ET Euroopa Liidu Teataja C 317/67

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, seoses mikro-majandusüksustega”

KOM(2009) 83 lõplik/2 – 2009/0035 (COD)

(2009/C 317/11)

Raportöör: Antonello PEZZINI

Nõukogu otsustas 20. märtsil 2009. aastal vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 44 lõikele 1 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, seoses mikro-majandusüksustega

KOM(2009) 83 lõplik/2 – 2009/0035 (COD).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 22. juunil 2009. Raportöör oli Antonello Pezzini.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 455. istungjärgul 15.–16. juulil 2009 (15. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 144, vastu hääletas 10, erapooletuks jäi 17.

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab vajadust vastata väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ja käsitööliste vajadustele, et võimaldada neil seista vastu keerukas ühiskonnas esinevatele struktuurilistele väljakutsetele, ning täita täiel määral Euroopa väikeettevõtete hartat (1) protsessis, mis on kooskõlas Lissaboni strateegiaga.

1.2. Komitee võtab teadmiseks komisjoni algatuse, mille eesmärk on vabastada mikro-majandusüksused haldus- ja aruandlusnõuete täitmisest, mis on nende ettevõtete struktuuri arvestades tihtipeale kulukad ja ebaproportsionaalselt suured ning pöörab tähelepanu arvamustes CESE 1187/2009 (2) ja CESE 1506/2008 (3) võetud varasematele seisukohtadele.

1.3. Komitee peab oluliseks, et algatuses peetaks kinni järgmistest põhimõtetest:

— kohustuslikkus: kõik riigid on kohustatud kehtestama mikro-majandusüksuste suhtes tehtava erandi kriteeriumid;

— paindlikkus: liikmesriikidele peaks jätma ühiste piirangute ulatuses võimaluse kohandada erandi kriteeriume vastavalt oma olukorrale;

— lihtsus: muudatusi peaks olema lihtne kohaldada;

— läbipaistvus: igal juhul tuleb tagada siseturu piisav läbipaistvus.

1.4. Kuigi komitee teab, et ühendusel ei ole selles valdkonnas ainupädevust, siis leiab ta, et ühtse turu terviklikkuse tagamiseks ning selles tegutsevate majandusüksuste diskrimineerimise vältimiseks peaks neljanda ja seitsmenda äriühinguõiguse direktiivi läbivaatamise edaspidiste meetmetega kehtestatavaid mööndusi kohaldama automaatselt kõikidele ELi mikroettevõtetele kooskõlas kriteeriumitega, mille iga liikmesriik on selgelt kindlaks määranud.

1.5. Sellega seoses kutsub komitee üles sõlmima rahvusvahelise kokkuleppe, milles kohaldataks „Kõigepealt mõtle väikestele” (Think Small First) põhimõtet. Kokkulepe põhineks samale õiguslikule alusele kui „Parema õigusloome” (4) kokkulepe ning selles oleks ühenduse ja riigi tasandil terve rida selgeid ja läbipaistvaid kohustusi bürokraatia kõrvaldamise või vähendamise alal, tagamaks, et põhimõtet kohaldatakse regulaarselt nii õigusloome kui ka rakendamise protsessis, eelkõige mikro- ja väikeste ettevõtete puhul.

1.6. Lisaks sellele peab komitee otstarbekaks, et komisjon esitaks kolm aastat pärast kõnealuse ettepaneku jõustumist parlamendile, nõukogule ja EMSK-le aruande, milles hinnataks mikro-majandusüksuste suhtes tehtava erandi mõju ja toimet kõikides ELi liikmesriikides ning kokkuhoidu, mida Euroopa mikro-majandusüksused tegelikult saavutanud on.

2. Sissejuhatus

2.1. Alates Euroopa VKEde ja käsitööliste aastast, (5) millele järgnes XXIII peadirektoraadi loomine (6) ja mitmed Euroopa konverentsid, (7) on Euroopa Komisjon teinud suuri pingutusi, et rahuldada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning käsitööliste vajadusi, võimaldades neil seista vastu paljudele majanduslikele ja struktuurilistele väljakutsetele. Lisaks on seda rõhutatud mitmetes komitee arvamustes (8).

2.2. Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele kehtivad tihtipeale samad eeskirjad kui suurtele ettevõtetele. Nende raamatupidamise erinõudeid on harva analüüsitud. Finantsaruandluse eeskirjad tekitavad neile märkimisväärse finantskoormuse ja takistavad tõhusalt kasutada kapitali, mida oleks kasulikum investeerida tootmisse ja töökohtadesse.

