ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 11.10.2005 
KOM(2005)482 lõplik 
. 
KOMISJONI ARUANNE 
Euroopa Komisjoni aastaaruanne Eur oopa Parlamendile Euroopa koolide 
süsteemi toimimise kohta 
 
ET 2   ET 1. SISSEJUHATUS  
Käesolev aruanne on esimene Euroopa Komi sjoni aastaaruanne Eu roopa Parlamendile 
Euroopa koolide süsteemi toimimise kohta. Selle esitamist nõudis Euroopa Parlament Euroopa koolide tulevast rahastamist käsitle vas 2002. aasta Böschi aruandes. Käesolevas 
aruandes antakse ülevaade Euroopa koolide to imimise peamistest aspektidest (koos 
võrdlusnäitajatega, et teha kindlaks peamised  suundumused) ning kesk endutakse õpilaskonna, 
õpetajate, peamiste pedagoogikaküsimuste ja ra hastamise uurimisele. Aruandes rõhutatakse 
ka peamisi Euroopa koolide ees seisvaid väljakutseid : laienemise tagajärjed, vajadus võtta 
arvesse ELi ametite loomist ning la iendada Euroopa küpsustunnistuse ( European 
Baccalaureate ) kättesaadavust, koolisüst eemi juhtimine, Brüsseli ja Luxembourg’i suurte 
Euroopa koolide keeruline olukord ning väikeste  koolide tulevik, pidades eelkõige silmas 
väikest 1. kategooria õpilaste arvu viimati nimetatud koolides. 
Euroopa koolide süsteem on toiminud edukalt  veidi üle poole sajandi, pakkudes kõrge 
kvaliteediga haridust eelkõige Euroopa Liidu as utuste töötajate lastele (2004. aastal olid 
ligikaudu 51% Euroopa koolide õp ilastest ELi töötajate lapsed). Süsteem toimib kõigi 
liikmesriikide ja komisjoni allkirjastatud vali tsustevahelise konventsiooni alusel. Nagu on 
selgelt kirjas kõnealuses vali tsustevahelises konventsioonis,
1 on Euroopa kooli ülesanne 
„anda ühist haridust Euroopa ühenduste töötajat e lastele“. Lisaks nendele „võivad nendes 
koolides käia ka teised lapsed hoolekogu sätestatud ulatuses“.2 Kuna ELi institutsioonid 
rahastavad Euroopa koole ligikaudu 60% ulatus es ning on ka vastutavad tööandjad, kellel on 
huvi tagada sellise süsteemi jätkuv hea toimim ine, mis jääb oluliseks teguriks parimate 
töötajate ligimeelitamisel ja värbamisel, on na d viimastel aastatel hakanud Euroopa koolidele 
aina rohkem tähelepanu pöörama. 
Pärast Euroopa Parlamendi 2002. aasta Böschi  aruannet esitas komisjon 2004. aastal Euroopa 
koolide süsteemi tulevikku käsitleva aruteludoku mendi, kus tõstatatakse mitmed teemad 
seoses koolide juhtimise, rahastamise ja ha ridusteenustega. See on algatanud ulatusliku 
arutelu Euroopa koolide ees seisvate küsimuste ja  väljakutsete üle, kun a koolid on järgmise 
50 tegevusaasta künnisel ning olukord on olulis elt muutunud. Liidu jätkuv laienemine ning 
uute ELi ametite rajamine kogu Euroopas, sa muti muutuvad seisukohad hariduse suhtes, 
tekitavad uusi väljakutseid, mille Euroopa koolid  peavad vastu võtma, kui nad soovivad olla 
järgmise 50 aasta jooksul samavõrra tulevikku suunatud kui varem. Selles kontekstis esitab 
komisjon Euroopa Parlamendile esimese aasta aruande Euroopa koolide süsteemi toimimise 
kohta. Käesolevas aruandes esitatakse ülevaa de süsteemi praegusest olukorrast ning 
käsitletakse mitmeid olulis i väljakutseid tulevikus. 
                                                 
1 Konventsioon, milles määratakse kindlaks Euroopa koolide põhikiri, artikkel 1. 
2 Hoolekogu otsuste kokkuvõttes (Ref # 95-D-19, lk 162) sätestatakse 3. kategooria õpilaste 
ülemmääraks 20% klassi kohta. 
 
ET 3   ET 2. STATISTILISED  ANDMED  JA SUUNDUMUSED 
2.1. Õpilaskond 
Hetkel on seitsmes liikmesriigis 13 Euroopa kooli.3 Haridust antakse 14 keeles eri 
keeleosakondades, mida on kokku 80. Euroopa koolide õpilased on jaotatud kolme kategooriasse vastavalt hoolekogu (Euroopa koolide j uhtiv organ) otsustele. Esimesse õpilaste 
kategooriasse (1. kategooria) kuuluv ad ELi institutsioonide töötaj ate lapsed (samuti teatavate 
muude organisatsioonide töötajat e lapsed ning Euroopa koolide töötajate lapsed). Nemad ei 
maksa õppemaksu. Teise õpilaste kategooriasse (2. kategooria) kuuluvad nende vanemate 
lapsed, kelle tööandja on Euroopa kooliga sõlminud lepingu ning kes maksavad õppemaksu, 
mis katab täielikult aastakulud õpilase kohta Euroopa koolis, kus nende laps käib. Kolmandasse õpilaste kategooriasse (3. katego oria) kuuluvad lapsed, kes ei kuulu kahte 
esimesse kategooriasse ning kelle on Euroopa koo li direktor vastu võtnu d vastavalt hoolekogu 
eeskirjadele ja otsustele. Nemad maksavad sa muti õppemaksu, mis katab osa kuludest õpilase 
kohta nende koolis. 
Praegu on Euroopa koolides ligikaudu 20 000 õpilast . Viimasel kolmel aas tal on õpilaste arv 
kasvanud 17%. Enamik kasvust tuleneb 1. kateg ooria õpilaste arvu kasvust (23%) peamiselt 
Brüsselis ja Luxembourg’is. Alljärgnevas ta belis on näitena esitatud mõned arvud õpilaste 
koguarvu ja 1. kategooria õpilaste arvu kasvu koht a; täpsemad andmed on esitatud 1. lisas. 
Praegu õpib Brüsseli ja Luxembourg’i suurtes Euroopa koolides üle 12 000 õpilase ehk 60% 
kõigist Euroopa koolide õp ilastest. Lisaks sellele annavad need suured koolid haridust 78%-le 
kõigist 1. kategooria õpilastest ning ülejäänud  kaheksas koolis õpi b 1. kategooria õpilasi 
üksnes 22%.
4 
Enamik uutest liikmesriikidest pärit õpilasi või isegi kõik asuvad õppima Brüsseli või 
Luxembourg’i Euroopa koolidesse, kus on juba praegu märkimisv äärne ülerahvastatus. Koos 
väikese „beebibuumiga“ praeguste töötajate hulgas võib olukor d muutuda juba lähiaastatel 
liiga pingeliseks. Lisaks avaldab ülerahvastatus  Brüsselis ja Luxembourg’is negatiivset mõju 
õpilaste õppimiskeskkonnale ja üldisele heaolule. See mõjutab ka töötajate töötingimusi ning 
üldist õhkkonda koolis. Kuigi vajalikud otsuse d on tehtud ning asukohad Luxembourg’i teise 
                                                 
3 Brüsselis avatakse 2009. aastal v eel üks Euroopa kool, mille järel on Brüsselis neli ja ELis kokku 14 
Euroopa kooli. 
4 Müncheni Euroopa koolis õppivad 1. kategooria õpilased, kes on Euroopa Patendiameti töötajate 
lapsed, moodustavad 8% kõigist Euroopa koolide 1.  kategooria õpilastest. Varese Euroopa koolis 
saavad haridust Ispra Teadusuuringute Ühiskeskuse töötajate lapsed ning nemad moodustavad 5% 
kõigist Euroopa koolide 1. kategooria õpilastest. Uutes Euroopa koolides A licantes ja Frankfurtis 
moodustab 1. kategooria õpilaste arv 5% kogu süsteemi 1. kategooria õpilastest. Lisaks on 1. kategooria õpilasi neljas väikeses Euroopa koolis Culhamis, Bergenis, Molis ja Karlsruhes (viimases kolmes 
õpivad Teadusuuringute Ühiskeskuse töötajate lapsed), mille 1. kategooria õpilaste arv moodustab 
kokku alla 4% kogu 1. kategooria õpilaste arvust. Õpilaskond  1995 2001 2004 Kasv alates 
1995 (%)  
 Kasv alates 
2001 (%)  
 
Õpilaste koguarv 15 756 16 985 19 862 26,1 16,9 
1. kat õpilased 8965 10 070 12 412 38,4 23,3 
 
