EUROOPA KOMISJON Brüssel,29.6.2022 COM(2022) 317 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) kohta















Sisukord 1. SISSEJUHATUS 2. TAUST 3. TÖÖKAVA HINDAMINE: prioriteetsed valdkonnad 3.1. Prioriteet A: kultuuripärandi kestlikkus 3.2. Prioriteet B: sidusus ja heaolu 3.3. Prioriteet C: ökosüsteem, mis toetab kunstnikke, kultuuri- ja loometöötajaid ning Euroopa sisu 3.4. Prioriteet D: sooline võrdõiguslikkus 3.5. Prioriteet E: rahvusvahelised kultuurisuhted 3.6. Prioriteet F: kultuur kui kestliku arengu edasiviija 3.7. Kultuurivaldkonna statistika 3.8. Digitaliseerimine 4. TÖÖKAVA HINDAMINE: töömeetodid 4.1. Avatud koordinatsiooni meetod 4.2. Töökava tulemuste levitamine ja nendest teavitamine 4.3. Kultuurivaldkonna sidusrühmad 5. TÖÖKAVA HINDAMINE: poliitika tulemused 6. JÄRELDUSED: arutelu parandatud raamistiku ja uute prioriteetide üle

KOMISJONI ARUANNE KULTUURIVALDKONNA TÖÖKAVA (2019–2022) KOHTA 1.SISSEJUHATUS Nõukogu järeldustes kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) kohta paluti komisjonil „võtta vastu (...) selle rakendamise lõplik aruanne, mis põhineb liikmesriikide vabatahtlikel kirjalikel panustel, 2022. aasta juuniks. Pidades silmas kõnealust aruannet võib nõukogu eesistujariik kaaluda uue kultuurivaldkonna töökava väljapakkumist järgmiseks perioodiks.“. Käesolevas aruandes kirjeldatakse töökava rakendamisel alates 2019. aasta jaanuarist saavutatud tulemusi seoses prioriteetide, töömeetodite ja meetmetega, arvestades koroonaviiruse pandeemia ja taastumisprotsessi konteksti. Aruandes käsitletakse ka seda, kuidas tugevdada poliitikakujundamist ja kultuurikoostööd ELi tasandil, ning tehakse ettepanekuid prioriteetide kohta, mida tuleks käsitleda uues töökavas pärast 2022. aastat. Aruande koostamiseks korraldas komisjon uuringu, et saada teada liikmesriikide seisukohad kultuurivaldkonna 2019.–2022. aasta töökava asjakohasuse ja rakendamise kohta (vt lisa). Hindamisel tugineb ta ka oma tööle ja korrapärasele teabevahetusele teiste ELi institutsioonidega ning erinevate foorumite raames kultuuri- ja loomesektoriga peetud dialoogile. Käesolevas dokumendis keskendutakse 2019.–2022. aasta töökava raames ellu viidud tegevustele. Tegemist ei ole nende aastate jooksul kõigi Euroopa tasandil välja töötatud kultuuripoliitika meetmete põhjaliku analüüsiga. 2.TAUST Viimastel aastatel on ELi kultuurivaldkonna poliitikameetmed lähtunud sellistest dokumentidest nagu komisjoni Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava, Euroopa kultuuripärandi tegevusraamistik, mis oli järjeks Euroopa kultuuripärandiaastale 2018, ühisteatis „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“ ja nõukogu mitmeaastased kultuurivaldkonna töökavad . Alates 2020. aasta algusest on koroonaviiruse pandeemia laastav mõju kultuurile suurendanud kultuuri- ja loomesektori probleeme, eelkõige raskendanud kunstnike ja kultuuritöötajate elu- ja töötingimusi ning tulu teenimist kunsti ja kultuuri kaudu. Avaliku sektori asutused on keskendunud peamiselt kriisi mõju leevendamisele ja sektorite taastumise abistamisele. Selleks on võetud sihipäraseid meetmeid riiklikul ja ELi tasandil . Liikmesriigid ja komisjon on kultuurikoostöö raames jälginud korrapäraselt toetuste andmist – seda kasulikku protsessi juhib ELi eesistujariik. Komisjon algatas ka platvormi Creatives Unite, et koguda COVID-19 kriisile reageerimiseks teavet ELi kultuuri- ja loomesektorite kohta. Pärast kultuuri- ja loomesektori palveid võtta rohkem ELi tasandil koordineeritud meetmeid avaldas komisjon 2021. aasta juunis ELi suunised kultuuri- ja loomesektori tegevuse turvaliseks jätkamiseks . ELi tööstusstrateegias ja selle ajakohastatud versioonis määrati muu hulgas kindlaks kultuuri- ja loomemajanduse ökosüsteem. See lähenemisviis on sektorite kaasava ja kestliku taastumise keskne element ning aitab hoogustada ELi majanduse kui terviku rohe- ja digipööret, arvestades selle tähtsust teiste ökosüsteemide jaoks (nt turismi ökosüsteemile). Kriisist väljumiseks loodi taaste- ja vastupidavusrahastu , mis jõustus 2021. aasta veebruaris. Kultuuri- ja loomesektor ning -tööstus saavad peamiselt kasu taaste- ja vastupidavusrahastust antavast toetusest riiklike taaste- ja vastupidavuskavade otseste meetmete kaudu ning kaudselt valdkondadevaheliste meetmete kaudu. Komisjon kaardistas need kavandatud investeeringud ja reformid ning avaldas taaste- ja vastupidavusrahastu tulemustabelis kultuuri- ja loomemajanduse teemalehe. Lisaks on kohandatud mitut 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku ELi programmi ja fondi, et anda kultuuri- ja loomesektorile sihipärasemat toetust majanduse taastamise kontekstis, sealhulgas on suurendatud programmi „Loov Euroopa“ ning programmi „Euroopa horisont“ teemavaldkonna „Kultuur, loovus ja kaasav ühiskond“ eelarvet. 