ET   ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Brüssel, 8.2.2022  
COM(2022) 45 final  
 
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS - JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE  
Kiibimäärus Euroopa jaoks   
 
1 
  
 
 
KIIBIMÄÄRUS EUROOPA JAOKS  
1. Sissejuhatus  
Pooljuhtkiibid on digitaalsete ja digitaliseeritud toodete hädavajalikud koostisosad. Kiibid on 
tänapäeva digitaalmajanduses kesksel kohal alates nutitelefonidest ja autodest kuni elutähtsate 
rakenduste ja taristuteni tervishoius, energeetikas, liikuvuses, kommunikatsioonis ja tööstuse 
automatiseerimises. Neist sõltuvad digitaalsete süsteemide toimim ise näitajad, sealhulgas 
turvalisus ja energiatõhusus, mis on olulised ELi digi - ja rohepöörde jaoks. Samuti täidavad 
kiibid olulist rolli peamiste tuleviku digitehnoloogia valdkondade, sealhulgas tehisintellekti, 
5G-side ja servtöötluse arengus, nagu on e sile toodud ELi 2030.  aasta digikümnendi 
poliitikaprogrammis1. Lühidalt öeldes pole ilma kiipideta ka digitaalsust.  
Alates pandeemia algusest 2020.  aasta alguses on Euroopas ja mujal maailmas esinenud 
märkimisväärseid tarneprobleeme ja kiipide nappust. Nü üd, mil digipööre kiireneb ja tungib 
kõikjale ühiskonda, pärsib kiipide nappus tööstuslikku tootmist ja majandusarengut kõikides 
sektorites ning sellel võivad olla tõsised ühiskondlikud tagajärjed. Pooljuhtide tarneahela 
häired on koondanud maailma tähelep anu kiipidele, mis on majanduses ja meie igapäevaelus 
kesksel kohal.  
Pooljuhtide sektor on nii kapitali - kui ka teadmistemahukas ning selle tehnoloogiline areng on 
kiire. Kiipe toodetakse tarneahelas, mis on ülemaailmne, keerukas ja mõnes olulises 
segmend is liiga kontsentreerunud. Näiteks on tänapäeval maailmas ainult kaks äriühingut 
võimelised tootma kõige arenenumaid kiipe. Need äriühingud asuvad Taiwanis ja Lõuna -
Koreas.  
Pooljuhtide valdkonnas on Euroopa tugev mõnel konkreetsel alal, nagu autotööstuses  ja 
töötlevas tööstuses laialdaselt kasutatavate jõuelektroonika, raadiosagedus - ja 
analoogseadmete, andurite ja mikrokontrollerite komponentide projekteerimine. Euroopa on 
maailmas esirinnas ka pooljuhtidega seotud teadustegevuse vallas. Euroopas asuvad j uhtivad 
teaduskeskused, mis edendavad tipptasemel pooljuhitehnoloogia ülemaailmset arengut. 
Euroopa tehnoloogia on üks peamisi tegureid, mis võimaldab kiipide miniaturiseerimist;2 
järgmise põlvkonna võimsate kiipide tootmiseks on vaja selliseid transistore  nagu ribikanaliga 
väljatransistor ja ringpaisuga väljatransistor3 ning energiatarbe vähendamiseks on vajalik  
FDSOI -tehnoloogia4.  
                                                 
1 COM(2021)  118. 
2 Miniaturiseerimine (Moore’i seadus) on peamine liikumapanev jõud kiipide projekteerimisel, võimaldades 
iga 18  kuu jär el kahekordistada transistoride arvu pooljuhi teataval pindalaühikul ja seega kahekordistada 
andmetöötlusvõimsust. See seadus on püsinud peaaegu 60  aastat. Tänapäevased kõrgtehnoloogilised kiibid 
sisaldavad kümneid miljardeid transistore iga cm2 räni kohta .  
3 Kõrgtehnoloogiliste kiipide puhul kasutatavad ringpaisuga väljatransistorid ( gate-all-around field -effect 
transistor , GAAFET), mis on ribikanaliga väljatransistoride ( fin field -effect transistor , FinFET) järeltulijad, 
kujutavad endast olulist tehnoloo giat, mis võimaldab vähendada transistoride suurust alla 3  nm. 
4 Selline protsessitehnoloogia nagu räni -isolaatori täielik tühjendamine laengukandjatest ( fully depleted silicon 
on insulator , FDSOI) vähendab ränigeomeetriat, tagades lihtsustatud tootmisprotsessi ning hea kompromissi 
jõudluse ja energiatarbe vahel.  
 
2 
 Lisaks on Euroopal väga hea positsioon suurte kiibitehaste käitamiseks vajalike materjalide ja 
seadmete mõttes ning paljudel Euroopa ettevõtetel on tarneahelas esmatähtis roll. Euroopal on 
ka tugevad ja mitmekesised tööstusliku lõppkasutuse sektorid, näiteks autotööstus, 
tööstusautomaatika, tervishoid, energeetika, side, põllumajandus jne.  
Neile tugevatele külgedele vaatamata on  Euroopa turuosa p ooljuhtide maailmaturul alla 10  %5 
ja Euroopa sõltub suurel määral kolmandate riikide tarnijatest. Tarneahela katkemise korral 
võivad Euroopa kiibivarud mõnes tööstussektoris, näiteks autotööstuses, ammenduda mõne 
nädalaga,6 sundides palj usid Euroopa tööstusharusid tootmist aeglustama või peatama. Peale 
selle on Euroopa kiibitootmisvõimekus vähene, piirdudes peamiselt küpsete sõlmedega 
(22 nm ja üle selle), ning tipptasemel kiipide (7  nm ja alla selle) tootmise võimekus puudub 
täiesti7. Samuti on Euroopal märkimisväärne sõltuvus projekteerimise, pakendamise ja kooste 
valdkonnas8. 
Digipöörde kiirenedes kasvab ülemaailmne nõudlus kiipide järele hoogsalt9 ja eeldatavasti 
kahekordistub kümnendi lõpuks,10 mistõttu pooljuhid on tugevate geostratee giliste huvide ja 
ülemaailmse tehnoloogilise võidujooksu keskmes. Juhtivad majanduspiirkonnad soovivad 
tagada oma varustatuse tipptasemel kiipidega, sest sellest sõltub üha enam nende 
(majanduslik, tööstuslik ja sõjaline) tegutsemisvõime ja digitaliseerimi se suutlikkus. Nad 
investeerivad juba praegu palju ja rakendavad toetusmeetmeid, et oma tootmisvõimsusi 
uuendada ja tugevdada. USA kiibimääruse ettepaneku kohaselt on kavas tootmise ning 
teadus - ja arendustegevuse toetamiseks kuni 2026.  aastani eraldada 52  miljardit USA 
dollarit11. Hiina kiirendab jõupingutusi tehnoloogiliste puudujääkide kõrvaldamiseks ning 
hinnangute kohaselt on Hiinas vastavalt mitmele kavale ja algatusele, nagu „Made in China 
2025“, sel eesmärgil 2025.  aastaks kümne aasta jooksul investe eritud ligikaudu 150  miljardit 
USA dollarit12. Jaapan teatas hiljuti, et riigis pooljuhtidega seoses tehtavaid investeeringuid 
toetatakse riiklikest vahenditest 8  miljardi USA dollariga13. Lõuna -Korea tugevdab oma 
pooljuhtide tööstust, toetades omamaiste äri ühingute erainvesteeringuid teadus - ja 
                                                 
5 Allikas: „ Strengthening the semiconductor supply chain in an unc ertain era “, Boston Consulting ja SIA 
(Semiconductor Industry Association).  
6 Komisjoni hinnang, mis põhineb nn täppisajastatud tootmisel, mille puhul vähendatakse jäätmeid ja 
suurendatakse tõhusust, hoides varude hulka madalal tasemel. Seda tootmistava ka sutatakse laialdaselt 
autotööstuse tarneahelas, vt „ The semiconductor shortage in autos:  Strategies for success “, McKinsey . 
Näiteks USAs on tööstusharu kiibivarud vähenenud 2019.  aasta 40  päevalt vähem kui viiele tarnepäevale: 
https://www.commerce.gov/news/blog/2022/01/results -semiconductor -supply -chain -request -information .  
7 Pooljuhtide tootmisel on protsessitehnoloogia traditsiooniliselt olnud seotud transistoride suurusega, mida 
mõõdetakse nanomeetrites (nm); 1  nm on üks miljardik meetrit. Väiksemad protsessisõlmed tagavad suurema 
jõudluse ja energiakasutuse tõhususe, kuid nende tootmine on keerukam ja kulukam. Praegusel ajal on 
võimalik toota kuni 5  nm suuruseid protsessisõl mi, eeltootmises on 3  nm ja väljatöötamisel 2  nm suurune 
protsessisõlm.  
8 Pakendamine ja kooste on kiipide tootmise viimased etapid. Need hõlmavad mitut töötlustoimingut, mis on 
vajalikud kiipide tarnimiseks elektroonilistes seadmetes kasutataval kujul. Po oljuhtplaadid lõigatakse 
osadeks, luuakse ühendused ning seejärel kiibid kaetakse, et tagada kaitse välistegurite eest, nagu niiskus, 
kemikaalid jne. Kõrgtasemel pakendamise korral integreeritakse mitu komponenti ühte seadmesse.  
9 Nõudlus oli 2021.  aastal 17 % suurem kui 2019.  aastal, ent kuna sellele ei järgnenud pakkumise vastavat 
suurenemist, tekkis märkimisväärne nõudluse ja pakkumise mittevastavus, vt 
https://www.commerce.gov/news/blog/2022/01/results -semiconductor -supply -chain -request -information .  
10 SEMI (Semiconductor Equipment and Materials International) ja VLSI Researchi prognoos.  
11 https://www.congress.gov/bill/117th -congress/senate -bill/1260?s=1&r=52   
12 https://crsreports.congress.gov/product/pdf/R/R46767   
13 https://www.reuters.com/technology/japan -create -scheme -subsidise -domestic -chip-output -nikkei -2021 -11-
07/  
 
3 
 arendustegevusse ning tootmisse maksusoodustuste kaudu, mis moodustavad kuni 
2030.  aastani hinnanguliselt 450  miljardit USA dollarit14. 
Seistes silmitsi kasvavate geopoliitiliste pingetega, nõudluse kiire kasvuga ja võimalike 
edasiste häiretega tarneahelas, peab Euroopa kasutama oma tugevaid külgi ja looma toimivad 
mehhanismid, et saavutada ülemaailmses tööstusahelas tugevam juhtpositsioon ja tagada 
varustuskindlus. Ainult nii saab Euroopa saavutada kriisi ajal vajali ku mõjujõu ja hoida 
ülemaailmsed tarneahelad toimivana, hoolimata uuest geopoliitikast tarneahelates. See 
tähendab, et tuleb tasakaalustada vastastikust sõltuvust ja muuta tarneahelad 
vastupidavamaks, et ei oleks nõrku lülisid.  
Euroopal on olemas vahendid selleks, et saada pooljuhtide tulevikuturgudel üheks 
tööstusliidritest. Eesmärk on saavutada tehnoloogia viimasele sõnale vastavate ja kestlike 
pooljuhtide ülemaailmsest toodangust 2030.  aastaks väärtuselt vähemalt 20  % suurune osa15. 
Seejuures ei ole kavas  mitte ainult vähendada liigset sõltuvust, vaid ka kasutada ära 
võimalusi, mida pakuvad üha digitaliseeritumad turud ja tehnoloogilised muutused. See 
parandab Euroopa pooljuhiökosüsteemi ja kogu Euroopa tööstuse, sealhulgas VKEde 
konkurentsivõimet, kuna ko gu ELi tööstus saab kindlama juurdepääsu toimivatele ja 
energiatõhusatele kiipidele ning võimaluse tarnida Euroopa kodanikele ja maailmaturgudele 
uuenduslikke tooteid.  
Selle eesmärgi saavutamiseks peab Euroopa märkimisväärselt suurendama oma 
tootmisvõimsu st ja looma tipptasemel tehnoloogia pakkumise võimekuse. Ilma kiirete ja 
piisavate investeeringuteta langeb Euroopa turuosa alla 5  %, võttes arvesse turu 
kahekordistumist ja mujal maailmas tehtavate jõupingutuste ulatust. Samuti võib lükkuda 
edasi järgmise  põlvkonna kiipide kasutuselevõtmine Euroopa tööstuses, mis seaks ohtu meie 
tööstuse konkurentsivõime ja tehnoloogilise sõltumatuse laiemalt.  
Pooljuhtide tööstus investeerib teadus - ja arendustegevusse ning tootmisvahenditesse rohkem 
kui ükski teine tööst usharu, kuid investeeringutega seotud riskide, investeeringute väga pika 
tasuvusaja ja pooljuhitehnoloogia strateegilise tähtsuse tõttu on seda sektorit alati avaliku 
sektori vahenditest toetatud16. EL on kõnealust sektorit toetanud peamiselt teadusuuringut e 
raamprogrammide kaudu ning on varemgi koos tööstusega seadnud ambitsioonikaid 
turuosaeesmärke17. Suurem osa investeeringuid on siiski keskendunud teadus - ja 
arendustegevusele ning need pole olnud sektori ees seisvale suurele väljakutsele vastamiseks 
piisa vad. Vaja on ulatuslikumaid meetmeid ja rahastamisskeeme ning märksa tihedamat 
koostööd pakkumise ja nõudluse pool el tegutsevate osaliste vahel.  
Kiibinappuse mõju Euroopa majandusele on toonud esile vajaduse võtta kiiresti täiendavaid 
meetmeid. Jõupingutus i tuleb hakata tegema kohe, kaasates kõik asjaomased avaliku ja 
erasektori osalised, võimendades tugevaid külgi, mitmekesistades võimekusi, kõrvaldades 
struktuurseid lünki, haarates uusi turge ja seades sisse rahvusvahelised partnerlussuhted.  
15. septembri l 2021 peetud kõnes olukorrast Euroopa Liidus18 kuulutas komisjoni president 
Ursula von der Leyen välja ELi kiibimääruse, juhtides tähelepanu vajadusele ühendada 
Euroopa maailmatasemel teadustegevuse võimekused ning koordineerida ELi ja riiklikke 
investeeri nguid kogu väärtusahela ulatuses.  
                                                 
