ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 31.3.2011 
KOM(2011) 159 lõplik 
  
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
EUROOPA LIIDU SAFA PROGRAMM 
SEK(2011) 301 lõplik 
ET 2   ET KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
EUROOPA LIIDU SAFA PROGRAMM 
 
(EMPs kohaldatav tekst) 
1. ELi  SAFA  PROGRAMM   
1.1. Lennuohutus kui Euroopa Liidu ja selle l iikmesriikide üks pe amiseid prioriteete 
Lennuohutus on Euroopa Liidu (EL) ja selle liikmesriikide jaoks prioriteetne. Selle eesmärgi 
täitmise peamine vahend on välismaiste õhus õidukite ohutuse hindamise ELi programm 
(SAFA). Programmi kohaselt peavad osalevad riigid kontrollima seisuplatsil kolmandate 
riikide õhusõidukeid, et teha ki ndlaks, kas õhusõiduki, meeskonna ja lennuki käitamise puhul 
kohaldatakse rahvusvahelisi ohutusnõudeid. SAFA  programm on alates sellest, kui see 
1996. aastal Euroopa tsiviillennunduskonverentsi (ECAC) egiidi all koos Ühinenud Lennuametitega (JAA) algatati, muutunud Euroopa ja rahvusvahelise lennuohutuse 
suurendamisel järjest olulisemaks. 
EL on SAFA programmi algusest saadik täieli kult toetanud ning selles SAFA juhtkomitee 
liikmena ja Euroopa Komisjoni poolt JAA-le  ettenähtud raha eraldamise kaudu aktiivselt 
osalenud. 
21. aprillil 2004 võttis ühendus Euroopa tsivi illennunduse ohutuse kõrge ja ühtse taseme 
saavutamise ja säilitamise ühenduse üldise stra teegia raames vastu Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu direktiivi 2004/36/EÜ ühenduse lennujaam u kasutavate kolmandate riikide 
õhusõidukite ohutuse kohta
1 (nn SAFA direktiiv). Direktiiviga pandi ELi liikmesriikidele 
juriidiline kohustus kontrollida seisuplatsi l oma lennujaamades maanduvaid kolmandate 
riikide õhusõidukeid, kusjuures „kolmanda riig i õhusõiduk” tähendab õhusõidukit, mida ei 
kasutata ega käitata ühegi liikmesriigi pädeva asutuse kontrolli all; kuid direktiiv ei keela ELi 
liikmesriigil kontrollida ka teiste ELi liikmesr iikide õhusõidukeid. ELi liikmesriikidele anti 
kaks aastat aega, et kehtestada riiklikud õigusaktid asjaomase direktiivi rakendamiseks2.  
Lisaks ECACi liikmesriikide peadirektorite otsu sele ja pärast seda anti SAFA programm üle 
Euroopa Ühenduse pädevusse, mistõttu alat es 1. jaanuarist 2007 vastutab ELi SAFA 
programmi haldamise ja edasise arendamise eest Euroopa Komisjon, keda kõnealuse ülesande 
täitmisel abistab Euroopa Lennundusohutusamet (European Aviation Safety Agency – EASA). EASA on Kölnis asuv Euroopa Komisjoni  amet, mille ülesanne vastavalt komisjoni 
määrusele (EÜ) 768/2006
3 on ELi SAFA programmi operatiivjuhtimine komisjoni nimel.   
Kuni 2006. aastani tegeles SAFA programmi rakendamisega Ühinenud Lennuametite 
Keskbüroo (Central Joint Aviation Author ities – CJAA). 2006. aasta lõpul anti SAFA 
koordineerimistegevus, sh keskandmebaas, CJAA-lt üle EASA-le. 
                                                 
