EUROOPA KOMISJON Brüssel,22.9.2021 COM(2021) 596 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, MAJANDUS- JA RAHANDUSKOMITEELE NING TÖÖHÕIVEKOMITEELE Aruanne COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) kohta vastavalt nõukogu määruse (EL) 2020/672 artiklile 14























TERA: esimese aasta kokkuvõte



Kokkuvõte Kiiresti rakendatud uudne vahend pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks Käesolev aruanne on teine poolaastaaruanne eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) kohta. Aruandes kirjeldatakse rahastu senist toimimist ja kasutamist ning antakse ülevaade selle sotsiaal-majanduslikust mõjust. TERA on 100 miljardi euro suuruse eelarvega kriisiohjevahend, mille Euroopa Liit (EL) on loonud selleks, et aidata liikmesriikidel COVID-19 pandeemia ajal kaitsta töökohti ja töötajate sissetulekuid. TERA on ka kõigi ELi liikmesriikide solidaarsuse jõuline väljendus: kõik liikmesriigid nõustusid andma ELile kahepoolsed tagatised, et liit saaks võtta turgudelt väga soodsatel tingimustel laenu TERA laenude rahastamiseks. Rahastu rakendamine oli kiire ja sujuv. Komisjon esitas ettepaneku TERA määruse kohta 2. aprillil 2020 ja see oli osa ELi esmastest meetmetest pandeemiale reageerimiseks. Nõukogu võttis määruse vastu 19. mail 2020. Rahastu 100 miljardi euro suurune rahastamispakett muutus kättesaadavaks 22. septembril 2020, kui kõik liikmesriigid olid tagatislepingutele alla kirjutanud. Komisjon kiirendas tihedas koostöös liikmesriikidega rahastu rakendamist. Suurem osa eraldatud finantsabist maksti välja vaid seitsme kuu jooksul, 2020. aasta oktoobrist 2021. aasta maini. 2021. aasta juunis pälvis TERA Euroopa Ombudsmani 2021. aasta hea halduse auhinna kodanikele suunatud teenuste kategoorias. TERA kaudu liikmesriikidele antava finantsabi rahastamiseks emiteeris EL esmakordselt sotsiaalseid võlakirju. Lisaks TERA määruse nõuete täitmisele esitatakse käesolevas aruandes ka ELi TERA sotsiaalsete võlakirjade raamistiku alusel avaldamisele kuuluv asjakohane teave, eelkõige TERA tulude jaotumise, kulutuste liigi ja TERA mõju kohta. Samuti leiab aruandes kinnitust, et TERA kulutused on olnud kooskõlas ÜRO kestliku arengu eesmärkidega. Laialdane kasutuselevõtt, mis on pärast esimese poolaastaaruande avaldamist veelgi suurenenud Liikmesriikide nõudlus TERA raames antava finantsabi järele on olnud suur, sealhulgas 2021. aasta esimesel poolel. Alates TERA loomisest on nõukogu eraldanud komisjoni ettepanekute alusel 19 liikmesriigile üle 94 % 100 miljardi euro suurusest kogupaketist. 2021. aasta märtsis, pärast esimese poolaastaaruande avaldamist TERA kohta, anti TERA kaudu finantsabi Eestile. Pärast pandeemia taaspuhkemist esitasid kuus liikmesriiki (Belgia, Küpros, Kreeka, Leedu, Läti ja Malta), kellele oli juba TERA raames abi eraldatud, 2021. aasta märtsi keskel uue taotluse täiendavate rahaliste vahendite saamiseks. Komisjon vaatas täiendava abi taotlused (kokku 3,7 miljardi euro ulatuses) kiiresti läbi ja nõukogu kiitis need heaks (vastavalt märtsi lõpus ja aprilli keskel). Komisjon on juba välja maksnud 95 % nõukogu poolt TERA raames määratud kogu finantsabist, andes liikmesriikidele ELi võlakirjade emiteerimise kaudu kompensatsioonilaene. Pärast esimese poolaastaaruande avaldamist emiteeris komisjon ajavahemikul 2021. aasta märtsist maini ELi nimel edukalt veel 36 miljardi euro väärtuses TERA sotsiaalseid võlakirju. Kuigi turutingimused olid 2020. aastaga ja 2021. aasta algusega võrreldes keerulisemad, oli investorite huvi jätkuvalt suur. See võimaldas taas saavutada soodsaid hinnatingimusi. 9. märtsil 2021 viis komisjon edukalt läbi TERA võlakirjade viienda emissiooni summas 9 miljardit eurot. TERA võlakirjade kuues emissioon, mille komisjon viis läbi 23. märtsil 2021, koosnes kahest osast ja moodustas kokku 13 miljardit eurot. TERA võlakirjade edukas seitsmes emissioon väärtusega üle 14,1 miljardi euro toimus 18. mail 2021. Komisjoni poolt nende kolme emissiooni käigus kogutud summa maksti liikmesriikidele välja 5 tööpäeva möödudes. Liikmesriikidele tehtud väljamaksete keskmine tagasimaksetähtaeg on 14,5 aastat, mis on ligilähedane nõukogu rakendusotsustes sätestatud maksimaalselt 15 aasta pikkusele tagasimaksetähtajale. TERA kasutamine toetatud liikmesriikide poolt TERA raames toetati 2020. aastal hinnanguliselt 31 miljonit inimest ja 2,5 miljonit ettevõtet. Seega toetati enam kui veerandit kõigist toetatud liikmesriikides tööga hõivatud inimestest. Täpsemalt toetati TERAst 2020. aastal ligikaudu 22,5 miljonit töötajat ja 8,5 miljonit füüsilisest isikust ettevõtjat, kes olid hõlmatud lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmetega. Avaliku sektori kogukulutused TERA raames abikõlblikele meetmetele on pärast esimese aruande avaldamist märkimisväärselt kasvanud. Toetatud liikmesriikide ajakohastatud andmete kohaselt peaksid need nüüd ulatuma 114 miljardi euroni, mis ületab TERA raames tegelikult eraldatud 94 miljardit eurot. See asjaolu rõhutab TERA abikõlblike meetmete asjakohasust liikmesriikide jaoks. Liikmesriikide esitatud andmete kohaselt moodustavad kavandatud kulutused vaid 10 % TERA kaudu toetatavate meetmetega seotud kogukulutustest. 2020. aasta märtsi esimeses poolaastaaruandes ja 2020. aasta augustis, kui 17 liikmesriiki taotlesid TERAst esimest korda toetust, oli see näitaja võrdluseks vastavalt 20 % ja 54 %. TERA kaudu toetatud 19 liikmesriigist 16 on finantsabi kasutanud lühendatud tööaja kavade rahastamise toetamiseks. 2021. aasta esimesel poolel pikendasid paljud TERA kaudu toetatud liikmesriigid oma lühendatud tööaja kavasid, et reageerida pandeemia uutele lainetele. Need kuus liikmesriiki, kes taotlesid 2021. aasta alguses TERA kaudu täiendavat abi, on kas muutnud TERA raames toetatavate kavade ülesehitust või kehtestanud uued meetmed. Enamik liikmesriike, kes tuginesid TERA-le lühendatud tööaja kavade rahastamiseks, ei ole 2021. aasta augusti seisuga riiklikku toetust veel kaotanud, mõned liikmesriigid on aga lühendatud tööaja kavade rakendamise juba lõpetanud. Liikmesriigid eraldasid üle poole TERA kaudu antud finantsabist lühendatud tööaja kavade toetamiseks. Enam kui 40 %ga toetati samalaadseid meetmeid, sealhulgas ligi kolmandikuga füüsilisest isikust ettevõtjatele suunatud meetmeid, ja vaid 5 % eraldati tervishoiuga seotud meetmetele, mis kinnitab nende täiendavat laadi TERA määruse kohaselt. Liikmesriikide esitatud teabe kohaselt on TERA kaudu antud finantsabi kasutuselevõtu määr valdavalt kõrge. Finantsabi kasutamise määra jälgitakse tähelepanelikumalt kolmes liikmesriigis, kelle seni esitatud andmete kohaselt on kavandatud avaliku sektori kulutused väiksemad kui TERA raames eraldatud summad, ent kes on samas kinnitanud oma pühendumust võimalike probleemide lahendamisele. Finantsabi kasutuselevõtu määr võib olla madal ühes liikmesriigis, kus majanduse taastumine on osutunud oodatust kiiremaks. TERA mõju esimene hindamine TERA kaudu toetatud riiklike tööturumeetmetega hoiti 2020. aastal tõenäoliselt ära ligi 1,5 miljoni inimese töötuksjäämine. See saavutati tänu sellele, et töötajatel oli võimalik jääda oma ettevõttesse tööle ja füüsilisest isikust ettevõtjatel jätkata tegevust. See selgitab ka, miks töötuse määr tõusis toetatud liikmesriikides 2020. aastal väga vähe ja selgelt aeglasemalt kui ülemaailmse finantskriisi ajal, kuigi SKP langus oli 2020. aastal järsem. See omakorda on 2021. aastaks prognoositud tugeva majanduskasvu üks põhilisi eeldusi. Asjaolu, et olemasolev tööjõud jäi ettevõtetega seotuks, on toetanud majanduse kiiret taastumist 2021. aastal ja toonud ilmselt kaasa aeglasema, kuid vajaliku kohandumise sektorites, mida kriis kõige raskemalt tabas või kus kriisi mõjutused on püsivad. Seetõttu on viimase kahe aasta SKP keskmine langus eeldatavasti väiksem kui ülemaailmse finantskriisi kahel esimesel aastal. Samuti on TERA kaudu antud finantsabi võimaldanud toetatud liikmesriikidel hoida intressimaksetelt kokku 8,2 miljardit eurot. See näitaja on pärast esimese poolaastaaruande avaldamist tänu kolmele täiendavale väljamaksele suurenenud. Kokkuhoid tuleneb ELi pakutavatest soodsatest laenutingimustest ja laenude pikast tagasimaksetähtajast, mis on keskmiselt peaaegu 15 aastat.

