ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja CE 259/123

Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmid (EGNOS ja Galileo) ***I

P6_TA(2008)0167

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta (KOM(2007)0535 – C6-0345/2007 – 2004/0156(COD))

(2009/C 259 E/26)

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine – uus menetlemine)

Euroopa Parlament,

— võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0535);

— võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0477);

— võttes arvesse oma 6. septembri 2005. aasta esimese lugemise seisukohta (1);

— võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 156, mille alusel esitas komisjon ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile (C6-0345/2007);

— võttes arvesse oma 20. juuni 2007. aasta resolutsiooni Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmi (Galileo) rahastamise kohta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe ja mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) alusel (2);

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2007. aasta otsust 2008/29/EÜ, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet (3) eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga (4);

— võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 55 lõiget 1;

— võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A6-0144/2008),

1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2. on seisukohal, et õigusakti ettepanekus esitatud rahastamispakett on kooskõlas otsusega 2008/29/EÜ muudetud mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) alamrubriigis 1a ettenähtud kulukohustuste assigneeringute ülemmääradega ja juhib tähelepanu sellele, et iga-aastane summa otsustatakse vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 37 iga-aastase eelarvemenetluse raames;

3. kiidab heaks lisatud ühisavalduse, mis avaldatakse koos lõpliku õigusaktiga Euroopa Liidu Teatajas;

4. juhib tähelepanu lisatud komisjoni avaldustele;

5. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

6. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

(1) ELT C 193 E, 17.8.2006, lk 61.

(2) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0272.

(3) ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(4) ELT L 6, 10.1.2008, lk 7.
On vajalik, et nõukogu võtaks niipea kui võimalik vastu raamotsuse teatavate protsessuaalsete õiguste kohta kriminaalmenetlustes kõikjal Euroopa Liidus, et sätestada teatavad miinimumeeskirjad, mis käsitlevad üksikisikute jaoks õigusabi kättesaadavust liikmesriikides.
tõsine rikkumine – tõsine rikkumine vastavalt 24. juuni 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1447/1999, millega kehtestatakse ühise kalanduspoliitika eeskirju tõsiselt rikkuvate käitumisviiside loetelu1, või tõsine rikkumine või eeskirjade eiramine asjaomase kokkuleppe raames; rikkumist käsitletakse rikkumisena, kui see on leidnud kinnitust tulemusliku vastutuselevõtmise kaudu kooskõlas asjaomaste siseriiklike õigusaktidega;

Ainult neil ühenduse kalalaevadel, millel on vastavalt käesolevale määrusele väljaantud kalapüügiluba, on õigus tegelda kalastustegevusega ühenduse vetest väljaspool .

Ainult neil ühenduse kalalaevadel, millel on vastavalt käesolevale määrusele väljaantud kalapüügiluba, on õigus tegelda kalastustegevusega kokkuleppes käsitletavates vetes.

Komisjon võib nõuda liikmesriikidelt huvi väljendamist enne kokkuleppe üle peetavate läbirääkimiste algust, andes kinnituse pärast läbirääkimiste lõppu ja eralduste tegemist. Kui kokkulepe on kolmanda riigi poolt sõlmitud ja nõukogu on selle heaks kiitnud, teavitab komisjon sellest liikmesriike.

laevad, mis on pannud toime tõsise rikkumise eelmise 12 kuu jooksul asjaomase kokkuleppe raames kalastades või uue kokkuleppe puhul sellele eelneva kokkuleppe raames kalastades või ei ole veel täitnud tingimusi, mis olid kõnealuse kokkuleppega kõnealuseks ajavahemikuks ette nähtud, välja arvatud juhul, kui asjaomasele laevale on juba määratud karistus, kui on tõendeid, et rikkumine ei olnud tõsine, ja/või kui laev on vahetanud omanikku ja uus omanik tagab, et tingimused täidetakse;

laevad, mille andmed ühenduse laevastikuregistris ja artiklis 16 osutatud ühenduse kalapüügilubade teabesüsteemis on puudulikud või ebatäpsed, seni kuni neid puudutavad puudulikud või ebatäpsed andmed on parandatud ;

