ET Euroopa Liidu Teataja C 157/12

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 157/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„SLOVENSKI MED”

EÜ nr: SL-PGI-0005-0801-10.03.2010

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus

„Slovenski med”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Sloveenia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.4. Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toodet „Slovenski med” toodetakse Sloveenia Vabariigis. Nimetusega „Slovenski med” on lubatud müüa

— akaatsiamett,

— pärnamett,

— kastanimett,

— nulumett,

— kuusemett,

— õiemett või nektarimett,

— metsamett või lehemett.

Toote „Slovenski med” organoleptilised omadused on järgmised.

Akaatsiamett saadakse peamiselt valge akaatsiana tuntud harilikult robiiniapuult (Robinia pseudoacacia) korjatud nektarist. Mee värvus varieerub peaaegu värvitust kuni õlgkollaseni. Mesi on väga kerge ja neutraalse aroomi ning akaatsiaõite lõhnaga. Mee keskmiselt magus kuni väga magus maitse püsib üsna pikka aega või isegi väga kaua. Mee lõhn püsib lühikest kuni keskmist aega. Mesi on sageli esimest korda kasutatava kärje, värske vaha, akaatsia- ja viljapuuõite, õunte ja pirnide mahlaka lõhna ning mõnikord ka vanilli, koorekommide, värske või ja värskete õlgede lõhnaga. Mesi kristallub harva.

Pärnamett saadakse peamiselt suurelehiselt pärnalt (Tilia platyphyllos Scop.) või harilikult pärnalt (Tilia cordata Mill.) korjatud nektarist või lehemeest. Pärnamee värvus varieerub roheka varjundiga helekollasest heleda merevaikkollaseni. Mesi on pärnaõite lõhnaga, millel on keskmine kuni tugev värske mentooli varjund. Pärnamesi on keskmise kuni tugeva mentoolimaitsega. Pärnamesi on väga hästi eristatava ja värske aroomiga. Pärnamesi on mentooli, värske kreeka pähkli, rohttaimede ja keedetud pärnaõite ning maheda lillelõhnaga, mis püsib üsna pikka aega.

Kastanimett saadakse peamiselt harilikult kastanipuult (Castanea sativa Mill.) korjatud nektarist või lehemeest. Kastanimee värvus varieerub punase varjundiga tumepruunist merevaikkollaseni. Kastanimesi on väga tugeva lõhna ja maitsega. Kastanimeele on tunnuslik keskmine kuni väga tugev mõru maitse. Kastanimesi on väga hästi eristatava kõrvetatud suhkru, suhkrusiirupi, suitsu, rohttaimede ja koirohu terava ja kirbe lõhnaga ning erakordselt kaua püsiva kibeda järelmaitsega. Mesi kristallub harva.

Nulumett saadakse peamiselt euroopa nulult (Abies alba Mill.) korjatud lehemeest. Nulumee värvus on rohelise läikega tume hallikaspruun. Nulumesi on keskmise kuni tugeva lõhnaga. Nulumesi on piimapulbri- ja vaigulõhnaga. Nulumee väga hästi eristatav maitse püsib üsna pikka aega. Nulumee lõhn meenutab piimapulbrit, karamelli, kõrvetatud suhkrut, vaiku, värsket okaspuupuitu, okaspuukasvudest tehtud siirupit, suitsu, piimaga musta teed ning ravimtaimekomme. Nulumesi kristallub tavaliselt aeglaselt.

Kuusemett saadakse peamiselt harilikult kuuselt (Picea abies) korjatud lehemeest. Kuusemee värvus varieerub pruunist punakaspruunini, pealispind on läikiv. Mesi on tavaliselt selge. Erakordselt veniv kuusemesi kleepub keele ja suulae külge. Kuusemee lõhn püsib üsna pikka, maitse aga lühikest kuni keskmist aega. Kuusemee aroom püsib üsna pikka aega. Kuusemee lõhn meenutab okaspuukasvudest tehtud siirupit, vaiku, ravimtaimekomme, ravimtaimeteed, röstitud kohvi, kuivatatud puuvilja ja kohvikomme.

