ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 28.10.2009 
SEK(2009) 1441 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile:  
 
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEEL E JA REGIOONIDE KOMITEELE  
 
„Ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES):  
kosmosevaldkonnaga seotud ülesanded ja edasised sammud” 
 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE  
  
{KOM(2009) 589 lõplik} 
{SEK(2009) 1439} 
{SEK(2009) 1440}
 
 
ET 2   ET MÕJUHINNANGU  KOKKUVÕTE 
1. S ISSEJUHATUS  
Käesolev mõjuhinnang on lisatud komisjoni teatis ele, mis käsitleb ülemaailmse keskkonna- ja 
turvaseire (GMES) kosmosevaldkonda. Mõ juhinnang koostati komisjoni talituste 
juhtrühmaga konsulteerides ja pärast ulatus likke huvirühmadega peetud arutelusid, mille 
korraldas GMESi büroo. Käesoleva aruannet  on analüüsinud ja parandanud Euroopa 
Komisjoni mõjuhindamiskomitee. 
GMES on Maa seire süsteem, mis võimaldab tõhusamalt majandada loodusvarasid, jälgida 
bioloogilist mitmekesisust ja kliimamuutusi mõ jutavaid olulisi tegureid – ookeanide seisundit 
ja atmosfääri keemilist koosseisu –, et reagee rida kiiremini loodusõnnetuste ja inimtegevusest 
tingitud katastroofide korral ni ng täiustada piirivalvet.  
GMES hõlmab teenuseid ja seireinfrastrukt uuri valdkonda ning viimane omakorda 
kosmoseinfrastruktuuri ja in situ  ehk kontaktmõõtmiste in frastruktuuri valdkonda. 
Kasutoovaks elemendiks on teenused, mis omakorda sõltuvad infrastruktuuri abil kogutud 
seireandmetest. Seetõttu tuleks GMESi käsitada tervikliku süsteemina. Kui komisjoni 2008. aasta teatis „GMES: me hoo lime oma planeedi turvalisusest”
1 käsitles GMESi 
tervikuna, siis käesolev teatis keskendub kosmo sevaldkonnale, et i) hõlbustada Maa seire 
Euroopa programmi (GMES) ja selle esia lgseid toiminguid aastatel 2011–2013 käsitleva 
komisjoni ettepaneku2 kaasotsustamismenetlust ja ii) luua  alus otsuste jaoks, mis käsitlevad 
järgmist finantsraamistik ku (pärast 2013. aastat). 
GMESi teenuste puhul kasutatakse peamise lt satelliitide abil kogutud andmeid. Kui 
satelliitide abil kogutud andm ete edastamine katkeb või lõpeb, ei saa teatud teenuseid osutada. 
GMESi teenuste teemavaldkonnad tuginevad andmetele, mis on kogutud olemasolevate 
kolmandatele isikutele3 kuuluvate Maa seireks kasutatavate satelliitide ja spetsiaalselt GMESi 
tarvis loodud kosmoseinfrastruktuu ri abil. Kuna Euroopa Liit ei  soovi Euroopa olemasolevat 
võimsust dubleerida, uuriti, millises ulatus es ei suuda olemasolev või kavandatud 
infrastruktuur rahuldada Euroopa Lii dus kindlakstehtud kasutajate nõudmisi. 
See vajaduste analüüs aitas välja töötad a Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) GMESi 
kosmosevaldkonna programmi, mida Euroopa Liit ra haliselt toetab ja mis käsitleb Sentineli 
seeria satelliitide kava arendamist. Praegu tööt ab ESA välja Sentineli seeria satelliitide 
esimesi tööjärke, mis hõlmavad seitset satelliiti (kaks esimest 1. kuni 3. Sentineli seeria satelliiti, kaks esimest 4. Sentineli seeria satel liiti ja 5. Sentineli seeria eelsatelliit) ja kahte 
EUMETSATi satelliitide pardal kosmosesse lähetatavat aparaati. 
                                                
 
1 KOM(2008) 748 (lõplik), 11.12.2008. 
2 KOM(2009) (223 lõplik), 20.5.2009. 
3 Sh ELi liikmesriigid, valitsustevahelised organisatsioonid, näiteks Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) ja 
Euroopa meteoroloogiasatelliitide kasutamise organisatsioon (EUMETSAT), ELi mittekuuluvad riigid 
ja eraettevõtted. 
 
