KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHENDI (IPA) 2013. AASTA LÄBIVAADATUD MITMEAASTANE SUUNAV FINANTSRAAMISTIK /* COM/2012/0581 final */





KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE ÜHINEMISEELSE ABI RAHASTAMISVAHENDI (IPA) 2013. AASTA LÄBIVAADATUD MITMEAASTANE SUUNAV FINANTSRAAMISTIK Sissejuhatus Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (edaspidi „IPA”) mitmeaastase suunava finantsraamistiku eesmärk on anda teavet ühinemiseelse abi jaoks eraldatavate vahendite kogusumma suunava jaotuse kohta vastavalt ettepanekule, mille komisjon on teinud kooskõlas IPAt käsitleva määruse (EÜ) nr 1085/2006[1] artikliga 5. See ühendab laienemispaketi poliitilist raamistikku eelarvemenetlusega. Mitmeaastases suunavas finantsraamistikus välja pakutud suunavat jaotust arvestatakse iga abisaajariigi, mitut abisaajat hõlmava programmi ja piiriülese koostöö rahastamisvahendi jaoks koostatud mitmeaastastes suunavates kavandamisdokumentides, mille kaudu ühinemiseelset abi antakse. Mitmeaastase suunava finantsraamistiku aluseks on kolmeaastane libisev programmitsükkel. Üldjuhul esitatakse aastate N, N+1 ja N+2 mitmeaastane suunav finantsraamistik aasta N-2 viimases kvartalis osana laienemispaketist ning see kujutab endast ettepanekut paketis seatud poliitiliste prioriteetide finantstõlgenduseks, võttes arvesse finantsraamistikku. Kuna 2013. aasta on IPA viimane eelarveaasta, siis hõlmab käesolev mitmeaastane suunav finantsraamistik vaid selle aasta puhul tehtud muudatusi. See peegeldab ühinemiseelse abi jaotust 2013. aastal riikide ja rahastamisvahendite lõikes ning samuti mitut abisaajat hõlmavatele programmidele ning toetuskuludeks eraldatud vahendeid. Nagu eelnevatel aastatel, nii on ka praeguse mitmeaastase suunava finantsraamistiku avaldamisel võetud aluseks asjaomaste riikide praegune staatus. Sellest tulenevalt peegeldub finantsraamistikus kandidaatriigi staatuse andmine Serbiale 2012. aasta veebruaris[2] ja Horvaatia eeldatav ühinemine 1. juulil 2013. Ühinemiseelse perioodi üldised poliitilised prioriteedid on sätestatud ühinemis- ja Euroopa partnerluslepingutes, iga-aastastes eduaruannetes ning laienemispaketti kuuluvas, iga aasta sügisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavas laienemisstrateegias. Strateegiline finantsplaneering 1. Vahendite jaotamine riikide lõikes 2007. aasta assigneeringute lähtepunktiks oli komisjoni kohustus tagada, et ükski abisaajariik ei saa 2007. aastal vähem toetust kui 2006. aastal ning et Albaaniale ning Bosnia ja Hertsegoviinale eraldatakse vähemalt sama palju vahendeid, kui kumbki neist aastatel 2004−2006 keskmiselt aastas sai. See peegeldab asjaolu, et kõnealuste riikide puhul oli rahastamine koondunud 2004. aastasse. 2008. aasta ja sellele järgnevate aastate näitajate arvutamisel on aluseks võetud assigneeringud ühe elaniku kohta, mida on varem esitatud vajaduste ja mõju kaudse näitajana. Kõnealuse meetme tulemusena suurenesid Lääne-Balkani potentsiaalsete kandidaatriikide rahastamise tasemed elaniku kohta praeguse finantsraamistiku jooksul, ületades 2004.–2006. aasta CARDSi programmi[3] raames elaniku kohta saadud keskmist summat, milleks oli 23 eurot (2004. aasta hindades). Järgitud on vahendite üldist riikidevahelist jaotust, välja arvatud Kosovo[4] puhul, kes sai IPAst rohkem rahalisi vahendeid. 2008. aastal eraldasid eelarvepädevad institutsioonid 60 miljonit eurot Kosovo stabiilsuse ja arengu toetamisele suunatud uute vahendite ulatuslikuma kaasamise raames. Sellele lisaks paigutati täiendavalt ümber 60 miljonit eurot kasutamata makromajandusliku finantsabi assigneeringuid. 