Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Iisraeli riigi vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu sõlmimise kohta /* COM/2012/0689 final - 2012/0324 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. Ettepaneku taust || · Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Komisjon pidas nõukogult 2008. aasta aprillis saadud volituste alusel läbirääkimisi ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli valitsuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu üle. Praegu toimib lennuühendus ELi ja Iisraeli vahel üksikute liikmesriikide ja Iisraeli vahel sõlmitud kahepoolsete lepingute alusel. ELi lennundusalase välispoliitika raames peetakse naaberriikidega läbirääkimisi ulatuslike lennunduslepingute sõlmimiseks, kui on leitud tõendeid selliste lepingute lisandväärtuse ja majandusliku kasu kohta. Lepingu eesmärgid on järgmised: – avada järk-järgult turg, et võimaldada vastastikune juurdepääs lennuliinidele ja läbilaskevõimele; – edendada õiguskoostööd ning ühtlustada õigusnorme ja tegevuspõhimõtteid vastavalt ELi lennundusalastele õigusaktidele; – edendada lennuettevõtjate konkurentsil põhinevaid lennuteenuseid, mille reguleerimisse valitsused võimalikult vähe sekkuvad; – tagada ettevõtjate võrdne kohtlemine ja luua neile võrdsed võimalused. || · Üldine taust Läbirääkimisjuhistes sätestatud üldeesmärk oli pidada läbirääkimisi üldise lennutranspordilepingu sõlmimiseks, et avada järk-järgult ja vastastikku juurdepääs turule ning tagada õigusnormide lähendamine ja ELi standardite tulemuslik rakendamine. Kooskõlas läbirääkimisjuhistega parafeerisid mõlemad lepingupooled Iisraeli valitsusega sõlmitava lepingu kavandi 30. juulil 2012. || · Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Lepingu sätetega asendatakse liikmesriikide ja Iisraeli vaheliste kehtivate kahepoolsete lennunduslepingute vastavad sätted. Nimetatud kahepoolsetest lepingutest tulenevaid ja käesoleva lepinguga hõlmamata liiklusõigusi võib siiski jätkuvalt kasutada, tingimusel et kõiki Euroopa Liidu liikmesriike ja nende kodanikke koheldakse võrdselt. || · Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Iisraeli valitsusega sõlmitav üldine lennutranspordileping on olulise tähtsusega ELi lennundusalase välispoliitika arengus ja eelkõige Euroopa ühise lennunduspiirkonna laiendamises, nagu on märgitud komisjoni teatises KOM(2005) 79 (lõplik) „Ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamine”. 2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikele 4 pidas komisjon läbirääkimisi koostöös erikomiteega. Lisaks pidas ta kogu läbirääkimiste aja jooksul nõu huvitatud isikutega. || · Konsulteerimine huvitatud isikutega || Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Komisjon pidas nõu sidusrühmadega eelkõige nõuandefoorumil, kus osalesid lennuettevõtjate, lennujaamade ja tööorganisatsioonide esindajad. || Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Sidusrühmade märkused, millest paljud tehti suuliselt üle kolme aasta kestnud ja kaheksast voorust koosnenud läbirääkimiste või ELi arvukate ettevalmistavate koosolekute käigus, käsitlesid peamiselt ELi ja Iisraeli vahelise lennundusturu võimalikult kiiret avamist (lennud EList Iisraeli ja Iisraelist ELi) ning õigusnormide lähendamist. Lisaks sellele soovisid sidusrühmad olla kindlad, et lepingus võetakse arvesse ELis kohaldatavaid teenindusaegade jaotamise eeskirju. Kõik sidusrühmade märkused võeti nõuetekohaselt arvesse ELi läbirääkimisseisukoha ettevalmistamisel. Sidusrühmad on pärast läbirääkimiste lõppu teatanud, et nad ootavad lepingu võimalikult kiiret allkirjastamist ja rakendamist. || · Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine || Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. || · Mõju hindamine Konsultantide poolt komisjonile 2007. aastal koostatud aruande kohaselt oleks sellise lepingu majanduslik kasu hinnanguliselt kokku 96 miljonit eurot aastas (madalamatest piletihindadest tulenev kasu tarbijale). Analüüsi kohaselt peaks leping soodustama uute töökohtade loomist. Kõnealuse aruande kokkuvõte on esitatud komisjoni 9. novembri 2007. aasta teatises (KOM(2007) 691 (lõplik)). Lepinguga luuakse ühiskomitee, kes vastutab lepingu rakendamise ja selle mõju läbivaatamise eest. 3. Ettepaneku õiguslik külg || · Kavandatud meetmete kokkuvõte Leping koosneb peamisi põhimõtteid sisaldavast põhiosast ja kuuest lisast: I lisas käsitletakse kokkulepitud teenuseid ja kindlaksmääratud lennuliine, II lisas käsitletakse üleminekusätteid, III lisa sisaldab lepingu artiklites 3, 4 ja 8 osutatud riikide loetelu, IV lisas käsitletakse tsiviillennunduseeskirju, V lisas määratakse kindlaks teatavate lennuliinide suhtes kokku lepitud iganädalaste lendude arv ning VI lisa hõlmab õigusnorme. || · Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a ja lõikega 8. || · Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ELi ainupädevusse. Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke täielikult saavutada järgmis(t)el põhjus(t)el. Lepingu sätetega asendatakse konkreetsete liikmesriikide sõlmitud kehtivate lepingute vastavad sätted. Lepinguga luuakse samaaegselt kõigile ELi lennuettevõtjatele võrdsed ja ühtsed turulepääsutingimused ning kehtestatakse uued kokkulepped Euroopa Liidu ja Iisraeli õiguskoostöö ja õigusnormide lähendamise kohta valdkondades, mis on olulised lennuteenuste ohutuks, turvaliseks ja tõhusaks osutamiseks. Kõnealuseid kokkuleppeid on võimalik saavutada ainult ELi tasandil, sest need hõlmavad mitut üksnes ELi ainupädevusse kuuluvat valdkonda. ELi meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmis(t)el põhjus(t)el. Lepinguga on võimalik selle tingimusi laiendada samaaegselt 27-le liikmesriigile, kohaldada võrdsetel tingimustel samu eeskirju ja tuua kasu kõigile ELi lennuettevõtjatele olenemata nende kodakondsusest. Need lennuettevõtjad võivad vabalt lennata mis tahes Euroopa Liidu punktist mis tahes punkti Iisraelis, mis praegu ei ole võimalik. Kõigi ELi ja Iisraeli vaheliste turulepääsupiirangute järkjärgulise kõrvaldamisega tuuakse turule uusi ettevõtjaid, luuakse võimalusi väiksema lennukoormusega lennujaamadele ning lihtsustatakse konsolideerimist ELi lennuettevõtjate vahel. Lepinguga tagatakse kõigile ELi lennuettevõtjatele juurdepääs ärivõimalustele, näiteks võimalusele hindu piiranguteta kehtestada. Samuti on volituse eesmärk luua kõigile ELi ja Iisraeli lennuettevõtjatele võrdsed ärivõimalused, milleks omakorda on vaja tihedat õiguskoostööd, mida saab saavutada üksnes ELi tasandil. Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ELi ainupädevusse. || · Vahendi valik Kavandatav vahend: rahvusvaheline leping. || Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el. Lennundusalaseid välissuhteid on võimalik edendada ainult rahvusvaheliste lepingutega. 4. Mõju eelarvele || Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet. 2012/0324 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Iisraeli riigi vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a ja lõikega 8, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut ning arvestades järgmist: (1) Komisjon on pidanud ELi ja selle liikmesriikide nimel Iisraeli riigi valitsusega läbirääkimisi Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu (edaspidi „leping”) sõlmimiseks. (2) Leping allkirjastati vastavalt nõukogu (kuupäeva) otsusele 2012/xxx (kuupäeval). (3) Leping tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita, (4) Lepingut tuleks rakendada kooskõlas Euroopa Liidu seisukohaga, mille kohaselt alates 1967. aasta juunist Iisraeli valitsusalasse kuuluvad piirkonnad ei ole Iisraeli riigi territooriumi osa. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Lepingu sõlmimine 1. Euroopa Liidu nimel sõlmitakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Iisraeli riigi valitsuse vaheline Euroopa – Vahemere piirkonna lennundusleping. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele. 2. Nõukogu eesistuja määrab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel esitama lepingu artiklis 30 sätestatud teated, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda. Artikkel 2 Jõustumine Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja […] LISA EUROOPA LIIDU JA SeLLE LIIKMESRIIKIDE NING IISRAELI VALITUSE VAHELINE EUROOPA – VAHEMERE PIIRKONNA LENNUNDUSLEPING BELGIA KUNINGRIIK, BULGAARIA VABARIIK, TŠEHHI VABARIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, EESTI VABARIIK, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIK, KÜPROSE VABARIIK, LÄTI VABARIIK, LEEDU VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, UNGARI, MALTA, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, POOLA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, RUMEENIA, SLOVEENIA VABARIIK, SLOVAKI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, kes on Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid”, ja EUROOPA LIIT ühelt poolt ning IISRAELI RIIGI VALITSUS (edaspidi „Iisrael”) teiselt poolt, soovides edendada lennuettevõtjate ausal konkurentsil põhinevat rahvusvahelist lennundust turul, mille reguleerimisse valitsused minimaalselt sekkuvad; soovides hõlbustada rahvusvahelise lennutranspordi võimaluste laiendamist, sealhulgas lennutranspordivõrgustike arendamise kaudu, et täita reisijate ja vedajate vajadust sobivate lennutransporditeenuste järele; TÕDEDES lennutranspordi tähtsust kaubanduse, turismi ja investeeringute edendamisel; soovides võimaldada lennuettevõtjatel pakkuda reisijatele ja vedajatele konkurentsivõimelisi hindu ja teenuseid avatud turgudel; TÕDEDES õigusnormide lähendamise ja nende mõistliku ühtlustamise kasulikkust; soovides, et kõik lennutranspordisektorid, sealhulgas lennuettevõtjate töötajad, saaksid liberaalsemast keskkonnast kasu; soovides tagada rahvusvahelise lennutranspordi ohutuse ja julgestuse kõrgeimat taset ning veel kord rõhutades oma tõsist muret õhusõidukite ohutuse vastu suunatud selliste tegude või ähvarduste üle, mis ohustavad isikuid või vara, mõjutavad negatiivselt lennutranspordi toimimist ning kahjustavad üldsuse usaldust tsiviillennunduse ohutuse vastu; TÕDEDES, et praeguses geopoliitilises olukorras tuleb tunnustada Euroopa Liidu ja Iisraeli vaheliste lennundussuhete julgeolekuvajadusi; võttes arvesse rahvusvahelist tsiviillennunduse konventsiooni, mis avati allkirjastamiseks Chicagos 7. detsembril 1944; TÕDEDES, et käesolev Euroopa – Vahemere piirkonna lennundusleping kuulub 28. novembri 1995. aasta Barcelona deklaratsioonis ettenähtud Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse reguleerimisalasse; MÄRKIDES oma ühist tahet edendada Euroopa–Vahemere lennunduspiirkonda õigusnormide lähendamise, õigusalase koostöö ja turulepääsu liberaliseerimise põhimõtete alusel; soovides tagada lennuettevõtjatele õiglased ja võrdsed võimalused lennutransporditeenuste pakkumisel; tõdedes, et subsiidiumid võivad kahjustada lennuettevõtjate vahelist konkurentsi ja seada ohtu käesoleva lepingu põhieesmärkide saavutamise; kinnitades keskkonnakaitse tähtsust rahvusvahelise lennunduspoliitika väljatöötamisel ja rakendamisel ning tunnustades suveräänsete riikide õigust võtta selleks asjakohased meetmed; võttes arvesse tarbijate kaitse olulisust, sealhulgas kaitset, mille tagab rahvusvahelise õhuveo nõuete ühtlustamise konventsioon (koostatud 28. mail 1999 Montrealis), kuivõrd mõlemad lepinguosalised on selle konventsiooni osalised; VÕTTES ARVESSE, et käesolev leping hõlmab isikuandmete vahetust, mille suhtes kohaldatakse ELis ja Iisraelis isikuandmete kaitse suhtes kohaldatavaid õigusakte ning komisjoni 31. jaanuari 2011. aasta otsust isikuandmete piisava kaitse kohta Iisraeli riigis seoses isikuandmete automaatse töötlemisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 95/46/EÜ (2011/61/EL); soovides tugineda olemasolevate lennutranspordilepingute raamistikule eesmärgiga avada pääs turgudele ning võimaldada mõlema lepinguosalise tarbijatele, lennuettevõtjatele, töötajatele ning üldsusele maksimaalset kasu; märkides, et käesolevat lepingut tuleb kohaldada järk-järgult, kuid terviklikult ja et sobiva mehhanismi abil on võimalik tagada selliste tsiviillennundusalaste õigusnormide kehtestamine, mis on samaväärsed lepinguosaliste poolt kohaldatavate kõige rangemate standarditega, on kokku leppinud järgmises: ARTIKKEL 1 Mõisted Kui ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse