Muudetud ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse (EL) nr […/…] [(millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)] tõhusa kohaldamise eesmärgil ning liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks EURODAC-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (uuesti sõnastatud) /* COM/2012/0254 final - 2008/0242 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST EURODAC-süsteem loodi määrusega (EÜ) nr 2725/2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil[1]. Komisjon võttis 2008. aasta detsembris vastu uuesti sõnastatud ettepaneku[2] (edaspidi „2008. aasta detsembri ettepanek”), et muuta EURODACi määrust. Kõnealuse ettepaneku eesmärk oli toetada tõhusamalt Dublini määruse[3] kohaldamist ja tegeleda põhjalikumalt andmekaitsega seotud probleemidega. Ettepanekuga ühtlustati ka IT-süsteemide juhtimise raamistik teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) määruse ja viisainfosüsteemi (VIS) määruse IT-süsteemide juhtimise raamistikuga, sätestades, et EURODAC-süsteemi operatiivjuhtimisega seotud ülesanded võtab üle tulevane loodav vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise amet[4] (edaspidi „IT amet”). 2008. aasta detsembri ettepanekus tehti ka ettepanek rakendusmäärus tühistada ja lisada selle sisu EURODACi määrusesse. Algsesse määrusesse viidi sisse ka muudatused, millega võetakse arvesse liidu varjupaiga valdkonna õigustikus toimunud arengut ning pärast määruse vastuvõtmist 2000. aastal toimunud tehnilist arengut. Ettepanek saadeti Euroopa Parlamendile ja nõukogule 3. detsembril 2008. Euroopa Parlament esitas ettepaneku arutamiseks oma kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile. Euroopa Parlament võttis 7. mai 2009. aasta istungil vastu seadusandliku resolutsiooni,[5] millega kiideti komisjoni ettepanek heaks tingimusel, et selles tehakse mitu muudatust. 2009. aasta septembris võttis komisjon vastu muudetud ettepaneku, et ühelt poolt võtta arvesse Euroopa Parlamendi resolutsiooni ja nõukogus toimunud läbirääkimiste tulemusi ning teiselt poolt võimaldada liikmesriikide õiguskaitseasutustele ja Europolile juurdepääsu EURODAC-süsteemi keskandmebaasile terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil[6] (edaspidi „2009. aasta septembri ettepanek”). Kõnealuse ettepanekuga võeti eelkõige kasutusele sillaklausel, et võimaldada juurdepääsu õiguskaitse eesmärgil, ja vajalikud lisasätted ning muudeti 2008. aasta detsembri ettepanekut. Ettepanek esitati samaaegselt nõukogu otsuse ettepanekuga, mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks EURODAC-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil[7] (edaspidi „nõukogu otsus”), mis hõlmab üksikasjalikke sätteid kõnealuse juurdepääsu kohta. Euroopa Parlament ei võtnud 2009. aasta septembri ettepanekute kohta vastu seadusandliku resolutsiooni. Seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) jõustumise ja kolme samba süsteemi kaotamisega nõukogu otsuse ettepanek aegus. Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele käsitleva teatise[8] kohaselt niisugused ettepanekud tühistatakse ametlikult ja asendatakse uue ettepanekuga, et arvestada ELi toimimise lepingu uue raamistikuga. Et läbirääkimised varjupaigapaketi üle saaksid jätkuda ja EURODACi määruse küsimuses oleks lihtsam kokkuleppele jõuda, pidas komisjon 2010. aastal asjakohasemaks jätta EURODACi määrusest välja sätted, milles käsitletakse andmetele juurdepääsu õiguskaitse eesmärgil, ja esitas 11. oktoobril 2010 uue ettepaneku,[9] mis on sarnane 2008. aasta EURODACi määruse uuesti sõnastamisele. Komisjon märkis 2010. aasta ettepaneku seletuskirjas, et uue EURODACi määruse kiirem vastuvõtmine aitab ka õigeaegselt luua vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise ameti, sest kõnealune amet hakkab 1. detsembrist 2012 vastutama ka EURODAC-süsteemi haldamise eest. Praeguseks on selgunud aga, et tasakaalustatud kokkuleppe saavutamiseks Euroopa ühise varjupaigasüsteemi üle peetavatel läbirääkimistel selliselt, et paketi saaks viia lõpule 2012. aasta lõpuks, on vaja, et see hõlmaks juurdepääsu EURODAC-süsteemile õiguskaitse eesmärgil. Sellest lähtuvalt on komisjon otsustanud uuesti esitada ettepaneku, millega võimaldatakse juurdepääsu EURODAC-süsteemile õiguskaitse eesmärgil, kuid mis on seekord koondatud ühtseks uueks EURODACi määruseks, kuna see on nüüd võimalik tänu Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumisele ja parem õigusloometava eeldab ühe õigusakti esitamist. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määruses (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks, on sätestatud, et amet peaks täitma EURODAC-süsteemiga seotud ülesandeid, mis on antud komisjonile kui EURODAC-süsteemi operatiivjuhtimise eest vastutavale asutusele kooskõlas määrustega (EÜ) nr 2725/2000 ja (EÜ) nr 407/2002, samuti teatavaid ülesandeid, mis on seotud sideinfrastruktuuriga, nimelt järelevalve, turvalisus ning liikmesriikide ja teenusepakkuja vaheliste suhete koordineerimine. Amet peaks täitma talle käesoleva määrusega pandud ülesandeid ja määruse (EL) nr 1077/2011 asjaomaseid sätteid tuleks vastavalt muuta. Lisaks tuleks Europolile anda vaatleja staatus ameti haldusnõukogus, kui päevakorras on EURODAC-süsteemi käsitlevaid küsimusi. Käesoleva ettepanekuga tühistatakse seega 2010. aasta ettepanek ja asendatakse see uuega, et esiteks võtta arvesse Euroopa Parlamendi resolutsiooni ja nõukogus toimunud läbirääkimiste tulemusi ning teiseks võimaldada liikmesriikide õiguskaitseasutustele ja Europolile juurdepääsu EURODAC-süsteemi keskandmebaasile terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil ning kolmandaks selleks, et teha vajalikud muudatused määruses (EL) nr 1077/2011. Ettepanekus käsitletakse struktuurset teabe- ja kontrollilünka, mis tuleneb sellest, et praegu ei ole olemas ELi tasandi vahendit, mida õiguskaitseasutused saaksid kasutada selle liikmesriigi kindlaksmääramiseks, kellel on teavet asjaomase varjupaigataotleja kohta. Kui andmed ELi kodaniku kohta võivad olla paljudes erinevates andmebaasides liikmesriikides, mis on teiste liikmesriikide õiguskaitseasutuste jaoks üldiselt ligipääsetavad, siis varjupaigataotlejatega seoses tõhusad võimalused õiguskaitseasutuste vaheliseks teabevahetuseks puuduvad. Kavas on võimaldada õiguskaitseasutustel kasutada EURODAC-süsteemi andmebaasi terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil. Eesmärk on võimaldada õiguskaitseasutustel esitada taotlus, et sõrmejälgede andmeid võrreldaks EURODACi keskandmebaasi salvestatud andmetega, kui nad püüavad raskes kuriteos kahtlustatavat isikut või kuriteoohvrit täpselt tuvastada või tema kohta täiendavat teavet saada. Sõrmejälgede andmetel on isiku täpsel tuvastamisel oluline roll ja neid peetakse üldiselt oluliseks teabeallikaks terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimisel, avastamisel ja uurimisel. Sõltuvalt andmete kokkulangevusest teavitatakse taotluse esitanud õiguskaitseasutust sellest, kas teiste liikmesriikide riiklik varjupaigataotluste andmebaas sisaldab teavet kõnealuse isiku kohta. Kui see on nii, saab olemasolevaid teabevahetusvõimalusi, näiteks raamotsust 2006/960/JSK (õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta), kasutades taotleda asjaomaselt liikmesriigilt täiendavat teavet kõnealuse isiku kohta. Liikmesriikide määratud õiguskaitseasutuste ja Europoli valduses olevate sõrmejälgede võrdlus EURODAC-süsteemi andmebaasis salvestatud sõrmejälgedega on võimalik ainult täpselt määratletud asjaoludel, kui see on konkreetse juhtumi puhul vajalik. Andmetele juurdepääsu ja andmete turvalisust käsitlevates sätetes võetakse arvesse juurdepääsu õiguskaitse eesmärgil. Seepärast on selle täiendava eesmärgi lisamiseks vaja muuta EURODACi määrust. Üldine taust Haagi programmis kutsuti üles parandama õiguskaitseasutuste vahelist piiriülest andmevahetust, muu hulgas laiendades selleks juurdepääsu Euroopa Liidu olemasolevatele andmekataloogidele. Stockholmi programmis kutsuti üles koguma andmeid sihipäraselt ja töötama välja õiguskaitseasutuste vajadustest lähtuva teabevahetuse ja selle vahendid. Justiits- ja siseküsimuste nõukogu segakomitee 12.–13. juunil 2007. aastal toimunud kohtumise järeldustes kutsuti komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti vajalikud ettepanekud, et liikmesriikide õiguskaitseasutused ja Europol saaksid teatavatel tingimustel juurdepääsu EURODAC-süsteemile, et aidata neil täita oma tööülesandeid seoses terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimisega. Käesolevas muudetud ettepanekus sisalduva õiguskaitse eesmärgil võimaldatava juurdepääsu mõju hinnatakse ettepanekule lisatud mõjuhinnangus. Käesoleva ettepanekuga muudetakse ka määrust (EL) nr 1077/2011 (ameti asutamismäärus), et viia see kooskõlla käesoleva määrusega. 2. Kooskõla muude tegevuspõhimõtetega Käesolev ettepanek on eeskätt varjupaigaõiguse ja isikuandmete kaitse osas täielikult kooskõlas 2004. aasta Haagi programmi, 2009. aasta Stockholmi programmi, 15.–16. oktoobril 2008 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel heaks kiidetud Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga. Lisaks sellele on käesolev ettepanek kooskõlas komisjoni teatisega nõukogule ja Euroopa Parlamendile justiits- ja siseküsimuste valdkonna Euroopa andmebaaside suurema tõhususe, tugevdatud koostalitusvõime ja koostoime kohta[10], milles märgiti, et nõukogu ja õiguskaitseasutused peavad puuduseks asjaolu, et sisejulgeolekuasutustel puudub juurdepääs VISi, SIS II-s salvestatud sisserännet käsitlevatele ja EURODAC-süsteemi andmetele. Seetõttu esineb terrorismis või rasketes kuritegudes kahtlustatavate isikute tuvastamisel tõsine lünk. Nimetatud teatise vastuvõtmise järel 2005. aastal võeti vastu VISi käsitlev otsus, millega õiguskaitseasutused ja Europol said juurdepääsu kõnealusele andmebaasile. 3. Põhiõiguste harta järgimine Kinnipidamine põhiõigustest on õiguslik nõue, mille täitmist kontrollib Euroopa Kohus. Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide institutsioonid, organid, asutused ja ametid peavad Euroopa Liidu õiguse rakendamisel pidama kinni ELi põhiõiguste hartast, millel on sama õigusjõud kui aluslepingutel. Põhiõigustest kinnipidamine on ELi õigusaktide seaduslikkuse tingimus. Õigusakti koostamisel võeti täielikult arvesse mõju põhiõigustele, et tagada ettepanekus kinnipidamine hartaga kaitstavatest põhiõigustest. Ettepanekule lisatud mõjuhinnangus[11] pöörati piisavalt tähelepanu varjupaigaõigusele ja kaaluti põhjalikult isikuandmete kaitse õigusega seonduvat. Harta artikliga 18 tagatud varjupaigaõigusega seoses määruse sätetesse tehtud muudatused, mis käsitlevad varjupaigataotlejatele Dublini süsteemi kohaldamise kohta antavat teavet, võimaldavad neil tõhusalt kasutada oma õigust varjupaigale. Uus säte, millega nõutakse liikmesriikidelt, et nad märgiksid EURODAC-süsteemis, et nad kohaldavad Dublini määruse kaalutlusõigust käsitlevaid sätteid, hõlbustab liikmesriikide vahelist teabevahetust ning seetõttu vähendab varjupaigataotleja ebakindlust, kuna on selge, milline liikmesriik tema juhtumiga tegeleb. Rahvusvahelist kaitset taotlevate isikute eriolukorra suhtes väljendati muret, et õiguskaitse eesmärgil EURODAC-süsteemist saadud andmed võivad sattuda selle riigi kätte, kust taotleja põgenes ja kelle poolt ta kardab tagakiusamist. Sellel võib olla kahjulik mõju kaitse taotlejale, tema sugulastele ja sõpradele, mistõttu põgenikud ei soovi võib-olla rahvusvahelist kaitset ametlikult taotleda. Nimetatud asjaolude kontrolli tulemusena sisaldab ettepanek selgesõnalist keeldu jagada käesoleva ettepaneku tulemusena saadud isikuandmeid kolmandate riikide, organisatsioonide või üksustega. Lisaks sellele on ettepaneku jaoks ettenähtud ulatuslik seire- ja hindamismehhanism. Hindamisel vaadeldakse muu hulgas seda, kas otsingufunktsiooni kasutamisega õiguskaitse