Eriaruanne ELi kodanikukaitse 
mehhanism: väljaspool ELi 
toimunud katastroofidele 
reageerimise 
koordineerimine on olnud 
üldjoontes mõjus ET 2016  nr 33
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Päringud:  eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx
Veebisait:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016
Print ISBN 978-92-872-6631-6 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/353923 QJ-AB-16-034-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-6584-5 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/779670 QJ-AB-16-034-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-6637-8 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/556150 QJ-AB-16-034-ET-E
© Euroopa Liit, 2016
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
1. ja 2. foto kasutamiseks või reprodutseerimiseks tuleb taotleda luba otse autoriõiguse valdajalt.
ELi kodanikukaitse 
mehhanism: väljaspool ELi 
toimunud katastroofidele 
reageerimise 
koordineerimine on olnud 
üldjoontes mõjus
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2016  nr 33
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tu -
lemus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida 
nende mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi 
arengusuundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Käesoleva tulemusauditi viis läbi välistegevuse, turvalisuse ja õiguse kuluvaldkondade eest vastutav III auditikoda, 
mille eesistuja on kontrollikoja liige Karel Pinxten. Auditit juhtis kontrollikoja liige Hans Gustaf Wessberg, keda toeta -
sid kabinetiülem Peter Eklund, kabineti atašee Emmanuel-Douglas Hellinakis, valdkonnajuht Sabine Hiernaux-Fritsch, 
auditijuht Michiel Sweerts ning audiitorid Mirko Iaconisi, Kristina Maksinen ja Dirk Neumeister.
Vasakult paremale : M. Iaconisi, D. Neumeister, E.-D. Hellinakis, H. G. Wessberg, K. Maksinen,  
M. Sweerts, P . Eklund.

03
 Sisukord
Punkt
 Lühendid
I–VII  Kokkuvõte
1–11 Sissejuhatus
1-2 Taust
3-4 Õigusraamistik
5–9 Liidu kodanikukaitse mehhanism
10 -11 Liidu kodanikukaitse mehhanismi rahastamine
12–16  Auditi ulatus ja lähenemisviis
17–71  Tähelepanekud
17– 48  Komisjon kasutas olemasolevaid koordineerimisstruktuure, kuid mõningaid vahendeid oleks 
saanud paremini rakendada
17–19  Komisjon aktiveeris hädaolukordadele reageerimise mehhanismi õigeaegselt, kuid oleks saanud 
ressursside mobiliseerimiseks aega juurde võita, kasutades eelhoiatusetapi võimalusi paremini
20–27  ELi kodanikukaitse meeskonnad lihtsustasid kohapealset koordineerimist, kuid nende valikuprotsess ja 
teabeedastus tegevuspaigast oli puudulik
28–33  Ehkki vabatahtlikku reservi kasutati läbivaadatud kriiside ajal veel piiratud mahus, tegeles komisjon 
aktiivselt selle ulatuse laiendamisega
34–37  ELi kodanikukaitse meeskonnad said ELi delegatsioonidelt olulist toetust
38–40  Komisjon kasutas olemasolevat ECHO kohapealset võrgustikku, kuid kodanikukaitse alal oleks vaja 
suuremat sünergiat
41–46  Komisjon aktsepteeris ÜRO OCHA juhtrolli ning võttis kasutusele paindlikud koordineerimisstruktuurid 
kooskõlas ÜRO üldise ülesehitusega
47-48  Komisjon võttis meetmeid, et tagada sujuv üleminek katastroofist taastumise etappi
04 Sisukord 
49–69  Komisjon kehtestas teabe kogumise, levitamise ja vahetamise raamistiku, kuid aruandlust tuleks 
parandada
49–54  Komisjoni teabevahetusplatvorm CECIS on teabe jagamiseks kasulik, kuid vajab suurema mõju 
saavutamiseks edasiarendamist
55–57  Teabetooteid ja kaarte jagati laialdaselt ning leidub viiteid nende kasulikkusest
58–60  Komisjon korraldas kõiki pooli hõlmavaid koosolekuid, millega püüti edendada teabevahetust ELi 
asutustega ja tagada abi andmise järjepidevus
61–66  Teabevahetusfoorumina andis Ebola rakkerühm kriisile reageerimisel lisaväärtust, kuid see oleks tulnud 
moodustada varem
67–69  Komisjon ei kasuta täiel määral enda käsutuses olevat teavet, et aru anda nii enda kui ka liidu 
kodanikukaitse mehhanismi üldisest tulemuslikkusest
70–74  Järeldused ja soovitused
 I lisa.  ELi kodanikukaitse mehhanismi aktiveerimine väljaspool ELi toimuvate katastroofide puhul
 II lisa. ELi kodanikukaitse mehhanismis osalejate ülesanded 31. augusti 2016. aasta seisuga
 III lisa.  Kolme läbivaadatud katastroofi ülevaade
 IV lisa.  ELi epidemioloogide lähetamine Guineasse
 V lisa.  Ebola viiruse puhangu (2014-2015) ajaline kulgemine
 Komisjoni vastus
05
 Lühendid
BiH : Bosnia ja Hertsegoviina
CECIS : Ühine hädaolukordade side- ja infosüsteem
DG DEVCO : Arengu ja koostöö peadirektoraat
DG NEAR : Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat
DG SANTE : Tervise ja toiduohutuse peadirektoraat
ECDC : Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus
ECHO : Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat (ECHO)
EEAS : Euroopa välisteenistus
ERCC : Hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus
EUCP : ELi kodanikukaitse koordineerimine ja hindamine (meeskond)
EUD : Euroopa Liidu delegatsioon
EUFOR : Euroopa Liidu väed
FPI: välispoliitika vahendite talitus
GOARN : Globaalne haiguspuhangutest teavitamise ja neile reageerimise võrgustik
HSC : Terviseohutuse komitee
MSF : Piirideta arstid ( Médecins sans Frontières )
OCHA : humanitaarasjade koordinatsioonibüroo
OSOCC : kohapealne tegevuste koordineerimise keskus
UCPM : Liidu kodanikukaitse mehhanism
UNDAC : ÜRO katastroofide hindamine ja koordineerimine
WFP : Maailma Toiduprogramm
WHO : Maailma Terviseorganisatsioon
06
 Kokkuvõte
I
Katastroofid võivad toimuda igal pool ja igal ajal. Nii loodusõnnetuste kui ka inimtegevusest tingitud katastroofide 
mõju inimestele, keskkonnale ja majandusele võib olla märkimisväärne. Katastroofile tuleb reageerida kiiresti. Tõhus 
katastroofide ohjamine päästab elusid ning katastroofile reageerijate omavaheline efektiivne koordineerimine on 
katastroofidele ettevalmistumiseks ja reageerimiseks keskse tähtsusega.
II
Euroopa Liidu kodanikukaitse mehhanism loodi selleks, et edendada kiiret ja tõhusat operatiivkoostööd siseriiklike 
kodanikukaitsetalituste vahel. Mehhanismil on kaks peamist eesmärki. Esiteks püütakse selle abil tugevdada liidu 
ja Euroopa Liidu kodanikukaitse mehhanismi osalevate riikide (liikmesriigid ja kuus ELi mittekuuluvat riiki) vahelist 
koostööd. Teine eesmärk on lihtsustada koostööd kodanikukaitse valdkonnas, et parandada katastroofide ärahoid -
mise, nendeks valmistumise ja neile reageerimise süsteemide mõjusust.
III
Mehhanismi haldab Euroopa Komisjon. Kontrollikoda uuris, kas komisjon oli mehhanismi abil mõjusalt lihtsustanud 
katastroofidele reageerimise koordineerimist väljaspool Euroopa Liitu. Selleks analüüsiti mehhanismi aktiveerimist 
vastuseks kolmele hiljutisele rahvusvahelisele katastroofile: üleujutused Bosnias ja Hertsegoviinas (2014), Ebola 
viiruse puhang Lääne-Aafrikas (2014–2016) ja Nepali maavärin (2015).
IV
Kontrollikoja järelduse kohaselt on komisjoni tegevus olnud üldjoontes mõjus, lihtsustamaks katastroofidele rea -
geerimise koordineerimist väljaspool Euroopa Liitu alates 2014.  aasta algusest.
V
Kõigi kolme katastroofi puhul toimus mehhanismi aktiveerimine õigeaegselt ja ELi kodanikukaitse meeskonnad liht -
sustasid kohapealset koordineerimist osalevate riikide meeskondadega. Komisjonipoolset koordineerimise hõlbus -
tamist toetab laialdane teabetoodete levitamine. Komisjoni talituste vaheline koordineerimine, samuti koordineeri -
mine teiste ELi ja selle väliste struktuuridega hõlmas kõiki pooli. Samuti aktsepteeris komisjon ÜRO juhtrolli ja võttis 
meetmeid, et tagada sujuv üleminek katastroofist taastumise etappi.
07 Kokkuvõte 
VI
Hoolimata üldisest järeldusest leidis kontrollikoda valdkondi, mida oleks võimalik parandada, näiteks: võimalik aja 
kokkuhoid katastroofile reageerimise varajastes etappides, CECIS (komisjoni side- ja teabeplatvorm), kohapealne 
koordineerimine ja sünergia saavutamine, komisjoni ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse finants- ja 
haldusmenetlused epidemioloogide laialdaseks lähetamiseks mehhanismi raames, ning mehhanismi tulemuslikkuse 
alane aruandlus.
VII
Seetõttu soovitab kontrollikoda komisjonil:
a) välja selgitada võimalused täiendavaks aja kokkuhoiuks eelhoiatusetapis ning ELi kodanikukaitse meeskondade 
valimise ja lähetamise käigus;
b) arendada CECISt, et parandada ülevaadet antud ja taotletud abist, võimaldada paremat prioriteetidealast kont -
rolli ning parandada kasutajasõbralikkust;
c) tõhustada kohapealset koordineerimist, parandades ELi kodanikukaitse meeskondade aruandlust, kasutades 
ECHO kohapealse võrgustiku eksperte ja kaasates veelgi enam ELi delegatsioone;
d) hinnata koos Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega võimalikke muudatusi, mida on vaja teha korra 
tõhustamiseks, mille alusel lähetada keskuse eksperte väljapoole ELi liidu kodanikukaitse mehhanismi kaudu;
e) parandada aruandlust, muutes statistika ja näitajate esitamise automaatseks, tõhustades seeläbi aruandekohus -
tuse täitmist.
08
 Sissejuhatus
Taust
01 
Katastroofid võivad toimuda igal pool ja igal ajal. Nii loodusõnnetuste kui inim -
tegevusest tingitud katastroofide mõju inimestele, keskkonnale ja majandusele 
võib olla märkimisväärne. Ühe hinnangu kohaselt toimus aastail 1994–2013 kogu 
maailmas 6873 looduskatastroofi, milles hukkus 1,35 miljonit inimest, st keskmi -
selt umbkaudu 68 000 inimest aastas1. ÜRO hinnangul on ajavahemikul 2005–
2015 katastroofidest põhjustatud majanduskahju suurus 1,3 triljonit USA dollarit2.
02 
Katastroofi korral peavad üksikisikud, kogukonnad, valitsused ning rahvusvahe -
lised organisatsioonid ja rahastajad väga kiiresti tegutsema. Tõhus katastroofide 
ohjamine3 päästab elusid ning katastroofile reageerijate omavaheline efektiivne 
koordineerimine on katastroofidele ja kriisidele ettevalmistumiseks ning reagee -
rimiseks keskse tähtsusega.
Õigusraamistik
03 
ELi pädevus kodanikukaitse valdkonnas on sätestatud Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artiklis 196, mille kohaselt on liidu tegevuse eesmärgiks edendada liidu 
piires kiiret ja tõhusat operatiivkoostööd siseriiklike kodanikukaitsetalituste vahel 
ning tõhustada rahvusvahelise kodanikukaitsealase töö järjepidevust.
04 
Liidu kodanikukaitse mehhanism loodi 2001.  aastal. Praegu kehtiv õigusraamistik 
sätestati otsuses nr 1313/2013, mis kehtib alates 1. jaanuarist 2014 (edaspidi: „ot -
sus“)4. Mehhanismil on kaks peamist eesmärki. Esiteks püütakse selle abil tugev -
dada liidu ja mehhanismis osalevate riikide vahelist koostööd5. Teine eesmärk on 
lihtsustada koostööd kodanikukaitse valdkonnas, et parandada nii loodusõnne -
tuste kui inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamise, nendeks valmistumi -
se ja neile reageerimise süsteemide mõjusust.1 Katastroofiepidemioloogia 
Uurimiskeskus, „The Human 
Cost of Natural Disasters 2015: 
A global perspective“, 2015.
2 Sendai katastroofiohu 
vähendamise raamistik 
2015–2030.
3 Rahvusvahelise Punase Risti ja 
Punase Poolkuu Seltside 
Föderatsiooni määratluse 
kohaselt on see ressursside ja 
ülesannete korraldamine ja 
juhtimine, et tegelda 
hädaolukordade 
humanitaarabi ning 
kodanikukaitse aspektidega, 
eelkõige vastupanuvõime 
(leevendamine, ennetamine ja 
valmisolek), reageerimise 
(hädaabi ja kiire taastumine) ja 
taastumisega (taastus- ja 
ülesehitustööd), vähendamaks 
katastroofide mõju.
4 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 17. detsembri  
2013. aasta otsus 1313/2013/EL, 
liidu kodanikukaitse 
mehhanismi kohta (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 924).
5 Kõik ELi liikmesriigid pluss 
Norra, Island, Montenegro, 
Serbia, endine Jugoslaavia 
Makedoonia vabariik ja Türgi. 
Komisjon viitab neile kui 
„osalevatele riikidele“, ning 
seda nimetust kasutatakse 
kogu ülejäänud aruandes.
09 Sissejuhatus 
Liidu kodanikukaitse mehhanism
05 
Liidu kodanikukaitse mehhanism kuulub Euroopa kodanikukaitse ja humanitaar -
abioperatsioonide peadirektoraadi vastutusalasse. Selle keskmes on hädaolukor -
dadele reageerimise koordineerimiskeskus. Viimane toimib vaatluskeskuse kaudu 
ööpäevaringselt. Hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskuse peami -
sed operatiivfunktsioonid on toimida komisjoni ja ELi kriisijärelevalve ja -koos -
kõlastusplatvormina, tegutseda osalevate riikide, kannatanud riigi ja kohapeale 
lähetatud ekspertide vahelise sidekeskusena, arendada ja levitada teabetooteid 
ning lihtsustada kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide vahelist koos -
tööd. Neid funktsioone toetab veebipõhine ohuteadete rakendus nimega CECIS 
(ühine hädaolukordade side- ja infosüsteem)6.6 Komisjoni vastutus CECISe 
haldamisel on sätestatud 
otsuse artiklis 8.