2.3. Kuigi ühelt poolt on väga oluline eesmärk parandada äriühingute aruandluse kvaliteeti raamatupidamise ja auditeerimise valdkonnas ning suurendada läbipaistvust, siis teiselt poolt on ettevõtetele kehtestatud suuremad kohustused sageli mikro- ja väikeettevõtetele eriti koormavad.

2.4. Seetõttu algatas komisjon hiljuti ettepaneku vabastada keskmise suurusega ettevõtted teatud avalikustamisnõuetest ja kohustusest koostada konsolideeritud aastaaruanded, (9) ning komitee kiitis ettepaneku heaks (10).

2.5. Ühenduse õigusaktidest tulenevad kõrged halduskulud piiravad Euroopa ettevõtete konkurentsivõimet. Lisaks sellele ei ole õigusaktid äriühinguõiguse, raamatupidamise ja auditeerimise kohta pidanud sammu kontekstiga, milles ettevõtted tegutsevad. Praktikas seavad finantsaruandluse ja auditeerimise kvaliteeti tagavad direktiivid ettevõtetele, eelkõige väikestele ettevõtetele kõrge halduskoormuse.

2.6. Vastavalt komisjoni hinnangule, mis ei tundu olevat teaduslikult ja metodoloogiliselt struktureeritud, on mikro-majandusüksuseid, keda erand puudutaks, umbes 5,4 miljonit ning halduskoormus direktiivis sätestatud halduse- ja aruandlusnõuetele vastamiseks on kokku umbes 6,3 miljardit eurot aastas.

2.7. Komitee rõhutab, et komisjon on võtnud kohustuseks vähendada ettevõtete halduskoormust 25 % võrra (11) ning komitee toetab seda täielikult (12).

2.8. Komitee sõnul „Tuleks võtta vajalikke samme tagamaks, et kõik liikmesriigid rakendaksid kõiki direktiive õigeaegselt ja kvaliteetselt, ning veenmaks riiklikke ametiasutusi ja piirkondlikke omavalitsusi ning seadusandjaid käivitama omapoolseid õigusaktidele suunatud lihtsustamisprojekte seal, kus Euroopa õigusakte on ülemäära rangelt rakendatud (gold-plating) (13)”.

3. Taust

3.1. Siseturu õigusaktide lihtsustamise (Simplification of the Legislation on the Internal Market - SLIM) neljanda etapi raames on muudetud esimest ja teist äriühinguõiguse direktiivi.

3.2. 8.8–9. märtsil 2007. aastal toimunud Euroopa Ülemkogul toonitati, et halduskoormuse vähendamine, arvestades eriti selle mõju VKEdele, on oluline vahend Euroopa majanduse elavdamiseks. Samuti rõhutati, et halduskoormuse märkimisväärseks vähendamiseks ELis on vaja tugevaid ühiseid jõupingutusi.

3.3. 13.–14. märtsil 2008. aastal toimunud Euroopa Ülemkogul kutsuti komisjoni üles tegema halduskoormuse vähendamiseks uusi kiirendatud menetlusega õigusaktide ettepanekuid (14). Peamisteks valdkondadeks peeti Euroopa äriühinguõigust, raamatupidamist ja auditeerimist.

3.4. Euroopa väikeettevõtlusalgatuses „Small Business Act”, (15) mille komisjon esitas 2008. aasta juunis ja mille kohta komitee arvamust avaldas, (16) rõhutati samuti lihtsustamise vajadust väikeste ettevõtete jaoks.

3.5. Lisaks sellele oli ka 2008. aasta novembri lõpus esitatud Euroopa majanduse elavdamise kavas üks olulistest meetmetest vähendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate („VKEd”) ning mikro-majandusüksuste halduskoormust muu hulgas sellega, et „tühistatakse mikroettevõtjatele kehtestatud nõue koostada igal aastal raamatupidamisaruanne” (17).

3.6. Euroopa Parlament avaldas omalt poolt 8. detsembri 2008. aasta resolutsioonis (18) poolehoidu mikro-majandusüksuste finantsaruandluse nõude kaotamisele eesmärgiga suurendada nende konkurentsivõimet ja kasvupotentsiaali ning kutsus komisjoni üles esitama õigusakti ettepanekut, millega võimaldatakse liikmesriikidel jätta neljanda direktiivi 78/660/EMÜ reguleerimisalast need ettevõtted välja.

3.7. Viimasel 20–30 aastal on direktiivi 78/660/EMÜ korduvalt muudetud (19).

4. Komisjoni teatise kokkuvõte

4.1. Komisjon teeb ettepaneku võtta kasutusele mikro-majandusüksuse mõiste, mis on juba mõnedes liikmesriikides kasutusel, ja jätta see neljanda (aastaaruannete) direktiivi 78/660/EMÜ reguleerimisalast välja. Selleks, et mikro-majandusüksusele tehtaks erand, peaks ta vastama kahele järgmisest kolmest kriteeriumist:

— maksimaalselt 10 töötajat;

— bilansimaht väiksem kui 500 000 eurot;

— käive väiksem kui 1 000 000 eurot.