2021. aasta novembris avaldas komisjon ka esimese interaktiivse ELi kultuuri rahastamise juhendi CultureEU . Mis puudutab ELi institutsioonilisi arengusuundumusi, siis praegune kultuurivaldkonna töökava algas peaaegu samal ajal Euroopa Ülemkogu kokkuleppega uue strateegilise tegevuskava (2019–2024) kohta ja 2019. aasta detsembris alanud komisjoni uue koosseisu volitustega, milles seati kuus üldist poliitikaeesmärki. Kultuurivaldkonna poliitikakujundamine ja tegevus üldiselt on jätkuvalt keskendunud rohe- ja digipöörde eesmärkidele ning aidanud edendada euroopalikku eluviisi. COVID-19 kriis kinnitas taas nende üldiste prioriteetide asjakohasust, kiirendas kultuurivaldkonna praegusi suundumusi, näiteks digiüleminekut, ning suurendas tähelepanu pööramist kliimamuutustele ja keskkonnaseisundi halvenemisele. See muutis nähtavaks kultuuri hindamatu rolli inimeste heaolus ning sotsiaalse ühtekuuluvuse ja ümberkujundamise parandamisel . Selles uues kontekstis käivitati ka teisi olulisi ELi algatusi. Need kas tuginevad olulisel määral kultuurivaldkonnale või suunavad kultuuripoliitika kujundamist, näiteks algatus „Uus Euroopa Bauhaus“, Euroopa noorteaasta 2022 ja Euroopa oskuste tegevuskava. Üleilmses kontekstis on kultuur kui poliitikavaldkond muutunud COVID-19 kriisist hoolimata ja isegi tänu sellele nähtavamaks ja pälvinud suuremat tunnustust. Esimest korda tuletasid G20 juhid oma Rooma deklaratsioonis (2021. aasta oktoobris) meelde kultuuri olemuslikku väärtust ja kultuuri rolli kestlikus arengus ning majanduse ja ühiskonna vastupanuvõime ja taastamise tugevdamisel. Lisaks kinnitati ÜRO 2021. aasta detsembri resolutsioonis kultuuri ja kestliku arengu kohta veel kord kultuuri rolli ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamise eeltingimusena ja nende rakendamise edendajana. Protsess, mis eelneb kava kohaselt 2022. aasta septembris Mehhikos toimuvale UNESCO ülemaailmsele kultuuri ja kestliku arengu konverentsile Mondiacult 2022, aitab selles valdkonnas hoogu säilitada. Alates 2022. aasta veebruarist on Venemaa sõjaline agressioon Ukraina ja selle rahva vastu muutunud tõsiseks mureküsimuseks seoses kultuuripoliitilise koostööga. Venemaa sissetung ei ohusta mitte ainult kunstnike ja kultuuritöötajate elu Ukrainas, vaid põhjustab ka tõsist kahju riigi mitmekesisele ja rikkalikule pärandile ja kultuuri väljendusvormidele, mis nõuab ELi ühtset ja koordineeritud reageerimist. Kultuuri- ja meediavaldkonna eest vastutavad Euroopa ministrid esitasid 7.–8. märtsil 2022 Angersis toimunud kohtumisel deklaratsiooni, milles väljendasid oma solidaarsust ja kindlat tahet aidata Ukrainal neist probleemidest üle saada. Komisjon on kasutanud oma vahendeid, et toetada Ukrainast põgenevaid kunstnikke ja kultuuritöötajaid ja ka Ukraina põgenikke vastu võtvate riikide kultuuriorganisatsioone ning kultuuripärandi kaitset, näiteks programmi „Loov Euroopa“ või ELi elanikkonnakaitse mehhanismi kaudu (vt platvorm Creatives Unite). 3.TÖÖKAVA HINDAMINE: prioriteetsed valdkonnad Alates 2002. aastast on ELi liikmesriigid määranud kultuuripoliitika koostöö prioriteedid kindlaks mitmeaastastes töökavades, mis võetakse vastu nõukogu järeldustega. Kultuurivaldkonna töökava 2019–2022 (mida muudeti 2020. aasta mais) on olnud peamine strateegiline vahend, mis suunab poliitilist koostööd ELi tasandil. Selles on määratud kindlaks kuus prioriteetset tegevusvaldkonda ja 18 teemat ning liikmesriikide, komisjoni ja ELi eesistujariigi vastavad meetmed alates 2019. aastast. Komisjoni uuringu tulemustest nähtub, et liikmesriigid peavad ELi tasandi poliitikakujundamise kõige olulisemateks prioriteetideks järgmisi: „Kultuuripärandi kestlikkus“, „Kultuur kui kestliku arengu edasiviija“ ning „Ökosüsteem, mis toetab kunstnikke, kultuuri- ja loometöötajaid ning Euroopa sisu“. Riiklikul tasandil tõsteti esile ka prioriteeti „Sidusus ja heaolu“. Liikmesriigid nõustuvad, et kultuurivaldkonna statistika on peamine valdkondadevaheline prioriteet. Üldiselt on kõik töökava meetmed viidud ellu kavakohaselt. Sellise suure arvu kavandatud väljundite saavutamine lühikese aja jooksul ja COVID-19 ajal on märkimisväärne. Mõnel juhul oli olukorra tõttu vaja kohandada töövorme või ajakava, et vähendada mõju väljunditele. Erinevate väljundite omavahelise seotuse säilitamine jooksva tegevuskava raames (nt ELi uuringule järgneb avatud koordinatsiooni meetodi töörühm ja sellele nõukogu järeldused) nõudis täiendavaid jõupingutusi koordineerimisel, kuid see on osutunud kasulikuks poliitikakujundamise sidususele ELi tasandil. Austria eesistumise ajal 2019. aastal kokku lepitud teemad osutusid väga asjakohaseks ja olid olulised kogu töökava jooksul, millega nõustuvad ka liikmesriigid. Järgmistes punktides kirjeldatakse töökava rakendamist iga prioriteedi puhul, hinnates tööd ja tulemusi seoses kõigi 18 teemaga.

