KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Määruse (EÜ) nr 1082/2006 (Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta) kohaldamine

SISSEJUHATUS

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 175,[1] eriti selle kolmandas lõigus,[2] on sätestatud 1. augustil 2006 jõustunud ning alates 1. augustist 2007 täielikult kohaldatava Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1082/2006 (Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta)[3] (edaspidi „ETKRi määrus”) vastuvõtmise õiguslik alus. See avas koostöövaldkonnas uue perspektiivi ja võimaldas luua uue Euroopa vahendi, millega tagatakse õiguslik struktuur paremaks koostööks riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ja muude avalik-õiguslike asutuste vahel eri riikides, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames.

ETKRi vahendi eesmärk on suurendada liidus ühtekuuluvust, lihtsustades koostööalgatuste õiguskindlust ja stabiilsust suurendava juriidilise isiku kaudu territoriaalset koostööd ja vähendades selle praktilisi raskusi.

Käesoleva dokumendiga täidab komisjon nõuet esitada 1. augustiks 2011 Euroopa Parlamendile ja nõukogule määruse kohaldamise kohta aruanne ja muudatusettepanekud, kui need on asjakohased (artikkel 17). (Artiklitele viitamisel viidatakse alati ETKRi määruse artiklitele, kui ei ole märgitud teisiti.)

ETKRI VAHENDI EESMÄRK

Liikmesriikidel ning eelkõige piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel tekkis territoriaalse koostöö programmide rakendamisel olulisi raskusi, sest riikide seadused ja menetlused on erinevad ning maa- ja merepiiride arv ühenduses on pärast 2004. ja 2007. aasta laienemisi kasvanud.

Senised vahendid koostööks Euroopa Liidu piires, nagu Euroopa majandushuviühing, on eeskätt suunatud koostööle pigem ettevõtjate[4] kui riigiasutuste vahel. Lisaks ei loodud kõikjal Euroopa Liidus Euroopa Nõukogu väljapakutud struktuure piirkondlike ja kohalike ametiasutuste piiriüleseks koostööks.

Seda olukorda silmas pidades loodi Euroopa tasandil ETKR kui õiguslik vahend, millega toetatakse piiriülest territoriaalset koostööd, tagades tegevusele vahetult kohaldatava ja kestva aluse Euroopa tasandil. Kõik liikmesriigid rakendavad ETKRi määrust täielikult. ETKRi loomine on vabatahtlik ning ETKRi määrus ei takista ühtegi institutsiooni vabalt valimast muid territoriaalse koostöö vorme või mudeleid, kas juriidiliste isikutena või muul kujul.

ETKR loodi selleks, et muuta territoriaalne koostöö strateegilisemaks, kuid samal ajal ka paindlikumaks ja lihtsamaks. ETKR peaks vähendama raskusi, mis takistasid liikmesriikidel ning eelkõige piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel koostöökavade rakendamist ja haldamist riikide seaduste ja menetluste erinevuse tõttu.

ETKRI MÄÄRUSE KOHALDAMINE

ETKRi tegeliku rakendamise kohta vajalike andmete kogumiseks korraldas Euroopa Komisjoni regionaalpoliitika peadirektoraat mitteametliku kohtumise üksikute liikmesriikide spetsialistidega (kõrgetasemeline töörühm, mis arutas tulevast ühtekuuluvuspoliitikat), kohtus Euroopa Parlamendi esindajatega ning tegi eelkõige tihedat koostööd Regioonide Komiteega.

2010. aastal korraldasid Euroopa Komisjon ja Regioonide Komitee koos Euroopa Liidu Nõukogu 2010.–2011. aasta eesistujariikidega (Hispaania, Belgia ja Ungari) ning programmi INTERACT raames liikmesriikidele, piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele ning teistele sidusrühmadele laiaulatusliku konsultatsiooni ETKRi vahendi toimimise ja lisaväärtuse kohta[5].

Euroopa institutsioonide ja nõuandvate organite roll

Euroopa Komisjon

Komisjon on pidevalt rõhutanud tõhusa juhtimise olulisust territoriaalse ühtekuuluvuse tagamisel[6] Lisaks osales komisjon aktiivselt nõukogu eesistujariikide, Regioonide Komitee, ETKRide ja teiste sidusrühmade korraldatud konverentsidel ja aruteludel.

