Eriaruanne Ühtekuuluvuspoliitika alal 
vajatakse täiendavaid 
jõupingutusi riigiabi 
eeskirjade alase 
teadlikkuse 
suurendamiseks ja 
eeskirjade järgimise 
tagamiseksET 2016  nr 24
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Päringud: eca.europa.eu /et/Pages/ContactForm.aspx
Veebisait: eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016
Print ISBN 978-92-872-5857-1 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/093173 QJ-AB-16-024-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-5897-7 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/962523 QJ-AB-16-024-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-5895-3 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/024986 QJ-AB-16-024-ET-E
© Euroopa Liit, 2016
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Ühtekuuluvuspoliitika 
alal vajatakse 
täiendavaid jõupingutusi 
riigiabi eeskirjade 
alase teadlikkuse 
suurendamiseks ja 
eeskirjade järgimise 
tagamiseks
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2016  nr 24
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tu -
lemus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida 
nende mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi 
arengusuundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi ühtekuuluvusvaldkonna investeeringute, majanduskasvu ja kaasamise kuluvald -
kondade eest vastutav II auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Henri Grethen. Auditit juhtis ettekandev 
liige Oskar Herics, keda toetasid kabinetiülem Margit Spindelegger, valdkonnajuht Niels-Erik Brokopp, auditijuhid 
Gert Rammeloo ja Angelika Zych, kabineti atašee Ildiko Preiss ning audiitorid Dana Moraru, Maria Ploumaki ja Laura 
Zanarini.
Vasakult paremale: A. Zych, I. Preiss, G. Rammeloo, N. Brokopp, M. Spindelegger, O. Herics.

03
 Sisukord
Punkt
 Lühendid
 Sõnastik
I–VIII  Kokkuvõte
1–24  Sissejuhatus
3–8 Mis on riigiabi ja milline on selle rahaline tähtsus ELis?
9–21  Riigiabi andmise menetlused
9–10  Liikmesriigid peavad riigiabi andmisest komisjoni teavitama
11–14  Teavitamise erandid
15–21  Ühtekuuluvuspoliitika rakenduskavade haldamise peamised osalejad
22–24  Euroopa Kontrollikoja ja liikmesriikide kõrgeimate kontrolliasutuste auditid riigiabi kohta
25–31  Auditi ulatus ja lähenemisviis
32–113  Tähelepanekud
32–82  Komisjonipoolse põhjaliku riigiabiga seotud vigade analüüsi puudumine ning liikmesriikide 
ebapiisav keskendumine riigiabile
33–44  Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi puhul on riigiabiga seotud vigade hulk 
märkimisväärne, samas Euroopa Sotsiaalfondi puhul on neid tunduvalt vähem
45–71  Komisjoni kontrollitegevust nõrgendab põhjaliku analüüsi puudumine ja ebapiisav sisemine 
koordineerimine
72–82  Liikmesriikide auditeerimisasutuste ebapiisav keskendumine riigiabi eeskirjadele vastavusele
04 Sisukord 
83 –113  Komisjon on võtnud meetmeid kehtivate riigiabi õigusaktide lihtsustamiseks ja liikmesriikide 
haldussuutlikkuse suurendamiseks
84–99 Täiendatud üldise grupierandi määruse tõttu läheb vastutus komisjonilt üle liikmesriikidele
100–107  Hiljuti kehtestatud eeltingimused ja suurprojektide menetlus võivad parandada vastavust riigiabi 
eeskirjadele ühtekuuluvuspoliitikas
108 –113  Komisjoni kehtestatud ühise riigiabi tegevuskava eesmärk on suurendada liikmesriikide haldussuutlikkust, 
mis nõuab pidevat tähelepanu
114 –130  Järeldused ja soovitused
 I lisa.  Perioodi 2010–2014 kulutused riigiabile liikmesriikide kaupa 2010 (miljonites eurodes)
 II lisa.  Konkurentsi peadirektoraadi kontrollitegevuse tulemused (2006–2014)
 III lisa.   Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi programmitöö perioodiks 2007–2013 
vastu võetud suurprojektid
 IV lisa.  Riigiabi valdkonna õigusraamistik
 Komisjoni vastused
05
 Lühendid
COCOF : Fondide koordineerimiskomitee
DG: Peadirektoraat
DG COMP : Konkurentsi peadirektoraat
DG EMPL : Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat
DG REGIO : Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat
ECN-ET : Euroopa konkurentsivõrgustik – elektrooniline edastamine
ERF : Euroopa Regionaalarengu Fond
ESF : Euroopa Sotsiaalfond
ESIF : Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid
GBER : Üldine grupierandi määrus
IKT: Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia
IMS : Õigusnormide rikkumiste haldamise süsteem
IT: Infotehnoloogia
JASPERS : Euroopa piirkondades ühisabi projektide toetamise algatus
MAPAR : Auditiprotsesside, -ülesannete ja -ressursside haldamine
SKP : Sisemajanduse koguprodukt
VKEd : Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad
ÜF: Ühtekuuluvusfond
06
 Sõnastik
Auditeerimisasutus  tagab komisjonile kindluse rakenduskava juhtimissüsteemide ja sisekontrollimehhanismide 
mõjusa toimimise ning seega ka tõendatud kulude seaduslikkuse ja korrektsuse suhtes. Auditeerimisasutus kuulub 
tavaliselt riigikantselei, rahandusministeeriumi (või selle alluvuses olevate sisekontrolliasutuste), mõne teise 
ministeeriumi või kõrgeima kontrolliasutuse struktuuri. Auditeerimisasutus peab olema vahendeid haldavatest 
ametkondadest funktsionaalselt sõltumatu. Auditeerimisasutus esitab oma süsteemide auditite ja põhitegevuse 
auditite leiud vastava rakenduskava korraldus- ja sertifitseerimisasutustele. Süsteemide auditeid kajastavad 
aruanded ja iga-aastane kontrolliaruanne edastatakse ka komisjonile. Kui auditeerimisasutus on seisukohal, et 
korraldusasutus ei ole võtnud asjakohaseid parandusmeetmeid, peab ta komisjoni sellest teavitama.
Ettevõtja  on üksus, kes tegeleb majandustegevusega, olenemata tema õiguslikust seisundist või rahastamisviisist.
Euroopa Regionaalarengu Fondi  eesmärk on edendada Euroopa Liidu sisest majanduslikku ja sotsiaalset 
ühtekuuluvust, vähendades eri piirkondade arengutaseme vahelisi erinevusi peamiselt ettevõtjatele antava rahalise 
toetuse kaudu, millega toetatakse taristu loomist ja tootlikke töökohti loovaid investeeringuid.
Euroopa Sotsiaalfondi  ülesanne on edendada Euroopa Liidu majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, 
parandades peamiselt koolitusmeetmete kaudu tööhõivet ja töövõimalusi ning soodustades suuremat tööhõivet 
ning rohkem ja paremate töökohtade loomist.
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid (ESIF) hõlmavat viit eraldi fondi, mille eesmärk on vähendada liidu 
eri piirkondade arengutaseme vahelisi erinevusi. Fondide poliitikaraamistik on loodud vastavalt mitmeaastase 
finantsraamistiku seitsmeaastasele perioodile. Fondide hulka kuuluvad Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), 
Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Ühtekuuluvusfond (ÜF), Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ja Euroopa 
Merendus- ja Kalandusfond (EMKF).
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide eksperdirühm (EGESIF)  loodi komisjonis eesmärgiga anda 
komisjonile nõu küsimuste suhtes, mis käsitlevad kooskõlas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 
määrusega vastu võetud ja rakendatud kavade rakendamist. See on üks kahest töörühmast, mis asendab fondide 
koordineerimiskomiteed (teine on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide koordineerimiskomitee (COESIF)).
Finantskorrektsioonide  eesmärk on kaitsta ELi eelarvet vigu sisaldavate või õigusnormide vastaselt tehtud 
kulude eest. Koostöös liikmesriikidega täidetava eelarve puhul lasub valesti tehtud maksete tagasinõudmise 
kohustus esmajärjekorras liikmesriikidel. Finantskorrektsioone võib teha kas õigusnormide vastaselt tehtud kulude 
kuludeklaratsioonidest eemaldamise või raha abisaajatelt tagasinõudmise kaudu. Finantskorrektsioone võib 
kehtestada ka komisjon.
Fondide koordineerimiskomitee (COCOF)  on määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 103 alusel loodud liikmesriikide 
esindajatest koosnevat komitee, mille eesmärk on nõustada komisjoni. ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi rakendamise 
küsimustes. Koordineerimiskomitee suunised on soovitusliku iseloomuga – need sisaldavad praktilisi näiteid ja 
teavet, kuid ei ole juriidiliselt siduvad ega piiravad.
Iga-aastased kontrolliaruanded  on auditeerimisasutuste iga-aastased aruanded, milles esitatakse konkreetse 
või mitme rakenduskava kohta tehtud auditi leiud. Iga-aastane kontrolliaruanne on põhidokument, mille 
kaudu auditeerimisasutus annab kindlust asjaomas(t)e rakenduskava(de) juhtimis- ja kontrollisüsteemide ning 
kaasrahastatud projektide seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.
07 Sõnastik 
Kokkusobivuse hindamine  käsitleb siseturul abimeetmega kaubandusele ja konkurentsile tekitatud negatiivse 
mõju ja abimeetme positiivse mõju tasakaalustamist seoses täpselt kindlaksmääratud ühishuvi eesmärkide 
saavutamisele kaasa aitamisega. Nende mõjude tasakaalustamisel võetakse arvesse abi mõju ELi sotsiaalsele 
heaolule. Kokkusobivuse hindamine kuulub komisjoni ainupädevusse.
Korraldusasutus  on liikmesriigi määratud riiklik, piirkondlik või kohalik haldusasutus või avalik-õiguslik või 
eraõiguslik juriidiline isik, kelle ülesanne on rakenduskava juhtimine. Korraldusasutuse ülesannete hulka kuulub 
rahastatavate projektide valimine, järelevalve nende elluviimise üle ning komisjonile finantsaspektide ja tulemuste 
kohta esitatav aruandlus.
Kõrgeimad kontrolliasutused  on riiklikud asutused, kelle ülesanne on riigi tulude ja kulude auditeerimine.
Partnerluslepingud  on Euroopa Komisjoni ja iga liikmesriigi vahel programmitöö perioodiks 2014–2020 
sõlmitud lepingud. Nendes esitatakse riigi ametiasutuste kava Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 
saadud vahendite kasutamiseks ning iga riigi strateegilised eesmärgid ja investeerimisprioriteedid, sidudes aruka, 
jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” üldeesmärkidega. Partnerluslepingud sisaldavad 
muu hulgas ka kokkulepitud eeltingimusi ja tulemusjuhtimise raamistikke. Lepingud valmistavad ette liikmesriigid 
dialoogis komisjoniga ja komisjon peab need heaks kiitma.
Programmitöö periood  on mitmeaastane raamistik, mille abil kavandatakse ja rakendatakse ühtekuuluvuspoliitika 
kulusid.
Rakenduskavas  esitatakse liikmesriigi prioriteedid ja eesmärgid selle kohta, kuidas kasutatakse ELi vahendeid 
perioodi vältel (tavaliselt seitse aastat) projektide rahastamiseks. Projektid peavad aitama kaasa rakenduskava 
prioriteetsetes suundades kindlaksmääratud ühe või enama eesmärgi täitmisele. Ühtekuuluvuspoliitika iga fondi (st 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi) jaoks peab olema oma rakenduskava. 
Liikmesriigid koostavad rakenduskavad ning komisjon peab need heaks kiitma, enne kui ELi eelarvest võib hakata 
makseid tegema. Rakenduskavasid võib nende kehtivusaja jooksul muuta vaid mõlema poole nõusolekul.
Sertifitseerimisasutused  teevad korraldusasutuste deklareeritud kulude esmatasandi kontrolle ning 
sertifitseerivad kulude seaduslikkuse ja korrektsuse. Sertifitseerimisasutused on tavaliselt rahandusministeeriumi 
või selle alluvuses olevate sisekontrolliasutuste osad.
08 Sõnastik 
Suurprojektid  on projektid, mis on rahaliselt nii olulised projektid, et liikmesriigil on vaja komisjoni otsust ELi 
kaasrahastuse taotlemiseks Euroopa Regionaalarengu Fondist või Ühtekuuluvusfondist. Nende kogukulu on 
suurem kui 50  miljonit  eurot ja üldiselt on tegemist ulatuslike taristuprojektidega transpordi, keskkonna ja muudes 
sektorites, nagu kultuur, haridus, energeetika või IKT.
Ühtekuuluvusfondist  rahastatakse Euroopa Liidu majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamise 
eesmärgil keskkonna- ja transpordiprojekte liikmesriikides, mille kogurahvatulu ühe elaniku kohta on väiksem kui 
90% ELi keskmisest.
Ühtekuuluvuspoliitika  on üks suuremaid poliitikavaldkondi, milles kasutatakse ELi eelarve vahendeid. Selle 
eesmärk on vähendada eri piirkondade arengutaseme vahelisi erinevusi, kujundada ümber taandarenevaid 
tööstuspiirkondi ja mitmekesistada maapiirkondi ning arendada piiriülest, riikide- ja piirkondadevahelist koostööd. 
Seda rahastatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist, Euroopa Sotsiaalfondist ja Ühtekuuluvusfondist.
Üldist majandushuvi pakkuvad teenused  käsitlevad majandustegevust, mille avaliku sektori asutused on kindlaks 
määranud kodanike jaoks eriti tähtsa teenusena ja mida ei osutataks või mida osutataks teistsugustel tingimustel, 
kui ei oleks avalikku sekkumist. Näitena võib tuua transpordivõrgustikud, postiteenused ja sotsiaalteenused.
09
 Kokkuvõte
I
Riigiabi on igasugune liikmesriigi antav abi, mis moonutab või võib moonutada konkurentsi teatavatele ettevõt -
jatele eelise andmise kaudu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Üldiselt on riigiabi 
keelatud, et tagada siseturu asjakohane toimimine. Kuid teatavas mahus, teatavates sektorites ja geograafilistes 
piirkondades või konkreetsetes oludes võib abi olla kokkusobiv siseturuga. Perioodil 2010–2014 andsid liikmesriigid 
keskmiselt 76,6 miljardit eurot riigiabi aastas ning see ei hõlma finantssektorile, raudteesektorile ja avalikele teenus -
tele, näiteks postiteenustele antud abi. See summa moodustab üle 0,5% ELi liikmesriikide SKPst.
II
Ühtekuuluvuspoliitika on üks peamisi ELi eelarve vahendite kasutamise valdkondi. Programmitöö perioodil 2014–
2020 on Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Ühtekuuluvusfondi (ÜF) ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) eelarve kokku 
352 miljardit  eurot, programmitöö perioodil 2007–2013 oli see 347  miljardit  eurot. Komisjoni hinnangute kohaselt 
moodustasid ERFi/ÜFi ja ESFi kulud rohkem kui ühe neljandiku perioodil 2007–2013 ELis antud riigiabist.
III
Käesolevas auditis hindas kontrollikoda programmitöö perioodil 2007–2013 riigiabi eeskirjadele mittevastavuse 
määra ühtekuuluvuspoliitikas ja seda, mil määral oli komisjon teadlik mittevastavuse põhjustest. Kontrollikoda 
hindas ka seda, kas komisjoni meetmed programmitöö perioodil 2014–2020 tugevdavad komisjoni ja liikmesriikide 
suutlikkust ennetada, avastada ja parandada riigiabi eeskirjade rikkumisi.
IV
Perioodil 2010–2014 avastasid komisjon ja kontrollikoda riigiabi eeskirjade rikkumisi paljude auditite raames; ERFi 
ja Ühtekuuluvusfondi riigiabiga seotud vead moodustasid märkimisväärse osa kontrollikoja hinnangulises ühte -
kuuluvuspoliitika veamääras. Kontrollikoda leidis, et ühtekuuluvusvaldkonna rikkumiste avastamise määr komisjoni 
enda auditites ja kontrollidokumentides oli sarnane kontrollikoja leidudega. Liikmesriikide auditeerimisasutused 
avastasid aga riigiabi eeskirjade rikkumisi tunduvalt vähem kui komisjon või kontrollikoda. See näitab, et seni ei ole 
auditeerimisasutused keskendunud oma auditites piisavalt riigiabile.
V
2007–2013 programmitöö perioodil ei salvestanud komisjon enda avastatud või liikmesriikide teatatud riigiabiga 
seotud vigu viisil, mis oleks võimaldanud teha asjakohast analüüsi. Analüüs oleks aidanud komisjonil töötada välja 
paremini suunatud ja sihipärased ennetavad meetmed liikmesriikidele ja/või programmidele.
10 Kokkuvõte 
VI
Liikmesriigid märgivad teatavate suure rahalise väärtusega projektide („suurprojektid”) taotlustes, kas nende 
arvamuse kohaselt sisaldab investeering riigiabi ning komisjon saab teabe õigsust kontrollida. Eelkõige program -
mitöö perioodi 2007–2013 alguses ei kontrollinud komisjon süsteemselt suurprojektide vastavust riigiabi eeskirja -
dele. On risk, et mõned ELi kaasrahastatud suurprojektid ei ole siseturuga kokkusobivad, seda ka tänu asjaolule, et 
enne 2012. aastat ja Leipzig Halle otsust teatasid liikmesriigid komisjonile taristuinvesteeringutest harva. Selleks, 
et edasisi riske maandada, karmistas komisjon oma sisemisi ennetusmeetmeid ning võttis kasutusele alternatiivse 
heakskiitmismenetluse, mis hõlmas programmitöö perioodi 2014–2020 sõltumatu kvaliteedikontrolli aruannet. 
Alternatiivne menetlus ei ole aga kavandatud andma liikmesriigile õiguskindlust seoses riigiabi eeskirjade järgimi -
sega suurprojektide kohta otsuse tegemisel. Õiguskindluse saab ainult liikmesriigi teatise alusel, millele järgneb 
komisjoni riigiabi andmise otsus.
VII
Komisjon on võtnud meetmeid, et lihtsustada programmitöö perioodil 2014–2020 kohaldatavaid riigiabi õigusakte, 
mille tulemuseks on väiksem halduskoormus ning läbipaistvuse paranemine, kuid mis on suurendanud ka liikmes -
riikide vastutust abimeetmete kavandamise ja rakendamise eest. Liikmesriikide vastutuse suurenemisega kaasneb 
riigiabiga seotud vigade sagenemise oht: komisjoni kontrollitegevus on näidanud, et programmitöö perioodil 
2007–2013 tegid liikmesriigid abikavade kavandamisel ja rakendamisel palju vigu. Selle riski maandamiseks on 
võtnud komisjon meetmeid liikmesriikide haldussuutlikkuse suurendamiseks riigiabi valdkonnas, kehtestades muu 
hulgas riigiabisüsteemidele eelnevalt nõutavad tingimused, et muuta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 
rakendamine tõhusamaks ja mõjusamaks (edaspidi „eeltingimused”). Eeltingimusi mittetäitvateks loetud liikmes -
riigid ei ole tingimata samad, kus komisjon on leidnud minevikus kõige rohkem probleeme. Lisaks nõuavad need 
meetmed pidevat tähelepanu.
VIII
Kontrollikoda soovitab järgmist:
a) Komisjon peaks võtma parandusmeetmeid, kui abimeetmed on vastuolus riigiabi eeskirjadega.
b) i)  komisjon peaks kasutama andmebaasi MAPAR, et salvestada eiramisjuhtumid viisil, mis võimaldab lihtsalt 
analüüsida näiteks nende liiki, sagedust, tõsidust, geograafilist päritolu ja põhjust. Andmebaas peaks ühtlasi 
sisaldama teavet nende eiramisjuhtumite järelmeetmete kohta (näiteks kehtestatud finantskorrektsioonid).
ii) seoses IMSiga peaks komisjon muutma andmebaasi struktuuri, et rikkumisjuhtumeid (nagu riigiabi) käsitle -
vaid andmeid saaks kätte viisil, mis võimaldab analüüsi liikmesriigiti ja liigi kaupa.
iii) konkurentsi peadirektoraadile tuleks võimaldada regulaarne juurdepääs MAPARis ja IMSis sisalduvale kogu 
asjakohasele teabele riigiabiga seotud rikkumiste kohta.
iv) kasutades oma andmebaasides olemasolevat teavet, peaks komisjon iga kahe aasta tagant kontrollima 
liikmesriikide suutlikkust järgida riigiabi eeskirju, analüüsides muu hulgas komisjoni enda või liikmesriikide 
ametiasutuste avastatud riigiabiga seotud vigade liiki, sagedust, tõsidust, geograafilist päritolu ja põhjuseid. 
Komisjon peaks kasutama seda tegevust kontrolli eesmärgil ja suunama toetustegevuse, näiteks koolituse 
pakkumise liikmesriikidesse, kus seda on kõige rohkem vaja.
11 Kokkuvõte 
c) Komisjon peaks suurprojektid heaks kiitma alles pärast sisemist riigiabi heakskiitmist ning järjepidevalt nõudma 
liikmesriikidelt vajadusel abist teatamist, et tagada liikmesriikide õiguskindlus, sõltumata liikmesriigi kasutatud 
taotlusmenetlusest.
d) i)  komisjon peaks tagama, et auditeerimisasutuste tehtud riigiabi eeskirjade järgimise kontrollide ulatus ja 
kvaliteet oleksid piisavad.
ii) arvestades programmitöö perioodi 2007–2013 sulgemist, peaks komisjon nõudma ametiasutustelt riigiabi 
eeskirjadele vastavuse kontrollimist nende suurprojektide puhul, mis kiideti heaks enne 2012. aasta lõppu.
iii) komisjon peaks välja töötama täiendava suunismaterjali, sealhulgas eelkõige juhtumiuuringuid sisaldava 
juhise, milles tuuakse näiteid heade tavade ning riigiabi eeskirjade rikkumiste kõige tavalisemate liikide ja 
põhjuste kohta.
iv) komisjon peaks julgustama liikmesriike looma keskse registri, et jälgida väiksemate toetuste – nende, mis ei 
tohi kokku ületada teatavat summat (edaspidi „vähese tähtsusega abi”) – kumuleerimist.
v) komisjon peaks looma kogu ELi hõlmava keskandmebaasi, mille abil saavad asjaomased liikmesriikide asu -
tused teha kindlaks ettevõtjad, kellele kehtivad riigiabi tagastamise korraldused, ja tagastamismenetluste 
seisu, et neil oleks võimalik järgida kohaldatavaid õigusakte (Deggendorfi põhimõte). Juurdepääsuõigus 
tuleks anda vaid isikutele, kes seda tööalaselt vajavad.
e) Kui riigiabi puudutavad eeltingimused ei ole 2016. aasta lõpuks täidetud, peaks komisjon kasutama oma õi -
gust peatada asjaomastele liikmesriikidele tehtavad maksed seniks, kuni kõik märkimisväärsed puudused on 
kõrvaldatud.
12
 Sissejuhatus
01 
Konkurentsipoliitika eesmärk on tagada, et ettevõtjad konkureeriksid üksteisega 
võrdsetel alustel, st oma toodete ja hindade põhjal, ilma ebaõiglaseid eeliseid 
saamata. Kuna ELi ühtne turg tagab vaba kauplemise kaupade ja teenustega 
kogu liidus, reguleeritakse konkurentsipoliitikat Euroopa tasandil1. Riigiabi eeskir -
jad on ELi konkurentsipoliitika keskne aspekt.
02 
Ettevõtja, kellele antakse riigiabi, ei konkureeri enam võrdsetel alustel. Seetõttu 
loetakse Euroopa Liidu toimimise lepingus riigiabi üldiselt siseturuga kokkuso -
bimatuks2. Kuid on valdkondi ja tingimusi, mil turg ei toimi nii nagu peaks, ning 
kui teatavaid vajadusi ei rahuldata, esinevad lüngad. Riigi poliitika eesmärkide 
täitmiseks on aluslepingus ette nähtud loetelu riigiabi liikidest, mis on või võivad 
olla kokkusobivad siseturuga3. Komisjon on koostanud mitu eeskirja, et reguleeri -
da nimetatud liiki abi andmist.
Mis on riigiabi ja milline on selle rahaline tähtsus ELis?
03 
Riigiabi on aluslepingu kohaselt igasugune liikmesriigi antav abi, mis moonutab 
või võib moonutada konkurentsi teatavatele ettevõtetele eelise andmise kaudu 
niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Selleks, et abi 
kvalifitseeruks riigiabiks, peavad olema täidetud kõik määratluses loetletud tingi -
mused. Need kriteeriumid on esitatud tabelis  1.1 Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artikkel 26.
2 ELi toimimise lepingu 
artikli 107 lõige 1.
3 ELi toimimise lepingu 
artikli 107 lõige 2. ELi 
toimimise lepingu artikli 107 
lõige 2: „Siseturuga sobib 
kokku: …” (näiteks 
loodusõnnetuste tekitatud 
kahju korvamiseks antav abi).  
ELi toimimise lepingu 
artikli 107 lõige 3. ELi 
toimimise lepingu artikli 107 
lõige 3: „Siseturuga 
kokkusobivaks võib 
pidada: …” (näiteks abi 
kultuuri edendamiseks ja 
kultuuripärandi säilitamiseks).
13 Sissejuhatus 
04 
Liikmesriigid on 2010.–2014. aastal kasutanud riigiabiks keskmiselt 76,6  miljar -
dit eurot aastas4. See moodustab üle 0,5% ELi liikmesriikide SKPst (vt joonis  1). 
Need arvandmed on alahinnatud, sest need ei hõlma enamikku abi, mis on antud 
raudteesektorile ja üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele, nagu transpordi -
võrgud ja postiteenused, mille kohta ei ole perioodi 2010–2014 täielikud andmed 
kättesaadavad. Peale selle ei hõlma need finantssektorile antud abi (nn kriisiabi), 
mis ei näita tavapärastes tingimustes antud riigiabi summat ja mida käesolevas 
auditis ei käsitleta. Ülevaade iga liikmesriigi riigiabi kuludest perioodil 2010–2014 
on esitatud I lisas . Tulevikus, kui 2014. aasta keskkonna- ja energiaalase riigiabi 
suuniste heakskiitmise järgselt lisatakse aruandlusse rohkem taastuvenergia ka -
vasid, võib suureneda ka riigiabi kohta komisjonile aruannete esitamine. Tabel 1Kriteeriumid, mille alusel määratakse abi riigiabiks
Kriteerium ja selgitus Näited
1Abi annab riik või seda antakse riigi vahendite kaudu. Riigi vahendid on igasugused 
vahendid, mille annab liikmesriigi ametiasutus või riigi omanduses või kontrolli all 
olev üksus.Subsiidiumid, maksuvabastused või tagatised.
2Abi antakse ettevõtjale. Ettevõtja on üksus, kes tegeleb majandustegevusega, ole -
nemata tema õiguslikust seisundist või rahastamisviisist2. Majandustegevus seisneb 
kaupade või teenuste pakkumises turul3.Ettevõtja, kes toodab autosid, heategevusorga -
nisatsioon, mis jagab toitu, või riigiettevõte, mis 
pakub postiteenuseid.
3Abiga antakse eelis. Eelis on majanduslik kasu, mida ettevõtja ei oleks tavapärastes 
turutingimustes saanud4.Ettevõtjale antud laen, mille intressimäär on 
madalam kui turul pakutav intressimäär.
4Antud eelis on valikuline. Iga abi andmise meede, mis ei ole avatud kõigile liikmes -
riigis tegutsevatele ettevõtjatele võrdsetel alustel, on valikuline.Meetmed, mis kehtivad ainult suurtele ettevõtja -
tele või ettevõtjatele konkreetses sektoris, nagu 
transpordi- või energiasektor.
5Abi moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi. Konkurentsi moonutamist 
eeldatakse juhul, kui abisaaja tegutseb sektoris, kus on või võiks olla konkurents5.Tekstiilisektori ettevõtjale antud abi, kuna tekstiili -
tööstuses on konkurents.
6Abi mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. Kui abi moonutab või ähvardab 
moonutada konkurentsi, siis eeldatakse, et see võib mõjutada liikmesriikidevahelist 
kaubandust, kui mõju teisele liikmesriigile on enam kui marginaalne6.Kohalikule mööblitootjale antud abi, kuna mööb -
litootjaid (nii kohalikke kui ka mittekohalikke) on 
mitmes ELi liikmesriigis.
1 Kohtuasja 248/84 punkt 17, kohtuasja C-482/99 punkt 38.
2 Liidetud kohtuasjade C-180/98 kuni C-184/98 punkt 74.
3 Kohtuasja C-35/96 punkt 36.
4 Kohtuasja C-39/94 punkt 60.
5 Liidetud kohtuasjade T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 kuni T-607/97, T-1/98, T-3/98 kuni T-6/98 ja T-23/98 punktid 141–147. 
6 Liidetud kohtuasjade T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 kuni T-607/97, T-1/98, T-3/98 kuni T-6/98 ja T-23/98 punkt 81. 
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda komisjoni teatise eelnõu põhjal riigiabi mõiste kohta.
4 Vt komisjoni 2015. aasta 
riigiabi tulemustabel 
konkurentsi peadirektoraadi 
veebisaidil.