3.1.Prioriteet A: kultuuripärandi kestlikkus Kultuuripärandi kaasav juhtimine 2019. aastal algas vastastikuse õppimise projekt „Cultural Heritage in Action“. Komisjoni kavandatud projekti rahastatakse programmist „Loov Euroopa“ ja seda juhib konsortsium (Eurocities, KEA European Affairs, Euroopa piirkondade teadusuuringute ja innovatsiooni võrgustik, Europa Nostra ja Euroopa arhitektide nõukogu). See on üks Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 pärand, mis on lisatud Euroopa kultuuripärandi tegevusraamistikku. Projekt võimaldab enam kui 100 kohalikul ja piirkondlikul poliitikakujundajal vahetada teadmisi kultuuripärandi kohta. Selles keskendutakse kaasavale juhtimisele, kohandatavale taaskasutamisele ja kultuuripärandiga seotud sekkumiste kvaliteedipõhimõtetele. Konsortsium avaldas 2020. aasta novembris 32 uuenduslikku tava . Projekti teises etapis, mis kestab kuni 2023. aasta jaanuarini, jätkatakse teadmiste ja kogemuste vahetamist, keskendudes kolmele omavahel seotud teemale: 1) taastumine ja vastupanuvõime kultuuripärandi kaudu pandeemiajärgses maailmas; 2) kestlikum kultuuripärand kliimakriisiga toimetulekuks; 3) juhtimine ja rahastamine: kohalike ja piirkondlike ametiasutuste uued rollid. Projektis osalevad kohalikud ja piirkondlikud poliitikakujundajad hindavad seda kõrgelt. Selle teema raames korraldas eesistujariik Horvaatia 2020. aasta veebruaris Dubrovnikus eesistujariigi konverentsi ohustatud kultuuripärandi valdkonnas Euroopa koostöö edendamise teemal . Sellega seotud nõukogu järeldused riskijuhtimise kohta kultuuripärandi valdkonnas võeti vastu 2020. aasta mais. Kultuuripärandi kohandamine kliimamuutustega Avatud koordinatsiooni meetodi töörühma „Kultuuripärandi kliimamuutustele vastupanu võime tugevdamine“ juhtis Saksamaa. Aruanne ja soovitused valmivad 2022. aasta juuliks. Peamised eesmärgid olid teha kindlaks ja vahetada häid tavasid ja uuenduslikke meetmeid nii ainelise kui ka vaimse kultuuripärandi kaitsmiseks seoses kliimamuutustega. Samuti sooviti uurida, milline on kultuuripärandi võimalik panus kliimamuutuste leevendamisse ja nende vastu võitlemisse kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega. Töörühma töö keskendus praeguste ja tekkivate ohtude ja mõjude uurimisele, asjakohaste olemasolevate kohanemis- ja leevendamismeetmete arutamisele ning kultuuripärandi varade vastupidavuse suurendamisele muutuvas keskkonnas, vältides samal ajal vähest kohanemist. Vaatamata olukorra kiireloomulisusele on see teema ikka veel algusjärgus. Töörühma lõpparuanne ja soovitused annavad väärtusliku panuse hädavajalikku arutellu sellel teemal ning kliimamuutustega seotud meetmete kavandamisse kultuuripärandi valdkonnas Euroopa ja riiklikul tasandil. Kultuuripärandit mõjutada võivate ELi rahastatud sekkumiste kvaliteedipõhimõtted 2019. aastal, pärast Euroopa kultuuripärandiaastat, avaldas rahvusvaheline mälestiste ja kultuuriväärtuslike paikade nõukogu Euroopa kvaliteedipõhimõtete dokumendi. Eesistujariik Rumeenia korraldas 2019. aasta aprillis Sighisoaras eesistujariigi konverentsi kultuuripärandi kvaliteedipõhimõtete teemal. Euroopa kvaliteedipõhimõtted vaadati veel kord läbi 2020. aasta novembris. Vastastikuse õppimise projekt „Cultural Heritage in Action“ hõlmas ka kvaliteedipõhimõtteid. Projekti raames tehti kindlaks kultuuripärandiga seotud sekkumiste kvaliteedi head tavad, mis lisati heade tavade loetellu. Kultuuripärandi täiendav rahastamine Komisjon korraldas 25.–26. jaanuaril 2021 veebiseminari kultuuripärandi täiendava rahastamise kohta. Osales üle 100 inimese, sealhulgas 22 liikmesriigi esindajad. Ettekannetes arutati näiteid seoses avaliku ja erasektori partnerluste, ühisrahastamise ja raha kogumise ettevõtmiste, loteriide, annetuste ja mitmest eri allikast pärit vahenditega. Kõrgetasemeliste esinejate seast keskendus Euroopa Investeerimispank sellele, kuidas muuta kultuuripärand erainvestorite jaoks atraktiivseks, ja Euroopa Kultuurifond arutas filantroopia ja sihtasutuste rolli. Kahe ELi rahastatud projekti esindajad tutvustasid ka oma teadusuuringute tulemusi ja mõningaid juhtumiuuringuid. Seminari aruannet, mis hõlmab üle 100 hea tava, on laialdaselt levitatud. Hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogus toimus 18. mail 2021 sellel teemal poliitiline mõttevahetus. 3.2.Prioriteet B: sidusus ja heaolu Sotsiaalne sidusus Komisjon korraldas 26.–27. novembril 2020 veebiseminari, mis käsitles sotsiaalse sidususe saavutamist kultuuri kaudu. Sellega asendati avatud koordinatsiooni meetodi töörühm, mis oli varem selle teemaga tegelemiseks ette nähtud. Töörühma ei olnud võimalik kavakohaselt moodustada eelmise, 2017.–2018. aasta sotsiaalse sidususe avatud koordinatsiooni meetodi töörühma töö (millele uus rühm oleks tuginenud) hilinemise ja COVID-19 piirangute tõttu. Üritusel arutasid üle 50 osaleja 22 liikmesriigist, kuidas edendada sotsiaalset sidusust kultuuri kaudu kohalikul ja piirkondlikul tasandil, ning uurisid kestlikke, korratavaid ja kaasavaid mudeleid avaliku sektori asutuste ja kultuuritöötajate vaheliseks koostööks. Eksperdid vahetasid arvamusi ka kultuuri ja vananemise ning kultuuri ja heaolu koosmõju üle, kultuuri rolli üle maapiirkondade rahvastikukao ennetamisel ning inimeste tööturule naasmise võimaluste suurendamise üle. Avaldati seminari taustadokumendid ja aruanne . Mõttevahetus sellel teemal jätkus eesistujariigi Portugali korraldatud kultuuri, ühtekuuluvuse ja sotsiaalse mõju teemalisel konverentsil, mis toimus 5.–6. mail 2021 Portos. Kvaliteetne arhitektuur ja tehiskeskkond Avatud koordinatsiooni meetodi töörühm, mida juhatas Eesti, avaldas 6. oktoobril 2021 aruande, mis käsitleb ühist arhitektuurikultuuri ja investeerimist kõigi jaoks kvaliteetsesse elukeskkonda . Aruanne koosneb kogu Euroopa erinevate valitsemistasandite juhtumiuuringutest, millega avatud koordinatsiooni meetodi töörühm tegeles aastatel 2020–2021. See hõlmab ka parimate tavade näiteid ja poliitilisi soovitusi arhitektuuri ja tehiskeskkonna kvaliteedikriteeriumide rakendamise kohta. Üks järeldus on, et „kvaliteetne disain ja hästi läbimõeldud sekkumised võivad säilitada kultuuriväärtuste elu ja autentsuse ning vältida nende kultuurilise tähtsuse kadu“.