ET 4   ET Euroopa kooli (Luxembourg’i II kool hakkab asum a Mameris) ja Brüsseli neljanda Euroopa 
kooli (Brüsseli IV kool hakkab asuma Laeken is) puhul on teada, av atakse need koolid 
vastavalt 2008. ja 2009. aastal. Hinnanguliselt kasvab õpilaste arv Brüsseli Euroopa koolides 
2009. aastaks 900 1. kategooria õpilase võrra  ning Luxembourg’i Euroopa koolides 2008. 
aastaks 200 1. kategooria õpilase võrra. Komisj on on palunud asjaomastel riiklikel asutustel 
järgida mõlema kooli avamise tähtae ga ning jälgib hoolikalt olukorda. 
Väikestes Euroopa koolides on õpilaste koguarv v iimastel aastatel vähenenud ning 3. 
kategooria õpilaste ilmselgelt suur osakaal lase b arvata, et neis koolides jääb peamiseks 
õpilaste kategooriaks 3. kategooria (vt 2. lisa ). Ligikaudu 80% väikeste Euroopa koolide 
õpilastest kuulub 3. kategooriasse. Tulud 3. kategooria õpilaste õppemaksudest vastava 
Euroopa kooli eelarvesse on siiski umbes 20%. 
2.2. Koolide töötajad 
Euroopa koolides töötavad peamiselt (+/– 80%) liikmesriikide haridusministeeriumide 
saadetud õpetajad tähtajalise lepinguga.5 Mõned õpetajad (asendusõpetajad) ning koolide 
haldus- ja abipersonal on kooli direktori palgatud kohalikud töötajad. Põhjalikku 
personalieeskirja, milles on määratud kindlaks õpetajate töötingimused, kohaldatakse üksnes 
riikide lähetatud õpetajate suhtes. Haldus- ja abipersonali suhtes kohald atakse üldiselt selle 
riigi õigusakte, kus Euroopa kool asub. Kohalike osalise tööaja ga õpetajad (asendusõpetajad) 
töötavad Euroopa kooliga sõlmitud tähtajalise le pingu alusel, mis kestab üks aasta ent mida 
võib pikendada. Neile makstakse nä dalas antud tundide arvu põhjal. 
Koos õpilaskonna kasvuga on kasvanud ka Eur oopa koolide ja peasekretäri büroo töötajate 
arv. Mitmed (või isegi kõik) täiendavad õpetajakohad on tulenenud laienemisest, millega 
kaasnes kolme uue keeleosakonna loomine (pool a, tšehhi ja ungari) nii Brüsselis kui 
Luxembourg’is. Järgmises tabe lis on esitatud õpilaste/õpetaj ate suhtarvud eri Euroopa 
koolides. 
Õpilaste/õpetajate suhtarvud Euroopa koolides 
2004. aastal
0246810121416
Alicante
Bergen
Bxl 1
Bxl 2
Bxl 3
Culham
Frankfurt
Karlsruhe
Lux 1
Lux 2
Mol
München
Varese
 
                                                 
5 Kuni üheksa aastat. 
 
ET 5   ET Nende keeleosakondade loomise täielik mõju ei ole veel avaldunud, kuna praeguseks on 
avatud vaid alg- ja põhikoolik lassid. Keskastme õpe avatakse  järkjärgult ning tundub, et 
nende keelteosakondade õpetajate täielik mõju  avaldub alles 2010. aasta paiku. Selleks ajaks 
on uus laienemine tõenäoliselt tekitanud täie ndava õpetajate vajaduse Euroopa koolides. 
Lisaks Brüsselis ja Luxembourg’is avatud kuuele uuele keeleosa konnale (kolm kummaski 
linnas) on palgatud vastavalt vajadusele õpet ajaid mitmesse Euroopa kooli, et anda 
emakeeletunde ülejäänud uutes keeltes, mille ke eleosakondi ei ole eeldatava õpilaste väikese 
arvu tõttu veel loodud. 
Abi- ja haldustöötajate arv on kasvanud erit i pärast kolme uue Eu roopa kooli avamist 2001. 
aastal Alicantes, Frankfurtis ja Luxembourg’is. Muudes Euroopa koolides toimus abi- ja halduspersonali arvu märkimisväärseim ka sv 2001.–2005. aastal Münchenis (37% võrreldes 
9,3%lise õpilaste arvu kasvuga samal ajavah emikul) ning peasekretäri büroos (33,8% 
võrreldes 16,9%lise õpilaste arvu kasvuga kõigis Euroop a koolides). All pool on esitatud 
ülevaade, milles võrreldakse tö ötajate arvu 2001. ja 2005. aastal.
6 3. lisas on esitatud rohkem 
teavet, sh üksikasjalikud andmed liikmesriik idest lähetatud õpetaj ate ning abi- ja 
halduspersonali kohta kõigis Euroopa koolides 2005/2006. õppeaastal. Kohalike osalise tööajaga õpetajate arv on peaaegu sama ka järgmisel aastal, s.o ligikaudu 430, ent olenevalt kohalikust olukorrast võib esined a ka väikseid muutusi, nt õpilaste arvu kõikumine, mis 
mõjutab vajalike klasside ja/v õi lähetatud õpetajate arvu. 
 
2.3. Pedagoogilised küsimused 
Euroopa koole on pikka aega tunnustatud nendes antava hariduse kvaliteedi tõttu, kuna nad 
pakuvad mitmekeelset ja multikultuurset haridust unikaalsel viisil ja unikaalses keskkonnas. 
Lisaks tunnustatakse Eu roopa küpsustunnistust ( European Baccalaureate ), mis on Euroopa 
koolide lõputunnistus, liikmesriikid es laialdaselt ning tunnistuse omanik saab astuda ülikooli 
samadel tingimustel kui selle liikmesriigi kodanikud, mille kõrgkooli ta soovib astuda. 
Euroopa küpsustunnistuse eksameid sooritavate õpilaste tulemused paranevad aasta-aastalt. 
Märkimisväärselt on kasvanud nii nende õpilaste arv, kes sooritavad Euroopa küpsustunnistuse eksami, kui ka ne nde arv, kelle tulemus on üle 75%.
7 Euroopa 
küpsustunnistuse saanute keskmine määr kõi gis Euroopa koolides oli 2004. aastal 98,1 
võrreldes 96,4ga 2000. aastal. Euroopa küpsust unnistuse keskmine hinne oli 2004. aastal 
                                                 
6 Peasekretäri aastaaruanne Euroopa koolide hoolekogule. Ref # 1612-D-2004.  
7 Aruanne Euroopa küpsustunnistuse kohta . 1.–2. veebruari 2005. aasta hoolekogu. Ref # 2004-D-3210. Lähetatud 
õpetajad  Kohalikud õpetajad 
 Õpetajad 
kokku  
 Õpetajate 
arvu kasv  
 Abi- ja 
halduspers
onal 
(kohalikud)  
 Abi- ja 
haldus
person
ali 
kasv 
 Õpilaste arv  
 Õpilaste 
arvu kasv 
2001 2005 2001 2005 2001 2005 2005/2001  20
01 20052005/2
001 2001 2005 2005/2001 
1199 1390 311 430 1510 1820 20,5%24
3 311 27,8%16 
985 19 
862 16,9%
 
ET 6   ET tõusnud kaks protsendipunkti, s.o 74%lt 2000. aastal 76%le 2004. aastal. 2004. aastal said 
ligikaudu pooled Euroopa küpsustu nnistuse eksami teinud õpilased (49,6%) hindeks 75% või 
kõrgema hinde. Üle 80% saavutanud õpilaste arv on kasvanud 29%le. Lisaks on kolmes 
Euroopa koolis alates 2000. aastast igal aastal eksami sooritanud kõik õpilased. 
Eksamite sooritamise ja heade tulemust e näitajad erinevad keeleosakonniti. Kuues 
keeleosakonnas üheteistkümnest, kus praegu on  võimalik Euroopa küpsustunnistust saada, 
said pooled õpilased 2004. aastal head tulemused (>75%) ning ülejäänud viies 
keeleosakonnas oli tulemus alla  kogu süsteemi keskmise näitaja  (49,6%). 4. lisas on esitatud 
rohkem üksikasju Euroopa küpsustunnistuse eksa mi sooritanute ja õpilaste tulemuste kohta 
ning 5. lisas on andmed läbikukkumiste kohta kooli, keeleosakonna ja  tasemete (enne 
küpsuseksamit läbitud aastad) kaupa. 
Värskeim kinnitus selle kohta, et  Euroopa koolid pakuvad tõepoolest head hari dust, on see, et 
Luxembourg’i Euroopa kooli tulemused olid lo etletud OECD PISA II 2003. aasta hinnangus. 
192 viieteistkümneaastase lapse tulemused (inglis e, prantsuse ja saksa keele osakondades), 
kes kõnealuse testi tegid, olid pisut parema d kui nendevanustel õpila stel samaväärsetes 
Luxembourg’i koolides. Euroopa Komisjon uurib ka teiste Euroopa ko olide puhul PISA III 
2006. aasta testi tegemise võimalust. Lisaks kaal uvad komisjoni talitused uuringu läbiviimist, 
et uurida Euroopa küpsustunnistuse saanud õpila ste kõrgkooliõpinguid ja /või karjääri ning 
nende edu või ebaedu põhjusi.  
Viimasel paaril aastal on inspektorite nõukogu välja töötanud või ajakohastanud mitmeid 
programme Euroopa koolide ja oks. Hoolekogu on läbi vaad anud ja kinnitanud eelkõige 
mitmed 1970ndatest ja 1980ndate algusest pä rinevad keeleprogrammid ja võõrkeelte 
programmid. Lisaks on täiendatud ja aj akohastatud mitmeid kõrvalainete programme. 
Praeguseks on peaaegu pooled Euroopa koolide õppekava programmid koostatud või läbi 
vaadatud 2000. ja 2005. aasta vahel. Ent mitmed  programmid pärinevad siiski 1980ndatest. 
Oluline täiendus Euroopa koolide õppekavasse  on programmid, mille eesmärk on aidata 
õpiraskuste või eriv ajadustega õpilasi. 
Euroopa koolid pakuvad praegu mitmesugust õppeab i ja individuaalset abi õpiraskustega 
ja/või puudega õpilastele. Haridusalaste erivajad ustega õpilaste ja õpitoetust vajavate õpilaste 
jaoks koostatud uued tegevussuunad tuginevad põhi mõttele, et õpilasi kaasatakse klassi 
tegevusse ning nad saavad aktiivselt osaleda minimaalses hulgas kollektiivsetes tegevustes kognitiivsel tasemel. Olenemata jätkuvatest pingut ustest on siiski näiteid, kus Euroopa koolid 
ei suuda vastata õpilase konkreetsetele vajadust ele. Komisjon toetab tugevalt abi andmist 
erivajadustega lastele. Siiski  nõuavad haridusalaste erivaja dustega õpilaste ja õpitoetuse 
programmid paremat järelevalvet, et optimeerid a teenuseid ja hinnata  nende mõju. Komisjon 
on palunud hoolekogul esitada üksikasjalikuma id aruandeid ning hinnata programmide 
rakendamist ja edu igas Euroopa koolis. 
Välja on töötatud ka muud eripr ogrammid, valmistudes laienemi seks ja selliste õpilaste 
saabumiseks, kellele ei looda keeleosakonda. Hoolekogu võttis hiljuti vastu programmid, mis 
aitavad õpilastel integreeruda keeleosakond adesse, mis ei vasta nende emakeelele. 
Keeleosakonnata õpilaste, haridusalaste erivaj adustega õpilaste ja õpitoetuse programme on 
komisjon palju toetanud ning on suurendatud Eur oopa koolide eelarvet vajalike materjalide ja 
inimressursi osas. 
 