14 https://spectrum.ieee.org/south -koreas -450billion -investment -latest -in-chip-making -push   
15 Vt joonealune märkus  1. 
16 USA presidendi teadus - ja tehnoloogianõunike kogu 2017.  aasta aruanne  pooljuhtide kohta.  
17 „Electronics i ndustry submits plan to make Europe a global leader in micro and nano -electronics“ .  
18 Kõne olukorrast Euroopa Liidus 2021.  aastal , Euroopa Komisjoni uudisteteenistus (europa.eu).  
 
4 
 ELi kiibimääruses tehakse ettepanek tugineda Euroopa tugevatele külgedele, kõrvaldada 
senised puudused ning arendada välja edukas pooljuhiökosüsteem ja vastupidav tarneahel, 
nähes samal ajal ette meetmed tarneahelas edaspi di esineda võivateks häireteks valmisoleku 
tagamiseks, nende ennetamiseks ja neile reageerimiseks.  
Kiibimäärus annab ainulaadse võimaluse tegutseda ühiselt kõigis liikmesriikides ja tuua kasu 
kogu Euroopale. Lühiajalises perspektiivis võimaldab see mõista ja prognoosida tulevasi 
kiibikriise, lahendada neid kriise tihedas koostöös liikmesriikidega ja anda liidule vahendid, 
mida kasutavad mõned sarnaselt meelestatud riigid19. Lühikeses kuni keskpikas perspektiivis 
hoogustab kiibimäärus tootmistegevust liidus n ing toetab kasvu ja innovatsiooni kogu 
väärtusahelas, suurendades varustuskindlust ja tagades vastupidavama ökosüsteemi. 
Keskpikas kuni pikas perspektiivis tugevdab kiibimäärus Euroopa tehnoloogilist 
juhtpositsiooni ja võimaldab samal ajal arendada vajalik ke tehnoloogilisi võimekusi, mis 
toetavad teadmiste ülekannet laborist tehastesse ja võimaldavad Euroopal saada uuenduslikel 
järgmise etapi turgude l üheks tehnoloogialiidritest.  
Käesolevas teatises esitatakse kontekst ja pakutakse välja meetmed Euroopa 
pooljuhiökosüsteemi tugevdamiseks seoses digikümnendiga. Sel eesmärgil esitatakse koos 
teatiseg a järgmised dokumendid:  
– ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, et rajada vastupidav 
Euroopa ökosüsteem ja tugevdada Euroopa tehnoloogilist juhtpositsiooni, luua asjakohane 
raamistik kiipide tootmisse investeerimiseks ning tagada pooljuhtide turu kriiside 
lahendamisel tegevuse tulemuslik koordineerimine liikmesriikide ja komisjoni vahel;  
– komisjoni soovitus, mis on adresseeritud liikmesriikidel e ja mis sisaldab kavandatava 
määruse ettepaneku vastuvõtmiseni ette nähtud peamisi meetmeid ning milles tehakse 
ettepanek juhtimisraamistiku kohta, mida saab kohe rakendama hakata, et praeg usest 
kiibinappusest üle saada;  
– ettepanek võtta vastu nõukogu määr us, millega muudetakse nõukogu määrust (EL) 
2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames.  
2.  Euroopa väljavaated ja turuvõimalused  
2.1. Ülemaailmne pooljuhtide nappus  
Praegune pooljuhtide nappus tuleneb mitmest tegurist: tugev ja üha kiiremini kasvav nõudlus 
digitehnoloogia järele, pooljuhtide tarneahelate struktuursed omadused – näiteks pikad 
tootmistsüklid, mis põrkuvad pooljuhtide kasutajate täppisajastatud tootmismu delitega, või 
jäik ja kontsentreeritud pakkumine, mida COVID -19 kriis veelgi süvendas, ning 
geopoliitilised pinged. Majanduse ja ühiskonna ulatusliku digitaliseerimise tõttu kasvas 
nõudlus kiipide järele juba enne pandeemiat (seoses nende kasutamisega näit eks 5G -
telefonides ja antennides, uutes videomängudes, andurites, esemevõrgu seadmetes jne). 
Pandeemia on olukorda halvendanud ning toonud mitme paralleelse arengusuundumuse 
kaudu esile kiipide olulisuse kaasaegs e majanduse ja ühiskonna jaoks.  
Liikumispiir angutest tulenenud kaugtöö, koduõpe ja digitaalne meelelahutus kasvatasid järsult 
nõudlust IT -seadmete, sealhulgas  personaalarvutite, sülearvutite ja välisseadmete, traadita 
võrkude, mängukonsoolide, andmekeskuste, serverite ja võrguseadmete järele, samuti  nende 
toomiseks vajalike kiipide järele.  
                                                 
19 Nt Defence Production Act USAs.  
 
5 
 Mitu  kiibitehast on viimase kahe aasta jooksul pandeemia ja loodusõnnetuste tõttu ajutiselt 
suletud, mis pingestab olukorda ülemaailmsetes pooljuhtide väärtusahelates. Ida -Aasiast 
Euroopasse suunduvad pooljuhtide t arned on veelgi aeglustunud tarneahela üldiste 
probleemide tõttu, mis on tingitud valitsuste poolt pandeemia leviku tõkestamiseks 
kehtestatud transpordipiirangutest.  
Tööstuse planeerimine ja nõudluse prognoosimine on muutunud keerulisemaks. 
Kiibipuudusest tulenevad probleemid mõjutavad muu hulgas autotootjaid. 2020.  aasta alguses 
vähendasid autotootjad kiibitellimusi, kuna nõudlus vähenes. Kiibitehaste vaba võimsus 
eraldati IT -seadmete jaoks. Kui nõudlus sõidukite järele 2020.  aasta lõpus taastus,  töötasid 
kiibitehased täisvõimsusel, mistõttu autotootjatel tuli leppida ühe aasta pikkuse või pikemagi 
ooteajaga20. Selle tulemusena suleti Euroopas ja mujal maailmas mitu autotehast ja töötajad 
koondati21. Euroopa autotootjad on kutsunud üles suurendama ELis kiipid e tootmise 
suutlikkust ja vähendama sõltuvust impordist22. Püsitellimuste alusel hinnates jäi 2021.  aastal 
kiipide nappuse tõttu tootmata 11,3  miljonit autot23 ning mõnes liikmesriigis vähenes 
tootmine 2019.  aastaga võrreldes 34  %, langedes 1975.  aasta tasemele24. Sama rängalt 
kannatas ka tööstusseadmete sektor25. 
Tarneraskusi  süvendasid ka USA ja Hiina vahelised kaubanduspinged; kartused, et USA 
kehtestab täienda vaid ekspordikeelde, arvatakse olevat sundinud mõningaid Hiina äriühinguid 
kiipe lattu tootma.  
Kõige olulisem on see, et nõudluse kasvule ei järgnenud samaväärset pakkumist, sest seda ei 
õnnestunud piisavalt kiiresti suurendada. Iga konkreetse kiibitüübi j aoks seatakse üles eraldi 
tootmisliinid, mis võtab aega mitu kuud ja milleks kulub miljardeid eurosid. Ka on 
tootmisliine vähe ja need on kontsentreeritud vähestesse kohtadesse; väga suurte 
kapitaliinvesteeringute kulude katmiseks peavad nad alati töötama täisvõimsuse lähedal, mis 
jätab nõudluse kasvule reageerimiseks vähe võimalusi.  
See olukord on mõjutanud mitut majandussektorit. Tervishoius kasutatavatele seadmetele, 
näiteks intensiivravi jälgimisseadmetele, südamerütmuritele, veresuhkru jälgimise seadm etele 
või defibrillaatoritele, mõeldud spetsiaalsete kiipide tarnimise viibimisel võivad olla 
eluohtlikud tagajärjed26. Krediitkaarte ei ole võimalik toota piisavas koguses, 
tarbeelektroonika on kauplustes otsas. Ohus on ka sellised strateegilised sektorid nagu kaitse, 
                                                 
20 „Understanding the global chip shortages “, J. P. Kleinhans & J.  Hess, Stiftung Neue Verantwortung (2021).  
21 Pooljuhtidega seotud puudujääkide tõttu moodustas autotööstusel saamata jäänud tulu 2021.  aastal 
hinnanguliselt 210  miljardit USA dollarit: Alixpartners  (2021).  
22 https://www.acea.a uto/message -dg/chip -shortage -auto-industry -calls-for-more -eu-made -semiconductors/   
23 AutoForecast Solutionsi  hinnangud.  
24 Allikas: Verband der Automobilindustrie . 
25 Materjalide nappuse mõjul tekkis 2021.  aasta jaanuarist oktoobrini kogu ELi tööstustoodangus 
5,1 protsendipunkti s uurune puudujääk. Kolmandik sellest puudujäägist tulenes mootorsõidukite sektorist 
(0,9 %) ning masinate ja seadmete sektorist (0,8  %): https://voxeu.org/article/impact -shortages -
manufacturing -eu.  
26 Hiljutises küsitluses , mille viis läbi Advanced Medical Technology Association, selgus, et kaks  kolmandikku 
meditsiiniseadmete tootjatest kasutab pooljuhte vähemalt pooltes oma toodetes.  Kõik vastajad on oma kiipide 
tarneahelas kogenud mõningaid häireid. Viivitused on väga erineva pikkusega, ulatudes kahest kuni enam kui 
52 nädalani;  
„Pacemaker, Ul trasound Companies Seek Priority Amid Chip Shortage“, The Wall Street Journal (2021).  
 
6 
 julgeolek ja lennundus. Turule on hakanud imbuma ebausaldusväärsed võltsitud kiibid, mis 
seavad ohtu elektroonikaseadmete turvalisuse ja töökindluse27. 
Tõenäoliselt ei õnnestu praegust kiibinappust leevendada enne 2023.  või isegi 2024.  aastat. 
Kuna nõudlus kasvab veelgi ja tootmisvõimsuste konsolideerimine võtab aega, jätkub kiipide 
nappus ja inflatsioonisurve suureneb.  
2.2. Pooljuhiturgude ja -tehnoloog ia areng  
Ülemaailmse kiibituru väärtus oli 2021.  aastal ligikaudu 550  miljardit USA dollarit28. Suurem 
osa ülemaailmsest nõudlusest tuleneb praegu lõppkasutuse rakendustest andmetöötluses, 
sealhulgas arvutites ja andmekeskuste taristus (32  %), sides, sealh ulgas mobiiltelefonides ja 
võrgutaristus (31  %) ning tarbeelektroonikas (12  %). Kasvutempo on kiire segmentides, kus 
varem valitses analoog - ja mehaaniline tehnoloogia, nagu autotööstus ja tööstustootmine 
(mõlemad 12  %), kus Euroopal on tugev positsioon29 (joonis  1). 
 