Lisaks aruandele loodi töövahend (mis on kättesaadav kõigis ELi ametlikes keeltes), et aidata kohaliku ja piirkondliku tasandi otsustajatel hinnata paikade ja ehitusprojektide kvaliteeti. Lõppkonverents töö tutvustamiseks ja arutamiseks toimus 6.–8. oktoobril 2021 Grazis ja Mariboris. Aruannet võeti arvesse ka nõukogu järeldustes kultuuri, kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonna kui algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ põhielementide kohta, mis võeti vastu 2021. aasta detsembris. Digipubliku mõistmine 2021. aasta lõpus algatas komisjon sellel teemal ekspertide töö projekti platvormi Voices of Culture kaudu. Selle eesmärk on uurida võimalust võtta kasutusele vabatahtlikud suunised andmete kogumiseks ja haldamiseks digipubliku kohta, pöörates erilist tähelepanu etenduskunstidele (teater, tants, elav muusika) ja kultuuripärandile (muuseumid, galeriid, ajaloolised hooned, kultuuripärandi paigad, vaimse pärandiga seotud sündmused ja tegevused). Eksperdid kasutasid COVID-19-ga seotud tavadest saadud kogemusi ning arutasid aruande raames, mis esitatakse 2022. aasta keskpaigas, digipubliku andmete kogumise ja haldamise võimalusi ja probleeme. Noored loomepõlvkonnad Pärast eesistujariigi Rumeenia korraldatud noorte loomepõlvkondade teemalist konverentsi, mis toimus 2019. aasta märtsis Bukarestis, võeti 2019. aasta mais vastu nõukogu järeldused. Kodanikuaktiivsus, väärtused ja demokraatia Eesistujariik Soome korraldas 2019. aasta juulis Helsingis eesistujariigi konverentsi kodanikuaktiivsuse, väärtuste ja demokraatia teemal. 2021. aasta detsembris algatas komisjon sõltumatu uuringu, mis käsitleb kodanike kultuurielus osalemise tähtsust kodanikuosaluse ja demokraatia jaoks ning rahvusvahelistest teadusuuringutest saadud poliitilisi õppetunde. Selle tulemusel tehakse kokkuvõte valdkonnas olemas olevatest teadmistest ja tõenditest, tehakse kindlaks peamised poliitilised õppetunnid ning tõstetakse esile näited mitme ELi liikmesriigi edukate meetmete kohta. Prognooside kohaselt viiakse see lõpule 2022. aasta novembris. 3.3.Prioriteet C: ökosüsteem, mis toetab kunstnikke, kultuuri- ja loometöötajaid ning Euroopa sisu Kunstnike staatus ja töötingimused Komisjon avaldas 2020. aasta detsembris uuringu kunstnike ning kultuuri- ja loometöötajate staatuse ja töötingimuste kohta . Uuringu koostas Euroopa kultuuri- ja audiovisuaalvaldkonna ekspertide võrgustik tihedas koostöös valdkondlike sidusrühmade organisatsioonidega. Seda on laialdaselt levitatud, muu hulgas käsitleti seda UNESCO 2005. aasta konventsiooni valitsustevahelises komitees 2021. aasta veebruaris tehtud ettekandes. Komisjon jätkas protsessi ja algatas samal teemal dialoogi „Voices of Culture“. Ajurünnaku tulemusel valminud aruanne kunstnike, kultuuri- ja loometöötajate staatuse ja töötingimuste kohta avaldati 2021. aasta juunis . Avatud koordinatsiooni meetodi töörühm „Kunstnike, kultuuri- ja loometöötajate staatus ja töötingimused“ alustas tööd 2021. aasta septembris ja seda juhtisid Austria ja Iirimaa. Töös on osalenud nii kultuuri- kui ka tööhõive- ja sotsiaalministeeriumide eksperdid kõigist 27 ELi liikmesriigist. Töörühma eesmärk on käsitleda kunstnike ja loometöötajate töötingimusi ning jagada häid tavasid, võttes arvesse ka laiemat ökosüsteemi, mis toetab kunstnikke, kultuuri- ja loometöötajaid ning Euroopa sisu. Soovitused nende teemade kohta töötatakse välja töörühma ülejäänud koosolekutel. Töörühma aruanne peaks valmima 2023. aasta keskpaigaks. Kunstiline vabadus Komisjon korraldas 21. oktoobril 2021 kunstilist vabadust käsitleva veebipõhise seminari, kus osales umbes 60 osalejat 20 liikmesriigist. Sõna võtsid esindajad rahvusvahelistest organisatsioonidest (ÜRO, UNESCO, Euroopa Nõukogu), liikmesriikidest (Rootsi, Hispaania), kodanikuühiskonnast (Culture Action Europe, FreeMuse) ja Poola Łódźi Ülikoolist. Sellel oli kolm osa, milles keskenduti a) kunstilise eneseväljenduse vabaduse hetkeolukorrale ELis; b) kunstilise eneseväljenduse vabaduse teostamise, edendamise ja kaitsmise parimatele tavadele ning c) õigusraamistikule kunstilise eneseväljenduse vabaduse kaitsmiseks, edendamiseks ja teostamiseks. Seminari aruanne avaldati ja selle töö tulemusi kasutatakse ka eespool nimetatud kodanikuaktiivsust, väärtusi ja demokraatiat käsitleva uuringu koostamisel. Audiovisuaalne ühistoodang 2019. aasta märtsis toimus Bukarestis eesistujariigi Rumeenia korraldatud konverents Euroopa koostöö tugevdamise kohta ühistoodangu kaudu . Seejärel võeti 2019. aasta mais vastu nõukogu järeldused Euroopa audiovisuaalteoste, eelkõige ühistoodangu piiriülese levitamise parandamise kohta . Avatud koordinatsiooni meetodi töörühma juhatas Madalmaade esindaja ja aseesimees oli Rumeenia esindaja. Töörühma aruanne „Co-productions that shine“ avaldati 10. märtsil 2022. Vaatlejatena osalesid sellised organisatsioonid nagu Euroopa filmiagentuuride direktorite ühendus, Cine-Regio, Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskus ja Eurimages. Töörühm jõudis järeldusele, et kuigi kogu ühistoodang on ajendatud eesmärgist ühendada jõud ja teha koostööd, on ühistoodangu ametlik staatus oluline tegur, mis avab uksed avaliku sektori toetusele. Ühistoodangut on kergem levitada ja see jõuab laiema publikuni kui pelgalt ühe riigi teosed ning see aitab omakorda edendada andekate inimeste rahvusvahelist karjääri. COVID-19 pandeemia on muutnud audiovisuaalse ökosüsteemi ja ühistoodangu olemust, toimides suundumuste katalüsaatorina ja rõhutades eri osalejate vaheliste tasakaalustatud suhete tähtsust. Ühistoodang annab võimaluse ümber mõtestada meie koostööviisi, et tulla toime meie aja kõige pakilisemate katsumustega, sealhulgas vajadusega muuta audiovisuaalsektor keskkonnahoidlikumaks. Muusika Eesistujariik Rumeenia korraldas 2019. aasta juunis Bukarestis konverentsi „Music Moves Europe – Opportunities and Challenges of the Music Sector in the Digital Era“. 2019.–2022. aasta töökavas oli 2020. aastal kavandatud kaks muusikateemalist seminari. Need koondati üheks suureks veebikonverentsiks „Music Moves Europe: Diversity and Competitiveness of the European Music Sector“, mille komisjon korraldas 4.–5. märtsil 2021. Sellel osales peaaegu 100 osalejat, peamiselt ELi liikmesriikide eksperdid ja muusikasektori esindajad. Konverentsi põhiosas toimusid arutelusessioonid väliskõnelejatega sellistel teemadel nagu COVID-19 mõju, muusika roll sotsiaalse sidususe ja heaolu saavutamisel, muusika voogedastus ja kultuuriline mitmekesisus ning algatus „Muusika liigutab Euroopat“. Neile neljale sessioonile järgnes poliitiline mõttevahetus ainult liikmesriikide ekspertidega. Tulemused võeti kokku aruandes, mida võeti arvesse ka eesistujariigi Portugali konverentsi spetsiaalses sessioonis programmi „Loov Euroopa“ käivitamise kohta 2021. aasta juunis.