TERA rakendamist õigustavate erandlike asjaolude jätkumine Majanduse väljavaated on endiselt väga ebakindlad, kuigi riskid on üldiselt tasakaalustatud. ELi eesmärk vaktsineerida suve lõpuks 70 % täiskasvanud elanikkonnast on saavutatud. Ka majanduse taastumine on hoogustunud ja Euroopa majanduse lähiaja väljavaated on 2021. aasta kevadel eeldatust paremad. SARS-CoV-2 deltavariant levib aga kiiresti ja mõnes riigis on vaktsineerimiskampaaniate edenemine aeglustunud. Majanduse taastumiseks on vaja, et eelarvepoliitika rakendamisel asenduks ajutine hädaabi (nagu TERA) järk-järgult tulevikku suunatud ja täpsemini sihitud taastamismeetmetega. See hõlmab aktiivset tööturupoliitikat kooskõlas komisjoni soovitusega toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete kohta pärast COVID-19 kriisi. Samal ajal jääb kuni 2022. aasta lõpuni TERA raames kättesaadavaks ligi 6 miljardit eurot, mida saaks kasutada COVID-19 pandeemia põhjustatud tõsiste majandushäirete kõrvaldamiseks.



Sissejuhatus Käesolev aruanne on teine poolaastaaruanne eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) kohta. TERA loodi Euroopa Liidus (EL) 2020. aasta mais selleks, et aidata liikmesriikidel kaitsta COVID-19 pandeemia ajal töötajate töökohti ja sissetulekut. Taotluse esitanud liikmesriigid saavad TERAst liidu finantsabi soodsatel tingimustel antavate laenude näol. TERA raames antakse kuni 100 miljardit eurot finantsabi, et aidata rahastada liikmesriikide lühendatud tööaja kavasid või samalaadseid meetmeid, mille eesmärk on kaitsta töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, ning tervishoiuga seotud lisameetmeid, eelkõige töökohtades. 2021. aasta juunis pälvis TERA Euroopa Ombudsmani 2021. aasta hea halduse auhinna kodanikele suunatud teenuste tipptaseme eest. Käesoleva poolaastaaruande esitamine on õigusaktist tulenev kohustus. Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) võtab aruande vastu kooskõlas nõukogu määruse (EL) 2020/672 (TERA määrus) artikliga 14, et täita oma kohustust anda aru Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja rahanduskomiteele ning tööhõivekomiteele. Järgmine aruanne esitatakse 2022. aasta märtsi lõpuks. Käesolevas aruandes sisalduv teave on liikmesriikide andmete puhul esitatud 2021. aasta juuni lõpu seisuga ning epidemioloogiliste ja majandusandmete puhul 2021. aasta septembri alguse seisuga. Pidades silmas TERA peamisi saavutusi 2021. aasta augusti seisuga, kinnitab käesolev aruanne üldjoontes esimeses aruandes antud positiivset hinnangut. Aruande peamised järeldused võib kokku võtta järgmiselt: -2020. aastal toetati TERA kaudu hinnanguliselt 31 miljonit inimest ja 2,5 miljonit ettevõtet; -TERA kaudu toetatud riiklike tööturumeetmetega aidati 2020. aastal ära hoida ligikaudu 1,5 miljoni inimese töötuksjäämine; -TERAst on finantsabi taotlenud ja saanud 19 liikmesriiki; -neist kuuele andis nõukogu 2021. aasta aprillis täiendavat abi; -eraldatud on üle 94 miljardi euro ja välja on makstud peaaegu 90 miljardit eurot; -üle poole TERA kaudu antud finantsabist on liikmesriigid eraldanud lühendatud tööaja kavade toetamiseks ja enam kui 40 % samalaadsete meetmete toetamiseks; sealhulgas on ligi kolmandik finantsabist eraldatud füüsilisest isikust ettevõtjatele suunatud meetmete tarbeks ja ainult 5 % finantsabist on eraldatud tervishoiuga seotud meetmetele, mis TERA määruse kohaselt on täiendavat laadi; -TERA raames antud finantsabi kasutuselevõtu määr näib olevat kõrge, välja arvatud ühe liikmesriigi puhul, ja seda jälgitakse tähelepanelikult veel kahes liikmesriigis; -liikmesriigid on intressimaksetelt hinnanguliselt hoidnud kokku 8,2 miljardit eurot; -pärast täiendava abi väljamaksmist jääb kuni 2022. aasta lõpuni TERA raames kättesaadavaks ligi 6 miljardit eurot, mida saaks kasutada COVID-19 pandeemia põhjustatud tõsiste majandushäirete kõrvaldamiseks. Käesolevas aruandes ajakohastatakse esimeses TERA kohta koostatud poolaastaaruandes esitatud teavet ja laiendatakse analüüsi mõnes valdkonnas. Aruanne hõlmab institutsionaalseid arenguid, mis on toimunud pärast esimese aruande jaoks teabe esitamise tähtpäeva (26. veebruar 2021). Need hõlmavad finantsabi andmist Eestile ja täiendava abi eraldamist kuuele liikmesriigile nende vastavate taotluste alusel. Aruandes käsitletakse ka kolme viimast väljamakset, mis tehti pärast esimese aruande avaldamist. Samuti ajakohastatakse esimeses aruandes esitatud analüüsi, eelkõige TERAst toetust saanud liikmesriikide avaliku sektori kulutuste kohta, tuginedes liikmesriikide poolt 2021. aasta juunis esitatud ajakohastatud andmetele, ning TERA mõju hindamise kohta, tuginedes viimastele makromajanduslikele ja finantsnäitajatele. Peale selle laiendatakse aruandes analüüsi, eelkõige töötajate/füüsilisest isikust ettevõtjate ja ettevõtete hõlmatuse kohta. Käesolevas aruandes kirjeldatakse TERA senist kasutamist ja antakse ülevaade rahastu sotsiaal-majanduslikust mõjust. Aruanne on jaotatud viieks osaks. I osas antakse ülevaade liikmesriikidele antud finantsabist, sealhulgas väljamakstud ja väljamaksmata summadest ning tagasimaksegraafikust. II osas esitatakse kokkuvõte liikmesriikide avaliku sektori kulutustest TERA raames toetatavatele riiklikele meetmetele . III osas ajakohastatakse ja laiendatakse esimeses aruandes esitatud esialgset analüüsi TERA mõju kohta, käsitledes muu hulgas liikmesriikide töötuse määra muutusi ja intressisäästu, mis saavutati tänu TERA-le. IV osas käsitletakse asjaolusid, mis õigustavad TERA jätkuvat rakendamist, nimelt pandeemia jätkuvat mõju. V osas esitatakse ELi TERA sotsiaalsete võlakirjade raamistiku punkti 2.4 alusel kohustuslikud asjakohased andmed, mis on liidetud käesoleva aruandega .

