[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 30.10.2009

KOM(2009)606 lõplik

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

kirjutada alla Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkuleppele, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega

SELETUSKIRI

POLIITILINE JA ÕIGUSLIK TAUST

18. mail 1999 sõlmisid Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariik ja Norra Kuningriik lepingu viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises[1].

26. oktoobril 2004 kirjutasid Euroopa Liit, Euroopa Ühendus ja Šveitsi Konföderatsioon alla lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega,[2] mis jõustus 1. märtsil 2008.

21. juunil 2006 parafeerisid Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Ühendus, Šveitsi Konföderatsioon ja Liechtensteini Vürstiriik protokolli, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „ühinemisprotokoll”). Protokollile kirjutati alla 28. veebruaril 2008.

Ühinemislepingutega loodi segakomitee, mis koosneb Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikide valitsuste ning Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni esindajatest.

Seega osalevad Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikide esindajad segakomiteedes, mis kogunevad nõukogu töörühmadena ja kuhu kutsutakse juurde Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikide esindajad. COREPERi või nõukogu tasandil on selliste segakomiteede eesistujaks kuuekuulise perioodi kaupa vaheldumisi Euroopa Liidu esindaja ja Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikide valitsuste esindaja.

Segakomitees osalemine annab Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikidele võimaluse aegsasti väljendada muret nii seoses Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamisega, mille suhtes tehtavad otsused peavad kõik Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riigid vastu võtma, kui ka nende rakendamisega. Pärast arutelu segakomitees võtavad nõukogu ja Euroopa Parlament Schengeni acquis ’ sätteid edasiarendavad meetmed lepingutes ettenähtud asjakohase otsustusmenetluse alusel. Seega osalevad Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riigid otsuste ettevalmistamises, kuid mitte nende vastuvõtmises.

Sellise sui generis laadi Schengeni acquis ’ sätetega ühinemise tõttu on nõukogu sõlminud kirjavahetuse vormis kokkuleppeid, milles käsitletakse komiteesid, kes abistavad komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „Schengeni komiteemenetluse komiteed”).

Norra ja Islandiga sõlmitud kokkuleppes juhitakse tähelepanu vajadusele kaasata need riigid kõnealuste komiteede töösse, et tagada nimetatud riikide osalemine ühinemislepingutega hõlmatud valdkonna otsuste tegemise protsessis. Euroopa Ühendus on võtnud endale kohustuse pidada vajaduse korral läbirääkimisi asjakohase kokkuleppe üle, milles käsitletakse kõnealuste riikide osalemist Schengeni komiteemenetluse komiteede töös.

Šveitsi Konföderatsiooni puhul on komisjoni asjaomases deklaratsioonis ning nõukogu ja Šveitsi Konföderatsiooni kirjavahetuse vormis sõlmitud kokkuleppes sätestatud Euroopa Ühenduse selge kohustus pidada läbirääkimisi asjakohase kokkuleppe üle, milles käsitletakse Šveitsi osalemist Schengeni komiteemenetluse komiteede töös.

Liechtensteini Vürstiriigi puhul on ühinemisprotokollile lisatud asjaomases deklaratsioonis sätestatud Liechtensteini osalemine Schengeni komiteemenetluse komiteedes.

Käesoleva kokkuleppe sõlmimiseni osalevad Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riigid Schengeni komiteemenetluse komiteede töös eespool nimetatud asjaomase kirjavahetuse alusel vaatlejatena.

Kuigi praegu kehtib kaks Schengeni acquis ’ sätetega ühinemise lepingut, tuleks Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikide osalemise kohta Schengeni komiteemenetluse komiteede töös sõlmida üksainus kokkulepe, et tagada kõikide Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikide järjepidev ja võrdne kohtlemine.