käesolevas lepingus järgmisi mõisteid: (1) „kokkulepitud teenused” ja „kindlaksmääratud liinid” – rahvusvaheline lennutransport vastavalt käesoleva lepingu artiklile 2 („Liiklusõigused”) ja I lisale; (2) „leping” – käesolev leping, selle lisad ja muudatused; (3) „lennuettevõtja” – kehtiva lennutegevusloaga ettevõtja; (4) „lennutransport” – üldsusele tasu või rendi eest kättesaadav reisijate, pagasi, lasti ja posti (kas eraldi või koos) vedamine tsiviilõhusõidukil; kahtluste vältimiseks hõlmab see nii regulaar- kui ka mitteregulaarlende (tellimuslende) ja lastilende; (5) „assotsiatsioonileping” – Brüsselis 20. novembril 1995 allkirjastatud Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli riigi vahel; (6) „pädevad asutused” – valitsusasutused või -üksused, kes vastutavad käesoleva lepingu kohaste haldustoimingute eest; (7) „lepinguosalised” – Euroopa Liit või selle liikmesriigid või Euroopa Liit ja selle liikmesriigid nende vastavate volituste kohaselt ning Iisrael; (8) „konventsioon” – rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioon, mis avati allkirjastamiseks Chicagos 7. detsembril 1944 ja mis hõlmab järgmist: (a) kõik muudatused, mis on jõustunud konventsiooni artikli 94 punkti a alusel ja mille on ratifitseerinud nii Iisrael kui ka Euroopa Liidu liikmesriik või liikmesriigid ning milles käsitletakse kõnealust teemat, ja (b) kõik selle lisad või muudatused, mis on vastu võetud kõnealuse konventsiooni artikli 90 alusel niivõrd, kuivõrd nimetatud lisa või muudatus kehtib teataval ajahetkel nii Iisraelis kui ka Euroopa Liidu liikmesriigis või liikmesriikides ning käsitleb kõnealust teemat; (9) „ELi aluslepingud” – Euroopa Liidu leping ja Euroopa Liidu toimimise leping; (10) „viienda vabaduse liiklusõigus” – ühe riigi (õiguse andnud riik) poolt teise riigi (õiguse saanud riik) lennuettevõtjatele antud õigus osutada rahvusvahelisi lennutransporditeenuseid õiguse andnud riigi territooriumi ja kolmanda riigi territooriumi vahel, tingimusel et selliste teenuste osutamine algab või lõpeb õiguse saanud riigi territooriumil; (11) „sobivus” – lennuettevõtja sobivus osutada rahvusvahelisi lennuteenuseid, st lennuettevõtjal on rahuldav finantssuutlikkus ja piisav juhtimiskogemus ning ta järgib õigusnorme ja nõudeid, millega reguleeritakse selliste teenuste osutamist; (12) „kogumaksumus” – osutatava teenuse maksumus koos mõistliku tasuga halduskulude eest ja vajaduse korral muude kohaldatavate tasudega, mis sisaldavad keskkonnakulusid ja mida kohaldatakse kodakondsusest sõltumata; (13) „rahvusvaheline lennutransport” – lennutransport, mis läbib rohkem kui ühe riigi territooriumi kohal asuvat õhuruumi; (14) „IATA” – Rahvusvaheline Lennutranspordi Assotsiatsioon; (15) „ICAO” – Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon; (16) „kodanik” – järgmised isikud: (a) Iisraeli puhul füüsiline isik, kellel on Iisraeli kodakondsus või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide puhul füüsiline isik, kellel on Euroopa Liidu liikmesriigi kodakondsus, või (b) mis tahes juriidiline isik i) keda Iisraeli puhul kontrollivad kas vahetult või enamusosaluse kaudu pidevalt ja tõhusalt Iisraeli kodakondsusega füüsilised isikud või Iisraeli riikkondsusega juriidilised isikud, või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide puhul Euroopa Liidu liikmesriigi või mõne muu III lisas loetletud riigi kodakondsusega füüsilised isikud või Euroopa Liidu liikmesriigi või mõne muu III lisas loetletud riigi riikkondsusega juriidilised isikud ja ii) kelle peamine tegevuskoht on Iisraeli puhul Iisraelis, või Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide puhul mõnes Euroopa Liidu liikmesriigis; (17) „kodakondsus” – lennuettevõtja puhul tema vastavus omandiõiguse, tõhusa kontrolli ja peamise tegevuskoha nõuetele; (18) „mitteregulaarlennud” – ärilennud, mis ei ole regulaarlennud; (19) „lennutegevusluba” – i) Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide puhul lennutegevusluba ja muud asjakohased dokumendid või sertifikaadid, mis on välja antud määruse (EÜ) nr 1008/2008 ja sellele järgnevate õiguslike vahendite alusel ning ii) Iisraeli puhul lennutegevusluba ja muud asjakohased dokumendid või sertifikaadid, mis on välja antud vastavalt Iisraeli 2011. aasta aeronavigatsiooniseaduse artiklile 18 või kõnealusele seadusele järgnevatele õigusaktidele; (20) „hind” – (a) piletihinnad, mida makstakse lennuettevõtjatele või nende esindajatele või muudele piletimüüjatele reisijate ja pagasi veo eest lennuteenuse osutamisel, ning tingimused, mille alusel neid hindu kohaldatakse, sh esindajale makstav tasu ja tema suhtes kohaldatavad tingimused ning muud abiteenused, ning (b) lastitariifid, mida makstakse lasti veo eest, ning tingimused, mille alusel neid hindu kohaldatakse, sealhulgas esindajale makstav tasu ja tema suhtes kohaldatavad tingimused ning muud abiteenused. Mõiste hõlmab vajaduse korral rahvusvahelise lennutranspordiga seotud maismaa- ja meretransporti ning nende suhtes kohaldatavaid tingimusi; (21) „peamine tegevuskoht” – lennuettevõtja peakontor või registreeritud asukoht, mis on lepinguosalises riigis, kus toimub selle lennuettevõtja põhiline finantstegevus ja tegevuse juhtimine, sealhulgas jätkuva lennukõlblikkuse korraldamine, ning mis on märgitud lennutegevusloale; (22) „avaliku teenindamise kohustus” – lennuettevõtja kohustus tagada kindlaksmääratud lennuliinil regulaarlendude minimaalne teenindamine vastavalt jätkuvuse, korrapärasuse, hinnakujunduse ja minimaalse veomahu normidele, millest lennuettevõtja üksnes ärihuvidest lähtudes kinni ei peaks. Lepinguosaline võib maksta lennuettevõtjale avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest hüvitist; (23) „regulaarlennud” – lendude sari, millel on kõik järgmised tunnused: (a) igale lennule võib igaüks osta üksikkohti ja/või lasti ja/või posti veoteenust (kas otse lennuettevõtjalt või tema volitatud esindajalt); (b) lennud toimuvad kahe või enama lennujaama vahel kas: – avaldatud sõiduplaani kohaselt või – nii regulaarselt või sageli, et need moodustavad ilmse süstemaatilise sarja; (24) „SESAR” (Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteem) – ühtse Euroopa taeva tehniline rakendus, millega nähakse ette lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemide kooskõlastatud ja sünkroniseeritud uurimine, väljatöötamine ja kasutamine; (25) „subsiidium” – pädevalt asutuselt või valitsusasutuselt, piirkondlikult organisatsioonile või muult riiklikult organisatsioonilt saadud rahaline abi, st kui: (a) pädeva asutuse, valitsusasutuse, piirkondliku organisatsiooni või muu riikliku organisatsiooni tegevus hõlmab otsest raha ülekandmist, näiteks toetused, laenud või paigutused omakapitali, võimalikud raha otseülekanded äriühingusse või äriühingu kohustuste ülevõtmine näiteks laenutagatisena, kapitalisüstid, omand, pankrotikaitse või kindlustus; (b) pädeva asutuse, valitsusasutuse, piirkondliku organisatsiooni või muu riikliku organisatsiooni tulu jääb tagasi saamata või seda ei koguta; (c) pädev asutus, valitsusasutus, piirkondlik organisatsioon või muu riiklik organisatsioon pakub muid kui üldisesse taristusse kuuluvaid kaupu või teenuseid või ostab neid või (d) pädev asutus, valitsusasutus, piirkondlik organisatsioon või muu riiklik organisatsioon teeb makseid rahastamismehhanismi või volitab või suunab teatavat eraettevõtjat täitma üht või mitut alapunktides a, b ja c nimetatud ülesannet, mis tavaliselt kuulub valitsuse pädevusse ja mille menetlus ei erine tegelikult valitsuse järgitavast tavalisest menetlusest; millest saadakse kasu; (26) „territoorium” – Iisraeli puhul Iisraeli riigi territoorium ning Euroopa Liidu puhul maismaa-alad (manner ja saared), siseveekogud ja territoriaalmeri, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu aluslepinguid vastavalt kõnealustes lepingutes ja kõikides neil põhinevates õigusaktides sätestatud tingimustele. Käesoleva lepingu kohaldamisest Gibraltari lennujaama suhtes ei järeldata, et see mõjutaks Hispaania Kuningriigi ja Ühendkuningriigi asjakohaseid õiguslikke seisukohti seoses nende vaidlusega selle territooriumi suveräänsuse üle, kus lennujaam paikneb, ning seoses Gibraltari lennujaama suhtes liikmesriikide vahel 18. septembri 2006. aasta seisuga kehtivate ELi lennundusmeetmete jätkuva peatamisega, kooskõlas 18. septembril 2006 Cordobas Gibraltari lennujaama kohta vastu võetud ministrite deklaratsiooniga. Käesoleva lepingu kohaldamine ei mõjuta pärast 1967. aasta juunit Iisraeli valitsusalasse kuuluvate territooriumide staatust; (27) „kasutustasu” – lennuettevõtjatelt lennujaama, lennujaama keskkonnaalaste, aeronavigatsiooni või lennundusjulgestuse rajatiste või teenuste, sh nendega seotud teenuste ja rajatiste kasutamise eest võetav tasu. I JAOTIS MAJANDUSSÄTTED artikkel 2 Liiklusõigused 1. Kumbki lepinguosaline annab kooskõlas käesoleva lepingu I ja II lisaga teisele lepinguosalisele järgmised õigused rahvusvahelise lennutranspordi teostamiseks teise lepinguosalise lennuettevõtjate poolt: (a) õigus lennata ilma maandumiseta üle tema territooriumi; (b) õigus teha tema territooriumil vahemaandumisi, välja arvatud reisijate pardaletulekuks või mahaminekuks ning pagasi, lasti ja/või posti peale- või mahalaadimiseks (muu kui lennuliikluse eesmärgil); (c) õigus teha kindlaksmääratud lennuliinil kokkulepitud teenuse osutamisel tema territooriumil vahemaandumisi rahvusvahelise liikluse puhul reisijate pardaletulekuks ja mahaminekuks ning lasti ja/või posti peale- ja mahalaadimiseks eraldi või koos ning (d) muud käesolevas lepingus sätestatud õigused. 2. Käesolevas lepingus sätestatu ei anna: (a) Iisraeli lennuettevõtjale õigust võtta liikmesriigi territooriumil pardale tasu eest vedamiseks reisijaid, pagasit, lasti ja/või posti, mille sihtkoht on mõni muu punkt asjaomase liikmesriigi territooriumil; (b) Euroopa Liidu lennuettevõtjale õigust võtta Iisraeli territooriumil pardale tasu eest vedamiseks reisijaid, pagasit, lasti ja/või posti, mille sihtkoht on mõni muu punkt Iisraeli territooriumil. ARTIKKEL 3 Loa andmine 1. Ühe lepinguosalise lennuettevõtjalt tegevusloa taotluse saamise korral annab teise lepinguosalise pädev asutus asjakohase loa nii kiiresti kui võimalik, tingimusel et: (a) Iisraeli lennuettevõtja puhul: – lennuettevõtja peamine tegevuskoht on Iisraelis ja tal on Iisraelis kohaldatavate õigusaktide kohane kehtiv lennutegevusluba ning – Iisrael teostab lennuettevõtja üle tõhusat ja jätkuvat reguleerivat kontrolli ning – lennuettevõtja on otse või enamusosaluse kaudu Iisraeli ja/või Iisraeli kodanike omandis ja nende tõhusa kontrolli all; (b) Euroopa Liidu lennuettevõtja puhul: – lennuettevõtja peamine tegevuskoht on Euroopa Liidu aluslepingute kohaselt Euroopa Liidu liikmesriigi territooriumil ja ning tal on kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Liidu õigusega ning – lennuettevõtja sertifikaadi väljaandmise eest vastutav Euroopa Liidu liikmesriik teostab lennuettevõtja üle tõhusat ja jätkuvat reguleerivat kontrolli ning asjakohane pädev asutus on selgelt tuvastatav ning – lennuettevõtja on otse või enamusosaluse kaudu Euroopa Liidu liikmesriikide ja/või Euroopa Liidu liikmesriikide kodanike või muude III lisas loetletud riikide ja/või nende muude riikide kodanike omandis ja nende tõhusa kontrolli all; (c) lennuettevõtja vastab pädevate asutuste poolt tavaliselt kohaldatavates õigusnormides sätestatud tingimustele ning (d) rakendatakse ja järgitakse artikli 13 („Lennuohutus”) ja artikli 14 („Lennundusjulgestus”) sätteid. ARTIKKEL 3a Lennuettevõtja sobivuse ja kodakondsuse kindlaksmääramist käsitlevate otsuste vastastikune tunnustamine Ühe lepinguosalise lennuettevõtjalt tegevusloa taotluse saamise korral tunnustab teise lepinguosalise pädev asutus esimese lepinguosalise pädeva asutuse otsuseid kõnealuse lennuettevõtja sobivuse ja/või kodakondsuse kindlaksmääramise kohta, nagu oleks need otsused teinud kõnealuse teise lepinguosalise pädev asutus; teise lepinguosalise pädev asutus ei uuri seda küsimust täiendavalt, välja arvatud allpool punktis a sätestatud juhtudel. (a) Kui lennuettevõtjalt tegevusloa taotluse saanud lepinguosalise pädeval asutusel on pärast taotluse saamist või loa andmist konkreetne põhjus kahelda, et vaatamata teise lepinguosalise pädeva asutuse otsusele ei ole täidetud käesoleva otsuse artiklis 3 („Loa andmine”) sätestatud tingimused