Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Tuumaenergia näidisprogramm. Esitatud EURATOMi asutamislepingu artikli 40 kohaselt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse saamiseks”

KOM(2006) 844 lõplik

(2007/C 256/11)

10. jaanuaril 2007 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 40 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: „Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Tuumaenergia näidisprogramm. Esitatud EURATOMi asutamislepingu artikli 40 kohaselt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse saamiseks”.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsiooni arvamus võeti vastu 19. juunil 2007. Raportöör oli Ulla SIRKEINEN.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 437. istungjärgul 11.–12. juulil 2007 (12. juuli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 81, vastu hääletas 28, erapooletuks jäi 15.

1. Kokkuvõte

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitas oma 2004. aastal avaldatud arvamuses „Tuumaenergia tähtsus elektrienergia tootmises” teha jõupingutusi, andmaks teavet tuumatööstuse tegelike probleemide kohta (tarnekindlus, CO2-heidete vähendamine, konkurentsivõimelised hinnad ning kasutatud kütuse ohutu käitlemine), et kodanikuühiskond võiks kriitiliselt analüüsida arutelusid kõnealustel teemadel. Uus tuumaenergia näidisprogramm (PINC) sisaldab sellist teavet. Üldjoontes nõustub komitee komisjoni teatises esitatud analüüsi ja kirjeldustega. Käsitlemist on leidnud enamik tuumaenergia peamisi aspekte ja komitee arvates on neid õigesti kirjeldatud. Lisaks juhib komitee aga tähelepanu tuumaenergia teatavatele aspektidele, mida tuleks arvesse võtta.

Tuumaenergia, mis 2004. aastal kattis 31 % elektrienergia ja 15 % kogu primaarenergia tarbimisest Euroopa Liidus, etendab energiaturul olulist rolli. Tuumaenergia vastab täielikult ka ELi energiapoliitika eesmärkidele. Tuumaenergia hind on tänapäeval kahtlemata konkurentsivõimeline. Välissõltuvus on väike ning kütuseallikad on mitmekesised ja kindlad, mis vastab tarnekindluse nõuetele. Tuumaenergia on praegu suurim CO2-vaba energiaallikas Euroopas.

Pärast Euroopa Ülemkogu otsust, millega sätestati kasvuhoonegaaside heitkoguste eesmärgid 2020. aastaks ja järgnevateks aastateks, on ilmne, et mis tahes täiendav madala süsinikusisaldusega energiatootmisviis — olgu see siis taastuvenergia, tuumaenergia või ehk keskkonnasõbralik söetehnoloogia — peaks asendama CO2 eraldavaid tootmisviise ja seega suurendama vähese süsinikuga toodetud energia kogumahtu. Reaalselt tähendab see, et kui ei säilitata vähemalt praegust tuumaenergia osakaalu kuni täiesti uute keskkonnasõbralike energeetiliste lahenduste leidmiseni, ei ole võimalik saavutada kliima ja energiapoliitika osas võetud eesmärke.

Komitee rõhutab ELi jätkuvalt olulist rolli tuumaenergia kõige edumeelsema raamprogrammi edasiarendamisel nendes liikmesriikides, kes on otsustanud tuumaenergia kasuks, järgides kõige kõrgemate ohutuse, turvalisuse ja tuumamaterjalide leviku tõkestamise norme, nagu on sätestatud Euratomi asutamislepingus.

Kõige olulisem ülesanne on lahendada radioaktiivsete jäätmete ning eelkõige kasutatud tuumkütuse lõppladustamise küsimus, milleks on küll olemas tehnoloogia, kuid puuduvad poliitilised otsused. Komitee nõustub komisjoniga ka muudes küsimustes, mis vajavad ikka veel tähelepanu ELi tasandil: nt tuumaohutus ja kiirguskaitse, milles Euroopas on saavutatud väga häid tulemusi, samuti pikaajalise rahastamise tagamine tuumarajatiste tegevuse lõpetamise puhul.

Liikmesriikide jaoks, kes tahavad tuumaenergiaga jätkata, võib probleemiks osutuda kõnealuse sektori atraktiivsuse puudumine tööandja ja uurimisvaldkonnana. Komitee nõustub komisjoni seisukohaga, et ELile on ülimalt oluline kiirguskaitse- ja tuumatehnoloogiaalane oskusteave, ning seetõttu tuleb tähelepanu pöörata haridusele, koolitusele ja teadustegevusele kõnealustes valdkondades.

2. Sissejuhatus

Vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 40 on komisjoni ülesanne „avaldada perioodiliselt näidisprogramme eriti tuumaenergia tootmissihtide ja kõigi nende saavutamiseks vajalike investeeringuliikide kohta”. Enne programmide avaldamist peab komisjon nende kohta saama Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse. Alates 1958. aastast on avaldatud neli sellist näidisprogrammi ja üks ajakohastatud programm (viimati 1997. aastal).

Kooskõlas lepingu sätetega on komitee tuumaenergia iga näidisprogrammi kohta arvamuse koostanud. Samuti on komitee tuumaenergiat käsitlenud ka mitmetes teistes arvamustes, näiteks 2004. aastal koostatud omaalgatuslikus arvamuses tuumaenergia rolli kohta, mille kokkuvõttes tõdeti, et „tuumaenergial peaks olema koht ELi mitmekülgses, tasakaalustatud, ökonoomses ja säästvas energiapoliitikas. Arvestades sellega esile kerkivaid küsimusi, ei saa panustada ainult tuumaenergiale, kuid komitee leiab, et tuumaenergia kasutamise osaline või täielik lõpetamine ohustaks ELi võimalusi kinni pidada oma kohustustest kliimaküsimustes.”