4.2. Nende väga väikeste ettevõtete jaoks on aastaaruannete koostamisega seotud kulu eriti koormav. Lisaks sellele tuntakse nende finantsseisundi vastu vähest huvi, kuna nad tegutsevad peamiselt kohalikul või piirkondlikul tasandil.

4.3. Aruandluse direktiivis erandit kehtestades jäetaks liikmesriikidele võimalus kindlaks määrata, millistele eeskirjadele mikro-majandusüksused vastama peavad.

4.4. Seetõttu otsustas komisjon kehtivaid ELi õigusakte muuta. Seoses mikro-majandusüksustega on pakutud välja mitmeid meetmeid:

— vabastada need ettevõtted aruannete avaldamise kohustusest;

— anda mikro-majandusüksustele võimalus vabatahtlikult koostada raamatupidamise aastaaruanded, lasta need auditeerida ja saata need riiklikule registrile;

— anda liikmesriikidele võimalus jätta mikro-majandusüksused neljanda äriühinguõiguse direktiivi reguleerimisalast välja.

5. Üldised märkused

5.1. Komitee toetab komisjoni algatuse eesmärki vabastada mikro-majandusüksused haldus- ja aruandlusnõuete täitmisest, mis on kulukad ja ebaproportsionaalselt suured võrreldes nende ja finantsteabe peamiste kasutajate vajadustega.

5.2. Komitee leiab, et praeguses majanduskriisis, mis avaldab eriti suurt mõju just väikeettevõtetele kõikjal Euroopas, on prioriteet võtta mikro-majandusüksuste suhtes erandi tegemise meetmed vastu kiiresti (kiirendatud menetlus (fast track)) (20) ja kõikjal Euroopa Majanduspiirkonnas. Meetmed peaksid olema paindlikud, vastama iga liikmesriigi olukorrale ning neid tuleks Euroopa füüsilistele ja juriidilistele isikutele läbipaistvalt kohaldada.

5.3. Komisjoni ettepanek peaks tõhusalt hoogustama ka võitlust varimajandusega (moonlight economy). Seetõttu on komitee ka korduvalt rõhutanud „mitteametliku töötamise tõeliselt negatiivset mõju riigieelarvele, kuna kaotatakse sotsiaalkindlustuse ja muude maksude tuludes” (21) ning et „aususe hind ei tohi aga olla liiga kõrge, sest vastasel juhul tekib oht, et ebaseadusliku töötamise fenomen saavutab ülekaalu” (22).

5.4. Komitee tervitab komisjoni lihtsustamise ettepanekut, mille eesmärk on tagada, et õigusraamistik aitaks elavdada mikro- ja väikeste ettevõtete ettevõtlikkust ja uuendustegevust, et suurendada nende konkurentsivõimet ja kasutada paremini ära siseturu potentsiaal.

5.5. Kuigi komitee teab, et ühendusel ei ole selles valdkonnas ainupädevust ja et kohaldada tuleb asutamislepingu artiklit 5 subsidiaarsuse põhimõtte kohta, siis leiab ta, et ühtse turu terviklikkuse tagamiseks ning selles tegutsevate majandusüksuste diskrimineerimise vältimiseks ei tohiks neljanda ja seitsmenda äriühinguõiguse direktiivi läbivaatamise edaspidistes meetmetes mikro-majandusüksustele möönduste tegemist jätta liikmesriikide otsustada, vaid seda tuleks kohaldada automaatselt kõikidele ELi mikroettevõtetele.

5.6. Komitee palub komisjonil, Euroopa Parlamendil ja nõukogul sõlmida rahvusvaheline kokkulepe ja tagada, et neljanda ja seitsmenda äriühinguõiguse direktiivi järgmisel üldisel läbivaatamisel kohaldataks „Kõigepealt mõtle väikestele” (Think Small First) põhimõtet. Kokkulepe põhineks samale õiguslikule alusele kui „Parema õigusloome” (23) kokkulepe ning selles oleks terve rida selgeid kohustusi halduskoormuse vähendamiseks või kõrvaldamiseks.

5.7. Lisaks sellele palub komitee komisjonil esitada kolm aastat pärast kõnealuse ettepaneku jõustumist parlamendile, nõukogule ja EMSK-le aruande, milles hinnataks mikro-majandusüksuste suhtes tehtava erandi mõju ja toimet kõikides ELi liikmesriikides ning kokkuhoidu, mida Euroopa mikro-majandusüksused saavutanud on.