7 Mõjuhindamises, mis on 
lisatud seadusandlikule 
ettepanekule võtta vastu 
otsus liidu kodanikukaitse 
mehhanismi loomiseks 
(komisjoni talituste 
töödokument: 
mõjuhindamine – 2011. aasta 
ülevaade kodanikukaitse 
õigusraamistikust, mis on 
lisatud dokumendile: Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu otsus 
liidu kodanikukaitse 
mehhanismi kohta ja 
kodanikukaitse 
rahastamisvahendi loomise 
kohta perioodiks 2014–2020, 
SEK(2011) 1632 (lõplik), 
20.12.2011) viidati mitmele 
puudusele ELi katastroofidele 
reageerimise suutlikkuses, 
mida kavatseti uue 
õigusaktiga parandada.Hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus1. foto
© EU/ECHO/Ezequiel Scagnetti, 2015.
06 
Hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskust täiendab Euroopa häda -
olukordadele reageerimise suutlikkus, mis on vabatahtlik reserv, koondades 
osalevate riikide poolt eelnevalt kindlaks määratud katastroofidele reageerimise 
vahendeid, mida hoitakse valmisolekus ja kasutatakse üksnes juhul, kui komisjon 
esitab vastava taotluse. Vabatahtlik reserv on üks mitmest uues otsuses sisaldu -
vast uuendusest, mille eesmärk on kõrvaldada varasema mehhanismi puudused7. 
Eelkõige püütakse reservi abil saavutada järgmised eesmärgid: muuta reageeriv 
ja juhtumipõhine koordineerimine varem kavandatud, kokku lepitud ja ennus -
tatavaks süsteemiks ning kindlaks teha ja täita olulised lüngad katastroofidele 
reageerimise suutlikkuses kulutõhusal viisil. Vabatahtliku reservi toimimist kirjel -
datakse 1. selgituses .

10 Sissejuhatus 1. selgitusVabatahtlik reserv
Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkus (ehk vabatahtlik reserv) koondab mitmesuguseid hädaabi -
meeskondi, eksperte ja vahendeid mitmest ELi liikmesriigist. Ressursse hoitakse valmisolekus ja need tehakse 
kättesaadavaks niipea, kui neid vajatakse ELi kodanikukaitse missioonideks maailma eri paigus.
Alates reservi moodustamisest 2014.  aasta oktoobris on kümme riiki sellele ressursse eraldanud. Registreeritud 
on 35 reageerimisüksust (moodulit), mis hõlmavad näiteks otsingu- ja päästetööde meeskondi linnades, spet -
sialiseeritud meditsiinilise õhuevakuatsiooni meeskondi, veepuhastusseadmeid, suure jõudlusega pumbasead -
meid ning metsatulekahjude kustutusmeeskondi. Mitme liikmesriigi ressursside registreerimine on pooleli.
Reservis osalevad riigid võivad saada ELi rahalist toetust eraldatud riiklike reageerimisvahendite uuendami -
seks, sertifitseerimis- ja koolituskulude tasumiseks ning meeskondade ja vahendite õnnetuse piirkonda trans -
portimise kulude hüvitamiseks kuni 85% ulatuses.
Vabatahtliku reservi suurenemine
(ainult registreeritud moodulid, seisuga 20. juuni 2016)
Registreeritud moodulite arvVabatahtliku reservi 
suurusRegistreerimisel olevad moodulidRegistreeritud ja reservi kantud moodulid
2016-K2 2016-K1 2015-K4 2015-K3 2015-K2 2015-K1 2014-K440
35
30
25
20
15
10
5
035 3432
2927
43
Allikas : Euroopa Komisjon; kontrollikoja analüüs.
11 Sissejuhatus 
07 
Liidu kodanikukaitse mehhanismi saab aktiveerida kannatanud riigi või ÜRO 
abitaotlusega8. Selle saab aktiveerida ka ELi liikmesriigi taotlusel konsulaarabi 
andmiseks ELi kodanikele, kes on katastroofist mõjutatud väljaspool ELi.
08 
Ennetus-, valmisoleku- ja reageerimismeetmed on suunatud (võimalikele) katast -
roofidele ELis, ehkki mehhanismi saab aktiveerida ka väljaspool ELi toimuvatele 
katastroofidele reageerimiseks. Perioodil 2002–2015 esitatud 224 abitaotlusest 
oligi 63% seotud katastroofidega väljaspool ELi, nagu näidatud 1. joonisel . Liidu 
kodanikukaitse mehhanismi tööpõhimõtet kirjeldatakse I lisas .8 Alates 2014. aastast on abi 
saanud taotleda ka ÜRO 
organisatsioonid ja mõned 
muud kindlaksmääratud 
rahvusvahelised 
organisatsioonid, nagu 
Rahvusvaheline 
Migratsiooniorganisatsioon 
(IOM), Rahvusvaheline Punase 
Risti ja Punase Poolkuu 
Seltside Föderatsioon (IFRC) 
ning Keemiarelvade 
Keelustamise Organisatsioon 
(OPCW).1. joonisLiidu kodanikukaitse mehhanismi kaudu esitatud abitaotlused (nii ELis kui ka sellest 
väljaspool)
Allikas : Euroopa Komisjon.SiseVälis
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006 2005 2004 2003 200230
25
20
15
10
5
012 13
1213
1417 18
1689
6
42
748
411 10
41086
1537
09 
Peamine vastutus kodanikukaitse eest lasub osalevatel riikidel ja nemad otsus -
tavad katastroofile reageerimiseks eraldatava abi määra ning selle, kui suur osa 
abist antakse liidu kodanikukaitse mehhanismi kaudu. Komisjon ei juhi vaba -
tahtlikkuse alusel lähetatavaid osalevate riikide meeskondi, mooduleid ja muid 
vahendeid ega oma nende üle kontrolli. Pigem on ELi roll toetada osalevaid riike 
katastroofide tõhusamal ärahoidmisel, nendeks valmisolekul ja neile reageeri -
misel, lihtsustades koostööd ja kooskõlastamist. Ülevaade liidu kodanikukaitse 
mehhanismi osapoolte omavahelistest suhetest on toodud II lisas .
12 Sissejuhatus 
Liidu kodanikukaitse mehhanismi rahastamine
10 
Liidu kodanikukaitse mehhanismi perioodi 2014–2016 iga-aastased eelarveassig -
neeringud on toodud 2. joonisel . Ligikaudu 50 miljonit eurot aastas on eraldatud 
mehhanismi toimimiseks, millest umbes kolmandik on kavandatud katastroofide -
le reageerimiseks väljaspool ELi. See hõlmab ELi osalust moodulite kannatanud 
riikidesse transportimise kaasrahastamises. Kodanikukaitse meeskondade ja 
vahendite rakendamise kulud kannavad osalevad riigid.
11 
Komisjon teeb otsuse vahehindamise rakendamise kohta 2017. aasta detsembris. 2. joonisLiidu kodanikukaitse mehhanismi perioodi 2014–2016 
eelarve täitmine
miljonites eurodes Katastrooﬁde ärahoidmine ja 
nendeks valmisolek ELisKatastrooﬁde ärahoidmine ja 
nendeks valmisolek väljaspool ELi Katastrooﬁdele reageerimine ELisKatastrooﬁdele reageerimine 
väljaspool ELi 
2016 2015 201460
50
40
30
20
10
012,01 14,9
11,4
1 2016: eelarvestatud summad.
Allikas : Euroopa Komisjon; kontrollikoja analüüs.
13
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
12 
Auditi eesmärk oli uurida, kas komisjon oli mehhanismi abil mõjusalt lihtsustanud 
katastroofidele reageerimise koordineerimist väljaspool Euroopa Liitu alates liidu 
kodanikukaitse mehhanismi loomisest 2014. aastal. Eelkõige keskenduti auditis 
sellele, kuidas lihtsustati koordineerimist osalevate riikide, teiste ELi institut -
sioonide ja ametite, ÜRO, kannatanud riigi ja muude asjassepuutuvate pooltega. 
Kontrollikoda uuris, kuidas toimus koordineerimine olemasolevate struktuuride 
ja protsesside raames, ning vaatas üle teabe kogumise, levitamise ja vahetamise 
kõigi eelmainitud sidusrühmadega.
13 
Auditikriteeriumid määrati kindlaks otsuse (vt punkt 4) sätete alusel. Auditi ulatus 
ei hõlmanud ennetus- ja valmisolekumeetmeid, sekkumiste mõjusust ega meh -
hanismi ülesehitust.
14 
Põhjalikuks uurimiseks valiti välja kolm rahvusvahelist katastroofi, mille puhul oli 
aktiveeritud liidu kodanikukaitse mehhanism9. Valik tehti mitme kriteeriumi alu -
sel, nagu katastroofi liik ja ulatus, liidu kodanikukaitse mehhanismi roll, ELi osalu -
se maht ning katastroofipiirkonna geograafiline ulatus. Lähemalt uuriti järgmisi 
katastroofe: üleujutused Bosnias ja Hertsegoviinas (mai 2014), ebola viirushaiguse 
puhang Lääne-Aafrikas (märts 2014 kuni jaanuar 2016) ja Nepali maavärin (25. ap -
rill 2015). Põhjalik ülevaade läbivaadatud katastroofidest on toodud III lisas .
15 
Audit viidi läbi 2015. aasta detsembrist kuni 2016. aasta maini. Audiitorid kohtusid 
Euroopa Komisjoni10, Euroopa välisteenistuse (sh ELi delegatsioon ÜRO juures 
Genfis) ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse esindajatega. Lisaks 
kohtuti ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo, Maailma Terviseorgani -
satsiooni, Maailma Toiduprogrammi ja Piirideta Arstid esindajatega. Kohapeal 
külastati Bosniat ja Hertsegoviinat, kus kohtuti ELi delegatsiooni/ELi eriesindaja 
büroo, Euroopa Liidu vägede ja ÜRO arenguprogrammi esindajatega, samuti riigi, 
piirkondade, kantonite ja linnade tasandil üleujutuse tagajärgede likvideerimises 
osalevate ametiasutuste ning Punase Risti esindajatega.9 Aastail 2014-2015 esitati 
väljastpoolt ELi 25 abitaotlust. 
Kolm lähemalt uuritud 
katastroofi olid suurimate 
abisaajate hulgas, mis nõudis 
ulatuslikku koordineerimist.
10 Esindatud olid järgmised 
peadirektoraadid: Euroopa 
kodanikukaitse ja 
humanitaarabioperatsioonide 
peadirektoraat (ECHO),  
tervise ja toiduohutuse 
peadirektoraat, rahvusvahelise 
koostöö ja arengu 
peadirektoraat ning 
naabruspoliitika ja 
laienemisläbirääkimiste 
peadirektoraat.
14 Auditi ulatus ja lähenemisviis 
16 
Audititöö tugines peamiselt Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse esita -
tud dokumentide läbivaatamisele. Audiitoritel oli juurdepääs CECISele.  
11 osalevale riigile saadetud küsimustiku vastuste abil koguti kasutajate arvamusi 
mehhanismi ja kolmele kriisile reageerimise kohta. Samuti osalesid audiitorid 
2015. aasta oktoobris Luxembourgis peetud komisjoni konverentsil, kus käsitleti 
ebola puhangust saadud õppetunde, ja 2016.  aasta veebruaris teabeüritusel, kus 
tutvustati meditsiinilise evakuatsiooni ettevalmistamist Luksemburgi õhupääste -
teenistuse poolt.
15
 Tähelepanekud
Komisjon kasutas olemasolevaid 
koordineerimisstruktuure, kuid mõningaid vahendeid 
oleks saanud paremini rakendada
Komisjon aktiveeris hädaolukordadele reageerimise 
mehhanismi õigeaegselt, kuid oleks saanud ressursside 
mobiliseerimiseks aega juurde võita, kasutades 
eelhoiatusetapi võimalusi paremini
17 
Kui komisjon saab abitaotluse, peab ta sellest osalevaid riike teavitama nii kiiresti 
kui võimalik11. Kõigi kolme katastroofi puhul teatas komisjon abitaotlusest õige -
aegselt, täites seega oma kohustuse osalevaid riike viivitamatult teavitada.
18 
Ametlikult loetakse ELi koordineeritud katastroofile reageerimise alguseks 
mehhanismi aktiveerimist abitaotluse saamisel. Katastroofi saabumisest võib aga 
märke olla juba enne abitaotluse esitamist. Komisjonil on võimalus, kuid mitte 
kohustus, avada CECISes enne aktiveerimist hädaolukord nn eelhoiatusrežiimis. 
See võimaldab osalevatel riikidel oma ressursid mobiliseerida juba enne võimalik -
ku aktiveerimist. Eelhoiatusrežiimi kasutati kõigi kolme katastroofi puhul. Bosnia 
ja Hertsegoviina üleujutuste (mida võib pidada nn aeglase kujunemisega katast -
roofiks) puhul oli ohu suurus selge juba siis, kui riigis kuulutati välja looduskatast -
roofi olukord. Eelhoiatusrežiim aktiveeriti aga päev hiljem, ainult neli tundi enne 
ametlikku aktiveerimist. Kiirem eelhoiatuse aktiveerimine oleks võinud ressurssi -
de mobiliseerimiseks aega juurde anda.
19 
Komisjon ei salvestanud kirjalikult mitteametlikke kontakte osalevate riikidega, 
kellel on kannatanud riigiga tihedad sidemed ja riigi kohta põhjalikud teadmised. 
Kontaktide salvestamine võimaldaks teha järelkontrolli varasemate aktiveerimiste 
üle, mis võiks kaasa aidata süstemaatilise lähenemisviisi arendamisele, hoides 
kokku väärtuslikku aega aktiveerimisetapis ja tagades nende osalevate riikide 
kaasatuse, kes omavad head positsiooni kannatanud riigi aitamiseks.11 Otsuse artikli 16 lõike 3  
punkti a alapunkt i.