3. Komisjoni dokument

Vastavalt Euroopa Komisjoni seisukohale võiks tuumaenergia tootmine kujutada endast üht võimalust CO2-heidete vähendamiseks ning etendada olulist rolli ülemaailmsete kliimamuutuste vastu võitlemisel. Tuumaenergia ei tekita praktiliselt CO2 heiteid ning kuulub süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamist käsitlevasse komisjoni stsenaariumisse, mille üks eesmärke on CO2-heidete vähendamine. See võib mängida olulist rolli ka aruteludes ELi heitkogustega kauplemise tulevase süsteemi üle.

Tuumaenergia osakaalu suurendamisel on kõige olulisemad majanduslikud tegurid, sest tuumajaama ehitamine tähendab kõigepealt investeeringuid 2-3,5 miljardi euro ulatuses. Tuumaenergia tootmisega kaasnevad suuremad ehituskulud võrreldes fossiilkütusepõhise energiatootmisega, kuid käitamiskulud on oluliselt madalamad algsetest investeeringutest. Täpsemalt märgib komisjon järgmist:

„27st liikmesriigist koosnevas ELis (1) töötab 15 liikmesriigis kokku 152 tuumareaktorit. Tuumaelektrijaamade keskmine vanus läheneb 25 aastale (2) . Suurimat arvu tuumareaktoreid (59) omaval Prantsusmaal, kus peaaegu 80 % elektrienergiast toodetakse tuumaenergia abil, ning Leedus, kus on küll vaid üks tuumaelektrijaam, mis samas toodab 70 % elektrienergiast, on tuumaelektrijaamade keskmine vanus umbes 20 aastat. Ühendkuningriigi 23 tuumaelektrijaama keskmine vanus läheneb 30 aastale, samas kui Saksamaa 17 töötava tuumaelektrijaama keskmine vanus on 25 aastat.”

Tuumaenergia tootmine on suures osas sõltumatu tooraine hinna kõikumistest, sest üks reaktor töötab aastakümneid vähese hulga uraaniga, mida tarnitakse peamiselt maailma poliitiliselt stabiilsetest piirkondadest. Piisavalt tagatud, taaskasutatavad ja konkurentsivõimelise hinnaga uraaniressursid võivad praeguse tarbimistaseme juures rahuldada tuumatööstuse vajadusi vähemalt järgmise 85 aasta jooksul. Seetõttu on uued tuumaelektrijaamad enamikes tööstusriikides ökonoomseks võimaluseks toota baaskoormusele vastavat elektrienergiat.

Alates 1997. aastast on tuumatööstuses tehtud märkimisväärseid investeeringuid. Komisjon on jõudnud arusaamale, kui oluline on säilitada tehnoloogiline juhtpositsioon tuumaenergia valdkonnas, ning toetab tuumaenergia kõige edumeelsema raamprogrammi edasist arendamist, k.a tuumamaterjalide leviku tõkestamine, jäätmekäitlus ja tuumarajatiste tegevuse lõpetamine. Pärast Euratomi asutamislepingu allkirjastamist kuuluvad tuumaohutus ja üldsuse kiirguskaitse EÜ peamiste prioriteetide hulka ning need on küsimused, mis on muutunud veelgi olulisemaks pärast viimaseid laienemisi.

Euroopa Liidu tasandil tuleb edasi arendada tuumaenergia kõige edumeelsemat raamprogrammi nendes liikmesriikides, kes on otsustanud tuumaenergia kasuks, järgides kõige kõrgemaid ohutuse, turvalisuse ja tuumamaterjalide leviku tõkestamise norme, nagu on sätestatud Euratomi asutamislepingus. Siia tuleks kaasata ka radioaktiivsete jäätmete käitlus ja tuumarajatiste tegevuse lõpetamine.

Euratomi laenude suurema kättesaadavuse tagamine, tingimusel et laenude ülempiire ajakohastatakse vastavalt turu vajadustele, milleks komisjon on juba ettepanekud teinud;

järelevalve teostamine selle üle, kuidas järgitakse soovitust ühtlustada tuumarajatiste tegevuse lõpetamiseks ettenähtud rahaliste vahendite haldamise alased riiklikud lähenemisviisid, tagamaks, et piisavad rahalised vahendid on kättesaadavad;