Tõhususe huvides ja et vältida eraldi läbirääkimiste pidamise vajadust on Liechtenstein liitunud läbirääkimistega tema osalemiseks Schengeni komiteemenetluse komiteedes enne ühinemisprotokolli sõlmimist. Selliste komiteede töös osalemist käsitlevat kokkulepet ei kohaldata Liechtensteini suhtes kuupäevani, mil ühinemisprotokoll jõustub.

Volitus läbirääkimiste pidamiseks kõnealuse kokkuleppe üle anti komisjonile 15. mail 2006, kuid läbirääkimised kõikide Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikidega algasid alles 17. oktoobril 2008, sest Norra sai oma volituse läbirääkimiste pidamiseks alles 2008. aastal ja Šveits palus läbirääkimiste alustamisega oodata kuni oma ühinemislepingu jõustumiseni. Läbirääkimised jõudsid lõpule 30. juunil 2009 ja kokkuleppe eelnõu parafeeriti.

Liikmesriike on teavitatud ja nendega on nõu peetud nõukogu piiride töörühmas ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni töörühmas.

Kokkuleppe õiguslik alus on EÜ asutamislepingu artikkel 62, artikli 63 esimese lõigu punkt 3, artikkel 66 ning artikli 202 kolmas taane koostoimes artikli 300 lõigetega 2 ja 3.

LÄBIRÄÄKIMISTE TULEMUS

Komisjon on seisukohal, et nõukogu läbirääkimisjuhistes seatud eesmärgid on saavutatud ning et Euroopa Ühenduse ja Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkuleppe eelnõu nimetatud riikide osalemise kohta nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, on ühendusele vastuvõetav.

Kokkuleppe eelnõu lõpliku sisu saab kokku võtta järgmiselt:

Eesmärk ja reguleerimisala

Kokkuleppes sätestatakse, et Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riigid osalevad vaatlejatena selliste praeguste ja tulevaste komiteemenetluse komiteede töös, kes abistavad komisjoni Schengeni küsimustes. Komisjon ajakohastab korrapäraselt Schengeni komiteemenetluse komiteede nimekirja ja avaldab selle Euroopa Liidu Teatajas .

Seega nähakse kokkuleppega ette selged õigused ja kohustused, et tagada Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikide tõhus osalemine Schengeni komiteemenetluse komiteedes. Kokkuleppes sätestatakse, et Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikide esindajad saavad komitee koosoleku kokkukutsumise korral kõik sellega seotud asjakohased dokumendid ning et nad võivad esitada märkusi kavandatud meetme kohta, millega arendatakse edasi Schengeni acquis ’ sätteid, või juhtida tähelepanu selliste meetmete kohaldamise probleemidele. Samas ei osale Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikide esindajad kõnealuste komiteede hääletamisel ja lahkuvad, kui komitee hakkab hääletama.

Kokkuleppe kohaselt edastab komisjon Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikidele õigusaktid ja meetmed, millega arendatakse edasi Schengeni acquis ’ sätteid.

Kokkuleppes nähakse ette, et vastavalt ühinemislepingutes sätestatud eeskirjadele otsustavad Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riigid kõigi Schengeni komiteemenetluse komiteedes võetud Schengeni acquis ’ sätete kohaldamise ja edasiarendamisega seotud meetmete rakendamise üle iseseisvalt.

Kokkuleppes sätestatakse ka Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikide rahaline kohustus tasuda halduskulud, mis tulenevad nende osalemisest Schengeni komiteemenetluse komiteedes. Selliste komiteede koosolekutel osalevate esindajate reisikulusid ei hüvitata.

Tuleks rõhutada, et Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi ja Liechtensteini Vürstiriigi osalemine komitees, kes abistab komisjoni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)[3] sätestatud rakendusvolituste täitmisel, on ette nähtud Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga ning Šveitsi Konföderatsiooni osalemine nimetatud komitees on ette nähtud Šveitsiga sõlmitud ühinemislepingule lisatud kirjavahetusega.

Taani, Ühendkuningriigi ja Iirimaa eriseisund on kajastatud kokkuleppe preambulis.

