[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 4.6.2009

KOM(2009) 255 lõplik

2009/0073 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise, nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise, nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitleva kokkuleppele ühenduse nimel allakirjutamise kohta

SELETUSKIRI

1. POLIITILINE JA ÕIGUSLIK TAUST

Nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2007/2004[1] (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta) artikli 21 lõikes 3 on sätestatud Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega seotud riikide osalemine agentuuri tegevuses. Nende osalemise üksikasjalikud eeskirjad lepitakse kokku Euroopa Ühenduse ja kõnealuste riikide vahel sõlmitavates täiendavates kokkulepetes.

Euroopa Ühendus, Islandi Vabariik ja Norra Kuningriik sõlmisid 15. veebruaril 2007 kokkuleppe nimetatud riikide osalemise kohta agentuuri tegevuses[2].

Euroopa Liit, Euroopa Ühendus ja Šveitsi Konföderatsioon kirjutasid 26. oktoobril 2004 alla lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi: „Šveitsiga sõlmitud Schengeni leping”). Šveitsiga sõlmitud Schengeni leping[3] jõustus 1. märtsil 2008.

Šveitsiga sõlmitud Schengeni lepingu artiklis 16 on sätestatud Liechtensteini võimalus Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ühineda lepingu protokolli teel, milles esitatakse kõigi lepinguosaliste õigused ja kohustused. Protokollile kirjutati alla 28. veebruaril 2008 ja see sõlmitakse tõenäoliselt 2009. aastal.

Tõhususe huvides ja et vältida eraldi läbirääkimiste pidamise vajadust on Liechtenstein liitunud läbirääkimistega tema osalemiseks agentuuri tegevuses enne protokolli sõlmimist. Agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitlevat kokkulepet ei kohaldata Liechtensteini suhtes kuupäevani, mil protokoll jõustub.

Komisjonile 11. märtsil 2008 antud nõusoleku järel peeti Šveitsi ja Liechtensteiniga läbirääkimisi. Läbirääkimised jõudsid lõpule 19. jaanuaril 2009 ning kokkuleppe eelnõu parafeeriti.

Liikmesriike on teavitatud ja nendega konsulteeriti nõukogu piiride töörühmas ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni töörühmas.

Kokkuleppe õiguslik alus on EÜ asutamislepingu artikli 62 lõike 2 punkt a ja artikkel 66 koostoimes artikli 300 lõike 3 esimese lõigu esimese lausega.

Lisatud ettepanekud moodustavad õigusliku vahendi kokkuleppe allakirjutamiseks ja sõlmimiseks. Nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega. Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 300 lõikele 3 tuleb enne kokkuleppe sõlmimist Euroopa Parlamendiga ametlikult konsulteerida.

2. LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUS

Komisjon on seisukohal, et nõukogu poolt tema läbirääkimissuunistes seatud eesmärgid on saavutatud ning et Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitleva kokkuleppe eelnõu on ühenduse jaoks vastuvõetav.

Kokkuleppe eelnõu lõpliku sisu võib kokku võtta järgmiselt:

Eesmärk ja reguleerimisala

Nimetatud kokkuleppes sätestatakse õiguslikult siduvad konkreetsed ja ühetimõistetavad õigused ja kohustused, et tagada Šveitsi ja Liechtensteini tõhus osalemine Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses.

Kokkuleppes käsitletakse järgmisi küsimusi: Šveitsi ja Liechtensteini esindajate piiratud hääleõigus agentuuri haldusnõukogus, Šveitsi ja Liechtensteini rahaline panus agentuuri eelarvesse, andmete kaitse ja konfidentsiaalsus, agentuuri õiguslik staatus Šveitsis ja Liechtensteinis, agentuuri vastutus, Šveitsi ja Liechtensteini nõustumine agentuuri kuulumisega Euroopa Ühenduste Kohtu pädevusse, agentuuri ning tema personali privileegid ja immuniteedid ning agentuuri tegevdirektori õigus võtta lepingu alusel tööle Šveitsi ja Liechtensteini kodanikke.

Taani, Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisundit on kajastatud otsuste preambulis.

Deklaratsioonid

Kokkuleppele on lisatud kaks ühisdeklaratsiooni, mis käsitlevad:

- hääleõigust ja

- piirivalve kiirreageerimisrühmade rakendamisega seonduvat tsiviilvastutust käsitlevate sätete kohaldamist.

