ET Euroopa Liidu Teataja C 95/34

Nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 (põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta) artikli 8 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine

2010/C 95/09

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 509/2006 artiklile 9 (1). Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

GTE REGISTREERIMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 509/2006

„SPIŠSKÉ PÁRKY”

EÜ nr: SK-TSG-0007-0051-18.01.2007

1. Taotlejate rühma nimi ja aadress:

Nimi: Slovenský zväz spracovateľov mäsa Aadress: Kukučínova 22 831 03 Bratislava SLOVENSKO/SLOVAKIA Tel +421 255565162 Faks +421 255565162 E-post: slovmaso@slovmaso.sk

Nimi: Český svaz zpracovatelů masa Aadress: Libušská 319 142 00 Praha 4 – Písnice ČESKÁ REPUBLIKA Tel +420 244092404 Faks +420 244092405 E-post: reditel@cszm.cz

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Slovaki Vabariik

Tšehhi Vabariik

3. Spetsifikaat:

3.1. Registreeritav(ad) nimetus(ed):

„Spišské párky” (slovaki ja tšehhi keeles)

3.2. Nimetus:

on iseenesest eripärane  väljendab põllumajandustoote või toidu eripära

Nimetus „Spišské párky” on iseenesest eripärane, kuna on hästi tuntud nii Tšehhi Vabariigis kui ka Slovaki Vabariigis. Nimetus on seotud pikka traditsiooniga ja sel on hea maine, lisaks seostub see teatava viineriliigiga (párky).

3.3. Kas taotletakse nimetuse reserveerimist määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõike 2 alusel?:

Registreerimine koos nimetuse reserveerimisega  Registreerimine ilma nimetuse reserveerimiseta

3.4. Toote liik:

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.5. Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

„Spišské párky” on valmistatud sisuga täidetud 24 mm läbimõõduga lambasoolest, millesse tehtud keerud eraldavaid üksikuid viinereid. Iga viineri kaal on ligikaudu 50 g. Viinerid on iseloomuliku, paprikaga maitsestamisest tuleneva roosakaspunase värvusega ning kergelt terava maitsega.

Füüsilised omadused

Ühtlane mitme meetri pikkune vorstirida, millesse tehtud keerud eraldavaid üksikuid viinereid.

Keemilised omadused

Rasvasisaldus: kuni 24 % ± 4 %

Soolasisaldus: kuni 2 % ± 0,4 %

Puhta lihasvalgu sisaldus vähemalt 10 massiprotsenti.

Organoleptilised omadused

— Välispinna omadused ja värvus: toode on lastud 24 mm läbimõõduga ja ühtlase pikkusega lambasoolde, millesse tehtud keerud eraldavaid üksikuid viinereid, mille pealispind on pehme ja veidi kortsuline, läikiva või mati oranžikaspruuni värvusega.

— Lõikepinna välimus ja värvus: lõikepind on paprika kasutamisest tulenevalt roosakaspunane, väikesed kollageeniosakesed on lubatud.

— Lõhn ja maitse: meeldiv värskelt suitsutatud toote aroom, kergelt vürtsikas, piisavalt soolane, kuum toode on hammustamisel mahlakas.

— Konsistents: pehmem või tihedam.

3.6. Punktis 3.1 esitatud nimetusega tähistatava põllumajandustoote või toidu tootmismeetodi kirjeldus:

Toote „Spišské párky” valmistamiseks kasutatakse kuni 10 %se rasvasisaldusega värsket loomaliha, kuni 10 %se rasvasisaldusega värsket sealiha, kuni 50 %se rasvasisaldusega värsket sealiha, seakamarat, joogivett, nitritipõhist soolamissegu, paprikapulbrit (100 ASTA), punase pipra pulbrit, polüfosfaate E 450 ja E 451 (P2O5-na väljendatult 3 g/kg), askorbiinhapet E 300 (0,5 g/kg) ning lambasoolt.

100 kg lõpptoodet „Spišské párky” sisaldab järgmisi aineid:

— kuni 10 %se rasvasisaldusega loomaliha: 21,2 kg; — kuni 10 %se rasvasisaldusega sealiha: 21,0 kg; — kuni 50 %se rasvasisaldusega sealiha: 38,0 kg; — seakamar: 12,0 kg; — joogivesi: 21,0 kg; — nitritipõhine soolamissegu (liha soolamiseks): 2,1 kg; — paprikapulber (100 ASTA): 0,62 kg; — punase pipra pulber: 0,62 kg; — polüfosfaadid (E 450 ja E 451): 0,30 kg; — askorbiinhape (E 300): 0,05 kg; — kestaks lambasool.

