EUROOPA KOMISJON Brüssel,30.1.2020 COM(2020) 29 final 2020/0015(NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu pikendamise kohta



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping (edaspidi „leping“) kirjutati alla 23. novembril 2001 New Delhis ja see jõustus 14. oktoobril 2002. Artikli 11 punktis b on sätestatud: „Käesolev leping sõlmitakse viieks aastaks ning seda võib lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel pikendada pärast eespool nimetatud ajavahemiku viimasel aastal teostatud hindamist“. Lepingut on seni kaks korda pikendatud, nõukogu kiitis pikendamise heaks 2009. ja 2015. aastal, kummalgi korral veel viieks aastaks. Praegune leping kaotab kehtivuse 17. mail 2020. Komisjoni tehtud hindamise tulemused näitavad selgelt, et kõnealune leping on oluline raamistik ELi ja India koostöö hõlbustamiseks ühistes esmatähtsates vastastikust kasu toovates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades. Viimastel aastatel valiti programmi „Horisont 2020“ raames koos teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi ning biotehnoloogiaministeeriumiga korraldatud ühise veealast innovatsiooni käsitleva projektikonkursi tulemusel välja seitse projekti kogusummas 30 miljonit eurot ning biotehnoloogiaministeeriumiga korraldatud uue põlvkonna vaktsiine käsitleva ühise projektikonkursi tulemusel kolm projekti kogusummas 30 miljonit eurot. Samuti käivitati kaks innovatsioonialgatust: inkubaatorite võrgustik ja innovatsiooniplatvorm, mille tulemuseks on enam kui 20 innovatsioonipartnerlust osalejate vahel. Lisaks allkirjastasid teadus- ja insenerihariduse teadusuuringute nõukogu ja Euroopa Komisjon rakenduskokkulepe, et hõlbustada India teadlaste tööleasumist Euroopa Teadusnõukogu toetuse saanud töörühmades. Lisaks lõid biotehnoloogiaministeerium ja geoteaduse ministeerium kaks kaasrahastamismehhanismi, et rahastada edukaid India osalejaid enam kui 50-l programmi „Horisont 2020“ projektikonkursil. ELi huvides on seda lepingut pikendada, et jätkata teadus- ja tehnoloogiakoostööd ja selle soodustamist vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, mis toob kaasa tehnoloogilised edusammud, millest saavad kasu Euroopa teadusringkonnad, ning suurendada ühise koostöö kaudu turulepääsu Indias. Leping on oluline selleks, et mõista teineteise teadus- ja innovatsioonimaastikku ning teha koos kindlaks teadusuuringute ja innovatsiooni alase rahvusvahelise koostöö ühist huvi pakkuvad prioriteetsed valdkonnad. See loob õigus- ja haldusraamistiku, milles saab arutada koostöö üksikasju, tagades teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise usaldusväärse ja õiglase jaotuse valdkondades, mis on kooskõlas ELi huvide ja poliitikaga ning mida saab kohandada India huvide ja vajadustega. Samuti loob see kasuliku foorumi varasema koostöö hindamiseks ja tulevaste meetmete kindlaksmääramiseks, sealhulgas koostööd tõhustavatel teemadel, nagu avatud juurdepääsu ja avatud innovatsiooni põhimõte. Lepinguga moodustatud India-ELi ühise juhtkomitee kohtumisel, mis toimus 1. märtsil 2019 New Delhis, võtsid mõlemad lepinguosalised teadmiseks teineteise kavatsuse pikendada lepingut ilma muudatusteta veel viieks aastaks pärast selle artikli 11 kohast hindamist. Pikendatud lepingu sisu on kehtiva lepingu sisuga sama, nagu on arutatud ja kokku lepitud India poolega. Sellega ei looda ELile uusi õigusi ega kohustusi, vaid pikendatakse lepinguosaliste vahel juba kehtivat õiguslikku regulatsiooni teadus- ja tehnoloogiakoostöö valdkonnas.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Algatus on täielikult kooskõlas ELi rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö strateegiaga. Selles ELi strateegias on selgelt rõhutatud teadus- ja tehnoloogialepingute tähtsust ELi-väliste riikidega tehtava koostöö mitmeaastaste kavade kindlaksmääramise ja rakendamise vahenditena. Kõnealuse lepingu abil rakendatakse ühtlasi ELi rahvusvahelist teadus- ja innovatsioonikoostöö strateegiat, milles kutsutakse üles looma ELis rahvusvahelisemat ja avatumat teadusuuringute ja innovatsioonikeskkonda. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Leping on oluline, et saavutada ELi India strateegia eesmärgid lahendada ühiselt üleilmseid probleeme, toetada India jätkusuutlikku moderniseerimist, avada ärivõimalusi ning edendada tipptasemel teadust ja konkurentsivõimet. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus ELi õigus võtta teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas rahvusvahelisi meetmeid põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 186. Ettepaneku menetlusõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunkt v. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) ELil ja tema liikmesriikidel on paralleelne pädevus teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 4 lõikele 3. Rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö eesmärke saab ülemaailmseid probleeme arvesse võttes paremini saavutada ELi tasandil. Samuti on liidul soodne võimalus asuda juhtrolli ühiste rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö põhimõtete edendamisel, et luua kogu maailma teadlastele ja novaatoritele võrdsed võimalused, mis annavad neile kindlust koostöö tegemiseks. Seetõttu on soovitav, et EL võtaks meetmeid teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas. Samal ajal peab liidu ja liikmesriikide rahvusvaheline koostöö olema järjepidev ja üksteist täiendav. Sellega seoses võimaldab leping määrata kindlaks vastastikust huvi pakkuvad teadus- ja innovatsioonikoostöö valdkonnad kooskõlas ELi rahvusvahelise koostöö tegevuskava ja strateegiaga. Seni on ELi ja India vaheline koostöö osutunud kasulikuks ja vajalikuks ning seetõttu püüame seda lepingu pikendamise kaudu jätkata. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Algatus ei ole õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi osa. 4.MÕJU EELARVELE Vaja on ainult inim- ja haldusressursse; need on kindlaks määratud finantsselgituses. Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes palub komisjon, et nõukogu: - kiidaks liidu nimel ja Euroopa Parlamendi nõusolekul heaks Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise järgmiseks viieks aastaks (st alates 17. maist 2020 kuni 16. maini 2025); - volitaks nõukogu eesistujat määrama isiku(d), kes on volitatud teatama India Vabariigi valitsusele, et liit on lõpetanud käesoleva pikendatud lepingu jõustumiseks vajalikud sisemenetlused. 2020/0015 (NLE)

Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu pikendamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 186 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut ning arvestades järgmist: (1)Nõukogu kiitis otsusega 2002/648/EÜ heaks Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnikaalase koostöö lepingu (edaspidi „leping“) sõlmimise. Lepingule kirjutati alla New Dehlis 23. novembril 2001 ning see jõustus 14. oktoobril 2002. (2)Kooskõlas lepingu artikli 11 punktiga b sõlmitakse leping viieks aastaks ja seda võib pärast hindamist lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel pikendada viieaastase perioodi viimasel aastal. (3)Otsustega 2009/501/EÜ ja 2015/1788/EL kiitis nõukogu heaks kõnealuse lepingu pikendamise mõlemal korral veel viieks aastaks. Praegune leping kaotab kehtivuse 17. mail 2020. (4)Komisjoni talituste tehtud hindamise tulemused näitavad selgelt, et kõnealune leping on oluline raamistik ELi ja India koostöö hõlbustamiseks ühistes esmatähtsates vastastikust kasu toovates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades. Seepärast on liidu huvides pikendada lepingut järgmiseks viieaastaseks ajavahemikuks. (5)Mõlemad lepingupooled kinnitasid oma soovi pikendada lepingut veel viieks aastaks selles muudatusi tegemata. (6)Lepingu pikendamine tuleks liidu nimel heaks kiita, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Liidu nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnikaalase koostöö lepingu pikendamine veel viieks aastaks. Artikkel 2 Nõukogu eesistuja määrab isiku(d), kes on volitatud liidu nimel teatama India Vabariigi valitsusele, et liit on lõpetanud sisemenetlused, mis on vajalikud lepingu pikendamiseks vastavalt lepingu artikli 11 punktile b.

Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja FINANTSSELGITUS 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 1.3.Ettepaneku/algatuse liik 1.4.Eesmärgid 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju 1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2.HALDUSMEETMED 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU

3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2.Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1.Hinnanguline mõju kuludele – ülevaade 3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3.Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnikaalase koostöö lepingu pikendamise kohta. 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile Poliitilise strateegia töötavad välja ning tegevust koordineerivad eelkõige järgmised peadirektoraadid: RTD, AGRI, CLIMA, JRC, EAC, ENER, GROW, CNECT, MARE ja MOVE. 1.3.Ettepaneku/algatuse liik ◻Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ◻Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest ☑ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ◻Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4.Eesmärgid

1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Käesolev algatus võimaldab lepinguosalistel täiustada ja tihendada koostööd ühist huvi pakkuvates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades kooskõlas ELi India strateegiaga. 1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr 4.1 See võimaldab eriteadmiste vahetamist ning oskusteabe edastamist teadlastele, tootjatele ja kodanikele. Jätkatakse kasuliku foorumiga varasema koostöö hindamiseks ja tulevaste meetmete kindlaksmääramiseks, sealhulgas koostööd tõhustavatel teemadel, nagu avatud juurdepääsu ja avatud innovatsiooni põhimõte. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile 1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju Märkige, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale. Käesolev otsus võimaldab Euroopa Liidul ja Indial oma vastavates teadusalastes eriprogrammides saada vastastikust kasu teaduskoostööga saavutatud teadus- ja tehnikaalastest edusammudest ning lihtsustada veelgi koostöö tihendamist. See võimaldab liidul ja Indial ühiselt lahendada üleilmseid probleeme ning liidul aidata kaasa India kestlikule moderniseerimisele. 1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Komisjon teostab korrapäraselt järelevalvet kõikide lepingu raames toimuvate tegevuste üle, mis hõlmab liidupoolset läbivaatamist. Hindamine hõlmab muu hulgas järgmisi punkte: a) koostöönäitajad – analüüsitakse ELi rahastatavates programmides osalevate India üksustega ning India programmides osalevate ELi üksustega (kui need andmed on kättesaadavad) seotud arve ja osalemise laadi (nt ettepanekute arv, allakirjutatud toetuslepingute arv, peamised koostöösidemed, peamised teemad, loodud väljund); b) tulemusnäitajad – ELi raamprogrammides osalevate India üksuste edukuse määr võrreldes muude ELi-väliste riikide ning teadusuuringute raamprogrammi liikmesriikide / programmiga ühinenud riikide edukusega; analüüsitakse osalemise kvaliteeti (nt programmis osalevate parimate ülikoolide arv, koostööprojektidest tulenevate patentide ja teadusartiklite arv); kogutakse andmeid koostöö kohta ja vastavatest teadusuuringute rahastamise programmidest kaugemale ulatuvate sidemete kohta ning hinnatakse koostöö (nt mitmepoolsetes algatustes ja töörühmades osalemise) mõju. 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Otsus võimaldab lepinguosalistel vastastikuse kasu huvides jätkuvalt täiustada ja tihendada koostööd teadus- ja tehnoloogiavaldkondades. 1.5.2.ELi meetme lisaväärtus

Lepingu aluspõhimõtted hõlmavad mõlemapoolset kasu, vastastikust juurdepääsu teise lepinguosalise programmidele ja tegevusele, mis on seotud lepingu eesmärgiga, võrdset kohtlemist, intellektuaalomandi tõhusat kaitset ja intellektuaalomandi õiguste õiglast jagamist ning tulemuste tõhusat kasutamist. Kõnealuse lepingu pikendamine võimaldab täiendada teaduslikult põhjendatud teadmisi, mis avardavad turule juurdepääsu võimalusi. 1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Senisest teadus- ja tehnoloogiakoostööst saadud kogemuste põhjal leitakse, et on vastastikku kasulik jätkata teaduskoostööd Indiaga, pikendades lepingut veel viieks aastaks. 1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Indiaga sõlmitud lepingu pikendamine on igati kooskõlas rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonikoostöö üldise poliitikaraamistikuga (COM(2012) 497). 1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju ☑ Piiratud kestusega ettepanek/algatus –☑ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 17.05.2020–16.05.2025 –☑ Finantsmõju avaldub ajavahemikul 17.05.2020–16.05.2025 ◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus –rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, –millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid ☑ Eelarve otsene täitmine komisjoni poolt –◻ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali; –◻ rakendusametite kaudu ◻ Eelarve jagatud täitmine koostöös liikmesriikidega ◻ Eelarve kaudne täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: –◻ kolmandatele riikidele või nende poolt määratud asutustele;

–◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (nimetage); –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile; –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele; –◻ avalik-õiguslikele asutustele; –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised; –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised; –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. –Mitme eelarve täitmise viisi korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“. Märkused 2.HALDUSMEETMED 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Märkige sagedus ja tingimused. India asutuste osalemist ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammis ja muud lepingu alusel toimuvat koostööd arutatakse korrapäraselt lepingu artikli 6 punkti b kohaselt loodud ühiskomitee kohtumistel. 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem 2.2.1.Kindlakstehtud riskid Süstemaatilise teabevahetuse ja kontrolli tagamiseks toimuvad korrapäraselt koosolekud ja kahepoolsed kontaktid. Riske ei ole kontrollisüsteemis tuvastatud. 2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta Ei ole asjakohane 2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning prognoositav veariski tase

Ei ole asjakohane 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Nimetage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Kui raamprogrammi rakendamine nõuab väliste lepingupartnerite kasutamist või hõlmab rahalisi toetusi kolmandatele isikutele, teeb komisjon vajaduse korral finantsauditeid, eelkõige siis, kui komisjonil on põhjust kahelda tehtud või tegevusaruannetes kirjeldatud töö tõepärasuses. Liidu finantsauditeid teevad liidu töötajad või raamatupidamiseksperdid, kes on heaks kiidetud auditeeritava lepinguosalise õigusaktide kohaselt. Liit on selliste ekspertide valimisel vaba, kuid peab vältima huvide konflikti, millest auditeeritav lepinguosaline võib liitu teavitada. Lisaks tagab komisjon, et teadustegevuses kaitstakse liidu finantshuve tõhusa kontrolliga ja eeskirjade eiramise korral rakendatakse ennetavaid ning proportsionaalseid meetmeid ja karistusi. Nimetatud eesmärgi saavutamiseks lisatakse kõigisse raamprogrammi rakendamisel kasutatavatesse lepingutesse eeskirjad kontrolli, meetmete ja karistuste kohta viidetega määrustele (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (EÜ, Euratom) nr 2185/96 ja (EÜ) nr 883/2013. Eelkõige tuleb lepingutes sätestada järgmised punktid: – lepingu erisätted, millega kaitstakse ELi finantshuve tehtud tööde kontrollimisega; – halduskontrollide tegemine pettustevastase võitluse osana määruste (EÜ) nr 2185/96 ja (EÜ) nr 883/2013 kohaselt; – kõigi lepingute rakendamisega seotud tahtlike või hooletusest tulenevate rikkumiste puhul halduskaristuste kohaldamine raammääruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 kohaselt, sh musta nimekirja koostamine; – asjaolu, et võimalikud sissenõudekorraldused eeskirjade rikkumise või pettuse puhul peavad olema täidetavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 299 kohaselt. Lisaks rakendavad teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi vastutavad töötajad tavapärase meetmena koostöö teaduslike ja eelarveliste aspektide kontrolli programmi. Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi siseauditi üksus teeb siseauditi ning Euroopa Kontrollikoda teeb kohapealseid inspekteerimisi. 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub ·Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik Eelarverida Kululiik Rahaline osalus

Rubriik 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks Liigendatud/liigendamata EFTA riigid kandidaatriigid kolmandad riigid finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses 1a 08.01.05.01 Liigendamata JAH JAH EI EI 1a 08.01.05.03 Liigendamata JAH JAH EI EI ·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik Eelarverida Kululiik Rahaline osalus Number

[Rubriik………………………………………] Liigendatud/ liigendamata EFTA riigid kandidaatriigid kolmandad riigid finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses [XX.AA.AA.AA] JAH/EI JAH/EI JAH/EI JAH/EI 3.2.Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1.Hinnanguline mõju kuludele – ülevaade miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku

rubriik 1a „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat Aasta

2020 Aasta

2021 Aasta

2022 Aasta

2023 Aasta

2024 Aasta

2025 KOKKU Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud Eelarverida nr 08.01.05.01 Kulukohustused 1) 0,040 0,060 0,060 0,060 0,060 0,020 0,300 Maksed 2) 0,040 0,060 0,060 0,060 0,060 0,020 0,300 Eelarverida nr 08.01.05.03 3) 0,008 0,012 0,012 0,012 0,012 0,004 0,060 Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi

assigneeringud KOKKU Kulukohustused =1+1 a +3 0,048 0,072 0,072 0,072 0,072 0,024 0,360 Maksed =2+2a +3 0,048 0,072 0,072 0,072 0,072 0,024 0,360





•Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU 6) 0,048 0,072 0,072 0,072 0,072 0,024 0,360 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI <1a>

assigneeringud KOKKU Kulukohustused =4+ 6 0,048 0,072 0,072 0,072 0,072 0,024 0,360 Maksed =5+ 6 0,048 0,072 0,072 0,072 0,072 0,024 0,360 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki: • Tegevusassigneeringud KOKKU Kulukohustused 4) Maksed 5) • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU 6) Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4

assigneeringud KOKKU

(võrdlussumma) Kulukohustused =4+ 6 Maksed =5+ 6







Mitmeaastase finantsraamistiku

rubriik 5 „Halduskulud“ miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

2020 Aasta

2021 Aasta

2022 Aasta

2023 Aasta 2024 Aasta 2025 KOKKU Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat • Personalikulud • Muud halduskulud Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat KOKKU Assigneeringud Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5

assigneeringud KOKKU (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

2020 Aasta

2021 Aasta

2022 Aasta

2023 Aasta

2024 Aasta

2025 KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud

KOKKU Kulukohustused 0,048 0,072 0,072 0,072 0,072 0,024 0,360 Maksed 0,048 0,072 0,072 0,072 0,072 0,024 0,360

3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele –☑ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Märkige eesmärgid ja väljundid ⇩ Aasta

N Aasta

N+1 Aasta

N+2 Aasta

N+3 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik Keskmine kulu Arv Kulu Arv Kulu Arv Kulu Arv Kulu Arv Kulu Arv Kulu Arv Kulu Väljundite arv kokku Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1... – Väljund – Väljund – Väljund Erieesmärk nr 1 kokku ERIEESMÄRK nr 2... – Väljund Erieesmärk nr 2 kokku KULUD KOKKU 3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1.Ülevaade –◻ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist –☑ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

2020 Aasta

2021 Aasta

2022 Aasta

2023 Aasta

2024 Aasta

2025 KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 Personalikulud Muud halduskulud Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud Personalikulud 0,040 0,060 0,060 0,060 0,060 0,020 0,300 Muud halduskulud 0,008 0,012 0,012 0,012 0,012 0,004 0,060 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud

KOKKU 0,048 0,072 0,072 0,072 0,072 0,024 0,360 KOKKU 0,048 0,072 0,072 0,072 0,072 0,024 0,360 Personalikulude ja muude halduskuludega seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi siseselt ümberpaigutatud assigneeringutest, mida vajaduse korral võidakse täiendada nendest lisaassigneeringutest, mis haldavale peadirektoraadile eraldatakse iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega. 3.2.3.2.Hinnanguline personalivajadus

–◻ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist. –☑ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina Aasta

2020 Aasta

2021 Aasta 2022 Aasta 2023 Aasta 2024 Aasta 2025 •Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) XX 01 01 02 (delegatsioonides) 08 01 05 01 (kaudne teadustegevus) 0,3 0,5 0,5 0,5 0,5 0,2 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) •Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad) XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored spetsialistid delegatsioonides) XX 01 04 aa – peakorteris – delegatsioonides XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, lähetatud riiklikud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) Muud eelarveread (märkige) KOKKU 0,3 0,5 0,5 0,5 0,5 0,2 XX tähistab asjaomast poliitikavaldkonda või eelarvejaotist. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate peadirektoraadi sisese ümberpaigutamise teel. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad Lepingu artikli 6 punkti b kohaselt moodustatud ühise nõuanderühma kohtumiste ettevalmistamine ja korraldamine ning lepingu toimimise ja rakendamisega seotud järelmeetmete võtmine. Arvutused on tehtud proportsionaalselt lepingu kestusega. Koosseisuvälised töötajad 3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga –☑ Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga. Euroopa Parlament ja nõukogu peavad mitmeaastase finantsraamistiku aastateks 2021–2027 veel vastu võtma. 3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus –☑ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

N Aasta

N+1 Aasta

N+2 Aasta

N+3 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) Kokku Nimetage kaasrahastav asutus Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU



3.3.Hinnanguline mõju tuludele –☑ Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.