[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 31.10.2006

SEK(2006) 1410 lõplik

ESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 6 2006. AASTA ÜLDEELARVE TULUDE KOONDARVESTUS

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon

(komisjoni esitatud)

ESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 62006. AASTA ÜLDEELARVETULUDE KOONDARVESTUS

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPAIII jagu – Komisjon

Võttes arvesse:

- Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 272,

- Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 177,

- nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[1] eriti selle artiklit 37,

esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevale institutsioonile seletuskirjas esitatud põhjustel 2006. aasta eelarve esialgse paranduseelarve projekti nr 6.

SISUKORD

1. Sissejuhatus 4

2. Tulude prognoosi suurenemine 4

2.1. Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu saldode prognoosi läbivaatamine 4

2.2. Traditsiooniliste omavahendite prognooside läbivaatamine 4

2.3. Muud tulud 5

2.4. Tehnilised muudatused 5

3. Alamrubriik 1a. EAGGFi tagatisrahastu assigneeringute vähendamine 5

4. 2. rubriik 7

4.1. Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi maksekohustuste assigneeringute vähendamine 7

4.2. Muudatus eelarverea 13 03 08 märkustes 8

5. 7. rubriik 9

5.1. SAPARDi maksete assigneeringute vähendamine 9

5.2. ISPA 10

5.3. Küpros 10

KOONDTABEL FINANTSPERSPEKTIIVI RUBRIIKIDE KAUPA 11

TULUDE KOONDARVESTUS

TULUDE JA KULUDE EELARVESTUS EELARVEJAGUDE KAUPA

Kulude koondarvestus ning tulude ja kulude eelarvestus eelarvejagude kaupa edastatakse eraldi SEI–BUD süsteemi kaudu. Tulude koondarvestus ning tulude ja kulude eelarvestus eelarvejagude kaupa on teavitamise eesmärgil esitatud eelarve lisas inglise keeles.

1. SISSEJUHATUS

Komisjon esitab käesoleva 2006. aasta eelarve esialgse paranduseelarve projekti nr 6 järgmiste erandlike asjaolude arvesse võtmiseks:

- vajadus kajastada eelarves tulude prognoosi olulist suurenemist, eelkõige selleks, et vaadata läbi käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu saldode ja traditsiooniliste omavahendite prognoos (2,470 miljardit eurot)[2];

- vajadus vähendada 1., 2. ja 7. rubriigi eelarveridade maksete assigneeringuid (3,906 miljardit eurot), olles eelnevalt arvesse võtnud üldise ülekande raames taotletud ümberpaigutusi teistest rubriikidest;

- lisaks teeb komisjon ettepaneku muuta eelarveartikli 1 1 1 märkusi seoses suhkru ladustamisega, samuti artiklit 13 03 08 – Euroopa Regionaalarengu Fond (ERDF) — Tehniline abi ja uuendusmeetmed.

2. TULUDE PROGNOOSI SUURENEMINE

2.1. Käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu saldode prognoosi läbivaatamine

Komisjon teeb nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 16 alusel ettepaneku käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu saldode prognoosi läbivaatamiseks olemasoleva teabe alusel, et suurendada neid 1 639,5 miljoni euro võrra. Nimetatud muudatused tehtaks eelarve tulude tabeli peatükkidesse 3 1 ja 3 2.

Kreeka statistikaameti teostatud rahvamajanduse kogutoodangu läbivaatamine ning selle kohta komisjonile saadetud dokument põhineb väga paljudel uutel allikatel ja aspektidel, mille tulemusel on rahvamajanduse kogutoodangut kajastavad arvud oluliselt suurenenud. Kreeka läbivaatamise tulemusel saadud rahvamajanduse kogutoodangu näitajaid ei saa nõuetekohaselt hinnata enne, kui Eurostat on neid põhjalikult uurinud. Kuna nimetatud arvude suhtes on suured kahtlused, tuleb paranduseelarves säilitada Kreeka käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu real märge „p.m“.

Tuleb märkida, et need arvutused on esialgsed, sest andmeid liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu kohta ei ole veel kinnitatud. Seetõttu võib komisjon olla sunnitud vaatama asjaomased summad esialgse paranduseelarve projekti menetluse käigus uuesti läbi.