3. KOKKUVÕTE

Eespool esitatut silmas pidades soovitab komisjon nõukogul:

- võtta vastu otsus kokkuleppele allakirjutamise kohta ühenduse nimel ja volitada nõukogu eesistujat määrama isik(ud), kes on nõuetekohaselt volitatud ühenduse nimel kokkuleppele alla kirjutama,

- kiita pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist heaks lisatud kokkulepe ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalike eeskirjade kohta.

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise, nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitleva kokkuleppele ühenduse nimel allakirjutamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a ja artiklit 66 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

1. Vastavalt nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2007/2004[4] (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta) artikli 21 lõikele 3 osalevad Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega seotud riigid agentuuri töös. Nende osalemise üksikasjalikud eeskirjad lepitakse kokku ühenduse ja kõnealuste riikide vahel sõlmitavates täiendavates kokkulepetes.

2. Komisjonile 11. märtsil 2008 antud volitustest tulenevalt viidi lõpule Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga peetud läbirääkimised nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitleva kokkuleppe üle.

3. 19. jaanuaril 2009 parafeeritud kokkuleppele tuleks alla kirjutada ja ühisdeklaratsioonid heaks kiita tingimusel, et kokkulepe sõlmitakse hiljem.

4. Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole talle siduv ega kohaldatav. Kuna käesolev otsus põhineb Schengeni acquis ’l Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel, peaks Taani sama protokolli artikli 5 kohaselt otsustama kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva otsuse vastu võtnud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses või mitte.

5. Käesolev otsus kujutab endast Schengeni acquis ’ nende sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2003/365/EÜ[5] Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes. Ühendkuningriik ei osale seetõttu käesoleva otsuse vastuvõtmises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

6. Käesolev otsus kujutab endast Schengeni acquis ’ nende sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ[6] Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes. Iirimaa ei osale seetõttu käesoleva otsuse vastuvõtmises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise, nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitleva kokkuleppe ja lisatud ühisdeklaratsioonide allakirjutamine ühenduse nimel kiidetakse käesolevaga heaks tingimusel, et kokkulepe sõlmitakse.

Kokkulepe ja ühisdeklaratsioonide tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud kokkuleppele ühenduse nimel alla kirjutama, eeldusel et kokkulepe sõlmitakse.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

2009/0073 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise, nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a ja artiklit 66 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[7]

ning arvestades järgmist:

7. Vastavalt nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2007/2004[8] (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta) artikli 21 lõikele 3 osalevad Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega seotud riigid agentuuri töös. Nende osalemise üksikasjalikud eeskirjad lepitakse kokku ühenduse ja kõnealuste riikide vahel sõlmitavates täiendavates kokkulepetes.

8. Komisjonile 11. märtsil 2008 antud volitustest tulenevalt viidi lõpule Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga peetud läbirääkimised nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitleva kokkuleppe üle.

9. Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole talle siduv ega kohaldatav. Kuna käesolev otsus põhineb Schengeni acquis ’l Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel, peaks Taani sama protokolli artikli 5 kohaselt otsustama kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva otsuse vastu võtnud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses või mitte.

10. Käesolev otsus kujutab endast Schengeni acquis ’ nende sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2003/365/EÜ[9] Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes. Ühendkuningriik ei osale seetõttu käesoleva otsuse vastuvõtmises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

11. Käesolev otsus kujutab endast Schengeni acquis ’ nende sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ[10] Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes. Iirimaa ei osale seetõttu käesoleva otsuse vastuvõtmises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

12. Kokkulepe tuleks sõlmida,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline, nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitlev kokkulepe kiidetakse käesolevaga ühenduse nimel heaks.

Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik, kes on volitatud ühenduse nimel hoiule andma lepingu artikli 9 lõikes 4 sätestatud kinnitamiskirja, et väljendada ühenduse nõusolekut olla kokkuleppega seotud.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

KOKKULEPE

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel, nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalike eeskirjade kohta

EUROOPA ÜHENDUS

ühelt poolt ning

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON (edaspidi „Šveits”) ja

LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK (edaspidi „Liechtenstein”)

teiselt poolt,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni poolt 26. oktoobril 2004 allakirjutatud lepingut, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi: „leping”).

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist 28. veebruaril 2008 allakirjutatud protokolli Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega,

VÕTTES ARVESSE eespool nimetatud protokollile lisatud Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi ühisdeklaratsiooni Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri kohta,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelist nimetatud riikide Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitlevat kokkulepet[11],

NING ARVESTADES JÄRGMIST:

13. Euroopa Ühendus asutas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2007/2004[12] (edaspidi: „määrus”) Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (edaspidi „agentuur“).

