EUROOPA KOMISJON Brüssel,24.9.2021 JOIN(2021) 26 final ÜHISARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE sõjaväelise liikuvuse tegevuskava rakendamise kohta 2020. aasta oktoobrist 2021. aasta septembrini



I.SISSEJUHATUS 1.Alates sõjaväelise liikuvuse algatuse käivitamisest 2017. aastal on 28. märtsil 2018 avaldatud ELi sõjaväelise liikuvuse tegevuskava (edaspidi „tegevuskava“) olnud sidus raamistik käimasolevate ja tulevaste programmide, projektide, algatuste ja tegevuste elluviimiseks ELi koordineeritud lähenemisviisi raames. Liidu institutsioonid, organid ja asutused ning ELi liikmesriikide asjaomased ametiasutused jätkavad tegevuskava rakendamist ühtlases tempos kõigis kolmes põhivaldkonnas: transporditaristu, regulatiivsed ja menetluslikud küsimused ning muud valdkonnaülesed teemad. Kõik ELi sidusrühmad on jätkanud koostööd, austades täiel määral riikide suveräänsust ja asjaomaseid pädevusi. 2.Nii nagu on ette nähtud tegevuskavas, esitavad kõrge esindaja ja komisjon perioodilisi eduaruandeid. Esimene ühisaruanne sõjaväelise liikuvuse tegevuskava rakendamise kohta esitati 3. juunil 2019 ja teine 19. oktoobril 2020. Käesolev aruanne esitatakse täienduseks Euroopa Kaitseagentuuri iga-aastasele sõjaväelise liikuvuse eduaruandele, mis hõlmab üksnes kaitseagentuuri pädevusalasse jäävat tegevust 2020. aasta märtsist 2021. aasta märtsini. 3.Tegevuskava elluviimine jätkub kooskõlas asjaomase projektiga, mille liikmesriigid käivitasid alalise struktureeritud koostöö raames ja milles keskendutakse siseriiklikele meetmetele, sealhulgas neile, milles liikmesriigid leppisid kokku 25. juunil 2018. Asjaomased ELi institutsioonid, organid ja asutused jätkavad osalemist PESCO sõjaväelise liikuvuse projektis, millest saab vastavalt 6. mail 2021 vastu võetud nõukogu otsustele peagi esimene PESCO projekt, kus löövad kaasa kolmandad riigid – Ameerika Ühendriigid, Kanada ja Norra. 4.Peale selle jääb sõjaväeline liikuvus esmatähtsaks valdkonnaks tõhustatud koostöös ELi ja NATO vahel, kelle staabid suhtlevad omavahel sõjaväelise liikuvuse teemalise struktureeritud dialoogi raames. Viimasel aastal saavutatud konkreetseid tulemusi on kirjeldatud üksikasjalikumalt ELi ja NATO koostööd kajastavas kuuendas eduaruandes. 5.Nõukogu väljendas oma 2021. aasta mai järeldustes julgeoleku ja kaitse kohta heameelt sõjaväelise liikuvusega seotud edusammude üle, mis on tehtud alalise struktureeritud koostöö raames, Euroopa Kaitseagentuuris ja liikmesriikides. Samuti kutsus nõukogu üles täiendavalt kaaluma võimalikke meetmeid, asjaomaseid osalejaid ja uusi tulemusi, et parandada sõjaväelist liikuvust ELis ja sellest väljaspool, sealhulgas tehes kindlaks võimalikud valdkonnad, kus selliseid meetmeid võtta. Peale selle sisaldab strateegiline kompass, mille nõukogu võtab eeldatavasti vastu 2022. aasta märtsis, lisasuuniseid ja konkreetseid eesmärke sõjaväelise liikuvuse algatuse jaoks. II.SÕJAVÄELISE LIIKUVUSE VAJADUSED ELis JA VÄLJASPOOL ELi 6.Dokumenti „Military Requirements for Military Mobility within and beyond the EU“ (Sõjaväelise liikuvuse vajadused ELis ja väljaspool ELi) (edaspidi „sõjaliste vajaduste dokument“) on kasutatud pärast nõukogus heakskiitmist lähtealusena tegevuskava rakendamisel. Eelkõige on sellest abi olnud kahesuguse kasutuse nõuete kindlaksmääramisel ja ELi liikmesriikide toetamisel töös, mida nad teevad oma kahesuguse kasutusega transporditaristu projektide kava ettevalmistamisel (vt allpool punktid 9–11 ja 15). Peale selle võimaldab ELi sõjaväelise transpordivõrgu andmete militaarkihi lisamine interaktiivsesse TENteci kaartide kuvamise rakendusse ELi liikmesriikidel hõlpsamini kindlaks teha üleeuroopalise transpordivõrgu kitsaskohad ja haavatavad osad (vt allpool punktid 17 ja 18). 