 
 
Joonis  1. Pooljuhituru segmendid seadmetüüpide ja lõppkasutussektorite nõudluse järgi30 
Tulenevalt andmemahtude pidevast suurenemisest ning üha kasvava arvutusvõimsuse, 
tehisintellekti ja ühenduvuse integreerimisest kõikidesse valdkondadesse peaks ülemaailmse 
kiibituru väärtus 2030.  aastaks ületama 1  triljoni USA dollari piiri.  
                                                 
27 Sellega seoses arutati valitsuste ja ametiasutuste 2021.  aasta novembri üldkoosolekul pooljuhtide teemal 
(Government & Authorities Meeting on Semiconductors (GAMS)) võl tsitud pooljuhtide küsimust.  
28 IC Insightsi  andmetel oli müük 2021.  aastal 26  % suurem kui 2020.  aastal ja 2022.  aastaks oodatakse 
11 %list kasvu.  
29 Pooljuhtide tööstusliidu (Semiconductor Industry Association) 2021.  aasta ülevaade  (2020.  aasta arvud).  
30 Allikas: SIA / WSTS , IC Insights.  Loogika 
24%
Mikro
15%
Mälu
29%Analoog
14%Optiline 
9%Andurid
4%Eraldi -
seisev 5%Segmendid seadmetüüpide 
järgi
Side
31%
Andmetöö
tlus 
(arvutid)
32%Olme -
elektrooni
ka 12%Tööstus
12%Autod
12%Valitsus
1%Segmendid lõppkasutuse järgi
 
7 
 Kasvav nõudlus kiipide järele on tingitud ka uutest turuvõimalustest, mis hõlmavad järgmist.  
 Tehisintellekt : tehisintellekti mõju kasvab paljudes sektorites. Vajaliku jõudluse 
saavutamiseks on vaja spetsiaalset andmetöötlus - ja seirearhitektuuri ning tehisintellekti 
kiipide segment on mikroelektroonika valdkonnas kindlalt kõige kiiremini kasvav osa, 
mille eeldatav aastane kasvumäär ületab e elseisvatel aastatel 40  %31. 
 Servtöötlus : andmetöötlus nihkub järk -järgult pilveandmekeskustest võrgu äärealadele, 
kus andmeid luuakse. 5G -ühenduvus hoogustab veelgi esemevõrgu turu laienemist ja 
analüütikud eeldavad, et 2025.  aastaks töödeldakse „servadel“  kuni 80  % andmetest, mille 
tulemusena servtöötluse turg kasvab seoses tööstuse esemevõrguga ja ettevõtete loodavate 
andmetega32 (mis on sektorid, kus ELil on põhipädevus) aastas 35  %.  
 Üldine digipööre ja vertikaalsete turgude areng:  mis tahes tööstusharu strateegia keskmes 
on ühendatud seadmete eeldatav kümnekordistumine 2025.  aastaks. Eelkõige kehtib see 
selliste sektorite kohta nagu töötlev tööstus ja automatiseerimine, põllumajandus, 
sidevõrgud, energiataristu ja tervishoiuteenused. Näiteks tervishoiuse ktoris peaks 
pooljuhtide kasutamine aastatel 2020 –2025 kasvama 10  % aastas33. Nõudlus, mis tuleneb 
elektrifitseerimisest ja autonoomsest sõidukijuhtimisest, kasvab ka autotööstuses: 
2026.  aastaks peaks sõidukite elektroonikaseadmete turg kasvama ligikaudu 1 5 % aastas 
ja jõudma 78  miljardi USA dollarini34. 
Asjakohased suundumused hõlmavad ka eri tööstussektorite vajadustega kohandatud 
projekteerimist. Selleks et võimaldada traditsioonilistes ja arenevates turusegmentides 
mitmesuguseid kasutusviise ning saavuta da suurem jõudlus, on vaja valdkonnaspetsiifilisi 
arhitektuure; see omakorda suurendab nõudlust kohandatud kiipide järele. Pooljuhtide 
suurenenud väärtus ajendab kasutajaettevõtteid, näiteks veebiplatvorme või autotootjaid, neile 
vajalike kiipide projektee rimisel osalema või koguni ise oma kiipe tootma.  
Sektorit  viib edasi  ka kiire tehnoloogiline  areng,  mis pakub  uusi võimalusi  
miniaturiseerimisel,  samal  ajal suurendades  andmetöötlusvõimsust;  see vähendab  kulusid  ja 
energiatarvet.  Tüüpilisteks  näideteks  on uued  transistoritehnoloogiad,  nagu  ringpaisuga  
transistor  ja täiustatud  FDSOI ; uued  süsteemi  integreerimise  arhitektuurid,  mis võimaldavad  
eri kiipide  ühendamist;  ning kujunemisjärgus  murranguline  tehnoloogia,  nagu  
kvanttehnoloogia,35 neuromorfne  arhitektuu r36 ja uued  andmetöötlusarhitektuurid,  mis 
põhinevad  täiustatud  protsessorituumadel,  sealhulgas  avatud  lähtekoodiga  arhitektuurid.  
Lisaks  suurendab  uute pooljuhtmaterjalide , näiteks  ränikarbiidi  ja galliumnitriidi  kasutamine  
side- ja jõuelektroonikarakendus te tõhusust  elektromobiilsuse  ja taastuvenergia  valdkonnas.   
Elektroonikatoodete pikem kasutusaeg tänu sellele, et need projekteeritakse vastupidavaks ja 
ajakohastatavaks, vähendab seadmete väljavahetamise kiirust ja vajadust uute toodete järele. 
                                                 
31 Uuringufirmade Technavio , Allied Market Research  ja Market Research Future  prognoosid.  
32 IOT Analytics .  
33 „Semiconductor in Healthcare Market:  Industry Insights, Major Key Players and Current Trends Analysis“, 
MarketWatch , 2021.  
34  Yole Developpement’  prognoos.  
35 Kvanttehnoloogia pakub andmetöötluse, side ja seire valdkonnas enneolematult paljutõotavaid võimalusi nii 
eraldiseisvate lahendustena kui ka klassikaliste lahendustega integreerituna. Esimesed kvanttehnoloogial 
põhinevad komponendid on juba turule ilmumas.  
36  Neuromorfne arhitektuur jäljendab inimese aju struktuuri ja toimimist ning võimaldab kii pide õppeprotsessi, 
mis parandab tunduvalt energiatõhusust.   
 
8 
 Mikrokiib imaterjale saab elektroonikajäätmetest; näiteks on tehniliselt võimalik võtta 
ringlusse liitpooljuhtmaterjale, ehkki esialgu ainult väga väikestes kogustes.  
2.3. Euroopa positsioon  
Euroopa tööstusel on pooljuhtide väärtusahelas palju tugevaid külgi ja mõn ed nõrgad küljed. 
Ülevaade Euroopa positsioonist on esitatud joonisel  2.  
Pooljuhtide sektorit iseloomustab hoogne teadus - ja arendustegevus: äriühingud 
reinvesteerivad rohkem kui 15 % oma tuludest järgmise põlvkonna tehnoloogia uuringutesse . 
ELis asuvad maailma juhtivad teadus - ja tehnoloogiaorganisatsioonid ning kõikjal liidus 
tegutseb tipptasemel ülikoole ja uurimisinstituute. Euroopa teadus - ja 
tehnoloogiaorganisatsioonide teedrajav tegevus on mõningate maailma kõige arenenumate 
kiipide tootmise tehnol oogia aluseks. Tänapäevaste kiipide arvutusvõimsus tuleneb 
ribikanaliga väljatransistoride (FinFET) pidevast miniaturiseerimisest, mida omakorda on 
hõlbustanud Euroopas välja töötatud ekstraultraviolett (EUV) -litograafia. Euroopas välja 
töötatud ja tööstu slikult kasutatav täiendav protsessitehnoloogia FDSOI pakub akutoitega 
seadmete puhul olulisi energiatõhususe eeliseid. Nii FinFETi kui ka FDSOI 
protsessitehnoloogial põhinevad kiibid on kasutusel kõigis tänapäeval toodetud 
mobiiltelefonides.  
 
Joonis  2. Pooljuhtide tarneahel: ELi turuosad maailmaturu asjaomastes segmentides  
Pooljuhtide tootmiseks on vaja väga palju ainulaadseid materjale, kemikaale ja keerukaid 
seadmeid, mida tootmisprotsessi iga etapi jaoks paku vad spetsialiseerunud müüjad. Euroopas 
tegutsevad maailma juhtivad seadmete ja toorainete, näiteks substraatide ja gaaside tarnijad37. 
Tarneahela selles osas on teatavad Euroopa tootmisseadmete tootjad oma vastavates 
                                                 
37 Nendele tugevatele külgedele vaatamata sõltub Euroopa teatavate materjalide, näiteks valguskindlate 
materjalide või ränimetalli puhul kolmandatest riikidest. Toorainete osas vastupanuvõime aren damiseks lõi 
Euroopa Komisjon Euroopa tooraineliidu . 
EL: 5%  
 
Kiipide  
projekteerimi
ne 
Pooljuhtide  
tootmine  
Kooste,  
katsetamine ja 
pakendamine  
Tootmisseadmed  
EL: 23%  
Intellektuaal -
omand/  
elektroonika 
projekteerimine  
EL: 2%  
Tooraine /  
räniplaadid  
EL: 14%  
Teadus - ja  
arendustegevus  
EL: 8%  
 EL: 7% 
Algseadmete  
valmistajad  
 
9 
 turusegmentides väga tugeval positsiooni l: maailmas ei ole võimalik toota tipptasemel kiipe 
ilma ELis valmistatud seadmeteta, näiteks EUV -litograafiamasinateta.  
Euroopas tegutsevad ka juhtivad kiibitootjad, kes on spetsialiseerunud konkreetsete 
pooljuhikomponentide projekteerimisele. ELi pooljuh tide tarnijatele kuulub maailmas 
juhtpositsioon kiipide tootmisel autode ja tööstusseadmete jaoks, mis on kaks suure 
kasvupotentsiaaliga turgu38. 
Euroopas on ka tööstussektoreid, mis moodustavad tugeva kasutajabaasi ja hakkavad 
kujundama edaspidist nõudlust , muu hulgas nõudlust arenenumate sõlmede järele. Pooljuhtide 
tootjad projekteerivad kiipe üha enam koos lõppkasutajatest äriühingutega, et parandada 
süsteemi toimimist; selle suundumuse puhul on Euroopas arenguruumi.  
Vaatamata nendele tugevatele külgedele  on ELi osa pooljuhtkiipidega seotud ülemaailmsest 
tulust praegu ligikaudu 10  %, samas kui 1990.  aastatel oli see üle 20  %39. Tootmine vähenes 
Euroopas osaliselt seetõttu, et siin puuduvad suured andmetöötlusettevõtted ja hääbunud on 
mobiiltelefonitootjad, mille olemasolu võinuks väga mahukaid investeeringuid õigustada. 
Suurte tootmiskulude tõttu viidi tootmine Aasiasse, kus kulud on väiks emad ja riigi toetus on 
suurem.  Viimastel aastatel on Euroopa pooljuhtide tööstuses taas hakatud tootmisse 
investeerima, kuid mitte sellises ulatuses, mis oleks tulevase oodatava kasvu tagamiseks 
piisav.  
Praegu on enamiku ettevõtete tegevuse aluseks tootmisvaba või vähese tootmisega ärimudel, 
s.t kogu tootmine või osa tootmisest toimub eraldiseisvates kiibitehastes. Euroopa kiibitootjad 
keskenduvad tootmisele turgude jaoks, kus neil on tugev positsioon, näiteks 
analoogtehnoloogia turgudel, ning kus veel ei nõuta tipptasemel sõlmesid, mida vajatakse 
andmetöötluse ja side valdkonnas. Kuigi alla 7  nm suuruste protsessisõlmede to otmiseks 
vajalikke seadmeid toodetakse ainult Euroopas, ei ole Euroopas kiibitehaseid, kus toodetaks 
alla 22  nm suuruseid sõlmesid, samas kui tulevikuturud liiguvad üha enam alla 5  nm suuruste 
protsessisõlmedega kiipide suunas. Mis puudutab kiipide koostet , katsetamist ja pakendamist, 
siis seda on traditsiooniliselt sisse ostetud Ida -Aasiast.  
Kuna ühel kiibil on miljardeid transistore, võib uue konstruktsiooni väljatöötamine eeldada 
sadade inseneride jõupingutusi mitme aasta vältel ning välise intellektuaa lomandi ja 
elektroonilise projekteerimise automatiseerimise (EDA) tarkvara kasutamist. Peamised 
müüjad asuvad väljaspool Euroopat. Kõikjal liidus on siiski märkimisväärselt palju andekaid 
inimesi ning viimasel ajal tegeleb üha rohkem väikeseid Euroopa ette võtjaid 
kõrgtehnoloogiliste protsessorite ja kiirendite projekteerimisega, eelkõige 
tehisintellektikiipide jaoks.  
3. Kiibistrateegia digikümnendi jaoks  
3.1. Euroopa visioon ja strateegilised vahendid selle realiseerimiseks  
Võttes arvesse kiipide keskset ro lli digitaalmajanduses, nende geopoliitilist mõõdet ja 
tootmisvõimsuse praegust suurt kontsentratsiooni, peab liit kiiresti tugevdama oma 
pooljuhiökosüsteemi, et parandada oma vastupanuvõimet ja varustuskindlust ning vähendada 
sõltuvust välistest tarnijate st.  
2020.  aasta detsembris allkirjastasid 22  liikmesriiki deklaratsiooni protsessoreid ja 
                                                 
38 ELi äriühingud on tugevad autode kiipide projekteerimisel, kuid osa tootmisest toimub teistes piirkondades.  
39  Allikas: Decision / Carsa . 
 
