Otsuste tegemiseks, st kui toimub hääletamine (vt konventsiooni artikkel 12), on antud 1000 häält 11-le eksportivale liikmele (sh 244 liidule) ja 1000 häält 19-le importivale liikmele. Tuleb toonitada, et põhimõtteliselt töötab teraviljanõukogu konsensuse alusel ja hääletatakse väga harva.

Liidul on 2020/2021. aastal eelarvemenetlustes (vt konventsiooni artikkel 11), st liikmete iga-aastaste osamaksete kindlaksmääramisel, 371 häält.

Teraviljanõukogu 30 liikmel on kokku 2000 häält.

Rahvusvahelises teraviljanõukogus on 30 liiget, sh paljud maailma suurimad teraviljatootjad ja -importijad. Peale Euroopa Liidu on liikmeteks muu hulgas Argentina, Austraalia, Kanada, Egiptus, India, Jaapan, Venemaa, Ukraina, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid. Liikmete hulgas ei ole Hiina ega Brasiilia.

·aidata laiendada teraviljasektoris toimuvat rahvusvahelist kaubandust ning muuta see avatumaks ja õiglasemaks;

Rahvusvaheline teraviljanõukogu (edaspidi „teraviljanõukogu“) on valitsustevaheline organisatsioon, mis püüab saavutada konventsiooni artiklis 1 esitatud eesmärke. Eelkõige on teraviljanõukogu eesmärk

Euroopa Liit on konventsiooniosaline.

1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) eesmärk on edendada rahvusvahelist koostööd teraviljakaubanduse kõigis aspektides, aidata laiendada rahvusvahelist teraviljakaubandust ja tagada selles valdkonnas võimalikult vabad kaubavood. Samuti on konventsiooni eesmärk aidata võimalikult suures ulatuses kaasa rahvusvaheliste teraviljaturgude stabiilsuse saavutamisele kõigi liikmete huvides, suurendada maailmas toiduga kindlustatust ning tagada foorum, kus vahetatakse teraviljakaubandusega seotud teavet ja arutatakse liikmete sellealaseid mureküsimusi.

2.3.Rahvusvahelise teraviljanõukogu kavandatav õigusakt

Teraviljanõukogu 53. istungil 7. juunil 2021 on kavas võtta vastu otsus konventsiooni pikendamise kohta veel kaheks aastaks (edaspidi „kavandatav õigusakt“).

Kavandatava õigusakti (mis põhineb konventsiooni artiklil 33) eesmärk on võimaldada jätkata rahvusvahelise teraviljanõukogu tööd.

Konventsiooni pikendamine hõlmab ajavahemikku 1. juuli 2021 – 30. juuni 2023.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Euroopa Liit sõlmis 1995. aasta teraviljakaubanduse konventsiooni nõukogu otsusega 96/88/EÜ kehtivusega kuni 30. juunini 1998 ja pärast seda on selle kehtivust korrapäraselt pikendatud. Kooskõlas konventsiooni artikliga 33 pikendatakse konventsiooni iga kord kuni kaheks aastaks. Viimati pikendati konventsiooni teraviljanõukogu otsusega 2019. aasta juunis ja see jääb jõusse 30. juunini 2021. Euroopa Liit on alati olnud rahvusvahelise teraviljanõukogu aktiivne liige ja konventsiooni edasine pikendamine kuni kaheks aastaks on liidu huvides. Liit on suur teraviljatootja ning juhtiv nisu- ja odraeksportija, aga ka suurim maisimportija.

Käesoleva ettepaneku eesmärk on taotleda komisjonile nõukogu luba hääletada liidu nimel rahvusvahelises teraviljanõukogus selle poolt, et konventsiooni pikendatakse 30. juunini 2023. Ametlik konventsiooni pikendamise otsus on kavas vastu võtta teraviljanõukogu 53. istungil, mis toimub arvatavasti videokonverentsi teel 7. juunil 2021.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on ette nähtud otsuste vastuvõtmine, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Rahvusvahelise teraviljanõukogu kavandatava õigusaktiga pikendatakse konventsiooni (mis on liidu jaoks siduv rahvusvaheline lepe) kehtivusaega. Seega on kavandatav õigusakt õigusliku toimega.

Kavandatud aktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

4.2.Materiaalõiguslik alus

4.2.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.