Kui komisjonil on põhjust arvata , et liikmesriik ei ole täitnud I lisas osutatud kohustusi seoses konkreetse kokkuleppega, teatab ta sellest asjaomasele liikmesriigile ning annab talle võimaluse esitada oma märkused. Kui komisjon jõuab liikmesriigi esitatud märkusi arvesse võttes järeldusele , et kõnealuseid kohustusi on rikutud, teeb ta õiguspärase ootuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid nõuetekohaselt arvesse võttes otsuse jätta asjaomase liikmesriigi laevad edaspidi kokkuleppeosaliste hulgast välja.
Asjaolu, et asutuse direktori tegevusele antakse eraldi heakskiit nii halduseelarve osas kui ka selle osas, kuidas asutus on rakendanud ühenduse programmidega seotud tegevusassigneeringuid, võib täitevasutuste hulga suurenemise korral ohustada eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse selgust.

Asjaolu, et asutuse direktori tegevusele antakse eraldi heakskiit nii halduseelarve osas kui ka selle osas, kuidas asutus on rakendanud ühenduse programmidega seotud tegevusassigneeringuid, võib täitevasutuste hulga suurenemise korral ohustada eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse selgust.

Tuleks täpsustada, et juhatus või juhtkomitee (mille on määranud komisjon, mistõttu komisjon vastutab selle eest, et juhatuse liikmetel oleks vajalik kvalifikatsioon ning et neil ei oleks huvide konflikti) vastutab konkreetsete eelarve ja kontrolliga seotud küsimuste eest ning seega peaks andma oma tegevusest aru eelarve täitmist kinnitavale asutusele.

Tuleks täpsustada, et juhatus või juhtkomitee (mille on määranud komisjon, mistõttu komisjon vastutab selle eest, et juhatuse liikmetel oleks vajalik kvalifikatsioon ning et neil ei oleks huvide konflikti) vastutab konkreetsete eelarve ja kontrolliga seotud küsimuste eest ning seega peaks andma oma tegevusest aru eelarve täitmist kinnitavale asutusele.

Määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 9 lõike 7 kohaselt esitab eelarvevahendite käsutaja juhatusele iga eelarveaasta 15. märtsiks iga-aastase tegevusaruande. Kõnealuses aruandes kinnitab eelarvevahendite käsutaja enda allkirjastatud kinnitava avaldusega, et iga-aastases aruandes sisalduv teave annab tõese ja erapooletu ülevaate täitevasutuse siseolukorrast, välja arvatud juhul, kui muudes reservatsioonides on ette nähtud teisiti.

Enne juhatusepoolset heakskiitmist allkirjastab peaarvepidaja raamatupidamisaruanded, tõendades, et ta on põhjendatult kindel selles, et need annavad institutsiooni finantsolukorrast piisavalt tõese ja erapooletu ülevaate.
5. Liikmesriigid tagavad, et nende liiget teavitatakse õigeaegselt, varases arenguetapis ja koheselt peale teabe kättesaadavaks muutumist kõigist Eurojusti pädevusse kuuluvatest uurimistest, mis hõlmavad kolme või enamat riiki, millest kaks või enam riiki on liikmesriigid, ja kui see teave on vajalik Eurojusti ülesannete täitmiseks, eelkõige juhtudel, kui mitmes riigis on vaja paralleelseid õigusabitaotlusi, või juhtudel, kui on vajadus Eurojusti poolse koordineerimise järele, või juhtudel, kus esineb positiivne või negatiivne kohtualluvuse konflikt. Liikmesriigid tagavad, et teavitamiskohustuse üle teostatakse järelevalvet riiklikul tasandil.