ET 7   ET Alates 1999. aastast, kui hoolekogu võttis vastu esimesed haridusalaste erivajadustega 
õpilaste tegevussuunad, on õpilast e arv selles programmis olul iselt suurenenud. Allpool on 
esitatud haridusalaste erivajadustega õpila ste programmide eelarverea muutus Euroopa 
koolides.8 Nagu näha, on selliste õpilaste aitami sele kulunud vahendid vastavalt kasvamas 
ning hetkel on kulud 8700 eurot lapse kohta.9 
Vaatamata erivajadustega või õppi misraskustega laste aitamiseks vajalike rahaliste vahendite 
kasvule on nende programmide rakendami st saatnud vahelduv edu. Mitmed Euroopa 
ombudsmanile esitatud kaebused tõestavad seda fakti. 
Euroopa koolides keskharidus tsükli klassiko rdamise määra10 uurimine näitab, et kõige 
rohkem kordama jäämisi esineb keskkooli 4. ja 5. aastal, kui õpilased peavad läbima suure hulga kõrgel tasemel kohustuslikke kursusi reaala inetes, keeltes ja matemaatikas (vt 5. lisa). 
See asjaolu ning väljalangemise määrad tingiva d vajaduse kohandada õpitoetuse poliitikat, et 
sellist tippkoormust vältida ning pakkuda erin evaid kursusi, mille järel saab Euroopa 
küpsustunnistusele alternatiivs e lõputunnistuse, nagu seda on palunud vanemad viimastel 
aastatel. Hoolekogu asutas selle küsimus e arutamiseks uue töörühma, mis kohtub 
esmakordselt 2005. aasta septembris. 
2.4. Rahastamine 
Euroopa koolide eelarve puhul on rahaline va stutus jagunenud järgmiselt: liikmesriikide 
panus, 2. ja 3. kategooria õpilaste õppemaksud ning ELi eelarvest pä rinev tasakaalustav 
makse. Liikmesriik teeb panuse Euroopa koolide eelarvesse, makstes enda lähetatud 
töötajatele Euroopa koolides oma riigist palka (ning ELi eelarvest kaetakse siis vahe 
liikmesriigis ja Euroopa koolis maksatava palga vahel). 2004. aastal oli see ligikaudu 22% Euroopa koolide kogueelarvest. 2. ja 3. ka tegooria õpilaste õppemaksud moodustasid 
vastavalt 5% ja 8%. Lisaks saadakse 2% erinevatest väiksematest otsemaksetest koolidele (nt lapsevanemad maksavad kindl ustuse eest, kata vad koopiate tegemise kulud jne) ning 
ülejäänud 56% annab komisjon ELi eelarvest. Münchenis as uva Euroopa kooli puhul on 
Euroopa Patendiametil rahaline vastutus nagu komisjonil teistes Euroopa koolides. Euroopa 
Patendiameti maksed Euroopa koolide süst eemi moodustavad ligikaudu 7% kogumaksetest. 
                                                
 
8 Keeleosakonnata õpilased ning õpitoetuse programmid keskastmes on liiga uued, et nende kohta oleks 
praegu võrdlusandmeid. 
9 Euroopa koolide peasekretä ri büroo esitatud andmed. 
10 Euroopa koolidel on ühtne poliitika tingimuste suhtes, mille korral õpilane peab õppeaastat kordama. 
See on esitatud Euroopa koolid e üldeeskirjade artiklis 60. Euroopa koolides haridusalaste erivajadustega õpilaste programmide eelarverea muutus  
Aasta 2003 2004 2005 2006
KOKKU (eurodes) 1 680 670 2 045 499 2 331 233 2 604 399
Asjaomaste õpilaste arv 197 214 273 300 
(hinnanguline)
 
ET 8   ET Mitme viimase aasta jooksul on Euroopa kooli de süsteemile eraldat ud üldeelarve vahendid 
jäänud 1 kuni 14,4 miljoni euro ulatuses aastas kasutamata(vt 6. lisa). Kuigi selline alakulutamine tuleneb peamiselt ülehinnatu d personalikuludest, on alakulutamine olnud 
suhteliselt suurem tegevuseelarveridadel, nagu  haridusalaste erivajadustega õpilaste kulud, 
ekspertide kasutamine, personali koolitus jm, na gu näitab 7. lisa. Lisaks tundub, et Euroopa 
koolide vahelised erinevused nii esialgsete eelarvetaotluste kui  lõpuks kulutatava summa osas 
õigustavad finantsjuhtimise põhjalikku analüüs i, et tagada selle usaldusväärsus.  
Euroopa koolide eelarve ja eri vahenditest tehtud maksed on igal aastal stabiilselt kasvanud. 
ELi eelarvest antav toetus, mida haldab komisjon, on kasvanud 81,6 miljonilt eurolt 1995. aastal 118,4 miljoni euroni 2004. aastal (kasv 45%). Samal ajavahemikul on õpilaste arv 
kasvanud 33%, s.o 15 000 õpilaselt ligikaudu 20 000 õpilaseni. Koolide arv on kasvanud 
üheksalt koolilt 1995. aastal kaheteistkümne koo lini 2004. aastal ning peasekretäri büroo 
eelarve on samal ajavahemikul rohkem kui kahe kordistunud – 4 miljonilt eurolt 1995. aastal 
2005. aastaks eraldatud 8,2 miljoni euroni. ELi toetus peasekretäri büroo eelarvesse on 
ligikaudu 80%. ELi hinnanguline panus Eu roopa koolide eelarvesse 2005. aastal on 127 
miljonit eurot, s.o sama suur kui 2004. aastaks eraldatud eelarve. Siis ki oli 2004. aas ta eelarve 
14,4 miljoni euro ulatuses alakulutatud eeldatava test väiksemate vajaduste tõttu. Seepärast 
peaks ELi 127 miljoni euro suurune makse olema 2005. aastal Euroopa koolide vajadusteks 
piisav. Allpool esitatud tabe lis on näha Euroopa koolide kul utused kokku ja ELi maksed 
viimase kümne aasta jooksul.
11 
Euroopa koolide eelarve muutumine 1995–2004
050100150200250
1995
1996
19971998
1999
2000
2001
20022003
2004miljonit
Komisjoni toetus
Euroopa koolide 
 
                                                 
11 Euroopa koolide üldeelarve ja ELi maksed 2000. ja 2001. aastal on ebat avaliselt kõrged, kuna 
hoolekogu otsustas maksta kõigile õpetajatele, kes Euroopa koolides töötanud üle üheksa aasta, 2000/2001. õppeaastal ümberasumist oetust. Euroopa koolide finantskont rolöri hinnangul suurendas see 
Euroopa koolide eelarvet 35 miljoni euro võrra neil kahel aastal, ent vähendas ka järgnevate aastate 
eelarvet 4–5 miljoni euro võrra aastas. 
 
ET 9   ET Kuna ELi institutsioonid kasvavad ja ELi pers onal suureneb, on mõistlik eeldada, et Euroopa 
koolide eelarve suureneb. Siiski nä itab allpool toodud tabe l, et ei ole selget  seost 1. kategooria 
õpilaste arvu kasvu ja asjaomase Euroopa koo li ELi poolse rahastamise vahel. Tegelikult 
saavad suuremad Euroopa koolid protsentua alselt vähem ELi vahendeid kui on nende 1. 
kategooria õpilaste osakaal ning väiksemad Eur oopa koolid saavad prot sentuaalselt oluliselt 
rohkem ELi vahendeid, kui oleks põhjendatud nende 1. kategooria  õpilaste osakaalu puhul. 1. 
kategooria õpilaste arv neljas Euroopa koolis Be rgenis, Culhamis, Karlsruhes ja Molis on 
kokku 3,8% kogu süsteemi näitajast. Ent ELi maks ed nende nelja Euroopa kooli eelarvesse 
moodustavad 18,8% ELi kogumaksetest  Euroopa koolide süsteemi. Allpool esitat ud tabelis on 
näidatud osakaalude võrdlused (n ii 1. kategooria õpilaste kui ELi  osamaksete kaupa) seoses 1. 
kategooria õpilaste koguarvuga Euroopa koolide süsteemis ja ELi kogumaksetega Euroopa 
koolide eelarvesse 
 
1. kategooria õpilaste arvu ja ELi toetuse (kooli kohta) suuruse võrdlus  
 2003 2004 
 1. kategooria 
õpilaste 
osakaal (%) 
Euroopa 
koolides  ELi Euroopa 
koolidele 
makstud 
kogutoetuse 
osakaal (%)  1. kategooria 
õpilaste 
osakaal (%) 
Euroopa 
koolides  ELi Euroopa 
koolidele 
makstud 
kogutoetuse 
osakaal (%)  
Alicante  2,1 3,1 2,5 4,8 
Bergen  0,9 5,8 0,9 5,4 
Brüssel 1  14,5 14,4 14,7 14,4 
Brüssel 2  20,7 14,5 20,4 15,0 
Brüssel 3  18,4 13,6 18,7 13,2 
Culham  1,0 5,5 0,9 4,7 
Frankfurt 2,1 2,7 2,7 3,5 
Karlsruhe 1,1 3,7 1,0 3,3 
Luxembourg 1  24,5 17,4 19,1 17,1 
Luxembourg 2  0,0 4,8 1,0 
Mol 1,1 6,0 1,0 5,4 
München  8,4 0,9 8,2 0,8 
Varese 5,1 6,8 5,2 6,6 
Peasekretäri 
büroo  5,5 4,8 
Täiendav teave ELi rahaliste maksete kohta Euroopa koolide  kaupa ning Euroopa koolide 
eelarve muutumine on esitatud 8. ja 9. lisas. 
2004. aasta andmed ühe õpilase kulude ja õpila ste arvu kohta Euroopa koolides on esitatud 
järgmises tabelis.12 Euroopa koolid on esitatud suuruse järjekorras suurimast väikseimani.13 
                                                 
12 Tabel pärineb finantskontrolöri aastaaruandest. Ref # 2005-D-163, lk 12. 
13 Andmed Luxembourg 2 Euroopa kooli kohta pole õiged ning neid ei peaks arvestama, kuna see kool 
tegutses 2004. aastal üksnes neli kuud. 
 
