SELETUSKIRI

Ettepanku taust

|| Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 597/2009 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja lattide importi käsitlevas subsiidiumivastases menetluses.

|| Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

|| Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu määrus (EL) nr 405/2011, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja lattide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

|| Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata.

Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine

|| Konsulteerimine huvitatud isikutega

|| Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.

|| Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

|| Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

|| Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste täielikku nimekirja.

Ettepaneku õiguslik külg

|| Kavandatud meetmete kokkuvõte 9. augustil 2012 algatas komisjon osalise vahepealse läbivaatamise, mis piirdus teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja lattide impordi suhtes kehtiva tasakaalustava tollimaksu subsideerimise tasemega. Läbivaatamine algatati, sest India eksportiv tootja (taotluse esitaja) esitas piisaval hulgal esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et subsideerimisega seotud asjaolud, mille alusel need meetmed kehtestati, on muutunud ning et nimetatud muutused on püsivad. Osalise vahepealse läbivaatamise uurimises said kinnitust järgmised asjaolud: i) asjaomase koostööd teinud India tootjaga seotud subsideerimise tase on vähenenud; ii) uuritud kavade tegelik kord ja nende tasakaalustatavus ei ole pärast eelmist uurimist muutunud. Kuna tõendati, et taotluse esitaja praegune subsideerimise tase on allpool miinimumtaset, tuleks meetmeid muuta nii, et need vastaksid uutele uurimistulemustele. Leiti, et muutused on püsivad. Seega soovitatakse nõukogul lisatud määruse ettepanek vastu võtta, et muuta asjaomase koostööd teinud India tootja suhtes kohaldatavat tollimaksu määra.

|| Õiguslik alus Nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed.

|| Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

|| Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele, sest meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga.

|| Õigusakti valik

|| Kavandatav õigusakt: määrus.

|| Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi.

Mõju eelarvele

|| Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.

2013/0223 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EL) nr 405/2011, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja lattide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[1] eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Eelmine uurimine ja kehtivad tasakaalustavad meetmed

(1) Nõukogu kehtestas 2011. aasta aprillis määrusega (EÜ) nr 405/2011[2] (edaspidi „lõplik määrus”) praegu CN-koodide 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89 alla kuuluvate teatavate Indiast pärit roostevabast terasest varraste ja lattide impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Lõpliku määruse vastuvõtmiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi „esialgseks uurimiseks”.

(2) Lõplike meetmetega kehtestati tasakaalustav väärtuseline tollimaks vahemikus 3,3 % − 4,3 % eraldi nimetatud eksportijate impordi suhtes, 4,0 % tollimaks valimisse mittekuulunud koostööd teinud äriühingute suhtes ning 4,3 % jääktollimaksumäär kõigile teistele India äriühingutele.

1.2. Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

(3) Osalise vahepealse läbivaatamise taotluse esitas India eksportiv tootja Viraj Profiles Vpl. Limited (edaspidi „taotluse esitaja”). Taotlus piirdus taotluse esitajaga seotud subsideerimise uurimisega. Taotluse esitaja esitas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et subsideerimisega seotud asjaolud, mille alusel kehtestati meetmed, on märkimisväärselt muutunud ning et nimetatud muutused on püsivad.

(4) Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on piisavalt tõendeid, mis õigustavad osalise vahepealse läbivaatamise algatamist, teatas komisjon 9. augustil 2012 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud algatamisteates[3] taotluse esitajaga seonduva subsideerimisega piirduva osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest vastavalt algmääruse artiklile 19.

1.3. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

(5) Subsideerimise läbivaatamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

1.4. Uurimisega seotud isikud

(6) Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, India valitsust ja EUROFERi kui liidu tootmisharu esindajat esialgses uurimises (edaspidi „liidu tootmisharu”) osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul.

(7) Poolte esitatud kirjalikke ja suulisi märkusi arutati algatamisetapis ja võeti võimaluse korral arvesse.

(8) Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon taotluse esitajale küsimustiku. Lisaks sellele saadeti küsimustik ka India valitsusele.

(9) Küsimustikule saatsid vastused taotluse esitaja ja India valitsus.

(10) Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas subsideerimise kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Kontrollkäigud tehti taotluse esitaja valdustesse.

2. VAATLUSALUNE TOODE

(11) Läbivaatamisele kuuluv toode on sama mis esialgses uurimises, st Indiast pärit roostevabast terasest vardad ja latid, külmvormitud või -viimistletud, kuid edasi töötlemata, muud kui ümmarguse hulknurkse ristlõikega 80 mm või suurema läbimõõduga vardad ja latid, ja mis kuuluvad praegu CN-koodide 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89 alla.

