/* COM/2012/0496 final - 2011/0276 (COD) */ /* COM/2012/0496 final - 2011/0276 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Komisjon esitas oma ettepanekud määruse kohta, millega kehtestatakse ühissätted ERFile, ESFile, Ühtekuuluvusfondile, EAFRDle ja EMKFile ning üldsätted ühtekuuluvuspoliitika fondide kohta, 6. oktoobril 2011 (KOM(2011) 615 lõplik). Käesolevas ühissätete määruses nähti ette ühise strateegilise raamistiku (ÜSR) vastuvõtmine, mis: „… kannab liidu eesmärgid üle ÜSRi fondide põhimeetmeteks, et näidata kätte selgem strateegiline suund programmide koostamiseks liikmesriikide ja piirkondade tasandil. Ühine strateegiline raamistik peaks hõlbustama liidu sekkumiste valdkondlikku ja territoriaalset koordineerimist ÜSRi fondide vahel ning samuti teiste asjakohaste liidu poliitikavaldkondade ja rahastamisvahenditega. Seetõttu peaksid ühises strateegilises raamistikus olema kindlaks määratud põhilised toetatavad valdkonnad, territoriaalsed tulipunktid, millega tuleb tegelda, poliitika eesmärgid, koostöötegevuse prioriteedid, kooskõlastusmeetodid ning meetodid, mille abil tagatakse sidusus ja järjepidevus liikmesriikide ja liidu majanduspoliitikaga.” (Põhjendused 14 ja 15.) Komisjoni ettepanekus olid ÜSRi eesmärgid ja sisu sätestatud ühissätete määruse artiklites 10 ja 11. Ettepaneku artiklis 12 nähti ette, et komisjon võtab ühise strateegilise raamistiku vastu delegeeritud aktina. Nii nõukogu kui ka Euroopa Parlamendi REGI komisjon on andnud märku, et nad sooviksid, et ÜSR võetaks vastu määruse lisana, mitte delegeeritud aktina. Seda silmas pidades ning soovides hõlbustada kompromissi saavutamist institutsioonide vahel, esitab komisjon käesoleva muudetud ettepaneku, milles ÜSRi elemendid on jaotatud ühissätete määruse uue lisa (I lisa) ja delegeeritud akti vahel. Komisjon jääb siiski arvamusele, et kõik elemendid, nii lisas olevad kui ka delegeeritud akti kantud, on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 valguses ikkagi mitteolemuslikud osad ja seega võib neid muuta delegeeritud aktiga. Olemuslikud elemendid sisalduvad ühissätete määruse artiklites 11 ja 12. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Et aidata kaasa arutelule, avaldati 14. märtsil 2012 komisjoni talituste töödokument, milles sätestati ÜSRi põhielemendid (SWD (2012) 61). Pärast töödokumendiga tutvumist jäid nõukogu ja Euroopa Parlamendi REGI komisjon oma seisukoha juurde, et ÜSR tuleks vastu võtta ühissätete määruse lisana. Mõlemad on arvamusel, et ÜSR on õigusakti olemuslik osa, ning väidavad, et ÜSR väljendab ühtekuuluvuspoliitika põhiaspektides tehtud poliitilisi valikuid. Vastavad muudatused on lisatud üldasjade nõukogus 24. aprillil 2012 vastu võetud osalisse üldisesse lähenemisviisi ning EP REGI komisjoni raporti kavandisse. Algsete seadusandlike ettepanekute kohta on koostatud mõjuhinnang. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Muudetud õigusakti ettepanekus on ÜSRi elemendid jaotatud ühissätete määruse uue lisa (I lisa) ja ühe delegeeritud akti vahel. Lisas sisalduvad ÜSRi sätted on õigusakti mitteolemuslikud osad ELi toimimise lepingu artikli 290 tähenduses ning seega võib neid muuta delegeeritud aktiga. Uus lisa koosneb neljast jaost, mis käsitlevad järgmisi küsimusi: 1) abinõud järjepidevuse ja sidususe saavutamiseks liikmesriikide ja liidu majanduspoliitikaga, 2) mehhanismid, mille abil toimub koordineerimine ÜSRi fondide vahel ja muude asjakohaste liidu poliitikavaldkondade ja vahenditega, 3) horisontaalpõhimõtted ja valdkonnaülesed poliitikaees­märgid ning 4) territoriaalsete probleemide lahendamise kord. Need jaod lähtuvad suures osas komisjoni talituste töödokumendi 3., 4. ja 5. jaost ning selle I ja II lisa vastavatest elementidest, ehkki sõnastust on kohandatud õigusakti teksti nõuetele vastavaks. Delegeeritud akt omakorda sisaldab kaks jagu: 1) soovituslikud kõrge Euroopa lisaväärtusega meetmed ja vastavad teostamispõhimõtted ning 2) koostöö prioriteedid. Need lähtuvad suures osas komisjoni talituste töödokumendi I ja II lisast, jällegi koos vajalike õiguslike kohandustega. Finantsraamistikku käsitlevas jaos ja finantsselgituses esitatud arve on ajakohastatud, võtmaks arvesse komisjoni muudetud ettepanekut mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2014–2020[1]. 4. MÕJU EELARVELE Muudetud ettepanek ei mõjuta eelarvet. Uute kättesaadavaks saanud andmete ja makromajanduslike prognooside ning Horvaatia Vabariigi ühinemise tulemusena on ühtekuuluvuseelarves siiski tehtud muudatusi. 5. MUUDATUSTE KOKKUVÕTE Muudatusi on tehtud põhjendustes 14, 15, 16, 83, 84 ja 88 ning artiklites 2, 10, 11, 12, 14, 141 ja 142. Samuti on lisatud uus I lisa, mis on toonud kaasa lisade numeratsiooni muutmise mõnedes eespool nimetamata artiklites (19, 83, 86, 87, 105, 106 ja 107). Ka finantsselgitust on ajakohastatud. 2011/0276 (COD) Muudetud ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 177, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[2], võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[3], võttes arvesse kontrollikoja arvamust[4], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Aluslepingu artiklis 174 on sätestatud, et majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks taotleb liit eri regioonide arengutaseme ühtlustamist ning mahajäämuse vähendamist kõige ebasoodsamates piirkondades või saartel, eriti maapiirkondades, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondades ja regioonides, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused. Aluslepingu artiklis 175 on nõutud, et liit toetaks nende eesmärkide saavutamist Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu, Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Investeerimispanga ja teiste olemasolevate rahastamisvahendite kaudu võetavate meetmetega. (2) Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldused, millega võeti vastu liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia, näevad ette, et liit ja liikmesriigid peaksid viima ellu arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu, edendades samal ajal liidu harmoonilist arengut ja vähendades piirkondade ebavõrdsust. (3) Et tagada koordineeritus ja ühtlustada ühtekuuluvuspoliitika raames abi andvate fondide (Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF) ja Ühtekuuluvusfond), maaelu arenguks abi andva fondi (Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond, EAFRD) ning merendus- ja kalandussektoris abi andva fondi (Euroopa Merendus- ja Kalandusfond, EMKF) kasutamist, tuleb kõigi nende fondide jaoks (edaspidi „ÜSRi fondid”) kehtestada ühissätted. Lisaks sisaldab käesolev määrus sätteid, mis on ühised ERFile, ESFile ja Ühtekuuluvusfondile, kuid ei kehti EAFRD ja EMKFi suhtes. Iga ÜSRi fondi puhul esinevate eripärade tõttu on siiski vaja eraldi määrustes ette näha erieeskirjad iga ÜSRi fondi kohta, samuti Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi kohta ERFi raames. (4) Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) osas on juba saavutatud märkimisväärne koostoime tänu ÜPP esimese samba (EAGF – Euroopa Põllumajanduse tagatisfond) ja teise samba (EAFRD) juhtimis- ja kontrollieeskirjade ühtlustamisele ja joondamisele. Tugev seos EAGFi ja EAFRD vahel peaks seetõttu alles jääma ja liikmesriikides juba loodud struktuurid peaksid säilima. (5) Äärepoolseimatele piirkondadele tuleks kehtestada erimeetmed ja täiendav rahastus, et tasakaalustada aluslepingu artiklis 349 osutatud teguritest tulenevat ebasoodsamat olukorda. (6) Et tagada eeskirjade õige ja järjepidev tõlgendamine ning suurendada liikmesriikide ja toetusesaajate õiguskindlust, on vaja määratleda mõned mõisted, mida määruses kasutatakse. (7) Käesolev määrus on mõeldud kolmeosalisena: esimene osa sisaldab põhjendusi ja mõistete määratlusi, teine kõikide ÜSRi fondide suhtes kehtivaid eeskirju ja kolmas üksnes ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi (edaspidi „fondid”) suhtes kehtivaid sätteid. (8) Aluslepingu artikli 317 alusel ja koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames tuleks täpsustada tingimusi, mis peavad olema täidetud, et komisjon saaks täita oma kohustusi Euroopa Liidu üldeelarve täitmisel, ning selgitada liikmesriikide koostöökohustusi. Need tingimused peaksid võimaldama komisjonil veenduda, et liikmesriigid kasutavad ÜSRi fonde õiguspäraselt ja nõuetekohaselt ning kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, nagu see on määratletud nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (edaspidi „finantsmäärus”)[5]. Liikmesriigid ja nende selleks otstarbeks nimetatud asutused peaksid vastutama programmide rakendamise eest sobival territoriaalsel tasandil kooskõlas vastava liikmesriigi institutsioonilise, õigus- ja finantsraamistikuga. Samuti tagavad need sätted, et tähelepanu pööratakse vajadusele tagada liidu sekkumiste vastastikune täiendavus ja järjepidevus, halduskorralduse proportsionaalsus ning ÜSRi fondide toetusesaajate halduskoormuse vähenemine. (9) Partnerluslepingu ja iga programmi jaoks peaks liikmesriik korraldama partnerluse pädeva piirkondliku, kohaliku, linna- ja muude avaliku võimu esindajatega, majandus- ja sotsiaalpartnerite ning kodanikuühiskonda esindavate asutustega, sealhulgas keskkonnaorganisatsioonide, valitsusväliste organisatsioonide ning võrdõiguslikkuse edendamise ja diskrimineerimise vastu võitlemise eest vastutavate organitega. Sellise partnerluse eesmärk on järgida mitmetasandilise valitsemise põhimõtet, tagada kavandatavate sekkumiste heakskiit sidusrühmade hulgas ja lähtuda vastavate osaliste kogemustest ja erialateadmistest. Komisjonil peaks olema volitus vastu võtta delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse käitumisjuhis, tagamaks, et partnerid osaleksid järjepidevalt partnerluslepingute ja programmide ettevalmistamisel, rakendamisel, järelevalves ja hindamisel. (10) ÜSRi fondide tegevus ja nendest toetatavad toimingud peaksid olema kooskõlas nii liidu kui ka toimingu rakendamisega otseselt või kaudselt seotud liikmesriikide õigusaktidega. (11) Püüdes suurendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, peaks liit ÜSRi fondide kasutamise igas etapis püüdma kõrvaldada ebavõrdsust, edendada meeste ja naiste võrdõiguslikkust ning võidelda diskrimineerimisega soo, rassi või rahvuse, religiooni või usu, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. (12) ÜSRi fondide eesmärke tuleks ellu viia säästva arengu raames ning seejuures peaks liit edendama keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamise eesmärke, nagu on sätestatud aluslepingu artiklites 11 ja 19, võttes arvesse põhimõtet, et saastaja maksab. Liikmesriigid peaksid andma teavet kliimamuutuse eesmärgi raames antavate toetuste kohta, lähtudes kaugeleulatuvast eesmärgist pühendada selleks otstarbeks vähemalt 20 % liidu eelarvest ning kasutades komisjoni poolt rakendusaktiga vastu võetud metoodikat. (13) Liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu sihtide ja eesmärkide saavutamiseks peaksid ÜSRi fondid keskendama oma abi piiratud arvule ühistele temaatilistele eesmärkidele. Iga ÜSRi fondi täpne reguleerimisala tuleks sätestada fondispetsiifilistes eeskirjades ja see võib piirduda üksnes mõne käesolevas määruses piiritletud temaatilise eesmärgiga. (14) Et maksimeerida ÜSRi fondide osa ja anda liikmesriikide ja piirkondade tasandil tehtavale programmitööle selge strateegiline suund, tuleks kehtestada ühine strateegiline raamistik. Komisjon peaks delegeeritud aktiga vastu võtma ühise strateegilise raamistiku, mis kannab liidu eesmärgid üle ÜSRi fondide põhimeetmeteks, et näidata kätte selgem strateegiline suund programmide koostamiseks liikmesriikide ja piirkondade tasandil. Ühine strateegiline raamistik peaks hõlbustama liidu sekkumiste valdkondlikku ja territoriaalset koordineerimist ÜSRi fondide vahel ning samuti muude asjakohaste liidu poliitikavaldkondade ja vahenditega. (15) Seetõttu peaksid ühises strateegilises raamistikus olema kindlaks määratud sätestatud abinõud järjepidevuse ja sidususe saavutamiseks liikmesriikide ja liidu majanduspoliitikaga, mehhanismid, mille abil toimub koordineerimine ÜSRi fondide vahel ja muude asjaomaste liidu poliitikavaldkondade ja vahenditega, horisontaalpõhimõtted ja valdkonnaülesed poliitikaeesmärgid, territoriaalsete probleemide lahendamise kord, soovituslikud kõrge Euroopa lisaväärtusega meetmed ja neile vastavad