Deklaratsioon

Ühisdeklaratsioonis Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega rõhutatakse, et sellist ühinemist ei peeta ühegi muu Euroopa Ühenduse ja nimetatud riikide vahelise koostöö suhtes õiguslikuks ega poliitiliseks pretsedendiks.

KOKKUVÕTE

Eespool esitatut silmas pidades soovitab komisjon nõukogul:

- võtta vastu otsus kokkuleppele allakirjutamise kohta ühenduse nimel ja volitada nõukogu eesistujat määrama isiku(d), kes on nõuetekohaselt volitatud ühenduse nimel kokkuleppele alla kirjutama;

- kiita pärast Euroopa Parlamendiga nõupidamist heaks lisatud Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkulepe, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

- Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

kirjutada ühenduse nimel alla Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkuleppele, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 62, artikli 63 esimese lõigu punkti 3, artiklit 66 ja artikli 202 kolmandat taanet koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

1. Lähtuvalt 15. mail 2006. aastal komisjonile antud volitustest on lõpule viidud läbirääkimised Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooniga nimetatud riikide osalemise üle nende komiteede töös, kes abistavad komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

2. 30. juunil 2009 parafeeritud kokkuleppele tuleks alla kirjutada ja lisatud ühisdeklaratsioon heaks kiita, eeldusel et see hiljem sõlmitakse.

3. Käesolev otsus ei mõjuta Ühendkuningriigi seisukohta, mis on esitatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitlevas protokollis ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuses 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes[4].

4. Käesolev otsus ei mõjuta Iirimaa seisukohta, mis on esitatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimist käsitlevas protokollis ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes[5].

5. Käesolev otsus ei mõjuta Taani seisukohta, mis on esitatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitlevas protokollis,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkuleppele (milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) allakirjutamine ning lisatud ühisdeklaratsioonile allakirjutamine, eeldusel et kokkulepe sõlmitakse.

Kokkuleppe ja ühisdeklaratsiooni tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud kokkuleppele ühenduse nimel alla kirjutama, eeldusel et kokkulepe sõlmitakse.

Brüssel,

Nõukogu nimel

Eesistuja

LISA

KOKKULEPE

Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega

EUROOPA ÜHENDUS

ning

ISLANDI VABARIIK (edaspidi „Island”),

LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK (edaspidi „Liechtenstein”),

NORRA KUNINGRIIK (edaspidi „Norra”) ja

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON (edaspidi „Šveits”),

koos edaspidi „Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riigid”,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 18. mail 1999 sõlmitud lepingut viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis ’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises (edaspidi „Islandi ja Norraga sõlmitud ühinemisleping”),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 26. oktoobril 2004 allakirjutatud lepingut Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „Šveitsiga sõlmitud ühinemisleping”),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel 28. veebruaril 2008 allakirjutatud protokolli, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokoll”),

VÕTTES ARVESSE kirjavahetuse teel 18. mail 1999 sõlmitud kokkulepet Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel komiteede kohta, mis abistavad Euroopa Komisjoni selle täidesaatva võimu teostamisel,

VÕTTES ARVESSE kirjavahetuse teel 26. oktoobril 2004 allakirjutatud kokkulepet Euroopa Liidu Nõukogu ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel komiteede kohta, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel,

VÕTTES ARVESSE Liechtensteiniga 28. veebruaril 2008 allakirjutatud ühinemisprotokolli deklaratsiooni osalemise kohta komiteedes, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel,

ARVESTADES, et Euroopa Ühenduste Komisjoni (edaspidi „komisjon”) rakendusvolituste täitmisel vastu võetud Schengeni acquis ’ uusi õigusakte ja meetmeid, mille suhtes on kohaldatud käesolevas kokkuleppes sätestatud korda, kohaldatakse samal ajal Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja tema asjaomaste liikmesriikide ning Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikide suhtes,