Komisjon pakub aktiivset tuge nii otse – konverentside ja suhete loomise ürituste abil ning kahepoolsete kontaktide kaudu mõningate liikmesriikide ja sidusrühmadega – kui ka programmi INTERACT kaudu (Euroopa territoriaalse koostöö raames saadud kogemuste vahetamise programm). Lisaks käsitletakse ETKRidega seotud teemasid nüüd korrapäraselt ka üritusel Open Days, mida komisjon ja Regioonide Komitee kord aastas korraldavad.

Euroopa Parlament

Euroopa Parlament tunneb ETKRide vastu suurt huvi. 2011. aastal võeti vastu omaalgatuslik raport „Eesmärk nr 3: Territoriaalse koostöö väljakutse ning piiriülese, riikidevahelise ja piirkondadevahelise koostöö tulevane tegevuskava”[7]. ETKRi kohta öeldakse raportis, et „see vahend töötab rahuldavalt” ning et „see on vastanud piirkondlike ja kohalike omavalitsuste struktureeritud koostöö vajadustele finantsaspektist, õigusliku staatuse ja mitmetasandilise valitsemise aspektist (…).” Peale selle toetavad ETKRide edendamist ja kasutamist piiriüleste, riikidevahelise ja piirkondadevahelise koostöö raames valdkondlikud eriraportid, näiteks spordi[8] ja tervishoiu[9] kohta.

Regioonide Komitee

Regioonide Komitee on aluslepingus määratud peamiseks komisjoni partneriks, eriti piiriülese koostöö küsimustes. Komitee võttis vastu arvamused ETKRi kohta 2008.[10] ja 2011. aastal[11], kinnitades sellega oma kohustust ETKRi toetada, kuid kutsus üles tegema õiguslikke muudatusi, et hõlbustada rühmituse loomist ja toimimist. Lisaks leitakse selles, et „…ETKRid pakuvad lisaks huvitavaid võimalusi mitmetasandilise valitsemise „katselaboritena””.

ETKRi määruse rakendamine liikmesriikides

Liikmesriigid pidid kehtestama sätted, mis on asjakohased ETKRi määruse tõhusa kohaldamise tagamiseks. Tähtaeg oli 1. august 2007 ning käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis on esitatud üksikasjalik teave liikmesriikidelt komisjonile saadetud andmete kohta[12].

Kuigi nüüdseks on kõik liikmesriigid teavitanud komisjoni meetmetest, mis on võetud või mida kavatsetakse võtta, et riiklikud eeskirjad määrusega vastavusse viia, esitasid paljud riigid sellised andmed ettenähtust palju hiljem. Need viivitused on tekitanud tihti raskusi konkreetseid ETKRisid käsitlevate ettepanekute heakskiitmisel.

ETKRide arv ja tegevusala

Artiklis 5 on sätestatud järgmine: „Liikmed teevad asjaomastele liikmesriikidele ja Regioonide Komiteele teatavaks kokkuleppe ning teatavad põhikirja registreerimisest ja/või avaldamisest.” See võimaldab Regioonide Komiteel pidada ETKRide kohta mitteametlikku registrit.

ETKRide loomine (31. märtsi 2011 seisuga) [13]

Aasta | Loodud ETKRide arv | Kokku |

2008 | 4 | 4 |

2009 | 6 | 10 |

2010 | 6 | 16 |

Asutamisel | 21 |

Artiklis 7 on sätestatud, et „ETKR tegutseb talle pandud ülesannete raames, mis piirduvad territoriaalse koostöö hõlbustamise ja edendamisega, et tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust”. „ETKRi ülesanded piirduvad peamiselt selliste territoriaalse koostöö programmide või projektide elluviimisega, mida kaasrahastatakse [ühtekuuluvuspoliitika] raames. ETKR võib ellu viia teisi ETKRi liikmete vahelise territoriaalse koostöö konkreetseid meetmeid (…) olenemata sellest, kas ühendus neid rahaliselt toetab või mitte.”

Lisaks ETKRi määrusele on määruse (EÜ) nr 1080/2006 (ERFi määrus)[14] artiklis 18 sätestatud, et „Liikmesriigid, kes osalevad Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi kohases rakenduskavas, võivad kasutada [Euroopa territoriaalse koostöö rühmitust], et teha see rühmitus vastutavaks rakenduskava juhtimise eest, pannes talle korraldusasutuse ja ühise tehnilise sekretariaadi ülesanded.” 31. märtsiks 2011 loodud 16st ETKRist oli üks asutatud konkreetselt ETK programmi rakendamiseks ja haldamiseks, üks peamiselt ühtekuuluvuspoliitika raames rahastatava projekti rakendamiseks ning ülejäänud seoses teiste territoriaalse koostöö meetmetega, mis võivad hõlmata Euroopa territoriaalse koostöö raames rahastatavaid projekte[15].