16 Tähelepanekud 
ELi kodanikukaitse meeskonnad lihtsustasid kohapealset 
koordineerimist, kuid nende valikuprotsess ja teabeedastus 
tegevuspaigast oli puudulik
20 
Kui abitaotleja on osalevate riikide abipakkumised vastu võtnud ja tekib vajadus 
ELi abi andmise kohapealse koordineerimise järele, peaks komisjon kokku pane -
ma ELi kodanikukaitse koordineerimis- ja hindamismeeskonna, et see viivitama -
tult kannatanud riiki lähetada12. Meeskonna ülesanne on koordineerida osalevate 
riikide meeskondade ja moodulite tööd kohapeal13, pakkuda tehnilist nõustamist 
ja lihtsustada koordineerimist kannatanud riigiga. Nagu näidatud I lisas , valib 
komisjon meeskonnad pärast ekspertide nimetamist osalevate riikide poolt ja iga 
meeskonnaga on kaasas komisjoni lähetatud kontaktametnik.
21 
Katastroofide puhul väljaspool ELi ei sõltu ELi kodanikukaitse meeskondade 
lähetamine abi taotleva/kannatanud riigi poolsest abi vastuvõtmisest. Seetõttu 
ei ole hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskusel keelatud saata 
osalevatele riikidele meeskondade nimetamise taotlused niipea, kui abitaotlus 
on laekunud. Nepali ning Bosnia ja Hertsegoviina katastroofide puhul oli varajasi 
märke sellest, et katastroofide ulatus on suur ja et seetõttu läheb suure tõenäo -
susega vaja ELi-poolset abi koordineerimist. Ometi oli aeg, mis kulus ametliku 
abitaotluse saamisest kuni esimese meeskonna nimetamise taotluse tegemiseni 
CECISes Bosnia ja Hertsegoviina puhul 21,4 tundi ning Nepali puhul 22,8 tundi, 
nagu näidatud 3. ja 4. joonisel. 3. joonisELi kodanikukaitse ekspertide valimiseks kulunud aeg – Bosnia ja Hertsegoviina
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.12 Otsuse artikli 16 lõike 3  
punkti a alapunkt iii.
13 KOM(2010) 600 (lõplik), 
26. oktoober 2010: „Euroopa 
tõhusama katastroofidele 
reageerimise suunas: 
kodanikukaitse ja 
humanitaarabi roll“. Moodulid 
võivad koosneda 
kodanikukaitse vahenditest 
või inimressurssidest, või 
nende kombinatsioonist.
6,4 15,9 21,4 4,1 52,6
Tunnid
Pakku-
miste 
tähtaegEkspertide 
taotlusAbitaotlusVastuvõt-
mineEelhoiatus Üleujutused100 80 60 40 20 01 päev ja 19 tundi alates abitaotlusest kuni EUCP 
meeskonna nimetamiseni
17 Tähelepanekud 4. joonisELi kodanikukaitse ekspertide valimiseks kulunud aeg – Nepal
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.5,0 21,8 22,8 4,8 8,42 päeva ja 2 tundi alates abitaotlusest kuni EUCP meeskonna nimetamiseni
Tunnid
Vastuvõt-
minePakku-
miste 
tähtaegAbitaotlus Eelhoiatus Ekspertide 
taotlusMaavärin70 60 50 40 30 20 10 0
22 
Ekspertide nimetamise taotlused saadetakse CECISe kaudu tähtajaga, mis seatak -
se juhtumipõhiselt. Tähtaja pikkus oli erinev: Bosnia ja Hertsegoviina katastroofi 
puhul seati tähtajaks 15,9 tundi alates ekspertide nimetamise taotlusest (aeglase 
kujunemisega katastroof), Nepali katastroofi puhul aga 21,8 tundi (ootamatu ka -
tastroof). Audiitorid ei leidnud tähtaja pikkuse määramise kohta sisestandardeid.
23 
Pärast ekspertide nimetamise tähtaja möödumist võttis ekspertide valimine ja 
meeskondade kokkupanemine veel 5–6 tundi. Õigusaktides on ekspertide valimi -
se jaoks kehtestatud kõrgetasemelised kriteeriumid, kuid kontrollikoda tuvastas, 
et vajaminevate ekspertide liikide ja iga liigi ekspertide arvu üle otsustamisel ei 
kasutata kindlaksmääratud lähenemisviisi. Lisaks ei leidnud kontrollikoda tõen -
deid iga eksperdiliigi valimise jaoks kindlaksmääratud kriteeriumidest kontroll -
nimekirjade kujul, mida valiku tegemisel kasutada. Selgete valikukriteeriumide 
puudumist tunnistati 2014.  aasta detsembris tehtud hindamises14, milles soovitati 
kodanikukaitse meeskondade valimisel kasutada nõutavate ekspertide profiile.
24 
Meeskondade varem kindlaksmääratud standardkoosseis, mis põhineb katast -
roofi liigil ja piirkonnal, võib aidata komisjonil enne ekspertide nimetamise 
esialgse taotluse saatmist väärtuslikku aega kokku hoida. Selge kontrollnimekiri 
võib kiirendada edasise valiku tegemist nimetatud kandidaatide hulgast, seda ka 
aegadel, mil hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskuse jõudlus on 
väike (öövahetused, nädalavahetused). Lisaks võimaldaks see koostada võimalike 
meeskonnaliikmete nimekirju enne ekspertide nimetamise lõpptähtaega.14 ICF International, „Ex-post 
evaluation of Civil Protection 
Financial Instrument and 
Community Civil Protection 
Mechanism (recast) 2007–
2013“, lõpparuanne, 
16. detsember 2014.
18 Tähelepanekud 
25 
Ekspertide individuaalset tulemuslikkust ei hinnata. Ehkki osalevate riikide nime -
tatud ekspertide hindamine võib olla tundlik teema, võiks ekspertide tulemus -
likkuse struktureeritud hindamine ja dokumenteerimine valiku tegemisel aega 
kokku hoida. Heaks näiteks sellisest protsessist on ELi15 rahastatud valimisvaatlus -
missioonid, mille raames tehakse kõigi liikmesriikide saadetud vaatlejate suhtes 
regulaarselt vastastikune hindamine, et „jälgida nende töötulemusi ja käitumist 
ELi valimisvaatlusmissioonide käigus, mis võimaldaks liikmesriikide ja Euroopa 
Komisjoni juhitavat valikuprotsessi veelgi lihtsustada ja parandada“16.
26 
Komisjon peaks toetama vajaduste ühist hindamist kohapeal viibivate ELi kodani -
kukaitse ekspertide kaudu ja/või andma taotletava abi suhtes nõu, võttes arvesse 
vajadusi17. Kui abi taotleja (kannatanud riik või ÜRO agentuur) on vajadusi väl -
jendanud, tagab hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus vastava 
teabe jagamise CECISe kaudu kõigi osalevate riikidega. Selged tõendid näitavad 
ka seda, et ELi kodanikukaitse meeskondade liikmed on osalenud mitmesugus -
tes hindamistes kohapeal. Juhtudel, kui ELi kodanikukaitse meeskonna liikmed 
ühendatakse ÜRO OCHA UNDACi meeskondadega, nagu see oli Nepali maavärina 
puhul, koostatakse ühised hindamised tavaliselt ÜRO eestvõttel. Sellise ühenda -
mise ettekavatsematu tagajärg on aga see, et see piirab võimalusi teha kindlaks 
ELi individuaalne osalus kõnealustes hindamistes (vt ka punktid 41–45).15 Demokraatia ja inimõiguste 
Euroopa rahastamisvahend.
16 ELi valimisvaatleja hindamise 
suunised (FPI 4), lk 1, esimene 
lõik.
17 Artikli 16 lõike 3 punkti a  
alapunktid ii ja v ning artikli 16 
lõike 3 punkt b.
ELi eksperdid külastavad Katmandut ja haiglat pärast 
maavärinat2. foto
© EU/ECHO/Pierre Prakash, 2015.

19 Tähelepanekud 
27 
Isegi juhul, kui ELi-poolne abi koordineerimine ei olnud täielikult ühendatud ÜRO 
tegevusega, nagu Bosnias ja Hertsegoviinas, leidis kontrollikoda vaid üksikuid 
tõendeid põhjuslikust seosest ELi kodanikukaitse meeskonna kohapeal tehtud va -
jaduste hindamise ja osalevatele riikidele edastatud vajaduste nimekirjade vahel. 
Aruandluse kvaliteet oli ELi kodanikukaitse meeskonniti erinev, kuid üldjuhul kes -
kenduti teabejagamisele ning kavandatud ja läbiviidud tegevustele. Igapäevastes 
aruannetes puudus osa, mis käsitleks vajaduste kindlakstegemist ja konkreetseid 
meetmeid nende täitmiseks.
Ehkki vabatahtlikku reservi kasutati läbivaadatud kriiside 
ajal veel piiratud mahus, tegeles komisjon aktiivselt selle 
ulatuse laiendamisega
Vabatahtliku reservi kasutamine läbivaadatud kriiside ajal oli 
piiratud
28 
Komisjoni kohustused osalevate riikide ees on muu hulgas anda õigeaegseid 
soovitusi, tuginedes kohapealsetele vajadustele ja kutsuda osalevaid riike üles 
saatma kohapeale spetsiifilisi ressursse18. Ressursside lähetamise kohta pädevate 
soovituste andmiseks peab komisjon omama ülevaadet ressurssidest, mida on 
võimalik viivitamatult kohapeale saata.
29 
Läbivaadatud katastroofide toimumise ajal oli vabatahtlikku reservi kantud väga 
vähe vahendeid. Seetõttu ei olnud komisjonil üldjuhul võimalik anda ressursside 
lähetamise kohta soovitusi ega paluda osalevatel riikidel vabatahtlikust reservist 
vahendeid eraldada.
30 
2015. aasta oktoobris ehk aasta pärast vabatahtliku reservi loomist oli selles 
registreeritud moodulite arv endiselt väga väike. Küsitletud osalevate riikide hin -
nangul oli reservi arendamise aeglus peamiselt põhjustatud suurest halduskoor -
musest, mis kaasnes abiüksuste/moodulite registreerimise ja kinnitamisega, mis 
mõnel juhul võivad hõlmata ka täiendavaid haldusmenetlusi siseriiklikul tasandil.18 Otsuse artikli 16 lõike 3  
punkt b.
20 Tähelepanekud 
Komisjon tegeles aktiivselt vabatahtliku reservi ulatuse 
laiendamisega
31 
Vajadust kohapealse meditsiinilise personali ja humanitaarabi töötajate me -
ditsiinilise evakuatsiooni teenuse järele rõhutasid ebola puhangu levides mitu 
osapoolt. Õigusraamistik19 nägi ette üksnes üldisema teenuse katastroofiohvrite 
meditsiinilise õhuevakuatsiooni jaoks20, mitte aga teenust, mis oleks spetsiaalselt 
kohandatud (potentsiaalselt) nakatatud meditsiinitöötajate või humanitaarabi 
töötajate evakueerimiseks. Komisjon võttis siiski aktiivse rolli, propageerides 
paindlikku lähenemisviisi ja täiendavate vahendite lisamist vabatahtlikku reservi.  
WHO oli ainus osapool, millel oli õigus meditsiinilist evakuatsiooni taotleda, kuid 
hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus täitis olulisi ülesandeid, 
toimides teabevõrgustikuna, vastates meditsiinilise evakuatsiooni eri etappides 
sidusrühmade (WHO, osalevad riigid, ÜRO agentuurid, vabaühendused jt) esi -
tatud küsimustele ning lähetades kohapeale lennukeid vabatahtlikust reservist. 
Nende tegevuste arendamiseks vajalikku koordineerimist ja koostööd kirjeldatak -
se lähemalt punktis 66.
32 
Meditsiinipersonali nappuse tõttu Ebola viiruse puhangu ajal moodustas komis -
jon vabatahtliku reservi siseselt uue üksusena ELi meditsiinikorpuse, et mobi -
liseerida meditsiini ja rahvatervise eksperdid ning meeskonnad katastroofile 
valmisolekuks või reageerimiseks ELis või väljaspool seda21.
33 
Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus andis olulise panuse ELi tegevusse  
Ebola viiruse puhangu likvideerimiseks tänu riskide kiirhinnangutele ning ECDC 
ja liikmesriikide epidemioloogiaekspertide puhangu piirkonda lähetamise 
koordineerimisele (ehkki enamasti toimus see pärast puhangu kõrgpunkti, nagu 
näidatud IV lisas ). Asutamismäärus22 ei keela Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroo -
pa Keskusel lähetada epidemiolooge riikidesse väljaspool ELi. Kehtivad finants- ja 
halduskokkulepped nii Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse siseselt 
kui ka keskuse ja komisjoni vahel ei ole aga kergesti kohaldatavad suuremahulise 
lähetamise suhtes väljaspool ELi, eriti liidu kodanikukaitse mehhanismi kaudu. 
Keskusel puuduvad põhitöötajad ja -menetlused jätkusuutlike lähetuste toetami -
seks, ning kuna selle volitused keskenduvad peamiselt ELi mõjutavatele võimali -
kele ohtudele, puuduvad sihtotstarbelised eelarvevahendid, et toetada vastavaid 
operatsioone väljaspool ELi. Kuna ELil puudub spetsiaalne mehhanism epide -
mioloogide lähetamiseks, saadeti eksperte WHO globaalse haiguspuhangutest 
teavitamise ja neile reageerimise võrgustiku kaudu. Lähetuste suhtes kehtivad 
aga teabeedastamise piirangud, mistõttu eksperdid ei saanud oma tööst Haigus -
te Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusele ning komisjonile otse aru anda.19 Komisjoni 16. oktoobri  
2014. aasta rakendusotsus 
2014/762/EL, millega 
kehtestatakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu otsuse 
nr 1313/2013/EL (liidu 
kodanikukaitse mehhanismi 
kohta) rakenduseeskirjad ja 
tunnistatakse kehtetuks 
komisjoni otsused 2004/277/
EÜ, Euratom ja 2007/606/EÜ, 
Euratom (ELT L 320, 6.11.2014, 
lk 1).
20 Rakendusotsuse II lisa 
punkt 10.
21 ELi meditsiinikorpus alustas 
tegevust 2016. aasta alguses ja 
sama aasta mais mobiliseeriti 
meeskond, kuhu kuulub ka 
Haiguste Ennetamise ja Tõrje 
Euroopa Keskuse 
epidemiolooge, reageerimaks 
kollapalaviku puhangule 
Aafrikas.