4. Üldised märkused

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab uut tuumaenergia näidisprogrammi. Pärast eelmise näidisprogrammi avaldamist 10 aastat tagasi on energiakeskkond tublisti muutunud. Eriti just viimasel paaril aastal toimunud uued ja märkimisväärsed muutused on toonud tähelepanu keskmesse kõik kolm energiapoliitika aspekti: tarnekindlus, konkurentsivõime ja mõistlikud hinnad ning keskkond, eelkõige kliimamuutus. EL on reageerinud ilmsetele probleemidele ja väljakutsetele ettepanekutega Euroopa energiapoliitika kohta. Selles kontekstis on tarvis tuumaenergiat käsitlevaid ettepanekuid ja analüüsi. Need seavad tuumaenergia üleüldisesse energiakonteksti ning annavad vajalikku teavet Euroopa energiapoliitika arutelude ja määratlemise jaoks.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitas oma 2004. aastal avaldatud arvamuses „Tuumaenergia tähtsus elektrienergia tootmises” teha jõupingutusi, andmaks teavet tuumatööstuse tegelike probleemide kohta (tarnekindlus, CO2-heidete vähendamine, konkurentsivõimelised hinnad ning kasutatud kütuse ohutu käitlemine), et kodanikuühiskond võiks kriitiliselt analüüsida arutelusid kõnealustel teemadel. Uus tuumaenergia näidisprogramm sisaldab sellist teavet ning komitee nõustub üldjoontes komisjoni teatises esitatud analüüsi ja kirjeldustega. Käsitlemist on leidnud enamik tuumaenergia peamisi aspekte ja komitee arvates on neid õigesti kirjeldatud. Lisaks juhib komitee aga tähelepanu tuumaenergia teatavatele aspektidele, mida tuleks arvesse võtta.

Tuumaenergia, mis 2004. aastal kattis 31 % elektrienergia ja 15 % kogu primaarenergia tarbimisest Euroopa Liidus, etendab energiaturul olulist rolli. Tuumaenergia vastab täielikult ka ELi energiapoliitika eesmärkidele. Tuumaenergia hind on tänapäeval kahtlemata konkurentsivõimeline, eriti kui seda kasutatakse baaskoormusele vastava energia tootmiseks. Välissõltuvus on väike ning kütuseallikad on mitmekesised ja kindlad, mis vastab tarnekindluse nõuetele. Tuumaenergia on praegu suurim CO2-vaba energiaallikas Euroopas (vt punkti 4.8).

Suurem energiatõhusus, sh soojuse ja elektri koostootmine, ning seeläbi nõudmise vähendamine on energiapoliitika esmane eesmärk. Endiselt on ELi energiatootmises vaja suuri investeeringuid vanade elektrijaamade väljavahetamiseks ja ehk ka täiendava nõudluse rahuldamiseks, kuna arengud turul ja tehnoloogias võivad tuua endaga kaasa elektrienergia osakaalu suurenemise energia kogunõudluses.

Keskpikas ja pikas perspektiivis on võimalik, et uued energiatehnoloogiad, nagu näiteks vesinikutehnoloogia, soojuspumbad, elektrienergial töötavad autod jne, suurendavad nõudlust elektrienergia kui koguenergia nõudluse osa järele kiiremini, kui praegustes stsenaariumides prognoositakse. Sedalaadi areng võib anda tuumaenergiale ELi energiakombinatsioonis praegusest hoopis suurema rolli.

Komitee tunneb muret tegelike kavatsuste üle pikendada selliste tuumarajatiste kasutusaega, mis on ületanud kaubandusliku kasutamise perioodi, milleks on 30–40 aastat. Euroopa tuumarajatiste vananemise probleemi ei ole komisjoni dokumendis süvendatult käsitletud ning tarvis on rohkem teavet kõnealuse teema kohta. Kuna komisjon märgib, et „mõne liikmesriigi valitsustele jäävad teatavad finants- ja keskkonnariskid, nagu näiteks vastutus pikaajaliste jäätmete lõpphoiustamise ja käitlemise rajatiste toimimise eest”, tuleb selle kohta tulevikus veel reegleid kehtestada.

Komisjoni andmetel jätkub uraaniressursse kasutuse praeguse taseme püsides veel 85 aastaks. See näitaja on eri allikate andmetel erinev, varieerudes 85–500 aastani. Kuna kütuse kättesaadavus on oluline energia tarnekindluse seisukohalt, peaks komisjon esitama üksikasjalikumat teavet tuumakütuse kättesaadavuse kohta.

Eri energiaallikate keskkonnamõjusid võrreldes on oluline hinnata üleüldist keskkonnamõju, mida avaldatakse kogu protsessi käigus — alates tooraine hankimisest, tootmisest, transpordist ja energiatootmisest kuni ümbertöötamise ja jäätmete ladustamiseni. Maailma Energeetikanõukogu (WEC) on avaldanud koondaruande („Comparison of Energy Systems Using Life Cycle Assessment”, WEC, juuli 2004), milles toodi välja mitmed juba koostatud elutsükli hindamise uurimused, mida ka analüüsiti. Aruande kohaselt on tuumaenergia baasil toodetud elektrienergia kWh kohta tekkiva CO2 hulk väike, jäädes samale tasemele tuule-, biomassi- ja hüdroenergia puhul tekkiva CO2 hulgaga, mis võrdub 1–5 %-ga süsinikul põhinevate elektrijaamade heidetest.