ETKRid praktikas

ETKRide loomise ja edasiarendamise motiivid

ETKR pakub kohalikele, piirkondlikele ja riiklikele ametiasutustele ning muudele avalik-õiguslikele asutustele sidusamat koostöökeskkonda. ETKRi määrus tagab olemasolevale koostööle ametliku raamistiku koos suurema õiguskindlusega ning ametlikuma aluse ja kindlama institutsioonilise struktuuri. ETKR aitab luua tihedama dialoogi liikmesriikide ja teiste riigiasutuste vahel ning selle struktuur sobib pikaajaliseks territoriaalseks koostööks.

ETKRi määrus võimaldab laiaulatuslikku partnerlust, tõelist piiriülest sekkumissuutlikkust ning ulatuslikke tegevusvõimalusi kõigil kolmel koostöötasandil – piiriülesel, riikidevahelisel ja piirkondadevahelisel tasandil. Sellega lihtsustatakse varem kogu ELis piiriülese koostöö suhtes kehtinud väga heterogeenseid õigusraamistiku tingimusi ning luuakse sobiv õigusraamistik riikidevaheliseks ja piirkondadevaheliseks koostööks[16], kuigi teatud küsimustes on osutunud vajalikuks leida kas ametlikke või mitteametlikke erilahendusi.

ETKRi loomise motiiviks on tihtipeale soov luua nähtav ja püsiv piirülese või territoriaalse koostöö struktuur, et kavandada ühiseid majanduskasvu toetavaid strateegiaid, saavutada mastaabisääst ning hallata ühiseid projekte, infrastruktuuri ja keskkonnaressursse. Liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning ETKRide aruanded näitavad, et otsus luua ETKR sõltub tihti varasemast koostööst partnerite vahel. Partnerid rõhutasid, et ETKRid loodi koostöö paremaks korraldamiseks, kokkuleppele jõudmine ETKRi rolli ja ülesannete suhtes on protsessi oluline osa. Mõned praegustest ETKRidest kavatsevad suurendada oma liikmete arvu, nii et ETKRi loomine ei pruugi olla ühekordne sündmus, vaid üks samm pidevas protsessis.

ETKRi määruse kohaldamisega seotud praktilised probleemid

Tuginedes sidusrühmadega peetud konsultatsioonide käigus kogutud tõenditele, on kindlaks tehtud mitu ETKRi määruse kohaldamisega seotud probleemi, mis on seotud nii ETKRi loomise kui ka selle toimimisega. Praeguste ETKRide suhtumine kõnealusesse vahendisse on positiivne, kuid selle kasutamine on hetkel palju tagasihoidlikum, kui oleks võimalik.

Nagu eespool kirjeldatud, tähendasid viivitused riiklike sätete vastuvõtmisel seda, et õigusaktide valmimise ajaks, olid Euroopa territoriaalse koostöö programmid juba koostatud ja põhiotsused nende rakendamissüsteemide kohta langetatud. Peale selle on võimalik, et ETKRi vahendi uudsuse tõttu hoidusid liikmesriigid ja korraldusasutused koostööprogrammide rakendamisel seda ametlikult kasutamast.

Aeganõudvad ja keerulised menetlused on aruannete kohaselt olulisimad negatiivsed tegurid ETKRi loomisel. Mõned ETKRid kaebasid selle üle, et kui küsitakse praktilist teavet või toetust, on teadlikkus vahendist riigiasutuste ja komisjoni talituste seas vähene. Tundub, et kolmekuuline periood, mis on ette nähtud liikmesriikidele ETKRi loomise taotluse kohta otsuse tegemiseks, on pigem erand kui artiklis 4 sätestatud üldreegel.

4.2.1. ETKRi loomine

ETKRi loomisprotsessiga seotud õiguslikud probleemid, mis tulenevad peamiselt erinevate riiklike eeskirjade kokkusobimatusest ning liikmesriikide vahelise kooskõlastuse puudumisest, on ühed kõige olulisemad takistused, mille tõttu sidusrühmad ei soovi ETKRi luua. Piiriüleste struktuuride, kohalike ja piirkondlike ametiasutuste ja ühenduste mitmekülgsus rõhutab vajadust ETKR-taolise vahendi järele. Samas on sellise mitmekülgsuse tõttu väga raske rakendada üht kindlat mudelit, mis vastaks kõikidele erinevatele piirangutele.