22 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 21. aprilli 2004. aasta 
määrus (EÜ) nr 851/2004, 
millega asutatakse haiguste 
ennetuse ja tõrje Euroopa 
keskus (ELT L 142, 30.4.2004, 
lk 1).
21 Tähelepanekud 
ELi kodanikukaitse meeskonnad said ELi delegatsioonidelt 
olulist toetust
34 
Kannatanud riigis asuval ELi delegatsioonil on kohustus anda logistilist toetust 
liidu kodanikukaitse meeskondadele, kes omakorda peaksid sidet pidama ELi 
delegatsiooniga23. Kõigi auditi raames uuritud kriiside puhul andsid ELi dele -
gatsioonid oma suutlikkuse piires olulist toetust, korraldades logistikat, andes 
julgeolekuteavet, aidates läbi viia kohtumisi kohalike ametiasutustega, andes nõu 
ning korraldades tõlget kohtumistel kohalike töötajatega24.
35 
Audiitorid leidsid tõendeid mõjusast koostööst ELi kodanikukaitse ekspertide ja 
ELi delegatsioonide vahel. ELi kodanikukaitse meeskonnad jagasid regulaarselt 
teavet ELi delegatsiooni töötajatega. Meeskonnad kasutasid delegatsioonide 
ruume oma tegevusbaasina ja pidasid seal regulaarseid koordineerimisalaseid 
koosolekuid.
36 
Bosnias ja Hertsegoviinas palusid riigiasutused ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika 
missioonil EUFOR Althea anda esmast toetust. Komisjon kutsel osales EUFOR juba 
algusest peale hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskuse korralda -
tud koordineerimisalastel koosolekutel, kus EUFOR sai oma tegevuse kohta teavet 
jagada. ELi kodanikukaitse meeskonna ja EUFORi vahelist kohapealset koordinee -
rimist aitas korraldada eelkõige ELi delegatsiooni/ ELi eriesindaja büroo, mis koor -
dineeris ka ELi eri osalejate ja liikmesriikide missioonide tegevust. Selles konteks -
tis andis EUFOR ELi kodanikukaitse meeskonnale otsest abi, eraldades helikopteri, 
mida kasutati olukorra õhust hindamiseks ja kohapealseks külastuseks.
37 
Kannatanud riikides asuvad ELi delegatsioonid olid erineval määral teadlikud 
sellest, millist abi saab ELi kodanikukaitse mehhanism pakkuda või kuidas 
peaksid riigid abi taotlema. ELi delegatsioonides ei ole spetsiaalseid kodaniku -
kaitse teabepunkte. Kui Bosnias ja Hertsegoviinas asuval ELi delegatsioonil oli 
mehhanismi käivitamisega varasemaid kogemusi, siis Ebola viiruse puhangust 
mõjutatud riikides asuvatel ELi delegatsioonidel oli kriisi puhkedes mehhanismi 
pakutavatest võimalustest vähe teadmisi, hoolimata humanitaarabi ja kodaniku -
kaitse peadirektoraadi 2012.  aastal saadetud teatisest25. Terviseohutuse komitee 
2014.  aasta augustis peetud koosolekul teavitas humanitaarabi ja kodanikukaitse 
peadirektoraat liikmesriike sellest, et oli võtnud kannatanud riikidega kontaktee -
rumisel initsiatiivi; kontrollikojal ei olnud siiski võimalik hankida otseseid tõen -
deid komisjoni (kas otse või Euroopa välisteenistuse kaudu) võetud ennetavatest 
meetmetest, julgustamaks kannatanud riike mehhanismi aktiveerimist taotlema.23 Otsuse artikli 16 lõige 5.
24 Nepalis teavitas ELi 
delegatsiooni juht 
delegatsiooni enda 
ebapiisavast valmisolekust 
halvima võimaliku 
stsenaariumi korral kaks kuud 
enne maavärinat. Ehkki 
katastroof oli ulatuslik, polnud 
see siiski nii tõsine kui 
halvimas võimalikus 
stsenaariumis prognoositud, 
mistõttu oli ELi delegatsioonil 
võimalik anda ELi 
kodanikukaitse meeskonnale 
vajalikku toetust.
25 Komisjon saatis ELi 
delegatsioonide juhtidele 
teatised 2012. aastal ja 
2014.  aasta lõpus, selgitades 
ELi kodanikukaitse 
mehhanismi toimimist ning 
seda, kuidas saavad 
kannatanud riigid abi taotleda.
22 Tähelepanekud 
26 Otsuse artikli 16 lõige 11.
27 Otsuse artikli 16 lõige 2. 
Koordineerimistegevuse 
integreerimise kohustus 
kehtib üksnes seoses ÜRO 
OCHA, mitte teiste ÜRO 
organisatsioonidega.
28 ELi kodanikukaitse ning 
UNDACi meeskondade 
vahelist kohapealset 
koordineerimist käsitlevate 
rakendussuuniste kavand: 
kodanikukaitse komisjon, 
infovahetus käimasoleva 
tegevuse üle, 21. ja 
22. oktoober 2009.Komisjon kasutas olemasolevat ECHO kohapealset 
võrgustikku, kuid kodanikukaitse alal oleks vaja suuremat 
sünergiat
38 
Pärast ELi kodanikukaitse mehhanismi aktiveerimist peaks komisjon püüdma 
saavutada sünergiat selle ja ELi teiste vahendite, eriti ELi humanitaarabiga26. Ko -
misjoni otsuse rakenduseeskirjades ei käsitleta otseselt sünergiat ja komisjon ei 
ole määratlenud praktilisi samme selle saavutamiseks. Kolme katastroofi analüü -
simisel leidis kontrollikoda märke sellest, et tegevust püüti teiste toetuse andmise 
vahenditega, eriti humanitaar- ja arenguabiga, koordineerida ja siduda, ehkki see 
toimus enamasti juhtumipõhiselt.
39 
Kõigil kolmel läbivaadatud juhul lähetati üheaegselt ELi kodanikukaitse mees -
kondade ja moodulitega kohale humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi 
kohapealse võrgustiku eksperdid, kes andsid hädaolukordadele reageerimise 
koordineerimiskeskusele teavet ja osalesid koordineerimisalastel koosolekutel. 
Sel moel kasutas komisjon olemasolevat võrgustikku edukalt üldise abi andmise 
raames.
40 
Kodanikukaitse ja humanitaarabi valdkondade vahelist võimalikku sünergiat ei 
ole siiski täiel määral kasutatud. Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabiope -
ratsioonide peadirektoraadi (ECHO) kohapealse võrgustiku töötajad on ÜRO 
humanitaarabi süsteemi eksperdid, kuid kodanikukaitse alal ei ole neid üldjuhul 
koolitatud. Nepali maavärinast saadud kogemuste põhjal koostatud aruandes 
tunnistas komisjon, et kodanikukaitse võiks hindamisel rohkem/kiiremini kasuta -
da humanitaarabi partnervõrgustikku.
Komisjon aktsepteeris ÜRO OCHA juhtrolli ning võttis 
kasutusele paindlikud koordineerimisstruktuurid kooskõlas 
ÜRO üldise ülesehitusega
41 
Õigusraamistiku kohaselt integreeritakse komisjoni koordineerimistegevus täie -
likult ÜRO OCHA üldisesse koordineerimistegevusse ning selle juhtrolli austa -
takse27. Ehkki „täielik integreerimine“ ei ole täpsemalt määratletud, tuuakse ELi 
kodanikukaitse ning UNDACi meeskondade vahelist kohapealset koordineerimist 
käsitlevate rakendussuuniste kavandis välja kolm valdkonda, kus „täielik integree -
rimine on võimalik ja soovitatav“: hindamine, koordineerimine ja teabehaldus28.
23 Tähelepanekud 
42 
Tegelikkuses on ÜRO süsteemiga integreerumine väga varieeruv. EL ja UNDAC 
võivad läbi viia ühise hindamismissiooni, ELi kodanikukaitse meeskonnad või -
dakse integreerida UNDACi moodustatud kohapealsesse tegevuste koordineeri -
mise keskusse, ELi ja UNDACi meeskonnad võivad töötada paralleelselt, UNDACi 
meeskonda võidakse üldse mitte kasutada – puudub ühtne, igas olukorras sobiv 
lahendus. See, kui hästi ELi kodanikukaitse meeskonnad üldisse koordineeri -
misstruktuuri sobituvad, on väga kontekstipõhine: mida suurem on ELi panus 
pääste  operatsioonides, seda suurem on vajadus ELi-poolse tõhusa koordineeri -
mise järele.
43 
Seda näitlikustavad kolme läbivaadatud katastroofi puhul tegevuse ÜROga koor -
dineerimiseks kasutatud väga erinevad struktuurid. Bosnias ja Hertsegoviinas 
nõustusid ÜRO kohalik koordinaator ja ELi delegatsiooni juht/ELi eriesindaja  
UNDACi meeskonna puudumisel andma mitteametlikult ELi kodanikukaitse 
meeskonnale ülesande pakutavat kodanikukaitsealast abi koordineerida. Sa -
mal ajal allus EL ÜRO juhtrollile humanitaarabi koordineerimisel läbi klastrite 
süsteemi29, mille on rajanud ÜRO arenguprogramm Bosnias ja Hertsegoviinas. 
Nepalis integreeriti ELi kodanikukaitse meeskonnad ÜRO kohapealse tegevuste 
koordineerimise keskuse struktuuri ja klastrisüsteemi. Ebola viiruse puhangu ajal 
lähetati ELi eksperdid UNDACi meeskondadesse assotsieerunud liikmetena. Ehkki 
juhtumid on üksteisest erinevad, leidis kontrollikoda, et kõigil kolmel juhul oli 
komisjon ÜRO juhtrolli aktsepteerinud.
44 
ELi kodanikukaitse ekspertide integreerimine ÜRO kohapealse tegevuste koor -
dineerimise keskuse struktuuri Nepalis muutis kontrollikoja jaoks keeruliseks 
eristada selgelt ELi osalust üldises koordineerimistegevuses ja selle lisaväärtust. 
Ehkki ELi kodanikukaitse meeskondade tegevusaruannetes rõhutati regulaarset 
sidepidamist ELi kodanikukaitse mehhanismi kaudu lähetatud moodulitega ning 
anti vahetut teavet hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskusele ja 
osalevatele riikidele, koordineeriti mooduleid peamiselt ÜRO süsteemi kaudu (nt 
tegevusvaldkondade või konkreetsete ülesannete määramine).
45 
Kuigi ÜRO kohapealsesse tegevuste koordineerimise keskusse võidakse lähetada 
kontaktametnikke ja ELi kodanikukaitse eksperte piirkondlikest mehhanismidest, 
nagu ELi kodanikukaitse mehhanism, „ei anna nende integreerimine piirkondli -
kele organisatsioonidele piisavat alust oma liikmete tegevuse koordineerimise 
lihtsustamiseks“30. Seetõttu palus ÜRO komisjonil 2016. aastal täpsemalt sõnas -
tada piirkondlike koordineerimismehhanismide rolli ÜRO kohapealse tegevuste 
koordineerimise keskuse operatsioonide raames. See on mõeldud tegevusalase 
koordineerimise parandamiseks nende endi liikmete vahel, mis võimaldaks üht -
lustatumat olukorra-analüüsi ja vajaduste hindamist31.29 Klastrid on nii ÜRO kui ka selle 
väliste humanitaarabiorgani -
satsioonide rühmad igas 
humanitaarabi põhisektoris, 
nagu vesi, tervis jne. Klastrid 
luuakse, kui sektoris on olemas 
selge vajadus humanitaarabi 
järele, eri sektorites tegutseb 
arvukalt abiandjaid ja riiklikud 
ametiasutused vajavad abi 
toetuse koordineerimisel.
30 Euroopa kodanikukaitse ja 
humanitaarabioperatsioonide 
peadirektoraat (ECHO), 2016, 
üritusele Humanitarian 
Networks and Partnership 
Week  pühendatud 
aruteludokument „A new role 
for regional coordination 
mechanisms in the framework 
of the OSOCC“, Genf, 
2.–5. veebruar.
31 Samas.
24 Tähelepanekud 
46 
Koostöö põhineb usaldusel, seega mängivad suurt rolli isiklikud suhted. Komis -
jon on siiski tunnistanud vajadust ametlikustada oma suhted ÜRO OCHA ja teiste 
ÜRO agentuuridega, et tugevdada koostööd ja koordineerimist katastroofidele 
reageerimise ning nendeks valmisoleku alal. Alates 2015. aastast on komisjon 
sõlminud ametlikud koostöökokkulepped ÜRO OCHA ja Maailma Toiduprogram -
miga ning kavandamisel on kokkulepped WHO ja IOMiga.
Komisjon võttis meetmeid, et tagada sujuv üleminek 
katastroofist taastumise etappi
47 
Katastroofi lõppedes, kodanikukaitse missiooni lõppetapis on komisjonil kohus -
tus suhelda kõigi asjaomaste osalejatega, et hõlbustada sujuvat üleandmist32. Sel 
eesmärgil toimusid kõigi kolme katastroofiga seonduvalt üleandmiskoosolekud, 
et tagada sujuv üleminek humanitaarabi andmise / täiendavate investeeringute 
etappi (vt 2. selgitus ).
48 
Kõigil kolmel juhul tegid katastroofijärgse vajaduste hindamise ÜRO, Maailma -
pank ja Euroopa Komisjon ühiselt. Pärast Bosnia ja Hertsegoviina üleujutusi 
osales hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus aktiivselt eksperti -
de valimises taastumisetapi vajaduste hindamiseks ja viis läbi sellega seonduva 
ettevalmistusmissiooni. Samuti tegi Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarope -
ratsioonide peadirektoraat (ECHO) tihedat koostööd naabruspoliitika ja laiene -
misläbirääkimiste peadirektoraadiga enne 2014.  aasta juulis toimunud Bosnia ja 
Hertsegoviina rahvusvahelist rahastajate konverentsi.32 Otsuse artikli 16 lõike 3 
punkt e.2. selgitusTaastumisetappi ülemineku koordineerimine Bosnias ja Hertsegoviinas
Austria veepuhastusmooduli juhtum Posavina kantonis Bosnias ja Hertsegoviinas näitlikustab läbimõeldud 
üleandmisprotsessi. Abi andmise lõppfaasis tegi ELi kodanikukaitse meeskond koostööd kohaliku töörühma -
ga, milles osalesid kohaliku omavalitsuse, vee-ettevõtjate, rahvusvaheliste meeskondade ja mitme vabaühen -
duse esindajad, et kokku leppida joogiveega varustamise strateegias, kuni piisaval arvul kaevusid on kont -
rollitud ning vajaduse korral puhastatud. Seetõttu tekkis vajadus Austria meeskonna kohaloleku järele veel 
kaheks kuuks. Meeskonna suur võimsus võimaldas teiste meeskondade järkjärgulist taandumist ja tagas selle, 
et töörühm oli ühendatud riikliku UNICEFi juhitava WASH33-klastriga.