Õie- või nektarimesi on peamiselt saadud rohkem kui ühe taime nektarist ning seetõttu väga mitmekesine. Õie- või nektarimee värvus varieerub õlgkollasest pruunini. Õie- või nektarimesi on keskmise kuni tugeva lõhna ja maitsega. See mesi on tugeva magusa järelmaitsega. Õie- või nektarimee värske puuviljane lillearoom püsib keskmist kuni väga pikka aega. Selle mee lõhn meenutab lilli, värsket puuvilja, kompotti, keedetud puuvilja, karamell- ja piimakomme, pruuni suhkrut, karamelli ja melassi. Õie- või nektarimesi kristallub kiiresti.

Metsa- või lehemett saadakse peamiselt paljudelt taimedelt korjatud mesikastest. Metsa- või lehemee värvus on punase või rohelise varjundiga hele- kuni tumepruun. Mee lõhn püsib lühikest kuni keskmist, maitse aga keskmist kuni pikka aega. Metsa- või lehemee lõhn, mis meenutab vaiku, kreeka pähklit, sarapuupähklit, rohttaimi, koirohtu, karamelli, melassi, ravimtaimekomme, kuivatatud puuvilja ja pirne, püsib keskmist kuni pikka aega.

Toote „Slovenski med” füüsikalis-keemilised omadused

Mee liik Näitaja Akaatsia Pärn Kastan Nulg Kuusk Õiemesi Metsamesi Veesisaldus < 18,6 % < 18,6 % < 18,6 % < 18,6 % < 18,6 % < 18,6 % < 18,6 % Hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus < 15 mg/kg < 15 mg/kg < 15 mg/kg < 15 mg/kg < 15 mg/kg < 15 mg/kg < 15 mg/kg Elektrijuhtivus ≤ 0,3 mS/cm 0,5–1,3 mS/cm ≥ 0,9 mS/cm > 0,8 mS/cm ≥ 0,9 mS/cm ≤ 0,8 mS/cm ≥ 0,8 mS/cm pH 3,5–4,6 4,1–6,1 4,7–6,2 4,7–5,8 4,3–5,6 3,8–5,3 4,3–5,6 Sahharoosisisaldus < 10 g/100 g < 5 g/100 g < 5 g/100 g < 5 g/100 g < 5 g/100 g < 5 g/100 g < 5 g/100 g





Toote „Slovenski med” õietolmusisaldus

Mee liik Õietolm Akaatsia Pärn Kastan Nulg Kuusk Õiemesi Metsamesi Konkreetse õietolmuliigi proportsioon > 7 % hariliku robiinia (Robinia pseudoacacia – valge akaatsia) õietolm > 1 % pärna (Tilia sp.) õietolm > 86 % hariliku kastani (Castanea sativa) õietolm — — Sisaldab sageli viljapuude, hariliku kastani (Castanea sativa), tähkvahtra (Acer sp.), valge ristiku (Trifolium repens) ja korvõieliste (Asteraceae) sugukonna taimede õietolmu —