ETKRi loomist takistab kohalike ja piirkondlike ametiasutuste eri staatus eri liikmesriikides. Ülesandeid, mis kuuluvad ühes riigis piirkondliku või kohaliku ametiasutuse pädevusse, võidakse teises riigis pidada riiklikeks.

Teine probleem on see, et ETKRi määrus võimaldab liikmesriikidel teha riikliku rakendamise raames erinevaid otsuseid, mille tõttu tekivad erinevused piiratud või piiramatu vastutuse küsimuses. Naaberriikides võib kehtida erinev kord. Kui ETKRi määruse üle mõningate liikmesriikidega nõu peeti, ütlesid nad, et nende riiklikud seadused ei luba kohalikel ametiasutustel liituda juriidilise isikuga, millel on piiramatu vastutus: seetõttu osutuski vajalikuks artikkel 12.

Kolmas probleem nii praeguste kui ka tulevaste ETKRide jaoks on kolmandate riikide ja nende piirkondlike ja kohalike ametiasutuste liikmesus. Artiklis 3 on täpsustatud, et ETKRi liikmed peavad olema liikmesriigid või vähemalt kahe liikmesriigi piirkondlikud ametiasutused, kohalikud omavalitsused, avalik-õiguslikud asutused või nende ühendused. Siiski on juhtumeid, kus liikmed või tulevased liikmed peavad kasulikuks kaasata liikmeid kolmandast riigist või lausa luua ETKR ühe liikmesriigi ja kolmanda riigi piirkondade või kohalike ametiasutuste vahel. See toob kaasa probleeme poliitilisel tasandil ning teisel juhul ka õigusliku alusega, millele ETKRi luues tugineda saaks, kui liikmeteks on vaid üks liikmesriik ja kolmas riik.

Mõned teatatud takistused näivad tulenevat ETKRi määruse vähesest tundmisest. Näiteks on esinenud segadust seoses küsimusega, mida peaks sisaldama ETKRi moodustamise kokkulepe ja mida ETKRi põhikiri. Samuti on piiranud teatavat tegevust eksiarvamus, et eraettevõtjad ei tohi ETKRis osaleda. Tegelikult tohivad eraettevõtjad, keda peetakse riigihanke korral ostjaks, ETKRiga liituda (artikli 3 lõike 1 punkt d). Siiski palutakse seda võimalust veelgi laiendada. Lisaks on mõningad sidusrühmad teatanud viivitustest ETKRidega seotud avalikustamisprotsessides, mis näitab, et võib olla vaja täpsustada ja parandada teavitamisprotsessi.

4.2.2. ETKRi toimimine

Loodud ETKRid on teatanud peaaegu ühehäälselt, et kui nende loomist takistavad tegurid on ületatud, on kasu ilmselge. Sellise juriidilise isiku loomine, millel on volitusi mõlemas riigis, saab oluliselt lihtsustada avaliku transpordi või muude teenuste ratsionaalset osutamist või piirkonna integreeritud arengustrateegia loomist Euroopa 2020. aasta strateegia raames.

Sellegipoolest ei lahenda ETKR kõiki piiriüleses tegevuses esinenud probleeme. Eri liikmesriigid või isegi ühe liikmesriigi eri ametiasutused võivad tõlgendada õigusnorme erinevalt ja kehtestada eri tavasid.

Suur probleem, mille sidusrühmad esile tõid, on seotud töötajate lepingutega, hoolimata sellest, et artikli 9 lõike 2 punktis d on nõutud, et ETKRi põhikiri sisaldaks töökorda, eelkõige seoses personalijuhtimise, töölevõtmise korra ja töötajate lepingute olemusega. Sellest tulenevalt on komisjon seisukohal, et põhikirjas tuleks ära märkida õigusakt, mida töölepingute suhtes kohaldatakse, nt kehtiv seadus kohas, kus tegevus on registreeritud, või kehtiv seadus kohas, kus ETKRi teised põhikirjajärgsed organid asuvad ja oma ülesandeid täidavad. Muidu tuleb kooskõlas ETKRi määruse artikliga 2 juhul, kui vastavalt ELi õigusele või rahvusvahelisele eraõigusele on vaja määrata kindlaks ETKRi tegevust reguleeriv kollisiooninorm, ETKRi käsitada selle liikmesriigi asutusena, kus on tema registrijärgne asukoht.

