Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused spordi majandusliku mõõtme ja spordist tuleneva sotsiaal-majandusliku kasu kohta

(2018/C 449/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

TULETADES MEELDE, ET

2. nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 27. novembri 2012. aasta järeldustes spordipoliitika kujundamiseks tõendibaasi tugevdamise kohta ( 4 ) tunnistatakse, et sport annab märkimisväärse panuse Euroopa majandusse, edendades majanduskasvu ja tööhõivet, ning aitab saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke; ning rõhutatakse võrreldavate spordiga seotud andmete ning nende kasutamise tähtsust poliitika kujundamises, eesmärgiga parandada spordipoliitika kvaliteeti;

3. nõukogu järeldustes spordialase vabatahtliku tegevuse rolli kohta kodanikuaktiivsuse edendamisel ( 5 ) osutatakse sellele, et spordisektor koos spordialase vabatahtliku tegevusega moodustab liikmesriikide majanduse osana mõõdetava ja olulise majandusliku ning sotsiaalse väärtuse, millel on potentsiaali ergutada majanduskasvu ja tööhõivemäära kogu Euroopa Liidus;

4. nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 27. novembri 2012. aasta järeldustes tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamise kohta ( 6 ) rõhutatakse, et kehalise aktiivsuse praegune madal tase on ELi ja selle liikmesriikide jaoks suur probleem nii tervisealasest, sotsiaalsest kui ka majanduslikust perspektiivist;

5. nõukogu järeldustes spordi panuse kohta ELi majandusse ning eeskätt noorte töötuse vastasesse võitlusse ja sotsiaalsesse kaasatusse ( 7 ) rõhutatakse, et spordisektor on tähtis majanduse seisukohast ning samuti noorte jaoks, kes saavad tasustatud tööd tehes ja vabatahtlikus tegevuses osaledes omandada kasulikke oskusi;

6. nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldustes spordi kui innovatsiooni ja majanduskasvu hoogustaja kohta ( 8 ) arutatakse spordi potentsiaali majanduskasvu ja tööhõive ning innovatsiooni hoogustamise seisukohast;

7. nõukogu järeldustes laste motoorsete oskuste, kehalise aktiivsuse ja sporditegevuse kohta ( 9 ) julgustatakse edendama koolides kehalist kasvatust, sealhulgas varases lapsepõlves motoorseid oskusi, võttes arvesse laste igapäevaharjumuste muutumist, mis seisneb kehalise aktiivsuse asendumises istuvama tegevusega;

8. nõukogu järeldustes, millega toetatakse laste kasvava ülekaalulisuse ja rasvumise pidurdamist, ( 10 ) kinnitatakse, et tervis on väärtus, võimalus ja investeering iga riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu seisukohast ning et laste rasvumine on üldtuntud tervise- ja majandusalaste tagajärgedega tugev täiskasvanute rasvumise indikaator;

VÕTTES ARVESSE, ET

9. sport on leidnud tunnustust kui majanduskasvu üks tõukejõude, arvestades selle mõju lisandväärtusele, sisemajanduse koguproduktile ja ostujõule ( 11 )

10. sport on valdkondadeülene nähtus ning mõjutab palju enamat kui sporditööstuse sissetulekud. Eelkõige mõjutab ta rahvatervist, regionaalarengut ja turismi, aga ka lõimimist ja haridust, ning toimib sotsiaalse sidemena;

11. spordi majandusliku mõju mõõtmiseks on ELi tasandil jõupingutusi tehtud juba alates 2006. aastast, kui ELis käsitleti esimest korda spordi majandusliku mõõtme küsimust ( 12 )

12. praeguseks on kokku üheksal ELi liikmesriigil ( 13 ) täieulatuslik riiklik spordi satelliitarvepidamine ning veel viis riiki ( 14 ) säilitavad spordiga seotud teavet, mis võimaldab saada kõrge täpsusastmega tulemusi;

13. ühe hiljutise uuringu ( 15 ) kohaselt annab sport 2,12 % liidu SKP-st ning spordiga seotud tööhõives leiab rakendust 5,67 miljonit inimest (2,72 % ELi tööhõivest). Tulemused näitavad ka seda, et kui majandus on languses, on sport jätkuvalt väga vastupidav sektor, mis loob majanduskasvu ja töökohti ( 16 )

14. kuigi spordi majanduslik mõõde, nagu ta kajastub rahvamajanduse arvepidamises, on spordi satelliitarvepidamise ja muude arvestussüsteemide abil tehtud hästi nähtavaks, alahinnatakse spordi panust majandusse endiselt, sest sellel on arvukalt täiendavaid nn sotsiaal-majanduslikke mõjusid (nt tervise mõjud majandusele, vabatahtlike panus, innovatsiooni panus majanduskasvu ning spordi panus regionaalarengusse), mis ei leia endiselt kajastamist, kuid mõjutavad siiski SKP-d ja tööhõivet;

