[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 15.9.2010

KOM(2010) 478 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU SOOVITUS

Noorte liikuvus – õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas

{SEK(2010) 1048}{SEK(2010) 1049}{SEK(2010) 1050}

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

Kavandatav soovitus on osa algatusest „Noorte liikuvus” – ELi suurprojektist, millega toetatakse Euroopa 2020. aasta strateegiat. Algatuse eesmärk on „suurendada heade tulemuste ja võrdsete võimaluste kaudu kõrgharidust pakkuvate Euroopa asutuste tulemuslikkust ja muuta need rahvusvaheliselt senisest atraktiivsemaks ning parandada ELis kõikide haridus- ja koolitustasemete üldist kvaliteeti, edendades selleks õpilaste ja praktikantide liikuvust[1].”

Üks algatuse peamisi tegevussuundi hõlmab riikidevahelise õppega seotud noorte liikuvuse arengu toetamist. Õppega seotud liikuvus on oluline viis, kuidas noored saavad oma tulevast tööhõivet kindlustada ning omandada uusi ametialaseid pädevusi ja areneda aktiivsete kodanikena. See aitab neil omandada uusi teadmisi ja arendada uusi lingvistilisi ja kultuuridevahelise suhtlemise pädevusi. Need eurooplased, kes on noorena olnud kaasatud õppega seotud liikuvusse, kasutavad tõenäoliselt ka hiljem tööalase liikuvuse pakutavaid võimalusi. Ka tööandjad tunnistavad ja väärtustavad liikuvusest saadavat kasu. Õppega seotud liikuvus on aidanud muuta haridus- ja koolitussüsteemid ning -asutused avatumaks, euroopalikumaks ja rahvusvahelisemaks, kergemini juurdepääsetavamaks ning tõhusamaks[2].

ELil on pikk ja edukas areng õppega seotud liikuvuse toetamisel mitmesuguste programmide ja algatuste kaudu, millest tuntuim on Erasmuse programm[3]. Õppega seotud liikuvust toetatakse ka struktuurifondidest. Algatusega „Noorte liikuvus” toetatakse püüdlust pakkuda 2020. aastaks kõigile Euroopa noortele võimalus läbida osa oma haridusteest või saada töökohapõhine koolitus välismaal[4].

Komisjoni rohelise raamatuga „Õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas” (juuli 2009)[5] käivitati avalik arutelu teemal, kuidas kõige paremini lahendada liikuvusega seotud probleeme ning avardada välismaal õppimise võimalusi. Konsultatsiooni käigus saadi üle 3000 vastuse, nende seas oli ka vastuseid riikide ja piirkondade valitsusasutustelt ja teistelt sidusrühmadelt[6]. Neis vastustes on näha üldist soovi tõsta õppega seotud liikuvust kõigis haridussüsteemi osades (kõrghariduses, koolides, kutsehariduses ja koolituses), kuid samuti mitteametliku ja vabahariduse keskkonnas, nagu näiteks vabatahtlik tegevus. Samas näitavad vastused ka seda, et liikuvuse ees on veel palju tõkkeid. Seetõttu teeb komisjon koos kõnealuse teatisega ka nõukogu soovituse ettepaneku õppega seotud liikuvuse kohta ,[7] mis oleks aluseks uuele liikmesriikide ühiskampaaniale, et lõplikult kõrvaldada tõkked liikuvuse teelt. Edusammude jälgimine kajastub „Liikuvuse edetabelis” , millega antakse võrdlev pilt liikmesriikide edusammudest takistuste kõrvaldamisel.

Käesolev soovitus kujutab endast järelmeedet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuli 2001. aasta soovitusele 2001/613/EÜ õpilaste, koolitust saavate isikute, vabatahtlike, õpetajate ja koolitajate liikuvuse kohta ühenduse piires[8]. Soovituses kutsutakse liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid kõnealuste rühmade liikuvuse teelt tõkete kõrvaldamiseks. Selle tulemusena on alates 2001. aastast välja töötatud mitmesuguseid vahendeid ja algatatud poliitilisi initsiatiive.

- 2004. aasta detsembris võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu otsuse kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse ühtse ühenduse raamistiku kohta[9] (Europass). Seda võivad kasutada üksikisikud vabatahtlikkuse alusel, et paremini suhelda ja esitleda oma kvalifikatsioone ja pädevusi kogu Euroopas.

- Õppega seotud liikuvus võib samuti kaasa aidata siseturu tõrgeteta toimimisele, andes noortele eurooplastele tööelu jaoks kaasa parema võõrkeelte ja kultuuridevahelise suhtluse oskuse See võib omakorda hõlbustada liikmesriikide vahel kutsealaste kvalifikatsioonide tunnustamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivile 2005/36/EÜ[10].

- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovituses nr 2006/961/EÜ hariduse ja koolitusega seotud riikidevahelise liikuvuse kohta ühenduse piires[11] tehti ettepanek liikuvust käsitleva Euroopa kvaliteediharta kohta.