asjakohaste tegevus- või muude lubade andmiseks, teatab ta sellest viivitamata kõnealuse teise lepinguosalise pädevale asutusele ja esitab oma kahtluse kaalukad põhjused. Sel juhul võivad mõlemad lepinguosalised taotleda konsultatsioone, milles võivad osaleda mõlema lepinguosalise pädeva asutuse esindajad, ja/või lisateavet seoses kõnealuse kahtlusega; sellisele taotlusele tuleb vastata võimalikult kiiresti. Kui küsimusele lahendust ei leita, võivad mõlemad lepinguosalised teavitada asjast lepingu artikli 22 („Ühiskomitee”) kohaselt loodud ühiskomiteed ning neil on vastavalt artikli 22 („Ühiskomitee”) lõigetele 7 ja 9 õigus võtta artiklis 24 („Kaitsemeetmed”) sätestatud asjakohaseid meetmeid. (b) Need protseduurid ei hõlma järgmisi elemente käsitlevate otsuste tunnustamist: i) ohutussertifikaadid või -tunnistused; ii) julgestusmeetmed või iii) kindlustuskaitse. ARTIKKEL 4 Loa andmisest keeldumine ning selle tühistamine, peatamine või piiramine 1. Mõlema lepinguosalise pädevad asutused võivad tegevusloa andmisest keelduda, loa tühistada, peatada või seda piirata või teise lepinguosalise lennuettevõtja tegevuse muul viisil peatada või seda piirata, kui: (a) Iisraeli lennuettevõtja puhul: – lennuettevõtja peamine tegevuskoht ei ole Iisraelis või ta ei ole saanud lennutegevusluba Iisraelis kehtivate õigusnormide kohaselt või – Iisrael ei teosta lennuettevõtja üle tõhusat või jätkuvat reguleerivat kontrolli või – lennuettevõtja ei ole otse või enamusosaluse kaudu Iisraeli ja/või Iisraeli kodanike omandis või nende tõhusa kontrolli all; (b) Euroopa Liidu lennuettevõtja puhul: – lennuettevõtja peamine tegevuskoht ei ole Euroopa Liidu aluslepingute kohaselt Euroopa Liidu liikmesriigi territooriumil või lennuettevõtjal puudub kehtiv lennutegevusluba kooskõlas Euroopa Liidu õigusega või – lennuettevõtja ei ole lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud Euroopa Liidu liikmesriigi tõhusa või jätkuva reguleeriva kontrolli all või pädev asutus ei ole selgelt tuvastatav või – lennuettevõtja ei ole otse või enamusosaluse kaudu Euroopa Liidu liikmesriikide ja/või Euroopa Liidu liikmesriikide kodanike või muude III lisas loetletud riikide ja/või nende muude riikide kodanike omandis ja nende tõhusa kontrolli all; (c) lennuettevõtja ei ole täitnud käesoleva lepingu artiklis 6 („Vastavus õigusnormidele”) osutatud õigusnorme; (d) artikli 13 („Lennuohutus”) ja artikli 14 („Lennundusjulgestus”) sätteid kas ei rakendata või ei järgita või (e) lepinguosaline on otsustanud lepingu artikli 7 („Konkurentsitingimused) kohaselt, et konkurentsitingimusi ei järgita. 2. Kui lõike 1 punktides c või d nimetatud õigusnormide edaspidise täitmatajätmise vältimiseks ei ole hädavajalik kohe võtta meetmeid, rakendatakse käesolevas artiklis nimetatud õigusi alles pärast arupidamist teise lepinguosalise pädevate asutustega. ARTIKKEL 5 Investeerimine 1. Olenemata käesoleva lepingu artiklist 3 („Loa andmine”) ja artiklist 4 („Loa andmisest keeldumine ning selle tühistamine, peatamine või piiramine”) ja pärast seda, kui ühiskomitee on artikli 22 („Ühiskomitee”) lõike 10 kohaselt kontrollinud vastastikuste meetmete olemasolu, võivad lepinguosalised anda Euroopa Liidu liikmesriikidele või nende kodanikele loa omada Iisraeli lennuettevõtjate enamusaktsiaid ja/või tõhusat kontrolli nende lennuettevõtjate üle või Iisraelile või selle kodanikele loa omada Euroopa Liidu lennuettevõtjate enamusaktsiaid ja/või tõhusat kontrolli nende lennuettevõtjate üle vastavalt käesoleva artikli lõike 2 tingimustele. 2. Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseks peab ühiskomitee iga lepinguosaliste huvides tehtava investeeringute lubamiseks eelnevalt tegema otsuse vastavalt käesoleva lepingu artikli 22 („Ühiskomitee”) lõikele 2. Kõnealuses otsuses täpsustatakse käesoleva lepingu kohaste kokkulepitud teenuste ning kolmandate riikide ja lepinguosaliste vaheliste teenuste tingimusi. Käesoleva lepingu artikli 22 („Ühiskomitee”) lõiget 9 selliste otsuste suhtes ei kohaldata. ARTIKKEL 6 Vastavus õigusnormidele 1. Ühe lepinguosalise lennuettevõtja suhtes kehtivad teise lepinguosalise õigusnormid, millega reguleeritakse lennutranspordis osalevate õhusõidukite sisenemist tema territooriumile, sealt väljumist või nende õhusõidukite käitamist ja lennuliiklust tema territooriumil ning need õhusõidukid järgivad kõnealuseid õigusnorme teise lepinguosalise territooriumile sisenemisel, seal viibides või sealt väljumisel. 2. Ühe lepinguosalise lennuettevõtja reisijad, meeskond või last järgivad või nende puhul järgitakse teise lepinguosalise territooriumile sisenemisel, seal viibides või sealt väljumisel õigusnorme, mida kohaldatakse reisijate, meeskonna või lasti sisenemise või väljumise suhtes kõnealuse teise lepinguosalise territooriumil (sh riiki sisenemise, julgestuskontrolli, sisserände, passide, tolli ja karantiini eeskirjad või postieeskirjad). ARTIKKEL 7 Konkurentsitingimused 1. Lepinguosalised kinnitavad assotsiatsioonilepingu IV jaotise 3. peatüki („Konkurents”) sätete kohaldamist käesoleva lepingu suhtes. 2. Lepinguosalised kinnitavad, et lennuteenuste õiglaste konkurentsitingimuste tagamine on nende ühine eesmärk. Lepinguosalised tõdevad, et lennuettevõtjate tavad on ausad ja põhinevad konkurentsil kõige tõenäolisemalt siis, kui nad tegutsevad täielikult ärilistel alustel ega saa subsiidiume ning kui on tagatud neutraalne ja mittediskrimineeriv juurdepääs lennujaama rajatistele, teenustele ja teenindusaegade jaotamisele. 3. Kui üks lepinguosaline leiab, et teise lepinguosalise territooriumil esineb tingimusi, eelkõige subsiidiumidest põhjustatud tingimusi, mis võivad ebasoodsalt mõjutada lennuettevõtjate õiglasi ja võrdseid konkureerimisvõimalusi, võib ta esitada teisele lepinguosalisele oma märkused. Lisaks võib ta taotleda ühiskomitee kokkukutsumist vastavalt käesoleva lepingu artiklile 22 („Ühiskomitee”). Konsultatsioonidega alustatakse 30 päeva jooksul alates sellise taotluse saamisest. Kui 30 päeva jooksul alates konsultatsioonide algusest ei jõuta rahuldavale kokkuleppele, annab see konsultatsioone nõudnud lepinguosalisele aluse võtta meetmeid teise lepinguosalise asjaomas(t)ele lennuettevõtja(te)le loa andmisest keeldumiseks, selle tühistamiseks või peatamiseks või talle/neile asjakohaste tingimuste seadmiseks vastavalt käesoleva lepingu artiklile 4 („Loa andmisest keeldumine ning selle tühistamine, peatamine või piiramine”). 4. Käesoleva artikli lõikes 3 osutatud meetmed peavad olema asjakohased ja proportsionaalsed ning piirduma ulatuse ja kestuse osas rangelt vajalikuga. Meetmeid võetakse üksnes sellise lennuettevõtja või selliste lennuettevõtjate suhtes, kes saavad kasu lõikes 3 osutatud tingimustest, ning sellega ei piirata kummagi lepinguosalise õigust võtta meetmeid vastavalt käesoleva lepingu artiklile 23 („Vaidluste lahendamine ja vahekohus”). 5. Lepinguosalised nõustuvad, et abi, mida Iisraeli valitsus annab Iisraeli lennuettevõtjatele selleks, et katta valitsuse juhiste kohaste täiendavate julgestusmeetmetega seotud kulusid, ei käsitata ebaausa konkurentsina ning seda ei loeta käesoleva artikli kohaldamisel subsiidiumiks, tingimusel et: (a) kõnealune abi katab vaid sellised kulutused, mille Iisraeli lennuettevõtjad on teinud Iisraeli ametiasutuste poolt kehtestatud täiendavate julgestusmeetmete võtmiseks ning mida Euroopa Liidu lennuettevõtjate suhtes ei kohaldata, mistõttu ei pea nad ka kulusid kandma, ning (b) Iisrael on kõnealuste julgestusmeetmetega seotud kulud selgelt kindlaks määranud ja koguseliselt väljendanud ning (c) Iisrael esitab ühiskomiteele üks kord aastas aruande, kus on märgitud julgestusmeetmete kogukulud ning Iisraeli valitsuse osaluse määr eelmisel aastal. 6. Mõlemad lepinguosalised võivad pärast teise lepinguosalise teavitamist pöörduda käesoleva artikliga seotud küsimuste arutamiseks teise lepinguosalise territooriumil asuvate vastutavate valitsusasutuste, sealhulgas riigi-, piirkondlike või kohalike asutuste poole. 7. Käesoleva artikli sätete kohaldamine ei piira selliste õigusnormide kohaldamist, mis on seotud avaliku teenindamise kohustusega lepinguosaliste territooriumil. ARTIKKEL 8 Ärivõimalused Lennuettevõtjate esindajad 1. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on õigus asutada teise lepinguosalise territooriumil esindusi ja luua rajatisi, mis on vajalikud lennutransporditeenuste osutamiseks ning nende edendamiseks ja müümiseks, sealhulgas kõrval- ja täiendavate teenuste edendamiseks ja müümiseks. 2. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on teise lepinguosalise territooriumile sisenemist, seal viibimist ja töötamist käsitlevate õigusnormide kohaselt õigus tuua teise lepinguosalise territooriumile ning seal tegevuses hoida lennutransporditeenuste osutamiseks vajalikke juhtiv-, müügi-, tehnika-, lennutegevus- ja muid spetsialiste. Maapealne teenindus 3. a) Ilma et see piiraks käesoleva lõike punkti b kohaldamist, on kõikidel lennuettevõtjatel seoses teise lepinguosalise territooriumil toimuva maapealse teenindusega õigus: i) osutada ise maapealset teenindust (omateenindus) või omal äranägemisel ii) valida kas kõiki või mõnda maapealset teenust osutavate konkureerivate teenuseosutajate vahel, kui neil teenuseosutajatel on lepinguosaliste õigusnormide kohaselt õigus turule pääseda ja kui sellised teenuseosutajad on turul olemas. b) Selliste maapealse teeninduse liikide puhul nagu pagasikäitlus, perroonikäitlus, kütuse- ja õlikäitlus ning kauba- ja posti füüsiline käitlemine lennujaama terminali ja õhusõiduki vahel võib punkti a alapunktides i ja ii nimetatud õigustele seada üksnes selliseid füüsilisi või tegevuslikke piirangud, mis tulenevad teise lepinguosalise territooriumil kohaldatavatest õigusnormidest. Kui nimetatud piirangud välistavad omateeninduse ja kui maapealsete teenuste osutajate vahel ei ole tegelikku konkurentsi, peavad kõik lennuettevõtjad saama selliseid teenuseid kasutada võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel; selliste teenuste hinnad ei ületa nende kogumaksumust, mis sisaldab mõistlikku tulu koos amortisatsioonikuludega. Müük, kohalikud kulud ja raha ülekandmine 4. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjad võivad teise lepinguosalise territooriumil müüa lennutransporditeenuseid ise ja/või lennuettevõtja äranägemisel kas oma müügiesindajate, lennuettevõtja määratud muude vahendajate, Interneti või mõne muu sobiva kanali kaudu. Kõikidel lennuettevõtjatel on õigus selliseid transporditeenuseid müüa ja kõikidel isikutel on vaba võimalus neid osta konkreetsel territooriumil käibel oleva valuuta või vabalt konverteeritava valuuta eest. 5. Kõikidel lennuettevõtjatel on õigus konverteerida kohalik tulu nõudmise korral ükskõik millal ja ükskõik kuidas vabalt, ilma mis tahes piirangute või maksustamiseta ametliku vahetuskursi järgi mis tahes vabalt konverteeritavaks valuutaks ja kanda see üle teise lepinguosalise territooriumilt oma territooriumile või valitud riiki või riikidesse, välja arvatud juhul, kui see ei ole kooskõlas üldiselt kohaldatavate õigusnormidega. 6. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on õigus maksta teise lepinguosalise territooriumil kohalike kulude, sealhulgas kütuse eest kohalikus vääringus. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjad võivad oma äranägemisel maksta selliste kulude eest teise lepinguosalise territooriumil vabalt konverteeritavas valuutas vastavalt kohalikele valuutaeeskirjadele. Koostöölepped 7. Käesoleva lepingu alusel lende teostavad või teenuseid osutavad lepinguosalise lennuettevõtjad võivad sõlmida turustuskoostööleppeid, mis hõlmavad plokk-broneeringuid käsitlevaid kokkuleppeid või koodi jagamise korda: (a) lepinguosaliste mis tahes lennuettevõtja või -ettevõtjatega ning (b) kolmandate riikide mis tahes lennuettevõtja või -ettevõtjatega ning (c) maismaa- ja meretransporditeenuste osutajatega, tingimusel et i) teenust osutaval lennuettevõtjal on asjakohased liiklusõigused, ii) turustavatel lennuettevõtjatel on vastavates kahepoolsetes sätetes kindlaks määratud asjakohased lennuliini kasutamise õigused ning iii) kõnealused lepped vastavad nende suhtes tavaliselt kohaldatavatele ohutus- ja konkurentsinõuetele. Koodi jagamisega seotud reisijateveo müügi puhul tuleb ostjat ostukohas või igal juhul enne pardaleminekut teavitada sellest, millised transporditeenuse osutajad tegutsevad igas kõnealuse teenuse sektoris. Maismaa- ja meretransport 8. a) Reisijateveo puhul ei kehti maismaa- ja meretransporditeenuse osutajate suhtes lennutransporti reguleerivad õigusnormid üksnes seepärast, et sellist maismaa- ja meretransporditeenust pakub lennuettevõtja enda nimel. Maismaa- ja meretransporditeenuse osutajad võivad oma äranägemisel otsustada, kas sõlmida koostöölepped või mitte. Konkreetsete kokkulepete sõlmimisel võivad maismaa- või meretransporditeenuse osutajad muu hulgas arvesse võtta tarbijate huve ning tehnika-, majandus-, ruumi- ja veomahupiiranguid. b) Olenemata käesoleva lepingu muudest sätetest on lepinguosaliste lennuettevõtjatel ja lastiveo kaudsetel teostajatel lubatud rahvusvahelise lennutranspordi raames piiranguteta kasutada maismaa- ja meretransporti lasti veoks Iisraeli ja Euroopa Liidu või kolmandate riikide mis tahes punktidesse või punktidest, sh veoks kõigisse tolliteenustega lennujaamadesse või kõigist tolliteenustega lennujaamadest, samuti on neil vajaduse korral õigus vedada tollitud lasti vastavalt kohaldatavatele õigusnormidele. Sellisel lastil, olenemata sellest, kas seda veetakse mööda maismaad, merd või õhu kaudu, peab olema juurdepääs lennujaama tollimenetlusele ja -rajatistele. Lennuettevõtjad võivad teostada ise maismaa- ja meretransporti või sõlmida selleks kokkuleppeid muude maismaa- ja meretranspordiettevõtjatega, sh muude mere- ja maismaatransporditeenust osutavate lennuettevõtjatega ja lennutransporti hõlmavate lastivedude kaudsete teostajatega. Selliseid ühendveoteenuseid võib pakkuda ühtse hinnaga, milles on kombineeritud lennu- ning mere- või maismaatransport, tingimusel et teave sellise transpordiviisi kohta ei eksita lastisaatjaid. Rentimine 9. a) Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on õigus kasutada kokkulepitud teenuste osutamiseks mis tahes lennuettevõtjalt (sh kolmanda riigi lennuettevõtjalt) kas meeskonnaga või meeskonnata renditud õhusõidukeid, tingimusel et kõik sellistes kokkulepetes osalejad on täitnud lepinguosaliste poolt selliste kokkulepete suhtes tavaliselt kohaldatavates õigusnormides sätestatud tingimused. b) Kumbki lepinguosaline ei nõua, et varustust rendile andval lennuettevõtjal peavad olema käesoleva lepingu alusel antud liiklusõigused. c) Iisraeli lennuettevõtja või Euroopa Liidu lennuettevõtja võib kolmanda riigi (v.a III lisas loetletud riigid) lennuettevõtjalt rentida õhusõiduki koos meeskonnaga käesoleva lepinguga ettenähtud õiguste kasutamiseks ainult erandkorras ja ajutiste vajaduste rahuldamiseks. Õhusõiduki rentimise korral koos meeskonnaga tuleb i) saada rendiõhusõidukile lennutegevusloa andnud asutuselt eelneva nõusolek ja ii) teavitada selle lepinguosalise pädevat asutust, mille territooriumil meeskonnaga renditud õhusõidukit kavatsetakse käitada. Käesolevas punktis tähendab mõiste „õhusõiduk” sellise kolmanda riigi lennuettevõtja õhusõidukit, kellel ei ole keelatud käitada õhusõidukeid Euroopa Liidus ja/või Iisraelis. Frantsiisi- ja tootemargikokkulepped 10. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on õigus sõlmida frantsiisi- või tootemargikokkuleppeid mõlema lepinguosalise või kolmanda riigi ettevõtjatega, sealhulgas lennuettevõtjatega, tingimusel et lennuettevõtjatel on asjakohased volitused ja nad on täitnud lepinguosaliste poolt selliste kokkulepete suhtes kohaldatavates õigusnormides sätestatud tingimused, eelkõige tingimuse, mille kohaselt tuleb avaldada teenust osutava lennuettevõtja andmed. Lennujaama teenindusaegade jaotamine 11. Lepinguosalised tagavad, et nende territooriumil asuvate lennujaamade suhtes kohaldatavaid teenindusaegade haldamise menetlusi, suuniseid ja eeskirju kohaldatakse läbipaistvalt, tõhusalt ja mittediskrimineerivalt. Konsulteerimine ühiskomitees 12. Kui lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud käesoleva artikli sätteid, võib ta sellest teavitada ühiskomiteed ning nõuda käesoleva lepingu artikli 22 („Ühiskomitee”) lõike 4 kohaste konsultatsioonide alustamist. ARTIKKEL 9 Tolli- ja muud maksud 1. Ühe lepinguosalise lennuettevõtjate poolt rahvusvahelises lennutranspordis kasutatav õhusõiduk, selle tavapärane pardavarustus, kütus, määrdeained, tarvitatavad tehnilised varud, maapealne varustus, varuosad (sh mootorid), pardavarud (muu hulgas, kuid mitte ainult toiduained, mittealkohoolsed ja alkohoolsed joogid, tubakas ning muud reisijatele lennu ajal piiratud koguses müügiks või tarbimiseks ette nähtud tooted) ja muud tooted, mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seoses rahvusvahelise lennutranspordi lende teostava õhusõiduki lendude või nende teenindamisega, vabastatakse teise lepinguosalise territooriumile saabumisel vastastikkuse alusel kõigist impordipiirangutest, omandi-, kapitali-, tolli-, aktsiisimaksust ning muudest sarnastest tasudest ja maksudest, a) mida kohaldavad riiklikud või kohalikud asutused või Euroopa Liit ning b) mis ei põhine osutatavate teenuste hinnal, tingimusel et nimetatud varustus ja varud jäävad õhusõiduki pardale. 2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud maksudest ja tasudest, välja arvatud osutatava teenuse hinnal põhinevad tasud, vabastatakse vastastikkuse alusel ka: (a) lepinguosalise territooriumile toodud või seal hangitud ja pardale võetud mõistliku suurusega pardavarud, mis on ette nähtud kasutamiseks teise lepinguosalise lennuettevõtja lahkuva, rahvusvahelise lennutranspordi lende teostava õhusõiduki pardal, isegi kui need pardavarud on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal; (b) lepinguosalise territooriumile toodud maapealne varustus ja varuosad (sh mootorid), mis on ette nähtud teise lepinguosalise lennuettevõtja poolt rahvusvahelise lennutranspordi lendudel kasutatava õhusõiduki teenindamiseks, hoolduseks või remondiks; (c) kütus, määrdeained ja tarvitatavad tehnilised varud, mis on lepinguosalise territooriumile toodud või seal hangitud ja mis on ette nähtud teise lepinguosalise lennuettevõtja poolt rahvusvahelise lennutranspordi lendudel kasutatava õhusõiduki tarbeks, isegi kui need varud on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal; (d) mõlema lepinguosalise tollieeskirjadega ette nähtud trükised, mis on ühe lepinguosalise territooriumile toodud või seal hangitud ja pardale võetud ning mis on ette nähtud kasutamiseks teise lepinguosalise lennuettevõtja lahkuva, rahvusvahelise lennutranspordi lende teostava õhusõiduki pardal, isegi kui need on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal, ning (e) lennujaamades ja kaubaterminalides kasutatav ohutus- ja julgestusvarustus. 3. Käesolev leping ei takista lepinguosalistel kohaldamast mittediskrimineerivaid makse ja tasusid kütuse suhtes, mida tarnitakse tema territooriumil kasutamiseks lennuettevõtja õhusõidukis, mis lendab asjaomase lepinguosalise territooriumil asuva kahe punkti vahel. Ühe lepinguosalise territooriumile sisenedes, seal viibides või sealt lahkudes peavad teise lepinguosalise lennuettevõtjad järgima asjaomase lepinguosalise õigusnorme, mis käsitlevad lennukikütuse müüki, tarnimist ja kasutamist. 4. Tavapärast pardavarustust, samuti mõlema lepinguosalise lennuettevõtjate õhusõidukite pardal tavaliselt hoitavaid materjale ja varusid, millele on osutatud käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2, võib teise lepinguosalise territooriumil maha laadida üksnes selle territooriumi tolliasutuse loal ning need võivad jääda asjaomaste asutuste järelevalve või kontrolli alla seni, kuni need re-eksporditakse või kõrvaldatakse vastavalt tollieeskirjadele. 5. Käesolevas artiklis sätestatud maksuvabastused kehtivad ka siis, kui ühe lepinguosalise lennuettevõtjad on saanud lepingu alusel mõnelt muult lennuettevõtjalt, kelle suhtes teine lepinguosaline samuti selliseid vabastusi kohaldab, tema territooriumil laenuks või edastamiseks lõigetes 1 ja 2 sätestatud tooted. 6. Käesolev leping ei takista lepinguosalisi kohaldamast makse ega tasusid kaupade suhtes, mida müüakse reisijatele pardal muul eesmärgil kui pardal tarbimiseks lennu selle osa jooksul, mis toimub tema territooriumi kahe punkti vahel, kus on lubatud pardaleminek ja pardalt mahatulek. 7. Käesoleva lepingu sätted ei mõjuta käibemaksu valdkonda, välja arvatud impordi käibemaksu osas. Käesolev leping ei mõjuta Euroopa Liidu liikmesriikide ja Iisraeli vaheliste kehtivate tulu ja kapitali topeltmaksustamise vältimise konventsioonide sätteid. ARTIKKEL 10 Lennujaamade, lennundusrajatiste ja -seadmete ning lennuteenuste kasutustasud 1. Mõlemad lepinguosalised tagavad, et kasutustasud, mida nende pädevad asutused või organid võivad kehtestada teise lepinguosalise lennuettevõtjate suhtes aeronavigatsiooni- ja lennujuhtimisteenuste kasutamise eest, on kulupõhised ja mittediskrimineerivad. Igal juhul määratakse kõik teise lepinguosalise lennuettevõtjate suhtes kehtestatavad kasutustasud tingimustel, mis on sama soodsad kui mis tahes teise lennuettevõtja suhtes kehtestatud tasude kõige soodsamad tingimused. 2. Mõlemad lepinguosalised tagavad, et kasutustasud, mida nende pädevad asutused või organid võivad kehtestada teise lepinguosalise lennuettevõtjate suhtes lennujaama, lennundusjulgestuse ning nendega seotud rajatiste ja teenuste kasutamise eest, ei ole ebaõiglaselt diskrimineerivad ning on võrdselt jaotatud eri kasutajakategooriate vahel. Kõnealused tasud võivad kajastada lennujaamas või lennujaamade süsteemis asjakohaste lennujaama- ning lennundusjulgestusrajatiste ja teenuste täielikku maksumust tasusid kehtestavatele pädevatele asutustele või organitele, kuid ei tohi seda ületada. Need tasud võivad sisaldada mõistlikku tulu koos amortisatsioonikuludega. Rajatisi ja teenuseid, mille eest kasutustasu võetakse, peab saama kasutada tõhusalt ja säästvalt. Igal juhul määratakse kõnealused tasud teise lepinguosalise lennuettevõtjate suhtes tingimustel, mis on sama soodsad kui tasude määramise ajal mis tahes teise lennuettevõtja suhtes kehtestatud tasude kõige soodsamad tingimused. 3. Lepinguosalised soodustavad konsultatsioone nende territooriumil asuvate tasusid kehtestavate pädevate asutuste või organite ning teenuseid ja rajatisi kasutavate lennuettevõtjate või neid esindavate organite vahel ning kutsuvad tasusid kehtestavaid pädevaid asutusi või organeid üles andma kõikidele asjaomaseid teenuseid ja rajatisi kasutavatele lennuettevõtjatele või neid esindavatele organitele teavet komponentide kohta, mille alusel asjaomase lennujaama juhtorgan määrab igas lennujaamas kehtestatud kõigi tasude süsteemi või määra, kuna kõnealune teave võib olla vajalik selleks, et saada täpne ülevaade tasude põhjendatusest vastavalt käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 põhimõtetele. Mõlemad lepinguosalised kutsuvad tasusid kehtestavaid pädevaid asutusi üles teatama kasutajatele mõistliku aja jooksul ette kõigist kasutustasude muutmise ettepanekutest, et kõnealused asutused saaksid enne muudatuste tegemist võtta arvesse kasutajate seisukohti. 4. Kumbagi lepinguosalist ei loeta artikli 23 („Vaidluste lahendamine ja vahekohus”) kohases vaidluste lahendamise menetluses käesoleva artikli nõudeid rikkunuks, välja arvatud juhul, kui a) ta ei vaata mõistliku aja jooksul läbi tasu või tava, mille kohta teine lepinguosaline on kaebuse esitanud; või b) ta ei võta pärast tasu või tava läbivaatamist kõiki võimalikke meetmeid käesoleva artikliga vastuolus oleva tasu või tava muutmiseks. ARTIKKEL 11 Hinnakujundus 1. Lepinguosalised lubavad lennuettevõtjatel piiranguteta kehtestada hindu vaba ja ausa konkurentsi alusel. 2. Lepinguosalised ei nõua hindade esitamist. 3. Pädevad asutused võivad korraldada arutelusid, et käsitleda näiteks (kuid mitte ainult) hindu, mis võivad olla ebaõiglased, põhjendamatud või diskrimineerivaid. ARTIKKEL 12 Statistika 1. Lepinguosalised esitavad teisele lepinguosalisele siseriiklike õigusnormidega ette nähtud statistika ning taotluse korral muu kättesaadava statistilise teabe, mida võidakse käesoleva lepingu kohaste lennuteenuste osutamise läbivaatamiseks põhjendatult nõuda. 2. Lepinguosalised teevad artikli 22 („Ühiskomitee”) kohaselt loodud ühiskomitees koostööd, et hõlbustada omavahel statistilise teabe vahetust käesoleva lepingu kohaste lennuteenuste arengu jälgimiseks. II JAOTIS Õiguskoostöö ARTIKKEL 13 Lennuohutus 1. Ilma et see piiraks lepinguosaliste õigusloomepädevate institutsioonide kaalutlusõigust, teevad lepinguosalised lennuohutuse valdkonnas tihedat koostööd, et võtta kõik põhjendatud meetmed ühtlustatud eeskirjade väljatöötamiseks või teineteise lennuohutusstandardite vastastikuseks tunnustamiseks. Ühiskomitee jälgib kõnealust koostööprotsessi koos Euroopa Lennundusohutusametiga. 