Seega on oluline võtta arvesse tuumaenergia väärtuslikku panust kasvuhoonegaaside tekke ärahoidmisse. Kasutatavat energialiikide kombinatsiooni arvestades hoitakse praeguse seisuga ELis tänu tuumaenergiale ära ligikaudu 600 miljonit tonni CO2 aastas. Kogu maailma arvestuses ulatub sama näitaja umbes kahe miljardi tonnini. See võrdub praegu Prantsusmaa, Saksamaa ja Ühendkuningriigi CO2-heidete kogumahuga. Kui aga mõned liikmesriigid jätkavad kavandatud tuumajaamade tegevuse lõpetamist, tuleb suur osa Euroopa praegustest tuumaelektrijaamadest asendada teiste heitevabade energiaallikatega. Kui olemasolevaid tuumaelektrijaamasid ei asendata uutega nende elutsükli lõpus, tuleb tuumaenergia keskpikas perspektiivis asendada muude heitevabade energiaallikatega.

Pärast Euroopa Ülemkogu otsust, millega sätestati kasvuhoonegaaside eesmärgid 2020. aastaks ja järgnevateks aastateks, on ilmne, et mis tahes täiendav madala süsinikusisaldusega energiatootmisviis — olgu see siis taastuvenergia, tuumaenergia või ehk keskkonnasõbralik söetehnoloogia — peaks asendama CO2 eraldavaid tootmisviise ja seega suurendama vähese süsinikuga toodetud energia kogumahtu. Reaalselt tähendab see, et kui ei säilitata vähemalt praegust tuumaenergia osakaalu kuni täiesti uute energeetiliste lahenduste leidmiseni, ei ole võimalik saavutada majanduslikult vastuvõetaval viisil kliima ja energiapoliitika osas võetud eesmärke. Samal ajal on aga ilmne, et tuumaenergia ja taastuvenergia kasvav osakaal tähendaks paremat kulutasuvust võitluses kliimamuutuse vastu.

Komitee toetab eesmärki lisada väliskulud kõigi energiaga seotud ja muude tegevuste hindadesse. Komisjoni läbiviidud väliskulude uurimuse (ExternE) (3) kohaselt on tuumaenergia väliskulud ligikaudu 0,4 senti kWh kohta. Kivisöeenergial põhineva energiatootmise vastavad väliskulud on hinnanguliselt enam kui 10 korda suuremad, biomassi puhul paar korda suuremad ning tuule- ja hüdroenergia puhul tuumaenergiaga samaväärsed.

Komisjoni märgib, et üheks võtmeküsimuseks on see, kas tuumaenergia vajab sekkumispoliitikat. Kõiki keskkonnasõbralikke energiatehnoloogiaid tuleb kohelda võrdselt. Tuleks leida mehhanismid, ärgitamaks järgmise põlvkonna reaktorite ja nendega seotud tuumkütuse tsükli uurimist. Toetusi võiks anda üksnes täiesti uutele ettevõtmistele — pilootprojektidele. Traditsiooniline tuumaenergia ei vaja toetusi ning seega ei tuleks seda subsideerida.

Avalik arvamus ja arusaamad tuumaenergia kohta on komisjoni meelest tuumaenergiapoliitika seisukohast keskse tähtsusega. Komitee jagab seda seisukohta, kuid meenutab, et liikmesriikides suhtutakse tuumaenergia kasutamisse erinevalt. Parandada tuleb nii avalikkuse juurdepääsu teabele kui ka läbipaistvaid otsustusprotsesse, kuna küsitlused näitavad, et ELi avalikkus ei ole tuumaenergia temaatikaga eriti kursis. Komisjon võiks selles etendada kasulikku rolli. Lisaks läheb aga vaja tõhusaid meetmeid üldsuse murede arvessevõtmiseks, nagu komitee on ka varem mitmel korral märkinud.

Komitee rõhutab ELi jätkuvalt olulist rolli tuumaenergia kõige edumeelsema raamprogrammi edasiarendamisel nendes liikmesriikides, kes on otsustanud tuumaenergia kasuks, järgides kõige kõrgemaid ohutuse, turvalisuse ja tuumamaterjalide leviku tõkestamise norme, nagu on sätestatud Euratomi asutamislepingus.

Kõige pakilisem ülesanne on lahendada radioaktiivsete jäätmete ning eelkõige kasutatud tuumkütuse lõppladustamise probleem, milleks on küll olemas tehnoloogia, kuid puuduvad poliitilised otsused. See on peamine küsimus, millega seondub mõju keskkonnale ja tervisele ning tuumaenergia kasutamise üldine aktsepteerimine. Uues tuumaenergia näidisprogrammis märgitakse, et ükski riik ei ole veel rakendanud pakutud lõpplahendust. Siiski on edusamme näha Soomes, kus on valitud ladustamiskoht, ning Rootsis ja Prantsusmaal, kus on tehtud olulisi algatusi ladustamiskoha valikuks.

Uuesti esile kerkinud terrorismiohtu uues tuumaenergia näidisprogrammis ei mainita. Tegemist on tõsise ohuga nii tuumaelektrijaamadele kui ka paljudele teistele tööstusrajatistele ja riigiasutuste hoonetele kogu maailmas. Kõik tuumelektrijaamad tuleb projekteerida nii, et need suudaks vastu pidada suure reisilennuki plahvatusele, ilma et väljaspool tuumaelektrijaama vallanduks radioaktiivsed heited. Samuti tuleb välja töötada ja kasutusele võtta nii tehnoloogilised kui ka inimtööjõudu kasutavad ohutussüsteemid, et ennetada igasuguseid terrorirünnakuid tuumaelektrijaamas. Komisjon peaks koostöös vastutavate ametiasutuste ja käitajatega käivitama algatusi, et tagada terrorismi ennetavate sobivate meetmete võtmine igas tuumajaamas.

