LISA

Komisjoni teatis „Suunised Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 kohaldatavuse kohta horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes“

EELNÕU

SISUKORD

1. Sissejuhatus 8

1.1. Suuniste eesmärk ja ülesehitus 8

1.2. Artikli 101 kohaldatavus horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes 9

1.2.1. Sissejuhatus 9

1.2.2. Analüütiline raamistik 11

1.2.3. Hindamine artikli 101 lõike 1 alusel 12

1.2.4. Konkurentsi piirav eesmärk 13

1.2.5. Piirav mõju konkurentsile 14

1.2.6. Lisapiirangud 15

1.2.7. Hindamine artikli 101 lõike 3 alusel 15

1.2.8. Horisontaalkoostöö kokkulepped, mis jäävad üldjuhul artikli 101 lõike 1 kohaldamisalast välja 16

1.3. Seos muude juhiste ja õigusaktidega 17

2. Teadus- ja arenduskokkulepped 18

2.1. Sissejuhatus 18

2.2. Asjaomane turg 19

2.3. Hindamine artikli 101 lõike 1 alusel 20

2.3.1. Peamised konkurentsiprobleemid 20

2.3.2. Konkurentsi piirav eesmärk 20

2.3.3. Piirav mõju konkurentsile 20

2.4. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määrusega hõlmatud kokkulepped 22

2.4.1. „Ühise teadus- ja arendustegevuse“, „tasustatava teadus- ja arendustegevuse“ ning „teadus- ja arendustegevuse kontekstis spetsialiseerumise“ eristamine 23

2.4.2. Teadus- ja arendustegevuse tulemuste ühine kasutamine ning spetsialiseerumine ühise kasutamise raames 23

2.4.3. Intellektuaalomandiõiguste loovutamine või litsentsimine 25

2.5. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse kohase erandi tingimused 25

2.5.1. Juurdepääs lõpptulemustele 25

2.5.2. Juurdepääs olemasolevale oskusteabele 26

2.5.3. Ühise kasutamisega seotud tingimused 26

2.5.4. Künnised, turuosad ja erandi kestus 26

2.6. Põhilised ja välja jäetud piirangud 32

2.6.1. Põhilised piirangud 32

2.6.2. Välja jäetud piirangud 34

2.7. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määrusest tuleneva eelise tühistamine 35

2.8. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse kohaldamisalast välja jäävate teadus- ja arenduskokkulepete hindamine artikli 101 lõike 3 alusel 37

2.8.1. Tõhususe suurenemine 37

2.8.2. Hädavajalikkus 37

2.8.3. Tarbijatele ülekanduv kasu 37

2.8.4. Konkurentsi ei kõrvaldata 37

2.9. Hindamise aeg 37

2.10. Näide 38

3. Tootmiskokkulepped 40

3.1. Sissejuhatus 40

3.2. Asjaomased turud 41

3.3. Hindamine artikli 101 lõike 1 alusel 41

3.3.1. Peamised konkurentsiprobleemid 41

3.3.2. Konkurentsi piirav eesmärk 42

3.3.3. Piirav mõju konkurentsile 43

3.4. Spetsialiseerumise grupierandi määrusega hõlmatud kokkulepped 46

3.4.1. Spetsialiseerumiskokkulepped 46

3.4.2. Spetsialiseerumiskokkulepete muud sätted 47

3.4.3. Ühisturustamine ja mõiste „ühine“ spetsialiseerumise grupierandi määruse kohaselt 48

3.4.4. Spetsialiseerumise grupierandi määruse kohased teenused 48

3.4.5. Konkureerivad ettevõtjad: tegelikud või võimalikud konkurendid 48

3.4.6. Turuosa künnis ja erandi kehtivusaeg 48

3.4.7. Spetsialiseerumise grupierandi määruse kohased põhilised piirangud 50

3.4.8. Spetsialiseerumise grupierandi määrusele tuginemise võimaluse tühistamine 50

3.5. Spetsialiseerumise grupierandi määruse kohaldamisalast välja jäävate tootmiskokkulepete hindamine artikli 101 lõike 3 alusel 51

