tumehai | SHL | Etmopterus spinax | I–XIV |

Mustsuu-koerhai | SHO | Galeus melastomus | I–XIV |

Kalavaru (tavanimetus) | FAO kood | Teaduslik nimetus | ICES alapiirkonnad |

Hiir-saagrai | GAM | Galeus murinus | I–XIV |

Sinisuu-liftahven | BRF | Helicolenus dactylopterus | I–XIV |

Kammhai | SBL | Hexanchus griseus | I–XIV |

Atlandi karekala | ORY | Hoplostethus atlanticus | I–XIV |

Vahemere saagkõht | HPR | Hoplostethus mediterraneus | I–XIV |

Suursilm-merijänes | CYH | Hydrolagus mirabilis | I–XIV |

Lintuim | SFS | Lepidopus caudatus | I–XIV |

Vöödiline lükood | ELP | Lycodes esmarkii | I–XIV |

Põhja-pikksaba | RHG | Marcrourus berglax | I–XIV |

Sinine molva | BLI | Molva dypterigia | I–XIV |

Harilik molva | LIN | Molva molva | I–XIV |

Mora | RIB | Mora moro | I–XIV |

Puriuim-sigahai | OXN | Oxynotus paradoxus | I–XIV |

Besuugo | SBR | Pagellus bogaraveo | I–XIV |

Niituimlutsud | GFB | Phycis spp. | I–XIV |

Ameerika vrakkahven | WRF | Polyprion americanus | I–XIV |

Ümarrai | RJY | Raja fyllae | I–XIV |

Arktika rai | RJG | Raja hyperborea | I–XIV |

Norra rai | JAD | Raja nidarosiensus | I–XIV |

Süvalest | GHL | Rheinhardtius hippoglossoides | I–XIV |

Atlandi nokistont | RCT | Rhinochimaera atlantica | I–XIV |

Lühikoon-hammashai | SYR | Scymnodon ringens | I–XIV |

Norra mereahven | SFV | Sebastes viviparus | I–XIV |

Atlandi polaarhai | GSK | Somniosus microcephalus | I–XIV |

Atlandi astelpea | TJX | Trachyscorpia cristulata | I–XIV |

[1] ELT C .. lk .

[2] ELT C .. lk .

[3] EÜT L 227, 12.8.1981, lk 21.

[4] ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.

[5] EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

[6] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

[7] ELT L 56, 2.3.2005, lk 8.