teostamispõhimõtted ning prioriteedid põhilised toetatavad valdkonnad, territoriaalsed tulipunktid, millega tuleb tegelda, poliitika eesmärgid, koostöötegevuse prioriteedid, kooskõlastusmeetodid ning meetodid, mille abil tagatakse sidusus ja järjepidevus liikmesriikide ja liidu majanduspoliitikaga. (16) Komisjoni vastu võetud ühise Ühise strateegilise raamistiku põhjal peaks iga liikmesriik koostöös oma partneritega ja dialoogis komisjoniga valmistama ette partnerluslepingu. Partnerlusleping peaks asetama ühises strateegilises raamistikus sätestatud elemendid siseriiklikusse konteksti ja kehtestama vankumatu kohustuse saavutada liidu eesmärgid ÜSRi fondide programmitöö kaudu. (17) Liikmesriigid peaksid keskendama toetuse eesmärgile anda oluline panus liidu eesmärkide saavutamisse kooskõlas oma vastavate riiklike ja piirkondlike arenguvajadustega. Tuleks kindlaks määrata eeltingimused, tagamaks, et liidu toetuse tulemuslikuks kasutamiseks oleksid olemas vajalikud raamtingimused. Seda, kas need eeltingimused on täidetud, peaks hindama komisjon partnerluslepingute ja programmide hindamise raames. Juhtudel, kui eeltingimusi ei ole täidetud, peaks komisjonil olema volitus peatada programmile tehtavad maksed. (18) Iga programmi jaoks tuleks kindlaks määrata tulemusraamistik, et teostada järelevalvet iga programmi jaoks programmiperioodil ette nähtud eesmärkide ja sihtide poole liikumise üle. Komisjon peaks aastatel 2017 ja 2019 koostöös liikmesriikidega tegema tulemuslikkuse analüüsi. Tuleks ette näha tulemusreserv, mis eraldataks aastal 2019, kui tulemusraamistiku vahe-eesmärgid on täidetud. Et Euroopa territoriaalse koostöö programmid on mitmekesised ja mitut riiki hõlmavad, ei peaks nendeks olema mingit tulemusreservi. Kui vahe-eesmärkide ja sihtide saavutamise puudujäägid on märkimisväärsed, peaks komisjonil olema võimalik peatada programmile tehtavad maksed või kohaldada programmiperioodi lõpus finantskorrektsioone, tagamaks, et liidu eelarvet ei raisataks ega kasutataks ebatõhusalt. (19) Tihedama sideme loomine ühtekuuluvuspoliitika ja liidu majandusliku juhtimise vahel tagab, et ÜSRi fondide raames tehtavate kulutuste tulemuslikkust võimendab usaldusväärne majanduspoliitika ning et ÜSRi fonde võib vajadusel ümber suunata, et lahendada riigi ees seisvaid majandusprobleeme. See protsess peab olema järkjärguline, alates muudatustest, mis tehakse partnerluslepingutesse ja programmidesse, et toetada nõukogu soovitusi makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimise ning sotsiaalsete ja majanduslike raskuste lahendamise kohta. Kui vaatamata ÜSRi fondide ulatuslikumale kasutamisele ei võta liikmesriik majanduse juhtimise protsessis tulemuslikke meetmeid, peaks komisjonil olema õigus peatada kõik maksed ja kohustused või osa neist. Otsused ja peatamised peaksid olema proportsionaalsed ja mõjusad, võttes arvesse individuaalsete programmide mõju asjaomaste liikmesriikide majandusliku ja sotsiaalse olukorra lahendamisele ning varem partnerluslepingus tehtud muudatusi. Peatamisotsust tehes peaks komisjon järgima ka liikmesriikide võrdse kohtlemise põhimõtet, võttes eelkõige arvesse peatamise mõju asjaomase liikmesriigi majandusele. Peatamine tuleks tühistada ja vahendid asjaomasele liikmesriigile uuesti kättesaadavaks teha niipea, kui liikmesriik võtab vajalikud meetmed. (20) Et tagada keskendumine liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide saavutamisele, tuleks määrata kindlaks kõikide programmide jaoks ühised elemendid. Et tagada ÜSRi fondide programmide koostamise järjepidevus, tuleks programmide vastuvõtmise ja muutmise kord ühtlustada. Programmitöö peaks tagama kooskõla ühise strateegilise raamistiku ja partnerluslepinguga, ÜSRi fondide omavahelise koordineerimise ning koordineerimise teiste olemasolevate rahastamisvahendite ja Euroopa Investeerimispangaga. (21) Aluslepinguga on majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkide hulka lisatud territoriaalne ühtekuuluvus ning on tarvis tegeleda linnade rolliga, samuti funktsionaalsete geograafiliste üksuste ja allpiirkondadega, mis seisavad silmitsi eriliste geograafiliste või demograafiliste probleemidega. Sel eesmärgil ning selleks, et paremini kaasata kohaliku tasandi võimalusi, on vaja tugevdada ja hõlbustada kogukonna juhitud kohalikku arengut, sätestades ühised eeskirjad ja tihedalt koordineerides kõiki ÜSRi fonde. Kohalike arengustrateegiate rakendamise eest peaksid üldpõhimõttena vastutama kohalikud algatusrühmad, mis esindavad kogukonna huve. (22) Rahastamisvahendid on omandamas üha suuremat tähtsust, sest nad avaldavad ÜSRi fondidele võimendavat mõju, nende puhul on võimalik kombineerida eri liiki avalikke ja erasektori vahendeid, et toetada avaliku poliitika eesmärke, ning ringrahastamisvormid muudavad niisuguse toetuse pikemas perspektiivis jätkusuutlikumaks. (23) ÜSRi fondidest toetatavaid rahastamisvahendeid tuleks kasutada nii, et rahuldatakse konkreetsed turuvajadused kulutõhusal viisil kooskõlas programmide eesmärkidega, ning need ei tohiks tõrjuda välja erasektorist tulevat rahastamist. Otsus rahastada abimeetmeid rahastamisvahenditest tuleb seega teha eelanalüüsi põhjal. (24) Rahastamisvahendid tuleb välja töötada ja neid kasutada nii, et edendatakse erasektori investorite ja rahandusasutuste olulist osalemist sobiva riskijagamisega. Et rahastamisvahendid oleksid erasektorile piisavalt atraktiivsed, tuleb need välja töötada ja neid kasutada paindlikult. Korraldusasutused peavad seega leidma kõige sobivamad viisid, kuidas rahastamisvahendeid kasutada, et sihtpiirkondade konkreetseid vajadusi rahuldada, ning seda kooskõlas vastava programmi eesmärkidega. (25) Korraldusasutustel peaks olema võimalus panustada programmidest saadavaid ressursse liidu tasandil moodustatud rahastamisvahenditesse või piirkondlikul tasandil moodustatud vahenditesse. Korraldusasutustel peaks olema ka võimalus kasutada rahastamisvahendeid otse, konkreetsete fondide või fondifondide kaudu. (26) Ükskõik missugusel hetkel ÜSRi fondidest rahastamisvahenditesse makstavate ressursside summa peaks vastama summale, mis on vajalik planeeritud investeeringute elluviimiseks ja makseteks lõppsaajatele, kaasa arvatud halduskulud ja teenustasud, ning mis määratakse kindlaks, võttes aluseks äriplaanid ja rahavoogude prognoosid kindlaks ajavahemikuks, mis ei tohi olla pikem kui kaks aastat. (27) On vaja kehtestada erieeskirjad summade kohta, mida peetakse abikõlblikeks summadeks kontode sulgemisel, tagamaks, et neid summasid (kaasa arvatud halduskulud ja teenustasud), mis makstakse ÜSRi fondidest rahastamisvahenditesse, kasutatakse tulemuslikult investeeringuteks ja makseteks lõppsaajatele. Samuti on tarvis kehtestada erinormid, mis käsitlevad ÜSRi fondide toetustest saadud vahendite taaskasutamist, sealhulgas pärast kavade lõpetamist järelejäänud vahendite kasutamist. (28) Liikmesriigid peaksid jälgima programme, et vaadata läbi programmi rakendamine ja edusammud, mida on tehtud selle eesmärkide saavutamisel. Selleks tuleks moodustada ÜSRi fondide järelevalvekomisjonid ning määrata kindlaks nende koosseis ja ülesanded. ÜSRi fondide omavaheliseks koordineerimiseks võiks moodustada ühised järelevalvekomisjonid. Tulemuslikkuse tagamiseks peaks järelevalvekomisjonidel olema võimalik esitada korraldusasutustele soovitusi programmide elluviimise kohta ning nad peaksid jälgima meetmeid, mis soovituste tulemusena võetakse. (29) ÜSRi fondide järelevalve- ja aruandekord on vaja omavahel vastavusse viia, et lihtsustada juhtimise korraldamist kõikidel tasanditel. Oluline on tagada proportsionaalsed aruandlusnõuded, aga ka igakülgse teabe olemasolu peamistes läbivaatuspunktides tehtud edusammude kohta. Seepärast on vaja, et aruandlusnõuded kajastaksid teabevajadust antud aastatel ning oleksid kooskõlas tulemuslikkuse analüüside ajastusega. (30) Et jälgida programmides tehtud edusamme, peaks liikmesriigi ja komisjoni vahel toimuma igal aastal läbivaatuskoosolek. Siiski peaks liikmesriigil ja komisjonil olema võimalik kokku leppida koosolek korraldamata jätta, et vältida tarbetut halduskoormust. (31) Et komisjon saaks jälgida liidu eesmärkide saavutamise alal tehtud edusamme, peaksid liikmesriigid esitama eduaruandeid oma partnerluslepingute rakendamise kohta. Nende aruannete põhjal peaks komisjon aastatel 2017 ja 2019 koostama strateegilise eduaruande. (32) Et parandada programmide rakendamise ja väljatöötamise kvaliteeti, on vaja hinnata ÜSRi fondidest antava abi tulemuslikkust, tõhusust ja mõju ning määrata kindlaks programmide mõju seoses liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkide saavutamisega ning vajaduse korral seoses SKP ja töötuse määraga. Tuleb täpsustada kohustusi, mis liikmesriikidel ja komisjonil selles osas on. (33) Et parandada iga programmi kvaliteeti ja väljatöötamist ning kontrollida, kas eesmärke ja sihte on võimalik saavutada, on vaja läbi viia iga programmi eelhindamine. (34) Programmi ettevalmistamise eest vastutav ametiasutus peaks koostama hindamiskava. Programmiperioodi jooksul peaksid korraldusasutused hindama programmide tulemuslikkust ja mõju. Hindamistulemustest tuleks teatada järelevalvekomisjonile ja Euroopa Komisjonile, et hõlbustada juhtimisotsuste tegemist. (35) Tuleks teha järelhindamisi, et hinnata ÜSRi fondide tulemuslikkust ja tõhusust ning nende mõju ÜSRi fondide ja liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu üldeesmärkidele. (36) Kasulik oleks täpsustada, mis tüüpi meetmeid võib ÜSRi fondide toetusel võtta komisjoni ja liikmesriikide algatusel tehnilise abina. (37) Et tagada liidu ressursside tulemuslik kasutamine ja vältida tulu tekitavate toimingute ülefinantseerimist, on tarvis kehtestada reeglid, mille kohaselt arvutada ÜSRi fondide osalust tulu tekitavates toimingutes. (38) Tuleks määrata kindlaks kulutuste abikõlblikkuse algus- ja lõppkuupäev, et sätestada ÜSRi fondide rakendamise ühtsed ja õiglased reeglid kogu liidus. Programmide elluviimise hõlbustamiseks on asjakohane näha ette, et kulutuste abikõlblikkuse alguskuupäev võib olla enne 1. jaanuari 2014, kui asjaomane liikmesriik esitab programmi enne nimetatud kuupäeva. Et tagada ELi fondide tulemuslik kasutamine ja vähendada ELi eelarvele tekitatavat riski, on vaja kehtestada lõpuleviidud toimingute toetamise piirangud. (39) Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ja arvestades määrus(t)es (EL) nr […] [ERFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi, ETK, EAFRD, EMKFi määrused] ette nähtud erandeid, peaksid liikmesriigid võtma vastu riiklikud eeskirjad kulude abikõlblikkuse kohta. (40) Et lihtsustada ÜSRi fondide kasutamist ja vähendada veariski, tagades samal ajal diferentseerimise, kui on vaja arvesse võtta poliitika iseärasusi, on asjakohane määrata kindlaks toetuse liigid, toetuste tagastamise ühtlustatud tingimused ja kindla määraga rahastamine, abikõlblikkuse erikriteeriumid toetuste puhul ja toimingute abikõlblikkuse eritingimused, mis sõltuvad toimingute tegemise kohast. (41) ÜSRi fondide tegevuse tulemuslikkuse, õigluse ja püsiva mõju kindlustamiseks tuleks näha ette sätted, mis tagaksid äriühingutesse ja infrastruktuuridesse tehtavate investeeringute pikaajalisuse ja hoiaksid ära ÜSRi fondide kasutamise põhjendamatute eeliste saamiseks. Kogemused on näidanud, et viis aastat on sobiv minimaalne periood, välja arvatud juhul, kui riigiabi eeskirjades on ette nähtud teistsugune ajavahemik. Asjakohane on toimingute kestvuse üldnõude alt välja jätta ESFi toetatavad meetmed ning meetmed, mis ei hõlma tootlikke investeeringuid või infrastruktuuri-investeeringuid, välja arvatud juhul, kui selline nõue tuleneb kehtivatest riigiabi eeskirjadest, ning samuti jätta selle nõude alt välja rahastamisvahenditest või neisse vahenditesse tehtud maksed. (42) Liikmesriigid peaksid kehtestama piisavad meetmed, et tagada oma juhtimis- ja kontrollisüsteemide nõuetekohane struktuur ja toimimine, et need pakuksid kindlust ÜSRi fondide õiguspärase ja nõuetekohase kasutamise osas. Seepärast tuleks kindlaks määrata liikmesriikide kohustused, mis on seotud programmide juhtimis- ja kontrollisüsteemidega ning eeskirjade eiramise ja ühenduse õiguse rikkumise ennetamise, avastamise ja kõrvaldamisega. (43) Lähtudes liikmesriikidega koostöös toimuva eelarve täitmise põhimõtetest, peaksid liikmesriigid kandma oma juhtimis- ja kontrollisüsteemide kaudu esmavastutust programmides