Kokkuvõte Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusest ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv, mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelist teabevahetust

(Arvamuse täistekst (inglise, prantsuse ja saksa keeles) on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel www.edps.europa.eu)

(2022/C 154/05)

Euroopa Komisjon võttis 8. detsembril 2021 vastu ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelist teabevahetust. Ettepanek on osa suuremast õigusaktide paketist, millele viidatakse ELi politseikoostöö seadustikuna, mis hõlmab ka ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse politseikoostöö raames toimuvat automatiseeritud andmevahetust (Prüm II) ning millega muudetakse nõukogu otsuseid 2008/615/JSK ja 2008/616/JSK ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) 2018/1726, (EL) 2019/817 ja (EL) 2019/818, (mida käsitletakse Euroopa Andmekaitseinspektori eraldi arvamuses) ja ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus politsei operatiivkoostöö kohta.

Ettepaneku eesmärk on hõlbustada õiguskaitseasutuste samaväärset juurdepääsu teises liikmesriigis hoitavale teabele, järgides samas põhiõigusi, sealhulgas andmekaitsenõudeid; tagada, et kõikides liikmesriikides oleks tõhusalt toimiv ühtne kontaktpunkt, ja vähendada liikmesriikide õiguskaitsealase teabevahetuse jaoks kasutatavate sidekanalite arvukust, tugevdades samas ka Europoli rolli kuritegevust käsitleva teabe ELi keskusena.

Kuigi Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab õiguskaitseasutuste vajadust kasutada kuritegude ärahoidmiseks, avastamiseks või uurimiseks parimaid võimalikke õiguslikke ja tehnilisi teabevahetusvahendeid, on ta seisukohal, et ettepaneku teatud elemente tuleb muuta, et tagada vastavus andmekaitsenõuetele.

Esiteks tuleks ettepanekus selgelt määratleda teabevahetuse isikuline kohaldamisala ja igal juhul piirata isikuandmete kategooriad, mida võidakse tunnistajate ja ohvrite kohta vahetada, kooskõlas õiguskaitsedirektiivi 680/2016 artikliga 6 ja sarnaselt Europoli määruse II lisas võetud lähenemisviisiga.

Euroopa Andmekaitseinspektor leiab ka, et kooskõlas säilitamise piiramise põhimõttega tuleks tulevases direktiivis selgesõnaliselt sätestada, et ühtsete kontaktpunktide juhtumihaldussüsteemides olevaid isikuandmeid tuleks säilitada ainult väga lühikest aega, mis peaks üldiselt vastama ettepaneku artiklis 5 sätestatud teabe edastamise tähtaegadele.

Euroopa Andmekaitseinspektor on seisukohal, et liikmesriigid peaksid igal üksikjuhul eraldi hindama, kas Europol peaks saama vahetatud teabest koopia ja mis eesmärgil. Ettepanekus tuleks ka selgesõnaliselt nõuda, et Europoli määruse artikli 19 kohaselt tuleb sellest eesmärgist ja kõigist piirangutest Europoli teavitada.

Arvamuses analüüsitakse ja antakse soovitusi ka mitme muu konkreetse küsimuse kohta, näiteks kavandatava direktiivi seos olemasoleva andmekaitse õigusraamistikuga ning SIENA kasutamine peamise sidekanalina liikmesriikide vahel.

1. SISSEJUHATUS JA TAUST

1. Euroopa Komisjon võttis 8. detsembril 2021 vastu ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelist teabevahetust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2006/960/JSK (edaspidi „ettepanek“) ( 1 )

2. Ettepanek on osa suuremast õigusaktide paketist, millele viidatakse ELi politseikoostöö seadustikuna, mis hõlmab ka järgmist: — ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse politseikoostöö raames toimuvat automatiseeritud andmevahetust (Prüm II) ning millega muudetakse nõukogu otsuseid 2008/615/JSK ja 2008/616/JSK ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) 2018/1726, (EL) 2019/817 ja (EL) 2019/818 (2); — ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus politsei operatiivkoostöö kohta (3).