eesmärgil kaasneb rahvusvahelist kaitset taotlevate isikute häbimärgistamine. Järelikult ei piirata ettepanekuga harta artikliga 18 tagatud varjupaigaõigust. Seoses harta artikliga 8 tagatud õigusega isikuandmete kaitsele võimaldab ettepanek andmete kustutamist tõhusalt hallata, tagades, et andmeid ei säilitata andmesubjekti tuvastamist võimaldavas vormis kauem, kui see on vajalik selle eesmärgi täitmiseks, milleks andmeid koguti. Sama põhimõte on aluseks ka muudatusele, mille kohaselt neid kolmandate riikide kodanikke või kodakondsuseta isikuid käsitlevate andmete säilitusaeg, kellelt on võetud sõrmejäljed seoses välispiiri ebaseadusliku ületamisega, muudetakse sama pikaks kui aeg, mille jooksul Dublini määruse kohaselt määratakse kõnealuse teabe põhjal kindlaks vastutus. EURODAC-süsteemi andmetega võrdlemine terroriaktide või muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil kujutab endast isikuandmete kaitse õiguse piiramist, kuna need eesmärgid ei ole kooskõlas eesmärkidega, mille jaoks andmeid esialgu koguti ja mille jaoks EURODAC-süsteem loodi. Pealegi sisaldab EURODAC-süsteem nende isikute andmeid, keda põhimõtteliselt üheski kuriteos ei kahtlustata. EURODAC-süsteemi andmete kasutamine õiguskaitse eesmärgil tähendab töödeldud andmete eesmärgi muutmist ja kujutab endast sekkumist õigusesse andmete kaitsele[12]. Nagu nimetatud harta artikli 52 lõikes 1, tohib õigust isikuandmete kaitsele piirata ainult seadusega ning arvestades nimetatud õiguse olemust, piirangud peavad olema vajalikud liidu poolt tunnustatud üldist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamiseks või kui on vaja kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi ning piirang peab olema proportsionaalne s.t asjakohane eesmärgi saavutamiseks ega tohi selle eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale minna. Seadus, millega selline piirang kehtestatakse, peab olema sõnastatud piisavalt täpselt, et isikud saaksid kohandada oma käitumist ja oleksid kaitstud omavoli eest. Seaduses tuleb ka piisavalt selgelt määrata kindlaks pädevatele asutustele antud kaalutlusõiguse ulatus ja selle kasutamise kord[13]. Terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimine, avastamine ja uurimine aitab kaasa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomisele Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõikes 2 tunnustatud üldist huvi pakkuva eesmärgina. Euroopa inimõiguste konventsiooni artikli 8 lõikega 2 tunnustatakse samuti, et ametiasutuse sekkumine üksikisikute õigusse eraelu puutumatusele võib olla õigustatud, kui see on vajalik riikliku julgeoleku, avaliku korra või kuriteo ärahoidmise huvides. Käesoleva ettepanekuga kavandatakse tõhusam ja vähem sekkumist nõudev meede, mille abil pädevad õiguskaitseasutused saavad teha kindlaks, kas mõne teise liikmesriigi käsutuses on andmeid varjupaigataotleja kohta. Kehtivate eeskirjade kohaselt peaksid liikmesriigi õiguskaitseasutused kahepoolselt kontakteeruma kõigi teiste EURODAC-süsteemis osalevate liikmesriikidega, et teha kindlaks, kas teise liikmesriigi käsutuses on andmeid varjupaigataotleja kohta. Selline ebatõhus kuritegude lahendamise viis kooskõlas kehtivate eeskirjadega põhjustab selle, et õiguskaitseasutused saavad asjakohase teabe olemasolu kontrollimisel juurdepääsu vajalikust enamatele isikuandmetele või suuremat arvu isikuid hõlmavatele andmetele. Ettepanekuga nähakse ette tõhusad kaitsemeetmed, mis vähendavad isikuandmete kaitse õiguse piiramist. Õiguskaitse eesmärgil toimuv EURODAC-süsteemi andmete võrdlemine võib toimuda kahel eeltingimusel – võrdlust võib teostada vaid pärast Prümi kontrolli vastavalt nõukogu otsusele 2008/615/JSK ja ainult juhul, kui Prümi kontroll annab negatiivse tulemuse. See tähendab, et liikmesriigid, kes ei ole rakendanud nõukogu otsust 2008/615/JSK, ei saa teha õiguskaitse eesmärgil otsinguid EURODAC-süsteemis. Lisaks võib EURODAC-süsteemi andmeid võrrelda õiguskaitse eesmärgil terroriaktide või muude raskete kuritegude vältimiseks, avastamiseks ja uurimiseks ainult juhul, kui see on vajalik konkreetsetel juhtudel, mis on määratletud nõukogu raamotsustes 2002/475/JSK (terrorismivastase võitluse kohta) ja 2002/584/JSK (Euroopa vahistamismääruse kohta). See välistab nii võrdlemise EURODAC-süsteemi andmetega kergete kuritegude puhul kui ka andmete süstemaatilise või massilise võrdlemise. Lisaks võivad määratud õiguskaitseasutused taotleda andmete võrdlemist EURODAC-süsteemi andmetega ainult siis, kui on põhjendatult alust arvata, et selline võrdlus aitaks oluliselt kaasa asjaomase kuriteo vältimisele, avastamisele või uurimisele. Sellise taotluse saamisel määratud õiguskaitseasutuselt kontrollib kontrolliasutus, kas õiguskaitse eesmärgil toimuva EURODAC-süsteemi andmetega võrdlemise ranged eeltingimused on täidetud. Kui kontrolliasutus taotlusega nõustub, edastab ta selle riiklikule juurdepääsupunktile, kes omakorda edastab selle EURODACi kesksüsteemile. Liikmesriigid ei või teha süstemaatilisi või rutiinseid otsinguid. Seega nähakse ettepanekuga ette täiendav kaitsemeede kolme tingimuse näol asutustele, kellel on juurdepääs EURODAC-süsteemile. EURODAC-süsteemi andmetega võrdlemine õiguskaitse eesmärgil annab tulemuseks kokkulangevuse või selle puudumise, st kindlaks määratakse ainult see, kas teise liikmesriigi käsutuses on andmeid varjupaigataotleja kohta. Ettepanekuga ei anta uusi võimalusi töödelda täiendavaid isikuandmeid pärast kokkulangevuse tuvastamist. Lisaks kehtestatakse ettepanekus ka ranged andmete turvalisuse meetmed, et tagada töödeldud isikuandmete turvalisus, ning nähakse ette töötlemistoimingute järelevalve sõltumatute avalike andmekaitseasutuste poolt ning kõigi otsingute dokumenteerimine. Ettepanekus on ka sätestatud, et isikuandmete mis tahes töötlemine, mida õiguskaitseasutused teostavad pärast nende saamist EURODAC-süsteemist, peab olema kooskõlas nõukogu raamotsusega 2008/977/JSK. Üksikisikutele tuleks anda juurdepääsuõigus, õigus parandamisele ja õigus õiguskaitsevahendile, eelkõige kohtulikule õiguskaitsevahendile, samuti tuleks tagada andmete töötlemise järelevalve avalike sõltumatute asutuste poolt. Euroopa andmekaitseinspektor (seoses andmete töötlemisega EURODAC-süsteemis) ja riiklikud andmekaitseasutused kontrollivad kooskõla andmekaitsealaste õigusaktidega ja vajaduse korral jõustavad neid. Seega on käesoleva ettepanekuga sätestatud EURODAC-süsteemi andmetega võrdlemisest tingitud isikuandmete kaitse õiguse piiramine ümbritsetud vajalike kaitsemeetmetega, millega tagatakse kinnipidamine põhiõigustest. Varjupaigataotlejate andmebaasid võivad sisaldada sõrmejälgi ka 14-aastastelt isikutelt, kuid selles vanuses lapsi ei ole kõigis liikmesriikides võimalik kriminaalvastutusele võtta. Liikmesriigid peavad tagama, et andmetega, mis nad on saanud sellistest andmebaasidest laste kohta, keda ei ole siseriikliku õiguse kohaselt võimalik kriminaalvastutusele võtta, käiakse ümber seaduslikul ja mittediskrimineerival viisil (samaväärselt nende laste andmetega, kes on asjaomase liikmesriigi kodanikud), järgides lapse parimatest huvidest lähtumise põhimõtet. Seetõttu on käesolev ettepanek täielikult kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, eelkõige seoses varjupaigaõiguse (artikkel 18) ja isikuandmete kaitsega (artikkel 8). Ettepanek on kooskõlas ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 16, millega tagatakse igaühe õigus isikuandmete kaitsele. 4. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Käesoleva muudetud ettepanekuga esitatakse uuesti kõik sätted, mille kohta tehti ettepanek aegunud 2009. aasta nõukogu otsuse eelnõus. Lisaks esitatakse kaks tehnilist sätet seoses varjupaigataotlustega[14]. Ükski neist elementidest ei ole uus ja kõiki on põhjalikult käsitletud varasemate 2008. ja 2009. aasta ettepanekute mõjuhinnangutes. Seetõttu ei peetud seoses käesoleva ettepanekuga uusi konsultatsioone ega viidud läbi mõju hindamist. 2008. ja 2009. aastal koostatud mõjuhinnangud[15] on käesoleva ettepanekuga seoses endiselt kehtivad. Komisjon avaldas 2007. aasta juunis rohelise raamatu Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tuleviku kohta[16], milles esitatud valikute ettepanekud käsitlesid Dublini ja EURODACi määruse tulevasi elemente. Rohelist raamatut käsitlenud laiapõhjalise avaliku arutelu raames esitasid erinevad sidusrühmad kokku 89 arvamust. Komisjoni talitused arutasid liikmesriikidega hindamisaruande tulemusi ja määrusesse kavandatavaid muudatusi 2008. aasta märtsis sisserände- ja varjupaigakomitee koosolekul ning 2007. aasta oktoobris ja 2008. aasta aprillis veel kahel liikmesriikide erialaspetsialistidega toimunud mitteametlikul ekspertide kohtumisel, milles käsitleti hindamisaruande järeldusi. Määruse muudatuste ettevalmistamisel konsulteeriti mitteametlikult ka ÜRO pagulaste ülemvoliniku, Euroopa Põgenike ja Pagulaste Nõukogu ning Euroopa andmekaitseinspektoriga. Koostades EURODAC-süsteemi toimimise parandamist käsitlevaid 2008. aasta ettepanekuid ja 2009. aasta muudetud ettepanekuid, mis käsitlesid juurdepääsu õiguskaitse eesmärgil, konsulteeris komisjon Dublini õigustikku kohaldavate riikidega (ELi liikmesriigid, Island, Norra ja Šveits) ning Europoliga, saates neile kaks küsimustikku ning korraldades Brüsselis 25.–26. septembril 2007 ekspertide kohtumise, kus ekspertidel oli võimalus selgitada küsimustikus antud vastuseid ning esitada oma seisukohti. Brüsselis 8. oktoobril 2007. aastal korraldatud kohtumisel konsulteeriti mitmete valitsustevaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide ning teiste varjupaiga ja põhiõiguste valdkonnas tegutsevate ekspertidega. Brüsselis 11. oktoobril 2007 toimunud kohtumise raames konsulteeriti Dublini õigustikku kohaldavate riikide riiklike andmekaitseasutuste esindajate ning Europoli ühise järelevalveasutuse ja Euroopa andmekaitseinspektoriga. Kuna Liechtenstein on asunud Dublini õigustikku kohaldama alles hiljuti, siis puudus võimalus Liechtensteiniga nimetatud ettepaneku osas konsulteerida. 2009. aasta ettepanekule lisatud mõjuhinnangus esitati konsulteeritud osapoolte üksikasjalik loetelu. 5. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Käesoleva ettepanekuga muudetakse komisjoni 2010. aasta muudetud ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr […/…] [, millega sätestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest,] tõhusa kohaldamise eesmärgil (KOM(2010) 555). Käesoleva ettepanekuga muudetakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks. ELi toimimise lepingu artikli 78 lõike 2 punkt e on käesoleva muudetud ettepaneku õiguslikuks aluseks osas, mis käsitleb kriteeriume ja mehhanisme selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse või täiendava kaitse taotluse läbivaatamise eest, mis vastab esialgse ettepaneku õiguslikule alusele (Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 63 lõike 1 punkt a). Lisaks on õigusliku alusena kasutatud artikli 87 lõike 2 punkti a seoses sätetega, mis käsitlevad asjaomase teabe võrdlemist, säilitamist, töötlemist, analüüsimist ja vahetamist õiguskaitse eesmärgil, ning artikli 88 lõike 2 punkti a seoses Europoli tegevusvaldkonna ja ülesannetega, sealhulgas teabe kogumine, säilitamine, töötlemine, analüüsimine ja vahetamine. ELi toimimise lepingu V jaotist ei kohaldata Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes, välja arvatud juhul, kui need kaks riiki peaksid vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitlevas protokollis sätestatule otsustama teistmoodi. Nõukogu määrus (EÜ) nr 2725/2000 on Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes olnud siduv pärast seda, kui nad teatasid oma soovist osaleda kõnealuse määruse vastuvõtmises ja kohaldamises eespool nimetatud protokolli alusel. Nimetatud liikmesriikide praegu kehtiva määrusega seotud seisukoht ei mõjuta nende võimalikku osalemist muudetud määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt ei osale Taani nõukogus Euroopa Liidu toimimise lepingu V jaotise kohaste meetmete võtmisel (välja arvatud „meetmed, mis määravad kindlaks kolmandad riigid, kelle kodanikel peab olema viisa liikmesriikide välispiiride ületamiseks, või ühtse viisavormiga seotud meetmed”). Seetõttu ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Siiski arvestades, et Taani kohaldab 2006. aastal EÜga sõlmitud rahvusvahelise lepingu[17] tulemusena praegu kehtivat Eurodaci määrust, peab Taani kooskõlas kõnealuse lepingu artikliga 3 teavitama komisjoni oma otsusest, kas ta kavatseb muudetud määruse sisu rakendada või mitte. Käesoleva ettepanekuga säilitatakse varasemates ettepanekutes tehtud muudatused, millega kaotatakse määruse artikliga 22 loodud komitee. 