3.5.1. Tõhususe suurenemine 51

3.5.2. Hädavajalikkus 51

3.5.3. Tarbijatele ülekanduv kasu 51

3.5.4. Konkurentsi ei kõrvaldata 52

3.6. Mobiilsidetaristu ühiskasutuse kokkulepped 52

3.7. Näited 54

4. Ostukokkulepped 57

4.1. Sissejuhatus 57

4.2. Hindamine artikli 101 lõike 1 alusel 58

4.2.1. Peamised konkurentsiprobleemid 58

4.2.2. Konkurentsi piirav eesmärk 58

4.2.3. Piirav mõju konkurentsile 59

4.3. Hindamine artikli 101 lõike 3 alusel 63

4.3.1. Tõhususe suurenemine 63

4.3.2. Hädavajalikkus 63

4.3.3. Tarbijatele ülekanduv kasu 63

4.3.4. Konkurentsi ei kõrvaldata 63

4.4. Näited 64

5. Kauplemiskokkulepped 66

5.1. Sissejuhatus 66

5.2. Hindamine artikli 101 lõike 1 alusel 67

5.2.1. Peamised konkurentsiprobleemid 67

5.2.2. Konkurentsi piirav eesmärk 67

5.2.3. Piirav mõju konkurentsile 68

5.3. Hindamine artikli 101 lõike 3 alusel 69

5.3.1. Tõhususe suurenemine 69

5.3.2. Hädavajalikkus 70

5.3.3. Tarbijatele ülekanduv kasu 70

5.3.4. Konkurentsi ei kõrvaldata 70

5.4. Pakkumuskonsortsiumid 70

5.5. Näited 72

6. Teabevahetus 76

6.1. Sissejuhatus 76

6.2. Hindamine artikli 101 lõike 1 alusel 78

6.2.1. Sissejuhatus 78

6.2.2. Peamised konkurentsiprobleemid teabevahetuse korral 79

6.2.3. Vahetatava teabe laad 80

6.2.4. Teabevahetuse omadused 82

6.2.5. Turu omadused 86

6.2.6. Konkurentsi piirav eesmärk 87

6.2.7. Piirav mõju konkurentsile 88

6.3. Hindamine artikli 101 lõike 3 alusel 89

6.3.1. Tõhususe suurenemine 89

6.3.2. Hädavajalikkus 89

6.3.3. Tarbijatele ülekanduv kasu 89

6.3.4. Konkurentsi ei kõrvaldata 90

6.4. Näited 90

7. Standardimiskokkulepped 92

7.1. Sissejuhatus 92

7.2. Asjaomane turg 92

7.3. Hindamine artikli 101 lõike 1 alusel 92

7.3.1. Peamised konkurentsiprobleemid 92

7.3.2. Konkurentsi piirav eesmärk 94

7.3.3. Piirav mõju konkurentsile 94

7.4. Hindamine artikli 101 lõike 3 alusel 99

7.4.1. Tõhususe suurenemine 99

7.4.2. Hädavajalikkus 99

7.4.3. Tarbijatele ülekanduv kasu 101

7.4.4. Konkurentsi ei kõrvaldata 101

7.5. Näited 101

8. Tüüptingimused 102

8.1. Mõisted 102

8.2. Asjaomane turg 102

8.3. Hindamine artikli 101 lõike 1 alusel 102

8.3.1. Peamised konkurentsiprobleemid 102

8.3.2. Konkurentsi piirav eesmärk 103

8.3.3. Piirav mõju konkurentsile 103

8.4. Hindamine artikli 101 lõike 3 alusel 104

8.4.1. Tõhususe suurenemine 104

8.4.2. Hädavajalikkus 104

8.4.3. Tarbijatele ülekanduv kasu 105

8.4.4. Konkurentsi ei kõrvaldata 105

8.5. Näited 105

9. Kestlikkuse kokkulepped 106

9.1. Sissejuhatus 106

9.2. Konkurentsiprobleeme mittepõhjustavad kestlikkuse kokkulepped 108

9.3. Kestlikkuse kokkulepete hindamine artikli 101 lõike 1 alusel 108

9.3.1. Põhimõtted 108

9.3.2. Kestlikkuse eesmärgiga standardimiskokkulepped 109

9.4. Kestlikkuse kokkulepete hindamine artikli 101 lõike 3 alusel 112

9.4.1. Tõhususe suurenemine 112

9.4.2. Hädavajalikkus 112

9.4.3. Tarbijatele ülekanduv kasu 113

9.4.4. Konkurentsi ei kõrvaldata 117

9.5. Riigiasutuste osalemine 117

9.6. Näited 117

1. SISSEJUHATUS

1.1. Suuniste eesmärk ja ülesehitus

1. Käesolevate suuniste ( 1 ) eesmärk on tagada õiguskindlus, aidates ettevõtjatel hinnata horisontaalkoostöö kokkuleppeid liidu konkurentsireeglite alusel, tagades samas konkurentsi tõhusa kaitse. Samuti on nende eesmärk lihtsustada ettevõtjate koostööd majanduslikult soovitaval viisil ning aidata seeläbi kaasa näiteks rohepöördele ja digiüleminekule ning siseturu vastupanuvõime suurendamisele ( 2 )

2. Suunistes esitatakse horisontaalkoostöö kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse hindamise põhimõtted vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 101 ( *1 ) (edaspidi „artikkel 101“) ning luuakse analüütiline raamistik kõige levinumate horisontaalkoostöö kokkulepete liikide jaoks: — teadus- ja arenduskokkulepped (2. peatükk), sealhulgas juhised, kuidas kohaldada komisjoni […] detsembri 2022. aasta määrust (EL) […], mis käsitleb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamist teatavat liiki teadus- ja arenduskokkulepete suhtes (edaspidi „teadus- ja arendustegevuse grupierandi määrus“), — tootmiskokkulepped (3. peatükk), sealhulgas juhised, kuidas kohaldada komisjoni […] detsembri 2022. aasta määrust (EL) […], mis käsitleb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamist teatavat liiki spetsialiseerumiskokkulepete suhtes (edaspidi „spetsialiseerumise grupierandi määrus“), — ostukokkulepped (4. peatükk), — kauplemiskokkulepped (5. peatükk), — teabevahetus (6. peatükk), — standardimiskokkulepped (7. peatükk), — tüüptingimused (8. peatükk).

3. Komisjon on pühendunud Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisele ( 3 ) ja käesolevates suunistes antakse juhiseid ka selle kohta, kuidas kõige levinumaid horisontaalkoostöö kokkuleppeid hinnatakse artikli 101 alusel, kui nendega taotletakse kestlikkuse eesmärke (9. peatükk).

4. Arvestades horisontaalkoostöö ning valitsevate turutingimuste eri liikide ja kombinatsioonide potentsiaalselt suurt arvu, on keeruline anda konkreetseid juhiseid kõigi võimalike stsenaariumide kohta. Suuniste puhul ei ole tegemist mehaaniliselt kohaldatava kontroll-loeteluga. Iga juhtumit tuleb hinnata selle asjaolude põhjal.

5. Käesolevaid suuniseid kohaldatakse kaupu, teenuseid ja tehnoloogiat käsitlevate horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes.

6. Horisontaalkoostöö kokkulepped võivad hõlmata koostöö eri etappe, näiteks teadus- ja arendustegevust ning selle tulemustel põhinevat tootmist ja/või müüki. Ka selliste kokkulepete suhtes kohaldatakse käesolevaid suuniseid. Kui suuniseid kasutatakse sellise integreeritud koostöö analüüsimiseks, on üldiselt asjakohased kõik koostöö erinevaid osi käsitlevad peatükid. Kuid kui hinnatakse, kas teatavat tegevust käsitatakse tavaliselt sellisena, millel on konkurentsi piirav eesmärk või mõju, siis kohaldatakse kogu koostöö suhtes seda peatükki, mis käsitleb integreeritud koostöö nn raskuskeskmena käsitatavat osa.

7. Integreeritud koostöö raskuskeskme kindlaksmääramiseks on eriti asjakohased kaks tegurit: esiteks koostöö lähtepunkt ja teiseks erinevate kombineeritud ülesannete integratsiooni tase. Kuigi ei ole võimalik kehtestada täpset ja kindlat reeglit, mis kehtiks kõigil juhtudel ja kõigi võimalike kombinatsioonide korral, on saadud kogemuste põhjal võimalik raskuskeset käsitada järgmiselt: — nii ühist teadus- ja arendustegevust kui ka selle tulemustel põhinevat ühistootmist hõlmavate horisontaalkoostöö kokkulepete raskuskeskmeks on tavaliselt ühine teadus- ja arendustegevus, juhul kui ühistootmine toimub ainult siis, kui ühine teadus- ja arendustegevus on edukas. See tähendab, et ühise teadus- ja arendustegevuse tulemustel on järgneva ühistootmise jaoks otsustav tähtsus. Sel juhul on ülimuslikud teadus- ja arenduskokkuleppeid käsitlevas peatükis esitatud juhised. Raskuskeskme kindlaksmääramise tulemused oleksid teistsugused, kui kokkuleppeosalised oleksid igal juhul ühiselt tootnud, olenemata ühisest teadus- ja arendustegevusest. See tähendab, et sellist kokkulepet tuleks hinnata kui ühistootmise kokkulepet ja sel juhul on ülimuslikud tootmiskokkuleppeid käsitlevas peatükis esitatud juhised. Kui kokkulepe näeb ette tootmisvaldkonna täieliku integreerimise ning mõne teadus- ja arendustegevuse ainult osalise integreerimise, on koostöö raskuskeskmeks samuti ühistootmine; — samamoodi on nii spetsialiseerumist kui ka tulemustega ühiskauplemist hõlmava horisontaalkoostöö kokkuleppe raskuskeskmeks tavaliselt spetsialiseerumine, sest ühiskauplemine toimub üksnes spetsialiseerumisalase koostöö tõttu; — ühistootmist ja ühiskauplemist hõlmava horisontaalkoostöö kokkuleppe raskuskeskmeks on tavaliselt ühistootmine, sest ühiskauplemine toimub üldiselt üksnes koostöö tõttu ühistootmise põhitegevuse raames.