Tootmistehnoloogia

Looma- ja sealiha tükeldatakse eelnevalt ning seejärel hakitakse hakklihamasinas või lõigatakse peeneks lihalõikusmasinas. Lisatakse seakamar ja segatakse kõik koostisained pehmeks ühtlaseks massiks. Seejärel lisatakse segu, mis koosneb paprikapulbrist, punase pipra pulbrist, nitritipõhisest soolamissegust ja lisaainetest (polüfosfaadid (E 450 ja E 451 ning askorbiinhape E 300)). Segu lastakse kuni 24 mm läbimõõduga lambasooltesse. Iga üksik viiner on soolde tehtud keeruga eraldatud, nii et viineri kaal oleks ligikaudu 50 g. Lõpptooted riputatakse ühtlase ketina suitsutamisruumi suitsutusvarrastele suitsu ja kuivama. Viinereid suitsutatakse mitte üle 45 minuti kuumasuitsuga, mille temperatuur on kuni 68 °C. Seejärel keedetakse suitsutatud vorste temperatuuril 71–76 °C, kuni toote sees olev temperatuur on 70 °C. Sellist temperatuuri peab toote sees hoidma vähemalt 10 minutit. Pärast keetmist tuleb tooteid piserdada külma veega ja jätta nad aeglaselt jahtuma, kuni temperatuur viineri sees ei ületa + 4 °C.

3.7. Põllumajandustoote või toidu eripära:

Toote „Spišské párky” omapära tuleneb:

— kasutatud koostis- ja maitseainete sisaldusest ja vahekorrast;

— massi pehmusest ja homogeensusest;

— lambasoole kasutamisest;

— füüsikalistest, keemilistest ja organoleptilistest omadustest.

Kasutatud koostis- ja maitseainete sisaldus ja vahekord ning massi pehmus ja homogeensus

Toote „Spišské párky” omapära tuleneb pika aja jooksul väljakujunenud retseptiga ettenähtud koostisainetest, eelkõige looma- ja sealihast, mis koos seakamaraga on töödeldud ühtlaseks massiks, mis erineb oma pehmuse poolest muudest viineritest. Iseloomulik asjaolu on ka retseptis osutatud paprikapulbri ja punase pipra pulbri kasutamine.

Lambasoole kasutamine

Järgmine iseloomulik näitaja toote „Spišské párky” puhul on lambasoole kasutamine, mis tagab, et toode on muudest viineritest palja silmaga eristatav.

Füüsilis-keemilised ja organoleptilised omadused

Kõigi spetsifikaadiga ettenähtud tootmisetappidega on tagatud toote on ainulaadne lõhn ja maitse.

Iseloomulik etapp on keetmine enne tarbimist. Viinerite keeduvesi ei tohi keeda, kuna siis võib naturaalsoolest kest lõhkeda. Kui lambasool on lõhkenud, võib toode kaotada oma iseloomuliku mahlakuse. Toote „Spišské párky” iseloomulikud omadused pärast keetmist on vorstide mahlakus ja kergelt terav paprikamaitse. Vorstide tootmisel täpselt kindlaksmääratud koostisainete vahekorra tõttu tekib viineri „Spišské párky” murdmisel või hammustamisel krõpsuv heli, mis eristab seda selgelt muudest viineriliikidest.

3.8. Põllumajandustoote või toidu traditsioonilisus:

Viinerit „Spišské párky” hakati Slovakkias tootma üle saja aasta tagasi. Esimesed märkmed selle kohta pärinevad ajast, kui Spišské Podhradie kohalik lihunik Štefan Varsányi hakkas kasu lõikama Ungari aadlike sagedastest külaskäikudest Spiši lossi juures toimunud laatadele. Erilise tähelepanu tõmbamiseks hakkas lihunik müüma neil laatadel viinerit „Spišské párky”. Tema retseptil, mis põhines väga täpsel maitsestamisel paprika ja punase pipra seguga, oli suur edu ning mõne aja möödudes müüs ta oma vorste juba ka Ungaris ja Poolas.

Viineri „Spišské párky” eksporti lihtsustas ka Košice-Bohumíni raudtee, eelkõige Spišské Vlachy ja Spišské Podhradie raudteeharu ehitamine. Hommikul vara pakiti viinerid selleks mõeldud kastidesse ja pandi esimesele Spišské Podhradiest väljuvale rongile ning keskpäeval olid vorstid Budapesti maiasmokkade laual (František Žifčák „Kronika mesta Spišské Podhradie slovom i obrazom”, Mesto Spišské Podhradie, 1988).