16. vabatahtlik töö toob väga suurt hariduslikku kasu ning annab spordi majanduslikku mõõtmesse oma olulise panuse, ( 20 ) mis rahvamajanduse arvepidamises ei kajastu;

17. spordiga seotud innovatsiooni mõõtme ( 21 ) arvessevõtmine SKP-s ja tööhõives ei ole andmete puudumise tõttu veel piisav. Seetõttu on oluline koguda usaldusväärseid empiirilisi tulemusi, mis näitaksid, kuidas mõjutab spordiga seotud innovatsioon ekspordi dünaamikat ja majanduskasvu;

18. spordi panus regionaalarengusse ei ole ikka veel piisavalt nähtav ning samuti ei olda piisavalt teadlik sellest, millistel eri viisidel võiksid sport ja kehaline aktiivsus aidata jõuliselt kaasa ELi ühtekuuluvuse eesmärgi, eelkõige strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisele. Hiljutised tõendid ( 22 ) näitavad, kuidas spordiga seotud projektid on andnud oma panuse kohalikku majandusse, tööhõivesse ja sotsiaalsesse ühtekuuluvusse, ning nende abil rõhutatakse, et paljud Euroopa regioonid on kaasanud spordi oma aruka spetsialiseerumise strateegiatesse;

TUNNISTADES, ET

19. näitamaks spordi poolt majandusse antavat panust tervikuna, on vaja arvesse võtta täiendavaid aspekte, muu hulgas seda, kuidas mõjutab majandust kehalisest aktiivsusest tulenev tervis, samuti nõuab see vabatahtliku töö lisaväärtuse tunnustamist, innovatsiooni kui kasvupotentsiaali tugevdaja panuse arvestamist ning analüüsi selle kohta, millist mõju avaldavad spordiga seotud projektid regionaalarengule;

20. spordi sotsiaal-majanduslike mõjude mõõtmine nõuab täiendavaid meetodeid ja lähenemisviise ( 23 ) . Tõenditel põhinevate tulemuste pakkumiseks riiklikul ja Euroopa tasandil on tarvis võrreldavate andmete ja tähelepanekute kättesaadavust. Kõik kõnealuste teemade kohta kogutud andmed tuleks esitada sooliselt segregeeritud kujul;

21. sport ja kehalised tegevused aitavad tegeleda tänapäevaste kohaliku ja piirkondliku tasandi probleemidega; näiteks võib siin tuua eelkõige pehme liikuvuse alaste lahenduste väljatöötamise, linnaalade kiirema taaselustamise tarkade sporditaristute abil või eri kogukondade omavahelise sotsiaalse sidususe parandamise;

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES

22. kaaluma spordi satelliitarvepidamise või teiste võrreldavate arvestussüsteemide väljatöötamist, et kvantifitseerida spordi majanduslikku mõju;

23. toetama ja levitama Euroopa ja riiklikul tasandil mõtet, et spordi majandusliku mõõtme nähtavust võiks suurendada, võttes arvesse sotsiaal-majanduslikke aspekte, sealhulgas eelkõige vabatahtlikku tegevust, tervise mõjusid majandusele ja innovatsiooni, ning edendades valdkondadeülest koostööd;

24. võtma arvesse vabatahtliku töö väärtust rahvamajandusele ning kaasama selle valdkonna oma statistikasse;

25. suurendama usaldusväärsete andmete levitamise abil teadlikkust spordi potentsiaalist majanduskasvu ja tööhõivesse panustajana;

26. kaaluma liikmesriikide ja komisjoni omavahelise koostöö laiendamist, eesmärgiga töötada spordisektori sotsiaal-majandusliku mõõtme kohta välja võrreldavad määratlused, meetodid ja standardid;

27. edendama liikmesriigi tasandil kogemuste vahetamist aruka spetsialiseerumise strateegiate, näiteks spordiklastrite kaasamise küsimuses, kus see on asjakohane;

28. kaaluma spordi ja kehaliste tegevuste kaasamist valdkondadeülese prioriteedina teistesse poliitikavaldkondadesse (nt tervis, haridus, transport, linnaplaneerimine, sotsiaal- ja turismipoliitika), mille puhul on spordi panuse kohta olemas laialdane tõendusmaterjal;

KUTSUVAD KOMISJONI ÜLES

29. edendama ja toetama selliseid meetmeid nagu asjakohaste andmete ja meetodipõhise oskusteabe vahetamine, tõendusmaterjali kogumine ja spordistatistika koondamine ning tehniline abi, eesmärgiga suurendada ja lihtsustada liikmesriikide jõupingutusi spordi majandusliku mõõtme kvantifitseerimiseks;