14. Määrus kujutab endast Schengeni acquis ’ edasiarendamist kokkuleppe ja protokolli tähenduses.

15. Määruses kinnitatakse, et Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega seotud riigid peaksid täielikult osalema agentuuri tegevuses, kuigi piiratud hääleõigusega.

16. Liechtensteini Vürstiriigil ei ole välispiiri, mille suhtes kohaldatakse Schengeni piirieeskirju.

17. Kokkulepe ega protokoll ei käsitle Šveitsi ega Liechtensteini seotust Euroopa Liidu loodud uute asutuste tegevustega Schengen acquis ’ edasise edasiarendamise raames ning agentuuriga seotuse teatud aspektid tuleks kindlaks määrata kokkuleppe ja protokolli osaliste vahelise lisakokkuleppega,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Haldusnõukogu

1. Šveits ja Liechtenstein on vastavalt määruse artikli 21 lõikes 3 sätestatule esindatud agentuuri haldusnõukogus.

2. Šveitsil on hääleõigus:

18. tema välispiiril teostatavaid eriülesandeid käsitlevate otsuste suhtes. Selliste otsuste ettepanekute heakskiitmiseks on vaja Šveitsi esindaja poolthäält haldusnõukogus;

19. erimeetmeid käsitlevate otsuste suhtes, mis vastavad artiklile 3 (välispiiril tehtavad ühisoperatsioonid ja katseprojektid), artiklile 7 (tehniliste seadmete haldamine), artiklile 8 (abi liikmesriikidele olukorras, mil välispiiril on vaja tõhustatud tehnilist ja operatiivabi) ja artikli 9 lõike 1 esimesele lausele (ühised tagasisaatmisoperatsioonid), ja mida teostatakse Šveitsi inimressursside ja/või vahendite abil;

20. vastavalt artiklile 4 Šveitsi otseselt mõjutavate riskianalüüsiotsuste suhtes (ühtse integreeritud riskianalüüsi väljatöötamine, üldine ja erivajadustele kohandatud riskianalüüs);

21. artikli 5 kohast koolitustegevust käsitlevate otsuste suhtes, välja arvatud põhikoolituse õppekava.

3. Liechtensteinil on hääleõigus:

22. erimeetmeid käsitlevate otsuste suhtes, mis vastavad artiklile 3 (välispiiril tehtavad ühisoperatsioonid ja katseprojektid), artiklile 7 (tehniliste seadmete haldamine), artiklile 8 (abi liikmesriikidele olukorras, mil välispiiril on vaja tõhustatud tehnilist ja operatiivabi) ja artikli 9 lõike 1 esimesele lausele (ühised tagasisaatmisoperatsioonid), ja mida teostatakse Liechtensteini inimressursside ja/või vahendite abil;

23. vastavalt artiklile 4 Liechtensteini otseselt mõjutavate riskianalüüsiotsuste suhtes (ühtse integreeritud riskianalüüsi väljatöötamine, üldine ja erivajadustele kohandatud riskianalüüs);

24. artikli 5 kohast koolitustegevust käsitlevate otsuste suhtes, välja arvatud põhikoolituse õppekava.

Artikkel 2

Rahaline toetus

Šveitsi annab agentuuri eelarvesse panuse kooskõlas kokkuleppe artikli 11 lõikes 3 sätestatud protsendimääraga.

Liechtenstein annab agentuuri eelarvesse panuse kooskõlas protokolli artikliga 3, milles viidatakse kokkuleppe artikli 11 lõikes 3 sätestatud panuse arvutamise meetodile.

Artikkel 3

Andmete kaitse ja konfidentsiaalsus

1. Kui agentuur edastab isikuandmeid Šveitsi ja Liechtensteini ametiasutustele, kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ[13] üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta.

2. Šveitsi ja Liechtensteini ametiasutuste poolt agentuurile edastatavate andmete suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001[14] üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.

3. Šveits ja Liechtenstein peavad agentuuri valduses olevate dokumentide puhul täitma konfidentsiaalsuseeskirju, mis on sätestatud haldusnõukogu kodukorras.

Artikkel 4

Õiguslik seisund

Agentuur on Šveitsi ja Liechtensteini seaduste kohaselt juriidiline isik ning tal on Šveitsis ja Liechtensteinis kõige laialdasem õigusvõime, mis Šveitsi ja Liechtensteini seaduste kohaselt juriidilistele isikutele antakse. Agentuur võib eelkõige omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks ja kostjaks.