3.3. Tooraine

—

3.4. Sööt

Mesilasi ei söödeta vahetult enne korjelendu või korje ajal. Talveperioodil söödetakse mesilasi üksnes suhkru või meega.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Slovenski med” kõik tootmisetapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. Toote „Slovenski med” tootmine hõlmab mee võtmist püsimesilates või geograafilises piirkonnas järelveetavates mobiilsetes mesilates ning mee vurritamist. Mesinduses järgitakse hea mesindustava põhimõtteid (mesinduse häid hügieenitavasid käsitlevad suunised, mis põhinevad ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollipunktide süsteemi (HACCP) põhimõtetel). Mesilaste rahustamiseks keemiliste putukatõrjevahendite kasutamine ei ole lubatud, kuna sellega kaasneb oht, et keemiliste ainete jäägid võivad mee sisse sattuda. Mee võtmine haudekärgedest ei ole lubatud. Võetakse mett, mille veesisaldus on vähem kui 18,6 %. Kärjeraamidest võetud mesi filtreeritakse ning kogutakse kokku paar päeva pärast vurritamist. Filtreerimiseks kasutatakse sõelu, mis ei pea õietolmu kinni. Mee kuivatamine on keelatud. Kristallunud mett veeldatakse kuumutades, kuigi vaid kuni 40 °C-ni, et mitte rikkuda mee kuumatundlikke koostisosi (ensüümid, hormoonid). Mee veeldamine mikrolaineahjus ei ole lubatud, kuna mikrolained hävitavad mee bioaktiivsed koostisosad.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Toodet „Slovenski med” võib purki panna ja pakendada üksnes määratletud geograafilises piirkonnas. Ainult sel viisil on võimalik säilitada mee kõrget kvaliteeti ning vältida toote füüsikalis-keemiliste ja organoleptiliste omaduste muutusi, mida võiksid põhjustada pikad veovahemaad. Vahetult pärast mee purki panemist kinnitatakse kaas ja purk ühtse etiketiga sel viisil, et purki ei saa avada ilma etiketti lõhkumata.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Spetsifikaadi nõuetele vastava toote „Slovenski med” etiketil peab olema kaitstud nimetus ja sõnad „kaitstud geograafiline tähis” ning näidatud mee liik ja partii.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet „Slovenski med” toodetakse Sloveenia Vabariigi territooriumil.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Sloveenia asub Kesk-Euroopas Alpide, Pannoonia tasandiku, Dinaari mäestiku ja Vahemere vahelisel alal. Geoloogiline mitmekesisus, erinevad maastikureljeefid ning asjaolu, et Sloveenia piirneb nelja biogeograafilise piirkonnaga, põhjustavad väga eripalgelise loomastiku ja taimestiku, millest omakorda on tingitud mee arvukad liigid. Lähisvahemerelise, kontinentaalse ja Alpi kliima koosmõjust ning tasandiku ja kõrgete mägede vahelise reljeefi erinevusest on tingitud asjaolu, et teatavad korjetaimed õitsevad Sloveenia eri osades eri aegadel. Need iseloomulikud tunnused kajastuvad Sloveenia mitmekesises taimestikus.

Harilik kastan (Castanea sativa Mill.) kasvab kõikjal Sloveenia soojemates künklikes piirkondades. Selle liigi puid leidub nii suurte puistute kui üksikeksemplaridena Sloveenias igal pool. Kastanipuud kasvavad sageli põldude, viljapuuaedade, viinamägede ja majade läheduses. Selle liigi puud kasvavad kõrgusel kuni 800 m merepinnast. Lisaks neilt puudelt saadavale puidule ja viljadele on need väga tähtsad ka mesilaste korjemaana. Kastanid õitsevad tavaliselt kolm nädalat juunis ja juulis. Mesilased viivad kastani õietolmu tarudesse, kus seda hoitakse sellisteks aegadeks, kui toidust napib.

Sloveenia omamaine, meemesilaste alamliiki kuuluv Kraini mesilane (Apis mellifera carnica) on tuhandete aastate jooksul kohanenud Sloveeniale iseloomulike ilmastiku- ja korjetingimustega. Ainukese ELi liikmesriigina deklareeris Sloveenia ühinemislepingus, et selle omamaise Kraini meemesilase geneetilise materjali ja meemesilaste populatsiooni kaitsmiseks kavatseb ta jätkata kõikide asjakohaste meetmete võtmist, mis on vajalik selle pärismaise mesilase säilimise tagamiseks.

Sloveenia mesinduse kohta on rohkem teada alates 18. sajandist. Sloveenia mesindust arendasid tol ajal eelkõige kolm meest – Anton Janša, Peter Pavel Glavar ja Janez Anton Scopoli. Anton Janša (1734–1773) on tuntud kaasaegse mesinduse rajajana. Ta kirjutas saksa keeles kaks olulist raamatut: Abhandlung von Schwärmen der Bienen (Uurimus mesilassülemite kohta) (1771) ja Vollständige Lehre von der Bienenzucht (Mesinduse täielik õpetus) (1775). Ta oli esimene keisri poolt ametisse nimetatud mesindusõpetaja enamikus Austria keisririigi valdustes. Viini mesinduskoolis õpetas ta mesilaste korjemaadele viimise tehnikat, mida kasutades saadi hoopis suurem meesaak. Peter Pavel Glavar (1721–1784) oli esimene, kes tegi kindlaks, et mesilasema ei paaru mitte ühe, vaid mitme lesega, ning Janez Anton Scopoli (1723–1788) oli esimene, kes sellest kogu maailmale teada andis. Selle autori 1763. aastal välja antud ladinakeelses ulatuslikus teoses Entomologia Carniolica oli illustreeritud artikkel mesilaste kohta.