1 ELT L 143, 30.4.2004, lk 76. 
2 Vt eelkõige 24. septembri 2008. aasta komisjoni aruanne ühenduse lennujaamu kasutavate kolmandate 
riikide õhusõidukite ohutuse kohta. K(2008) 5265 (lõplik). 
3 ELT L 134, 20.5.2006, lk 16. 
ET 3   ET 15 ELi mittekuuluva ECACi liikmesriigi jätkuv os alemine ja seega programmi üleeuroopaline 
mõõde tagati töökokkuleppe allakirjutamisega iga liikmesriigi ja EASA vahel. Arvestades ka 27-liikmelist ELi, võib uhkusega tõdeda, et ELi SAFA programmis on nüüd kokku 42 osalisriiki ( vt lisatud komisjoni talituste töödokumendi A liide ). 
1.2. Käesoleva aruande koostamise põhjused 
Käesolev aruanne annab selgelt tunnistust ELi pingutustest Euroopa õhuruumi ohutumaks 
muutmisel. Ohutusteabe läbipais tvus ja SAFA kontrollide olu lisemate tulemuste jagamine on 
ohutu lennutranspordisüsteemi aluspõhimõtted. Üldsuse usaldus lennutranspordi ohutuse 
vastu sõltub ka juurdepääsust piisavale teabel e rahvusvaheliste ohutusst andardite rakendamise 
kohta. Seoses sellega peab komisjon vastav alt direktiivi 2004/36/EÜ  artikli 6 lõikele 2 
avaldama igal aastal kokkuvõtliku aruande, mis tehakse kättesaadavaks üldsusele ja 
tööstusharu sidusrühmadele, ni ng mis sisaldab kogu saadud t eabe analüüsi. Analüüs peab 
olema selge ja kergesti mõiste tav ning see näitab, kas oht le nnureisijate turv alisusele on 
suurenenud. 
See on neljas aastaaruanne, mis hõlmab ajav ahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 
2009. 
1.3. ELi SAFA programmi toimimine 
Igas SAFA osalisriigis võib teostada õhusõiduki  (ELi liikmesriikide puhul „kolmanda riigi” ja 
ELi mittekuuluvate ECACi liikmesriikid e puhul „välismaise” õhusõiduki) kontrolli 
seisuplatsil, mis hõlmab peamiselt õhusõi duki dokumente ja juhendeid, lennumeeskonna 
litsentse, õhusõiduki nähtavat seisukorda ning kohustuslike salongi ohutusvahendite olemasolu ja seisukorda. Kõnealusele kontrollile viidatakse Rahvusvahelise 
Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) standardite 1. lisas (töötajate litsentseerimine), 6. lisas (õhusõiduki käitamine) ja 8. lisas (õhusõiduki lennukõlblikkus). 
Kontrolli teostamiseks rakendatakse kõikides osalisriikides ühtset menetlust. Kontrolli 
tulemuste kohta koostatakse aruanded, mille vorm on samuti ühtne. Märkimisväärsete 
rikkumiste puhul võetakse ühendust lennuettevõtjaga  ja lennuettevõtja päritoluriigi või 
registririigi lennuametiga, et leppida kokku parandusmeetmetes, mida kohaldatakse mitte ainult kontrollitud õhusõiduki, vaid ka teiste õhusõidukite suhtes, mille puhul võib esineda 
samasugune üldist laadi rikkumine. Kõiki arua nnetes sisalduvaid andmeid, samuti täiendavat 
teavet, saab kesksest elektroonilisest andmebaas ist, mille on loonud ja mida haldab EASA.  
ELi SAFA programmi peamised tunnusjooned on kokkuvõtlikult järgmised: 
• programmi kohaldamine kõigis SAFA osa lisriikides: põhimõ tteliselt kõigis 42 
ECACi liikmesriigis (ELi liikmesr iigid ja ELi mittekuuluvad ECACi 
liikmesriigid, kes on alla kirjutanud EASA töökokkuleppele); 
• SAFA seisuplatsi kontrolli tulemuste laia ldane levitamine keskandmebaasi kaudu; 
• nn alt-üles-lähenemisviis – programm on  üles ehitatud õhusõidukite tehnilisele 
kontrollile seisuplatsil; 
• selle teravdatud tähelepanu – keske ndutakse peamiselt ELi ja SAFA 
osalisriikidesse lendavate le kolmandate riikide õhusõi dukitele (kuigi SAFA 
kontrolle võidakse jätkuvalt teostada ka ELi liikmesriikide õ husõidukite suhtes); 
ET 4   ET • programmi olemuslik eesmärk on kontro llida vastavust rahvusvahelistele 
ohutuseeskirjadele (ICAO standardid),  mida tavapäraselt kohaldatakse 
rahvusvahelisel tasandil kõigi kontro llitavate õhusõidukite suhtes. 
1.4. ELi SAFA programmi suur panus üldisesse lennundusohutuse süsteemi 
Viimaste aastate jooksul läbiviidud SAFA kontrollidest saadud kogemused loovad välisriikide 
lennuettevõtjate ohutusest teatava üldpildi. See üldpilt on aga piiratud, sest ei ole võimalik 
saada täielikku ülevaadet ühegi  konkreetse õhusõiduki ega lennue ttevõtja ohutusest. Põhjus 
on see, et teatavaid aspekte on kontrolli käigus ajalise piirangu ja selle st tuleneva piiratud 
üksikasjalikkuse tõttu raske hinnata (nt mees konnatöö korraldamine, täielik lennukõlblikkus 
jne). Kõnealuste näitajate väärtust suur endatakse veelgi, tõst es ka SAFA kontrolli 
ühtlustamise taset osalisriikides. 
Konkreetsele õhusõidukile või le nnuettevõtjale saab täieliku hinnangu anda ainult pideva 
järelevalve abil, mida teos tab lennuettevõtja päritolu- või registririigi riiklik 
tsiviillennundusasutus. Seejuures saab ELi SA FA programmi kaudu saadud teavet kasutada 
järgmiselt: 
– peamiselt ennetava vahendina, mis aitab kindlaks teha võimalikke negatiivseid 
ohutusalaseid arengutendentse ja anna b konkreetse lennuette võtja puhul arvukate 
ja/või korduvate kõrvalekaldumiste avastamise korral selgelt märku võimalikest struktuursetest puudustest nii asjaomase le nnuettevõtja kvaliteedi kontrollis kui ka 
kõnealuse lennuettevõtja sertifitse erimise eest vastutava riikliku 
tsiviillennundusasutuse teostatavas ohutus järelevalves; selliseid negatiivseid 
arengutendentse võib leida ka konkreetsete õhusõi dukitüüpide puhul; 
– SAFA kontroll võib reaalajas anda otsese  panuse äsja kontrollitud konkreetse 
õhusõiduki ohutusse käitamisse, sundides kontrolliasutusi tagama, et vead kõrvaldatakse viivitamata enne kõne aluse õhusõiduki edasist käitamist. 
Lisaks sellele on SAFA kontrollid alates määruse (EÜ) nr 2111/2005
4 (mis käsitleb ühenduse 
nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle  suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu piires 
tegevuskeeldu) jõustumisest omandanud suurem a tähtsuse ühe sellise kriteeriumina, mida 
komisjon arvestab, kui teeb otsuseid lennue ttevõtjate lisamise koht a kõnealusesse ühenduse 
nimekirja. See on nii olnud alates esimese ühenduse nimekirja kehtestamisest 2006. aasta 
märtsis ja jätkunud nimekirja hilisemate  korrapäraste ajakohastamiste puhul. 
1.5. Programmi areng 2009. aastal jooksul 
Komisjoni talitused koos EASA-ga jälgivad pide valt praeguse SAFA programmi toimimist, et 
teha kindlaks edasise arengu võimalused.  
Nimelt on EASA komisjoni  direktiivi 2008/49/EÜ5 sätete kohaselt koo stanud ja avaldanud 
õhusõidukite seisuplatsil kontrollimist käsitleva ko rra kohta üksikasjaliku juhismaterjali teise 
väljaande. Kord hõlmab kõiki kohaldatav aid valdkondi: kontrol lide planeerimine, 
ettevalmistus ja teostamine, samuti jätkutegevused. 
                                                 