6. ETTEPANEKU MÕJU DUBLINI SÜSTEEMIGA ASSOTSIEERUNUD, ELi MITTEKUULUVATELE RIIKIDELE Paralleelselt mitme ELi mittekuuluva riigi assotsieerimisega Schengeni õigustikuga on ühendus sõlminud või sõlmimas kõnealuste riikidega ka mitu Dublini/EURODACi õigustikuga assotsieerimise lepingut: – assotsieerimisleping Islandi ja Norraga sõlmiti 2001. aastal[18]; – assotsieerimisleping Šveitsiga sõlmiti 28. veebruaril 2008[19]; – protokoll Liechtensteini ühinemise kohta sõlmiti 18. juunil 2011[20]. Õiguste ja kohustuste loomiseks Taani (kes, nagu eespool selgitatud, on Dublini/EURODACi õigustikuga assotsieerunud rahvusvahelise lepingu alusel) ja eespool nimetatud assotsieerunud riikide vahel, on ühenduse ja assotsieerunud riikide vahel sõlmitud veel kaks lepingut[21]. Kooskõlas kolme eespool nimetatud lepinguga nõustuvad assotsieerunud riigid tingimusteta Dublini/EURODACi õigustiku ja selle muudatustega. Nad ei osale selliste õigusaktide vastuvõtmisel, millega muudetakse või mis põhinevad Dublini õigustikul (sealhulgas käesolev ettepanek), kuid nad peavad pärast õigusakti nõukogus ja Euroopa Parlamendis heakskiitmist teavitama komisjoni teatava ajavahemiku jooksul oma otsusest, kas nad nõustuvad õigusakti sisuga või mitte. Juhul kui Norra, Island, Šveits või Liechtenstein ei nõustu Dublini/EURODACi õigustikku muutva või sellel põhineva õigusaktiga, siis kohaldatakse „giljotiini” klauslit ning vastavad lepingud lõpetatakse, välja arvatud juhul, kui lepingute alusel loodud ühis-/segakomitee otsustab ühehäälselt teisiti. Eelnevalt nimetatud Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteiniga sõlmitud assotsieerimislepingute ja Taaniga sõlmitud paralleelse lepingu reguleerimisala ei hõlma juurdepääsu EURODAC-süsteemile õiguskaitse eesmärgil. Käesolevas ettepanekus märgitakse vastavalt 2009. aasta ettepanekule, et sõrmejälgede andmeid võib EURODAC-süsteemi andmetega võrrelda alles pärast seda, kui riiklikud sõrmejälgede andmebaasid ja teiste liikmesriikide automaatsed sõrmejälgede andmebaasid annavad vastavalt nõukogu otsusele 2008/615/JSK („Prümi lepingud”) negatiivse tulemuse. Nimetatud eeskiri tähendab, et kui liikmesriik ei ole rakendanud eelnevalt nimetatud nõukogu otsust ja ei saa viia läbi Prümi kontrolli, ei tohi ta ka teha õiguskaitse eesmärgil otsinguid EURODAC-süsteemis. Samamoodi ei või assotsieerunud riigid, kes ei ole rakendanud Prümi lepinguid või ei osale nendes, teha selliseid otsinguid EURODAC-süsteemis. 7. Ettepaneku üksikasjalik selgitus Viited andmete „blokeerimisele” muudeti 2008. aasta uuesti sõnastamise käigus andmete „märkimiseks” seoses tunnustatud rahvusvahelise kaitse alla võetud isikutega. Esialgse määruse kohaselt jäid rahvusvahelise kaitse alla võetud isikute andmed EURODAC-süsteemi, kuid need blokeeriti. EURODAC-süsteem tuvastas seega kokkulangevused tunnustatud rahvusvahelise kaitse alla võetud isikute sõrmejälgedega, kuid liikmesriike neist kokkulangevustest ei teavitatud. Uue ettepaneku kohaselt need andmed „märgitakse”, et liikmesriike oleks võimalik teavitada kokkulangevusest märgitud andmesubjektiga. See on vajalik, et teavitada liikmesriike sellest, kui juba rahvusvahelise kaitse all olev isik püüab esitada uue varjupaigataotluse. Mitmed 2010. aasta ettepaneku muudatused on võetud otse aegunud 2009. aasta septembri ettepanekust, mis käsitleb õiguskaitseasutuste juurdepääsu EURODAC-süsteemile. Käesolevas jaos on seetõttu eraldi esitatud elemendid, millega muudetakse ettepaneku ülejäänud osa, ja elemendid, mis tulenevad suures osas 2009. aasta septembri ettepanekust, sealhulgas on esitatud võrdlemist hõlbustavad viited artiklitele. 2009. aasta septembri ettepanekust inkorporeeritud elemendid on järgmised: Artikli 1 lõige 2, milles sätestatakse tingimused – 2009. aasta septembri ettepaneku artiklist 1. Artikkel 5, milles käsitletakse määratud ametiasutusi, kellel on juurdepääs EURODAC-süsteemi andmetele – 2009. aasta septembri artiklist 3, v.a selgem pealkiri. Artikkel 6, mis käsitleb kontrolliasutusi, kelle eesmärk on tagada, et täidetud on tingimused, mille kohaselt võib esitada taotluse sõrmejälgede võrdlemiseks EURODAC-süsteemi andmetega – 2009. aasta septembri ettepaneku artiklist 4. Artikkel 7, mis käsitleb Europoli – 2009. aasta septembri ettepaneku artiklist 5. VI peatükk (artiklid 19−22), mis käsitleb õiguskaitse eesmärgil toimuva andmete võrdlemise ja edastamise menetlust – 2009. aasta septembri ettepaneku artiklitest 6−9. Artikkel 33, mis käsitleb andmekaitset; artikkel 34, mis käsitleb andmete turvalisust; artikkel 35, millega keelatakse andmete edastamine; artikkel 36, mis käsitleb logisse registreerimist ja edastamist – 2009. aasta septembri artiklist 10−13. Artikli 39 lõige 3, mis käsitleb käesolevas määruses määratletud kuritegude vältimise, avastamise või uurimisega seotud kulusid – 2009. aasta septembri ettepaneku artikkel 14. Artikli 40 lõiked 8 ja 9, mis käsitlevad iga-aastast aruandlust seoses õiguskaitse eesmärgil juurdepääsuga EURODAC-süsteemile – kohandatud 2009. aasta septembri ettepaneku artikli 17 lõigetest 1 ja 3. Artikkel 43, mis käsitleb määratud ametiasutustest ja kontrolliasutustest teavitamist – 2009. aasta septembri ettepaneku artikkel 16. Elemendid, mida ei olnud ei 2009. aasta septembri ettepanekus ega ka 2010. aasta ettepanekus, on järgmised: Artikli 2 lõige 1 sisaldab täiendavaid määratlusi seoses IT ameti ja Europoliga ning terroriaktide ja kuritegude laadiga. Artikli 2 lõigetes 2 ja 4 selgitatakse, millal tuleks andmekaitse eesmärgil kohaldada direktiivi 95/46/EÜ ja kuidas kohaldada raamotsust 2008/977/JSK. Artikkel 29 – teabelehe sõnastust on parandatud, et see oleks lihtne ja kirjutatud taotluse esitajale mõistetavas keeles. VIII peatükiga (artikkel 38) tehakse mitu muudatust ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrusesse (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks. Sanktsioone käsitlevasse artiklisse 41 on lisatud sõnad „ja Europol”. Kogu uuesti sõnastatud ettepanekus on „korraldusasutus” asendatud „ametiga”. 8. MÕJU EELARVELE Käesoleva ettepanekuga kaasneb EURODACi kesksüsteemis tehniline muudatus, millega antakse võimalus teostada õiguskaitse eesmärgil andmete võrdlust. Tehakse ka ettepanek lisada uus funktsioon, mis võimaldab teha otsinguid latentsete sõrmejälgede alusel. Käesolevas ettepanekus säilitatakse 2010. aasta ettepanekus tehtud parandused, mis kavandati süsteemi uute, varjupaigaga seotud funktsioonide lisamiseks (nõukogus toimunud läbirääkimiste tulemusena), et anda teavet andmesubjekti staatuse kohta. Käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses võetakse arvesse seda muudatust ja samuti elemente, mis käsitlevad liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi andmete võrdlemiseks EURODAC-süsteemi andmetega terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil − KOM(2009) 344. Prognoositavad 2,415 miljoni euro suurused mitte-halduskulud (2,771 miljonit eurot, kui võtta arvesse ka haldus-/personalikulusid) hõlmavad tehnilise hoolduse kulusid kolmeks aastaks ning need sisaldavad IT-teenuseid, tark- ning riistvara. Kulud katavad ajakohastamise ja kohandamise, et võimaldada õiguskaitse eesmärgil tehtavaid otsinguid. Samuti kaetakse kõnealustest kuludest esialgse varjupaigaeesmärgi muutmised, mis ei ole seotud õiguskaitseasutuste juurdepääsuga. 10. septembril 2009. aastal vastuvõetud EURODACi määruse uuesti sõnastamise ettepaneku summad on käesolevas finantsselgituses jäänud suures osas samaks ja neid on vaid veidi muudetud, et kajastada IT ameti personalikulusid. Võttes arvesse suhteliselt väikest kogukulu, ei küsita siseasjade jaoks ettenähtud eelarvest lisavahendeid ega muudeta seda ning rahastamine toimub olemasolevate eelarveridade piires kas IT ameti või siseasjade eelarvest. 9. Subsidiaarsuse põhimõte Varjupaiga ja pagulaste kaitsega seotud probleemide riikidevahelise iseloomu tõttu on EL heal positsioonil, et pakkuda Euroopa ühise varjupaigasüsteemi raames lahendusi küsimustele, mida on eespool kirjeldatud EURODACi määrusega seotud probleemidena. Kuigi 2000. aastal vastu võetud määrusega saavutati märkimisväärne ühtlustatuse tase, oleks EURODAC-süsteemi edasiarendamisega võimalik Dublini määruse rakendamist veelgi paremini toetada. Varjupaigataotlejate riikidevahelist liikumist käsitleva määruse rakendamise toetamiseks loodud ELi andmebaasi haldamisega seoses näib olevat selgelt vajalik võtta ELi meetmeid. EURODACi määruse muutmine on vajalik ka selleks, et lisada sellele teisene eesmärk, milleks on võimaldada terrorismi ja kuritegevuse vastase võitluse eesmärgil juurdepääsu EURODAC-süsteemi keskandmebaasis salvestatud andmetele. Nimetatud eesmärki ei suuda liikmesriigid piisavalt hästi saavutada, kuna sellise muutmisettepaneku saab esitada ainult komisjon. 10. Proportsionaalsuse põhimõte Koos 2008. ja 2009. aasta ettepanekutega[22] avaldatud mõjuhinnangus hinnati tuvastatud probleemide iga allvalikuvõimalust, et leida praktilise väärtuse ja vajalike jõupingutuste parim vahekord. Selles järeldati, et ELi meetmete kasuks otsustamisega ei minda kõnealuste probleemide lahendamise eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Asjaomases mõjuhinnangus tehti järeldus, et õiguskaitseasutuste juurdepääs EURODAC-süsteemile on ainus õigeaegne, täpne, turvaline ja kulutõhus viis tuvastamaks, kas liikmesriikides on teavet varjupaigataotlejate kohta ja kus kõnealune teave asub. EURODAC-süsteemile ei ole olemas mõistlikku ja tõhusat alternatiivi, millega oleks võimalik kindlaks määrata või kontrollida varjupaigataotlejate isikusamasust, mis võimaldaks õiguskaitseasutustel saada sama tulemus. ê 2725/2000/EÜ (kohandatud) ð uus 2008/0242 (COD) Muudetud ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse (EL) nr […/…] [(millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)] tõhusa kohaldamise eesmärgil ning liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks EURODAC-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ð ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks ï (uuesti sõnastatud) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 78 lõike 2 punkti e 63 punkti 1 alapunkti a, ð artikli 87 lõike 2 punkti a ja artikli 88 lõike 2 punkti a ï , võttes arvesse komisjoni ettepanekut[23], võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori arvamust[24], võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[25], Ö toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt Õ ning arvestades järgmist: ò uus (1) Nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määrusesse (EÜ) nr 2725/2000 (mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil)[26] ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta määrusesse (EÜ) nr 407/2002 (millega nähakse ette sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil käsitleva määruse (EÜ) nr 2725/2000 teatavad rakenduseeskirjad)[27] tuleb teha mitmeid olulisi muudatusi. Kõnealused määrused tuleks selguse huvides uuesti sõnastada. ê 2725/2000/EÜ põhjendus 1 (1) Liikmesriigid on ratifitseerinud 28. juuli 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsiooni, mida on muudetud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorgi protokolliga. ê 2725/2000/EÜ põhjendus 2 (kohandatud) (2) Liikmesriigid on sõlminud konventsiooni Euroopa ühenduste liikmesriigis esitatud varjupaigataotluste läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kohta, mis allkirjastati Dublinis 15. juunil 1990 (edaspidi „Dublini konventsioon”). ò uus (2) Ühine varjupaigapoliitika, sealhulgas Euroopa ühine varjupaigasüsteem, on osa Euroopa Liidu eesmärgist luua järk-järgult vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, mis on avatud isikutele, kes asjaolude sunnil taotlevad õiguspäraselt rahvusvahelist kaitset Euroopa Liidus. (3) Euroopa Ülemkogu võttis oma 4. novembri 2004. aasta kohtumisel vastu Haagi programmi, milles seatakse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal rakendatavad eesmärgid aastateks 2005−2010. 