ET 3   ET 2. P ROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Loodud kosmose infrastruktuuri tuleb kasuta da ja vajaduse korral uuendada, et koguda 
keskkonnaandmeid GMESi teenuste jaoks. Seega käsi tletakse siin küsimust, kuidas juhtida ja 
rahastada järgmisi tegevusi: 
• ESA loodud Sentineli seeria esimese järgu sate lliitide kasutamine pärast arendusetapi 
lõppu ja 
• Sentineli seeria satelliitide uuendamine (millest  paljude kasutusiga on umbes seitse aastat) 
samaaegselt nende kasutamisega, et tagada pikaajaline andmekogumise järjepidevus. 
GMESi programmi ja selle esialgseid toiminguid aastatel 2011–20134 käsitleva määruse 
ettepanekus soovitas komisjon määrata GMESi es ialgsete toimingute üldise rahastamispaketi 
suuruseks 107 miljonit eurot, millest 40 miljonit on ette nähtud kosmosevaldkonna kasutamise rahastamiseks. 
Sentineli seeria satelliitide kasutamise raha stamist ja haldamist on käsitletud mitmes 
dokumendis, sealhulgas komisjoni teatises „Üle maailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES): 
me hoolime oma planeedi turvalisusest”
5. Kuigi eeldatakse, et kavandatud ELi programm 
aitab kaasa kosmoseinfrastruktuuri jätkus uutlikkuse tagamisele, eelkõige seoses 
infrastruktuuri olemasolu ja toimimisega, ei olnud Sentineli seeria sa telliitide kasutamise 
rahastamise kohta ELi eelarvest võimalik vast u võtta siduvaid otsuseid, sest kõnealune 
ajavahemik ulatub praegusest finantsraamistikust kaugemale. Seetõttu tuleb otsus kosmosevaldkonna rahastamise kohta teha peagi, s.o järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamise käigus. 
ESA liikmesriigid on selgitanud, et Sentineli seeria sate lliitide infrastruktuur väljendab nende 
panust GMESi kosmosevaldkonda ning nad rahastav ad seda eeldusel, et Euroopa Liit võtab 
üle vastutuse Euroopa Liidu eelar vest rahastatava samaväärse in frastruktuuri kasutamise ja 
uuendamise eest
6. Mitmed Euroopa Liidu liikmesriig id on järjekindlalt väljendanud sama 
seisukohta GMESi nõuandekomitees (s.o eksper dirühm, kes abistab komisjoni GMESi 
arendamisel). Seega on ebatõenäoline, et mõni muu organisatsioon peale Euroopa Liidu 
võtaks endale vastutuse GMESi kosmosevaldkonna  arendamise eest pärast 2013. aastat, kui 
Euroopa Liit seda ei tee. Jä relikult GMESi teenused praegusel kujul enam ei toimiks7. 
3. S UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Euroopa Liidu panus Euroopa tasandil välja tö ötatud kosmoseinfrastruktuuri kasutamisse ja 
lõpuks ka selle uuendamisse on subsidiaarsuse  põhimõttega täielikult kooskõlas järgmistel 
põhjustel. Euroopa Liidu ja valitsustevahelis te vahenditega loodud kosmoseinfrastruktuuri 
kasutamise ja võimaliku uuendamise kulukuse tõttu ei suuda liikmesriigid selle eest piisavalt vastutada. Just sel põhjusel on Euroopa riigid operatiivse meteoroloogia jaoks kosmosest 
                                                
 
4 KOM(2009) 223, 20. mai 2009. 
5 KOM (2008) 748 (lõplik), 12. november 2008. 
6 Vt näiteks 15. veebruaril peetud ESA nõukogu 198. kohtumise protokoll, lk 4, ja 15. ja 16. oktoobril 
2008. aastal peetud ESA nõukogu 203. kohtumise protokoll, lk 6. 
7 Vt ka GMESi käsitleva määruse ettepaneku põhjendus 12. Kuigi teatud teenuseid on võimalik osutada 
ainult in situ  või muude kui Sentinel-satelliitide kaudu kogutud andmete alusel, ei oleks sellised 
teenused enam GMESi teenuste teemavaldkondadega võrreldavad. 
 