I.TERA raames antud finantsabi kasutamine: eraldatud ja välja makstud summad ning muud finantsaspektid 1.1 Ülevaade toetatud liikmesriikidest, eraldatud summadest ja väljamaksmata summadest 2021. aasta veebruaris taotles TERA kaudu finantsabi veel üks liikmesriik – Eesti. Nõukogu andis komisjoni 26. veebruari 2021. aasta ettepaneku alusel finantsabi 22. märtsil 2021. Seega on kokku toetatud 19 liikmesriiki. Pärast pandeemia taaspuhkemist esitasid kuus liikmesriiki, kellele oli juba TERA raames abi eraldatud, 2021. aasta esimeses kvartalis taotluse TERA raames täiendava finantsabi saamiseks. 2021. aasta märtsis taotlesid Belgia, Küpros, Kreeka, Leedu, Läti ja Malta täiendavat abi lisaks neile nõukogu poolt 2020. aastal eraldatud algsetele summadele. Tabel 1. Ülevaade TERA kaudu antud finantsabist (eurodes) Liikmesriik Eraldatud summa kokku* Sealhulgas täiendav abi Väljamakstud summa* Väljamaksmata summa Belgia 8 197 530 000 394 150 000 8 197 000 000 0 Bulgaaria 511 000 000 0 511 000 000 0 Küpros 603 770 000 124 700 000 603 000 000 0 Tšehhi 2 000 000 000 0 2 000 000 000 0 Kreeka 5 265 000 000 2 537 000 000 5 265 000 000 0 Hispaania 21 324 820 449 0 21 324 000 000 0 Horvaatia 1 020 600 000 0 1 020 000 000 0 Itaalia 27 438 486 464 0 27 438 000 000 0 Leedu 957 260 000 354 950 000 957 000 000 0 Läti 305 200 000 112 500 000 305 000 000 0 Malta 420 817 000 177 185 000 420 000 000 0 Poola 11 236 693 087 0 8 236 000 000 3 000 000 000 Portugal 5 934 462 488 0 5 411 000 000 523 000 000 Rumeenia 4 099 244 587 0 3 000 000 000 1 099 000 000 Sloveenia 1 113 670 000 0 1 113 000 000 0 Slovakkia 630 883 600 0 630 000 000 0 Ungari 504 330 000 0 504 000 000 0 Iirimaa 2 473 887 900 0 2 473 000 000 0 Eesti 230 000 000 0 230 000 000 0 Kokku 94 267 655 575 3 700 485 000 89 637 000 000 4 622 000 000 *Väljamaksete tegemisel ümardati eraldatud summad tegevusalastel eesmärkidel allapoole. Need täiendava abi taotlused rahuldati kiiresti. Komisjoni poolt 30. märtsil 2021 avaldatud ettepaneku alusel andis nõukogu 23. aprillil kuuele asjaomasele liikmesriigile täiendavat finantsabi,,,,,. Täiendav abi moodustas kokku 3,7 miljardit eurot ja seega on TERAst kokku eraldatud ligi 94,3 miljardit eurot (vt tabel 1). 1.2 Väljamaksed ja kohaldatav tagasimaksegraafik Ajavahemikul 2021. aasta märtsist maini emiteeris komisjon ELi nimel edukalt veel 36 miljardi euro väärtuses TERA sotsiaalseid võlakirju. Kuigi turutingimused olid 2021. aasta algusega võrreldes keerulisemad, oli investorite huvi jätkuvalt suur: kõik emissioonid märgiti kuue- kuni üheksakordselt üle. See võimaldas taas saavutada soodsaid hinnatingimusi. 9. märtsil 2021 viis komisjon edukalt läbi TERA võlakirjade viienda emissiooni summas 9 miljardit eurot. Ehkki 15aastase tähtajaga sotsiaalne võlakiri emiteeriti turu suurenenud volatiilsuse tingimustes, jäi selle hind sel ajal esmasel turul täheldatud hinnavahemiku madalamasse otsa ja tellimusraamatu kogumaht oli 86 miljardit eurot. Komisjoni kogutud rahalised vahendid maksti välja seitsmele liikmesriigile 16. märtsil 2021. TERA võlakirjade kuues emissioon, mille komisjon viis läbi 23. märtsil 2021, koosnes kahest osast ja moodustas kokku 13 miljardit eurot. Esimese osa maht oli 8 miljardit eurot ja selle tagasimaksetähtaeg on 2026. aasta märtsis; teise osa maht oli 5 miljardit eurot ja selle tagasimaksetähtaeg on 2046. aasta mais. Tellimusraamatu kogumaht ulatus 86,5 miljardi euroni. 30. märtsil 2021 maksti rahalised vahendid välja kuuele liikmesriigile. TERA võlakirjade edukas seitsmes emissioon väärtusega üle 14,1 miljardi euro toimus 18. mail 2021. Sellel kaheosalisel emissioonil on samuti kaks erinevat tagasimaksetähtaega: 8,137 miljardit eurot tuleb tagasi maksta 2029. aasta juuliks ja 6 miljardit eurot 2047. aasta jaanuariks. Vaatamata euro intressimäärade pikaajalisele volatiilsusele tundsid investorid tehingu vastu suurt huvi ning nõudlus moodustas vastavalt üle 51 miljardi euro ja 37 miljardi euro. 25. mail 2021 maksti rahalised vahendid välja 12 liikmesriigile, sealhulgas esmakordselt Bulgaariale ja Eestile. 2021. aasta augusti lõpuks oli TERA kaudu makstud välja finantsabi 19 liikmesriigile ligi 90 miljardi euro ulatuses. See summa moodustab 95 % nõukogu poolt TERA raames liikmesriikidele eraldatud kogu finantsabist. Ülejäänud rahaliste vahendite väljamaksmine on asjaomaste liikmesriikide taotlusel edasi lükatud. Täiendavad üksikasjad TERA raames tehtud tehingute ja liikmesriikidele tehtud väljamaksete kohta on esitatud lisa tabelites A2 ja A3. Liikmesriikidele tehtud väljamaksete keskmine tagasimaksetähtaeg on 14,5 aastat, mis on ligilähedane nõukogu vastavates rakendusotsustes sätestatud maksimaalselt 15 aasta pikkusele tagasimaksetähtajale. Laenu põhisumma ja intresside makseid käsitlevad andmed on esitatud tabelis 2. Tabel 2. ELi TERA raames antud laenude tagasimaksegraafik Kalendriaasta Põhisumma Intress TERA kokku 2021 35 480 000 35 480 000 2022 111 110 000 111 110 000 2023 122 500 000 122 500 000 2024 122 500 000 122 500 000 2025 8 000 000 000 122 500 000 8 122 500 000 2026 8 000 000 000 122 500 000 8 122 500 000 2027 122 500 000 122 500 000 2028 10 000 000 000 122 500 000 10 122 500 000 2029 8 137 000 000 122 500 000 8 259 500 000 2030 10 000 000 000 122 500 000 10 122 500 000 2031 122 500 000 122 500 000 2032 122 500 000 122 500 000 2033 122 500 000 122 500 000 2034 122 500 000 122 500 000 2035 8 500 000 000 122 500 000 8 622 500 000 2036 9 000 000 000 122 500 000 9 122 500 000 2037 104 500 000 104 500 000 2038 104 500 000 104 500 000 2039 104 500 000 104 500 000 2040 7 000 000 000 104 500 000 7 104 500 000 2041 97 500 000 97 500 000 2042 97 500 000 97 500 000 2043 97 500 000 97 500 000 2044 97 500 000 97 500 000 2045 97 500 000 97 500 000 2046 5 000 000 000 97 500 000 5 097 500 000 2047 6 000 000 000 75 000 000 6 075 000 000 2048 30 000 000 30 000 000 2049 30 000 000 30 000 000 2050 10 000 000 000 30 000 000 10 030 000 000 Kokku 89 637 000 000 3 029 590 000 92 666 590 000