Viimaste aastate kuumade ja kuivade suvede taustal on tähelepanu keskmesse kerkinud ka piisava hulga jõgedest pärit jahutusvee olemasolu tuumaelektrijaama kondensaatorite jaoks. Seni on probleem püsinud kohalikul tasandil ning esinenud harva ja lühiajaliselt, kuid mõningatel juhtudel võib see ajapikku süveneda. Sellega tuleb arvestada tuumaelektrijaamade projekteerimisel ning selle rajatiste asukoha valikul.

Samuti tekitab muret tuumaenergia valdkonna atraktiivsus tööandja ja uurimisvaldkonnana pärast 20 aastast olukorda Euroopas, mida võib kirjeldada peaaegu moratooriumina. Selle tulemusel kujunenud huvipuudus tudengites ja erialaekspertides on kitsaskoht tuumaenergia üldisel arengul ning võib mõjutada ka ohutust. Komitee nõustub komisjoni seisukohaga, et ELile on ülimalt oluline kiirguskaitse- ja tuumatehnoloogiaalane oskusteave, ning seetõttu tuleb tähelepanu pöörata haridusele, koolitusele ja teadustegevusele kõnealustes valdkondades. Samuti on tähtis, et säilitataks ja antaks edasi Euroopa praegused tuumaelektrijaamad loonud teadlaste ja inseneride teadmisi, kuna paljudes riikides ei ole mitmete aastate jooksul kõnealusesse sektorisse tulnud ainsatki noort eksperti.

5. Tähelepanekud meetmete ettepanekute kohta

Tehnoloogiaplatvormid on osutunud väga edukaks vahendiks avaliku ja erasektori partnerluse loomisel Euroopa strateegiliste uurimiskavade jaoks. Komitee toetab komisjoni ideed kasutada kõnealust vahendit „jätkusuutliku tuuma lõhustumise” ja „geoloogilise lõppladustamise” valdkondades. See võib olla väga vajalik viis noorte teadlaste meelitamisel kõnealusesse sektorisse.

Pikaajalise tegevuse kulude täielikuks katmiseks ja võrdsete tingimuste tagamiseks on oluline, et käitajad annaks kasutusse piisavalt ressursse, rahastades tuumarajatiste tegevuse lõpetamist nii ELis kui ka kogu maailmas. Komitee ei näe aga vajadust kõnealuste ressursside täieliku ühtlustamise järele seni, kuni järgitakse täieliku ja tagatud kaetuse ja läbipaistvuse põhimõtteid.

Ühtlustatud vastutusskeem, sh mehhanismid, millega tagatakse rahaliste vahendite kättesaadavus võimaliku tuumaavarii põhjustatud kahju korral, selleks avalikke vahendeid taotlemata, on komitee arvates samuti oluline tuumaenergia aktsepteerimise parandamiseks. Praegune süsteem (vastutuskindlustus 700 miljonit dollarit) on selleks ebapiisav. Kindlustusprobleemiga, mis on seotud äärmiselt vähetõenäolise õnnetusega, millest võivad tuleneda väga tõsised ja kulukad kahjud, tuleb tegeleda avatult, konstruktiivselt ja praktiliselt. Üks võimalikke mudeleid on ühisreservi süsteem.

Liikmesriikide tähelepanu tuleks juhtida võimalusele, et taas suureneb vajadus ulatusliku tuumaenergia ja -tehnoloogia valdkonna hariduse ja koolituse järele, sh eelkõige vajadus tuumaenergia ohutuse alase hariduse ja väljaõppe järele. Haridus ei ole mitte üksnes viis uute tuumaenergiaspetsialistide koolitamiseks, vaid ka võimalus kõnealuses küsimuses inimeste teadlikkuse tõstmiseks, mis on üldsuse arvamuse kujundamisel äärmiselt oluline.

Euroopa tuumatehnoloogia tööstus on asunud juhtivale positsioonile maailmas, pakkudes kõrgetasemelisi töökohti ja tuues samas oma suurepäraste ohutuse näitajatega kasu tuumaohutusele kogu maailmas. Kuna investeeringud tuumaenergiasse hakkavad eeldatavasti hoogsalt kasvama kogu maailmas, peab komisjon Euroopa juhtpositsiooni säilitamiseks seadma oma uue sektoraalse lähenemise poliitikas kesksele kohale just kõnealuse tööstuse, sh sellega seotud tööstused.

(1) 2. lisa — riigipõhine teave tuumkütuse tsükli alastest tegevustest.

(2) 1. lisa: vt joonised 5 ja 6 tuumaelektrijaamade vanuse ja vanuselise jagunemise kohta riigiti.

(3) Väliskulud — elektri ja transpordi tõttu tekkinud ühiskondlike ja keskkondlike kahjude uurimuse tulemused; Euroopa Komisjon, 2003.

(4) Western European Nuclear Regulatory Authorities (tuumaenergia küsimust reguleerivate Lääne-Euroopa organite ühendus).

LISA

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuse

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel siiski enam kui veerandi antud häältest.