Hiljem ühendas Anton Žnideršič (1874–1947) välismaiste mesindusekspertide Albertti, Gerstungi ja Preussi kogemused enda omadega ning töötas välja AŽ taru (Albertti-Žnideršičevi taru), mida kasutatakse siiani enamikus Sloveenia mesilates.

Mesilaste eri korjemaadele viimine on Sloveenias säilinud tänapäevani. Mesilasi eri korjemaadele viivad mesinikud saavad tavaliselt rohkem mett ning tagavad seega ka meeliikide mitmekesisuse.

Sloveenia mesinikud organiseerusid juba üsna varakult; esimene mesinike vennaskond asutati 1781. aastal in Rodine pri Žirovnicis ja oli järgnevalt loodud mesindusseltside eelkäija. 1898. aastal asutati Ljubljanas Kranjska, Štajerska, Koroška ja Primorska piirkonna mesinikke ühendav Sloveenia keskne mesindusselts, mis hakkas kohe välja andma oma ajakirja Slovenski čebelar, mis ilmub tänaseni.

Seltside ülesanne on alati olnud mesinike koolitamine ja neile heade mesindustavade tutvustamine, kuna toote „Slovenski med” iseloomulike tunnuste tagamiseks peavad mesinikud konkreetsest tootmisprotsessist kinni pidama. Sloveenia mesinikud on järjepidevalt kogunud vastavaid erialateadmisi ja -kogemusi, mis aitab kaasa toote „Slovenski med” kvaliteedi tagamisele.

5.2. Toote eripära

Toote „Slovenski med” eripära tuleneb õietolmu kogumist, milles kajastuvad toote „Slovenski med” tootmispiirkonnas kasvava taimestiku tunnuslikud omadused ja mis hõlmab ka hariliku kastani (Castanea sativa Mill.) õietolmu, mida leidub toote „Slovenski med” enamikus proovides. Need omadused eristavad toodet „Slovenski med” muudest, väljaspool Sloveeniat toodetud mee liikidest.

Toote „Slovenski med” rohkem kui pooltes proovides leidub valge ristiku (Trifolium repens), tähkvahtra (Acer sp.), teelehe (Plantago L.), õissaare (Fraxinus ornus L.), paju (Salix sp.), pärna (Tilia sp.) ning kõrreliste (Poaceae) sugukonna, angervaksa (Filipendula sp.), samuti korvõieliste (Asteraceae) ja sarikaliste (Apiaceae) sugukonna taimede õietolmu.

Toodet „Slovenski med” iseloomustab ka väike veesisaldus ja hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) madal tase. Toode „Slovenski med” on eripärane seetõttu, et selle veesisaldus on väiksem kui 18,6 % ja HMF-i tase madalam kui 15 mg/kg. Need kvaliteedinäitajad eristavad toodet „Slovenski med” Sloveenias toodetud muudest meeliikidest.

Sloveenia on Kraini meemesilase päritolupiirkond ning toote ainulaadsed omadused on tingitud sellest, et kõik meetootmiseks vajalik on pärit piirkonnast, kus kasvatatakse eranditult Kraini meemesilasi.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel (kaitstud päritolunimetuse puhul) või toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel (kaitstud geograafilise tähise puhul)

Nagu punktis 5.1 kirjeldatud, on Sloveenia riik, millel on rikas mesilaste aretuse ja kõrge kvaliteediga meetootmise traditsioon. Sloveenia mesinduse edu alus on alati olnud mesinike head teadmised ja mesilaste pidamise leidlikud võtted. Mesindus sõltub ka korjemaadest, mis on Sloveenia mitmekesise taimestiku tõttu väga eripalgelised. Mesilaste aretuse ja meetootmise kogemusi on talletatud paljude aastate jooksul ja antud edasi põlvest põlve.