8. Raskuskeskme kriteeriumit kasutatakse üksnes käesolevate suuniste eri peatükkide vahelise suhte, mitte erinevate grupierandi määruste vahelise suhte puhul. Grupierandi määruse kohaldamisala on kindlaks määratud konkreetse määruse sätetes. Vt 2. peatükk teadus- ja arendustegevuse grupierandi määrusega hõlmatud kokkulepete kohta ning 3. peatükk spetsialiseerumise grupierandi määrusega hõlmatud kokkulepete kohta.

9. Suuniste ülesehitus on järgmine. — Esimene peatükk on sissejuhatus, milles on kirjeldatud, missuguses kontekstis kohaldatakse horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes artiklit 101. Samuti on selles esitatud teave käesolevate suuniste ning muude horisontaalkoostöö kokkuleppeid mõjutavate õigusaktide ja juhiste vahelise seose kohta. — 2.–8. peatükis on juhised artikli 101 kohase enesehindamise hõlbustamiseks kõige levinumate horisontaalkoostöö kokkulepete korral. 9. peatükis on lisajuhised juhuks, kui nende kokkulepetega taotletakse kestlikkuse eesmärke. 2.–9. peatükis esitatud juhised täiendavad sissejuhatuses antud üldisemaid juhiseid. Seetõttu on soovitatav alati kõigepealt lugeda sissejuhatust ja seejärel konkreetseid peatükke.

1.2. Artikli 101 kohaldatavus horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes

1.2.1. Sissejuhatus

10. Artikli 101 üks eesmärke on tagada, et ettevõtjad ei kasutaks horisontaalkoostöö kokkuleppeid turul konkurentsi takistamiseks, piiramiseks või moonutamiseks, mis kokkuvõttes kahjustab tarbijaid.

11. Artiklit 101 kohaldatakse ettevõtjate ja ettevõtjate ühenduste suhtes. Ettevõtja on isikulistest, varalistest ja mittevaralistest osadest koosnev majandustegevusega tegelev üksus, sõltumata tema õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist ( 4 ) . Ettevõtjate ühendus on organ, mille kaudu sama tüüpi ettevõtjad kooskõlastavad oma tegevust turul ( 5 ) . Juhiseid kohaldatakse ettevõtjatevaheliste horisontaalkoostöö kokkulepete ja ettevõtjate ühenduste otsuste suhtes.

12. Kui ühel äriühingul on otsustav mõju teise äriühingu üle, moodustavad nad ühe majandusüksuse ning on seega sama ettevõtja osa ( 6 ) . Äriühinguid, kes on sama ettevõtja osa, ei käsitata käesolevate suuniste tähenduses konkurentidena, isegi kui nad mõlemad tegutsevad samal asjaomasel toote- ja geograafilisel turul.

13. Et määrata kindlaks vastutus artikli 101 lõike 1 rikkumise eest, on Euroopa Kohus otsustanud, et emaettevõtjad ja nende ühisettevõte moodustavad ühe majandusüksuse ja seega ühe ettevõtja konkurentsiõiguse ja asjaomase turu (asjaomaste turgude) seisukohast ainult juhul, kui on tõendatud, et ühisettevõtte emaettevõtjatel on selle ühisettevõtte üle otsustav mõju ( 7 ) . Seega, kui on tõendatud, et emaettevõtjatel oli ühisettevõtte üle otsustav mõju, ei kohalda komisjon tavaliselt artikli 101 lõiget 1 emaettevõtja(te) ja ühisettevõtte vaheliste kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes asjaomasel turul (asjaomastel turgudel), kus ühisettevõte tegutseb. Sellegipoolest kohaldab komisjon üldjuhul artikli 101 lõiget 1 järgmiste kokkulepete suhtes: — kokkulepe emaettevõtjate vahel ühisettevõtte loomiseks; — kokkulepe emaettevõtjate vahel ühisettevõtte ulatuse muutmiseks; — kokkulepe emaettevõtjate ja ühisettevõtte vahel, mis ei puuduta ühisettevõtte toodet ega geograafilist ulatust, ning — kokkulepe emaettevõtjate vahel ilma ühisettevõtte osaluseta, isegi seoses turuga, kus ühisettevõte tegutseb.

14. Asjaolu, et ühisettevõtet ja selle emaettevõtjaid peetakse konkreetsel turul sama ettevõtja osaks, ei takista emaettevõtjate sõltumatust kõigil teistel turgudel ( 8 )

15. Selleks et artiklit 101 saaks kohaldada horisontaalkoostöö suhtes, peab toimuma konkurentidevaheline kooskõlastamine: kokkulepe ettevõtjate vahel, ettevõtjate ühenduse otsus või kooskõlastatud tegevus. Horisontaalkoostöö võib toimuda kokkuleppe vormis, mille puhul kaks või enam ettevõtjat on väljendanud ühist tahet koostööd teha (9). Kooskõlastatud tegevus on ettevõtjatevaheline kooskõlastamine, mille korral nad ei sõlmi kokkulepet, vaid asendavad teadlikult konkurentsiriskid praktilise koostööga (10). Kooskõlastatud tegevuse mõiste eeldab lisaks ettevõtjatevahelisele kooskõlastamisele turul toimuvat tegevust, mis on selle kooskõlastamise tulemus, ning põhjuslikku seost nende kahe elemendi vahel (11).

16. Ettevõtjate ühenduse kokkulepe, kooskõlastatud tegevus või otsus iseenesest ei viita konkurentsi piiramisele artikli 101 lõike 1 tähenduses. Selguse huvides ja kui ei ole sedastatud teisiti, hõlmab käesolevates suunistes mõiste „kokkulepe“ ka ettevõtjate ühenduste kooskõlastatud tegevust ja otsuseid.