Mitmekeelsus ja tõlkimine Avatud koordinatsiooni meetodi töörühma kuulusid ilukirjanduse tõlkijad, kirjastajad, rahastamisasutuste ja kultuuriministeeriumide esindajad ning seda juhtis Prantsusmaa. Töörühm avaldas oma aruande 3. veebruaril 2022 . Töö keskendus tõlkijate peamistele probleemidele, nagu kutseala vähene atraktiivsus (peamiselt halbade palga- ja töötingimuste tõttu) ja asjaolu, et tõlgitud teoste turg on habras, eelkõige vähemkasutatavate keelte puhul. Töörühma aruandes soovitatakse meetmeid, mis aitaksid muuta tõlkija elukutse atraktiivsemaks, pakkuda rohkem koolitusvõimalusi ning võimaldada kutseala esindajatel pidada läbirääkimisi paremate palga- ja töötingimuste üle. Aruandes toetatakse avaliku sektori rahastamise suurendamist, et edendada tõlkeprojekte ja õiglast tasustamist laiaulatusliku lähenemisviisi kaudu, mis hõlmab kogu väärtusahelat, alates autoritest kuni raamatumüüjateni. Lugemist edendavatel meetmetel peaks olema ka tugev euroopalik tunnetus. 2022. aasta veebruaris korraldas eesistujariik Prantsusmaa Lille’is foorumi „Innovation, technologies et plurilinguisme“. Nõukogu järeldused, mis käsitlevad kultuurivahetuse tugevdamist loovisikute ning kultuuri- ja loometöötajate liikuvuse ning mitmekeelsuse kaudu digiajastul, võeti vastu 2022. aasta aprillis ja need kajastavad ka avatud koordinatsiooni meetodi töörühma soovitusi. Rahastamine ja innovatsioon kultuuri- ja loomesektoris Rumeenia korraldas oma eesistumise ajal Bukarestis kultuuriministrite mitteametliku kohtumise. Selle tulemusena võeti 16. aprillil 2019 vastu kultuuriministrite ja nende esindajate Bukaresti deklaratsioon kultuuri rolli kohta Euroopa tuleviku ülesehitamisel. Kaks kokkuvõtete tegemise seminari, mille kohta tehti algselt ettepanek tugineda eelmise töökava raames selles valdkonnas tehtud tööle, liideti üheks ürituseks „Cultural and creative sectors ecosystems: Flipping the Odds“. Selle korraldasid ühiselt komisjon ja projekt Creative FLIP 28.–29. jaanuaril 2020 Brüsselis . Üritusel osales ligikaudu 250 kultuuri- ja loomesektori sidusrühma kogu Euroopast. Sellesse olid kaasatud ELi poliitikakujundajad, dialoogi „Voices of Culture“ esindajad ja Euroopa loomekeskuste võrgustik. See tekitas koostoimet projektide ja poliitikakujundamise vahel ning tõi kaasa valdkonnaülese töö. Osalejad arutasid ka seda, kuidas on rakendatud eelmiste avatud koordinatsiooni meetodi töörühmade „Juurdepääs rahastamisele“ ja „Avalik poliitika innovatsiooniks ja ettevõtluseks kultuuri- ja loomesektorites“ soovitusi ja nõukogu valdkondadevahelisi järeldusi ning mida on veel vaja teha. Selle põhjal koostatud soovitused võeti kokku brošüüris, mida on laialdaselt levitatud . 3.4.Prioriteet D: sooline võrdõiguslikkus Sooline võrdõiguslikkus Komisjon algatas sõltumatu uuringu soolise ebavõrdsuse kohta kultuuri- ja loomesektoris, mis avaldati 2019. aasta augustis. Selle uuendatud versioon avaldati 2020. aasta septembris . Euroopa kultuuri- ja audiovisuaalvaldkonna ekspertide võrgustik koostas uuringu tihedas koostöös valdkondlike sidusrühmadega. Aruanne esitati 2020. aasta oktoobris nõukogu kultuurikomiteele ning 2019. aasta septembris kultuuri- ja loomesektori soolise võrdõiguslikkuse avatud koordinatsiooni meetodi töörühmale. Aruannet on laialdaselt levitatud. Seda võeti ka arvesse soolise võrdõiguslikkuse teemalistel üritustel, mille korraldas eesistujariik Saksamaa. Komisjoni toetusel korraldati 4.–5. septembril 2019 dialoogi „Voices of Culture“ soolise võrdõiguslikkuse teemaline kohtumine, kus tutvustati dialoogi „Voices of Culture“ aruannet . Avatud koordinatsiooni meetodi töörühm „Sooline võrdõiguslikkus kultuuri- ja loomesektoris“, mida juhtis Austria, jagas kogemusi, et anda soovitusi selle kohta, kuidas kaotada sooline ebavõrdsus kultuuri- ja loomesektoris. Selle 2021. aasta juunis avaldatud aruandes keskendutakse sellistele peamistele probleemidele nagu soolised stereotüübid, seksuaalne ahistamine, juurdepääs tööturule ja sooline palgalõhe, juurdepääs sotsiaaltoetustele, juurdepääs ressurssidele, juurdepääs juhtivatele ametikohtadele ja naiste ettevõtlus, andmete kogumine, sooline võrdõiguslikkus töökohal, sooteadlik eelarvestamine, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise metoodika ja sootundlik keelekasutus. Avatud koordinatsiooni meetodi töörühma töö tulemusi tutvustati esimest korda eesistujariigi Portugali sotsiaalse ühtekuuluvuse teemalisel konverentsil 5.–6. mail 2021. See langes samale ajale, mil komisjon võttis vastu 2020.–2025. aasta soolise võrdõiguslikkuse strateegia. 2020. aasta detsembris võttis Saksamaa vastu eesistujariigi järeldused soolise võrdõiguslikkuse kohta kultuurivaldkonnas, mis üldjoontes kajastavad ekspertide soovitusi. 2022. aasta aprillis tehti kokkuvõte, et teha kindlaks edusammud ja parandamist vajavad valdkonnad. Avatud koordinatsiooni meetodi protsessi käigus saadud kogemusi võeti arvesse soolise võrdõiguslikkuse foorumil, mille korraldas eesistujariik Prantsusmaa 8.–10. märtsil 2022 Angersis ja mis toimus ettevõtmise „France-Portugal season 2022“ raames. 