ET 4   ET tehtavate vaatluste valdkonna s ühendanud oma vahendid, et arendada ja kasutada 
meteoroloogiasatelliite Euroopa meteoroloogi asatelliitide kasutamise organisatsiooni 
(EUMETSAT) egiidi all. Euroopa riigid on ES A või riiklike kosmos eagentuuride abil loonud 
ka katsesatelliidid keskkonn aandmete kogumiseks. Nad ei ole siiski leidnud võimalusi teha 
koostööd meteoroloogias rakendatud töökavadega sarnaste jätkusuutlike keskkonnaseireprogrammide rahastamisel. Võtte s arvesse riigiasutust ele avaldatavat üha 
suurenevat poliitilist survet  langetada teadlikke otsuse id keskkonna, turvalisuse ja 
kliimamuutuse kohta, on sellised vaatluse d siiski muutumas hädavajalikuks. 
4. E
UROOPA LIIDU EESMÄRGID  
GMESi kosmosevaldkonnaga (st Sentineli seeriaga) seotud ELi meetmete konkreetsed 
eesmärgid on: 
• tagada kosmoses paiknevate andurite abil kogutud keskkonnaandmete pidev kättesaadavus 
GMESi teenuste teemavaldkonda de tarvis, tehes seda: 
– Sentineli seeria satelliitide pideva ka sutamise ja nendega seotud uurimistegevuse 
jätkamise teel nõuetekohaste juhtimis- ja rahastamissüsteemide abil; 
– Sentineli seeria satelliitide uuendamiseks vajalike meetmete õigeaegse 
määratlemise, väljatöötamise ja selleks vajalike hankemenetluste korraldamise teel; 
• soodustada töökohtade loomise, innovatsioon i ja rahvusvahelise konkurentsivõime kaudu 
Maa vaatluste järgmise etapi sektori kasvu, vähendades Maa vaatluste andmetele 
juurdepääsu kulusid. 
5. P
OLIITILISED VALIKUVÕIMALUSED  
Olemasolevad poliitilised valikuvõimalused on järgmised: 
• 1. võimalus : 1. võimalus vastab põhistsenaariumile. Eu roopa Liit ei võta endale vastutust 
Sentineli seeria satelliitide  kasutamise eest pärast GM ESi esialgsete toimingute (2011–
2013) lõppemist. See tähendab,  et pärast 2013. aastat l õpetab Euroopa Liit GMESi 
kosmosevaldkonna kasutamise täielikult. Kuna  keegi teine ei soovi Sentineli seeria 
satelliitide kasutamise kulusid täielikult kanda, ei ole Sentin eli seeria satelliitide kaudu 
kogutud andmeid GMESi teenuste puhul enam võimalik kasutada. 
• 2. võimalus : Euroopa Liit rahastab ja haldab ainult Sentineli seeria esimese järgu 
satelliitide kasutamist, kuid mitte nende uuendamist. Kättesaadavad on ainult Sentineli seeria esimese järgu sate lliitide kaudu kogutud andmed. 
• 3. võimalus : Euroopa Liit rahastab ja haldab i) Se ntineli seeria esimes e järgu satelliitide 
kasutamist ja ii) kosmoseinfrastruktuuri uuendamist, et tagada jätkusuutlik seire, võttes 
arvesse, et enamiku praeguseks valminud Sentin eli seeria sate lliitide nominaalne tööiga on 
seitse aastat ja GMESi teenuste teemaval dkonnad sõltuvad vastavate andmete pidevast 
kättesaadavusest. Esimeste järgu satelliitide kasutamise ajal tuleb vastu võtta otsused nende uuendamise kohta. 
 
