EUROOPA KOMISJON Brüssel,18.12.2020 COM(2020) 821 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta kaupade siseveetranspordi statistikat käsitleva määruse (EL) 2018/974 rakendamise kohta



1. SISSEJUHATUS 1.1.Aruande eesmärk Komisjon on kohustatud esitama aruande määruse (EL) 2018/974 (mis käsitleb kaupade siseveetranspordi statistikat) (edaspidi „määrus“) rakendamise kohta. Määruse artiklis 9 sätestatud konkreetne ajakava näeb ette, et komisjon esitab aruande 31. detsembriks 2020 ja seejärel iga viie aasta järel. Käesoleva aruandega täidab komisjon seda aruandluskohustust. Aruandes antakse ülevaade asjaomase õigusakti taustast, poliitilisest kontekstist ja kohaldamisalast ning arutatakse selle rakendamisega seotud küsimusi. Lõpuosas kirjeldatakse võimalikke tulevasi arengusuundi ja tehakse kokkuvõte. 1.2.Õigusraamistiku taust Määrus kavandati selleks, et anda komisjonile, teistele ELi institutsioonidele, liikmesriikide valitsustele ja üldsusele võrreldavaid, usaldusväärseid, ühtlustatud, regulaarseid ja ulatuslikke statistilisi andmeid kaubaveo kohta ELi siseveeteedel. Kuna määrust (EÜ) nr 1365/2006 oli mitu korda oluliselt muudetud, võeti õigusraamistiku selgemaks ja sujuvamaks muutmiseks vastu määrus (EL) 2018/974, millega asjaomased õigusnormid kodifitseeriti ja eespool nimetatud määrus tunnistati kehtetuks. Jõusse jääb ainult komisjoni määrus (EÜ) nr 425/2007. 1.3.Poliitiline taust Võrreldes muude transpordiliikidega, mille puhul tuleb sageli ette ummikuid ja läbilaskevõime probleeme, on siseveetransport usaldusväärne ja energiatõhus ning sellel on märkimisväärne potentsiaal laialdasemaks kasutamiseks. Siseveeteed pakuvad maanteetranspordile konkurentsivõimelist alternatiivi. Eelkõige on see transpordiliik nii energiatarbimist kui ka madalat mürataset silmas pidades keskkonnasõbralik alternatiiv. Lisaks tagavad siseveeteed kõrge ohutustaseme, eelkõige ohtlike kaupade veo puhul. Samuti leevendavad need tihedalt asustatud piirkondades ülekoormatud teedevõrgu koormust. See sektor on transpordipoliitika seisukohast väga oluline; valges raamatus „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ esitatakse konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi 10 eesmärki. Praegune siseveelaevanduse poliitika aastateks 2014–2020 lähtub tegevusprogrammist NAIADES II. Euroopa siseveeteede statistikat kasutatakse transpordipoliitika ja muude poliitikavaldkondade, näiteks siseturu toimimise kavandamiseks, järelevalveks ja hindamiseks, et täita järjestikustest NAIADESi programmidest ning ELi ühisest transpordipoliitikast tulenevaid ülesandeid. ELi ühise transpordipoliitika väljatöötamine nõuab põhjalikke teadmisi siseveeteedel toimuva kaubaveo ulatuse ja kõnealuse transpordiliigi arengu kohta. Samuti aitavad kogutud andmed edendada siseveetransporti ning integreerida seda transpordiliiki ühendvedude logistikaahelasse. Euroopa roheline kokkulepe on uus majanduskasvu strateegia, mis toetab ELi majanduse kestlikkust, aidates muuta kliima- ja keskkonnaprobleemid kõikides poliitikavaldkondades võimalusteks ning ülemineku kõikide jaoks õiglaseks ja kaasavaks. Euroopa rohelise kokkuleppe teatises kutsutakse üles vähendama transpordist tulenevat heidet 2050. aastaks 90 %. Säästvale ja arukale liikuvusele ülemineku prioriteetsed meetmed näevad ette järgmist: ·edendada mitmeliigilist transporti; ·toetada mitut transpordiliiki hõlmavate automatiseeritud ja ühendatud liikuvuslahenduste kasutuselevõttu; ·võtta hinnakujunduses rohkem arvesse transporditegevustega kaasnevaid väliskulusid; ·hoogustada säästvate alternatiivsete transpordikütuste tootmist ja kasutuselevõttu ning ·vähendada transpordist tulenevat saastet, eriti linnades. Mitmeliigilise transpordi edendamiseks kutsutakse Euroopa rohelises kokkuleppes üles suunama 75 % transpordist maanteelt raudteele ja siseveeteedele. Selle eesmärgi saavutamiseks teeb Euroopa Komisjon ettepaneku võtta meetmeid, et alates 2021. aastast hakata suurendama siseveelaevanduse mahtu.