2.2. Traditsiooniliste omavahendite prognooside läbivaatamine

Paranduseelarves nr 3/2006 prognoositi traditsioonilisi omavahendeid kokku netosummas 14 788,9 miljonit eurot. Võttes arvesse summade laekumist viimastel kuudel, võib uueks kogusummaks prognoosida 14 888,9 miljonit eurot. Seepärast tehakse ettepanek lisada artiklisse 1 0 0 (põllumajandussaaduste tollimaksud) täiendavaid assigneeringuid summas 100 miljonit eurot.

2.3. Muud tulud

- Ühenduse kasutamata abi tagasimaksed ja struktuurifondidega seotud finantsparandused

Võttes arvesse punktide 6 1 5 0 ja 6 5 0 0 raames laekunud summasid ja oletades, et neid käesoleval eelarveaastal enam ei kasutata, tehakse ettepanek lisada eelarvesse summa suurusega 220 miljoni eurot.

- Viivisintressid ja rahatrahvid

Kavandatavate tulude koondarvestuse peatükkides 7 0 ja 7 1 kajastatakse viivisintresse ja rahatrahve. 2006. aasta eelarvesse on juba lisatud 120 miljonit eurot. Võttes arvesse eelarveaasta käesolevas etapis laekuvaid või tõenäoliselt laekuvaid summasid, tehakse ettepanek lisada eelarvesse täiendavalt 470,5 miljonit eurot.

- Laenutehingud

Võttes arvesse artikli 8 1 0 laekumisi (Vahemere piirkonnas asuvate kolmandate riikidega tehtava finantskoostöö raames antud erilaenude ja riskikapitali põhiosa tagasimaksed ja intressid) võib eelarvesse täiendavalt kirjendada 30 miljonit eurot.

- Mitmesugused tulud

Ka tehakse ettepanek kirjendada artiklisse 9 0 0 täiendavalt 10 miljonit eurot, et ühtlustada prognoosi ja tegelikku täitmist.

2.4. Tehnilised muudatused

Võtmaks arvesse summasid, mis on seotud 2004. aasta ühinemisest tingitud ülemääraste suhkruvarudega ladudes, on vaja ajakohastada suhkrulaomakse käsitleva artikli 1 1 1 märkusi. Artikli märkustele lisatakse seega järgmine lõik:

„Artikkel on nähtud ette summade kirjendamiseks, mis nõutakse uutelt liikmesriikidelt sisse komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määruses (EÜ) nr 60/2004 osutatud ülemääraste suhkruvarude turult kõrvaldamata jätmise puhul.“

3. ALAMRUBRIIK 1A. EAGGFI TAGATISRAHASTU ASSIGNEERINGUTE VÄHENDAMINE

30. novembril 2005 leppisid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku põllumajanduskulusid käsitleva kirjaliku muutmisettepaneku nr 2/2006 heakskiitmises. 2006. aasta eelarve võeti vastu 15. detsembril 2005. EAGGFi tagatisrahastu 2006. aasta eelarves oli 1. rubriigi kulukohustuste assigneeringute kogusumma 51,050 miljardit eurot ja maksekohustuste assigneeringute kogusumma 50,991 miljardit eurot. Täpsemalt oli alamrubriigi 1a nii kulu- kui ka maksekohustuste assigneeringute kogusumma 43,279 miljardit eurot. Alamrubriigi 1b kulukohustuste assigneeringute kogusumma oli 7,771 miljardit eurot, samas kui maksekohustuste assigneeringute kogusumma oli 7,711 miljardit eurot.

Komisjon on praegustele täitmist kajastavatele andmetele toetudes täheldanud alamrubriigis 1a märkimisväärset assigneeringute ülejääki. Käesolevas esialgses paranduseelarve projektis tehakse ettepanek kulukohustused tühistada juhul, kui esineb oluline eelarvepuudujääk. Alakasutamise põhjus on põllumajandusturgude soodsam areng 2005.–2006. aastal, samuti teatavatest põllumajanduse otsetoetustest tekkinud säästud. Et raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsustest tulenevad parandussummad on oodatust madalamad, suurenevad esialgsete eelarveprognoosidega võrreldes põllumajanduskulud ning netosääst jääb oodatust madalamaks.