4 ELT L 344, 27.12.2005, lk 15. 
5 ELT L 109, 19.4.2008, lk 17. 
ET 5   ET Mitmeid 2007. aasta algatusi jätkatakse ka 2009. aastal ja neist on saamas ELi SAFA 
programmi tavameetmed. Need on näiteks osal isriikide poolt SAFA andmebaasi sisestatud 
aruannete andmebaasi kvaliteedikontroll ja an dmebaasi analüüs. Selle iga nelja kuu tagant 
tehtava analüüsi eesmärk on avastada potentsia alselt negatiivsed ohutusalased puudujäägid ja 
arengutendentsid võimalikult vara, et kõrvald ada puudujäägid enne, kui need rahvusvahelist 
lennundusohutust reaalselt kahjustama hakkaksid. Kõnealuse analüüsi teostamise metoodikat 
on parandatud ja täiustatud, et olemasolevai d SAFA andmeid võimalikult täielikult ära 
kasutada. 
Lisaks sellele alustas EASA 2009. aastal vastavalt komisjoni taotlusele läbirääkimisi erinevate 
lennuametitega üle kogu maailma eesmärgiga suurendada osalemist ELi SAFA programmis, säilitades samal ajal standardimise ja ühtlustamise kõrge taseme. 
Lõpuks algatas EASA standardimiskava, et ta gada kõikide SAFA kontrollide teostamise 
standardsel viisil kõikides SAFA osalisriikides. Kõiki riike auditeeritakse selleks, et kontrollida kohaldatavate ELi dire ktiivide ülevõtmist ning SAFA  inspektorite kvalifikatsiooni 
ja kontrollide teostamist käsitlevatest ühistest menetlustest kinnipidamist. Auditid viiakse läbi 
kooskõlas samade töömeetoditega, mida EASA ka sutab standardimiskontrollide puhul seoses 
muude lennuohutuse valdkondadega, eelkõige ne ndega, millele on osutatud komisjoni 
määruses (EÜ) nr 736/2006
6. 2009. aastal viidi läbi viis auditit järgmistes riikides: 
Luksemburg, Leedu, Portugal, Rootsi ja Šveits. 
1.6.  Riskipõhise lähenemisviisi kasutuselevõtt 
Komisjoni määrusega (EÜ) nr 351/20087 on kehtestatud SAFA kont rolli prioriseerimise 
kontseptsioon üleeuroopalises perspektiivis, mille  kohaselt osalisriigid peavad prioriteediks 
seadma teatava hulga seisuplatsil toimuvate tehniliste kontrollide teostamise teatavate 
käitajate suhtes (kas konkreetsete lennuettevõtjate  või kõikide teatavas riigis sertifitseeritud 
lennuettevõtjate suhtes). Prioriseerimisnime kirja koostab Euroopa Komisjon ja ajakohastab 
seda vajaduse korral regulaarselt vastavalt kõnealuses määruses sätestatud järgmiste 
kriteeriumidele: 
– SAFA andmebaasi analüüsimise jä rel EASA poolt edastatud teave; 
– lennuohutuskomitee koosolekut e põhjal kogutud teave; 
– liikmesriikidelt komisjonile edastatud teave. 
Lisaks sellele tuleb seisuplats il toimuv kontroll prioriteediks seada nii nende lennuettevõtjate 
suhtes, kes on kantud määrusega (EÜ) nr 2111/2005 kehtestatud ühenduse nimekirja (millesse 
kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldat akse ühenduse piires tegevuskeeldu) B lisasse, 
kui ka teiste lennuettevõtjate suhtes, kes on sertifitseeritud sama s riigis, kust on pärit 
ühenduse nimekirja samal ajal kuul uv mis tahes lennuettevõtja. 
EUROCONTROL toetab seda prioriseerimis e kontseptsiooni ka oma põhivahendiga, st 
Euroopa lennuliikluse korraldamisega, millega tagatakse osalisriikide reaalajas teavitamine nende prioriseerimisnimekirja kantud le nnuettevõtjate lennupl aanide olukorrast. 
                                                