3.5.Prioriteet E: rahvusvahelised kultuurisuhted Strateegiline lähenemisviis Välisasjade nõukogu võttis 8. aprillil 2019 vastu nõukogu järeldused, milles käsitletakse ELi strateegilist lähenemisviisi ja tegevusraamistikku rahvusvaheliste kultuurisuhete valdkonnas . Järeldustes tunnistatakse, et kultuuri puhul on vaja valdkonnaülest lähenemisviisi, ning seatakse samal ajal eesmärk tugevdada ELi välispoliitika tõhusust ja mõju rahvusvaheliste kultuurisuhete integreerimisega ELi välispoliitika vahenditesse. Neis soovitakse ka paremat poliitika koordineerimist komisjoni peadirektoraatide, liikmesriikide ja kultuuriorganisatsioonide vahel, sealhulgas kohalike strateegiate ühisel väljatöötamisel ELi delegatsioonide, ELi liikmesriikide ja komisjoni poolt. Kultuurikoostöö raames on jätkatud ühiste väärtuste ja Euroopa ainulaadse kultuurilise mitmekesisuse edendamist ELi üleilmse mõju suurendajana maailmas, kasutades selleks õiglasi, võrdseid ja pikaajalisi partnerlussuhteid. Eesistujariigi Sloveenia üritusel „Future Unlocked!“ arutati kultuuri- ja loomesektori rolli muutuste elluviijana. 12.–15. septembril 2021 toimunud ürituse korraldas välisministeerium ja see ühendas kultuuri ja välissuhete teemalist kõrgetasemelist konverentsi, Ljubljana loomefoorumit, Euroopa loomemajanduse tippkohtumist ja kõrgemate ametnike rahvusvaheliste kultuurisuhete teemalist kohtumist. Geograafiline ulatus hõlmas ka Lääne-Balkanit, Vahemere lõunaosa ja Aafrikat. 3.6.Prioriteet F: kultuur kui kestliku arengu edasiviija Kestliku arengu kultuurimõõde Avatud koordinatsiooni meetodi töörühmas, mida juhivad ühiselt Soome ja Saksamaa, on osalenud riikide haldusasutuste eksperdid, teadlased, UNESCO esindajad ja muud väliseksperdid. Töörühma aruanne peaks valmima 2022. aasta septembris. Sellele tööle eelnes komisjoni toetusel 2021. aasta veebruaris dialoogi „Voices of Culture“ arutelu kultuuri ja kestliku arengu eesmärkide teemal. Selle töö tulemusena koostati aruanne . Avatud koordinatsiooni meetodi töörühm keskendus kolmele teemale: 1) kultuuri riiklikesse kestliku arengu strateegiatesse integreerimise toetamine ja parandamine vabatahtlike riiklike ülevaadete kaudu; 2) UNESCO aruandlusvahendid, kus kultuur on kestliku arengu eesmärkide liikumapanev jõud; ning 3) sidusrühmade ja võrgustike juhitud alt üles suunatud projektid, kus kultuurivaldkonna peamised osalejad teevad koostööd kestlikkuse eesmärkide saavutamiseks ja loovad positiivseid tulemusi. Töörühma teine oluline ülesanne on anda panus komisjoni kavandatavasse kultuuri ja kestliku arengu teemalisse aruandesse, mis avaldatakse eeldatavasti 2022. aasta teisel poolel, ning esitada seisukohad ja soovitused, mis lisatakse 2022. aasta septembris Mehhikos toimuva UNESCO Mondiaculti ürituse lõppdeklaratsiooni. Töörühma töö on seotud ka kasvava vajadusega integreerida kultuur avaliku poliitika strateegilisse kavandamisse, kuna nii pandeemia, kliimakriis kui ka keskkonnaseisundi halvenemine on tõsiselt mõjutanud ühiskonna elusüsteeme.

3.7.Kultuurivaldkonna statistika Kultuurivaldkonda käsitlevate usaldusväärsete andmete korrapärane koostamine on tõenduspõhise poliitikakujundamise jaoks väga oluline. Töökavas rõhutatakse kultuurivaldkonna statistikat kui valdkondadevahelist prioriteeti, mida tuleb vastavalt arvesse võtta. Eurostat esitab ELi tasandil ühtlustatud andmed ja ajakohastab oma kultuurivaldkonna statistikat käsitlevat veebijaotist, kui pärast asjakohaseid Euroopa uuringuid muutuvad kättesaadavaks uued andmed. Eurostat korraldas aastatel 2020–2021 riiklikele statistikaametitele kolm küsitlust muusika-, kultuuripärandi- ja raamatusektori kohta. Eesmärk oli koguda andmeid riikliku tasandi alternatiivsetest allikatest. Eurostati kultuurivaldkonna statistika töörühma teavitatakse korrapäraselt ja temaga konsulteeritakse, et aidata parandada kultuurivaldkonna statistika kvaliteeti ja seda edasi arendada. 2020. aasta keskel kuulutas komisjon välja projektikonkursi „Liidu kultuuri- ja loomesektori mõõtmine“, et viia ellu Euroopa Parlamendi poolt 2019. aastal esitatud katseprojekt. Eesmärk on luua raamistik nende sektorite mõõtmiseks ja tagada Eurostati tasandil puuduvad andmed. Projekt peaks lõppema 2022. aasta detsembris. Algatuse „Muusika liigutab Euroopat“ raames Euroopa muusikavaatluskeskuse loomise teostatavuse uuringu järelmeetmena on teatavad andmetega seotud tegevused integreeritud intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse tegevusse. Muud uuringus kirjeldatud statistilist tööd käsitletakse programmi „Euroopa horisont“ 2022. aasta sektoripõhise muusikateemalise projektikonkursi raames („Konkurentsivõimelise, õiglase ja kestliku Euroopa muusika ökosüsteemi loomine“). 3.8.Digitaliseerimine Viis, kuidas kultuuri- ja loomesektor ning -tööstus loovad, toodavad, kureerivad ja jagavad sisu, on üha digitaalsem, andes sektorile tohutuid võimalusi kasvada ja eksperimenteerida, mõtestada ümber, kuidas suhelda paremini traditsioonilise ja raskemini ligipääsetava publikuga, ning suurendada kultuurielus osalemist. COVID-19 pandeemia on seda digiüleminekut kiirendanud. Lisaks muutis kriis veelgi nähtavamaks praegused õiglase digiüleminekuga seotud probleemid. Küsimused, millega tuleb tegeleda, et digiüleminek tooks kasu Euroopa kultuurivaldkonnas tegutsejatele ja kodanikele, on muu hulgas järgmised: i) tehnoloogia kättesaadavusega seotud kulud; ii) (digitaal- ja andmehalduse) oskuste nappus; iii) digitaalse kasutuse tulu ebaõiglane jagamine; iv) sõltuvus välisplatvormidest; v) peavoolu teenuseosutajate domineerimine; vi) kultuurilise mitmekesisuse edendamine ja säilitamine; vii) taristu/teenuste puudumine teatavates sektorites ja viii) digilõhe. Mõned neist teemadest on olnud kultuurivaldkonna töökava keskmes ning osa digipoliitika alasest tööst, mida komisjon ja liikmesriigid teevad oma pädevuse piires. 