Alljärgnevalt esitatakse lühikokkuvõte 2006. aasta eelarve tegeliku ja kavandatud täitmise kõige olulisemate erinevuste kohta eri sektorites.

- Kiutaimed: puuvilla maailmahinna tõus on vähendanud abimäära ja see on omakorda vähendanud väljamakseid.

- 1. lisas nimetamata toodete tagasimaksed: eksporditoetuste määrade üldise languse ja töödeldud põllumajandussaaduste ekspordikoguste vähenemise tõttu on väiksemad ka liikmesriikide tehtavad tagasimaksed, mille tulemus on nimetatud meetme assigneeringute alakasutamine.

- Puu- ja köögivili: liikmesriikide sissemaksed tootjarühmade rakendusfondidesse jäävad aasta lõpuks prognoositust madalamaks.

- Veise- ja vasikaliha: veise- ja vasikaliha sisenõudluse kasv kajastub ühelt poolt hindades, kuid teiselt poolt impordi pidevas kasvamises ja ekspordi langemises. Säästud pärinevad väiksematest ekspordikogustest tulenevatest tagasimaksetest ja madalamatest tagasimaksetasemetest. Lisaks sellele on kõige hilisemate kasutusandmete põhjal tekkinud täiendav sääst erakorraliste toetusmeetmete eelarvereale (veiste spongioosse entsefalopaatiaga seotud 30 kuu vanuste ja vanemate veiste tapmise kavad).

- Otsetoetused: liikmesriikidelt laekunud viimaste andmete põhjal võib eeldada, et eelarveaasta lõpuks on otsetoetuste assigneeringuid alakasutatud. See kehtib nii sidumata abi kohta, kus väljamaksmisel esineb endiselt haldus- ja struktuuriprobleeme (ühtne pindalatoetuse kava ja täiendavad toetussummad), kui ka mitme seotud otsetoetuse kohta (abi oliiviõli tootmiseks, lisatasud tubakatootjatele, pähklite pindalatoetused, banaanide tasandustoetus).

- Põllumajanduskulude audit: võttes arvesse kõiki kuni aasta lõpuni tehtavaid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuseid, on otsustes nõutud finantsparanduste raames tagasinõutav summa kokku madalam kui 2006. aasta eelarvesse kavandati. Nagu eespool mainitud, tähendab alakasutamine EAGGFi tagatisrahastu kulude suurenemist 2006. aasta eelarvega võrreldes. Teisalt laekus otsetoetuste tagasimakseid rohkem, kui eelarves oli ette nähtud.

Praeguses etapis on üldise alakasutamise netosumma hinnanguliselt 860 miljonit eurot. Komisjon jälgib lähinädalatel tähelepanelikult selle summa muutumist ja vaatab selle vajadusel käesoleva esialgse paranduseelarveprojekti menetluse käigus uuesti läbi.

4. 2. RUBRIIK

4.1. Struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi maksekohustuste assigneeringute vähendamine

Käesolevas esialgses paranduseelarve projektis tehakse ettepanek vähendada 2. rubriigi maksekohustuste assigneeringuid 2,5 miljardi euro võrra . Põhjendus on järgmine.

2006. aasta eelarve võeti vastu koos 2. rubriigile lisatud deklaratsiooniga.

Selles sätestatakse, et „ Kui struktuurifondide maksete assigneeringutest on 2006. aasta juuli lõpuks kasutatud rohkem kui 40% või kui komisjon jõuab muul viisil järeldusele, et maksete assigneeringutest ei piisa, esitab komisjon pärast muude eelarvevahendite, sealhulgas 2. rubriigi assigneeringute ümberpaigutamisvõimaluste läbivaatamist ning muude võimalike sissetulekuallikate hindamist, eelarvepädevatele institutsioonidele hiljemalt oktoobriks esialgse paranduseelarve projekti . Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad otsuse esialgse paranduseelarve projekti kohta vastu ühel lugemisel, et vajalikke täiendavaid assigneeringuid saaks kasutada hiljemalt 2006. aasta novembri alguses.“