Ei ETKRi määrus ega asjakohased ELi direktiivid paku lahendust olukorrale, kus avalik-õiguslik asutus, nagu ETKR, tellib ostjana tööd või teenuseid teises liikmesriigis kui see, kus ta on registreeritud. Sellegipoolest peavad ETKRid hankeid korraldama rohkem kui ühes liikmesriigis, sest ETKRi tegevus hõlmab eri riike. Seda küsimust on palutud ETKRi määruses käsitleda.

Suurem nähtavus võimaldaks ETKRil toetada koostöövõrgustike loomist ja võimaldaks vahetada kogemusi. Komisjoni talitused ei ole alati pidanud ETKRisid nõuetele vastavateks, nt oma projektikonkurssidel osalemise korral. Samuti ei ole riikide haldusasutused olnud alati teadlikud ETKRidest ning nende võimalustest ja õiguslikust staatusest.

ETKRi asutamise aeganõudev protseduur ei soodusta kokkuleppe või põhikirja hilisemat kohandamist, isegi kui muutunud tingimused seda nõuavad. Praegune ETKRi määrus ei luba aga kasutada kokkuleppe või põhikirja muutmise korral lihtsustatud lähenemisviisi, eriti seoses uute liikmete võtmisega juba tegutsevasse ETKRi.

4.3. Näited praeguste ETKRide kohta

ETKRide tegevusvaldkond on väga lai, ulatudes loodusvarade ühisest haldamisest piiriüleste transpordisüsteemide parema kättesaadavuseni, üldhuvi pakkuvate teenuste (nt tervishoid või haridus) haldamise ja muude territoriaalsete küsimusteni. Paljud ETKRid kavatsevad rakendada majanduskasvu ja säästva arengu strateegiaid kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga, aidates seeläbi kaasa asjaomaste territooriumide igakülgsele arengule.

ETKRi tegevus ulatub paljudel juhtudel kaugemale kui ühtekuuluvuspoliitika alla kuuluvate koostööprogrammide ja -projektide rakendamine, kuigi need programmid ja projektid on märgitud ETKRi määruses peamisteks ülesanneteks. Teatavad ETKRid taotlevad aga nüüd projektidele rahalist toetust Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi või muude ELi programmide raames.

Kuigi praegused ETKRid tunnustavad võimalust toimida Euroopa koostööprogrammide korraldusasutusena ja ühise tehnilise sekretariaadina, on seda võimalust seni kasutanud üksnes ETKR Grande Région. See võib tuleneda ETKRi määruse vastuvõtmise ajalistest piirangutest ning liikmesriikide kohustusest kehtestada ETKRi määruse rakendamiseks individuaalsed riiklikud sätted.

ETKR Grande Région

Kõnealune ETKR on asutatud Prantsuse õiguse alusel ja asub Metzis. Selle asutasid 2010. aasta aprillis Luksemburgi Suurhertsogiriik, Belgia Vallooni piirkond, Prantsusmaa Lorraine’i piirkond ning Saksamaa Rheinland-Pfalzi ja Saarimaa liidumaad. See on ainus ETKR, mis tegutseb Euroopa territoriaalse koostöö piiriülese koostööprogrammi korraldusasutusena, hõlmates suuremat osa osalevatest piirkondadest. Ühine tehniline sekretariaat on loodud ühendusena ja see asub Luksemburgis. ETKRi rahastatakse Euroopa territoriaalse koostöö programmi tehnilise abi vahendist, mis toimib samanimelise ETK programmi korraldusasutusena.

ETKR Hospital de la Cerdanya

See 2010. aasta aprillis asutatud ETKR on uuenduslik lahendus haiglateenuste pakkumiseks, mõjutades otseselt 30 000 elanikuga piirilähedast piirkonda Prantsusmaa ja Hispaania vahel. Osalevad partnerid on Kataloonia valitsus ja Prantsusmaa tervishoiuministeerium, riiklik haigekassa ning Languedoc-Roussillon’i piirkonna haiglate amet. Arvestades investeeringute mahtu ja iga-aastast toetust, on tegu ETKRide seas siiani kindlasti kõige suurema ettevõtmisega. Selle projektiga edendatakse piirkonda, mis on ELi seisukohast väga oluline, suurendades järk-järgult koostööd tervishoiu valdkonnas ja ühtlustades eri liikmesriikide tervishoiuteenuseid.