33 Vesi, kanalisatsioon ja hügieen.
25 Tähelepanekud 
34 Euroopa hädaolukordadele 
reageerimise infosüsteem. 
Tegemist on veebipõhise 
infosüsteemiga, mida 
kasutatakse ELi poolt 
humanitaarabiks eraldatud 
summade kindlakstegemiseks. 
EDRIS ei ole ELi kodanikukaitse 
mehhanismi osa.Komisjon kehtestas teabe kogumise, levitamise ja 
vahetamise raamistiku, kuid aruandlust tuleks 
parandada
Komisjoni teabevahetusplatvorm CECIS on teabe jagamiseks 
kasulik, kuid vajab suurema mõju saavutamiseks 
edasiarendamist
49 
Teabevahetus on ELi kodanikukaitse mehhanismi keskmes ja mõjusa koordinee -
rimise tagamiseks otsustava tähtsusega. Seda toetab hädaolukordadele reagee -
rimise koordineerimiskeskuse peamine teabeedastusvahend – CECIS. Vahend 
on keskseks platvormiks, mille kaudu edastada katastroofide kulgemise kohta 
ajakohastatud infot, levitada teabetooteid ning võimaldada ülevaadet taotletud, 
antud ja vastuvõetud või tagasilükatud abist.
50 
Abist ülevaate andmine on CECISe üks tähtsamaid funktsioone katastroofile 
reageerimisel. Osalevad riigid on väljendanud eriti heameelt just selle funkt -
siooni üle. Kontrollikoda leidis siiski, et nii ülevaadete esitamist kui ka nende 
koostamise tõhusust saaks parandada. Näiteks on CECISes esitatud taotluste ja 
pakkumiste kokkuvõte, kuid selles ei näidata kõiki ühe taotluse raames heakskii -
detud pakkumisi ja täitmata vajadusi; samuti ei ole näha, mis etapis taotlus on. 
Juba rahuldatud abitaotlusi saab eristada neist, mis alles ootavad abipakkumisi, 
kuid seda saab teha vaid manuaalselt. See on keeruline olukorras, kus taotlusi on 
palju. Kirjeldatud piirangud muudavad kokkuvõtte lugemise keeruliseks ja takis -
tavad hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskusel anda osalevatele 
riikidele reaalajas kesktasandi ülevaadet. Osalevad riigid on kinnitanud, et see on 
märkimisväärne takistus.
51 
Ülevaate säilitamine nii rahalisest kui ka mitterahalisest abist mitmetahulise kriisi 
puhul (nagu Ebola viiruse puhang), kus kodanikukaitse ja humanitaarabi sageli 
kattuvad, on samuti keeruline ülesanne. Komisjon osutas Ebola kriisist saadud 
kogemuste põhjal koostatud aruandes puudustele EDRISes34 ja kirjeldas nende 
kõrvaldamiseks viivitamatult võetud meetmeid. 2016.  aasta aprillis avas komisjon 
reaalajas ühenduse EDRISe ja CECISe vahel, et anda koondülevaade nii kodaniku -
kaitse meetmetest kui ka humanitaarabist. Auditi tegemise ajal ei olnud võimalik 
seda funktsiooni kasutada, mistõttu ei saanud kontrollikoda selle kasulikkust 
hinnata.
26 Tähelepanekud 
52 
CECISele mobiilse juurdepääsu puudumine on kohapeale lähetatud ELi kodaniku -
kaitse meeskondade jaoks oluline puudus. Lihtsustatud, üksnes lugemist võimal -
dav juurdepääs taotluste ja pakkumiste kokkuvõttele (vt punkt 50) võiks anda 
täieliku ülevaate ELi heakskiidetud ja ootel olevatest pakkumistest, mis võimal -
daks meeskonnal kohapealset koordineerimist tõhustada.
53 
CECISe logiraamatus hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskuse ja 
osalevate riikide vahel vahetatud sõnumeid – mida võib iga katastroofi vältel olla 
sadu – on keeruline filtreerida. Kontrollikoja analüüs logiraamatu kohta näitas, 
et operatiivsõnumite ja haldusteadete vahel ei tehta vahet35, mis võib takistada 
oluliste operatiivküsimuste kiiret käsitlemist. 2012. aastal CECISe kohta tehtud 
komisjoni siseauditis juhiti tähelepanu filtreerimissüsteemi alakasutamisele, eriti 
osalevate riikide poolt, ning soovitati läbi viia teavituskampaania, mis on suuna -
tud hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskuse valveametnikele 
ja osalevatele riikidele. Ehkki selline kampaania korraldati, on olukord jäänud 
üldjoontes samaks.
54 
Praegune transpordi abitaotluste esitamise kord on peamiselt manuaalne ja 
seetõttu aeganõudev nii hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskuse 
kui ka osalevate riikide jaoks. See tähendab tarbetut halduskoormust, eriti kriisi 
puhkemise ajal. Abi saatmist käsitlev vajalik teave (väljasaatmise aeg, kohalesaa -
bumise aeg jne) ei ole kantud CECISe andmebaasi, vaid sisaldub üksnes paberil, 
mistõttu ei saa süsteem teavet aruannete ja transpordiülevaadete koostamiseks 
kasutada.
Teabetooteid ja kaarte jagati laialdaselt ning leidub viiteid 
nende kasulikkusest
55 
Komisjon peaks jagama hinnanguid ja analüüse kõigi asjaomaste osalistega36. 
Kõigi kolme läbivaadatud juhtumi puhul leidis kontrollikoda piisavaid tõendeid 
sellest, et komisjon oli jaganud hinnanguid ja analüüse osalevate riikidega, aval -
dades CECISes regulaarselt kodanikukaitsealaseid teateid, olukorra ettekandeid 
ning kriisialaseid kiirteateid.35 Üheaegselt on kasutusel mitut 
liiki teated: olulised 
operatiivsõnumid (nagu 
abitaotlused või vajalikud 
logistilised üksikasjad), 
haldusteated (nagu transpordi 
kaasrahastamise taotlused ja 
toetused), raportid ja 
koosolekuprotokollid.
36 Otsuse artikli 16 lõike 3 punkti 
a alapunkt iii.
27 Tähelepanekud 
56 
Komisjoni hädaolukordade ohjamise teenus Copernicus, mis annab satelliitkaug -
seire põhjal georuumilist teavet, käivitati kõigi kolme katastroofi puhul. Kaartide 
koostamist kooskõlastati ÜRO kaardistamisteenistusega Unosat37 ja audiitorid ei 
leidnud märke topelttööst. Copernicuse koostatud kaardid olid avalikult kätte -
saadavad Copernicuse veebisaidil38.
57 
Ehkki iga katastroofi jaoks koostati arvukalt kaarte, on dokumenteeritud tõendi -
te leidmine nende asjakohasusest abimissiooni vältel oma olemuselt keeruline. 
Siiski leidsid audiitorid ühe juhtumi, kus Copernicuse kaart aitas otseselt kaasa 
otsuste tegemisele Bosnia ja Hertsegoviina üleujutuste ajal (vt 3. selgitus ).
Komisjon korraldas kõiki pooli hõlmavaid koosolekuid, 
millega püüti edendada teabevahetust ELi asutustega ja 
tagada abi andmise järjepidevus
58 
Komisjon peab oma hinnanguid ja analüüse jagama mitte ainult kodanikukaitse 
partneritega, vaid ka Euroopa välisteenistusega, tagades seeläbi, et kodaniku -
kaitseoperatsioonid ja üldised liidu suhted kannatanud riigiga on omavahel 
sidusad39. Samuti võib komisjon võtta vajalikke toetavaid ja täiendavaid lisa -
meetmeid, et tagada abi andmise sidusus40. Kõigi kolme läbivaadatud kriisi puhul 
korraldas Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirek -
toraat (ECHO) talitustevahelisi koordineerimiskoosolekuid, mis hõlmasid kõiki 
asjassepuutuvaid peadirektoraate ja ELi ameteid ning Euroopa välisteenistust41, 
kasutades hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskust koosolekute 
kokkukutsumise keskse platvormina. Kontrollikoda leidis tõendeid, mis lubavad 
oletada, et koosolekud hõlmasid kõiki pooli ja nendega püüti vähendada ELi 
poolse abi andmise kattumise/dubleerimise riski.37 Kontrollikoda leidis tõendeid 
Unosati ja hädaolukordadele 
reageerimise 
koordineerimiskeskuse vahel 
peetud dialoogist ning neil on 
juurdepääs teineteise 
töövahenditele.
38 http://emergency.copernicus.
eu/mapping/ .
39 Otsuse artikli 16 lõike 3  
punkti a alapunkt iii ja  
artikli 16 lõige 4.
40 Otsuse artikli 16 lõige 8.
41 Bosnia ja Hertsegoviina: 
naabruspoliitika ja 
laienemisläbirääkimiste 
peadirektoraat ning Euroopa 
Liidu väed; Ebola: 
rahvusvahelise koostöö ja 
arengu peadirektoraat, 
välispoliitika vahendite talitus, 
tervise ja toiduohutuse 
peadirektoraat, liikuvuse ja 
transpordi peadirektoraat, 
teadusuuringute ja 
innovatsiooni peadirektoraat, 
Haiguste Ennetamise ja Tõrje 
Euroopa Keskus, Eurocontrol; 
Nepal: rahvusvahelise koostöö 
ja arengu peadirektoraat ning 
välispoliitika vahendite talitus.3. selgitusCopernicuse kaart aitas kaasa otsuste tegemisele Bosnias ja Hertsegoviinas
2014. aasta mais sai Bosnia ja Hertsegoviina põhjaosas Posavina kantonis asuv Odžaki linn Sava jõe üleujutuses 
tõsiselt kannatada. 2014. aasta 26. mail oli Modričas asuv Taani meeskond valmis Odžaki eriti üleujutatud osas 
vett pumpama. Hilisemas etapis, kui kohalik pumbajaam oli kohalike inseneride ning Taani tehniliste eksperti -
de abiga taastatud, hindasid Taani ja Saksa meeskonnad piirkonda ühiselt, kasutades ELi kaardistamisteenistu -
se Copernicus kaarte. Kaardid hankis Orašje jalgpallistaadionil asuv ELi kohapealsete tegevuste koordineerimi -
se keskus. Kaarte kasutati mudakihi paksuse ja selle all oleva pinnase seisukorra hindamiseks. Otsustati, et on 
ohutu kaevata sügavamalt, lastes veel pinnasesse imbuda, selle asemel et valida aeganõudvam lahendus ehk 
pumpamine. Kuna otsustati kaevamise kasuks, ei tekkinud ka vajadust pumbatud vesi mujale transportida. 
Ilma sellise kaardita ei oleks meeskond saanud olukorda õigesti hinnata ega oleks suure tõenäosusega teinud 
riskantset otsust pumpamise asemel kaevamise kasuks.
28 Tähelepanekud 
42 2013. aastal korraldasid 
Euroopa kodanikukaitse ja 
humanitaarabioperatsioonide 
peadirektoraat (ECHO) ning 
Euroopa välisteenistus ühise 
tutvumismissiooni Nepali, 
mille tulemusel soovitati 
koostada ühine ELi 
valmisolekukava 
konsulaarküsimuste 
koordineerimise 
tõhustamiseks (soovitust 
korrati 2014. aastal tehtud 
järelmissioonil). Selline 
ennetav erimissioon on näide 
heast tavast, kuid 
valmisolekukava ei koostatud.59 
Komisjon kaasas Euroopa välisteenistuse (nii peakorteri kui ka ELi delegatsioonid) 
analüüsitud kriisides alates nende puhkemisest, kutsudes välisteenistust osalema 
nii koordineerimiskoosolekutes kui ka regulaarses teabevahetuses. Tegelikult oli 
hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus Euroopa välisteenistusega 
ühenduses isegi enne ELi kodanikukaitse mehhanismi aktiveerimist. Liikmesriigid 
ei taotlenud ühegi läbivaadatud katastroofi puhul ELi kodanikukaitse mehhanis -
mi aktiveerimist, et saada konsulaarabi andmisel kodanikukaitse toetust. Nepali 
katastroofi puhul aktiveeris Euroopa välisteenistus siiski vahendi nimega Consu -
lar Online (CoOL), et jagada teavet liikmesriikide ja hädaolukordadele reageeri -
mise koordineerimiskeskusega; humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat 
varustas Euroopa välisteenistust peamiselt lennuinfoga, mida ta omas tänu 
CECISes olevatele ülevaadetele42.
60 
Komisjoni talituste vaheline koordineerimine ja koostöö toimis üldjuhul hästi. 
Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat näitas üles paindlikkust va -
rajase täiendava humanitaarabi andmisel Euroopa kodanikukaitse ja humani -
taarabioperatsioonide peadirektoraadile (ECHO) Ebola viiruse puhangu ajal, pai -
gutades vahendid EAFi B-reservist ümber ning lastes kiiresti käiku oma mobiilsed 
KBRT laborid. Lisaks tegi Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsiooni -
de peadirektoraat (ECHO) rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadiga 
tihedat koostööd Ebola puhangu ajal 2015.  aasta märtsis korraldatud kõrgetase -
melise konverentsi raames.