10 
 pooljuhitehnoloogiat käsitleva Euroopa algatuse  kohta40. Nad märkisid, et Euroopa turuosa 
ülemaailmsel pooljuhtide turul on tunduvalt väiksem Euroopa majanduslikust tähtsusest. Nad 
leppisid kokku, et teevad „erilisi pingutusi, et tugevdada protsessorite ja pooljuhtide 
ökosüsteemi ning laiendada tööstuslikku kohalolekut kogu tarneahelas, lahendamaks 
peamised tehnoloogilised, julgeoleku - ja ühiskondlikud probleemid“. Se llele tuginedes seati 
komisjoni 2021.  aasta märtsis avaldatud digikompassis41 eesmärgiks, et 2030.  aastaks 
moodustavad liidus toodetavad tehnoloogia viimasele sõnale vastavad ja kestlikud 
pooljuhid väärtuselt vähemalt 20  % ülemaailmsest toodangust . Seda eesmärki kinnitati 
2030.  aasta poliitikaprogrammi „Tee digikümnendisse“ ettepanekus42. 
Euroopal on väga tugevad eelised, mis on mitmekesised ja hajutatud paljude liikmesriikide 
vahel, ning ta suudab selle ambitsioonika visiooni realiseerida nii avaliku kui ka erasektori 
jõupingutuste ja kriitili se hulga investeeringute abil.  
Euroopal tuleb ja on võimalik teha enneolematult suures mahus investeeringuid, arvestades 
kõnealuse sektori suurt positiivset ülekanduvat mõju majandusele ja paljudele avalikku huvi 
pakk uvatele valdkondadele. Suured avaliku sektori investeeringud on vajalikud selleks, et 
kaasata märkimisväärseid erasektori investeeringuid, mis Euroopa äriühingute puhul on juba 
suurusjärgus 6  miljardit eurot aastas. Suuremad investeeringud pooljuhtidesse t eenivad kõigi 
tööstussektorite ja kogu ühiskonna huve ning toovad kasu kõigile liikmesriikidele.  
Veel üheks eduteguriks on senisest tihedam koostöö. Euroopal tuleb ja on võimalik 
mobiliseerida kõik oma andekad inimesed ja vahendid. Peamiste digitehnoloogia te 
ühisettevõttes43 juba toimub tihe koostöö paljude asjaomaste avaliku ja erasektori 
sidusrühmade vahel. Seda koostööd tuleb tugevdada ja laiendada, kaasates liikmesriikide 
ühiseid huve edendavate Euroopa projektide kaudu kõik väärtusahelas osalejad ja juh tivad 
teadustegevuse partnerid.  
Lisaks tuleks suurendada väärtust, mida Euroopa omistab turvalisusele, sealhulgas elutähtsa 
taristu turvalisusele, andmekaitsele ja energiatõhususele, näiteks kohaldades riigihangetes 
sertifitseerimisnõudeid, mis võivad aid ata nõudlust suurendada.  
Euroopa on küll teadustegevuses esirinnas, omades kõikjal mandril asuvaid olulisi 
teadusorganisatsioone, kuid tal tuleb ja on võimalik viia laborid ja tehased omavahel kokku, et 
võimendada oma tugevaid külgi seadmete ja materjalid e valdkonnas ning süsteemilahenduste 
ja süsteemide integreerimise valdkonnas, suurendada oma kohalolekut märkimisväärse 
kasvupotentsiaaliga turusegmentides, nagu autotööstus, meditsiinitehnoloogia, side, 
energeetika ja masinad, ning tõsta teadusuuringute t aset valdkondades, kus tehnoloogiline 
võimekus vajab tugevdamist. Head tulemused sõltuvad suurel määral ühistest jõupingutustest 
ja kõigi osaliste – väärtusahela tööstuse, avaliku sektori ja teadusorganisatsioonide – tihedast 
koostööst.  
                                                 
40 Ühisdeklaratsioon protsessorite ja pooljuhitehnoloogiate kohta,  Euroopa digituleviku kujundamine  
(europa.eu).  
41 COM(2021)  118. 
42 COM(2021)  574.  
43 Peamiste digitehno loogiate ühisettevõte ( https://www.kdt -ju.europa.eu ) käivitati 2021.  aasta novembris. 
Tegemist on kolmepoolse ettevõtmisega, mille osalisteks on komisjon, osalevad riigid (liikmesriigid ja 
assotsieerunud riigid)  ja tööstus. Selle kaudu tehakse kuni 2027.  aastani kuni 3,6  miljardi euro ulatuses 
avaliku sektori (EL ja osalevad riigid) investeeringuid. Sama palju peaksid investeerima erasektori 
sidusrühmad.  
 
11 
 Euroopa jõupingutus ed peavad keskenduma ka tulevastele võimalustele. Esiteks tuleks uurida 
seda, mida vajavad kasvuturg ja ringmajandus, s.t väikese energiatarbega komponente, 
võimsamaid ja andmeanalüüsiks kohandatud uue põlvkonna protsessoreid, tehisintellekti ja 
servtöötlu st, raadiosagedust ja 5G/6G komponente terabitiside jaoks ning integreeritumat 
jõuelektroonikat, sealhulgas ringlussevõetavust ja laiemaid kestlikkuse aspekte. Teiseks tuleks 
keskenduda sellele, mida tehnoloogia nende vajaduste rahuldamiseks pakub: 2  nm ja  
väiksemad ribikanaliga väljatransistorid ja ringpaisuga väljatransistorid, alla 10  nm suurused 
FDSOI -transistorid, kvanttehnoloogia, neuromorfne arhitektuur ja ka EUV -litograafia 
tootmiseks. Euroopa peab suurendama oma võimekusi neis valdkondades, juhtima  
tehnoloogiliste lahenduste väljatöötamist ja nende tööstuslikku kasutamist, võimendades 
investeeringuid ja hõlbustades nende uute tehnoloogiliste lahenduste kasutuselevõttu Euroopa 
tööstuses, eelkõige VKEde poolt, et tagada tehnoloogilises võidujooksus om a 
konkurentsivõime, sealhulgas tööstusharudes, mis on traditsiooniliselt rohkem keskendunud 
küpsetele kiipidele.  
3.2. Strateegilised eesmärgid  
Selle visiooni elluviimiseks on Euroopa kiibistrateegias  esitatud järgmised viis strateegilist 
eesmärki . 
Esiteks peaks Euroopa tugevdama oma juhtpositsiooni teadusuuringute ja tehnoloogia 
valdkonnas . See on hädavajalik selleks, et säilitada Euroopa praegused eelised mitme 
läbimurdetehnoloogia valdkonnas, sealhulgas seadmete tootmise ja kõrgtehnoloogiliste 
materjalide alal, mis on vajalikud kõikide sektorite huve teenivate järgmise põlvkonna 
tootmisrajatiste ehitamiseks.  
Teiseks peaks Euroopa arendama ja tugevdama oma suutlikkust teha uuendusi 
kõrgtehnoloogiliste, energiatõhusate ja turvaliste kiipide projekte erimisel, tootmisel ja 
pakendamisel ning muuta need valmistoodeteks . See tagab kiipide tarnimise pikemas 
perspektiivis, rahuldades tööstuse ja avaliku sektori vajadusi ning ergutades innovatsiooni 
majanduses laiemalt. Selleks on oluline investeerida katsel iinidesse ning kõrgetasemelistesse 
projekteerimis -, katse - ja eksperimenteerimisrajatistesse ja -vahenditesse. Tarneahelas 
osalejatele antakse avatud ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääs katseliinidele; 
ainulaadsete maailmatasemel rajatistena muudavad need liinid Euroopa ülemaailmsel areenil 
tugevaks partneriks ning loovad tugeva aluse rahvusvahelise koostöö tõhustamiseks.  
Kolmandaks peaks Euroopa kehtestama sobiva raamistiku  oma tootmisvõimsuse 
märkimisväärseks suurendamiseks 2030.  aastaks . Kuna turg peaks 2030.  aastaks 
kahekordistuma, on Euroopa eesmärkide saavutamiseks vaja tootmist neljakordistada. 
Küsimus ei ole üksnes mahus. See tähendab ka vajadust tagada, et Euroopas on võimalik 
toota kõige arenenumaid kiipe, rahuldada kasutajate vajadu si ja mitmekesistada juurdepääsu 
turgudele, pidades silmas turge, kus Euroopa ei ole praegu esindatud, tagades samas, et 
kiipide tootmisel võetakse arvesse ka võimalikku keskkonnajalajälge. Lisaks on vaja 
tugevdada varustuskindlust, eelkõige elutähtsates s ektorites, näiteks nendes, mis on olulised 
avaliku julgeoleku seisukohast. Selleks peab Euroopa kaasama investeeringuid oma 
territooriumil asuvatesse tootmisrajatistesse nii liidust kui ka väljastpoolt ning looma sobivad 
tingimused ja soodsa raamistiku era investeeringute tegemiseks.  
Neljandaks peaks Euroopa tegelema oskuste nappuse terava probleemiga, meelitama ligi 
uusi talente ja toetama kvalifitseeritud tööjõu tekkimist , kuna praegused puudujäägid 
piiravad ökosüsteemi tugevdamiseks tehtavaid jõupingutus i.  
 