ET 10   ET  2004: Kulud õpilase kohta (kogukulud) ja õpilaste arv
0 2.000 4.000 6.000 8.000 10.000 12.000 14.000 16.000 18.000 
lu b2 b3 b1 mu va ka al cu ff be mo l2Kulud õpilase kohta (eurodes)
Õpilaste arv  
 
lu = Luxembourg 1; b2, b3, b1 = Brüssel 2,3,1; mu = München; va = Varese; ka = Karlsruhe; al = Alicante; cu = 
Culham; ff = Frankfurt; be = Bergen; mo = Mol;l2 = Luxembourg 2  
3. EUROOPA  KOOLIDE  PEAMISED  VÄLJAKUTSED 
3.1. Laienemine 
Viimane laienemine ja tulevased laienemised muudavad Euroopa koolide süsteemi olukorra 
pingelisemaks, suurendades veelgi selle süsteemi keerukust ja suurust seos es uute keeltega ja 
õpilaste arvu kasvuga. Läbivaadatud hinnang u kohaselt on uutest liikmesriikidest pärit 
õpilaste arv 2004.–2007. aastal 1110 õpilast. See mõjutab peamiselt Brüsseli (80%) ja Luxembourg’i (20%) Euroopa koole. Teisi Euroopa koole laienemine tõenäoliselt ei mõjuta. 10. lisas on esitatud õpilaste hi nnanguline arv Brüsseli ja Luxembourg’i Euroopa koolides 
järgmisel viiel aastal, sh uutest liikmesriikidest pärit õpilased. 
Sätted
 
Haridusalased sätted kümnest uuest liikmesriigist pärit töötajate laste puhul on samad mis 
vanadest liikmesriikidest pä rit töötajate laste puhul. Hool ekogu on kehtestanud arvulised 
kriteeriumid keeleosakondade loomiseks ning kui need täidetakse, võidakse luua uusi 
keeleosakondi.14 Siiani on avatud üksnes poola, tšehhi ja ungari keele osa konnad Brüsselis ja 
Luxembourg’is, kuna nende riikide elanikkond on uute liikmesriikide hulgas suurim ning 
eeldatakse, et neil ei teki arvuliste kriteeriumide täitmisega probleeme. 
                                                 
14 Euroopa koolide avamise, sulgemise või säilita mise kriteeriumid. Ref # 2000-D-7510. lk 2. 
(Keeleosakonna avamiseks peab olema 75 õpilast  põhiastmes ja 84 õpilast keskastmes). 
 
ET 11   ET Seepärast ei ole praegu kuuest uuest liikmesriig ist (Eesti, Leedu, Läti, Slovakkia, Sloveenia ja 
Malta) pärit õpilastele keeleosakondi, mi s vastaksid nende emakeelele, ning nad 
integreeritakse olemasolevatesse keeleosakondadesse.15 Nende valik on olnud peamiselt 
inglise keele osakonna kasuks ning oluliselt vähe mal määral saksa ja prantsuse keele kasuks. 
See on tekitanud Brüsselis olukorra, kus veerandi  jaoks teatava klassi õpilastest võib õppetöö 
toimuda võõrkeeles. 
Sellises olukorras õpilastele täiendavate ke eletundide andmiseks on rakendatud kaks 
eriprogrammi. Esiteks tagatakse kõigile 1. ja  2. kategooria õpilastele emakeeletunnid (kuni 
viis tundi nädalas). See on kõigis Euroopa koo lides kasutatav poliitika ning seda kohaldatakse 
ka uutest liikmesriikidest pärit õpilaste puh ul, tingimusel, et on olemas nõuetekohase 
kvalifikatsiooniga õpetaja. Te iseks saavad muus keeleosakonnas kui emakeelne osakond 
õppivad õpilased täiendavat õpet vastava keeleo sakonna keeles, mis aitab neil järele jõuda. 
Selliste keeleosakondade olukord nõuab täiendavat järelevalvet ja hindamist, kuna need uued programmid on alles algusjärgus. 
Mõju hariduse andmisele suurtes Euroopa koolides
 
Siiani ei ole laienemine avaldanud märk imisväärset mõju Euroopa koolide personali 
suurusele. Palgatud on õpetajaid emakeeletundide andmiseks ning uutesse 
keeleosakondadesse. 2010. aastaks, s.o ajaks, m il kümnest uuest liikmesriigist pärit õpilaste 
arv peaks olema stabiliseerunud, võib tõenäoliselt olla toimunud järgmine laienemine. Selle 
mõju Euroopa koolide süsteemile ei ole veel tead a ning seda uuritakse lähiaastatel. Siiski on 
kogemused näidanud, et isegi väikestes keeleosakondades on vaja ligikaudu 15 lähetatud 
õpetajat. 
3.2. Detsentraliseerimine ja ametite vajadused 
Uute ametite loomisel kogu Euroopa Liidus  on oluline väljakutse mitmekeelse ja 
multikultuurse hariduse (Euroopa koolides antava le haridusele samalaadse hariduse) andmine 
ametite töötajate lastele. Väike töötajate ar v enamikus ametites ei õigusta uute Euroopa 
koolide loomist. Seepärast on vaja töötada vä lja uued mudelid, mis vastavad erinevatele 
vajadustele paindlikul ja asja kohasel viisil ning mis võimaldavad  neil tagada geograafilise 
tasakaalu personali värbamisel ning leida kõrge kvalifikatsiooniga töötajaid. See muutub 
keeruliseks ning mõnel juhul peaaegu võimatuks, kui  amet asub linnas, kus ei anta haridust 
vähemalt ühes levinumas keeles. Isegi kohtades, kus on alte rnatiive riiklikule 
haridussüsteemile (nt erakoolid), tuleb ameteid kohelda võrdselt Euroopa Komisjoni 
asutustega kohtades, kus on vä he töötajaid, ent kus on olemas  Euroopa kool (Culham, Mol, 
Bergen, Karlsruhe). 
Järgmises tabelis on esitatud ELi töötajate la ste arv praegustes väikestes Euroopa koolides 
Culhamis, Bergenis, Karlsruhes ja Molis 2003/2004. õppeaastal.16 
Euroopa kool Culham Bergen  Karlsruhe Mol 
ELi töötajate laste 14 66 83 85 
                                                 
15 Küproselt pärit õpilased asuvad õppima kreekakeelses (s.o emakeelses) osakonnas. 
16 Andmed Culhami, Bergeni, Karlsruhe ja Moli Euroopa koolide kohta on võetud nende koolide 2003.–
2004. aasta aruannetest. 
 
ET 12   ET arv 
Teistes ELi institutsioonides,  nt Thessaloníkis (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus ja 
Euroopa Ülesehitusamet) ja Sevillas (tulevikut ehnoloogiate instituut), tö ötavatel isikutel ning 
Parmasse oodatavatel (Euroopa Toiduohutusamet)17 töötajatel on sama palju või isegi rohkem 
lapsi, kellele tuleb anda mitmekeelset haridust.  11. lisas on esitatud la ste hinnanguline arv iga 
ameti puhul 2005. aastal. 
Vaatamata suurenevale pingele töötajate laste haridusvajadust e rahuldamisel kohtades, kus on 
ELi amet (või kus kavatsetakse mõni amet  avada), palus Euroopa Parlament 2002. aastal18 
hoolekogul uurida võimalust teha Euroopa küps ustunnistus kättesaadavaks ka väljaspool 
Euroopa koole koostöös kohalike koolidega. 2005. aasta aprillis ki itis hoolekogu heaks 
akrediteerimise raamistiku ja Euroopa koolide süsteemi põhielemendid, mis on esitatud 
asjaomase töörühma aruandes.19 Töörühm jätkab kohtumisi, et määrata kindlaks koostöö kord 
ja hinnata kaasnevaid kulusid. Kui kõik on ki ndlaks määratud ning hoolekogu kiidab korra 
heaks, palutakse eeldatavasti asjaomastel ELi institutsioonidel toetada rahaliselt ELi töötajate lastele hariduse andmist selliste s nn seotud/akrediteeritud koolides. 
Hoolekogu kõnealuse otsuse alus el kasutavad riiklikud asut used kolmes kohas – Parmas 
(Itaalia), Dunshaughlin (Iirimaa) ja Heraklioni s (Kreeka) – uut hindamissüsteemi, et nende 
antavat haridust mõõdetaks Euroopa koolisüs teemi käsitlevates sätetes nimetatud 
kriteeriumide põhjal. Iga kõnealune riiklik asutus on kohustunud andma mitmekeelset 
eriharidust (Euroopa kooli haridu s) oma territooriumil elavate ELi  töötajate last ele. Hariduse 
andmine sõltub ameti suurusest ja õpilaste ar vust (vt 12. lisa). Kavandatakse ka seda, et 
hoolekogu otsustab lubada se lliste koolide õpilastel, kus kasutatakse Euroopa koolide 
süsteemi, teha Euroopa küpsustunnistuse eksam.
20 Eeldatakse, et kui Euroopa küpsustunnistus 
on kättesaadav kõigile õpilastele, kes saavad Euroopa kooli haridust, kompenseerib see ühelt 
poolt nende riiklike asutuste pingut used, kes on investeerinud olulis i finants- ja inimressursse 
uue kõrgelt kvalifitseeritud kooli loomisse oma territooriumil, ning võimaldab teisalt ELi 
eelarvet paremini suunata se lle põhiprioriteedi täitmisele  vastavalt Euroopa koolide 
konventsioonile, s.o ELi töötajat e lastele hariduse andmine. 
3.3. Juhtimine 
Oluline ja keskne teema Euroopa koolide puhul on nende hoolekogud ning koolide juhtimise 
tulemuslikkus ja tõhusus. Süsteem, mis esialgse lt loodi ühe Luxembourg’ i kooli jaoks, kus on 
neli keeleosakonda ja mille hoolekogusse kuulus tollal üksnes kuus liikmesriiki, peab praegu 
tegelema 80 keeleosakonnaga 14 eri keeles 13 koolis seitsmes liikmesriigis. Hoolekogu ja 
selle ettevalmistuskomiteed koosnevad praegu  29 liikmest: 25 esinda jat liikmesriikidest 
(varsti rohkem) ning Euroopa Patendiameti,21 vanemate ühenduste, õpetajate 
personalikomitee ja Euroopa Komisjoni esin daja. 2002. aasta oktoobris jõustus uus Euroopa 
                                                 
17 Parmas Euroopa Toiduohutusameti töötajate laste arv on eeldatavasti üle 200, kui amet on lõpetanud 
töötajate värbamise. 
18 Böschi aruanne (FINAL A5-0395/2002) Euroopa koolide tulevase rahastamise kohta (2002/2083(INI)). 
19 II troika töörühma aruanne „Euroopa küpsustunnistus ja koostöö teiste koolidega”. Ref # 2005-D-342-
en-4. 
20 See võib hõlmata konventsiooni muutmist. 
21 Euroopa Patendiametil on hoolekoguga erikokkulepe, mille kohaselt ta kannab suurema osa Müncheni 
Euroopa kooli kuludest, nii nagu seda teeb komisjon ülejäänud Euroopa koolide puhul, ning mis annab 
talle koha hoolekogus. 
 