ETKR Ister Granum

ETKR Ister Granum asutati 2008. aasta juunis Ungari-Slovakkia piirialal teise ETKRina ELis. See sai alguse arengukoostööst seoses Esztergom- Párkány sillaga. Praeguseks on rühmitusega liitunud 51 Ungari ja 38 Slovakkia euroregiooni kohalikku ametiasutust. Tänu tugevale poliitilise toele ja aktiivsele euroregioonile loodi rühmitus kiiresti, tuginedes peamiselt heakskiidetud arenguprogrammile, mida ETKR hetkel rakendab. Üks rühmituse peamine ülesanne on taotluste koostamine rahastamise saamiseks Euroopa territoriaalse koostöö Ungari-Slovakkia ja Kagu-Euroopa programmidest.

ETKRide arvu pideva suurenemisega on saanud selgeks, et kuigi iga ETKR kohaneb vastavalt konkreetsele olukorrale, on levinud suundumus rõhutada koostöö strateegilisi aspekte.

ETKR Eurométropole Lille-Kortrijk-Tournoi

Eurometropole Lille-Kortrijk-Tournoi asutati esimese ETKRina 2008. aasta juunis ning see hõlmab 145 kohalikku omavalitsust ning piirkondlikke ja riiklikke ametiasutusi. Piirkonnal on pikaajalised piiriülese koostöö kogemused, mis ulatuvad 1991. aastasse. Piirkond hõlmab linnu koos nende äärealadega ning kokku elab seal ligikaudu kaks miljonit inimest. Peamine eesmärk on tugevdada piiriüleses linnastus sisemist ühtsust, edendades koostööd ja viies ellu projekte ühise arengustrateegia järgi. Lisaväärtuseks on parem kooskõlastusprotsess, mis põhineb kõikide sidusrühmade kindlal soovil ja pikaajalisel koostööl.

Ettepanekud ja parandused

Komisjon leiab, et ETKRi vahend tuleb hoida võimalikult lihtsana ja piiranguteta, lubades iga ETKRi vormi ja funktsiooni välja kujundada vastavalt ülesannetele, mida see oma tegevuskeskkonnas teostab.

Tagamaks aga, et selline paindlik lähenemisviis ei tooks kaasa viivitusi rakendamisel, tuleks väljapakutud ETKRide heakskiitmise menetlusi tublisti parandada. Seetõttu soovitab komisjon teha määruses ja üldisemas taustas mõned konkreetsed parandused.

ETKRi määruse muudatused

ETKR on väärtuslik vahend, mis leiab järjest rohkem tunnustust. Sellegipoolest näitab vahendi aeglane kasutuselevõtmine ja teatavad raskused selle ellurakendamisel, et parandusi on võimalik ja vajalik teha. Seetõttu soovitab komisjon teha ETKRi määruses mitu muudatust. Need ei tooks kaasa muudatusi praeguste ETKRide tegevuses, vaid esiteks muudaksid keele vastavaks Euroopa Liidu toimimise lepingule ja teiseks keskenduksid asutamisprotsessi ja rakendamise lihtsustamisele ja kiirendamisele. Näiteks saaks õigusakti reguleerimisala laiendamisega võimaldada asutada ETKRi ühe liikmesriigi avalik-õigusliku ametiasutuse ja ELi-välise riigi ametiasutuse vahel. Praeguse nõude, mille kohaselt peab vastuse andma üldreeglina kolme kuu jooksul, võiks asendada nn vaikival nõusolekul põhineva süsteemiga, mis lubab luua ETKRi, kui riiklikud ametiasutused ei esita mõistliku aja jooksul põhjendatud vastuväiteid. ETKRi eesmärki võib laiendada, et hõlmata strateegiaid ja planeerimist ning piirkondlike ja kohalike probleemide käsitlemist kooskõlas ELi poliitikaga. Lisaks oleks võimalik lahendada probleem, et mõnes liikmesriigis on lubatud asutada piiratud vastutusega ETKR, mis aga ei pruugi tingimata olla lubatud naaberliikmesriikides, kindlustuspõhise lahendusega, mis on vastu võetud muud õiguslikku vahendit käsitlevas ELi õigusaktis[17].