30. algatama protsessi spordi sotsiaal-majanduslike aspektide kvantifitseerimiseks kasutatavate arvestussüsteemide kasutuse ja rakendatavuse hindamiseks, tegema samas ka kokkuvõtte olemasolevatest teadusuuringutest ja koguma kokku parimate tavade näited;

31. toetama eksperdirühmas ja Eurostati toetusel vahendite väljatöötamist, selleks et täiendada või ajakohastada juba olemasolevaid andmeid spordi majandusliku mõõtme, sealhulgas sotsiaal-majanduslike aspektide kohta;

32. suurendama teadlikkust spordi kui innovatsiooniallika potentsiaalist;

33. toetama kogemuste vahetust ja veelgi tugevdama koostööd nii komisjoni enda sees kui ka teiste ELi institutsioonidega, et käsitleda spordi rolli tänapäeva majanduses ja ühiskonnas, eelkõige arvestades selle panust regionaalarengusse;

KUTSUB SPORDILIIKUMISE ESINDAJAID ÜLES

34. toetama andmete kogumist sporti ja kehalisse aktiivsusse panustava vabatahtliku töö kohta;

35. kaaluma võimalust aidata kaasa võrdleva majanduslike mõjude analüüsi tegemisele, milles käsitletakse nii vabatahtliku töö ja kehalise aktiivsuse kui ka vähese kehalise aktiivsuse majanduslikku mõju;

36. edendama ekspertidevahelist parimate tavade vahetamist, mis puudutab meetodeid, millega mõõdetakse sotsiaal-majanduslikke mõjusid;

(1) ELT C 162, 1.6.2011, lk 1.

(2) ELT C 183, 14.6.2014, lk 12.

(3) ELT C 189, 15.6.2017, lk 5.

(4) ELT C 393, 19.12.2012, lk 20.

(5) ELT C 372, 20.12.2011, lk 24.

(6) ELT C 393, 19.12.2012, lk 22.

(7) ELT C 32, 4.2.2014, lk 2.

(8) ELT C 436, 5.12.2014, lk 2.

(9) ELT C 417, 15.12.2015, lk 46.

(10) ELT C 205, 29.6.2017, lk 46.

(11) Uuring, mis käsitleb spordi majanduslikku mõju spordi satelliitarvepidamise kaudu, 2018.

(12) Spordistatistika ekspertide rühm (2011–2014), spordi Vilniuse definitsioon.

(13) Austria, Belgia, Küpros, Leedu, Madalmaad, Poola, Portugal, Saksamaa ja Ühendkuningriik.

(14) Bulgaaria, Hispaania, Luksemburg, Prantsusmaa ja Slovakkia.

(15) Uuring, mis käsitleb spordi majanduslikku mõju spordi satelliitarvepidamise kaudu, 2018.

(16) See leiab kinnitust ka siin: http://www.oecd.org/mcm/C-MIN(2013)1-ENG.pdf

(17) Tervishoiusüsteemi otsesed kulud, tootlikkuse vähenemisest tingitud kulud, vähese kehalise aktiivsusega seostatavatest haigustest (nt II tüübi diabeet, depressioon, seljaprobleemid ja südame-veresoonkonna haigused) põhjustatud surma- ja töövõimetusjuhtumid.

(18) Selle kohta annavad kinnitust ISCA/CEBR uuring „The Economic Cost of Physical Inactivity in Europe“ („Vähese kehalise aktiivsuse põhjustatavad kulud Euroopas“): http://inactivity-time-bomb.nowwemove.com/ ja WHO uuring „Physical activity and health: evidence for action“ („Kehaline aktiivsus ja tervis: tõendusmaterjal tegutsemiseks“): http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/87545/E89490.pdf?ua=1

(19) Riigi rahvastiku majandusliku aktiivsuse mõõtmise arvestus ja meetodid.

(20) Uuring „Volunteering in the European Union“ („Vabatahtlik tegevus Euroopa Liidus“), 2010.

(21) Kirjeldab protsessi, mille käigus saab ideest või leiutisest kaup või teenus, millega luuakse väärtust või mille eest tarbijad maksma hakkavad.

(22) Uuring spordi panuse kohta regionaalarengusse struktuurifondide kaudu, 2016.

(23) UNESCO poolt 15. juulil 2017 vastu võetud Kaasani tegevuskavas on meetme nr 2 all esitatud vajadus töötada välja ühised näitajad, et mõõta kehalise kasvatuse, kehalise aktiivsuse ja spordi panust prioriteetsetesse kestliku arengu eesmärkidesse;