15.–16. oktoobril 2008 toimunud Euroopa Ülemkogul heaks kiidetud Euroopa sisserände- ja varjupaigapaktiga kutsuti üles viima lõpule Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomine, luues ühtse varjupaigamenetluse, mis hõlmab ühtseid tagatisi ning ühtset pagulase staatust ja täiendavat kaitset saavate isikute määratlust. ê 2725/2000/EÜ põhjendus 3 (kohandatud) ð uus (4) Dublini konventsiooni Ö Nõukogu määruse (EL) nr […/…] [(millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)][28] Õ kohaldamiseks on vaja kindlaks teha varjupaigataotluste esitajate ð rahvusvahelise kaitse taotlejate ï ja ühenduse Euroopa Liidu välispiiride ebaseaduslikul ületamisel kinnipeetute isikud. Samuti on Dublini konventsiooni Ö nõukogu määruse (EL) nr […/…] [(millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)] Õ ja eelkõige selle artikli 10 lõike 1 18 lõike 1 punktide c ja e b ja d tõhusaks rakendamiseks Ö kohaldamiseks Õ soovitatav anda igale liikmesriigile õigus kontrollida, kas tema territooriumil ebaseaduslikult viibiv välismaalane Ö kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik Õ on taotlenud varjupaika ð rahvusvahelist kaitset ï teises liikmesriigis. ê 2725/2000/EÜ põhjendus 4 (5) Sõrmejäljed on kõnealuste isikute kindalakstegemisel tähtsaks teguriks. On vaja luua nende sõrmejälgede andmete võrdlemise süsteem. ê 2725/2000/EÜ põhjendus 5 ð uus (6) Sel eesmärgil on vaja luua EurodacEURODAC-süsteem, mis koosneb komisjoni raames loodavast kesküksusest ð kesksüsteemist ï, mis haldab sõrmejälgede andmete infotehnoloogilist keskandmebaasi, samuti liikmesriikide ja keskandmebaasi ð kesksüsteemi ï vahelistest elektroonilistest edastusvahenditest ð (edaspidi „sideinfrastruktuur”) ï . ò uus (7) Haagi programmis kutsuti üles parandama juurdepääsu Euroopa Liidu olemasolevatele andmekataloogidele. Lisaks kutsuti Stockholmi programmis üles sihipäraselt andmeid koguma ning arendama lähtuvalt õiguskaitsealastest vajadustest teabevahetust ja selleks kasutatavaid vahendeid. (8) Võitluses terroriaktide ja muude raskete kuritegude vastu on oluline, et õiguskaitseasutustel oleks oma ülesannete täitmiseks kõige täielikum ja ajakohasem teave. EURODAC-süsteemis sisalduv teave on vajalik terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimiseks, avastamiseks ja uurimiseks. Seepärast peaks EURODAC-süsteemi andmed olema kättesaadavad käesolevas määruses sätestatud tingimuste kohaselt, et neid oleks võimalik võrrelda liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli andmetega. (9) Komisjon toonitas oma 24. novembri 2005. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile (justiits- ja siseküsimuste valdkonna Euroopa andmebaaside suurema tõhususe, tugevdatud koostalitusvõime ja koostoime kohta),[29] et sisejulgeoleku eest vastutavatel ametiasutustel võiks olla juurdepääs EURODAC-süsteemile täpselt määratletud juhtumitel, kui põhjendatult kahtlustatakse, et varjupaigataotluse on esitanud terroriakti või muu raske kuriteo toimepanija. Kõnealuses teatises leidis komisjon samuti, et proportsionaalsuse põhimõte nõuab, et EURODAC-süsteemi kasutataks kõnealusel eesmärgil ainult suure ohu korral riigi julgeolekule ehk kui tegu, mille pani toime tuvastatav kurjategija või terrorist, on nii vägivaldne, et see õigustab sellise andmebaasi kasutamist, milles muidu on registreeritud kohtulikult karistamata isikud, ning komisjon järeldas, et EURODAC-süsteemi kasutamise lävitase peaks sisejulgeoleku eest vastutavate ametiasutuste jaoks olema seetõttu märkimisväärselt kõrgem kui lävitase kriminaalõiguslike andmebaaside kasutamiseks. (10) Lisaks sellele on Europolil keskne roll koostöös liikmesriikide ametiasutuste vahel, kes tegelevad piiriülese kuritegevuse uurimisega, kuna ta toetab kuritegevuse vältimist, analüüsimist ja uurimist terves Euroopa Liidus. Seega peaks ka Europolil oma ülesannete raames ja kooskõlas otsusega nr (2009/371/JSK),[30] millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol), olema juurdepääs EURODAC-süsteemi andmetele. (11) Kuna EURODAC-süsteem loodi nõukogu määruse (EL) nr […/…] [(millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)] kohaldamise lihtsustamiseks, tähendab terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimiseks, avastamiseks ja uurimiseks antav juurdepääs EURODAC-süsteemile kõnealuse süsteemi algse eesmärgi muutmist, mis piirab nende inimeste õigust eraelu puutumatusele, kelle andmeid EURODAC-süsteemis töödeldakse. Kõik sellised piirangud peavad olema kooskõlas õigusnormidega, mis tuleb sõnastada piisavalt täpselt, et isikud saaksid kohandada oma käitumist, ning need normid peavad kaitsma isikuid omavoli eest ja määrama piisavalt täpselt kindlaks pädevatele asutustele antud kaalutlusõiguse ulatuse ja selle kasutamise korra. Demokraatlikus ühiskonnas peavad kõik sellised piirangud olema vajalikud õigustatud ja proportsionaalse huvi seisukohalt ning proportsionaalsed õiguspärase eesmärgiga, mida nendega tahetakse saavutada. (12) Kuigi EURODAC-süsteemi loomise esialgne eesmärk ei hõlmanud võimalust taotleda andmete võrdlemist andmebaasis olevate andmetega latentsete sõrmejälgede ehk kuriteopaigalt leitavate daktüloskoopiliste andmete alusel, on kõnealune võimalus politseikoostöö valdkonnas keskse tähtsusega. Võimalusega võrrelda latentseid sõrmejälgi EURODAC-süsteemis salvestatud sõrmejälgede andmetega luuakse liikmesriikide määratud ametiasutuste jaoks väga väärtuslik vahend terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimiseks, avastamiseks ja uurimiseks näiteks juhul, kui kuriteopaigalt leitavad ainsad tõendid on latentsed sõrmejäljed. (13) Käesolevas määruses sätestatakse ka tingimused, mille kohaselt tuleks lubada esitada taotlus sõrmejälgede andmete võrdlemiseks EURODAC-süsteemi andmetega terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise või uurimise eesmärgil, ning vajalikud kaitsemeetmed, et tagada nende inimeste põhiõigus eraelu puutumatusele, kelle andmeid EURODAC-süsteemis töödeldakse. (14) Selleks, et tagada kõigi rahvusvahelise kaitse taotlejate ja rahvusvahelise kaitse alla võetud isikute võrdne kohtlemine ning kooskõla kehtivate ELi varjupaigaalaste õigusaktidega, eelkõige nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/83/EÜ (miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta)[31] ja määrusega (EL) nr […/…] [(millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)], on asjakohane laiendada käesoleva määruse reguleerimisala selliselt, et see hõlmaks ka täiendava kaitse taotlejaid ja täiendava kaitse saanud isikuid. ê 2725/2000/EÜ põhjendus 6 (kohandatud) ð uus (15) Samuti on vaja nõuda, et liikmesriigid võtaksid kohe sõrmejäljed ð sõrmejälgede andmed ï kõigilt varjupaigataotlejatelt ð rahvusvahelise kaitse taotlejatelt ï ja liikmesriigi välispiiri ebaseaduslikul ületamisel kinni peetud välismaalastelt Ö kolmanda riigi kodanikelt ja kodakondsuseta isikutelt Õ , kes on vähemalt 14aastased ð , ning edastaksid need ï . ê 2725/2000/EÜ põhjendus 7 (kohandatud) ð uus (16) On vaja kehtestada selliste sõrmejälgede andmete kesküksusele ð kesksüsteemi ï edastamise, kõnealuste andmete ja muude asjaomaste andmete keskandmebaasis ð kesksüsteemis ï salvestamise, säilitamise, teiste sõrmejälgede andmetega võrdlemise, võrdlustulemuste edastamise ning salvestatud andmete blokeerimise ð märkimise ï ja kustutamise täpsed eeskirjad. Need eeskirjad võivad erinevate välismaalaste Ö kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute Õ kategooriate osas erineda, ning neid tuleb kohandada vastavalt nende olukorrale. ò uus (17) EURODAC-süsteemis leitud kokkulangevusi peaks kontrollima sõrmejäljeekspert, et oleks võimalik tagada vastutuse täpne kindlaksmääramine vastavalt määrusele (EL) nr […/…] [(millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)]. ê 2725/2000/EÜ põhjendus 8 (kohandatud) ð uus (18) Ühes liikmesriigis varjupaika ð rahvusvahelist kaitset ï taotlenud välismaalastel Ö kolmandate riikide kodanikel või kodakondsuseta isikutel Õ võib hiljem mitme aasta jooksul olla võimalus taotleda varjupaika ð rahvusvahelist kaitset ï teises liikmesriigis. Seetõttu peaks maksimaalne aeg, mille jooksul sõrmejälgiede andmeid kesküksuses ð kesksüsteemis ï säilitatakse, olema küllalt pikk. Et enamik mitmeks aastaks ühendusse Ö Euroopa Liitu Õ jäänud välismaalasi Ö kolmandate riikide kodanikke või kodakondsuseta isikuid Õ on selle aja lõpuks saanud püsielaniku staatuse või koguni liikmesriigi kodakondsuse, peaks kümme aastat olema mõistlik aeg sõrmejälgede andmete säilitamiseks. ê 2725/2000/EÜ põhjendus 9 (kohandatud) (19) Säilitusaega tuleks lühendada teatavate eriolukordade puhul, kui ei ole vajadust sõrmejälgiede andmeid nii kaua säilitada. Sõrmejäljedgede andmed tuleks kustutada kohe, kui välismaalane Ö kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik Õ saab liikmesriigi kodakondsuse. ò uus (20) Selliste andmesubjektidega seonduvaid andmeid, kelle sõrmejäljed salvestati algselt EURODAC-süsteemi nende rahvusvahelise kaitse taotluse esitamisel ja kellele on liikmesriigis antud rahvusvaheline kaitse, on asjakohane säilitada, et rahvusvahelise kaitse taotluse esitamisel salvestatud andmeid saaks nendega võrrelda. (21) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrusega (EL) nr 1077/2011[32] asutatud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise Euroopa amet (edaspidi „amet”) peaks alates kuupäevast, mil ta asub oma ülesandeid täitma (1. detsember 2012), võtma üle komisjoni need ülesanded, mis on seotud EURODAC-süsteemi operatiivjuhtimisega kooskõlas käesoleva määrusega, ja teatavad ülesanded, mis on seotud sideinfrastruktuuriga. Amet peaks asuma täitma käesoleva määrusega talle antud ülesandeid ja määruse (EL) nr 1077/2011 asjaomaseid sätteid tuleks vastavalt muuta. Lisaks peaks Europolil olema ameti haldusnõukogu koosolekutel vaatleja staatus, kui päevakorras on käeoleva määruse kohaldamisega seotud küsimused, mis käsitlevad liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu EURODAC-süsteemile terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil. Europolil peaks olema võimalik nimetada esindaja ameti EURODACi nõuanderühma. (22) Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju (edaspidi „ametnike personalieeskirjad”) ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimusi (edaspidi „teenistustingimused”), mis on sätestatud määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (15) (edaspidi koos „personalieeskirjad”), tuleks käesoleva määrusega seotud küsimustes kohaldada kõigi ameti töötajata suhtes. ê 2725/2000/EÜ põhjendus 10 (kohandatud) ð uus (23) On vaja selgesti sätestada komisjoni ð ja ameti ï kohustused kesküksuse ð kesksüsteemi ï ð ning sideinfrastruktuuri ï suhtes ja liikmesriikide kohustused andmete kasutamise töötlemise, andmekaitse Ö andmete turvalisuse Õ ning salvestatud andmetele juurdepääsu ja nende andmete parandamise suhtes. ò uus (24) On vaja määrata liikmesriikide pädevad asutused ja riiklik keskne juurdepääsupunkt, mille kaudu