- Elukestva õppe Euroopa kvalifikatsiooniraamistikust (EQF),[12] mis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitusega, on saanud tõlgendusvahend, mis muudab kvalifikatsioonid kogu Euroopas paremini arusaadavamaks.

- Komisjoni 2008. aasta juulis avaldatud rohelises raamatus: „Ränne ja liikuvus: Euroopa Liidu haridussüsteemi ülesanded ja võimalused”[13] arutleti, kuidas saaks hariduspoliitika raames paremini tegeleda ülesannetega, mis on tingitud sisserändest ja Euroopa Liidu sisesest liikuvusest.

- Nõukogu 21. novembri 2008. aasta resolutsioonis „Elukestva nõustamise parem integreerimine elukestva õppe strateegiatesse”[14] võeti teadmiseks liikuvuse potentsiaali nii haridusele ja koolitusele kui ka tööturule ning kutsuti liikmesriike muu hulgas üles tagama kõigile kodanikele juurdepääs nõustamisteenustele.

- Nõukogu 20. novembri 2008. aasta soovituses noorte vabatahtlike liikuvuse kohta Euroopa Liidus[15] tunnistati, et piiriülene liikuvus Euroopas võib olla oluline vahend hariduse, tööhõive ning piirkondliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamiseks ning vastastikuse mõistmise ja aktiivse osaluse parandamiseks ühiskonnas. Selles soovitati, et noortele võiks anda rohkem võimalusi tegutseda vabatahtlikuna teises ELi liikmesriigis.

- Bordeaux´s 2008. aasta detsembris vastu võetud kommünikees Euroopa koostöö edendamise kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas[16] (Kopenhaageni protsess) ning seonduvates nõukogu järeldustes[17] rõhutati, et kutseharidus- ja -koolitussüsteemides tuleks edendada töötajate, õppijate ja õpetajate liikumist ühest süsteemist ja ühest riigist teise.

- Euroopa kõrgharidusruumis (Bologna protsess) kõrghariduse eest vastutavate Euroopa ministrite konverentsi 2009. aasta aprilli kommünikees[18] seati eesmärgiks, et 2020. aastaks peab vähemalt 20 % Euroopa kõrgharidusruumis hariduse omandanud õppuritest olema viibinud seoses õpingute või koolitusega välismaal.

- Nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldustes, milles käsitletakse strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (ET 2020),[19] seati strateegiline eesmärk, mille kohaselt peaks välismaal õppimine olema pigem reegel kui erand. Nõukogu kutsus komisjoni üles töötama ettepanekutega võimalike võrdlusaluste kohta ka liikuvuse valdkonnas, keskendudes esialgu kõrgharidusele, ning uurima võimalust kehtestada võrdlusalused ka kutsehariduses ja õpetajate liikuvuses.

- Liikuvuse edendamine oli üks peamisi prioriteete, mis tõsteti esile komisjoni 2009. aasta juuni teatises „ELi ühine kohustus tööhõive tagamisel”[20].

- Nõukogu 2009. aasta novembri järeldustes õpetajate ja koolijuhtide erialase arengu kohta[21] kutsuti liikmesriike üles aktiivselt edendama vahetus- ja liikuvuskavade pakutavaid võimalusi nii riigi kui ka rahvusvahelisel tasandil.

- Vabatahtliku tegevuse tunnustamise olulisust toodi esile ka nõukogu 27. novembri 2009. aasta otsuses 2010/37/EÜ kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kohta[22].

- Samuti tuleb edendada noorte teadlaste liikuvust, et Euroopa ei jääks maha oma konkurentidest teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas. Komisjoni 23. mai 2008. aasta teatises „Paremad tööalased võimalused ja rohkem liikuvust: Euroopa partnerlus teadlaste jaoks”[23] tehti ettepanek mitme meetme kohta, millega tagatakse, et kogu ELis oleksid teadlastele kättesaadavad õige koolitus ja ahvatlevad tööalased võimalused ning et kõrvaldataks nende liikumist piiravad takistused, samas arutleti nõukogu 2. märtsi 2010. aasta järeldustes Euroopa teadlaste liikuvuse ja tööalaste võimaluste kohta[24] konkreetselt, kuidas parandada teadlaste liikuvust ning määratleti mitu tegevusvaldkonda.

Nende meetmete tulemusena on saavutatud palju, kuid palju rohkem on veel vaja ära teha. Noorte liikuvuse strateegias esitatakse peamised uued meetmed , mis on seotud noorte liikuvusega kõigis ELi tasandi ja riikide tasandite õppekontekstides, tugevdatakse olemasolevaid meetmeid ja tagatakse muude meetmete rakendamine ning võetakse arvesse subsidiaarsuse põhimõtet . Samas on selge, et ELi programm üksinda ei saa saavutada algatuse aluseks olevaid kõrgeid eesmärke Sel põhjusel tuleks ELi programmi toetuse täienduseks koondada liikmesriikide ja muude õppega seotud liikuvuses osalejate jõupingutused. Töö oluliseks osaks saab liikuvust takistavate asjaolude kindlakstegemine ja kõrvaldamine .