Artikkel 5

Vastutus

Agentuuri vastutus määratletakse vastavalt määruse artikli 19 lõigetes 1, 3 ja 5 sätestatule.

Artikkel 6

Euroopa Kohus

1. Šveits ja Liechtenstein nõustuvad vastavalt määruse artikli 19 lõigetele 2 ja 4 agentuuri kuulumisega Euroopa Ühenduste Kohtu pädevusse.

2. Tsiviilvastutust käsitlevad vaidlused lahendatakse kooskõlas määruse (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 863/2007,[15] millega kehtestatakse mehhanism piirivalve kiirreageerimisrühmade loomiseks, muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004 kõnealuse mehhanismiga seoses ning reguleeritakse külalisametnike ülesandeid ja volitusi) artikli 10b lõikega 4.

Artikkel 7

Privileegid ja immuniteedid

1. Šveits ja Liechtenstein kohaldavad agentuuri ja tema personali suhtes Euroopa Ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli, mis on esitatud käesoleva kokkuleppe lisas.

2. Käesoleva kokkuleppe lisa, sealhulgas Šveitsi käsitlev liide privileegide ja immuniteetide protokolli kohaldamise menetluse kohta, moodustab käesoleva kokkuleppe lahutamatu osa.

Artikkel 8

Personal

1. Šveits ja Liechtenstein kohaldavad agentuuri personaliküsimustes Euroopa Ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli alusel vastuvõetud eeskirju.

2. Erandina Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a võib ameti tegevdirektor võtta Šveitsi ja Liechtensteini täieõiguslikke kodanikke tööle lepingu alusel.

3. Šveitsi ja Liechtensteini kodanikku ei tohi siiski tööle võtta agentuuri tegevdirektori ega tegevdirektori asetäitja ametikohale.

4. Šveitsi ja Liechtensteini kodanikku ei tohi valida haldusnõukogu eesistujaks või eesistuja asetäitjaks.

Artikkel 9

Jõustumine

1. Käesoleva kokkuleppe hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär.

2. Euroopa Ühendus, Šveits ja Liechtenstein kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks vastavalt oma menetlustele.

3. Käesoleva kokkuleppe jõustumise peavad heaks kiitma Euroopa Ühendus ja vähemalt üks käesoleva kokkuleppe ülejäänud osalistest.

4. Käesoleva kokkuleppe osalise suhtes jõustub kokkulepe selle kinnitamiskirja hoiulevõtja juures hoiule andmisele järgneva esimese kuu esimesel päeval.

5. Liechtensteini suhtes jõustub käesolev kokkulepe protokolli jõustamise kuupäevast.

Artikkel 10

Kehtivus ja lõpetamine

1. Käesolev kokkulepe sõlmitakse määramata ajaks.

2. Käesoleva kokkuleppe kehtivus lõpeb kuus kuud pärast lepingu denonsseerimist Šveitsi poolt või Euroopa Liidu Nõukogu otsusega või kui lepingu kehtivus lõpetatakse mõnel muul viisil vastavalt kokkuleppe artikli 7 lõikes 4, artiklis 10 või artiklis 17 kirjeldatud menetlustele.

3. Käesoleva kokkuleppe kehtivus lõpeb kuus kuud pärast protokolli denonsseerimist Liechtensteini poolt või Euroopa Liidu Nõukogu otsusega või kui lepingu kehtivus lõpetatakse mõnel muul viisil vastavalt protokolli artiklis 3, artikli 5 lõikes 4, artikli 11 lõigetes 1 või 3 kirjeldatud menetlusele.

Käesolev kokkulepe ja sellele lisatud ühisdeklaratsioonid koostatakse ühes originaaleksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Brüssel, […]

Euroopa Ühenduse nimel

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Liechtensteini Vürstiriigi nimel

LISA

(Artikkel 7)

Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokoll

KÕRGED KOKKULEPPEOSALISED,

VÕTTES ARVESSE, et kooskõlas Euroopa ühenduste ühtse nõukogu ja ühtse komisjoni asutamislepingu artikliga 28 on kõnealustel ühendustel ja Euroopa Investeerimispangal liikmesriikide territooriumil oma ülesannete täitmiseks vajalikud privileegid ja immuniteedid,

ON LEPPINUD KOKKU järgmiste sätete suhtes, mis lisatakse kõnealusele lepingule.