 
6 ELT L 129, 17.5.2006, lk 10. 
7 ELT L 109, 19.4.2008, lk 7. 
ET 6   ET 2009. aasta 11 349st SAFA kontrollist teostati 2 253 (19,85%) prioriseerimisnimekirja kantud 
käitajate suhtes. 
2. SAFA  KESKANDMEBAAS 
EASA on hallanud SAFA keskan dmebaasi alates 2006. aasta de tsembrist, mil see viidi 
Hollandis asuvast Ühinenud Lennuametite Keskbüroost üle Saksamaal Kölnis asuvasse Euroopa Lennundusohutusametisse (EASA). Aruanne te andmebaasi lisamine jääb kõigi 42 
SAFA osalisriigi riiklike  lennuametite ülesandeks. 
2009. aastal teostasid SAFA osalisriigid 11 349 k ontrolli, mille käigus avastati ligikaudu 9688 
puudust ( vt personali töödokumendi A liide ). 
Andmebaasis sisalduvaid andmeid käsitatakse konf identsiaalsena. Kõigil osalisriikid e riiklikel 
lennuametitel on juurdepääs andmebaasile (t urvatud) internetiühenduse kaudu. 2009. aastal 
anti sidusjuurdepääs ka kolmandate riikide le nnuametitele vastavas riigis litsentseeritud 
lennuettevõtjate aruannete suhtes. 
3. KONTROLLITAVAD
 VALDKONNAD 
SAFA direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid  rahvusvaheliste ohutusnõuete täitmatajätmises 
kahtlustatavaid (näiteks EASA teostat ud andmebaasi regulaarse analüüsi põhjal) 
õhusõidukeid kontrollima esmajärjekorras. Li saks sellele on võimalik õhusõidukeid SAFA 
programmi raames seisuplats il pisteliselt kontrollida. 
Viis valdkonda, millele kontrollimisel võidakse keskenduda, on järgmised: 
(1) lennuettevõtja konkreetne päritolur iik (kontrollitakse konkreetse riigi 
lennuettevõtjaid); 
(2) konkreetne õhusõiduki tüüp; 
(3) konkreetsete lendude liik (regulaar lennud, mitteregulaarsed lennud, 
kaubavedu jne); 
(4) konkreetne kolmanda riigi lennuettevõtja; 
(5) konkreetne õhusõiduk, mis määratak se kindlaks individuaalse 
registreerimisnumbri järgi. 
Personali töödokumendi B, C ja D liidetes on  loetletud 2009. aasta jooksul kontrollitud 
lennuettevõtjad, nende päritolu riigid ja õhusõiduki tüübid. Neis rõhutatakse ELi SAFA 
programmi suurt katvust ja mittediskrimineer ivat kohaldamist ELi ja ELi mittekuuluvate 
riikide lennuettevõtjate suhtes. 
Programmi sujuvat toimimist illustreerib ka järgmine tabel, milles esitatakse koondatult 
liidetes sisalduv teave ja antakse tegevusülevaade.  
ET 7   ET Kontrollid  11 349 kontrolli … 
Lennuettevõtja  ...üle 1100 erineva lennuettevõtja suhtes... 
Lennuettevõtja päritoluriik  ... 131 riigist,... 
Õhusõiduki tüüp  kes käitavad 220 erinevat õhusõiduki tüüpi ja varianti 
Järgnev tabel kajastab asjaolu, et  valdav enamik kõigist lendude st ELi liikmesriikide piires on 
ELi lennuettevõtjate lennud ning et  üldiselt kasutasid SAFA os alisriigid jätkuvalt endise 
ECAC SAFA programmi üldisemaid kriteeriume. 
 ELi lennuettevõtjate 
suhtes teostatud 
kontrollid  ELi mittekuuluvate 
riikide lennuettevõtjate 
suhtes teostatud 
kontrollid  
2009  5917 5432 
Osakaal  52,1% 47,9% 
11 349 kontrollist 9462 (83,4%) teostasid ELi liikmesriigid (vt A liide). 47,9% (5432) 
kontrollimistest hõlmas kolmandates riikides li tsentseeritud lennuette võtjaid, ülejäänud 52,1% 
(5917) kontrollimistest aga ELi lennuettevõtjaid. 
4. SAFA  KONTROLLIDE  PEAMISED  TULEMUSED 
4.1. Ülevaade tuvastatud puudustest 
Iga SAFA kontrolli ajal kasutab SAFA insp ektor kontrollnimekirja, mis sisaldab kokku 54 
erinevat kontrollielemen ti, et kontrollida õhusõiduki vastav ust rahvusvahelistele eeskirjadele 
(ICAO standardid). Nende kontrollide käigus võ idakse tuvastada mitmeid puudusi (tavaliselt 
nimetatakse neid „ICAO standarditest kõrvale kaldumisteks”). Järgnevas tabelis antakse 
ülevaade puuduste koguarvust (finding – F) võrre ldes kontrollide koguarvu (inspection – I) ja 
kontrollitud elementide (inspected items – II) koguarvuga. Enamikul juhtudel siiski ei kontrollita kontrolli käigus kõiki  elemente, kuna õhusõiduki saabumise ja väljumise vahelisest 
ajast täieliku kontrolli jaoks ei piisa. Seepär ast võib tulemustest parema ülevaate anda pigem 
puuduste koguarvu ja kontrollitud elementide koguar vu suhe kui vaid kontrollikordade arvul 
põhinev suhe.  
 Ajavahemik  
  1. jaanuar 2009 – 31. detsember 2009  
Kontrollide koguarv (I)  11 349 
Kontrollitud elementide koguarv (II)  408 217 
Puuduste koguarv (F)  9688 
ET 8   ET Kontrollitud elementide keskmine arv 
ühe kontrollikorra kohta  35,99 
Puudusi ühe kontrollikorra kohta (F/I)  0,854 
Puudusi kontrollitud elementide kohta 
(F/II)  0,0237 
 
4.2. Kontrolli käigus tuvastatud puudused ja nende liigitamine 
Arvesse tuleb võtta mitte ainult puuduste koguarvu, vaid ka nende raskusastet. Selleks on 
kehtestatud kolm puuduste kategoo riat. 1. kategooria puudust kä sitatakse väikese puudusena; 
2. kategooria puudust käsitatakse olulise puudusena ja 3. kategooria  puudust käsitatakse suure 
puudusena. Sõnad „väike”, „oluline” ja „suur ” näitavad ICAO standardist kõrvalekaldumise 
määra. Kontrolli käigus avas tatud puuduste liigit amise esmane eesmärk on määrata kindlaks 
standardi järgimine ja selle eiramise tõsidus.  
Kontrollide arv ja puuduste li igitus kirjendatakse andmebaasis ning tulemused on esitatud 
järgmises tabelis. 
  