Käesolevas nõukogu soovituses antakse konkreetseid juhtnööre halduslike, institutsionaalsete ja õiguslike tõkete kõrvaldamiseks noorte õppega seotud liikuvuse teelt. Soovitus täiendab Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniseid, eelkõige tööhõivesuunised.

2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Euroopa Liidul on pikaajalised ja hinnatud kogemused õppega seotud liikuvuse edendamisel ja toetamisel; see on valdkond, mis pakub Euroopa kodanikele otsest ja käegakatsutavat kasu. Sellised algatused nagu programm „Erasmus” on loonud rohkem kui kahele miljonile inimesele võimaluse õppida teises riigis ja saada oma haridusele ametlik tunnustus. Selle hõlbustamiseks on välja töötatud praktilised meetmed, nagu Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteem (ECTS).

Samal ajal ei ole õppega seotud liikuvus liiga paljudele Euroopa noortele ikka veel realistlik võimalus. Liiga vähe noori kasutab välismaal õppimise kogemuse eeliseid, eriti teatavad rühmad, näiteks vaesema taustaga noored. Püsima on jäänud keelelised, kultuurilised, rahalised, õiguslikud ja haldustõkked, eriti väljaspool ELi struktuurseid liikuvusprogramme. Ehkki nii riikliku kui ka Euroopa tasandi (olemasolevate programmide kaudu eraldatavad) täiendavad vahendid võivad liikuvust suurendada, ei piisa liikuvuse kui kõigi jaoks realistliku võimaluse realiseerimiseks üksnes suuremast hulgast rahast. Liikmesriigid peavad rohkem pingutama, et kõrvaldada riiklikul ja piirkondlikul tasandil esinevad tõkked.

On küll olemas nõukogu 2001. aasta soovitus õpilaste, koolitust saavate isikute, vabatahtlike, õpetajate ja koolitajate liikuvuse kohta ühenduse piires, kuid seda ei kasutatud ja see on nüüdseks aegunud. On tungiv vajadus kõnealust soovitust ajakohastada, uuendada selle eesmärke ja see taaselustada, et edendada liikuvust kui kõigi Euroopa noorte jaoks kättesaadavat võimalust.

Esimese sammuna avaldas Euroopa Komisjon 2009. aasta juulis rohelise raamatu „Õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas”[25]. Rohelise raamatu eesmärk oli algatada avalik arutelu, et teha kindlaks kõige olulisemad tõkked liikuvuse teel ja leida viisid nende ületamiseks. Euroopas valitseb poliitilisel tasandil ühine seisukoht, et noorte liikuvusvõimalusi tuleb avardada. Rohelise raamatu eesmärk oli kaasata nende eesmärkide saavutamise üle peetavasse debatti sidusrühmad ja laiem avalikkus.

Rohelises raamatus tõsteti esile liikuvusest saadavat kasu uute teadmiste ja oskuste omandamise toetamisel. Samuti toodi esile panust, mida liikuvus annab haridus- ja koolitusasutuste avamisse muu maailma ja erinevate õppijate sihtrühmade jaoks ning seega ka hariduse ja koolituse kvaliteedi tõstmisse. Samuti aitab liikuvus võidelda isoleerituse, protektsionismi ja ksenofoobiaga.

Avalik arutelu lõppes 15. detsembril 2009 ning sellel oli kõrge vastamismäär. Kokku saadi 2798 vastust Interneti teel, peamiselt noortelt, ja 258 kirjalikku vastust mitmesugustelt sidusrühmadelt, sealhulgas liikmesriikide ametiasutustelt, Regioonide Komiteelt ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteelt, piirkondlikelt ja kohalikelt ametiasutustelt, Euroopa ja riikide tasandi ühendustelt, tööturu osapooltelt, õppejõududelt ja üksikisikutelt.

Lisaks eespool nimetatud arutelule koostati ka mõjuhinnang, milles käsitleti kolme valikut. Eesmärk laiendada ja edendada õppega seotud liikuvust takistuste kõrvaldamise teel on ühine kõigi kolme valiku puhul (näiteks riigi õigusaktide läbivaatamise kaudu, et võimaldada üle kanda toetusi ja laene, parandada väljaspool kodumaad sooritatud õpingute tunnustamis- ja valideerimisprotsesse ning tõhustada nõustamisteenuseid välismaale suundumist kaalutlevate tudengite ja vabatahtlike jaoks), kuid selle saavutamise raamistik on erinev.

Valik 1: ELi tasemel meetmeid ei võeta ( status quo ).

Valik 2: Nõukogu soovitus: „Noorte liikuvus: õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas”.

Valik 3: Noorte õppega seotud liikuvuse uus avatud kooskõlastamismeetod.