14 Sissejuhatus 
05 
Üldiselt on liikmesriikide SKP elaniku kohta ja nende riigiabi kulud omavahel 
vastavuses (vt joonis  2). Perioodil 2010–2014 kulutasid kolm liikmesriiki – Taani, 
Soome ja Rootsi – enim riigiabi keskmiselt elaniku kohta. Joonis 1Riigiabi ELis (2010–2014)
Märkus:  Komisjoni andmetel suurenesid kulud 2014. aastal peamiselt (85%) seetõttu, et aruandlusse lisati rohkem taastuvenergia kavasid. Ilma 
nende kavade lisamiseta oleks teatatud riigiabi moodustanud 2014. aastal ligikaudu 73 miljardit eurot. Lisaks sellele on ELi rahalised vahendid 
lisatud ainult alates 2014. aastast.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda komisjoni 2015. aasta riigiabi tulemustabeli põhjal.0,00%0,20%0,40%0,60%0,80%1,00%1,20%
020406080100120
2010 2011 2012 2013 2014
Protsent ELi SKPstMiljardites eurodes
AastaAbi kokku, välja arvatud kriisiabi ning enamik 
raudteesektorile ja üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele antud abi (% ELi SKPst) Abi kokku, välja arvatud kriisiabi ning enamik 
raudteesektorile ja üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele antud abi (miljardites eurodes)
15 Sissejuhatus 
06 
Ühtekuuluvuspoliitika on üks peamisi valdkondi, milles kasutatakse ELi eelarve 
vahendeid; seda viiakse ellu Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi 
ja Euroopa Sotsiaalfondi kaudu. Selle eesmärk on toetada majandusarengut ja 
tööhõivet ELi vähem arenenud piirkondades5. Programmitöö perioodil 2014–2020 
on kogu ELi ühtekuuluvuspoliitika eelarve 352  miljardit  eurot; programmitöö 
perioodil 2007–2013 oli see 347  miljardit  eurot6. Ajavahemikul  2010–2014 kasutati 
ühtekuuluvuspoliitikas 216  miljardit  eurot ELi eelarve vahendeid7.Joonis 2Liikmesriikide riigiabi kulude võrdlus SKPga elaniku kohta (2010–2014)
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda komisjoni 2014. aasta riigiabi tulemustabeli ja Eurostati andmete põhjal, mis käsitlevad rahvastikku ja SKPd elaniku 
kohta jooksevhindades.BE
BGCZDK
DE
EEIE
EL
ESFR
HR ITCYLV
LTLU
HUMT
NLAT
PL PT
ROSL
SKFI
SV
UK
0100200300400500600
0 10 000 20 000 30 000 40 000 50 000 60 000 70 000 80 000 90 000Riigiabi kulud inimese kohta (eurodes)
SKP inimese kohta (eurodes)
5 Poliitikavaldkonda viiakse ellu 
rakenduskavade kaudu, milles 
määratakse kindlaks 
prioriteedid, erieesmärgid ja 
see, kuidas ELi rahalisi 
vahendeid kasutatakse.
6 Vt komisjoni 2014. aasta juuni 
dokument „ELi 
ühtekuuluvuspoliitika 
2014–2020 tutvustus” ja 
2007. aasta jaanuari dokument 
„Ühtekuuluvuspoliitika 
2007–2013. Ametlikud tekstid 
ja kommentaarid”. 
Programmitöö periood on 
mitmeaastane raamistik 
struktuurifondide ja 
Ühtekuuluvusfondi kulutuste 
planeerimiseks ja 
rakendamiseks.
7 Vt ühtekuuluvuspoliitika 
andmete portaal komisjoni 
veebisaidil.
16 Sissejuhatus 
07 
Ühtekuuluvuspoliitika vahendite eraldamise kindlaksmääramisel võetakse arves -
se erinevusi SKP tasemes ja vaesemad piirkonnad saavad rohkem rahalist abi8. 
Seetõttu moodustavad need vahendid mitmes liikmesriigis suure osa valitsussek -
tori kogukuludest (vt  joonis  3). See kehtib eelkõige nende liikmesriikide kohta, 
kes ühinesid ELiga 2004. ja 2007. aastal: näiteks 2014. aastal moodustasid eralda -
tud ühtekuuluvuspoliitika vahendid valitsuse kogukuludest rohkem kui 5% Eestis, 
Ungaris, Lätis, Leedus ja Poolas. Joonis 3ELi rahaliste vahendite kasutamine ühtekuuluvuspoliitikas perioodil 2010–2014 
liikmesriikide kaupa
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda komisjoni raamatupidamisandmete ja Eurostati valitsussektori kulusid käsitlevate arvandmete põhjal.Ühtekuuluvuspoliitikas kasutatud ELi vahendid osakaaluna valitsussektori kuludestBG
CYCZDE
EEELES
FRHU IT
LTLVMTPL
PT
RO
SISK UK
02 0004 0006 0008 00010 00012 000
0% 1% 2% 3% 4% 5% 6% 7% 8% 9%Ühtekuuluvuspoliitikas kasutatud ELi vahendid
(miljonites eurodes)AT, BE, DK, FI, HR, 
IE, LU, NL ja SE8 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 17.  detsembri  2013. 
aasta määruse (EL) 
nr 1303/2013 (millega 
kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, 
Ühtekuuluvusfondi, Euroopa 
Maaelu Arengu Euroopa 
Põllumajandusfondi ning 
Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfondi kohta, nähakse 
ette üldsätted Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi, 
Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa 
Merendus- ja Kalandusfondi 
kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus 
(EÜ) nr 1083/2006) artikkel 90 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).
17 Sissejuhatus 
08 
Aluslepingu kohaselt kehtivad riigiabi eeskirjad vaid liikmesriikide poolt majan -
dustegevust teostavatele üksustele antud abi kohta9. Seetõttu ei kehti riigiabi 
eeskirjad otse komisjoni või mõne muu ELi institutsiooni, nagu Euroopa Inves -
teerimispanga antud abile. Ühtekuuluvuspoliitika kaudu antud ELi rahalistele 
vahenditele kehtivad riigiabi eeskirjad, kuna neid vahendeid haldavad liikmesrii -
gid. Komisjoni hinnangul anti programmitöö perioodil 2007–2013 ligikaudu 40% 
ühtekuuluvuspoliitika vahenditest, st 139  miljardit  eurot, projektidele, millele 
kehtivad riigiabi eeskirjad10. Komisjoni andmetel moodustasid riigiabi kogukulud 
samal ajavahemikul 504  miljardit  eurot11. Kokkuvõttes moodustasid ühtekuulu -
vuspoliitika vahendid seetõttu programmitöö perioodil 2007–2013 rohkem kui 
ühe neljandiku riigiabi kogukuludest.
Riigiabi andmise menetlused
Liikmesriigid peavad riigiabi andmisest komisjoni teavitama
09 
Aluslepingu kohaselt peab komisjoni teavitama kavatsusest anda abi või seda 
muuta12. Tegelikkuses tähendab see seda, et kui liikmesriik soovib anda riigiabi, 
peab ta teavitama sellest komisjoni konkurentsi peadirektoraati. Seda protsessi 
nimetatakse teavitamiseks.
10 
Kui liikmesriik on kavandatud abi andmisest teatanud, otsustab konkurentsi 
peadirektoraat, kas tegemist on riigiabiga. Kui tegemist on riigiabiga, hinnatakse, 
kas see on kokkusobiv siseturuga, kaaludes abi positiivset mõju (tähtsus täpselt 
kindlaksmääratud ühishuvi eesmärgi saavutamisel) võrreldes negatiivse mõjuga 
(konkurentsi või kaubanduse moonutamine). Komisjonil on ainuõigus hinnata 
seda kokkusobivust13.
Teavitamise erandid
11 
Aluslepingu kohaselt on riigiabi küll üldiselt keelatud, kuid selles on esitatud 
loetelu abi liikidest, mis võivad olla kokkusobivad siseturuga. Sellega seoses võib 
komisjon kehtestada eeskirju, milles on määratud kindlaks kriteeriumid, mille 
kohaselt niisugust liiki abist ei ole vaja teavitada14. Komisjon koostab need ees -
kirjad abimeetmete hindamise kogemuse põhjal ja võttes arvesse Euroopa Kohtu 
praktikat.9 ELi toimimise lepingu artikkel 
107.
10 Vt komisjoni 2014. aasta 
septembri poliitikaülevaade 
2014.–2020. aasta regionaalabi 
suunistest.
11 Vt komisjoni 
2011. ja 2015. aasta 
tulemustabel.
12 ELi toimimise lepingu 
artikli 108 lõiked 2 ja 3.
13 ELi toimimise lepingu artikkel 
108.
14 Nõukogu 13. juuli 2015. aasta 
määrus (EL) 2015/1588, milles 
käsitletakse Euroopa Liidu 
toimimise lepingu artiklite 107 
ja 108 kohaldamist teatavate 
horisontaalse riigiabi liikide 
suhtes (kodifitseeritud tekst) 
(ELT L 248, 24.9.2015, lk 1) ja 
millega asendatakse nõukogu 
7. mai 1998. aasta määrus (EÜ) 
nr 994/98, milles käsitletakse 
Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artiklite 107 ja 108 
kohaldamist teatavate 
horisontaalse riigiabi liikide 
suhtes (1) ja eriti selle 
artikli 108 lõiget 4.
18 Sissejuhatus 
Üldine grupierandi määrus
12 
Sellist liiki abi jaoks, mille puhul peab komisjon tõenäoliseks kokkusobivust sise -
turuga, võttis ta vastu määruse, mille kohaselt niisugusest abist ei ole vaja tea -
vitada, kui tingimused on täidetud; erandiks on juhud, kui see ületab määruses 
märgitud künnist. Seda määrust nimetatakse üldiseks grupierandi määruseks15. 
Seda liiki abi on näiteks kultuur ja keskkonnakaitse.
13 
Üldine grupierandi määrus lihtsustab komisjoni ja liikmesriikide tööd märgata -
valt. See võimaldab liikmesriikidel võtta paljusid abimeetmeid ilma teavitamis -
menetluse või komisjoni sõnaselge hinnanguta siseturuga kokkusobivuse kohta. 
Üldises grupierandi määruses on sätestatud paljud üldnormid ja normid, mis 
kehtivad igale abi liigile. Abi, mis kuulub üldise grupierandi määruse alla ja on 
kooskõlas nende normidega, loetakse automaatselt siseturuga kokkusobivaks. 
Sellele vaatamata on suureulatuslike abimeetmete puhul (mis ületavad teavita -
miskünnist) teavitamine endiselt vajalik, kuna need meetmed võivad moonutada 
konkurentsi16.
Vähese tähtsusega abi
14 
Peale selle on komisjon kindlaks määranud, et kuni 200 000  euro suurune abi, mis 
antakse ühele abisaajale enam kui kolme aasta pikkuseks perioodiks, ei moo -
nuta konkurentsi ega kahjusta liikmesriikide vahelist kaubandust17. Seda liiki abi 
nimetatakse vähese tähtsusega abiks ja kuna see ei vasta riigiabi kriteeriumidele, 
mis käsitlevad konkurentsi moonutamist või konkurentsi moonutamise ohtu või 
liikmesriikide vahelise kaubanduse kahjustamist, ei liigitata seda riigiabiks ja sel -
lest ei pea teavitama konkurentsi peadirektoraati. Üldist majandushuvi pakkuvate 
teenuste puhul suurendati abi künnist 500 000 euroni18.
Ühtekuuluvuspoliitika rakenduskavade haldamise peamised 
osalejad
15 
ERFi/ÜFi ja ESFi rakenduskavasid haldavad ühiselt liikmesriigid ja komisjon. 
Liikmesriigid valivad, juhivad ja kontrollivad projekte ning komisjon kontrollib ja 
jälgib liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteeme. Komisjonil on lõplik vastutus 
ELi eelarve täitmise eest19.15 Komisjoni 17. juuni 2014. aasta 
määrus (EÜ) nr 651/2014 ELi 
aluslepingu artiklite 107 ja 108 
kohaldamise kohta, millega 
teatavat liiki abi tunnistatakse 
siseturuga kokkusobivaks 
(ELT L 187, 26.6.2014, lk 1).
16 Künnised on erinevad, 
alustades 400 000 euroga 
idufirmadele antava teatava 
abi korral ja lõpetades 
150 miljoni  euroga 
taastuvatele energiaallikatele 
antava teatava abi korral.
17 Komisjoni 18. detsembri 
2013. aasta määrus (EL) 
nr 1407/2013, milles 
käsitletakse Euroopa Liidu 
toimimise lepingu artiklite 107 
ja 108 kohaldamist vähese 
tähtsusega abi suhtes 
(ELT L 352, 24.12.2013, lk 1).
18 Komisjoni 25. aprilli 2012. aasta 
määrus (EL) nr 360/2012 
Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artiklite 107 ja 108 
kohaldamise kohta üldist 
majandushuvi pakkuvaid 
teenuseid osutavatele 
ettevõtjatele antava vähese 
tähtsusega abi suhtes 
(ELT L 114, 26.4.2012, lk 8).
19 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 25. oktoobri 2012. 
aasta määruse (EL, Euratom) 
nr 966/2012 (mis käsitleb 
Euroopa Liidu üldeelarve 
suhtes kohaldatavaid 
finantseeskirju ning millega 
muudetakse nõukogu 
määrust (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002) artikkel 53 
(ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).
19 Sissejuhatus 
Liikmesriigi tasand
16 
Liikmesriigi tasandil vastutavad korraldusasutused rakenduskavade igapäevase 
haldamise eest. Nad peavad juhtimise kontrollitoimingute abil tagama, et kõik 
kaasrahastatavad projektid on ELi rahastamiseks kõlblikud ja et deklareeritud 
projektikulud vastavad rahastamiskõlblikkuse tingimustele, sealhulgas riigiabi 
eeskirjadele. Sertifitseerimisasutused kontrollivad korraldusasutustelt saadud 
projektikulude maksetaotlusi ja edastavad need komisjonile hüvitise maksmi -
seks. Auditeerimisasutused auditeerivad tegevust (st projekte) ning juhtimis- ja 
kontrollisüsteeme ja teavitavad neist komisjoni iga-aastaste kontrolliaruannete ja 
auditiarvamuste20 kaudu.
17 
Peale selle võivad riigiabiametid olenevalt nende volitustest abikavasid riiklikul 
tasandil kontrollida ja heaks kiita (kas ELi kaasrahastatud või mitte) või anda nõu 
või esitada arvamusi teistele liikmesriikide institutsioonidele. Riigiabiametid on 
kesktasandil olemas kõigis liikmesriikides, välja arvatud Belgia, kus on riigiabia -
metid piirkondlikul tasandil. Mõnes liikmesriigis on riigiabiamet rahandus- või 
majandusministeeriumi osa, teistes liikmesriikides on see sõltumatu organ või 
asub riikliku konkurentsiasutuse juures. Riigiabiametid võivad tegutseda ka 
kontaktpunktina eksperditeadmiste ja abi saamiseks abikavade kavandamisel, 
vähendades seeläbi riigiabi eeskirjadele mittevastavuse riski (vt 1. selgitus ).20 Iga-aastased 
kontrolliaruanded on 
auditeerimisasutuse 
iga-aastased aruanded, milles 
ta esitab konkreetse või mitme 
rakenduskava kohta tehtud 
auditi leiud. Iga-aastane 
kontrolliaruanne on 
põhidokument, mille kaudu 
auditeerimisasutus annab 
kindlust asjaomas(t)e 
rakenduskava(de) juhtimis- ja 
kontrollisüsteemide ning 
kaasrahastatud projektide 
seaduslikkuse ja korrektsuse 
kohta.
Riigiabi kontrollimine riigiabiameti poolt seadusandliku ettepaneku etapis (Taani)
Kõik ministeeriumid peavad seadusandliku ettepaneku ettevalmistamisel tegema esialgse hindamise riigiabi 
olulisuse seisukohast. See teave saadetakse hindamiseks riigiabi sekretariaadile, kus töötavad riigiabi eks -
perdid. Kui sekretariaat on seisukohal, et ettepanek on vastuolus riigiabi eeskirjadega, peab ministeerium 
seadusandlikku ettepanekut muutma. Riigiabi sekretariaat abistab ministeeriumit soovitustega ja annab kogu 
õigusloome protsessi vältel nõu.1. selgitus
20 Sissejuhatus 
Komisjoni tasand
18 
Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat on komisjoni talitus, mis vastutab 
Euroopa Liidu eri piirkondade (eriti vähem soodsad piirkonnad) majandusliku ja 
sotsiaalse arengu edendamise eest; ta haldab ka Euroopa Regionaalarengu Fondi 
ja Ühtekuuluvusfondi. Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse pea -
direktoraat on komisjoni talitus, mis vastutab ELi tööhõive ja sotsiaalküsimuste 
eest; ta haldab Euroopa Sotsiaalfondi.
19 
Mõlemad peadirektoraadid tuginevad kindluse saamisel ERFi/ÜFi ja ESFi kulude 
vastavuse suhtes kehtivatele ELi ja riiklikele normidele ja peamiselt auditeeri -
misasutuste tööle. Lisaks auditeerimisasutuste töö kontrollimisele auditeerivad 
nad oma järelevalvetöö raames ka liikmesriikide tegevust ja süsteeme.
20 
Konkurentsi peadirektoraat on komisjoni talitus, mis vastutab ELi riigiabi eeskir -
jade korrektse kohaldamise eest kõikides valdkondades peale põllumajanduse ja 
kalanduse21. Konkurentsi peadirektoraat töötab aluslepingu alusel välja riigiabi 
õigusnorme ja jälgib nende rakendamist. Eelkõige kontrollib peadirektoraat 
korrapäraselt abikavasid, et kindlaks teha, kas ja mil määral need on kooskõlas 
riigiabi eeskirjadega22. Peale selle võivad huvitatud pooled, nagu liikmesriik või 
konkureeriv ettevõtja, esitada komisjonile kaebuse, kui nad on seisukohal, et 
teatavale abisaajale antud abi on ebaseaduslik. Komisjon peab kõiki neid kaebusi 
uurima23.
21 
Joonisel  4 on antud lihtsustatud ülevaade ühtekuuluvuspoliitika osalejatest ja 
riigiabi andmise protsessist.21 Põllumajanduse ja maaelu 
arengu ning merenduse ja 
kalanduse valdkonnas 
vastutavad riigiabi 
kontrollimise eest vastavalt 
põllumajanduse ja maaelu 
arengu peadirektoraat ning 
merendus- ja kalandusasjade 
peadirektoraat.
22 Abikava on seadus või 
õigusakt, milles on sätestatud 
üldiselt, millised abisaajad 
millistel tingimustel võivad abi 
saada.
23 Nõukogu määruse (EL) 
nr 2015/1589 artikkel 24.
21 Sissejuhatus Joonis 4Ühtekuuluvuspoliitikas osalejad ja riigiabi andmise protsess
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA RAAMISTIK RIIGIABI VALDKONNA
ÕIGUSRAAMISTIK 
DG REGIO DG EMPL
ESFDG COMP
Toetusesaaja (ettevõte, ministeerium 
või heategevusorganisatsioon) 
Korraldusasutus
AuditeerimisasutusKokkusobivuse 
hindamine ja 
järelevalve
Nõu ja 
arvamused 
PROJEKTI/uniF6BA
TASANDLIIKMESRIIGID
ProjektitaotlusRiigiabi 
eeskirjadele 
vastavuse 
kontrollimine ja 
auditeerimineLiikmesriikide 
riigiabiametidRiigiabi 
eeskirjadele 
vastavuse 
kontrollimine ja 
auditeerimineRiigiabi 
eeskirjadele 
vastavuse 
kontrollimine ja 
auditeerimineTeavitamine alalise 
esinduse kaudu
/uni00A0
Riigiabi 
õigusaktidERF ja ÜFEUROOPA 
KOMISJON
22 Sissejuhatus 
Euroopa Kontrollikoja ja liikmesriikide kõrgeimate 
kontrolliasutuste auditid riigiabi kohta
22 
Ühes oma 2011. aasta eriaruandes tegi kontrollikoda kindlaks nõrgad küljed 
liikmesriikide süsteemides, et tagada riigiabist teavitamine, toetudes peamiselt 
paljude ajavahemikul 2008–2010esitatud kaebuste ja kontrollitud juhtumite 
uurimisele24.
23 
Peale selle uuris kontrollikoda aastate 2010–2014 puhul paljude ERFi/ÜFi ja 
ESFi projektide vastavust riigiabi eeskirjadele. Nende auditite tulemused 
olid osaliselt aluseks ka ERFi/ÜFi ja ESFi konkreetsel hindamisel kontrollikoja 
aastaaruannetes25.
24 
Kontrollikoda korraldas 28 kõrgeimat kontrolliasutust hõlmava uuringu ja neist 
vastas 22. Enamik neist tõdes, et nad kontrollisid oma auditite raames eri mää -
ral ka riigiabiga seonduvat26. Vaid mõned kontrolliasutused tegid riigiabi kohta 
eraldi auditi.24 Eriaruanne nr 15/2011 „Kas 
komisjoni menetlused 
tagavad riigiabi kontrolli 
tõhusa juhtimise?” ( http://eca.
europa.eu )
25 Vt näiteks kontrollikoja 
eelarveaastat 2014 käsitleva 
aastaaruande 6. peatükk (ELT 
373, 10.11.2015).
26 Kõrgeimad kontrolliasutused 
on riiklikud asutused, kelle 
ülesanne on riigi tulude ja 
kulude auditeerimine.
23
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
25 
Viimastel aastatel on kontrollikoda leidnud oma iga-aastastes vastavusauditites 
palju vigu seoses riigiabi eeskirjadele vastavusega ühtekuuluvuspoliitika raames. 
Käesolevas aruandes uuritakse, kas komisjon on võtnud piisavalt meetmeid, et 
mõista, miks see nii on, ja analüüsitakse, kas komisjoni võetud meetmed paran -
davad komisjoni ja liikmesriikide suutlikkust riigiabi eeskirjade rikkumisi enneta -
da, avastada ja parandada.
26 
Käesolevas auditis hindas kontrollikoda riigiabi eeskirjadele mittevastavuse mää -
ra ühtekuuluvuspoliitikas (näiteks ERF/ÜF ja ESF) programmitöö perioodil 2007–
2013 ja seda, mil määral oli komisjon teadlik mittevastavuse põhjustest. Kont -
rollikoja konkreetsed analüüsid on tehtud peamiselt perioodi 2010–2014 kohta. 
Kontrollikoda uuris ka seda, kas on tõenäoline, et komisjoni meetmetega prog -
rammitöö perioodil 2014–2020 käsitletakse mittevastavust riigiabi eeskirjadele.
27 
Eelkõige uuris kontrollikoda, kas:
a) komisjonil oli põhjalik ja ajakohane ülevaade riigiabi eeskirjadele mittevas -
tavuse põhjustest ühtekuuluvuspoliitikas ja kas komisjoni peadirektoraadid 
ja liikmesriigid avastasid riigiabi eeskirjade rikkumisi. Uuriti ka seda, kas 
meetmed, mida komisjon võttis vastuseks riigiabiga seotud vigadele, viisid 
asjakohase arvu parandusmeetmete võtmiseni;
b) kas komisjon võttis asjakohaseid meetmeid, et vältida edaspidi ühtekuuluvus -
poliitikas riigiabi eeskirjade rikkumisi.
28 
Kontrollikoda analüüsis põhjalikult oma vastavusauditite leide ja kasutas näiteid, 
et illustreerida sagedasi riigiabiga seotud vigu. Samuti uuris ta komisjoni teatava -
te suure rahalise väärtusega projektide (edaspidi „suurprojektid”) heakskiitmise 
korda.
29 
Auditi raames vaadati läbi dokumente (näiteks analüüsiti auditeerimisasutuste 
aastaaruandeid, komisjoni auditiaruandeid ja komisjoni määrusi) ja küsitleti ko -
misjoni esindajaid.
24 Auditi ulatus ja lähenemisviis 
30 
Liikmesriikide tasandil tehti kaks uuringut:
a) uuring, mis korraldati 28 liikmesriigi 113 auditeerimisasutuse seas, kes vastu -
tavad 2007–2013 programmitöö perioodi 440 ERFi/ÜFi ja ESFi rakenduskava 
eest ja kellest vastas 100 (88%), ning
b) uuring, mis korraldati 28 liikmesriigi 31 riigiabiameti seas, kellest vastas 24 
(77%).
31 
Lisaks sellele külastati nelja liikmesriiki (Taanit, Ungarit, Poolat ja Portugali), et 
uurida eri ametiasutuste mitmesuguseid riigiabi protsesse.
25
 Tähelepanekud
Komisjonipoolse põhjaliku riigiabiga seotud vigade 
analüüsi puudumine ning liikmesriikide ebapiisav 
keskendumine riigiabile
32 
Kontrollikoda püüdis riigiabi eeskirjadele mittevastavuse määra ühtekuuluvus -
poliitikas määrata kindlaks oma iga-aastaste vastavusauditite analüüsimisega 
ja välja selgitada, kas komisjonil oli ülevaade liikmesriikides tehtud riigiabiga 
seotud vigadest. Selline asjakohaselt koostatud ülevaade peaks aitama komisjonil 
suunata oma vahendeid liikmesriikide auditeerimisel, kontrollimisel ja toetamisel. 
Kontrollikoda võrdles komisjoni ja liikmesriikide ning endapoolset riigiabiga seo -
tud vigade avastamist ja uuris parandusmeetmeid, mida komisjon võttis leitud 
vigadele reageerimiseks.
Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi puhul 
on riigiabiga seotud vigade hulk märkimisväärne, samas 
Euroopa Sotsiaalfondi puhul on neid tunduvalt vähem
Kontrollikoja riigiabi seisukohast oluliste projektide auditid
33 
Kontrollikoda auditeeris aastatel 2010–2014 oma iga-aastaste vastavusauditite 
raames 1573 juhuslikult valitud ERFi/ÜFi ja ESFi projekti27. ERFi/ÜFi 828 projektist 
220 (26%) olid riigiabi seisukohast olulised. 745st ESFi projektist oli selliseid 49 
(6,6%).
34 
Kontrollikoda leidis kokku 50 juhtumit, mis ei vastanud riigiabi eeskirjadele. 
Neist 50 juhtumist 46 oli seotud ERF/ÜFi projektidega ja neli ESFi projektidega. 
Riigiabiga seotud vigade esinemine on ESFi projektide puhul vähem tõenäoline, 
peamiselt seetõttu, et projektid on üldiselt palju väiksemad ja kujutavad endast 
tõenäolisemalt vähese tähtsusega abi.
35 
Aastatel 2010–2014 suurenes üldiselt nii riigiabi seisukohast oluliste projektide 
arv kui ka riigiabiga seotud vigadest mõjutatud projektide arv, mis näitab seda, 
et nende vigade ennetamiseks kehtestatud kontrollitoimingud ei paranenud 
aja jooksul. Sagenesid peamiselt vead, millel puudub finantsmõju ELi eelarvest 
rahastatavale summale (vt tabel  2)28. Kontrollikoda leidis, et riigiabiga seotud 
vead mõjutasid 20,9% riigiabi seisukohast olulist ERFi/ÜFi projekti. ESFi projektide 
puhul oli sama näitaja 8,2%.27 Lisateavet projektide valimise 
ja katsetamise kohta saab 
kontrollikoja eelarveaastat 
2014 käsitleva aastaaruande 
lisa 1.1 punktidest 4–10.
28 Finantsmõju 
väljaselgitamiseks võrdles 
kontrollikoda tehingu 
tegelikku väärtust ja väärtust, 
mis tehingul olnuks, kui see 
oleks tehtud kooskõlas 
kehtivate normidega. 
Põhjalikum teave kontrollikoja 
metoodika kohta on esitatud 
eelarveaastat 2014 käsitleva 
aastaaruande lisas 1.1.
26 Tähelepanekud 
36 
Viiekümnest riigiabi eeskirjadele mittevastavuse juhtumist 16 (32%) puhul oli 
kontrollikoda seisukohal, et leitud vead avaldavad finantsmõju ELi eelarvest 
rahastatavale summale. Kõik 16 viga olid seotud ERFi/ÜFi projektidega ning olid 
kontrollikoja ühtekuuluvuspoliitika veamäära hinnangus oluline tegur, eriti alates 
2013. aastast (vt joonis  5)29. Perioodil  2010–2014 moodustasid ühtekuuluvuspolii -
tikas riigiabiga seotud vead 13,5% kontrollikoja aasta keskmisest hinnangulisest 
veamäärast30.Tabel 2Riigiabiga seotud vead, mis on avastatud kontrollikoja iga-aastaste vastavusauditite 
raames (2010–2014)
Fond  
(1)Aasta  
(2)Auditeeritud 
projektide 
arv 
(3)Riigiabi 
seisukohast 
oluliste pro -
jektide arv  
(4)% 
(4/3)Riigiabiga 
seotud 
vigade arv  
(5)% 
(5/4)Finantsmõjuga 
riigiabiga 
seotud vigade 
arvFinantsmõjuta 
riigiabiga seotud 
vigade arv
ERF/ÜF2010 163 37 22,7% 2 5,4% 2 0
2011 168 43 25,6% 8 18,6% 4 4
2012 168 30 17,9 % 6 20,0% 2 4
2013 168 51 30,4% 16 31,4% 5 11
2014 161 59 36,6% 14 23,7% 3 11
ERF/ÜF kokku 828 220 26,6% 46 20,9% 16 30
ESF2010 66 0 0,0% 0 0,0% 0 0
2011 166 8 4,8% 0 0,0% 0 0
2012 168 3 1,8% 3 100,0% 0 3
2013 175 14 8,0% 1 7,1% 0 1
2014 170 24 14,1% 0 0,0% 0 0
ESF kokku 745 49 6,6% 4 8,2% 0 4
Kokku 1573 269 17,1% 50 18,6% 16 34
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
29 Hinnanguline veamäär on 
statistiline prognoos vigade 
tõenäolise osakaalu kohta 
andmekogumis. Vt 
kontrollikoja eelarveaastat 
2014 käsitleva aastaaruande 
lisa 1.1 punkt 15.