3. ELi politseikoostöö seadustiku eesmärk on ühtlustada, tõhustada, arendada, ajakohastada ja hõlbustada asjaomaste riiklike asutuste vahelist õiguskaitsekoostööd ( 4 ) . Sellega seoses on direktiivi ettepaneku eesmärk tagada kõigile liikmesriikide õiguskaitseasutustele võrdne juurdepääs teistes liikmesriikides kättesaadavale teabele, et ennetada ja avastada kuritegusid, viia läbi kriminaaluurimisi ja -operatsioone, ületades seega praegu kehtivaid riikliku tasandi eeskirju, mis takistavad tõhusat ja tulemuslikku teabe liikumist ( 5 ) . Ettepanekuga püütakse seega luua õigusraamistik, mis tagab riiklike tavade lähendamise ning võimaldab eeskirjade paremat järelevalvet ja jõustamist ELi ja riiklikul tasandil. Lisaks püütakse ettepanekuga ühtlustada miinimumstandardeid, mis tagavad ühtsete kontaktpunktide tõhusa ja tulemusliku toimimise. Need ühised miinimumnõuded hõlmavad koosseisu, struktuure, vastutust, personali ja tehnilist suutlikkust.

5. Komisjon konsulteeris 7. jaanuaril 2022 määruse (EL) 2018/1725 artikli 42 lõike 1 kohaselt Euroopa Andmekaitseinspektoriga ettepaneku osas võtta vastu direktiiv, mis käsitleb õiguskaitseasutustevahelist teabevahetust. Käesolevas arvamuses esitatud märkused ja soovitused piirduvad ettepaneku sätetega, mis on andmekaitse seisukohast kõige asjakohasemad.

4. JÄRELDUSED

33. Eelnevast lähtudes esitab Euroopa Andmekaitseinspektor järgmised peamised soovitused. — Seost andmekaitse olemasoleva õigusraamistikuga tuleks selgemalt selgitada põhjendustes. Lisaks tuleks ettepanekus hoiduda viidetest isikuandmete kaitse üldmäärusele, sest see ei näi olevat asjakohane ettepanekuga kavandatava isikuandmete töötlemise kontekstis. — Ettepanekus tuleks selgelt määratleda kavandatava teabevahetuse individuaalne kohaldamisala ja piirata isikuandmete kategooriad, mida saab tunnistajate ja ohvrite kohta vahetada, kooskõlas õiguskaitsedirektiivi artikliga 6 ja sarnaselt Europoli määruse II lisas võetud lähenemisviisiga. — Euroopa Andmekaitseinspektor leiab, et kooskõlas säilitamise piiramise põhimõttega tuleks ettepanekus selgesõnaliselt sätestada, et isikuandmeid võib ühtse kontaktpunkti juhtumihaldussüsteemis säilitada ainult väga lühikest aega, mis peaks üldiselt vastama ettepaneku artiklis 5 sätestatud teabe edastamise ajapiirangutele. — Euroopa Andmekaitseinspektor seisukohal, et liikmesriigid peaksid igal üksikjuhul eraldi hindama, kas Europolile peaks saatma vahetatud teabest koopia ja mis eesmärgil. Ettepanekus tuleks ka selgesõnaliselt sätestada, et Europoli määruse artikli 19 kohaselt tuleb Europoli teavitada sellest eesmärgist ja võimalikest piirangutest. Samuti soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor põhjendusest 18 viimane lause välja jätta.

Brüssel, 7. märts 2022 Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

(1) COM(2021) 782 final.

(2) COM(2021) 784 final.

(3) COM(2021) 780 final.

(4) Seletuskiri, lk 2.

(5) Seletuskiri, lk 3.

(6) Komisjoni teatis ELi julgeolekuliidu strateegia kohta, COM(2020) 605 final.

(7) Komisjoni teatis ELi organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise strateegia (2021–2025) kohta, COM(2021) 170.

(8) Komisjoni teatis „Täielikult toimiva ja vastupidava Schengeni ala loomise strateegia“, COM(2021) 277 final.

(9) Lisateave: vt Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus 4/2021, https://edps.europa.eu/system/files/2021-03/21-03-08_opinion_europol_reform_en.pdf