1.Kokkuvõte

Komisjoni aruanne nõukogule liidu keskmise tähtajaga rahalise abi süsteemi kasutamise kohta liikmesriikide maksebilansi toetamiseks vastavalt nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 332/2002 (maksebilansi toetust käsitlev määrus, maksebilansi toetamise süsteem). Lähtudes komisjoni aruandest ja võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust, peab nõukogu analüüsima, millises ulatuses täidab süsteem põhimõtte, korra ja antavate laenude ülemmäära poolest oma eesmärke.

2012. aastast on Rumeenia määruse alusel taotlenud ja saanud ennetavat rahalist abi. Ungari maksis aprillis 2016 laenu tagasi, samas kui Lätil on veel 0,7 miljardi euro eest laenukohustusi. Nende abi saanud liikmesriikide maksebilansi olukord paranes kiiresti, võimaldades hakata uuesti kasutama turupõhist rahastamist.

Komisjon hindab vahendit järgmiselt:

·Viimase, mais 2009 toimunud läbivaatamise järel on määrus tõestanud oma tulemuslikkust, sest abi saanud liikmesriikide maksebilansi jätkusuutlikkus on kiiresti paranenud ja nende võimalus kasutada turupõhist rahastamist on ruttu taastunud.

·Määruse kohane antavate laenude põhisumma ja krediidiliinide ülemmäär on praegu 50 miljardit eurot, mis näib olevat piisav.

·Muudatused, mis on esitatud komisjoni ettepanekus võtta vastu uus nõukogu määrus (COM(2012) 336 final), on endiselt vajalikud ja sobivad: kehtestada tuleks õigusraamistiku muudatused ning 11. mai 2010. aasta määruse (EL) nr 407/2010 (millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism) kohased laenuvõtmise eeskirjad ning selgitada tuleks krediidiliinide kasutust. Lisaks tuleks selgitada, et vahendit võib kasutada krediidiasutuste (kaudseks) rekapitaliseerimiseks ja et poliitilisi tingimusi võib peamiselt kohandada nende probleemide käsitlemiseks.

2.Sissejuhatus

Maksebilansi toetusi käsitleva määruse kohaselt loodi maksebilansi toetamise süsteem selleks, et pakkuda liidu keskmise tähtajaga rahalist abi liikmesriikidele, kes ei ole eurot kasutusele võtnud (liikmesriigid, kelle suhtes on kehtestatud erand) ning kes on raskustes või kellel on tõsine oht sattuda raskustesse seoses maksebilansiga. Rahalist abi antakse kas ELi laenu või krediidiliini vormis. Lisaks on maksebilansi toetust käsitlevas määruses sätestatud, et nõukogu peaks korrapäraselt vaatama läbi selle, kas süsteem täidab põhimõtte, korra ja ülemmäärade poolest oma eesmärke. Nõukogu kontroll toimub komisjoni aruande alusel pärast seda, kui majandus- ja rahanduskomitee on esitanud oma arvamuse.

Kõige viimase hindamise alusel esitas komisjon 22. juunil 2012 ettepaneku COM(2012) 336 (final) maksebilansi toetust käsitleva määruse muutmiseks. Nõukogu liikmed ei suutnud ühe liikmesriigi vastasseisu tõttu leppida kokku ühises seisukohas.

3.Maksebilansi toetamise süsteemi olukord ja sobivus

2012. aastast on üks liikmesriik, Rumeenia, määruse alusel taotlenud ja saanud rahalist abi. See abi lepiti ametlikult kokku oktoobris 2013 ja see aegus septembris 2015. Abiga paralleelselt nähti ette Rahvusvahelise Valuutafondi tugilaen. Nii nagu 2011.–2013. aasta puhul, oli ka 2013.–2015. aastaks eraldatud abi ennetav ning jäeti kasutamata.

ELi ennetav abi ulatus 2 miljardi euroni, samas kui Rahvusvaheline Valuutafond panustas 1,75 miljardit SDRi (umbes 2 miljardit eurot) samuti ennetava tugilaenu raames. Toetuse andmisega majanduse kohandamiseks sooviti aidata Rumeenial tugevdada makromajanduse, eelarve ja rahanduse stabiilsust ning seeläbi suurendada majanduslikku vastupanuvõimet ja kasvupotentsiaali; suurendada haldussuutlikkust; reformida maksuhaldust; täiustada avaliku sektori finantsjuhtimist ja restruktureerida riigiettevõtted.

Ungari maksis aprillis 2016 laenu täies ulatuses tagasi, samas kui Lätil on veel 0,7 miljardi euro eest laenukohustusi. Kahele laenule (üks neist ennetav) järgnev ennetav abi Rumeeniale on kinnitanud süsteemi mitmekülgsust. Rumeenial on 2010.–2011. aastal välja makstud mitte-ennetavast toetusest veel 3,5 miljardit eurot tagasi maksta.

Tabel 1: Maksebilansi toetamise süsteemile veel tasumata tagasimaksed 2017. aasta augusti seisuga

Aasta Riik Põhiosa

tagasimaksed Intressi

maksed Kogusumma 2017 Läti 6 6 Rumeenia 1 150 32 1 182 2018 Läti 23 23 Rumeenia 1 350 77 1 427 2019 Läti 500 23 523 Rumeenia 1 000 34 1 034 2020 Läti 6 6 2021 Läti 6 6 2022 Läti 6 6 2023 Läti 6 6 2024 Läti 6 6 2025 Läti 200 6 206 Kogusumma 4 200 231 4 431

Mln eurot

Selle taustal on süsteemi allesjäänud maht praegu 45,8 miljardit eurot. Siiani ei ole esitatud ühtegi täiendavat taotlust toetuse saamiseks.

Üldiselt on kõigi eespool nimetatud toetust saanud liikmesriikide maksebilansi olukord paranenud kiiresti, muutes turupõhise rahastamise uuesti kättesaadavaks. Seega on süsteem oma rolli tulemuslikult täitnud.