3. SUBSIDEERIMINE

3.1. Sissejuhatus

(12) India valitsuse ja huvitatud isikute esitatud teabe ning komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mida taotluse esitaja väidetavalt kasutas:

(a) Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCG-kava)

(b) Ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Units Scheme, EOU-kava)

(c) Ekspordi krediteerimise kava (Export Credit Scheme, EC-kava).

(13) Kavad a ja b põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (nr 22, 1992), mis jõustus 7. augustil 1992 (edaspidi „väliskaubandusseadus"). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel välja anda teatisi ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud väliskaubanduspoliitika dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab regulaarselt. Käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jaoks oluline väliskaubanduspoliitika dokument on „Väliskaubanduspoliitika kava aastateks 2009–2014” (edaspidi „väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014”). Lisaks sellele sätestab India valitsus väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014 reguleeriva korra väljaandes „Menetlusjuhend, I köide” („Handbook of Procedures, Volume I”, edaspidi „HOP 2009–2014, I köide”). Ka menetlusjuhendit ajakohastatakse korrapäraselt.

(14) Punktis c nimetatud ekspordi krediteerimise kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35A, mis lubavad India Reservpangal (Reserve Bank of India – RBI) juhtida kommertspankade ekspordi krediteerimist.

(15) Lisaks uuris komisjon liidu tootmisharu esitatud väiteid järgmiselt:

(a) kas taotluse esitaja sai toetust elektrimaksust vabastamise kava (Electricity Duty Exemption Scheme, EDES) raames,

(b) kas taotluse esitaja kasutas Maharashtra osariigi kohalikke subsiidiumikavasid,

(c) kas taotluse esitajat varustati sisendmaterjalidega piisavast väiksema tasu eest,

(d) kas taotluse esitaja sai kasu elektritootmise ja turustamisega seotud soodustustest,

(e) kas taotluse esitajal oli võimalus hankida odavat toorainet seotud off-shore firmadelt.

(16) Samuti kontrollis komisjon, et taotluse esitaja ei saa enam toetust esialgse uurimise käigus uuritud järgmiste skeemide raames:

(a) imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPB-kava)

(b) eellubade kava (Advanced Authorization Scheme, AA-kava).

3.2. Tähelepanekud

3.2.1. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava

(17) Uurimine näitas, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal. Saadud kasu oli siiski tühine (0,02 %). Seepärast oldi seisukohal, et kava tasakaalustatavust ei ole vaja täiendavalt hinnata.

3.2.2. Ekspordisuunitlusega üksuste kava (Export Oriented Unit Scheme, EOU)

(18) Leiti, et taotluse esitajal oli ekspordisuunitlusega üksuste kava staatus ja ta sai läbivaatamise uurimisperioodil subsiidiume.

(19) Selle kavaga seoses väitis äriühing, et komisjon peaks tegema erandi esialgses uurimises kasutatud EOU-kava raames saadud toetuse arvutusmeetodist. Äriühing väitis, et teatavaid EOU-kava kohaseid toetusi tuleks pidada lubatavaks tollimaksu tagastusskeemiks algmääruse II ja III lisa tähenduses ning seetõttu ei tohiks nad olla tasakaalustatavad.

(20) Kuna leiti, et arvutusmeetodist sõltumata ei ületa kõnealuse kava alusel kohaldatud subsiidiumimäär 0,22 % ja et selle tulemusena on subsiidiumimarginaal miinimumtasemest väiksem, otsustati seda väidet läbivaatamise uurimisperioodi kontekstis edasi mitte uurida.

3.2.3. Ekspordi krediteerimise kava

(21) Tehti kindlaks, et taotluse esitaja ei kasutanud kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal.

3.2.4. Elektriaktsiisist vabastamise kava

(22) Uurimine näitas, et taotluse esitaja kasutas kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal. Saadud kasu oli siiski tühine. Seepärast oldi seisukohal, et kava tasakaalustatavust ei ole vaja täiendavalt hinnata.

3.2.5. Maharashtra osariigi kohalikud subsiidiumikavad

(23) Tehti kindlaks, et taotluse esitaja ei kasutanud kõnealust kava läbivaatamise uurimisperioodi ajal.

3.2.6. Muud

(24) Uurimisel ei ilmnenud, et taotluse esitaja oleks uurimisperioodi ajal saanud muid toorainega ja energiaostuga seotud toetusi, mis hõlmaksid India valitsuse rahalist toetust ja mida võiks seetõttu käsitada algmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses subsiidiumina. Seega leiti, et põhjenduse 15 punktides c–e loetletud liidu tootmisharu väited on käesoleva läbivaatamise kontekstis ebaolulised.