Komisjon on jälginud täitmist kogu aasta vältel tähelepanelikult. Üldiselt edenes maksete täitmine rahuldavalt, kuid Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi maksed Hispaania struktuurifondide programmidele olid püsivalt oodatust madalamad. Praegu võib juba üsna kindlalt väita, et puudujääki aasta lõpuks ei hüvitata. Eelarve täitmise hinnang septembri lõpu seisuga ja selle alusel tehtud eelarveaasta lõpu prognoosid näitavad vajadust vähendada 2. rubriigi maksekohustuste assigneeringuid 2,150 miljardi euro võrra (netosummas). Neljast struktuurifondist on Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu ainuke fond, millesse on vaja lisada täiendavaid assigneeringuid, summas 350 miljonit eurot. Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi assigneeringuid oli võimalik vajalikul määral suurendada üldise ülekande raames. Seega sisaldab käesolev esialgne paranduseelarve projekt üksnes 2. rubriiki tehtavaid negatiivseid parandusi. Nendega vähendatakse maksekohustuste assigneeringuid kokku 2,5 miljardi euro võrra, mis jaguneb järgmiselt:

13 03 01 – Euroopa Regionaalarengu Fond, eesmärk 1 (-1,5 miljardit eurot);

04 02 01 – Euroopa Sotsiaalfond, eesmärk 1 (-0,5 miljardit eurot);

13 04 01 – Ühtekuuluvusfond (-0,5 miljardit eurot).

Käesolevas esialgses paranduseelarve projektis taotletud negatiivsetest parandustest on suurem osa seotud 2000.–2006. aasta struktuurifondide programmidega ning Hispaania maksenõuetega. Septembri lõpu seisuga oli Hispaania programmidesse tehtud maksete suurus 1,717 miljardit eurot (eelmisel aastal samal ajal oli see 3,745 miljardit eurot). Struktuurifondidest Hispaaniale tehtavad aastamaksed on muidu olnud üsna suured (2005. aastal 6,345 miljardit eurot). Hispaania ametiasutused on hoidnud maksenõudeid tagasi kuni üldauditi (100%) lõpuleviimiseni ja edasiste maksenõuete esitamise selle aasta ajakava on veel ebaselge. Seetõttu on ettevaatlik suhtumine õigustatud, et vältida aasta lõpuks tekkida võivat olulist eelarveülejääki . Käesolevas esialgses paranduseelarve projektis taotletavad 2000.–2006. aasta struktuurifondide programmide negatiivsed parandused on peamiselt seotud nende maksetega, mis on septembri lõpu seisuga jäänud Hispaaniale Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Euroopa Sotsiaalfondist välja maksmata. Teistele, sh uutele liikmesriikidele tehtud maksed olid suuremad kui eelmisel aastal.

Ühtekuuluvusfondi maksed olid septembri lõpu seisuga oluliselt suuremad kui samal kuupäeval eelmisel aastal ja ükski liikmesriik ei ole muret tekitanud. 2006. aasta eelarve täituvus on aga oluliselt parem kui eelmisel aastal (vastavalt 3,5 miljardit eurot ja 2,2 miljardit eurot), mis tuleneb 10 uue liikmesriigi „Kopenhaageni“ assigneeringu suurendamisest. Komisjoni praeguse hinnangu kohaselt ei tõuse maksete assigneeringute kasutamise määr aasta viimases kvartalis piisavalt, et tagada esialgse eelarvelise assigneeringu kasutamine täies mahus. Seega tehakse käesolevas esialgses paranduseelarve projektis ettepanek vähendada maksekohustuste assigneeringuid 500 miljoni euro võrra.

Komisjoni ettepanek põhineb hiliseimal olemasoleval teabel ning vastuvõtmise ajal usaldusväärseimail prognoosidel. Sellest hoolimata kavatseb komisjon jätkata eelarve täitmise tähelepanelikku jälgimist ja anda oktoobri lõpuks, s.o käesoleva aasta maksenõuete esitamise tähtajaks, lõpliku hinnangu kõigilt liikmesriikidelt saadud maksenõuete kohta. Seetõttu võib komisjon olla sunnitud vaatama asjaomase summa esialgse paranduseelarve projekti menetluse käigus uuesti läbi. Selline lähenemine on ainus, millega on võimalik saavutada korraga kahte võtmetähtsusega, kuid vastuolulist eesmärki – esiteks tagada, et eelarve oleks piisav kõigi laekunud abikõlblike maksenõuete rahuldamiseks, ja teiseks vältida võimaluse piires eelarveaasta lõpu ülejääke. Sellega seoses palub komisjon eelarvepädeval institutsioonil kavandada oma käesoleva esialgse paranduseelarve projektiga seonduv menetlus selliselt, et selles tehtud muudatusettepanekuid oleks vajadusel võimalik novembri alguses läbi vaadata.