sisalduvate toimingute rakendamise ja kontrolli eest. Et tugevdada toimingute väljavalimise ja rakendamise ning juhtimis- ja kontrollisüsteemi üle toimuva kontrolli tõhusust, tuleks kindlaks määrata korraldusasutuse ülesanded. (44) Et tagada nõuetekohane eelkinnitus peamiste juhtimis- ja kontrollisüsteemide olemasolu ja struktuuri kohta, peaksid liikmesriigid määrama akrediteerimisasutuse, mis vastutab juhtimis- ja kontrolliorganite akrediteerimise ja akrediteeringu tühistamise eest. (45) Tuleks määrata kindlaks komisjoni volitused ja vastutus juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusa toimimise kontrollimisel ning liikmesriigilt meetmete võtmise nõudmisel. Samuti peaks komisjonil olema volitused teha audiitorkontrolle, mis keskenduksid usaldusväärse finantsjuhtimise küsimustele, et teha järeldusi fondide tulemuslikkuse kohta. (46) Liidu eelarvelised kulukohustused tuleb täita igal aastal. Et tagada tõhus programmijuhtimine, on vaja kehtestada ühised eeskirjad vahemaksetaotluste, vajaduse korral iga-aastase jääksummamakse ning lõppmakse kohta, ilma et see piiraks iga ÜSRi fondi puhul nõutavate erieeskirjade kohaldamist. (47) Programmi alguses tehtava eelmaksega tagatakse, et liikmesriigil on vahendeid, et toetada toetusesaajaid programmi rakendamisel juba alates programmi vastuvõtmisest. Seepärast tuleks ette näha ÜSRi fondidest tehtavad algsed eelmaksesummad. Algne eelmakse peaks olema programmi lõpetamise ajaks täielikult raamatupidamisarvestusest välja kantud. (48) Liidu finantshuvide kaitseks tuleks kehtestada ajaliselt piiratud meetmed, mis võimaldaksid volitatud eelarvevahendite käsutajal katkestada maksed, kui on tõendeid, mis võimaldavad väita, et juhtimis- ja kontrollisüsteemi toimimises on märkimisväärseid puudusi, tõendeid eeskirjade ränga rikkumise kohta seoses maksetaotlusega või kui on jäänud esitamata dokumendid raamatupidamis­arvestuse kontrollimiseks. (49) Et tagada, et liidu eelarvest kaasrahastatavaid kulutusi kasutataks igal konkreetsel majandusaastal kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega, tuleks luua sobiv raamistik raamatupidamisarvestuse iga-aastaseks kontrolliks ja heakskiitmiseks. Selle raamistiku alusel peaksid akrediteeritud asutused esitama komisjonile iga programmi kohta juhtkonna kinnitava avalduse koos kinnitatud majandusaasta aruande, kokkuvõtliku kontrolliaruande, sõltumatu audiitori järeldusotsuse ja kontrolliaruandega. (50) Liidu eelarve kaitseks võib komisjonil olla vaja teha finantskorrektsioone. Et tagada liikmesriikidele õiguskindlus, on oluline määrata kindlaks asjaolud, mille korral kohaldatava liidu või liikmesriigi õiguse rikkumine võib tuua kaasa komisjoni tehtavad finantskorrektsioonid. Tagamaks, et finantskorrektsioonid, mida komisjon võib liikmesriikidele kehtestada, oleksid seotud ELi finantshuvide kaitsmisega, peaksid need piirduma juhtudega, kus liidu või riigi õiguse rikkumine puudutab otseselt või kaudselt toimingute ja vastavate kulutuste abikõlblikkust, seaduslikkust, juhtimist või kontrolli. Et tagada proportsionaalsus, on oluline, et komisjon võtaks finantskorrektsiooni summa üle otsustamisel arvesse rikkumise raskust. (51) Et soodustada finantsdistsipliini, on kohane määrata kindlaks programmi mis tahes eelarvelise kulukohustuse osa vabastamise kord, eriti kui summa puhul võib vabastamise suhtes teha erandi, eelkõige siis, kui viivitused programmi rakendamisel tulenevad asjaoludest, mis ei sõltu erandit taotlevast isikust ja on ebatavalised või ettearvamatud ning mille tagajärgi isikul ei ole hoolikusele vaatamata võimalik vältida. (52) Täiendavad üldsätted on vajalikud seoses fondide spetsiifilise toimimisega. Eelkõige selleks, et suurendada nende lisaväärtust ja võimendada nende osa liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu prioriteetide saavutamises, tuleks nende fondide toimimist lihtsustada ja keskendada see majanduskasvu ja tööhõive investeeringute ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärkidele. (53) Täiendavad sätted EAFRD ja EMKFi spetsiifilise toimimise kohta on sätestatud vastavates valdkondlikes õigusaktides. (54) Aluslepingus sätestatud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärkide edendamiseks tuleks eesmärgi „Investeerimine majanduskasvu ja tööhõivesse” alusel toetada kõiki piirkondi. Et anda tasakaalustatud ja järkjärgulist abi vastavalt majandusliku ja ühiskondliku arengu tasemele, tuleks ERFist ja ESFist sellele eesmärgile eraldatavad vahendid jaotada liidu vähem arenenud piirkondade, üleminekupiirkondade ja enam arenenud piirkondade vahel vastavalt nende sisemajanduse koguproduktile (SKP) ühe elaniku kohta, võrrelduna ELi keskmisega. Et tagada struktuurifondidest tehtavate investeeringute jätkusuutlikkus pikas perspektiivis, peaksid piirkonnad, mille SKP elaniku kohta aastail 2007–2013 oli alla 75 % EL-25 keskmisest vaatlusperioodil, kuid mille SKP ühe elaniku kohta on kasvanud nii, et ületab 75 % EL-27 keskmisest, saama vähemalt kaks kolmandikku neile aastail 2007–2013 eraldatud summadest. Liikmesriigid, mille kogurahvatulu elaniku kohta on alla 90 % liidu keskmisest, peaksid saama majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames Ühtekuuluvusfondist abi. (55) Tuleks kehtestada objektiivsed kriteeriumid, et valida välja abikõlblikud piirkonnad ja alad, mis võivad saada fondidelt toetust. Selleks peaks liidu tasandil piirkondade ja alade kindlakstegemine põhinema ühisel piirkondade klassifitseerimise süsteemil, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)[6]. (56) Et sätestada sobiv finantsraamistik, peaks komisjon rakendusaktidega kehtestama olemasolevate kulukohustuste assigneeringute soovitusliku jaotuse aastate kaupa, kasutades objektiivset ja läbipaistvat meetodit ning võttes eesmärgiks, et toetus suunataks arengus maha jäänud piirkondadele, sealhulgas piirkondadele, mis saavad üleminekutoetust. (57) Tuleb kindlaks määrata piirid, mille ulatuses kasutatakse neid ressursse „majanduskasvu ja tööhõive investeeringute” eesmärgi raames, ning vastu tuleb võtta objektiivsed kriteeriumid nende eraldamiseks piirkondadele ja liikmesriikidele. Et õhutada transpordi ja energeetika infrastruktuuri ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kiiremat arengut kogu liidus, tuleks luua Euroopa Ühendamise Rahastu. Iga-aastased assigneeringud fondidest ning summad, mis kantakse Ühtekuuluvusfondist Euroopa Ühendamise Rahastusse ja sealt liikmesriigile, peaksid olema piiratud ülemmääraga, mis määratakse kindlaks, võttes arvesse konkreetse liikmesriigi võimet neid assigneeringuid ära kasutada. Lisaks on vaesuse vähendamise peaeesmärgi alusel vaja enim puudust kannatavatele isikutele mõeldud toidutoetuse skeem ümber orienteerida, et edendada sotsiaalset kaasatust ja liidu harmoonilist arengut. Kavandatud on mehhanism, millega ressursid kantakse üle sellesse vahendisse ja tagatakse, et need koosnevad ESFist tehtavatest eraldistest ning et see tingib ka igas riigis struktuurifondidest ESFile eraldatava miinimumprotsendi vastava vähendamise. (58) Et tegevus oleks rohkem keskendatud tulemustele ning strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide ja sihtide saavutamisele, tuleks iga fondi ja iga piirkonnakategooria puhul igas liikmesriigis majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise vahenditest viis protsenti tulemusreservina kõrvale panna. (59) Et tagada asjakohane vahendite eraldamine igale piirkonnakategooriale, ei tohiks vähem arenenud, ülemineku- ja enam arenenud piirkonnad fondide vahendeid üksteisele üle kanda, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud olukordades, mis on seotud ühe või mitme temaatilise eesmärgi saavutamisega, ning mitte rohkem kui 2 % ulatuses sellele piirkonnakategooriale eraldatud vahenditest. (60) Tegeliku majandusliku mõju tagamiseks ei tohiks abi fondidest asendada riiklikke kulutusi või samaväärseid struktuurikulutusi, mida liikmesriigid teevad käesoleva määruse kohaldamisel. Et fondidest toetuste andmisel võetaks arvesse laiemat majanduslikku konteksti, tuleks ühtlasi kindlaks määrata avalike kulutuste tase, lähtudes üldistest makromajanduslikest tingimustest, milles rahastamine toimub ja mis põhinevad näitajatel, mis on esitatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammides, mida liikmesriigid esitavad igal aastal vastavalt 7. juuli 1997. aasta määrusele (EÜ) nr 1466/1997 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[7]. Kui komisjon kontrollib täiendavuse põhimõtet, peaks ta keskenduma liikmesriikidele, kus vähem arenenud ja üleminekupiirkondade elanikkond moodustab vähemalt 15 % elanikkonnast, nendele eraldatud rahaliste vahendite ulatuse tõttu. (61) On vaja kehtestada täiendavad normid, mis käsitlevad fondidelt toetust saavate rakenduskavade väljatöötamist, juhtimist, järelevalvet ja kontrolli. Rakenduskavades tuleks sätestada prioriteetsed suunad, mis vastavad temaatilistele eesmärkidele, töötada välja järjekindel sekkumisloogika, et täita tuvastatud arenguvajadused, ning näha ette raamistik tulemuslikkuse hindamiseks. Samuti peaks neis sisalduma muud elemendid, mis on vajalikud nende fondide tulemusliku ja tõhusa rakendamise toetamiseks. (62) Vastastikuse täiendavuse parandamiseks ja rakendamise lihtsustamiseks peaks majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi raames olema võimalik kombineerida ühistes rakenduskavades Ühtekuuluvusfondist ja ERFist saadavaid toetusi ESFist saadavate toetustega. (63) Suurprojektid moodustavad olulise osa liidu kulutustest ning on sageli liidu aruka, jätkusuutliku ja kasvu strateegia eesmärkide saavutamise seisukohast strateegilise tähtsusega. Seepärast on õigustatud, et suure ulatusega toimingute suhtes kehtiks käesoleva määruse alusel jätkuvalt komisjoni heakskiidu nõue. Selguse huvides oleks vaja sel juhul kindlaks määrata suurprojekti sisu. Samuti peaks komisjonil olema võimalik keelduda suurprojekti toetamast, kui sellise toetuse andmine ei ole põhjendatud. (64) Et anda liikmesriikidele võimalus rakendada osa rakenduskavast tulemuspõhist lähenemisviisi kasutades, on kasulik näha ette ühine tegevuskava, mis koosneb reast meetmetest, mida toetusesaaja viib ellu, et aidata kaasa rakenduskava eesmärkide saavutamisele. Et lihtsustada ja tugevdada fondide orienteeritust tulemustele, peaks ühise tegevuskava juhtimine põhinema ainult ühiselt kokku lepitud vahe-eesmärkidel, väljunditel ja tulemustel, nagu on kindlaks määratud komisjoni otsuses, millega ühine tegevuskava vastu võetakse. Ühise tegevuskava kontrollimine ja audit peaksid samuti piirduma nende vahe-eesmärkide, väljundite ja tulemuste saavutamise kontrolliga. Seega on tarvis kehtestada reeglid ühiste tegevuskavade väljatöötamise, sisu, vastuvõtmise, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta. (65) Kui linna arengu või territoriaalarengu strateegia nõuab integreeritud lähenemisviisi, sest see hõlmab ühe või mitme rakenduskava enam kui ühe prioriteetse suuna investeeringuid, tuleks fondidelt toetust saavad meetmed ellu viia integreeritud territoriaalse investeeringuna ühe rakenduskava raames. (66) On vaja vastu võtta erieeskirjad järelevalvekomisjoni ülesannete kohta ning fondidest toetatavate rakenduskavade rakendamise aastaaruannete kohta. Täiendavad sätted EAFRD toimimise kohta on sätestatud vastavates valdkondlikes õigusaktides. (67) Et tagada programmi käsitleva olulise ja ajakohase teabe kättesaadavus, on vaja, et liikmesriigid esitaksid komisjonile regulaarselt olulisemaid andmeid. Et vältida liikmesriikidele tekkivat täiendavat halduskoormust, peaks see piirduma pidevalt kogutavate andmetega ning andmeedastus peaks toimuma elektroonilise andmevahetuse kaudu. (68) Vastavalt aluslepingu artiklile 175 esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele iga kolme aasta järel ühtekuuluvusaruanded edusammude kohta, mida on tehtud liidu majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse alal. On vaja kindlaks määrata selle aruande sisu. (69) Peetakse asjakohaseks, et komisjon teeks koostöös liikmesriikidega fondide järelhindamisi, et saada asjakohasel tasandil teavet rahastatud sekkumiste tulemuste ja mõju kohta. Samuti on vaja erisätteid, et kehtestada fondide hindamiskavade heakskiitmise kord. (70) On oluline teadvustada liidu fondide saavutusi laiemale avalikkusele. Kodanikel on õigus teada, kuidas liidu rahalisi vahendeid investeeritakse. Põhiroll