17. Horisontaalkoostöö kokkuleppeid võib sõlmida tegelike või võimalike konkurentide vahel. Kahte ettevõtjat käsitatakse tegelike konkurentidena, kui nad tegutsevad samal toote- ja geograafilisel turul. Ettevõtjat käsitatakse teise ettevõtja võimaliku konkurendina, kui kokkuleppe puudumise korral on tõenäoline, et esimene ettevõtja teeb lühikese aja jooksul ( 12 ) vajalikud lisainvesteeringud või muud vajalikud üleminekukulutused, et siseneda sellele asjaomasele turule, kus tegutseb teine ettevõtja. Selline hinnang peab põhinema mõistlikel alustel ning pelgalt teoreetilisest turule sisenemise võimalusest ei piisa ( 13 ) . Kui käesolevates suunistes viidatakse konkurentidele, mõeldakse nii tegelikke kui ka võimalikke konkurente, kui ei ole märgitud teisiti. Selle hindamiseks, kas ettevõtjat võib pidada teise ettevõtja võimalikuks konkurendiks, võivad asjakohased olla järgmised kaalutlused: — kas ettevõtjal on kindel kavatsus ja võime lühikese aja jooksul turule siseneda ning tema turule sisenemine ei põrku ületamatute tõketega (14); — kas ettevõtja on teinud piisavalt ettevalmistusi asjaomasele turule sisenemiseks; — tegelik ja konkreetne võimalus, et ettevõtja siseneb turule ja konkureerib seal tegutsevate ettevõtjatega – pelgalt teoreetilisest turule sisenemise võimalusest ei piisa; — turu struktuur ning majanduslik ja õiguslik kontekst; — väljakujunenud ettevõtja tajumine on oluline tegur, mille alusel hinnata konkurentsisuhte olemasolu tema ja väljaspool turgu asuva ettevõtja vahel, sest kui viimast tajutakse võimaliku turule sisenejana, võib ta üksnes oma olemasolu tõttu avaldada sellel turul tegutsevale ettevõtjale konkurentsisurvet; — kokkuleppe sõlmimine mitme tootmisahelas samal tasandil tegutseva ettevõtja vahel, kellest osa ei olnud asjaomasel turul esindatud (15).

1.2.2. Analüütiline raamistik

18. Artikli 101 kohane hindamine koosneb kahest etapist. Esiteks tuleb artikli 101 lõike 1 alusel hinnata, kas ettevõtjatevahelisel kokkuleppel, mis võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust, on konkurentsivastane eesmärk või kas see piirab või võib piirata konkurentsi ( 16 )

19. Teise, artikli 101 lõike 3 kohase etapi puhul, mis on asjakohane üksnes siis, kui kokkulepe leitakse olevat konkurentsi piirav artikli 101 lõike 1 tähenduses, määratakse kindlaks asjaomase kokkuleppe konkurentsi soodustav mõju ning hinnatakse, kas selline konkurentsi soodustav mõju kaalub üles seda piirava mõju ( 17 ) . Konkurentsi piiravat ja konkurentsi soodustavat mõju hinnatakse täielikult artikli 101 lõikes 3 sätestatud raamistikus ( 18 ) . Kui konkurentsi soodustav mõju ei kaalu üles konkurentsi piiravat mõju, on kokkulepe artikli 101 lõike 2 kohaselt algusest peale tühine.

20. Artiklit 101 ei kohaldata, kui ettevõtjate konkurentsivastane tegevus on ette nähtud kas siseriiklike õigusaktidega või siseriikliku õigusraamistikuga, mis välistab nende ettevõtjate igasuguse konkurentsipõhise tegevuse ( 19 ) . Sellistel juhtudel ei saa ettevõtjad tegutseda sõltumatult, mis võib takistada, piirata või kahjustada konkurentsi ( 20 ) . Asjaolu, et ametiasutused julgustavad horisontaalkoostöö kokkuleppe sõlmimist, ei tähenda, et selline kokkulepe on artikli 101 alusel lubatud ( 21 ) . Ettevõtjate suhtes kohaldatakse artiklit 101, kui siseriiklik õigus üksnes julgustab või lihtsustab ettevõtjatel tegutseda sõltumatult konkurentsivastasel viisil. Teatavatel juhtudel julgustavad ametiasutused ettevõtjaid sõlmima horisontaalkoostöö kokkuleppeid, et saavutada iseregulatsiooni teel mõnd üldist poliitilist eesmärki.

1.2.3. Hindamine artikli 101 lõike 1 alusel

1.2.3.1. Peamised konkurentsiprobleemid horisontaalkoostöö korral

21. Horisontaalkoostöö kokkulepped võivad anda märkimisväärse majandusliku eelise, sealhulgas kestlikkusest saadavat eelise, eelkõige juhul, kui need hõlmavad üksteist täiendavaid tegevusi, oskusi või varasid. Horisontaalkoostöö võib anda võimaluse jagada riske, hoida kokku kulusid, suurendada investeeringuid, koondada oskusteavet, parandada toodete kvaliteeti ja mitmekesisust ning kiiremini käivitada innovatsiooni. Samuti võib horisontaalkoostöö olla vahend tarneahelate puudujääkide ja häirete kõrvaldamiseks või konkreetsetest toodetest, teenustest ja tehnoloogiatest sõltuvuse vähendamiseks.

22. Siiski võivad horisontaalkoostöö kokkulepped konkurentsi mitmel viisil piirata. Kokkulepe võib näiteks viia konkurentsi kaotamiseni asjaomasel turul, kokkuleppeosaliste vahelise konkurentsivastase koostööni või konkurentsi kahjustava turulepääsu piiramisega seotud probleemideni.

1.2.3.2. Konkurentsi kaotamine asjaomasel turul

23. Selliste horisontaalkoostöö kokkulepete tagajärjena võib kaduda konkurents kokkuleppeosaliste vahel. Konkurentidele võib olla kasulik ka kokkuleppe tulemusel vähenev konkurentsisurve ning seepärast võib neile olla kasumlik tõsta oma hindu või kahjustada muid turu konkurentsiparameetreid.

24. Kokkuleppe konkurentsimõju hindamisel on oluline, kas — kokkuleppeosalistel on suur turuosa; — nad on tegelikud või võimalikud konkurendid; — klientidel on piisavalt võimalusi vahetada tarnijat; — konkurendid tõenäoliselt suurendavad hinnatõusu korral tarnemahtu ja — üks kokkuleppeosalistest on oluline konkureeriv jõud.