ARVESTADES vajadust tagada Schengeni acquis ’ uute õigusaktide ja meetmete kohaldamine ja ühetaoline rakendamine, mis eeldab Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel juhul, kui võetakse vastu otsus Schengeni acquis ’ sätteid edasiarendava õigusakti või meetme kohta,

ARVESTADES, et ühinemislepingud ei sisalda üksikasjalikke eeskirju Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikide osalemise kohta nende komiteede töös, kes abistavad komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel juhul, kui võetakse vastu otsus Schengeni acquis ’ sätteid edasiarendava õigusakti või meetme kohta,

ARVESTADES, et Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi ja Liechtensteini Vürstiriigi osalemine komitees, kes abistab komisjoni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta)[6] sätestatud rakendusvolituste täitmisel, on praegu ette nähtud Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga ning Šveitsi Konföderatsiooni osalemine nimetatud komitees on ette nähtud Šveitsiga sõlmitud ühinemislepingule lisatud kirjavahetusega,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Käesolevat kokkulepet kohaldatakse õigusaktide ja meetmete suhtes, millega muudetakse või arendatakse edasi Schengeni acquis ’ sätteid ning mille on vastu võtnud komisjon oma rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

Artikkel 2

1. Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riigid osalevad vaatlejatena käesoleva kokkuleppe I lisas loetletud komiteede töös, kes abistavad komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „Schengeni komiteemenetluse komiteed”).

2. Kui uue õigusaktiga, millega muudetakse või arendatakse edasi Schengeni acquis ’ sätteid, luuakse uus komitee, kes abistab komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel, osalevad Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riigid selle komitee töös alates komitee loomist käsitleva õigusakti jõustumisest.

3. Komisjon ajakohastab korrapäraselt Schengeni komiteemenetluse komiteede nimekirja ja avaldab selle Euroopa Liidu Teatajas .

Artikkel 3

1. Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikide esindajad osalevad Schengeni komiteemenetluse komiteede töös vastavalt käesolevale artiklile.

2. Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikidel on Schengeni komiteemenetluse komiteedes võimalus:

- selgitada probleeme, mis neil on tekkinud seoses Schengeni acquis ’ sätete rakendamist, kohaldamist või edasiarendamist hõlmava konkreetse õigusakti või meetmega, või reageerida muudel delegatsioonidel tekkinud probleemidele;

- väljendada oma arvamust mis tahes küsimustes, mis on seotud neile huvi pakkuvate sätete sõnastamise ja edasiarendamise või rakendamisega.

3. Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikidel on õigus teha Schengeni komiteemenetluse komiteedes ettepanekuid. Pärast arutelu võib komisjon kaaluda sellist ettepanekut eesmärgiga esitada ettepanek või algatus.

4. Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riigid ei osale Schengeni komiteemenetluse komiteede hääletamisel ja lahkuvad, kui komitee hakkab hääletama.

5. Schengeni komiteemenetluse komitee koosoleku kokkukutsumise korral saavad Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riigid päevakorra, meetmete eelnõu, mille kohta neilt arvamust soovitakse, ning muud asjaomased töödokumendid ELi liikmesriikidega samal ajal.

6. Üldsuse juurdepääsu suhtes Schengeni komiteemenetluse komiteede dokumentidele kohaldatakse samu põhimõtteid ja tingimusi, mida kohaldatakse komisjoni dokumentide suhtes[7].

7. Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel ja Schengeni komiteemenetluse komiteede menetluslike küsimuste reguleerimisel viidatakse käesolevale artiklile.

Artikkel 4

Kui komisjon koostab ettepaneku, millega muudetakse või arendatakse edasi Schengeni acquis ’ sätteid, küsib ta Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikide ekspertidelt mitteametlikult nõu samal viisil kui muid oma ettepanekuid koostades Euroopa Liidu liikmesriikide (edaspidi „liikmesriigid”) ekspertidelt.