30 Perioodil 2010–2014 oli aasta 
keskmine hinnanguline 
veamäär 
ühtekuuluvuspoliitikas 5,7%.
27 Tähelepanekud 
Avastatud riigiabiga seotud vigade neli peamist liiki
37 
Riigiabiga seotud vead, mille kontrollikoda avastas oma iga-aastaste vastavusau -
ditite raames ajavahemikus 2010–2014, võib jagada nelja liiki (vt joonis  6):
a) abi osakaal liiga suur;
b) ergutava mõju puudumine;
c) riigiabiga seotud avastamata vead või teavitamata jätmine ning
d) kontrolli- või vorminõuete täitmata jätmine.
38 
Kuueteistkümnest finantsmõjuga riigiabiga seotud veast 15 oli seotud vealiikide -
ga „abi osakaal liiga suur” ja „ergutava mõju puudumine”. Joonis 5Riigiabiga seotud vigade tähtsus hinnangulises veamääras ühtekuuluvuspoliitikas 
(2010–2014)
Märkus:  riigiabiga seotud vigade tähtsus hinnangulises veamääras ühtekuuluvuspoliitikas oleneb nii riigiabiga seotud vigade raskusest kui ka 
nende arvust.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.0%5%10%15%20%25%
2010 2011 2012 2013 2014Osatähtsus hinnangulises veamääras
ühtekuuluvuspoliitika puhul 
AastaRiigiabiga
seotud vead
28 Tähelepanekud 
Abi osakaal liiga suur
39 
Komisjon määrab kindlaks abi osakaalu ülemmäärad31, et toetatava tegevuse 
elluviimiseks vajalikud riigiabi summad oleksid võimalikult väikesed32. Paljudel 
juhtudel (olenevalt muu hulgas abi liigist) saab abi osakaalu VKEde puhul suuren -
dada33. Seda suurendamist nimetatakse VKEde boonuseks. Sage viga selle liigi 
puhul oli see, kui korraldusasutus luges suurettevõtja VKEks ja andis talle VKEde 
boonust, mis on vastuolus õigusnormidega (vt 2. selgitus ).Joonis 6Riigiabiga seotud vigade laad ja arv ajavahemikul 2010–2014
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.02468101214161820Vigade arv
Vigade olemusFinantsmõjuga
Finantsmõjuta
Abi osakaal liiga suur Ergutava mõju 
puudumineRiigiabiga seotud 
avastamata vead või 
teavitamata jätmineKontrolli- või 
vorminõuete täitmata 
jätmine
31 Abi osakaal on abi summa, mis 
on väljendatud protsendina 
rahastamiskõlblikest kuludest. 
Vt näiteks määruse (EL) 
nr 651/2014 artikli 2 lõige 26.
32 Vt komisjoni ühiste 
põhimõtete projekt riigiabi 
siseturuga kokkusobivuse 
majanduslikuks hindamiseks, 
mis on kättesaadav 
konkurentsi peadirektoraadi 
veebisaidil.
33 VKEde puhul võib abi osakaal 
olla suurem, sest komisjon on 
seisukohal, et turutõrked, 
näiteks rahastamisvõimalused, 
on väikestele ettevõtjatele 
suuremad. Vt komisjoni 
„Ühenduse eeskirjade 
käsiraamat VKEdele antava 
riigiabi kohta”, 25.2.2009.
29 Tähelepanekud 
Ergutava mõju puudumine
40 
Riigiabi aitab saavutada soovitud riikliku poliitika eesmärke üksnes siis, kui sel on 
ergutav mõju, st see innustab abisaajat tegevusele, mida ta ilma abita ei oleks 
ette võtnud34. Seetõttu peab abisaaja tõendama, et toetatav projekt saaks ilma 
abita jätkuda. Näiteks 2008. aasta üldise grupierandi määruse kohaselt pidid 
riigiabi saavad suurettevõtjad näitama ergutavat mõju sellega, et abi tulemusel 
suureneb oluliselt projekti ulatus või maht, sellega seoses abisaaja kulutatud 
summa või projekti lõpuleviimise kiirus (vt 3. selgitus )35.34 COM(2012) 209 final, 8. mai 
2012, ELi riigiabi 
ajakohastamine.
35 Komisjoni 6. augusti 
2008. aasta määruse (EÜ) 
nr 800/2008 (EÜ 
asutamislepingu artiklite 87 ja 
88 kohaldamise kohta, millega 
teatavat liiki abi tunnistatakse 
ühisturuga kokkusobivaks 
(üldine grupierandi määrus)) 
artikli 8 lõige 3 (ELT L 214, 
9.8.2008, lk 3). Sellele 
määrusele eelnes komisjoni 
24. oktoobri 2006. aasta 
määrus (EÜ) nr 1628/2006, 
milles käsitletakse 
asutamislepingu artiklite 87 ja 
88 kohaldamist 
investeeringuteks ette nähtud 
regionaalabi suhtes.Näide abi ebaõige osakaalu kohta (Sloveenia)
Sloveenias auditeeris kontrollikoda 2013. aasta vastavusauditi raames ERFi projekti, mille raames anti VKEde 
teavitatud kava alusel abi teadus- ja arendustegevuseks autotööstuses. Abisaaja määrati konsortsiumilepin -
guga üheksa partneri vahel, kellest üks oli VKE. Kõik muud partnerid olid suurettevõtted. Abisaaja sai VKEde 
boonuse, kuigi tegi teadus- ja arendustegevust ainult suurettevõtete nimel. Osale abikõlblikest kuludest oleks 
pidanud kehtima 25% suurune ülemmäär, mitte 50% suurune määr, mida taotleti. Seetõttu ei oleks tohtinud 
anda abi 0,4 miljoni suuruses summas.
Näide ergutava mõju puudumise kohta (Poola)
Poolas auditeeris kontrollikoda 2010. aasta vastavusauditi raames ERFi projekti logistikakeskuse ehitamiseks. 
Abisaaja ei näidanud projektitaotluses, et abi tulemusel suureneks oluliselt projekti ulatus või maht, sellega 
seoses abisaaja kulutatud summa või projekti lõpuleviimise kiirus, nagu on nõutud 2008. aasta üldise gru -
pierandi määruses. Sellest tulenevalt ei loetud abikõlblikuks projekti, mis oleks võinud saada 23,3 miljonit eu -
rot ELi toetust, ning liikmesriik võttis selle tagasi.2. selgitus 3. selgitus
30 Tähelepanekud 
41 
Kontrollikoda leidis ka juhtumeid, mil töid oli alustatud juba enne, kui abi andvale 
asutusele esitati projektitaotlus. See näitab, et projekti rakendamiseks ei olnud 
abi vaja.
Riigiabiga seotud avastamata vead või teavitamata jätmine
42 
Vealiigi suhtes, mille puhul korraldusasutus liigitas abi projektiks, mis ei kuju -
ta endast riigiabi, või ei teavitanud muul põhjusel komisjoni riigiabist, kaalus 
kontrollikoda kõigepealt seda, kas abi oleks saanud teavitamise kohustusest 
vabastada näiteks üldise grupierandi määruse alusel. Ainult juhul, kui teavitami -
se kohustusest vabastamiseks alus puudus, oli kontrollikoda seisukohal, et viga 
avaldab finantsmõju (vt 4. selgitus ).
Näide teavitamata jätmise kohta (Tšehhi Vabariik)
Tšehhi Vabariigis auditeeris kontrollikoda 2014. aasta vastavusauditi raames teadustaristu ehitamist käsitleva 
ERFi projekti, mille puhul ei teavitanud korraldusasutus komisjoni abist, kuna oli veendunud, et projekti tea -
dustegevus oli mittemajanduslikku laadi. Ehkki abisaaja teadustegevus oli osaliselt mittemajanduslikku laadi, 
tegi ta märkimisväärses ulatuses oma tegevusest ka lepingulist uurimistööd. Seetõttu kujutas 1,8  miljoni  euro 
suurune auditeeritud toetus endast riigiabi ning seda oleks tulnud anda alles pärast komisjoni teavitamist ja 
temalt heakskiidu saamist.4. selgitus
Kontrolli- või vorminõuete täitmata jätmine
43 
On oluline, et korraldusasutused järgiksid neile kehtestatud järelevalve-, kontrol -
li- ja muid vorminõudeid, et tagada, et meetmed, mis kujutavad endast riigiabi, 
oleksid kokkusobiv siseturuga. Need nõuded kehtivad ka vähese tähtsusega abi 
puhul (vt punkt 14). Siinkohal on probleemiks asjaolu, et ettevõtjad võivad saada 
rahalist abi korduvalt ja mitmest allikast. Need eri toetused võivad kokkuvõt -
tes ületada vähese tähtsusega abi ülemmäära. Mitu selle liigi alla kuuluvat viga 
oli seotud vähese tähtsusega abi kumuleerimise puuduliku kontrollimisega (vt 
5. selgitus ).
31 Tähelepanekud 
44 
Puuduliku kontrollimise tagajärjel võib aga abi osutuda ka rahastamiskõlbmatuks, 
kui näiteks kogu heakskiidetud abi summa ületab vähese tähtsusega abi ülem -
määra. Vähese tähtsusega abi käsitlevas määruses on vähese tähtsusega abi kont -
rollimiseks ette nähtud kaks võimalust: kas abisaaja kinnitab ise, et abi tulemusel 
ei ületata vähese tähtsusega abi ülemmäära, või keskregistri abil36. Keskregister, 
milles on täielik teave kogu asjaomases liikmesriigis antud vähese tähtsusega abi 
kohta, aitab selliseid vigu vältida (vt 6. selgitus ).Näide järelevalve- või vorminõuete täitmata jätmise kohta (Prantsusmaa)
Prantsusmaal auditeeris kontrollikoda 2011. aasta vastavusauditi raames tööstushoone ehitamist käsitlevat 
ERFi projekti, mille puhul kiitis korraldusasutus heaks abi kui vähese tähtsusega abi. Kuid ta ei võtnud arvesse 
kahte varasemat toetust, mis anti samale abisaajale kolme aasta pikkuse perioodi jooksul. Finantsmõju puu -
dus, kuna abi kogusumma oli väiksem kui vähese tähtsusega abi ülemmäär.
Keskregistri kasutamine vähese tähtsusega abi jaoks (Portugal)
Portugalis tuleb igasugune vähese tähtsusega abi registreerida keskregistris, mida haldab ERFi/ÜFi ja ESFi 
sertifitseerimisasutus. Register arvutab automaatselt kokku kogu abisaajale antud abi ja näitab, kas vähese 
tähtsusega abi ülemmäär on ületatud või mitte. Kui ülemmäär on ületatud, peab abi andev asutus väljastama 
tühistamisotsuse ja eemaldama varem registreeritud abi registrist. Sertifitseerimisasutus kontrollib kaks korda 
aastas, et vähese tähtsusega abi ülemmäära ületav abi oleks registrist eemaldatud.5. selgitus 6. selgitus36 Komisjoni määruse (EL) 
nr 1407/2013 põhjendus 21.
Komisjoni kontrollitegevust nõrgendab põhjaliku analüüsi 
puudumine ja ebapiisav sisemine koordineerimine
45 
Oma järelevalveülesande raames teeb komisjon riigiabiga seoses mitmesuguseid 
kontrollitoiminguid. Ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas teevad regionaal- ja linna -
poliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse 
peadirektoraat kohapealseid kontrolle peamiselt oma ERFi/ÜFi ja ESFi projektide 
ja süsteemide auditite raames; riigiabi valdkonnas teeb konkurentsi peadirekto -
raat kontrolle oma järelevalvetegevuse ja kaebuste käsitlemise raames.
32 Tähelepanekud 
46 
Kontrollikoda uuris, kas ja mil määral avastas komisjon riigiabi eeskirjade rikkumi -
si, kas see teave salvestati andmebaasi, kas seda analüüsiti ja jagati komisjonisise -
selt ning mil määral võttis komisjon asjakohaseid meetmeid, et lahendada riigiabi 
eeskirjadele mittevastavuse juhtumid, mille avastas ta ise või kontrollikoda.
Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat avastab 
märkimisväärsel arvul riigiabiga seotud vigu
47 
Kontrollikoda analüüsis ERFi ja ÜFi projektide puhul regionaal- ja linnapoliitika 
peadirektoraadi 2013.  ja 2014. aasta 131 auditiaruandest 25 juhuslikult valitud 
aruannet. Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat valis projektid ja program -
mid riskihindamise alusel37. Kõik aruanded käsitlesid projektide ja süsteemide au -
diteid, välja arvatud üks, mis käsitles ainult projektide auditeid. Need 25 aruannet 
hõlmasid kokku 202 projekti.
48 
Kontrollikoja analüüs näitas, et 202 projektist 38 projekti mõjutasid riigiabiga seo -
tud leiud. See moodustab 19% kõigist projektidest, mida uuriti nende 25 komisjo -
ni auditi käigus (vt tabel  3). See avastamise määr on sarnane kontrollikoja leidude 
määrale (vt punkt 35, tabel  2).37 Regionaal- ja linnapoliitika 
peadirektoraadi 2014. aasta 
tegevusaruande punkt 2.1.1 
„Kontrolli tõhusus seoses 
seaduslikkuse ja 
korrektsusega”, lk 47.Tabel 3Riigiabiga seotud leiud regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi poolt aastatel 
2013–2014 auditites
  Auditiaruannete arvAuditiaruannete 
osakaalProjektide arv Projektide osakaal
Riigiabiga seotud leidudeta 16 64% 110 + 54181%
Riigiabiga seotud leidudega vaid 
tegevuses (projektides)5 20%
38 19% Riigiabiga seotud leidudega nii 
tegevuses (projektides) kui ka 
süsteemides2 8%
Riigiabiga seotud leidudega vaid 
süsteemides2 8% - -
Kokku 25 100% 202 100%
1  110 leidudeta projekti, mida käsitles 16 riigiabi leidudeta aruannet; 54 riigiabi leidudeta projekti, mida käsitlesid ülejäänud üheksa aruannet.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda komisjoni andmete põhjal.
33 Tähelepanekud 
Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat kehtestas perioodil 
2010–2014 riigiabi eeskirjade rikkumiste suhtes mõningaid 
finantskorrektsioone
49 
Komisjon peab võtma asjakohaseid meetmeid, et parandada süsteemi puudused 
või vead, mis avastatakse projekti tasandil38. Kui avastatakse tõsiseid puudusi või 
kui liikmesriik ei ole täitnud nõuetekohaselt oma kohustust avastada õigusnormi -
de vastaseid kulusid ja neid parandada, võib komisjon teha finantskorrektsiooni 
tegemise otsuse. Finantskorrektsioonide eesmärk on kaitsta ELi eelarvet vigu 
sisaldavate või õigusnormide vastaselt tehtud kulude eest39.
50 
Perioodil 2010–2014 rakendas regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat oma 
auditite põhjal finantskorrektsioone kümnel korral vähemalt osaliselt seoses 
riigiabiga. Need puudutasid viit liikmesriiki (Austria, Tšehhi Vabariik, Hispaania, 
Prantsusmaa ja Rumeenia). Neist finantskorrektsioonidest kuus kogusummas 
3,2 miljonit eurot, mis hõlmasid kahte liikmesriiki (Prantsusmaa ja Hispaania), olid 
seotud ainult riigiabiga. Peale selle rakendas regionaal- ja linnapoliitika peadi -
rektoraat auditeerimisasutuste iga-aastaste kontrolliaruannete läbivaatamise 
põhjal finantskorrektsioone kolmel korral vähemalt osaliselt seoses riigiabiga. 
Neist finantskorrektsioonidest ükskogusummas 32,5  miljonit  eurot, mis hõlmas 
ühte liikmesriiki (Hispaania), oli seotud ainult riigiabiga. Finantskorrektsioonide 
riigiabi elementi ei ole võimalik kvantifitseerida, kui need on vaid osaliselt seotud 
riigiabiga. Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi perioodil 2010–2014 avas -
tatud vigade või süsteemi puuduste koguarvu kohta teave puudub.
51 
Kontrollikoda analüüsis kaks aastat pärast enda iga-aastaseid vastavusauditeid, 
kas komisjon on võtnud õigel ajal asjakohaseid parandusmeetmeid kontrollikoja 
avastatud vigade suhtes. Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat oli raken -
danud või rakendas viiel korral finantskorrektsioone kontrollikoja avastatud viie 
riigiabiga seotud vea suhtes perioodil 2010–201340. Finantskorrektsioonid puu -
dutasid nelja liikmesriiki (Hispaania, Kreeka, Austria ja Poola). Neist finantskor -
rektsioonidest neli kogusummas 2,7 miljonit eurot, mis hõlmasid neidsamu nelja 
liikmesriiki, olid seotud ainult riigiabiga. Seoses kuuenda riigiabiga seotud veaga 
ei olnud komisjoni seisukoht esitatud 0,3 miljoni euro suuruse finantskorrektsioo -
ni kohta veel lõplik.38 Määruse (EL, Euratom) 
nr 966/2012 artikkel 59.
39 Finantskorrektsioone võib 
teha kas õigusnormide 
vastaselt tehtud kulude 
kuludeklaratsioonidest 
eemaldamise või raha 
abisaajatelt tagasinõudmise 
kaudu.
40 Kontrollikoja kindlakstehtud 
13st finantsmõjuga veast viie 
puhul tehti 
finantskorrektsioone. Üks 
finantskorrektsioon puudutas 
ühte 19 veast, mille 
kontrollikoda oli liigitanud 
finantsmõjuta veaks.
34 Tähelepanekud 
Konkurentsi peadirektoraadi riigiabi käsitlevad 
kontrollitoimingud toovad esile palju probleemseid abikavasid
52 
Komisjon peab korrapäraselt kontrollima abikavasid, et kindlaks teha, kas ja 
mil määral need on kooskõlas riigiabi eeskirjadega, ning võtma asjakohaseid 
meetmeid, eriti kui mõni toetus ei ole kokkusobiv siseturuga. Niisuguste meet -
mete hulka kuulub siseturuga kokkusobimatu abi tagastamine41. Seetõttu uuris 
kontrollikoda konkurentsi peadirektoraadi kontrollitegevuse tulemusi perioodil 
2009–2014; need on esitatud tabelis  4. Komisjon jätkab järelevalve tegemist 
varem heakskiidetud abikavade üle42.Tabel 4Konkurentsi peadirektoraadi kontrollitegevuse tulemused perioodil 2009–20141
Abikava Seiratud kavade arvProbleemsete abika -
vade arv (ja osakaal)3Kokkusobivust mõjutavate problee -
midega abikavade arv (ja osakaal)
Grupierandi raames antav abi 73 24 (32,9%) 9 (12,3%)
Teatatud abi 138 50 (36,2%) 7 (5,1%)
Muu21 1 (100,0%) 0 (%)
Üldist majandushuvi pakkuvad teenused 8 4 (50,0%) 0 (%)
Kokku 220 79 (35,9%) 16 (7 ,3%)
1 Kontrollikoda arvestab ka 2009. aastat, sest komisjoni kontrollitulemused hõlmavad 2009. ja 2010. aastat.
2  Konkurentsi peadirektoraat leidis ühe abikava, mis ei käsitlenud üldise grupierandi määrust, üldist majandushuvi pakkuvat teenust ega olnud 
seotud ka kinnitatud kavaga (ja seega oli tegemist ebaseadusliku kavaga).
3  „Probleemne” on termin, mida konkurentsi peadirektoraat kasutab selleks, et tähistada mitmesuguseid riigiabi rikkumisi, alustades vormipuu -
dustest, nagu kumulatsioonieeskirjade vale sõnastamine, ja lõpetades õigusprobleemidega, nagu üldise grupierandi määrust käsitlevas kavas 
kajastatud asjaomase määruse tingimuste puudumine.
Allikas:  Euroopa Komisjon.41 Kohtuasja C-301/87 punktid 
17–23.
42 ELi toimimise lepingu 
artikli 108 lõige 1. Euroopa 
Liidu toimimise lepingu 
artikli 108 lõige 1: „Koostöös 
liikmesriikidega kontrollib 
komisjon pidevalt kõiki neis 
riikides olemasolevaid 
abisüsteeme. Ta paneb 
liikmesriikidele ette sobivaid 
meetmeid, mis on vajalikud 
siseturu järkjärguliseks 
arenguks või toimimiseks.”
53 
Kontrollikoda leidis, et konkurentsi peadirektoraat valis kontrollitavad abikavad 
riskihindamise põhjal ja võttes arvesse antud abi summat. Ajavahemikul 2009–
2014 oli aasta kohta keskmiselt 2 401 teavitatud kuludega abikava. Sama perioodi 
vältel kontrollis konkurentsi peadirektoraat kokku 220 abikava (30–75 abikava 
aastas). Konkurentsi peadirektoraat oli seisukohal, et kavad, mida ta kontrollis 
ajavahemikul 2009–2014, moodustasid üle 20% abikavade alusel antud kogu 
riigiabist. Suurem osa abikavadest kestab mitu aastat ja kuludest antakse aru igal 
aastal.
35 Tähelepanekud 
54 
Arvestades oma kontrollitegevust aastatel 2009–2014, leidis komisjon, et prob -
leeme oli kõigist abikavadest ligikaudu 36% puhul. Need probleemid hõlmasid 
puudusi abikavade kavandamises (näiteks ergutava mõju eeskirja vastased eran -
did või puuduvad õigusnormid seoses abi osakaalu ülemmääradega) või üksikabi 
rakendamises (näiteks teavitamiskohustuse rikkumine konkreetse abi puhul, mis 
ületas üldise grupierandi määruse künnist, või abi, mis anti suurettevõtjatele, kui 
abikava oli ettenähtud vaid VKEdele)43. Probleemid, mis mõjutavad kokkusobi -
vust siseturuga (7,3% kõikidest juhtudest), on iseäranis märkimisväärsed. Nendel 
juhtudel saab komisjon jätkata antud abi tagastamisega. Probleemid, mis puudu -
tasid kokkusobivust siseturuga, olid eriti sagedased üldise grupierandi määrust 
käsitlevate abikavade puhul (12,3% kõikidest üldise grupierandi juhtudest).
55 
II lisas  on esitatud põhjalikum teave perioodi 2006–2014 kohta liikmesriikide ja 
abi liikide kaupa ning see näitab, et viie liikmesriigi puhul (Kreeka, Leedu, Luk -
semburg, Portugal ja Ühendkuningriik) peab konkurentsi peadirektoraat kõigist 
abikavadest pooli või rohkem kui pooli probleemseks. Konkurentsi peadirek -
toraadi järelevalvetulemused ei käi ainult ühtekuuluvuspoliitika kohta, kuid II 
lisa näitab siiski, et piirkondlik areng on see abivaldkond, mille üle konkurentsi 
peadirektoraat kõige sagedamini järelevalvet teeb.
Konkurentsi peadirektoraadi perioodi 2009–2014 
kontrollitegevuse tulemusel ei nõutud märkimisväärselt riigiabi 
tagastamist
56 
Perioodil 2009–2014 nõudsid asjaomased liikmesriigid komisjoni riigiabi kontrol -
limise tulemusel abisaajatelt vabatahtlikult sisse õigusnormide vastased kulud ka -
heksal korral44. Peale selle algatas komisjon kaheksa ametlikku menetlust (näiteks 
uurimismenetlust). Neist ühe, 2014. aastal Küprose vastu algatatud menetluse 
tulemusel tagastati 2015. aastal 0,3 miljonit eurot abiraha seoses meetmega, 
millele eraldati valesti abi üldise grupierandi määruse alusel45.43 Üksikabi on abi, mis on antud 
abikava raames või väljaspool 
seda. Konkurentsi 
peadirektoraat ei kontrollinud 
väljaspool abikava antud 
üksikabi enne 2015. aastat.
44 Neli tagasinõudmist 2009. 
aastal, üks 2011. aastal, üks 
2012. aastal ja kaks 
2014. aastal.
45 Vt komisjoni 9. jaanuari 
2015. aasta otsus C(2014) 9362.
36 Tähelepanekud 
Perioodil 2007–2013 ei võimaldanud komisjoni andmebaasid 
riigiabiga seotud vigu analüüsida
57 
Perioodil 2007–2013 ei registreerinud ei regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat 
ega tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat nende 
avastatud riigiabi eeskirjadele mittevastavuse juhtumeid viisil, mis oleks võimal -
danud neil riigiabiga seotud vigu asjakohaselt analüüsida. Programmitöö perioo -
diks 2014–2020 töötasid nad välja andmebaasi MAPAR (auditiprotsesside, -üles -
annete ja -ressursside haldamine), et registreerida kõik nende ERFi, ÜFi ja ESFi 
auditite leiud, liigitades neid liigi, kategooria ja tõsiduse alusel. Riigiabiga seotud 
vead moodustavad selles andmebaasis eraldi kategooria. Kuid kontrollikoda lei -
dis, et konkurentsi peadirektoraadil puudus juurdepääs MAPARile.
58 
Teine andmebaas, mida haldab Euroopa Pettustevastane Amet ning millele on 
juurdepääs regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadil ning tööhõive, sotsiaalkü -
simuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadil, kuid mitte konkurentsi peadi -
rektoraadil, on õigusnormide rikkumiste haldamise süsteem (IMS), mida komisjon 
kasutab liikmesriikidelt kvartalite kaupa teabe kogumiseks kõigi õigusnormide 
rikkumiste kohta, mille ELi maksed ületavad 10 000 eurot46. Liikmesriigid andsid 
perioodil 2010–2014 teada 31st riigiabi eeskirjade rikkumisest. Vaatamata sellele, 
et rikkumiste arv oli väike, ei analüüsinud komisjon neid.
59 
Seoses õigusnormide rikkumist käsitleva teabe esitamisega andmebaasis IMS tegi 
kontrollikoda kindlaks järgmised puudused:
a) puudus konkreetne vigade liigitamise süsteem ja seega ka vigade liigitamise 
järjepidevus liikmesriikide vahel. Riigiabiga seotud vead oleks pidanud välja 
võtma otsingu „riigiabi” abil kõigis ELi ametlikes keeltes;
b) paljudel juhtudel puudusid esitatud teabes üksikasjad vigade laadi või liigi 
kohta. Näiteks võidakse riigiabiga seotud viga kirjeldada vaid kui „riigiabi 
probleemi”.46 Komisjoni 8. detsembri 
2006. aasta määruse (EÜ) 
nr 1828/2006 (milles 
sätestatakse 
rakenduseeskirjad nõukogu 
määrusele (EÜ) nr 1083/2006, 
millega nähakse ette 
üldsätted Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja 
Ühtekuuluvusfondi kohta, 
ning Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrusele (EÜ) 
nr 1080/2006, mis käsitleb 
Euroopa Regionaalarengu 
Fondi (programmitöö periood 
2007–2013)) artikkel 28 
(ELT L 371, 27.12.2006, lk 1) ja 
komisjoni 8. juuli 2015. aasta 
delegeeritud määrus (EL) 
2015/1970, millega 
täiendatakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
määrust (EL) nr 1303/2013 
erisätetega, mis käsitlevad 
eeskirjade eiramisest teatamist 
seoses Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi, 
Ühtekuuluvusfondi ning 
Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfondiga 
(programmitöö periood 
2014–2020) (ELT L 293, 
10.11.2015, lk 1).
37 Tähelepanekud 
60 
Kuna konkurentsi peadirektoraadil puudus samuti andmebaas, tegi ta program -
mitöö perioodil 2007–2013 oma kontrollitegevuse raames avastatud probleemide 
horisontaalse analüüsi Exceli tabeli abil. Peadirektoraat ei jaganud seda teavet 
ei regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ega tööhõive, sotsiaalküsimuste ja 
sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadiga. Konkurentsi peadirektoraat hakkas seda 
tegema märtsis 2016.
61 
Ühtekuuluvuse valdkonna riigihankevigade põhjalikku analüüsi takistas üksikas -
jalike andmebaaside ning komisjoni peadirektoraatide vahelise riigiabiga seo -
tud avastatud vigade alase teabevahetuse puudumine. Analüüs oleks aidanud 
komisjonil töötada välja paremini suunatud ja sihipärased ennetavad meetmed 
liikmesriikidele ja/või programmidele (vt näiteks punktid 101–105).
Komisjon karmistas pärast Euroopa Kohtu otsust 2011. aastal 
avaliku sektori taristuprojektide riigiabi kontrolli
62 
Komisjon avaldas 1994. aastal suunised, milles määras kindlaks, et avaliku sektori 
taristuprojektide ehitamine kujutas endast majanduspoliitika üldmeedet, millele 
riigiabi eeskirjad ei kehti47. Liikmesriigid ei teavitanud seega komisjoni, et rahas -
tavad avaliku sektori vahenditest lennujaamade, sadamate ja sarnase avaliku sek -
tori taristu investeeringuid. Komisjon aga märkis suunistes, et majandustegevust, 
mis toimub lennujaamades ning toob otsest või kaudset kasu lennuettevõtjatele, 
saab lugeda riigiabiks48. Avaliku sektori taristu ja spetsiaalse taristu erinevus pan -
di paika 1995. aasta konkurentsipoliitika aastaaruandes ning hiljem ka komisjoni 
2003. aasta riigiabi eeskirjade käsiraamatus49. Käsiraamatus aga märgiti, et üldised 
riigiabi eeskirjad ei kehti raudtee-, õhu- siseveeteede ja meretranspordile. 1990-
tel aitasid mitmed tegurid, nagu turgude avamine, erastamine ja tehnoloogia 
areng kaasa taristu ärieesmärkidel kasutamise ulatuse suurenemisele. Komisjon 
on vastavalt sellele tõlgendusele seisukohal, et mitmesugustele avaliku sektori 
taristuprojektidele antud abi on alates 1998. aastast riigiabi.