 Puuduste arv  
(F) Puuduste suhtarv  
(Fkat/I)  
Aasta Kontrollide arv  
(I) 1. 
kategooria  
(väike)  2. 
kategooria 
(oluline)  3. 
kategooria 
(suur) Kokku  1. 
kategooria 
F/ I 2. 
kategooria 
F / I 3. 
kategooria 
F / I F kokku / 
I 
11 349 3880 3816 1992 9688 0,342 0,336 0,176 0,854 
2009 
  40% 39,4% 20,6% 100,00%         
 
4.3. Ajaline ülevaade 
         Aasta            
  1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Kokku  
1996-
2009 
Kontrollide 
koguarv (I)  75 1748 2767 2833 2394 2706 3234 3413 4568 5457 7458 8594 10 337 11 349 66 933 
Kontrollitud 
elementide koguar v
(II) 1675 31 413 88 400 95 524 80 454 82 935 93 681 100 014 148 850 181 440 260 524 300 035 358 046 408 217 
2 231 208
Puuduste 
koguarv (F)  212 1951 2573 2631 2587 2851 3064 3242 6799 8492 12 481 12 073 11 298 9688 79 942 
Puudusi ühe 
kontrollikorra 
kohta (F/I)  2,8267 1,1161 0,9299 0,9287 1,0806 1,0536 0,9474 0,9499 1,4884 1,5562 1,6704 1,405 1,093 0,854 
1,194 
Puudusi 
kontrollitud 
elementide kohta 
(F/II) 0,127 0,062 0,029 0,028 0,032 0,034 0,033 0,032 0,046 0,047 0,048 0,040 0,032 0,024 
0,036 
ET 9   ET  
751,7482,767 2,833
2,3942,7063,2343,4134,5685,4577,4588,59410,33711,349
02,0004,0006,0008,00010,00012,000
1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 
SAFA kontrollide arv aastas alates programmi rakendamisest 1996. aastal 
 
2.83
1.12
0.93 0.951.561.67
1.40
1.09
0.851.49
0.95
1.051.08
0.93
0.000.501.001.502.002.503.00
1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 
Puuduste keskmine arv ühe kontrollikorra kohta (1996–2009) 
ET 10   ET 4.4. Kontrollimisel tuvastatud puudus te piirkondlik jagunemine 
    Puuduste arv (F)  Puuduste suhtarv (Fkat/I)  
Piirkond  Kontro
llitud 
riikide 
arv Kontrollit
ud lennu-
ettevõtjate 
arv Kontr
ollid 
(I) 1. 
katego
oria 
(väike)  2. 
kategooria 
(oluline)  3. 
katego
oria 
(suur) Kokku 1. 
katego
oria F/ 
I 2. 
kategoor
ia F / I 3. 
katego
oria F / 
I F kokku 
/ I 
EL8 27 528 5917  1603  1562  845 4010  0,271  0,264  0,143  0,678  
EUROOPA 
(ECACi 
riigid)9  43 677 7570  2202  2173  1064  5439  0,291  0,287  0,141  0,718  
Vene 
Föderatsioon, Valgevene ja 
Kesk-Aasia
10 7 88 931 408 381 219 1008  0,438  0,409  0,235  1,083  
Põhja-
Ameerika11 3 111 633 263 159 139 561 0,415  0,251  0,220  0,886  
Ladina-
Ameerika ja 
Kariibi mere 
saared12 20 43 171 86 105 44 235 0,503  0,614  0,257  1,374  
Lähis-Ida ja 
Põhja-Aafrika
13 18 94 1 284  618 650 345 1613  0,481  0,506  0,269  1,256  
Aafrika14 22 40 410 140 204 98 442 0,341  0,498  0,239  1,078  
Aasia15 
17 47 315 155 136 80 371 0,492  0,432  0,254  1,178  
                                                 
8 EL - Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, 
Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsus maa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, 
Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik. 
9 Euroopa (ECAC) – Albaania, Armeenia, Aserbaidžaa n, Austria, Belgia, Bosnia ja Hertsegoviina, 
Bulgaaria, Eesti, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Gruusia, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, 
Itaalia, Island, Kreeka, Küpros, Leedu, Läti, Luksemburg, Malta, Moldova Vabariik, Madalmaad, 
Monaco, Montenegro, Norra, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, San Marino, Serbia, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Šveits, Ta ani, Türgi, Tšehhi Vabariik, Ukraina, Ungari, 
Ühendkuningriik. 
10 Vene Föderatsioon, Valgevene ja Kesk-Aasia – Kasa hstan, Kõrgõzstan, Valgevene, Vene Föderatsioon, 
Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan. 
11 Põhja-Ameerika – Ameerika Ühendriigid, Bermuda, Kanada. 
12 Ladina-Ameerika ja Kariibi mere  saared – Anguilla, Antigua ja Barbuda, Argentina, Aruba, Bahama 
saared, Barbados, Belize, Boliivia, Brasiilia, Colomb ia, Costa Rica, Dominica, Dominikaani Vabariik, 
Ecuador, El Salvador, Grenada, Guatemala, Guyana, Haiti, Hollandi Antillid, Honduras, Jamaica, Kaimanisaared, Kuuba, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peruu, Puerto Rico, Saint Kitts ja 
Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Su riname, Trinidad ja Tobago, Tšiili, Turks ja Caicos, 
Uruguay, Venezuela (Bolívari Vabariik). 
13 Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika (MENA) – Alžeeria, Araabia Ühendemiraadid, Bahrein, Egiptus, Iisrael, 
Iraak, Iraan (Islamivabariik), Jeemen, Jordaania, Katar, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Omaan, 
Saudi Araabia, Sudaan, Süüria  Araabia Vabariik, Tuneesia. 
14 Aafrika (AFR) – Angola, Benin, Botswana, Burkina Faso, Burundi, Cabo Verde, Côte ďIvoire, 
Djibouti, Ekvatoriaal-Guinea, Eritrea, Etioopia, Gabon, Gambia, Ghana, Guinea, Guinea-Bissau, 
Kamerun, Kenya, Kesk-Aafrika Vabariik, Komoorid , Kongo, Kongo Demokraatlik Vabariik, Lesotho, 
Libeeria, Lõuna-Aafrika Vabariik, Madagaskar, Ma lawi, Mali, Mauritaania, Mauritius, Mosambiik, 
Namiibia, Nigeeria, Niger, Rwanda, Sambia, Sao Tomé ja Principe, Seišellid, Senegal, Sierra Leone, 
Somaalia, Svaasimaa, Tansaania, Togo, Tšaad, Uganda, Zimbabwe. 
ET 11   ET Okeaania16 4 14 35 8 8 3 19 0,229  0,229  0,086  0,543  
Keskmine / kõik riigid  0,342 0,336 0,176 0,854 
 