II.TERA kasutamine: TERAga hõlmatud avaliku sektori kulutused ja riiklikud meetmed Selles osas käsitletakse rahastu poliitilist kasutamist. Täpsemalt esitatakse siin kokkuvõte TERAga hõlmatud või selle raames abikõlblikest avaliku sektori kulutustest ja liikmesriikide meetmete laadist. Samuti käsitletakse töötajate ja ettevõtete hõlmatust TERA raames toetatavate meetmetega. 2.1 TERA raames toetatavad tegelikud ja kavandatud avaliku sektori kulutused 2.1.1 Abikõlblikele meetmetele tehtavate avaliku sektori kulutuste järelevalve TERA raames antud finantsabi kavandatud ja tegeliku kasutamise üle tehakse järelevalvet toetatud liikmesriikide esitatud ajakohastatud andmete alusel . Nõutavad andmed hõlmavad avaliku sektori kulutuste jaotumist TERAga hõlmatud meetmete vahel (ning töötajate ja ettevõtete hõlmatust nende meetmetega, mida käsitletakse punktis 2.3). Seni on andmeid esitatud kolmes osas: 2020. aasta augustis („ametlikule taotlusele lisatud andmed“), 2021. aasta jaanuaris ja veebruaris („esimene aruanne“) ja 2021. aasta juunis („käesoleva aruande jaoks esitatud uusimad andmed“). Teave esitatakse liikmesriikide esitatud kujul . Liikmesriikide teatatud kulutused vastavad kulutustele, mis on seotud TERA raames abikõlblike meetmetega. Mõned liikmesriigid on täiendanud TERA toetust riikliku rahastamise või ELi struktuurifondide rahaliste vahenditega, mistõttu võivad kulutused ületada TERA raames võimaldatud summat. Aruandlus aitab hinnata TERA raames antava finantsabi kasutuselevõttu võrreldes nõukogu eraldatud summaga. 2021. aasta mai lõpuks oli 90 % abikõlblike meetmete jaoks kavandatud avaliku sektori kogukulutustest juba tehtud . TERA määrus võimaldab kasutada finantsabi TERAga hõlmatud meetmetele tehtavate avaliku sektori kulutuste kavakohaseks suurendamiseks. 2020. aasta juunis oli kavandatud kulutuste osakaal 54 % (2020. aasta augustis esitatud andmete kohaselt); 2020. aasta lõpus oli see osakaal 20 % (nagu on märgitud esimeses aruandes); nüüdseks moodustavad järelejäänud kavandatud kulutused alla 10 % (vt joonis 2). Joonis 1. Teatatud avaliku sektori kulutused Märkus. Eesti taotles TERA toetust 2021. aasta veebruaris ja seetõttu on see hõlmatud alles 2021. aasta juuni aruandlusega. Joonis 2. TERA raames tehtud ja kavandatud avaliku sektori kulutuste areng kuude lõikes Märkus. See joonis põhineb uusimatel andmetel, mille liikmesriigid esitasid 2021. aasta juunis käesoleva aruande jaoks. Mõnevõrra negatiivsed kulutused 2021. aasta novembris on tingitud kavandatud suurtest maksetest, mis saadakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest ja millega sellel kuul toetatakse lühendatud tööaja kavade rakendamist. Uusimad andmed näitavad, et 2021. aastaks ette nähtud avaliku sektori kogukulutused on esimese aruandega võrreldes märkimisväärselt suurenenud. Neljateistkümne liikmesriigi andmete kohaselt on 2021. aastaks kavandatud avaliku sektori kulutused 2021. aasta jaanuaris-veebruaris eeldatuga võrreldes suuremad; see on seotud nakatumiste arvu suurenemisega, majandusliku toetuse pikendamisega Euroopas 2021. aastal ja täiendava abi taotlustega, mis rahuldati 2021. aasta aprillis. Kolmes liikmesriigis on 2022. aastaks kavandatud väikesemahulised avaliku sektori kulutused vähenenud, kuna mõned kulutused toodi ettepoole, 2021. aastasse. TERA kaudu abikõlblikele meetmetele tehtud kulutused olid ootuspäraselt kooskõlas pandeemia arenguga. Jooniselt 2 nähtub, et uusimate andmete kohaselt esineb abikõlblike avaliku sektori kulutuste profiilis kolm tippu, nimelt 2020. aasta mais, 2020. aasta detsembris ja 2021. aasta aprillis, mis vastavad enne aruande jaoks andmete esitamise tähtpäeva registreeritud kolmele nakatumislainele. Teise ja kolmanda laine mõju TERA raames abikõlblikele avaliku sektori kulutustele oli esimese lainega võrreldes väiksem, tõenäoliselt seetõttu, et majandus kohanes pärast esimest lainet ja nakkuse leviku tõkestamise meetmed olid leebemad, ning ilmselt ka põhjusel, et mõningates esialgsetes TERA toetuse taotlustes eeldati juba pandeemia uut lainet pärast 2020. aasta suve. Avaliku sektori kogukulutused abikõlblikele meetmetele peaksid nüüd ulatuma 114 miljardi euroni, mis ületab TERA raames otseselt eraldatud summat (94 miljardit eurot). See summa ei sisalda Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatavaid kulusid ning on esimese aruandega võrreldes 15 % suurem: esimese aruande esitamise ajal eeldati, et toetatud liikmesriigid kulutavad 99 miljardit eurot. Osutatud summa on suurem kui TERA raames eraldatav kogusumma, sest mitu liikmesriiki kavatseb kulutada TERA raames abikõlblikele meetmetele taotletud finantsabist rohkem. See kinnitab veel kord TERA kohaldamisala asjakohasust liikmesriikide jaoks. 2.1.2 Rahaliste vahendite kasutuselevõtu määr TERA kaudu liikmesriikidele laenatud rahaliste vahendite kasutuselevõtu määr näib enamiku liikmesriikide puhul olevat kõrge. Üheksateistkümnest liikmesriigist kuusteist on abikõlblikele meetmetele juba kulutanud või kavatseb kulutada vähemalt kogu finantsabi, mis neile TERA raames on eraldatud (vt joonis 3). Kolmteist neist kavatseb kulutada eraldatud summast isegi rohkem, sealhulgas rahastades ülejäänud summat riigi vahenditest. Ühes liikmesriigis võib rahaliste vahendite kasutuselevõtu määr olla madal ja seda jälgitakse tähelepanelikumalt veel mõne liikmesriigi puhul, kes on kinnitanud oma pühendumust võimalike probleemide lahendamisele. Rumeenia, Portugal ja Küpros on teatanud, et avaliku sektori kogukulutused asjaomastes nõukogu rakendusotsustes sätestatud meetmetele on väiksemad kui TERA raames nõukogu poolt eraldatud summa. Esialgse analüüsi põhjal näib, et Küprosel ei ole tegelikku probleemi vahendite kasutuselevõtmisel. Portugalis on riiklikud ametiasutused kindlaks määranud täiendavad meetmed, mida komisjon hindab sobival ajal ja mille tarbeks kulub eeldatavasti ära kogu liikmesriigile eraldatud summa. Rumeenia puhul on madal kasutuselevõtu määr tingitud sellest, et pandeemia mõju osutus oodatust väiksemaks ja majandus on taastunud oodatust kiiremini, mistõttu kulutused tööhõive säilitamise meetmetele on olnud eeldatust väiksemad. Erinevus seni tegelikult tehtud avaliku sektori kulutuste ja Rumeeniale juba välja makstud 3 miljardi euro suuruse finantsabi vahel on endiselt suur (peaaegu kaks kolmandikku väljamakstud summast). Komisjon on koos Rumeenia ametiasutustega arutanud võimalikke lahendusi ja jätkab seda dialoogi. Joonis 3. Abikõlblike meetmetega seoses kavandatud ja tehtud avaliku sektori kulutuste suhe laenusummasse (% laenusummast) Märkus. Avaliku sektori kulutused on need, millest on teatatud ja mis on seotud nõukogu rakendusotsustes sätestatud meetmetega; arvesse ei ole võetud osakaalu ülempiiri ja välja on jäetud rahastamine Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest. 2.2 Riiklikud meetmed: TERA kaudu toetatavad lühendatud tööaja kavad või samalaadsed meetmed

Üle poole TERA kaudu toetatavatest avaliku sektori kogukulutustest tehakse eeldatavasti lühendatud tööaja kavade rakendamiseks. See järeldus põhineb komisjoni analüüsil, milles jagati liikmesriikide teatatud meetmed liikidesse. 53 % TERA raames abikõlblikele meetmetele tehtavatest riiklikest kulutustest kasutatakse lühendatud tööaja kavade rakendamiseks ja 33 % kasutatakse samalaadsete meetmete rakendamiseks, mis on suunatud füüsilisest isikust ettevõtjatele. 7 % eraldatakse palgatoetuskavadele ja 5 % finantsabist kulutatakse eeldatavasti tervishoiuga seotud meetmetele. Ülejäänud 2 % kulutustest tehakse muudele samalaadsetele meetmetele, millega toetatakse töökohtade säilimist ja töötajate sissetulekuid. Üheksa liikmesriiki kasutasid TERA raames eraldatud finantsabi ainult lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmete rakendamiseks (vt joonis 4).



