Direktiivi 2003/87/EÜ viimane läbivaatamine 2017. aastal väljendab artiklis 28b sätestatud arusaama, et CORSIA arvessevõtmiseks muudetakse ELi HKSi reguleerivat süsteemi, hinnates eelnevalt CORSIA põhielemente, sealhulgas selles osalemist, ning et seda tuleks teha kooskõlas ELi 2030. aasta kliimaeesmärgiga (võttes arvesse Pariisi kokkuleppe kohast tagasimineku vältimise põhimõtet).

Lennundussektor osaleb alates 2012. aastast ELi heitkogustega kauplemise süsteemis (ELi HKS). ELi HKS hõlmas Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) saabuvate ja sealt väljuvate lendude, sealhulgas kolmandatesse riikidesse suunduvate ja sealt väljuvate lendude heitkoguseid. Selleks et hoogustada Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni tegevust ja hõlbustada rahvusvahelise lennunduse heitkoguste vähendamisel üleminekut üldisele lähenemisviisile, võttis liit vastu ajutised erandid, et piirata ELi HKSi geograafilist kohaldamisala nii, et see hõlmaks ainult EMP-siseseid lende, jättes EMP-välised lennud kuni rahvusvahelise olukorra muutumiseni kõrvale.

Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon on ÜRO spetsialiseeritud asutus. Organisatsiooni eesmärk on töötada välja rahvusvahelise aeronavigatsiooni põhimõtted ja meetodid ning edendada rahvusvahelise lennutranspordi kavandamist ja arengut. EL on ajutine vaatleja paljudes ICAO organites (assamblees ja muudes tehnilistes organites).

Kõik ELi liikmesriigid on mõlema kokkuleppe osalised. EL ja selle liikmesriigid on Pariisi kokkuleppe osalised ning nad on ühiselt võtnud kohustuse vähendada oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid.

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil 2015. aasta detsembris võeti vastu Pariisi kokkulepe, mille eesmärk on hoida üleilmne soojenemine tunduvalt alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega, ning teha jõupingutusi, et piirata temperatuuri tõusu 1,5 °C-ni. Heitkoguste vähendamisse peaksid oma panuse andma kõik majandussektorid, sealhulgas rahvusvaheline lennundus.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

3.1. Taustteave

Liit toetab kindlalt ICAO jõupingutusi võtta rahvusvahelisest lennundusest tuleneva heite puhul kasutusele üleilmne turupõhine meede CORSIA, mis aitab võidelda kliimamuutusega. Liidu toetust on muu hulgas väljendanud Euroopa Parlament ja nõukogu, kes on ELi HKSi kolm korda muutnud, et hõlbustada ICAO edusamme.

Kuigi CORSIA esialgne eesmärk piirdub heitkoguste kasvu kompenseerimisega alates 2020. aastast, on selle eesmärgi saavutamiseks oluline toetada esialgseid edusamme ja tagada piisav osalemine.

Nõukogu otsus (EL) 2016/915 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel seoses rahvusvahelise vahendiga, mis koostatakse Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsiooni organites ning mille eesmärk on rakendada alates 2020. aastast rahvusvahelisest lennundusest tuleneva heite suhtes ühtset üleilmset turupõhist meedet

Direktiivi 2003/87/EÜ (ELi HKSi direktiiv) artikliga 28b on ette nähtud, et 12 kuu jooksul pärast ICAO raames asjaomaste vahendite vastuvõtmist ja enne ülemaailmse turupõhise meetme kasutuselevõttu esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles käsitleb võimalusi kõnealuste vahendite rakendamiseks liidu õiguses kõnealuse direktiivi läbivaatamise kaudu. Kui see on asjakohane, käsitleb komisjon osutatud aruandes ka EMP-sisestele lendudele kohalduvaid norme. Lisaks analüüsib komisjon üleilmse turupõhise meetme ambitsioonikust ja üldist keskkonnaalast terviklikkust, sealhulgas selle üldist ambitsioonikust seoses Pariisi kokkuleppe eesmärkidega, osalustaset, selle täidetavust, läbipaistvust, mittetäitmise korral kohaldatavaid karistusi, üldsuse kaasamise menetlusi, kompensatsiooniühikute kvaliteeti, heitkoguste seiret, aruandlust ja tõendamist, registreid, aruandekohustust ja biokütuste kasutamise norme.

Nõukogu otsuses (EL) 2018/2027 on sätestatud liidu nimel ICAOs võetav seisukoht CORSIAt käsitlevate rahvusvaheliste standardite ja soovituslike tavade esimese väljaande kohta seoses erinevustega, millest tuleb teatada. Vastavalt kõnealusele otsusele on liikmesriigid teatanud ICAO nõuetega seotud erinevustest, tuues esile erinevused ELi HKSi ja CORSIA (esimene on marsruudi- ja teine riigipõhine) vahel ning asjaolu, et CORSIA rakendamine ELis toimub ELi HKSi läbivaatamise kaudu, nagu lepiti kokku selle viimasel läbivaatamisel 2017. aastal. Eesmärk oli säilitada ELi õigustik ja tulevane poliitiline tegutsemisruum, samuti ELi tasandil kehtestatud kliimaeesmärgid.

Komisjon võttis 4. märtsil 2020 vastu Euroopa kliimaseadust käsitleva ettepaneku, mille kohaselt liit võtab endale Pariisi kokkuleppe artikli 2 kohase pikaajalise temperatuurieesmärgi täitmiseks siduva eesmärgi saavutada liidus 2050. aastaks kliimaneutraalsus. Ettepanek põhineb järeldusel, et on vaja võtta täiendavaid meetmeid ja et iga sektor peab andma oma panuse, kuna praegused poliitikasuundumused vähendavad kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2050. aastaks eeldatavasti ainult 60 %, mistõttu kliimaneutraalsuse saavutamiseks on vaja veel palju teha.