Teabevahetusfoorumina andis Ebola rakkerühm kriisile 
reageerimisel lisaväärtust, kuid see oleks tulnud 
moodustada varem
61 
Ebola viiruse puhang Lääne-Aafrikas oli ELi kodanikukaitse mehhanismi jaoks 
ebatüüpiline katastroof. Komisjon ja ELi ametid reageerisid esimestele teadetele 
puhangust kiiresti: Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus edastas oma 
esimese teemakohase riskide kiirhinnangu 2014.  aasta märtsis; Euroopa mobiilne 
labor lähetati piirkonda aprillis; 2014.  aasta aprillist augustini arutati puhangut 
mitu korda terviseohutuse komitees; mõningate Euroopa kodanikukaitse ja 
humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi (ECHO) peamiste partnerite jaoks 
mobiliseeriti kiiresti rahalised vahendid. Esialgsel kriisile reageerimisel puudus 
aga strateegia ja otsus selle kohta, kes protsessi juhib. Pärast kriisi süvenemist ja 
rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealase hädaolukorra väljakuulutamist WHO 
poolt 2014. aasta 8. augustil viidi läbi koordineerimiskoosolekud, ehkki need ei 
olnud sageli tulemustele suunatud ega hõlmanud selgeid tegevus- ja järelmeet -
meid vajavaid punkte.
29 Tähelepanekud 
62 
Ebola rakkerühm moodustati oktoobris, umbes kuus nädalat pärast seda, kui Eu -
roopa Ülemkogu oli 30. augustil 2014 esitanud üleskutse tihedamaks koostööks 
ja laiaulatuslikuks reageerimisraamistikuks. Raamistik töötati välja septembrikuu 
jooksul ja sellele järgnevatel nädalatel tehti selles arvukalt muudatusi. Kõik see 
toimus mitu kuud pärast viiruse esialgset puhangut. Oktoobri lõpus nimetas 
Euroopa Ülemkogu humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku ELi Ebola koordinaa -
toriks, et tagada protsessi poliitiline koordineerimine.
63 
Koordinaator täitis olulist rolli, juhtides liikmesriikide tähelepanu otsustava täht -
susega meetmetele ja toetusele, mida on vaja abi mahu suurendamiseks (näiteks 
korraldades 2014.  aasta oktoobris ühiskülastuse Lääne-Aafrikasse, samuti kõrge -
tasemelised kohtumised ja 2015.  aasta märtsis Brüsselis toimunud rahastajate 
konverentsi). Nagu näidatud V lisas , võeti need (ehkki küll vajalikud) meetmed 
siis, kui viirusesse haigestumine oli juba haripunkti jõudnud.
64 
Hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskuse hallatava Ebola rakkerüh -
ma loomist tunnustasid kõik sidusrühmad kui olulist sammu, tõhustamaks ELi abi 
andmise koordineerimist ja arendamist. Selle pädevus oli operatiivse iseloomuga  
ning hõlmas täiendavuse tagamist ja sünergia võimaluste kindlakstegemist. 
Rakkerühma tööpõhimõte oli kõikehõlmav: lisaks komisjoni talitustele osalesid 
selle koosolekutel Euroopa välisteenistus, ELi ametid, nõukogu peasekretariaat, 
liikmesriigid (sealhulgas mõned riiklikud Ebola koordinaatorid) ning WHO, OCHA, 
Maailma Toiduprogrammi, Unicefi, rahvusvahelise humanitaarabi partnerluse43 ja 
mitme vabaühenduse esindajad, kes on abi andmisel esimeste hulgas. Paljude si -
dusrühmade hinnangul olid eriti väärtuslikud ELi delegatsioonide ja ECHO koha -
pealse võrgustiku esindajate edastatud teated olukorrast reaalajas. Kontrollikoda 
leidis, et Ebola rakkerühm toimis eelkõige teabevahetusplatvormina koordineeri -
mise edendamiseks, mitte niivõrd otsuste tegemise organina.
65 
Hoolimata mõningatest puudustest teabehalduses (info üleküllus; jaotusnimekir -
jad ei olnud alati ajakohastatud) sai Ebola rakkerühm kaasa aidata parema koordi -
neerimise ja järjepidevama abi andmise tagamisele. Seda illustreerib kolm näidet:
a) Ebola rakkerühmas peetud arutelude käigus ilmnes, et 2014. aasta oktoobri  
lõppu kavandati Euroopa välisteenistuse ja komisjoni (Euroopa kodanikukait -
se ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat (ECHO), rahvusvahelise 
koostöö ja arengu peadirektoraat, tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat 
ning välispoliitika vahendite talitus) poolt kaht eraldiseisvat kohapealset mis -
siooni. Tegevuse kattumise ja topelttöö riski vähendamiseks võeti meetmeid, 
koostades ühise missiooniaruande.43 Rahvusvaheline 
humanitaarabi partnerlus on 
seitsmest Euroopa 
hädaolukordade ohjamise 
ametist koosnev võrgustik. 
Võrgustiku liikmesriigid on ka 
ELi kodanikukaitse 
mehhanismis osalevad riigid, 
kuid Ebola rakkerühmale 
andsid nad oma tegevusest 
ülevaate kui rahvusvahelise 
humanitaarabi partnerluse 
liikmed.
30 Tähelepanekud 
b) Tervise ja toiduohutuse peadirektoraadil oli võimalik edastada rakkerühmas 
jagatud teavet terviseohutuse komiteele ning aidata kavandada ja arendada 
enda ning humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi korraldatud õpitu -
basid (näiteks ohutuse ja kontrolli ning Euroopa meditsiinikorpuse teemadel).
c) Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse töötajad ning keskuse stipen -
diumiprogrammide epidemioloogid lähetati WHO globaalse haiguspuhangu -
test teavitamise ja neile reageerimise võrgustiku kaudu tegema epidemioloo -
gilisi uuringuid piirkondlikul tasandil, mis hõlmas haigusjuhtumite avastamist 
ja viirusega kokkupuutunud isikute väljaselgitamist. Epidemioloogide ja WHO 
vaheline koostöö toimis üldiselt hästi, kuid Haiguste Ennetamise ja Tõrje Eu -
roopa Keskus teavitas Ebola rakkerühma sellest, et lähetatud eksperdid seisid 
silmitsi tõsiste logistikaprobleemidega. Seejärel käivitas Euroopa kodaniku -
kaitse ja humanitaarabioperaatsioonide peadirektoraat (ECHO) missiooni, et 
välja selgitada võimalused meeskondade paremaks toetamiseks.
66 
Asjaolu tõttu, et Ebola viiruse puhangu ajal ei olnud tagatud (potentsiaalselt) 
nakatatud rahvusvaheliste tervishoiu- ja humanitaarabitöötajate meditsiiniline 
evakuatsioon, keeldus osa neist piirkonda sõitmast. Nii Ebola rakkerühma sisene 
koostöö kui ka selle koostöö Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperat -
sioonide peadirektoraadi, tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi ning WHOga 
ELi meditsiinilise evakuatsiooni süsteemi loomise eesmärgil on näide tulemusli -
kust koostööst, ehkki süsteemi väljatöötamine võttis kaua aega, arvestades, kui 
kiireloomulise ja keskse tähtsusega vajadusega oli tegemist (vt 4. selgitus ).4. selgitusELi meditsiinilise evakuatsiooni süsteemi väljatöötamine oli keeruline ja aeganõudev
Teravat vajadust humanitaarabi- ja tervishoiutöötajate meditsiinilise evakuatsiooni järele väljendasid Piirideta 
Arstid ja ÜRO vastavalt 2014. aasta augustis ja septembris44. ECHO tegi tihedat koostööd tervise ja toiduohutu -
se peadirektoraadi ja WHOga, et töötada välja ELi meditsiinilise evakuatsiooni süsteemi standardne töökord, 
mille terviseohutuse komitee kiitis 14. oktoobril heaks. Sellega paralleelselt otsis komisjon transpordivahen -
deid (lennukeid) nii tsiviil-/äri-45 kui ka sõjaväelises valdkonnas46. Pärast seda, kui komisjonil ei õnnestunud 
kaasata osalevaid riike, eraldamaks tsiviilvahendeid meditsiiniliseks evakueerimiseks, esitas ECHO 5. septemb -
ril 2014 Euroopa välisteenistusele ametliku taotluse ELi liikumis- ja planeerimisüksuse aktiveerimiseks, et leida 
lahendus sõjaväeliste vahendite kasutamise abil. Hoolimata Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperat -
sioonide peadirektoraadi (ECHO) ning ELi liikumis- ja planeerimisüksuse tihedast koostööst, oli liikmesriikide 
valmisolek sõjaväeliste vahendite eraldamiseks väga piiratud. Abi õigeaegset kohaletoimetamist takistas 
oluliselt ka varasemate kogemuste nappus selles valdkonnas, tehniliste valmislahenduste puudumine ning  
vahendite kohandamiseks ja registreerimiseks kulunud aeg. ELi meditsiinilise evakuatsiooni süsteem sai 
lõpuks valmis, kui Luksemburg eraldas vabatahtlikku reservi kaks lennukit, ja süsteemi sai kasutama hakata 
alates 2015. aasta veebruari keskpaigast.
44 Organisatsioon Piirideta Arstid väljendas teravat vajadust meditsiinilise evakuatsiooni järele 11. augustil 2014; ÜRO OCHA esitas hädaolukordadele 
reageerimise koordineerimiskeskusele ja NATO-le taotluse meditsiinilise evakuatsiooni vahendite saamiseks 1.  septembril  2014.
45 Ehkki liikmesriigid suutsid meditsiinilist evakuatsiooni läbi viia kahepoolselt ja komisjonil oli olemas kommertslahendus, ei peetud seda 
piisavaks.
46 Selle saab aktiveerida Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi (ECHO) ametliku taotlusega, kui 
tsiviilvahenditest ei piisa (üldjuhul peaks sõjaväeliste vahendite kasutamine olema alati viimane abinõu).
31 Tähelepanekud 
Komisjon ei kasuta täiel määral enda käsutuses olevat teavet, 
et aru anda nii enda kui ka liidu kodanikukaitse mehhanismi 
üldisest tulemuslikkusest
67 
Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi (ECHO) 
iga-aastastes juhtimiskavades ja tegevusaruannetes on komisjon kindlaks mää -
ranud ühe näitaja, mis on seotud katastroofile reageerimise etapiga47, täpsemalt 
reageerimise kiirusega. Näitaja hõlmab aga elemente, mis ei ole komisjoni kont -
rolli all48. See teeb näitaja tulemuslikkuse hindamise keeruliseks.
68 
ELi kodanikukaitse mehhanismi peamine teabeedastusvahend, CECIS, ei hõlma 
tulemusandmeid automaatsel, struktureeritud viisil, mis muudab nende kindlaks -
tegemise manuaalseks ja aeganõudvaks ülesandeks. Arvestades, et süsteemi 
poolt automaatselt kasutatav andmestik on piiratud, ei saa CECIS koostada üksik -
asjalikke aruandeid või juhtimisteavet katastroofile reageerimise eri etappide 
tõhususe kohta – olenemata sellest, kas need etapid on komisjoni otsese kontrolli 
all või mitte. Mitme osaleva riigi sõnul sooviksid nad, et CECIS toodaks koondatu -
mat tulemusalast teavet.
69 
Kvantitatiivse tulemusalase (näiteks õigeaegsuse või pakkumisi ootavate 
taotluste kohta) statistika puudumise tõttu ei ole komisjonil ja osalevatel rii -
kidel põhiteavet ELi kodanikukaitse mehhanismi tulemuslikkuse ja selle lisa -
väärtuse mõõtmiseks, mis võiks kaasa aidata selle jätkuvale heakskiitmisele 
sidusrühmade poolt.47 Tulemusnäitaja 1: sekkumiste 
keskmine kiirus ELi 
kodanikukaitse mehhanismi 
raames (alates pakkumise 
vastuvõtmisest kuni 
ressursside lähetamiseni).
48 Näiteks ressursside eraldamine 
või ekspertide nimetamine 
osalevate riikide poolt.
32
 Järeldused ja soovitused
70 
Kontrollikoja järelduse kohaselt on komisjoni tegevus olnud üldjoontes mõjus, 
lihtsustamaks katastroofidele reageerimise koordineerimist väljaspool Euroopa 
Liitu alates 2014. aasta algusest. Üldist hinnangut kinnitasid kõik osalevad riigid, 
kes vastasid kontrollikoja küsimustikule. Nad väljendasid rahulolu komisjoni rolli 
üle koordineerimisele kaasaaitamisel.
71 
Kõigi kolme katastroofi puhul toimus ELi kodanikukaitse mehhanismi aktiveerimi -
ne õigeaegselt (vt punktid 17–19) ja ELi kodanikukaitse meeskonnad lihtsustasid 
kohapealset koordineerimist osalevate riikide meeskondadega (vt punktid 26 ja 
27). Komisjonipoolset koordineerimise hõlbustamist toetab laialdane teabetoo -
dete levitamine, mida peeti kasulikuks (vt punktid 55–57).
72 
Komisjoni talituste vaheline koordineerimine, samuti koordineerimine teiste ELi ja 
selle väliste struktuuridega hõlmas kõiki pooli (vt punktid 34–37 ja 58–66). Ehkki 
see, mil määral integreeriti ELi koordineerimistegevus ÜRO süsteemi, oli eri juhtu -
mite puhul erinev, leiab kontrollikoda, et komisjon aktsepteeris ÜRO juhtrolli (vt 
punktid 41–46). Komisjon täitis koordineerivat rolli ka katastroofile reageerimise 
lõppetapis, võttes meetmeid, et tagada sujuv üleminek katastroofist taastumise 
etappi (vt punktid 47–48).
73 
Oluliseks uuenduseks ELi kodanikukaitse mehhanismi aluseks olevates õigus -
aktides on Euroopa hädaolukordadele reageerimise suutlikkuse (ehk vabatahtliku 
reservi) arendamine, mis koondab eelnevalt kindlaks määratud katastroofidele 
reageerimise vahendeid. Vabatahtliku reservi arendamine on olnud aeglane, 
mis tähendab, et komisjonil ei olnud võimalik soovitada konkreetsete vahendite 
lähetamist, reageerimaks auditi raames läbi vaadatud katastroofidele. Sellest 
hoolimata täitis komisjon olulist rolli reservi ulatuse laiendamisel, kui seda läks 
vaja (vt punktid 28–32).
33 Järeldused ja soovitused 
74 
Kontrollikoja üldisest järeldusest hoolimata leiti valdkondi, mis vajavad paranda -
mist. Komisjon saaks aega kokku hoida eelhoiatusetapis ning ELi kodaniku  kaitse 
meeskondade valimise ja lähetamise käigus (vt punktid 20–25). Mitut komisjoni 
side- ja teabeplatvormi CECIS funktsiooni saaks parandada (vt punktid 49–54). 
Kohapealset koordineerimist tuleks tõhustada ning kodanikukaitse ja humani -
taarabi operatsioonide vahel tuleks leida rohkem sünergiat (vt punktid 38–40). 