ET 13   ET koolide konventsioon ning alates sellest ajast on  enamiku otsuste vastuvõtmiseks vaja kaht 
kolmandikku poolthäältest. Viimase kahe aasta  kogemused on siiski näidanud, et hoolekogu 
otsustussuutlikkus pole ühehäälsuse nõudest loobumise tulemusel paranenud. Euroopa koole 
käsitleva teatise [KOM(2004)519 lõplik] kohaselt tuleks suure ndada kohalikku autonoomiat 
koolide juhtimisel. Suurema autonoomiaga pe aks kaasnema suurem aruandekohustus ning 
regulaarselt tuleks hinnata koolide tööd. 
Lisaks kõrgeimale organile  (hoolekogu) on Euroopa koolide  süsteemis hulk komiteesid, 
töörühmi ja alarühmi nii tsentraalsel kui koh alikul tasandil. Nende hulka kuulub mitu 
ettevalmistuskomiteed: kolm inspektorite nõukogu,22 kolm õppetöökomiteed,23 haldus- ja 
finantskomitee,24 mitmed ad hoc töörühmad, mille on loonud hoolekogu, ning kõigi Euroopa 
koolide haldusnõukogud, mis kogunevad kolm korda aastas. Need komiteed avaldavad 
arvamust või annavad nõu, et vähendada hoolekogu halduskoormust väiksemates 
juhtimisalastes küsimustes. Komisjon, mis osal eb üksnes osades neist, oli 2004. aastal 
esindatud rohkem kui 130 kohtumispäeval (osa lesid komisjoni Euroopa koolidega seotud 
ametnikud). 
Töörühm, millele 1995. aastal tehti ülesandeks ajakohastada Euroopa koolide üldeeskirju, 
esitas läbivaadatud eeskirjad al les käesoleval aastal. Hooleko gu otsuste konsolideerimine ei 
ole veel lõppenud. Viimane otsuste kogu koos tati 1995. aastal ning enamikku dokumente, sh 
hoolekogu otsuseid ei leia ka  internetist. Nii Euroopa Parlament kui komisjon on nõudnud 
suuremat läbipaistvust Euroopa  koolides, sh hoolekogu protokol lide ja otsuste avaldamist 
üldsusele. 
Isegi suure hulga komiteede puhul ei ole i kka veel selget korda, kuidas õpilased ja 
lapsevanemad saaksid kaevata koolide või hool ekogu otsuste peale. Euroopa koolide süsteemi 
juurde kuulub pretensioonide nõukogu, mille pool e saavad pöörduda Euroopa kooliga seotud 
isikud. Ent 2004. aastal teatas see nõukogu, et ta pole pädev tegelema muude kui 
haldusküsimustega, mis on tavaliselt seotud Euroopa koolide töötajatega.25 Seega on 
kaebused õpilaste ülemineku, haridusalaste erivajadustega õpil aste vastuvõtmise, 
distsipliinikomiteede otsuste, õppemaksu tõstmi se ja Euroopa küpsustunnistuse hinnete kohta 
tagasi lükatud. Seda on väga tugevasti krit iseerinud lõppkasutajad, kes on mõnes küsimuses 
pöördunud liikmesriigi kohtu poole. 
Vaatamata komisjoni ühele häälel e (29st) ja sellega kaasnevale  piiratud pädevusele peavad 
lapsevanemad ja ELi töötajad sageli komis joni vastutavaks hoolekogu või Euroopa kooli 
direktorite tehtud otsuste eest. Mõned on pöördunud Eur oopa ombudsmani poole, kes 
vaatamata komisjoni piiratud pädevuse t unnustamisele hoolekogus on korduvalt nõudnud, et 
komisjon edendaks head haldustava ja läbipaistvust Euroopa koolides.26 
                                                 
22 Üks alg- ja põhikoolitasemel, teine keskkooli tasemel ning ühiskomitee, kus on iga liikmesriigi 
esindajad. 
23 Üks alg- ja põhikoolitasemel, teine keskkoo li tasemel ning ühiskomitee, kuhu kuuluvad kõik 
inspektorid, direktorid ja asedirektorid, ning lapsev anemate, õpetajate ja õpila ste esindajad ja komisjoni 
esindaja. 
24 Sellesse komiteesse kuuluvad iga liikmesriigi esindaja d (tavaliselt rahandusministeeriumist), direktor, 
lapsevanemad, õpetajad, õpilased ja enamikul koosolekutel komisjon. 
25 Finantskontrolöri aastaaruanne, lk 6. 
26 Komisjon on esitanud sel teemal dokumendi (Ettepanek meetmete kohta suurema läbipaistvuse ja hea 
haldustava saavutamiseks Euroopa koolide süsteemis) ning ootab, et Euroopa koolid selle rakendaksid. 
 
ET 14   ET 3.4. 3. kategooria õpilased ja väi keste koolide elujõulisus 
Ehk kõige tundlikum teema Euroopa koolid e puhul on 3. kategooria õpilastelt nõutava 
õppemaksu tase. Ühelt poolt on Euroopa Pa rlament ja komisjon nõudnud, et õppemaksud 
oleksid lähemal tegelikele kulude le, teiselt poolt on lapsevanemat e, õpetajate ja direktorite 
esindajad olnud vastu õppemaksu olulisele suurenemisele, et mitte vähendada 3. kategooria õpilaste arvu Euroopa koolides. 
3. kategooria õppemaksud on viimase kolme aasta  jooksul märkimisväärselt tõusnud. See 
võib olla põhjustanud 3. kate gooria õpilaste arvu mõningase vähenemise mõnes Euroopa 
koolis. Ülerahvastatus Brüsseli koolides on  samuti takistanud 3. kategooria õpilaste 
vastuvõtmist nendesse koolidesse. Siiski on  vaatamata 3. kateg ooria õpilaste arvu 
mõningasele vähenemisele (36%lt 2002. aastal 32%le 2004. aastal) 3. kategooria õpilaste 
õppemaksudest saadud tulu Euroopa koolide eelarves suurenenu 6,5%lt 2002. aastal 8,4%le 
2004. aastal. 2004.–2005. aastal olid 3. kategooria õpilaste õppemaksud Euroopa koolidele järgmised: 2178 eurot algkoolis, 3028 eurot põhi koolis ja 4132 eurot keskkoolis, kusjuures 
kehtib 50% soodustus teise ja 75% soodustus kolmanda ja järgmise samast perest lapse puhul. 
Komisjon usub kindlalt, et 3. kategooria õp ilastel peaks olema jätkuvalt koht Euroopa 
koolides. Sellegipoolest tuleb saavutada asjak ohane tasakaal vanemate jaoks mõistliku 
õppemaksutaseme ja Euroopa maksumaksja toetuse summa piiramise vahel. Mõnes väikses Euroopa koolis on 3. kategooria õpilasi ligika udu 80% kogu õpilaskonnast ning neis koolides 
on see küsimus veelgi pingelisem ja tekitab isegi küsimuse asjaomaste koolide pikaajalise elujõulisuse kohta (vt lisasid 2 ja 8). Lisaks sellele tuleks tegeleda  3. kategooria õpilaste 
õppemaksust vabastamise kõrge tasemega neis väikestes Euroopa koolid es, kuna nendes leiab 
aset 65% kõigist vabastamise juhtudest Euroopa koolides (s.o 571 juhtu 882st).  
2000. aastal vastu võetud Gaignage’i kriteeriumites
27 on sätestatud võrdlusarvud Euroopa 
koolide loomiseks, s.o õpilaste miinimumar v keeleosakonna kohta, ning kinnitatud, et 
vähemalt 50% õpilastest väljaspool Brüsselit ja  Luxembourg’i asuvates Euroopa koolides 
peaksid olema 1. kategooria õpilased. Samas dokumendis on märgitud, et keeleosakonna või 
isegi kooli võib sulgeda, kui nime kirjas olevate 1. kategooria õpilaste arv ei õigusta enam 
kooli jätkuvat eksistentsi.28 Euroopa Parlament keskendus sellele teemale Böschi aruandes 
2002. aastal ning palus hoolekogul võtta meetmeid. S eetõttu on sulgemisel seitse väga väikest 
keeleosakonda neljas Euroopa koolis, s.o Bergenis , Culhamis, Karlsruhes ja Molis (Molis oli 
seitsmes keeleosakonnas kokku 1. kategooria õpilasi üksnes 17)29. 
Kuna praegune olukord paneb tõsiselt muretsema nende koolide kaugema tuleviku pärast, viib 
Euroopa Komisjon läbi välisuuringu nelja vä ikese Euroopa kooli eluj õulisuse kohta. Nende 
tulemused peaksid valmima 2006. aastal ning lo omulikult esitab komisjon need hoolekogule. 
Suunistes on ette nähtud, et uuringut läbiviivad konsultandi d külastavad neid Euroopa koole 
ja kohtuvad kooli esindajatega ning teevad komi sjoni, peasekretäri ja tema bürooga tihedat 
koostööd andmete ja muu asjakohase teabe saamis eks. Suunistes on samuti tehtud ülesandeks 
teha ettepanekuid alternatiivsete meetodite kohta ELi töötajate lastele hariduse andmiseks 
neljas asjaomases Euroopa koolis ning ülemineku- ja sotsiaalmeetmete kohta kooli sulgemise korral, pidades silmas, et praeguste õpilaste ja oks on keeruline leida al ternatiivseid lahendusi. 
                                                
 
27 Euroopa koolide avamise, sulgemise või säilitamise kriteeriumid. Ref # 2000-D-7510. 
28 Euroopa koolide avamise, sulgemise või säilitamise kriteeriumid. Ref # 2000-D-7510. lk 3. 
29 Dokumendi “Gaignage’i aruande keeleosakondi kä sitlevate kriteeriumide rakendamine”(vastu võetud 
hoolekogu koosolekul 2004. aasta jaanuaris) lisa. 
 