5. Liikmesriigid tagavad, et nende liiget teavitatakse õigeaegselt, varases arenguetapis ja koheselt peale teabe kättesaadavaks muutumist kõikidest juhtudest, mis hõlmavad otseselt kolme või enamat liikmesriiki ning mille puhul on õigusalase koostöö kohta esitatud taotlused või tehtud otsused, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas, edastatud vähemalt kahele liikmesriigile.
(5) On oluline, et nende prioriteetidega seotud tegevusi tugevdatakse jätkuvalt maaelu arengu programmide abil, mis on heaks kiidetud kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1698/2005.

(5) Kui liikmesriikide olemasolevates maaelu arengu programmides ei ole II lisas osutatud piisavaid ning asjakohaseid meetmeid, on oluline, et nende prioriteetidega seotud tegevusi tugevdatakse jätkuvalt maaelu arengu programmide abil, mis on heaks kiidetud kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1698/2005.
10. Liikmesriikides seaduslikult elavatel ja töötavatel kolmandate riikide kodanikel peaks olema vastuvõtva liikmesriigi kodanikega vähemalt võrdsed õigused, st neid tuleks kohelda samamoodi kui liikmesriigi kodanikke, sõltumata nende riiki lubamise esialgsest eesmärgist või alusest. Direktiivis loetletud valdkondades tuleks õigus võrdsele kohtlemisele anda mitte üksnes neile kolmandate riikide kodanikele, kes on liikmesriiki lubatud töötamise eesmärgil, vaid ka neile, kes on liikmesriiki lubatud muudel põhjustel ja kellele on antud juurdepääs liikmesriigi tööturule teiste ühenduse või liikmesriikide õigusaktide alusel. See ettepanek puudutab kolmandatest riikidest pärit töötajate pereliikmeid, kes on liikmesriiki lubatud vastavalt nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivile 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta, kolmandate riikide kodanikke, kes on liikmesriiki lubatud vastavalt nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivile 2004/114/EÜ kolmandate riikide kodanike riiki lubamise kohta õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil, ning teadlasi, kes on liikmesriiki lubatud vastavalt nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta direktiivile 2005/71/EÜ kolmandate riikide kodanike teadusuuringute eesmärgil riiki lubamise erimenetluse kohta.

10. Liikmesriikides seaduslikult elavatel ja töötavatel kolmandate riikide kodanikel peaks olema vastuvõtva liikmesriigi kodanikega vähemalt võrdsed töötajate õigused, st neid tuleks kohelda samamoodi kui liikmesriigi kodanikke, sõltumata nende riiki lubamise esialgsest eesmärgist või alusest. Direktiivis loetletud valdkondades tuleks õigus võrdsele kohtlemisele anda mitte üksnes neile kolmandate riikide kodanikele, kes on liikmesriiki lubatud töötamise eesmärgil, vaid ka neile, kes on liikmesriiki lubatud muudel põhjustel ja kellele on antud juurdepääs liikmesriigi tööturule teiste ühenduse või liikmesriikide õigusaktide alusel. See ettepanek puudutab kolmandatest riikidest pärit töötajate pereliikmeid, kes on liikmesriiki lubatud vastavalt nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivile 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta, kolmandate riikide kodanikke, kes on liikmesriiki lubatud vastavalt nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivile 2004/114/EÜ kolmandate riikide kodanike riiki lubamise kohta õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil, ning teadlasi, kes on liikmesriiki lubatud vastavalt nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta direktiivile 2005/71/EÜ kolmandate riikide kodanike teadusuuringute eesmärgil riiki lubamise erimenetluse kohta.
(3) Teraviljade puhul tuleks süsteemi muuta, et tagada sektori konkurentsivõime ja turule orienteeritus, kasutades sekkumist turvaabinõuna turuhäirete korral ja aidates põllumajandustootjatel reageerida turutingimustele. Nõukogu järeldustes maisi sekkumissüsteemi reformi kohta esitati kogu teravilja sekkumissüsteemi ülevaade „tervisekontrolli” kontekstis, võttes aluseks analüüsi, milles osutati odraga seotud täiendava sekkumise ohule, kui hinnad on madalad. Praegune teraviljaga seotud väljavaade on siiski märkimisväärselt muutunud ja seda iseloomustab soodus maailmaturuhind, mis tuleneb suurenevast nõudlusest maailmas ja maailma teraviljavarude vähesusest. Sellega seoses on olukorras, kus muude söödateraviljade puhul määratakse sekkumistasemeks null samaks ajavahemikuks kui maisi reform, võimalik sekkumine, mis ei mõjuta negatiivselt teraviljaturgu tervikuna. Teraviljasektori väljavaade kehtib ka kõva nisu puhul, mis tähendab, et sekkumisostu võib kaotada, kuna see ei ole enam asjakohane, sest turuhinnad on sekkumishinnast alati märkimisväärselt kõrgemad. Kuna teraviljaga seotud sekkumine on pigem turvaabinõu kui hinnakujundust mõjutav element , ei ole saagikoristusaegade erinevused turustuskampaaniaid edukalt alustavates liikmesriikides enam asjakohased, sest süsteemiga ei sätestata enam hindasid, mis kajastaksid sekkumistasemeid ja igakuist juurdekasvu. Lihtsustamise huvides tuleks teraviljaga seotud sekkumise kuupäevad kogu ühenduses ühtlustada .