avalikkusele asjakohaste sõnumite edastamisel lasub nii korraldusasutustel kui ka toetusesaajatel. Et tagada laiema üldsuse tõhusam teavitamine ja tugevam koostoime komisjoni algatusel toimuvate teavitustoimingute vahel, tuleb käesoleva määruse alusel teavitusmeetmetele eraldatud vahenditest rahastada ka Euroopa Liidu poliitiliste prioriteetide propageerimist, tingimusel, et need on seotud käesoleva määruse üldeesmärkidega. (71) Et tagada laialdane laiem infolevik fondide saavutuste kohta ja liidu rolli kohta neis ning informeerida potentsiaalseid toetusesaajaid rahastamisvõimalustest, tuleks käesolevas määruses sätestada üksikasjalikud reeglid info- ja kommunikatsioonimeetmete kohta ning nende meetmete tehnilised omadused. (72) Et parandada rahastamisvõimalusi ja projektide toetusesaajaid käsitleva teabe kättesaadavust ja läbipaistvust, peaks igas liikmesriigis olema üks veebileht või ‑portaal, mille kaudu antakse teavet kõikide rakenduskavade kohta, sealhulgas loetelud toimingutest, mida iga rakenduskava raames toetatakse. (73) On vaja määrata kindlaks elemendid, mille alusel kohandatakse fondide kaasfinantseerimise määra rakenduskavades, eelkõige ühenduse vahendite mitmekordse mõju tugevdamiseks. Samuti on vaja kehtestada kaasrahastamise maksimummäärad iga piirkonnakategooria jaoks, et tagada sobiva tasandi siseriikliku toetuse kaudu kaasfinantseerimise põhimõtte järgimine. (74) Liikmesriigid peavad iga rakenduskava puhul nimetama korraldusasutuse, sertifitseerimisasutuse ja funktsionaalselt sõltumatu auditeerimisasutuse. Et liikmesriikidel oleks kontrollisüsteemide kehtestamisel rohkem paindlikkust, on kohane ette näha võimalus, et sertifitseerimisasutuse ülesandeid täidab korraldusasutus. Liikmesriigil peaks olema ka võimalus nimetada vahendusasutused, mis täidavad mõningaid korraldusasutuse või sertifitseerimisasutuse ülesandeid. Sellisel juhul peaks liikmesriik selgesti sätestama nende vastavad vastutusalad ja ülesanded. (75) Korraldusasutus kannab peamist vastutust fondide tulemusliku ja tõhusa rakendamise eest ning täidab seega suure hulga funktsioone, mis on seotud programmide juhtimise ja järelevalve, finantsjuhtimise ja kontrolliga ning projektide väljavalimisega. Tuleks sätestada asutuse vastutus ja ülesanded. (76) Sertifitseerimisasutus peaks koostama maksetaotlused ja esitama need komisjonile. Asutus peaks koostama aastaaruande, milles tõendatakse raamatupidamise aastaaruannete terviklikkust, täpsust ja õigsust ning seda, et arvestuskannetesse kantud kulutused on vastavuses liidu ja siseriiklike eeskirjadega. Tuleks sätestada asutuse vastutus ja ülesanded. (77) Auditeerimisasutus peaks tagama, et auditeeritakse juhtimis- ja kontrollisüsteeme, sobivat toiminguvalimit ning raamatupidamise aastaaruandeid. Tuleks sätestada asutuse vastutus ja ülesanded. (78) Et võtta arvesse ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi juhtimis- ja kontrollisüsteemide spetsiifilist korraldust ning vajadust tagada proportsionaalne lähenemine, on vaja erisätteid korraldusasutuse ja sertifitseerimisasutuse akrediteerimiseks ja akrediteeringu tühistamiseks. (79) Ilma et see piiraks komisjoni volitusi finantskontrolli alal, tuleks nimetatud valdkonnas tugevdada liikmesriikide ja komisjoni koostööd ning kehtestada kriteeriumid, mille põhjal komisjonil oleks võimalik siseriiklike süsteemide kontrollimise strateegia alusel kindlaks teha, millisel tasemel kindlust liikmesriikide auditeerimisasutused talle pakuvad. (80) Lisaks finantsjuhtimise ühistele eeskirjadele on vaja lisasätteid ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi kohta. Eelkõige selleks, et anda komisjonile enne raamatupidamisaruannete kontrollimist ja heakskiitmist piisav kindlus, tuleks vahemaksete taotlused rahuldada 90 % ulatuses summast, mis saadakse, kohaldades prioriteetse suuna abikõlblike kulutuste suhtes iga prioriteetse suuna kaasrahastamise määra, mis on kindlaks määratud rakenduskava vastuvõtmise otsuses. Tasumata summad tuleks liikmesriigile välja maksta raamatupidamisarvestuse iga-aastase kontrolli ja heakskiitmise järel, tingimusel, et on saadud piisav kinnitus raamatupidamisarvestuse kontrolliga hõlmatud aasta kulutuste abikõlblikkuse kohta. (81) Et tagada, et toetusesaajad saaksid toetuse kätte niipea kui võimalik, ja tugevdada komisjonile antavat õiguspärasuse kinnitust, on kohane nõuda, et maksetaotlused sisaldaksid ainult kulutusi, mille jaoks toetus on toetusesaajatele välja makstud. Igal aastal tuleks ette näha eelmaksed, et liikmesriikidel oleks piisavalt vahendeid, et sellise korra alusel tegutseda. Eelmaksed tuleks igal aastal raamatupidamisarvestuse kontrolli ja heakskiitmise käigus raamatupidamisarvestusest välja kanda. (82) Et tagada kohustustest vabastamise üldreeglite asjakohane kohaldamine, peaks fondidele kehtestatud eeskirjades olema üksikasjalikult sätestatud, kuidas kohustustest vabastamise tähtajad kindlaks määratakse ja kuidas vastavad summad arvutatakse. (83) On vaja täpsustada fondide suhtes kohaldatav raamatupidamisarvestuse iga-aastase kontrolli ja heakskiitmise üksikasjalik kord, et tagada selle korra selge alus ja õiguskindlus. Tähtis on anda liikmesriigile piiratud võimalus näha oma aastaaruandes ette eelarvesäte, mille suhtes auditeerimisasutuses on veel menetlus pooleli. (84) Raamatupidamisaruannete iga-aastase kontrollimise ja kinnitamisega peaks kaasnema lõpuleviidud toimingute (ERFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul) või kulutuste (ESFi puhul) iga-aastane lõpetamine. Et vähendada rakenduskavade lõpetamisega seonduvaid kulusid, vähendada toetusesaajate halduskoormust ja tagada õiguskindlus, peaks iga-aastane lõpetamine olema kohustuslik – see piiraks aega, mille jooksul tõendavaid dokumente tuleb alles hoida ja mille jooksul toiminguid võib auditeerida ja finantskorrektsioone kehtestada. (85) Et kaitsta liidu finantshuve ja pakkuda võimalust tagada programmide tulemuslik rakendamine, peaksid olemas olema meetmed, mis võimaldavad komisjonil maksed prioriteetse suuna või rakenduskava tasandil peatada. (86) Asjakohane on kehtestada erikord ja -menetlused liikmesriikide ja komisjoni finantskorrektsioonide jaoks seoses fondidega, et tagada liikmesriikidele õiguskindlus. (87) Toimingute auditeerimise sagedus peaks olema proportsionaalne fondidest antava liidu abi ulatusega. Eelkõige tuleks vähendada audiitorkontrollide arvu, kui toimingu abikõlblike kulutuste kogusumma ei ületa 100 000 eurot. Audiitorkontrolle peab siiski olema võimalik teha igal ajal, kui on märke rikkumisest või pettusest, või auditivalimina pärast lõpuleviidud toimingu lõpetamist. Et komisjoni auditeerimistase oleks proportsionaalne riskiga, peaks komisjonil olema võimalik vähendada oma auditeerimistegevust rakenduskavade puhul, kus ei ole märkimisväärseid vajakajäämisi, või juhtudel, kui võib jääda lootma auditeerimisasutusele. (88) Selleks et täiendada või muuta käesoleva määruse teatavaid vähem olulisi sätteid, tuleks komisjonile delegeerida volitused võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu õigusakte seoses käitumisjuhistega, mis käsitlevad partnerluse rakendamise toetamise eesmärke ja kriteeriume, ühise strateegilise raamistiku selliste elementide vastuvõtmist, mis on seotud soovituslike kõrge Euroopa lisaväärtusega meetmetega ja vastavate teostamispõhimõtete ning koostöö prioriteetidega, tulemusreservi jaotamise lisaeeskirju, kohaliku arengu strateegiatega hõlmatud piirkonna ja rahvastiku määratlust, rahastamisvahendite üksikasjalikke eeskirju (eelhindamine, toetuste kombineerimine, kulude abikõlblikkus, meetmete liigid, mida ei toetata), eeskirju teatavat tüüpi rahastamisvahendite kohta, mis moodustatakse riiklikul, piirkondlikul, riikide- või piiriülesel tasandil, rahastamisleppeid käsitlevaid eeskirju, varade ülekandmist ja haldust, juhtimise ja kontrolli korraldust, maksetaotluste reegleid ja iga-aastaste osamaksete kapitaliseerimise süsteemi kehtestamist, tulu tekitavate toimingute kindla maksemäära kindlaksmääramist, toetuste kaudsete kulude suhtes kohaldatava kindla maksemäära kindlaksmääramist olemasolevate meetodite alusel ja liidu valdkonnapoliitikas kohaldatavaid vastavaid määrasid, liikmesriikide kohustusi seoses eeskirjade rikkumisest teatamise menetlusega ja põhjendamatult makstud summade tagasinõudmisega, toiminguid käsitleva teabevahetuse üksikasju, piisava kontrolljälje tagamist, siseriiklike auditite tingimusi, korraldus- ja sertifitseerimisasutuste akrediteerimise kriteeriume, üldtunnustatud andmekandjate kindlaksmääramist ning kohaldatava finantskorrektsiooni taset. Komisjonil peaksid olema ka volitused muuta delegeeritud aktidega I ja VI lisa, mis mõlemad sisaldavad käesoleva määruse mitteolemuslikke osi, juhuks kui edaspidi tekib kohandamisvajadus. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi vastavad konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. (89) Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama vastavate dokumentide üheaegse, õigeaegse ja nõuetekohase üleandmise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (90) Komisjonil peaks olema volitus võtta kõigi ÜSRi fondide puhul rakendusaktidega vastu partnerluslepingute heakskiitmise otsused, tulemusreservi eraldamise otsused, liikmesriigi majanduspoliitikaga seotud maksete peatamise otsused ning kohustusest vabastamise korral programmide kehtestamise otsuste muutmise otsused; fondide puhul aga peaks tal olema volitus võtta vastu otsused, milles määratakse kindlaks „majanduskasvu ja tööhõive investeeringute” eesmärgile vastavad piirkonnad ja liikmesriigid, sätestatakse liikmesriikidele eraldatavate kulukohustuste assigneeringute aastane jaotus, sätestatakse summa, mis tuleb iga liikmesriigi Ühtekuuluvusfondi eraldisest kanda üle Euroopa Ühendamise Rahastusse, sätestatakse summad, mis tuleb iga liikmesriigi struktuurifondide eraldisest kanda üle puudust kannatavatele isikutele mõeldud toiduabiks, samuti rakenduskavade vastuvõtmise ja muutmise otsused, suurprojektide otsused, ühiste tegevuskavade otsused, maksete peatamise otsused ja finantskorrektsioonide otsused. (91) Et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks rakendusvolitusi, mis on seotud kliimamuutusealaseid eesmärke puudutava metoodikaga, rahastamisvahendite järelevalve standardtingimustega, rahastamisvahendite järelevalve ühtsete tingimustega ja järelevalveteabe edastamisega, tulu tekitavate projektide puhastulu arvutamise metoodikaga, liikmesriikide ja komisjoni vahelise elektroonilise teabevahetussüsteemiga, fondide rakenduskava näidisega, sekkumiskategooriate nomenklatuuriga, suurprojektidega seotud teabe vorminguga ja kulude-tulude analüüsi tegemisel kasutatava metoodikaga, ühise tegevuskava standardvormiga, rakendamise aasta- ja lõpparuannete näidisega, teavitamis- ja avalikustamismeetmete tehniliste omaduste ja vastavasisuliste juhistega, toetusesaajate ning korraldusasutuste, sertifitseerimisasutuste, auditeerimisasutuste ja vahendusasutuste vahelise teabevahetuse korraga, juhtkonna kinnitava avalduse näidisega, auditistrateegia, audiitori järeldusotsuse ja iga-aastase kontrolliaruande ning valimimoodustamise metoodika näidistega, auditite käigus kogutud andmete kasutamisega ning maksetaotluste näidisega, teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[8]. (92) Käesoleva määrusega asendatakse nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999[9]. Kõnealune määrus tuleks seepärast tunnistada kehtetuks. (93) Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt vähendada eri regioonide arengutaseme ebavõrdsust ja kõige ebasoodsamate piirkondade või saarte, eeskätt maapiirkondade, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondade ning püsivate raskete looduslike või demograafiliste tingimuste all kannatavate piirkondade mahajäämust, ei saa liikmesriigid piisaval tasemel saavutada, vaid see on paremini saavutatav liidu tasandil, võib liit kehtestada meetmed kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 5. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: ESIMENE OSA REGULEERIMISESE JA MÕISTED Artikkel 1 Reguleerimisese Käesoleva määrusega nähakse ette ühised eeskirjad, mida kohaldatakse ühises strateegilises raamistikus toimivate fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) suhtes (edaspidi „ÜSRi fondid”). Selles on sätestatud ka õigusnormid, mis on vajalikud, et tagada ÜSRi fondide tulemuslikkus ning nende koordineerimine üksteisega ja muude liidu vahenditega. Käesolevas määruses nähakse ette ka ERFi, ESFi (edaspidi koos „struktuurifondid”) ja Ühtekuuluvusfondi reguleerivad üldeeskirjad. Määruses määratakse kindlaks struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi (edaspidi „fondid”) ülesanded, prioriteetsed eesmärgid ja korraldus, kriteeriumid, mille alusel liikmesriigid ja piirkonnad võivad saada ÜSRi fondidest toetust, olemasolevad rahastamisvahendid ja nende eraldamise kriteeriumid. Käesolevas määruses ette nähtud eeskirju kohaldatakse, ilma et see piiraks sätteid, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr […]/2012 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja järelevalve kohta[10] (edaspidi „ÜPP määrus”), ja järgmistes määrustes ette nähtud erisätteid: (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr […]/2012, milles käsitletakse Euroopa Regionaalarengu Fondi ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006[11] (edaspidi „ERFi määrus”); (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr […]/2012, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1081/2006[12] (edaspidi „ESFi määrus”); (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr […]/2012, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1084/2006[13] (edaspidi „Ühtekuuluvusfondi määrus”); (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr […]/2012, mis käsitleb eesmärki „Euroopa territoriaalne koostöö”[14] (edaspidi „ETK määrus”); (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr […]/2012, mis käsitleb Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1698/2005[15] (edaspidi „EAFRD määrus”); ning (6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr […]/2012, mis käsitleb Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1198/2006[16] (edaspidi „EMKFi määrus”). Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kohaldatakse ÜSRi fondidest toetust saavate rahastamisvahendite suhtes rahastamisvahendite määratlusi ja põhimõtteid, mis on sätestatud finantsmääruses, välja arvatud juhul, kui käesolevas määruses on sätestatud teisiti. Lisaks sellele kasutatakse järgmisi mõisteid: (1) „liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” – eesmärgid ja ühised sihid, mis annavad suuna liikmesriikide ja liidu tegevusele ning mis on sätestatud komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” ning sisalduvad Euroopa Ülemkogu 17. juuni 2010. aasta järeldustes I lisana (Euroopa uus tööhõive ja majanduskasvu strateegia, ELi peamised eesmärgid), nõukogu 13. juuli 2010. aasta soovituses liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta[17] ning nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsuses liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta,[18] samuti nende eesmärkide ja ühiste sihtide muudatustes; (2) „ühine strateegiline raamistik” – dokument, milles liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärgid ja sihid teisendatakse ÜSRi fondide põhimeetmeteks, määrates iga temaatilise eesmärgi jaoks kindlaks põhimeetmed, mida rahastatakse igast ÜSRi fondist, ning mehhanismid ÜSRi fondide programmitöö ühtsuse ja järjepidevuse tagamiseks liikmesriikide ja liidu majandus- ja tööhõivepoliitikaga elemendid, mis annavad programmitöö protsessile selge strateegilise suuna ning hõlbustavad liidu sekkumiste valdkondlikku ja territoriaalset koordineerimist ÜSRi fondide vahel ning samuti muude asjakohaste liidu poliitikavaldkondade ja vahenditega, lähtudes liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkidest ja sihtidest; (3) „meede” – toiminguliik, mida toetatakse ÜSRi fondidest, et saavutada mingi programmi eesmärke; (4) „soovituslikud kõrge Euroopa lisaväärtusega meetmed” – meetmed, mis eeldatavalt annavad tuntava panuse liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu sihtide ja eesmärkide saavutamisse ning mis on programmide ettevalmistamisel lähtepunktiks; (5) „fondispetsiifilised eeskirjad” – sätted, mis on kehtestatud käesoleva määruse kolmandas osas või eri- või üldmääruses, mis reguleerib ühte või enamat ÜSRi fondi, millele on osutatud või mis on loetletud artikli 1 kolmandas lõigus, või kehtestatud käesoleva määruse kolmanda osa või sellise eri- või üldmääruse alusel; (6) „programmitöö” – mitmeastmeline korralduse, otsustamise ja rahaliste vahendite eraldamise protsess, mille eesmärk on rakendada mitut aastat hõlmava ajavahemiku vältel liidu ja liikmesriikide ühiseid meetmeid liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia elluviimiseks; (7) „programm” – käesoleva määruse kolmandas osas ja EMKFi määruses osutatud „rakenduskava” ning EAFRD määruses osutatud „maaelu arengukava”; (8) „prioriteet” – käesoleva määruse kolmandas osas osutatud „prioriteetne suund” ning EMKFi määruses ja EAFRD määruses osutatud „liidu prioriteet”; (9) „toiming” – projekt, leping, tegevus või projektide rühm, mille on valinud välja asjaomaste programmi korraldusasutused või mis on valitud nende vastutusel ja mis aitab kaasa sellega seotud prioriteedi või prioriteetide eesmärkide saavutamisele; rahastamisvahendite kontekstis koosneb toiming rahalistest maksetest programmist rahastamisvahendisse ja sellele järgnevast rahalisest toetusest, mida annavad need rahastamisvahendid; (10) „toetusesaaja” – toimingute algatamise või algatamise ja rakendamise eest vastutav avalik-õiguslik või eraõiguslik organ; riigiabi kontekstis tähendab termin „toetusesaaja” üksust, mis saab toetust; rahastamisvahendite kontekstis tähendab termin „toetusesaaja” asutust, kes rakendab rahastamisvahendit; (11) „lõppsaaja” – juriidiline või füüsiline isik, kes saab rahastamisvahendist rahalist toetust; (12) „riigiabi” – abi vastavalt aluslepingu artikli 107 lõikele 1, mille puhul käesoleva määruse kohaldamisel loetakse, et see sisaldab ka vähese tähtsusega abi tähenduses, mis on sätestatud komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse aluslepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes,[19] komisjoni 20. detsembri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1535/2007, milles käsitletakse EÜ aluslepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandustoodete tootmise sektoris,[20] ning komisjoni 24. juuli 2007. aasta määruses (EÜ) nr 875/2007, milles käsitletakse EÜ aluslepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes kalandussektoris ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1860/2004[21]; (13) „lõpetatud toiming” – toiming, mis on füüsiliselt lõpetatud või täielikult rakendatud ning mille puhul on kõik vastavad maksed vahendite saajale tehtud ja vastav riiklik toetus toetusesaajatele välja makstud; (14) „riiklik toetus” – igasugune rahaline toetus, et rahastada toimingut, mille aluseks on riigi- või piirkondlike või kohalike ametiasutuste eelarve, ÜSRi fondidega seotud liidu eelarve, avalik-õiguslike asutuste või avalik-õiguslike asutuste ühingute eelarve; (15) „avalik-õiguslik asutus” – avalik-õiguslik isik Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/18/EÜ[22] artikli 1 lõike 9 tähenduses ja iga Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus (ETKR), mis on asutatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1082/2006,[23] sõltumata sellest, kas asjakohastes riigisisestes rakendusnormides peetakse ETKRi avalik-õiguslikeks või eraõiguslikeks asutusteks; (16) „dokument” – paberkandjal või elektroonilisel andmekandjal teave, mis on käesoleva määruse raames asjakohane; (17) „vahendusasutus” – mis tahes avalik-õiguslik või eraõiguslik asutus, mis tegutseb korraldus- või sertifitseerimisasutuse alluvuses või täidab nende nimel ülesandeid, mis on seotud toiminguid läbi viivate toetusesaajatega; (18) „kohaliku arengu strateegia” – ühtne kogum toiminguid kohaliku tasandi eesmärkide saavutamiseks ja vajaduste rahuldamiseks, mis aitab kaasa liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia elluviimisele ja mida rakendatakse partnerluses asjakohasel tasandil; (19) „jooksev lõpetamine” – toimingute lõpetamine raamatupidamisarvestuse iga-aastase kontrolli ja heakskiitmise tulemusel ja enne programmi üldist lõpetamist; (20) „partnerlusleping” – dokument, mille liikmesriik on partnerite kaasabil ette valmistanud kooskõlas mitmetasandilise valitsemise meetodiga ning milles on sätestatud liikmesriigi strateegia, prioriteedid ja meetmed ÜSRi fondide kasutamiseks tulemuslikult ja tõhusalt, et järgida liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiaid, ning mille komisjon on pärast hindamist ja dialoogi liikmesriigiga heaks kiitnud; (21) „piirkonnakategooria” – piirkondade liigitus vähem arenenud piirkondadeks, üleminekupiirkondadeks või enam arenenud piirkondadeks vastavalt artikli 82 lõikele 2; (22) „maksetaotlus” – taotlus makse saamiseks või kulude deklaratsioon, mille liikmesriik on komisjonile esitanud; (23) „EIP” – Euroopa Investeerimispank, Euroopa Investeerimisfond või Euroopa Investeerimispanga tütarettevõte; (24) „VKE” – mikro-, väike või keskmise suurusega ettevõte komisjoni soovituse 2003/361/EÜ või selle järgnevate muudatuste tähenduses; (25) „aruandeaasta” – kolmanda osa kohaldamisel tähendab see ajavahemikku 1. juulist 30. juunini, välja arvatud esimese aruandeaasta puhul, mil see tähendab ajavahemikku alates kulutuste abikõlblikkuse alguskuupäevast kuni 30. juunini 2015. Viimane aruandeaasta kestab 1. juulist 2022 kuni 30. juunini 2023; (26) „majandusaasta” – kolmanda osa kohaldamisel ajavahemik 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. TEINE OSA ÜSRi FONDIDE SUHTES KOHALDATAVAD ÜHISSÄTTED I JAOTIS ÜSRi fondidele antava liidu toetuse põhimõtted Artikkel 3 Kohaldamisala Käesolevas osas sätestatud eeskirju kohaldatakse ilma, et see piiraks kolmandas osas kehtestatud sätteid. Artikkel 4 Üldpõhimõtted 1. ÜSRi fondid annavad toetust mitmeaastaste programmide kaudu, mis täiendavad riiklikke, piirkondlikke ja kohaliku tasandi meetmeid, et viia ellu liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia, võttes arvesse koondsuuniseid, riigipõhiseid soovitusi aluslepingu artikli 121 lõike 2 kohaselt ning vastavaid nõukogu soovitusi, mis on vastu võetud aluslepingu artikli 148 lõike 4 alusel. 2. Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et ÜSRi fondidelt saadav toetus on kooskõlas liidu poliitika ja prioriteetidega ning täiendab muid liidu rahastamisvahendeid. 3. ÜSRi fondidelt saadavat toetust rakendatakse komisjoni ja liikmesriikide tihedas koostöös. 4 Liikmesriigid ja nende selleks määratud asutused vastutavad programmide rakendamise ja oma ülesannete täitmise eest vastavalt käesolevale määrusele ja fondispetsiifilistele eeskirjadele asjakohasel territoriaalsel tasandil kooskõlas liikmesriigi institutsioonilise, õigus- ja finantsraamistikuga ning vastavuses käesoleva määruse ja fondispetsiifiliste eeskirjadega. 5. ÜSRi fondide toetuse rakendamise ja kasutamise kord, eeskätt ÜSRi fondide rakendamiseks vajalikud finants- ja haldusressursid, mis on seotud aruandluse, hindamise, juhtimise ja kontrolliga, peavad olema proportsionaalsed eraldatud toetusega. 6. Kooskõlas oma vastavate kohustustega tagavad komisjon ja liikmesriigid koordineerimise ÜSRi fondide vahel ning muude liidu poliitikavaldkondade ja vahenditega, sealhulgas nendega, mis kuuluvad liidu välistegevuse raamistikku. 7. ÜSRi fondidele eraldatud osa Euroopa Liidu eelarvest rakendatakse liikmesriikide ja komisjoni ühisjuhtimise raamistikus vastavalt finantsmääruse artikli 53 punktile b, välja arvatud Ühtekuuluvusfondist artikli 84 lõikes 4 osutatud Euroopa Ühendamise Rahastusse üle kantav summa ning komisjoni algatusel ERFi määruse artikli 9 kohaselt võetavad uuenduslikud meetmed ja komisjoni algatusel antav tehniline abi. 8. Komisjon ja liikmesriigid rakendavad usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet kooskõlas finantsmääruse artikliga 27. 9. Komisjon ja liikmesriigid tagavad ÜSRi fondidest saadava abi tulemuslikkuse, eeskätt järelevalve, aruandluse ja hindamise abil. 10. Täites oma vastavaid ülesandeid seoses ÜSRi fondidega, seavad komisjon ja liikmesriigid eesmärgiks toetusesaajate halduskoormuse vähendamise. Artikkel 5 Partnerlus ja mitmetasandiline valitsemine 1. Partnerluslepingu ja iga vastava programmi tarbeks korraldab liikmesriik partnerlussuhte järgmiste partneritega: (a) pädevad piirkondlikud, kohalikud, linnade ja muud avaliku sektori asutused; (b) majandus- ja sotsiaalpartnerid ning (c) kodanikuühiskonda esindavad organid, sealhulgas keskkonnapartnerid, valitsusvälised organisatsioonid ning võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise edendamise eest vastutavad organid. 