I PEATÜKK

EUROOPA ÜHENDUSTE OMAND, VARA JA TEGEVUS

Artikkel 1

Ühenduste ruumid ja ehitised on puutumatud. Neid ei või läbi otsida, arestida, konfiskeerida ega sundvõõrandada. Ühenduste omandi ja vara suhtes ei kehti Euroopa Kohtu loata ükski haldus- ega õiguslik piirang.

Artikkel 2

Ühenduste arhiivid on puutumatud.

Artikkel 3

Ühendused, nende vara, tulud ja muu omand on vabastatud kõigist otsestest maksudest. Alati kui võimalik, võtavad liikmesriikide valitsused asjakohased meetmed, et hüvitada või tagastada vallas- ja kinnisvara hinnas sisalduvad kaudsed maksud ja müügimaksud, kui ühendused teevad ametlikuks kasutuseks ulatuslikke oste, mille hind sisaldab selliseid makse. Neid sätteid ei kohaldata, kui nende mõjul ühenduste piires kahjustataks konkurentsi.

Vabastus ei kehti maksude ja tasude suhtes, mis katavad üksnes kommunaalteenuste kulud.

Artikkel 4

Ühendused on vabastatud kõikidest tollimaksudest, impordi- ja ekspordikeeldudest ning impordi- ja ekspordipiirangutest ametlikuks kasutuseks mõeldud kaupade puhul; riigi territooriumil, kuhu need kaubad on selliselt imporditud, ei võõrandata neid tasu eest ega tasuta, välja arvatud tingimustel, mille on heaks kiitnud selle riigi valitsus.

Samuti on ühenduste väljaanded vabastatud tollimaksudest, impordi- ja ekspordikeeldudest ning impordi- ja ekspordipiirangutest.

Artikkel 5

Euroopa Söe- ja Teraseühendus võib vallata mis tahes laadi valuutat ning hallata oma arveid mis tahes valuutas.

II PEATÜKK

SIDE JA REISILUBA ( LAISSEZ-PASSER )

Artikkel 6

Ühenduste institutsioonidele võimaldatakse ametlikuks sidepidamiseks ja kõikide oma dokumentide edastamiseks iga liikmesriigi territooriumil sama kord, mille see riik tagab diplomaatilistele esindustele.

Ühenduste institutsioonide ametlikku kirjavahetust ja muid ametlikke teateid ei tsenseerita.

Artikkel 7

1. Ühenduse institutsioonide presidendid võivad ühenduse institutsioonide liikmetele ja teenistujatele väljastada nõukogu kehtestatud vormis reisiloa ( laissez-passer ), mida liikmesriikide ametiasutused tunnustavad kehtivate reisidokumentidena. Neid reisilube väljastatakse ametnikele ja muudele teenistujatele tingimustel, mis on sätestatud ühenduste ametnike personalieeskirjades ja muude teenistujate teenistustingimustes. Komisjon võib sõlmida lepinguid nende reisilubade tunnustamiseks kehtivate reisidokumentidena kolmandate riikide territooriumil.

2. Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseni kohaldatakse nende institutsioonide liikmete ja teenistujate suhtes, kelle valduses on käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval Euroopa Söe- ja Teraseühenduse privileegide ja immuniteetide protokolli artiklis 6 ettenähtud reisiluba, nimetatud artikli sätteid.

III PEATÜKK

EUROOPA PARLAMENDI LIIKMED

Artikkel 8

Euroopa Parlamendi istungipaika sõitvate või sealt lahkuvate Euroopa Parlamendi liikmete vaba liikumise suhtes ei kehtestata ühtegi haldus- ega muud piirangut.

Tolli- ja valuutakontrolli suhtes võimaldatakse Euroopa Parlamendi liikmetele:

a) nende oma valitsuse poolt samad soodustused, mis välismaal ajutisel ametilähetusel olevatele kõrgetele ametnikele;

b) teiste liikmesriikide valitsuste poolt samad soodustused, mis välisriikide valitsuste esindajatele ajutisel ametilähetusel.

Artikkel 9

Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu.

Artikkel 10

Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal on Euroopa Parlamendi liikmetel:

a) oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

b) teise liikmesriigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes.

Euroopa Parlamendi liikmete immuniteet kehtib ka siis, kui nad sõidavad Euroopa Parlamendi istungipaika ja sealt tagasi.