(3) Teraviljade puhul tuleks süsteemi muuta, et tagada sektori konkurentsivõime ja turule orienteeritus, kasutades sekkumist turvaabinõuna turuhäirete korral ja aidates põllumajandustootjatel reageerida turutingimustele. Nõukogu järeldustes maisi sekkumissüsteemi reformi kohta esitati kogu teravilja sekkumissüsteemi ülevaade „tervisekontrolli” kontekstis, võttes aluseks analüüsi, milles osutati odraga seotud täiendava sekkumise ohule, kui hinnad on madalad. Praegune teraviljaga seotud väljavaade on siiski märkimisväärselt muutunud ja seda iseloomustab soodus maailmaturuhind, mis tuleneb suurenevast nõudlusest maailmas ja maailma teraviljavarude vähesusest. Sellega seoses on olukorras, kus muude söödateraviljade puhul määratakse sekkumistasemeks null samaks ajavahemikuks kui maisi reform, võimalik sekkumine, mis ei mõjuta negatiivselt teraviljaturgu tervikuna. Teraviljasektori väljavaade kehtib ka kõva nisu puhul, mis tähendab, et sekkumisostu võib kaotada, kuna see ei ole enam asjakohane, sest turuhinnad on sekkumishinnast alati märkimisväärselt kõrgemad. Kuna teraviljaga seotud sekkumine on turvaabinõu, tuleks sekkumist alustada alles turustusaasta viimasel kolmel kuul .
(5) Vastavalt Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 2001. aastal vastu võetud rahvusvahelisele tegevuskavale ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks tähistatakse väljendiga IUU (illegal, unreported or unregulated) fishing ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki, kusjuures 1. ebaseaduslik kalapüük tähistab püüki, — mida kodu- või välismaised laevad teostavad riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ilma selle riigi loata või riigi seadusi ja määrusi eirates, — mida teostavad laevad, mis sõidavad selliste riikide lipu all, kes on asjaomase piirkondliku kalandusorganisatsiooni liikmed, aga eiravad oma tegevuses selle organisatsiooni vastuvõetud ja asjaomastele riikidele kohustuslikke kaitse- ja majandamismeetmeid või kehtiva rahvusvahelise õiguse asjakohaseid sätteid, või — mis on vastuolus riigi seaduste või rahvusvaheliste kohustustega, sh koostööd tegevate riikide poolt asjakohaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide ees võetud kohustustega; 2. teatamata kalapüük tähistab püüki, — millest ei ole asjakohasele riiklikule asutusele teatatud või mille kohta on esitatud valeandmeid, eirates riiklikke õigusnorme, või — mida teostati asjakohase piirkondliku kalandusorganisatsiooni pädevusse kuuluvas piirkonnas, kuid millest ei ole teatatud või mille kohta on esitatud valeandmeid, eirates selle organisatsiooni püügist teatamise korda; 3. reguleerimata kalapüük tähistab püüki, — mida teostavad asjaomase piirkondliku kalandusorganisatsiooni pädevusalas kalalaevad, mis ei kuulu ühegi riigi alluvusse või mille lipuriik ei ole selle organisatsiooni liige, või kalastusüksused viisil, mis ei ole kooskõlas selle organisatsiooni kaitse- ja majandamismeetmetega või eirab neid, või — mida teostatakse piirkondades või kalavarude suhtes, mille puhul ei kehti kaitse- ja majandamismeetmed, ning viisil, mis ei ole kooskõlas riigi kohustustega mere elusressursside kaitse valdkonnas, nagu need on sätestatud rahvusvahelises õiguses.