2008. aasta juulis toimunud rahastajate konverentsi järelmeetmena seoti 2009. aastal täiendavalt kulukohustustega 40 miljonit eurot. Horvaatiale ja endisele Jugoslaavia Makedoonia vabariigile eraldatakse rahalisi vahendeid üle 30 euro elaniku kohta (2004. aasta hindades). Horvaatia puhul säilitatakse kõnealune tase kogu perioodi jooksul. Võttes arvesse Horvaatia eeldatavat ühinemist 1. juulil 2013, vähendatakse IPAst Horvaatiale 2013. aastaks algselt ette nähtud rahalisi vahendeid poole võrra, v.a maaelu arendamise rahastamisvahend, millele algselt 2013. aastaks kavandatud rahalised vahendid säilitatakse täies mahus. Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi puhul suureneb rahastamine ühe elaniku kohta jätkuvalt, tagades minimaalse rahastamistaseme, mis on vajalik nõuetekohase haldamissüsteemi ülesehitamiseks, sõltumata riigi suurusest. Montenegro puhul on rahastamise tase elaniku kohta muude riikide omast kõrgem, mis tuleneb asjaolust, et olenemata riigi suurusest on nõuetekohase haldussüsteemi ülesehitamiseks vaja minimaalsel tasemel rahastamist. Türgile 2007.–2013. aastal ühe elaniku kohta antavat abi suurendatakse järk-järgult, võttes arvesse riigi suurust ja suutlikkust abi vastu võtta. Island on kandidaatriikide hulgas erand oma majandusliku ja sotsiaalse arengu taseme tõttu ja tänu sellele, et tema õigustik vastab tänu Euroopa Majanduspiirkonna lepingule suurel määral ELi õigusele. Sel põhjusel on kokku lepitud, et riik saab abi üksnes I rahastamisvahendi kaudu, mida haldab komisjon. Rahastamine algas 2011. aastal ja hõlmab kolme aastat. 2. Jaotus rahastamisvahendite lõikes Ühinemiseelset abi antakse järgmise viie rahastamisvahendi kaudu: I − üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamise rahastamisvahend; II – piiriülese koostöö rahastamisvahend; III − regionaalarengu rahastamisvahend; IV − inimressursside arendamise rahastamisvahend ja V − maaelu arendamise rahastamisvahend. I rahastamisvahendist (üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamine) rahastatakse kõiki institutsioonide väljaarendamise meetmeid ja ühenduse õigustikuga vastavusseviimiseks tehtavaid investeeringuid; see aitab abi saavatel riikidel arendada oma haldus- ja kohtusüsteemi suutlikkust ning käsitleda vastavalt seatud prioriteetidele koostöömeetmeid, mis ei ole selgesõnaliselt hõlmatud teiste rahastamisvahenditega. II rahastamisvahendist (piiriülene koostöö) toetatakse abi saavate riikide vahelist ning abi saavate riikide ja liikmesriikide vahelist piiriülest tegevust; see hõlmab vajaduse korral ka IPAst abi saajate osalemist Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) riigiüleses koostöö programmides vastavalt struktuurifondide piirkondadevahelise koostöö eesmärkidele, samuti Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi (ENPI) merepiirkonna programmides. III–V rahastamisvahendist antakse abi ainult kandidaatriikidele ja selle eesmärk on nende riikide ettevalmistamine struktuurifondidest, Ühtekuuluvusfondist ja Maaelu Arengu Fondist antava abi kavandamiseks, kasutamiseks ja haldamiseks pärast ühinemist; kõnealuse abi andmisel ühtlustatakse välisabi eeskirjade raames võimalikult palju nende fondide rakendamise meetodeid. Täpsemalt järgib III rahastamisvahend (regionaalareng) võimalikult palju Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi. IV rahastamisvahendi (inimressursside arendamine) abil valmistatakse kandidaatriike ette Euroopa Sotsiaalfondi vahendite rakendamiseks Euroopa tööhõivestrateegia raames. V rahastamisvahendi (maaelu arendamine) kaudu aidatakse kandidaatriikidel valmistuda ette ELi rahastatavates ühinemisjärgsetes maaelu arengu programmides osalemiseks, kasutades ühinemiseelset abi süsteemide kaudu, mis on võimalikult sarnased pärast ühinemist nõutavate süsteemidega. Rahaliste vahendite jaotamisel rahastamisvahendite vahel on võetud nõuetekohaselt arvesse praeguste kandidaatriikide valmidust kasutada III, IV ja V rahastamisvahendi rakendamiseks vajalikku detsentraliseeritud eelarve täitmise süsteemi ja vajadust liikmesriikide piiriülese koostööga seotud II rahastamisvahendist saadava abi järele, et viia see vastavusse Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) eelarve rubriigi 1b raames antavate rahaliste vahenditega. 