7.Lisaks on Euroopa välisteenistusel / Euroopa Liidu sõjalisel staabil järgmise sammuna pärast üleeuroopalise transpordivõrgu määruse kavandatud läbivaatamist kavas ajakohastada sõjaliste vajaduste dokumenti, et muu hulgas võimaldada veelgi paremini kooskõlastada üleeuroopalise tarnaspordivõrgu ja ELi sõjaväelise transpordivõrgu kaarte ja standardeid (vt allpool punkt 16). III.TRANSPORDITARISTU 8.Kuna ELi liikmesriigid kasutavad nii tsiviil- kui ka sõjaväelise liikumise ja transpordi jaoks sama transporditaristut, on liidu poliitikavaldkondade, eelkõige üleeuroopalise transpordivõrgu ja sõjaväe vajaduste koostoime suurendamine jätkuvalt tegevuskava oluline osa. A.Kahesuguse kasutusega transporditaristu rahastamine 9.Mitmeaastast finantsraamistikku aastateks 2021–2027 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021. See raamistik hõlmab esimest korda julgeoleku- ja kaitsekulutusi, sealhulgas 1,5 miljardi euro suurust eraldist sõjaväelise liikuvuse jaoks Euroopa ühendamise rahastu 2021–2027 kaudu (1,69 miljardit eurot jooksevhindades). 10.Seejärel, 14. juulil 2021, jõustus määrus, mis käsitleb Euroopa ühendamise rahastut 2021–2027 . Kahesuguse kasutuse nõudeid sisaldavas rakendusmääruses on kindlaks määratud transporditaristule esitatavad nõuded, mille täitmine on vajalik nii tsiviil- kui ka sõjaväelise liikuvuse jaoks. Rakendusmäärusega on kehtestatud standardid selliste transporditaristu projektide jaoks, mille elluviimiseks taotletakse kaasrahastust Euroopa ühendamise rahastu sõjaväelise liikuvuse eelarvest. ELi liikmesriigid saavad tugineda neile standarditele tulevase taristu kavandamisel. 11.Selleks et transporditaristu projekte saaks kaasrahastada ELi vahenditest, peavad nad vastama rakendusmääruses kehtestatud kahesuguse kasutusega taristu nõuetele. Neid nõudeid ületavate projektide jaoks on võimalik saada kaasrahastust, kuid üksnes kahesuguse kasutuse nõuetes kehtestatud standarditele vastavate rahastamiskõlblike kulude katmiseks. Kaasrahastust võib taotleda ükskõik millise transpordiliigiga seotud projekti jaoks. 12.Euroopa ühendamise rahastut rakendatakse tööprogrammide kaudu, milles on kindlaks määratud eelkõige konkursikutsete eeldatav ajakava ja eelarve, eesmärgid ning valiku- ja hindamiskriteeriumid. Euroopa ühendamise rahastu esimene mitmeaastane tööprogramm võeti vastu 5. augustil 2021 . Selles on sätestatud, et aastatel 2021–2023 korraldatakse Euroopa ühendamise rahastu sõjaväelise liikuvuse eelarve raames iga-aastaseid kahesuguse kasutusega transporditaristu projektikonkursse. Kõigil neil kolmel aastal eraldatakse kahesuguse kasutuse projektide kaasrahastamiseks 330 miljonit eurot jooksevhindades. 13.Esimese kahesuguse kasutuse projektide konkursi kuulutas välja Euroopa Kliima, Taristu ja Keskkonna Rakendusamet (CINEA) 16. septembril 2021 . Projektikonkurss on avatud kõigi transpordiliikide jaoks. Liikmesriigid, kes soovivad kaasrahastust, peavad esitama oma projektitaotluse hiljemalt 19. jaanuaril 2022. Pärast taotlemistähtaega hindavad rahastamiskõlblikke taotlusi sõltumatud eksperdid ning liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi sisekomisjon. Selle protsessi osana hindab Euroopa välisteenistus / Euroopa Liidu sõjaline staap, mil määral aitavad rahastamiskõlblikud taotlused parandada sõjaväelist liikuvust ELis ja väljaspool ELi. Taaste- ja vastupidavusrahastu 14.EL lõi oma 2021.–2027. aasta pikaajalise eelarve kõrval taasterahastu „NextGenerationEU“, millest rahastatakse taaste- ja vastupidavusrahastut. Taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu tehakse laenude ja toetustena kättesaadavaks 672,5 miljardit eurot, et toetada liikmesriigi tasandil tehtavaid reforme ja investeeringuid. ELi liikmesriigid võivad kasutada taaste- ja vastupidavusrahastu eraldisi ka investeerimiseks transporditaristusse, sealhulgas kahesuguse kasutusega transpordi taristusse.