Punkt 1.1

Muuta sõnastust järgmiselt:

„Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitas oma 2004. aastal avaldatud arvamuses „Tuumaenergia tähtsus elektrienergia tootmises” teha jõupingutusi, andmaks teavet tuumatööstuse tegelike probleemide kohta (tarnekindlus, CO2-heidete vähendamine, konkurentsivõimelised hinnad ning kasutatud kütuse ohutu käitlemine), et kodanikuühiskond võiks kriitiliselt analüüsida arutelusid kõnealustel teemadel. Uus tuumaenergia näidisprogramm (PINC) sisaldab mõningat sellist teavet. Üldjoontes Komitee nõustub osaliselt komitee komisjoni teatises esitatud analüüsi ja kirjeldustega, kuid sedastab, et olulisi teemasid ei käsitleta (vt ka punkt 1.6). Käsitlemist on leidnud enamik tuumaenergia peamisi aspekte ja komitee arvates on neid õigesti kirjeldatud. Lisaks juhib komitee aga tähelepanu tuumaenergia teatavatele aspektidele, mida tuleks arvesse võtta.”

Motivatsioon

Tuleneb teistest muudatusettepanekutes ning arvamuse eelnõu punktist 1.6, kus juhitakse tähelepanu sellele, et olulisi aspekte (terrorismioht ja jahutusvesi) ei ole piisavast käsitletud.

Hääletustulemus

Poolt: 49

Vastu: 52

Erapooletuid: 11

Punkt 1.2

Muuta teksti järgmiselt:

„Tuumaenergia, mis 2004. aastal kattis 31 % elektrienergia ja 15 % kogu primaarenergia tarbimisest Euroopa Liidus, etendab energiaturul olulist rolli. Tuumaenergia vastab täielikult ka ELi energiapoliitika eesmärkidele. Tuumaenergia hind on tänapäeval kahtlemata konkurentsivõimeline. Välissõltuvus on väike ning kütuseallikad on mitmekesised ja kindlad, mis vastab tarnekindluse nõuetele. Tuumaenergia on praegu suurim üks suurimaist CO2-vabadest energiaallikatest s Euroopas. Tuumaenergia keskkonnamõju on piiratud ja kontrolli all.”

Motivatsioon

Komisjoni dokumendis ei räägita mitte suurimast vaid ühest suurimast süsinikdioksiidivabast (CO2) energiaallikast Euroopas. Meil tuleks õigesti tsiteerida.

Muude keskkonnamõjude kohta vt teisi muudatusettepanekuid.

Hääletustulemus (NB! Muudatusettepaneku viimane osa, st viimase lause välja jätmine, kiideti täiskogul heaks)

Poolt: 57

Vastu: 60

Erapooletuid: 3

Punkt 1.3

Muuta teksti järgmiselt:

„Pärast Euroopa Ülemkogu otsust, millega sätestati kasvuhoonegaaside heitkoguste eesmärgid 2020. aastaks ja järgnevateks aastateks, on ilmne, et mis tahes täiendav madala süsinikusisaldusega energiatootmisviis — olgu see siis taastuvenergia, tuumaenergia või ehk keskkonnasõbralik söetehnoloogia — peaks asendama CO2 eraldavaid tootmisviise ja seega suurendama vähese süsinikuga toodetud energia kogumahtu. Komitee võtab teadmiseks komisjoni teatises esitatud väited, mille kohaselt „(on) praeguse seisuga … kogu ELis üle 110 tuumarajatise tegevuse lõpetamise erinevates etappides. Prognooside kohaselt tuleb laienenud Euroopa Liidus 2025. aastaks praegu töötavast 152 tuumaelektrijaamast vähemalt kolmandiku tegevus lõpetada (arvesse võtmata tuumaelektrijaamade tegevusaja võimalikku pikendamist).” Kuna praeguseks on komisjonile teatatud vaid ühe uue tuumareaktori rajamisest, siis väga tõenäoliselt kahaneb järsult tuumaenergia osakaal elektrienergia tootmises. Siiski, nagu nähtub Saksamaa riigikantselei poolt Saksamaa kohta tellitud uurimusest, on kliimaeesmärkide saavutamine võimalik, ent see eeldab edasisi pingutusi energiatarbimise vähendamisel, tõhususe ning taastuvenergia kasutuse alal. Reaalselt tähendab see, et kui ei säilitata vähemalt praegust tuumaenergia osakaalu kuni täiesti uute keskkonnasõbralike energeetiliste lahenduste leidmiseni, ei ole võimalik saavutada kliima ja energiapoliitika osas võetud eesmärke.”

Motivatsioon

Tuleneb komisjoni tekstist ning nimetatud uurimusest.

Hääletustulemus

Poolt: 49

Vastu: 65

Erapooletuid: 6

Punkt 1.7

Muuta sõnastust järgmiselt:

„Liikmesriikide jaoks, kes tahavad tuumaenergiaga jätkata, võib probleemiks osutuda Samuti tekitab muret kõnealuse sektori atraktiivsus tööandja ja uurimisvaldkonnana pärast 20aastast olukorda Euroopas, mida võib kirjeldada peaaegu moratooriumina. Komitee nõustub komisjoni seisukohaga, et ELile on ülimalt oluline kiirguskaitse- ja tuumatehnoloogiaalane oskusteave, ning seetõttu tuleb tähelepanu pöörata haridusele, koolitusele ja teadustegevusele kõnealustes valdkondades. Eelkõige vastutavad selle eest rajatiste käitajad.”