Kuulus slovaki kirjanik Emo Bohúň on kirjeldanud oma kogemusi: „Spišské párky nimeliste viineritega oli palju tüli ja vaeva ning sageli ei teatud, kuidas nendega ümber käia. Neid ei saanud süüa noa ja kahvliga või murda nagu muid sarnaseid vorste (viršle). Viinerid tuli võtta näppude vahele, pista suhu, tõmmata huuled tihedalt vorsti ümber kokku ja alles siis hammustada. Nende pundunud naha all oli palju paprikast tulenevat mahlakust ning murdmisel, lõikamisel või kahvli sissetorkamisel oleks punased mahlajoad lennanud igas suunas saja meetri raadiuses. Tuletõrjujad oleks saanud neid üsna edukalt voolikute ja tulekustutite asemel kasutada.” (Štefan Žáry „Zlatoústi rozprávači”, Bratislava, Slovenský spisovatel, 1984).

Peale Štefan Varsányi olid „Spišské párky” tootjateks kuni aastani 1938 Grieger ja Blaško Spišské Podhradies, Slavkovský Spišské Vlachys ning Schretter, Schmiedt, Patrilla ja Lešňák Levočas. Spišské Podhradies peeti 1940. aastatel neljapäeviti kuulsaid seaturge, kus valitses tava, et kui ost-müük oli läinud hästi, kogunesid kauplejad suitsuliha tootvate lihunike peetavate tavernide laudade ümber ja tellisid viršle't (tol ajal nimetati viinerit „Spišské párky” niimoodi). Neid viinereid müüdi igas raudteejaamas. Kui rong seisma jäi, kostis kohe kellegi kõvahäälset karjumist „Spišské pááááááááááááárky, viršle, viršličky …!” („Viršle, viršličky, spišské …” SME, päevaleht, Bratislava, Petit Press, 7. september 1996, lk 7).

„Spišské párky” oli hästi tuntud mitte üksnes Spiši piirkonnas, kogu Slovakkias ja Tšehhi Vabariigis, vaid ka teistes riikides („Viršle, viršličky, spišské…” SME, päevaleht, Bratislava, Petit Press, 7. september 1996, lk 7). Nende sekka, kellele meeldis viinereid „Spišské párky” süüa, kuulus president G. Masaryk ning Ungari Parlamendi ülemkoja spiiker ning kultuuri- ja haridusminister krahv Albín Csáky. Tänu sellele mõjukale mehele pakuti viinereid „Spišské párky” Ungari valitsuskabineti istungitel (http://www.internet.sk/mediakurier/cei/44.htm). Viinereid „Spišské párky” pakuti ja pakutakse praegugi Tšehhi pubides (http://www.inzine.sk/article.asp?art=4214 – Peter Pišťanek „Ako som kupoval zámok. Zámockým pánom rýchlo ľahko a rýchlo”, 26. oktoober 2000). „Spišské párky” kuulus kokku töörahva päeva pidustustega („Uprš aný Prvý máj na košickom sídlisku železiarov”, SME, päevaleht, Bratislava: Petit Press, 2. mai 1997, lk 1) ning mitmete laatadega, näiteks käsitöölaat Spišská Nová Vesis, kus lisaks „Spišské párky” viineritele tutvustati ka unustatud kuid autentset anumat nende serveerimiseks. Anum oli valmistatud jämekeraamikas ning sel oli topeltpõhi vee keetmiseks nii, et viinereid sai pikka aega kuumana hoida („Česť spišských remeselníkov zachraňovali Košičania na stoloch”, SME, päevaleht, Bratislava, Petit Press 23. september 1997, lk 1).

Pärast Teist Maailmasõda võeti kogu Tšehhoslovakkia Vabariigis vastu eeskiri traditsioonilise kvaliteedi standardimiseks eesmärgiga seda säilitada, eeskirjaga määrati kindlaks koostisainete vahekord ja tootmismeetod (8. septembri 1954. aasta kvaliteedistandard TP, toiduainetetööstuse ministeerium).

Ajalooallikatele põhinedes võib selgelt väita, et kui koostisainena hakati lisama loomaliha, muutis see mõnevõrra toote retsepti, kuid ei muutnud siiski toote omadusi või selle kasutust, pigem vastupidi, koostisainete kombinatsioon muutis viineri maitse veelgi paremaks (ÚNK 57 7260, 1964).