3. Muud assigneeringud Toetuskulud Kõnealused vahendid hõlmavad halduskulusid, mis on otseselt seotud IPA rakendamisega. Mitut abisaajat hõlmavatele programmidele ettenähtud assigneeringud I rahastamisvahendi mitut abisaajat hõlmavad programmid on ette nähtud riiklike programmide täiendamiseks ning mitmepoolsete suhete tugevdamiseks Lääne-Balkani riikides ja Türgis. Strateegias keskendutakse valdkondadele, mida peetakse esmatähtsaks Euroopaga integreerumise ja piirkonna stabiilsuse seisukohast, ning sellistele küsimustele, mille lahendamisel peavad riigid tegema koostööd. Kõnealustest vahenditest rahastatakse programme, millel on piirkondlik mõju ja/või mille horisontaalse rakendamise korral mitmes abi saavas riigis korraga saab saavutada mastaabi- või mitmekülgsussäästu. Mitut abisaajat hõlmavate programmidega toetatakse muu hulgas piirkondlikku avaliku halduse kooli, Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingut (CEFTA), piirkondlikku koostöönõukogu (RCC), organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust, Erasmuse programmi stipendiume ja kõrgharidust. Samuti pannakse nendega alus kodanikuühiskonna rahastamisvahendile, mille jaoks koondatakse nii riiklikest kui ka mitut abisaajat hõlmavatest IPA programmidest antavad toetused. Lääne-Balkani riikide, Türgi ja Islandi puhul toetatakse institutsioonide väljaarendamist TAIEXi rahastamisvahendist ning eraldatakse vahendeid piirkondlike ja riiklike programmide audititeks ja hindamiseks, samuti teabevahetus- ja teavitusmeetmeteks. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) investeeringuvajaduste, energiatõhususe ja infrastruktuuride arendamise rahastamisel tehakse tihedat koostööd Euroopa Investeerimispanga ja muude rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega ning kõnealuste meetmete toetamiseks kulub endiselt oluline osa piirkondlikest ja horisontaalsetest assigneeringutest. Kõnealust toetust koordineeritakse Lääne-Balkani riikide investeerimisraamistiku raames, mis loodi 2009. aasta lõpus, et tõhustada Lääne-Balkani piirkonnaga aktiivselt tegelevate rahastajate ja rahvusvaheliste finantseerimisasutuste vahelist koordineerimist ja koostööd. Alates 2010. aastast rakendatakse üht osa II rahastamisvahendist, nimelt riikide osalemist ERFi riigiülestes programmides „Vahemeri” ja „Kagu-Euroopa”, lihtsuse huvides samuti mitut abisaajat hõlmavate programmide kaudu. Andmete esitamine Alltoodud tabelis on andmed esitatud jooksevhindades ja eurodes. Tabelis on vastavalt 2013. aasta eelarveprojektile näidatud 2013. aasta assigneeringud riikide ja rahastamisvahendite lõikes, samuti mitut abisaajat hõlmavatele programmidele ja toetuskuludeks eraldatud vahendid. Selguse huvides on esitatud ka varasemate aastate kulukohustuste lõplikud andmed ning 2012. aasta ajakohastatud andmed. Läbivaadatud mitmeaastane suunav finantsraamistik: 2013. aastal ühinemiseelse abi rahastamisvahendist eraldatavate vahendite jaotus riikide ja rahastamisvahendite lõikes Riik/rahastamisvahend || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || 2013 Kandidaatriigid HORVAATIA Üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamine || 49 611 775 || 45 374 274 || 45 601 430 || 39 483 458 || 39 959 128 || 39 969 161 || 17 437 970 Piiriülene koostöö || 