1. SISSEJUHATUS

Kui Bulgaaria ühines 2007. aastal Euroopa Liiduga, loodi koostöö- ja jälgimiskord , et tegeleda puudustega kohtureformis ning korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses. Alates sellest on koostöö- ja jälgimiskorra aruannetes kaardistatud edusamme ja püütud Bulgaaria ametiasutuste jõupingutusi konkreetsete soovituste kaudu suunata. Nagu nõukogu on rõhutanud, lõpetatakse koostöö- ja jälgimiskorra kohaldamine siis, kui Bulgaaria on rahuldavalt täitnud kõik kuus eesmärki.

2017. aasta jaanuari koostöö- ja jälgimiskorra aruandes tegi komisjon kokkuvõtte, milles anti ülevaade saavutustest, lahendamata probleemidest ja peamistest tulevastest sammudest, mis on vajalikud, et saavutada koostöö- ja jälgimiskorra eesmärgid. Selleks tegi komisjon seitseteist olulist soovitust, mis peaks võimaldama koostöö- ja jälgimiskorra protsessi lõpule viia. Jaanuaris 2017 esitatud soovitusi võib seega pidada koostöö- ja jälgimiskorra protsessi lõpetamiseks piisavateks (välja arvatud juhul, kui toimuvad muudatused põhjustavad selgelt vastupidise arengu). Aruandes rõhutati, et protsessi kiirus sõltub sellest, kui kiiresti Bulgaaria need soovitused pöördumatult ellu viib.

Võttes seega arvesse koostöö- ja jälgimiskorra protsessi praegust etappi, esitatakse käesolevas aruandes edusammud, mis on tehtud 2017. aasta jaanuaris esitatud soovituste täitmisel. Nagu ka eelnevatel aastatel, on tegemist komisjoni põhjaliku analüüsi tulemusega, mis on koostatud tihedas koostöös Bulgaaria ametiasutustega, samuti on kasutatud kodanikuühiskonna ja teiste sidusrühmade, sealhulgas liikmesriikide panust.

Oma 2017. aasta septembri kõnes olukorra kohta Euroopa Liidus rõhutas president Juncker õigusriigi põhimõtte ja kohtusüsteemi sõltumatuse tähtsust. See ei kehti ainult koostöö- ja jälgimiskorda kaastaud riikide, vaid kõikide liikmesriikide suhtes.

Võttes arvesse edusamme, mida Bulgaaria on teinud kogu koostöö- ja jälgimiskorra protsessi jooksul alates aastast 2007, ja edusamme, mis on tehtud pärast 2017. aasta jaanuari aruannet, on komisjon jätkuvalt arvamusel, et poliitilise suunamise ja otsustavusega reforme edasi viia, peaks Bulgaaria suutma täitmata koostöö- ja jälgimiskorra soovitused veel lähitulevikus ellu viia. Analüüsis rõhutatakse, et probleemide lahendamine peaks toimuma institutsioonidevahelise hea koostöö vaimus.

Seepärast kavatseb komisjon 2018. aasta lõpupoole tehtud edusamme hinnata ning on valmis osutama täiendavat abi, et aidata kindlustada edusammude pöördumatus ja seega lõpetada korra kohaldamine.

2. ÜLDINE OLUKORD

Nagu 2017. aasta jaanuari aruandes märgitud, on aastatepikkune poliitiline ebastabiilsus reformisuutlikkust negatiivselt mõjutanud. Uus valitsus tuli võimule mais. Kui uus valitsus oli paigas, jätkas ta eelmise valitsuse poolt 2016. aastal alustatud tööd, mis võimaldas poliitilise järjepidevusega jätkata eelmise valitsuse algatatud reforme. Uus valitsus näitas üles otsusekindlust teha tasa kaotatud aeg ja võtta kiiresti vastu seadusandlikud algatused, et lõpetada mitmed olulised reformid enne aasta lõppu. See on mõnel puhul tekitanud sidusrühmades muret seaduste kvaliteedi või sidusrühmade protsessi kaasatuse pärast. Mitmed olulised seadusandlikud algatused on veel ettevalmistamisel või nende tegemist kaalutakse ning siin on oluline, et need toetuksid laiale avalikule arutelule ja et nende käigus konsulteeritaks asjaomaste sidusrühmadega. Komisjon usub, et parema õigusloome põhimõtetele tuginev kaasav seadusandlik protsess on reformide jätkusuutlikkuse seisukohalt keskse tähtsusega.