Brüssel, 15. juuli 2009 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) Vt Lissaboni Euroopa Ülemkogu, 2000.

(2) ELT C 27, 3.2.2009, lk 7.

(3) ELT C 77, 31.3.2009, lk 37.

(4) Vt 14. jaanuari 2009. aasta arvamus CESE 38/2009, 1. soovitus, raportöör: Henri Malosse ja kaasraportöör: Claudio Cappellini.

(5) 1983.

(6) Loodi kõigepealt Edith Cressoni juhtimisel tegutseva töörühmana ja seejärel sai sellest uus, XXIII peadirektoraat.

(7) Avignon, 1990; Berliin 1994; Milano, 1997.

(8) Vt mh: 28. aprilli 1993. aasta arvamus CES 467/93, 6. juuli 1994. aasta arvamus CES 850/94 ja EÜT C 295, 7.10.1996, lk 6, EÜT C 56, 24.2.1997, lk 7; EÜT C 89, 19.3.1997, lk 27; EÜT C 235, 27.7.1998, lk 13, EÜT C 221, 7.8.2001, lk 1; EÜT C 374, 3.12.1998, lk 4, EÜT C 116, 20.4.2001, lk 20.

(9) KOM(2008) 195 lõplik, 18.9.2008.

(10) 18. septembri 2008. aasta arvamus CESE 1506/2008, raportöör: Claudio Cappellini.

(11) KOM(2006) 689, 690 ja 691 lõplik,14.11.2006.

(12) ELT C 256, 27.10.2007, lk 8.

(13) Vt ELT C 256, 27.10.2007, lk 8, punkt 4.3.6 ning ELT C 204, 9.8.2008, lk 9, punkt 6.2.

(14) 13.–14. märtsil 2008. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu Brüsseli kohtumise eesistujariigi järeldused, punkt 9.

(15) KOM(2008) 394 lõplik, 25.6.2008.

(16) 14. jaanuari 2009. aasta arvamus CESE 38/2008, raportöör: Henri Malosse, kaasraportöör: Claudio Cappellini.

(17) Komisjoni teatis Euroopa Ülemkogule „Euroopa majanduse taastamise kava” (KOM(2008) 800 lõplik, 26.11.2008, punkt 4).

(18) Euroopa Parlamendi 18. detsembri 2008. aasta resolutsioon väikeste ja keskmise suurusega äriühingute, eelkõige mikroettevõtjatega seotud raamatupidamisnõuete kohta.

(19) Direktiivi on kümmekond korda järgmiste direktiividega muudetud: direktiiv 83/349/EMÜ, direktiiv 84/569/EMÜ, direktiiv 89/666/EMÜ, direktiiv 90/604/EMÜ, direktiiv 90/605/EMÜ, direktiiv 94/8/EÜ, direktiiv 1999/60/EÜ, direktiiv 2001/65/EÜ, direktiiv 2003/38/EÜ, direktiiv 2003/51/EÜ, direktiiv 2006/43/EÜ, direktiiv 2006/46/EÜ.

(20) Fast track: selleks, et kiiresti tulemusi saavutada, koostas komisjon kolm fast track ettepanekut. Esimene, mille eesmärk oli viia mõned eeskirjad ekspertide aruannete kohta riigisisese ühinemise ja lagunemise puhul kooskõlla piiriülese ühinemise direktiivi eeskirjadega (direktiiv 2005/56/EÜ), kiideti nõukogus ja Euroopa Parlamendis heaks 2007. aasta novembris (direktiiv 2007/63/EÜ). 2008. aasta aprillis koostas komisjon kaks ettepanekut esimese ja üheteistkümnenda äriühinguõiguse ja aruannete direktiivi muutmiseks.

(21) Vt arvamus CESE 63/1999, 28.1.1999, raportöör: hr Giron

(22) Vt ELT C 255, 14.10.2005, lk 61.

(23) 14. jaanuari 2009. aasta arvamus CESE 38/2008, soovitus 1, raportöör: Henri Malosse, kaasraportöör: Claudio Cappellini. Eelkõige punkt 3.2: „Mis puutub põhimõttesse „kõigepealt mõtle väikestele”, jääb komitee kindlaks oma varasemale seisukohale (vt arvamus INT/390) ning nõuab, et loodaks siduv eeskiri, mille vorm (toimimisjuhend, institutsioonidevaheline kokkulepe, nõukogu otsus) tuleb veel kindlaks määrata, kuid mis hõlmaks nii Euroopa Parlamenti, komisjoni kui ka nõukogu. Institutsioonidevahelise kokkuleppe selline suund, mis põhineks samadel õiguslikel alustel nagu paremat õigusloomet käsitlev 2003. aasta kokkulepe”