12 
 Üldiselt peaks Euroopa kujundama põhjaliku arusaama ülemaailmsetest pooljuhtide 
tarneahelatest , et jälgida nende toimimist, mõista tulevikusuundumusi, ennetada häireid, 
seada sisse paremini tasakaalustatud võimekustel ja vastastikusel huvil põhinevad 
rahvusvahelised partnerlussuhted, reageerida õigeaegselt, et vältida rahvusvaheliste 
tarneahelate lagunemist, ning võimaldada ELil võtta vajaduse korral asjakohaseid meetmeid.  
Eespool nimetatu saavutamiseks peaks liit tegema tihedat koostööd liikmesriikide  ning kõigi 
asjaomaste avaliku ja erasektori sidusrühmadega, et koordineerida  jõupingutusi, koondada 
teadmisi ja ressursse ning seeläbi luua Euroopas elujõuline ja vastupanuvõimeline 
pooljuhiökosüsteem. Pooljuhtide väärtusahela üleilmastumist arvesse võttes peaks liit seadma 
sisse tugevad rahvusvahelised partnerlussuhted, eelkõige sarnaselt meelestatud partneritega. 
See tõhustab koordineerimist ja vähendab võimalikke vastuolusid eesmärkide vahel. Need 
partnerlussuhted hõlmavad kõnealuses sektoris kolmandate riikide poolt rakendatava poliitika 
põhjalikku hindamist ning ühiseid lähene misviise tarneprobleemide lahendamisele, sealhulgas 
vastastikku kasulike mitmekesistamisstrateegiate kaudu.  
Eeltoodud meetmete rakendamine peaks Euroopal võimaldama luua kogu ELis kõigile 
liikmesriikidele kasuliku dünaamilise ökosüsteemi, kaasates investee ringuid tootmisse, 
projekteerimisse ning teadus - ja arendustegevusse ning maailma parimaid talente Euroopa 
visiooni elluviimiseks. Selline areng tugevdab Euroopa suutlikkust saavutada oma 
keskkonnaeesmärgid ning kiirendada digi - ja rohepööret, parandades s amal ajal liidu 
julgeolekut. See eeldab otsustavat tegutsemist kohe praegu, mistõttu komisjon teeb ettepaneku 
käesolevas teatises kirjeldatud meetmepaketi kohta.  
3.3. Eesmärkide saavutamine  
Euroopa kiibistrateegias on esitatud rida meetmeid ja algatusi koo s märkimisväärsete 
investeeringutega, mis on vajalikud eespool kirjeldatud visioo ni ja eesmärkide saavutamiseks.  
Seniste teadaannete põhjal on ELi kiibimääruse toetuseks 2030.  aastani tehtavate 
poliitikapõhiste investeeringute kogusumma hinnanguliselt üle 43 miljardi euro44. See 
meelitab tõenäoliselt ligi ja võimendab samaväärses mahus täiendavaid pikaajalisi 
erainvesteeringuid.  
Avaliku sektori investeeringud hõlmavad 11  miljardit eurot Euroopa kiibialgatusele,45 millega 
kuni 2030.  aastani rahastatakse tehnoloogilise juhtpositsiooni tugevdamist teadusuuringute, 
projekteerimise ja tootmisvõimsuste valdkonnas. See eeldab liidu ja liikmesriikide 
investeeringute koondamist, milles peaksid osalema ka erasektori osaleja d. Seda täiendatakse 
omakapitalitoetusega idufirmadele, kasvufirmadele ja muudele tarneahelates osalevatele 
ettevõtjatele investeeringute hõlbustamise meetmete kaudu, mida nimetatakse ühiselt 
„kiibifondiks“ ja mille puhul eeldatav investeeringute kogumaht on vähemalt 2  miljardit 
eurot. Nende eri meetmete otsesel ühisel mõjul peaks kaasatama enam kui 15  miljardi euro 
väärtuses avaliku ja erasektori investeeringuid. See lisandub laenudele, mida kogu 
pooljuhiökosüsteemile võiks pakkuda EIP.  
Lisaks võivad liik mesriigid toetada Euroopa kiibialgatust ka taaste - ja vastupidavuskavades 
sisalduvate mikroelektroonikaga seotud meetmete kaudu või riiklikest või piirkondlikest 
                                                 
44 Avaliku sektori investeeringud ja võimendatud omakapital itoetus.  
45 Sealhulgas olemasolev peamiste digitehnoloogiate ühisettevõte.  
 
13 
 fondidest. Täiendava toetuse pakkumiseks võivad liikmesriigid kaaluda ka taaste - ja 
vastupidav usrahastu raames kasutamata laenuvõimaluste ärakasutamist.  
Näiteks kavatsevad liikmesriigid juba investeerida uude üleeuroopalist huvi pakkuvasse 
tähtsasse projekti, toetades piiriüleseid uuenduslikke projekte mikroelektroonika 
väärtusahelas, sealhulgas taaste - ja vastupidavusrahastu ning struktuurifondide kaudu. See 
investeering täiendab kavandatud toetust suurte tootmisrajatiste rajamiseks.  
 
 
 
Eespool nimetatud investeeringud täiendavad olemasolevaid programme ja meetmeid 
pooljuhtidega seotud teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, nagu programm „Euroopa 
horisont“ ja programm „Digitaalne Euroopa“. Mis puudutab tehnoloogilise juhtpositsiooni 
toetamist, siis selleks laiendatakse programmi „Digitaalne Euroopa“ ulatust. Lisaks 
tugevdatakse peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtet; ettevõtte tegevus orienteeritaks e 
ümber Euroopa kiibistrateegia eesmärkide saavutamisele ja ettevõtte uueks nimeks saab 
„kiipide ühisettevõte“. Ühisettevõte suurendab jõupingutusi, ühendamaks rahalised ja 
tehnilised vahendid, mis on vajalikud selleks, et pidada sammu üha kiirema innovats iooniga 
pooljuhtide valdkonnas, saavutada oluline mõju ülekandumine ühiskonnale ja jagada riske, 
kohandades strateegiaid ja investeeringuid Euroopa ühisest huvist lähtudes. Ühisettevõte teeb 
koostööd liikmesriikidega, et hõlbustada tegevuse kooskõlla viimi st riiklike programmidega 
ja toetada uuenduslikke suuremahulisi projekte. Ühisettevõtte eesmärk on teenida 
liikmesriikide ühist huvi arendada taristut ja tugevdada võimekusi, et sellest saaksid kasu 
väärtusahelas osalejad kogu liidus. Ühisettevõtte edu saa b seega tugineda üksnes 
liikmesriikide ja liidu ühistele jõupingutustele, mille eesmärk on toetada nii suurte 
kapitalikulude katmist kui ka virtuaalse projekteerimise ja katsetamise ressursside laialdast 
kättesaadavust, samuti teadmiste, oskuste ja pädevus te levitamist. Oma uuendatud missiooni 
raames saab ühisettevõttest teenäitaja liidu jõupingutustes pooljuhtide valdkonnas.  
Järgmistes jagudes kirjeldatakse konkreetseid meetmeid ja algatusi eesmärkide 
saavutamiseks.  
3.3.1.  Juhtpositsioon teadusuuringute ja innovatsiooni ning seadmete tootmise alal  
Selleks et säilitada ja tugevdada oma juhtpositsiooni teadusuuringute ja innovatsiooni ning 
seadmete tootmise alal, on Euroopa juba kavandanud investeeringuid järgmise põlvkonna 
tehnoloogiasse programmi „Euroopa  horisont“ raames.  
Kiipide ühisettevõtte raames toetatav edaspidine teadustegevus aitab kindlustada vertikaalsete 
tööstusharude tulevaste vajaduste täitmise ning tagada ühiskonna - ja keskkonnaprobleemide 
lahendamise. Teadusuuringutes keskendutakse näiteks  tehnoloogiale, mille abil saavutatakse 
transistoride suurus alla 2  nm, murrangulisele tehisintellektitehnoloogiale, üliväikese 
energiatarbega energiatõhusatele protsessoritele, uudsetele materjalidele46 ning eri materjalide 
heterogeensele ja 3D -integreerim isele, samuti kujunemisjärgus projekteerimislahendustele, 
mis põhinevad näiteks avatud lähtekoodiga RISC -V andmetöötlusarhitektuuril.  
                                                 
46 7. veebruaril 2022 tutvustasid peamised tööstus - ja teadusorganisatsioonid dokumenti „Manifesto proposing a 
Systemic Approach of Advanced Materials for Prosperity: a 2030 Perspecti ve“, milles rõhutatakse, et 
järgmise põlvkonna pooljuhtmaterjalid annavad hoo sisse Euroopa uute innovatsiooniturgude arengule.  
 
14 
 Ühisettevõte võib teha koostööd ka muude asjakohaste Euroopa partnerlustega, mis tegelevad 
näiteks materjalide, tootmise, nutivõrkude ja tervishoiuga, või kiipe kasutavate 
kasutajaettevõtetega.  
Lisaks toetatakse programmi „Euroopa horisont“ raames 1  milja rdi euro suuruse 
kvanttehnoloogia juhtalgatusega47 kvantkiipidega seotud teadusuuringuid, arvestades 
kvantkiipide murrangulist potentsiaali keerukate andmetöötlustoimingute ja üliturvalise 
teabevahetuse kontekstis.  
Liikmesriigid toetavad täiendavalt rakendu suuringuid ja innovatsiooni üleeuroopalist huvi 
pakkuvate tähtsate projektide kaudu. Praegu valmistatakse ette teist üleeuroopalist huvi 
pakkuvat tähtsat projekti mikroelektroonika valdkonnas48. Sellesse projekti kaasatakse 
eeldatavasti rohkem kui 100  võima likku osalejat ligikaudu 20  liikmesriigist. Projekti raames 
käsitletakse kõiki peamisi turusegmente, pöörates erilist tähelepanu innovatsioonile sellistes 
valdkondades nagu tehisintellektiprotsessorid, servtöötlus, elektromobiilsus, turvalisus ja 
energiatõ husus. See üleeuroopalist huvi pakkuv tähtis projekt hõlmab ka projekte 
sidevaldkonnas, mis on oluline vertikaalne turg, mis tugevdaks Euroopa pädevust 5G - ja 6G -
tehnoloogia alal. Projektide puhul järgitakse terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmab kogu 
pooljuhtide tarneahelat.  
3.3.2.  Juhtpositsioon projekteerimise, tootmise ja pakendamise alal  
Uue Euroopa kiibialgatuse eesmärk on tugevdada ELi tehnoloogilist ja 
innovatsioonisuutlikkust pooljuhtide valdkonnas ning tagada keskpikas ja pikas perspektiivis 
juhtposit sioon pooljuhitehnoloogia alal.  Sellega tagatakse kõrgtehnoloogiliste pooljuhtide 
projekteerimise vahendite, järgmise põlvkonna kiipide katseliinide ja uusima 
pooljuhitehnoloogia innovaatiliste rakenduste katserajatiste kasutuselevõtmine kogu 
Euroopa s. Samuti edendatakse algatuse raames kvantkiipide tootmiseks vajalikku 
tehnoloogilist ja insenertehnilist võimekust, arendades vastavat kõrgtehnoloogilist ja tehnilist 
suutlikkust.  
Algatus tugineb Euroopa juhtpositsioonile teadustegevuses, sealhulgas Eur oopa teadus - ja 
tehnoloogiaorganisatsioonide ning peamiste tootmisseadmete tarnijate, integreeritud 
projekteerijate ja tootjate49 ning tugevate kasutajasektorite võimekustele; algatuse eesmärk on 
seda positsiooni veelgi tugevdada.  
Algatusega koondatakse li idu ja liikmesriikide investeeringud, et võimendada erainvestorite 
lisainvesteeringuid. See ettevõtmine täiendab juba planeeritud teadustegevust, mille tulemusi 
võetakse pidevalt arvesse katseliinide ja projekteerimistaristu kavandamisel. Algatus aitab 
killustatud tegevust konsolideerida ja seda märkimisväärselt laiendada, et viia laborid ja 
tehased omavahel kokku ning luua tulevikukindel ökosüsteem, nii et Euroopa tipptasemel 
teadustegevusest ja innovatsioonist saab tööstusliku innovatsioonisuutlikkuse alu s. 
Algatuse raames toetatakse Euroopa elujõulist ja vastupidavat pooljuhiökosüsteemi, 
sealhulgas tehnoloogiainnovatsioonis osalejaid ning tarne - ja kasutajatööstust, edendades 
varajast kasutuselevõttu ja jagades saadavaid eeliseid kogu Euroopas. Peamine edutegur on 
                                                 
47 Kvanttehnoloogia juhtalgatus on pikaajaline teadusalgatus, mille raames arendatakse kvanttehnoloogiat, 
näiteks kvantarvutuse j a simulatsiooni, kvantkommunikatsiooni võrkude ning kvanttaju ja -metroloogia 
valdkonnas.  
48 https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2019 -2024/breton/blog/ipcei -microelectronics -major -step-
more -resilient -eu-chips -supply -chain_en   
49 Pooljuhtide tootjad, kes tegelevad kiipide projekteerimise ja tootmisega ning müüvad neid oma klientidele.  
 