Vahepeal on hiljutised sündmused rahvusassamblees tõmmanud tähelepanu ettearvamatu seadusandliku otsusutusprotsessi mõjule. Juulis panid parlamendi liikmed ilma avaliku arutelu ja sidusrühmadega konsulteerimata rahvusassamblees hääletusele kohtusüsteemi seaduse muutmise eelnõu. Muudatusettepanekud kutsusid esile pahameeletormi ning paljud kohtusüsteemi ja kodanikuühiskonna liikmed nägid neis otsest rünnakut kohtusüsteemi sõltumatusele. Kuigi enamik suuri muudatusi võeti enne lõplikku hääletamist tagasi, leitakse siiski, et mõned vastu võetud muudatused õõnestavad kohtunike sõltumatust ja on mõnede vaatlejate arvates põhiseadusega vastuolus. Kohtusüsteemi seaduse täiendavad muudatusettepanekud tegid parlamendisaadikud oktoobri alguses samal viisil ilma avaliku konsultatsiooni ja sidusrühmadega konsulteerimata. Ka nende muudatuste puhul leidsid vaatlejad, et need muudavad 2016. aasta reformi põhielemente. Bulgaaria peaks tagama kohtureformi protsessi pöördumatuse ja usaldusväärsuse, luues osapoolte vahel vastastikuse usalduse ja koostöö õhkkonna, mis on reformide edukaks rakendamiseks hädavajalik. Kuigi reformiprotsessi on vaja kiirendada, ei tohiks see toimuda osapooltega konsulteerimise arvelt, mis võib kaasa tuua ebakindluse ja vastutuse puudumise.

Kohtusüsteemis on äsja valitud uuel kõrgemal justiitsnõukogul (SJC) võimalus parandada eelmise kõrgema justiitsnõukogu ajal kohtusüsteemis valitsenud üldist negatiivset arutelukeskkonda, kus ilmsed lahkarvamused ja vastastikune umbusaldus takistas erapooletut otsuste tegemist. Hiljutiste reformidega on tehtud vaieldamatuid edusamme, eeskätt eraldi kodade loomine SJCs kohtunikele ja prokuröridele, Siiski võivad kahtlused kohtunike võimaliku lubamatu mõjutamise kohta SJC kaudu jätta mulje, et otsuste tegemise protsess selles tähtsas institutsioonis ei ole sõltumatu. Seda probleemi arvesse võttes on seega tähtis, et SJC uus koosseis looks avatud arutelu õhkkonna ja läbipaistvuse oluliste otsuste tegemisel, et taastada kohtunike ja kodanike usaldus, mis on hästi toimiva kohtusüsteemi alus.

3. KOOSTÖÖ- JA JÄLGIMISKORRA EESMÄRKIDE TÄITMISEL TEHTUD EDUSAMMUDE HINDAMINE 2017. AASTA JAANUARI KOOSTÖÖ- JA JÄLGIMISKORRA ARUANDES ESITATUD SOOVITUSTE PÕHJAL

3.1 Esimene eesmärk: kohtusüsteemi sõltumatus

Soovitus 1: tagada järgmise justiitsnõukogu läbipaistev valimine, millele eelneb avalik arutelu rahvusassamblees enne, kui valitakse parlamendis valitavad liikmed, ning anda kodanikuühiskonnale võimalus kandidaatide kohta tähelepanekuid esitada. Soovitus 2: saavutada tulemusi läbipaistva ja tulemuspõhise ametisse nimetamise alal kohtusüsteemi kõrgematele ametikohtadele, sealhulgas kõrgeima halduskohtu presidendi ametikohale. Soovitus 3: tõhustada kõrgema justiitsnõukogu inspektsiooni praktilist toimimist ja kõrgema justiitsnõukogu võetavaid järelmeetmeid seoses inspektsiooni järeldustega, eelkõige eetikaküsimustes, kaaluda välise abi kaasamist, näiteks struktuurireformi tugiteenistuselt ja/või Euroopa Nõukogult.