Artikkel 5

1. Uusi õigusakte ja meetmeid, millega arendatakse edasi Schengeni acquis ’ sätteid, võtavad vastu ainult Euroopa Liidu pädevad institutsioonid[8].

Kui lõikest 3 ei tulene teisiti,

- jõustuvad lõikes 1 osutatud õigusaktid ja meetmed samal ajal Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja tema asjaomaste liikmesriikide ning Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikide suhtes, välja arvatud juhul, kui sellistes õigusaktides või meetmetes ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti;

- luuakse ühelt poolt iga lõikes 1 osutatud õigusakti või meetme heakskiitnud Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riigi ning teiselt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja nende liikmesriikide vahel, kelle suhtes on osutatud õigusaktid ja meetmed siduvad, õigused ja kohustused.

2. Lõikes 1 osutatud õigusaktid ja meetmed, mille vastuvõtmise suhtes on kohaldatud käesolevas kokkuleppes sätestatud korda, edastatakse Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikidele.

Lõikes 1 osutatud vastuvõetud õigusaktid ja meetmed edastab Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikidele komisjoni peasekretariaat, viidates käesolevale artiklile, juhul kui kõnealuste õigusaktide ja meetmete vastuvõtmisest teavitatakse liikmesriike.

Kui komisjoni peasekretariaat ei teavita lõikes 1 osutatud õigusaktide ja meetmete vastuvõtmisest liikmesriike, edastab kõnealused õigusaktid ja meetmed Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikidele komisjoni peadirektoraat, kes vastutab asjaomase õigusakti või meetme vastuvõtmise eest, viidates käesolevale artiklile.

3. Iga Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riik otsustab iseseisvalt, kas nõustuda lõikes 1 osutatud õigusakti või meetme sisuga ning rakendada seda oma siseriiklikus õiguskorras. Sellisest otsusest teavitatakse komisjoni kolmekümne päeva jooksul alates päevast, mil komisjon edastas asjaomase õigusakti või meetme.

Kui Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riigid nõustuvad lõikes 1 osutatud õigusaktide ja meetmetega või kui nad nendega ei nõustu, kohaldatakse järgmisi sätteid:

- Islandi ja Norra puhul Islandi ja Norraga sõlmitud ühinemislepingu artiklit 8;

- Šveitsi puhul Šveitsiga sõlmitud ühinemislepingu artiklit 7;

- Liechtensteini puhul Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokolli artiklit 5.

Artikkel 6

1. Käesoleva kokkuleppe rakendamisega seotud halduskuludeks maksavad Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riigid Euroopa ühenduste üldeelarvesse iga-aastase osamaksena vastavalt riigi sisemajanduse koguprodukti suhtele kõikide kõnealuste komiteede töös osalevate riikide sisemajanduse koguprodukti 500 000 eurot, mida korrigeeritakse igal aastal vastavalt Euroopa Liidu inflatsioonimäärale.

500 000 euro suurust summat korrigeeritakse kirjavahetuse teel juhul, kui Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riikide osalusega Schengeni komiteemenetluse komiteede arv või koosolekute sagedus seda nõuab.

2. Schengeni komiteemenetluse komiteede koosolekutel osalevate esindajate reisikulusid ei hüvitata.

Artikkel 7

1. Käesoleva kokkuleppe hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär.

2. Euroopa Ühendus ja Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riigid kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks vastavalt oma menetlustele.

3. Käesoleva kokkuleppe jõustumise peavad heaks kiitma Euroopa Ühendus ja vähemalt üks Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riik.

4. Käesolev kokkulepe jõustub Euroopa Ühenduse ja asjaomase Schengeni acquis ’ sätetega ühinenud riigi vahel heakskiitmis- või ratifitseerimiskirja hoiulevõtjale hoiuleandmisele järgneva teise kuu esimesel päeval.

5. Käesolev kokkulepe jõustub Liechtensteini suhtes pärast Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokolli jõustumist.