2. Kooskõlas mitmetasandilise valitsemise põhimõttega kaasavad liikmesriigid partnerid partnerluslepingute ettevalmistusse ja eduaruannetesse ning programmide ettevalmistusse, rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse. Partnerid osalevad programmide järelevalvekomisjonides. 3. Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 142, et sätestada Euroopa käitumisjuhend, millega kehtestatakse eesmärgid ja kriteeriumid partnerluse elluviimise toetamiseks ning teabe, kogemuste, tulemuste ja hea tava jagamise hõlbustamiseks liikmesriikide vahel. 4. Komisjon konsulteerib iga ÜSRi fondi puhul vähemalt korra aastas organisatsioonidega, mis esindavad partnereid liidu tasandil, ÜSRi fondidelt saadud toetuse rakendamise teemal. Artikkel 6 Vastavus liidu ja liikmesriikide õigusele Toimingud, mida finantseeritakse ÜSRi fondidest, peavad olema kooskõlas kohaldatava liidu ja riikliku õigusega. Artikkel 7 Meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamine ja mittediskrimineerimine Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et programmide ettevalmistamisel ja elluviimisel toetatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust ning edendatakse sooküsimuste lõimimist. Liikmesriigid ja komisjon võtavad vajalikud meetmed, et hoida programmide ettevalmistamise ja rakendamise ajal ära igasugune diskrimineerimine soo, rassi või rahvuse, usutunnistuse või veendumuse, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse põhjal. Artikkel 8 Säästev areng ÜSRi fondide eesmärke tuleb ellu viia säästva arengu raames ning seejuures peab liit edendama keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamise eesmärke, nagu on sätestatud aluslepingu artiklis 11, võttes arvesse põhimõtet, et saastaja maksab. Liikmesriigid ja komisjon tagavad, et partnerluslepingute ja programmide ettevalmistamisel ja rakendamisel edendatakse keskkonnakaitse nõudeid, ressursitõhusust, kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist, vastupidavust katastroofidele ning riskiennetust ja -juhtimist. Liikmesriigid annavad teavet kliimamuutuse eesmärgi toetuste kohta, kasutades komisjoni vastuvõetud metoodikat. Komisjon võtab metoodika vastu rakendusaktiga. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 143 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. II JAOTIS STRATEEGILINE LÄHENEMISVIIS I PEATÜKK ÜSRi fondide ja ühise strateegilise raamistiku temaatilised eesmärgid Artikkel 9 Temaatilised eesmärgid Selleks et aidata kaasa liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiale, toetab iga ÜSRi fond vastavalt oma missioonile järgmisi temaatilisi eesmärke: (1) teaduse, tehnoloogilise arendustegevuse ja innovatsiooni edendamine; (2) info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale juurdepääsu, selle tehnoloogia kasutamise ning kvaliteedi parandamine; (3) väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning põllumajandussektori (EAFRD puhul) ning kalandus- ja vesiviljelussektori (EMKFi puhul) konkurentsivõime suurendamine; (4) vähese CO2-heitega majandusele ülemineku toetamine kõikides sektorites; (5) kliimamuutustega kohanemise, riskiennetamise ja -juhtimise edendamine; (6) keskkonnakaitse ja ressursitõhususe edendamine; (7) säästva transpordi ja tähtsate võrguinfrastruktuuride kitsaskohtade kõrvaldamise edendamine; (8) tööhõive edendamine ja tööjõu liikuvuse toetamine; (9) sotsiaalse kaasatuse edendamine ja vaesuse vastu võitlemine; (10) investeerimine haridusse, oskustesse ja pidevõppesse; (11) institutsioonilise suutlikkuse ja tõhusa avaliku halduse tugevdamine. Temaatilised eesmärgid kantakse üle ÜSRi iga fondi konkreetsetesse prioriteetidesse ja sätestatakse fondispetsiifilistes eeskirjades. Artikkel 10 Ühine strateegiline raamistik Et edendada liidu harmoonilist, tasakaalustatud ja säästvat arengut, muudab annab ühine strateegiline raamistik programmitöö protsessile selge strateegilise suuna ning hõlbustab liidu sekkumiste valdkondlikku ja territoriaalset koordineerimist ÜSRi fondide vahel ning samuti muude asjakohaste liidu poliitikavaldkondade ja vahenditega, lähtudes liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkidest ja sihtidest liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu prioriteetide eesmärgid ja sihid ÜSRi fondide kesksetes meetmeteks. Artikkel 11 Sisu Ühine strateegiline raamistik määrab: fa) mehhanismid, millega tagatakse vahendid, mille abil saavutatakse ÜSRi fondide programmitöö sidusus ja järjepidevus riigipõhiste soovitustega vastavalt aluslepingu artikli 121 lõikele 2 ning vastavate nõukogu soovitustega, mis võetakse vastu aluslepingu artikli 148 lõike 4 alusel; eb) mehhanismid, mille abil toimub koordineerimine ÜSRi fondide vahel ja muude asjakohaste liidu poliitikavaldkondade ja vahenditega, sealhulgas väliskoostöövahenditega; c) horisontaalsed põhimõtted ja valdkonnaülesed poliitikaeesmärgid ÜSRi fondide rakendamiseks; bd) territoriaalsete probleemide lahendamise kord ning sammud, mis tuleb astuda, et ergutada integreeritud lähenemisviisi, mis peegeldab linnade, maapiirkondade ja rannikualade ning kalastuspiirkondade territoriaalsed põhiprobleemid rolli, samuti aluslepingu artiklites 174 ja 349 osutatud iseloomulike joontega alade eriprobleemide lahendamise kord; ae) iga temaatilise eesmärgi osas igast ÜSRi fondist toetust saavad soovituslikud kõrge Euroopa lisaväärtusega põhimeetmed ja vastavad teostamispõhimõtted; df) vajaduse korral iga ÜSRi fondide koostöö tegevuste prioriteedid, võttes arvesse makropiirkondlikke ja mere vesikonna strateegiaid;. Artikkel 12 Vastuvõtmine ja läbivaatamine Komisjonile antakse volitus võtta artikli 142 alusel vastu delegeeritud akte ühise strateegilise raamistiku kohta 3 kuu jooksul alates käesoleva määruse vastuvõtmisest Ühise strateegilise raamistiku elemendid, mis on seotud sidususe ja järjepidevusega liikmesriikide ja liidu majanduspoliitikaga, koordineerimisega ÜSRi fondide vahel ja muude asjakohaste liidu poliitikavaldkondade ja vahenditega, horisontaalpõhimõtete ja valdkondlike poliitikaeesmärkidega ning territoriaalsete probleemide lahendamise korraga, on sätestatud I lisas. Komisjonile antakse volitus võtta artikli 142 kohaselt vastu delegeeritud akte, milles sätestatakse ühise strateegilise raamistiku erielemendid, mis on seotud iga temaatilise eesmärgi ja koostööprioriteedi soovituslike kõrge Euroopa lisaväärtusega meetmete ja vastavate teostamispõhimõtetega. Kui liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia muutub olulisel määral, vaatab komisjon ühise strateegilise raamistiku läbi ning võtab vajaduse korral artikli 142 alusel delegeeritud aktidega vastu muudetud raamistiku I lisa muudatused. Liikmesriigid teevad vajaduse korral kuue kuu jooksul alates muudetud ühise strateegilise raamistiku vastuvõtmisest ettepanekuid oma partnerluslepingu ja programmide muutmiseks, et tagada nende kooskõla muudetud ühise strateegilise raamistikuga. II PEATÜKK Partnerlusleping Artikkel 13 Partnerluslepingu ettevalmistamine 1. Iga liikmesriik valmistab ette partnerluslepingu ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. 2. Liikmesriigid koostavad partnerluslepingu koostöös artiklis 5 osutatud partneritega. Partnerlusleping valmistatakse ette dialoogis komisjoniga. 3. Partnerlusleping hõlmab asjaomase liikmesriigi kogu ÜSRi fondidest saadavat toetust. 4. Iga liikmesriik edastab oma partnerluslepingu komisjonile kolme kuu jooksul alates ühise strateegilise raamistiku vastuvõtmisest. Artikkel 14 Partnerluslepingu sisu Partnerlusleping sätestab järgmise: (a) kord, millega tagatakse vastavus liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiale, sealhulgas: i) erinevuste ja arenguvajaduste analüüs lähtuvalt temaatilistest eesmärkidest, ja põhimeetmetest, mis on määratud kindlaks ühises strateegilises raamistikus, ühisest strateegilisest raamistikust ning eesmärkidest, mis on sätestatud aluslepingu artikli 121 lõike 2 alusel antud riigipõhistes soovitustes ning vastavates nõukogu soovitustes, mis on vastu võetud aluslepingu artikli 148 lõike 4 alusel; ii) programmide eelhindamise kokkuvõtlik analüüs, milles põhjendatakse temaatiliste eesmärkide valikut ja ÜSRi fondide eraldisi; iii) iga temaatilise eesmärgi peamiste eeldatavate tulemuste kokkuvõte ÜSRi iga fondi kohta; iv) liidu toetuse soovituslik eraldis temaatiliste eesmärkide kaupa riigi tasandil ÜSRi iga fondi kohta, samuti kliimameetmetega seotud eesmärkidele ette nähtud toetuse soovituslik kogusumma; v) peamised prioriteetsed koostööalad, võttes vajaduse korral arvesse makropiirkondlikke ja mere vesikonna strateegiaid; vi) horisontaalpõhimõtted ja poliitikaeesmärgid ÜSRi fondide rakendamiseks; vii) loetelu programmidest, mida rahastatakse ERFist, ESFist ja Ühtekuuluvusfondist, välja arvatud Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi programmid, ning EAFRD ja EMKFi programmidest koos vastavate soovituslike eraldistega, jaotatuna ÜSRi fondide ja aastate kaupa; (b) integreeritud lähenemisviis ÜSRi fondidest toetust saavale territoriaalsele arengule, milles on sätestatud: i) riigi ja piirkondliku tasandi mehhanismid, millega tagatakse koordineerimine ÜSRi fondide ning muude liidu ning riiklike vahendite ja EIP vahel; ii) kord, millega tagatakse integreeritud lähenemisviis ÜSRi fondide kasutamisel linna-, maa- ja ranniku- ja kalastuspiirkondade ja teatud piirkondlike erijoontega alade piirkondlikuks arendamiseks, eeskätt artiklite 28, 29 ja 99 rakendamine; vajaduse korral lisatakse ERFi määruse artiklis 8 osutatud linnaarengu platvormis osalevate linnade loetelu; (c) integreeritud lähenemisviis vaesusest kõige rohkem mõjutatud geograafiliste piirkondade või kõige suurema diskrimineerimis- või tõrjutusriskiga sihtrühmade erivajaduste lahendamiseks, pöörates vajaduse korral eriti suurt tähelepanu marginaliseeritud kogukondadele, sealhulgas soovituslikud rahalised eraldised ÜSRi fondidele; (d) tulemusliku rakendamise tagamise kord, sealhulgas: i) programmides tulemusraamistiku jaoks kehtestatud vahe-eesmärkide ja sihtide koondtabel, millele on osutatud artikli 19 lõikes 1, koos metoodika ja mehhanismidega programmide ning ÜSRi fondide kooskõla tagamiseks; ii) eeltingimuste täitmise hindamise kokkuvõte ning riiklikul ja piirkondlikul tasandil võetavate meetmete kokkuvõte ja nende rakendamise ajakava, juhul kui eeltingimused ei ole täidetud; iii) vajalik teave käesoleva määruse kolmandas osas määratletud täiendavuse eeskirjadele vastavuse eelkontrolli tegemiseks; iv) meetmed partnerite kaasamiseks ja nende roll partnerluslepingu ettevalmistamisel ning eduaruande koostamisel, nagu määratud käesoleva määruse artiklis 46; (e) ÜSRi fondide kasutamise tõhususe tagamise kord, sealhulgas: i) hinnang selle kohta, kas on vaja tugevdada asutuste ja vajaduse korral toetusesaajate haldussuutlikkust, ning selle eesmärgi saavutamiseks võetud meetmed; ii) kokkuvõte toetusesaajate halduskoormuse vähendamiseks programmis planeeritud meetmetest ja vastavatest eesmärkidest; iii) hinnang olemasolevatele elektroonilistele andmevahetussüsteemidele ja planeeritud meetmed, mis võimaldavad kogu teabevahetusel toetusesaajate ning programmide juhtimise ja kontrolli eest vastutavate asutuste vahel toimuda üksnes elektroonilise andmevahetuse teel. Artikkel 15 Partnerluslepingu vastuvõtmine ja muutmine 1. Komisjon hindab partnerluslepingu vastavust käesolevale määrusele, ühisele strateegilisele raamistikule, aluslepingu artikli 121 lõike 2 alusel antud riigipõhistele soovitustele ning nõukogu soovitustele, mis on vastu võetud aluslepingu artikli 148 lõike 4 alusel, võttes arvesse programmide eelhindamisi, ning teeb oma tähelepanekud kolme kuu jooksul alates partnerluslepingu esitamisest. Liikmesriik esitab kogu vajaliku lisateabe ja vajaduse korral teeb partnerluslepingusse parandused. 2. Komisjon võtab partnerluslepingut heaks kiitva otsuse vastu rakendusaktidega hiljemalt kuus kuud pärast seda, kui liikmesriik on partnerluslepingu esitanud, eeldusel, et kõik komisjoni tehtud märkused on nõuetekohaselt arvesse võetud. Partnerlusleping ei jõustu enne 1. jaanuari 2014. 