  
0.00 0.50 1.00 1.50 2.00 2.50 3.00 3.50 
2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Aafrika 
Aasia 
CIS 
Euroopa (ECAC)
EL 
LAC 
MENA 
Põhja-Ameerika
Okeaania
 
Viie aasta jooksul on puuduste keskmine arv (ühe kontrollikorra kohta) vähenenud kõigis 
geograafilistes piirkondades.  
Tabelist nähtub, et: 
– ELi, ECACi ja Okeaania riikide lennuette võtjatel on tuvastatud keskmisest vähem 
puudusi ühe kontrollikorra kohta;  
– näitaja puuduste arv kontrollide kohta (F/ I) on paranenud enim  Aafrika piirkonna 
puhul, kuigi seda mõjutab väga suur kont rollide arv (163) A ngola lennuettevõtja 
TAAG puhul; need kontrollimised rakendati pä rast seda, kui see lennuettevõtja oli 
osaliselt eemaldatud ühenduse tegevuskeel u saanud lennuettevõtjate nimekirjast.  
                                                                                                                                                         
15 Aasia (AS) – Afganistan, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Hiina, Hongkong (Hiina erihalduspiirkond), 
Filipiinid, Ida-Timor, India, Indoneesia, Jaap an, Kambodža, Laose Demokraatlik Rahvavabariik, 
Lõuna-Korea, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Myanma r, Nepal, Pakistan, Põhja-Korea, Singapur, Sri 
Lanka, Taiwan, Tai, Vietnam. 
16 Okeaania (OC) – Austraalia, Fidži, Kiribati, Ma rshalli Saared, Mikroneesia, Nauru, Uus-Meremaa, 
Belau, Paapua Uus-Guinea, Samoa, Saalomoni Saared, Tonga, Tuvalu, Vanuatu. 
ET 12   ET 4.5. Jagunemine ICAO piirkondade kaupa 
    Puuduste arv (F)  Puuduste suhtarv (Fkat/I)  
Piirkond  Kontrollitud 
riikide 
arv Kontrollitud 
lennuettevõtjate 
arv Kontrollid 
(I) 1. kategooria
(väike)  2. 
kategooria
(oluline)  3. 
kategooria
(suur) Kokku 1. 
kategooria 
F/ I 2. 
kategooria 
F / I 3. 
kategooria 
F / I F kokku 
/ I 
APAC17 19 58 311 148 125 78 351 0,476  0,402  0,251  1,129  
ESAF18 10 19 312 75 82 36 193 0,240  0,263  0,115  0,619  
EUR19 56 784 8957  2931  2833  1428  7192  0,327  0,316  0,159  0,803  
MID20 18 85 953 334 418 221 973 0,350  0,439  0,232  1,021  
NACC21 10 127 652 288 178 144 610 0,442  0,273  0,221  0,936  
SAM22 9 20 66 39 58 23 120 0,591  0,879  0,348  1,818  
WACAF23 12 21 98 65 122 62 249 0,663  1,245  0,633  2,541  
Kõik riigid  134 1114  11 349  3880  3816  1992  9688  0,342  0,336  0,176  0,854  
Tabelist nähtub, et: 
– EUR rühma riikide lennuette võtjatel on ühe kontrollik orra kohta tuvastatud 
keskmisest vähem puudusi; 
                                                 