Mõjuhinnangus jõuti järeldusele, et valik 2 (nõukogu soovitus: „Noorte liikuvus: õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas”) puhul on oodatav mõju ning kulud ja halduskoormus kõige paremini tasakaalus

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Ettepanekus võetakse täiel määral arvesse subsidiaarsuse põhimõtet ning see ei sisalda siduvaid õiguslikke elemente, vaid üksnes soovitusi liikmesriikidele selle kohta, kuidas eemaldada liikuvust takistavad tõkked ja suurendada kõigi noorte õppega seotud liikuvust. Liikmesriigid võivad otsustada, kuidas seda kõige paremini saavutada.

4. MÕJU EELARVELE

Liikmesriikidele soovituse rakendamisega kaasnevad kulud hõlmavad näiteks õigusaktide kohandamist, et muuta toetused ja laenud kergemini ülekantavaks, ning liikuvusega seotud võimaluste kohta teabe andmist karjääri- ja õppenõustamiskabinettide kaudu. Tulemuste jälgimisega kaasnev halduskoormus on eeldatavasti üsna neutraalne, kuna järelevalvet tehakse selliste laiemate strateegiate raames nagu Euroopa 2020. aasta strateegia ja riiklikud reformikavad, üleeuroopalise hariduse ja koolituse koostöö strateegilise raamistiku („ET 2020”) olemasolev korraldus ning ELi noortestrateegia.

Ettepanek:

NÕUKOGU SOOVITUS

Noorte liikuvus – õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 165 ja 166,

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjoni 3. märtsi 2010 aasta teatises „Euroopa 2020. aastal – aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”[26] on seatud üheks prioriteediks teadmistele ja innovatsioonile tugineva majandussüsteemi väljatöötamise (nn arukas majanduskasv) ning selles on esile tõstetud juhtalgatus „Noorte liikuvus”, mille eesmärk on suurendada heade tulemuste ja võrdsete võimaluste kaudu kõrgharidust pakkuvate Euroopa asutuste tulemuslikkust ja muuta need rahvusvaheliselt senisest atraktiivsemaks ning tõsta ELis kõikide haridus- ja koolitustasemete üldist kvaliteeti, edendades selleks noorte liikuvust, ning parandada noorte tööhõivet. Käesolev soovitus moodustab osa algatusest „Noorte liikuvus”.

(2) Õppega seotud liikuvus, st riikidevaheline liikuvus eesmärgiga omandada uusi oskusi, on üks põhivahendeid, mille abil saavad noored parandada tööleidmise võimalusi ja edendada oma isiklikku arengut ja kodanikuaktiivsust. Need eurooplased, kes on noorena olnud kaasatud õppega seotud liikuvusse, kasutavad tõenäoliselt ka hiljem tööalase liikuvuse pakutavaid võimalusi. Õppega seotud liikuvus võib muuta haridus- ja koolitussüsteemid ning -asutused avatumaks, euroopalikumaks ja rahvusvahelisemaks, kergemini juurdepääsetavamaks ja tõhusamaks. Õppega seotud liikuvus tugevdab ka Euroopa konkurentsivõimet, aidates ehitada teadmistepõhist ühiskonda[27].

(3) Liikuvusest saadavat kasu tõsteti esile Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuli 2001. aasta soovituses nr 2001/613/EÜ õpilaste, koolitust saavate isikute, vabatahtlike, õpetajate ja koolitajate liikuvuse kohta ühenduse piires[28]. Soovituses kutsutakse liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid kõnealuste rühmade liikuvuse teelt tõkete kõrvaldamiseks.

(4) Komisjoni 13. juuli 2010. aasta teatises „Töötajate vaba liikumine – õiguste tagamine ja olulisemad muutused”[29] toodi esile õigusnormid, mis on seotud töötajate vaba liikumisega Euroopa Liidus.

(5) Noorte liikuvuse valdkonnas on alates 2001. aasta soovitusest palju ära tehtud. Kõiki õigusakte ja vahendeid ei kasutata siiski täies ulatuses ning paljud tõkked on jäänud püsima. Kogu õppega seotud liikuvuse kontekst on viimase kümne aasta jooksul märkimisväärselt muutunud muu hulgas tänu üleilmastumisele, tehnika arengule, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arengule ning tööalase konkurentsivõime ja sotsiaalse mõõtme tähtsuse tõusule.

(6) 2008. aasta novembris kutsus nõukogu liikmesriike üles seadma endale eesmärgiks muuta välismaal õppimine pigem reegliks kui erandiks kõigi noorte eurooplaste jaoks. Nõukogu kutsus komisjoni üles koostama tööplaani, et hõlmata piiriülese liikuvuse meetmed kõikidesse Euroopa programmidesse ja toetada liikmesriike nende jõupingutustes liikuvuse edendamisel[30].

(7) Euroopa Komisjon avaldas 2009. aasta juulis rohelise raamatu „Õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas”,[31] millega käivitati avalik arutelu mitmesuguste küsimuste üle, sealhulgas: kuidas noorte eurooplaste jaoks liikuvusega seotud võimalusi suurendada, millised tõkkeid peab liikuvus ületama ning kuidas saaksid asjaosalised ühendada jõud õppega seotud liikuvust hoogustavaks uueks partnerluseks. Kõnealusele arutelule tulnud tagasiside ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteelt ja Regioonide Komiteelt saadud arvamused on andnud käesoleva soovituse jaoks olulisi andmeid.