3. Kui liikmesriik teeb partnerluslepingu muutmise ettepaneku, korraldab komisjon hindamise kooskõlas lõikega 1 ja võtab vajaduse korral rakendusaktidega vastu muudatusettepanekut heaks kiitva otsuse. III PEATÜKK Temaatiline kontsentreerumine, eeltingimused ja tulemuslikkuse analüüs Artikkel 16 Temaatiline kontsentreerumine Liikmesriigid keskendavad fondispetsiifiliste eeskirjade kohaselt toetuse meetmetele, millega kaasneb suurim lisaväärtus seoses liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu prioriteetidega, mis aitavad lahendada probleeme, mis on esile tõstetud aluslepingu artikli 121 lõike 2 alusel antud riigipõhistes soovitustes ning vastavates nõukogu soovitustes, mis on vastu võetud aluslepingu artikli 148 lõike 4 alusel, ning võttes arvesse riiklikke ja piirkondlikke vajadusi. Artikkel 17 Eeltingimused 1. Eeltingimused iga ÜSRi fondi tarbeks sätestatakse fondispetsiifilistes eeskirjades. 2. Liikmesriigid hindavad, kas kohaldatavad eeltingimused on täidetud. 3. Kui eeltingimused ei ole partnerluslepingu edastamise päeval täidetud, esitavad liikmesriigid partnerluslepingus kokkuvõtte meetmetest, mis tuleb võtta riiklikul või piirkondlikul tasandil, ning nende elluviimise ajakava, et tagada meetmete täitmine hiljemalt kaks aastat pärast partnerluslepingu vastuvõtmist või hiljemalt 31. detsembriks 2016, olenevalt sellest, kumb on varasem. 4. Liikmesriigid määravad vastavates programmides kindlaks eeltingimuste täitmisega seotud üksikasjalikud meetmed, sealhulgas nende elluviimise ajakava. 5. Komisjon hindab eeltingimuste täitmise kohta esitatud teavet partnerluslepingu ja programmide hindamise raames. Komisjon võib programmi vastuvõtmisel otsustada peatada kõik programmile tehtavad vahemaksed või osa vahemaksetest kuni eeltingimuste täitmiseks võetavate meetmete nõuetekohase rakendamiseni. Suutmatus viia programmis sätestatud tähtajaks lõpule meetmed, mida on vaja eeltingimuste täitmiseks, annab komisjonile alust maksed peatada. 6. Lõikeid 1–5 ei kohaldata Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluvate programmide suhtes. Artikkel 18 Tulemusreserv 5 % igale ÜSRi fondile ja igale liikmesriigile eraldatud vahenditest, välja arvatud Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgile ja EMKFi määruse V jaotisele eraldatud vahendid, moodustavad tulemusreservi, mis eraldatakse vastavalt artikli 20 sätetele. Artikkel 19 Tulemuslikkuse analüüs 1. Komisjon viib igas liikmesriigis 2017. ja 2019. aastal koostöös liikmesriikidega läbi programmide tulemuslikkuse analüüsi, võttes aluseks partnerluslepingus ja programmides sätestatud tulemusraamistiku. Tulemusraamistiku kehtestamise meetod on sätestatud II lisas. 2. Analüüsi käigus vaadatakse läbi programmide vahe-eesmärkide saavutamine prioriteetide tasandil liikmesriikide 2017. ja 2019. aastal esitatud eduaruannetes toodud teabe ja hinnangute alusel. Artikkel 20 Tulemusreservi eraldamine 1. Kui 2017. aasta tulemuslikkuse analüüsi käigus ilmneb, et programmi prioriteedi alal ei ole täidetud 2016. aastaks määratud vahe-eesmärke, annab komisjon asjaomasele liikmesriigile soovitusi. 2. 2019. aasta tulemuslikkuse analüüsi põhjal võtab komisjon rakendusaktiga vastu otsuse, milles tehakse iga ÜSRi fondi ja liikmesriigi puhul kindlaks programmid ja prioriteedid, mis on saavutanud oma vahe-eesmärgid. Liikmesriik teeb ettepaneku tulemusreservi eraldamise kohta kõnealuses komisjoni otsuses sätestatud programmidele ja prioriteetidele. Komisjon kiidab heaks asjaomaste programmide muudatused kooskõlas artikliga 26. Kui liikmesriik ei esita teavet kooskõlas artikli 46 lõigetega 2 ja 3, siis tulemusreservi vastavatele programmidele või prioriteetidele ei eraldata. 3. Kui tulemuslikkuse analüüs toob esile tõendeid selle kohta, et prioriteedi alal ei ole saavutatud rakenduskavas määratud vahe-eesmärke, võib komisjon fondispetsiifilistes eeskirjades sätestatud korras peatada programmi kõik vahemaksed või osa vahemaksetest. 4. Kui komisjon teeb programmi rakendamise lõpparuannet kontrollides kindlaks olulise vajakajäämise tulemusraamistikus sätestatud eesmärkide saavutamisel, võib komisjon fondispetsiifilistes eeskirjades sätestatud korra kohaselt rakendada prioriteetide suhtes finantskorrektsioone. Komisjonile antakse volitus võtta vastu artikli 142 kohaseid delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks kohaldatava finantskorrektsiooni taseme määramise kriteeriumid ja metoodika. 5. Lõiget 2 ei kohaldata Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluvate programmide ning EMKFi määruse V jaotise suhtes. IV PEATÜKK Makromajanduslikud tingimused Artikkel 21 Tingimused, mis on seotud liikmesriikide majanduspoliitika koordineerimisega 1. Komisjon võib paluda liikmesriigil oma partnerlusleping ja vastavad programmid üle vaadata ja teha ettepanekuid nende muutmiseks, kui see on vajalik: (a) selleks, et toetada asjaomasele liikmesriigile adresseeritud ning aluslepingu artikli 121 lõike 2 ja/või artikli 148 lõike 4 alusel vastu võetud nõukogu soovituse rakendamist, või selleks, et toetada asjaomasele liikmesriigile adresseeritud meetmete rakendamist, mis on vastu võetud aluslepingu artikli 136 lõike 1 kohaselt; (b) selleks, et toetada asjaomasele liikmesriigile adresseeritud nõukogu soovituse rakendamist, mis on vastu võetud aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohaselt; (c) selleks, et toetada asjaomasele liikmesriigile adresseeritud nõukogu soovituse rakendamist, mis on vastu võetud määruse (EL) nr …/2011 [makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta] artikli 7 lõike 2 kohaselt, tingimusel, et neid muudatusi peetakse makromajanduse tasakaalustamatuse korrigeerimisel vajalikuks, või (d) selleks, et maksimeerida olemasolevate ÜSRi fondide mõju majanduskasvule ja konkurentsivõimele vastavalt lõikele 4, kui liikmesriik vastab ühele järgmistest tingimustest: i) liikmesriigile tehakse kättesaadavaks liidu finantsabi nõukogu määruse (EL) nr 407/2010 alusel; ii) liikmesriigile antakse keskmise tähtajaga finantsabi vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 332/2002[24]; iii) liikmesriigile antakse finantsabi Euroopa stabiilsusmehhanismi laenu näol vastavalt Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingule. 2. Liikmesriik esitab ühe kuu jooksul ettepaneku partnerluslepingu ja vastavate programmide muutmise kohta. Vajaduse korral esitab komisjon tähelepanekuid ühe kuu jooksul alates muudatuste esitamisest, millisel juhul liikmesriik esitab oma ettepaneku uuesti ühe kuu jooksul. 3. Kui komisjon ei ole tähelepanekuid esitanud või kui tema tähelepanekud on rahuldavalt arvesse võetud, võtab komisjon ilma asjatult viivitamata vastu otsuse, millega partnerluslepingu ja vastavate programmide muudatused kiidetakse heaks. 4. Kui liikmesriigile antakse finantsabi lõike 1 punkti d kohaselt ning see on seotud kohandamisprogrammiga, võib komisjon erandina lõikest 1 ilma liikmesriigi ettepanekuta muuta partnerluslepingut ja programme, et maksimeerida olemasolevate ÜSRi fondide mõju majanduskasvule ja konkurentsivõimele. Tagamaks partnerluslepingu ja vastavate programmide tulemuslikku rakendamist, osaleb komisjon nende juhtimises, nagu on üksikasjalikult sätestatud kohandamisprogrammis või asjaomase liikmesriigiga alla kirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumis. 5. Kui liikmesriik ei tule lõikes 1 osutatud komisjoni taotlusele vastu või ei anna ühe kuu jooksul rahuldavat vastust lõikes 2 osutatud komisjoni tähelepanekutele, võib komisjon kolme kuu jooksul pärast oma tähelepanekute esitamist võtta rakendusaktiga vastu otsuse, millega peatatakse kõik maksed või osa makseid asjaomastele programmidele. 6. Komisjon peatab rakendusaktiga kõik maksed ja kohustused või osa makseid ja kohustusi asjaomastele programmidele juhul, kui: (a) nõukogu otsustab, et liikmesriik ei täida nõukogu poolt aluslepingu artikli 136 lõike 1 kohaselt kehtestatud erimeetmeid; (b) nõukogu otsustab aluslepingu artikli 126 lõike 8 või artikli 126 lõike 11 kohaselt, et asjaomane liikmesriik ei ole võtnud tulemuslikke meetmeid ülemäärase puudujäägi likvideerimiseks; (c) nõukogu teeb määruse (EL) nr [...]/2011 [makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta] artikli 8 lõike 3 kohaselt järelduse, et kahel järjestikusel puhul ei ole liikmesriik esitanud piisavat korrektsioonimeetmete kava, või nõukogu võtab kõnealuse määruse artikli 10 lõike 4 kohaselt vastu otsuse, milles sedastatakse nõuete mittetäitmine; (d) nõukogu teeb järelduse, et liikmesriik ei ole võtnud meetmeid, et rakendada nõukogu määruses (EL) nr 407/2010 või nõukogu määruses (EÜ) nr 332/2002 osutatud kohandamisprogrammi, ning selle tulemusena otsustab mitte lubada sellele liikmesriigile antud finantsabi väljamaksmist; või (e) Euroopa stabiilsusmehhanismi juhatus teeb järelduse, et tingimused, mis on seatud stabiilsusmehhanismist laenu näol asjaomasele liikmesriigile antava finantsabiga, ei ole täidetud, ning selle tulemusena otsustab mitte välja maksta liikmesriigile antud stabiilsustoetust. 7. Kui komisjon teeb otsuse peatada maksed või kohustused osaliselt või tervikuna vastavalt lõigetele 5 ja 6, tagab ta, et peatamine on proportsionaalne ja mõjus, võttes arvesse asjaomase liikmesriigi majanduslikku ja sotsiaalset olukorda, ning järgib liikmesriikide võrdse kohtlemise põhimõtet, eelkõige seoses peatamise mõjuga asjaomase liikmesriigi majandusele. 8. Komisjon tühistab maksete ja kohustuste peatamise viivitamata, kui liikmesriik on teinud partnerluslepingu ja vastavate programmide muutmise ettepaneku, nagu komisjon on tal palunud teha, ning komisjon on selle ettepaneku heaks kiitnud ning vajaduse korral: (a) nõukogu on otsustanud, et liikmesriik täidab nõukogu poolt aluslepingu artikli 136 lõike 1 kohaselt kehtestatud erimeetmeid; (b) ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus peatatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1467/97 artiklile 9 või komisjon on aluslepingu artikli 126 lõike 12 kohaselt otsustanud tühistada ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu sedastava otsuse; (c) nõukogu on toetanud parandusmeetmete kava, mille asjaomane liikmesriik on esitanud vastavalt määruse (EL) nr […] [ülemäärase tasakaalustamatuse menetluse määrus] artikli 8 lõikele 2 või ülemäärase tasakaalustamatuse menetlus peatatakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 10 lõikele 5 või nõukogu on lõpetanud ülemäärase tasakaalustamatuse menetluse vastavalt kõnealuse määruse artiklile 11; (d) komisjon on teinud järelduse, et liikmesriik on võtnud meetmeid, et rakendada nõukogu määruses (EL) nr 407/2010 või nõukogu määruses (EÜ) nr 332/2002 osutatud kohandamisprogramm, ning selle tulemusena on andnud loa sellele liikmesriigile antud finantsabi väljamaksmiseks; või (e) Euroopa stabiilsusmehhanismi juhatus on teinud järelduse, et tingimused, mis on seatud stabiilsusmehhanismist laenu näol asjaomasele liikmesriigile antava finantsabiga, on täidetud, ning selle tulemusena on otsustanud liikmesriigile antud stabiilsustoetus välja maksta. Samal ajal otsustab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal tõsta peatatud kulukohustuste täitmine eelarves ümber vastavalt nõukogu määruse (EL) nr […] (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020) artiklile 8. Artikkel 22 Ajutiste eelarveraskustega liikmesriigi maksete suurendamine 1. Liikmesriigi taotlusel võib vahemakseid ja lõppmakset suurendada 10 protsendipunkti võrra üle kaasfinantseerimismäära, mis kehtib ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi iga prioriteedi suhtes või EAFRD ja EMKFi iga meetme suhtes. Suurendatud kaasfinantseerimismäära, mis ei tohi ületada 100%, kohaldatakse maksetaotluste suhtes, mis on seotud selle aruandeperioodiga, mil liikmesriik esitab taotluse, ning sellele järgnevate aruandeperioodidega, mil liikmesriik vastab mõnele järgmistest tingimustest: (a) kui asjaomane liikmesriik on võtnud kasutusele euro, saab ta liidult makromajanduslikku finantsabi nõukogu määruse (EL) nr 407/2010[25] raames; (b) kui asjaomane liikmesriik ei ole võtnud kasutusele eurot, saab ta makromajanduslikku finantsabi nõukogu määruse (EÜ) nr 332/2002[26] raames; (c) finantsabi tehakse talle kättesaadavaks kooskõlas 11. juulil 2011 allkirjastatud Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepinguga. Esimest lõiku ei kohaldata ETK määruse kohaldamisalasse jäävate programmide suhtes. 