esitatakse taotlus andmete võrdlemiseks EURODAC-süsteemi andmetega, ning pidada nimekirja määratud ametiasutuste tegevusüksustest, kellel on õigus esitada kõnealune võrdlemistaotlus nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuses 2002/475/JSK (terrorismivastase võitluse kohta)[33] osutatud terroriaktide ja nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuses 2002/584/JSK (Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta)[34] osutatud muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil. (25) Taotluse riiklikule juurdepääsupunktile sõrmejälgede andmete võrdlemiseks EURODACi keskandmebaasi andmetega esitab määratud ametiasutuse tegevusüksus kontrolliasutuse kaudu ja see peab olema põhjendatud. Määratud ametiasutuste tegevusüksused, kellel on õigus esitada taotlus andmete võrdlemiseks EURODAC-süsteemi andmetega, ei tegutse kontrolliasutusena. Kontrolliasutuste ülesanne peaks olema tagada käesolevas määruses sätestatud juurdepääsutingimuste range täitmine. Pärast kõikide juurdepääsutingimuste täitmise kontrollimist peaks kontrolliasutus edastama sõrmejälgede võrdlemise taotluse riikliku juurdepääsupunkti kaudu EURODACi kesksüsteemile. Kiireloomulisel erandjuhul, kui terroriaktidest või rasketest kuritegudest tulenevale konkreetsele ja tegelikule ohule reageerimiseks on vajalik varajane juurdepääs, peaks kontrolliasutus töötlema taotlust viivitamata ning teostama kontrolli alles tagantjärele. (26) Selleks et tagada isikuandmete kaitse ja välistada süstemaatiline võrdlemine, mis peaks olema keelatud, tuleks EURODAC-süsteemi andmeid töödelda ainult juhtumipõhiselt ning kui see on vajalik terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimiseks, avastamiseks ja uurimiseks. Lisaks tuleks juurdepääsu võimaldada ainult siis, kui võrdlus liikmesriigi andmebaaside ja teiste liikmesriikide automaatsete sõrmejälgede andmebaasidega nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsuse 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega)[35] alusel ei ole tulemuslik. Selle tingimuse täitmiseks on eelnevalt vaja rakendada kõnealust nõukogu otsust, sest õiguskaitse eesmärgil ei ole lubatud teha võrdlust EURODAC-süsteemi andmetega, kui eelnevalt ei ole tehtud nimetatud võrdlusi. On olemas ka erijuhtum, millega on eelkõige tegemist siis, kui sõrmejälgede võrdlemise taotluse aluseks on terroriakti või muu raske kuriteoga seotud spetsiifiline ja konkreetne olukord või spetsiifiline ja konkreetne oht või konkreetsed isikud, kelle puhul on põhjendatult alust arvata, et nad panevad toime või on toime pannud terroriakti või muu raske kuriteo. Erijuhtumiga on tegemist ka siis, kui sõrmejälgede võrdlemise taotlus on seotud isikuga, kes on terroriakti või muu raske kuriteo ohver. Määratud ametiasutused ja Europol peaksid seega taotlema andmete võrdlemist EURODAC-süsteemi andmetega üksnes siis, kui neil on piisavalt alust arvata, et sellise võrdluse tulemusena saadakse teavet, mis oluliselt aitab kaasa terroriakti või muu raske kuriteo vältimisele, avastamisele või uurimisele. (27) Kui juurdepääsu taotlev liikmesriik teeb kindlaks, et EURODAC-süsteemi andmed on seotud alaealisega, võib neid andmeid õiguskaitse eesmärgil kasutada ainult taotluse esitanud liikmesriik kooskõlas selles riigis kehtiva alaealisi käsitleva õigusega ja kohustusega pidada eelkõige silmas lapse huve. ê 2725/2000/EÜ põhjendus 11 (28) Kuigi ühenduse Euroopa Liidu lepinguvälist vastutust seoses EurodacEURODAC-süsteemi toimimisega reguleeritakse asutamisaluslepingu asjaomaste sätetega, on vaja kehtestada erieeskirjad, millega reguleeritakse liikmesriikide lepinguvälist vastutust seoses kõnealuse süsteemi toimimisega. ê 2725/2000/EÜ põhjendus 12 (29) Alussutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt ei ole liikmesriikidel võimalik piisaval määral saavutada kavandatavate meetmete eesmärki, milleks on komisjoni loodav sõrmejälgede andmete võrdlemise süsteem, mis toetab ühenduse Euroopa Liidu varjupaigapoliitika rakendamist, ning seetõttu on see paremini saavutatav ühenduse Euroopa Liidu tasandil. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. ê 2725/2000/EÜ põhjendus 15 (kohandatud) ð uus (30) Eurodac-süsteemi raames lLiikmesriikides Ö käesoleva määruse kohaldamisel Õ töödeldavate isikuandmete suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta seoses isikuandmete töötluseemisel ja selliste andmete vaba liikumisega kohta)[36] ð v.a juhul, kui andmeid töötlevad liikmesriikide määratud ametiasutused terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil. ï ò uus (31) Isikuandmete töötlemise suhtes, mida liikmesriikide määratud ametiasutused käesoleva määruse kohaselt teostavad terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil, kohaldatakse nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta[37]. ê 2725/2000/EÜ põhjendus 16 (16) Direktiivi nr 95/46/EÜ artiklit 286 kohaldatakse ka ühenduse institutsioonide ja asutuste suhtes. Et komisjoni raames moodustatakse kesküksus, kohaldatakse selles üksuses töödeldavate isikuandmete suhtes nimetatud direktiivi. ê 2725/2000/EÜ põhjendus 17 (32) Direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtteid, mis käsitlevad üksikisikute õiguste ja vabaduste, eelkõige nende eraelu puutumatuse kaitset isikuandmete töötlemisel, tuleks eriti teatavates sektorites täiendada või täpsustada. ò uus (33) Käesoleva otsuse kohaselt saadud andmete edastamine kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele või eraõiguslikele üksustele peaks olema keelatud, et tagada varjupaigaõigus ja kaitsta rahvusvahelise kaitse taotlejaid nende andmete avalikustamise eest kolmandatele riikidele. Selleks et tagada liikmesriikidele võimalus teha käesoleva määruse kohaldamisel koostööd kolmandate riikidega, ei piira kõnealune keeld liikmesriigi õigust edastada nimetatud andmeid kolmandatele riikidele, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr […/…] [millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest]. (34) Isikuandmete töötlemise järelevalvega tegelevad liikmesriigi pädevad asutused peaksid jälgima, kas liikmesriik töötleb isikuandmeid õiguspäraselt, ning Europoli otsusega loodud järelevalveasutus peaks jälgima, kas Europol töötleb isikuandmeid õiguspäraselt. (35) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta),[38] eriti selle artikleid 21 ja 22, mis käsitlevad töötlemise konfidentsiaalsust ja turvalisust, kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes, mida teostavad liidu institutsioonid, organid, asutused ja ametid käesoleva määruse kohaldamisel. Siiski tuleks selgitada andmete töötlemise ja andmekaitse üle teostatava järelevalvega seonduva vastutuse teatavaid aspekte. (36) On asjakohane, et riiklikud järelevalveasutused kontrollivad, kas liikmesriigid töötlevad isikuandmeid õiguspäraselt, samal ajal kui määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 41 osutatud Euroopa andmekaitseinspektor peaks kontrollima liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite tegevust seoses isikuandmete töötlemisega käesoleva määruse kohaldamisel. ê 2725/2000/EÜ põhjendus 18 ð uus (37) EurodacEURODAC-süsteemi toimimist on vaja ð korrapäraselt ï jälgida ja hinnata. ê 2725/2000/EÜ põhjendus 19 (kohandatud) ð uus (38) Liikmesriikides tuleks ette näha sanktsioonide Liikmesriigid peaksid ette nägema Ö tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate Õ karistuste süsteemi juhuks, kui keskandmebaasis ð kesksüsteemi ï salvestatud Ö sisestatud Õ andmeid töödeldakse kasutatakse EurodacEURODAC-süsteemi eesmärgi vastaselt. ò uus (39) Selleks et hõlbustada määruse (EL) nr […/…] [(millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)] asjakohast kohaldamist, on vaja liikmesriike teavitada konkreetsete varjupaigamenetluste staatusest. (40) Käesolevas määruses austatakse ja selle kohaldamisel tuleb järgida põhiõigusi ja selles peetakse kinni põhimõtetest, mis on eelkõige tunnustatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga. Eelkõige austatakse käesolevas määruses täielikult üksikisiku õigust oma isikuandmete kaitsele ja tema varjupaigaõigust. (41) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Taani puhul kujutab käesolev määrus, v.a artiklites 5, 6, 19−22, 33, 36, artikli 39 lõikes 3, artikli 40 lõikes 8 ja artiklis 43 kirjeldatud õiguskaitse eesmärgil toimuv andmete võrdlemise ja edastamise menetlus, endast EURODACi määruse muutmist Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise lepingu tähenduses, mis käsitleb kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil[39]. Vastavalt lepingu artiklile 3 teatab Taani komisjonile, kas ta rakendab käesolevat määrust, ja kui ta seda teeb, siis kehtestatakse käesoleva määrusega Taani ja Euroopa Liidu vahel rahvusvahelisest õigusest lähtuvad vastastikused kohustused. Kui käesolev uuesti sõnastatud määrus vastu võetakse ja komisjon teeb soovituse nõukogu otsuseks alustada läbirääkimisi, küsitakse Taanilt, kas ta soovib alustada läbirääkimisi täiendavate lepingute üle, mis hõlmavad ka artiklites 5, 6, 19−22, 33, 36, artikli 39 lõikes 3, artikli 40 lõikes 8 ja artiklis 43 kirjeldatud õiguskaitse eesmärgil toimuvat andmete võrdlemise ja edastamise menetlust. (42) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt ning ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, [ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav / on Ühendkuningriik teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel]. (43) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt ning ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, [ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav / on Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel]. (44) Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi puhul kujutab käesolev määrus, v.a artiklites 5, 6, 19−22, 33, 36, artikli 39 lõikes 3, artikli 40 lõikes 8 ja artiklis 43 kirjeldatud õiguskaitse eesmärgil toimuv andmete võrdlemise ja edastamise menetlus, endast EURODAC-süsteemiga seotud uut meedet Euroopa Ühenduse ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu tähenduses, mis käsitleb liikmesriigis või Islandil või Norras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme[40]. Seega kohaldatakse käesolevat määrust vastavalt otsusele käesoleva määruse rakendamise kohta oma siseriiklikus õiguses Islandi Vabariigi ja Norra kuningriigi vahelistes kahepoolsetes suhetes ja nende suhetes Euroopa Liidu liikmesriikidega. Kui käesolev uuesti sõnastatud määrus vastu võetakse ja komisjon teeb soovituse nõukogu otsuseks alustada läbirääkimisi, küsitakse Islandi Vabariigilt ja Norra Kuningriigilt, kas nad soovivad alustada läbirääkimisi täiendavate lepingute üle, mis hõlmavad ka artiklites 5, 6, 19−22, 33, 36, artikli 39 lõikes 3, artikli 40 lõikes 8 ja artiklis 43 kirjeldatud õiguskaitse eesmärgil toimuvat andmete võrdlemise ja edastamise menetlust. (45) Šveitsi Konföderatsiooni puhul kujutab käesolev määrus, v.a artiklites 5, 6, 19−22, 33, 36, artikli 39 lõikes 3, artikli 40 lõikes 8 ja artiklis 43 kirjeldatud õiguskaitse eesmärgil toimuv andmete võrdlemise ja edastamise menetlus, endast EURODAC-süsteemiga seotud uut meedet Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu tähenduses, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriume ja mehhanisme[41]. Seega kohaldatakse käesolevat määrust vastavalt Šveitsi otsusele käesoleva määruse rakendamise kohta oma siseriiklikus õiguses Šveitsi Konföderatsiooni ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahel. Kui käesolev uuesti sõnastatud määrus vastu võetakse ja komisjon teeb soovituse nõukogu otsuseks alustada läbirääkimisi, küsitakse Šveitsi Konföderatsioonilt, kas ta soovib alustada läbirääkimisi täiendavate lepingute üle, mis hõlmavad ka artiklites 5, 6, 19−22, 33, 36, artikli 39 lõikes 3, artikli 40 lõikes 8 ja artiklis 43 kirjeldatud õiguskaitse eesmärgil toimuvat andmete