Motivatsioon

Ei saa rääkida „moratooriumist” ning vastutus hariduse jne eest on ettevõtete, mitte riigi/riikide ühenduse kanda.

Hääletustulemus (hääletusele pandi vaid muudatusettepaneku teine pool, esimene pool kiideti heaks)

Poolt: 45

Vastu: 71

Erapooletuid: 2

Punkt 3.6.1

Lisada uus punkt 3.6.1

„Uraaniressursside kättesaadavuse suhtes tõdeb komitee, et on erinevusi komisjoni teatise ja IAEA viimase punase raamatu (Red Data Books) kokkuvõtte vahel. Seal on öeldud, et praeguste prognooside kohaselt on loodusliku uraani esmatootmise võimsus kõiki olemasolevaid, avada otsustatud, kavandatud ja võimalikke kaevandusi arvesse võttes piisav, et katta välja arvutatud ülemaailmset uraanivajadust aastal 2010, kui kõik kaevanduste laiendamised ja avamised kulgevad plaanipäraselt ning kõikjal kaevandatakse täisvõimsusel. … Kuna sekundaarsed allikad peaksid eriti pärast 2015. aastat tähendust kaotama, tuleb reaktorite vajadusi katta järjest enam olemasolevate kaevanduste laiendamise ning uute avamisega või siis alternatiivsete kütusetsüklite kasutamine, mis on mõlemad kulukad ja aeganõudvad ettevõtmised. Selleks et ergutada vajalikke tuvastatud varusid õigeaegselt kasutusele võtma, on lähitulevikus tarvis kestvat suurt nõudlust uraani järele. Uute ressursside leidmiseks ja kasutuselevõtuks vajaliku aja pikkuse tõttu (tavaliselt 10 aastat ja enam) võib tekkida puudujääke uraani varustuskindluses ja see asjaolu ning sekundaarsete allikate lõppema hakkamine võivad põhjustada uraanihindade pideva tõusu. Komitee ootab komisjonilt selle kohta selgitust.”

Motivatsioon

Ilmsed erinevused tuleb välja tuua, mitte maha vaikida.

Hääletustulemus

Poolt: 49

Vastu: 65

Erapooletuid: 5

Punkt 4.1

Muuta teksti järgmiselt:

„Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab võtab uut e tuumaenergia näidisprogrammi teadmiseks. Pärast eelmise näidisprogrammi avaldamist 10 aastat tagasi on energiakeskkond tublisti muutunud. Eriti just viimasel paaril aastal toimunud uued ja märkimisväärsed muutused on toonud tähelepanu keskmesse kõik kolm energiapoliitika aspekti: tarnekindlus, konkurentsivõime ja mõistlikud hinnad ning keskkond, eelkõige kliimamuutus. EL on reageerinud ilmsetele probleemidele ja väljakutsetele ettepanekutega Euroopa energiapoliitika kohta. Selles kontekstis on tarvis tuumaenergiat käsitlevaid ettepanekuid ja analüüsi. Need seavad tuumaenergia üleüldisesse energiakonteksti ning annavad osa vajalikkust teav best Euroopa energiapoliitika arutelude ja määratlemise jaoks.”

Motivatsioon

Raportöör ise kirjutab, et ei toimu arutelu kõigi aspektide üle (nt terrorismioht jne).

Hääletustulemus

Poolt: 50

Vastu: 69

Erapooletuid: 2

Punkt 4.5

Muuta teksti järgmiselt:

„Uued investeeringud peaksid ideaaljuhul vastama tarnekindluse, konkurentsivõime ja kliimamuutusevastase võitluse eesmärkidele. Seoses muude energiatootmisvormide viiside ja võimalustega muudest energiaallikatest võtab komitee teadmiseks mõnes liikmesriigis toimuva arutelu võib oodata praeguste tuumajaamade tegutsemisaja pikenemiset ja uusi te investeeringuid te üle. Selles osas on komitee Euroopa Komisjoniga ühel nõul.”

Motivatsioon

Muudatusettepaneku esitaja ei tea, millises tekstilõigus komisjon väitis, et „võib oodata” tegutsemisaja pikenemist. See on puhas spekulatsioon.

Vt ka sektsiooni koosolekul muudetud punkt 1.5, kus väljendatakse muret tuumajaamade tegutsemisaja võimaliku pikenemise üle.

Hääletustulemus

Poolt: 50

Vastu: 67

Erapooletuid: 6

Punkt 4.6

Lisada punkti lõppu järgmine tekst:

„Komisjoni andmetel jätkub uraaniressursse kasutuse praeguse taseme püsides veel 85 aastaks. See näitaja on eri allikate andmetel erinev, varieerudes 85-500 aastani. Kuna kütuse kättesaadavus on oluline energia tarnekindluse seisukohalt, peaks komisjon esitama üksikasjalikumat teavet tuumakütuse kättesaadavuse kohta. Samas juhitakse veel kord tähelepanu sellele, et seisukohad uraaniressursside kättesaadavuse kohta erinevad märkimisväärselt.”