2. Olenemata lõikest 1 ei tohi liidu toetus vahe- ja lõppmaksete kaudu olla suurem kui avaliku sektori toetus ning ÜSRi fondide maksimaalne toetussumma, mis eraldatakse ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul igale prioriteedile, EAFRD ja EMKFi puhul igale meetmele, nagu on sätestatud komisjoni otsuses, millega programm heaks kiidetakse. III JAOTIS PROGRAMMITÖÖ I PEATÜKK Üldsätted ÜSRi fondide kohta Artikkel 23 Programmide ettevalmistamine 1. ÜSRi fonde kasutatakse programmide kaudu kooskõlas partnerluslepinguga. Kõik programmid hõlmavad ajavahemikku 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. 2. Programme töötavad välja liikmesriigid või nende määratud asutused koostöös partneritega. 3. Liikmesriigid esitavad programmid samal ajal kui partnerluslepingudki, välja arvatud Euroopa territoriaalse koostöö alla kuuluvad programmid, mis esitatakse kuue kuu jooksul pärast ühise strateegilise raamistiku heakskiitmist. Kõikidele programmidele lisatakse eelhindamised, nagu on sätestatud artiklis 48. Artikkel 24 Programmide sisu 1. Igas programmis sätestatakse strateegia programmi panuse jaoks liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiasse, mis on kooskõlas ühise strateegilise raamistiku ja partnerluslepinguga. Iga programm sisaldab ÜSRi fondide tulemusliku, tõhusa ja koordineeritud rakendamise tagamise korda ning toetusesaajate halduskoormuse vähendamise meetmeid. 2. Igas programmis määratakse kindlaks prioriteedid, milles sätestatakse konkreetsed eesmärgid, ÜSRi fondidest saadavad rahalised assigneeringud ja vastav riiklik kaasfinantseerimine. 3. Iga prioriteedi juures sätestatakse näitajad, mille abil hinnatakse programmi rakendamisel tehtud edusamme eesmärkide saavutamisel ning mis on aluseks järelevalvele, hindamisele ja tulemuslikkuse analüüsile. Nende näitajate hulka kuuluvad: (a) eraldatud kuludega seotud finantsnäitajad; (b) toetatud toimingutega seotud väljundnäitajad; (c) prioriteediga seotud tulemusnäitajad. Fondispetsiifilistes eeskirjades sätestatakse iga ÜSRi fondi jaoks ühised näitajad ja võidakse ette näha ka konkreetset programmi puudutavad näitajad. 4. Igas programmis, välja arvatud üksnes tehnilist abi hõlmavad programmid, on kirjeldatud meetmeid, mida tuleb võtta, et võtta arvesse artiklites 7 ja 8 sätestatud põhimõtteid. 5. Igas programmis, välja arvatud nendes, kus konkreetse programmi raames antakse tehnilist abi, sätestatakse soovituslik toetuse summa, mida tuleb kasutada kliimamuutuse eesmärkide tarbeks. 6. Liikmesriigid koostavad programmi kooskõlas fondispetsiifiliste eeskirjadega. Artikkel 25 Programmide vastuvõtmise kord 1. Komisjon hindab programmide kooskõla käesoleva määruse ja fondispetsiifiliste eeskirjadega, nende tulemuslikku panust temaatiliste eesmärkide saavutamisse ja iga ÜSRi fondi konkreetsete liidu prioriteetide täitmisse, ühisesse strateegilisse raamistikku, partnerluslepingusse, aluslepingu artikli 121 lõike 2 alusel antud riigipõhistesse soovitustesse ning nõukogu soovitustesse, mis on vastu võetud aluslepingu artikli 148 lõike 4 kohaselt, võttes arvesse eelhindamist. Hindamine käsitleb eeskätt programmi strateegia adekvaatsust, vastavaid eesmärke, näitajaid, sihte ja eelarvevahendite eraldamist. 2. Komisjon esitab oma tähelepanekud kolme kuu jooksul alates programmi esitamise kuupäevast. Liikmesriik annab komisjonile kogu vajaliku lisateabe ja teeb vajaduse korral esitatud programmi parandused. 3. Komisjon võtab vastavalt fondispetsiifilistele eeskirjadele vastu otsuse iga programmi heakskiitmise kohta hiljemalt kuus kuud pärast seda, kui liikmesriik (liikmesriigid) on programmi ametlikult esitanud, eeldusel, et komisjoni kõik märkused on nõuetekohaselt arvesse võetud, kuid mitte enne 1. jaanuari 2014 või enne, kui komisjon on võtnud vastu partnerluslepingut heaks kiitva otsuse. Artikkel 26 Programmide muutmine 1. Liikmesriigi esitatud programmide läbivaatamise taotlus peab olema nõuetekohaselt põhjendatud ning tooma eeskätt esile programmi muutuste eeldatava mõju liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide saavutamisele ning programmis määratletud konkreetsetele eesmärkidele, võttes arvesse ühist strateegilist raamistikku ja partnerluslepingut. Lisada tuleb muudetud programm ja vajaduse korral muudetud partnerlusleping. Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluvate programmide muutmise korral ei muudeta asjaomast partnerluslepingut. 2. Komisjon hindab lõike 1 kohaselt esitatud teavet, võttes arvesse liikmesriigi esitatud põhjendusi. Komisjon teeb oma tähelepanekud ja liikmesriik esitab komisjonile kogu vajaliku lisateabe. Kooskõlas fondispetsiifiliste eeskirjadega kiidab komisjon programmide muutmise taotlused heaks hiljemalt viis kuud pärast seda, kui liikmesriik on taotluse ametlikult esitanud, tingimusel, et kõiki komisjoni tehtud tähelepanekuid on nõuetekohaselt arvesse võetud. Vajaduse korral muudab komisjon selle otsusega samal ajal ka partnerluslepingut heaks kiitvat otsust kooskõlas artikli 15 lõikega 3. Artikkel 27 Euroopa Investeerimispanga osalus 1. Liikmesriikide taotluse korral võib EIP osaleda partnerluslepingu ettevalmistamisel ja toimingute ettevalmistamisega seotud tegevustes, eeskätt suurprojektide, finantsvahendite ning avaliku ja erasektori partnerluste puhul. 2. Komisjon võib EIPga enne partnerluslepingu või programmide vastuvõtmist konsulteerida. 3. Komisjon võib paluda EIP-l läbi vaadata suurprojektide tehniline kvaliteet ning majanduslik ja rahaline elujõulisus ning abistada komisjoni rakendatavate või väljatöötatavate finantsvahenditega. 4. Komisjon võib käesoleva määruse sätete rakendamisel sõlmida EIPga mitme aasta jooksul rakendatavaid algatusi hõlmavaid toetus- või teenuslepinguid. Nende toetus- või teenuslepingutega seotud väljamaksed liidu eelarvest tehakse kord aastas. II PEATÜKK Kogukonna juhitud kohalik areng Artikkel 28 Kogukonna juhitud kohalik areng 1. Kogukonna juhitud kohalik areng, mida EAFRD puhul nimetatakse programmi LEADER kohalikuks arenguks, peab olema: (a) suunatud konkreetsetele allpiirkondlikele territooriumidele; (b) juhitud kogukonna, s.t kohalike algatusrühmade poolt, kuhu kuuluvad avaliku ja erasektori kohalike sotsiaal-majanduslike huvide esindajad ja mille otsustamistasandil ei esinda avalik sektor ega ükski huvirühm üle 49 % hääleõigusest; (c) ellu viidud integreeritud ja mitmesektoriliste piirkonnapõhiste kohaliku arengu strateegiate kaudu; (d) kavandatud kohalikke vajadusi ja potentsiaali arvesse võttes ning kohalikku konteksti uuenduslikke jooni, võrgustikke ja vajaduse korral koostööd hõlmates. 2. ÜSRi fondide toetus peab olema järjepidev ja ÜSRi fondide vahel kooskõlastatud. Selle tagab muu hulgas kohaliku arengu strateegiate ja kohalike arengurühmade koordineeritud suutlikkuse suurendamine, valik, heakskiit ja rahastamine. 3. Kui artikli 29 lõike 3 alusel moodustatud kohaliku arengu strateegiate valikukomisjon otsustab, et valitud kohaliku arengu strateegia rakendamine vajab toetust rohkem kui ühest fondist, võidakse määrata juhtfond. 4. Kui juhtfond on määratud, rahastatakse kohaliku arengu strateegia jooksvaid kulusid, elavdamismeetmeid ja võrgustike loomist üksnes juhtfondist. 5. ÜSRi fondidest toetust saav kohalik areng viiakse ellu vastavalt programmi ühele või enamale prioriteedile. Artikkel 29 Kohaliku arengu strateegiad 1. Kohaliku arengu strateegia sisaldab vähemalt järgmisi elemente: (a) strateegiaga hõlmatud piirkonna ja rahvastiku piiritlemine; (b) piirkonna arenguvajaduste ja -potentsiaali analüüs, sealhulgas tugevuste, nõrkuste, võimaluste ning ohtude analüüs; (c) strateegia ja selle eesmärkide kirjeldus, strateegia integreeritud ja uuendusliku olemuse kirjeldus ning eesmärkide pingerida, sealhulgas selged ja mõõdetavad eesmärgid väljundite või tulemuste osas. Strateegia peab olema sidus kõikide asjaomaste ÜSRi fondide vastavate programmidega; (d) kogukonna strateegia arendamisse kaasamise protsessi kirjeldus; (e) tegevuskava, milles näidatakse, kuidas eesmärgid meetmetena ellu viiakse; (f) strateegia juhtimise ja seire korra kirjeldus, milles näidatakse strateegiat rakendava kohaliku algatusrühma suutlikkust, ja konkreetse hindamise korra kirjeldus; (g) strateegia rahastamiskava, sealhulgas iga ÜSRi fondi kavandatud eraldis. 2. Liikmesriigid kehtestavad kohaliku arengu strateegiate valikukriteeriumid. Fondispetsiifilistes eeskirjades võib kehtestada valikukriteeriumid. 3. Programmide korraldusasutuste poolt selleks otstarbeks moodustatud komisjon valib välja kohaliku arengu strateegiad. 4. Kõigi kohaliku arengu strateegiate valimine ja heakskiitmine viiakse lõpule hiljemalt 31. detsembriks 2015. 5. Korraldusasutuse otsuses, millega kiidetakse kohaliku arengu strateegia heaks, sätestatakse iga ÜSRi fondi eraldised. Otsuses sätestatakse ka asjaomaste programmide elluviimise eest vastutavad asutused kõigi strateegiaga seotud rakendusülesannete täitmiseks. 6. Komisjonile antakse volitus võtta vastavalt artiklile 142 vastu delegeeritud akte, mis käsitlevad lõike 1 punktis a osutatud strateegiaga hõlmatud piirkonna ja rahvastiku piiritlust. Artikkel 30 Kohalikud algatusrühmad 1. Kohalikud algatusrühmad kavandavad ja rakendavad kohaliku arengu strateegiaid. Liikmesriigid määravad kindlaks kohaliku algatusrühma rollid ja vastavate programmide elluviimise eest vastutavad asutused kõikide strateegiaga seotud rakendusülesannete täitmiseks. 2. Korraldusasutus tagab, et kohalikud algatusrühmad kas valivad rühmast ühe partneri haldus- ja finantsjuhiks või moodustavad seadusjärgselt asutatud ühisstruktuuri. 3. Kohalike algatusrühmade ülesanded hõlmavad järgmist: (a) kohalike osalejate suutlikkuse suurendamine toimingute väljatöötamisel ja rakendamisel; (b) mittediskrimineeriva ja läbipaistva valikumenetluse ning toimingute valikukriteeriumide koostamine, millega välditakse huvide konflikte ning tagatakse, et valikuotsuste tegemisel tuleb vähemalt 50 % häältest avalikku sektorisse mittekuuluvatelt partneritelt, jättes võimaluse valikuotsuseid vaidlustada ja lubades kirjalikku valikuprotseduuri; (c) toimingute valikul kohaliku arengu strateegiaga sidususe tagamine, seades toiminguid prioriteetideks vastavalt nende panusele strateegiate eesmärkide ja sihtide täitmisse; (d) projektikonkursside või käimasoleva projekti esitamise korra ettevalmistamine ja avaldamine, sealhulgas valikukriteeriumide määratlemine; (e) toetusetaotluste vastuvõtmine ja hindamine; (f) toimingute valimine ja toetuse summa kindlaksmääramine ning vajaduse korral pakkumuste suunamine toetuse heakskiitmise eest vastutavale asutusele; (g) kohaliku arengu strateegia rakendamise ja toetust saanud toimingute järelevalve ning kohaliku arengu strateegiaga seotud hindamistegevus. Artikkel 31 ÜSRi fondide toetus kohalikule arengule Toetus kohalikule arengule hõlmab järgmist: (a) ettevalmistava toetuse kulud; (b) toimingute teostamine kohaliku arengu strateegia raames; (c) kohaliku algatusrühma koostöömeetmete ettevalmistamine ja rakendamine; (d) kohaliku arengu strateegia jooksvad kulud ja strateegia elavdamine – kuni 25 % kohaliku arengu strateegia raames riigi kantud kulude kogusummast. IV JAOTIS RAHASTAMISVAHENDID Artikkel 32 Rahastamisvahendid 1. ÜSRi fonde võib kasutada rahastamisvahendite toetamiseks programmi raames, sealhulgas ka siis, kui see on korraldatud fondifondide kaudu, et aidata kaasa eesmärkide saavutamisele, mis on sätestatud prioriteedi raames, lähtuvalt eelhindamisest, mille käigus on tuvastatud turutõrkeid ja mitteoptimaalseid investeerimisolukordi, ning lähtuvalt investeerimisvajadustest. Rahastamisvahendeid võib kombineerida toetuste, intressitoetuste ja garantiitasude toetustega. Sel juhul tuleb pidada eraldi arvet iga rahastamisviisi üle. Komisjonile antakse volitus võtta artikli 142 kohaselt vastu delegeeritud akte, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad rahastamisvahendite eelhindamise kohta, lõppsaajatele toetuste, intressitoetuste, garantiitasu toetuste ja rahastamisvahendite kaudu antava kombineeritud toetuse kohta, kulutuste abikõlblikkuse täiendavate erieeskirjade kohta ning reeglite kohta, millega täpsustatakse tegevusliigid, mida rahastamisvahendite kaudu ei toetata. 2. Rahastamisvahendi toetuse lõppsaajad võivad saada toetust või muud abi ka programmi raames või muust vahendist, mida toetatakse liidu eelarvest. Sel juhul tuleb pidada eraldi arvet iga rahastamisallika kohta. 3. Mitterahalised sissemaksed ei kuulu rahastamisvahendite puhul abikõlblike kulutuste hulka