Immuniteedile ei saa tugineda, kui parlamendiliige tabatakse õiguserikkumiselt, ning see ei takista Euroopa Parlamendil kasutamast õigust tühistada oma liikme immuniteet.

IV PEATÜKK

EUROOPA ÜHENDUSTE INSTITUTSIOONIDE TÖÖS OSALEVAD LIIKMESRIIKIDE ESINDAJAD

Artikkel 11

Ühenduste institutsioonide töös osalevatele liikmesriikide esindajatele, nende nõuandjatele ja tehnilistele asjatundjatele võimaldatakse oma kohustusi täites ning kohtumispaika ja sealt tagasi sõites tavapärased privileegid, immuniteedid ja soodustused.

Käesolev artikkel kehtib samuti ühenduste konsultatiivorganite kohta.

V PEATÜKK

EUROOPA ÜHENDUSTE AMETNIKUD JA MUUD TEENISTUJAD

Artikkel 12

Iga liikmesriigi territooriumil on ühenduste ametnikel ja muudel teenistujatel nende kodakondsusest olenemata järgmised privileegid ja immuniteedid:

a) kohtulik puutumatus oma ametikohustuste täitmisel tehtud tegude, sealhulgas suuliste ja kirjalike avalduste suhtes, kui ei tulene teisiti asutamislepingute sätetest, mis käsitlevad ühelt poolt ametnike ja muude teenistujate vastutust ühenduste ees ning teiselt poolt Euroopa Kohtu pädevust vaidlustes ühenduste ning nende ametnike ja muude teenistujate vahel. Neile jääb see puutumatus ka pärast nende ametist lahkumist;

b) teenistujate, nende abikaasade ja neist sõltuvate pereliikmete puhul ei kehti sissesõidupiirangud ega välismaalaste registreerimise formaalsused;

c) valuutaeeskirjade suhtes on neil samad soodustused, mis tavapäraselt võimaldatakse rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele;

d) õigus selles riigis esmakordsel ametisseasumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma mööbel ja muu vallasvara ning õigus oma mööbel ja muu vallasvara tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia, kui nende ametikohustused selles riigis lõpevad; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks selle riigi valitsus, kus seda õigust kasutatakse;

e) õigus tollimaksuvabalt riiki tuua isiklikuks kasutamiseks mõeldud auto, mis on omandatud riigis, kus nad viimati elasid, või riigis, mille kodakondsed nad on, selle riigi siseturul valitsevate tingimuste kohaselt, ning see auto tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks asjaomase riigi valitsus.

Artikkel 13

Kooskõlas tingimuste ja menetlusega, mille on kinnitanud nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, on ühenduste ametnikud ja muud teenistujad kohustatud maksma ühendustele maksu töö- ja muudelt tasudelt, mida ühendused neile maksavad.

Töö- ja muud tasud, mida ühendused neile maksavad, on vabastatud riigimaksudest.

Artikkel 14

Tulumaksu, omandimaksu ja pärandimaksu rakendamisel ning ühenduste liikmesriikide vahel sõlmitud topeltmaksustamise vältimist käsitlevate konventsioonide kohaldamisel loetakse, et ühenduste ametnikud ja muud teenistujad, kes üksnes oma kohustuste täitmiseks ühenduste teenistuses asuvad elama liikmesriigi territooriumile, mis nende ühenduste teenistusse astudes ei ole maksustav elukohariik, nii nende tegelikus elukohariigis kui ka maksustavas elukohariigis on säilitanud oma elukoha viimati nimetatud riigis, tingimusel et see riik on ühenduste liige. See säte kehtib ka abikaasa kohta, kui abikaasa ei tegutse iseseisvalt tasustataval töökohal, ning käesolevas artiklis nimetatud isikute ülalpidamisel ja hoole all olevate laste kohta.

Eelmises lõigus nimetatud isikutele kuuluv vallasvara, mis asub selle riigi territooriumil, kus nad viibivad, on selles riigis vabastatud pärandimaksust; pärandimaksu suurust määrates loetakse selline vara nende isikute maksustavas elukohariigis asuvaks, arvestades kolmandate riikide õigusi ja topeltmaksustamist käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide võimalikku kohaldamist.

Käesoleva artikli sätete kohaldamisel ei arvestata sellist elukohta, mis on seotud üksnes kohustuste täitmisega muude rahvusvaheliste organisatsioonide teenistuses.

Artikkel 15

Nõukogu kinnitab komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt ühenduste ametnike ja muude teenistujate sotsiaalkindlustustagatiste kava.