Selle aasta kõige tähtsam areng kohtusüsteemis oli 3. oktoobril ametisse astunud kõrgema justiitsnõukogu (SJC) valimine. Kohtusüsteemi valitavate liikmete valimine viidi lõpule oktoobris, järgides põhimõtet, et igal kohtunikul on üks hääl. Sellele põhimõttele oli komisjon varem tähelepanu juhtinud ja vaatamata teatavale kriitikale, peeti valimisprotsessi üldjoontes ausaks. See oli märgatav edasiminek võrreldes eelmise SJC valimistega, mis toimus 2012. aasta sügisel. Rahvusassamblee jõudis parlamendi valitavate liikmete valimisega lõpule 20. septembril, kus edukad kandidaadid said valitud rohkem kui kahe kolmandikulise häälteenamusega. Meedia ja kodanikuühiskond kritiseeris, et tulemus oli peamiste poliitiliste parteide vaheliste kokkulepetega juba ette kindlaks määratud ega peegeldanud kandidaatide suhtelisi eelised. Eriti kritiseeriti seda, et eelneval avalikul kuulamisel õiguskomisjonis ei antud aega kodanikuühiskonna tõstatatud kriitilistele küsimustele vastamiseks, kuigi need küsimused olid kätte saadud ja rahvusassamblee veebisaidil kättesaadavaks tehtud. Üldjoontes näitasid aga uue SJC valimised uue 2016. aastal kehtestatud õigusraamistiku tugevust. Nüüd peab SJC uus koosseis näitama oma sõltumatust praktikas erapooletute ja professionaalsete otsuste tegemisega olulistes valdkondades.

SJC üks olulisi ülesandeid on nimetada ametisse inimesed kohtusüsteemi kõrgetele ametikohtadele. On oluline, et need otsused tehtaks tulemuspõhiselt ja läbipaistvalt. Väga oluline otsus 2017. aastal oli kõrgema halduskohtu uue presidendi nimetamine. Kuigi selle otsuse oleks võinud teha SJC uus koosseis, otsustas SJC lahkuv koosseis valida 11. septembril oma kandidaadi ja esitada ta riigi presidendile kinnitamiseks . Vahepeal lükkas aga president kandidaadi tagasi põhjendusega, et legitiimsem on, kui kandidaadi esitab uus, tööd alustav SJC kossseis. See andis uuele SJC koosseisule aega kandidaadivalikut kaaluda ning oma 19. oktoobri kohtumisel kinnitati eelmise kooseisu poolt valitud kandidaat suure häälteenamusega.

Teine põhiseadusega ette nähtud institutsioon kohtuvõimu sõltumatuse kaitsmiseks on inspektsioon. 2015. aastal tehtud põhiseaduslike muudatustega anti inspektsioonile suuremad volitused olulistes valdkondades, nagu kohtunike puutumatus, sealhulgas uurimisõigus kohtunike huvide konflikti ja eravaradega seoses, ning kesksem roll distsiplinaarmenetluste ettevalmistamisel. Kuigi lõpliku otsuse nende menetluste osas teeb SJC, on need volitused kahtlemata tundlikku laadi – SJC otsused on varasemalt tekitanud vastuolusid – ning seega tuleb neid rakendada läbimõeldult. Seda tausta arvesse võttes soovitati 2017. aasta jaanuari soovituses, et Bulgaaria ametivõimud võiksid kasutada väliseksperte, et parandada uue inspekteerimis- ja distsiplinaarsüsteemi toimimist praktikas. Oktoobris võttis Veneetsia komisjon vastu arvamuse Bulgaaria kohta, mis sisaldab olulisi elemente, mille alusel teha täiendavat hindamist sellise läbivaatamise raames.