4.TÖÖKAVA HINDAMINE: töömeetodid Kõigi kavandatud meetmete puhul on töökavas kindlaks määratud ka kasutatavad töömeetodid. Need on: avatud koordinatsiooni meetodi töörühmad, konverentsid, vastastikuse õppimise projektid, uuringud, seminarid, kokkuvõtete tegemise seminarid, eksperdirühmad, nõukogu järeldused ja kultuuriministrite mitteametlikud kohtumised . Töökavas oli kokku kaheksa avatud koordinatsiooni meetodi rühma. Sotsiaalse sidususe avatud koordinatsiooni meetodi töörühm muudeti aga veebipõhiseks seminariks. COVID-19 kriisi tõttu oli vaja teha veel väiksemaid kohandusi, sealhulgas teha ümberkorraldusi seoses mõnega kümnest kavandatud konverentsist, seminaridega (kaks seminari ühendati, neli lükati edasi) ja vastastikuse õppimise tegevusega (kaks ühendati). Enamik liikmesriike vastas komisjoni küsimustikule, et peavad praeguseid töömeetodeid töökava eesmärkide saavutamiseks sobivaks. Nad pidasid kõige sobivamaks töömeetodiks avatud koordinatsiooni meetodi töörühmi ja seejärel seminare. Konverentsid, uuringud, kokkuvõtete tegemise seminarid ja vastastikune õppimine olid vähem populaarsed. Võttes arvesse iga töömeetodi eeliseid ja piiranguid, soovitati mõningaid muid töövorme, mida võiks tulevikus samuti kasutada (vt käesoleva aruande punkt 6). 4.1.Avatud koordinatsiooni meetod Avatud koordinatsiooni meetod, mis kujutab endast paindlikku ja mittesiduvat raamistikku, oli jätkuvalt töökava rakendamise peamine töömeetod, mis hõlbustas liikmesriikide struktureeritud koostööd. Iga avatud koordinatsiooni meetodi töörühma töö viidi kooskõlla töökava ühe prioriteediga. Selle töökava uudsus seisnes selles, et töörühmade volitused valmistas ette komisjon ja seejärel kiitis need heaks nõukogu kultuurikomitee. See andis töörühmadele selge raamistiku ja tegevussuuna. Liikmesriigid suhtuvad sellesse lähenemisviisi positiivselt. Töörühmad pidasid keskmiselt kuus ametlikku koosolekut (enamasti veebis), mille kõik korraldas komisjon. Mõned töörühmad korraldasid lisaks mitteametlikke ja redaktsioonilisi koosolekuid. Mõned neist jagunesid alateemadega tegelemiseks ka allrühmadeks. Selle töömeetodi raames osaleb igas töörühmas 25–50 eksperti keskmiselt 23 liikmesriigist. Töörühmade töö kestab tavaliselt 1–2 aastat, sealhulgas aruande koostamiseks kuluv aeg. Üks avatud koordinatsiooni meetodi aruanne sisaldas uuendusena veebilehte, kus olid juhtumiuuringud, allalaaditavad materjalid ja taskuhäälingud; see aga suurendas ekspertide ja komisjoni töökoormust. Seitsmest avatud koordinatsiooni meetodi töörühmast kolmes osalesid sellised partnerriigid nagu Šveits, Norra ja Island. Liikmesriigid peavad koostööd ELi mittekuuluvate riikidega avatud koordinatsiooni meetodi töörühmades kasulikuks ning on avatud ka sellele, et asjakohaste teemade töörühmades osaleksid Lääne-Balkani riigid. Uuringu kohaselt hindavad liikmesriigid avatud koordinatsiooni meetodit töömeetodina kõrgelt, kuid tunnistavad ka, et selle aruandlusnõuetest tulenev koormus on suur. Liikmesriigid peavad avatud koordinatsiooni meetodi aruandeid ja koosolekuid oluliseks. Siiski näib, et nende aruannete otsene mõju poliitikakujundamisele ja sidusrühmade tavadele on väike. Uuringust nähtub ka, et valdav enamik liikmesriike ei kasutanud riikliku, piirkondliku või kohaliku poliitika kujundamiseks rohkem kui viit kümnest avatud koordinatsiooni meetodi (loetletud) aruandest. Sellest hoolimata teatasid liikmesriigid ka mitmest konkreetsest näitest, mil avatud koordinatsiooni meetodi aruanne on mõjutanud riigi tasandi poliitika kujundamist, näiteks strateegiate ja reformide väljatöötamisel või uute organisatsioonide loomisel. 4.2.Töökava tulemuste levitamine ja nendest teavitamine Uuringu kohaselt ei pea enamik liikmesriike vajalikuks täpsustada töökavas levitamistegevust, mis oleks siduv. Juba on välja töötatud mitmeid tegevusi, nagu aruannete tõlkimine, teabe avaldamine valitsuse veebisaitidel ja platvormidel, konverentsid, arutelud ja seminarid, millele tugineda avalikus arutelus töökava tulemustega seotud teemadel. Kogemused näitavad, et töökava muude meetmete rakendamisse on investeeritud palju tööd ja eksperditeadmisi. Selleks et suurendada selle töö mõju poliitikakujundamisele ja sidusrühmade tavadele, oleks kõige kasulikum suurendada avatud koordinatsiooni meetodi tulemuste ja muude töökava väljundite levitamist ja nendest teavitamist liikmesriikides sihipäraselt ja arukalt. See peaks hõlmama kõiki haldustasandeid, sidusrühmade organisatsioone, erialaühendusi, ajakirjandust jne. Selleks peaksid avatud koordinatsiooni meetodi ja muud töökavade väljundid olema kõrgel tasemel ja poliitikakujundajatele sobivad. Kuigi aruanded on sisukad, võivad need olla keerulised, pikad ja raskesti rakendatavad. Nende potentsiaali maksimeerimiseks tuleb neis esitada selged ja konkreetsed poliitilised soovitused, mida toetavad asjakohased tõendid. Need peavad olema lühikesed ja kirjutatud žargoonivabas üldkasutatavas keeles, millest mittespetsialistid aru saavad ja mille põhjal nad tegutsevad. Soodustada tuleks lühemaid ja sihipärasemaid aruandeid, sealhulgas kokkuvõtteid peamiste järeldustega. See aitaks kiirendada ka tõlke- ja teabevahetusprotsesse. 4.3.Kultuurivaldkonna sidusrühmad Kultuuriorganisatsioonid ja sidusrühmad on varasemast tihedamalt kaasatud kultuurivaldkonna töökava rakendamisse, eelkõige pandeemiat silmas pidades. See on toonud kaasa rohkem üritusi ja arutelusid internetis ning peale selle on kultuuri- ja loomesektorid ELi tasandil hakanud ühiselt tegutsema ja kõnelema ühel häälel, et vastata sektorite vajadustele (nt avalikud ühisavaldused). Sidusrühmade kaasamist on kirjeldatud ka käesoleva dokumendi teistes osades.