ET 15   ET 4. KOKKUVÕTE 
Euroopa koolid on ELi institutsioonide sotsiaal poliitika ja nende hea to imimise oluline osa, 
kuna nad aitavad muuta ELi institutsioonid pi kas perspektiivis atraktiivseks tööandjaks 
kõrgelt kvalifitseeritud persona li jaoks kogu Euroopas. Seepäras t usub Euroopa Komisjon, et 
tuginedes 1954. aastal loodud visioonile, on Eur oopa koolid olukorras, kus nad peavad 
edukalt võtma vastu tuleviku väljakutsed. 
Olles esmaste lõppkasutajate üks peamisi tööa ndjaid ja peamine Euroopa koolide süsteemi 
rahastaja, tunneb komisjon, et tema ülesanne on täpselt jälgida Euroopa koolide süsteemi 
toimimist, tagamaks et Euroopa koolid valm istaksid jätkuvalt meie  noori ette ühiskonnaks, 
kus on aina suurem konkurents ja mis põhineb aina rohkem teadmistel, andes samal ajal ELi 
institutsioonidele ja Euroopa maksumaksjatel e kulutustele vastavat  tulu. Kuigi koolid 
tegutsevad konventsiooniga loodud valitsustevahelis es raamistikus, usub komisjon, et ta peaks 
olema konstruktiivne partner, otsi des võimalusi süsteemi paremaks muuta ja aidates neid ellu 
viia. 
Seepärast koostas komisjon 2004. aasta juulis teatise [KOM(2004)519 lõplik] Euroopa 
koolide arendamise võimaluste kohta, mille s rõhutatakse eelkõige vajadust parandada 
juhtimis-, finants- ja haridusalaseid sätteid. Eelkõige usub komisjon, et  käesolevas aruandes 
esitatud Euroopa koolide süsteemi ülevaade näitab, et süsteemil seisavad ees mitmed olulised 
väljakutsed. Kuigi Euroopa koolid  olid oma loomise ajal esir innas, tuleb praegu teatavaid 
aspekte ajakohastada. Pärast 50 tegutsemisaastat on saabunud aeg Euroopa koolide toimimise 
ülevaatamiseks, et neis täiustuks pakutava hariduse kvaliteet ja laad, nad muutuksid 
tõhusamaks ja kulutasuvamaks, neis loodaks nüü disaegne ja asjakohane juhtimissüsteem, mis 
võimaldaks oluliste huvirühmade suuremat osalem ist, ning et nad teguts eksid läbipaistvamalt 
ja järgiksid parimaid tavasid hariduse vallas. Esimest aastaaruannet tuleks seepärast vaadelda koos koolide tulevikku käsitleva komisjoni tea tisega. Nende dokumentidega üritatakse leida 
vahendeid süsteemi arendamiseks ja parandamise ks, konsulteerides ja pidades aru riiklike 
asutuste ja ekspertidega ning kõigi Euroopa koolide süsteemi kuuluvate isikutega. 
 
ET 16   ET ANNEX 1  
Trends in Pupil Numbers in the European Schools 2001-2004  
The Brussels and Luxembourg pup il population is 12012 out of the 19862 in all the ES (i.e. 60%) 
The Brussels and Luxembourg cat 1 population is 9645 out of the 12412 in all the ES (i.e. 78%) Table 1: Total E S population by school and % comparison to total population in all ES  
2001 2002 2003 2004 Difference 
between 
2001 and 
2004  
Schools Pop % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. 
Alicante      464 2,55 858 4,52 950 4,78 950 
Bergen  798 4,70 728 3,99 695 3,66 664 3,34 -134 
Brussels I 2411 14,19 2135 11,71 2289 7.21% 2394 7.21% -17 
Brussels II 2845 16,75 2782 15,26 2769 14,59 2917 14,69 72 
Brussels III 1751 10,31 2550 13,99 2592 4,66 2773 4,48 1022 
Culham 913 5,38 903 4,95 884 4,66 889 4,48 -24 
Frankfurt      299 1,64 633 3,33 809 4,07 809 
Karlsruhe  1166 6,86 1176 6,45 1091 5,75 1074 5,41 -92 
Luxembourg I 3702 21,80 3724 20,43 3753 19,77 3101 15,61 -601 
Luxembourg II            827 4,16 827 
Mol 677 3,99 676 3,71 641 3,38 643 3,24 -34 
Munich  1376 8,10 1421 7,80 1455 7,66 1504 7,57 128 
Varese  1346 7,92 1369 7,51 1323 6,97 1317 6,63 -29 
Total 16985 100 18227 100 18983 100 19862 100 2877 
Table 2: Category 1 population by School and % comparison to total population in that school 
2001 2002 2003 2004 2004 
Schools Cat 1 %  Cat 1 %  Cat 1 %  Cat 1 %  Children 
of school 
staff % of 
cat 1 
in ES 
Alicante      119 25.65% 236 27.51% 308 32.42% 50 16,23 
Bergen  123 15.41% 109 14.97 % 107 15.40% 108 16.27% 35 32,41 
Brussels I 1730 71.75% 1470 68.85% 1657 72.39% 1825 76.23% 118 6,47 
Brussels II 2358 82.88% 2311 83.07% 2359 85.19% 2536 86.94% 101 3,98 
Brussels III 1345 76.81% 2051 80.43% 2100 81.02% 2319 83.63% 87 3,75 
Culham 104 11.39% 113 12.51% 113 12.78% 107 12.04% 82 76,64 
Frankfurt      88 29.43 % 238 37.60% 329 40.67% 46 13,98 
Karlsruhe  119 10.21% 121 10.29 % 123 11.27% 130 12.10% 48 36,92 
Lux. I  2773 74.91% 2784 74.76% 2797 74.53% 2372 76.49% 121 5,10 
Lux. II             593 71.70% 27 4,55 
Mol 130 19.20% 143 21.15% 127 19.81% 127 19.75% 37 29,13 
Munich  846 61.48% 915 64.39% 963 67.77% 1018 66.88% 62 6,09 
Varese  542 40.27% 579 42.29 % 585 44.22% 640 48.60% 95 14,84 
Total 10070 59.29% 1080
3 59.27%1140
5 60.19% 12412 62.45% 909 7,32 
 
ET 17   ET ANNEX 2  
Category 3 Pupil Numbers in the European Schools 2001-2004  
2001 2002 2003 2004 
Schools Pop. % Pop. % Pop. % Pop. % 
Alicante      342 73.71% 618 72.03% 639 67.26% 
Bergen  670 83.96% 604 82.97% 579 83.31% 547 82.38% 
Brussels I 652 27.04% 638 29.88% 599 26.17% 532 22.22% 
Brussels II 345 12.13% 331 11.90% 265 9.57% 230 7.88% 
Brussels III 379 21.64% 479 18.78% 455 17.55 % 416 15.00% 
Culham 761 83.35% 734 81.28% 722 81.67% 730 82.11% 
Frankfurt      202 67.56% 373 58.93% 431 53.28% 
Karlsruhe  982 84.22% 968 82.31% 859 78.74% 810 75.42% 
Luxembourg I  704 19.02% 709 19.04% 719 19.16% 577 18.61% 
Luxembourg II             140 16.93% 
Mol 547 80.80% 527 77.96% 501 78.16% 493 76.67% 
Munich  403 29.29% 370 26. 04% 374 25.70% 366 24.34% 
Varese  687 51.04% 664 48.50% 599 45.28% 502 38.12% 
Total 6130 36.09% 6568 36.03 % 6663 35.10% 6413 32.29% 
 
ET 18   ET Table 3: Category 3 population by School and % comparison to total population in that school 
2003/2004 Cat 3 Fee Exoneration in ES
0100200300400500
Alicante
Bergen
Bxl 1
Bxl 2Bxl 3
Culham
Frankfurt
Karlsruhe
Lux 1
Mol
Munich
VareseThousandseuros
 
The data for above graph are taken from the Annual Report of the Financial Controller . Ref # 2005-D-163. 
Tables 1, 2 and 3 are taken from the Annual Report of the Secretary Gener al to the Board of Governors of the 
European Schools . Ref # 1612-D-2004 .
 