Komisjoni ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse rahastamis- ja 
halduskord ei olnud kergesti kohaldatav epidemioloogide suuremahulise läheta -
mise suhtes ELi kodanikukaitse mehhanismi kaudu Ebola kriisi ajal (vt punkt 33). 
Samuti võiks komisjon parandada ELi kodanikukaitse mehhanismi tulemusalast 
aruandlust (vt punktid 67–69). Järgnevalt esitab kontrollikoda kirjeldatud prob -
leemide lahendamiseks viis soovitust.
1. soovitus. Aja kokkuhoidmine kriisile reageerimise varastes, 
otsustava tähtsusega etappides
Komisjon peaks:
a) kasutama aeglase kujunemisega katastroofide puhul eelhoiatusetappi va -
rem – niipea, kui mõjust ja/või vajadustest ilmnevad esimesed märgid –, et 
osalevad riigid saaksid ressursid mobiliseerida juba enne ELi kodanikukaitse 
mehhanismi aktiveerimist;
b) saatma pärast abitaotluste laekumist välja taotlused ekspertide nimetami -
seks kohe, kui on mõistlik eeldada osalevate riikide suurt panust ulatuslikule 
katastroofile reageerimisel;
c) välja selgitama võimalused ELi kodanikukaitse meeskondade valimise ja lähe -
tamise kiirendamiseks ning kutsuma osalevaid riike arendama koos komisjo -
niga vastastikust ekspertide tulemuslikkuse hindamist, samuti missioonijärg -
se tagasiside vahetamist meeskonna ja komisjoni peakorteri vahel;
d) salvestama kirjalikult kõik kontaktid nende osalevate riikidega, kes on kanna -
tanud riigiga lähedastes sidemetes ja võivad seetõttu omada head positsioo -
ni viimase aitamiseks.
Soovituse täitmise tähtaeg: 2017.  aasta esimene pool
34 Järeldused ja soovitused 
2. soovitus. CECISe funktsioonide parandamine
Parandamaks ülevaadet antud ja taotletud abist, võimaldamaks paremat priori -
teetidealast kontrolli ning suurendamaks kasutajasõbralikkust, peaks komisjon 
mitu CECISe põhifunktsiooni ümber kujundama, sealhulgas:
a) automatiseerima pooleliolevates taotlustes esitatud vajaduste analüüsi võr -
reldes rahuldatud taotlustega ning lisama filtreerimise võimaluse;
b) esitama kohapealsetele ELi kodanikukaitse meeskondadele lihtsustatud ver -
siooni abitaotluste ja pakkumiste kokkuvõttest reaalajas;
c) automatiseerima transpordi abitaotluste esitamise töövoo, et võimaldada 
kiiremat edastusprotsessi ning statistika ja reaalaja ülevaadete koostamist;
d) astuma edasisi samme operatiivsõnumite ja haldusteadete tulemuslikuks 
filtreerimiseks ning kindlaks tegema meetmed selle funktsiooni kasutamise 
tõhustamiseks.
Soovituse täitmise tähtaeg:
nõuete ja tegevuskava üle kokkuleppimine sidusrühmadega:  
2017. aasta esimene pool;
hanked, rakendamine ja katsetamine: 2018.  aasta lõpp
3. soovitus. Koordineerimise ja võimaliku sünergia 
tugevdamine kohapeal
Komisjon peaks:
a) tõhustama ELi kodanikukaitse meeskondade aruandlust kohapealt, nõudes 
tehtud vajaduste hindamise ja kindlakstehtud vajaduste täitmiseks võetavate 
konkreetsete meetmete täpsemaid kirjeldusi;
b) välja selgitama, kuidas saaks ECHO kohapealset võrgustikku paremini kasuta -
da, et toetada ELi kodanikukaitse meeskondade tööd üldiselt, ning kitsamalt 
olukorra ja vajaduste hindamist;
c) leidma rohkem võimalusi kodanikukaitse ja humanitaarabi pakkujate (sh ÜRO 
klastrisüsteemi kuuluvate abiandjate) omavaheliseks teabevahetuseks;
d) rajama ECHO kohapealse võrgustiku riiklikes ja piirkondlikes büroodes ko -
danikukaitse teabepunktid; samuti peaks komisjon koos Euroopa välisteenis -
tusega kindlaks määrama kodanikukaitse teabepunktid ohustatud riikides  
asuvates ELi delegatsioonides. Teabepunktide töötajatele korraldataks re -
gulaarselt koolitusi ELi kodanikukaitse mehhanismi arengu ja aktiveerimise 
korra teemadel.
Soovituse täitmise tähtaeg: 2017.  aasta lõpp
35 Järeldused ja soovitused 
4. soovitus. Epidemioloogide lähetamise korra võimaliku 
muutmise kaalumine
Kui EL otsustab tulevastes tervisemõjuga ulatuslikes hädaolukordades väljaspool 
ELi lähetada kohapeale epidemiolooge – järgides sealjuures täiel määral WHO 
juhtrolli –, peaksid komisjon ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus 
ühiselt kaaluma kehtiva haldus- ja finantskorra muutmist, et lihtsustada kiiret ja 
paindlikku lähetamist.
Soovituse täitmise tähtaeg: 2018.  aasta algus
5. soovitus. Aruandekohustuse täitmise parandamine tänu 
paremale aruandlusele
Hankimaks nii enda kui ka osalevate riikide jaoks teavet, mis võiks kaasa aidata 
tulemuslikkuse parandamisele, lisaväärtuse andmisele ja ELi kodanikukaitse meh -
hanismi heakskiitmisele, peaks komisjon:
a) kehtestama peamised tulemusnäitajad katastroofile reageerimise protsessi 
nende osade kohta, mis on tema kontrolli all ja mille eest ta vastutab;
b) välja töötama CECISe andmete põhjal automaatselt genereeritava statistika 
ja aruandluse, et võrrelda abi andmist ELi kodanikukaitse mehhanismi eri 
aktiveerimiste käigus ning kindlaks teha parandamist vajavad valdkonnad.
Soovituse täitmise tähtaeg:  peamiste tulemusnäitajate määratlemine: 
2017.  aasta keskpaik
statistika ja aruannete koostamine: 2018. aasta lõpp (vt 2. soovitus)
III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Karel PINXTEN, võttis käesoleva 
eriaruande vastu 8. novembri 2016.  aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Klaus-Heiner LEHNE

36
 Lisad
ELi kodanikukaitse mehhanismi aktiveerimine väljaspool ELi toimuvate  
katastroofide puhulI lisa ELi kodanikukaitse mehhanismi aktiveerimine väljaspool ELi
toimuvate katastrooﬁde puhul
Abitaotlus
Abitaotluse võib esitada:
– kannatanud riik
– rahvusvahelised organisatsioonid (ÜRO, OPCW, IFRC, IOM)
Abitaotlus sisaldab tavaliselt esialgset vajadustenimekirja.Aktiveerimised
Alates 2002. aastast on kodanikukaitse mehhanismi aktiveeritud abitaotluse esitamiseks 229* korda, peamiselt katastrooﬁde raames väljaspool ELi.  [*Andmed 2015. aasta novembri seisuga]
Aktiveerimisi kokku Geograaﬁline jagunemine
Transport
ELi kodanikukaitse mehhanism pakub järgmisi
lahendusi:
–  transpordikulude kaasrahastamine 
    (55% ulatuses)
– transpordivahendite
   ühiskasutusreserv
– ELi transpordivahendaja.
Vabatahtlik reserv
Osalevad riigid võivad vabatahtlikku reservi
mooduleid eraldada kaheaastaseks perioodiks,ja neile võimaldatakse:– kohandamiskulude kaasrahastamine– sertiﬁtseerimiskulude rahastamine– transpordikulude kaasrahastamine   kõrgema määra alusel (85%)Kodanikukaitse eksperdid
Osalevad riigid pakuvad kodanikukaitse eksperdid välja;
ERCC tegeleb nende väljavalimise, olukorrastteavitamise ja lähetamisega. Eksperdid võivad moodustada ELi kodanikukaitsemeeskonna või kuuluda UNDACimeeskondadesse assotsieerunud liikmetena.
ELi kodanikukaitse meeskond
ELi kodanikukaitse meeskonnad võivad koosnedaERCC kontaktametnikust ja mitmest osalevate riikide kodanikukaitse eksperdist.Meeskonna võimalike ülesannete hulka kuulub:– ELi moodulite kohapealne koordineerimine– vajaduste hindamine– logistiline tugiVahendid/moodulid EksperdidKatastroof
läheneb!
ERCC aktiveerib UCPMi
Osalevad riigid pakuvad
CECISes mooduleid
ja vahendeidTäpsemad vajadused
avaldatakse CECISes,
oodates abipakkumisiAbitaotlus
Taotleja võtab abipakkumise
vastu või lükkab tagasi
Saab korraldada vastuvõetud
pakkumiste/meeskondade
transpordi
Moodulid ja meeskonnad lähetatakse 
kannatanud riikiCECISes avaldatakse
kutse kodanikukaitse
ekspertidele
ERCC teeb osalevate riikide
pakutud ekspertide seast valiku
Eksperdid võivad moodustada ELi
kodanikukaitse meeskonna või
osaleda UNDACi meeskonnasOsalevad riigid
pakuvad CECISes välja
oma eksperdidVäljaspool ELi
ELisJärelevalve
EelhoiatusAbitaotlused
229113
3734%
66%
CV
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
37 Lisad 
ELi kodanikukaitse mehhanismis osalejate ülesanded 31. augusti 2016. aasta seisugaII lisa
ELi kodanikukaitse mehhanism – osalejate ülesanded
jagavad
spetsii/f_ilist oskusteavet
sünergia
teiste ELi
vahenditega
DG/uni00A0HOME
[…]teabe-
vahetus
- humanitaarabi meetmetega koordineerimine- teabevahetus[,,,]OXFAM
MSF
Rahvusvaheline
meditsiinikorpusIFRC
IOM
MaailmapankRahvusvahelised organisatsioonid
teabe-
vahetuskoordineeribELi abi kohaletoimetamist
- koordineerimine
- vastastikune   hoiatamine- aruannete   vahetamine- 
taotlevad abi
- taotlevad ekspertide
  nimetamist UNDACi
  meeskondadesse
toetab
ECHO operatsiooneHumanitaarabi partnerid
(vabaühendused/kodanikuühiskonna
organisatsioonid)Osalevad riigid
ELi delegatsioonidesitab aruandeid
ja kaarte
DG SANTEOCHA*ÜRO
organisatsioonid- taotleb abi
- võtab pakkumised
   vastu või lükkab tagasi
ECHO
- taotleb mooduleid ja eksperte
- kutsub üles mooduleid lähetama
pakuvad mooduleid ja eksperteKannatanud riiklähetavad
vastuvõetud abi
JRCDG MOVE
SitRoom
EUMPCDG DEVCOERCC
EEASteabe-
vahetus
* Peamine osaleja ÜRO sekretariaadist
** Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon sai ÜROga seotud organisatsiooniks 16. septembril 2016WPFWHO
Euroopa Komisjon
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
38 Lisad III lisaKolme läbivaadatud katastroofi ülevaade
Ebola Lääne-Aafrikas Maavärin NepalisÜleujutused Bosnias ja 
Hertsegoviinas
Kriisi liik Epideemia Maavärin Üleujutused/maalihked
Algus Märts 2014 25. aprill 2015 13.–15. mai 2014
Kohapealse abi andmise 
kestus22 kuud ~ 3 nädalat ~ 2,5 nädalat
Kannatanud inimeste 
arv> 28 000 nakkusjuhtu
> 11 200 hukkunut800 000 kannatanut
8700 hukkunut
2200 vigastatut3 000 000 kannatanut
76 hukkunut
Kriisi mõjuHävitavad tagajärjed kogu piirkonna  
turvalisusele, rahvatervisele ja 
majandusele.Hävis mitu küla.