4.2. Muudatus eelarverea 13 03 08 märkustes

Komisjon teeb ka ettepaneku teha muudatus artikli 13 03 08 (Euroopa Regionaalarengu Fond (ERDF) — Tehniline abi ja uuendusmeetmed) märkuses. Ettepaneku põhjendus on järgmine.

Uue ühtekuuluvuspoliitika 2007.–2013. aasta programme reguleeritakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999. Määruse artiklis 36 on sätestatud, et EIP ja EIF võivad osaleda liikmesriikide strateegiliste raamistike ja rakenduskavade koostamisel ning tegevuses, mis on seotud projektide, eelkõige suurprojektide ettevalmistamise, rahastamise korraldamise ning avaliku ja erasektori partnerlusega. Artikli kohaselt võib komisjon EIP ja EIFiga konsulteerida, samuti võib komisjon anda kõnealuse artikli sätete rakendamisel toetust EIPle või EIFile.

Sellest tulenevalt on komisjon arvamusel, et eelarvepädeva institutsiooni suhtes täieliku läbipaistvuse tagamiseks on vaja muuta eelarverea 13 03 08 märkust, lisades viite uuele õiguslikule alusele ja märkides selgelt, et meetmeid rahastatakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklile 36. Kavandatav muudetud eelarveline märkus on järgmine:

„Märkused

Assigneering on ette nähtud selleks, et katta Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastatud uuenduslike meetmete ja tehnilise abi meetmetega seotud kulud vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklitele 22 ja 23. Uuenduslike meetmete hulka kuuluvad uurimistööd, katseprojektid ja kogemustevahetus. Need on kavandatud eelkõige struktuurifondide kvalitatiivse parandamise eesmärgil. Tehniline abi hõlmab ettevalmistus-, seire-, hindamis-, kontrolli- ja juhtimismeetmeid, mida on vaja Euroopa Regionaalarengu Fondi toimimiseks. Assigneeringut võib eelkõige kasutada järgmiste kulude katteks:

- toetuskulud (esinduskulud, koolitused, kohtumised, lähetused),

- teabe ja väljaannetega seotud kulud,

- infotehnoloogia ja telekommunikatsiooniga seotud kulud,

- teenuste osutamise ja uuringute teostamise lepingud,

- toetused.

Assigneering on samuti ette nähtud partnerite võetavate meetmete rahastamiseks järgmise programmitöö perioodi ettevalmistamisel, partnerite võetud meetmete rahastamiseks, sealhulgas nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 36 kohaldamiseks.

Õiguslik alus

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1261/1999, 21. juuni 1999, Euroopa Regionaalarengu Fondi kohta (EÜT L 161, 26.6.1999, lk 43).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1080/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 1).

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25).“

5. 7. RUBRIIK

5.1. SAPARDi maksete assigneeringute vähendamine

Käesolevas esialgses paranduseelarve projektis tehakse ettepanek vähendada SAPARDi assigneeringuid, sest need näitavad olulist eelarveülejääki eelmise kaheksa kandidaatriigi puhul ning alakasutamist Rumeenia ja Bulgaaria puhul.

Et eriti Rumeenia programmide rakendamine on veninud, on võimalik vähendada eelarverida 05 05 01 01 (Ühinemiseelne rahastamisvahend Sapard) 109 miljoni euro võrra. Viivitus tuleneb eelkõige 2005.-2006. aastal toimunud üleujutustest ja sellest, et suur osa sõlmitud lepingutest on seotud infrastruktuuritöödega, mille lõpuleviimine võtab kaua aega.

Rida 05 05 01 02 (Ühinemiseelne rahastamisvahend Sapard — Ühinemiseelse abi lõpuleviimine kaheksa kandidaatriigi suhtes) on võimalik vähendada 287 miljoni euro võrra.

Komisjon lisas 2005. aasta alguses ettevalmistatud 2006. aasta esialgsesse paranduseelarve projekti vajalikud assigneeringud (300 miljonit eurot), et rahuldada uute liikmesriikide SAPARDi programmidega seotud lõppnõuded ning seejärel programmid sulgeda.