17 APAC – ICAO Aasia ja Vaikse ookeani piirkond: Austraalia, Bangladesh, Belau, Bhutan, Brunei, 
Cooki saared, Fidži, Filipiinid, H iina (k.a Hongkong ja Aomen), Indi a, Indoneesia, Jaapan, Kambodža, 
Kiribati, Laos, Lõuna-Korea, Malaisia, Maldiiv id, Marshalli Saared, Mikroneesia, Mongoolia, 
Myanmar, Nauru, Nepal, Paapua Uus-Guinea, Põhj a-Korea, Saalomoni Saared, Samoa, Singapur, Sri 
Lanka, Tai, Tonga, Uus-Meremaa, Vanuatu, Vietnam. 
18 ESAF – ICAO Ida- ja Lõuna-Aafrika piirkond: Angola, Botswana, Burundi, Djibouti, Eritrea, Etioopia, 
Kenya, Komoorid, Lesotho, Lõuna-Aafrika Vaba riik, Madagaskar, Malawi, Mauritius, Mosambiik, 
Namiibia, Rwanda, Sambia, Seišellid, Somaalia, Svaasimaa, Tansaania, Uganda, Zimbabwe. 
19 EUR – ICAO Euroopa ja Põhja-Atlandi piirk ond: Albaania, Alžeeria, Andorra, Armeenia, 
Aserbaidžaan, Austria, Belgia, Bosnia ja Hertsegov iina, Bulgaaria, Eesti Gruusi a, Hispaania, Horvaatia, 
Iirimaa, Island, Itaalia, Kasahstan, Kreeka, Kõrgõzstan, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad (v.a 
Hollandi Antillid), endine Jugoslaavia Makedooni a Vabariik, Malta, Maroko, Moldova Vabariik, 
Monaco, Montenegro, Norra, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, San Marino, 
Serbia, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Šveits, Taani,  Tadžikistan, Tšehhi Vabariik, Tuneesia, Türgi, 
Türkmenistan, Ukraina, Ungari, Usbekistan, Valgevene, Vene Föderatsioon, Ühendkuningriik (v.a 
Kaimanisaared ja Bermuda). 
20 MID – ICAO Lähis-Ida piirkond: Afganistan, Araabia  Ühendemiraadid, Bahrein, Egiptus, Iraan, Iraak, 
Iisrael, Jeemen, Jordaania, Katar,  Kuveit, Küpros, Liibanon, Liibüa, Omaan, Pakistan, Saudi Araabia, 
Sudaan, Süüria. 
21 NACC – ICAO Põhja-Ameerika, Ke sk-Ameerika ja Kariibi mere piirkond: Ameerika Ühendriigid, 
Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Belize, Costa Rica, Dominikaani Vabariik, El Salvador, 
Grenada, Guatemala, Haiti, Hondur as, Jamaica, Kanada, Kuuba, Mehh iko, Nicaragua, Saint Kitts ja 
Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Trinidad ja Tobago. 
22 SAM – ICAO Lõuna-Ameerika piirkond: Argentina,  Boliivia, Brasiilia, Colombia, Ecuador, Guyana, 
Panama, Paraguay, Peruu, Surina me, Tšiili, Uruguay, Venezuela. 
23 WACAF – ICAO Lääne- ja Kesk-Aafrika piirkond: Benin, Burkina Faso, Cabo Verde, Côte ďIvoire, 
Ekvatoriaal-Guinea, Gabon, Gambia , Ghana, Guinea, Guinea-Bissau, Ka merun, Kesk-Aafrika Vabariik, 
Kongo, Kongo Demokraatlik Vabariik, Libeeria, Ma li, Mauritaania, Nigeeria, Niger, São Tomé ja 
Príncipe, Senegal, Sierra Leone, Togo, Tšaad. 
ET 13   ET – MID, SAM, WACAF, NACC, APAC ja  ESAF rühma lennue ttevõtjatel on ühe 
kontrollikorra kohta tuvastatud keskmisest rohkem puudusi. 
     
Tuvastatud puuduste keskmine arv ICAO piirkondade kaupa   
– viimase 5 aasta areng 
 