> 510 000 maja hävis
> 286 767 maja sai kannatadaSajad tuhanded inimesed kaotasid ela -
tise ja kahjustada sai keskse tähtsusega 
taristu
UCPMi aktiveerimise 
taotlejaMaailma Terviseorganisatsioon (WHO) 
ÜRO OCHA kauduNepali ametivõimudBosnia ja Hertsegoviina 
julgeolekuministeerium
UCPMi aktiveerimise 
kuupäev14. august 2014 26. aprill  2015 17. mai 2014 
Abi andmisse 
panustavad UCPMi 
osalevad riigid14 17 19
ÜRO rollAbi andmist juhtis WHO, teda toetasid 
Unmeer, EL, USA, Ühendkuningriik, 
Prantsusmaa
UNDACi meeskond kohapeal UNDACi meeskond kohapeal ja ÜRO 
klastrisüsteem aktiveeritudUNDACi meeskond puudus ja klastrisüs -
teemi ametlikult ei aktiveeritud, ehkki 
sarnased struktuurid toimisid mõjusalt
Peamised 
rahvusvahelised 
osalejadWHO, Unmeer, ELi Ebola rakkerühm 
(tuumik: ECHO, DEVCO, SANCO, MOVE, 
ECDC, EEAS), USA, Ühendkuningriik, 
Prantsusmaa, MSF, muud vabaühendu -
sed ja kahepoolsed rahastajad.ÜRO (OCHA, UNDAC, Unicef, WFP) Relief 
International, kahepoolsed rahastajad, 
vabaühendusedÜRO, Maailmapank, kahepoolsed 
rahastajad, Punane Rist, EUFOR, 
vabaühendused
Lähetatud EUCP 
meeskond4 ELi kodanikukaitse eksperti (UNDACi 
meeskonna liikmetena)
1 ECHO piirkondlik 
logistikakoordinaator3 ERCC kontaktametnikku
10 ELi kodanikukaitse eksperti 2 ERCC kontaktametnikku
10 ELi kodanikukaitse eksperti
1 ECHO tehniline assistent
UCPMi kaudu antud abi •Toiduabi, meditsiiniabi komplektid 
jm
 •Tekid ja kloor
 •Mobiilsed laborid, ravikeskused
 •Kiirabiautod ja välihaiglad
 •Logistiline tugi, õhutransport, 
sõjalaevad
 •Medevac •Otsingu- ja päästemeeskonnad; 
baaslaagrid
 •Veepuhastusmoodulid
 •Meditsiinirühmad
 •Telgid, tekid, magamiskotid, 
varjupaigad •Veepumbad
 •Veepuhastusüksused
 •Liivakotid
 •Toiduabi
 •Helikopterid, päästepaadid
 •Telgid, tekid, küttekehad, 
käterätikud
39 Lisad IV lisaELi epidemioloogide lähetamine Guineasse
Allikad:  WHO, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, Euroopa Kontrollikoda. 02468101214161820
0501001502002503002014-S112014-S122014-S132014-S142014-S152014-S162014-S172014-S182014-S192014-S202014-S212014-S222014-S232014-S242014-S252014-S262014-S272014-S282014-S292014-S302014-S312014-S322014-S332014-S342014-S352014-S362014-S372014-S382014-S392014-S402014-S412014-S422014-S432014-S442014-S452014-S462014-S472014-S482014-S492014-S522015-S022015-S032015-S042015-S052015-S082015-S092015-S102015-S112015-S132015-S142015-S152015-S162015-S172015-S182015-S192015-S202015-S212015-S222015-S232015-S242015-S252015-S262015-S272015-S282015-S292015-S302015-S312015-S322015-S332015-S342015-S362015-S382015-S402015-S412015-S422015-S522015-S53Epidemioloogide keskmine arv kohapeal
Kinnitatud Ebola juhtumite arv (allikas: WHO)
KalendrinädalGuinea – Ebola juhtumite arv võrdluses kohapealsete epidemioloogide arvuga  
Ebola juhtumid Epidemioloogid kohapeal
40 Lisad V lisaEbola viiruse puhangu (2014-2015) ajaline kulgemine
05001 0001 5002 000N11N12N13N14N15N16N17N18N19N20N21N22N23N24N25N26N27N28N29N30N31N32N33N34N35N36N37N38N39N40N41N42N43N44N45N46N47N48N49N50N51N52N01N02N03N04N05N06N07N08N09N10N11N12N13N14N15N16N17N18N19N20N21N22N23N24N25N26N27N28N29N30N31N32N33N34N35N36N37N38N39LUX Medevaci lennukid alustavad tööd
Esimene meditsiiniline evakuatsioon vabatahtliku reservi vahenditega
ELi komisjoni uue koosseisu ametissenimetamine
ELi Ebola koordineerija ametissenimetamine
Volinike ühismissioon kannatanud riikidesse
Ebola rakkerühma loomine
ELi Medevaci standardse töökorra heakskiitmine
Vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimine USAga seoses Phoenixiga
Unmeeri loomine
OCHA palub ELilt kodanikukaitset
meditsiinirühmade ja Medevaci jaoks
ECDC lähetab esimese epidemioloogiaeksperdi
(GOARNi kaudu)
WHO kuulutab epideemia rahvusvahelise tähtsusega
rahvatervisealaseks hädaolukorraksELi kodanikukaitse mehhanismi aktiveerimine
„Piirideta arstid”  kuulutab Ebola viiruse
puhangu kontrolli alt väljunuks
Esimese ELi mobiilse labori
(EMLab) lähetamine
Esimene ECHOjuhitud Ebolakoordineerimiskoosolek 
Vabatahtlikust reservist lähetatakse kohapeale Belgia laborLaeva „Karel Doorman ” teine missioon
Esimene meditsiiniline evakuatsioon Phoenixi kaudu
Luksemburg alustab kahe lennuki kohandamist ELi Medevaci jaoks
Lähetatakse esimesed ECDC töötajad
Laeva „Karel Doorman ” esimene missioon
2014 2015
Kinnitatud Ebola nakkusjuhtumeid nädalas
3 nädala libisev keskmine (kinnitatud Ebola nakkusjuhtumeid nädalas)
Rahvusvaheline sündmus
ELi-poolne reageerimine
Allikad:  WHO, Euroopa Komisjon, Euroopa Kontrollikoda. 
41 Komisjoni  
vastus
Kokkuvõte
VI
Komisjon väljendab heameelt kontrollikoja konstruktiivse lähenemisviisi üle, milles on näidatud, kus on veel arengu -
ruumi. Aruanne sisaldab pragmaatilisi soovitusi, mis kord rakendatuna parandavad liidu kodanikukaitse mehhanismi 
panust osalisriikide võimekusse ning abi vajavatele inimestele pääste ja abi võimaldamist.
VII
Komisjon on kõigi soovitustega nõus.
Sissejuhatus
1. selgitus. Vabatahtlik reserv
Alates 1. oktoobrist 2016 on 16 liikmesriiki registreerinud või registreerimas vabatahtlikusse reservi kokku 78 
reageerimisvõimekust.
Oma võimekust on võimaldanud Belgia, Tšehhi Vabariik, Prantsusmaa, Soome, Taani, Saksamaa, Kreeka, Itaalia, 
Luksemburg, Madalmaad, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Hispaania ja Rootsi. Vabatahtliku reservi võimekusi 
on seni kasutatud kaheksal korral, sh Ebola viiruse ja 2016.  aasta kollapalavikupuhangu puhul, ELi liikmesriikides 
toimunud metsatulekahjude puhul, Ecuadoris 2016.  aasta maavärina järel ja Haitil orkaan Matthew’ järel (2016).
Nendes operatsioonides kasutati veepuhastusseadmeid, metsatulekahjude kustutamise lennukeid, tervisekaitse- 
ja liikuvlaboreid ning tehnilise abi ja tugimeeskondi. Need operatsioonid näitavad reservi lisaväärtust ja annavad 
märku ka sellest, et reservis olevaid vahendeid hakatakse kasutama üha sagedamini.
Tähelepanekud
18
Komisjon on 2016. aastal hakanud kasutama nn valmisolekurežiimi iga kord, kui leitakse või prognoositakse vas -
tavaid märke; eelkõige kaalub ta, kas käivitada valmisolekurežiim, kui ülemaailmses katastroofihoiatussüsteemis 
(GDACS) käivitub punane ohutase (mis ühtlasi kinnitab võimalikke humanitaartagajärgi). Sestsaadik on valmisoleku -
režiimi kasutatud rohkem kui 12 korral. Näiteks Ecuadori maavärina puhul (aprillis 2016, järsu algusega loodus -
õnnetus) aktiveeriti valmisolekurežiim peaaegu 2 tundi enne ÜRO esitatud eksperdiabi taotlust ja 16 tundi enne 
kõnealuse riigi esitatud abipalvet. Samamoodi aktiveeriti orkaan Matthew’ ajal Haitil (oktoober 2016, järkjärgulise 
algusega) valmisolekurežiim 1,5 päeva enne orkaanist tabatud riigi abipalvet.
21
Seda toimimisviisi kasutati Ecuadori maavärina ajal (aprillis 2016), kui osalisriikidele teatati EUCPT meeskonna välja -
saatmisest kaks tundi enne otsingu- ja päästemeeskonna pakkumist ning selle pakkumise vastuvõtmist.
Komisjoni vastus 42
Ühine vastus punktidele 23 ja 24
Kodanikukaitse komitee on loonud spetsiaalse koolituspoliitika töörühma, et arutada EUCPT eksperdiprofiile ja 
nende funktsioone meeskondades. Siiski on kodanikukaitse komiteega kokku lepitud, et komisjon teeb 2017. aasta 
esimeses pooles veel ühe ettepaneku selle kohta, et vabatahtlikus reservis ei registreerita mitte nimepidi konkreet -
seid eksperte, vaid eksperdikategooriaid.
25
Uues väljaõppetsüklis, mis algas mais 2016, on komisjon hakanud rakendama koolituskursustel põhimõtet, et koo -
litajad hindavad EUCPT kandidaate ja viimased saavad koolituse lõpul individuaalset tagasisidet. Peale selle võib 
riiklik koolituskoordinaator paluda, et talle saadetaks sama riigi konkreetse eksperdi hindamisaruanded.
29
Pärast seda, kui 2016.  aastal planeeritud reageerimisvahendeid oluliselt suurendati, peaks vabatahtliku reservi 
kasutamine tulevikus oluliselt suurenema. Siiski ei ole kõik aspektid omavahel proportsioonis ja eelseisvatel kuudel 
võtab komisjon vastu aruande vabatahtliku reservi puuduvate võimekuste kohta.
38
ERCC hiljutiste kogemuste tulemusena on komisjon edendanud järkjärguliste tasemetena üles ehitatud tihedat 
koordineerimist ja koostööd EUCP ja humanitaarabi instrumentide vahel. Muu hulgas on komisjoni osalised, kes 
tegutsevad nii kodanikukaitse kui ka humanitaarabi valdkonnas, sh välitöötajad, piirkondlikel ja peakorterites pee -
tud seminaridel arutanud mitmesuguseid ametlikke mehhanisme.
40
Paranenud koostöö ja koordineerimine EUCPT ja humanitaarabi välikeskuste võrgustiku vahel on teinud võima -
likuks näiteks selle, et kui hiljuti käivitati Haitil orkaan Matthew’ tagajärjel (oktoobris 2016) liidu kodanikukaitse 
mehhanism, sai enamik täitmata vajadusi välja selgitatud komisjoni enda humanitaarabivõrgustiku kaudu. Komisjon 
on siiski nõus, et sidemed kolleegidega DG ECHO kohalikes esindustes ja ELi delegatsioonides peavad muutuma 
süstemaatilisemaks.
50
Kuna komisjon on juba märkinud, et abist ülevaate andmise funktsioon tuleks tihedas koostöös kasutajatega ümber 
kujundada, otsustati kodanikukaitse komitee 12. koosolekul (juunis 2016) kutsuda kokku CECISe juhtrühma koos -
olek, mis tegeleks seda sorti palvetega.
51
Reaalajas toimiv ühendus EDRISe ja CECISe vahel on nüüdseks CECISe raames rakendatud. Kõiki kriisi tingimustes 
võetud meetmeid saab nüüd ühise identifitseerimistunnuse alusel kuvada üheskoos samal ekraanil nii kodaniku -
kaitse kui ka humanitaarabi jaoks. See EDRISe funktsioon võeti kasutusele alles aastal 2016.
Komisjoni vastus 43
52
Ehkki CECISe turvalisus on osalisriikide jaoks reaalne ja alaline mureküsimus, on kodanikukaitse 2017.  aasta tööprog -
rammi kavandis sedastatud, et uuritakse võimalusi arendada liidesteenuseid või veebilehti, mille abil eksportida 
CECISe teavet teistesse ERCC infovahenditesse, nt ERCC välitööde portaali.
53
Kuna komisjon on juba märkinud, et CECISe logi tuleks tihedas koostöös kasutajatega ümber kujundada, otsustati 
kodanikukaitse komitee 12. koosolekul (juunis 2016) kutsuda kokku CECISe juhtrühma koosolek, mis tegeleks seda 
sorti palvetega.
54
Kodanikukaitse 2017.  aasta tööprogrammi kavandis on ette nähtud, et CECISes nähakse transpordi jaoks ette kiirem 
menetlus ja vähendatakse toetuse taotluste haldustöövoogu.
66
Oli vaja teha märkimisväärseid jõupingutusi, et määrata kindlaks funktsionaalne ja ohutu evakuatsiooniprotsess, 
milles oleksid ühendatud patsiendi meditsiinilised ja logistilised vajadused, õhusõiduki ja pilootide ohutus ning 
vastuvõtva meditsiiniüksuse võimekus.
Ühine vastus punktidele 67–69
Komisjon võtab järeldused teatavaks ja kasutab probleemi lahendamisel kõiki soovitusi; lisaks on eelseisvateks aas -
tateks juba planeeritud uuendusi CECISe kasutajasõbralikkuse ja toimivuse parandamiseks.
Järeldused ja soovitused
73
Vabatahtliku reservi vahendite registreerimine on 2016. aasta teises pooles oluliselt kasvanud. 
1. oktoobri 2016. aasta seisuga on registreeritud või registreerimisjärgus 78 võimekust.
74
Komisjon väljendab heameelt kontrollikoja konstruktiivse lähenemisviisi üle, milles on näidatud, kus on veel aren -
guruumi. Aruanne sisaldab pragmaatilisi soovitusi, mis kord rakendatuna parandavad liidu kodanikukaitse mehha -
nismi panust osalisriikide võimekusse ning abi vajavatele inimestele pääste ja abi võimaldamist. Peale selle kasutab 
komisjon ka uuendusi, mis on tehtud liidu kodanikukaitse mehhanismi asutamisõigusaktides, et laiendada vajaduse 
korral ressursside kasutamise võimalusi.
1. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus.
Komisjoni vastus 44
2. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus. Lähiaastatel on kavas olulised uuendused, et parandada CECISe kasutusvõimalusi 
mitmesugustes valdkondades. Neid küsimusi arutatakse koos juhtrühmaga / kasutajate töörühmaga, et teha kind -
laks nende prioriteedid.
3. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus.
4. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus.
5. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus.
KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Sündmus Kuupäev
Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 24.11.2015
Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 28.9.2016
Aruande lõplik vastuvõtmine pärast ärakuulamismenetlust 8.11.2016
Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 7.12. 2016
Katastroofid võivad toimuda igal pool ja igal ajal. Nii 
loodusõnnetustele kui ka inimtegevusest tingitud 
katastroofidele tuleb reageerida kiiresti. Tõhus 
katastroofide ohjamine päästab elusid ning katastroofile 
reageerijate omavaheline efektiivne koordineerimine on 
tulemusliku tegutsemise seisukohast keskse tähtsusega. 
Euroopa Liidu kodanikukaitse mehhanism (UCPM) loodi 
selleks, et edendada kiiret ja tõhusat operatiivkoostööd 
siseriiklike kodanikukaitsetalituste vahel, ning Euroopa 
Komisjonil on selles täita oluline koostöö lihtsustamise 
ülesanne. Kontrollikoda analüüsis, kas komisjon lihtsustas 
UCPMi kaudu koostööd kolme hiljutise rahvusvahelise 
katastroofi raames: üleujutused Bosnias ja Hertsegoviinas 
(2014), Ebola viiruse puhang Lääne-Aafrikas (2014–2016) ja 
Nepali maavärin (2015). Kontrollikoja järelduse kohaselt on 
komisjoni koordineerimistegevus olnud alates 
2014. aastast üldjoontes mõjus. Kontrollikoda esitab mitu 
soovitust, kuidas aidata kaasa UCPMi toimimise 
parandamisele katastroofile reageerimise etapis.
EUROOPA
KONTROLLIKODA