1.4.Liikmesriikide ja teiste riikide hõlmatus Määrust kaupade siseveetranspordi statistika kohta kohaldatakse vahetult ja tervikuna kõikide liikmesriikide suhtes. Seda ei ole vaja siseriiklikku õigusesse üle võtta. Kuna aga kõik liikmesriigid ei kasuta siseveetransporti, mõjutab määrus ainult neid liikmesriike, kus see transpordiliik on olemas. Määrusega kehtestatakse künnis, mille ületamisel on liikmesriigid kohustatud andmeid esitama: nõuet kohaldatakse kõigi nende riikide suhtes, kus siseveeteedel aastas veetavate kaupade kogumaht ületab ühte miljonit tonni. Praegu on andmete esitamise kohustus 12 liikmesriigil: Belgia, Bulgaaria, Saksamaa, Prantsusmaa, Horvaatia, Luksemburg, Ungari, Madalmaad, Austria, Poola, Rumeenia ja Slovakkia. Määruse kohaselt peavad riigid, kes ületavad ühe miljoni tonni künnise, kuid kellel puudub rahvusvaheline või transiitliiklus, esitama ainult vähendatud aastaandmete kogumi (määruse V lisa tabel V1). Praegu ei kohaldata seda kohustust ühegi liikmesriigi kohta. Viis liikmesriiki esitavad praegu andmeid vabatahtlikult: Tšehhi, Itaalia, Leedu, Soome ja Rootsi. Kuigi Tšehhi jääb määruses sätestatud künnisest allapoole, esitab ta kõik nõutavad andmed. Ülejäänud neli riiki esitavad vähendatud aastaandmete kogumi (V lisa tabel V1). Belgia, Tšehhi, Luksemburg, Ungari, Madalmaad ja Rumeenia esitavad andmed ka laevaliikluse kohta (II lisa vabatahtlik tabel II2). Väljaspool Euroopa Liitu esitab vabatahtlikult kvartaliandmed ka kandidaatriik Serbia. Alates 1. veebruarist 2020, mil Ühendkuningriik Euroopa Liidust lahkus, on Eurostat lisanud oma andmekogumitesse uue koondnäitaja „Euroopa Liit – 27 riiki (alates 2020. aastast)“, kust on välja jäetud Ühendkuningriik. Üleminekuperioodil kuni 2020. aasta lõpuni jätkab Ühendkuningriik Eurostatile andmete edastamist. Need andmed tehakse kasutajatele kättesaadavaks. 2.ÜLEVAADE MÄÄRUSE RAKENDAMISEST 2.1.Õiguslike kohustuste täitmine Määruses sätestatud andmeesitamise kohustust täidetakse väga hästi. Kõik liikmesriigid esitavad nõutavad andmed. Viivitusi on täheldatud vaid mõnel juhul. Nõuete täitmise kõrge tase tähendab, et Euroopa siseveeteedel toimuvat kaubavedu käsitlev statistika on usaldusväärne ja kvaliteetne. 2.2.Liikmesriikides kasutatavad andmekogumise meetodid Andmete kogumise ja koostamise protsessid on aruandvates riikides erinevad, kuid järgivad tavapärast alt üles suunatud teabevoogu. Andmete esitajad on riigiti erinevad, kuid kõige sagedasemad andmeallikad on sadama- ja lüüsiasutused. Riigid täiendavad oma andmeid teabega, mis on saadud mitmesugustest allikatest, sealhulgas tolliasutustelt, naaberriikidelt, eraettevõtjatelt, ettevõtetelt ja ametitelt. Üheksa aruande esitanud riiki kasutavad andmeid, mis on saadud nende jõeteabeteenistuselt või muudest sarnastest süsteemidest. Enamik pädevaid riiklikke asutusi rakendab enne teabe saatmist Eurostatile valideerimisprotsessi, kasutades asutusesiseselt välja töötatud kontrollimenetlusi. Valideerimisreeglid hõlmavad protsessi mitut tahku, sealhulgas andmete vormingut, kodifitseerimist, andmekogumi sisemist ühtlust, eri andmekogumite ja muutujate vahelist ühtlust ning aegridade järjepidevust. Kõik andmeid esitavad riigid kasutavad kogutud andmeid otseselt või kaudselt ka riiklikul tasandil kas levitamiseks või poliitika väljatöötamisel. 2.3.Liikmesriikide kulud ja koormus Eurostat püüab pidevalt koormust vähendada ja lihtsustada ning saab liikmesriikidelt selles küsimuses korrapärast tagasisidet. Koostöös riiklike statistikaametitega rakendab Eurostat erimeetmeid, et vähendada andmete kogumise ja aruandluse koormust. Need hõlmavad 1.kaugusmaatriksi väljatöötamist aruandluse hõlbustamiseks; 2.automaatsete edastus- ja valideerimisvahendite ja -korra väljatöötamist, mis annavad liikmesriikidele tagasisidet andmete kvaliteedi ja konkreetsete vigade kohta igas andmekogumis;