ET 5   ET Kõik valikuvõimalused sisaldavad mitut eeldust. Esiteks kaasneb kasutamisega 
uurimistegevus. Teiseks on vajalik juurdepääs olemasolevate kolmandate isikute omanduses 
olevate satelliitidega Ma a vaatlustel kogutud andmetele. Kolm andaks peavad Sentineli seeria 
satelliitide kaudu kogutud andmed olema täieliku lt kõikidele kättesaadav ad. Neljandaks ei ole 
uuritud GMESi kosmosevaldkonna kaasrahastamise vorme. Nagu Galileo8 ja teiste ELi 
infrastruktuuriprogrammide puhul, võiks Sentineli seeria satelliitide om andiõigus tasuta üle 
minna Euroopa Liidule, mis võimaldaks Euroopa L iidul rakendada Sentinel i seeria satelliitide 
kaudu kogutud andmete suhtes andmete ja teabe täieliku ja avatud kätt esaadavuse poliitikat. 
Komisjon uurib siiski jätkuva lt, kas turuvõimaluste areng ja kulupõhised kasutustasud 
võimaldaksid pikas perspektiivis vähendada riik like investeeringute osakaalu. Üldiselt öeldes 
ei ole veel teada, kui palju rahalisi vahendeid saab Euroopa Liidu eelarve st kasutada, sest uue 
mitmeaastase finantsraamistiku (pärast 2013. aastat ) prioriteedid ja eral dised selguvad hiljem. 
6. M ÕJUDE ANALÜÜS  
Vastavalt kavandatud teatise eesmärg ile põhinevad kõik valikuvõimalused ainult 
kosmosevaldkonna muudatustel ja eel dusel, et muud valdkonnad ei muutu. 
Valikuvõimalusi on analüüsitud nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt. Kvantitatiivse 
kulude-tulude analüüsi tegemisel toetuti ol emasolevatele andmetele. GMESi kasulikkust 
mõõdeti uuringus „GMESi sotsiaalmajandusli ku kasulikkuse analüüs”, mille korraldas 
PriceWaterhouseCoopers (e daspidi „PWC uuring”)9. Uuringus tehakse kindlaks 
põhistsenaariumi (ilma GMESita) kavandatu d majandusliku kasu (sh ühiskonna ja 
keskkonnaga seotud ning muu majandusliku kasu ) rahaline ja nüüdisväärtus. PWC uuringus 
on GMESist saadav kasu jagatud kolme põhikategooriasse: 
• 1. kategooria:  GMESiga seotud teabe kasutamisest s aadav kasu kehtivate õigusaktide või 
poliitika tõhusamal rakendamisel või jõustamise l. Nimetatud kasuteguri saavutamiseks ei 
ole vaja muud kui tagada GMESi teenuste (ja seega GMESi kosmosevaldkonna) pidev kättesaadavus.  
• 2. kategooria:  kasu, mis on seotud sellega, et polii tika kujundamise etapis on saadaval 
rohkem ja paremat teavet. Tulemuseks on parem poliitikakujundamine Euroopa, riiklikul ja 
piirkondlikul tasandil, hõlpsam ja tõhusam  rakendamine ja l õppkokkuvõttes poliitiliste 
eesmärkide parem saavutamine. Teabe kättesaadavuse ja kasu saamise vahel on siiski loomulik viivitus, mis on seotud poliitika kujundamisega.  
• 3. kategooria:  sama mis 2. kategooria, kuid ülemaailmsel tasandil, st seotud 
rahvusvaheliste lepingute allk irjastamise ja rakendamisega (näiteks kliimamuutust, 
kõrbestumist ja metsade hävitamist käsitlevad  lepingud). Seetõttu võtab kasu tegelikkuseks 
muutumine palju rohkem aega, kuid samas on see suurem kui teiste  kategooriate puhul. 
Kõnealuse kategooria näiteks on GMESi pa nus kliimamuutusega seotud poliitikasse 
pikaajaliste andmesarjade kaudu, mis käsi tlevad selliseid valdkondi nagu merepinna 
temperatuur, meretaseme tõus ja CO
2 levik.  
                                                 
8 Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse nr 683/2008 (Euroopa 
satelliitnavigatsiooni programmide  (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta) artikkel 8, 
ELT L 196, 24.7.2008, lk 1. 
9 Kättesaadav aadressil http://esamultimedia.esa.int/docs/GMES/261006_GMES_D10_final.pdf . 
 