Joonis 4. Avaliku sektori kulutused TERA raames abikõlblikele meetmetele kululiikide kaupa Märkus. Ungari tervishoiuga seotud kulutuste kohta vt lähemalt TERA 2021. aasta märtsi aruandest. TERA kaudu toetatud 19 liikmesriigist 16 on finantsabi kasutanud lühendatud tööaja kavade rahastamise toetamiseks. Nende hulka kuulub Eesti, kellele anti TERA raames finantsabi 2021. aasta märtsis. Eesti rakendas pandeemiale reageerimiseks 2020. aastal uut (ajutist) lühendatud tööaja kava ning lühendatud tööaja kavaga sarnaseid meetmeid ja tervishoiuga seotud meetmeid. Need kuus liikmesriiki, kes taotlesid 2021. aasta alguses TERAst täiendavat abi, on kas muutnud TERA raames toetatavate kavade ülesehitust või kehtestanud uued meetmed. Kavade ülesehituse muutmine seisnes eelkõige heldemas toetamises või abikõlblikkuse tingimuste leebemaks muutmises. 2021. aasta esimesel poolel pikendasid paljud TERA kaudu toetatud liikmesriigid oma lühendatud tööaja kavasid, et reageerida pandeemia uutele lainetele. Juba lõppenud meetmed kas käivitati uuesti (nt Eestis ja Lätis) või siis neid muudeti (nt suurendati antavat toetust). Itaalia pikendas COVIDiga seoses lühendatud tööaja kavade rakendamise abikõlblikku perioodi. Küpros, Tšehhi, Läti, Leedu, Poola, Slovakkia ja Hispaania muutsid oma kavade tingimused heldemaks, näiteks toetades suuremat osa töötajate palkadest, vähendades ülemmäärasid või lihtsustades kavas osalemise tingimusi. Suurem osa liikmesriike, kes said TERA kaudu finantsabi lühendatud tööaja kavade rahastamiseks, ei ole erakorralise toetuse meetmeid veel lõpetanud. Neist 16 liikmesriigist, kus kehtestati lühendatud tööaja kava, on 11 liikmesriigis see kava endiselt kasutusel (üksikasjalikum teave on esitatud 1. lisas), kuid paljud liikmesriigid on teatanud kavatsusest oma kavade rakendamine järk-järgult lõpetada 2021. aasta suvel (Bulgaaria, Leedu ja Rumeenia), 2021. aasta septembris (Belgia, Kreeka, Sloveenia ja Hispaania) või 2021. aasta lõpu poole (Küpros, Horvaatia, Slovakkia). Iirimaa ja Malta, kes saavad TERA raames finantsabi palgatoetuskavade jaoks, pikendasid oma kavasid kuni 2021. aasta lõpuni. Itaalia on oma lühendatud tööaja kavade puhul pikendanud mitut COVIDiga seotud kohandust 2021. aasta lõpuni, kuid mõned spetsiifilised sätted on juba kaotatud. Nagu soovitati komisjoni teatises toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete kohta, võtsid Hispaania ja Portugal majanduse taastumise toetamise eesmärgil oma lühendatud tööaja kavade raames kasutusele koolitusmeetmed või töökohavahetuse stiimulid. Mõned liikmesriigid on juba lõpetanud lühendatud tööaja kavade kasutamise. Tšehhi, Eesti, Läti ja Poola peatasid oma kavad 2021. aasta mais või juunis. Lühendatud tööaja kavade lõpetamise tähtajad on aga reeglina esialgsed ja pandeemia arenedes võidakse neid muuta. 2.3Töötajate ja ettevõtete hõlmatus TERAga 2020. aastal toetati TERA raames hinnanguliselt 31 miljonit inimest, kes moodustavad toetatud liikmesriikides kõigist tööga hõivatutest enam kui neljandiku. See arv hõlmab inimesi, kes olid mingil ajahetkel hõlmatud TERA raames toetatavate lühendatud tööaja kavade või samalaadsete meetmetega, sh ligikaudu 22,5 miljonit palgatöötajat ja 8,5 miljonit füüsilisest isikust ettevõtjat. Arvestades, et TERA kohaldamisala on laiem (sealhulgas samalaadsed meetmed, mis on suunatud eelkõige füüsilisest isikust ettevõtjatele), on see näitaja ligikaudu võrreldav hinnanguliselt 19 miljoni inimesega, kes olid 2020. aastal hõlmatud lühendatud tööaja kavadega TERA kaudu finantsabi saanud liikmesriikides, ja 35 miljoniga kogu ELis. Töötajate hõlmatus TERAga on liikmesriikide kaupa esitatud joonisel 5. Neis hinnangutes ei võeta arvesse TERA toetust tervishoiuga seotud meetmetele ning seetõttu võib neid pidada konservatiivseteks.



Joonis 5. 2020. aastal TERAga hõlmatud töötajad (% kõigist tööga hõivatutest) Allikas: liikmesriikide aruandlus (vt joonealune märkus 26), Ameco. Märkus. Hõlmatuse näitajad on esitatud liikmesriikide poolt. Kõigi tööga hõivatute näitajad (s.t suhtarvu nimetaja) on saadud AMECO andmebaasist, tuginedes rahvamajanduse arvepidamises kasutatavale kõigi tööga hõivatute määratlusele, mis hõlmab nii palgatöötajaid kui ka füüsilisest isikust ettevõtjaid. Joonis 6. 2020. aastal TERAga hõlmatud ettevõtted (% kõigist ettevõtetest) Allikas: liikmesriikide aruandlus (vt joonealune märkus 28), Eurostati ettevõtlusstatistika. Märkus. Liikmesriigid on järjestatud vastavalt töötajate hõlmatusele TERAga. Selleks et tagada kõigi liikmesriikide andmete ühetaoline käsitlemine, hõlmavad „kõik ettevõtted“ ka töötajateta ettevõtteid; seetõttu võib hõlmatuse suhtarv olla näidatud tegelikust väiksemana, kuna mõningaid füüsilisest isikust ettevõtjaid võidakse arvesse võtta nimetajas, kuid mitte lugejas. Hõlmatus TERAga peaks 2021. aastal olema jätkuvalt olulise suurusega, moodustades peaaegu 10 % kõigist tööga hõivatutest. Pandeemia järgmiste lainete majanduslik mõju on esimese lainega võrreldes eeldatavasti märksa väiksem ja majanduse oodatava elavnemise tõttu ei tugine mõned liikmesriigid 2021. aastal avaliku sektori kulutuste rahastamisel TERA-le. Sellest hoolimata prognoositakse, et 2021. aastal toetatakse TERA raames vähemalt 5 miljonit inimest, kuna majanduse taastumine on riigiti ja majandussektorite lõikes ebaühtlane. TERA raames toetati 2020. aastal hinnanguliselt 2,5 miljonit ettevõtet. See arv hõlmab vähemalt viiendikku toetatud liikmesriikide ettevõtetest (vt joonis 6). Majanduse oodatava, kuid ebaühtlase taastumise tingimustes toetatakse 2021. aastal jätkuvalt ligikaudu 8 % ettevõtetest. Enamikus toetatud liikmesriikides said toetust peamiselt teenindussektori ettevõtted, eelkõige i) hulgi- ja jaekaubandusega tegelevad ning ii) majutus- ja toitlustusteenuseid pakkuvad ettevõtted (vt tabel 3). Suur osa toetusest suunati ka tootmisettevõtetele. TERA raames on toetust saanud nii VKEd kui ka suurettevõtted. Enne COVID-19 kriisi rakendasid lühendatud tööaega peamiselt suured tööstusettevõtted. Suurtel ettevõtetel olid tavaliselt suuremad värbamis- ja vallandamiskulud; teenindussektori ettevõtted kohandasid tööhõivet peamiselt koondamistega või rakendasid rohkem tähtajalist ja ebatüüpilist töötamist. Pandeemia muutis neid tavasid: lühendatud tööaja kasutamine muutus eriti oluliseks teenindussektoris (peamiselt hotellid ja restoranid) ja jaekaubanduses. Mõningates liikmesriikides suurenes kavades osalevate mikroettevõtjate osakaal alates 2020. aasta märtsist märkimisväärselt. Enamikus TERA kaudu toetatud liikmesriikides moodustasid valdava osa TERAga hõlmatud ettevõtetest väikeettevõtted (joonis 7). Tulenevalt liikmesriikide ebaühtlasest aruandlusest ettevõtete hõlmatuse kohta oli siiski keeruline koostada käesoleva aruande jaoks üksikasjalikku hinnangut ettevõtete jaotuse kohta. COVID-19 kriisi ajal suurenes lühendatud tööajaga töötamine naiste ja noorte seas. See kajastab peamiselt asjaolu, et tootmis- ja ehitussektori asemel toetati nüüd rohkem teenindus- ja jaemüügisektorit, kus töötab suhteliselt rohkem naisi ja noori.