2005. aasta sügisel kiirenes programmide rakendamine märgatavalt. Kasvanud nõudlusega toime tulemiseks paigutati eelarvereale 05 05 01 02 juurde 271 miljonit eurot ja enamik täitmata kulukohustusi sai sulgeda 2006. aasta asemel juba 2005. aastal. 2006. aasta eelarvet ei olnud aga võimalik negatiivselt kohandada. Seetõttu tekkis olukord, kus 2005. aasta lõpus jõudis kuus uut liikmesriiki kaheksast 95% määrani, mille puhul peatab komisjon väljamaksed niikauaks, kui on täidetud lõppmakse tegemiseks vajalikud tingimused. 2005. aasta maksete kõrge taseme tõttu alanesid kaheksa liikmesriigi suhtes tekkinud täitmata kulukohustused 2005. aasta lõpuks 75 miljonile eurole, mis on oluliselt väiksem kui 2006. aasta vastav summa.

2005. aasta lõpus kiirenenud täituvusest tulenevalt oli 2006. aastal vaja teha vaid kaks makset – Ungarile ja Lätile. Ka need liikmesriigid on jõudnud 95% määrani. 2005. aastal esitas Tšehhi Vabariik nõude programmi lõppmakse saamiseks. Kui 2005. aasta raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise raames võetakse vastu positiivne otsus, saab maksta Tšehhi Vabariigile järelejäänud summad ja nimetatud programm sulgeda. Sel juhul jääb asjaomasel eelarvereal kasutamata 287 miljonit eurot.

5.2. ISPA

Komisjon teeb ettepaneku vähendada eelarverea 13 05 01 02 (Ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend – Ühinemiseelse abi andmise lõpetamine kaheksa kandidaatriigi suhtes) assigneeringuid 100 miljoni euro võrra.

Muudatus kajastab seda, et ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendi (ISPA) raames algatatud projektide kohta on liikmesriigid esitanud oodatust madalmaid maksenõudeid, kuna pärast ühinemist muutusid need projektid ühtekuuluvusfondi projektideks. 2006. aasta maksenõuete esitamise tähtaeg nende projektide kohta on 1. november. Sarnastel põhjustel, kui on antud käesolevas esialgses paranduseelarve projektis taotletud muudatuste kohta seoses Struktuuri- ja Ühtekuuluvusfondiga, võib komisjon olla sunnitud vaatama asjaomase summa esialgse paranduseelarve projekti menetluse käigus uuesti läbi .

5.3. Küpros

Põhja-Küprost käsitlev abimäärus võeti vastu alles 2006. aasta veebruaris. Määruses[3] võetakse arvesse Põhja-Küprose erilist olukorda ehk seda, et tegemist on Euroopa Liidu osaga, kus õigustiku rakendamine on peatatud. Selline olukord tähendab muu hulgas seda, et üle 5 miljoni euro suuruste projektide puhul tuleb vastavalt määrusele liikmesriikidega kavandamisetapis pikemalt konsulteerida (kolme nädalal asemel pigem kaks kuud). Eelnimetatud põhjusel ja tõrgete tõttu, mis esinesid kavandamisetapis seoses omandiõiguse järgimise tagamise menetlusega, on veninud komisjoni otsustusprotsess suuremate projektide suhtes. Enne oktoobrit kiideti heaks vaid kaks projekti, kusjuures mõlema maht jäi alla 5 miljoni euro. Sellest hoolimata kaetakse aasta lõpuks kulukohustustega kogu summa (259 miljonit eurot, eeldades, et paranduseelarve projekt nr 5/2006 kiidetakse heaks) ja allkirjastatakse esialgsed lepingud. Siiski ei kavatseta teha suurtele projektidele esimesi väljamakseid enne 2007. aastat ja seepärast tehakse käesolevas esialgses paranduseelarve projektis ettepanek vähendada maksete assigneeringuid 50 miljoni euro võrra.