1.2.3.3. Konkurentsivastase koostöö oht

25. Horisontaalkoostöö kokkulepe võib vähendada ka osaliste sõltumatust otsuste tegemisel ja suurendada tõenäosust, et nad kooskõlastavad oma tegevust kokkumängu eesmärgil. Oma tegevust juba eelnevalt kooskõlastanud osaliste jaoks võib see ka muuta kooskõlastamise lihtsamaks, stabiilsemaks ja tõhusamaks, tugevdades kooskõlastatust või võimaldades kokkuleppeosalistel saavutada veelgi kõrgemad hinnad. Horisontaalkoostöö võib näiteks viia strateegilise teabe avalikustamiseni, mis suurendab seega koostöövaldkonna või sellest väljapoole jäävate osaliste vahelise kooskõlastamise tõenäosust. Peale selle võivad osalised saavutada kulude (st kokkuleppeosaliste ühiste muutuvkulude) märkimisväärse ühitamise, mis võimaldab neil lihtsamini kooskõlastada turuhindu ja toodangut.

26. Kokkuleppe konkurentsimõju hindamisel on oluline, kas — kokkuleppeosalistel on suur turuosa; — nad on tegelikud või võimalikud konkurendid; — turu omadused soodustavad kooskõlastamist; — koostöövaldkonnas toimuv tegevus moodustab suure osa kokkuleppeosaliste muutuvkuludest asjaomasel turul ja — kokkuleppeosaliste tegevus on koostöövaldkonnas olulisel määral ühendatud. Selline olukord võib esineda näiteks juhul, kui nad valmistavad või ostavad ühiselt olulise vahetoote või valmistavad või turustavad ühiselt suure osa lõpptoote toodangust.

1.2.3.4. Turulepääsu piiramine

27. Teatavad horisontaalkoostöö kokkulepped, näiteks tootmis- ja standardimiskokkulepped, võivad põhjustada ka konkurentsi kahjustava turulepääsu piiramisega seotud probleeme. Konkurentsivastased vahendid takistaksid sellisel juhul konkurentidel tõhusalt konkureerida, näiteks keelates neil juurdepääsu olulistele sisenditele või blokeerides olulise turulepääsu. Tundliku äriteabe või -andmete vahetamine võib samuti asetada teabevahetussüsteemis mitte osalevad konkurendid selles osalevate ettevõtjatega võrreldes oluliselt ebasoodsamasse konkurentsiolukorda.

1.2.4. Konkurentsi piirav eesmärk

28. Teatavat liiki ettevõtjatevahelist koostööd võib juba olemuse tõttu pidada tavapärast konkurentsi kahjustavaks ( 22 ) . Sellisel juhul, kui on juba tuvastatud kokkuleppe konkurentsivastane eesmärk, ei ole vaja uurida selle kokkuleppe tegelikku või võimalikku mõju turule ( 23 )

29. potentsiaalne negatiivne mõju konkurentsile. Teisisõnu piisab õiguslikust ja majanduslikust kontekstist, et kokkulepe võib takistada, piirata või kahjustada konkurentsi siseturul Horisontaalkoostöö kokkuleppe konkurentsivastase eesmärgi olemasolu tuvastamiseks piisab sellest, et kokkuleppel onnegatiivne mõju konkurentsile. Teisisõnu piisab õiguslikust ja majanduslikust kontekstist, et kokkulepe võib takistada, piirata või kahjustada konkurentsi siseturul ( 24 )

30. Kokkuleppe konkurentsivastase eesmärgi tuvastamine ei eelda otsest seost kokkuleppe ja jaehindade vahel ( 25 ) . Artikli 101 eesmärk ei ole mitte ainult kaitsta üksikute konkurentide või tarbijate otseseid huve, vaid ka kaitsta turu struktuuri ja seega konkurentsi kui sellist ( 26 )

31. Mõistet „konkurentsi piiramise eesmärgist tulenev piirang“ võib kasutada tegevuse kohta, mille puhul on individuaalse ja üksikasjaliku analüüsi põhjal võimalik tõendada, et see kahjustab konkurentsi piisaval määral ( 27 )

32. Selle hindamisel, kas kokkuleppel on konkurentsivastane eesmärk, võetakse arvesse järgmist: — kokkuleppe sisu, — eesmärgid, mida kokkuleppega soovitakse saavutada, — majanduslik ja õiguslik kontekst, millesse see kokkulepe kuulub.

33. Õigusliku ja majandusliku konteksti kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta ka ( 28 ) — mõjutatud kaupade või teenuste laadi, — asjaomase turu või turgude tegelikke toimimistingimusi ja struktuuri (29).

34. Kui kokkuleppeosalised tuginevad kokkuleppe võimalikule konkurentsi soodustavale mõjule, võtab komisjon seda nõuetekohaselt arvesse, kui see on tõendatud ja asjakohane ning selle kokkuleppega konkreetselt seotud ja piisavalt oluline ( 30 )

35. kavatsus ei ole vajalik tegur, mille alusel teha kindlaks, kas kokkuleppel on konkurentsivastane eesmärk, kuid seda võib arvesse võtta Kokkuleppeosalisteei ole vajalik tegur, mille alusel teha kindlaks, kas kokkuleppel on konkurentsivastane eesmärk, kuid seda võib arvesse võtta ( 31 )

1.2.5. Piirav mõju konkurentsile

36. Horisontaalkoostöö kokkuleppel, mis iseenesest ei kahjusta konkurentsi piisaval määral, võib siiski olla piirav mõju konkurentsile. Selleks et horisontaalkoostöö kokkuleppel oleks piirav mõju konkurentsile, peab see tegelikult või tõenäoliselt avaldama märgatavat kahjulikku mõju vähemalt ühele turu konkurentsiparameetrile (hind, toodang, toodete kvaliteet, tootevalik või innovatsioon). Selleks et teha kindlaks, kas kokkulepe avaldab sellist kahjulikku mõju, tuleb analüüsida konkurentsitingimusi tegelikus olukorras, kus need esineks,, kui seda kokkulepet ei oleks ( 32 ) . Kokkuleppel võib olla piirav mõju konkurentsile, kui see vähendab märgatavalt konkurentsi kokkuleppeosalisteks olevate ettevõtjate vahel või mõne kokkuleppeosalise ja kolmanda isiku vahel ( 33 )

37. Selleks et hinnata, kas kokkuleppel on piirav mõju konkurentsile, on asjakohased järgmised elemendid: — kokkuleppe olemus ja sisu; — koostöö tegelik, eelkõige majanduslik ja õiguslik kontekst, milles asjaomased ettevõtjad tegutsevad, mõjutatud kaupade või teenuste laad ning kõnealuse turu või turgude tegelikud toimimistingimused ja struktuur (34); — mil määral on osalistel teatav turuvõim või mil määral nad selle saavutavad – kas eraldi või koos arvestatuna – ning mil määral aitab kokkulepe sellist turuvõimu luua, säilitada või tugevdada või võimaldab osalistel seda oma huvides kasutada (35); — piirav mõju konkurentsile võib olla nii tegelik kui ka potentsiaalne, kuid igal juhul peab see olema piisavalt märgatav (36).