9 688 225 || 14 725 726 || 15 898 570 || 15 601 136 || 15 869 158 || 16 442 542 || 9 749 192 Regionaalareng || 45 050 000 || 47 600 000 || 49 700 000 || 56 800 000 || 58 200 000 || 57 453 890 || 30 088 235 Inimressursside arendamine || 11 377 000 || 12 700 000 || 14 200 000 || 15 700 000 || 16 000 000 || 15 899 000 || 8 546 000 Maaelu areng || 25 500 000 || 25 600 000 || 25 800 000 || 26 000 000 || 26 500 000 || 25 820 793 || 27 700 000 KOKKU || 141 227 000 || 146 000 000 || 151 200 000 || 153 584 594 || 156 528 286 || 155 585 386 || 93 521 397[5] || || || || || || || ENDINE JUGOSLAAVIA MAKEDOONIA VABARIIK Üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamine || 41 641 613 || 41 122 001 || 39 310 500 || 36 917 068 || 29 403 410 || 28 659 161 || 27 058 357 Piiriülene koostöö || 4 158 387 || 4 077 999 || 4 371 501 || 4 467 526 || 4 524 876 || 3 583 373 || 5 093 041 Regionaalareng || 7 400 000 || 12 300 000 || 20 800 000 || 29 400 000 || 39 300 000 || 40 949 983 || 50 276 471 Inimressursside arendamine || 3 200 000 || 6 000 000 || 7 100 000 || 8 400 000 || 8 800 000 || 10 288 000 || 10 636 000 Maaelu areng || 2 100 000 || 6 700 000 || 10 200 000 || 12 500 000 || 16 000 000 || 17 991 604 || 20 157 737 KOKKU || 58 500 000 || 70 200 000 || 81 782 001 || 91 684 594 || 98 028 286 || 101 472 121 || 113 221 606 || || || || || || || ISLAND Üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamine || || || || || 12 000 000 || 11 997 400 || 5 810 415 KOKKU || || || || || 12 000 000 || 11 997 400 || 5 810 415 || || || || || || || MONTENEGRO Üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamine || 27 490 504 || 28 112 552 || 29 832 179[6] || 29 838 823 || 29 843 599 || 16 346 471 || 5 073 420 Piiriülene koostöö || 3 909 496 || 4 487 448 || 4 667 821 || 3 682 690 || 4 310 344 || 4 588 551 || 4 668 687 Regionaalareng || || || || || || 7 982 738 || 14 752 941 Inimressursside arendamine || || || || || || 2 775 000 || 2 808 000 Maaelu areng || || || || || || 3 258 308[7] || 7 285 467 KOKKU || 31 400 000 || 32 600 000 || 34 500 000 || 33 521 513 || 34 153 943 || 34 951 068 || 34 588 515 || || || || || || || SERBIA Üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamine || 181 496 352 || 179 441 314 || 182 551 643 || 186 206 679 || 190 556 810 || 190 600 995 || 196 683 533 Piiriülene koostöö || 8 203 648 || 11 458 686 || 12 248 357 || 11 751 753 || 11 322 790 || 11 497 244 || 11 630 694 Regionaalareng || || || || || || || Inimressursside arendamine || || || || || || || Maaelu areng || || || || || || || KOKKU || 189 700 000 || 190 900 000 || 194 800 000 || 197 958 432 || 201 879 600 || 202 098 239 || 208 314 227 TÜRGI Üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamine || 256 702 720 || 256 125 297 || 239 550 810 || 217 809 826 || 231 268 023 || 227 499 161 || 238 500 014 Piiriülene koostöö || 2 097 280 || 2 874 709 || 3 049 190 || 3 090 174 || 5 131 977 || 2 174 617 || 2 218 109 Regionaalareng || 167 500 000 || 173 800 000 || 182 700 000 || 238 100 000 || 293 400 000 || 356 066 389 || 366 882 353 Inimressursside arendamine || 50 200 000 || 52 900 000 || 55 600 000 || 63 400 000 || 77 600 000 || 83 188 000 || 91 167 077 Maaelu areng || 20 700 000 || 53 000 000 || 85 500 000 || 131 300 000 || 172 500 000 || 187 387 295 || 204 184 796 KOKKU || 497 200 000 || 538 700 006 || 566 400 000 || 653 700 000 || 779 900 000 || 856 315 462 || 902 952 349 Potentsiaalsed kandidaatriigid ALBAANIA Üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamine || 54 318 790 || 65 237 756[8] || 71 360 000 || 84 200 000[9] || 84 301 650 || 85 140 996 || 84 682 966 Piiriülene koostöö || 6 681 210 || 8 582 244 || 9 822 921 || 9 973 173 || 10 126 636 || 9 433 169 || 10 666 