(8) Samuti tuleb edendada noorte teadlaste liikuvust, et Euroopa ei jääks maha oma konkurentidest teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas. Komisjoni 23. mai 2008. aasta teatises „Paremad tööalased võimalused ja rohkem liikuvust: Euroopa partnerlus teadlaste jaoks”[32] tehti ettepanek mitme meetme kohta, millega tagatakse, et kogu ELis oleksid teadlastele kättesaadavad õige koolitus ja ahvatlevad tööalased võimalused ning et kõrvaldataks nende liikumist piiravad takistused, samas arutleti nõukogu 2. märtsi 2010. aasta järeldustes Euroopa teadlaste liikuvuse ja tööalaste võimaluste kohta[33] konkreetselt, kuidas parandada teadlaste liikuvust ning määratleti mitu tegevusvaldkonda.

(9) Käesolev soovitus viitab noortele kõikvõimalikes õppe ja koolitusega seotud olukordades, nagu kool, kutsekoolitus (koolipõhine või õppepraktika), ülikooliõpingud (bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõpe), noortevahetus, vabatahtlik töö või praktika Euroopa Liidus või sellest väljaspool. Peamine kavandatud sihtrühm on 16–35aastased. Õppega seotud liikuvust käsitletakse seoses kõikvõimalike valdkondade ja sektoritega, nagu kultuur, teadus, tehnoloogia, kunst, sport, algajad ettevõtjad ja teadlased. Käesoleva soovituse kohaldamisel tähendab õppimine ametlikku, mitteametlikku ja vabaharidust.

(10) Käesoleva soovitusega julgustatakse liikmesriike edendama noorte õppega seotud liikuvust ja eemaldama tõkkeid, mis takistavad selle valdkonna arengut. Samal ajal võetakse soovituses täiel määral arvesse liikmesriikide õigusaktidest tulenevaid kohustusi.

(11) Samuti julgustatakse neid kasutama liikuvust hõlbustavate olemasolevate vahendite täielikku potentsiaali, eelkõige peetakse silmas Euroopa kvaliteedihartat, Europassi, diplomilisa, noortepassi, Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku, Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteemi ning kutsehariduse ja -koolituse Euroopa ainepunktide süsteemi (ECVET).

(12) ELi programmidega on lisaks liikuvuse toetamisele võimaldatud heade tavade ja vahendite arendamist ELi tasandil eesmärgiga hõlbustada noorte liikuvust kõikvõimalikes õppe ja koolitusega seotud olukordades.

(13) Käesolevas nõukogu soovituses antakse konkreetseid juhtnööre halduslike, institutsionaalsete ja õiguslike tõkete kõrvaldamiseks noorte õppega seotud liikuvuse teelt. Soovitus täiendab Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniseid, eelkõige tööhõivesuunised,

SOOVITAB LIIKMESRIIKIDEL:

1) Teave ja suunised liikumisvõimaluste kohta

a) Parandada riiklikke ja piirkondlikke liikuvusvõimalusi ja toetuste kättesaadavust käsitleva teabe ja suunismaterjali kvaliteeti, keskendudes konkreetsetele õppijate rühmadele nii ELis kui ka väljaspool seda. Liikmesriigid peaksid noortega suhtlemiseks ning teabe levitamiseks ja vahetamiseks võtma kasutusele uued, loomingulised ja interaktiivsed vahendid, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ja sotsiaalvõrgustikud.

b) Teha teave kõigile õppega seotud liikuvusest huvitatud noortele kergesti kättesaadavaks, näiteks tsentraliseeritud veebiportaalide ja tugikeskuste (nt „Euroopa talitused”) ning nõustamisteenuste kaudu institutsioonide tasandil. Internetipõhiste teenuste kasutamisest võib samuti abi olla. Selles kontekstis soovitatakse kasutada Euroguidance võrgustikku[34].

c) Teha komisjoniga koostööd, et veelgi arendada õppimisvõimalusi käsitlevat PLOTEUSe portaali, luues juurde riiklikke teabeallikaid, millele kodanikel oleks otsejuurdepääs mitmekeelse PLOTEUSe kasutajaliidese kaudu.

d) Julgustada riiklike ja piirkondlikke asutusi tagama, et nende töö oleks integreeritud õppega seotud liikuvuse sidusrühmade tööga, et tagada selge, sidus ja lihtne teabeliikumine.