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Hääletustulemus

Poolt: 55

Vastu: 68

Erapooletuid: 0

Punkt 4.8

Muuta sõnastust järgmiselt:

„Seega on oluline võtta arvesse tuumaenergia väärtuslikku panust kasvuhoonegaaside tekke ärahoidmisse. Kasutatavat energialiikide kombinatsiooni arvestades hoitakse praeguse seisuga ELis tänu tuumaenergiale ära ligikaudu 600 miljonit tonni CO 2 aastas. Kogu maailma arvestuses ulatub sama näitaja umbes kahe miljardi tonnini. See võrdub praegu Prantsusmaa, Saksamaa ja Ühendkuningriigi CO 2 -heidete kogumahuga. Kui aga mõned liikmesriigid jätkavad kavandatud tuumajaamade tegevuse lõpetamist, tuleb suur osa Euroopa praegustest tuumaelektrijaamadest asendada teiste heitevabade energiaallikatega , samuti energiatõhusus- või kokkuhoiumeetmetega . Kui olemasolevaid tuumaelektrijaamasid ei asendata uutega nende elutsükli lõpus, tuleb tuumaenergia keskpikas perspektiivis asendada muude heitevabade energiaallikatega ja energiatõhusus- ja kokkuhoiumeetmetega .”

Motivatsioon

Meil tuleb kaaluda palju enamat kui vaid ühe energiatootja asendamist teisega. Komitee on sellele mitmeid kordi tähelepanu juhtinud.

Muudatusettepaneku esitaja märkus: palusin raportööril kinnitada ära hoitud CO2 koguseid, kuna töödokumendis on (koos allikaviitega) nimetatud 300 miljonit tonni. Kahjuks ei ole seda tehtud!

Hääletustulemus

Poolt: 61

Vastu: 61

Erapooletuid: 2

Punkt 4.9

Lisada punkti lõppu järgmine tekst:

„Pärast Euroopa Ülemkogu otsust, millega sätestati kasvuhoonegaaside eesmärgid 2020. aastaks ja järgnevateks aastateks, on ilmne, et mis tahes täiendav madala süsinikusisaldusega energiatootmisviis — olgu see siis taastuvenergia, tuumaenergia või ehk keskkonnasõbralik söetehnoloogia — peaks asendama CO 2 eraldavaid tootmisviise ja seega suurendama vähese süsinikuga toodetud energia kogumahtu. Reaalselt tähendab see, et kui ei säilitata vähemalt praegust tuumaenergia osakaalu kuni täiesti uute energeetiliste lahenduste leidmiseni, ei ole võimalik saavutada majanduslikult vastuvõetaval viisil kliima ja energiapoliitika osas võetud eesmärke. Samal ajal on aga ilmne, et tuumaenergia ja taastuvenergia kasvav osakaal tähendaks paremat kulutasuvust võitluses kliimamuutuse vastu. Teisest küljest tõendavad uurimused (Saksamaa riigikantselei uurimus Saksamaa kohta), et kliimaeesmärkide saavutamine on võimalik, ent see eeldab edasisi pingutusi energiatarbimise vähendamisel, tõhususe ning taastuvenergia kasutuse alal .”

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Hääletustulemus

Poolt: 58

Vastu: 65

Erapooletuid: 1

Punkt 4.11.1

Lisada uus punkt 4.11.1

„Komisjon sedastab, et „tuumaavariidega seonduvat vastutust reguleeritakse EL 15 liikmesriikides 1960. aasta Pariisi konventsiooniga, millega loodi tuumaavariide vastutuse ühtlustatud rahvusvaheline süsteem, millega on tootjate vastutuse määraks tuumaõnnetuste korral praegu kehtestatud 700 miljonit USA dollarit”. Komitee käsitab seda kaudse toetusena tuumaenergiale ja kutsub üles kohustama käitajaid sõlmima piisava ulatusega kindlustuskatte võimalike kahjude katmiseks.”

Motivatsioon

Uurimisrühma koosolekutel viitas raportöör sellele, et on vaja ja võimalik leida lahendus. Tekstist seda ei selgu. Just see ongi muudatusettepaneku eesmärk.

Märkus: Saksamaal on autode kohustuslik vastutuskindlustussumma 100 miljonit eurot, tuumaenergiajaamade puhul on see summa seevastu 700 miljonit USA dollarit, mis on naeruväärne, võrreldes potentsiaalse kahjuga!

Hääletustulemus

Poolt: 41

Vastu: 44

Erapooletuid: 3

Punkt 4.14

Muuta teksti järgmiselt:

„Kõige pakilisem ülesanne on lahendada radioaktiivsete jäätmete ning eelkõige kasutatud tuumkütuse lõppladustamise probleem, milleks on küll olemas tehnoloogia, kuid puuduvad poliitilised otsused. See on peamine küsimus, millega seondub mõju keskkonnale ja tervisele ning tuumaenergia kasutamise üldine aktsepteerimine. Uues tuumaenergia näidisprogrammis märgitakse, et ükski riik ei ole veel rakendanud pakutud lõpplahendust. Siiski on edusamme näha Soomes, kus on valitud ladustamiskoht, ning Rootsis ja Prantsusmaal, kus on tehtud olulisi algatusi ladustamiskoha valikuks.”

Motivatsioon

Tehnoloogiat kõnealuse probleemi lahendamiseks veel ei eksisteeri.

Hääletustulemus

Poolt: 55

Vastu: 69

Erapooletuid: 4