Kahesuguse kasutuse projektide kava 15.Komisjoni talitused korraldasid kohtumisi ELi liikmesriikide transpordi- ja kaitseministeeriumide esindajatega, et teha kindlaks nende esmatähtsad kahesuguse kasutuse projektid 2020. aastal ja 2021. aasta alguses. Komisjoni talitustele ja Euroopa välisteenistusele / Euroopa Liidu sõjalisele staabile tutvustas oma projekte enam kui pool ELi liikmesriikidest. See tutvustamine aitab paremini mõista tulevasi projekte, mille ELi liikmesriigid peavad esitama sõjaväelist liikumist takistavate puudujääkide ja kitsaskohtade kõrvaldamiseks riiklikus taristus. B.Üleeuroopalise transpordivõrgu määruse läbivaatamine 16.Komisjon valmistab praegu ette ettepanekut vaadata läbi üleeuroopalise transpordivõrgu määrus . Esimest korda käsitletakse üleeuroopalises transpordivõrgus sõjaväelist liikuvust. Komisjon hindab koostöös Euroopa välisteenistuse / ELi sõjalise staabiga vajadust lisada läbivaadatud määrusesse teatavad kahesuguse kasutusega taristut käsitlevad nõuded ning vajadust teha ettepanek lisada üleeuroopalisse transpordivõrku need ELi sõjaväelise transpordivõrgu osad, mis praegu sinna ei kuulu. Nende lisamist kavandatakse juhul, kui on täheldada märkimisväärset tsiviilisikute voogu. Komisjonil on kavas esitada määruse läbivaatamise ettepanek 2021. aasta detsembris. C.Infosüsteem TENtec 17.Pärast seda, kui nõukogu kiitis 2018. aasta novembris heaks sõjaliste vajaduste dokumendi, lisasid komisjoni talitused koostöös Euroopa välisteenistuse / Euroopa Liidu sõjalise staabiga interaktiivsesse TENteci kaartide kuvamise rakendusse ELi sõjaväelise transpordivõrgu andmed, võimaldades sellega visualiseerida ELi sõjaväelist transpordivõrku. Komisjoni talitused ajakohastasid sõjaväelise transpordivõrgu interaktiivseid kaarte pärast sõjaliste vajaduste dokumendi ajakohastamist 2019. aasta juulis ja Ühendkuningriigi lahkumist EList 2020. aasta jaanuaris. Infosüsteem TENtec jääb ELi institutsioonide ja liikmesriikide haldusasutuste ametnike peamiseks tööriistaks ELi sõjaväelisele transpordivõrgule juurdepääsul ja selle võrgu analüüsimisel. 18.Kõrvuti kaartide ajakohastamisega valmistavad komisjoni talitused ette infosüsteemi TENtec märkimisväärset ajakohastamist, mille raames konsolideeritakse eri rakendusi ning töötatakse välja lisafunktsioonid, suurendatakse kasutamismugavust ja luuakse uued analüüsivahendid. Ajakohastamine peaks algama 2022. aasta keskpaigaks. Osana sellest jõupingutusest valmistavad komisjoni talitused koos ELi liikmesriikide ja muude sidusrühmadega ette automatiseeritud andmevahetuslahendusi, mis parandavad märkimisväärselt andmete kvaliteeti ja õigeaegsust. 19.Lõpetuseks, mis puudutab tegevuskavas ette nähtud sõjaliste ja tsiviilandmebaaside võimalikku omavahelist sidumist, siis konsultatsioonid asjaosalistega peaksid algama 2021. aasta teises pooles. IV.OHTLIKE KAUPADE VEDU 20.Pärast seda, kui viidi lõpule ohtlike kaupade veo suhtes kohaldatavaid eeskirju ja õigusakte käsitlev uuring, on uuringu tulemusi käsitletud Euroopa Kaitseagentuuri elluviidava Euroopa piiriülese liikumise loa andmise korra optimeerimise programmi raames. Selle programmi osana töötatakse välja kaks tehnilist korda (vt allpool punktid 27–29), millega reguleeritakse ka ohtlike sõjaliste kaupade vedu. Pärast allkirjastamist saab neist kohaldatavate soovituste võrdlusraamistik, mille alusel hakkavad osalevad liikmesriigid täitma ohtlike kaupade vedamisel tsiviiltranspordi suhtes kohaldatavaid rahvusvahelisi lepinguid. Liikumiste puhul, mida tsiviileeskirjad ei reguleeri, kohaldavad osalevad liikmesriigid NATO standardikokkulepet. 