ET 6   ET Maksumuse puhul on arvesse võetud nii teenus te kui ka kosmosevaldkonna maksumust. 
Viimane põhineb ESA pikaajalis el stsenaariumil ja ESA rakendusameti koostatud maksumuse 
hinnangul, mida on kuluprognooside al usena tunnustanud 6. kosmosenõukogu10.  
Eri valikuvõimalusi saab kvant itatiivselt kõige paremini võr relda nende nüüdispuhasväärtuse 
alusel vaatlusalusel ajavahemikul – vt järgmist diagrammi11. 2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
2025
2026
2027
2028
2029
20301. võimalus (põhistsenaarium)2. võimalus3. võimalus-5 000,0 - 5 000,0 10 000,0 15 000,0 20 000,0 25 000,0 30 000,0 35 000,0 
miljonites
eurodes
aastavalikuvõimaluste nüüdispuhasväärtuse võrdlus 
(2009. aasta hindade alusel)
1. võimalus (põhistsenaarium) 2. võimalus 3. võimalus 
Võttes lisaks arvesse ka mõju, mida PWC uuri ngus ei käsitletud ja mi da seetõttu ei ole 
eeltoodud diagrammil kujutatud, võib valikuvõimalusi võrrelda järgmiselt (pidades silmas seda, et kulud on seotud GMESi kosmoseval dkonnaga ja kasu tuleneb GMES-süsteemist 
tervikuna):  
                                                
 
10 Kosmosenõukogu 29. mai 2009. aasta resolutsioon nr 10500/09 „Kosmosetehnika arengu ja 
konkurentsivõime panus Euroopa majanduse ela vdamise kava raames ning edasised sammud”. 
11 Iga valikuvõimaluse kohta on näidatud maksete voogude ja kasu kumulatiivne nüüdispuhasväärtus 
(2009. aastal) alates 2014. aastast kuni x aastani , kusjuures x võib olla mistahes väärtus alates 
2014. kuni 2030. aastani. 
 