Artikkel 8

1. Käesolev kokkulepe lõpetatakse Norra ja Islandi suhtes juhul, kui lõpetatakse asjaomane Islandi või Norraga sõlmitud ühinemisleping.

2. Käesolev kokkulepe lõpetatakse Šveitsi suhtes juhul, kui lõpetatakse Šveitsiga sõlmitud ühinemisleping.

3. Käesolev kokkulepe lõpetatakse Liechtensteini suhtes juhul, kui lõpetatakse Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokoll.

4. Kokkuleppe lõpetamisest teatatakse hoiulevõtjale.

Artikkel 9

Käesolev kokkulepe ja ühisdeklaratsioon koostatakse ühes originaaleksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari, islandi ja norra keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Brüssel,

Euroopa Ühenduse nimel

Islandi Vabariigi nimel

Liechtensteini Vürstiriigi nimel

Norra Kuningriigi nimel

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

I LISA

Nimekiri praegustest komiteedest, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega:

- nõukogu 29. mai 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1683/95 (ühtse viisavormi kohta)[9] alusel loodud komitee;

- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1987/2006 (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist)[10] ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsuse 2007/533/JSK (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist)[11] alusel loodud komitee, kes abistab Euroopa Komisjoni ka järgmiste õigusaktide kohaldamisel:

- Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008, 9. juuli 2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus)[12];

- nõukogu määrus (EÜ) nr 1104/2008, 24. oktoober 2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)[13];

- nõukogu otsus 2008/839/JSK, 24. oktoober 2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)[14];

- nõukogu 19. veebruari 2004. aasta otsuse 2004/201/JSK (SIRENE käsiraamatu muutmiseks vajalike menetluste kohta) ja nõukogu 19. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 378/2004 (SIRENE käsiraamatu muutmise korra kohta)[15] alusel loodud komitee, kes abistab Euroopa Komisjoni SIRENE käsiraamatu muutmisel;

- nõukogu 16. märtsi 2005. aasta otsuse 2005/267/EÜ (millega luuakse liikmesriikide migratsiooniteenistustele turvaline veebipõhine teabe- ja koordineerimisvõrk)[16] alusel loodud komitee;

- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad))[17] alusel loodud komitee, kes abistab Euroopa Komisjoni välispiiride valdkonnas;

- Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsuse nr 574/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013)[18] alusel loodud solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise komitee;

- [loomisel: Euroopa Parlamendi ja nõukogu … määruse (EÜ) nr …/… (millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri)[19] alusel loodud viisakomitee].

KOKKULEPPE OSALISTE ÜHISDEKLARATSIOON ÜHINEMISE KOHTA SCHENGENI ACQUIS` SÄTETE RAKENDAMISE, KOHALDAMISE JA EDASIARENDAMISEGA

Kokkuleppe osalised deklareerivad ühiselt, et Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ei peeta ühegi muu Euroopa Ühenduse ja nimetatud riikide vahelise koostöö suhtes õiguslikuks ega poliitiliseks pretsedendiks.[pic][pic][pic]

[1] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

[2] ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

[3] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

[4] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

[5] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

[6] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

[7] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1049/2001, 30. mai 2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145 31.5.2001, lk 43).

[8] Käesoleva kokkuleppe allakirjutamise ajal võetakse osutatud õigusakte ja meetmeid vastu kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23)), mida on viimati muudetud 17. juuli 2006. aasta otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

[9] EÜT L 164, 14.7.1995, lk 1–4.

[10] ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.

[11] ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.

[12] ELT L 218, 13.8.2008, lk 60.

[13] ELT L 299, 8.11.2008, lk 1.

[14] ELT L 299, 8.11.2008, lk 43.

[15] ELT L 64, 2.3.2004, lk 5 ja 45.

[16] ELT L 83, 1.4.2005, lk 48.

[17] ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.

[18] ELT L 144, 6.6.2007, lk 22.

[19] ELT L …, …, lk ….