2. Lepinguosalised tagavad, et nende asjakohaste õigusaktide, eeskirjade ja protseduuridega kehtestatakse vähemalt sellised lennutranspordialased õigusnormid, mis on sätestatud käesoleva lepingu IV lisa A osas ja mida on üksikasjalikult kirjeldatud VI lisas. 3. Lepinguosaliste pädevad asutused tunnustavad käesoleva lepinguga sätestatud lennutransporditeenuste osutamiseks teineteise poolt välja antud või kehtivaks tunnistatud ning praeguseni kehtivaid lennukõlblikkussertifikaate, pädevustunnistusi ja lubasid, tingimusel et nende sertifikaatide, tunnistuste või lubade väljaandmise aluseks olevad nõuded on võrdsed vähemalt miinimumstandarditega, mis konventsioonist lähtuvalt võidakse kehtestada. Siiski võivad pädevad asutused asjaomase lepinguosalise territooriumi kohal toimuvate lendude puhul mitte tunnustada pädevustunnistusi ja lubasid, mille tema kodanikele on välja andnud või mille on kehtivaks tunnistanud teise lepinguosalise pädevad asutused. 4. Lepinguosalised võivad teiselt lepinguosaliselt igal ajal taotleda konsultatsioone, et arutada teise lepinguosalise poolt lennundusrajatiste, lennumeeskondade, õhusõidukite ja nende käitamise valdkonnas kohaldatavate ohutusstandardite üle. Konsultatsioonid algavad kolmekümne (30) päeva jooksul alates sellise taotluse esitamisest. 5. Kui konsultatsioone taotlenud lepinguosaline leiab pärast konsulteerimist, et teine lepinguosaline ei suuda ohutusstandardeid lõikes 4 osutatud valdkondades tõhusalt kehtestada ega tagada nende järgimist vähemalt sel ajal kehtivate ja konventsioonist tulenevate miinimumstandardite tasemel, teavitab ta oma järeldustest teist lepinguosalist ning kirjeldab samme, mida ICAO standardite järgimiseks tuleks astuda. Teine lepinguosaline võtab kokkulepitud aja jooksul vajalikud meetmed olukorra parandamiseks. 6. Lepinguosalised tagavad, et kui on kahtlusi, et ühe lepinguosalise territooriumil registreeritud õhusõiduk, mis maandub teise lepinguosalise territooriumil asuvas rahvusvahelisele lennuliiklusele avatud lennujaamas, ei vasta konventsiooniga kehtestatud rahvusvahelistele lennundusohutusstandarditele, siis kontrollivad teise lepinguosalise pädevad asutused kõnealuse õhusõiduki pardal ja selle ümber seisuplatsil õhusõiduki ja meeskonna dokumentide kehtivust ning õhusõiduki ja selle varustuse nähtavat seisukorda. 7. Lepinguosaliste pädevad asutused võivad võtta kõik asjakohased ja viivitamatud meetmed, kui õhusõiduki, selle mis tahes komponendi või käitamise puhul võib tuvastada järgmist: (a) õhusõiduk, selle komponent või käitamine ei vasta konventsiooni alusel kehtestatud miinimumstandarditele või (b) konventsiooni artikli 16 lõikes 6 osutatud kontrolli käigus selgub, et õhusõiduk või selle käitamine ei vasta konventsiooni alusel kehtestatud miinimumstandarditele, või (c) on tekkinud tõsiseid kahtlusi, et konventsiooni alusel kehtestatud miinimumstandardeid ei suudeta tõhusalt järgida ega nende täitmist tagada. 8. Kui ühe lepinguosalise pädevad asutused võtavad lõike 7 kohaseid meetmeid, teatavad nad sellest viivitamata teise lepinguosalise pädevatele asutustele ja põhjendavad meetmete võtmist. 9. Olukorras, kus lennuettevõtja tegevuse ohutuse tagamiseks on vaja kiiresti tegutseda, jätavad lepinguosalised endale õiguse teise lepinguosalise lennuettevõtja(te) tegevusloa(d) peatada või neid muuta. 10. Kui lõike 7 või lõike 9 kohaldamisel võetud meetmete kohaldamist ei lõpetata ka siis, kui selleks ei ole enam põhjust, võivad lepinguosalised asja arutamiseks pöörduda ühiskomitee poole. artikkel 14 Lennundusjulgestus 1. Lepinguosalised kinnitavad vastastikust kohustust kaitsta tsiviillennundust ebaseaduslike sekkumiste eest, eelkõige kohustusi, mis on sätestatud Chicago konventsioonis, Tokios 14. septembril 1963. aastal allkirjastatud konventsioonis kuritegude ja mõningate teiste tegude kohta õhusõiduki pardal, Haagis 16. detsembril 1970. aastal allkirjastatud konventsioonis õhusõiduki ebaseadusliku hõivamise vastu võitlemise kohta, Montrealis 23. septembril 1971. aastal allkirjastatud konventsioonis tsiviillennunduse ohutuse vastu suunatud ebaseaduslike tegude tõkestamise kohta ja Montrealis 24. veebruaril 1988. aastal allakirjutatud protokollis ebaseaduslike vägivallaaktide vastu võitlemise kohta rahvusvahelist lennuliiklust teenindavates lennujaamades, kuivõrd mõlemad lepinguosalised on kõnealuste konventsioonide ja ka kõikide muude tsiviillennundusjulgestusalaste konventsioonide ja protokollide osalised. 2. Taotluse korral osutavad lepinguosalised teineteisele igakülgset abi, et takistada tsiviilõhusõiduki ebaseaduslikku hõivamist ning muid ebaseaduslikke tegusid, mis ohustavad sellist õhusõidukit, selle reisijaid ja meeskonda, lennujaamu ja aeronavigatsiooniseadmeid ning et hoida ära kõiki muid ohte tsiviillennundusjulgestusele. 3. Lepinguosalised tegutsevad vastastikustes suhetes kooskõlas lennundusjulgestusstandarditega ning Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni kehtestatud asjakohaste soovituslike tavadega, mis on kindlaks määratud konventsiooni lisades, niivõrd, kuivõrd selliseid julgestusnõudeid kohaldatakse lepinguosaliste suhtes. Mõlemad lepinguosalised nõuavad, et nende registritesse kantud õhusõidukite käitajad, samuti ettevõtjad, kelle peamine tegevuskoht või alaline asukoht on nende territooriumil, ja nende territooriumil asuvate lennujaamade käitajad tegutseksid vähemalt kooskõlas asjaomaste lennundusjulgestusnõuetega. 4. Lepinguosalised tagavad, et nende territooriumil võetakse tõhusad meetmed õhusõiduki kaitsmiseks, reisijate ja nende käsipagasi läbivaatamiseks ning meeskonna, lasti (sh registreeritud pagasi) ja õhusõiduki varude asjakohaseks kontrollimiseks enne pardalemineku või laadimise eel ja ajal ning et neid meetmeid kohandatakse vastavalt suurenevale ohule. Mõlemad lepinguosalised nõustuvad, et nende lennuettevõtjatelt võidakse nõuda, et nad täidaksid lõikes 3 osutatud lennundusjulgestusnõudeid, mida teine lepinguosaline kohaldab oma territooriumile sisenemise, sealt lahkumise ja seal viibimise suhtes. Kui üks lepinguosaline saab teada konkreetsest ohust, mis ähvardab teise lepinguosalise territooriumile saabuvat või sealt väljuvat konkreetset lendu või lendude sarja, teavitab ta sellest teist lepinguosalist ning võib otsustada konkreetset ohtu arvesse võttes kohaldada julgestusmeetmeid kooskõlas lõikega 6. 5. Lepinguosalised nõustuvad tegema jõupingutusi teineteise julgestusstandardite vastastikuseks tunnustamiseks. Selleks kehtestavad nad halduskorra, mis võimaldab arutada kehtivaid või kavandatavaid julgestusmeetmeid, teha koostööd lepinguosaliste rakendatud kvaliteedikontrolli meetmete valdkonnas ja jagada nende kohta teavet. Lepinguosaline võib esitada teisele lepinguosalisele koostöötaotluse, et hinnata, kas teise lepinguosalise konkreetsed julgestusmeetmed vastavad koostöötaotluse esitanud lepinguosalise nõuetele. Toetudes hindamiste tulemustele, võib taotluse esitanud lepinguosaline otsustada, et teise lepinguosalise territooriumil rakendatakse samaväärseid julgestusmeetmeid ning et transiitreisijad, -pagas ja/või -last ei pea taotluse esitanud lepinguosalise territooriumil läbima korduvat julgestusotstarbelist läbivaatust. Sellest otsusest teavitatakse teist lepinguosalist. 6. Mõlemad lepinguosalised suhtuvad positiivselt kõigisse teise lepinguosalise taotlustesse võtta konkreetse ohu korral mõistlikke julgestusalaseid erimeetmeid. Üks lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist eelnevalt kõigist kavandatavatest julgestusalastest erimeetmetest, mis võiksid oluliselt mõjutada käesoleva lepingu alusel osutatavate lennutransporditeenuste rahastamist ja korraldamist, välja arvatud hädaolukorras. Mõlemad lepinguosalised võivad selliste julgestusmeetmete arutamiseks taotleda ühiskomitee kokkukutsumist vastavalt käesoleva lepingu artiklile 22 („Ühiskomitee”). 7. Kui tsiviilõhusõiduk hõivatakse ebaseaduslikult või kui õhusõiduki, selle reisijate ja meeskonna, lennujaamade või aeronavigatsiooniseadmete turvalisust ohustab muu ebaseaduslik intsident või tekib sellise intsidendi oht, abistavad lepinguosalised teineteist, hõlbustades suhtlemist ning muid asjakohaseid meetmeid, et kiiresti ja ohutult kõnealune intsident lõpetada või selle oht kõrvaldada. 8. Lepinguosalised võtavad kõik nende arvates asjakohased meetmed, et tagada ebaseadusliku hõivamise või ebaseadusliku sekkumise ohvriks langenud ja nende territooriumil maandunud õhusõiduki maapinnale jäämine, välja arvatud juhul, kui õhusõiduki äralend on vajalik inimelu kaitseks. Võimaluse korral võetakse sellised meetmed vastastikuste konsultatsioonide alusel. 9. Kui ühel lepinguosalisel on põhjendatud kahtlusi, et teine lepinguosaline ei ole täitnud käesolevas artiklis sätestatud lennundusjulgestusnõudeid, võib ta viivitamata taotleda konsulteerimist teise lepinguosalisega. 10. Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikli 4 („Loa andmisest keeldumine ning selle tühistamine, peatamine või piiramine”) kohaldamist, annab suutmatus jõuda rahuldavale kokkuleppele viieteistkümne (15) päeva jooksul alates sellise taotluse esitamisest aluse teise lepinguosalise ühe või mitme lennuettevõtja tegevusloa peatamiseks, tühistamiseks, piiramiseks või sellele tingimuste seadmiseks. 11. Otsese ja erakorralise ohu korral võib lepinguosaline võtta ajutisi meetmeid enne viieteistkümne (15) päeva möödumist. 12. Ilma et see piiraks vajadust võtta viivitamata meetmeid lennutranspordi turvalisuse tagamiseks, kinnitavad lepinguosalised, et julgestusmeetmete kavandamisel hindavad nad nende võimalikku ebasoodsat majanduslikku ja tegevuslikku mõju käesoleva lepingu kohaste lennuteenuste osutamisele ning et seaduslike piirangute puudumise korral võtavad nad seda arvesse asjaomaste julgestusriskide puhul vajalike ja sobivate meetmete kindlaksmääramisel. 13. Lõigete 10 või 11 kohaselt võetud mis tahes meetme rakendamine lõpetatakse, kui teine lepinguosaline on viinud oma tegevuse vastavusse käesoleva artikliga. 14. Olenemata käesolevast artiklist nõustuvad lepinguosalised, et ükski osaline ei ole kohustatud avaldama teavet, mis võib ohustada teise lepinguosalise riiklikku julgeolekut. ARTIKKEL 15 Lennuliikluse korraldamine 1. Lepinguosalised nõustuvad tegema tihedat koostööd lennuliikluse korraldamisel, et kaasata Iisrael ühtse Euroopa taeva algatusse ning tugevdada seega praeguseid ohutusstandardeid ja Euroopa üldisi lennuliiklusstandardeid, optimeerida veomahtu ja viia hilinemised miinimumini. Selleks osaleb Iisrael ühtse Euroopa taeva komitees vaatlejana. Ühiskomitee jälgib koostööd lennuliikluse korraldamisel. 2. Selleks et lepinguosalistel oleks lihtsam kohaldada ühtset Euroopa taevast käsitlevaid õigusakte oma territooriumil: (a) võtab Iisrael vajalikud meetmed, et kohandada oma lennuliiklust korraldavad asutused ümber vastavalt ühtse Euroopa taeva põhimõtetele, eelkõige tagades, et vastavad riiklikud järelevalveorganid on vähemalt funktsionaalselt sõltumatud aeronavigatsiooniteenuste osutajatest, ning (b) Euroopa Liit kaasab Iisraeli vastavatesse ühtse taevast tulenevatesse aeronavigatsiooniteenuste, õhuruumi ja koostalitlusvõime valdkonna algatustesse, eelkõige SESARiga asjakohase kooskõlastamise kaudu. 3. a) Lepinguosalised tagavad, et nende õigusaktide, eeskirjade ja protseduuridega kehtestatakse vähemalt sellised lennutranspordialased õigusnormid, mis on sätestatud käesoleva lepingu IV lisa B osa punktis A ja mida on üksikasjalikult kirjeldatud VI lisas. b) Lepinguosalised püüavad järgida selliseid Euroopa Liidu lennutranspordialaseid õigusnorme, mis on sätestatud käesoleva lepingu IV lisa B osa jaotises B ja mida on üksikasjalikult kirjeldatud VI lisas. ARTIKKEL 16 Keskkond 1. Lepinguosalised tõdevad, et keskkonnakaitse on oluline rahvusvahelise lennutranspordipoliitika väljatöötamisel ja rakendamisel. 2. Lepinguosalised tunnistavad, et tsiviillennundusest tuleneva keskkonnamõju minimeerimine eeldab tulemuslikku rahvusvahelist, piirkondlikku, riiklikku ja/või kohaliku tasandi koostööd. 