KOONDTABEL FINANTSPERSPEKTIIVI RUBRIIKIDE KAUPA

Finantsperspektiiv Rubriik/alamrubriik | Finantsperspektiiv 2006 | 2006. aasta eelarve, s.h PE 14-2, 35, EPEP 3 ja 5/2006 | EPEP 6/2006 | 2006. aasta eelarve, s.h PE 14, 2, 35, EPEP 3, 5 ja 6/2006 |

|KA |MA |KA |MA |KA |MA |KA |MA | |1. PÕLLUMAJANDUS | | | | | | | | | |- Põllumajanduskulud |44 847 000 000 | |43 279 720 000 |43 279 720 000 |-860 000 000 |-860 000 000 |42 419 720 000 |42 419 720 000 | |- Maaelu arendamine ja kaasnevad meetmed |7 771 000 000 | |7 771 000 000 |7 711 300 000 | | |7 771 000 000 |7 711 300 000 | |KOKKU |52 618 000 000 | |51 050 720 000 |50 991 020 000 |-860 000 000 |-860 000 000 |50 190 720 000 |50 131 020 000 | | Varu | | |1 567 280 000 | | | |2 427 280 000 | | | 2. STRUKTUURIMEETMED | | | | | | | | | |- Struktuurifondid |38 523 000 000 | |38 522 922 880 |32 134 099 237 | |-2 000 000 000 |38 522 922 880 |30 134 099 237 | |- Ühtekuuluvusfond |6 094 000 000 | |6 032 082 110 |3 505 500 000 | |-500 000 000 |6 032 082 110 |3 005 500 000 | |KOKKU |44 617 000 000 | |44 555 004 990 |35 639 599 237 | |-2 500 000 000 |44 555 004 990 |33 139 599 237 | | Varu | | |61 995 010 | | | |61 995 010 | | | 3. SISEPOLIITKA |9 385 000 000 | |9 394 562 774 |8 907 066 732 | | |9 394 562 774 |8 907 066 732 | | Varu | | |5 235 815 | | | |5 235 815 | | | 4. VÄLISTEGEVUS |5 269 000 000 | |5 544 000 000 |5 369 049 920 | | |5 544 000 000 |5 369 049 920 | | Varu | | |-275 000 000 | | | |-275 000 000 | | | 5. HALDUS |6 708 000 000 | |6 656 924 362 |6 656 924 362 | | |6 656 924 362 |6 656 924 362 | | Varu | | |51 075 638 | | | | 51 075 638 | | | 6. RESERVID |458 000 000 | |458 000 000 |458 000 000 | | |458 000 000 |458 000 000 | |- Tagatisreserv |p.m | |229 000 000 |229 000 000 | | |229 000 000 |229 000 000 | |- Hädaabireserv |p.m | |229 000 000 |229 000 000 | | |229 000 000 |229 000 000 | | Varu | | |p.m | | | |p.m | | | 7. ÜHINEMISEELNE ABI |3 566 000 000 | |2 692 159 038

|2 984 409 038

| |-546 000 000 |2 692 159 038

|2 438 409 038

| | Varu | | | 965 400 000 | | | | 965 400 000 | | |8. HÜVITAMINE |1 074 000 000 | |1 073 500 332 |1 073 500 332 | | |1 073 500 332 |1 073 500 332 | | Varu | | | 499 668 | | | | 499 668 | | | KOKKU | 123 695 000 000 |119 292 000 000 |121 424 871 496 |112 079 569 621 |-860 000 000 |-3 906 000 000 |120 564 871 496 |108 173 569 621 | | Varu | | |2 376 486 131 |7 318 788 006 | | |3 236 486 131 |11 224 788 006 | | 4ELi Solidaarsusfondi summa on paranduseelarvesse (PE) kirjendatud 3. ja 7. rubriikide ülemmääradest suuremana, nagu on sätestatud 7. novembri 2002. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (EÜT C 283, 20.11.2002).

5EPEP 4/2006 võeti vastu nimega PE 3/2006.

[1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[2] Tulude tabelis ajakohastatud prognooside kasutamine parandab maksete täpsust, mida liikmesriikidel palutakse eelarveaasta jooksul teha. Vastavalt käesoleva ettepaneku kohasele läbivaatamisele vähendavad liikmesriigid oma rahvamajanduse kogutulust sõltuvaid osamakse.

[3] Nõukogu määrus (EÜ) nr 389/2006, 27. veebruar 2006 (ELT L 65, 7.3.2006, lk 5).