38. Mõnikord sõlmivad ettevõtjad horisontaalkoostöö kokkuleppeid, sest objektiivsete tegurite alusel ei suudaks nad koostööga hõlmatud projekti või tegevust iseseisvalt ellu viia, näiteks kokkuleppeosaliste piiratud tehnilise suutlikkuse tõttu. Sellistel horisontaalkoostöö kokkulepetel ei ole tavaliselt piiravat mõju konkurentsile artikli 101 lõike 1 tähenduses, välja arvatud juhul, kui kokkuleppeosalised oleksid saanud projekti ellu viia leebemate piirangutega ( 37 )

1.2.6. Lisapiirangud

39. Horisontaalkoostöö kokkulepe, mis on kooskõlas artikli 101 lõikega 1, võib siiski piirata selle kokkuleppe osaliste ärilist sõltumatust. Selline lisapiirang võib iseenesest olla kooskõlas ka artikli 101 lõikega 1, kui see on objektiivselt vajalik horisontaalkoostöö kokkuleppe täitmiseks ja selle eesmärkidega proportsionaalne ( 38 ) . Sellisel juhul tuleb uurida, kas ilma kõnealuse piiranguta oleks kokkuleppe täitmine võimatu ( 39 ) . Asjaolu, et kõnealust tehingut või tegevust on ilma asjaomase piiranguta lihtsalt keerulisem teha või see on vähem kasumlik, ei muuda seda piirangut „objektiivselt vajalikuks“ selliselt, et seda saaks lugeda lisapiiranguks ( 40 )

1.2.7. Hindamine artikli 101 lõike 3 alusel

40. Eesmärgist või mõjust tulenevate konkurentsipiirangute hindamine artikli 101 lõike 1 alusel vaid analüüsi üks külg. Teine külg, mis kajastub artikli 101 lõikes 3, seisneb piiravate kokkulepete konkurentsi soodustava mõju hindamises ( 41 ) . Kui konkreetsel juhul on tuvastatudeesmärgist või mõjust tulenev konkurentsi piiramine artikli 101 lõike 1 tähenduses, saab kaitsena tugineda artikli 101 lõikele 3. Vastavalt nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsireeglite järgimise kohta ( 42 ) ) artiklile 2 lasub artikli 101 lõike 3 kohane tõendamiskohustus ettevõtjal (ettevõtjatel), kes selle sätte alusel kaitset taotleb (taotlevad). Seepärast peavad ettevõtja(te) esitatud faktilised väited ja tõendid võimaldama komisjonil veenduda, kas asjaomane kokkulepe võib piisavalt suure tõenäosusega konkurentsi soodustada ( 43 )

41. Artikli 101 lõikes 3 esitatud erandi rakendamine sõltub neljast kumulatiivsest tingimusest, millest kaks on positiivsed ja kaks negatiivsed: — kokkulepe peab aitama parandada toodete tootmist või turustamist või edendada tehnika või majanduse arengut, st see peab tooma kaasa tõhususe suurenemise; — piirangud peavad olema selle eesmärgi, st tõhususe suurenemise saavutamiseks hädavajalikud; — tarbijad peavad saama õiglase osa sellest tulenevast kasust, mis tähendab, et hädavajaliku piiramisega saavutatud tõhusus, sealhulgas kvalitatiivse tõhususe suurenemine peab tarbijatele piisaval määral üle kanduma, nii et neile hüvitatakse vähemalt kokkuleppest tulenev piirav mõju konkurentsile. Sellest tulenevalt ei piisa tõhususe suurenemisest üksnes kokkuleppeosaliste jaoks. Käesolevates suunistes hõlmab mõiste „tarbijad“ kokkuleppeosaliste võimalikke ja/või tegelikke kliente (44) ning — kokkulepe ei tohi anda selle osalistele võimalust kõrvaldada konkurentsi kõnealuste toodete olulises osas.

42. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määrus ning spetsialiseerumise grupierandi määrus põhinevad artikli 101 lõikel 3. Kõnealused grupierandi määrused tuginevad eeldusele, et vastastikku täiendavate oskuste või varade ühendamise teel võivad teadus- ja arenduskokkulepped ning spetsialiseerumiskokkulepped kaasa tuua märkimisväärse tõhususe. See võib kehtida ka muud liiki horisontaalkoostöö kokkulepete puhul. Konkreetse kokkuleppega kaasneva tõhususe analüüs artikli 101 lõike 3 alusel seisneb seepärast suurel määral iga kokkuleppeosalise panustatavate vastastikku täiendavate oskuste ja varade kindlaksmääramises ning selle hindamises, kas sellest tulenev tõhusus vastab artikli 101 lõike 3 tingimustele. Horisontaalkoostöö kokkulepped võivad tekitada vastastikust täiendavust mitmel viisil. Teadus- ja arenduskokkulepe võib koondada teadussuutlikkust ning kombineerida vastastikku täiendavaid oskusi ja varasid, mille tulemuseks võib olla täiustatud või uute toodete ja tehnoloogiate väljatöötamine ja turustamine. Sellist vastastikust täiendavust kokkulepete puudumise korral ei oleks. Muud horisontaalkoostöö kokkulepped võimaldavad osalistel ühendada jõud, et kavandada, toota ja turustada tooteid või osta ühiselt tooteid või teenuseid, mida nad võivad oma tegevuse jaoks vajada.

43. Horisontaalkoostöö kokkulepetega, mis ei hõlma vastastikku täiendavate oskuste või varade ühendamist, ei kaasne nii suure tõenäosusega tarbijatele kasulikku tõhususe suurenemist. Sellised kokkulepped võivad vähendada teatavate kulude kattumist, näiteks seetõttu, et kaduda võivad teatavad püsikulud. Püsikulude kokkuhoiuga ei kaasne aga üldiselt nii suure tõenäosusega kasu tarbijatele kui näiteks muutuv- või piirkulude kokkuhoiuga.

1.2.8. Horisontaalkoostöö kokkulepped, mis jäävad üldjuhul artikli 101 lõike 1 kohaldamisalast välja

44. kaubandusmõju käsitlevad suunised “) vähetähtsaid kokkuleppeid käsitlev teatis “)) Kokkulepped, mis ei mõjuta märgatavalt liikmesriikidevahelist kaubandust (millel puudub mõju kaubandusele) või millega ei piirata märgatavalt konkurentsi (vähese tähtsusega kokkulepped) jäävad artikli 101 lõike 1 kohaldamisalast välja ( 45 ) . Komisjon on esitanud juhised mõju puudumise kohta kaubandusele komisjoni suunistes EÜ asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud kaubandusmõju mõiste kohta (edaspidi „“) ( 46 ) ning vähese tähtsusega kokkulepete kohta komisjoni teatises vähetähtsate kokkulepete kohta, mis ei piira märgatavalt konkurentsi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 1 kohaselt (edaspidi „“)) ( 47 ) . Käesolevad suunised ei piira kaubandusmõju käsitlevate suuniste, vähetähtsaid kokkuleppeid käsitleva teatise ega ka komisjoni tulevaste asjakohaste juhiste kohaldamist.