võrdlemise ja edastamise menetlust, mille kohta sõlmitakse eraldi leping, mis käsitleb otsuse 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta) asjaomaste sätete kohaldamist. (46) Liechtensteini Vürstiriigi puhul kujutab käesolev määrus, v.a artiklites 5, 6, 19−22, 33, 36, artikli 39 lõikes 3, artikli 40 lõikes 8 ja artiklis 43 kirjeldatud õiguskaitse eesmärgil toimuv andmete võrdlemise ja edastamise menetlus, endast EURODAC-süsteemiga seotud uut meedet Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli tähenduses, mille kohaselt Liechtensteini Vürstiriik ühineb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta[42]. Seega kohaldatakse käesolevat määrust vastavalt Liechtensteini otsusele käesoleva määruse rakendamise kohta oma siseriiklikus õiguses Liechtensteini Vürstiriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahel. Kui käesolev uuesti sõnastatud määrus vastu võetakse ja komisjon teeb soovituse nõukogu otsuseks alustada läbirääkimisi, küsitakse Liechtensteini Vürstiriigilt, kas ta soovib alustada läbirääkimisi täiendavate lepingute üle, mis hõlmavad ka artiklites 5, 6, 19−22, 33, 36, artikli 39 lõikes 3, artikli 40 lõikes 8 ja artiklis 43 kirjeldatud õiguskaitse eesmärgil toimuvat andmete võrdlemise ja edastamise menetlust, mille kohta sõlmitakse eraldi leping, mis käsitleb otsuse 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta) asjaomaste sätete kohaldamist. ê 2725/2000/EÜ põhjendus 22 (kohandatud) (47) Käesoleva määruse territoriaalset kohaldamisala on vaja asjakohane piirata nii, et see ühtiks Dublini konventsiooni Ö määruse (EL) nr […/…] [(millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)] Õ territoriaalse kohaldamisalaga, ê 2725/2000/EÜ (kohandatud) ð uus ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1 EurodacEURODAC-süsteemi eesmärk 1. Käesolevaga luuakse EURODACEurodac-süsteem, mille eesmärk on aidata määrata, milline liikmesriik on Dublini konventsiooni Ö määruse (EL) nr […/…] [(millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest)] Õ kohaselt kohustatud läbi vaatama liikmesriigis ð kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku ï esitatud varjupaigataotluse ð rahvusvahelise kaitse taotluse ï, ja hõlbustama muul viisil Dublini konventsiooni Ö määruse Õ kohaldamist käesolevas määruses sätestatud tingimuste alusel. 2. Eurodac-süsteem koosneb: (a) artiklis 3 nimetatud kesküksusest; (b) infotehnoloogilisest keskandmebaasist, kus töödeldakse artikli 5 lõikes 1, artikli 8 lõikes 2 ja artikli 11 lõikes 2 nimetatud andmeid, et võrrelda varjupaigataotlejate ja artikli 8 lõikes 1 ja artikli 11 lõikes 1 nimetatud kategooriatesse kuuluvate välismaalaste sõrmejälgi; (c) liikmesriikide ja keskandmebaasi vahelistest andmeedastusvahenditest. 2. Käesoleva määrusega sätestatakse tingimused, mille alusel liikmesriikide määratud ametiasutused ja Euroopa Politseiamet (Europol) võivad taotleda sõrmejälgede andmete võrdlemist EURODAC-süsteemi keskandmebaasi andmetega terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil. ê 2725/2000/EÜ (kohandatud) ð uus 3. Sõrmejälgiede andmeid ja muid isikuandmeid võib EurodacEURODAC-süsteemis töödelda üksnes ð käesolevas määruses ja ï Dublini konventsiooni Ö määruse Õ artikli 15 lõikes 1 32 lõikes 1 sätestatud eesmärkidel, ilma et see keelaks piiraks päritoluliikmesriigil õigust kasutada töödelda EurodacEURODAC-süsteemi jaoks mõeldud andmeid oma siseriiklike õigusnormide alusel koostatud andmebaasides. ê 2725/2000/EÜ (kohandatud) ð uus Artikkel 2 Mõisted 1. Käesolevas määruses kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid: (a) mõistetakse „Dublini konventsiooni Ö määrus Õ” all – konventsiooni Euroopa ühenduste liikmesriigis esitatud varjupaigataotluste läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kohta, mis allkirjastati Dublinis 15. juunil 1990 Ö määrus (EL) nr […/…] [, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest] Õ; (b) „varjupaiga ð rahvusvahelise kaitse ï taotleja” – all mõistetakse välismaalast Ö kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik Õ, kes on esitanud varjupaigataotluse või kelle nimel on esitatud selline taotlus ð vastavalt nõukogu direktiivi 2004/83/EÜ artikli 2 punktis g sätestatule rahvusvahelise kaitse taotluse, mille suhtes ei ole lõplikku otsust veel tehtud ï; (c) „päritoluliikmesriigik” – all mõistetakse: (i) varjupaigataotleja Ö artikliga 6 hõlmatud isiku Õ suhtes seda korral liikmesriiki, kes edastab tema isikuandmed kesküksusele ð kesksüsteemi ï ja võtab vastu võrdlustulemused; (ii) artikliga 8 11 hõlmatud isiku suhtes seda korral liikmesriiki, kes edastab tema isikuandmed kesküksusele ð kesksüsteemi ï; (iii) artikliga 11 14 hõlmatud isiku suhtes seda korral liikmesriiki, kes edastab sellised andmed kesküksusele ð kesksüsteemi ï ja võtab vastu võrdlustulemused; ê 2725/2000/EÜ (kohandatud) ð uus (d) "pagulase" ð „rahvusvahelise kaitse alla võetud isik” ï all mõistetakse – Ö kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta Õ isikut, kes on tunnistatud pagulaseks vastavalt 28. juuli 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioonile, mida on muudetud 31. jaanuari 1967. aasta pagulasseisundi protokolliga ð nõukogu direktiivi 2004/83/EÜ artikli 2 punktis a määratletud rahvusvahelist kaitset vajavaks isikuks ï; (e) „kokkulangevuse” all mõistetakse – kesküksuses ð kesksüsteemis ï võrdlemisel kindlaks tehtud vastavust või vastavusied andmebaasis Ö keskandmebaasis Õ salvestatud sõrmejälgede andmete ja liikmesriigi edastatud teatava isiku sõrmejälgede andmete vahel, ilma et see piiraks liikmesriigi kohustust kohe kontrollida võrdlustulemusi vastavalt artikli 4 lõikele 6 18 lõikele 4; ò uus (f) „riiklik juurdepääsupunkt” – määratud riiklik süsteem, mis peab sidet kesksüsteemiga; (g) „amet” - määrusega (EL) nr 1077/2011 asutatud amet; (h) „Europol” – otsusega 2009/371/JSK asutatud Euroopa Politseiamet; (i) „EURODAC-süsteemi andmed” – kõik artikli 11 ja artikli 16 lõike 2 kohaselt keskandmebaasis salvestatud sõrmejälgede andmed; (j) „terroriakt” – riikliku õiguse rikkumine, mis vastab nõukogu raamotsuse 2002/475/JSK artiklites 1–4 viidatud õigusrikkumistele või on nendega samaväärne; (k) „rasked kuriteod” – kuriteo liigid, mis vastavad raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõikes 2 osutatud kuritegudele või on nendega samaväärsed ning on siseriikliku õiguse kohaselt karistatavad vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt kolm aastat; (l) „sõrmejälgede andmed” – andmed kõikide sõrmede või vähemalt nimetissõrmede sõrmejälgede kohta, või kui need puuduvad, siis isiku kõikide teiste sõrmede sõrmejäljed, või latentsed sõrmejäljed. ê 2725/2000/EÜ (kohandatud) ð uus 2. Direktiivi 95/46/EÜ artiklis 2 määratletud mõistetel on käesolevas määruses sama tähendus ð , v.a juhul kui liikmesriikide määratud ametiasutused töötlevad isikuandmeid terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil ï . 3. Kui ei ole sätestatud teisiti, on Dublini konventsiooni Ö määruse Õ artiklis 1 2 määratletud mõistetel käesolevas määruses sama tähendus. ò uus 4. Raamotsuse 2008/977/JSK artiklis 2 määratletud mõistetel on käesolevas määruses sama tähendus, kui liikmesriikide määratud ametiasutused töötlevad isikuandmeid terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil vastavalt käesolevale määrusele. ê 2725/2000/EÜ (kohandatud) Artikkel 3 Kesküksus Ö Süsteemi ülesehitus ja peamised põhimõtted Õ 1. Komisjoni raames luuakse kesküksus, mis vastutab liikmesriikide nimel artikli 1 lõike 2 punktis b nimetatud keskandmebaasi haldamise eest. Kesküksus varustatakse sõrmejälgede tuvastamise elektroonilise süsteemiga. ò uus 1. EURODAC-süsteem koosneb: (a) sõrmejälgede andmete infotehnoloogilisest keskandmebaasist (edaspidi „kesksüsteem”), mis jaguneb järgmiselt: – kesküksus; – varuserver. (b) kesksüsteemi ja liikmesriikide vahelisest sideinfrastruktuurist, mis on EURODAC-süsteemi andmetele ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk (edaspidi „sideinfrastruktuur”). 2. Igal liikmesriigil on üks riiklik juurdepääsupunkt. ê 2725/2000/EÜ (kohandatud) ð uus 2.3. Varjupaigataotlejate ning aArtiklitega 8 ja 11 9, 14 ja 17 hõlmatud isikute andmeid, mida töödeldakse kesküksuses ð kesksüsteemis ï, töötleb päritoluliikmesriik vastavalt käesolevas määruses sätestatud tingimustele Ö ja üksteisest asjakohaste tehniliste vahenditega eraldatult Õ. ê 2725/2000/EÜ Artikli 1 lõike 2 kolmas lõik ð uus 4. EurodacEURODAC-süsteemi reguleerivaid eeskirju kohaldatakse ka liikmesriikide toimingute suhtes alates andmete edastamisest kesküksusele ð kesksüsteemi ï kuni võrdlustulemuste kasutamiseni. ê 2725/2000/EÜ Artikli 4 lõike 1 teine lause ð uus 5. Sõrmejälgede võtmise menetlus määratakse kindlaks ð ja seda kohaldatakse ï vastavalt asjaomase liikmesriigi siseriiklikule tavale ning ð Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ja ï Euroopa inimõiguste konventsioonis ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lapse õiguste konventsioonis sätestatud kaitsemeetmetele. ò uus Artikkel 4 Operatiivjuhtimine 1. EURODAC-süsteemi operatiivjuhtimise eest vastutab amet. Amet tagab koostöös liikmesriikidega, et kesksüsteemi jaoks kasutatakse alati parimat kättesaadavat tehnoloogiat, mille suhtes viiakse läbi tasuvusanalüüs. 2. Amet vastutab samuti järgmiste sideinfrastruktuuriga seonduvate ülesannete eest: (a) järelevalve; (b) turvalisus; (c) liikmesriikide ja teenuseosutaja vaheliste suhete koordineerimine. 3. Komisjon vastutab kõigi muude sideinfrastruktuuriga seonduvate ülesannete, eelkõige järgmiste ülesannete täitmise eest: (a) eelarve täitmisega seotud ülesanded; (b) soetamine ja uuendamine; (c) lepinguküsimused. 4. Enne kui amet asub oma ülesandeid täitma, vastutab komisjon kõigi käesoleva määrusega ametile pandud ülesannete täitmise eest. 5. EURODAC-süsteemi operatiivjuhtimine hõlmab kõiki ülesandeid, mis on vajalikud EURODAC-süsteemi ööpäevaringseks toimimiseks kõigil nädalapäevadel kooskõlas käesoleva määrusega, eelkõige hooldust ja tehnilist arendustööd, mis on vajalik tagamaks, et süsteem töötab operatiivse kvaliteedi seisukohalt rahuldaval tasemel, eelkõige seoses kesksüsteemist otsingu tegemiseks kuluva ajaga. 6. Ilma et see piiraks määruse (EMÜ) nr 31, (Euratom) nr 11[43] artikli 17 kohaldamist, kohaldab amet asjakohaseid ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsusnõudeid kõigi oma töötajate suhtes, kes töötavad EURODAC-süsteemi andmetega. Nimetatud kohustust kohaldatakse ka pärast seda, kui kõnealused töötajad on oma ameti- või töökohalt lahkunud või kui nad on oma tegevuse lõpetanud. ò uus Artikkel 5 Määratud ametiasutused, kellel on juurdepääs õiguskaitse eesmärgil 1. Liikmesriigid määravad kindlaks ametiasutused, kellel on käesoleva määruse kohaselt juurdepääs EURODAC-süsteemi andmetele. Määratud ametiasutused on liikmesriikide need ametiasutused, kes on vastutavad terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eest. 2. Iga liikmesriik peab määratud ametiasutuste nimekirja. 3. Riiklikul tasandil peab iga liikmesriik nimekirja määratud ametiasutuste tegevusüksustest, kellel on õigus esitada riikliku juurdepääsupunkti kaudu taotlus andmete võrdlemiseks EURODAC-süsteemi andmetega. Artikkel 6 Kontrolliasutused 1. Iga liikmesriik määrab kontrolliasutuseks ühe riigiasutuse. Kontrolliasutus on liikmesriigi selline ametiasutus, kes on vastutav terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eest. 2. Kontrolliasutus tagab, et taotluse esitamise tingimused sõrmejälgede võrdlemiseks EURODAC-süsteemi andmetega on täidetud. Ainult kontrolliasutusel on õigus edastada sõrmejälgede võrdlemise taotlus riiklikule juurdepääsupunktile, kes peab sidet kesksüsteemiga. Artikkel 7 Europol 1. Europol määrab oma kontrolliasutuseks nõuetekohaste volitustega Europoli ametnikest koosneva eriüksuse ning juurdepääsupunktiks kokkuleppel mis tahes liikmesriigiga asjaomase riigi riikliku juurdepääsupunkti, kes edastab tema sõrmejälgede andmete võrdlemise taotlused kesksüsteemi. 