3.liikmesriikide, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riikide, kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide riiklike ekspertide (st siseveetranspordi statistika eksperdirühm ja rakkerühmad) korrapäraste kohtumiste korraldamist, et jagada häid tavasid ning arutada andmete kvaliteedi, probleemide ja lahenduste üle. Liikmesriikidele 2020. aasta veebruaris saadetud küsimustiku kaudu kogutud tagasiside kohaselt peab enamik riike andmete kogumist kasulikuks ning andmete kogumise kulu ja koormust põhjendatuks, arvestades kogutud andmete vajalikkust. Transiidiandmete esitamise koormust peab üks riik suureks. 2.4.Andmete valideerimine ja laekunud statistiliste andmete kvaliteet Andmete edastamise tehnilises korralduses on saavutatud suur standardiseeritus. Andmed edastatakse Eurostatile elektrooniliselt EDAMISe kaudu, järgides andmefailide struktuuri ja vormingunõudeid. Tänu EDAMISes rakendatud valideerimissüsteemile avastatakse põhivead ja ebaõiged koodid kiiresti ning see teave lisatakse operatiivselt Eurostati andmebaasi. Kui andmed on andmeesitusliidese kaudu Eurostati andmebaasi laaditud, kohaldatakse edastatavate andmete suhtes üksikasjalikku kvaliteedikontrolli. Valideerimine hõlmab andmekogumite sisemist ühtlust, ajalist järjepidevust, andmekogumitevahelist sidusust ja andmeid esitavate partnerriikide tulemuste võrdlemist (peegelkontroll). Üldiselt võib andmete kvaliteeti pidada heaks. Siiski on vaja veel pingutada, eelkõige selleks, et vähendada peegelkontrolli käigus ilmnenud asümmeetriat ja parandada transiidiandmete esitamist. 2.5.Metoodiline tugi liikmesriikidele Eurostat pakub pidevat metodoloogilist ja tehnilist tuge ning teeb kõik endast oleneva, et säilitada andmete ja metaandmete infosüsteemi kvaliteet. Eurostat on koostanud siseveetranspordi statistika käsiraamatu, milles antakse liikmesriikidele juhiseid määruse rakendamiseks. Käsiraamatut ajakohastatakse korrapäraselt (tavaliselt kord aastas), et see sisaldaks uusimat teavet, dokumente või suuniseid, mis on abiks kõnealuse statistika kogumisel. 2.6.Katseuuringud siseveeteedel toimuva reisijateveo statistiliste andmete kättesaadavuse kohta Määruse artikliga 5 on nõutud, et komisjon uuriks koostöös liikmesriikidega siseveeteedel toimuvat reisijatevedu, sealhulgas piiriüleseid transporditeenuseid käsitleva statistika arengut. Täpsemalt on artiklis 5 sätestatud, et komisjon a)töötab 8. detsembriks 2018 välja asjakohaste andmete kogumise metoodika; b)alustab hiljemalt 8. detsembril 2019 vabatahtlike katseuuringutega, mille viivad läbi määruse alusel andmeid esitavad liikmesriigid ja mis käsitlevad siseveeteedel toimuva reisijateveo statistiliste andmete kättesaadavust; c)esitab 8. detsembriks 2020 aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Artiklis 5 on veel sätestatud, et Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavas aruandes tuleb esitada katseuuringute tulemused. Sõltuvalt kõnealuse aruande tulemustest ja mõistliku aja jooksul peab komisjon vajaduse korral esitama seadusandliku ettepaneku kehtiva määruse muutmiseks seoses siseveeteede reisijateveo statistikaga. Komisjon kattis osa katseuuringute kuludest, andes toetusi riiklikele statistikaametitele ja muudele riiklikele asutustele. Eurostat on koos liikmesriikidega välja töötanud siseveeteede reisijateveo statistika metoodika kavandi. Kooskõlas määruse artikli 5 lõikega 1 sai metoodika kavand 6. detsembril 2018 lõpliku kuju ja see tehti liikmesriikidele kättesaadavaks, et nad saaksid seda katseuuringutes kasutada. Katseuuringud koosnevad kahest moodulist: reisijate siseveetransporti käsitlev statistika (moodul 1) ja siseveeteedel toimunud õnnetusi käsitlev statistika (moodul 2). 2019. aasta juunis anti katseuuringute läbiviimiseks toetusi seitsmele riigile: Saksamaa, Horvaatia, Madalmaad, Austria, Poola, Rumeenia ja Rootsi. Teemat arutas DIMESA (Eurostati valdkondliku ja keskkonnastatistika ja arvepidamise direktorite kohtumine), kes toetab selles valdkonnas tehtavat tööd. 2.7.Katseuuringud siseveeteedel toimunud õnnetusi käsitlevate statistiliste andmete kättesaadavuse kohta Määruse artiklis 5 ei viidata õnnetuste statistikale. Siiski on ka andmed siseveeteedel toimunud õnnetuste kohta komisjoni jaoks oluline andmevaldkond. Täpsemalt on eesmärk töötada välja süsteem statistiliste andmete ühtlustatud kogumiseks siseveelaevadega seotud õnnetuste ja intsidentide kohta, sealhulgas ka seoses piiriülese liiklusega.