45. Kaubandusmõju käsitlevates suunistes on kirjeldatud liidu kohtute väljatöötatud põhimõtteid kaubandusmõju mõiste tõlgendamisel ja viidatud sellele, millal kokkulepped tõenäoliselt ei suuda liikmesriikidevahelist kaubandust märgatavalt mõjutada. Need hõlmavad ümberlükatavat negatiivset eeldust, mida kohaldatakse kõikide artikli 101 lõike 1 kohaste kokkulepete suhtes, olenemata sellistes kokkulepetes sisalduvate piirangute laadist, seega kohaldatakse seda ka põhilisi piiranguid hõlmavate kokkulepete suhtes ( 48 ) . Selle eelduse kohaselt ei suuda horisontaalkoostöö kokkulepped põhimõtteliselt liikmesriikidevahelist kaubandust märgatavalt mõjutada, kui — kokkuleppeosaliste turuosa liidu mis tahes asjaomasel turul, mida kokkulepe mõjutab, ei ületa kokku 5 % ja — asjaomaste ettevõtjate kokkuleppega hõlmatud toodete aastane kogukäive liidus ei ületa 40 miljonit eurot (49). — Toodete ühise ostmise puhul määratakse asjaomane käive kindlaks kokkuleppega hõlmatud ühisostude alusel. Komisjon võib selle eelduse kõrvale jätta, kui kokkuleppe tunnusjoonte ja majandusliku konteksti analüüs tõendab vastupidist.

46. Nagu on sätestatud teatises vähetähtsate kokkulepete kohta, ei piira tegelike või võimalike konkurentide sõlmitud horisontaalkoostöö kokkulepped märgatavalt konkurentsi artikli 101 lõike 1 tähenduses, kui kokkuleppeosaliste turuosa kokku ei ületa 10 % ühelgi kokkuleppest mõjutatud asjaomasel turul ( 50 ) . Sellel üldreeglil on kaks erandit. Esiteks kohaldatakse seoses põhiliste piirangutega artikli 101 lõiget 1 olenemata kokkuleppeosaliste turuosast ( 51 ) . Seda seetõttu, et kokkulepe, mis võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja millel on konkurentsivastane eesmärk, võib oma olemuselt ja sõltumata selle konkreetsest mõjust konkurentsi märgatavalt piirata ( 52 ) . Teiseks alandatakse 10 % turuosa künnist 5 %-le, kui asjaomasel turul piirab konkurentsi kokkulepete paralleelsete võrgustike kumulatiivne mõju ( 53 )

47. Peale selle ei eeldata, et selliste ettevõtjate sõlmitud horisontaalkoostöö kokkulepped, kellest ühe või enama eraldi turuosa ületab 10 %, kuuluksid automaatselt artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse. Sellistel kokkulepetel võib siiski puududa märgatav mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele või need ei pruugi märgatavalt konkurentsi piirata ( 54 ) . Seepärast tuleb selliseid kokkuleppeid hinnata nii nende juriidilises kui ka majanduslikus kontekstis. Käesolevates suunistes on esitatud kriteeriumid selliste kokkulepete eraldi hindamiseks.

1.3. Seos muude juhiste ja õigusaktidega

48. määrus (EL) 2022/… “ või „ vertikaalsete kokkulepete grupierandi määrus “) ning komisjoni teatises „Vertikaalseid piiranguid käsitlevad suunised“ (edaspidi „ vertikaalseid piiranguid käsitlevad suunised “) Tootmis- või turustusahela eri tasanditel tegutsevate ettevõtjate vahelisi kokkuleppeid, s.o vertikaalseid kokkuleppeid käsitletakse komisjoni XX. aprilli 2022. aasta määruses (EL) 2022/… Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes ( 55 ) (edaspidi „“ või „“) ning komisjoni teatises „Vertikaalseid piiranguid käsitlevad suunised“ (edaspidi „“) ( 56 ) . Kui vertikaalsed kokkulepped, näiteks turustamiskokkulepped on aga sõlmitud konkurentide vahel, võivad nende mõjud turule ja võimalikud konkurentsiprobleemid sarnaneda horisontaalsete kokkulepete omadega. Seepärast kohaldatakse käesolevaid suuniseid konkurentide vahel sõlmitud vertikaalsete kokkulepete suhtes ( 57 ) . Kui selliseid kokkuleppeid on vaja hinnata ka vertikaalsete kokkulepete grupierandi määruse ja vertikaalseid piiranguid käsitlevate suuniste alusel, sätestatakse see eraldi käesolevate suuniste asjakohases peatükis. Sellise viite puudumisel kohaldatakse konkurentide vahel sõlmitud vertikaalsete kokkulepete suhtes üksnes käesolevaid suuniseid.

49. turu mõistet käsitlev teatis “) esitatud juhised nõuete, kriteeriumide ja tõendite kohta, mida komisjon kasutab turu määratlusega seotud küsimuste kaalumisel Kui käesolevates suunistes osutatakse asjaomasele turule, on komisjoni teatises asjaomase turu mõiste kohta liidu konkurentsiõiguses (edaspidi „“) esitatud juhised nõuete, kriteeriumide ja tõendite kohta, mida komisjon kasutab turu määratlusega seotud küsimuste kaalumisel ( 58 ) . Selleks et kohaldada artiklit 101 horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes, tuleks asjaomane turg määratleda kõnealuste juhiste ja mis tahes tulevaste juhiste põhjal, milles käsitletakse asjaomase turu mõistet liidu konkurentsiõiguses.

50. Kuigi käesolevates suunistes osutatakse mõnel juhul kartellidele, ei ole suuniste eesmärk anda juhiseid selle kohta, mida komisjoni otsustes ja Euroopa Liidu Kohtu praktikas esitatud määratluse kohaselt käsitatakse või ei käsitata kartellina.