2. Europol määrab tegevusüksuse, kellel on õigus esitada tema määratud riikliku juurdepääsupunkti kaudu taotlus andmete võrdlemiseks EURODAC-süsteemi andmetega. ê 2725/2000/EÜ (kohandatud) ð uus Artikkel 8 3 ÖStatistika Õ 3. 1. Kesküksus Ö Amet Õ koostab igas kvartalis ð kuus ï oma Ö kesksüsteemi Õ töö kohta statistilise aruande, kus ð eelkõige ï esitatakse: (a) artikli 9 lõikes 1, artikli 8 lõikes 1 ja artikli 11 lõikes 1 artikli 14 lõikes 1 ja artikli 17 lõikes 1 nimetatud isikuid käsitlevate edastatud andmekogumite arv; (b) kokkulangevuste arv teises liikmesriigis varjupaigataotluse ð rahvusvahelise kaitse taotluse ï esitanud varjupaigataotlejate ð rahvusvahelise kaitse taotlejate ï osas; (c) kokkulangevuste arv artikli 8 lõikes 1 14 lõikes 1 nimetatud isikute osas, kes on hiljem esitanud varjupaigataotluse ð rahvusvahelise kaitse taotluse ï ; (d) kokkulangevuste arv artikli 11 lõikes 1 17 lõikes 1 nimetatud isikute osas, kes olid enne esitanud varjupaigataotluse ð rahvusvahelise kaitse taotluse ï teises liikmesriigis; (e) niisuguste sõrmejälgede andmete arv, mida kesküksus ð kesksüsteem ï pidi päritoluliikmesriikideltgilt ð korduvalt ï paluma teistkordselt, sest esialgu algselt edastatud sõrmejälgiede andmeid ei olnud võimalik sõrmejälgede tuvastamise elektroonilise süsteemi abil võrrelda;. ò uus (f) kooskõlas artikli 18 lõigetega 1 ja 2 edastatud märkimise ja märke eemaldamise taotluste arv; (g) Artikli 18 lõikes 1 osutatud nende isikute arv, kelle puhul tuvastati kokkulangevusi vastavalt käesoleva artikli punktidele b ja d. ê 2725/2000/EÜ ð uus 2. Iga aasta lõpus koostatakse statistiline aruanne, mis võtab kokku Eurodac-süsteemi toimimise algusest saadik tehtud ð kõnealuse aasta ï statistilised ð kuuaruanded ï kvartaliaruanded ja kus esitatakse isikute arv, kelle osas tuvastati kokkulangevusi vastavalt punktidele b, c ja d. ðStatistikas esitatakse andmed iga liikmesriigi kohta eraldi. ï 4. Artikli 23 lõike 2 kohaselt võib kesküksust kohustada täitma muid statistilisi ülesandeid kesküksuses töödeldavate andmete põhjal. ê 2725/2000/EÜ (kohandatud) ð uus II PEATÜKK Ö RAHVUSVAHELISE KAITSE TAOTLEJAD Õ VARJUPAIGATAOTLEJAD Artikkel 9 4 Sõrmejälgede kogumine, edastamine ja võrdlemine 1. Iga liikmesriik võtab kohe kõikidelt vähemalt 14aastastelt varjupaigataotlejatelt ð rahvusvahelise kaitse taotlejatelt ï kõikide sõrmede sõrmejäljed ja ning ð võimalikult kiiresti ja hiljemalt 72 tunni jooksul pärast Dublini määruse artikli 20 lõikes 2 määratletud rahvusvahelise kaitse taotluse esitamist ï edastab viivitamata Ö need koos Õ artikli 5 lõike 1 11 punktides a–f b–g nimetatud andmedtega ð kesksüsteemi ï kesküksusele. ò uus ð 72tunnise tähtaja mittetäitmine ei vabasta liikmesriike sõrmejälgede võtmise ja kesksüsteemi edastamise kohustusest. Kui sõrmeotste seisukord ei võimalda võtta sõrmejälgi kvaliteediga, mis võimaldaks asjakohaselt teostada käesoleva määruse artikli 25 kohast võrdlust, peab päritoluliikmesriik võtma taotlejalt uued sõrmejäljed ning saatma need uuesti võimalikult kiiresti ning hiljemalt 48 tunni jooksul pärast nende edukat võtmist. ï ê 2725/2000/EÜ (2) Kesküksus, või juhul kui vastavad tehnilised tingimused on täidetud, pärituoluliikmesriik ise, salvestab artikli 5 lõikes 1 nimetatud andmed kohe keskandmebaasis. ò uus 2. Juhul kui taotleja sõrmejälgi ei ole võimalik võtta taotleja tervise tagamiseks või rahvatervise kaitseks võetud meetmete tõttu, siis peavad liikmesriigid erandina lõikest 1 võtma taotleja sõrmejäljed ja edastama need võimalikult kiiresti ja hiljemalt 48 tunni jooksul pärast seda, kui kõnealused põhjused enam ei kehti. ê 2725/2000/EÜ (kohandatud) ð uus 3. Kesküksus võrdleb liikmesriikide Liikmesriigi edastatud artikli 5 lõike 1 11 punktis b a kirjeldatud sõrmejälgiede andmeid Ö , välja arvatud vastavalt artikli 10 punktile b edastatud andmeid, Õ võrreldakse ð automaatselt ï teiste liikmesriikide edastatud ja keskandmebaasis ð kesksüsteemis ï juba talletatud sõrmejälgede andmetega. 4. Liikmesriigi nõudmisel tagab kesküksus ð kesksüsteem ï , et lõikes 3 nimetatud võrdlemine hõlmaks lisaks teistest liikmesriikidest saadud andmetele ka selle liikmesriigi varem edastatud sõrmejälgiede andmeid. 5. Kesküksus ð Kesksüsteem ï edastab viivitamata ð automaatselt ï päritoluliikmesriigile teate kokkulangevuse või negatiivsete võrdlustulemuste kohta. Kokkulangevuse korral edastab kesküksus ð kesksüsteem ï kõikide kokkulangevate andmekogumite kohta artikli 5 lõikes 1 8 punktides a– ð g ï nimetatud andmed ð koos artikli 18 lõikes 1 osutatud märkega ï , kuid artikli 5 lõike 1 punktis b nimetatud andmete puhul tehakse seda üksnes siis, kui need on kokkulangevuse aluseks. Võrdlustulemuse võib edastada otse päritoluliikmesriigile, kui vastavad tehnilised tingimused on täidetud. 7. Rakenduseeskirjad, milles sätestatakse lõigete 1-6 kohaldamiseks vajalik kord, võetakse vastu artikli 22 lõikes 1 sätestatud korras. ò uus Artikkel 10 Teave andmesubjekti staatuse kohta Kesksüsteemi saadetakse järgmine teave, et selles saaks salvestada vastavalt artiklile 9, võimaldamaks artikli 9 lõikega 5 ettenähtud edastamist: (a) kui rahvusvahelise kaitse taotleja või muu Dublini määruse artikli 18 lõike 1 punktis d osutatud isik saabub taotluse läbivaatamise eest vastutavasse liikmesriiki Dublini määruse artiklis 24 osutatud, isiku tagasivõtmise palve rahuldamiseks tehtud otsuse kohase üleandmise tulemusena, ajakohastab vastutav liikmesriik oma asjaomast isikut käsitlevat andmekogumit, mis on salvestatud kooskõlas käesoleva määruse artikliga 8, lisades sinna tema saabumiskuupäeva; (b) kui rahvusvahelise kaitse taotleja saabub taotluse läbivaatamise eest vastutavasse liikmesriiki Dublini määruse artiklis 22 osutatud, isiku vastuvõtmise palve rahuldamiseks tehtud otsuse kohase üleandmise tulemusena, saadab vastutav liikmesriik vastavalt käesoleva määruse artiklile 11 asjaomast isikut käsitleva andmekogumi ning lisab sinna tema saabumiskuupäeva; (c) niipea kui päritoluliikmesriik suudab tõendada, et asjaomane isik, kelle andmed salvestati vastavalt käesoleva määruse artiklile 11 EURODAC-süsteemi, on liikmesriikide territooriumilt lahkunud, ajakohastab ta oma asjaomast isikut käsitlevat andmekogumit, mis on salvestatud kooskõlas käesoleva määruse artikliga 11, lisades sinna isiku territooriumilt lahkumise kuupäeva, et lihtsustada Dublini määruse artikli 19 lõike 2 ja artikli 20 lõike 5 kohaldamist; (d) niipea kui päritoluliikmesriik saab tagada, et asjaomane isik, kelle andmed salvestati vastavalt artiklile 11 EURODAC-süsteemi, on liikmesriikide territooriumilt lahkunud kooskõlas tagasisaatmisotsuse või väljasaatmiskorraldusega, mille päritoluliikmesriik tegi pärast taotluse tagasivõtmist või tagasilükkamist vastavalt Dublini määruse artikli 19 lõikele 3, ajakohastab päritoluliikmesriik oma asjaomast isikut käsitlevat andmekogumit, mis on salvestatud kooskõlas artikliga 11, lisades sinna isiku territooriumilt väljasaatmise või lahkumise kuupäeva; (e) liikmesriik, kes vastavalt Dublini määruse artikli 17 lõikele 1 võtab vastutuse, ajakohastab oma asjaomast taotlejat käsitlevat andmekogumit, mis on salvestatud kooskõlas käesoleva määruse artikliga 11 , lisades sinna kuupäeva, mil tehti otsus taotluse läbivaatamise kohta. ê 2725/2000/EÜ ð uus Artikkel 11 5 Andmete salvestamine 1. Keskandmebaasis ð Kesksüsteemis ï salvestatakse üksnes järgmised andmed: (ab) sõrmejäljedgede andmed; (ba) päritoluliikmesriik, varjupaigataotluse ð rahvusvahelise kaitse taotluse ï esitamise koht ja kuupäev ð ; artikli 10 punktis b osutatud juhtudel mõeldakse taotluse esitamise kuupäeva all kuupäeva, mille sisestas taotleja üle andnud liikmesriik ï; (c) sugu; (d) viitenumber, mida kasutab päritoluliikmesriik; (e) sõrmejälgede võtmise kuupäev; (f) sõrmejälgede andmete kesküksusele ð kesksüsteemi ï edastamise kuupäev; (g) andmete keskandmebaasi sisestamise kuupäev; ò uus (g) operaatori kasutajatunnus; ê 2725/2000/EÜ ð uus (h) edastatud andmete vastuvõtjat (vastuvõtjaid) ning edastamise kuupäeva (kuupäevi) käsitlevad andmed. (h) kui see on kohaldatav, siis vastavalt artikli 10 punktile a või b asjaomase isiku õnnestunud üleandmise järgne saabumiskuupäev; (i) kui see on kohaldatav, siis vastavalt artikli 10 punktile c asjaomase isiku liikmesriikide territooriumilt lahkumise kuupäev; (j) kui see on kohaldatav, siis vastavalt artikli 10 punktile d asjaomase isiku liikmesriikide territooriumilt lahkumise või väljasaatmise kuupäev; (k) kui see on kohaldatav, siis vastavalt artikli 10 punktile e taotluse läbivaatamise otsuse tegemise kuupäev. 2. Kui andmed on keskandmebaasis salvestatud, hävitab kesküksus asjaomased andmeedastusvahendid, kui päritoluliikmesriik ei nõua nende tagastamist. Artikkel 12 6 Andmete säilitamine Kõiki artiklis 5 lõikes 1 11 nimetatud andmekogumeid säilitatakse keskandmebaasis ð kesksüsteemis ï kümne aasta jooksul pärast sõrmejälgede võtmist. Selle aja möödudes kustutab kesküksus ð kesksüsteem ï automaatselt keskandmebaasis ð kesksüsteemis ï olevad andmed. Artikkel 13 7 Andmete varasem kustutamine 1. Andmed isiku kohta, kes on saanud liikmesriigi kodakondsuse enne artiklis 6 12 nimetatud tähtaja lõppu, kustutatakse keskandmebaasist ð kesksüsteemist ï vastavalt artikli 15 lõikele 3 27 lõikele 4 niipea, kui päritoluliikmesriik saab teada, et kõnealune isik on saanud kodakondsuse. ò uus 2. Kesksüsteem teavitab kõiki päritoluliikmesriike sellest, et mõni teine päritoluliikmesriik, kelle otsing on leidnud kokkulangevuse nende poolt artikli 9 lõikes 1 või artikli 14 lõikes 1 osutatud isikutega seoses edastatud andmetega, on kustutanud andmed lõikes 1 esitatud põhjusel. ê 2725/2000/EÜ (kohandatud) ð uus III PEATÜKK VÄLISPIIRI EBASEADUSLIKUL ÜLETAMISEL KINNI PEETUD Ö KOLMANDATE RIIKIDE KODANIKUD VÕI KODAKONDSUSETA ISIKUD Õ VÄLISMAALASED Artikkel 14 8 Sõrmejälgede andmete kogumine ja edastamine 1. Iga liikmesriik võtab vastavalt Euroopa inimõiguste konventsioonis ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lapse õiguste konventsioonis sätestatud kaitsemeetmetele viivitamata kõikide sõrmede sõrmejäljed kõikidelt vähemalt 14aastastelt kolmandatest riikidest pärit saabunud välismaalastelt Ö kolmandate riikide kodanikelt või kodakondsuseta isikutelt Õ, kelle pädevad kontrolliasutused on kinni pidanud seoses kõnealuse liikmesriigi maismaa-, mere- või õhupiiri ebaseadusliku ületamisega ja keda ei ole tagasi saadetud, kõikide sõrmede sõrmejäljed ð või kes asuvad füüsiliselt liikmesriikide territooriumil ning keda ei ole kogu kinnipidamise ja tagasisaatmise otsuse alusel väljasaatmise vahelise ajavahemiku vältel hoitud vahi all, vangistuses või kes ei ole olnud eeluurimise all ï. 2. Asjaomane liikmesriik edastab viivitamata ð võimalikult kiiresti ja hiljemalt 72 tunni jooksul pärast kinnipidamise kuupäeva ï kesküksusele ð kesksüsteemi ï iga lõikes 1 nimetatud välismaalase Ö kolmandate riikide kodaniku või kodakondsuseta isiku Õ kohta, keda ei ole tagasi saadetud, järgmised andmed: (ab) sõrmejäljedgede andmed; (ba) päritoluliikmesriik, kinnipidamise koht ja kuupäev; (c) sugu; (d) viitenumber, mida kasutab päritoluliikmesriik; (e) sõrmejälgede võtmise kuupäev; (f) sõrmejälgede andmete kesküksusele ð kesksüsteemi ï edastamise kuupäev; ò uus (g) operaatori kasutajatunnus. 3. Erandina lõikest 2 tuleb lõikes 2 nimetatud andmed, mis on seotud isikutega, kes on kinni peetud eespool lõikes 1 kirjeldatud viisil ning kes viibivad füüsiliselt liikmesriikide territooriumil, kuid keda hoitakse pärast nende kinnipidamist vahi all, vangistuses või eeluurimise all kauem kui 72 tundi, edastada enne nende vahi alt, vangistusest või eeluurimise alt vabanemist. 