63 
Euroopa Kohus tegi kaks otsust (2000. ja 2011. aastal), milles kinnitas seisukoh -
ta, et taristu investeeringute rahastamine avaliku sektori vahenditest võib olla 
riigiabi seisukohast oluline (vt 7. selgitus ).47 Vt „EÜ asutamislepingu 
artiklite 92 ja 93 ning Euroopa 
Majanduspiirkonna lepingu 
artikli 61 kohaldamist 
lennundussektorile antava 
riigiabi korral” punkt 12 (EÜT 
C 350, 10.12.1994).
48 Vt „EÜ asutamislepingu 
artiklite 92 ja 93 ning Euroopa 
Majanduspiirkonna lepingu 
artikli 61 kohaldamist 
lennundussektorile antava 
riigiabi korral” punkt 12 (EÜT 
C 350, 10.12.1994, lk 5).
49 Vt KOM(96) 126, lõplik, punkt 
175 ning ühenduse suunised 
riigiabi kohta, lk 6 ja 10.
38 Tähelepanekud 
64 
Augustis 2012 avaldas konkurentsi peadirektoraat suunised (mida nimetatakse ka 
analüüsitabeliteks), et aidata liikmesriikidel hinnata, kas taristuprojektidele antud 
abist tuleks komisjoni teavitada, arvestades Leipzig Halle otsust.
65 
Taristuprojektidest teavitamiste arv suurenes alles pärast Leipzig Halle kohtuot -
sust ja komisjoni 2012. aasta suuniseid liikmesriikidele52. Viidates Aéroports de 
Paris’ ja Leipzig Halle otsustele, väljendas komisjon 2014. aastal seisukohta, et 
kohtuotsuseid saab „kohaldada mis tahes infrastruktuurirajatiste suhtes, mida 
käitatakse majandustegevusena”, olenemata asjaomasest sektorist53.Kaks olulist kohtuotsust seoses avaliku sektori taristuprojektide vastavusega 
riigiabi eeskirjadele
Aéroports de Paris’ juhtumis otsustas Üldkohus 2000. aasta detsembris, et lennujaama käitamine, sealhulgas 
lennujaamas lennujaamateenuste osutamine lennuoperaatoritele ja teenuseosutajatele, on majandustegevus 
ja seega kehtivad sellele riigiabi eeskirjad50.
Leipzig Halle kohtuasjas otsustas Üldkohus 2011. aasta märtsis, et kui taristu (näiteks lennuraja) ehitamine 
on lahutamatult seotud majandustegevusega (näiteks reisijate lennuveoga), on selle ehitamine iseenesest 
majandustegevus51.
50 Kohtuasi T-128/98, Aéroports de Paris.
51 Liidetud kohtuasjad T-443/08 ja T-445/08, Leipzig Halle.7 . selgitus
52 Näiteks 3. juuli 2013. aasta 
kirjas „Riigiabi küsimustik 
sadamate toimimise ja 
maksustamise kohta” märkis 
konkurentsi peadirektoraat, et 
pärast Euroopa Kohtu otsust 
Leipzig/Halle kohtuasjas sai 
komisjon palju teavitusi 
riigiabi hõlmavate 
sadamataristu 
investeerimisprojektide kohta. 
Vt COMP/E3/H3/IA/
jf/20 13/68 609.
53 Komisjoni teatise eelnõu (mis 
käsitleb riigiabi mõistet 
vastavalt ELi toimimise 
lepingu artikli 107 lõikele 1) 
punkt 35, avaldatud 
2014. aastal. Teatis kiideti 
heaks 19. mail 2016 ( http://
ec.europa.eu/competition/
state_aid/modernisation/
notice_aid_en.html ) ning 
sisaldab sarnast sõnastust.
39 Tähelepanekud 
Komisjoni peadirektoraatide vaheline ebapiisav koordineerimine, 
tagamaks, et suurprojekte käsitlevates otsustes võetaks arvesse 
ka riigiabi eeskirju kuni 2012. aasta lõpuni
66 
Mõned ERFi/ÜFi projektid on rahaliselt nii olulised, et liikmesriigil on vaja konk -
reetset komisjoni otsust ELi kaasrahastamise taotlemiseks. Nende toetuskõlblik 
kogukulu on suurem kui 50 miljonit eurot ja need on tavaliselt suuremahulised 
taristuprojektid54. Neid nimetatakse suurprojektideks. Kui suurprojektile an -
tud abi kujutab endast riigiabi, on tõenäoline, et sellest tuleb abi suuruse tõttu 
teavitada55.
67 
Programmitöö perioodil 2007–2013 võttis komisjon vastu 918 suurprojekti otsust, 
mis käsitlesid 75 miljonit eurot ELi makseid; ELi keskmine panus nendes projek -
tides oli 82,6 miljonit eurot. Need projektid moodustasid kokku rohkem kui 25% 
kõigist ERFi/ÜFi kuludest; sealjuures olid liikmesriikide vahel suured erinevused 
(vt joonis  7).
68 
Lisateave programmitöö perioodil 2007–2013 komisjoni vastu võetud suurprojek -
tide kohta on esitatud III lisas .54 Teatud projektide puhul on 
lävend 75 miljonit eurot. Vt 
määruse nr 1303/2013 artikkel 
100.
55 Üldise grupierandi määruse 
raames on ainsat liiki abi, mille 
teavitamiskünnis on suurem 
kui 50 miljonit eurot, 
investeeringuteks ettenähtud 
regionaalabi, kultuuri 
edendamiseks ja 
kultuuripärandi säilitamiseks 
antav investeeringuteks 
ettenähtud abi ning teatavatel 
tingimustel teadus- ja 
arendustegevuseks antav abi 
ning tegevusabi taastuvatest 
energiaallikatest toodetud 
elektrienergia puhul.  
Üldist majandushuvi 
pakkuvate teenuste puhul on 
teavitamiskünnis 
15 miljonit eurot.  
Määruse (EL) nr 651/2014 
artikkel 4 ja komisjoni 
20. detsembri 2011. aasta 
otsuse (Euroopa Liidu 
toimimise lepingu artikli 106 
lõike 2 kohaldamise kohta 
üldist majandushuvi 
pakkuvaid teenuseid 
osutavatele ettevõtjatele 
avalike teenuste eest 
makstava hüvitisena antava 
riigiabi suhtes) artikkel 2.
40 Tähelepanekud Joonis 7ELi panus suurprojektides osakaaluna kõigist ERFi/ÜFi kuludest liikmesriikide kaupa
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda komisjoni 2015. aasta andmete põhjal.
0 200 400 600 800 km 
Legend
0 - 12,5%
12,5 - 25%25-37,5%37,5-50%50+ %Suurprojekte ei ole
Kolmas riikHalduspiirid: ©EuroGeographics ©UN-FAO ©Turkstat
Kartograafia: Eurostat – GISCO, 01/2015
41 Tähelepanekud 
69 
Liikmesriigid peavad lisama suurprojekti taotlusse mitmesugust teavet, et või -
maldada komisjonil teha põhjendatud otsus, mis tugineb projekti asjakohasuse, 
elujõulisuse, jätkusuutlikkuse, keskkonnaprofiili ja taotletud rahastamise põh -
jendatuse hindamisel ning liikmesriigi edastatud teabel riigiabi kaasamise kohta. 
Komisjoni andmetel konsulteerib konkurentsi peadirektoraat alates 2012 aasta 
lõpust kõikide suurprojekti taotluse puhul oma sisemenetluse raames konkurent -
si peadirektoraadiga, ning selles etapis võib konkurentsi peadirektoraat teatada 
regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadile, et projektile antud abist tuleb teada 
anda. Vastutava peadirektoraadina peab regionaal- ja linnapoliitika peadirekto -
raat lisaks konsulteerima suurprojekti heakskiitmise otsuste suhtes konkurentsi 
peadirektoraadi ja muude asjakohaste peadirektoraatidega56.
70 
See konsulteerimine on eriti oluline, kui liikmesriik märgib suurprojekti taotluses, 
et riigiabi ei kaasata, kuna sellisel juhul konkurentsi peadirektoraati ei teavitata. 
Kuid isegi kui komisjon kiidab suurprojekti oma otsusega heaks, ei ole tagatist, 
et projekt on kooskõlas riigiabi eeskirjadega. Komisjoni suurprojektide otsuste 
analüüs näitas, et nendes ei olnud märgitud, et otsus ei kujuta endast kinnitust 
projektide vastavuse kohta kehtivatele riigiabi õigusaktidele.
71 
Programmitöö perioodiks 2007–2013 heaks kiidetud 918 suurprojektist kiitis ko -
misjon enne 2012. aasta lõppu heaks 440. Nende projektide puhul ei kontrollinud 
konkurentsi peadirektoraat süstemaatiliselt seda, kas avaliku sektori taristuinves -
teeringud võiksid hõlmata riigiabi. Novembris 2012 esitas komisjon liikmesriiki -
dele juhised, milles märgiti, et komisjonil „ei olnud kavatsust uurida süsteemselt 
nende asjaomase juhisega hõlmatud taristu suurprojektide vastavust riigiabi 
eeskirjadele, mille kohta on otsus tehtud enne kõnealuse juhise kuupäeva”57. See -
ga on põhimõtteliselt võimalik, et liikmesriik on saanud komisjonilt suurprojekti 
heakskiitva otsuse, samas kui see projekt on vastuolus riigiabi eeskirjadega.56 Kõikidel asjaomastel komisjoni 
talitustel peab olema aega 
vähemalt 10–15 tööpäeva 
oma hinnangu andmiseks 
projektitaotluste ja 
suurprojektide heakskiitmise 
otsuste kohta.
57 Euroopa Komisjoni juhis 
COCOFile nr 12–0059–01 
„Riigiabi eeskirjadele 
vastavuse kontrollimine 
taristujuhtumite puhul”, 
21. november 2012.
42 Tähelepanekud 
Liikmesriikide auditeerimisasutuste ebapiisav keskendumine 
riigiabi eeskirjadele vastavusele
72 
Liikmesriikide auditeerimisasutused täidavad olulist osa kontrolliahelas, millele 
komisjon tugineb kindluse tagamisel ühtekuuluvuspoliitikas. Seetõttu on oluline, 
et auditeerimisasutustel oleksid vajalikud eksperditeadmised ja et nad teeksid 
kontrollitoiminguid piisavalt kvaliteetselt. See on iseäranis oluline, kui kontrolli -
takse vastavust riigiabi eeskirjadele, kuna see on oluline vigade ja õigusnormide 
vastaste kulude allikas ühtekuuluvuspoliitikas, ehkki Euroopa Sotsiaalfondi puhul 
esineb neid tunduvalt vähem kui Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuulu -
vusfondi puhul (vt punktid 33–36).
73 
Kontrollikoda küsis auditeerimisasutustelt riigiabiga seotud audititulemusi oma 
uuringu raames ja uuris riigiabiga seotud vigadest aruandmist nende iga-aastas -
tes kontrolliaruannetes ERFi/ÜFi rakenduskavade kohta. Kontrollikoda vaatas oma 
iga-aastaste vastavusauditite raames läbi auditeerimisasutuste kontrollnimekirjad 
seoses riigiabi eeskirjadele vastavuse auditeerimisega. Kontrollikoda küsis audi -
teerimisasutustelt ka seda, kas nad said komisjonilt piisavalt tuge ja kui tihti tegid 
nad koostööd teiste liikmesriikide asutustega (näiteks riigiabiametitega) riigiabi 
valdkonnas.
Auditeerimisasutused avastasid tunduvalt vähem riigiabi 
eeskirjadele mittevastavuse juhtumeid kui komisjon või 
kontrollikoda
74 
Arvestades uuringus antud teavet, hindasid auditeerimisasutused, et aastatel 
2010–2014 oli ligikaudu üks kolmandik (32,4%) nende auditeeritud ERFi/ÜFi 
ja ESFi projektidest riigiabi seisukohast olulised. Auditeerimisasutused leidsid 
riigiabiga seotud vigu nendest projektidest keskmiselt 3,6% puhul (vt joonis  8). 
Kontrollikoda leidis sama perioodi ERFi/ÜFi ja ESFi projektide puhul riigiabiga 
seotud vigu viis korda rohkem (vt punkt 35, tabel  2), ehkki tema valimimetoodika 
on samasugune58.58 Üldiselt peavad 
auditeerimisasutused valima 
projekte juhuslikkuse alusel. Vt 
programmitöö perioodi 
2007–2013 käsitleva komisjoni 
määruse (EÜ) nr 1828/2006 
artikkel 17 ja programmitöö 
perioodi 2014–2020 käsitleva 
määruse (EÜ) nr 1303/2013 
artikkel 127.
43 Tähelepanekud 
75 
Kontrollikoda analüüsis ka 1026 iga-aastast kontrolliaruannet ERFi/ÜFi rakendus -
kavade kohta, mis esitati regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadile ajavahe -
mikul 2010–2014 (vt tabel  5). Auditeerimisasutused pidid iga-aastastes kontrol -
liaruannetes andma aru oma auditiprojektide põhitulemustest59. Eelkõige uuris 
kontrollikoda aruandmist riigiabiga seotud vigade kohta. Kontrollikoda leidis, et 
riigiabiga seotud vigadele osutati 1026 iga-aastasest kontrolliaruandest vaid 40 
puhul (3,9%). Kõige sagedamini teavitatud viga iga-aastastes kontrolliaruannetes 
oli seotud vähese tähtsusega abiga.59 Komisjoni määruse (EÜ) 
nr 1828/2006 VI lisa.Joonis 8Riigiabi auditeerimisasutuste auditiprojektides aastatel 2010–2014
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda uuringu tulemuste põhjal.0%5%10%15%20%25%30%35%40%
0%5%10%15%20%25%30%35%40%
2010 2011 2012 2013 2014
AastaProjektid, mille suhtes kehtivad
riigiabi eeskirjad
Projektid, mida mõjutavad riigiabiveadOsakaal kõigist projektidest
Osakaal kõigist projektidest, millele
kehtivad riigiabi eeskirjadTabel 5Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadile ajavahemikul 2010–2014 esitatud iga-
aastased kontrolliaruanded
AastaLäbivaadatud iga-aastaste kont -
rolliaruannete arvIga-aastaste kontrolliaruan -
nete arv, milles on kindlaks 
tehtud riigiabiga seotud 
rikkumisiKindlakstegemise sagedus
2010 199 4 2,0%
2011 211 8 3,8%
2012 203 9 4,4%
2013 209 9 4,3%
2014 204 10 4,9%
Kokku 1026 40 3,9%
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadile esitatud iga-aastaste kontrolliaruannete analüüsi põhjal.
44 Tähelepanekud 
76 
Kontrollikoja analüüs näitas, et nende iga-aastaste kontrolliaruannete osakaal, 
milles on teavitatud riigiabiga seotud vigadest, on liikmesriigiti erinev: Taani 
puhul leidis kontrollikoda viis iga-aastast kontrolliaruannet, milles oli nimetatud 
riigiabiga seotud vigu, Küprose, Eesti ja Prantsusmaa puhul neli ning Ungari ja 
Leedu puhul kolm. Kaheksa liikmesriigi (Belgia, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Mal -
ta, Austria, Sloveenia ja Slovakkia) puhul ei leidnud kontrollikoda ühtegi iga-aas -
tast kontrolliaruannet, milles oleks mainitud riigiabiga seotud vigu.
77 
Võrreldes komisjoni (vt punktid 47–56) ja kontrollikoja (vt punktid 33–44) kontrol -
litoimingute tulemustega avastasid auditeerimisasutused riigiabiga seotud vigu 
tunduvalt vähem.
78 
Kontrollikoda vaatas 2014. aasta kohta koostatud vastavusauditi töö raames läbi 
valimi, millesse kuulus 53 auditi kontrollnimekirja, mida auditeerimisasutused 
kasutasid oma auditiprojektides. Kontrollikoda leidis, et neist 18 (ligikaudu 33%) 
puhul esines olulisi puudusi, näiteks kontrollnimekirjas ei nõutud abi osakaalu 
kontrollimist, mis on kontrollikoja auditites üks peamisi vea allikaid (vt punkt 
39)60. Asjakohased abi kontrollnimekirjad võivad aidata auditeerimisasutustel 
avastada riigiabiga seotud vigu.
79 
Komisjon julgustas 2015. aastal auditeerimisasutusi seda teemat käsitlema ja 
kontrollikoja analüüs näitas olukorra märkimisväärset paranemist61.60 Vt kontrollikoja eelarveaastat 
2014 käsitleva aastaaruande 
punkt 6.65.
61 Vt kontrollikoja eelarveaastat 
2015 käsitleva aastaaruande 
punkt 6.59.
45 Tähelepanekud 
Liikmesriikide asutused vajavad lisatoetust seoses riigiabi 
eeskirjadele vastavuse auditeerimisega
80 
Peaaegu kõik kontrollikoja uuringus vastanud auditeerimisasutused olid seisu -
kohal, et ELi riigiabi õigusraamistik on vähemasti „üsna keeruline” (vt joonis  9). 
Rohkem kui 35% neist nimetas olulisima tegurina, mis muudab riigiabi keeruli -
seks, õigusaktide mahtu. 35% vastajatest märkis, et neil oli raskusi õigusaktide 
kohaldamisega tegelikkuses. Ülevaade riigiabi valdkonna õigusraamistikust on 
esitatud IV lisas .Joonis 9ELi riigiabi õigusraamistiku hindamine – auditeerimisasutuste vastused uuringus
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda uuringu tulemuste põhjal.Üsna lihtne: 3% Väga lihtne: 0%
Väga keeruline: 24%
Üsna keeruline: 73%
81 
Rohkem kui 85% kõigist kontrollikoja uuringule vastanud auditeerimisasutustest 
oli ka seisukohal, et komisjoni lisatoetus oleks neile kasulik (vt joonis  10). Enim 
soovitud toetus oli juhtumiuuringuid sisaldav praktiline juhis (peaaegu 70%) ja 
täiendavad koolitusmeetmed (50%).
46 Tähelepanekud 
82 
Uuring näitas ka seda, et peaaegu 70% auditeerimisasutustest oli suhelnud harva 
riigiabiametiga või ei olnud teinud seda üldse. Kaheksa liikmesriigi auditeeri -
misasutused ei olnud teadlikud riigiabiameti olemasolust oma liikmesriigi kesk -
tasandil. Auditeerimisasutused saavad oma riigiabiga seotud eksperditeadmisi 
suurendada tihedama koostöö abil riigiabiametitega. Joonis 10Vajalik lisatoetus komisjonilt riigiabi teemal – auditeerimisasutuste vastused 
küsimustikule
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda uuringu tulemuste põhjal.0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80%Täiendavat toetust ei vajaTäiendavad/põhjalikumad analüüsitabelidLisajuhised konkreetsete teemade kohtaKoolitus konkreetsetel teemadelJuhis koos juhtumiuuringutega
47 Tähelepanekud 
Komisjon on võtnud meetmeid kehtivate riigiabi 
õigusaktide lihtsustamiseks ja liikmesriikide 
haldussuutlikkuse suurendamiseks
83 
Kontrollikoda on püüdnud välja selgitada, kas komisjon on käsitlenud riigiabi 
eeskirjadele mittevastavuse probleemi ühtekuuluvuspoliitikas sobivate enne -
tusmeetmete abil. Nende meetmete hulka kuuluvad seadusandlikud meetmed, 
nagu eeskirjade lihtsustamine või aruandlusnõuete kehtestamine kontrollimise 
eesmärgil, ja muud kui seadusandlikud meetmed, nagu koolitused, seminarid 
ja hea tava levitamine. Niisugused meetmed võivad olla seotud asutustega, kes 
haldavad ja kontrollivad riigiabi ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas ja ka teistes 
valdkondades.
Täiendatud üldise grupierandi määruse tõttu läheb vastutus 
komisjonilt üle liikmesriikidele
Uues üldises grupierandi määruses on sätestatud rohkem 
teavitamise erandeid, suurendatud läbipaistvust ja kehtestatud 
hindamisnõuded
84 
Ajavahemikul 2009–2014 kasutati üldise grupierandi määruse alusel 115  miljar -
dit eurot62. 2014. aasta juunis võttis komisjon vastu uue üldise grupierandi määru -
se, mis asendas 2008. aasta määrust. Uue üldise grupierandi määruse vastuvõtmi -
ne on kõige tähelepanuväärsem meede, mida komisjon on võtnud programmitöö 
perioodiks 2014–2020 riigiabi valdkonnas. Peamised muudatused 2014. aasta 
üldises grupierandi määruses on järgmised:
a) määruse kohaldamisala laiendamine;
b) muudatus ergutava mõju kohaldamisel;
c) rangemad läbipaistvusnõuded ja
d) suurte abikavade järelhindamine.
Kohaldamisala laiendamine
85 
Üldise grupierandi määruse kohaldamisala laiendati uute abiliikide kehtestamise -
ga63, samuti nende abiliikide kohaldamisala laiendamisega, mis olid vabastatud 
teavitamise kohustusest juba 2008. aasta üldise grupierandi määruse kohaselt64, 
ning teavitamiskünniste tõstmise ja abi osakaalu suurendamisega teatavate abi -
meetmete puhu65.62 Vt komisjoni 2015. aasta 
tulemustabel.
63 Kokku loodi 22 uut erandiliiki, 
nagu lairibataristule ning 
spordi- ja mitmeotstarbelisele 
vaba aja veetmise taristule 
antav abi. Mõned abi liigid, 
nagu abi naisettevõtjate 
asutatud uutele 
väikeettevõtetele, kaotati. 
Teised abi liigid, nagu 
innovatsiooni 
nõustamisteenused ja 
innovatsiooni toetavad 
teenused ning abi kõrge 
kvalifikatsiooniga töötajate 
laenamise korral, ühendati. 
Erandit hõlmava abi liikide 
koguarv suurenes 26-lt 43-le.
64 Kohaldamisala on laiendatud 
näiteks riskifinantseerimise 
abi, teadusuuringute taristu 
investeeringuteks ette nähtud 
abi ja keskkonnaabi puhul.
65 Kehtivate üldise grupierandi 
määrusega hõlmatud abi 
liikidest 30% puhul tõsteti 
teavitamise lävendit (näiteks 
teadus- ja arendustegevuse 
teavitamiskünnised on 
kahekordistunud). Abi 
osatähtsuse määra suurendati 
näiteks keskkonnakaitseks 
antav investeerimisabi puhul, 
33–55 protsendilt 40–75 
protsendini.
48 Tähelepanekud 
86 
Kohaldamisala laienemine on märkimisväärne: konkurentsi peadirektoraadi 
hinnangute kohaselt hõlmas 2008. aasta üldine grupierandi määrus 60% abi -
meetmetest ja 30% antud abisummadest66. Samas võib konkurentsi peadirekto -
raadi hinnangu kohaselt 2014. aasta üldine grupierandi määrus programmitöö 
perioodil 2014–2020 hõlmata 75–90% abimeetmetest ja 67% abisummadest (vt 
joonis  1 1)67. Kohaldamisala laiendamise täpset mõju saab hinnata alles aastate 
pärast. Joonis 11Hinnanguline minimaalne mõju, mis tuleneb 2014. aasta 
üldise grupierandi määruse kohaldamisala laiendamisest 
võrreldes 2008. aasta määrusega
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda komisjoni hinnangute ning 2008. ja 2014. aasta üldise grupierandi 
määruse põhjal.67%
30%100%
100%75%60%Abisummade osakaal, mida hõlmab üldise grupierandi määrus
Abimeetmete osakaal, mida hõlmab üldise grupierandi määrus2008. aasta üldine grupierandi määrus: 
26 erandite liiki2014. aasta üldine grupierandi määrus: 
43 erandite liiki , kõrgemad teavitamis- ja osakaalu künnisedKogu muu riigiabi: teavitatud abi, üldist 
majandushuvi pakkuvad teenused ...66 Vt komisjoni 21. mai 
2014. aasta pressiteade IP 
14 587.
67 Vt komisjoni 21. mai 
2014. aasta märgukiri 14–369.
49 Tähelepanekud 
87 
Üldise grupierandi määruse kohaldamisala laiendamisega vähendas komisjon 
oluliselt liikmesriikide ja oma peadirektoraatide halduskoormust, sest teavita -
da on vaja oluliselt väiksemast arvust abimeetmetest. Kuid üldise grupierandi 
määruse kohaldamisala laiendamisega pani komisjon liikmesriikidele ka suurema 
vastutuse. Nad peavad nüüd kontrollima tunduvalt suurema arvu abimeetmete 
vastavust riigiabi eeskirjadele, näiteks seoses abi osakaalu ülemmäära ja ergutava 
mõju näitamisega. Komisjoni kontrollitoimingud on näidanud, et liikmesriigid te -
gid programmitöö perioodil 2009–2014 abikavade kavandamisel ja rakendamisel 
palju vigu. Need vead mõjutasid tõenäoliselt eelkõige üldise grupierandi määruse 
alla kuuluvate abikavade kokkusobivust siseturuga (vt punktid 52–54).
Muudatus ergutava mõju kohaldamisel
88 
Riigiabi aitab saavutada soovitud riikliku poliitika eesmärke üksnes siis, kui sel on 
ergutav mõju, st see innustab abisaajat tegevusele, mida ta ilma abita ei oleks 
ette võtnud (vt punkt 40). Teine 2014. aasta üldise grupierandi määruse peamine 
muudatus käsitleb sellise ergutava mõju näitamise lihtsustamist suurettevõtjate 
jaoks, kui nad saavad abi abikava raames, ühtlustades nõudeid VKEdele kehtivate 
nõuetega (vt tabel  6). Ka see kujutab endast nii komisjoni, liikmesriikide kui ka 
nende ettevõtjate halduskoormuse vähendamist. Tabel 6Ergutava mõju näitamine, 2008. ja 2014. aasta üldise grupierandi määruse võrdlus
  2008.  aasta üldine grupierandi määrus 2014.  aasta üldine grupierandi määrus
VKEdele antav abi (a) projektitaotluse esitamine enne töö algust projekti või tegevusega
Suurettevõtja-tele 
abikava raames 
antav abi(a) projektitaotluse esitamine enne töö algust projekti või tegevusega
(a)  kontrollida, et abisaaja esitatud dokumentides oleks 
kindlaks tehtud, et abi tulemusel suureneb oluliselt 
projekti maht või ulatus, projekti lõpuleviimise 
kiirus või sellega seoses abisaaja kulutatud summa-
Suurettevõtjatele 
väljaspool abikava 
antav abi(a) projektitaotluse esitamine enne töö algust projekti või tegevusega ja
(b)  kontrollida, et abisaaja esitatud dokumentides oleks kindlaks tehtud, et abi tulemusel suureneb oluliselt projekti 
maht või ulatus, projekti lõpuleviimise kiirus või sellega seoses abisaaja kulutatud summa
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda 2008. ja 2014. aasta üldise grupierandi määruse põhjal.
50 Tähelepanekud 
Rangemad läbipaistvuse nõuded
89 
2014. aasta üldise grupierandi määruse kolmas muudatus on üksikabi läbipaist -
vusnõuete märkimisväärne karmistamine. Läbipaistvussätetega nõutakse nüüd, 
et liikmesriigid avaldaksid teabe mitte ainult kõigi abikavade ja üksikabi kohta, 
vaid ka kõikide üksikabi meetmete kohta, millele on abikavade raames eraldatud 
üle 500 000 euro68. 2008. aasta üldise grupierandi määruse alusel olid liikmesrii -
gid kohustatud esitama teabe ainult suuremate üksikabi meetmete kohta ja ai -
nult komisjonile (ilma seda avaldamata), ning ainult investeeringuteks ettenähtud 
regionaalabi ning teadus- ja arendusabi kategooriate kohta teatud tingimustel69.
90 
Riiklikel või piirkondlikel riigiabi veebisaitidel avaldatud kogu teabe tsentraalse 
avaldamise hõlbustamiseks töötas konkurentsi peadirektoraat koostöös liikmes -
riikidega välja konkreetse IT-vahendi Transparency Award Module. Vahend tehti 
kättesaadavaks 1. juulil 201670.
91 
Kontrollikoda ootab suuremat läbipaistvust, et parandada liikmesriikides riigiabi 
eeskirjade järgimist, sest huvitatud pooled saavad nii paremat teavet ebasea -
duslikku abi käsitlevate kaebuste esitamiseks. Komisjonilt nõutakse kõigi selliste 
kaebuste uurimist (vt punkt 20).
Suurte abikavade järelhindamine
92 
Üldise grupierandi 2014. aasta määrusega on komisjon loonud järelhindamise 
kontseptsiooni teatavat liiki abikavade jaoks, mille aastaeelarve ületab 150 miljo -
nit eurot71. Abikavade positiivse ja negatiivse mõju hindamiseks peavad sellised 
hindamised läbi viima liikmesriigid. Järelhindamine suurendab liikmesriikide 
halduskoormust. Samas on konkurentsi peadirektoraat piiranud koormuse suu -
renemist, sest on hindamisnõude kehtestanud ainult suurte abikavade kohta. 
2015. aasta lõpuks olid liikmesriigid esitanud konkurentsi peadirektoraadile 
2014. aasta üldise grupierandi määruse raames 18 hindamiskava. Esimesi hinda -
mistulemusi oodatakse 2017. aastal.68 Teave, sealhulgas kõik abi 
andmise asjakohased 
aspektid, nagu abisumma, abi 
andev asutus ja abisaaja, 
avaldatakse riikide või 
piirkondade tasandi põhjalikul 
riigiabi veebisaidil hiljemalt 
alates 1. juulist 
2016. Vt 2014. aasta üldise 
grupierandi määruse 
artikkel 9.
69 2008. aasta üldise grupierandi 
määruse artikkel 9.