15 
 tihe koostöö pakkumise ja nõudluse poole osaliste vahel. Euroopa protsessorite ja pooljuhtide 
tehnoloogialiit50 täidab koos teiste asjaomaste sidusrühmadega algatuses nõuandvat rolli.   
Euroopa kiibialgatust viiakse ellu peamiselt kiipide ühisettevõtte kaudu. Euroopa 
kiibialgatuse raames toimuva teadus - ja uuendustegevuse ning suutlikkuse suurendamise 
kombineerimine sama ühisettevõtte raames toob vastastikust kasu tänu sünergiale algatuse 
ning olemasoleva ühisettevõtte ulatuse ja eesmärkide  vahel.  
Projekteerimisstrateegia  
Projekteerimine on pooljuhtide valdkonnas oluline võimekus, mis on vajalik eri kasutusviiside 
tarbeks ja erinevate kasutajate vajadustele kohandatud uudsete süsteemide loomiseks. Selleks 
et tugevdada Euroopa innovatsioonisu utlikkust kõrgtehnoloogiliste kiipide projekteerimise, 
tootmise ja pakendamise valdkonnas, luuakse kogu Euroopas kättesaadava virtuaalse 
platvormi kaudu ulatuslik integreeritud pooljuhitehnoloogia projekteerimistaristu . 
Sidusrühmad, sealhulgas uuenduslikud  VKEd ning teadus - ja tehnoloogiaorganisatsioonid 
saavad projekteerimistaristule juurdepääsu; seejuures kohaldatakse selgeid 
intellektuaalomandieeskirju.  
See platvorm tugineb olemasolevatele ja uutele projekteerimise andmekogudele, mis 
hõlmavad suurt hulka  tipptasemel ja kõrgtehnoloogilisi lahendusi. Koos olemasolevate 
elektroonilise projekteerimise automatiseerimise vahenditega võimaldaks platvorm 
projekteerida uudseid komponente ja süsteeme, millel on sellised uued omadused nagu 
vähene energiatarve, turva lisus ning uued süsteemide integreerimise ja 3D -koostevõimalused. 
Platvormi täiendatakse pidevalt uute projekteerimisvõimekustega ning sellesse koondatakse 
ajapikku üha enam protsessorite tehnoloogilisi ja projekteerimislahendusi, sealhulgas avatud 
lähteko odiga lahendusi.  Uuendusliku projekteerimise nõuded on suunatud ka 
elektroonikatoodete vastupidavusele ja uuendatavusele.  
Euroopa protsessorite ja pooljuhtide tehnoloogialiit ning kiipide ühisettevõte toovad kokku 
kiipide tootjad ja kasutajad, et kavandada  ja arendada spetsiaalseid protsessoreid sellistes 
valdkondades nagu tööstuse automatiseerimine, autotööstus või side, samuti paljud 
projekteerimise valdkonnas tegutsevad Euroopa VKEd.  Tipptasemel 
projekteerimisvahenditele juurdepääsuks on vajalik ka rahvu svaheline koostöö.  Platvorm 
ergutab kasutajate kogukondade laialdast koostööd projekteerimisettevõtete, 
intellektuaalomandi ja töövahendite pakkujate, projekteerijate ning teadus - ja 
tehnoloogiaorganisatsioonidega ning aitab tagada, et järgmise põlvkonna k iipide 
intellektuaalomand on Euroopa päritolu.  
Katseliinid uuendusliku tootmise ettevalmistamiseks ja katsetamiseks  
Kiipide tootearenduse kesketapid võivad olla väga kulukad ja riskantsed, kujutades endast 
tööstusliku tootmise reaalset takistust. Seetõttu  on algatuse raames kavas rajada ja kasutada 
laiendatud katseliine  uuenduslike prototüüpide loomiseks ja nende tootmismahu 
suurendamiseks, et jõuda laborites toimuvast tutvustustegevusest reaalse tootmiseni.  
Algatus tugineb olemasolevatele katseliinidele ja selle raames luuakse taristu, mille abil on 
võimalik viia uued kõrgtehnoloogilised lahendused kõrgemale küpsusastmele, hõlbustades 
kiirendatud tööstuslikku kasutuselevõttu ja turustamist. Sellised tipptasemel rajatised 
võimaldavad tööstusel katsetada ja  valideerida süsteemilahenduste uudseid prototüüpe, 
integreerides uusi läbimurdetehnoloogiaid, näiteks kvant - või tehisintellektitehnoloogiat või 
                                                 
50 https://digital -strategy.ec.europa.eu/en/policies/alliance -processors -and-semiconductor -technologies   
 
16 
 neuromorfset arhitektuuri, samuti uusi omadusi, nagu turvalisus või energiatõhusus. Seeläbi 
saab anda projekte erijatele kohest tagasisidet nende projekteerimismudelite parendamiseks ja 
täiustamiseks enne tootmisele üleminekut, mis võimaldab neil arendustsüklit 
märkimisväärselt lühendada.  
Algatusega toetatakse uute katseliinide väljatöötamist näiteks FDSOI -tehnolo ogia (10  nm ja 
alla selle), tipptasemel sõlmede (alla 2  nm) ning 3D heterogeensete süsteemide integreerimise 
ja täiustatud pakendamise tarbeks . Need katseliinid edendavad Euroopa intellektuaalomandit 
tootmistehnoloogia ning kõrgtehnoloogiliste tootmisseadm ete ja -materjalide valdkonnas. 
Nende abil tugevdatakse partnerlust kõrgtehnoloogia arendamise seadmete tarnijatega ning 
toetatakse tööstuse projekte, mille eesmärk on viia prototüübid laborist tehasesse, valideerida 
kontseptsioone ja võtta tootmisliinidel  kasutusele teatav tehnoloogia. Need katseliinid 
(eelkõige FDSOI katseliin) võimaldavad töötada välja väga energiatõhusad kiibid, mis on 
kesksel kohal üleminekul rohelisele majandusele sellistes sektorites nagu autotööstus, info - ja 
kommunikatsioonitehnolo ogia ning liikuvus.  
Katseliinid ja eespool nimetatud projekteerimisplatvorm ühendatakse omavahel: katseliinid 
võimaldavad projekteerimiskogukonnal katsetada ja valideerida tehnoloogiavalikuid enne, kui 
need muutuvad turul kättesaadavaks. Nii tagatakse, et  uute kiipide ja süsteemide 
projekteerimisel kasutatakse täiel määral ära uute tehnoloogiliste lahenduste potentsiaal ja 
saavutatakse tipptasemel innovatsioon.  
See tehnoloogiataristu on väga oluline selleks, et suurendada Euroopa teadmisi, suutlikkust ja 
võimekusi eesmärgiga kaotada innovatsioonilõhe teadusuuringute ja ärilisel alusel rahastatava 
tootmise vahel ning suurendada kümnendi lõpuks Euroopas nii nõudlust kui ka tootmist51. 
Tugeva koostoime võib saavutada eri katseliinide ühise arendamisega, näitek s Euroopa 
kiibitootjate konsortsiumi kaudu, ühendades liidu panuse liikmesriikide ja teiste osalejate 
ühiste ressurssidega.  
Kvanttehnoloogia on väga paljutõotav kujunemisjärgus andmetöötlus -, kommunikatsiooni - ja 
seiretehnoloogia. Algatusega toetatakse teh noloogilise ja insenertehnilise võimekuse 
arendamist, et kiirendada kvantkiipide (s.t kvantefekti kasutavate kiipide) väljatöötamist. 
Tegevus hõlmab kvantkiipide katseliinide väljatöötamist ja katsetamist.  
Kiipide sertifitseerimine  
Tulevased nutiseadmed,  süsteemid ja ühenduvusplatvormid peavad tuginema 
kõrgtehnoloogilisele elektroonikale ning vastama energiatõhususe, usaldusväärsuse ja 
küberturvalisuse nõuetele; see sõltub suuresti alustehnoloogia omadustest. Liikmesriigid on 
juba kokku leppinud usaldusvä ärse elektroonika ühiste standardite ja vajaduse korral 
sertifitseerimise väljatöötamises, samuti ühiste nõuete väljatöötamises turvaliste kiipide ja 
manussüsteemide hankimiseks rakenduste jaoks, mis tuginevad kiibitehnoloogiale või 
kasutavad seda ulatusli kult.  
Tuginedes maailma juhtivale positsioonile keskkonnahoidlike, usaldusväärsete ja turvaliste 
kiipide arendamisel,52 on vaja töötada välja sertifitseerimise võrdlusmenetlused konkreetsete 
elutähtsate sektorite ja tehnoloogiliste lahenduste jaoks, millel  võib olla suur sotsiaalne mõju. 
Nende kiipide sertifitseerimine keskkonnahoidlike, usaldusväärsete ja turvalistena peaks 
                                                 
51 Investeeringud projekteerimistaristusse ja katseliinidesse võivad vajada kaasrahastamist liikmesriikide poolt, 
kes peavad asjakohasel juhul järgima riigiabi eeskirju.  
52 2020.  aastal väljastas rühm ELi juhtivaid tootjaid mitu sertifikaati, mille puhul tugineti ühistele 
kriteeriumidele.  
 
17 
 hõlmama kogu väärtusahelat kuni lõpptoodetesse integreerimiseni ning seda tuleks kajastada 
riigihangetes ja edendada rahvusvahelises s tandardimistegevuses.  
Konsulteerides avaliku ja erasektori sidusrühmadega, sealhulgas Euroopa protsessorite ja 
pooljuhtide tehnoloogialiidu kaudu, teeb komisjon kindlaks ja prioriseerib sektorid ja tooted, 
mille puhul keskkonnahoidlikkuse, usaldusväärsuse  ja turvalisuse küsimused on asjakohased 
ning mis vajavad sertifitseerimismenetlust, võttes arvesse liidu ühtlustatud õigusest tulenevaid 
õiguslikult kohaldatavaid nõudeid ja Euroopa küberturvalisuse sertifitseerimise raamistiku53 
kohast tegevust.  
3.3.3.  Euroopa ökosüsteemi edendamine ja varustuskindluse tagamine  
Selleks et tagada liidu varustuskindlus ja tarneahela vastupidavus, avaldades samal ajal 
märkimisväärset positiivset mõju majandusele laiemalt, tuleb ilmtingimata investeerida 
uutesse kõrgtehnoloogi listesse tootmisrajatistesse. Positiivne mõju avaldub nii siis, kui 
tootmine liigub arenenumate  tehnoloogiliste lahenduste suunas (nt laiendamine, 
funktsionaalne integreerimine või jõudlus, sealhulgas energiatõhusus), kui ka siis, kui 
võetakse kasutusele u uenduslikud tehnoloogilised protsessid.  
Erainvesteeringud nendesse kõrgtehnoloogilistesse rajatistesse võivad vajada märkimisväärset 
avaliku sektori toetust. Võttes arvesse äärmiselt suuri turule sisenemise tõkkeid ja sektori 
kapitalimahukust, tunnistab komisjon vajadust juhtumipõhise hindamise järele, kui avaliku 
sektori toetus hõlmab riigiabi, mis ei kuulu kehtivate suuniste kohaldamisalasse. Sellistel 
juhtudel, nagu on juba märgitud teatises  konkurentsipoliitika kohta, mis toetab uute 
probleemide lahendamist ,54 võib olla põhjendatud katta avaliku sektori vahenditest kuni 
100 % tõendatud rahastamispuudujäägist, kui vastasel juhul kõnealuseid rajatisi Euroopas ei 
eksisteeriks. Komisjon hindab se lliseid juhtumeid vahetult ELi toimimise lepingu artikli  107 
lõike  3 punkti  c alusel. Selle sätte kohaselt võib komisjon pidada riigiabi eeskirjadega 
kokkusobivaks teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengu 
soodustamiseks antavat abi , kui see ei mõjuta kaubandustingimusi ebasoovitavalt määral, mis 
oleks vastuolus ühiste huvidega, võrreldes sellise riigiabi positiivset mõju tõenäolise 
kaubandusele ja konkurentsile avalduva negatiivse mõjuga.  
Abi positiivse mõju ning konkurentsile ja ka ubandusele avalduva negatiivse mõju võrdlemisel 
võtab komisjon arvesse asjaolu, et uued tootmisrajatised on liidus esimesed omataolised , kuna 
nende eesmärk on valmistada tehnoloogilisi lahendusi, mis lähevad liidu tehnika tasemest 
kaugemale, näiteks tehnol oogiasõlmede, alusmaterjali (näiteks ränikarbiidi ja galliumnitriidi) 
ning muude tooteuuenduste mõttes, mis võivad tagada parema jõudluse, protsessitehnoloogia, 
energiatõhususe või keskkonnatoime. Komisjon kaalub ka nende rajatiste pikaajalist 
elujõulisust  ilma jätkuva tegevustoetuseta ning selgeid kohustusi jätkata uuendustegevust liidu 
pooljuhiökosüsteemis55.  
Kavandatavas kiibimääruses sätestatakse mõiste „ esimene omataoline “ määratlus, mida 
komisjon võtab arvesse riigiabi hindamisel. Samuti määratletakse  kavandatavas kiibimääruses 
                                                 
53 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17.  aprilli 2019.  aasta määrus (EL) 2019/881, mis käsitleb ENISAt (Euroopa 
Liidu Küberturvalisuse Amet) ning info - ja kommunikatsioonitehnoloogia küberturvalisuse sertifitseerimist 
ja millega tunnistatakse keh tetuks määrus (EL) nr  526/2013 (küberturvalisuse määrus) (EMPs kohaldatav 
tekst).  
54  COM(2021)  713 final.  
55 Sellised täiendavad investeeringud tulevaste tehnoloogiliste lahendustega seotud teadus - ja arendustegevusse 
tehtaks abisaajate sõltumatu panusena j a neid ei võetaks arvesse rahastamispuudujäägi arvutamisel.  
 