4. Lõikes 2 nimetatud 72tunnise tähtaja mittetäitmine ei vabasta liikmesriike sõrmejälgede võtmise ja kesksüsteemi edastamise kohustusest. Kui sõrmeotste seisukord ei võimalda võtta sõrmejälgi kvaliteediga, mis võimaldaks asjakohaselt teostada artikli 25 kohast võrdlust, peab päritoluliikmesriik sellise isiku sõrmejäljed uuesti võtma ja saatma need uuesti võimalikult kiiresti ning hiljemalt 48 tunni jooksul pärast nende edukat võtmist. 5. Juhul kui sellise isiku sõrmejälgi ei ole võimalik võtta isiku tervise tagamiseks või rahvatervise kaitseks võetud meetmete tõttu, siis peab asjaomane liikmesriik erandina lõikest 1 võtma sellise isiku sõrmejäljed ja edastama need lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul pärast seda, kui kõnealused põhjused enam ei kehti. ê 2725/2000/EÜ (kohandatud) ð uus Artikkel 15 9 Andmete salvestamine 1. Artikli 5 lõike 1 punktis g ja artikli 8 lõikes 2 14 lõikes 2 nimetatud andmed salvestatakse ð kesksüsteemis ï keskandmebaasis. Ilma et see piiraks artikli 3 lõike 3 8 kohaldamist, salvestatakse artikli 14 lõike 2 8 lõike 2 kohaselt keskandmebaasile ð kesksüsteemi ï edastatud andmed üksnes selleks, et neid võrrelda edaspidi kesküksusele ð kesksüsteemi ï edastatavate varjupaigataotlejate ð rahvusvahelise kaitse taotlejate ï andmetega. Kesküksus ð Kesksüsteem ï ei võrdle artikli 148 lõike 2 kohaselt talle edastatud andmeid keskandmebaasis ð kesksüsteemis ï eelnevalt salvestatud andmetega ega artikli 148 lõike 2 kohaselt edaspidi kesküksusele ð kesksüsteemi ï edastatavate andmetega. 2. Kohaldatakse artikli 4 lõikega 1, artikli 4 lõike 3 teise lausega ja artikli 5 lõikega 2 ettenähtud menetlust, samuti artikli 4 lõikega 7 ettenähtud sätteid. Edaspidi kesküksusele ð kesksüsteemi ï edastatavate varjupaigataotlejaid ð rahvusvahelise kaitse taotlejaid ï käsitlevate andmete ja lõikes 1 nimetatud andmete võrdlemisel kohaldatakse artikli 4 lõigetes 3, 5 ja 6 9 lõigetes 3 ja 5 ning artikli 25 lõikes 4 sätestatud korda. Artikkel 16 10 Andmete säilitamine 1. Kõiki artikli 8 lõikes 1 14 lõikes 1 nimetatud välismaalasi Ö kolmandate riikide kodanikke või kodakondsuseta isikuid Õ käsitlevaid andmekogumeid säilitatakse keskandmebaasis ð kesksüsteemis ï kahe ð ühe ï aasta jooksul pärast Ö kolmandate riikide kodanikult või kodakondsuseta isikult Õ sõrmejälgede võtmise kuupäeva. Selle aja möödudes kustutab kesküksus ð kesksüsteem ï automaatselt keskandmebaasis ð kesksüsteemis ï olevad andmed. 2. Artikli 8 lõikes 1 14 lõikes 1 nimetatud andmed välismaalase Ö kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku Õ kohta kustutatakse keskandmebaasist ð kesksüsteemist ï vastavalt artikli 15 lõikele 3 kohe, kui 28 lõikele 3 Ö niipea, kui Õ päritoluliikmesriik saab enne lõikes 1 nimetatud kahe ð ühe ï aasta möödumist teada ühe järgmistest asjaoludest: (a) välismaalasele Ö kolmanda riigi kodanikule või kodakondsuseta isikule Õ on välja antud elamisluba; (b) välismaalane Ö kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik Õ on liikmesriikide territooriumilt lahkunud; (c) välismaalane Ö kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik Õ on saanud ühe liikmesriigi kodakondsuse. ò uus 3. Kesksüsteem teavitab kõiki päritoluliikmesriike sellest, andmed on kustutatud lõike 2 punktis a või b esitatud põhjustel või et mõni teine päritoluliikmesriik, kelle otsing on leidnud kokkulangevuse nende poolt artikli 14 lõikes 1 osutatud isikutega seoses edastatud andmetega, on kustutanud andmed. 4. Kesksüsteem teavitab kõiki päritoluliikmesriike sellest, et mõni teine päritoluliikmesriik, kelle otsing on leidnud kokkulangevuse nende poolt artikli 9 lõikes 1 või artikli 14 lõikes 1 osutatud isikutega seoses edastatud andmetega, on kustutanud andmed lõike 2 punktis c esitatud põhjusel. ê 2725/2000/EÜ (kohandatud) ð uus IV PEATÜKK LIIKMESRIIGIS EBASEADUSLIKULT VIIBIVAD Ö KOLMANDATE RIIKIDE KODANIKUD VÕI KODAKONDSUSETA ISIKUD Õ VÄLISMAALASED Artikkel 17 11 Sõrmejälgede andmete võrdlemine 1. Iga liikmesriik võib edastada kesküksusele ð kesksüsteemi ï oma viitenumbriga varustatud andmed sõrmejälgede kohta, mida liikmesriik võib olla võtnud ebaseaduslikult liikmesriigis viibimiselt tabatud vähemalt 14aastastelt Ö kolmandate riikide kodanikelt või kodakondsuseta isikutelt Õ välismaalastelt, et kontrollida, kas nad on varem esitanud varjupaigataotluse ð rahvusvahelise kaitse taotluse ï teises liikmesriigis. Üldjuhul on põhjust kontrollida, kas välismaalane Ö kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik Õ on esitanud varem teises liikmesriigis ð rahvusvahelise kaitse taotluse ï varjupaigataotluse, kui: (a) välismaalane Ö kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik Õ väidab kinnitab, et ta on esitanud ð rahvusvahelise kaitse taotluse ï varjupaigataotluse, kuid ei nimeta, millises liikmesriigis ta selle esitas; (b) välismaalane Ö kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik Õ ei taotle ð rahvusvahelist kaitset ï varjupaika, kuid on päritoluriiki tagasisaatmise vastu, väites et ta on seal hädaohus, või (c) välismaalane Ö kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik Õ püüab muul viisil takistada enda maalt väljasaatmist, keeldudes koostööst abist oma isiku tuvastamisel, eelkõige nii, et ei esita isikut tõendavaid dokumente või esitab võltsitud dokumendid. 2. Kui liikmesriigid osalevad lõikes 1 nimetatud menetluses, edastavad nad kesküksusele ð kesksüsteemi ï lõikes 1 nimetatud välismaalaste Ö kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute Õ sõrmejäljedgede andmed kõikide või vähemalt nimetissõrmede kohta, ja kui need puuduvad, siis kõikide teiste sõrmede kohta. 3. Lõikes 1 nimetatud välismaalase Ö kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku Õ sõrmejäljedgede andmed edastatakse kesküksusele ð kesksüsteemi ï üksnes selleks, et neid võrrelda teiste liikmesriikide edastatud ja keskandmebaasis ð kesksüsteemis ï juba salvestatud ð rahvusvahelise kaitse taotlejate ï sõrmejälgede andmetega. Sellise välismaalase Ö kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku Õ sõrmejälgiede andmeid ei salvestata keskandmebaasis ð kesksüsteemis ï ega võrrelda artikli 8 14 lõike 2 kohaselt kesküksusele ð kesksüsteemi ï edastatavate andmetega. 4. Käesoleva artikli kohaselt edastatavate sõrmejälgede andmete ja kesküksuses ð kesksüsteemis ï juba salvestatud teiste liikmesriikide edastatud varjupaigataotlejate ð rahvusvahelise kaitse taotlejate ï sõrmejälgede andmete võrdlemisel kohaldatakse artikli 4 lõigetes 3, 5 ja 6 9 lõigetes 3 ja 5 sätestatud korda, samuti artikli 5 lõikega 7 ettenähtud sätteid. 5. Kui võrdlustulemused on päritoluliikmesriigile edastatud, peab kesküksus viivitamata: (a) kustutama talle lõike 1 kohaselt edastatud sõrmejäljed ja muud andmed; ja (b) hävitama vahendid, mida liikmesriik kasutas kesküksusele andmete edastamiseks, kui päritoluliikmesriik ei nõua nende tagastamist. V PEATÜKK PAGULASEKS TUNNISTATUD ISIKUD Ö RAHVUSVAHELISE KAITSE ALLA VÕETUD ISIKUD Õ Artikkel 12 Andmete blokeerimine 1. Vastavalt artikli 4 lõikele 2 keskandmebaasis salvestatud varjupaigataotlejat käsitlevad andmed blokeeritakse, kui see isik on liikmesriigis pagulaseks tunnistatud ja pagulasena maale lubatud. Andmete blokeerimise korraldab kesküksus vastavalt päritoluliikmesriigi juhistele. Kuni lõikes 2 sätestatud otsust ei ole tehtud, ei edastata kokkulangevusi nende isikute kohta, kes on liikmesriigis pagulaseks tunnistatud ja pagulasena maale lubatud. Kesküksus tagastab negatiivsest tulemuse taotlejaliikmesriigile. 2. Viis aastat pärast Eurodac-süsteemi toimimise algust võetakse kesküksuse koostatud usaldusväärsete statistika põhjal, mis käsitleb isikuid, kes on mõnes liikmesriigis esitanud varjupaigataotluse pärast seda, kui nad on teises liikmesriigis pagulaseks tunnistatud ja pagulasena maale lubatud, ja kooskõlas asutamislepingu sätetega vastu otsus, kas andmeid nende isikute kohta, kes on mõnes liikmesriigis pagulaseks tunnistatud ja pagulasena maale lubatud: (a) peaks säilitama vastavalt artiklile 6, et võimaldada artikli 4 lõikega 3 ettenähtud võrdlemist või (b) tuleks need enne tähtaja lõppu kustutada, kui isik on pagulaseks tunnistatud ja pagulasena maale lubatud. 3. Lõike 2 punktis a nimetatud juhul vabastatakse vastavalt lõikele 1 blokeeritud andmed ja lõikes 1 nimetatud korda enam ei kohaldata. 4. Lõike 2 punktis b osutatud juhul: (a) lõike 1 kohaselt blokeeritud andmed kustutatakse kesküksusest viivitamata; ja (b) andmed, mis käsitlevad isikuid, kes on hiljem pagulaseks tunnistatud ja pagulasena maale lubatud, kustutatakse vastavalt artikli 15 lõikele 3 niipea, kui päritoluliikmesriik saab teada, et kõnealune isik on liikmesriigis pagulaseks tunnistatud ja pagulasena maale lubatud. 5. Rakenduseeskirjad, mis käsitlevad lõikes 1 nimetatud andmete blokeerimise korda ja lõikes 2 nimetatud statistika koostamist, võetakse vastu artikli 22 lõikes 1 sätestatud korras. ò uus Artikkel 18 Andmete märkimine 1. Päritoluliikmesriik, kes on võtnud rahvusvahelise kaitse alla rahvusvahelise kaitse taotleja, kelle andmed olid artikli 11 kohaselt eelnevalt kesksüsteemi salvestatud, teeb asjaomaste andmete kohta märke kooskõlas nõuetega, mille amet on kesksüsteemiga toimuva elektroonilise teabevahetuse jaoks kehtestanud. Kõnealust märget säilitatakse kesksüsteemis vastavalt artiklile 12, et võimaldada artikli 9 lõikega 5 ettenähtud edastamist. 2. Päritoluliikmesriik eemaldab kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku andmete kohta eelnevalt kooskõlas lõikega 1 tehtud märke, kui tema staatus on nõukogu direktiivi 2004/83/EÜ artikli 14 või 19 alusel tühistatud, lõpetatud või selle uuendamisest on keeldutud. ò uus VI PEATÜKK ÕIGUSKAITSE EESMÄRGIL TOIMUVA ANDMETE VÕRDLEMISE JA EDASTAMISE KORD Artikkel 19 Sõrmejälgede andmete EURODAC-süsteemi andmetega võrdlemise kord 1. Artikli 5 lõikes 1 osutatud määratud ametiasutused ja Europol võivad esitada kontrolliasutusele põhjendatud elektroonilise taotluse, et ta edastaks sõrmejälgede andmed võrdlemiseks riikliku juurdepääsupunkti kaudu EURODACi kesksüsteemile. Kontrolliasutus kontrollib kõnealuse taotluse saamise korral, kas artiklis 20 või 21 sätestatud tingimused andmete võrdlemise taotlemiseks on täidetud. 2. Kui kõik tingimused andmete võrdlemise taotlemiseks on täidetud, edastab kontrolliasutus andmete võrdlemise taotluse riiklikule juurdepääsupunktile, kes omakorda edastab selle EURODACi kesksüsteemile andmete võrdlemiseks kõikide EURODAC-süsteemi andmetega. 3. Kiireloomulistel erandjuhtudel võib kontrolliasutus edastada sõrmejälgede andmed võrdlemiseks riiklikule juurdepääsupunktile kohe pärast määratud ametiasutuselt taotluse saamist ning alles tagantjärele kontrollida, kas artiklis 20 või 21 sätestatud tingimused on täidetud, sealhulgas seda, kas ka tegelikult oli tegemist kiireloomulise erandjuhtumiga. Kõnealune järelkontroll tehakse liigse viivituseta pärast taotluse menetlemist. 4. Kui järelkontrolli käigus tehakse kindlaks, et juurdepääs ei olnud õigustatud, hävitavad kõik EURODAC-süsteemist saadud teabele juurdepääsu omanud asutused selle teabe ja teavitavad kõnealusest hävitamisest kontrolliasutust. Artikkel 20 Määratud ametiasutuste juurdepääsu tingimused EURODAC-süsteemi andmetele 1. Määratud ametiasutused võivad oma volituste piires taotleda sõrmejälgede andmete võrdlemist EURODAC-süsteemi keskandmebaasi andmetega ainult siis, kui võrdlus siseriiklike sõrmejälgede andmebaaside ja teiste liikmesriikide automaatsete sõrmejälgede andmebaasidega otsuse 2008/615/JSK alusel ei ole tulemuslik ning kui: (a) võrdlemine on vajalik terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil; (b) võrdlemine on vajalik konkreetse juhtumi korral; süstemaatilisi võrdlusi ei teostata ning (c) on põhjendatult alust arvata, et selline võrdlemine EURODAC-süsteemi andmetega aitab kaasa mõne kõnealuse kuriteo vältimisele, avastamisele või uurimisele. 2. Taotlus andmete võrdlemiseks EURODAC-süsteemi andmetega piirdub sõrmejälgede andmete otsinguga. Artikkel 21 Euro