70 https://webgate.ec.europa.eu/
competition/transparency/
public/search/
chooseLanguage .
71 2014. aasta üldise grupierandi 
määruse artikli 1 lõige 2. Abi 
liigid on järgmised: 
regionaalabi, abi VKEdele ja 
rahastamisele juurdepääsu abi 
VKEdele, teadus- ja 
arendustegevuseks ja 
innovatsiooniks antav abi, 
keskkonnakaitseks antav abi 
ning abi lairibataristule.
51 Tähelepanekud 
Uue üldise grupierandi määruse tagasiulatuv kohaldamine
93 
Uus üldine grupierandi määrus avaldati 26. juunil 2014 ja see jõustus 1. juulil 2014. 
Artikli 58 lõikes 1 on märgitud, et „[k]äesolevat määrust kohaldatakse ka enne sel -
le jõustumist antud üksikabi suhtes”72. See tähendab, et enne 2014. aasta üldise 
grupierandi määruse jõustumist antud abi, mis oli selle andmise ajal siseturuga 
kokkusobimatu, võidakse hiljem tunnistada siseturuga kokkusobivaks, kui abi on 
siseturuga kokkusobiv määruse uute või muudetud sätete alusel73. Näiteks võis 
abisaaja rikkuda abi andmise ajal jõus olnud eritingimusi ergutava mõju kohta, 
kuid mitte 2014. aasta üldise grupierandi määruse uusi eritingimusi. 2014. aasta 
üldise grupierandi määruse tagasiulatuva kohaldamise tõttu ei nõutaks enam 
liikmesriikidelt sellise abi tagasimaksmist.
94 
Tagasiulatuv kohaldamine võib põhjustada abimeetme tunnistamist siseturuga 
kokkusobivaks mingi sätte muutmise või uue sätte tõttu, mis ei olnud jõus abi 
andmise ajal. Oma kontrollitegevuse käigus perioodil 2009–2014 leidis komisjon 
16 probleemi, mis põhjustasid kokkusobimatust siseturuga abi andmise ajal. Neist 
neljal juhul leidis komisjon hiljem, et abi on siseturuga kokkusobiv 2014. aasta 
üldise grupierandi määruse tagasiulatuva kohaldamise tõttu. Samamoodi lei -
dis kontrollikoda oma 2014. aasta vastavusauditites kaks riigiabiga seotud viga, 
millel oli abi andmise ajal (kui kehtis 2008. aasta üldine grupierandi määrus) 
finantsmõju, kuid millest olid kontrollikoja auditi ajaks (kui 2014. aasta üldine 
grupierandi määrus oli jõustunud) saanud ainult vastavusega seotud küsimused 
ilma finantsmõjuta.
Kõikides liikmesriikides püsivad raskused ebaseadusliku abi 
tagastamise seisu järelevalves
95 
2014. aasta üldisesse grupierandi määrusesse on alles jäetud juba 2008. aasta 
üldises grupierandi määruses sätestatud põhimõte, mille kohaselt on keelatud 
anda abi ettevõtjatele, kellele on esitatud seni täitmata korraldus abi tagastami -
seks74. Seda sätet nimetatakse Deggendorfi põhimõtteks.72 2008. aasta üldises 
grupierandi määruses oli 
sarnane tingimus, vt 
artikkel 44.
73 Olukord, kus komisjon teeb 
otsuse abi kokkusobivuse 
kohta siseturuga pärast abi 
andmist, tekib, kui nõuete 
vastaselt on jäetud abi 
teavitamata ja komisjon saab 
sellest teada, näiteks 
huvitatud poole kaebuse 
kaudu.
74 2014. aasta üldise grupierandi 
määruse artikli 1 
lõige 4 ja 2008. aasta üldise 
grupierandi määruse artikli 1 
lõige 6.
52 Tähelepanekud 
96 
Kui komisjon võtab vastu tagastamisotsuse, on asjaomane liikmesriik kohusta -
tud abisaajalt tagasi nõudma talle ebaseaduslikult antud abi. Tagastamisotsused 
avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Erinevalt üksikabist, mille puhul tagastamis -
otsuses esitatakse abisaaja nimi, sõltub see abikavade puhul liikmesriigist, kas 
abi saanud ettevõtete nimed ja asjaomane tagasinõutav abisumma esitatakse 
komisjonile. Sellest tulenevalt ei esitata riiklikke abikavasid puudutavate tagasta -
misotsuste korral Euroopa Liidu Teatajas avaldatud otsuses asjaomase konkreetse 
ettevõtja nime. Lisaks vastutab liikmesriik ise tagasinõudmise ja komisjoni sellest 
teavitamise eest. Puudub siiski süsteem kõigi ELi liikmesriikide abi tagastamise 
menetluste seisu (st kas tagastamise korraldus on veel täitmata või täidetud) 
kättesaadavaks tegemiseks teiste liikmesriikide asjaomaste asutustele. See 
tekitab probleemi iseäranis seoses ettevõtjatega, kes tegutsevad enam kui ühes 
liikmesriigis.
Regionaalabi suuniste rangemad abitingimused suurendavad 
üldise grupierandi määruse kasutamist
97 
Komisjon leiab, et riigiabi suuniste alusel antav abi (vt IV lisa ) kujutab erilist riski 
siseturule kas abi suuruse (üksikabi, mis ületab üldise grupierandi määruse tea -
vitamiskünnised) või abi liigi (näiteks tuleb teatud piirkondades teatada VKEdele 
antavast tegevusabist regionaalabi suuniste alusel75) tõttu. Seetõttu on suuniste 
sätted rangemad kui üldise grupierandi määruse sätted. Regionaalabi suuniste 
dokumendis, mis kuulub programmitöö perioodiks 2014–2020 läbi vaadatud 
riigiabi suuniseid käsitleva seitsme dokumendi hulka, keskendutakse ebasood -
sas olukorras olevate piirkondade elustandardi (teatavad piirkonnad, kus SKP 
elaniku kohta moodustab ELi keskmisest 75% või vähem) või rahvastikutiheduse 
(teatavad piirkonnad, kus on vähem kui 12,5 elanikku km2 kohta) arengule. Need 
suunised on eriti tähtsad ühtekuuluvuspoliitika jaoks.
98 
Programmitöö perioodi 2014–2020 regionaalabi suunistega suurendatakse läbi -
paistvust, nõudes asjakohase teabe avaldamist kesksel veebisaidil76. Suunistega 
vähendatakse riski, et abi moonutab siseturgu, sest suurettevõtjatele lubatud abi 
ülemmäärasid vähendatakse kõigis piirkondades peale vaeseimate piirkondade77. 
Samuti muudetakse suunistega ergutava mõju kohaldamist. Näiteks nõutak -
se suunistes nüüd investeeringuteks ette nähtud abi valdkonnas, et abisaajad 
võrdleksid ja selgitaksid, mis oleks juhtunud siis, kui nad ei oleks abi saanud78. 
Seda nõuet kohaldatakse ka VKEde suhtes, mistõttu on regionaalabi suunised 
ergutava mõju tõestamise poolest palju rangemad kui üldine grupierandi määrus 
(vt punkt 88).75 Komisjon leiab, et erilist ohtu 
siseturule kujutab tegevusabi. 
Näiteks kuulub programmitöö 
perioodi 2014–2020 
rakenduskavadesse vastutuse 
välistamise säte, mille kohaselt 
tuleb tegevusabi suhtes 
kohaldatavatele riigiabi 
eeskirjadele pöörata erilist 
tähelepanu.
76 Regionaalabi suunised 
aastateks 2014–2020, jaotis 3.8.
77 Vrd regionaalabi suunised 
aastateks 2014–2020, jaotis 5.4, 
ja regionaalabi suunised 
aastateks 2007–2013, 
jaotis 4.1.2.
78 Vrd regionaalabi suunised 
aastateks 2014–2020, jaotis 3.5, 
ja regionaalabi suunised 
aastateks 2007–2013, 
jaotise 4.1.1. punkt 38.
53 Tähelepanekud 
99 
Teatavatel tingimustel nõutakse regionaalabi suunistes ka abikavade järelhin -
damist. Konkurentsi peadirektoraat võib nõuda järelhindamist suure eelarve või 
uute omadustega abikavade korral või kui prognoositakse märkimisväärseid 
turu-, tehnoloogilisi või regulatiivseid muutusi79. 2016. aasta 30. juuni seisuga olid 
liikmesriigid riigiabi suuniste, sealhulgas regionaalabi suuniste alusel esitanud 
kümme hindamiskava.
Hiljuti kehtestatud eeltingimused ja suurprojektide 
menetlus võivad parandada vastavust riigiabi eeskirjadele 
ühtekuuluvuspoliitikas
100  
Programmitöö perioodi 2014–2020 ühissätete määrusega kehtestati kaks muuda -
tust, mis on eriti tähtsad ühtekuuluvuspoliitika valdkonna riigiabi jaoks80:
a) Eeltingimused;
b) uus vabatahtlik menetlus suurprojektide heakskiitmiseks.
Eeltingimusi mittetäitvad liikmesriigid ei ole samad, kus komisjon 
on leidnud minevikus kõige rohkem probleeme
101  
Eeltingimused on eelnevalt määratletud kriteeriumidel põhinevad tingimused, 
mida komisjon peab ELi rahaliste vahendite tulemusliku ja tõhusa kasutamise 
vajalikuks eelduseks. Riigiabi on üks valdkond, kus on määratletud sellised tin -
gimused. Komisjoni sõnul võib nende tingimuste täitmine vähendada vigade ja 
probleemsete riigiabi juhtumite arvu, sest see aitab liikmesriikides edendada juh -
timis- ja kontrollisüsteeme, mis peaksid suurendama riigiabi eeskirjade järgimist.
102  
Liikmesriigid pidid hindama, kas ja millises ulatuses olid nad saavutanud kolm 
järgmist kriteeriumit: riigiabi eeskirjade tulemuslik kohaldamine, personali 
koolitamine ja teavitamine ning haldussuutlikkus81. Viis liikmesriiki järeldasid 
kokkuleppel komisjoniga, et nad ei olnud partnerluslepingute heakskiitmise ajaks 
tingimusi täitnud (vt tabel  7).79 Vt 18. detsembri 2014. aasta 
juhised komisjonile ja 
liikmesriikidele juhtimis- ja 
kontrollisüsteemide 
hindamise ühise metoodika 
kohta liikmesriikides.
80 Määrus (EL) nr 1303/2013.
81 Määruse (EL) nr 1303/2013 
artikkel 19.
54 Tähelepanekud 
Liikmesriigid, kes ei täitnud riigiabi eeltingimuste kriteeriume
Kriteerium Horvaatia Tšehhi Vabariik Itaalia Rumeenia Slovakkia
Riigiabi eeskirjade tõhusa kohaldamise kord - - - - -
Personali koolitamise ja teavitamise kord - √ - √ √
Haldussuutlikkuse tagamise kord - - - √ -
Märkus:  √ tähendab, et kriteerium on täidetud.
 - tähendab, et kriteerium ei ole täidetud.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda komisjoni andmete põhjal.Tabel 7
103  
Kõigil juhtudel leppisid regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ning asjaoma -
ne liikmesriik kokku liikmesriigi võetavates meetmetes, mis on dokumenteeritud 
tegevuskavades. Meetmete näited on esitatud 8. selgituses .
Näited meetmetest, mida tuleb rakendada riigiabi eeltingimuste kriteeriumide 
täitmiseks
Tabelis 7 nimetatud liikmesriikide jaoks tuleb kehtestada kord järgmistes valdkondades.
Riigiabi eeskirjade tõhus kohaldamine. Näited kokkulepitud meetmetest:
 kesksete riigiabi registrite loomine 2014. aasta üldise grupierandi määruse järgimiseks või vähese tähtsusega 
abi registreerimiseks (Itaalia ja Rumeenia)
 Deggendorfi põhimõtte järgimise tagamine, avaldades näiteks nende ettevõtjate nimekirja, kellel on seni 
täitmata korraldusi abi tagastamiseks (Itaalia, Rumeenia ja Tšehhi Vabariik)
Personali koolitamine ja teavitamine. Näited kokkulepitud meetmetest:
 nõue, et personal käiks vähemalt kahel riigiabi koolituskursusel aastas (Itaalia)
 riigiabi ekspertide ja koordinaatorite tegevusvõrgustiku loomine (Horvaatia)
Haldussuutlikkuse tagamine. Näited kokkulepitud meetmetest:
 nõue, et liikmesriik suurendaks oma haldussuutlikkust 10–15 uue ametikoha abil (Slovakkia)
 struktuuri- ja investeerimisfonde haldavate riiklike ametiasutuste töötajate värbamise kava vastuvõtmine 
(Horvaatia)
Allikas:  Riigiabi eeltingimuste tegevuskavadel põhinevad Euroopa Kontrollikoja andmed.8. selgitus
55 Tähelepanekud 
104  
Meetmed tuleb ellu viia 2016. aasta lõpuks. Pärast seda, kui liikmesriigid on teavi -
tanud tegevuskavade täitmisest, hindab komisjon nende elluviimist. Kui komisjon 
järeldab oma hinnangu põhjal, et tegevuskava ei ole nõuetekohaselt rakendatud, 
võib ta peatada maksed liikmesriigile82. 2016. aasta augusti lõpuks ei olnud ko -
misjon veel lõpetanud selle hindamist, kas viis liikmesriiki olid rakendanud oma 
tegevuskava kõiki meetmeid.
105  
Ühissätete määruses ei nõutud, et programmitöö perioodil 2007–2013 lähtuksid 
liikmesriigid enesehindamisel riigiabi eeskirjade järgimisest, kuid kehtestati kolm 
erikriteeriumit halduskorrale (vt tabel  7). Liikmesriikide enesehinnangute asja -
kohasuse hindamisel ei kasutanud komisjon mõjusalt ära olemasolevat järeleval -
veteavet, et koostada konkreetsed tegevuskavad nendele liikmesriikidele, kus 
varasemalt on leitud tõsiseid probleeme. Eelkõige leiti konkurentsi peadirekto -
raadi perioodi 2006–2014 kontrollitegevuse tulemusel mitu liikmesriiki, kellel oli 
sagedamini probleeme abimeetmete kavandamise ja rakendamisega kui liikmes -
riikidel, kes järeldasid, et nad ei olnud täitnud riigiabi eeltingimusi (vt punkt 55).
Suurprojektide alternatiivne heakskiitmismenetlus võib 
suurendada riigiabi probleemide lahendamist komisjonis, kuid 
menetlus ei ole kavandatud andma liikmesriikidele õiguskindlust
106  
Programmitöö perioodiks 2007–2013 võttis komisjon suurprojektid vastu pärast 
seda, kui oli kontrollinud liikmesriikide saadetud projektitaotlusi (vt punktid 
66–71). Programmitöö perioodil 2014–2020 kehtestati ühissätete määrusega83 al-
ternatiivne heakskiitmismenetlus, mille puhul hindab taotlusi sõltumatu ekspert, 
enne kui liikmesriik komisjoni teavitab (vt 9. selgitus ). Alternatiivse menetluse 
kasutamine on vabatahtlik. 2016. aasta juuni seisuga oli alternatiivse menetluse 
raames esitatud ainult üks suurprojekti taotlus.82 Määruse (EL) nr 1303/2013 
artikkel 19.
83 Määruse (EL) nr 1303/2013 
artikkel 101.
56 Tähelepanekud 
107  
Suurprojektide heakskiitmise alternatiivne menetlus võib parandada riigiabi 
probleemide lahendamist komisjonis, kuid see ei ole alati kavandatud andma 
liikmesriigile õiguskindlust seoses riigiabi eeskirjade järgimisega suurprojektide 
kohta otsuse tegemisel. Õiguskindluse saab ainult liikmesriigi teatise alusel, mille -
le järgneb komisjoni riigiabi andmise otsus (vt punkt 70).
Komisjoni kehtestatud ühise riigiabi tegevuskava eesmärk 
on suurendada liikmesriikide haldussuutlikkust, mis nõuab 
pidevat tähelepanu
108  
Märtsis 2015 leppisid konkurentsi peadirektoraat ning regionaal- ja linnapoliitika 
peadirektoraat kokku ühise riigiabi tegevuskava85.
109  
Tegevuskava koosnes algselt kuuest meetmest, mille eesmärk on kõigis liikmesrii -
kides suurendada teadlikkust riigiabi kohta ja täiustada riigiabiga seotud oskus -
teavet: heade tavade väljaselgitamine ja levitamine, koolituskursused riigiabi 
asjatundjatele, riigipõhised töötoad, seminarid spetsialistidele, küsimuste ja 
vastuste andmebaasi (Euroopa konkurentsivõrgustiku teabe elektroonilise edas -
tamise projekt (ECN-ET86))edasiarendamine ning riigiabi käsitleva andmebaasi 
väljatöötamine. 2016. aastal lisas komisjon seitsmenda meetme (vt tabel  8).Sõltumatute ekspertide määramine ja sõltumatu kvaliteedikontrolli kinnitamine
Sõltumatu ekspert kontrollib suurprojekti ettepanekut. Kontrolli käigus analüüsitakse, mis liiki abi meede puu -
dutab ja kas see on kokkusobiv siseturuga. Kui projektitaotlus saab positiivse hinnangu, võib korraldusasutus 
suurprojekti heaks kiita ja saata selle komisjonile. Komisjon võib esitada heakskiidetud projekti kohta vastu -
väite kolme kuu jooksul, kui ta leiab sõltumatu kvaliteedikontrolli aruandes märkimisväärse puuduse.
Eksperdi valib liikmesriik ja kiidab heaks komisjon. Komisjon on juba eelnevalt heaks kiitnud eksperdirühma 
Jaspers (Joint assistance to support projects in European regions)84.
84 Jaspers on tehnilise abi partnerlus regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi, Euroopa Investeerimispanga ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja 
Arengupanga vahel. See on liikmesriikidele tasuta.9. selgitus
85 „Strengthening administrative 
capacity for the management 
of the funds of Member States 
in the field of State aid – 
a common action plan” 
(„Haldussuutlikkuse 
tugevdamine liikmesriikide 
vahendite haldamiseks riigiabi 
valdkonnas: ühine 
tegevuskava”), mille komisjon 
võttis vastu 18. märtsil 2015.
86 Euroopa 
konkurentsivõrgustik – teabe 
elektrooniline edastamine 
(ECN-ET) on elektrooniline 
liides, mille kaudu võivad 
liikmesriigid küsida 
konkurentsi peadirektoraadilt 
riigiabiga seotud küsimusi. 
Tavaliselt avaldatakse nii 
küsimused kui ka konkurentsi 
peadirektoraadi vastused, et 
neid näeksid kõik liikmesriigid. 
Erandiks on näiteks olukord, 
kus väga konkreetse juhtumi 
avaldamine ei ole kasulik 
teistele liikmesriikidele.
57 Tähelepanekud 
Komisjoni ühine riigiabi tegevuskava
Number Meede ja tähtaeg Kirjeldus Olukord 2016. aasta augustis
1Heade tavade väljaselgitamine 
ja levitamine
Esimesi tulemusi oodatakse 
2015. aasta teiseks kvartaliks.Eri liikmesriikides olemasolevate tõhusate vahendite 
loendi koostamine, et suurendada haldussuutlikkust ja 
välja selgitada head tavad, mida jagada.Lõpetatud 2016. aastal
2Euroopa struktuuri- ja inves -
teerimisfonde käsitlev koolitus 
riigiabiga tegelevatele riikide 
spetsialistidele1
2015. aasta tine kvartal•hepäevane sihipärane koolitus Brüsselis riigiabiga 
tegelevatele riikide spetsialistidele.Seisuga 2016 august ei ole veel toimunud
3Riigipõhised töötoad
Alates 2015. aasta teisest 
kvartalistInteraktiivsete riigipõhiste seminaride korraldamine 
liikmesriikides, kes ei täida riigiabi eeltingimusi või kus 
on avastatud tõsiseid kitsaskohti.Seminarid on korraldatud 2014. aastal 
(Hispaania) ja 2015. aastal (Bulgaaria, 
Horvaatia, Tšehhi Vabariik, Itaalia, Rumeenia 
ja Slovakkia).
4Seminarid spetsialistidele, inter -
netipõhised koolituskursused
Järjepidev tegevusTeadmiste levitamine väga spetsiifilistel sihipärastel 
seminaridel, kus keskendutakse konkreetsele teemale/
küsimusele.2016. aasta jaanuaris toimus Brüsselis tea -
dus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni 
teemaline töötuba.
5Küsimuste ja vastuste andme -
baasi väljatöötamine
Järjepidev tegevusUute eeskirjade tõlgendamist puudutavate suuniste 
andmine kõigile riigiabiga tegelevatele riikide spetsia -
listidele ühise IT-platvormi kaudu, mille ainuhaldaja on 
konkurentsi peadirektoraat.2016 aasta juuni seisuga on esitatud üle 
600 küsimuse ja vastuse, need kantakse 
üle e-riigiabi WIKI-sse ( eState aid WIKI) (vt 
6. meede).
6Riigiabi WIKI väljatöötamine
Järjepidev tegevusMitmeleheküljeline kokkuvõte ECN-ET võrgustiku 
kaudu esitatud asjakohastest küsimustest.Avalikustati internetis veebruaris 2016 
nimega eState aid WIKI (e-riigiabi WIKI). 
2016 aasta juuni seisuga on esitatud ligi 270 
küsimust ja vastust
7Spetsiaalse koolitusmooduli 
välja arendamineRegionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat, tööhõive 
peadirektoraat ja konkurentsi peadirektoraat töötavad 
välja kahepäevast riigiabi koolitust koostöös Euroopa 
Avaliku Halduse Instituudiga. Kaks koolitust toimub 
Brüsselis 2016. aasta novembris ja detsembris; 
liikmesriikide soovide kohaselt saab neid korraldada ka 
edaspidi.
Sihtrühm on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi -
de kasutajad, kel on mõningane kogemus riigiabi alal.Kavandatud aeg: november ja detsember 
2016.
1  Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on ERF, ÜF, ESF, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfond.
Allikas:  komisjoni teabel põhinevad Euroopa Kontrollikoja andmed.Tabel 8
58 Tähelepanekud 
110  
Ühise riigiabi tegevuskava seitsmest meetmest oli täielikult rakendatud 1. ja 
3. meede; 5. ja 6. meede olid rakendatud ning need peaksid pidevalt toimima. 
2016. aasta märtsi lõpuks ei olnud ülejäänud kolme meedet rakendatud: käimas 
oli ühe meetme kasutuselevõtu protsess (4. meede) ning kahe meetmega ei 
olnud veel alustatud (2. ja 7. meede).
111 
Lisaks leidis kontrollikoda, et regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ning 
tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat olid märkimis -
väärselt suurendanud koolituskursuste arvu: viis kursust aastatel 2012–2013 ja 17 
kursust aastatel 2014–2015. Konkurentsi peadirektoraat korraldas 19 liikmesrii -
gi87 palvel programmitöö perioodi 2014–2020 riigiabi õigusaktide reformi kohta 
2014.  ja 2015. aastal 37 koolituskursust. Lisaks oli konkurentsi peadirektoraat 
2016. aasta jaanuariks korraldanud analüüsitabeleid käsitlevaid koolituskursuseid 
viies liikmesriigis88.
112  
Ühine riigiabi tegevuskava ja komisjoni pakutava koolitustegevuse suurenda -
mine on osa ühisest jõupingutusest, et parandada riigiabi eeskirjade järgimist 
liikmesriikides, osaliselt seetõttu, et nende kohustused riigiabi valdkonnas on 
suurenenud. Need algatused on tähtsad, et vähendada riski, mis kaasneb sellega, 
et liikmesriikide roll abimeetmete kavandamisel ja rakendamisel on suurenenud. 
Kontrollikoja uuringutulemused näitavad, et väga hästi võeti vastu just e-riigiabi 
WIKI. Liikmesriigid on seda laialdaselt kasutanud: 2016. aasta 30. juuni seisuga on 
postitatud üle 270 küsimuse ja vastuse89.
113  
Seda, mil määral need meetmed edendavad riigiabiga seotud vigade avastamist 
ja ennetamist liikmesriikides, saab hinnata alles tulevikus.87 Kõik liikmesriigid peale 
Austria, Iirimaa, Kreeka, 
Küprose, Leedu, Luksemburgi, 
Madalmaade, Malta ja Taani.
88 Bulgaaria, Horvaatia, Tšehhi 
Vabariik, Rumeenia ja 
Slovakkia.
89 Sellele eelnenud ECN-ET 
võrgus oli esitatud üle 600 
küsimuse ja vastuse, need 
kantakse üle e-riigiabi 
WIKI-sse.
59
 Järeldused ja soovitused
114  
Alates 2012. aastast on kontrollikoja ühtekuuluvuspoliitika auditid näidanud, 
et riigiabi eeskirjade eiramise tase on kõrge. Kontrollikoja käesolevas aruandes 
juhitakse tähelepanu kohaldatavate eeskirjade alase teadlikkuse suurendamise 
vajalikkusele liikmesriigi tasandil ning komisjoni jätkuva toetuse vajalikkusele 
riigiabi eeskirjade rikkumiste ennetamisel, avastamisel ja parandamisel. Kokku -
võttes leiti, et:
a) perioodil 2010–2014 avastasid komisjon ja kontrollikoda riigiabi eeskirjade 
rikkumisi paljude auditite raames; ERFi ja Ühtekuuluvusfondi riigiabiga seo -
tud vead moodustasid märkimisväärse osa kontrollikoja hinnangulises ühte -
kuuluvuspoliitika veamääras. Kontrollikoda leidis, et ühtekuuluvusvaldkonna 
rikkumiste avastamise määr komisjoni enda auditites ja kontrollidokumenti -
des oli sarnane kontrollikoja leidudega. Liikmesriikide auditeerimisasutused 
avastasid aga riigiabi eeskirjade rikkumisi tunduvalt vähem kui komisjon või 
kontrollikoda. See näitab, et seni ei ole auditeerimisasutused keskendunud 
oma auditites piisavalt riigiabile.
b) 2007–2013 programmitöö perioodil ei salvestanud komisjon enda avastatud 
või liikmesriikide teatatud riigiabiga seotud vigu viisil, mis oleks võimaldanud 
teha asjakohast analüüsi. Analüüs oleks aidanud komisjonil töötada välja 
paremini suunatud ja sihipärased ennetavad meetmed liikmesriikidele ja/või 
programmidele.
c) Eelkõige programmitöö perioodi 2007–2013 alguses ei kontrollinud komisjon 
süsteemselt suurprojektide vastavust riigiabi eeskirjadele. On risk, et mõned 
ELi kaasrahastatud suurprojektid ei ole siseturuga kokkusobivad, seda ka 
tänu asjaolule, et enne 2012. aastat ja Leipzig Halle otsust teatasid liikmesrii -
gid komisjonile infrastruktuuriinvesteeringutest harva. Selleks, et edasisi riske 
maandada, karmistas komisjon oma sisemisi ennetusmeetmeid ning võttis 
kasutusele alternatiivse heakskiitmismenetluse, mis hõlmas programmitöö 
perioodi 2014–2020 sõltumatu kvaliteedikontrolli aruannet. Komisjoni järgi 
peaks suurprojektid heaks kiitma alles pärast sisemist riigiabi heakskiitmist, 
sõltumata liikmesriigi kasutatud taotlusmenetlusest.
d) Komisjon on võtnud meetmeid, et lihtsustada programmitöö perioodil 
2014–2020 kohaldatavaid riigiabi õigusakte, mille tulemuseks on väiksem 
halduskoormus ning läbipaistvuse paranemine, kuid mis on suurendanud liik -
mesriikide vastutust abimeetmete kavandamise ja rakendamise eest. Liikmes -
riikide vastutuse suurenemisega kaasneb riigiabiga seotud vigade sagenemi -
se oht: komisjoni kontrollitegevus on näidanud, et programmitöö perioodil 
2007–2013 tegid liikmesriigid abikavade kavandamisel ja rakendamisel palju 
vigu. Selle riski maandamiseks on võtnud komisjon meetmeid liikmesriikide 
haldussuutlikkuse suurendamiseks riigiabi valdkonnas, kehtestades muu hul -
gas riigiabisüsteemidele eelnevalt nõutavad tingimused, et muuta Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamine tõhusamaks ja mõjusamaks 
(edaspidi „eeltingimused”). Eeltingimusi mittetäitvateks loetud liikmesriigid 
ei ole tingimata samad, kus komisjon on leidnud minevikus kõige rohkem 
probleeme Lisaks nõuavad need meetmed pidevat tähelepanu.
60 Järeldused ja soovitused 
Puudub komisjoni põhjalik ülevaade riigiabiga seotud vigadest, 
liikmesriigid ei ole riigiabile piisavalt keskendunud ja komisjoni 
kontrollitegevuse järel on tagastatud tähtsusetu summa riigiabi
115  
Perioodil 2010–2014 avastas kontrollikoda märkimisväärse arvu riigiabi eeskir -
jade rikkumisi 269 projekti hulgas, mida auditeeriti ühtekuuluvuse valdkonnas, 
millele neid eeskirju kohaldati. Riigiabiga seotud vead olid tähtis tegur, mis tõstis 
ühtekuuluvuspoliitikas kontrollikoja hinnangul esinevate vigade taset. Regionaal- 
ja linnapoliitika peadirektoraadi ühtekuuluvuse valdkonna auditite tulemused on 
sarnased kontrollikoja omadele (vt punktid 33–36 ja 47–48).