2) Motivatsioon osaleda riikidevaheliste liikuvuse meetmetes

a) Tõsta esile õppega seotud liikuvuse lisandväärtust seoses ametialaste oskuste, kultuuridevahelise suhtluse oskuse ja tööalase konkurentsivõime arendamisega üha üleilmastuva tööturu tingimustes.

b) Soodustada võrgustike loomist ametite, piirkondlike ja kohalike asutuste, tööhõiveteenistuste, haridusasutuste, noorteorganisatsioonide, teadlaste, õpetajate, koolitajate, noorsootöötajate, poliitiliste otsuste tegijate, tööandjate ja noorte vahel, et noorte motiveerimine oleks kooskõlastatud.

c) Soodustada liikuvuskogemusega ja liikuvuskogemuseta õppijate vahel kogemuste vahetamist, et motivatsiooni tõsta. Avatud uste päevad liikuvust edendavates haridusasutustes võivad luua platvormi selliste kogemuste vahetuse jaoks.

d) Edendada õppega seotud liikuvuse väärtust õppijate, nende perekondade ja tööandjate jaoks, integreerides liikuvuse igal võimalikul juhul õppe- või koolituskavasse. Lühiajaliste liikuvusperioodide võimaldamine võib samuti aidata noori veenda liikuvuse kasuks otsustama.

3) Liikuvusvõimaluste ettevalmistamine, eriti seoses võõrkeelteoskusega

a) Tunnistada keeleõppe olulisust haridustee alguses. Keeleline ja kultuuriline ettevalmistus liikuvuseks peaks olema õppekava keskmes nii üldhariduse kui ka kutsehariduse puhul.

b) Kasutada keelte õpetamisel loomingulisemaid meetodeid, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaid. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ebasoodsas olukorras olevatele õppijatele ja nende konkreetsetele vajadustele.

c) Tugevdada peamiste e-oskuste (infotehnoloogiliste pädevuste) omandamist noorte puhul, et nad saaksid liikuvuseks valmistuda soodsaimais tingimustes.

d) Soodustada haridusasutuste vahel partnerluste ja vahetuste arendamist, et paremini valmistuda liikuvusperioodideks.

4) Õiguslikud ja institutsionaalsed takistused välismaal õppimisele

a) Tegeleda õiguslike probleemidega, mis tekitavad raskusi viisade ja elamislubade saamisel kolmandate riikide inimestele, kes soovivad ELi liikmesriigis õppida.

b) Tegeleda probleemidega, mis tulenevad erinevatest õigusnormidest eri liikmesriikides seoses alaealiste osalemisega liikuvuskavades.

c) Määratleda praktikantide liikuvusperioodide jaoks selged süsteemid. Praktikantide ja noorte teadlaste liikuvuse edendamiseks ja ebaselguse kaotamiseks peaksid liikmesriigid tagama asjakohase kaitstuse taseme seoses kindlustuse, tööstandardite, tervishoiu- ja ohutusnõuete ning maksu-, sotsiaalkindlustus- ja pensionikorraldusega.

d) Aktiivselt edendada teistes riikides asuvate haridusasutustega ühiselt väljatöötatud ja rakendatud haridus- ja koolitusprogramme. Liikmesriigid peaksid tagama, et riikide õigusaktid ei oleks takistuseks ühisprogrammidele ja kraadidele hariduses ja koolituses, näiteks peetakse siinkohal silmas õigusakte, mille alusel nõutakse, et programme tuleb edastada ja hinnata riigikeeles.

e) Vähendada haldus- ja õiguskoormust, et edendada õppega seotud liikuvust Euroopa Liitu ja sellest väljapoole. Tugevam koostöö ja partnerlus kolmandate riikidega, kokkulepped liikmesriikide asjakohaste asutuste vahel ning kahepoolsed kokkulepped haridusasutuste vahel võivad hõlbustada õppega seotud liikuvust ELi ja muu maailma vahel.

5) Rahaliste toetuste ja laenude ülekantavus

a) Tagada rahaliste toetuste ja laenude ülekantavus ning juurdepääs muudele toetustele, et edendada noorte õppega seotud liikuvust.

6) Liikuvuse kvaliteet

a) Kasutada liikuvuse kõrge kvaliteedi tagamiseks olemasolevaid kvaliteedihartasid, nagu Euroopa kvaliteediharta ning kaaluda kvaliteeditagamise korra kehtestamist iga liikuvuse aspekti kohta.

b) Soodustada pidevat dialoogi ja selget korda lähetava ja vastuvõtva asutuse vahel, võttes näiteks kasutusele õppelepingud. Soodustada läbipaistvat valikumenetlust, kogemustevahetust ja kindlapiirilist tuge õppijale.

c) Näha ette korrapärased aruandlus-, kokkuvõtete tegemise ja tagasiside andmise mehhanismid, et liikuvusest saadud kogemus oleks kõrge kvaliteediga.

d) Soodustada juhendamist ja üksteiselt õppimise kavasid, et tagada õppijate integratsioon vastuvõtvas riigis/haridusasutuses.

e) Pakkuda liikuvusega algatusega seotud õppijatele mugavaid ja taskukohaseid vahendeid.

f) Anda välismaal õppinutele kodumaale saabumisel suuniseid selle kohta, kuidas välismaal omandatud pädevusi rakendada. Pakkuda abi taasintegreerumiseks pärast pikka eemalolekut.