21.Samal ajal hindasid komisjoni talitused tihedas koostöös Euroopa välisteenistuse / Euroopa Liidu sõjalise staabi ja Euroopa Kaitseagentuuriga võimalust ja vajadust võtta selles valdkonnas ELi tasandil lisameetmeid ning jõudsid järeldusele, et meetmed ei olnud tol hetkel vajalikud. Kahe tehnilise korra rakendamisega pärast nende allkirjastamist peaksid olema tagatud asjakohased ja tõhusad lahendused ohtlike sõjaliste kaupade veoks. Komisjoni talitused ja liikmesriikide eksperdid ohtlike kaupade veo valdkonnas jätkavad teadmiste vahetamist, eelkõige Euroopa Kaitseagentuuri projektirühmas, mis tegeleb liikuvuse ja transpordiga seotud küsimustega, või töötajatevaheliste kontaktide raames. V.TOLL JA KÄIBEMAKS A.Toll 22.Tegevuskavas kindlaks määratud konkreetsed meetmed, mille eesmärk on muuta piiriülese sõjaväelise liikumisega seotud tolliformaalsused sujuvamaks ja lihtsamaks, tagades samal ajal koostoime NATOga, hõlmavad muudatuste tegemist kahte komisjoni määrusesse, mis on seotud liidu tolliseadustikuga, ja suuniseid, et tagada sõjalise tegevusega seotud tollitoiminguid käsitlevate õigusaktide õige ja ühetaoline rakendamine. 23.Pärast kahe komisjoni määruse muutmist 2020. aastal koostasid komisjoni talitused, konsulteerides Euroopa välisteenistusega (sh ELi sõjalise staabiga), 16. veebruaril 2021 juhenddokumendi ELi vormi 302 kasutamise kohta, et tagada ka edaspidi ühetaoline rakendamine. Dokument, mis põhineb Euroopa Kaitseagentuuri koostatud esialgsel juhenddokumendi projektil, on kättesaadav ka teistes ELi ametlikes keeltes. 24.Eespool nimetatud ELi vormi 302 kasutuselevõtt 2020. aasta juulis võimaldab hinnata vajadust tollitoimingud digiteerida, nagu on soovitatud ELi liikmesriikidele tegevuskavas. 2021. aasta mais kirjutasid 23 ELi liikmesriiki ja Norra alla Euroopa Kaitseagentuuri programmikokkuleppele, mis käsitleb A-kategooria programmi „Tolliga seotud sõjaliste vajaduste ühtlustamine“, mille raames kaalutakse sõjalise tegevusega seotud tollitoimingute digiteerimise võimalusi. 25.Programmis on püstitatud kolm põhieesmärki: i) hinnata sõjalisi vajadusi tolli valdkonnas; ii) teha uuring, et koostada selle hindamise põhjal tehniline kirjeldus ja nõuded, ning iii) töötada uuringu tulemuste põhjal välja sõjaväeline tollisüsteem. Iga eesmärgi jaoks on uus etapp, mille alustamiseks peab eelmine etapp olema edukalt läbitud. B.Käibemaks 26.2019. aasta detsembris vastu võetud direktiiv (EL) 2019/2235, tagab NATO egiidi all ja liidu raames tehtavate kaitsealaste jõupingutuste võrdse kohtlemise maksustamise seisukohast. Komisjon on tegevuskavas kindlaks määratud käibemaksuga seotud meetmed lõpule viinud, nüüd on ELi liikmesriikide ülesanne võtta vastu direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Direktiiv (EL) 2019/2235 tuleb üle võtta hiljemalt 1. juuliks 2022, nii et direktiivis kindlaks määratud meetmeid saaks hakata kohaldama alates sellest kuupäevast. Vaatlusalusel aruandeperioodil teatasid viis liikmesriiki komisjonile sammudest, mis olid astutud direktiivi ülevõtmiseks siseriiklikesse õigusaktidesse. VI.Piiriülese liikumise luba