116  
ELi eelarve kaitsmiseks kehtestab komisjon liikmesriikidele finantskorrektsioonid, 
kui avastatakse riigiabi eeskirjade rikkumisi. Perioodiks 2010–2014 rakendas re -
gionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat seitsme liikmesriigi suhtes 18 finantskor -
rektsiooni või oli nende rakendamise protsessis, kusjuures vähemalt osa nendest 
korrektsioonidest tulenes riigiabi eeskirjade rikkumisest. Kümme neist tulenesid 
regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi audititest, viis kontrollikoja audititest 
ning kolm regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi poolsest auditeerimisasu -
tuste iga-aastaste kontrolliaruannete läbivaatamisest. Neist finantskorrektsioo -
nidest 11 kogusummas 38,4 miljonit eurot, mis hõlmasid viit liikmesriiki, olid 
seotud ainult riigiabiga90. Teiste finantskorrektsioonide riigiabi komponenti ei ole 
võimalik arvutada (vt punktid 49–51).
117  
Komisjon peab regulaarselt kontrollima abimeetmeid, et kindlaks teha, kas ja 
mil määral need on kooskõlas riigiabi eeskirjadega. Kui konkurentsi peadirekto -
raat leiab, et antav abi on siseturuga kokkusobimatu, võib ta jätkuvalt nõuda abi 
tagastamist. Konkurentsi peadirektoraat on seni võtnud ainult piiratud paran -
dusmeetmeid seoses kontrollitegevuse kaudu avastatud probleemide hulga ja 
tõsidusega. Kontrollitegevuse põhjal on konkurentsi peadirektoraat seisukohal, et 
perioodil 2009–2014 oli kõigist abikavadest keskmiselt ligikaudu 36%ga prob -
leeme. Probleemid, mis mõjutavad kokkusobivust siseturuga (7,3% kõikidest 
kavadest), on iseäranis märkimisväärsed. Sellel perioodil oli konkurentsi peadirek -
toraadi kontrolli tulemusel kaheksa vabatahtlikku tagasimakset ja kaheksa amet -
likku meedet, millest viimaste tõttu saadi tagasimakseid kokku 0,3 miljoni euro 
väärtuses (vt punktid 52–56).
1. soovitus
Komisjon peaks võtma parandusmeetmeid, kui abimeetmed on vastuolus riigiabi 
eeskirjadega.
Rakendamise tähtaeg: kohe.90 Austria, Hispaania, Kreeka, 
Poola ja Prantsusmaa.
61 Järeldused ja soovitused 
118  
Perioodil 2007–2013 ei registreerinud ei regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat 
ega tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat nende 
avastatud riigiabi eeskirjadele mittevastavuse juhtumeid viisil, mis oleks võimal -
danud neil riigiabiga seotud vigu asjakohaselt analüüsida (vt punktid 57–61).
119  
Programmitöö perioodiks 2014–2020 on komisjon välja töötanud andmebaasi 
(MAPAR), et salvestada teavet riigiabi eeskirjade rikkumisjuhtumite kohta, mida 
ta avastab oma ERFi, ÜFi ja ESFi auditite käigus. Kuigi see süsteem on märgatav 
edasiminek, ei pääse sellele ligi konkurentsi peadirektoraat (vt punkt 57).
120  
Liikmesriikide ametiasutuste teatatud riigiabiga seotud vead on kodeeritud 
komisjoni eiramisjuhtumite haldamise süsteemis (IMS). IMSil on palju puudusi, 
näiteks puuduvad riigiabi vigade tüpoloogia ja piisavad veakirjeldused ja viga -
de kodeerimine liikmesriikide keeltes, ning seega on praktikas selle kasutamine 
piiratud. Konkurentsi peadirektoraadil ei ole juurdepääsu ka eiramisjuhtumite 
haldamise süsteemile (vt punktid 58–59).
2. soovitus
a) Komisjon peaks kasutama andmebaasi MAPAR, et salvestada eiramisjuh -
tumid viisil, mis võimaldab lihtsalt analüüsida nende liiki, sagedust, tõsi -
dust, geograafilist päritolu ja põhjust. Andmebaas peaks ühtlasi sisaldama 
teavet nende eiramisjuhtumite järelmeetmete kohta (näiteks kehtestatud 
finantskorrektsioonid).
Rakendamise tähtaeg: kohe.
b) Seoses IMSiga peaks komisjon muutma andmebaasi struktuuri, et rikkumis -
juhtumeid (nagu riigiabi) käsitlevaid andmeid saaks kätte viisil, mis võimal -
dab analüüsi liikmesriigiti ja liigi kaupa.
Rakendamise tähtaeg: 2017. aasta lõpp.
c) Konkurentsi peadirektoraadile tuleks võimaldada regulaarne juurdepääs 
MAPARis ja IMSis sisalduvale kogu asjakohasele teabele riigiabiga seotud 
rikkumiste kohta.
Rakendamise tähtaeg: kohe.
62 Järeldused ja soovitused 
121  
Suurprojektide heakskiitmise otsuse tegemisel tugineb komisjon projekti asja -
kohasuse, elujõulisuse, jätkusuutlikkuse, keskkonnaprofiili ja taotletud rahastuse 
põhjenduse hindamisel, ning liikmesriigi edastatud teabel riigiabi kaasamise 
kohta. Menetlus ei ole aga alati kavandatud andma liikmesriigile õiguskindlust 
seoses riigiabi eeskirjade järgimisega suurprojektide kohta otsuse tegemisel. 
Õiguskindluse saab ainult liikmesriigi teatise alusel, millele järgneb komisjoni 
riigiabi andmise otsus (vt punktid 69–70).
122  
Eelkõige programmitöö perioodi 2007–2013 alguses ei kontrollinud komisjon 
süsteemselt suurprojektide vastavust riigiabi eeskirjadele. Sellest tulenevalt on 
oht, et mõned ELi kaasrahastatud suurprojektid ei ole siseturuga kokkusobivad, 
seda ka tänu asjaolule, et enne 2012. aastat ja Leipzig Halle otsust teatasid liik -
mesriigid komisjonile infrastruktuuriinvesteeringutest harva. Selleks, et seda riski 
edaspidi maandada, karmistas komisjon oma sisemisi ennetusmeetmeid ning 
võttis kasutusele alternatiivse heakskiitmismenetluse, mis hõlmas programmitöö 
perioodi 2014–2020 sõltumatu kvaliteedikontrolli aruannet (vt punktid 62–65, 70 
ja 106–107).
3. soovitus
a) Komisjon peaks suurprojektid heaks kiitma alles pärast sisemist rii -
giabi heakskiitmist ning järjepidevalt nõudma liikmesriikidelt vajadusel 
abist teatamist, et tagada õiguskindlus, sõltumata liikmesriigi kasutatud 
taotlusmenetlusest.
Rakendamise tähtaeg: kohe.
123  
Perioodil 2010–2014 hindasid auditeerimisasutused, et ligikaudu kolmandik nen -
de auditeeritud ERFi/ÜFi ja ESFi projektidest olid seotud riigiabiga. Nad avasta -
sid riigiabiga seotud vigu neist projektidest ainult 3,6% puhul. Samal perioodil 
avastas kontrollikoda ERFi/ÜFi ja ESFi projektides riigiabiga seotud vigu nimeta -
tud määrast üle viie korra rohkem. Kontrollikoja vaadeldud auditeerimisasutuste 
kasutatud kontrollnimekirjadest veidi rohkem kui ühes kolmandikus oli riigiabi 
jaotises märkimisväärseid puudujääke. Olukorda parandati 2015. aastal. Enamik 
auditeerimisasutuste iga-aastastes kontrolliaruannetes teatatud vigadest olid 
seotud vähese tähtsusega abiga. Nimetatud vigu võib aidata ennetada sellise 
keskse registri loomine, mis sisaldab täielikku teavet asjaomases liikmesriigis 
antud kogu vähese tähtsusega abi kohta (vt punkt 43 ja punktid 74–79).
63 Järeldused ja soovitused 
124  
Peaaegu kõik auditeerimisasutused pidasid ELi riigiabi õigusraamistikku vähemalt 
üsna keerukaks. Auditeerimisasutused väljendasid seoses auditite vastavusega 
riigiabi eeskirjadele vajadust täiendava abi, eelkõige juhtumiuuringuid sisaldava 
praktilise juhise järele. Konkreetsetes aspektides, näiteks tagastamisotsuste staa -
tus, ei ole liikmesriikide ametiasutustel vajalikku teavet, et kontrollida kohalda -
tavate riigiabi eeskirjade järgimist (Deggendorfi põhimõte) (vt punktid 80–82 ja 
95–96).
4. soovitus
a) Komisjon peaks tagama, et auditeerimisasutuste tehtud riigiabi eeskirjade 
järgimise kontrollide ulatus ja kvaliteet oleksid piisavad.
Rakendamise tähtaeg: 2017. aasta märts.
b) Arvestades programmitöö perioodi 2007–2013 sulgemist, peaks komisjon 
nõudma ametiasutustelt riigiabi eeskirjadele vastavuse kontrollimist nende 
suurprojektide puhul, mis kiideti heaks enne 2012. aasta lõppu.
Rakendamise tähtaeg: 2017. aasta märts.
c) Komisjon peaks välja töötama täiendava suunismaterjali, sealhulgas eelkõige 
juhtumiuuringuid sisaldava juhise, milles tuuakse näiteid heade tavade ning 
riigiabi eeskirjade rikkumiste kõige tavalisemate liikide ja põhjuste kohta.
Rakendamise tähtaeg: 2017. aasta lõpp.
d) Komisjon peaks ergutama liikmesriike looma keskse registri vähese tähtsuse -
ga abi kontrollimiseks.
Rakendamise tähtaeg: 2017. aasta lõpp.
e) Komisjon peaks looma kogu ELi hõlmava keskandmebaasi, mille abil saavad 
asjaomased liikmesriikide asutused teha kindlaks ettevõtjad, kellele kehtivad 
riigiabi tagastamise korraldused, ja tagastamismenetluste seisu, et neil oleks 
võimalik järgida Deggendorfi põhimõtet. Juurdepääsuõigus tuleks anda vaid 
isikutele, kes seda tööalaselt vajavad.
Rakendamise tähtaeg: 2017. aasta lõpp.
64 Järeldused ja soovitused 
Komisjon on võtnud meetmeid, et lihtsustada kohaldatavaid 
riigiabi õigusakte, mis suurendavad liikmesriikide kohustusi, ja et 
edendada liikmesriikide haldussuutlikkust
125  
Programmitöö perioodiks 2014–2020 võttis komisjon vastu uue üldise gru -
pierandi määruse. 2014. aasta üldise grupierandi määruse reguleerimisala on 
märkimisväärselt laiem ja seetõttu on määruse kohaldamisalas veelgi rohkem 
abimeetmeid. Üldise grupierandi määruse reguleerimisala laiendamisega on 
komisjon märkimisväärselt vähendanud liikmesriikide ja enda halduskoormust, 
sest teavitada tuleb palju väiksemast arvust abimeetmetest. Liikmesriigid peavad 
tagama ja kontrollima suurema arvu abimeetmete vastavust riigiabi eeskirjade -
le, nagu abi osatähtsuse ülemmäärade järgimine ja ergutava mõju tõendamine. 
Regionaalabi suuniste sätted programmitöö perioodil 2014–2020 on üldiselt ran -
gemad kui üldise grupierandi määruse sätted, mis ergutab veelgi määruse sätete 
kasutamist (vt punktid 85–87 ja 97–98).
126  
Üldise grupierandi määruse reguleerimisala laiendamise tõttu võib liikmesriiki -
de suurem roll iseenesest suurendada riigiabiga seotud vigade arvu: komisjoni 
kontrollitoimingud on näidanud, et liikmesriigid tegid programmitöö perioodil 
2009–2014 abikavade kavandamisel ja rakendamisel palju vigu. Need probleemid 
halvendasid tõenäoliselt eeskirjade järgimist eelkõige üldise grupierandi määru -
sega hõlmatud kavade puhul (vt punktid 52–54).
127  
Selle ohu vähendamiseks on aga üldise grupierandi määruse sätteid muudetud. 
2014. aasta üldises grupierandi määruses on muudetud abikava alusel riigiabi 
saavate suurettevõtjate jaoks lihtsamaks ergutava mõju tõendamine. Üldises gru -
pierandi määruses tehtud oluline muudatus on ka läbipaistvusnõuete märkimis -
väärne karmistamine, mis kontrollikoja arvates parandab eeldatavasti liikmesriiki -
des riigiabi eeskirjade järgimist, sest huvitatud pooled saavad nii paremat teavet, 
et esitada ebaseaduslikku abi käsitlevaid kaebusi (vt punktid 88–91).
65 Järeldused ja soovitused 
128  
Selleks et parandada seda, kuidas liikmesriigid koostavad abikavasid, võttis 
komisjon programmitöö perioodi 2014–2020 jaoks kasutusele järelhindamised. 
Eelkõige viiakse hindamine läbi suurimate abikavade kohta – üldise grupierandi 
määruse alusel on kohustuslik hinnata teatavaid abi liike hõlmavaid abikavasid, 
mille aastaeelarve ületab 150  miljonit  eurot. Liikmesriikidelt oodatakse oma esi -
algsete tulemuste esitamist 2017. aastaks (vt punktid 92 ja 99).
129  
Ühissätete määrusega kehtestati eeltingimused liikmesriikide riigiabi süsteemi -
dele. Nende tingimuste täitmine võib vähendada riigiabi eeskirjade rikkumisi. 
Enesehindamise põhjal ei olnud 2015. aasta lõpuks neid tingimusi veel täitnud 
viis liikmesriiki. Eeltingimusi mittetäitvad liikmesriigid ei ole samad, kus komisjon 
on leidnud minevikus kõige rohkem probleeme Lisaks nõuavad need meetmed 
pidevat tähelepanu. Et suurendada riigiabi valdkonnas haldussuutlikkust veelgi, 
võtsid regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ja konkurentsi peadirektoraat 
2015. aasta märtsis vastu ühise riigiabi tegevuskava. Tänu tegevuskavale on 
näiteks komisjon korraldanud rohkem koolitusi ja on loodud internetiliides, mille 
liikmesriikide ametiasutused on hästi vastu võtnud ja kus neil on võimalus esitada 
komisjonile riigiabiga seotud küsimusi (vt punktid 101–105 ja 108–113).
130  
Seda, mil määral kompenseerib komisjonipoolne haldussuutlikkuse suurendami -
ne ja järelhindamise kasutuselevõtt liikmesriikide vastutuse suurendamise ning 
mil määral toovad need algatused kaasa riigiabiga seotud vigade parema avasta -
mise ja ennetamise liikmesriikides, on võimalik hinnata alles tulevikus.
66 Järeldused ja soovitused 
5. soovitus
a) Kui riigiabi puudutavad eeltingimused ei ole 2016. aasta lõpuks täidetud, 
peaks komisjon kasutama oma õigust peatada asjaomastele liikmesriiki -
dele tehtavad maksed seniks, kuni kõik märkimisväärsed puudused on 
kõrvaldatud.
Rakendamise tähtaeg: pärast komisjonipoolse hindamise lõpuleviimist.
b) Kasutades oma andmebaasides olemasolevat teavet, peaks komisjon iga kahe 
aasta tagant kontrollima liikmesriikide suutlikkust järgida riigiabi eeskirju, 
analüüsides muu hulgas komisjoni enda või liikmesriikide ametiasutuste avas -
tatud riigiabiga seotud vigade liiki, sagedust, tõsidust, geograafilist päritolu 
ja põhjuseid. Komisjon peaks kasutama seda tegevust kontrolli eesmärgil ja 
suunama toetustegevuse, näiteks koolituse pakkumise liikmesriikidesse, kus 
seda on kõige rohkem vaja.
Rakendamise tähtaeg: igal kahe aasta tagant alates 2017. aasta lõpust.
II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Henri GRETHEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 7. septembri 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
67
 Lisad
Perioodi 2010–2014 kulutused riigiabile liikmesriikide kaupa (miljonites eurodes)
Liikmesriik 2010 2011 2012 2013 2014 KokkuOsakaal 
kogusummast
Belgia 2400 1655 1556 1614 1711 8936 2,33%
Bulgaaria 40 43 77 121 240 520 0,14%
Tšehhi Vabariik 1242 1406 1558 1714 2169 8089 2,11%
Taani 2211 2369 2591 2561 2509 12 241 3,20%
Saksamaa 16 266 14 000 13 574 13 808 39 559 97 208 25,39%
Eesti 49 52 62 123 236 522 0,14%
Iirimaa 1718 1057 853 1144 825 5597 1,46%
Kreeka 2083 2509 1931 2903 1929 11 354 2,97%
Hispaania 4898 4507 3905 3084 3197 19 591 5,12%
Prantsusmaa 15 917 13 912 15 706 13 733 15 543 74 811 19,54%
Horvaatia - - - 258 276 534 0,14%
Itaalia 4127 3840 4399 3469 5509 21 343 5,58%
Küpros 121 140 116 104 100 580 0,15%
Läti 202 284 398 378 492 1754 0,46%
Leedu 180 222 230 208 181 1020 0,27%
Luksemburg 108 114 101 164 168 655 0,17%
Ungari 2051 1173 1167 1452 1702 7545 1,97%
Malta 92 102 108 132 82 516 0,13%
Madalmaad 2782 2827 2510 2064 2238 12 420 3,24%
Austria 2085 1777 1914 1871 1 479 9 126 2,38%
Poola 3 499 2 942 3 001 2 978 4 929 17 349 4,53%
Portugal 1 535 1 553 933 471 732 5 224 1,36%
Rumeenia 315 677 878 896 972 3 737 0,98%
Sloveenia 375 455 459 472 453 2 214 0,58%
Slovakkia 313 173 133 200 313 1 131 0,30%
Soome 2 287 3 126 2 523 2 589 2 545 13 071 3,41%
Rootsi 3 210 3 155 3 172 3 255 3 204 15 996 4,18%
Ühendkuningriik 5 574 4 797 5 524 5 953 7 872 29 719 7,76%
Euroopa Liit 75 680 68 866 69 376 67 719 101  161 382  802 100%
Märkus:  Komisjoni andmetel suurenesid kulud 2014. aastal peamiselt (85%) seetõttu, et aruandlusse lisati rohkem taastuvenergia kavasid. Ilma 
nende kavade lisamiseta oleks teatatud riigiabi moodustanud 2014. aastal ligikaudu 73 miljardit eurot. Lisaks sellele on ELi rahalised vahendid 
lisatud ainult alates 2014. aastast.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda komisjoni 2015. aasta riigiabi tulemustabeli põhjal.I lisa
68 Lisad 
Konkurentsi peadirektoraadi kontrollitegevuse tulemused (2006–2014)
 Seiratud kavade arv Probleemsete juhtumite arvProbleemsete juhtumite 
osakaal
Grupierandi raames antav abi 121 (millest 2014. aastal 26) 31 26%
Heakskiidetud abi 166 (millest 2014. aastal 42) 53 32%
Muu 1 (millest 2014. aastal 0) 1 100%
Üldist majandushuvi pakkuvad 
teenused8 (millest 2014. aastal 7) 4 50%
Kokku 296 (millest 2014. aastal 75) 89 (millest 2014. aastal 27) 30% (2014. aastal 36%)
Lairibaühendus 7 2 29%
Kultuur 11 3 27%
Tööhõive 15 5 33%
Keskkond ja energeetika 45 14 31%
Muu horisontaalne kontroll 2 0 0%
Regionaalareng 64 18 28%
Teadus- ja arendustegevus 47 19 40%
Riskikapital 10 6 60%
Valdkondlik areng 5 1 20%
VKEd 31 5 16%
Koolitus 25 4 16%
Transport 16 6 38%
Pääste ja restruktureerimine 9 1 11%
Üldist majandushuvi pakkuvad 
teenused8 4 50%
Muu 1 1 100 %II lisa
69 Lisad 
 Seiratud kavade arv Probleemsete juhtumite arvProbleemsete juhtumite 
osakaal
Belgia 15 7 47%
Bulgaaria 4 1 25%
Tšehhi Vabariik 10 3 30%
Taani 5 1 20%
Saksamaa 26 3 12%
Eesti 4 1 25%
Iirimaa 11 1 9%
Kreeka 11 6 55%
Hispaania 21 5 24%
Prantsusmaa 29 10 34%
Itaalia 28 6 21%
Küpros 4 1 25%
Läti 3 1 33%
Leedu 4 2 50%
Luksemburg 4 2 50%
Ungari 9 1 11%
Malta 3 1 33%
Madalmaad 13 6 46%
Austria 11 4 36%
Poola 17 4 24%
Portugal 9 6 67%
Rumeenia 6 1 17%
Sloveenia 4 1 25%
Slovakkia 5 0 0%
Soome 4 1 25%
Rootsi 7 0 0%
Ühendkuningriik 29 15 52%
Allikas:  Euroopa Komisjon.II lisa
70 Lisad 
Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi programmitöö perioodiks 2007–2013 
vastu võetud suurprojektid
LiikmesriikVastuvõetud suurpro -
jektide arvVastuvõetud suurpro -
jektide osakaalELi keskmine panus 
heakskiidetud suurpro -
jekti kohta (miljonites 
eurodes)ELi kogupanus heakskii -
detud suurprojektidesse 
(miljonites eurodes)
Belgia 0 0,0% - 0,0
Bulgaaria 18 2,0% 108,8 1 958,4
Tšehhi Vabariik 49 5,3% 89,5 4 3 87, 8
Taani 0 0,0% - 0,0
Saksamaa 44 4,8% 41,6 1 830,3
Eesti 9 1,0% 50,8 45 7, 3
Iirimaa 3 0,3% 24,8 74,5
Kreeka 59 6,4% 105,6 6 228,4
Hispaania 70 7, 6% 83,6 5 852,3
Prantsusmaa 36 3,9% 28,8 1 035,7
Horvaatia 12 1,3% 39,2 470,3
Küpros 3 0,3% 34,0 102,0
Läti 10 1,1% 70,3 702,7
Leedu 10 1,1% 49,7 496,5
Luksemburg 0 0,0% - 0,0
Ungari 51 5,6% 114,7 5 849,2
Malta 7 0,8% 40,9 286,3
Madalmaad 0 0,0% - 0,0
Austria 1 0,1% 4,1 4,1
Poola 274 29,8% 98,6 27 022,9
Portugal 39 4,2% 47, 5 1 852,0
Rumeenia 100 10,9% 80,4 8 044,4
Sloveenia 16 1,7% 58,2 931,1
Slovakkia 33 3,6% 79,8 2 634,8
Soome 0 0,0% - 0,0
Rootsi 0 0,0% - 0,0
Ühendkuningriik 13 1,4% 38,6 501,2
Kokku 918 100,0% 82,6 75 790,3
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda komisjoni andmete põhjal.III lisa
71 Lisad 
Riigiabi valdkonna õigusraamistik
ELi toimimise leping – lepingu artiklitega 107–109 on loodud alus kõigile riigiabi eeskirjadele. Lepingul on 
kõrgeim õiguslik staatus ja kõik muud õigusaktid peavad olema kooskõlas selle sätetega. Artikli 108 lõikes 4 ja 
artiklis 109 on ette nähtud määruste vastuvõtmine riigiabi valdkonnas.
Kohtupraktika – Euroopa Kohtu otsused, milles tõlgendatakse aluslepingu ja teisese õiguse sätteid. Euroopa 
Kohtu otsused on siduvad komisjonile ja liikmesriikidele. Komisjon peab kohandama oma lähenemisviisi vasta -
valt kohtu otsustele.
Määrused – institutsioonide vastu võetavad teisesed õigusaktid. Määruseid kohaldatakse üldiselt, need on 
tervikuna siduvad ja vahetult kohaldatavad liikmesriikides nende jõustumise kuupäeval (ilma et neid oleks vaja 
riikide õigusesse eraldi lisada)1. Kõige tähtsam määrus riigiabi valdkonnas on üldine grupierandi määrus.
Pehme õigus
Suunised – pehme õiguse vahendid, millel ei ole õiguslikult siduvat jõudu, kuid millel võib olla õiguslikke taga -
järgi. Euroopa Kohus on minevikus tühistanud komisjoni otsuseid seetõttu, et need on olnud vastuolus pehme 
õigusega. Suunistes sätestatakse kriteeriumid, mille alusel komisjon hindab teatatud abimeetmete kokkusobi -
vust siseturuga. Tõenäoliselt peab komisjon suunistes sätestatud kriteeriumidega vastuolus olevaid teatatud 
abimeetmeid siseturuga kokkusobimatuks. Suunised kehtivad horisontaalsel tasandil (näiteks teadus- ja aren -
dustegevust ning innovatsiooni käsitlevad suunised) ja valdkondlikul tasandil (näiteks lennujaamu ja lennuette -
võtjaid käsitlevad suunised).
Analüüsitabelid – suunisdokumendid, mis on kavandatud konkreetselt selleks, et aidata liikmesriikidel hinnata, 
kas taristuprojektidele antavast abist tuleks teavitada komisjoni.
1 Vt ELi toimimise lepingu artikkel 288.IV lisa
72 Komisjoni  
vastus
IV
Komisjon teeb auditeerimisasutustega pidevalt tihedat koostööd, et parandada nende suutlikkust riigiabi auditee -
rimise valdkonnas. Lisaks sihipärastele koolitustele, meetmetele ja juhistele esitas komisjon 2011. aastal auditeeri -
misasutustele kasutusvalmis riigiabi kontrollnimekirjad ja 2015. aasta novembris ajakohastatud kontrollnimekirjad.
Määrusega nõutakse, et auditeerimisasutused esitavad oma iga-aastastes kontrolliaruannetes auditite peamised 
tulemused, kuid mitte üksikasjalikku teavet kindlakstehtud vigade laadi kohta. Iga-aastaste kontrolliaruannete 
läbivaatamise raames kontrollivad komisjoni talitused muu hulgas süsteemiauditite ja tegevusauditite metoodikat 
(sh kontrollnimekirju) ning teostavad uuesti auditid, mille liikmesriikide auditeerimisasutused on juba teinud. Oma 
läbivaatamiste põhjal leiab komisjon, et mõnel juhul võivad auditeerimisasutused olla riigiabiga seotud vead avasta -
nud, kuid esitanud need mõne muu kategooria all, mille tulemuseks võib olla nende tegelikust väiksemana esita -
mine iga-aastastes kontrolliaruannetes. Ent komisjon on teinud kindlaks ka puudusi ja palunud auditeerimisasu -
tustel tõhustada oma kontrolli riigiabi küsimuste üle. Samuti on komisjoni enda kontrollide käigus hiljuti leitud, 
et kooskõlas kontrollikoja hinnanguga on auditeerimisasutuste kasutatavate riigiabi kontrollnimekirjade kvaliteet 
oluliselt paranenud.
V
Komisjon märgib, et nii regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat kui ka tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse peadirektoraat on kasutanud andmebaase rahastamisperioodi 2007–2013 auditite leidude esitamiseks. 
Kuigi andmebaase ei kavatsetud kasutada vigade allikate analüüsimise vahendina, ei takistanud see komisjonil võtta 
asjakohaseid ennetusmeetmeid teadaolevate korduvate riigiabiga seotud küsimuste käsitlemiseks. 2016. aasta märt -
sis jagas konkurentsi peadirektoraat oma riigiabi programmide järelkontrolli käigus saadud kogemusi regionaal- ja 
linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadiga. Eelkõige 
esitas konkurentsi peadirektoraat regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadile ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja 
sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadile 2015. aasta kontrollitsükli tulemused. Peale selle täiustab komisjon vajaduse 
korral peadirektoraatide vahelist teabevahetust riigiabiga seotud vigade kohta.
Seoses võetud ennetusmeetmetega rakendavad regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ning konkurentsi pea -
direktoraat alates 2015. aasta märtsist terviklikku tegevuskava „Haldussuutlikkuse tugevdamine liikmesriikide 
vahendite haldamiseks riigiabi valdkonnas”. Programmitöö perioodiks 2014–2020 on õigusraamistikuga kehtestatud 
riigiabi kohta eeltingimused, et parandada tegevuskavade abil teatavate liikmesriikide haldussuutlikkust selles vald -
konnas enne programmi rakendamist.
VI
Komisjon rõhutab, et riigiabimeetmetest teavitamise kohustus lasub liikmesriikidel ning et otsus suurprojekti kohta 
ei ole otsus suurprojekti vastavuse kohta riigiabi eeskirjadele. Lisaks peavad liikmesriigid hindama, kas projektidele 
on antud riigiabi või mitte, ning juhul, kui nad leiavad, et riigiabi on antud, tõendama suurprojekti ettepaneku esita -
misel riigiabi nõuetele vastavust olenemata sellest, milline seotud otsustamismenetlus on ühissätete määruse alusel 
valitud.
Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat pidas ametlike talitustevaheliste konsultatsioonide raames konkurentsi 
peadirektoraadiga suurprojektide üle nõu juba enne 2012. aasta lõppu, kuigi mitte süstemaatiliselt. Konkurentsi 
peadirektoraadiga suurprojektide heakskiitmisel tehtavat talitustesisest koostööd täiustati pärast otsust kohtuasjas 
Leipzig-Halle. Ennetusmeetmetena on kehtestatud nõuetekohane kontrolli- ja tasakaalustussüsteem, mille eesmärk 
on vältida perioodil 2014–2020 suurprojektide kohta riigiabi eeskirjadega vastuolus olevate otsuste tegemist.
Komisjoni vastus 73
Seepärast leiab komisjon, et ennetusmeetmed ning perioodiks 2014–2020 nii projekti ettevalmistamise etapi kui 
ka projektiga seotud otsuste tegemise etapi puhul ettenähtud koostöö konkurentsi peadirektoraadiga maandavad 
asjakohaselt kontrollikoja nimetatud riske.