ET 19   ET ANNEX 3  
Staffing Levels in the European Schools for 2005-2006  
 
ET 20   ET Alicante
BergenBruxelles1
Bruxelles2
Bruxelles3
Culham
FrankfortKarlsruheLuxembourg1Luxembourg2Mol
München
Varèse
4 3 7,25 5,5 7 3 3,5 4,5 7 3,5 3 7 6,78 14,75 79,78
22 3 , 533323523436 4 4 , 5
11111111211116 2 033765233734450 5 5
11112111 * *1 * *2 * *0 1 2
4 2 , 5 7 , 587343 1 191530 6 81 0 , 5 1 , 7 1 , 5 1 , 5 0 , 51 0 , 8 1 , 511110 1 4
224443 1 , 5 2 , 56 0 , 52 3 , 53 1 , 5 3 9 , 5
Total AAS posts 18 15 32,95 30 30,5 16,5 17 18,8 39,5 21 15 27,5 22,78 28,25 332,78
33333333423330 3 9
68 64 177 188 178 66 58 81 235 52 65 86 100 0 1418
11111010111100 1 0
1 3116
77
72 68 182 192 182 69 62 84 243 55 70 90 104 7 1480
9
0 83 215 22 2212,5 85,5 7 9102,8282,5 7 6 85 117,5 126, 835,25 1813
944 690 2433 2923 2766 854 808 1076 3112 734 647 1514 1348  19849
307 109 1870 2543 2334 100 332 131 2389 527 130 1022 655 12449
1 0 81 11 31 31 01 01 01 11 0 81 31 1 1 1
319 1 1 1 114187295 7AAS posts in organigram 
as of Jan 2006;       
Seconded  posts in 
organigram as of Sept 
2005
Secretaries/assistants/commis
Detached / seconded Staff - levels in ES organigram for 2005-2006
No of cat 1 pupils per staffPupil population (2005)*
Cat 1 pupils (2005)*No of pupils per staffTotal Seconded Staff
Seconded and AAS staffBursars
LibrariansOffice of Secretary GeneralNurses/medical assistantsICT technician/ICT assistants
Directors / Deputy DirectorsNursery class assistants
Preparateur/teaching assistants
TOTALOffice of  Secretary 
General of the 
European Schools
* Figures provided in April 2005 by the Office of Secretary General of the European Schools
** Librarians are seconded personnel in this schoolTeachersTechnicians/workers
LibrariansEUROPEAN SCHOOL
Secretaries/assistants/commis
Accountants/bursars/assistants
 
 
ET 21   ET ANNEX 4  
Statistic on Results Obtained in the European Baccalaureate (Bac)  
Table 1: % of pupils who successfully passed the in the Bac in the ES, 1995-2004 
Year 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 
Pass rate 95.7% 95.7% 95.5% 97.2% 96% 96.4% 97.2% 98.3% 97.2% 98.1% 
Table 2: % of pupils who scored 80% or higher in Bac in the ES, 1995-2004 
Year 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 
>80%  21% 21.1% 18.8% 22.4% 23.4% 27.3% 28% 29% 33% 29% 
Table 3: % op pupils who scored 75% or higher in Bac in ES, 1995-2004 
Year 1995 – 1999 Average 2000 2001 2002 2003 2004 
>75% 41.3% 45.7% 45.9% 45.5% 51.5% 49.6% 
Table 4: Average Bac score of all pupils in ES, 2000-2004 
 
Comparative Data on Language Section Results in the European Baccalaureate, 2004  
Table 5: % of pupils succeeding in the Bac in 2004 by Language Section 
Table 6: % of pupils succeeding in the Bac on average between 1995-2004, by Language Section 
Table 7: % of pupils scoring >75% in the Bac in 2004, by Language Section 
Table 8: % of pupils scoring >75% in the Bac, on average 1995-2004, by Language Section 
 Year 2000 2001 2002 2003 2004 
Average EB mark 7.4 7.4 7.5 7.6 7.6 
2004 SW FI DK NL IT EN ES DE FR GR PT 
pass rate  100 100 100 99,2 99,1 99,1 97,7 97,7 97,2 95,5 95,3 
Avg 1995-2004 FI DK EN SW NL DE GR IT ES FR PT 
pass rate 100 99,8 98,5 98,3 98,3 97,3 97,2 97,2 95,6 95,4 94 
2004 FI SW GR DE DK EN average PT IT NL FR ES 
>75% 92 71 68 62 62 58 49,6 44 39 39 37 36 
Avg 1995-
2004 FI SW DK GR DE EN average IT ES NL FR PT 
>75% 79,9 73,8 63,2 60,7 56,2 54,47 51,6 39,6 36.7 34,9 34,9 33,5 
 
ET 22   ET ANNEX 5  
%  Repeat rates/school
02468101214
Bergen
Brussels 1
Brussels 2
Brussels 3
Cul ham
Karl sruhe
Luxem bourg
Mol
Munich
Varese
Al l  E.S.2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
%  Repeat Rates / Language Section
012345678910
German
Dani ch
Greek
English
Spanish
Finish
French
Italian
Dutch
Portuguese
Swedish
Average2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
 
ET 23   ET % Repeat Rates / Year Level in Secondary
024681012
1 sec
2 sec3 sec
4 sec
5 sec
6 sec
Avg2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
 
ET 24   ET ANNEX 6  
Total Allocated vs Executed Budgets Comparison in the ES System 2000-2004  
 
Year 2000 2001 2002 2003 2004 
  alloc exec alloc exec alloc exec alloc exec alloc exec 
School                      
Luxembourg 34.456.692 33.977.968 34.210.582 32.957.559 32.284.456 31.574.527 31.945.707 31.229.866 34.562.372 32.671.20 5
Lux II 
(4months)                 2.722.894 2.058.52 4
Brussels I 29.819.176 28.135.116 28.226.386 25.912.899 23.755.967 22.817.588 23.962.277 22.694.123 26.021.831 24.202.76 3
Brussels II 27.928.123 27.563.406 27.424.908 27.394.960 23.662.085 23.940.633 24.468.782 24.792.967 26.646.298 26.388.69 9
Brussels III 12.600.341 14.219.152 17.063.462 17.101.474 19.130.383 18.858.833 22.285.783 22.415.008 24.246.378 23.545.73 3
Munich 15.680.626 15.271.062 16.232.026 15.241.501 14.826.346 14.784.591 15.892.679 15.782.917 18.572.297 16.815.07 5
Varese 15.295.071 15.362.270 15.536.782 14.732.380 14.667.823 14.493.087 15.274.106 15.060.188 15.794.950 15.585.131
Karlsruhe 12.634.553 12.762.941 11.895.663 11.567.255 11.870.902 10.933.169 11.480.626 11.276.785 11.753.185 11.228.53 2
Culham 12.307.344 13.889.837 13.164.212 12.101.021 12.200.603 11.437.042 12.330.374 11.114.141 12.277.338 10.861.82 4
Bergen 12.757.157 12.404.488 12.485.698 11.450.350 11.536.600 10.623.375 11.858.242 10.808.872 11.483.558 10.677.10 6
Mol 10.964.087 10.334.241 10.559.021 10.055.345 10.199.853 9.970.209 10.704.772 10.231.665 10.994.523 10.245.05 2
Alicante         1650000 1514192 5748702 5316744 9.921.031 8.268.17 0
Frankfurt         1700000 1149324 5637352 4638920 8.698.131 7.440.34 0
Ofc Sec-Gen 6.243.796 5.675.667 6.554.765 5.894.574 6.885.436 6.399.617 7.186.488 6.808.403 7.987.360 7.286.97 0
                      
TOTAL 190.686.966 189.596.148 193.353.505 184.409.318 184.370.454 178.496.187 198.775.890 192.170.599 221.682.146 207.275.12 4
Not spent   1.090.818   8.944.187   5.874.267   6.605.291   14.407.02 2
  
 
ET 25   ET ANNEX 7  
 Percentage of Budget Utilised in Each  European School and the Office of the 
Secretary General Compared to the Initial Budget Requested for 2004  
European School 
Lux I 
Lux II 
Brussels I 
Brussels II 
Brussells III 
Munich 
Varese 
Karlsruhe 
Culham 
Alicante 
Bergen 
Frankfurt 
Mol 
Office of 
Sec-Gen  
TOTAL E.S. 
SYSTEM 
Number of pupils 3835 734 2396 2847 2688 1483 1368 1163 918 914 759 740 674   19785 
Total Salaries: detached 
and locally hired teachers 
and managers, 
administrative staff, staff outside organisgramme, all 
social charges and 
benefits. 94,0% 72,3% 93,8% 99,4% 96,3% 87,8% 98,7% 95,5% 87,6% 83, 0% 92,7% 82,5% 92,7% 91,7% 93,1% 
Operational expenses: 
Training, conferences, missions, special projects, 
SEN programme, etc. 128,4% 71,8% 51,7% 70,8% 98,4% 82,7% 85,8% 64,7% 91,7% 94, 2% 64,6% 89,0% 92,8% 92,9% 82,3% 
Functional and 
administrative expenses: furniture, equipment, 
printing, cleaning, tel, fax, 
insurances, didactic 
material etc. 95,6% 93,4% 99,7% 99,7% 103,8% 114,4% 99,9% 101,1% 99,6% 84, 8% 99,6% 108,9% 97,2% 90,7% 98,6% 
UTILISATION OF TOTAL 
BUDGET ALLOCATED 94,5% 75,6% 93,0% 99,0% 97,1% 90,5% 98,7% 95, 5% 88,5% 83,3% 93,0% 85,5% 93,2% 91,2% 93,5% 
 
ET 26   ET ANNEX 8 
 
EU financial contribution to the ES annual budget by school  
           
 1995 1996 1997 1998 1999 2000* 2001* 2002 2003 2004 
Alicante      1.281.828 3.435.247 5.723.283 Bergen 5.833.608 6.356.958 6.388.801 6.979.595 6.995.189 8.483.134 7.116.390 5.985.727 6.349.789 6.346.386 
Bxl 1 19.335.913 21.719.305 20.988.385 20.601.472 21.029.992 20.300.446 18.811.353 15.527.268 15.836.882 17.010.951 Bxl  2 12.696.913 16.204.386 15.311.326 16.270.505 16.388.104 19.046.855 19.015.360 14.431.672 15.915.807 17.694.770 Brxl 3     4.037.630 10.221.836 11.878.666 12.543.329 14.973.514 15.655.353 
Culham 4.917.980 5.000.816 6.401.414 5.582.132 7.188.649 8.514.679 7.119.891 6.525.151 6.054.878 5.546.959 
Frankfurt      1.112.500 2.927.508 4.160.513 Karlsruhe 4.879.493 6.408.693 6.276.596 5.512.057 5.814.821 7.856.360 5.607.756 5.561.889 4.093.215 3.946.485 Lux 1 16.823.725 18.139.950 18.840.845 19.877.870 18.676.738 22.310.293 20.696.593 18.996.446 19.146.114 20.277.176 
Lux 2        1.208.960 
Mol 6.504.273 6.126.532 6.033.871 6.272.071 5.906.547 6.993.195 6.189.821 6.077.399 6.540.924 6.350.337 Munich 635.231 611.001 624.840 668.984 634.208 932.846 951.062 836.321 973.247 970.078 Varese 6.655.026 6.960.505 7.545.227 7.404.896 7.595.073 9.132.190 8.129.409 7.538.961 7.482.328 7.800.585 
OSG 3.335.958 4.580.649 5.019.041 4.394.012 4.714.003 5.027.289 5.238.656 5.647.616 6.075.597 5.665.198 
Total 81.618.120 92.108.795 93.430.346 93.563.594 98.980.954 118.819.123 110.754.957 102.066.107 109.805.050 118.357.034 
         
           
  
  
  
  
 The ES budget and the EU contribution to it for the years 2000 and 2001 are unusally high as a result of a BoG decision to 
pay the removal allowances to all teachers who had been in the system for longer than 9 year in that school year.  This early 
payment of the removal allowances, besides resulting in higher costs for the ES in the school year 2000-2001, also means that subsequent budgets are lower because the removal allowances already paid are not encountered in the year in which they occur.  
         