ET 7   ET  
 Tõhusus Kasulikkus Asjakohasus 
1. võimalus 
(põhistsenaarium) Ühtegi eesmärki ei 
saavutata. 
Mõju ELi eelarvele 
siiski puudub, mis 
tähendab, et 
rahalisi vahendeid saab kasutada 
muude algatuste ja 
programmide rahastamiseks. Mõned (väikesed) kulud, mis ei too 
mingit kasu (ehitatud satelliitide 
hoiustamine). Kasu puudub, seega puudub 
võimalus kompromissideks. 
Tugevalt vastuolus ELi varasemate GMESi 
kosmosevaldkonna 
väljaarendamiseks tehtud jõupingutustega ja ELi 
seisundiga ülemaailmses Maa 
seires viimase 10 aasta jooksul. 
Oleks asjakohane üksnes juhul, 
kui ELi poliitilised prioriteedid, 
näiteks kliimamuutuse leevendamine ja kodanike 
turvalisus, nihkuksid poliitiliste 
eesmärkide pingereas oluliselt tahapoole. 
2. võimalus Jätkusuutliku 
infrastruktuuri abil 
saavutatava 
teabeteenuste 
osutamise eesmärk saavutatakse ainult 
piiratud 
ajavahemikuks (kuni 
2020. aastani). Ei 
saavutata järgmise etapi sektori 
jätkusuutliku 
kasvuga seotud eesmärke. Järgmise finantsraamistiku raames 
ELi eelarvest GMESi 
kosmosevaldkonnale aastas 
eraldatav keskeltläbi umbes 
200 miljoni euro suurune summa tooks kuni 2022. aastani kasu 400–
900 miljonit eurot aastas. Pärast 
2020. aastat langeb kasutegur umbes 130 miljoni euroni aastas, 
mis on ligikaudu võrdne järgmise 
perioodi kuludega. 
Kõnealune võimalus toob kaasa 
olulisi täiendavaid kulusid, mis on 
seotud tegevuse peatamise ja jätkamisega. EL ei saavutaks 
mastaabisäästu oluliste 
korduvkasutatavate satelliitide tootmisel kosmosesektoris.  Kuigi mõju ELi eelarvele on 
suurem kui põhistsenaariumi 
puhul, tasakaalustab seda 
tõenäoliselt piiratud keskkonna- 
ja majanduslik kasu.  
Poliitika asjakohasus sõltub ELi 
ja ülejäänud Euroopa Maa 
vaatluste süsteemi suutlikkusest vähendada lõhet pärast esimese 
põlvkonna seadmete kasutusea 
lõppu.  
Vastuolus ELi väljakuulutatud 
eesmärkidega olla juhtiv jõud 
kliimamuutusega võitlemise areenil (kliimamuutuse tõttu on 
pikaajalised vaatlused igal juhul 
vajalikud).  
3. võimalus Saavutatakse kõik 
poliitilised 
eesmärgid. Järgmise finantsraamistiku raames 
ELi eelarvest GMESi 
kosmosevaldkonnale aastas 
eraldatav keskeltläbi umbes 430 miljoni euro suurune summa 
toob kuni 2022. aastani kasu veidi 
vähem kui miljard eurot aastas, 
tipnedes seejärel 2027. aastal 
rohkem kui 5 miljardi euroga aastas. Pikaajaline investeering, mis on 
suurem kui põhistsenaariumi 
puhul, annab võimaluse teha 
kompromisse poliitiliste prioriteetide, nagu 
kliimamuutuse valdkonnas, 
Kooskõlas poliitikakava ja ELi 
eesmärkidega. 
Võimalik strateegiline kasu ELi 
ülemaailmse rolli tugevdamisele. 
Vajalik eelarve ning uurimisetapi 
lõpuleviimine ja asjaomaste teenuste rakendama asumine 
tähendab, et GMES tuleb lisada 
ELi järgmise finantsraamistiku 
 
ET 8   ET rahastamisprioriteetide hulka ja 
seetõttu võib osutuda vajalikuks 
teha teistesse poliitikavaldkondadesse 
vastavaid muudatusi. 
 
7. J ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Teatisega ei kaasneks otseselt uute meetmete rahastamine ELi eelarvest suuremal määral kui 
on juba otsustatud või kavandatud seitsmenda raamprogrammi, ettevalmistavate meetmete ja kuni 2013. aastani läbiviidavate GMESi esialgsete toimingute raames. Kui komisjoni järgmine koosseis otsustab valida eelnimeta tud võimalustest sellise, mis nõuab Sentineli 
seeria satelliitide kasutamist pärast 2014. aastat, koostatakse kooskõlas kohaldatavate 
eeskirjadega nõuetekohane õigusakti ettepanek, mi s käsitleb eelkõige järgmise mitmeaastase 
finantsraamistiku ja mõ juhinnangute koostamist.  
Kooskõlas komisjoni üldise tava ga viiakse hindamine läbi kol mes etapis (eel-, vahe- ja 
järelhindamine). Vahe- ja järelhindamise  käigus hinnatakse, kas tegevuseesmärgid 
saavutatakse/on saavutatud. Lisaks hindab komis jon enne suuremate otsuste, sh Sentinel 
seeria satelliitide uuendamist käsitlevate ot suste tegemist satelliitide kasutamisel tehtud 
edusamme. Kõnealused otsused võidakse satelli itide pikkade arendustsüklite tõttu teha enne 
ühe või mitme finantsraamistiku rakendamise algust. Igas poliitikatsüklis peavad otsused tuginema eri võimaluste tasuvust käsitlevale ajakohastatud teabele ning süsteemi tõhusust ja 
kasulikkust käsitlevatele ulat uslikele sidusrühmadega peet avatele konsultatsioonidele.