Kui minna kaugemale ning püüda saavutada õiguskindlust seoses riigiabi nõuetele vastavusega süstemaatiliste 
ametlike teadete kaudu, millele järgneb riigiabi käsitlev komisjoni otsus kõikide suurprojektide kohta (sõltumata 
õiguslikest nõuetest), oleks see vastuolus riigiabi ajakohastamise protsessiga, aga ka üldise lihtsustamise ja kõikide 
sidusrühmade halduskoormuse vähendamise eesmärgiga ning tooks kaasa täiendava riski seoses ERFist/ÜFist rahas -
tatavate suurprojektide õigeaegse rakendamisega.
VII
Riigiabi ajakohastamise kontekstis, millega suurendati liikmesriikide vastutust abi andmisel, tugevdas konkurentsi 
peadirektoraat oma valimipõhist kontrolli riigiabi meetmete rakendamise üle. Konkurentsi peadirektoraadi kontroll 
on suunatud vigadele ja õigusnormide rikkumistele riigiabi meetmete rakendamisel, kuid samuti aitab see teada 
saada, kuidas liikmesriigid abimeetmeid praktikas tegelikult rakendavad. See võimaldab konkurentsi peadirektoraa -
dil koguda häid ja halbu tavasid ning jagada neid liikmesriikidega (liikmesriikide töörühmade, riiklike koordinaato -
rite võrgustiku jms kaudu).
Peale selle koostas konkurentsi peadirektoraat üldise grupierandi määruse (komisjoni 17. juuni 2014. aasta määrus 
(EL) nr 651/2014) kohased kontrollnimekirjad ja jagas neid liikmesriikidega, et neil oleks lihtsam eelnevalt kontrol -
lida, kas kõik kohaldatavad nõuetele vastavuse tingimused on täidetud. Üldise grupierandi määruse kohaseid kont -
rollnimekirju jagatakse ka regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse peadirektoraadiga ja ühtekuuluvuspoliitika valdkonna auditeerimisasutustega.
Lisaks pakub konkurentsi peadirektoraat sihtotstarbelist IT-platvormi, kus ta vastab liikmesriikide tõlgendamisalas -
tele küsimustele (e-riigiabi WIKI) ja avaldab nende küsimuste ja vastuste põhjal ka korduvaid küsimusi käsitlevaid 
dokumente.
Mis puudutab riigiabi eeltingimuste hindamist, siis nagu on sätestatud ühissätete määruses, peab see põhinema 
ühissätete määruse XI lisas määratletud kolmel kriteeriumil. Riigiabi eeskirjadele vastavus programmitöö perioodil 
2007–2013 ei ole iseenesest nõuete täitmise kriteerium. Komisjon jätkab aga kõikide riigiabi eeskirjadele vastavu -
sega seotud küsimuste kontrollimist kõikides liikmesriikides ja võtab vajaduse korral asjakohased meetmed.
VIII a)
Komisjon nõustub soovitusega ja leiab, et ta juba rakendab seda.
Kui kontrolli käigus avastatakse riigiabi eeskirjadele mittevastavuse juhtumid, kasutab komisjon olemasolevaid 
parandusmeetmeid.
Siinkohal on oluline eristada abi ebaseaduslikkust ja siseturuga kokkusobimatust. Abimeede on ebaseaduslik, kui 
enne selle võtmist ei ole komisjoni teavitatud ja kui see ei ole hõlmatud üldise grupierandi määrusega. Komisjon 
saab aga nõuda sellise meetme raames antud abi tagastamist, kui meede on siseturuga kokkusobimatu (st seda ei 
saa pidada kokkusobivaks mis tahes suuniste põhjal või otse aluslepingu põhjal).
Kui konkurentsi peadirektoraat avastab kontrolli käigus ebaseadusliku abimeetme, uurib ta kõigepealt, kas sellist 
meedet võib pidada siseturuga kokkusobivaks.
Komisjoni vastus 74
Abi tagastamist hõlmavaid parandusmeetmeid saab kasutada üksnes juhul, kui avastatud vea tulemusel on antud 
siseturuga kokkusobimatut abi.
Muud liiki vigade puhul on asjakohasem kohandada kava ülesehitust ja/või kontrollimehhanisme. Mõne vea puhul 
oleks parandusmeetmeid keeruline ellu viia (nt oli abi siseturuga kokkusobimatu selle andmise ajal, kuid hiljem läbi 
vaadatud eeskirjade põhjal võib seda kokkusobivaks pidada).
VIII b) i)
Komisjon nõustub soovitusega ja juba rakendab seda oma auditeerimisvahendis MAPAR.
MAPARi puhul on tegemist põhjaliku andmebaasiga, kuhu kantakse kõik kindlakstehtud õigusnormide rikkumised, 
sealhulgas riigiabiga seotud vead. Konkreetselt riigiabiga seotud õigusrikkumiste puhul on MAPARis praegu määrat -
letud seitset liiki leiud.
Peale selle võimaldab MAPAR auditileide käsitlevat teavet paremini struktureerida. See pakub igakülgset paindlik -
kust leidude, sealhulgas riigiabi käsitlevate leidude mis tahes kategooria või alamkategooria lisamiseks või muutmi -
seks vastavalt kindlakstehtud auditialastele vajadustele või leidudele.
Samuti on MAPARi auditeerimisvahend kavandatud nii, et asjakohastel komisjoni talitustel on võimalik võtta kõikide 
kindlakstehtud õigusnormide rikkumiste suhtes järelmeetmeid, sealhulgas teha finantskorrektsioone.
VIII b) ii)
Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega ja kohandab vigade liigitamise süsteemi, et oleks võimalik teha 
analüüse.
VIII b) iii)
Komisjon nõustub soovitusega ja juba rakendab seda.
MAPARi puhul edastavad tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat ning regionaal- ja linna -
poliitika peadirektoraat korra aastas konkurentsi peadirektoraadile asjakohased riigiabi käsitlevad andmed spet -
siaalselt kohandatud aruandluse (komisjoni auditite käigus ilmnenud riigiabiga seotud leidude liigitamise süsteemi) 
põhjal.
Seoses komisjoni talituste vahelise teabevahetusega laiendavad regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat, 
tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat ning konkurentsi peadirektoraat teabe jagami -
seks oma teabevahetuskanaleid. Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat ning regionaal- 
ja linnapoliitika peadirektoraat jagavad omavahel tulemusi ja peavad riigiabiga seotud auditiküsimustes vajaduse 
korral nõu konkurentsi peadirektoraadiga.
Andmebaasi IMS puhul antakse konkurentsi peadirektoraadile juurdepääs teabele teadmisvajaduse põhiselt.
VIII b) iv)
Komisjon nõustub soovitusega.
Komisjoni vastus 75
Komisjon kontrollib liikmesriikide võimet täita riigiabi eeskirju, tuginedes oma andmebaasides olevale teabele, mis 
tuleneb eelkõige kättesaadavatest auditileidudest.
Komisjon kasutab sellise kontrollimise tulemusi, et paremini suunata oma kontrolli- ja koolitustegevust, mida ta 
liikmesriikide asjaomastele programme haldavatele asutustele pakub.
VIII c)
Komisjon nõustub soovitusega ja on selle juba rakendanud, kuna liikmesriigid peavad suurprojekti taotlust esitades 
tõendama, et nad on riigiabi eeskirjadele vastavust põhjalikult kontrollinud, olenemata sellest, milline seotud otsus -
tamismenetlus on ühissätete määruse alusel valitud, sealhulgas vajaduse korral riigiabist teavitamise teel.
Juhul kui riigiabi kohta tuleb teha komisjoni otsus, peab liikmesriik enne komisjonile suurprojekti taotluse või suur -
projekti teate esitamist ootama, kuni komisjon on riigiabi otsuse heaks kiitnud.
Tegemist on ennetusmeetmega, mille eesmärk on vältida perioodil 2014–2020 suurprojektide kohta riigiabi eeskirja -
dega vastuolus olevate otsuste tegemist.
VIII d) i)
Komisjon nõustub soovitusega ja on selle juba rakendanud.
Komisjon kontrollib auditeerimisasutuste mitmesuguste auditimenetluste raames tehtava riigiabi käsitleva töö kvali -
teeti komisjoni riskipõhistes auditites auditeerimisasutuste tehtud töö kohta, mis hõlmavad metoodikat (sh kontrol -
lnimekirju), mida auditeerimisasutused süsteemiauditite ja tegevusauditite puhul kasutavad; auditeerimisasutuste 
juba tehtud auditite uue teostamise käigus, et kontrollida esitatud tulemuste kehtivust, või auditeerimisasutuste 
poolt komisjonile esitatud iga-aastaste kontrolliaruannete läbivaatamise käigus, et veenduda, kas auditeerimisasu -
tuse arvamus tugineb kindlalt süsteemi- ja tegevusauditite tulemustele.
Mõnel juhul on komisjon juba soovitanud asjaomastel auditeerimisasutustel oma kontrollnimekirju tõhustada, et 
need hõlmaksid ulatuslikumalt riigiabi kontrollimist. Komisjon tagab ka edaspidi, et auditeerimisasutused kasutavad 
nõuetekohaseid kontrollnimekirju.
VIII d) ii)
Komisjon ei nõustu selle soovitusega, sest see on vastuolus komisjoni eesmärgiga, mida püütakse saavutada 
2012. aastal liikmesriikidele esitatud juhiste kaudu – mitte kontrollida süstemaatiliselt üle projekte, mille kohta on 
tehtud otsus enne asjaomast kuupäeva (jättes liikmesriikidele võimaluse teade esitada või mitte), ning tagada liik -
mesriikidele ja abisaajatele stabiilsus seoses selliste projektide käsitlemisega.
Komisjoni vastus 76
VIII d) iii)
Komisjon nõustub soovitusega ja juba rakendab seda.
Riigiabi tegevuskava rakendamise kontekstis tegutseb komisjon juba oma riigiabi käsitlevate otsuste põhjal, mida 
kasutatakse juhtumiuuringutena: näiteks põhineb üle poole temaatiliste seminaride (seni on korraldatud seminarid 
teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas ja energia valdkonnas) programmidest konkreetsetel 
juhtumitel (tegelikud riigiabi käsitlevad otsused).
Komisjoni talitused pakuvad juhiseid ka tabelite, kontrollnimekirjade või kiirvastustena abi andvate asutuste esi -
tatud tõlgendamisalastele küsimustele. Küsimuste ja vastuste põhjal avaldatakse korduvaid küsimusi käsitlevaid 
dokumente.
Komisjon jätkab kõikidele asjaomastele asutustele, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide prog -
ramme haldavatele asutustele suunatud juhiste ajakohastamist, kui muutused seda nõuavad.
Samuti pakub hiljuti vastu võetud komisjoni teatis, mis käsitleb abi mõistet, juhiseid selle kohta, millal ELi riigiabi 
kontroll avaliku sektori kulutusi hõlmab ja millal mitte.
VIII d) iv)
Komisjon ei nõustu selle soovitusega, sest vähese tähtsusega abi määrusega jäetakse liikmesriikide otsustada, kas 
luua vähese tähtsusega abi jälgimiseks keskne register või tugineda oma töös muudele vahenditele (nt abisaajate 
kinnitustele).
Kuigi vähese tähtsusega abi keskne register oleks eelistatav, ei seata vähese tähtsusega abi määruse artikliga 6 
liikmesriikidele kohustust sellist registrit omada ning võimaldatakse neil rakendada kumuleerimiseeskirja muude 
vahendite abil. Liikmesriikidele valikuvõimaluse jätmine on kooskõlas üldpõhimõttega, mille kohaselt liikmesriigid 
saavad otsustada enda jaoks kõige sobilikuma halduskorralduse. Samuti täheldas komisjon vähese tähtsusega abi 
määruse läbivaatamist käsitleva esimese konsultatsiooni ajal mitme liikmesriigi negatiivset reaktsiooni vähese täht -
susega abi kohustusliku registri ideele.
(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html )
VIII d) v)
Komisjon ei nõustu soovitusega, sest ta on seisukohal, et Deggendorfi põhimõtet saab rakendada vaid üksiku 
liikmesriigi tasandil. Komisjon kavatseb selgitada seda teemat 2014. aasta üldise grupierandi määruse käimasoleva 
läbivaatamise käigus.
Kui liikmesriigil peaks olema kahtlusi või raskusi seoses selle kindlakstegemisega, kas teatava ettevõtja suhtes kehtib 
tagastamiskorraldus, saab ta vastastikuse koostöö raames pöörduda konkurentsi peadirektoraadi poole.
VIII e)
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega tegeleva nelja peadirektoraadi peadirektorid juba kohtuvad korrapä -
raselt eeltingimuste täitmisega seotud maksete peatamise komitees. Jätkatakse praeguse, nii ennetava (liikmesrii -
kide tegevuskavade rakendamine eeltingimuste täitmata jätmise korral) kui ka korrigeeriva (vajaduse korral maksete 
peatamine) lähenemisviisi ranget ja järjepidevat kohaldamist.
Komisjoni vastus 77
Ühine vastus punktidele 34–36
Komisjon on hoolikalt jälginud kõiki viimastel aastatel selles valdkonnas kontrollikoja ja komisjoni enda auditilei -
dude põhjal avastatud riigiabiga seotud küsimusi ning taotlenud asjaomaste liikmesriikide ja programmide puhul 
finantskorrektsioonide tegemist, kui ta on seda vajalikuks pidanud (vt punktid 50 ja 51).
Komisjon märgib aga, et nagu kontrollikoda on tabelis 2 näidanud, on tema valimites avastatud riigiabiga seotud 
vigade arv hiljuti kahanenud. Finantsmõjuga vigade arv vähenes viielt juhtumilt 2013. aastal kolmele juhtumile 
2014. aastal. Komisjon eeldab selle suundumuse jätkumist, muu hulgas tulenevalt 2014. aasta üldise grupierandi 
määruse (määrus (EL) nr 651/2014) kohaldamisest.
Ühine vastus punktidele 37–44
Komisjon nõustub riigiabi valdkonnas esinevate nende vigade liigitusega, mille kontrollikoda esitas ja mille komis -
jon on avastanud ka oma auditite kaudu (vt punktid 47 ja 48). Lähtudes varasemate vigadega seoses saadud koge -
mustest, selgitas ja lihtsustas komisjon eeskirju (eriti ergutavat mõju käsitlevaid eeskirju) 2014. aasta üldise gru -
pierandi määruses.
53
Komisjon märgib, et kontrollikoja aruandes käsitletud ajavahemikul hõlmas komisjoni kontroll riigiabi üle ligikaudu 
6–9% iga aasta riigiabi kogukuludest. Märkimisväärset hulka kavadest on nende kestusaja jooksul vähemalt ühel 
korral kontrollitud.
55
Võttes arvesse üksikute liikmesriikide puhul kontrollitud kavade piiratud arvu, võib probleemsete juhtumite osakaal 
olla seotud kontrollitud kavade koguarvuga. Näiteks Leedu ja Luksemburgi puhul põhineb probleemsete juhtumite 
50%-line osakaal üksnes nelja kava kontrollimisel (st neljast kaks kava leiti olevat probleemsed). „Probleemne” on 
termin, mida konkurentsi peadirektoraat kasutab selleks, et tähistada mitmesuguseid riigiabi eeskirjade rikkumisi, 
alustades vormipuudustest, nagu kumulatsioonieeskirjade vale sõnastamine, ja lõpetades õigusprobleemidega, 
nagu üldist grupierandi määrust käsitlevas kavas kajastatud asjaomase määruse tingimuste puudumine.
56
Konkurentsi peadirektoraadi tehtud kontrollide tulemusel võeti mitu parandusmeedet, sealhulgas siseturuga kok -
kusobimatu abi vabatahtlik ja kohustuslik tagastamine.
Komisjon jälgib koos asjaomase liikmesriigiga juhtumeid, mille puhul abi vabatahtlikult tagastatakse. Kõikide vaba -
tahtliku tagastamise juhtumite kohta ei peeta eraldi arvestust. Mõnel juhul ei ole tagastamine asjakohane, sest kuigi 
meede on ebaseaduslik, võib seda pidada siseturuga kokkusobivaks, või kuna varem siseturuga kokkusobimatu 
meede muutus riigiabi eeskirjade hilisema muutmise tõttu kokkusobivaks.
Sellistel juhtudel esitab komisjon soovitusi ja palub lõppkokkuvõttes liikmesriikidel abikava ülesehitust vajaduse 
korral muuta.
Komisjoni vastus 78
57
Komisjon märgib, et nii regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat kui ka tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse peadirektoraat on kasutanud andmebaase programmitöö perioodi 2007–2013 auditite leidude esitami -
seks. Kuigi andmebaase ei kavatsetud kasutada vigade allikate analüüsimise vahendina, ei takistanud see komisjonil 
võtta asjakohaseid ennetusmeetmeid teadaolevate korduvate riigiabiga seotud küsimuste, näiteks VKEde boonuse 
või ergutava mõju käsitlemiseks.
Programmitöö perioodiks 2014–2020 on asutusesisest kontrollivahendit, mida komisjon kasutab oma auditileidude 
suhtes järelmeetmete võtmiseks, oluliselt täiustatud ühise IT-vahendi MAPARi (auditiprotsesside, -ülesannete ja -res -
sursside haldamine) kasutuselevõtuga auditiprotsessi haldamiseks ja jälgimiseks ERFi, ÜFi ja ESFi puhul.
Kõikide asjaomaste komisjoni talituste teabevoo ja analüüsivõimekuse parandamiseks leppisid tööhõive, sotsiaal -
küsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat ning regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat 2016. aasta keskel 
konkurentsi peadirektoraadiga kokku, et edaspidi edastavad nad konkurentsi peadirektoraadile korra aastas asjako -
hased andmed oma riigiabi käsitlevate auditite leidude kohta.
59
IMS on vahend, mille kaudu liikmesriigid teatavad õigusnormide rikkumistest (sealhulgas pettustest). Õigusnormide 
rikkumise liik näidatakse ripploendite (koodide) kaudu, samas kui kasutatud tegutsemisviisi kirjeldatakse teksti 
vormis, mis täiendab kodifitseeritud väljade kaudu esitatud teavet. Analüüse saab teha õigusnormide rikkumise liigi 
põhjal. IMS ei ole riigiabi kontrollimise vahend, kuid juba olemasolevatele ripploenditele on võimalik lisada eraldi 
liik riigiabi kohta.
61
Komisjon märgib, et ta võttis perioodi 2007–2013 jooksul ennetusmeetmeid korduvate riigiabiga seotud küsimuste 
käsitlemiseks, eeskätt komisjoni asjakohaste talituste vahelise korrapärase teabevahetuse tulemusel. Näiteks on 
komisjoni peadirektoraadid alates programmitöö perioodi 2007–2013 algusest jaganud auditiaruandeid. Samuti 
konsulteeritakse riigiabiga seotud auditiküsimustes vajaduse korral konkurentsi peadirektoraadiga enne auditi järel -
duste lõplikku sõnastamist.
Vt ka punkt 60 ja komisjoni vastus punktile 57.
2015. aasta märtsis leppisid komisjoni talitused kokku konkreetseid suunatud meetmeid sisaldavas riigiabi tegevus -
kavas, tuginedes kättesaadavate auditileidude põhjal saadud kogemustele (vt kontrollikoja tähelepanekud punkti -
des 108–110).
Lisaks kehtestatakse 2013. aasta detsembris programmitöö perioodiks 2014–2020 vastu võetud õigusraamistikuga 
riigiabi käsitlev eeltingimus, et suurendada liikmesriikide suutlikkust täita riigiabi eeskirju enne programmide 
rakendamist.
62
Komisjon märgib, et vademeekum käsitleb transpordisektorit. Komisjon ei väida, et selle sektori suhtes ei kohaldata 
riigiabi eeskirju, vaid et üldiste  riigiabi eeskirjade asemel kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 93 
kohaselt riigiabi erieeskirju (kokkusobivus). Vademeekumis sisalduvat avaldust ei tuleks mõista sellisena, et rii -
giabiks liigitamine iseenesest on transpordisektoris erinev.
Komisjoni vastus 79
Ühine vastus punktidele 69–71
Komisjon märgib, et riigiabimeetmetest teavitamise kohustus lasub liikmesriikidel ning et otsus suurprojekti kohta 
ei ole otsus suurprojekti vastavuse kohta riigiabi eeskirjadele.
Eristada tuleb kohtuotsusele Leipzig-Halle eelnevat ja järgnevat olukorda ning programmitöö perioode 
2007–2013  ja 2014–2020.
Komisjon rõhutab, et regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat pidas ametlike talitustevaheliste konsultatsioo -
nide raames konkurentsi peadirektoraadiga suurprojektide üle nõu juba enne 2012. aasta lõppu, kuigi mitte 
süstemaatiliselt.
Pärast otsust kohtuasjas Leipzig-Halle on regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ning konkurentsi peadirektoraat 
tõhustanud oma koostööd suurprojektide taotluste hindamisel. Komisjon rõhutab, et viimastel aastatel ei ole olnud 
ühtegi suurprojekti, mille kohta komisjon oleks võtnud vastu ERFi või ÜFi rahastamist heaks kiitva otsuse ning mille 
kohta oleks hiljem riigiabi eeskirjade alusel vastu võetud negatiivne otsus. See näitab, et kehtestatud koostöökorral -
dus toimib tegelikkuses hästi.
Perioodil 2014–2020 peab liikmesriik koostama suurprojekti taotluse, milles tuleb enne selle regionaal- ja linnapo -
liitika peadirektoraadile esitamist tõendada vastavust riigiabi eeskirjadele olenemata sellest, millise suurprojekte 
käsitlevate otsuste tegemise menetluse liikmesriik valib (ühissätete määruse artikli 102 lõige 1 või lõige 2). Kui rii -
giabi käsitlev otsus on vajalik, tuleb see igal juhul vastu võtta enne, kui suurprojekti saab regionaal- ja linnapoliitika 
peadirektoraadile esitada.
Lisaks kontrollikoja osutatud tõhusamale koostööle on kehtestatud täiendav ennetusmeede: liikmesriikide ja sõl -
tumatu kvaliteedikontrolli ekspertide võimalus võtta projekti ettevalmistamise etapis ühendust konkurentsi peadi -
rektoraadiga, kui neil on kahtlusi selle kohta, kas vastavast suurprojektist tuleb riigiabi teavitamise menetluse alusel 
konkurentsi peadirektoraati teavitada või mitte.
Seepärast leiab komisjon, et praegused ennetusmeetmed ning perioodiks 2014–2020 nii projekti ettevalmistamise 
etapi kui ka projektiga seotud otsuste tegemise etapi puhul kehtestatud koostöö konkurentsi peadirektoraadiga 
maandavad asjakohaselt riske, mida kontrollikoda punktis 70 nimetas.
Ühine vastus punktidele 74–79
Määrusega nõutakse, et auditeerimisasutused esitavad oma iga-aastastes kontrolliaruannetes auditite peamised 
tulemused, kuid mitte üksikasjalikku teavet tegevusauditite raames kindlakstehtud vigade laadi kohta. Seda võib 
aga teha vabatahtlikult.
Peale selle leiab komisjon oma läbivaatamiste põhjal, et mõnel juhul võivad auditeerimisasutused olla riigiabiga 
seotud vead avastanud, kuid esitanud need mõne muu kategooria all (näiteks mittevastavus liikmesriigi abi -
kõlblikkuse eeskirjadele), mille tulemuseks võib olla nende tegelikust väiksemana esitamine iga-aastastes 
kontrolliaruannetes.
Et suurendada auditeerimisasutuste suutlikkust riigiabi valdkonnas auditeid teha, teevad komisjoni talitused nen -
dega ka pidevalt tihedat koostööd koolituste, juhiste ja kogemuste vahetamise kaudu, sealhulgas spetsiaalsete 
auditi kontrollnimekirjade jagamise teel, mida komisjon tegi 2011. aastal ja uuesti 2015. aastal, mil jagati ajakohas -
tatud kontrollnimekirju. Iga-aastaste kontrolliaruannete läbivaatamise käigus kontrollib komisjon, kas auditeeri -
misasutuse arvamus tugineb kindlalt süsteemi- ja tegevusauditite tulemustele.
Samuti on komisjoni enda kontrollide käigus hiljuti leitud, et kooskõlas kontrollikoja hinnanguga on auditeeri -
misasutuste kasutatavate riigiabi kontrollnimekirjade kvaliteet oluliselt paranenud (vt punkt 79).
Komisjoni vastus 80
Ühine vastus punktidele 81 ja 82
Viimastel aastatel on komisjoni talitused oma koolitustoetust liikmesriikidele olulisel määral suurendanud. Esiteks 
on nad korraldanud suure arvu seminare ja õpikodasid kogu ELis või toetanud nende korraldamist (näiteks pakkusid 
nad üldise grupierandi määruse alast koolitust enamikus liikmesriikides, sealhulgas kõikidele auditeerimisasutustele; 
vt punkt 111). Peale selle pakuvad nad juhiseid tabelite, kontrollnimekirjade või kiirvastustena abi andvate asutuste 
või auditeerimisasutuste esitatud tõlgendamisalastele küsimustele.
Hiljuti vastu võetud komisjoni teatis, mis käsitleb abi mõistet, pakub samuti juhiseid selle kohta, millal ELi riigiabi 
kontroll avaliku sektori kulutusi hõlmab ja millal mitte. Kõnealused juhised peaksid aitama avaliku sektori asutustel 
ja ettevõtjatel kindlaks teha, millal võib pakkuda avalikke toetusmeetmeid, ilma et neid oleks vaja ELi riigiabi eeskir -
jade kohaselt heaks kiita.
Komisjoni talitused võtavad teadmiseks kontrollikoja tehtud uuringu ning asjaolu, et muudele võimalustele eelis -
tati juhtumiuuringuid sisaldavat praktilist juhist ja täiendavaid koolitusmeetmeid. Riigiabi valdkonnas võib juhtumi 
konkreetsetel asjaoludel olla suur roll selle hindamises. Konkurentsi peadirektoraat leiab, et komisjoni otsused 
riigiabi kohta on parimad näited, millest liikmesriigid saavad kasulikke juhiseid.
Komisjon jätkab auditeerimisasutuste toetamist ja julgustab neid tihedamalt suhtlema liikmesriikide 
riigiabiametitega.
Ühine vastus punktidele 92–94
Üldise grupierandi määruse 2014. aasta läbivaatamise põhieesmärk oli selgitada ja lihtsustada riigiabi eeskirju 
ning vähendada liikmesriikide halduskoormust. Üldise grupierandi määruse kohaldamisala laiendamise tulemusel 
vähenes eelkõige oluliselt selliste riigiabi meetmete arv, millest tuleb komisjoni teavitada. See peaks hõlbustama ka 
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tegevust.
93
Üldine grupierandi määrus käsitleb teavitamisvajadust. Selle kohaldamisala laieneb meetmetele, mida ei olnud enne 
üldise grupierandi määruse jõustumist 2014. aastal teavitamiskohustusest vabastatud. Pärast komisjoni hinnangut 
võidi need meetmed kuulutada kokkusobivaks ka enne 2014. aasta üldise grupierandi määruse jõustumist.
96
Komisjon on seisukohal, et Deggendorfi põhimõtet saab rakendada vaid üksiku liikmesriigi tasandil. Komisjon kavat -
seb selgitada seda teemat 2014. aasta üldise grupierandi määruse käimasoleva läbivaatamise käigus.
Kui liikmesriigil peaks olema kahtlusi või raskusi seoses selle kindlakstegemisega, kas teatava ettevõtja suhtes kehtib 
tagastamiskorraldus, saab ta vastastikuse koostöö raames pöörduda konkurentsi peadirektoraadi poole.
Ühine vastus punktidele 102–104
Liikmesriigid võtsid vastu tegevuskavad, mis tuleb rakendada ja ellu viia 2016. aasta lõpuks. Komisjoni talitused 
(regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ning konkurentsi peadirektoraat) kontrollivad seda põhjalikult ja nõuete 
täitmata jätmise korral võib komisjon lõppkokkuvõttes maksed peatada.
Komisjoni vastus 81
105
Komisjon märgib, et eeltingimused on seotud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamisega, samal 
ajal kui konkurentsi peadirektoraadi kontrollitavad kavad ei pruugi tingimata hõlmata rahastamist Euroopa struk -
tuuri- ja investeerimisfondidest.
Nagu kontrollikoda osutas, on ühissätete määruses ühtlasi sätestatud, et riigiabi eeltingimuste hindamine peab 
põhinema ühissätete määruse XI lisas määratletud kolmel alamkriteeriumil. Riigiabi eeskirjadele vastavus perioodil 
2007–2013 iseenesest ei ole nõuete täitmise kriteerium.
Komisjon jätkab aga kõikide riigiabi eeskirjadele vastavusega seotud küsimuste kontrollimist kõikides liikmesriikides 
ja võtab vajaduse korral asjakohased meetmed.
106
Suurprojektide heakskiitmise menetlus perioodil 2014–2020 on eelmise perioodiga võrreldes paranenud (vt ühine 
vastus punktidele 69–71).
Komisjoni talitused on võtnud kohustuse teha täiendavaid jõupingutusi, et ühtlustada uue sõltumatu kvaliteedi -
kontrolli menetluse kaudu esitatud (ühissätete määruse artikli 102 lõige 1) ning Euroopa struktuuri- ja investeerimis -
fondidest kaasrahastavate suurprojektide käsitlemist.
Selles kontekstis on konkurentsi peadirektoraat kehtestanud sisemenetlused, et tagada sõltumatu kvaliteedikont -
rolli menetluses osalevate suurprojektidega seotud konsultatsioonide tõhus ja tulemuslik käsitlemine.