7) Õpitulemuste tunnustamine

a) Rakendada ja kasutada olemasolevaid ELi vahendeid (sh Europass Mobility, noortepass, ECTS, ECVET ja EQF ning tulevane Euroopa oskuste pass), mis hõlbustavad liikmesriikide vahel liikuvuskogemuse raames saadud õpitulemuste ülekandmist ja valideerimist. Neid vahendeid tuleks samuti paremini edendada, eelkõige tööandjate hulgas.

b) Parandada menetlusi ja suuniseid nii mitteametliku kui ka vabahariduse valideerimiseks ja tunnustamiseks, et liikuvust veelgi hõlbustada (nt vabatahtlikus tegevuses ja noorsootöös).

c) Tegeleda välismaal veedetud liikuvusperioodi jooksul omandatud teadmiste, oskuste ja pädevuste (nt võõrkeelteoskuse) valideerimise ja tunnustamisega seonduvate probleemidega.

d) Luua kontaktpunktid, mille kaudu üksikisikud saaksid pärast välismaalt naasmist lasta oma kvalifikatsioone tunnustada ja sertifitseerida.

8) Ebasoodsas olukorras olevad õppijad

a) Pakkuda ebasoodsas olukorras olevatele õppijatele eesmärgipärast teavet ja nende konkreetsete vajadustega kohandatud tuge.

b) Arendada välja liikuvuskultuur, mis tähendab liikuvuse integreerimist kõikidesse õppekontekstidesse, mis hõlmavad õpetajaid, koolitajaid, noorsootöötajaid, jne. See toob kasu kõikidele õppijatele ja eelkõige ebasoodsamas olukorras olevatele rühmadele, kellele võib tunduda, et nad on liikuvusvõimalustest kõrvale jäänud.

9) Partnerlus ja rahastamine

a) Edendada liikuvuspartnerlusi, mille avalik-õiguslikud ja erasektori osalejad tegutsevad kohalikul tasandil. Selles kontekstis võivad kaubanduskojad, ettevõtjate ühendused ja valitsusvälised organisatsioonid osutada väärtuslikeks partneriteks. Lisaks tuleks tugevdada võrgustikke, mis koosnevad teavet, uudiseid ja kogemusi vahetavatest koolidest ja ülikoolidest.

b) Julgustama piirkondlikke asutusi võtma endale suurem vastutus liikuvuse edendamisel olemasolevate võrgustike tugevdamise ja uute partnerluste loomise kaudu.

c) Ergutada näiteks tööpraktika võimaldamise abil aktiivset koostööd ja suhtlust (sealhulgas teadlikkuse tõstmist ja liikuvuse väärtuse propageerimist) haridus- ja ettevõtlussektori vahel, sest ettevõtluse kaasamine on noorte liikuvuse suurendamisel oluline faktor. Näha ette ELi õigusaktidele vastavad soodustused, näiteks eritoetused ettevõtjatele, et julgustada neid pakkuma praktika- ja väljaõppekohti.

d) Tagada riiklike ja Euroopa programmide ühtsus ja vastastikune täiendavus, et luua sünergiaid ja parandada liikuvusprogrammide tõhusust.

10) Arvamuskujundajate roll

a) Edendada selliste eelneva liikuvuskogemusega arvamuskujundajate tegevust nagu õpetajad, koolitajad, noorsootöötajad ja noored, et inspireerida ja motiveerida noori inimesi liikuvuse algatusega ühinema. Julgustada hariduse valdkonna tööandjaid tunnustama ja tasustama õpetajate, koolitajate ja noorsootöötajate pühendumust õppega seotud liikuvusele. Edendada ja toetada õpetajate, koolitajate ja noorsootöötajate liikuvust kui võimalust ametialaseks arenguks

b) Edendada liikuvust kui õpetajate, koolitajate ja noorsootöötajate koolitamise osa.

11) Edusammude jälgimine – „Liikuvuse edetabel”

a) Esitada komisjonile aruanne liikuvuse teelt tõkete kõrvaldamisel saavutatud edu kohta selliste strateegiate raames nagu Euroopa 2020. aasta strateegia ja riiklikud reformikavad, üleeuroopalise hariduse ja koolituse koostöö strateegilise raamistiku („ET 2020”) olemasolev korraldus ning ELi noortestrateegia. See on aluseks iga kahe aasta tagant koostatavale hinnangule (nn „Liikuvuse edetabel”) liikmesriikides tehtud edusammude kohta.

b) Parandada noorte riikidevahelist liikuvust käsitlevate riiklike statistiliste allikate kättesaadavust ja kvaliteeti.

VÕTAB TEADMISEKS KOMISJONI KAVATSUSE:

(1) Kasutada ja tugevdada selliseid ELi haridus-, koolitus- ja noorteprogramme nagu Erasmus, Erasmus Mundus, Leonardo, Comenius, Grundtvig, programm „Euroopa noored”, Tempus ja Marie Curie, samuti struktuurifonde ja eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi, et avardada õppimisvõimalusi noortele tervikuna. Ergutada noorte aktiivset kaasamist ühiskonda ja parandada nende tööhõivet.