Tabel 3. Sektorite hõlmatus TERAga Liikmesriik Peamised TERA raames toetatavad sektorid Belgia Haldusteenused, tootmine ning hulgi- ja jaekaubandus Bulgaaria Majutus- ja toitlustusteenused, tootmine ning hulgi- ja jaekaubandus Küpros Majutus- ja toitlustusteenused, tootmine ning hulgi- ja jaekaubandus Tšehhi Majutus- ja toitlustusteenused, tootmine ning hulgi- ja jaekaubandus Eesti Majutus- ja toitlustusteenused, tootmine ning hulgi- ja jaekaubandus Kreeka Majutus- ja toitlustusteenused, tootmine ning hulgi- ja jaekaubandus Hispaania Majutus- ja toitlustusteenused, haldusteenused ning hulgi- ja jaekaubandus Horvaatia Majutus- ja toitlustusteenused, tootmine ning hulgi- ja jaekaubandus Ungari Majutus- ja toitlustusteenused, tervishoid ja sotsiaaltöö ning muud teenused Iirimaa Majutus- ja toitlustusteenused, ehitus ning hulgi- ja jaekaubandus Itaalia Majutus- ja toitlustusteenused, ehitus ning hulgi- ja jaekaubandus Leedu Majutus- ja toitlustusteenused, tootmine ning hulgi- ja jaekaubandus Läti Majutus- ja toitlustusteenused, tootmine ning hulgi- ja jaekaubandus Malta Majutus- ja toitlustusteenused, transport ning hulgi- ja jaekaubandus Poola Ehitus, kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus ning hulgi- ja jaekaubandus Portugal Majutus- ja toitlustusteenused, muud teenused ning hulgi- ja jaekaubandus Rumeenia Majutus- ja toitlustusteenused, ehitus ning kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus Sloveenia Majutus- ja toitlustusteenused, tootmine ning hulgi- ja jaekaubandus Slovakkia Majutus- ja toitlustusteenused, tootmine ning hulgi- ja jaekaubandus Allikas: liikmesriikide aruandlus. Joonis 7. TERAga hõlmatus ettevõtte suuruse järgi (% koguhõlmatusest) Allikas: liikmesriikide aruandlus. Ülejäänud ettevõtted on suurettevõtted. Tšehhi, Ungari ja Poola ei esitanud andmeid jaotuse kohta ettevõtete suuruse järgi või ei esitanud neid korrektselt. Joonis 8. Naissoost ja noorte (15–24aastased) toetusesaajate keskmine osakaal lühendatud tööaja kavades (2020/2021) Allikas: tööhõivekomitee kogutud andmed 2020. ja 2021. aasta kohta. Tööhõivekomitee andmed ei ole kättesaadavad kõigi TERAga hõlmatud riikide kohta. Andmete hõlmavus: alates 2020. aasta märtsist (kõikide riikide kohta) kuni tööhõivekomitee viimaste kättesaadavate andmeteni, s.t Kreeka (november 2020), Bulgaaria, Itaalia, Rumeenia (detsember 2020), Belgia, Küpros, Eesti, Läti (jaanuar 2021) ning Portugal ja Sloveenia (veebruar 2021). Hispaania puhul on kättesaadavad ainult andmed naiste osakaalu kohta. III.TERA mõju esialgne analüüs Selles osas ajakohastatakse esimeses TERA kohta koostatud poolaastaaruandes esitatud analüüsi TERA mõju kohta tööhõivele ja riikide rahandusele. 3.1TERA hinnanguline mõju töötusele Selles punktis esitatakse ajakohastatud hinnang TERA mõju kohta töötusele toetatud liikmesriikides. TERA eesmärk on aidata liikmesriikidel säilitada COVID-19 pandeemia ajal töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate tööhõivet, kaitstes sel viisil töötajate sissetulekuid ja hõlbustades kiiret taastumist pandeemia leevenemise korral. Siin esitatud hinnangus keskendutakse SKP ja töötuse vahelisele seosele alates pandeemia puhkemisest. Tulemused pakuvad väärtuslikku teavet, kuid metoodilistel põhjustel tuleks siin esitatud arve tõlgendada ettevaatusega. Esiteks on keeruline luua vastupidist stsenaariumi tööturu toimimise kohta TERA puudumisel. Teiseks mõjutavad SKP ja tööhõive suhet mitmesugused tegurid, sealhulgas TERA. Muud tegurid on seotud asjaoluga, et inimesed ei saanud aktiivselt otsida tööd või neid takistati seda tegemast, sest suure osa majandusest seiskus. Töötuse määra tõus toetatud liikmesriikides oli COVIDi kriisi esimesel aastal selgelt aeglasem kui ülemaailmse finantskriisi ajal, ehkki SKP langus oli järsem. 2020. aastal ehk COVIDi kriisi esimesel aastal vähenes SKP reaalkasv TERA raames toetatud riikides 6,8 % (vt joonis 9). See langus on suurem kui ülemaailmse finantskriisi ajal 2009. aastal registreeritud 4,1 % langus. Samal ajal tõusis töötuse määr 2020. aastal vaid 0,2 protsendipunkti, võrreldes 2,8 protsendipunkti suuruse kasvuga 2009. aastal. Joonis 9. Reaalse SKP ja töötuse muutused toetatud liikmesriikides Märkus. Joonisel on näidatud aastased SKP kasvumäärad ja töötuse määra muutumine TERA kaudu toetatud liikmesriikides, kaalutuna nende osakaaluga nominaalses SKPs. Allikas: Eurostat, Ameco. Töötuse kasvu ohjeldamine 2020. aastal peaks toetama majanduskasvu taastumist 2021. aastal. Kui vaadata 2020. ja 2021. aastat koos, siis avaneb joonisel 9 komisjoni 2021. aasta kevadprognoosiga sarnane pilt: töötuse määr TERA kaudu toetatud liikmesriikides suureneb prognoosi kohaselt tunduvalt aeglasemalt (2021. aastal 2019. aastaga võrreldes 0,6 protsendipunkti) kui ülemaailmse finantskriisi ajal (2009. aastal +2,0 protsendipunkti võrreldes eelmise aastaga). Samas ilmneb märgatav erinevus: kuna 2021. aastaks prognoositakse majanduse märkimisväärset elavnemist, on viimase kahe aasta SKP keskmine langus eeldatavasti väiksem kui ülemaailmse finantskriisi ajal (–1,1 % võrreldes –1,5 %ga). See osutab, et olemasoleva tööjõu ja ettevõtete vahelise sideme säilitamine lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmete abil on aidanud kaasa majanduse üldisele kiirele taastumisele. Joonis 10. Töötuse määra tegelikud ja eeldatud muutused TERA kaudu toetatud liikmesriikides 2020. aastal Märkus. Y-telg: töötuse määra eeldatud muutus vastab riigipõhisest regressioonimudelist tulenevale prognoosile aastateks 1999–2019. Analüüs põhineb Okuni seaduse kohasel lähenemisviisil, kus sõltuv muutuja tähistab muutust töötuse määras ja sõltumatu muutuja osutab SKP reaalkasvule. Täpsemad üksikasjad metoodika kohta on esitatud Euroopa Komisjoni (2021) kvartaliaruandes euroala kohta (III osa), 20. köide, nr 2. Allikas: AMECO ja oma arvutused. Joonis 11. Töötuse määra muutuse ja TERA raames 2020. aastal välja makstud rahaliste vahendite vaheline seos Märkus. Y-telg: töötuse määra eeldatud muutus tuleneb riigipõhisest regressioonimudelist, mida on selgitatud märkuses joonise 10 kohta. Allikas: AMECO ja oma arvutused. Töötuse kasv oli toetatud liikmesriikides 2020. aastal oodatust märkimisväärselt väiksem. Arvestades SKP langust 2020. aastal, eeldati töötuse määra olulist tõusu, kuid seda ei juhtunud. 2020. aastal COVIDi kriisi lahendamiseks võetud kiired ja ulatuslikud poliitikameetmed leevendasid SKP vähenemise mõju töötusele, võrreldes varem täheldatud töötuse eeldatava mõjuga SKP-le (vt joonis 10) . Töötuse määra tõus oli enamikus riikides oodatust väiksem . Need järeldused kinnitavad esimeses TERA kohta koostatud poolaastaaruandes esitatud varasemaid tulemusi. Rakendatud poliitilised toetusmeetmed, sealhulgas TERA, kaitsesid 2020. aastal töötuse eest 1,5 miljonit inimest. Töötuse määra eeldatust väiksema tõusu üheks põhjuseks võib pidada lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmete laialdast rakendamist, eelkõige TERA kaudu toetatud liikmesriikides. Mida suurem oli 2020. aastal TERA kaudu saadud summa, seda vähem töötus riigis kasvas (joonis 11). Hinnangute kohaselt vähendasid need tööturumeetmed koos muude pandeemiale reageerimiseks võetud poliitiliste meetmetega TERA kaudu toetatud liikmesriikides töötuse määra eeldatud tõusu ligikaudu 1 protsendipunkti võrra. See arv vastab ligikaudu 1,5 miljonile inimesele, kes COVID-19 puhangu ajal tööd ei kaotanud. Seda, kuidas TERA aitas tõhusalt kaasa töötuse määra tõusu piiramisele, käsitletakse üksikasjalikult esimeses poolaastaaruandes TERA kohta. Vastavad mõjutegurid hõlmavad üldise usalduse suurendamist kogu ELis, toetust lühendatud tööaja kavadele ja nende rakendamise edendamist ning liikmesriikidele antud võimalust teha rohkem kulutusi tööhõive toetamisele ja muudele pandeemiast tingitud poliitikameetmetele. Esimeses aruandes esitatud küsitlusandmete kohaselt mängis TERA enamikus toetatud liikmesriikides rolli uue lühendatud tööaja kava vastuvõtmise või olemasoleva kava muutmise üle otsustamisel ning võimaldas mõnel liikmesriigil olla ambitsioonikam meetmete puhul, mis sarnanevad lühendatud tööaja kavaga. Samuti aitas TERA liikmesriikidel pikendada oma tööhõive säilitamise kavade kestust või võimaldada nende raames heldemaid tingimusi, kuna ta julgustas liikmesriike võtma suuremaid laene ja kulutama rohkem kui muidu, sest nad said kasu ELi saavutatud soodsamast intressimäärast, ehkki nende endi krediidireitingud olid madalamad.