3. Lepinguosalised tõdevad, et on tähtis teha koostööd ja osaleda mitmepoolsetes aruteludes, et välja selgitada lennunduse mõju keskkonnale ja majandusele ning tagada leevendavate meetmete täielik kooskõla käesoleva lepingu eesmärkidega. 4. Käesolev leping ei piira lepinguosalise pädevate asutuste volitusi võtta kõik asjakohased meetmed, et vältida lennutranspordi keskkonnamõju või tegeleda selle küsimusega muul viisil, tingimusel et nimetatud meetmeid kohaldatakse kodakondsusest sõltumata. 5. Lepinguosalised tagavad, et nende õigusaktide, eeskirjade ja protseduuridega kehtestatakse vähemalt sellised lennutranspordialased õigusnormid, mis on sätestatud käesoleva lepingu IV lisa C osas ja mida on üksikasjalikult kirjeldatud VI lisas. ARTIKKEL 17 Lennuettevõtja vastutus 1. Lepinguosalised kinnitavad oma kohustusi, mis tulenevad Montrealis 28. mail 1999. aastal sõlmitud rahvusvahelise õhuveo nõuete ühtlustamise konventsioonist (Montreali konventsioon). 2. Lepinguosalised tagavad, et nende õigusaktide, eeskirjade ja protseduuridega kehtestatakse vähemalt sellised lennutranspordialased õigusnormid, mis on sätestatud käesoleva lepingu IV lisa D osas ja mida on üksikasjalikult kirjeldatud VI lisas. ARTIKKEL 18 Tarbija õigused ja isikuandmete kaitse Lepinguosalised tagavad, et nende õigusaktide, eeskirjade ja protseduuridega kehtestatakse vähemalt sellised lennutranspordialased õigusnormid, mis on sätestatud käesoleva lepingu IV lisa E osas ja mida on üksikasjalikult kirjeldatud VI lisas. ARTIKKEL 19 Arvutipõhised broneerimissüsteemid Lepinguosalised kohaldavad arvutipõhiste broneerimissüsteemidega seotud toimingute suhtes ausal ja mittediskrimineerival viisil oma õigusnorme, sealhulgas konkurentsieeskirju. Üks lepinguosaline kohaldab teise lepinguosalise arvutipõhiste broneerimissüsteemide, lennuettevõtjate ja reisibüroode suhtes samu põhimõtteid nagu oma arvutipõhiste broneerimissüsteemide, lennuettevõtjate ja reisibüroode suhtes. ARTIKKEL 20 Sotsiaalsed aspektid Lepinguosalised tagavad, et nende õigusaktide, eeskirjade ja protseduuridega kehtestatakse vähemalt sellised lennutranspordialased õigusnormid, mis on sätestatud käesoleva lepingu IV lisa F osas ja mida on üksikasjalikult kirjeldatud VI lisas. III JAOTIS Institutsioonilised sätted ARTIKKEL 21 Tõlgendamine ja rakendamine 1. Lepinguosalised võtavad asjakohased üld- või erimeetmed, et tagada käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmine, ning hoiduvad kõikidest meetmetest, mis võiksid seada ohtu käesoleva lepingu eesmärkide saavutamise. 2. Lepinguosalised vastutavad käesoleva lepingu ja eriti selle IV lisas loetletud ja VI lisas üksikasjalikult kirjeldatud lennutranspordialaste õigusnormide nõuetekohase jõustamise eest oma territooriumil. 3. Lepinguosalised annavad teineteisele vajalikku teavet ja abi lepingu sätete võimalike rikkumiste uurimisel, mida teine lepinguosaline teostab käesoleva lepinguga talle antud pädevuse kohaselt. 4. Kui lepinguosalised tegutsevad neile käesoleva lepinguga antud volituste alusel teisele lepinguosalisele huvi pakkuvates ja teise lepinguosalise asutusi või ettevõtjaid käsitlevates küsimustes, tuleb teise lepinguosalise pädevatele asutustele sellest teatada ja anda neile võimalus esitada võimalikud märkused enne lõpliku otsuse tegemist. ARTIKKEL 22 Ühiskomitee 1. Luuakse lepinguosaliste esindajatest koosnev komitee (edaspidi „ühiskomitee”), mis vastutab käesoleva lepingu haldamise eest ning tagab selle nõuetekohase rakendamise. Selleks annab ühiskomitee soovitusi ja võtab vastu otsuseid käesoleva lepinguga ettenähtud juhtudel. 2. Ühiskomitee võtab otsused vastu konsensuse alusel ja need on lepinguosaliste suhtes siduvad. Lepinguosalised rakendavad kõnealuseid otsuseid oma eeskirjade kohaselt. 3. Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra. 4. Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele, kuid vähemalt üks kord aastas. Mõlemad lepinguosalised võivad taotleda ühiskomitee kokkukutsumist. 5. Samuti võivad mõlemad lepinguosalised taotleda ühiskomitee kokkukutsumist käesoleva lepingu tõlgendamise ja kohaldamisega seotud küsimuste lahendamiseks. Koosolek toimub esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui kaks kuud pärast taotluse saamist, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti. 6. Käesoleva lepingu nõuetekohaseks rakendamiseks vahetavad lepinguosalised teavet ja peavad kummagi lepinguosalise taotluse korral nõu ühiskomitees. 7. Kui ühe lepinguosalise arvates ei ole teine lepinguosaline ühiskomitee otsust nõuetekohaselt rakendanud, võib ta taotleda küsimuse arutamist ühiskomitees. Kui ühiskomitee ei suuda küsimust lahendada kahe kuu jooksul alates taotluse saamist, võib taotluse esitanud lepinguosaline võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid vastavalt käesoleva lepingu artiklile 24 („Kaitsemeetmed”). 8. Ühiskomitee otsuses on sätestatud tähtaeg, mille jooksul osalisriigid peavad otsuse rakendama, ning ka muu ettevõtjaid tõenäoliselt puudutav teave. 9. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, võivad lepinguosalised võtta asjakohaseid ajutisi kaitsemeetmeid vastavalt artiklile 24 („Kaitsemeetmed”), kui ühiskomitee ei tee kuue kuu jooksul alates taotluse saamise kuupäevast otsust küsimuses, mille kohta talle taotlus on esitatud. 10. Ühiskomitee uurib küsimusi, mis on seotud kahepoolsete investeeringutega enamusosalusse või muudatustega lepinguosaliste lennuettevõtjate tõhusas kontrollimises. 11. Ühiskomitee arendab koostööd järgmise kaudu: (a) täidab käesoleva lepingu II jaotises sätestatud eriülesandeid õiguskoostöö raames; (b) edendab uusi seadusandlikke algatusi ja muudatusi käsitleva teabe vahetamist ekspertide hulgas, sealhulgas julgestuse, ohutuse, keskkonnakaitse, lennundustaristu (sh teenindusajad), konkurentsitingimuste ja tarbijakaitse valdkonnas; (c) analüüsib pidevalt käesoleva lepingu rakendamise sotsiaalset mõju, eriti tööhõive valdkonnas, ja otsib asjakohaseid lahendusi põhjendatuks peetavatele probleemidele; (d) lepib konsensuse alusel kokku menetluslikes ettepanekutes, põhimõtetes või dokumentides, mis on otseselt seotud käesoleva lepingu toimimisega; ning (e) selgitab välja võimalikud valdkonnad, millega seoses võiks käesolevat lepingut täiustada, ja esitab soovitusi selle muutmiseks; (f) tegeleb IV lisa alapunkti A.1 kohaldamisega (nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse tegevuskeeldu). 12. Lepinguosalistel on ühine eesmärk tuua maksimaalset kasu mõlema lepinguosalise tarbijatele, lennuettevõtjatele, töötajatele ja üldsusele, laiendades käesolevat lepingut nii, et see hõlmaks kolmandaid riike. Selleks töötab ühiskomitee välja ettepaneku, milles käsitletakse tingimusi ja menetlusi, sealhulgas käesoleva lepingu vajalikke muudatusi, mida kolmandad riigid peavad käesoleva lepinguga ühinemiseks täitma. ARTIKKEL 23 Vaidluste lahendamine ja vahekohus 1. Lepinguosalised võivad diplomaatiliste kanalite kaudu taotleda assotsiatsioonilepingu alusel loodud assotsiatsiooninõukogult, et see uuriks käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega seotud vaidlusi, mida ei ole käesoleva lepingu artikli 22 („Ühiskomitee”) kohaselt lahendatud. Käesoleva artikli kohaldamisel tegutseb assotsiatsioonilepingu alusel asutatud assotsiatsiooninõukogu ühiskomiteena. 2. Assotsiatsiooninõukogu võib vaidluse lahendada otsuse vastuvõtmisega. 3. Lepinguosalised võtavad vajalikud meetmed lõikes 2 osutatud otsuse rakendamiseks. 4. Kui lepinguosalised ei suuda vaidlust lõike 2 kohaselt lahendada, esitatakse see kummagi lepinguosalise taotlusel lahendamiseks kolmest vahekohtunikust koosnevale vahekohtule allpool sätestatud korras: (a) mõlemad lepinguosalised määravad vahekohtuniku kuuekümne (60) päeva jooksul pärast seda, kui vahekohus, kelle poole teine lepinguosaline on diplomaatiliste kanalite kaudu pöördunud, on saanud taotluse lahendada vaidlus vahekohtus; lepinguosalised peaksid määrama kolmanda vahekohtuniku kuuekümne (60) lisapäeva jooksul. Kui üks lepinguosaline ei ole kokkulepitud aja jooksul vahekohtunikku määranud või kolmandat vahekohtunikku ei määrata kokkulepitud aja jooksul, võib kumbki lepinguosaline paluda Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni nõukogu presidendil määrata vajaduse korral vahekohtunik või vahekohtunikud; (b) punktis a sätestatud tingimustel määratud kolmas vahekohtunik peaks olema sellise kolmanda riigi kodanik, millel on määramise ajal diplomaatilised suhted mõlema lepinguosalisega, ja ta tegutseb vahekohtu eesistujana; (c) vahekohus lepib kokku vahekohtu töökorra ning (d) vahekohtu lõpliku otsuse kohaselt jagatakse vahekohtu kulud lepinguosaliste vahel võrdselt. 5. Ühe lepinguosalise taotlusel võib vahekohus paluda teist lepinguosalist rakendada vahekohtu lõpliku otsuse vastuvõtmiseni ajutisi meetmeid. 6. Vahekohus püüab kõik esialgsed või lõplikud otsused vastu võtta konsensuse alusel. Kui konsensuse saavutamine ei ole võimalik, võtab vahekohus otsused vastu häälteenamusega. 7. Kui üks lepinguosaline ei täida vahekohtu poolt käesoleva artikli tingimustel tehtud otsust kolmekümne (30) päeva jooksul alates kõnealuse otsuse teatavakstegemisest, võib teine lepinguosaline piirata süüdiolevale lepinguosalisele käesoleva lepingu tingimustel antud õiguseid ja eeliseid või need peatada või tühistada seni, kuni rikkumine jätkub. ARTIKKEL 24 Kaitsemeetmed 1. Lepinguosalised võtavad kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. Nad tagavad käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise. 2. Kui kumbki lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud käesolevast lepingust tulenevat kohustust, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid. Kaitsemeetmeid võetakse ainult sellises ulatuses ja sellise kestusega, mis on vajalik olukorra parandamiseks või lepingu tasakaalu säilitamiseks. Eelistatud on meetmed, mis häirivad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. 3. Kaitsemeetmeid võtta kavatsev lepinguosaline teatab sellest teisele lepinguosalisele ühiskomitee kaudu ja edastab kogu asjakohase teabe. 4. Lepinguosalised alustavad kohe ühiskomitees konsulteerimist, et jõuda ühiselt vastuvõetava lahenduseni. 5. Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikli 3 („Loa andmine”) lõike 1 punkti d, artikli 4 („Loa andmisest keeldumine ning selle tühistamine, peatamine või piiramine”) lõike 1 punkti d ning artiklite 13 („Lennuohutus”) ja 14 („Lennundusjulgestus”) kohaldamist, ei võta asjaomane lepinguosaline kaitsemeetmeid enne, kui lõikes 3 osutatud teatamisest on möödunud üks kuu, välja arvatud juhul, kui lõikes 4 osutatud konsulteerimine lõppeb enne nimetatud tähtaja möödumist. 6. Asjaomane lepinguosaline teatab ühiskomiteele viivitamata võetud meetmetest ja edastab kogu asjakohase teabe. 7. Kõik käesoleva artikli tingimustel võetud meetmed peatatakse kohe, kui süüdiolev lepinguosaline on täitnud käesoleva lepingu sätted. ARTIKKEL 25 Lepingu geograafilise kohaldamisala laiendamine Lepinguosalised kohustuvad jätkama dialoogi, et tagada käesoleva lepingu ühtsus Barcelona protsessiga, ja nende lõppeesmärk on luua Euroopa – Vahemere piirkonna ühine lennunduspiirkond. Seepärast arutatakse ühiskomitees vastavalt artikli 22 („Ühiskomitee”) lõikele 11 võimalust leppida vastastikku kokku muudatustes, et võtta arvesse samasuguseid Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepinguid. ARTIKKEL 26 Seos teiste lepingutega 1. Käesoleva lepingu sätted asendavad Iisraeli ja liikmesriikide vaheliste kehtivate kahepoolsete lepingute ja kokkulepete vastavad sätted. Olenemata käesoleva lepingu muudest sätetest on lubatud jätkuvalt kohaldada kehtivaid liiklusõigusi ja julgestusmeetmeid, mis tulenevad eespool nimetatud kahepoolsetest lepingutest või kokkulepetest, mida käesolev leping ei hõlma või mis on käesoleva lepingu tingimustest soodsamad. Eespool nimetatud õigusi ja kokkuleppeid võivad jätkuvalt kohaldada järgmised lennuettevõtjad: (a) Euroopa Liidu lennuettevõtjad, tingimusel et kõnealuste kehtivate õiguste või muude kokkulepete kohaldamisel ei esine Euroopa Liidu lennuettevõtjate vahel diskrimineerimist kodakondsuse alusel. (b) Iisraeli riigi lennuettevõtjad 2. Kui lepinguosalised ühinevad mõne mitmepoolse lepinguga või kiidavad heaks Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni või muu rahvusvahelise organisatsiooni otsuse, milles käsitletakse käesoleva lepinguga hõlmatud küsimusi, peavad nad ühiskomitees nõu, et teha kindlaks, kas käesolevat lepingut tuleks sellise arengu arvessevõtmiseks muuta. 