(5) Vastavalt Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 2001. aastal vastu võetud rahvusvahelisele tegevuskavale ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks tähistatakse väljendiga IUU (illegal, unreported or unregulated) fishing ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki.
A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek mis tahes sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus sellisena määratletud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete osas koos nimetatud sisuliste muudatustega on ettepaneku puhul tegemist ainult kehtivate tekstide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;
Käesoleva lepingu kohase koostöö tõhusa kooskõlastamise ja hõlbustamise eest vastutab Euroopa Ühenduse ja India teadus- ja tehnoloogiakoostöö juhtkomitee. On soovitav, et tööprogrammi ülevaatamiseks kohtuks komitee kord aastas ning et selle töökord põhineks läbipaistvuse ja vastutuse põhimõtetel.
(10)

Jätkub ohualdiste mereökosüsteemide tuvastamine piirkondades, mida ei reguleeri piirkondlikud kalandusorganisatsioonid, ning nende kohta on suhteliselt vähe teaduslikke andmeid. Põhjapüügivahendite kasutamise sügavuspiiranguga luuakse veesambasse jäävate süvaveekorallide ja käsnade jaoks ettevaatusabinõuna kaitsepiir. 1 000 meetrine sügavus on mõistlik valik, mis pakub sobival määral kaitset, olles samas kooskõlas üldiselt väiksemas sügavuses leiduvate põhjalähedaste liikide, näiteks merluusi ja noolja kalmaari põhjapüügi jätkamisega. Samuti on kõnealune sügavuspiirang kooskõlas käesolevas määruses sätestatud piirkonnapõhiste meetmete järkjärgulise väljatöötamisega, et kaitsta täielikult kohti, kus teadaolevalt või tõenäoliselt leidub ohualteid ökosüsteeme.
A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek mis tahes sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus sellisena määratletud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete osas koos nimetatud sisuliste muudatustega on ettepaneku puhul tegemist ainult kehtivate tekstide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,
3.