18 
 esimeste omataoliste rajatiste kaks liiki: ELi avatud pooljuhitehased , mis eraldavad 
märkimisväärse osa oma tootmisvõimsusest teiste tööstusettevõtjate tootmise jaoks; ja 
integreeritud tootmisrajatised , mis projekteerivad ja too davad komponente oma turgude 
teenindamiseks. Üht või teist liiki rajatisena tunnustamine pakub mitmeid eeliseid. See 
võimaldab saada lube kiirkorras ja eelisjuurdepääsu kavandatud Euroopa kiibialgatuse raames 
rajatud katseliinidele. Lisaks kinnitab see, et  investeering tootmisrajatisse aitab kaasa 
pooljuhtide varustuskindlusele liidus ja on seega avalikes huvides. ELi avatud 
pooljuhitehasena või integreeritud tootmisrajatisena tunnustamise ja vajaduse korral riigiabi 
lubamise menetlused viiakse läbi paralle elselt. Komisjoni talitused koordineerivad neid 
paralleelseid hindamisi, et kiirendada otsuste langetamist, pidades silmas samaaegset otsuste 
tegemist.  
Abil peab olema ergutav mõju ning see peab olema vajalik, asjakohane ja proportsionaalne. 
See tähendab e elkõige, et abi ei tohi anda investeeringutele, mille kohta on otsus tehtud juba 
enne abitaotluse esitamist, et ilma abita investeeringut ei tehtaks, et avaliku sektori rahaline 
toetus on sobiv vahend ja et vähem moonutavat alternatiivi ei ole olemas ning et 
põhjendamatud konkurentsimoonutused on viidud miinimumini. Selles kontekstis mängivad 
rolli ka tingimused, mille kohaselt peavad kiibimääruse kohased rajatised olema esimesed 
omataolised , kuivõrd sellega tagatakse, et toetus piirdub valdkondadega, kus l iidus puudub 
piisav tarnekindlus, ja et toetamise tulemusena ei tõrjuta välja ühtegi olemasolevat ega 
kavandatavat eraalgatust56. Konkurentsimoonutuste piiramiseks ja proportsionaalsuse 
tagamiseks võetakse täiendava tegurina arvesse ülemäärase hüvitamise vä ltimist. Seega 
võidakse nõustuda riigiabi summadega, mis ei ületa piisavalt tõendatud 
rahastamispuudujääki57. 
Sõltuvalt iga üksikjuhtumi asjaoludest võetakse konkurentsimoonutuste jääkriskide 
tasakaalustamise juures arvesse täiendavat positiivset mõju. Need  mõjud hõlmavad toetust 
saanud projekti positiivset mõju pooljuhtide väärtusahelale varustuskindluse tagamise ja 
kvalifitseeritud tööjõu suurendamise mõttes või positiivset mõju VKEde ja vertikaalsete 
turgude ettevõtete innovatsioonipotentsiaalile tuleneva lt nende hõlpsast juurdepääsust 
uuenduslikele toodetele või mis tahes muud eelist, mida saab laialdaselt ja ilma 
diskrimineerimiseta jagada kogu ELi majanduses. Seejuures on olulised kavandatavas 
kiibimääruses sätestatavad tingimused esimese omataolise  rajatisena ning ELi avatud 
pooljuhitehase või integreeritud tootmisrajatisena tunnustamiseks, eelkõige kohustus 
investeerida järgmise põlvkonna kiipidesse58 ja garantiid, mis antakse selleks, et vältida 
avaliku teenindamise kohustuste eksterritoriaalset kohald amist, mis võib kahjustada 
prioriteetsena käsitatavate tellimuste täitmise nõuet. Samuti võidakse oluliseks pidada 
positiivset panust ühtekuuluvusse ja piiriülesesse koostöösse.  
                                                 
56  Võib juhtuda, et mitu paralleelset projekti tunnistatakse esimeseks omataoliseks, kui tõendatakse, et riigi 
toetatav tegevus ei tõrju kõrvale olemasolevat ega kavandatavat erasektori tegevust. Põhjendamatute 
konkurentsimoonutuste vältimiseks hinnatakse iga riigiabi ettepanekut selle sisu põhjal. See hõlmab 
põhjalikku vajaduse hindamist, et vältida liigse tootmisvõimsuse tekkimist.  
57 See tähendab, et liidus rajatise loomist mõjutavat rahastamispu udujääki tuleb piisavalt tõendada, esitades 
eeldatavad tootmiskulud Euroopas usutava äriplaani alusel, mille puhul on lähtutud realistlikest eeldustest, 
sealhulgas sektori võrdlusnäitajatest investeeritud kapitali tootluse kohta, ning võrreldes neid realis tlike 
allhanke - või tootmisalternatiividega (ka ülemaailmselt), tuginedes abisaajatelt saadud konkreetsetele 
tõenditele, ja/või kaitsemeetmed, millega tagatakse esitatud rahastamispuudujäägi analüüsis prognoosimata 
täiendava tulu õiglane jaotamine.  
58 Inves teerimist teadus - ja arendustegevusse ning innovatsiooni käsitletaks eraldiseisvalt võimaliku riigiabi 
hindamise raames tehtavast rahastamispuudujäägi analüüsist, mis hõlmab tootmisvõimsust.  
 
19 
 Projektide puhul, mille puhul riigiabist teatatakse enne kavandatava kiibimää ruse 
vastuvõtmist, võtab komisjon arvesse nende vastavust ELi avatud pooljuhitehaste ja 
integreeritud tootmisrajatiste kriteeriumidele, mis on sätestatud kavandatavas kiibimääruses, 
eeldades, et pärast kiibimääruse jõustumist taotletakse selliste projektid e ametlikku 
tunnustamist.  
Investeerimine innovatiivsesse ja elujõulisse pooljuhiökosüsteemi  
Suure kapitalimahukuse, suurte riskide, keerukate tehniliste projektide ja pikemate 
investeeringutasuvuse perioodide tõttu kipub pooljuhtide tööstus olema investor ite jaoks 
vähem atraktiivne kui teised sektorid. Seetõttu on sellel tööstusharul olnud märkimisväärseid 
raskusi juurdepääsul rahastamisele, sealhulgas omakapitali ja laenude kaudu. Vaatamata oma 
headele kasvuväljavaadetele ja usaldusväärsetele äriplaanidel e on just idufirmadel ja VKEdel 
sageli raske tagada piisavat turupõhist rahastamist investeeringuteks uuenduslikesse 
kõrgtehnoloogilistesse või digitaalsetesse lahendustesse.  
Selleks et hõlbustada juurdepääsu rahastamisele ning toetada dünaamilise ja vastupidava 
pooljuhiökosüsteemi arendamist, võtab liit kahe investeerimisvõimaluse kaudu meetmeid, 
mida ühiselt nimetatakse kiibifondi  tegevusteks59.  
Esiteks luuakse tihedas koostö ös Euroopa Investeerimispanga grupiga programmi „InvestEU“ 
raames spetsiaalne pooljuhtidega tegelevate äriühingute omakapitali segarahastamisvahend. 
See pakub omakapitali ja kvaasiomakapitali investeeringuid, eelkõige riskikapitalifondide 
kaudu, et aidata pooljuhi - ja kvanttehnoloogia valdkonnas tugevatel kasvufirmadel ja VKEdel 
turgu laiendada, pidades silmas vajadust toetada Euroopa majanduslikku vastupanuvõimet. 
EIP on samuti valmis suurendama pooljuhtide väärtusahelas pakutavat rahastamist kooskõlas 
ELi eesmärkidega. EIP laenudega saab toetada kuni 50  % investeeringutest kogu väärtusahela 
ulatuses alates teadus - ja arendustegevusest ning innovatsioonist kuni seadmeteni, sealhulgas 
piloot - ja katsekeskusteni, ning alates projekteerimisest kuni suuremahuli se tootmise ja 
kiipide võimsuse suurendamiseni60.  
Teiseks pakub programmi „Euroopa horisont“ Euroopa Innovatsiooninõukogu 
rahastamisvahendi „Accelerator“ kaudu sihtotstarbelisi investeerimisvõimalusi toetuste ja 
omakapitali vormis, et toetada kõrge riskita semega uuenduslikke VKEsid, sealhulgas 
idufirmasid, kellel on turgu loov innovatsioonipotentsiaal pooljuhi - ja kvanttehnoloogia 
sektoris, ning aidata neil välja töötada oma uuendusi ja kaasata investoreid.  
 
3.3.4.  Oskused ja pädevused  
Nõudlus elektroonikat alentide järele on viimasel 20  aastal kasvanud; ainuüksi Euroopa 
mikroelektroonikatööstuses oli 2018.  aastal 455  000 kõrge kvalifikatsiooniga töökohta. Naiste 
osalemine elektroonikaalases hariduses ja tööhõives on aga vähene ning tööjõupuudus 
takistab olul isel määral sektori edasist kasvu.  
                                                 
59 Liikmesriigid võivad kaasrahastada kiibifondist  toetatavaid pro jekte kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega. 
Liikmesriigi kaasrahastamine võib toimuda riigiasutuste või riigi ressursse kasutavate üksuste kaudu, nagu 
riiklikud tugipangad ja finantseerimisasutused, ning segarahastamistoimingute või InvestEU määruse kohase 
liikmesriigi osa kaudu.  
60   EIP täiendav rahastamine sõltuks nõudlusest ja due diligence  analüüsist.  
 
 
20 
 Sektori peamine väljakutse on kõrge kvalifikatsiooniga töötajate kaasamine ja hoidmine. 
Selleks tuleb tagada juurdepääs tööstusharus kasutatavatele tipptasemel projekteerimis - ja 
tootmisseadmetele ning üliõpilastele tule b pakkuda rohkem koolitust tegelike äriprobleemide 
kohta.  
Euroopa kiibialgatusega toetatakse haridus -, koolitus -, oskuste omandamise ja 
ümberõppealgatusi . Sellega toetatakse juurdepääsu kraadiõppeprogrammidele 
mikroelektroonikas, lühiajalistele koolitusku rsustele, praktikakohtadele ja töökohapõhisele 
õppele, tipplaborites toimuvale väljaõppele jms. Lisaks toetatakse algatusega Euroopas 
asuvate pädevuskeskuste võrgustikku, mis pakub juurdepääsu tehnilistele eksperditeadmistele 
ja võimalust pooljuhtide valdk onnas eksperimenteerida, aidates ettevõtjatel, eelkõige VKEdel, 
parandada projekteerimisvõimekust ja arendada oskusi. Pädevuskeskustest saavad 
innovatsiooni ja uute talentide tõmbekeskused.  
Eespool nimetatu nõuab tihedat koostööd asjaomaste osalejatega, na gu haridus - ja 
koolitusteenuse osutajad, tööstus ja sotsiaalpartnerid, et suurendada praktika ja töökohapõhise 
õppe kättesaadavust, tõsta õppurite teadlikkust valdkonna võimalustest ning toetada 
spetsiaalseid magistri - ja doktoristipendiume, mille eesmärk on  muu hulgas ELi STEM 
Koalitsiooni kaudu suurendada naiste osalust.  
Tegevuses tuginetakse Euroopa Innovatsiooni - ja Tehnoloogiainstituudi kogemustele ning 
võetakse arvesse Euroopa ülikoolide strateegiat ja digiõppe tegevuskava.   
Liikmesriigid peaksid tugevdama ka mikroelektroonika alaseid riiklikke oskuste strateegiaid, 
sealhulgas riiklikes reformikavades kajastatud strateegiaid, samuti  Euroopa Regionaalarengu 
Fondi j a Euroopa Sotsiaalfond+ kaudu.  
Euroopa protsessorite ja pooljuhtide tehnoloogialiit võ iks aidata kaasa tööstuse pühendunud 
tegutsemisele oskuste pakti61 raames, korraldades teadlikkuse tõstmist asjakohastes 
haridusasutustes ning andes ka lubaduse suurendada praktikakohtade ja töökohapõhise õppe 
kohtade pakkumist. Programm „Erasmus+“ pakub sa muti üliõpilastele võimalusi praktikaks 
mõnes teises Euroopa riigis62. 
3.3.5.  Ülemaailmsete tarneahelate mõistmine ja tulevaste kriiside ennetamine  
Pooljuhtide väärtusahelas esineb nappuse risk; nõudlus kasvab kiiresti, mõned turusegmendid 
on kontsentreerunud, kulud on suured ja pakkumine ei ole paindlik. Lisaks ei ole pakkumine 
ja nõudlus läbipaistvad. Pooljuhtide nappuse tõttu mõjutavad Euroopat nei st teguritest 
tulenevad geopoliitilised pinged. Riskide leevendamiseks peaksid liit ja liikmesriigid 
koordineerima oma tegevust ja arendama suutlikkust jälgida kiipide tarneahelate toimimist, 
sealhulgas koguda luureandmeid, ning kriise avastada ja neile pa randusmeetmetega 
reageerida.  
Selleks viivad liit ja liikmesriigid läbi koordineeritud riskihindamise, et teha kindlaks 
esimesed hoiatavad märgid ja ennetada tarneahelaga seotud suuri riske. Rakendatakse kahte 
liiki meetmeid: neid, mis on seotud alalise se irega (valmisolek), ja neid, mis aktiveeritakse 
                                                 