3. Käesolev leping ei piira kahe lepinguosalise selliste otsuste kohaldamist, milles käsitletakse Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni võimalike soovituste rakendamist. Lepinguosalised ei kasuta käesolevat lepingut ega ühtegi selle osa, et seista vastu Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis kavandatavatele alternatiivsetele tegutsemisviisidele käesoleva lepinguga hõlmatud küsimustes. 4. Lepinguosalised nõustuvad, et Iisraeli riigi valitsus ja Euroopa Liidu liikmesriikide valitsused võivad ilma mis tahes piirangute või takistusteta sõlmida julgestusmeetmeid käsitlevaid kokkuleppeid sellistes lennundusjulgestuse valdkondades, mis ei kuulu ELi ainupädevusse. Siiski nõustavad lepinguosalised, et i) kooskõlas artikli 14 lõikega 5 tuleks võimaluse korral eelistada julgestusmeetmete kokkuleppimist ELi tasemel ning ii) ühiskomiteele edastatakse kooskõlas artikli 14 („Lennundusjulgestus”) lõikega 14 kõnealuseid kahepoolseid julgestusmeetmeid käsitlev teave. ARTIKKEL 27 Muudatused 1. Kui üks lepinguosalistest soovib käesoleva lepingu sätted läbi vaadata, teavitab ta sellest ühiskomiteed. Käesoleva lepingu muudatused jõustuvad kooskõlas artikliga 30. 2. Ühiskomitee võib ühe lepinguosalise ettepanekul ja kooskõlas käesoleva artikliga otsustada muuta käesoleva lepingu lisasid. 3. Käesolev leping ei piira kummagi lepinguosalise õigust võtta ühepoolselt vastu uusi õigusakte või muuta IV lisas nimetatud kehtivaid lennutranspordialaseid õigusakte, kui see on kooskõlas mittediskrimineerimise põhimõtte ja käesoleva lepingu sätetega. 4. Kui üks lepinguosaline kaalub uue õigusakti vastuvõtmist või lepingu IV lisas loetletud kehtivate lennutranspordialaste õigusaktide muutmist, teavitab ta sellest nõuetekohaselt ja vastavalt võimalusele teist lepinguosalist. Sellise teabe edastamisel ja ühe lepinguosalise taotluse korral vahetatakse ühiskomitees eelnevalt seisukohti. 5. Lepinguosalised teavitavad teineteist korrapäraselt ja niipea, kui see on asjakohane, vastuvõetud uuest õigusaktist või lepingu IV lisas loetletud kehtivate lennutranspordialaste õigusaktide muutmisest. Sellise teabe võib edastada ühiskomitees. Ükskõik kumma lepinguosalise taotluse korral vahetab ühiskomitee kuuekümne päeva jooksul pärast taotluse saamist seisukohti kõnealuse uue õigusakti või muudatuse mõju üle käesoleva lepingu nõuetekohasele toimimisele. 6. Selleks et tagada käesoleva lepingu nõuetekohane toimimine, teeb ühiskomitee järgmist: (a) võtab vastu käesoleva lepingu IV ja/või VI lisa muutmise otsuse, et lisada sinna asjaomane uus õigusakt või muudatus, võttes vajaduse korral arvesse vastastikkuse põhimõtet või (b) võtab vastu otsuse selle kohta, et asjaomast uut õigusakti või muudatust tuleb käsitada käesoleva lepinguga kooskõlas olevana, või (c) teeb otsuse kõikide muude mõistliku aja jooksul võetavate meetmete kohta, et tagada käesoleva lepingu nõuetekohane toimimine. artikkel 28 Lepingu lõpetamine 1. Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks. 2. Mõlemad lepinguosalised võivad mis tahes ajal diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult teisele lepinguosalisele teatada oma otsusest käesolev leping lõpetada. See teade saadetakse samal ajal ka Rahvusvahelisele Tsiviillennunduse Organisatsioonile. Lepingu kehtivusaeg lõpeb kirjaliku lõpetamisteate saamisest ühe aasta möödumisel Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni lennuhooaja lõpus keskööl Greenwichi aja järgi, kui lepinguosalised ei ole enne selle aja saabumist lõpetamisteadet vastastikuse kokkuleppe alusel tagasi võtnud. ARTIKKEL 29 Registreerimine Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis ja Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadis Käesolev leping ning kõik selle muudatused registreeritakse Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis ja ÜRO sekretariaadis. ARTIKKEL 30 Kohaldamine ja jõustumine 1. Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt kooskõlas lepinguosaliste õigusaktidega alates lepingu allkirjastamise kuupäevast. 2. Käesolev leping jõustub üks kuu pärast seda, kui lepinguosalised on vahetanud viimase diplomaatilise noodi, milles nad kinnitavad kõigi käesoleva lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpetamist. Selleks saadab Iisrael Euroopa Liidule ja selle liikmesriikidele adresseeritud diplomaatilise noodi Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile ning Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat saadab Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide diplomaatilise noodi Iisraelile. ELi ja selle liikmesriikide diplomaatiline noot sisaldab iga liikmesriigi teatist, millega kinnitatakse, et käesoleva lepingu jõustumiseks vajalikud menetlused on lõpetatud. SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesoleva lepingu allkirjastanud. Koostatud [….(koht)] [… … …(kuupäev)], mis Heebrea kalendri kohaselt vastab [____ 577_ (kuupäev)] kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ning heebrea keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. I LISA KOKKULEPITUD TEENUSED JA KINDLAKSMÄÄRATUD LENNULIINID 1. Käesolev lisa kehtib tingimusel, et kohaldatakse lepingu II lisas sisalduvaid üleminekusätteid. 2. Mõlemad lepinguosalised annavad teise lepinguosalise lennuettevõtjatele õiguse osutada lennutransporditeenuseid allpool nimetatud lennuliinidel: (a) Euroopa Liidu lennuettevõtjate puhul: Euroopa Liidus asuvad punktid – üks või mitu Euroopa – Vahemere piirkonna riigis,[1] ECAA riigis[2] või III lisas loetletud riigis asuvat vahepunkti – üks või mitu Iisraelis asuvat punkti; (b) Iisraeli lennuettevõtjate puhul: Iisraelis asuvad punktid – üks või mitu Euroopa – Vahemere piirkonna riigis, ECAA riigis või III lisas loetletud riigis asuvat vahepunkti – üks või mitu Euroopa Liidus asuvat punkti. 3. Käesoleva lisa punkti 2 kohaste lennuteenuste osutamine algab või lõpeb Iisraeli lennuettevõtjate puhul Iisraeli territooriumil ja Euroopa Liidu lennuettevõtjate puhul Euroopa Liidu territooriumil. 4. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjad võivad kõigil lendudel omal valikul teha järgmist: (a) lennata ühel või mõlemal suunal; (b) kasutada ühe õhusõidukiga teostataval lennul erinevaid lennunumbreid; (c) lennata mis tahes kombinatsioonis ja järjekorras käesoleva lisa punktis 2 nimetatud vahepunktidesse ning lepinguosaliste territooriumil asuvatesse punktidesse; (d) jätta vahele peatusi mis tahes punktis või punktides; (e) vahetada mis tahes punktis oma õhusõiduki mis tahes teise oma õhusõiduki vastu; (f) teha vahemaandumisi mis tahes punktis mõlema lepinguosalise territooriumil või sellest väljaspool, ilma et see piirakse käesoleva lepingu artikli 2 („Liiklusõigused”) lõike 2 sätete kohaldamist; (g) teha transiitvedusid läbi teise lepinguosalise territooriumi ning (h) olenemata veose päritolust kombineerida vedusid samal õhusõidukil. 5. Mõlemad lepinguosalised lubavad kõikidel lennuettevõtjatel määrata nende osutatavate rahvusvaheliste lennutransporditeenuste sageduse ja veomahu turul valitseva äriolukorra alusel. Kooskõlas nimetatud õigusega ei tohi kumbki lepinguosaline ühepoolselt piirata teise lepinguosalise lennuettevõtjate veomahtu, teenuste osutamise sagedust ja korrapärasust või kasutatavate õhusõidukite tüüpi või tüüpe, välja arvatud tolli, käitamise ja keskkonna- või tervisekaitsega seotud või tehnilistel põhjustel või seoses lepingu artikli 7 („Konkurentsitingimused”) kohaldamisega. 6. Lepinguosaliste lennuettevõtjad võivad muu hulgas koodijagamise kokkulepete raames osutada lennuteenuseid kõikidesse kolmandas riigis asuvatesse punktidesse, mis ei asu kindlaksmääratud lennuliinidel, tingimusel et nad ei kasuta viienda vabaduse liiklusõigusi. 7. Olenemata käesoleva lisa muudest sätetest ei anta käesoleva lepinguga õigusi teostada rahvusvahelist lennutransporti sellistesse riikidesse, sellistest riikidest või selliste riikide territooriumil, millel ei ole kõikide lepinguosalistega diplomaatilisi suhteid. _________________ II LISA ÜLEMINEKUSÄTTED 1. Olenemata käesoleva lisa punktide 2 ja 3 sätetest võib kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 3 („Loa andmine”) jätkuvalt kasutada kõiki õigusi, kaasa arvatud liiklusõigused, ning juba varem kokku lepitud sooduskorda, mida kohaldatakse käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeval Iisraeli ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahel kehtivate kahepoolsete lepingute või kokkulepete alusel. Eespool nimetatud õigusi ja kokkuleppeid võivad jätkuvalt kohaldada järgmised lennuettevõtjad: (a) Euroopa Liidu lennuettevõtjad, tingimusel et kõnealuste kehtivate õiguste või muude kokkulepete kohaldamisel ei esine Euroopa Liidu lennuettevõtjate vahel diskrimineerimist kodakondsuse alusel; (b) Iisraeli riigi lennuettevõtjad. 2. Reisijate, lasti ja/või posti veoga seotud teenuste puhul (kas eraldi või kombineerituna) on Iisraeli ja Euroopa Liidu liikmesriikide lennuettevõtjatel õigus kohaldada kindlaksmääratud lennuliinide suhtes kolmanda ja neljanda vabaduse liiklusõigusi kooskõlas järgmiste üleminekusätetega: (a) alates käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäevast ja üksnes regulaarlendude puhul: i. kõikide lennuliinide puhul, v.a V lisas kindlaksmääratud lennuliinid, on volitatud lennuettevõtjatel õigus igal nädalal teostada asjaomastes kahepoolsetes lepingutes või kokkulepetes kindlaksmääratud arv lende või seitse (7) lendu nädalas, olenevalt sellest, kumb arv on suurem, ning ii. V lisas kindlaksmääratud lennuliinide puhul on volitatud lennuettevõtjatel õigus igal nädalal teostada V lisas kindlaksmääratud arv lende. Alates käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäevast ei kohaldata kummagi lepinguosalise suhtes piiranguid seoses konkreetset lennuliini teenindavate volitatud lennuettevõtjate arvuga; (b) alates IATA esimese suvise lennuhooaja esimesest päevast, mis järgneb käesoleva lepingu allkirjastamisele, on volitatud lennuettevõtjatel õigus kohaldada regulaarlendude suhtes järgmist: i. käesoleva lepingu V lisa A osas kindlaksmääratud lennuliinide puhul teha lisaks V lisa A osas kindlaksmääratud lendude arvule kolm (3) täiendavat lendu nädalas ning ii. muude lennuliinide puhul, kaasa arvatud V lisa B osas kindlaksmääratud lennuliinid, teha lisaks punkti a alapunktides i ja ii sätestatud lendude arvule veel seitse (7) täiendavat lendu nädalas; (c) alates IATA teise suvise lennuhooaja esimesest päevast, mis järgneb käesoleva lepingu allkirjastamisele, on volitatud lennuettevõtjatel õigus kohaldada regulaarlendude suhtes järgmist: i. käesoleva lepingu V lisa A osas kindlaksmääratud lennuliinide puhul teha lisaks punkti b alapunkti i kohaldamisele veel kolm (3) täiendavat lendu nädalas ning ii. muude lennuliinide puhul, kaasa arvatud V lisa B osas kindlaksmääratud lennuliinid, teha lisaks punkti b alapunkti ii kohaldamisele veel seitse (7) täiendavat lendu nädalas; (d) vastavalt allpool esitatud lõikele 4 on volitatud lennuettevõtjatel alates IATA kolmanda suvise lennuhooaja esimesest päevast, mis järgneb käesoleva lepingu allakirjutamisele, õigus kohaldada regulaarlendude suhtes järgmist: i. käesoleva lepingu V lisa A osas kindlaksmääratud lennuliinide puhul teha lisaks punkti c alapunkti i kohaldamisele veel neli (4) täiendavat lendu nädalas ning ii. muude lennuliinide puhul, kaasa arvatud V lisa B osas kindlaksmääratud lennuliinid, teha lisaks punkti c alapunkti ii kohaldamisele veel seitse (7) täiendavat lendu nädalas; (e) alates IATA neljanda suvise lennuhooaja esimesest päevast, mis järgneb käesoleva lepingu allkirjastamisele, on volitatud lennuettevõtjatel õigus kohaldada regulaarlendude suhtes järgmist: i. käesoleva lepingu V lisa A osas kindlaksmääratud lennuliinide puhul teha lisaks punkti d alapunkti i kohaldamisele veel neli (4) täiendavat lendu nädalas ning ii. muude lennuliinide puhul, kaasa arvatud V lisa B osas kindlaksmääratud lennuliinid, teha lisaks punkti d alapunkti ii kohaldamisele veel seitse (7) täiendavat lendu nädalas; (f) Alates IATA viienda suvise lennuhooaja esimesest päevast, mis järgneb käesoleva lepingu allkirjastamisele, kohaldatakse I lisa sätteid ning mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on õigus kindlaksmääratud marsruutidel vabalt kasutada kolmanda ja neljanda vabaduse liiklusõigusi ilma läbilaskevõime, iganädalase lendude arvu või regulaarsuse piiranguteta. 