  
  
 It is estimated (by the OSG) that this decision had the effect of increasing the 2000 and 2001 ES budgets and specifically the 
EU subsidy by  35 million euros more than normal and by reducing the subsequent years by approximately  4-5 million euros 
per year.    
 
ET 27   ET ANNEX 9  
 
   Total Budget for the European School System 1995-2006    
            
 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 
Alicante        1.514.192 5.316.744 8.268.170 10.387.360 
Bergen 9.408.815 9.553.937 9.751.417 10.344.077 10.590.168 12.404.488 11.450.350 10.623.375 10.808.872 10.677.106 10.752.172 
Brussels 1 29.400.370 29.964.831 29.464.470 30.251.098 29.386.627 28.135.116 25.912.899 22.817.588 22.694.123 24.202.763 27.089 .538 
Brussels 2 20.219.149 22.427.046 22.532.853 23.866.422 24.527.102 27.563.406 27.394.960 23.940.633 24.792.967 26.388.699 27.272 .550 
Brussels 3     5.231.730 14.219.152 17.101.474 18.858.833 22.415.008 23.545.733 25.617.400 Culham 7.813.517 8.266.480 9.758.808 10.503.719 10.797.586 13.889.837 12.102.021 11.437.042 11.114.141 10.861.824 11.208.821 
Frankfurt        1.149.324 4.638.920 7.440.340 9.398.748 
Karlsruhe 9.974.327 10.534.488 10.173.922 10.304.481 11.202.614 12.762.941 11.567.255 10.933.169 11.276.785 11.228.532 11.171.4 42 
Luxembourg 1 25.828.255 26.631.439 27.390.562 29.012.394 30.221.863 33.977.968 32.957.559 31.574.527 31.229.866 32.671.205 33.2 72.011 
Luxembourg 2          2.058.524 6.420.443 
Mol 9.510.287 9.509.110 9.261.748 9.373.312 9.273.803 10.334.241 10.055.345 9.970.209 10.231.665 10.245.052 10.703.110 
Munich 10.810.071 11.371.787 11.519.371 11.734.445 12.717.308 15.271.062 15.241.501 14.784.591 15.782.917 16.815.075 18.711.626  
Varese 10.560.393 12.506.354 12.708.747 12.924.338 13.214.968 15.362.270 14.732.380 14.493.087 15.060.188 15.585.131 15.801.545  
Office Sec-Gen 4.048.813 5.222.526 5.567.010 5.049.424 5.348.393 5.675.667 5.894.574 6.399.617 6.808.403 7.286.970 8.188.302 
Total 137.573.997 145.987.998 148.128.908 153.363.710 162.512.162 189.596.148 184.410.318 178.496.187 192.170.599 207.275.124 2 25.995.068 
            
NB: the 1995 – 2004 figures are actual spen t budget whereas the 2005 are the provisional allocated budget to the schools. 
 
ET 28   ET ANNEX 10  
2006-2010 FORECAST OF PUPIL NUMBERS IN THE BRUSSELS AND 
LUXEMBOURG EUROPEAN SCHOOLS   
All 3 European Schools in Brussels  
 2003/4 
Actual  2004/5 
Estimate 2004/5 
Actual 2005/6 
Estimate 2006/7 
Estimate 2007/8 
Estimate 2008/9 
Estimate 
 2009/10 
Estimate 
 
New Cat I 
pupils from:  new MS  +  old MS  
  
200 
+ 
150  
333  
300 
+ 
150  
300 
+ 
150  
250 
+ 
150  
250 
+ 
150  
0 
+ 
150 
Cat. III pupils leaving ES   
  
- 150  
-141  
- 110  
- 140  
- 140  
- 120  
-120 
 TOTAL   
7.930  
8.130  
8.122  
8.470  
8.780  
9.040  
9.320  
9.350 
The 2 European Schools in Luxembourg  
 2003/4 
Actual  2004/5 
Estimate 2004/5 
Actual 2005/6 
Estimate 2006/7 
Estimate 2007/8 
Estimate 2008/9 
Estimate 
 2009/10 
Estimate 
New Cat I 
pupils from:  new MS  +  old MS  
  
25 
+ 
30  
68  
60 
+ 
40  
50 
+ 
50  
50 
+ 
50  
25 
+ 
60  
0 
+ 
60 
Cat. III pupils leaving ES   
  
- 50  
-65  
- 40  
- 50  
- 35  
- 50  
-40 
 TOTAL   
3.835  
3.840  
3.846  
3.900  
3.950  
4.015  
4.050  
4.070 
 
ET 29   ET ANNEX 11  
COMMUNITY AGENCIES 
 Agency Location Staff in
2005 Estimated 
number of 
pupils30 
1. CEDEFOP Thessaloniki** 91 55 
2. EUROFOUND Dublin 94 56 
3. AEE / EEA * Copenhague 115 69 
4. ETF Turin 104 62 
5. OEDT/EMCDDA* Lisbon*** 77 46 
6. OHMI/OHIM* Alicante 675 405 
7. EU - OSHA Bilbao 37 22 
8. OCVV/CPVO* Angers 38 22 
9. CdT Luxembourg 181 108 
10. EUMC Vienna 37 22 
11. EAR Thessaloniki** 115 69 
12. EFSA Parma 194 116 
13. AESM/EMSA* Lisbon*** 95 57 
14. AESA/EASA* Cologne 200 120 
15. ENISA Heraklion 40 24 
16. ECDC Stockholm 29 17 
17. EMEA London 379 227 
18. AFE/ERASI* Lille – 
Valenciennes 72 43 
19. Galiléo ? 15 9 
20. FRONTEX Warsaw 17 10 
3rd  Eurojust The Hague 87 52 
3rd pilier CEPOL Bramshill 18 11 
 TOTAL All locations 2710  1622 
* English acronym 
** Total agency staff in Thessaloniki 91+115 = 206 ; estimated number of pupils = 124 
*** Total agency staff in Lisbon 77 + 95 =172; estimated number of pupils = 103
                                                 
30 Statistics show the ration of pupils enrolled in a Euro pean School per staff member is 0.6 :1. This ratio 
is applied for the estimates above. 
 
ET 30   ET ANNEX 12  
Experimental Approaches to Delivering European Schooling in Parma Italy, 
Dunshaughlin Ireland and Heraklion Greece. 
A first alternative model of an “associated or acc redited” school is being established in Parma. 
There, the Italian authorities have almost reproduced a miniature ES which offers the 
complete range of ES programmes and which is  organised in 3 language  sections; English, 
Italian and French. The school, ‘S cuola per l’Europa’, was visi ted by a team of inspectors 
from the ES and they and the parents were very pleased with this experiment in an alternative 
delivery of European Schooling. The nursery and primary levels are operating this year with 
35 pupils, the first 3 years of secondary ar e scheduled to open in Sept 2005, years 4-5 
secondary in Sept 2006 and years 6-7 secondary in Sept 2007. Enrolments for Sept 2005 have 
already reached 210 pupils as the educational provi sion is attractive to ot her parents, besides 
the Agency staff, who are also interested to have their children partake in a European Schooling. The Italian authorities have borne and will continue to bear the full cost of this 
pilot project for another 3 years. 
In a second case, the Irish authorities offer a di fferent type of provision for the children of 
staff in the “Centre for European Schooling” in Dunshaughlin (near Grange) than that started last year in Parma. The Irish authorities have  dealt with this requi rement on an individual 
basis and have discussed and respected the expressed main concerns of the parents: 
proficiency in the child’s mother tongue,  appropriate English and second language 
programmes, and that the leaving certificate awarded to the child has wide recognition
31. The 
28 children (most in primary) from the Food and Veterinary Office (FVO) are integrated into 
national Irish schools where they receive instruction in English (a vehicular language and one 
that would facilitate mobility to another inte rnational or ES school) but also attend special 
courses at the “Centre for European Schooling” . Unlike the Parma model, no special classes 
are created for them or others  interested in re ceiving a European Schooling in language 
sections. They do however rece ive instruction in foreign la nguages, European Hours and 
Mother-tongue tuition as in the ES, and cooperate  with the ES in Mol for some exchanges and 
teaching by distance learning of some course s. After the latest BoG decision, the Irish 
authorities will try to organise lessons to meet the core criteria for European Schooling for the 
secondary. 
A third model is the planned cooperation of a national school with the ES system in 
Heraklion, Greece is yet again a different model in providing European Schooling. As the children of the European Network and Informa tion Security Agency (ENISA) will be very 
few (about 20 at most) the Parma example with 3 language sections cannot be functional. The 
Dunshaughlin model on the other hand where the children are integrated into the local schools 
(taught in English) is not feasible as the nati onal schools in Heraklion provide instruction in 
Greek. The proposed organisation of  the “Public School of Europ ean Education in Heraklion” 
is to provide the core elements of European Schooling in two language  sections: English and 
Greek. They will start the project in Sept 2005 a nd like the Italian and Irish authorities they 
will bear all costs themselves and will submit their request to be evaluated for compliance to the core criteria for European Schooling and late r for accreditation to become an “associated 
or accredited” school with the ES system. 
                                                
 
31 Centre for European Schooling in Dunshaughlin, Ireland. April 2005. Ref # 2005-D-34.