0,000,501,001,502,002,503,003,504,00
2005 2006 2007 2008 2009APAC 
ESAF
EUR/NAT
MID 
NACC  
SAM
WACAF
 
Puuduste arv ühe kontrollikorra kohta (F/I) on vähenenud kõigi piirkondade puhul. Kuigi 
ESAFi piirkonna puhul näib  paranemine olevat suurim, on see põhjustatud asjaolust, et 
rohkem kui pooled selle piirkonna lennuettevõ tjate kontrollimiste st teostati Angola 
lennuettevõtja TAAG suhtes (163 kontrolli) . TAAG lisati 2007. aastal ühenduse tegevuskeelu 
saanud lennuettevõtjate nimekirj a. 2009. aastal lubati lennuettevõ tjal TAAG osaliselt taastada 
oma lennud Euroopa Liitu (konkreetse õhus õidukiga ja ainult Li ssaboni (Portugal)) 
tingimusel, et iga lendu peaksid kon trollima Portugali ametiasutused.  
ELi, ECACi ja ülejäänud maailma võrdlus  
    Puuduste arv (F)  Puuduste suhtarv (Fkat/I)  
Piirkond  Kontrollitu
d riikide 
arv Kontrollitud 
lennuettevõt
jate 
arv Kontrollid
(I) 1. 
kategoori
a 
(väike)  2. 
kategooria
(oluline)  3. 
kategooria
(suur) Kokku 1. 
kategoori
a F/ I 2. 
kategoori
a F / I 3. 
kategoori
a F / I F 
kokk
u / I 
EL 27 528 5917  1603  1562  845 4010  0,271  0,264  0,143  0,678  
Ülejäänud 
EUROOPA 
(ELi mittekuuluv
ad ECACi 
riigid) 16 149 1653  599 611 219 1429  0,362  0,370  0,132  0,864  
EUROOPA 
(ECACi riigid) 43 677 7570  2202  2173  1064  5439  0,291  0,287  0,141  0,718  
ELi 
mittekuuluv
ad riigid  107 586 5432  2277  2254  1147  5678  0,419  0,415  0,211  1,045  
Kõik riigid  134 1114  11 349  3880  3816  1992  9688  0,342  0,336  0,176  0,854  
ET 14   ET 4.6. Kontrollnimekirja elem entidega seotud leiud 
Komisjoni talituste töödokume ndi F liites esitatakse tule mused iga üksiku kontrollitud 
kontrollielemendi (individual inspection item – III) puhul. Näidatakse, mitu korda konkreetset 
kontrollielementi on kontrollitud, mitu kõrvalekal dumist leiti, ning esitatakse F/III suhtarv.  
4.7. Kontrollnimekirja elementi dega seotud kolm kõige sage damini esinevat olulist 
ja suurt puudust 
Kontrollnimekiri koosneb neljast põhiosast. A osas on loetle tud õhusõiduki piloodikabiinis 
kontrollitavad elemendid. B osas on loetlet ud (reisijate) salongis kontrollitavad elemendid, 
peamiselt ohutusvarustus. C osa käsitleb õhus õiduki üldist tehnilist seisukorda, mida tuleb 
kontrollida vaatluse käigus. K ontrollnimekirja D osas käsitle takse õhusõiduki lastiruumi ja 
veetavat lasti. 
A, B, C ja D osas loetlemata üldiseid tähele panekuid saab käsitleda kontrollnimekirja E osa 
(üldine) raames. 
SAFA kontrolli käigus tuvastatud puudustest  nõuavad enim tähelepanu 2. kategooriasse 
(oluline) ja 3. kategooriasse (suur) kuuluvad puudused, mille puhul tuleb võtta parandusmeetmed. Komisjoni talit uste töödokumendi D ja E li ite tabelites on 2. ja 3. 
kategooria puhul esitatud kontro llnimekirja iga osa kolme sagedamini tuvastatud puuduse ja 
kontrollikordade arvu suhtarvud. 
5. SEISUPLATSIL
 TOIMUVA  KONTROLLI  JÄREL  VÕETAVAD  MEETMED 
Vastavalt tuvastatud puuduste kate gooriale, arvule ja laadile võib võtta mitmeid meetmeid. 
Kui puudus võib kahjustada õhusõiduki ja se lles viibijate ohut ust, tuleb võtta 
parandusmeetmed. Üldjuhul juhitakse õhusõiduki kapteni tähelepanu tõsistele puudujääkidele 
ja palutakse tal nendega tegeleda. Harvadel j uhtudel, kui kontrollijatel on põhjust arvata, et 
õhusõiduki kapten ei kavatse ta lle teatatud puudujääkid e suhtes vajalikke meetmeid võtta, 
antakse õhusõidukile ametlik lennukeeld. Kontrolliva riigi antud ametlik lennukeeld tähendab, et õhusõidukil on keelatud kuni parandusmeetmete võtmiseni lende jätkata. 
Üks võimalik meede on nõuda vea kõrvaldamis t enne väljalennu lubamist. Enne kui 
õhusõidukil lubatakse lendu jätkata, nõutakse  parandusmeetmete võtmist avastatud 
puudujääkide kõrvaldamiseks. 
Muudel juhtudel võib õhusõiduk väljuda, kuid sell e suhtes kohaldatakse käitamispiiranguid. 
Sellise piirangu näiteks on juhtum, kui tuvastatakse puudujääk seoses reisijate istmetega. Õhusõiduki käitamine on võimalik tingimusel, et kahjustatud istmeid ei  kasutata reisijate 
jaoks. 
Tavaliselt antakse äsja kontrollitud õhusõiduki kaptenile lühiülevaade tuvastatud puudustest. 
2. ja 3. kategooriatesse kuuluvatest  puudustest teatatakse lisaks ka vastutavale lennuametile 
ning lennuettevõtja kodubaasile,  taotledes vajalike meetmete võtmist puuduste kordumise 
vältimiseks. 
Selleks et ELi SAFA programmi eesmärke võimali kult hästi täita, on hädavajalik tihe koostöö 
kõigi SAFA raames kontrollitud lennuette võtjate ja õhusõidukite päritoluriikide 
ET 15   ET tsiviillennundusasutustega. Kuna riikide ts iviillennundusasutuste kohustuste hulka kuulub 
asjaomaste rahvusvaheliste ohutusstandardite k ohane järelevalve oma riigi lennuettevõtjate 
üle, peavad nad tagama SAFA raames tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks vajalike 
parandusmeetmete nõuetekohase rakendamise.  
Mõnel juhul, kui õhusõiduki kontrollimisel tuvastatud puudusi peetakse tähtsaks, võivad 
SAFA liikmesriigid sellise õhusõiduki sisenemisl oa individuaalselt tühistada. See tähendab, et 
kõnealune õhusõiduk ei tohi enam maanduda as jaomase riigi lennuväljadel ega lennata tema 
õhuruumis. Sellise keelu võib tühistada, kui õhus õiduki käitaja tõendab, et probleemid on 
nõuetekohaselt lahendatud. Seega võ ivad niisugused sisenemisl ubadega seotud tagasilöögid 
olla ajutised, ja ül djuhul nad seda ongi. 
Seoses selliste keeldude ja nende hilisema tühistamisega peavad Euroopa Liitu kuuluvad 
SAFA osalisriigid järgima määrust (EÜ) nr 2111/2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu.  
Kontrollikordade arv  11 349  
Puuduste arv  9688 
Lennuameti ja lennuettevõtja 
teavitamine  3328 
Käitamispiirangu 
kohaldamine õhusõiduki 
suhtes  95 
Parandusmeetmed enne 
väljalennu lubamist  1358 
Õhusõiduki lennukeeld  10 VÕETUD 
MEETMED  
Viivitamatu lennukeeld  1* 
*Ei hõlma EÜ poolt määruse (EÜ) nr 2111/2005 kohaselt kehtestatud keelde ja piiranguid. 
Vastavalt komisjoni direktiivis (EÜ) 2008/49 säte statud nõudele saadavad SAFA osalisriigid 
iga kuu EASA-le aruanded võetud järelmeetmete kohta. Selle teabega mõõdetakse lennuettevõtjate suutlikust ja tahet võtta pa randusmeetmeid SAFA kontrollide käigus kindlaks 
tehtud puuduste kõrvaldamiseks. 
6. JÄRELDUSED 
2009. aastal teostati rekordarv kontrolle ning  hõlmati suurem arv lennuettevõtjaid kui 
eelmistel aastatel. Seepärast on programmist saanud parem va hend võimalike negatiivsete 
ohutusalaste arengutend entside kindlakstegemiseks kogu maa ilmas ning see aitab reaalajas 
kaasa ka kontrollitud konkreetse õhusõiduki ohutule käitamisele. 
2009. aastal võeti meetmeid ka selleks, et parandada ELi SAFA programmi toimimist, seda eelkõige juhismaterjali väljaandmise, SAFA ar uannete kvaliteedikontrolli teostamise või 
standardimiskava algatamise kaudu, mille eesmärk on tagada, et kõik SAFA kontrollid teostatakse kõikides riikid es standardsel viisil.