Võimalikud täpsustused

Kogemused näitavad, et teatud juhtudel ei ole ETKRi määrusest täielikult aru saadud. Komisjon üritab täpsustada, et EKTRi asutamise kokkuleppes tuleb selgelt sätestada, millise õiguse alusel rühmitus tegutseb (sealhulgas kõik erandid), et riigihanke eeskirju järgivad eraettevõtjad võivad olla ETKRi liikmed ning et ETKRi tegevust reguleerivas põhikirjas tuleb selgelt sätestada eeskirjad, mille alusel rühmitus tegutseb, nt töötajate suhtes kohaldatav riiklik õigus.

Muude ELi määruste ja poliitikasuundadega seotud parandused

- Selleks et ETKR vahend saavutaks oma täieliku potentsiaali, peaks see olema ELi poliitiliste prioriteetide saavutamiseks kasutatava integreeritud lähenemise osa. Ettepanekutes ühtekuuluvuspoliitikat käsitlevate määruste läbivaatamiseks kavatseb komisjon tagada, et ETKRide kasutamisele ei tehtaks takistusi. See võimaldaks ETKRidel suurendada oma tähtsust koostööd nõudvate sekkumiste korraldamisel eri riikide piirkondade vahel. Peale selle võivad ETKRid mängida olulist rolli makroregionaalsete strateegiate elluviimisel ning aidata tõhustada piirkondadevahelisi koostööprojekte (väljaspool Euroopa territoriaalset koostööd) ning võrgustikke.

- Julgustada tuleks ka ETKRide ulatuslikku kasutamist liidu teiste poliitikasuundade elluviimisel. Olgu tegu kas keskkonnakaitse parandamise või teaduskoostööga, hariduse, kultuuri või muuga – ETKR saab lisada väärtust liidu poliitikasuundadele, pakkudes paremini struktureeritud ja kohandatavaid rakendusvahendeid.

- Riigihankedirektiivide peatsel läbivaatamisel kaalub komisjon, kuidas käsitleda piiriülese hankega seotud probleeme, millega on teiste hulgas kokku puutunud ka kõnealused asutused.

Teabe kogumise ja levitamisega seotud parandused

Teatavad muudatused aitaksid muuta vahendit tõhusamaks. Seetõttu kavatseb komisjon järgmist:

- koguda ja levitada liikmesriikides teavet ETKRi määruse rakendamise kohta;

- teha aktiivselt koostööd Regioonide Komiteega ETKRi platvormi raames[18];

- toetada oskusteabe jagamist, suhete loomist ja arvamuste korrapärast vahetamist asjaomaste sidusrühmade vahel (riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud haldusasutused, praegused ja tulevased ETKRid), nt programmi INTERACT kaudu.

Järeldus

ETKRi vahendiga loodeti lahendada probleemid, mis takistasid territoriaalset koostööd Euroopa Liidus ja mujal, ning pakkuda eelkõige viisi piiriüleseks tegutsemiseks, vältides takistusi, mida võivad tekitada ühildumatud õigus- ja haldussüsteemid. Kuigi uue vahendi ajastus piiras selle eesmärgipärast kasutamist, näitavad alates 2007. aastast saadud kogemused, et ETKRi vahend vastab selgetele vajadustele. Seda on muu hulgas kasutatud järgmiseks:

- eriprojektide haldamine, olenemata sellest, kas ühenduselt saadakse toetust või mitte;

- arengustrateegiate kavandamine piiriülestel ja riikidevahelistel aladel;

- ühist huvi pakkuvate rajatiste käitamine;

- mitmekülgseks ja -tasandiliseks teabevahetuseks ja koostööks võimaluse loomine;

- Euroopa territoriaalse koostöö programmi välise koostöö nähtavuse ja kestvuse tagamine.

Kokkuvõttes on kõnealuse vahendi olemasolu pakkunud võimalust realiseerida koostöösoov konkreetse tegevusena. Järk-järgult suurenev valmidus EKTRe luua näitab, et kohalikud ja piirkondlikud üksused leiavad järjest rohkem viise, kuidas ETKR saab aidata neil soove ellu viia.

Sellegipoolest saaks võimalusi laiemalt ära kasutada. ETKRi asutamisega seotud raskused on heidutanud paljusid potentsiaalseid rühmasid, kes oleks võinud aidata täita eespool loetletud ülesandeid. Pealegi ei lahenda asutus, mille õiguslik staatus võimaldab piiriüleselt tegutseda, püsivaid probleeme, nagu piiriüleselt kohaldatavate riigihanke-eeskirjade kindlaksmääramine ning ETKRi töötajate staatus.