Komisjon võtab kohustuse aidata liikmesriikidel leida võimalusi, kuidas leevendada solidaarsuse vaimus liikmesriikides finantskohustusi, mis tulenevad artikli 13 lõike 4 rakendamisest (tasuta õigusabi). Komisjon rõhutab, et Euroopa tagasisaatmisfondi (otsus nr 575/2007/EÜ) raames on olemas võimalused kaasfinantseerida tegevust, millega edendatakse artikli 13 lõike 4 (tasuta õigusabi) rakendamist liikmesriikides: — Tegevus, mis on seotud kindla eesmärgiga „edendada tagasipöördumist käsitlevaid ühiseid standardeid tõhusal ja ühtsel rakendamisel” (artikli 3 punkt c) võib hõlmata tuge „pädevate asutuste suutlikkuse suurendamisele, et nad suudaksid võimalikult kiiresti vastu võtta asjatundlikke tagasipöördumisotsuseid” (artikli 4 lõike 3 punkt a). Asjakohaste õiguslike tagatiste olemasolu, sealhulgas poolte võrdsuse põhimõte, suurendab kvaliteetsete otsuste tegemise võimalust. — Kooskõlas tagasisaatmisfondi (otsus 2007/837/EÜ) strateegiliste suuniste prioriteediga nr 4, võib ühenduse rahalist panust suurendada kuni 75 protsendini tegevuste osas, mis tagavad ühiste tagasisaatmisstandardite õiglase ja tõhusa rakendamise liikmeriikides. See tähendab, et meetmeid, mis on seotud artikli 13 lõike 4 sätetega (tasuta õigusabi), võib kuni 75 % ulatuses kaasfinantseerida Euroopa tagasisaatmisfondi raames. Komisjon soovitab liikmesriikidel nimetatud asjaoluga arvestada, kui nad teevad valikuid riiklike kavade prioriteetide osas ja kui nad kavandavad tegevust strateegiliste suuniste prioriteedi 4 raames.
A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek mis tahes sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus sellisena määratletud, ning arvestades, et olemasolevate õigusaktide muutmata sätete osas on ettepaneku puhul tegemist ainult kehtivate tekstide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;
4. Iga liikmesriik tagab, et tema kontaktasutused täidavad kriminaalasjades tehtava õigusalase koostööga seotud ülesandeid ning et kontaktasutuste töötajad oskavad peale oma riigikeele piisaval tasemel veel ühte Euroopa Liidu ametlikku keelt, nii et nad on suutelised suhtlema teiste liikmesriikide kontaktasutustega. Kontaktasutuste valimisel järgivad liikmesriigid Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutuste valimise suunistes sätestatud kriteeriume.

4. Iga liikmesriik tagab, et tema kontaktasutused täidavad kriminaalasjades tehtava õigusalase koostööga seotud ülesandeid ning et kontaktasutuste töötajad oskavad peale oma riigikeele piisaval tasemel veel ühte Euroopa Liidu ametlikku keelt, nii et nad on suutelised suhtlema teiste liikmesriikide kontaktasutustega. Enne uue kontaktasutuse nimetamist võivad liikmesriigid küsida siseriiklike kontaktisikute arvamust.

4 a. Liikmesriigid tagavad ka, et nende kontaktasutustel on piisavad vahendid enda kui kontaktasutuse ülesannete nõuetekohaselt täitmiseks.

5. Kui liikmesriigis on nimetatud ametisse ühismeetmes 96/277/JSK osutatud sidekohtunikud, kelle ülesanded on sarnased artikliga 4 kontaktasutustele antud ülesannetega, seob sidekohtunikud ametisse nimetanud liikmesriik nad enda sätestatud korras Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga ja artiklis 10 ettenähtud turvatud sidevahenditega .

5. Kui liikmesriigis on nimetatud ametisse ühismeetmes 96/277/JSK osutatud sidekohtunikud, kelle ülesanded on sarnased artikliga 4 kontaktasutustele antud ülesannetega, seob sidekohtunikud ametisse nimetanud liikmesriik nad enda sätestatud korras Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga ja artiklis 10 ettenähtud turvatud sidevõrguga .

1. Kontaktasutused , sealhulgas siseriiklik kontaktisik, on aktiivsed vahendajad, kelle ülesanne on hõlbustada liikmesriikide vahelist õigusalast koostööd, eelkõige raskete kuritegude vastu võitlemises. Nad on kättesaadavad oma riigi kohalikele õigusasutustele ja teistele pädevatele asutustele, teiste riikide kontaktasutustele ja teiste riikide kohalikele õigusasutustele ning teistele pädevatele asutustele, et võimaldada neil luua kõige asjakohasemaid otsekontakte. Vajaduse korral võivad nad asjaomaste valitsusasutuste vahelise kokkuleppe alusel kohtuda teiste liikmesriikide kontaktasutustega.