Artikkel 16

Komisjoni ettepaneku põhjal otsustades ja pärast konsulteerimist teiste asjaomaste institutsioonidega määrab nõukogu kindlaks ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle kohta osaliselt või täielikult kehtivad artikli 12, artikli 13 teise lõigu ja artikli 14 sätted.

Liikmesriikide valitsustele teatatakse korrapäraselt sellistesse kategooriatesse kuuluvate ametnike ja muude teenistujate nimed, ametinimetused ja aadressid.

VI PEATÜKK

EUROOPA ÜHENDUSTE JUURDE AKREDITEERITUD KOLMANDATE RIIKIDE ESINDUSTE PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDID

Artikkel 17

Liikmesriik, mille territooriumil on ühenduste institutsiooni asukoht, annab kolmandate riikide esindustele, mis on akrediteeritud ühenduste juurde, tavapärased diplomaatilised immuniteedid ja privileegid.

VII PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 18

Ühenduste ametnikele ja muudele teenistujatele antakse privileegid, immuniteedid ja soodustused üksnes ühenduste huvides.

Iga ühenduste institutsioon peab ametnikule või muule teenistujale antud immuniteedi tühistama alati, kui kõnealune institutsioon leiab, et sellise immuniteedi tühistamine ei ole vastuolus ühenduste huvidega.

Artikkel 19

Käesoleva protokolli kohaldamisel teevad ühenduste institutsioonid koostööd asjaomaste liikmesriikide vastutavate ametiasutustega.

Artikkel 20

Artiklid 12–15 ja 18 on kohaldatavad komisjoni liikmete suhtes.

Artikkel 21

Artikleid 12–15 ja artiklit 18 kohaldatakse Euroopa Kohtu kohtunike, kohtujuristide, kohtusekretäri ja kaasettekandjate ning esimese astme kohtu liikmete ja kohtusekretäri suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli artikli 3 sätteid kohtunike ja kohtujuristide kohtuliku puutumatuse kohta.

Artikkel 22

Ilma et see piiraks Euroopa Investeerimispanga põhikirja protokolli sätete kohaldamist, kohaldatakse käesolevat protokolli ka Euroopa Investeerimispanga, selle organite liikmete, selle personali ning selle tegevuses osalevate liikmesriikide esindajate suhtes.

Peale selle on Euroopa Investeerimispank vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali suurenemise korral ning mitmesugustest formaalsustest, mida võidakse sellega siduda riigis, kus on kõnealuse panga alaline asukoht. Samamoodi ei anna Euroopa Investeerimispanga tegevuse lõpetamine või likvideerimine alust maksustamiseks. Kõnealust panka ja selle institutsioonide põhikirjalist tegevust ei maksustata käibemaksuga.

Artikkel 23

Käesolevat protokolli kohaldatakse ka Euroopa Keskpanga, selle organite liikmete ja selle personali suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Keskpankade Süsteemi ning Euroopa Keskpanga põhikirja käsitleva protokolli sätete kohaldamist.

Peale selle on Euroopa Keskpank vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali mis tahes suurenemise korral ning mitmesugustest formaalsustest, mida võidakse sellega siduda riigis, kus on kõnealuse panga asukoht. Kõnealuse panga ja selle organite tegevust, mis on kooskõlas Euroopa Keskpankade Süsteemi ning Euroopa Keskpanga põhikirjaga, ei maksustata käibemaksuga.

Eespool sätestatu kehtib ka Euroopa Rahainstituudi puhul. Tema tegevuse lõpetamine või likvideerimine ei loo alust mingiks maksustamiseks.

LISA liide

Privileegide ja immuniteetide protokolli rakendussätted Šveitsis

1. Kohaldamise laiendamine Šveitsile

Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokollis (edaspidi: „protokoll”) sisalduvaid viiteid liikmesriikidele mõistetakse nii, et need hõlmavad ka Šveitsi, juhul kui järgmiste sätetega ei ole ette nähtud teisiti.

2. Agentuuri vabastamine kaudsetest maksudest (kaasa arvatud käibemaks)

Toodetele ja teenustele, mida Šveitsist eksporditakse, ei kohaldata Šveitsi käibemaksu (VAT). Kui tegemist on toodete ja teenustega, mida tarnitakse Šveitsis agentuurile ametlikuks kasutamiseks, vabastatakse need käibemaksust tagastamise teel vastavalt protokolli artikli 3 teisele lõigule. Käibemaksust vabastatakse juhul, kui toodete ja teenuste ostuhind arvel või sellega võrdsustatud dokumendil on kokku vähemalt 100 Šveitsi franki (maksud kaasa arvatud).