Seetõttu kavatseb komisjon pakkuda välja mõned määruse muudatused, et hõlbustada ETKRide asutamist ja tegutsemist ning et täpsustada teatavaid kehtivaid sätteid. Samuti toetab komisjon muid muudatusi, millega suurendatakse ETKRide tõhusust ja tulemuslikkust Euroopa poliitika rakendamisega seotud koostöö edendamisel.

Komisjoni kavandatud lähenemisviisiga üritatakse eemaldada ETKRide asutamise takistused, säilitades seejuures järjepidevuse ja hõlbustades praeguste rühmituste tegevust. Komisjon usub, et need kohandused võimaldavad hakata ETKRisid ulatuslikumalt kasutama, aidates seeläbi kaasa avalik-õiguslike asutuste paremale koostööle ja poliitika sidususele, tekitamata riiklikele või Euroopa haldusasutustele lisakoormust.

[1] Asendab Euroopa Liidu asutamislepingu artiklit 159.

[2] „Kui osutuvad vajalikuks fondidevälised erimeetmed ja ilma et see piiraks liidu muu poliitika raames otsustatud abinõude kohaldamist, võivad Euroopa Parlament ja nõukogu sellised meetmed vastu võtta, tehes otsuse seadusandliku tavamenetluse kohaselt pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega.”

[3] ELT L 210, 31.7.2006, lk 19.

[4] Ühingu liikmed võivad olla ka „muud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud juriidilised isikud, mis on asutatud vastavalt liikmesriigi seadustele” (määruse (EMÜ) nr 2137/85 artikkel 4), sealhulgas kohalikud ametiasutused ja kaubanduskojad. Seda aga eeldusel, et nende tegevust saab pidada majanduslikuks.

[5] Tulemused on avaldatud väljaandes „Regioonide Komitee järeldused ühiskonsultatsiooni kohta – määruse (EÜ) 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse kohta läbivaatamine” („Conclusions of the Committee of the Regions about the joint consultation – The Review of regulation (EC) 1082/2006 on the European Grouping of Territorial Cooperation” ), Regioonide Komitee, 2010, http://www.cor.europa.eu/COR_cms/ui/ViewDocument.aspx?contentid=366960dd-3c03-4efa-9230-665455fa6bb5

[6] Teine majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse aruanne (KOM(2003) 34 (lõplik), 30.1.2003, lk 5)

[7] Raporti projekt (2010/2155(INI)), regionaalarengukomisjon, raportöör: Marie Thérèse Sanchez-Schmid, juuni 2011.

[8] Valge raamat spordi kohta, Euroopa Parlamendi 8. mai 2008. aasta resolutsioon (2007/2261(INI)), punkt 83, ELT C 271E, 12.11.2009, lk 51.

[9] Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (KOM(2008)0414 – C6-0257/2008-2008/0142 (COD)), muudatusettepanek 102.

[10] Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus – uus tõuge territoriaalsele koostööle Euroopas” (CdR 308/2007fin), raportöör: Mercedes Bresso.

[11] Regioonide Komitee omaalgatuslik arvamus teemal „Uued väljavaated ETKRi käsitleva määruse läbivaatamisel” (CdR 100/2010fin), raportöör: Alberto Núnez Feijóo.

[12] Vt komisjoni talituste töödokumendi 2. jaotis.

[13] Allikas: Regioonide Komitee. Täielik loetelu: vt komisjoni talituste töödokumendi 3. jaotis.

[14] ELT L 210, 31.7.2006, lk 1.

[15] Allikas: Regioonide Komitee aruanne

[16] INTERREG III Community Initiative (2000-2006) - Ex-Post Evaluation. Final Report (No. 2008.CE.16.0.AT.016) , koostanud Panteia and Partners, mai 2010, lk 165.

[17] Nõukogu määrus (EÜ) nr 723/2009, 25. juuni 2009, Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta (ELT L 206, 8.8.2009. lk 1), artikli 14 lõige 3: „Kui ERIC-u liikmete rahaline vastutus on piiratud, sõlmib ERIC asjakohase kindlustuslepingu, et katta ehitusega ja infrastruktuuri tegevusega seotud riskid”.

[18] http://portal.cor.europa.eu/egtc/en-US/Platform/Pages/welcome.aspx