Kuna harilik kastan (Castanea sativa Mill.) on Sloveenias väga levinud, leidub kastani õietolmu toote „Slovenski med” enamikus proovides. Sloveenia eri korjemaade kasutamiseks viivad mesinikud riigi piires oma mesilased ühest kohast teise, suurendades sellega veelgi võimalust, et mesi sisaldab hariliku kastani õietolmu.

Sloveenia pärismaine, meemesilaste alamliiki kuuluv ning 1879. aastal August Pollmannilt nime saanud Kraini mesilane (Apis mellifera carnica) on tuhandete aastate jooksul kohanenud Sloveeniale iseloomulike ilmastiku- ja korjetingimustega. Kraini meemesilane on Sloveenia pärismaine liik, mis on kaitstud loomaseadusega (Sloveenia Riigi Teataja nr 18/02), mille artiklis 68 on Kraini meemesilane määratletud pärismaise tõuna ning kõnealuse seaduse artiklis 70 on sätestatud kõnealuse tõu erikaitse. Kraini mesilase erakordselt heade omaduste ja ilmastikuoludega kiire kohanemise tõttu oli Kraini mesilane alati nõutud kaup. Teistes riikides peetakse lisaks Kraini meemesilase veel teist tõugu mesilasi, kuid Sloveenias on Kraini mesilane ainuke kasvatada lubatud mesilase tõug.

Toote „Slovenski med” suhtes kohaldatavate piirangutega panustatakse ühtlasi mee ainulaadsetesse omadustesse. Mesinike oskused nähtuvad ka nende võimes hinnata meevõtuks õiget aega, kuna põlvest-põlve edasiantud kogemuste põhjal võtavad mesinikud mett siis, kui selle veesisaldus on väiksem kui 18,6 %.

Sloveenias toodetud mesi on tarbijate hulgas olnud alati kõrgelt hinnatud, kuna tegemist on tootega, millel on teada päritolu ja kõrge kvaliteet. Selleks et tagada tarbijatele soovitud kõrge kvaliteediga toode, kehtestasid Sloveenia mesinikud 1999. aastal meetootmise kontrollisüsteemi. See nõuab mesinikelt häid kogemusi, kuna kõrge kvaliteediga mee tagamisel on mesinikud oluliseks lüliks meetootmisprotsessis ning nende hea töö on ka toote kvaliteedi tagatis.

Toote „Slovenski med” hea maine ja laialdane tuntus on tekkinud tänu sellele, et sellest tootest on juttu paljudel rahvusvahelistel ja riiklikel kongressidel, näitustel, messidel, meepäevadel ja laste korraldatud laatadel. Toodet „Slovenski med” on tutvustatud tele- ja raadiosaadetes ning nimetatud mitmetes artiklites, aga ka näiteks Ruralia Gorizia'l – see on Sloveenia, Itaalia ja Austria poolt 2002. aastal Itaalias organiseeritud kongress, Apimondia'l – suurimal rahvusvahelisel mesinike kokkutulekul (Ljubljana, 2003), rahvusvahelisel lehemeepäeval Chanias (Kreeta, 2009), foorumil Apimedica & Apiquality (Sloveenia, 2010) jne.

Toote „Slovenski med” maailma tasemel kõrgest kvaliteedist annavad tunnistust eri auhinnad, mis on saadud paljudel ülemaailmsetel, rahvusvahelistel ja riiklikel võistlustel; näiteks kaks medalit ja arvukalt kuldmedaleid foorumi Apimedica & Apiquality ülemaailmsel meevõistlusel. Toode „Slovenski med” pärjati hiljuti auhinnaga Itaalias toimunud rahvusvahelisel meevõistlusel BiolMiel 2011, kus akaatsia- ja metsamesi said kuldmedalid ning kastanimesi saavutas 170 näidise hulgas 4. ühistulemuse.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://www.mko.gov.si/fileadmin/mko.gov.si/pageuploads/podrocja/Varna_in_kakovostna_hrana_in_krma/zasciteni_kmetijski_pridelki/Specifikacije/SLOVENSKI_MED.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Vt joonealust märkust 2.