3.2Otsene finantsmõju: hinnangulised intressisäästud Saades TERA kaudu finantsabi, säästsid liikmesriigid intressimaksetelt hinnanguliselt 8,2 miljardit eurot. See summa põhineb TERA esimesel seitsmel emissioonil kuni 25. mail 2021 tehtud väljamakseni, mis oli viimane väljamakse enne aruandekuupäeva. Seega on tõenäoline, et pärast viimaste väljamaksete tegemist suureneb hinnanguline intressisääst veelgi . Intressimaksetelt säästeti seetõttu, et TERA laenud võimaldasid liikmesriikidele madalamaid intressimäärasid kui need, mida nende suhtes oleks kohaldatud juhul, kui nad oleksid ise riigi võlakohustusi emiteerinud. Selle põhjuseks on ELi AAA-krediidireiting ja võlakirjade likviidsus. Tabelis 4 on esitatud intressisäästude jaotus liikmesriikide kaupa. Tabel 4. Intressisäästud liikmesriikide kaupa Liikmesriik Väljamakstud summa (mld eurodes) Keskmine intressivahe Keskmine tagasimaksetähtaeg Intressisääst (mld eurodes) Intressisääst (% väljamakstud summast) Belgia 8,2 0,06 14,7 0,14 1,7 Küpros 0,6 0,62 14,7 0,06 9,5 Kreeka 5,3 0,73 14,6 0,51 9,8 Hispaania 21,3 0,44 14,7 1,59 7,4 Horvaatia 1,0 1,11 14,3 0,16 15,3 Ungari* 0,5 1,28 14,7 0,09 18,0 Itaalia 27,4 0,96 14,8 3,76 13,7 Leedu 1,0 0,04 14,7 0,00 0,5 Läti 0,3 0,10 14,6 0,00 1,5 Malta 0,4 0,56 14,6 0,04 8,4 Poola 8,2 0,35 13,0 0,42 5,0 Portugal 5,4 0,47 14,7 0,38 7,1 Rumeenia 3,0 2,27 14,6 0,85 28,4 Sloveenia 1,1 0,23 14,8 0,05 4,3 Slovakkia 0,6 0,09 14,9 0,01 1,3 Bulgaaria 0,5 0,37 15,0 0,03 6,7 Iirimaa 2,5 0,11 14,7 0,05 2,1 Tšehhi 2,0 0,23 10,1 0,04 1,9 Eesti** 0,2 0,0 15,2 0,00 0,0 Kokku 89,6 0,63 14,5 8,18 9,1 Märkus. Intressisäästud arvutatakse võlakirjade kaupa ning need liidetakse emissioonikuupäevade ja tähtaegade lõikes. * Ungari on alates 2020. aastast emiteerinud ainult kaks 10aastase ja 30aastase tähtajaga eurodes nomineeritud võlakirja, mõlemad 2020. aasta novembris. Neid kahte võlakirja kasutades ekstrapoleeriti intressikõverate vahe omavääringus ja eurodes muudele tähtaegadele ja muudele emissioonikuupäevadele. ** Eesti on emiteerinud ainult ühe lunastamata 10aastase tähtajaga võlakirja, muude tähtaegade kohta andmed puudusid. Nende muude tähtaegade puhul eeldatakse, et intressivahe ELi TERA sotsiaalse võlakirjaga on nullilähedane. IV. Erandlike asjaolude jätkumine, mis põhjendab TERA määruse kohaldamist Selles osas antakse vastavalt TERA määrusele aru erandlike asjaolude jätkumisest, mis põhjendavad TERA edasist rakendamist. Pandeemia arengu suhtes valitseb endiselt ebakindlus, sest suve jooksul on nakatumiste arv liikmesriikides suurenenud. SARS-CoV-2 deltavariant levib kiiresti ja mõnes riigis on vaktsineerimiskampaaniate edenemine aeglustunud. Mõned liikmesriigid on meetmeid veidi karmistanud, sest vaktsineerimine ei ole veel nakkuste piiramiseks piisav. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) andmetel on alates 5. septembrist 2021 ELi üldist epidemioloogilist olukorda iseloomustanud kõrge ja aeglaselt vähenev nakatumiste määr ning madal, kuid aegamisi kasvav suremus. Kõige enam mõjutatud 15–24aastaste vanuserühmas väheneb nakatumiste arv jätkuvalt, kuid alla 15aastaste laste seas see kasvab. Mitmes riigis on täheldatud nakatumiste arvu suurenemist vanemates vanuserühmades, samuti haiglaravi ja suremuse näitajate kasvu. Vahepeal on mõne kõrge vaktsineerituse määraga ELi mittekuuluva riigi (nt Iisrael ja Island) kogemused tõstatanud olulisi küsimusi seoses ülemaailmse vaktsineerimiskampaaniaga ja COVID-19 pandeemia ohjeldamise väljavaadetega. Majanduse taastumine on hoogustunud ja Euroopa majanduse lähiaja väljavaated on 2021. aasta kevadel eeldatust paremad. Komisjoni 2021. aasta suveprognoosis suurendati ELi SKP prognoosi 2021. aastaks 4,8 %-le ja 2022. aastaks 4,5 %-le. Kuigi eelduste kohaselt naaseb majandusaktiivsus 2021. aasta viimases kvartalis kriisieelsele (2019. aasta IV kvartal) tasemele, jääks see ligikaudu 1 % võrra allapoole taset, mis oleks saavutatud juhul, kui pandeemiat ei oleks puhkenud; samuti eeldatakse, et majanduse taastumise tempo erineb liikmesriigiti. Viimased tõendid osutavad, et 2021. aasta teises kvartalis kiirenes SKP reaalkasv ELis tugevalt (1,9 %), ületades ootusi. Kuigi kasvutempo on veidi aeglustumas ja hinnasurve püsib, pakuvad hiljutised küsitlusandmed (ostujuhtide indeks augustis) vähe tõendeid selle kohta, et kartused deltavariandi leviku pärast ja püsivad tarneprobleemid pärsivad majanduse taastumist. Majanduse väljavaated on endiselt väga ebakindlad, kuigi riskid on üldiselt tasakaalustatud. Viiruse variantide tekkimine ja levik on selge oht. Poliitilise toetuse enneaegne lõpetamine võib mõjutada majanduse taastumist; majanduse ebaühtlane taastumine omakorda pärsib poliitika koordineerimist liikmesriikide vahel. Samal ajal võib väljavaateid parandada teiste arenenud majandusega riikide majanduse oodatust kiirem taastumine. Nagu tavaliselt, on tööturu taastumine tõenäoliselt SKP taastumisest aeglasem. Kuigi tööhõivenäitajad on paranenud, on kriisi ajal tööturul ilmnenud loidus endiselt märkimisväärne. Käesoleva aasta esimeses kvartalis oli ELis tööga hõivatud inimeste arv 1,7 % väiksem kui 2019. aasta IV kvartalis. Inimestevahelist kontakti eeldavatel sektoritel, mida pandeemia kõige raskemalt on mõjutanud, kulub taastumiseks tõenäoliselt kõige kauem aega. Komisjoni 2021. aasta kevadprognoosi kohaselt püsib töötuse määr 2022. aastal 7 % juures, võrreldes 6,7 %ga 2019. aastal, eeldusel et poliitilist toetust enneaegselt ei lõpetata. Majanduse taastumiseks on vaja, et eelarvepoliitika rakendamisel asenduks ajutine hädaabi (nagu TERA) täpsemini sihitud taastamismeetmetega. Komisjoni 2021. aasta kevade eelarvesoovituste kohaselt peaksid liikmesriigid 2022. aastal jätkama majanduse taastumise toetamist, eelkõige kasutades investeeringute ja reformide edendamiseks taaste- ja vastupidavusrahastut. See hõlmab aktiivset tööturupoliitikat, näiteks värbamisstiimuleid ja ettevõtlustoetust, täiendus- ja ümberõppe võimalusi ning tööhõivetalituste pakutavat suuremat toetust, nagu märgiti soovituses toimivate tööhõive aktiivse toetamise meetmete kohta. Kuna TERA on jätkuvalt kättesaadav kogu 2022. aasta jooksul, saab seda edaspidigi kasutada COVID-19 pandeemiast tingitud tõsiste majandushäirete kõrvaldamiseks. Praeguse seisuga saab TERA raames veel kasutada ligi 6 miljardit eurot, mida on rohkem kui kuue liikmesriigi poolt 2021. aasta alguses taotletud täiendav finantsabi.