Käibemaksu hüvitamiseks esitatakse föderaalse maksuameti käibemaksu osakonnale selleks ettenähtud Šveitsi blanketid. Taotlused vaadatakse üldjuhul läbi kolme kuu jooksul kuupäevast, mil esitatakse tagastustaotlus koos vajalike tõendavate dokumentidega.

3. Agentuuri personali käsitlevate eeskirjade kohaldamise menetlus

Protokolli artikli 13 teise lõigu puhul vabastab Šveits vastavalt oma siseriikliku õiguse põhimõtetele agentuuri ametnikud ja teised teenistujad 25. märtsi 1969. aasta määruse nr 549/69 (EÜT L 74, 23.7.1969, lk 1) artikli 2 mõistes föderaal-, kantoni- ja kommuunimaksudest palga, töötasu ja tasude pealt, mis on makstud ühenduse poolt ja millele kohaldatakse ühenduse kasuks ühendusesisest maksu.

Protokolli artikli 14 kohaldamise eesmärgil ei käsitleta Šveitsi liikmesriigina eespool esitatud punkti 1 tähenduses.

Agentuuri ametnikud ja teised töötajad ning nende pereliikmed, kes on hõlmatud ühenduse ametnikele ja teistele töötajatele kehtiva sotsiaalkindlustuse süsteemiga, ei pea osalema Šveitsi sotsiaalkindlustuse süsteemis.

Euroopa Ühenduse Kohtul on ainupädevus kõigis agentuuri või komisjoni ja tema personali vahelisi suhteid käsitlevates küsimustes seoses nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse (ESTÜ/EÜ/Euratom) nr 259/68 (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1) ja teiste ühenduse õiguse töötingimusi määratlevate sätete kohaldamisega.

EUROOPA ÜHENDUSE NING ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VALITSUSE JA LIECHTENSTEINI VALITSUSE ÜHISDEKLARATSIOON, MIS KÄSITLEB ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI JA LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIGI EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE VÄLISPIIRIL TEHTAVA OPERATIIVKOOSTÖÖ JUHTIMISE EUROOPA AGENTUURI TEGEVUSES OSALEMISE ÜKSIKASJALIKKE EESKIRJU KÄSITLEVAT KOKKULEPET

Euroopa Ühendus,

Šveitsi Konföderatsiooni valitsus

ning

Liechtensteini Vürstiriigi valitsus,

olles vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2007/2004 artikli 21 lõikele 3 sõlminud Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuses osalemise üksikasjalikke eeskirju käsitleva kokkuleppe,

deklareerivad ühiselt, et:

kokkuleppes sätestatud hääletusõigus on põhjendatud Šveitsi ja Liechtensteiniga kehtivate erisuhetega, mis tulenevad nimetatud riikide ühinemisest Schengeni aquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

Nimetatud hääleõigus on erandlik ja seotud Schengeni koostöö eripära ning Šveitsi ja Liechtensteini eriseisundiga.

Nimetatud hääleõigus ei kujuta endast seetõttu õiguslikku ega poliitilist pretsedenti kokkuleppeosaliste vahelise mis tahes muu koostöö või kolmandate riikide osalemise suhtes liidu agentuuride töös.

Nimetatud hääleõigust ei tohi mingil juhul teostada regulatiivse või õigusloomega seotud otsuste puhul.

KOKKULEPPEOSALISTE ÜHISDEKLARATSIOON TSIVIILVASTUTUST KÄSITLEVATE SÄTETE KOHALDAMISE KOHTA

Juhul kui Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevuse raames rakendatakse piirivalve kiirreageerimisrühmi, kohaldatakse tsiviilvastutuse küsimuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 863/2007 (millega kehtestatakse mehhanism piirivalve kiirreageerimisrühmade loomiseks, muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004 kõnealuse mehhanismiga seoses ning reguleeritakse külalisametnike ülesandeid ja volitusi) artikli 10b lõiget 4.

[1] ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.

[2] ELT L 188, 20.7.2007, lk 15.

[3] ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

[4] ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.

[5] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

[6] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

[7] ELT C…

[8] ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.

[9] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

[10] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

[11] ELT L 188, 20.7.2007, lk 19.

[12] ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.

[13] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

[14] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

[15] ELT L 199, 31.7.2007, lk 30.