Kooskõlas Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskavaga on komisjon veelgi tugevdanud kultuuriteemalist struktureeritud dialoogi kodanikuühiskonnaga. Komisjon käivitas 2019.–2022. aastal dialoogi „Voices of Culture“ uue sarja päevakajalistel teemadel ja see on kooskõlas ka töökava prioriteetidega. Need hõlmasid järgmist: kultuuri roll ELi linnavälistes piirkondades ; sooline tasakaal kultuuri- ja loomesektoris (seotud avatud koordinatsiooni meetodiga); kultuur ja kestliku arengu eesmärgid (seotud avatud koordinatsiooni meetodiga); kunstnike, kultuuri- ja loometöötajate staatus ja töötingimused (seotud avatud koordinatsiooni meetodiga); rahvusvahelised kultuurisuhted (panus Prantsusmaa eesistumise ajal toimunud kõrgemate ametnike kohtumise aruteludesse) . Paranenud on koostoime, sealhulgas kohtumistel, kus saavad kokku avatud koordinatsiooni meetodi ja dialoogi „Voices of Culture“ osalejad, et jagada oma tulemusi ja aruandeid. Lisaks on komisjon arendanud edasi sihipäraseid valdkondlikke dialooge kultuuri, eelkõige kultuuripärandi (kultuuripärandi eksperdirühm) ja muusika („Muusika liigutab Euroopat“) teemal. Samuti kaasas komisjon Euroopa oskuste pakti raames ja kooskõlas ELi tööstusstrateegiaga sidusrühmad kultuuri- ja loomemajanduse ökosüsteemi ulatusliku oskuste partnerluse loomisse. Sidusrühmade ja kodanikuühiskonna suuremaks kaasamiseks ning töökava paremaks elluviimiseks on veel võimalusi, nagu ka liikmesriigid uuringus märkisid. 5.TÖÖKAVA HINDAMINE: poliitika tulemused Lisaks iga ELi eesistujariigi prioriteetidele kultuurivaldkonnas on kultuurivaldkonna töökavas juba ette nähtud algusest peale mitme (võimaliku) nõukogu järelduse vastuvõtmine ja sellele eelnev tehniline töö – avatud koordinatsiooni meetodi töörühmad, uuringud ja seminarid (dünaamiline jooksev tegevuskava). Liikmesriigid pidasid uuringus antud vastustes seda seost töökava tulemuste ja rotatsiooni korras vahetuvate eesistujariikide töö vahel kasulikuks. Ekspertide ja akadeemilise töö sidumine poliitika konkreetsete tulemustega on osutunud peamiste prioriteetidega tegelemisel kasulikuks ning seda tuleks tulevikus tugevdada. Selle tulemusena koostati järgmised nõukogu järeldused: -noorte loomepõlvkondade kohta, mis võeti vastu 2019. aasta mais Rumeenia eesistumise ajal; -Euroopa audiovisuaalteoste piiriülese levitamise parandamise kohta, mis võeti vastu 2019. aasta mais Rumeenia eesistumise ajal; -riskijuhtimise kohta kultuuripärandi valdkonnas, mis võeti vastu 2020. aasta mais Horvaatia eesistumise ajal; -soolise võrdõiguslikkuse kohta kultuuri- ja loomesektoris, mis võeti vastu 2020. aasta detsembris Saksamaa eesistumise ajal (eesistujariigi järeldused) ; -kultuuri, kvaliteetse arhitektuuri ja ehitatud keskkonna kui algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ põhielementide kohta, mis võeti vastu 2021. aasta detsembris Sloveenia eesistumise ajal; -kultuurivahetuse tugevdamise kohta loovisikute ning kultuuri- ja loometöötajate liikuvuse ning mitmekeelsuse kaudu digiajastul, mis võeti vastu 2022. aasta aprillis Prantsusmaa eesistumise ajal. Lisaks on uued küsimused, mis on väga olulised kultuuripoliitika kujundamise seisukohast ning mõjutavad Euroopa kultuuri- ja loomesektoreid (nt 2020. aasta märtsis Zagrebis toimunud laastav maavärin, kestliku arengu tegevuskava 2030 hoogustumine, COVID-19 pandeemia ja taastumisprotsess), ajendanud asjaomaseid eesistujariike töötama poliitikameetmete ja väljunditega järgmistes valdkondades: -kestliku arengu kultuurimõõde, mis võeti vastu 2019. aasta novembris Soome eesistumise ajal (nõukogu resolutsioon) ; -muudetud kultuurivaldkonna töökava (2019–2022), mis võeti vastu 2020. aasta mais Horvaatia eesistumise ajal; -kultuuri- ja loomemajanduse taastumine, vastupanuvõime ja kestlikkus, mis võeti vastu 2021. aasta mais Portugali eesistumise ajal . Eesistujariigid on algatanud mitu kõrgetasemelist üritust seoses töökava prioriteetide ja poliitilise tegevuskava elluviimisega; neid ei ole aga töökavas nimetatud. Need on järgmised: -kultuuriministrite mitteametlikud kohtumised, et kaitsta Euroopa ühist kultuuripärandit ning tegeleda tagajärgedega, mille on tekitanud COVID-19 kriis ja Venemaa sissetung Ukrainasse; -rahvusvaheliste kultuurisuhete valdkonna kõrgemate ametnike kohtumised, mille korraldasid või mille korraldamisele aitasid kaasa välisministeeriumid, 2020. aasta septembris ja 2021. aasta septembris ning 2022. aasta aprillis; -eesistujariigi konverentsid ja üritused, nt kultuuripärandi kaitse ja mitmepoolsuse teemal 2020. aasta novembris; kultuuridemokraatia teemal 2021. aasta aprillis; pärandi, muuseumide, arhiivide ja arhitektuuriga seotud ohtude teemal 2022. aasta märtsis. Selle ja ka varasemate kultuurivaldkonna töökavade raames saavutatud poliitiliste tulemuste rohkus näitab, et on vaja teha kokkuvõte edusammudest, mida on tehtud järelduste, soovituste ja üleskutsete suhtes järelmeetmete võtmisel liikmesriikide ja Euroopa poliitikakujundamises, ja neid edusamme hinnata.