(2) Anda panus liikmesriikide jõupingutustele õppega seotud liikuvuse toetamisel, võttes kohustuse koostada olemasolevate programmide koordineeritud ülevaade eesmärgiga töötada järgmise finantsraamistiku (2014–2020) raames välja integreeritud lähenemisviis, mis toetaks noorte liikuvuse strateegiat.

(3) Anda riigiasutustele ja liikmesriikide sidusrühmadele suuniseid Euroopa Kohtu praktika kohta seoses selliste küsimustega nagu juurdepääs haridusasutustele, diplomite tunnustamine, laenude ülekantavus ja muud liikuvuse algatusega seotud õppijate õigused vastuvõtvas või päritoluriigis.

(4) Parandada statistilist raamistikku, et mõõta ja jälgida liikuvuse teelt tõkete kõrvaldamisel tehtud edusamme.

(5) Hinnata liikuvuse teelt tõkete kõrvaldamisel saavutatud edu nelja aasta möödumisel pärast soovituse rakendamist (2014. aasta lõpuks).

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] KOM(2010) 2020, 3.3.2010.

[2] Viited uurimustele ja teadustöödele leiab dokumendist KOM(2009) 329.

[3] Need hõlmavad järgmist: kõrgharidus (Erasmus, Erasmus Mundus, Marie Curie) üliõpilastele, doktorikandidaatidele ja personalile; kõrgharidus ja teadustöö (Marie Curie, liikuvus pädevusvõrgustike ja tehnoloogiaplatvormide raames); kõrgharidus ja äri (praktikavõimalused programmide Erasmus ja Marie Curie raames); kutseharidus ja -väljaõpe (Leonardo); keskkooliharidus (Comenius), samuti täiskasvanuharidus ja seenioride vabatahtlik töö (Grundtvig); kultuurivaldkond (programm „Kultuur”); noortevahetus ja noorte vabatahtlik töö („Euroopa noored”); vabatahtlik töö (Euroopa vabatahtlik teenistus programmi „Euroopa noored” raames); kodanikuühiskond (Programm „Kodanike Euroopa”) ning ettevalmistav meede „Erasmus noortele ettevõtjatele”.

[4] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/about/political/index_en.htm

[5] KOM(2009) 329.

[6] Vt komisjoni töödokumenti SEK(2010) 1048 saadud vastuste analüüsi kohta.

[7] KOM(2010) 477.

[8] EÜT L 215, 9.8.2001, lk 30–37.

[9] ELT L 390, 31.12.2004, lk 6–20.

[10] ELT L 255, 30.9.2005, lk 22–142.

[11] ELT L 394, 31.12.2006, lk 5-9.

[12] ELT C 111, 6.5.2008, lk 1–7.

[13] KOM(2008) 423.

[14] ELT C 319, 13.12.2008, lk 4-7.

[15] ELT C 319, 13.12.2008, lk 8-10.

[16] http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc/vocational/bordeaux_et.pdf,

[17] http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc/vocational/council08_et.pdf

[18] http://www.ond.vlaanderen.be/hogeronderwijs/bologna/conference/documents/Leuven_Louvain-la-Neuve_Communiqué_April_2009.pdf

[19] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/107622.pdf

[20] KOM(2009) 275

[21] ELT C 302, 12.12.2009, lk 6-9.

[22] ELT L 17, 22.1.2010, lk 43–49.

[23] KOM(2008) 317.

[24] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/intm/113121.pdf

[25] KOM(2009) 329.

[26] KOM(2010) 2020.

[27] Üksikisikutele liikuvusest tuleneva kasu kohta vt nt F. Maiworm ja U. Teichler: Study Abroad and Early Career: Experiences of Former Erasmus Students, 2004; Erasmuse üliõpilasvõrgustiku iga-aastased ülevaated; ühenduse programmide Socrates II, Leonardo da Vinci II ja e-Õpe lõpphindamine; Analysis of the Effects of Leonardo da Vinci Mobility Measures on Young Trainees, Employees and the influence of socio-economic factors, 2007. Kõrgharidussektoris on õppega seotud liikuvusest saadavat süstemaatilist kasu näidanud uuring „The impact of Erasmus on European higher education: quality, openness and internationalisation”, detsember 2008,http://ec.europa.eu/education/erasmus/doc/publ/impact08.pdf Vt ka programmi Erasmus Mundus vahehindamist, mille teostas Centre for Strategy and Evaluation Services (CSES), juuni 2007,http://ec.europa.eu/education/programmes/mundus/doc/evalreport_en.pdf.

[28] EÜT L 215, 9.8.2001, lk 30-37.

[29] KOM(2010) 373.

[30] Nõukogu 21. novembri 2008. aasta järeldused noorte liikuvuse kohta (2008/320/03).

[31] KOM(2009) 329.

[32] KOM(2008) 317.

[33] Nõukogu 2. märtsi 2010. aasta järeldused Euroopa teadlaste liikuvuse ja tööalaste võimaluste kohta.

[34] http://www.euroguidance.net