Lisaks on liit mitmel korral väljendanud poliitilist tahet rakendada CORSIAt alates selle katseetapi algusest. Viimane näide on 2019. aastal ICAO 40. assambleel ELi ja selle liikmesriikide nimel tehtud avaldus, mille eesmärk on ühelt poolt mõista anda, et liit säilitab CORSIA rakendamise puhul ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kaudu oma poliitilise ruumi ja kliimaeesmärgid, ning teiselt poolt näidata, et liit ja selle liikmesriigid avaldavad CORSIA-le endiselt tugevat toetust ning on jätkuvalt ja täielikult pühendunud selle rakendamisele alates katseetapi algusest. Liit on järjepidevalt meelde tuletanud vajadust säilitada asjakohased ELi õigusaktid ja kliimaeesmärgid, mis on kooskõlas ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga, nagu seda on viimati muudetud, ning mida on rõhutatud nii 2018. aastal teatatud erinevuses kui ka ELi poolt ICAO 40. assambleel tehtud avalduses. Euroopa Parlament on pärast seda kutsunud komisjoni ja liikmesriike üles kaitsma ELi seadusandlikku autonoomiat HKSi direktiivi rakendamisel.

3.2. Kavandatud seisukoht

Enne CORSIAt käsitlevates rahvusvahelistes standardites ja soovituslikes tavades määratud tähtaega (30. juuni 2020) on vaja vastu võtta liidu nimel võetav seisukoht, mis võimaldab liikmesriikidel esitada nõuetekohased teated.

Esimeses küsimuses, mis hõlmab teate esitamist vabatahtliku osalemise või sellest loobumisest kohta alates 1. jaanuarist 2021, tehakse ettepanek esitada teade, et liikmesriigid osalevad vabatahtlikult alates katseetapi algusest 1. jaanuaril 2021, võttes arvesse poliitilist kohustust, mille liit on korduvalt võtnud ja mida ICAO on juba tunnustanud, CORSIAst tulenevat võimalikku kasu keskkonna ja rahvusvahelise transpordi jaoks ning muu toimiva alternatiivi puudumist ülemaailmsel tasandil. Teate suhtes kohaldataks erinevusi, millest teatati 2018. aastal kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2018/2027, ja mis tahes edaspidiseid erinevusi, ilma et see piiraks 2017. aastal kokku lepitud ELi HKSi läbivaatamist, ELi kliimaeesmärke ja taastuvenergia direktiivi.

Teises küsimuses, mis hõlmab lennukikäitajate poolt ajavahemikus 2021–2023 kompenseerimisnõuete arvutamiseks valitud võimalusest teatamist, tehakse ettepanek valida vastavalt 2021., 2022. ja 2023. aasta heide katseetapi iga aasta kohta, mitte 2020. aasta heide iga asjakohase aasta kohta. Selle lähenemisviisi puhul võetakse arvesse eeldatavat kasu keskkonnale ja rahvusvahelisele transpordile, vajadust pakkuda ettevõtjatele stiimuleid oma keskkonnamõju vähendamiseks ning varajase tegutsemise tähtsust, pidades samal ajal silmas ka Euroopa ettevõtjate võimalike kompenseerimiskulude suurust ja nende rahvusvahelisele konkurentsivõimele avalduvat mõju. Kui valida 2020. aasta asemel võrdlusaluseks vastavalt 2021., 2022. ja 2023. aasta, peaks see suurendama keskkonnatõhusust. Selle põhjuseks on asjaolu, et rahvusvahelise lennunduse heitkogused on 2021., 2022. ja 2023. aastal eeldatavalt suuremad kui 2020. aastal, eelkõige COVID-19 pandeemia märkimisväärse mõju tõttu lennuliiklusele ja heitkogustele.

Seepärast on vaja tagada, et praeguseid ja võimalikke tulevasi erinevusi liidu õiguse ja CORSIA vahel võetakse nõuetekohaselt arvesse. Eespool osutatud teade peaks seetõttu sisaldama viidet nõukogu otsuse (EL) 2018/2027 alusel teatatud erinevusele. Kuna see erinevus, kuivõrd see on ikka veel asjakohane, hõlmab üksnes riikide pädevust eri käitajate puhul, mis tuleneb CORSIA ja ELi HKSi ülesehituse teatavatest erinevustest, tuleks eespool nimetatud teatega alles jätta ka võimalus teatada täiendavatest erinevustest.

4.Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Kavandatav otsus on kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega, eelkõige energia-, keskkonna- ja transpordipoliitikaga, ning täiendab neid. Sellega tuletatakse meelde seost CORSIAs osalemise ning ELi HKSi direktiivi läbivaatamise vahel Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt, nagu on sätestatud määruses 2017/2392. Komisjon ei ole siiski veel esitanud HKSi direktiivi artikliga 28b ette nähtud aruannet ja üldisemalt ei ole seadusandja otsus, mis ta selles valdkonnas tulevikus võtab, veel teada. Seepärast tuleb käesolevat teadet käsitada vaheetapina, võttes arvesse Chicago konventsiooni 3. peatüki punkte 3.1.3 ja 3.2.1 ning 16. lisa IV köite 1. liidet.

Selle tagamiseks, et kõnealune vaheetapp ei mõjuta kaasseadusandjate tulevasi poliitilisi otsuseid, peab teade hõlmama viidet erinevusele, millest on juba teatatud vastavalt nõukogu otsusele (EL) 2018/2027, ning võimalust teatada muudest täiendavatest erinevustest, millele on osutatud eespool.

5.Õiguslik alus

5.1.Menetlusõiguslik alus