Sõltumatu kvaliteedikontrolli aruanne peaks sisaldama põhjalikku analüüsi meetmega antava abi laadi ja/või selle 
kokkusobivuse kohta mõne erandi või olemasoleva kava põhjal. Peale selle võivad sõltumatu kvaliteedikontrolli 
eksperdid komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artikli 23 alusel võtta ühendust konkurentsi peadirekto -
raadiga, et selgitada suurprojekti puhul kerkivaid riigiabiga seotud küsimusi.
Seepärast tuleb ka sellises uues sõltumatu kvaliteedikontrolli menetluses selgitada konkurentsi peadirektoraadile 
teatatud riigiabiga seotud küsimusi, enne kui suurprojekti dokumendid saab komisjonile esitada.
107
Komisjon rõhutab, et liikmesriigid peavad suurprojekti ettepaneku esitamisel tõendama, et nad on riigiabi nõuetele 
vastavust põhjalikult kontrollinud, olenemata sellest, millise seotud otsustamismenetluse nad valivad (ühissätete 
määruse artikli 102 lõige 1 või lõige 2). Ilma sellise riigiabi nõuetele vastavuse üksikasjaliku hinnanguta ei saa suur -
projekti taotlusi komisjonile esitada.
Komisjoni saab ühissätete määruse artikli 102 lõike 1 kohaselt teavitada ainult sellistest projektidest, mille kohta on 
koostatud positiivne sõltumatu kvaliteedikontrolli aruanne, mis tähendab seda, et liikmesriik peab olema täitnud 
kõik nõuded, sealhulgas riigiabiga seotud nõuded.
Komisjoni talitused on seisukohal, et sellel menetlusel võib olla mitu head külge, sest selle puhul hindab taotlust esi -
tav liikmesriik riigiabi üksikasjalikumalt ning sõltumatutest ekspertidest koosnev sõltumatu kvaliteedikontrolli rühm 
kontrollib riigiabi küsimusi põhjalikult. Lisaks on konkurentsi peadirektoraat kehtestanud korralduse, mis võimaldab 
sõltumatu kvaliteedikontrolli rühmal läbivaadatavate suurprojektide puhul kerkivates riigiabi küsimustes peadirek -
toraadiga konsulteerida.
Komisjoni vastus 82
Kui minna kaugemale ning püüda saavutada õiguskindlust seoses riigiabi nõuetele vastavusega süstemaatiliste 
ametlike teadete kaudu, millele järgneb riigiabi käsitlev komisjoni otsus kõikide suurprojektide kohta (sõltumata 
õiguslikest nõuetest), oleks see vastuolus riigiabi ajakohastamise protsessiga, aga ka üldise lihtsustamise ja kõikide 
sidusrühmade halduskoormuse vähendamise eesmärgiga ning tooks kaasa täiendava riski seoses ERFist/ÜFist rahas -
tatavate suurprojektide õigeaegse rakendamisega.
114
Komisjon toetab liikmesriikide suutlikkust riigiabi eeskirju õigesti tõlgendada ja/või rakendada, sest peamiselt vas -
tutavad nemad kõnealuste eeskirjade täitmiseks asjakohaste meetmete võtmise eest.
Puuduste kõrvaldamiseks rakendavad komisjoni talitused (regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning konku -
rentsi peadirektoraadi tasandil) ühist riigiabi tegevuskava „Haldussuutlikkuse tugevdamine liikmesriikide vahen -
dite haldamiseks riigiabi valdkonnas”. Mitmele liikmesriigile pakuti koolitusi ning sihtrühmaks on kõik Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide haldamises ja rakendamises osalevad asjakohased asutused: korraldusasutused, 
vahendusasutused ning samuti peamised abisaajad.
Peale selle on ühissätete määrusega rahastamisperioodiks 2014–2020 ette nähtud riigiabiga seotud eeltingimus, 
mille eesmärk on tagada eeltingimused ELi riigiabi eeskirjade tõhusaks kohaldamiseks. Nende liikmesriikide jaoks, 
kes kõnealust eeltingimust ei täida, on koostatud tegevuskavad, mis tuleb rakendada ja lõpule viia 2016. aasta 
lõpuks. Komisjoni talitused kontrollivad seda põhjalikult ja nõuete täitmata jätmise korral võib komisjon lõppkokku -
võttes maksed peatada.
114 a)
Komisjon teeb auditeerimisasutustega pidevalt tihedat koostööd, et parandada nende suutlikkust riigiabi auditee -
rimise valdkonnas. Lisaks sihipärastele koolitustele, meetmetele ja juhistele esitas komisjon auditeerimisasutustele 
2011. aastal kasutusvalmis riigiabi kontrollnimekirjad ja 2015. aasta novembris ajakohastatud kontrollnimekirjad. 
Komisjoni oma kontrollide käigus on hiljuti leitud, et kooskõlas kontrollikoja hinnanguga on auditeerimisasutuste 
kasutatavate riigiabi kontrollnimekirjade kvaliteet oluliselt paranenud.
Iga-aastaste kontrolliaruannete läbivaatamise raames kontrollivad komisjoni talitused muu hulgas süsteemiauditite 
ja tegevusauditite metoodikat (sh kontrollnimekirju) ning teostavad uuesti auditid, mille liikmesriikide auditeeri -
misasutused on juba teinud. Sellistes auditite käigus on komisjoni talitused teinud kindlaks puudusi ja palunud 
auditeerimisasutustel tõhustada oma kontrolli riigiabi küsimuste üle.
114 b)
Komisjon märgib, et nii regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat kui ka tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse peadirektoraat on kasutanud andmebaase rahastamisperioodi 2007–2013 auditite leidude esitamiseks. 
Kuigi andmebaase ei kavatsetud kasutada vigade allikate analüüsimise vahendina, ei takistanud see komisjonil võtta 
asjakohaseid ennetusmeetmeid teadaolevate korduvate riigiabiga seotud küsimuste käsitlemiseks. 2016. aasta märt -
sis jagas konkurentsi peadirektoraat oma riigiabi programmide järelkontrolli käigus saadud kogemusi regionaal- ja 
linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadiga. Eelkõige 
esitas konkurentsi peadirektoraat regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadile ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja 
sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadile 2015. aasta kontrollitsükli tulemused. Peale selle täiustab komisjon vajaduse 
korral peadirektoraatide vahelist teabevahetust riigiabiga seotud vigade kohta.
Seoses võetud ennetusmeetmetega kehtestatakse programmitöö perioodi 2014–2020 õigusraamistikuga riigiabi 
käsitlevad eeltingimused.
Komisjoni vastus 83
Lisaks rakendavad regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ning konkurentsi peadirektoraat alates 2015. aasta 
märtsist terviklikku tegevuskava, et suurendada haldussuutlikkust struktuurifondide vahendite haldamiseks riigiabi 
valdkonnas.
Vt ka komisjoni vastused punktidele 57 ja 61.
114 c)
Komisjon rõhutab, et kohustus riigiabimeetmetest eelnevalt teavitada lasub liikmesriikidel ning et otsus suurpro -
jekti kohta ei ole otsus suurprojekti vastavuse kohta riigiabi eeskirjadele.
Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat pidas ametlike talitustevaheliste konsultatsioonide raames konkurentsi 
peadirektoraadiga suurprojektide üle nõu juba enne 2012. aasta lõppu, kuigi mitte süstemaatiliselt.
Ennetusmeetmetena on suurprojektide teabenõuete ja mõlema suurprojekte käsitlevate otsuste tegemise menet -
luse (ühissätete määruse artikli 102 lõige 1 ja lõige 2) puhul kehtestatud nõuetekohane kontrolli- ja tasakaalustus -
süsteem, mille eesmärk on vältida perioodil 2014–2020 suurprojektide kohta riigiabi eeskirjadega vastuolus olevate 
otsuste tegemist.
Vt ka komisjoni vastus punktile 69.
114 d)
Riigiabi ajakohastamise kontekstis, millega suurendati liikmesriikide vastutust abi andmisel, tugevdas konkurentsi 
peadirektoraat oma valimipõhist kontrolli riigiabi meetmete rakendamise üle. Konkurentsi peadirektoraadi kontroll 
on suunatud vigadele ja õigusnormide rikkumistele riigiabi meetmete rakendamisel, kuid samuti aitab see teada 
saada, kuidas liikmesriigid abimeetmeid praktikas tegelikult rakendavad, mis võimaldab konkurentsi peadirektoraa -
dil koguda häid ja halbu tavasid.
Konkurentsi peadirektoraat jagab kontrolli käigus saadud kogemusi liikmesriikidega (liikmesriikide töörühmade, 
riiklike koordinaatorite võrgustiku jms kaudu).
Peale selle koostas konkurentsi peadirektoraat üldise grupierandi määruse (komisjoni 17. juuni 2014. aasta määrus 
(EL) nr 651/2014) kohased kontrollnimekirjad ja jagas neid liikmesriikidega, et neil oleks lihtsam eelnevalt kontrol -
lida, kas kõik kohaldatavad nõuetele vastavuse tingimused on täidetud. Üldise grupierandi määruse kohaseid kont -
rollnimekirju jagatakse ka regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse peadirektoraadiga ja ühtekuuluvuspoliitika valdkonna auditeerimisasutustega.
Lisaks pakub konkurentsi peadirektoraat sihtotstarbelist IT-platvormi, kus ta vastab liikmesriikide tõlgendamisalas -
tele küsimustele (e-riigiabi WIKI) ja avaldab nende küsimuste ja vastuste põhjal ka korduvaid küsimusi käsitlevaid 
dokumente.
Mis puudutab riigiabi eeltingimuste hindamist, siis nagu on sätestatud ühissätete määruses, peab see põhinema 
ühissätete määruse XI lisas määratletud kolmel kriteeriumil. Riigiabi eeskirjadele vastavus programmitöö perioodil 
2007–2013 ei ole iseenesest nõuete täitmise kriteerium.
Komisjon jätkab aga riigiabi eeskirjadele vastavusega seotud küsimuste kontrollimist kõikides liikmesriikides ja 
võtab vajaduse korral asjakohased meetmed.
117
Konkurentsi peadirektoraat on seisukohal, et kui kontrolli käigus avastatakse riigiabi eeskirjadele mittevastavus, 
kasutab ta nõuetekohaselt olemasolevaid parandusmeetmeid.
Komisjoni vastus 84
Komisjon saab kasutada vabatahtlikku või sunniviisilist tagastamist hõlmavaid parandusmeetmeid üksnes juhul, kui 
antud abi on siseturuga kokkusobimatu.
Muud liiki vigade puhul on asjakohasem kohandada kava ülesehitust ja/või kontrollimehhanisme. Mõne vea puhul 
oleks parandusmeetmeid keeruline ellu viia (nt oli abi siseturuga kokkusobimatu selle andmise ajal, kuid hiljem läbi 
vaadatud eeskirjade põhjal võib seda kokkusobivaks pidada). Igal juhul esitatakse liikmesriigile soovitusi ning kui 
see on asjakohane, nähakse ette kava uus kontrollimine teatava aja möödudes, et teha kindlaks, kas soovitused on 
rakendatud.
Komisjon jälgib koos asjaomase liikmesriigiga juhtumeid, mille puhul abi vabatahtlikult tagastatakse. Kõikide vaba -
tahtliku tagastamise juhtumite kohta ei peeta eraldi arvestust. Komisjon leiab aga, et siseturuga kokkusobimatu abi 
vabatahtlik tagastamine, mida liikmesriigid rakendavad, on kasulik vahend, millega ebaõiglane eelis turult kiiresti ja 
tõhusalt kõrvaldada ning motiveerida liikmesriike ebaseaduslikku abi mitte andma.
1. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega ja leiab, et ta juba rakendab seda.
Kui kontrolli käigus avastatakse riigiabi eeskirjadele mittevastavuse juhtumid, kasutab komisjon olemasolevaid 
parandusmeetmeid.
Siinkohal on oluline eristada abi ebaseaduslikkust ja siseturuga kokkusobimatust. Abimeede on ebaseaduslik, kui 
enne selle andmist ei ole komisjoni teavitatud ja kui see ei ole hõlmatud üldise grupierandi määrusega. Komisjon 
saab aga nõuda sellise meetme raames antud abi tagastamist, kui meede on siseturuga kokkusobimatu (st seda ei 
saa pidada kokkusobivaks mis tahes suuniste põhjal või otse aluslepingu põhjal).
Kui konkurentsi peadirektoraat avastab kontrolli käigus ebaseadusliku abimeetme, uurib ta kõigepealt, kas sellist 
meedet võib pidada siseturuga kokkusobivaks.
Abi tagastamist hõlmavaid parandusmeetmeid saab kasutada üksnes juhul, kui avastatud vea tagajärjel on antud 
siseturuga kokkusobimatut abi.
Muud liiki vigade puhul on asjakohasem kohandada kava ülesehitust ja/või kontrollimehhanisme. Mõne vea puhul 
oleks parandusmeetmeid keeruline ellu viia (nt oli abi siseturuga kokkusobimatu selle andmise ajal, kuid hiljem läbi 
vaadatud eeskirjade põhjal võib seda kokkusobivaks pidada).
118
Komisjon märgib, et nii regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat kui ka tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse peadirektoraat on kasutanud andmebaase rahastamisperioodi 2007–2013 auditite leidude esitamiseks. 
Kuigi andmebaase ei kavatsetud kasutada vigade allikate analüüsimise vahendina, ei takistanud see komisjonil teha 
kindlaks korduvaid eri liiki vigasid selles valdkonnas ning rakendada konkreetseid ja suunatud meetmeid riigiabiga 
seotud vigade vältimiseks.
Vt ka komisjoni vastused punktidele 57 ja 61.
Komisjoni vastus 85
119
Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat 
suudavad anda üksikasjalikuma ülevaate õigusnormide rikkumise liigist oma auditeerimise IT-vahendi MAPARi põh -
jal, mis hõlmab programmitöö perioodi 2014–2020 ERFi/ÜFi ja ESFi kohta. Üks MAPARi vahendi eesmärk on kindlaks -
tehtud vigade ja õigusnormide rikkumiste registreerimine ja liigitamine, pakkudes seega üksikasjalike auditileidude 
andmebaasi. Auditeerimisasutustega peetava pideva dialoogi kontekstis jätkavad komisjoni talitused ka koostööd 
liikmesriikidega, et töötada välja riigiabiga seotud vigade liigitamise ühine süsteem, mis põhineb MAPARil ja mida 
selles kajastatakse.
Peale selle võimaldab selline kohandatud aruandlus MAPARisse sisestatud vigade kohta nende liigi alusel regionaal- 
ja linnapoliitika peadirektoraadil ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadil edastada 
konkurentsi peadirektoraadile igal aastal asjakohased andmed nende tehtud riigiabi auditite leidude kohta.
Vt ka komisjoni vastused punktidele 57, 59 ja 61.
120
IMS on vahend, mille kaudu liikmesriigid teatavad õigusnormide rikkumistest (sealhulgas pettustest). Õigusnormide 
rikkumise liik näidatakse ripploendite (koodide) kaudu, samas kui kasutatud tegutsemisviisi kirjeldatakse teksti 
vormis, mis täiendab kodifitseeritud väljade kaudu esitatud teavet. Analüüse saab teha õigusnormide rikkumise liigi 
põhjal. IMS ei ole riigiabi kontrollimise vahend, kuid juba olemasolevatele ripploenditele on võimalik lisada eraldi 
liik riigiabi kohta.
2. soovitus a)
Komisjon nõustub soovitusega ja juba rakendab seda oma auditeerimisvahendis MAPAR.
MAPARi puhul on tegemist põhjaliku andmebaasiga, kuhu kantakse kõik kindlakstehtud õigusnormide rikkumised, 
sealhulgas riigiabiga seotud vead. Konkreetselt riigiabiga seotud õigusrikkumiste kohta aruannete esitamiseks on 
MAPARis praegu määratletud seitset liiki leiud.
Peale selle võimaldab MAPAR auditileide käsitlevat teavet paremini struktureerida. See pakub igakülgset paindlik -
kust leidude, sealhulgas riigiabi käsitlevate leidude mis tahes kategooria või alamkategooria lisamiseks või muutmi -
seks vastavalt kindlakstehtud auditialastele vajadustele või leidudele.
Samuti on MAPARi auditeerimisvahend kavandatud nii, et asjakohastel komisjoni talitustel on võimalik võtta kõikide 
kindlakstehtud õigusnormide rikkumiste suhtes järelmeetmeid, sealhulgas teha finantskorrektsioone.
Komisjon osutab ka vastusele, mille ta esitas punktile 57.
2. soovitus b)
Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega ja kohandab vigade liigitamise süsteemi, et oleks võimalik teha 
analüüse.
Komisjoni vastus 86
2. soovitus c)
Komisjon nõustub soovitusega ja juba rakendab seda.
MAPARi puhul edastavad tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat ning regionaal- ja linna -
poliitika peadirektoraat korra aastas konkurentsi peadirektoraadile asjakohased riigiabi käsitlevad andmed spet -
siaalselt kohandatud aruandluse (komisjoni auditite käigus ilmnenud riigiabiga seotud leidude liigitamise süsteemi) 
põhjal.
Seoses komisjoni talituste vahelise teabevahetusega laiendavad regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat, 
tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat ning konkurentsi peadirektoraat teabe jagami -
seks oma teabevahetuskanaleid. Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat ning regionaal- 
ja linnapoliitika peadirektoraat jagavad omavahel tulemusi ja peavad riigiabiga seotud auditiküsimustes vajaduse 
korral nõu konkurentsi peadirektoraadiga.
Andmebaasi IMS puhul antakse konkurentsi peadirektoraadile juurdepääs teabele teadmisvajaduse põhiselt.
Ühine vastus punktidele 121 ja 122
Komisjon rõhutab, et kohustus riigiabimeetmetest eelnevalt teavitada lasub liikmesriikidel ning et otsus suurpro -
jekti kohta ei ole otsus suurprojekti vastavuse kohta riigiabi eeskirjadele.
Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat pidas ametlike talitustevaheliste konsultatsioonide raames konkurentsi 
peadirektoraadiga suurprojektide üle nõu enne 2012. aasta lõppu, kuigi mitte süstemaatiliselt.
Komisjon kehtestas ennetusmeetmed ja tõhustas oma talituste vahelist koostööd tagamaks, et programmitöö 
perioodil 2014–2020 vastavad kõik suurprojektid, mille liikmesriigid esitavad ja mille kohta komisjon otsuse teeb, 
uutele riigiabi käsitlevatele õigusaktidele.
Kui minna kaugemale ning püüda saavutada õiguskindlust kõikide suurprojektide kohta esitatavate ametlike riigiabi 
teadete kaudu, oleks see vastuolus mitte üksnes riigiabi ajakohastamise protsessiga, vaid ka üldise lihtsustamise ja 
kõikide sidusrühmade halduskoormuse vähendamise eesmärgiga ning tooks kaasa täiendava riski seoses ERFist/
ÜFist rahastatavate suurprojektide õigeaegse rakendamisega.
Vt ka komisjoni vastused punktidele 69 ja 107 ning punkti 114 alapunktile c.
3. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega ja on selle juba rakendanud, sest liikmesriigid saavad esitada komisjonile suurpro -
jekti ettepaneku vaid siis, kui kõiki riigiabi nõuetele vastavuse küsimusi on selgitatud, sealhulgas vajaduse korral 
riigiabist teavitamise kaudu.
Samuti tõhustas komisjon oma talituste vahelist koostööd tagamaks, et programmitöö perioodil 2014–2020 on liik -
mesriigid kõikide suurprojektide puhul, mille nad esitavad ja mille kohta komisjon otsuse teeb, põhjalikult hinnanud 
nende vastavust hiljuti ajakohastatud õigusaktidele riigiabi kohta.
123
Perioodi 2007–2013 õigusraamistikuga nõutakse, et auditeerimisasutused esitavad oma iga-aastastes kontrolliaruan -
netes auditite peamised tulemused, kuid mitte üksikasjalikku teavet tegevusauditite raames kindlakstehtud vigade 
laadi kohta. Seda võib aga teha vabatahtlikult. Seepärast võib auditeerimisasutuste edastatud teave näidata nende 
suutlikkust riigiabiga seotud vigu avastada tegelikust väiksemana.
Komisjoni vastus 87
Et suurendada auditeerimisasutuste suutlikkust riigiabi valdkonnas auditeid teha, teevad komisjoni talitused nen -
dega ka pidevalt tihedat koostööd koolituste, juhiste ja kogemuste vahetamise kaudu, sealhulgas spetsiaalsete 
auditi kontrollnimekirjade jagamise teel, mida komisjon tegi 2011. aastal ja uuesti 2015. aastal.
Samuti on komisjoni enda kontrollide käigus hiljuti leitud, et kooskõlas kontrollikoja hinnanguga on auditeeri -
misasutuste kasutatavate riigiabi kontrollnimekirjade kvaliteet oluliselt paranenud (vt punkt 79).
124
Komisjoni talitused on liikmesriikide auditeerimis- ja koordineerimisasutustega juba jaganud üldise grupierandi 
määruse kohaseid kontrollnimekirju, mis võimaldavad neil eelnevalt kontrollida kõikide nõuetele vastavuse tingi -
muste täitmist või tõhustada selles valdkonnas tehtavaid auditeid. Liikmesriikidega jagatakse eri viisil (töörühmad, 
riiklike koordinaatorite võrgustik, mitmepoolsed või kahepoolsed auditite koordineerimise koosolekud jne) ka 
avastatud probleemide liigitamise süsteemi, häid ja halbu tavasid ning kontrolli käigus saadud kogemusi. Lisaks 
pakutakse riigiabi eeskirjade tõlgendusi tõlgendamisalaste küsimuste süsteemi (e-riigiabi WIKI), analüüsitabelite ja 
muu sellise kaudu.
Komisjon on seisukohal, et Deggendorfi põhimõtet saab rakendada vaid üksiku liikmesriigi tasandil. Komisjon kavat -
seb selgitada seda teemat 2014. aasta üldise grupierandi määruse käimasoleva läbivaatamise käigus.
Kui liikmesriigil peaks olema kahtlusi või raskusi seoses selle kindlakstegemisega, kas teatava ettevõtja suhtes kehtib 
tagastamiskorraldus, saab ta vastastikuse koostöö raames pöörduda konkurentsi peadirektoraadi poole.
4. soovitus a)
Komisjon nõustub soovitusega ja on selle juba rakendanud.
Komisjon kontrollib auditeerimisasutuste mitmesuguste auditimenetluste raames tehtava riigiabi käsitleva töö kvali -
teeti komisjoni riskipõhistes auditites auditeerimisasutuste tehtud töö kohta, mis hõlmavad metoodikat (sh kontrol -
lnimekirju), mida auditeerimisasutused süsteemiauditite ja tegevusauditite puhul kasutavad; auditeerimisasutuste 
juba tehtud auditite uue teostamise käigus, et kontrollida esitatud tulemuste kehtivust, või auditeerimisasutuste 
poolt komisjonile esitatud iga-aastaste kontrolliaruannete läbivaatamise käigus, et veenduda, kas auditeerimisasu -
tuse arvamus tugineb kindlalt süsteemi- ja tegevusauditite tulemustele.
Mõnel juhul on komisjon juba soovitanud asjaomastel auditeerimisasutustel oma kontrollnimekirju tõhustada, et 
need hõlmaksid ulatuslikumalt riigiabi kontrollimist. Komisjon tagab ka edaspidi, et auditeerimisasutused kasutavad 
nõuetekohaseid kontrollnimekirju.
4. soovitus b)
Komisjon ei nõustu selle soovitusega, sest see on vastuolus komisjoni eesmärkidega, mida püütakse saavutada 
2012. aastal liikmesriikidele esitatud juhiste kaudu – mitte kontrollida süstemaatiliselt üle projekte, mille kohta on 
tehtud otsus enne asjaomast kuupäeva (jättes liikmesriikide võimaluse teavitada või mitte), ning tagada liikmesriiki -
dele ja abisaajatele stabiilsus seoses selliste projektide kohtlemisega.
Komisjoni vastus 88
4. soovitus c)
Komisjon nõustub soovitusega ja juba rakendab seda.
Riigiabi tegevuskava rakendamise kontekstis tegutseb komisjon juba oma riigiabi käsitlevate otsuste põhjal, mida 
kasutatakse juhtumiuuringutena: näiteks põhineb üle poole temaatiliste seminaride (seni on korraldatud seminarid 
teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas ja energia valdkonnas) programmidest konkreetsetel 
juhtumitel (tegelikud riigiabi käsitlevad otsused).
Komisjoni talitused pakuvad juhiseid ka tabelite, kontrollnimekirjade või kiirvastustena abi andvate asutuste esi -
tatud tõlgendamisalastele küsimustele. Küsimuste ja vastuste põhjal avaldatakse korduvaid küsimusi käsitlevaid 
dokumente.
Komisjon jätkab kõikidele asjaomastele asutustele, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide prog -
ramme haldavatele asutustele suunatud juhiste ajakohastamist, kui muutused seda nõuavad.
Samuti pakub hiljuti vastu võetud komisjoni teatis, mis käsitleb abi mõistet, juhiseid selle kohta, millal ELi riigiabi 
kontroll avaliku sektori kulutusi hõlmab ja millal mitte.
4. soovitus d)
Komisjon ei nõustu selle soovitusega, sest vähese tähtsusega abi määrusega jäetakse liikmesriikide otsustada, kas 
luua vähese tähtsusega abi jälgimiseks keskne register või tugineda oma töös muudele vahenditele (nt abisaajate 
kinnitustele).
Kuigi vähese tähtsusega abi keskne register oleks eelistatav, ei seata vähese tähtsusega abi määruse artikliga 6 
liikmesriikidele kohustust sellist registrit omada ning võimaldatakse neil rakendada kumuleerimiseeskirja muude 
vahendite abil (nt abisaajate kinnituste põhjal). Liikmesriikidele valikuvõimaluse jätmine on kooskõlas üldpõhimõt -
tega, mille kohaselt liikmesriigid saavad otsustada enda jaoks kõige sobilikuma halduskorralduse. Samuti täheldas 
komisjon vähese tähtsusega abi määruse läbivaatamist käsitleva esimese konsultatsiooni kontekstis mitme liikmes -
riigi negatiivset reaktsiooni vähese tähtsusega abi kohustusliku registri ideele.   
(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html )
4. soovitus e)
Komisjon ei nõustu soovitusega, sest ta on seisukohal, et Deggendorfi põhimõtet saab rakendada vaid üksiku 
liikmesriigi tasandil. Komisjon kavatseb selgitada seda teemat 2014. aasta üldise grupierandi määruse käimasoleva 
läbivaatamise käigus.
Kui liikmesriigil peaks olema kahtlusi või raskusi seoses selle kindlakstegemisega, kas teatava ettevõtja suhtes kehtib 
tagastamiskorraldus, saab ta vastastikuse koostöö raames pöörduda konkurentsi peadirektoraadi poole.
129
Mis puudutab riigiabi eeltingimuste hindamist, siis nagu on sätestatud ühissätete määruses, peab see põhinema 
ühissätete määruse XI lisas määratletud kolmel kriteeriumil. Riigiabi eeskirjadele vastavus programmitöö perioodil 
2007–2013 ei ole iseenesest nõuete täitmise kriteerium.
Komisjon jätkab aga kõikide riigiabi eeskirjadele vastavusega seotud küsimuste kontrollimist kõikides liikmesriikides 
ja võtab vajaduse korral asjakohased meetmed.
Komisjoni vastus 89
5. soovitus a)
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega tegeleva nelja peadirektoraadi peadirektorid juba kohtuvad korrapä -
raselt eeltingimuste täitmisega seotud maksete peatamise komitees. Jätkatakse praeguse, nii ennetava (liikmesrii -
kide tegevuskavade rakendamine eeltingimuste täitmata jätmise korral) kui ka korrigeeriva (vajaduse korral maksete 
peatamine) lähenemisviisi ranget ja järjepidevat kohaldamist.
5. soovitus b)
Komisjon nõustub soovitusega.
Komisjon nõustub soovitusega kontrollida liikmesriikide võimet täita riigiabi eeskirju, tuginedes oma andmebaa -
sides olevale teabele, mis tuleneb eelkõige kättesaadavatest auditileidudest.
Komisjon kasutab sellise kontrollimise tulemusi, et paremini suunata oma kontrolli- ja koolitustegevust, mida ta 
liikmesriikide asjaomastele programme haldavatele asutustele pakub.

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Sündmus Kuupäev
Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 12.11.2014
Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 16.6.2016
Aruande lõplik vastuvõtmine peale ärakuulamismenetlust 7.9. 2016
Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 27.9. 2016
Viimastel aastatel on kontrollikoja auditid näidanud, et 
ühtekuuluvuspoliitikas on riigiabi eeskirjade eiramise tase 
väga kõrge. Komisjon ja kontrollikoda avastasid oluliselt 
rohkem riigiabi eeskirjade rikkumisi kui liikmesriigid, mis 
näitab teadlikkuse suurendamise vajadust ning komisjoni 
jätkuva toetuse vajalikkust. Programmitöö perioodil 
2007–2013 ei võimaldanud komisjoni andmebaasid 
riigiabiga seotud vigu asjakohaselt analüüsida ning 
komisjoni järelevalve abil ei suudetud väljamakstud 
riigiabi olulisel määral sisse nõuda.
Komisjon on võtnud meetmeid, et lihtsustada 
kohaldatavaid riigiabi õigusakte ning edendada 
liikmesriikide haldussuutlikkust. Programmitöö perioodiks 
2014–2020 on vastutus riigiabimeetmete rakendamise 
eest antud üle liikmesriikidele, millega kaasneb riigiabiga 
seotud vigade sagenemise oht.
EUROOPA
KONTROLLIKODA