Toote kõige iseloomulikum tunnus on selle mahlakus pärast keetmist ja paprikast tulenev kergelt terav maitse. Sama retsepti kasutavad „Spišské párky” tootjad ka tänapäeval (alates 1977. aastast ČSN 57 71 34 ning hiljem STN 57 71 34).

„Spišské párky” on tavapäraselt naturaalses lambasooles (lihunik Štefan Varsányi, kvaliteedistandard TP, 8. september 1954, toiduainetetööstuse ministeerium), mis on võrreldes muudest sooltega väga õhukesed. Vorstidel on üldjuhul väga hea maine mitte üksnes Slovakkias ja Tšehhi Vabariigis, vaid ka muudes riikides.

3.9. Eripära kontrollimise miinimumnõuded ja kord:

Kontrollida tuleb:

— koostisainetena kasutatava loomaliha, sealiha ja seakamara kindlast vahekorrast kinnipidamist; „Spišské párky” tootmisel on vaja kontrollida looma- ja sealiha ettevalmistamist, kuna sellega kaasneb rasvaprotsendile vastavate koostisainete valik ja kogused;

— seakamara lisamist;

— massi pehmust ja homogeensust; massi pehmus ja homogeensus määratakse kindlaks vaatluse ja puudutamisega;

— paprikapulbri ja punase pipra pulbri (värvustugevusega 100 ASTA) kindlaksmääratud vahekorrast kinnipidamist; paprikapulbri ja punase pipra pulbri (ASTA 100) segukoguse, nitritisegu, k.a lisaainete (polüfosfaadid E 450 ja E 451 ning askorbiinhape E 300) lisamist;

— lambasoolte kasutamist (kontrollida tarnija saatelehte);

— lõpptoote organoleptilisi omadusi (välispinna omadused ja värvus, lõikepinna omadused ja värvus, tekstuur, lõhn ja maitse); kontrollitakse visuaalselt ja sensoorse analüüsi abil tootmisprotsessi lõpus, selleks et teha kindlaks toote vastavus spetsifikaadi punktis 3.5 kindlaksmääratud omadustele;

— lõpptoote füüsilisi ja keemilisi omadusi: lambasoole suurim läbimõõt ja kaal ühe viineri puhul peab vastama spetsifikaadi punktis 3.5 osutatule.

Ametiasutused või spetsifitseerimisasutused kontrollivad spetsifikaadile vastavust üks kord aastas.

4. Ametiasutused või sertifitseerimisasutused, kes kontrollivad spetsifikaadile vastavust:

4.1. Nimi ja aadress:

Spetsifikaadile vastavust kontrollivad ametiasutused või sertifitseerimisasutused Slovakkia Vabariigis:

Nimi: BEL/NOVAMANN International, s r.o. Aadress: Továrenská 14 815 71 Bratislava P.O.BOX 11 820 04 Bratislava 24 SLOVENSKO/SLOVAKIA Tel +421 250213376 E-post: tomas.ducho@ba.bel.sk

 Riigiasutus Eraettevõte

Nimi: Štátna veterinárna a potravinová správa SR Aadress: Botanická 17 842 13 Bratislava SLOVENSKO/SLOVAKIA Tel +421 260257427 E-post: buchlerova@svssr.sk

Riigiasutus  Eraettevõte

Spetsifikaadile vastavust kontrollivad ametiasutused või sertifitseerimisasutused Tšehhi Vabariigis:

Nimi: Státní zemědělská a potravinářská inspekce Aadress: Kvetná 15 603 00 Brno ČESKÁ REPUBLIKA Tel +420 543540111 E-post: sekret.oklc@szpi.gov.cz

Riigiasutus  Eraettevõte

Nimi: Státní veterinární správa ČR Aadress: Slezská 7 120 00 Praha 2 ČESKÁ REPUBLIKA Tel +420 227010137 E-post: hygi@svscr.cz

Riigiasutus  Eraettevõte

4.2. Ametiasutuse või sertifitseerimisasutuse konkreetsed ülesanded:

— Ametiasutused või sertifitseerimisasutused kontrollivad spetsifikaadile vastavust Slovakkia Vabariigis ja Tšehhi Vabariigis.

— Kindlaksmääratud kontrolliasutus vastutab spetsifikaadi kontrollimise eest tervikuna.

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.