4. TASAKAALUSTATAVATE SUBSIIDIUMIDE SUMMAD

(25) Tuletatakse meelde, et esialgse uurimise käigus tehti kindlaks, et taotluse esitaja saadavate tasakaalustatavate subsiidiumide summa ad valorem oli 4,3 %.

(26) Läbivaatamise uurimisperioodil oli taotluse esitaja ühest subsiidiumikavast saadava tasakaalustatava subsiidiumi summa ad valorem 0,22 %.

(27) Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldatakse, et asjaomase koostööd teinud eksportiva tootja (taotluse esitaja) subsideerimise tase on vähenenud.

(28) Uuriti ka seda, kas uuritud kavadega seotud muutunud asjaolusid saab pidada püsivateks.

(29) Nagu eespool märgitud, kinnitasid vahepealse läbivaatamise käigus tehtud EPCG-kava käsitlevad järeldused esialgse uurimise tähelepanekuid: kõnealuse kava raames antud toetus oli tühine.

(30) Lisaks tuleb märkida, et kuigi esialgse uurimise käigus leiti, et peamine toetus saadi EOU-kava alusel, on selle kava raames saadav toetus läbivaatamise uurimisperioodi jooksul vähenenud. On tõendeid selle kohta, et see muutus on püsiv, kuna see on seotud roostevaba terase jäätmete ja ferronikli suhtes kohaldatavate tollimaksude vähenemisega. Neid kahte toorainet kasutab taotluse esitaja vaatlusaluse toote tootmiseks kõige enam.

5. TASAKAALUSTAVAD MEETMED

(31) Eespool esitatu põhjal võib järeldada, et taotluse esitaja saab ka edaspidi subsiidiume, mille tase jääb allapoole miinimumtaset. Seepärast peetakse asjakohaseks muuta taotluse esitaja suhtes kohaldatava tasakaalustava tollimaksu määra, et see peegeldaks praegust subsideerimise taset. Taotluse esitaja suhtes kehtestatav tollimaksu määr on 0 %.

(32) Võttes arvesse tollimaksu määra, mida praegu kohaldatakse lõpliku määruse lisas loetletud asjaomaste eksportivate tootjate vaatlusaluse toote impordi suhtes, märgitakse, et uuritud kavade tegelik kord ja nende tasakaalustatavus ei ole varasema uurimisega võrreldes muutunud. Seega ei ole põhjust nende äriühingute suhtes kehtivaid subsiidiumi- ja tollimaksumäärasid ümber arvutada. Seega ei muudeta tollimaksumäärasid, mida kohaldatakse lõplikus määruses loetletud äriühingute suhtes.

(33) Kõigile teistele äriühingutele kohaldatava tollimaksumäära osas märgitakse, et selle tase seati esialgses uurimises valimisse kuulunud äriühingute kõrgeima individuaalse subsiidiumimarginaali tasemele. See vastas taotluse esitaja subsiidiumimarginaalile. Kuna taotluse esitaja subsiidiumimarginaal on vahepealse läbivaatamise põhjal muutunud, tuleks kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatav määr läbi vaadata ja see tuleks seada järgmise kõrgeima subsiidiumimarginaali tasemele. Kuna järgmine kõrgeim määr on lisas loetletud äriühingutele kohaldatav määr, seatakse kõigile teistele äriühingutele kohaldatav tollimaksumäär sellele tasemele ehk 4 %-le.

6. TEATAVAKSTEGEMINE

(34) India valitsusele ja teistele huvitatud isikutele teatati olulised asjaolud ja kaalutlused, mille alusel kavatsetakse soovitada taotluse esitaja suhtes kohaldatavate tollimaksumäärade muutmist.

(35) Nende esitatud kirjalikke ja suulisi märkusi arutati ja võeti võimaluse korral arvesse.

(36) Kõikidele huvitatud isikutele, kes taotlesid ärakuulamist ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 405/2011 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute valmistatud toote netohinna suhtes Euroopa Liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:

Äriühing || Tollimaksumäär (%) || TARICi lisakood

Chandan Steel Ltd., Mumbai || 3,4 || B002

Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai; Precision Metals, Mumbai; Hindustan Inox Ltd., Mumbai; Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai || 3,3 || B003

Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane || 0 || B004

Lisas loetletud äriühingud || 4,0 || B005

Kõik muud äriühingud || 4,0 || B999

Artikkel 2

Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

[2] ELT L 108, 28.4.2011, lk 3.

[3] ELT C 239, 9.8.2012, lk 2.