61  ELi oskuste pakt:  täiendus - ja ümberõppealgatus neile, kes omandavad oskusi ja töötavad mikroelektroonika 
valdkonnas |  Euroopa digituleviku kujundamine (europa.eu) . Oskuste pakt on üks  Euroopa osk uste 
tegevuskava (europa.eu)  juhtalgatustest ja see käivitati 10.  novembril 2020. Mikroelektroonika valdkonnas 
investeeritakse selle raames 2  miljardi euro ulatuses avaliku ja erasektori vahendeid, et pakkuda rohkem kui 
250 000 töötajale ja üliõpilasele tä iendus - ja ümberõppe võimalusi Euroopa elektroonikaklastrites (2021 –
2025).  
62 https://myinternship.eu/   
 
21 
 ainult kriisiolukorras (kriisile reageerimine). Pakkumise vähesuse korral võetakse meetmeid, 
et tagada Euroopa varustuskindlus. Seejuures tagatakse kooskõla ja koordineerimine muude 
kriisivahenditega, nagu EL i tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile 
reageerimise asutus63 ning tulevane ühtse turu erakorraliste meetmete pakett64.  
Valmisoleku tagamiseks esitaksid liikmesriigid tõendid asjaomaste riigisiseste turgude kohta, 
et viia läbi riskihindamine  ja teha kindlaks hoiatavad märgid eesmärgiga ennetada pooljuhtide 
nappust. Komisjon käivitaks ka sidusrühmade seas sihtotstarbelised küsitlused, mis on 
suunatud nii pooljuhtide tootmise kui ka nende ostmisega tegelevatele äriühingutele.  
Need sisendid või maldaksid komisjonil hinnata asjakohaseid tegureid, sealhulgas kitsaskohti, 
suundumusi ja sündmusi, mis võivad põhjustada häireid pooljuhtide tarneahelas liidus. Lisaks 
peaksid liikmesriigid andma asjaomastele sidusrühmade organisatsioonidele, sealhulgas 
tööstusliitudele ja peamiste kasutajakategooriate esindajatele, võimaluse esitada teavet 
nõudluse ebatüüpilise suurenemise ja nende tarneahelas esinevate teadaolevate häirete kohta, 
sealhulgas elutähtsate pooljuhtide või toorainete kättesaamatuse, keskmises t pikema 
täitmisaja, tarneviivituste ja erakordsete hinnatõusude kohta.  
Selleks et ennetada võimalikke häireid väärtusahelas, on oluline olukorda analüüsida, 
tuginedes seireetapis kogutud andmetele ja rahvusvaheliste partneritega peetud aruteludele. 
See t eave on hädavajalik selleks, et tugineda rahvusvahelistele partnerlussuhetele 
konkreetsete algatustega, mis võivad aidata selliseid häireid ära hoida või vähemalt nende 
mõju leevendada. ELi kiibistrateegial on oluline roll nii vahendite ja läbirääkimisposi tsiooni 
asümmeetria kui ka tööstuse arengut käsitleva teabe asümmeetria vähendamisel, mis 
võimaldab suurendada usaldusväärsete ja vastastikku kasulike lahenduste potentsiaali. 
Tarneahela võimaliku kriisi avastamise korral püüab liit alustada partneritega k onsultatsioone, 
et leida olukorra lahendamiseks koostööl põhinev lahendus.  
Oluliste häirete korral, mis mõjutavad majanduse ja ühiskonna elutähtsaid sektoreid, 
käivitatakse kriisile reageerimise meetmed, et tagada liidu kiire, tõhus ja koordineeritud 
reageerimine.  
Kriisile reageeritakse kriisiolukorraga proportsionaalsete meetmete kogumi kaudu. Kriisile 
reageerimine hõlmaks selliseid meetmeid nagu kohustuslik teabe kogumine, elutähtsate 
sektorite tellimuste prioriseerimine ja ühised ostukavad. Lisaks võib  Euroopa pooljuhtide 
nõukogu esitada komisjonile oma arvamuse ekspordikontrolli kehtestamise sobivuse kohta. 
Selline liidu reageerimine ei piira võimalikke edasisi paralleelseid algatusi koos 
rahvusvaheliste partneritega.  
Eespool nimetatud küsimustega tege lemiseks ning sujuva, tulemusliku ja ühtlustatud koostöö 
hõlbustamiseks luuakse Euroopa pooljuhtide nõukogu. See koosneb liikmesriikide ja 
komisjoni kõrgetasemelistest esindajatest. Pooljuhtide nõukogu nõustab ja abistab komisjoni 
tarnekindluse ja vastupid avusega seotud valmisoleku - ja seireküsimuste lahendamisel.  
Praeguse kiibinappusega seoses selle koordineerimismehhanismi viivitamatu aktiveerimise 
ning liidu kiire, tulemusliku ja koordineeritud reageerimise eesmärgil esitab komisjon 
liikmesriikidele soo vituse, milles kutsutakse liikmesriike üles tegema komisjoniga koostööd 
pooljuhtide tarneahela jälgimisel ja võimalike häirete ennetamisel. Liikmesriike kutsutakse 
üles koguma ja esitama teavet pooljuhtide kriisi praeguse olukorra kohta oma turgudel ning 
kaaluma ja võtma vastu asjakohaseid, tulemuslikke ja proportsionaalseid kriisile reageerimise 
                                                 
63 COM(2021)  576 final.  
64 COM(2021)  350 final.  
 
22 
 meetmeid riiklikul ja liidu tasandil. Sellise vahetu kooskõlastamise mehhanismi kaudu saab 
astuda vajalikke samme praeguse nappuse leevendamisel kuni määruse ettep aneku 
vastuvõtmiseni.  
4. Rahvusvaheline koostöö  
Suurendades oma varustuskindlust ning suutlikkust projekteerida ja toota võimsaid ja 
ressursitõhusaid pooljuhte, aitab EL kaasa ülemaailmse pooljuhtide tarneahela 
tasakaalustamisele. Eesmärk on parandada oma suutlikkust kogu tarneahelas, sealhulgas 
kõrgteh noloogilises segmendis, ning vältida geograafilist killustatust või kontsentreerumist 
tarneahela teatavates osades, et liidul oleks kriisi korral võimalik tugineda mõjusale 
läbirääkimispositsioonile. Lisaks on ELi üldeesmärk rahuldada üleilmset nõudlust, m is peaks 
tublisti kasvama, ning haarata oma osa kasvavast turust.  
Selle sihi saavutamiseks peab EL ennetavalt haldama oma vastastikust sõltuvust ülejäänud 
maailmaga, pidades silmas kahte eesmärki: i) kindlustada Euroopa toodetele kindel 
ülemaailmne turg j a ii) tagada varustuskindlus, sealhulgas kriisiolukordades.  
Nende eesmärkide saavutamiseks on vaja luua pooljuhtide alased tasakaalustatud 
partnerlussuhted sarnaselt meelestatud riikidega. Nende partnerlussuhete eesmärk oleks luua 
koostööraamistikud vastas tikust huvi pakkuvate algatuste jaoks ja saavutada pühendumine 
kriisi korral tarnete järjepidevuse tagamisele. Et selline pühendumine oleks sisuline, on vaja 
tugevat faktilist alust, mis põhineb pakkumise ja nõudluse pool e sidusrühmade esitatud teabel.  
Varustuskindlusega seoses võiksid kõnealused partnerlussuhted hõlmata järgmisi elemente: 
võimalike šokkide parem prognoosimine, jagades korrapäraselt teavet, parimaid tavasid ja 
luureandmeid tulevaste puudujääkide leevendamiseks; tõhusad varajase hoiatamise 
mehhanismid, et tugevdada valmisolekut kriisiolukordades; teabevahetus pikaajaliste 
investeerimisstrateegiate kohta; rahvusvaheline standardimistegevus ning ekspordikontrolli 
koordineerimine, tagades eelneva konsulteerimise ja hallates soovimatuid tagajärgi . 
Tasakaalustatud partnerlussuhete raames võiks käsitleda ka muid asjakohaseid 
vastupanuvõimega seotud küsimusi, eelkõige tööjõu arendamist, tootmise keskkonnamõju 
vähendamise parimaid tavasid ja tõhusamat teaduskoostööd, mis tooks selget vastastikust 
kasu nii vastupanuvõime ja varustuskindluse kui ka vastastikkuse seisukohast65.  
Esimese sammuna käsitletakse eespool nimetatud küsimusi sarnaselt meelestatud partneritega, 
nagu USA, Jaapan, Lõuna -Korea, Singapur, Taiwan jt, kasutades olemasolevaid või uusi 
foorumeid.  
Lisaks seab EL pooljuhtide tarneahelate vastupanuvõime suurendamiseks sisse tiheda koostöö 
naaberriikidega.  
Euroopa eesmärk on luua koostööl põhinev lähenemisviis, et tagada oma varustuskindlus. 
Samal ajal peaks EL olema valmis sellise lähenemisviisi võimalikuks läbikukkumiseks, 
poliitilise olukorra ootamatuks muutumiseks või ettenägematuteks kriisideks, mis võivad ELi 
varustuskindlust ohustada. Kriisile reageerimise vahendid ELi kiibimääruses annaksid ELile 
                                                 
65 Liidu teadusprogramm „Euroopa horisont“, millest osaliselt rahas tatakse kiipide ühisettevõtet, on juba 
maailma kõige avatum programm kolmandatest riikidest pärit partnerite osalemiseks. Pidades silmas laiemat 
partnerlust ühe või mitme olulise sarnaselt meelestatud partneriga liidu vastupanuvõime ja varustuskindluse 
seisukohast asjakohaste tegurite teemal, peaks liit olema valmis uurima võimalusi tõhustatud koostööks 
selliste partneritega, sealhulgas ühisettevõtte raames, lähtudes vastastikkuse põhimõttest ja ELi 
strateegilistest huvidest.  
 
23 
 vajalikud tööriistad selliste  olukordade lahendamiseks ja kokkuvõttes Euroopa üldise 
vastupanuvõime tagamiseks.  
5. Kokkuvõte  
Euroopa juhtpositsiooni tugevdamisest pooljuhtide valdkonnas sõltub Euroopa edaspidine 
konkurentsivõime, tehnoloogiline suveräänsus ja julgeolek. Kiibimääruse paketi rakendamine 
on oluline samm pooljuhtide valdkonnas Euroopa struktuursete nõrkuste kõrvaldamisel ning 
ülemaailmses ja vastastikku sõltuvas ökosüsteemis Euroopa positsiooni kindlustamisel. 
Nõukogu ja Euroopa Parlamenti kutsutakse üles seda lähenemisvi isi toetama, et meie sihid 
muutuksid võimalikult lüh ikese aja jooksul reaalsuseks.