3. Mitteregulaarsete lendude puhul kohaldatakse järgmist: (a) mitteregulaarsete lendude suhtes kohaldatakse pärast käesoleva lepingu allkirjastamist jätkuvalt nõuet, et lepinguosaliste asjaomased ametiasutused, kes suhtuvad asjaomasesse taotlusse positiivselt, peavad kõnealused lennud eelnevalt heaks kiitma, ning (b) alates punkti 2 alapunktis f kindlaksmääratud kuupäevast kohaldatakse I lisa sätteid ning mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on õigus kindlaksmääratud lennuliinidel vabalt kasutada kolmanda ja neljanda vabaduse liiklusõigusi ilma läbilaskevõime, iganädalase lendude arvu või regulaarsuse piiranguteta. 4. Ühiskomitee tuleb kokku enne käesoleva lisa punkti 2 alapunktis d kindlaksmääratud kuupäeva, et läbi vaadata lepingu rakendamine ning hinnata käesolevas lisas kirjeldatud üleminekuperioodi esimese kahe etapi mõju äritegevusele. Selle hinnangu põhjal ja ilma et see mõjutaks ühiskomitee pädevust kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 22, võib ühiskomitee konsensuse alusel otsustada järgmist: (a) lükata teatavate lennuliinide puhul edasi punkti 2 alapunktide d, e ja f rakendamine vastastikku kokkulepitud ajavahemiku võrra, mis ei või ületada kaht aastat, kui eespool nimetatud hinnangust selgub, et regulaarlendude suhtes kehtestatud piirangutest hoitakse kõrvale mitteregulaarsete lendude teostamisega või et lepinguosaliste lennuettevõtjate veomahud on sedavõrd erinevad, et see võib ohustada lennuteenuste jätkuvat pakkumist, või (b) suurendada punkti 2 alapunkti d alapunktis i ja punkti 2 alapunkti e alapunktis i sätestatud täiendavate lendude arvu. Kui ühiskomitees ei suudeta kokkuleppele jõuda, võivad lepinguosalised võtta käesoleva lepingu artikli 24 („Kaitsemeetmed”) kohaseid sobivaid kaitsemeetmeid. 5. Euroopa Liit hindab seda, kuidas Iisrael rakendab ja kohaldab Euroopa Liidu lennutranspordialaseid õigusnorme, mis on loetletud IV lisas, ning kõnealune hinnang kinnitatakse ühiskomitee otsusega. Hindamisega alustatakse: i) kuupäeval, mil Iisrael on teatanud ühiskomiteele käesoleva lepingu IV lisal põhineva ühtlustamise lõpuleviimisest, või ii) kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist. 6. Olenemata I lisa sätetest ja ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikli 26 lõike 1 ning käesoleva lisa punkti 1 kohaldamist, on mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel kuni käesoleva lisa punktis 5 osutatud otsuse vastuvõtmiseni keelatud kasutada viienda vabaduse liiklusõigusi kindaksmääratud lennuliinidel osutatavate kokkulepitud teenuste suhtes, sealhulgas Euroopa Liidu territooriumil asuvate punktide vahel. III LISA LEPINGU ARTIKLITES 3, 4 JA 8 NING I LISAS OSUTATUD MUUDE RIIKIDE LOETELU 1. Islandi Vabariik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel) 2. Liechtensteini Vürstiriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel) 3. Norra Kuningriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel) 4. Šveitsi Konföderatsioon (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lennutranspordilepingu alusel) ________________ IV LISA TSIVIILLENNUNDUSEESKIRJAD Käesolevas lepingus osutatud Euroopa Liidu õigusnormidega samaväärsed õigusnormid kehtestatakse järgmiste õigusaktide alusel. Vajaduse korral on õigusakti kohandused sätestatud iga õigusakti järel. Euroopa Liidu õigusnormidega samaväärseid õigusnorme kohaldatakse kooskõlas VI lisaga, kui käesolevas lisas, II lisas või üleminekusätetes ei ole kindlaks määratud teisiti. A. LENNUOHUTUS A.1 Nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse tegevuskeeldu Seoses nimekirjaga lennuettevõtjatest, kelle suhtes ohutuskaalutlustel kohaldatakse tegevuskeeldu, võtab Iisrael esimesel võimalusel samu meetmeid, mis ELi liikmesriigid. Nende meemete võtmisel lähtutakse asjakohastest eeskirjadest, milles käsitletakse ühenduse sellise nimekirja koostamist ja avaldamist, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast, ning mis on sätestatud järgmistes ELi õigusaktides: Määrus (EÜ) nr 2111/2005 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2111/2005, 14. detsember 2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast, ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 9. Asjakohased sätted: artiklid 1 ja 13 ning lisa. Määrus (EÜ) nr 473/2006 Komisjoni määrus (EÜ) nr 473/2006, 22. märts 2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekirja tarvis, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu. Asjakohased sätted: artiklid 1–6, A–C lisa Määrus (EÜ) nr 474/2006 Komisjoni määrus (EÜ) nr 474/2006, 22. märts 2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, mida muudetakse regulaarselt komisjoni määrustega. Asjakohased sätted: artiklid 1–3, A ja B lisa. Kui meetme võtmine tekitab Iisraelile tõsiseid probleeme, võib Iisrael peatada selle kohaldamise ning pöörduda asja arutamiseks ühiskomitee poole ilma põhjendamatu viivituseta ja kooskõlas käesoleva lepingu artikli 22 lõike 11 alapunktiga f. A.2 Õnnetuste/intsidentide uurimine ja vahejuhtumitest teatamine A.2.1. Määrus (EL) nr 996/2010 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 996/2010, 20. oktoober 2010, tsiviillennunduses toimuvate lennuõnnetuste ja intsidentide uurimise ja ennetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/56/EÜ. Asjakohased sätted: artiklid 1–5, 8–18 (lõige 2), 20–21, 23, lisa A.2.2. Direktiiv 2003/42/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ, 13. juuni 2003, vahejuhtumitest teatamise kohta tsiviillennunduses. Asjakohased sätted: artiklid 1–6 ja 8–9 B. LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE ALGMÄÄRUSED Jaotis A B.1. Määrus (EÜ) nr 549/2004 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 549/2004, 10. märts 2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus). Asjakohased sätted: artikli 1 lõiked 1–3, artikkel 2, artikli 4 lõiked 1–4, artiklid 9–10, artikli 11 lõiked 1–2, artikli 11 lõike 3 punkt b, artikli 11 lõike 3 punkt d, artikli 11 lõiked 4–6, artikkel 13. B.2. Määrus (EÜ) nr 550/2004 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 550/2004, 10. märts 2004, aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus). Asjakohased sätted: artikli 2 lõiked 1–2, artikli 2 lõiked 4–6, artikkel 4, artikli 7 lõiked 1–2, artikli 7 lõiked 4–5, artikli 7 lõige 7, artikli 8 lõige 1, artikli 8 lõiked 3–4, artikkel 9, artiklid 10–11, artikli 12 lõiked 1–4, artikli 18 lõiked 1–2, II lisa. B.3. Määrus (EÜ) nr 551/2004 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 551/2004, 10. märts 2004, õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus). Asjakohased sätted: artikkel 1, artikkel 3a, artikkel 4, artikli 6 lõiked 1–5, artikli 6 lõige 7, artikli 7 lõige 1, artikli 7 lõige 3, artikkel 8. B.4. Määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 552/2004, 10. märts 2004, Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus). Asjakohased sätted: artiklid 1–3, artikli 4 lõige 2, artiklid 5–6a, artikli 7 lõige 1, artikkel 8, I–V lisa. Määrused (EÜ) nr 549/2004 – (EÜ) nr 552/2004, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1070/2009, 21. oktoober 2009, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004, et parandada Euroopa lennundussüsteemi toimivust ja jätkusuutlikkust. B.5. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2008, 20. veebruar 2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009 määrusega (EÜ) nr 1108/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 216/2008 lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/23/EÜ. Asjakohased sätted: artikkel 3, artikli 8b lõiked 1–3, artikli 8b lõiked 5–6, artikli 8c lõiked 1–10, Vb lisa. Jaotis B B.2. Määrus (EÜ) nr 550/2004 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 550/2004, 10. märts 2004, aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus). Asjakohased sätted: artikli 2 lõige 3, artikli 7 lõige 6, artikli 7 lõige 8, artikli 8 lõige 2, artikli 8 lõige 5, artikli 9a lõiked 1–5, artikkel 13. B.3. Määrus (EÜ) nr 551/2004 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 551/2004, 10. märts 2004, õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus). Asjakohased sätted: artikkel 3, artikli 6 lõige 6. Määrused (EÜ) nr 549/2004 – (EÜ) nr 552/2004, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1070/2009, 21. oktoober 2009, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004, et parandada Euroopa lennundussüsteemi toimivust ja jätkusuutlikkust. B.5: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2008, 20. veebruar 2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009 määrusega (EÜ) nr 1108/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 216/2008 lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/23/EÜ. Asjakohased sätted: artikli 8b lõige 4, artikli 8c lõige 10, Vb lisa punkt 4. Rakenduseeskirjad Järgmised õigusaktid on kohaldatavad ja asjakohased, v.a juhul, kui VI lisas on algmäärustega seotud samaväärsete õigusnormide puhul sätestatud teisiti: raammäärus (määrus (EÜ) nr 549/2004) · Komisjoni määrus (EL) nr 691/2010, 29. juuli 2010, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide tulemuslikkuse kava ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2096/2005, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded Teenuste osutamine (määrus (EÜ) nr 550/2004) · Komisjoni määrus (EÜ) nr 482/2008, 30. mai 2008, millega luuakse aeronavigatsiooniteenuste osutajate rakendatav tarkvara turvalisuse tagamise süsteem ja muudetakse määruse (EÜ) nr 2096/2005 II lisa Õhuruum (määrus (EÜ) nr 551/2004) · Komisjoni määrus (EL) nr 255/2010, 25. märts 2010, milles sätestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise ühised eeskirjad · Komisjoni määrus (EÜ) nr 730/2006, 11. mai 2006, õhuruumi klassifikatsiooni ja visuaallennureeglitele vastavate lendude lubamise kohta lennutasandist 195 kõrgemal · Komisjoni määrus (EÜ) nr 2150/2005, 23. detsember 2005, milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks Koostalitlusvõime (määrus (EÜ) nr 552/2004) · Komisjoni määrus (EL) nr 677/2011, 7. juuli 2011, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja muudetakse määrust (EL) nr 691/2010 · Komisjoni määrus (EL) nr 929/2010, 18. oktoober 2010, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1033/2006 artikli 3 lõikes 1 osutatud ICAO sätteid · Komisjoni määrus (EL) nr 73/2010, 26. jaanuar 2010, millega kehtestatakse ühtse Euroopa taeva aeronavigatsiooniliste andmete ja aeronavigatsiooniteabe kvaliteedinõuded · Komisjoni määrus (EÜ) nr 262/2009, 30. märts 2009, milles sätestatakse režiimi S päringusaatja koodide kooskõlastatud määramise ja kasutamise nõuded ühtse Euroopa taeva kontekstis · Komisjoni määrus (EÜ) nr 633/2007, 7. juuni 2007, milles sätestatakse lendudest teavitamiseks, nende koordineerimiseks ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmiseks kasutatava lennuandmete edastamise protokolli kohaldamise nõuded · Komisjoni määrus (EÜ) nr 1033/2006, 4. juuli 2006, milles sätestatakse ühtset Euroopa taevast käsitlevad nõuded lennuplaanide korra kohta lennueelses etapis · Komisjoni määrus (EÜ) nr 1032/2006, 6. juuli 2006, millega sätestatakse lennuandmete vahetamise automaatsüsteemidele esitatavad lendudest teavitamise, nende koordineerimise ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmise nõuded Lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste osutamisega seotud nõuded, mis tulenevad määrusest (EÜ) nr 216/2008, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 1108/2009 · Komisjoni määrus (EL) nr 805/2011, 10. august 2011, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad lennujuhtide lubade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste teatavate tõendite kohta · Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1034/2011, 17. oktoober 2011, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste ohutusjärelevalve kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 691/2010 EMPs · Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1035/2011, 17. oktoober 2011, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 482/2008 ja (EL) nr 691/2010 C. KESKKOND C.1. Direktiiv 2002/30/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/30/EÜ, 26. märts 2002, müraga seotud käitamispiirangute eeskirjade ja -korra kehtestamise kohta ühenduse lennuväljadel, mida on muudetud või koha