232 KOKKU || 61 000 000 || 73 820 000 || 81 182 921 || 94 173 173 || 94 428 286 || 94 574 165 || 95 349 198 BOSNIA JA HERTSEGOVIINA Üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamine || 58 136 394 || 69 854 783 || 83 900 000 || 100 688 099 || 102 681 861 || 102 670 996 || 103 493 402 Piiriülene koostöö || 3 963 606 || 4 945 217 || 5 207 746 || 4 696 495 || 4 746 425 || 5 197 353 || 5 342 041 KOKKU || 62 100 000 || 74 800 000 || 89 107 746 || 105 384 594 || 107 428 286 || 107 868 349 || 108 835 443 || || || || || || || KOSOVO Üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamine || 68 300 000 || 184 700 000 || 106 100 000 || 66 100 000 || 66 900 000 || 67 000 144 || 68 477 942 Piiriülene koostöö || 0 || 0 || 0 || 1 200 000 || 1 800 000 || 1 800 000 || 2 987 731 KOKKU || 68 300 000 || 184 700 000 || 106 100 000 || 67 300 000 || 68 700 000 || 68 800 144 || 71 465 673 RIIKIDE PROGRAMMID KOKKU || 1 109 427 000 || 1 311 720 006 || 1 305 072 668 || 1 397 306 900 || 1 553 046 687 || 1 633 662 334 || 1 634 058 823 MITUT ABISAAJAT HÕLMAVAD PROGRAMMID Üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamine || 129 571 000[10] || 137 736 644[11] || 188 867 536[12] || 141 706 551[13] || 187 860 605[14] || 207 031 122[15] || 171 226 015 Piiriülene koostöö || 0 || 0 || 0 || 4 921 679 || 5 293 313 || 5 672 378 || 6 059 026 TOETUSKULUD || 44 793 000 || 51 950 000 || 47 648 000 || 47 393 000 || 52 183 900 || 52 747 050 || 53 302 924 KÕIK KOKKU || 1 263 200 000 || 1 501 406 650 || 1 541 588 204 || 1 591 328 130 || 1 798 384 505 || 1 899 112 884 || 1 864 646 788 Andmed on esitatud eurodes, jooksevhindades. [1] ELT L 201, 31.7.2006, lk 82–93. [2] III, IV ja V rahastamisvahendi avamine Serbia jaoks sõltub määruse (EÜ) nr 1085/2006 muudatuse vastuvõtmisest nõukogu ja Euroopa Parlamendi poolt vastavalt komisjoni ettepanekule (COM(2012) 329, 20. juuni 2012). [3] CARDS (ühenduse rekonstruktsiooni-, arengu- ja stabilisatsiooniabi programm) – kõnealuses piirkonnas IPA eelkäijaprogramm, mida viidi ellu aastail 2000–2006. [4] Kõnealune määratlus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta. [5] 50 % 2013. aasta algsetest I–IV rahastamisvahendi summadest ja 100 % V rahastamisvahendile 2013. aastaks algselt ettenähtud summadest. [6] Sisaldab 1,2 miljoni euro ulatuses täiendavaid vahendeid, mis kanti üle varasematest programmidest. [7] Menetlus, millega need vahendid kantakse maaelu arengu rahastamisvahendist üle üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamise rahastamisvahendisse, on juba algatatud. [8] Sisaldab 1,2 miljoni euro ulatuses täiendavaid vahendeid, mis kanti üle varasematest programmidest. [9] Sisaldab 1,5 miljoni euro ulatuses täiendavaid vahendeid, mis kanti üle varasematest programmidest. [10] Sisaldab 20,6 miljoni euro ulatuses täiendavaid vahendeid, mis kanti üle varasematest programmidest. [11] Sisaldab 2,0 miljoni euro ulatuses täiendavaid vahendeid, mis kanti üle varasematest programmidest. [12] Sisaldab 22,8 miljoni euro ulatuses täiendavaid vahendeid, mis kanti üle varasematest programmidest. [13] See hõlmab toiduga kindlustatuse rahastamisvahendi vahendite vähendamist 29 miljoni euro võrra, mis makstakse tagasi 2011. aastal (14 miljonit eurot), 2012. aastal (6 miljonit eurot) ja 2013. aastal (9 miljonit eurot). Kõnealustel aastatel tagasi makstavaid vahendeid kasutatakse vahendite eraldamiseks Islandile. See summa sisaldab ka 2,7 miljoni euro ulatuses täiendavaid vahendeid, mis kanti üle varasematest programmidest. [14] Sisaldab 1,6 miljoni euro ulatuses täiendavaid vahendeid, mis kanti üle varasematest programmidest. [15] Sisaldab 32,1 miljoni euro ulatuses täiendavaid vahendeid, mis kanti üle varasematest programmidest.