V. ELi TERA sotsiaalsete võlakirjade raamistikust tulenev aruandluskohustus Käesolevas aruandes täidetakse lisaks TERA määruses sätestatud aruandluskohustusele ka ELi TERA sotsiaalsete võlakirjade raamistikust tulenevat aruandluskohustust. Viimase kohaselt tuleb esitada teavet TERA tulude jaotumise, kulutuste liigi ja TERA mõju kohta. Võrreldes esimese poolaastaaruandega on käesolevas aruandes laiendatud investorite jaoks asjakohast teavet, näiteks konkreetsete edulugude kohta (vt 1. tekstikast) ning rahastu kaudu toetatud töötajate ja ettevõtete kohta. TERA tulude jaotumine toetatud liikmesriikide ja abikõlblike sotsiaalkulutuste liikide kaupa on esitatud vastavalt punktides 1.1 ja 2.2. 2021. aasta augusti seisuga oli 95 % eraldatud 94 miljardist eurost liikmesriikidele välja makstud ja 90 % sellest summast on juba kulutatud. Esitatakse uus kulutuste jaotus lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmete kaupa. TERA raames tehtud avaliku sektori kulutused on ka kooskõlas ÜRO kestliku arengu eesmärkidega. Kõige asjakohasemad on eesmärk nr 3 (tervis ja heaolu) ja eesmärk nr 8 (tööhõive ja majanduskasv). Joonisel 12 on esitatud TERA raames tehtavate avaliku sektori kulutuste jaotus abikõlblike sotsiaalkulutuste kaupa, nagu on kirjeldatud sotsiaalsete võlakirjade raamistikus: 95 % vahenditest kulutatakse töö ja sissetuleku kaotuse riski vähendamiseks ning 5 % kulutatakse tervishoiuga seotud meetmete rakendamiseks. Need kategooriad on tihedalt seotud kestliku arengu eesmärkidega nr 3 ja 8, nagu on osutatud joonisel 12. TERA mõju käsitletakse punktides 2.3 ja 3.1. 2020. aastal TERA kaudu toetatud inimeste ja ettevõtete hinnanguline arv on pärast esimest TERA kohta koostatud aruannet suurenenud, kuna liikmesriigid esitasid ajakohastatud ja parandatud andmed. TERA aitas 2020. aastal hoida alal ligi 1,5 miljonit töökohta, nagu on osutatud punktis 3.1. Lisaks on liikmesriigid säästnud intressimaksetelt hinnanguliselt 8,2 miljardit eurot. Joonis 12. Sotsiaalsete võlakirjade raamistik ja kestliku arengu eesmärgid Eesmärk nr 3: tervis ja heaolu Eesmärk nr 8: tööhõive ja majanduskasv 1. tekstikast. TERA edulood Riiklikud kulutused lühendatud tööaja kavadele ja samalaadsetele meetmetele, mida TERA toetab, on aidanud väikeettevõtteid ja ettevõtjaid kogu ELis. Selles tekstikastis on esitatud kaks edulugu. Kreeka Dimitris Kapothanasisel on spordiklubi Ateena lähedal Peramas. Tema ja paljude teiste spordisektoris töötavate inimeste jaoks on koroonakriis olnud äärmiselt raske. Spordiklubid suleti, sest oli oht, et need muutuvad viiruseleviku esmasteks keskusteks. See jättis omanikud, töötajad ja personaaltreenerid ajutiselt tööta. „Kreeka spordiklubid on üks sektor, mis on kandnud tohutut finantskahju, kuna alates 2020. aasta veebruarist omanikel sissetulekut enam ei ole.“ Tänu TERA programmile on spordiklubide töötajad saanud erihüvitist ja nende sotsiaalkindlustusmakseid on tasutud sel ajal, kui nad ei saanud töötada. Dimitris ja teised spordiklubide omanikud, näiteks Kleanthis Varelas Megara linnast ja Giorgos Ksiros Ateenast, on samas vabastatud üüri, maksude ja kindlustuse maksmisest ning laenukohustustest. ELi rahaline toetus on aidanud paljudel Kreeka spordiklubidel kriisile vastu pidada ning Dimitrise jaoks on nüüd tunneli lõpus näha valgust. Kreeka spordikeskuste ühenduse peasekretär Doros Kleovoulou on samuti TERA programmiga rahul. Tema arvates on paljud selle raskel ajal hästi vastu võtnud. „Eri toetusmeetmed aitasid ellu jääda spordisektoril, kus kriisi mõju oli ja on endiselt tõsine. Usume, et EL on selle väljakutsega hästi toime tulnud.“ Itaalia Saage tuttavaks Bruno Giliga. Ta on ettevõtte Termomacchine president. See Torinos asuv ettevõte on spetsialiseerunud elektromagnetilisel induktsioonil (magnetväljaga elektrivoolu genereerimise protsessil) põhinevate spetsiaalsete küttesüsteemide projekteerimisele, ehitamisele ja müügile. Termomacchine asutati 1976. aastal pereettevõttena ning ei ole kunagi varem vajanud tegevuse jätkamiseks valitsuse toetust. Koroonakriis muutis aga kõike. „Pandeemia tõttu kuivas tellimuste maht kokku. Suured tellimused kadusid 2020. aasta märtsis.“ Õnneks on ettevõte saanud töötajate palkade maksmiseks TERA toetust, kuigi personal töötab ikka veel vaid umbes 40 % võimsusel. Bruno jaoks on selge, et ELi toetus on olnud kriisi ajal hindamatu väärtusega. „Oleme veendunud, et ilma sellise abita ei oleks riik suutnud jätkata ettevõtete ja töötajate senisel moel toetamist.“ LISA 1. lisa. Täiendavad üksikasjad riiklike meetmete kohta Tabel A1. Lühendatud tööaja kavade (LTK) või palgatoetuste areng TERA kaudu toetatud riikides Riik Liik Jätkub/lõpetatud Lõppkuupäev (kavandatud) Heldus +/–/= Belgia LTK Jätkub 30. september 2021 = Bulgaaria LTK Jätkub 31. juuli 2021 – Horvaatia LTK Jätkub 31. detsember 2021 – Küpros LTK Jätkub Oktoober 2021 + Tšehhi LTK Lõppenud Juuni 2021 (põhikava)/oktoober 2021 (karantiinis viibivate töötajatega seotud sätted). Lisaks on vastu võetud uus alaline LTK, mille saab erandlike asjaolude korral käivitada. + Eesti LTK Lõppenud Mai 2021 – Kreeka LTK Jätkub 31. september 2021 – Iirimaa Palgatoetus Jätkub 31. detsember 2021 + Itaalia LTK Jätkub 1. juuli 2021 (tavapärane kava)/31. detsember 2021 (ettevõtted, mis ei vasta või enam ei vasta tavapärases kavas osalemise tingimustele) – Läti LTK Lõppenud Juuni 2021 + Leedu LTK Jätkub 31. august 2021 + Malta Palgatoetus Jätkub 31. detsember 2021 – Poola LTK Lõppenud 30. juuni 2021 + Portugal LTK Jätkub Kuni selle kuu lõpuni, mil seadusandliku või haldusotsuse alusel kehtivad majandustegevust piiravad meetmed COVID-19 pandeemia raames + Rumeenia LTK Jätkub 3 kuud pärast erakorralise olukorra lõppemist (seda olukorda pikendatakse igakuiselt – praegu kuni 12. septembrini 2021) = Slovakkia LTK Jätkub Detsember 2021 + Sloveenia LTK Jätkub 30. september 2021 = Hispaania LTK Jätkub 30. september 2021 + Märkus. LTK tingimuste heldust hinnatakse nominaalväärtuses, lähtudes õigusaktidega ette nähtud sissetulekutoetuse hõlmavuse ja taseme muutustest.



2. lisa. Lisateave TERA tehingute ja väljamaksete kohta Tabel A2. ELi TERA laenutehingute põhistatistika (eurodes) TERA nr 5 TERA nr 6 TERA nr 7 Osa 15 aastat 5 aastat 25 aastat 8 aastat 25 aastat Emissiooni maht 9 mld 8 mld 5 mld 8,137 mld 6 mld Tootlus 0,228% –0,488% 0,476% 0,019% 0,757% Intressivahe MS –4 baaspunkti MS –14 baaspunkti MS +1 baaspunkt MS –2 baaspunkti MS +17 baaspunkti Intressivahe Saksamaa riigivõlakirjadega (baaspunktides) 33,4 20 34,4 31,5 40,6 Intressivahe Prantsusmaa riigivõlakirjadega (baaspunktides) –2,6 3,1 –11 –1,2 –21 Uue emissiooni soodustus 2 1,5 baaspunkti 1,5 baaspunkti 2 baaspunkti 2,5 baaspunkti Investorite nõudlus kokku 86 mld 46,5 mld 40 mld 51,2 mld 37,5 mld