51. ühinemismäärus “) artikli 3 tähenduses, näiteks püsivalt kõiki autonoomse majandusüksuse funktsioone täitva ühisettevõtte puhul („täielikult toimiv ühisettevõte“) Käesolevaid suuniseid kohaldatakse kõige levinumate horisontaalkoostöö kokkulepete liikide suhtes, sõltumata nendest tuleneva integreerituse tasemest, välja arvatud tegevuse suhtes, mis kujutab endast koondumist nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle ( 59 ) (edaspidi „“) artikli 3 tähenduses, näiteks püsivalt kõiki autonoomse majandusüksuse funktsioone täitva ühisettevõtte puhul („täielikult toimiv ühisettevõte“) ( 60 )

52. Käesolevaid suuniseid ei kohaldata põllumajandustoodete tootjate kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis on seotud põllumajandustoodete tootmise või nendega kauplemisega ning mille eesmärk on rakendada liidu või siseriikliku õigusega ettenähtust rangemat kestlikkusstandardit, mis on vabastatud artikli 101 lõike 1 kohaldamisest vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 (millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus) artiklile 210a ( 61 ) . Käesolevad suunised ei piira suuniste kohaldamist, mille komisjon annab välja kooskõlas kõnealuse määruse artikli 210a lõikega 5. Põllumajandustoodete tootjate kokkulepete, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse suhtes, mis on seotud põllumajandustoodete tootmise või nendega kauplemisega ja mis ei vasta artikli 210a tingimustele, kohaldatakse siiski artikli 101 lõiget 1.

53. Käesolevates suunistes kirjeldatud artikli 101 kohane hindamine ei piira aluslepingu artikli 102 võimalikku paralleelset kohaldamist horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes ( 62 )

54. Käesolevad suunised ei piira Euroopa Liidu Kohtu võimalikku tõlgendust seoses artikli 101 kohaldamisega horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes.

55. Käesolevate suunistega asendatakse komisjoni 2011. aastal avaldatud suunised ELi toimimise lepingu artikli 101 kohaldatavuse kohta horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes ( 63 ) ning neid ei kohaldata juhul, kui kehtivad konkreetset valdkonda käsitlevad nõuded, näiteks teatavate põllumajanduse ( 64 ) või transpordiga ( 65 ) seotud kokkulepete puhul. Komisjon jälgib ka edaspidi teadus- ja arendustegevuse ning spetsialiseerumise grupierandi määruste ning käesolevate suuniste toimimist sidusrühmadelt ja liikmesriikide konkurentsiasutustelt saadava turuteabe alusel. Samuti võib komisjon neid suuniseid edaspidiseid arenguid ja saadud kogemusi silmas pidades aeg-ajalt üle vaadata.

2. TEADUS- JA ARENDUSKOKKULEPPED

2.1. Sissejuhatus

56. Selle peatüki eesmärk on anda juhiseid teadus- ja arenduskokkulepete ulatuse ja konkurentsimõju hindamise kohta.

57. Teadus- ja arenduskokkulepped erinevad vormilt ja ulatuselt. Need hõlmavad konkreetse teadus- ja arendustegevuse allhankekokkuleppeid, olemasolevate tehnoloogiate ühise täiustamise kokkuleppeid ning täiesti uute toodete uurimise, väljatöötamise ja turustamisega seotud koostööd. Teadus- ja arenduskoostöö võib toimuda koostöökokkuleppe või koostöö vormis ühiselt kontrollitavas äriühingus ( 66 ) . See hõlmab ka konkurentide koostööd vabamas vormis, näiteks tehnilise koostöö töörühmas.

59. Teadus- ja arenduskoostöö ei pruugi mõjutada konkurentsi üksnes olemasolevatel toote- või tehnoloogiaturgudel, vaid ka innovatsiooni valdkonnas.

60. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse ning suuniste käesoleva peatüki kohaldamisel viitab mõiste „konkurents innovatsiooni valdkonnas“ ( 69 ) teadus- ja arendustegevusele seoses uute toodete ja/või tehnoloogiatega, mis loovad uue turu, ( 70 ) ning teadus- ja arenduskeskustele, st teadus- ja arendustegevuse alastele jõupingutustele, mis on peamiselt suunatud teadus- ja arenduskokkuleppest tuleneva konkreetse eesmärgi saavutamisele ( 71 ) . Teadus- ja arenduskeskuse konkreetset eesmärki ei saa veel määratleda toote või tehnoloogiana või see hõlmab oluliselt laiemat eesmärki kui konkreetne toode või tehnoloogia konkreetsel turul.

61. Teadus- ja arenduskokkulepete hindamist artikli 101 lõike 1 alusel käsitletakse käesolevate suuniste osas 2.3. Teadus- ja arenduskokkulepete puhul saab tugineda teadus- ja arendustegevuse grupierandi määrusega kehtestatud „safe harbour“-põhimõttele ( 72 ) . Grupierand põhineb kaalutlusel, et kui teadus- ja arenduskokkulepped kuuluvad artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse ning vastavad teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruses sätestatud kriteeriumidele, siis vastavad need tavaliselt ka artikli 101 lõikes 3 sätestatud neljale tingimusele. Käesolevate suuniste osas 2.4 kirjeldatakse teadus- ja arendustegevuse grupierandi määrusega hõlmatud kokkuleppeid. Teadus- ja arenduskokkulepete suhtes erandi tegemise tingimusi on selgitatud osas 2.5 „Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse kohase erandi tingimused“. Käesolevate suuniste osas 2.6 kirjeldatud põhiliste ja välja jäetud piirangute eesmärk on tagada, et teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse artiklis 2 esitatud erandi alla kuuluksid ainult need piiravad kokkulepped, mille puhul võib põhjendatult eeldada, et need vastavad artikli 101 lõike 3 tingimustele.

62. „Safe harbour“-põhimõte kehtib juhul, kui komisjon või liikmesriigi konkurentsiasutus ei ole grupierandile tuginemise võimalust nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsireeglite järgimise kohta) ( 73 ) artikli 29 alusel konkreetsel juhul tühistanud (käesolevate suuniste osa 2.7).

63. Kui teadus- ja arenduskokkuleppe kohta ei kehti teadus- ja arendustegevuse grupierandi määrusega ette nähtud „safe harbour“-põhimõte, tuleb uurida, kas konkreetne teadus- ja arenduskokkulepe kuulub artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse, ja kui see nii on, siis kas on täidetud artikli 101 lõike 3 tingimused. Seda on kirjeldatud käesolevate suuniste osas 2.8. Osas 2.9 on esitatud hindamise aeg.

2.2. Asjaomane turg

64. Turu mõistet käsitlevas teatises antakse juhiseid nõuete, kriteeriumide ja tõendite kohta, mida komisjon kasutab turu määratlusega seotud küsimuste kaalumisel ( 74 ) . Seega tuleks asjaomane turg artikli 101 kohaldamiseks teadus- ja arenduskokkulepete suhtes määratleda kõnealuste juhiste ja mis tahes tulevaste juhiste põhjal, milles käsitletakse asjaomase turu mõistet liidu konkurentsiõiguses.

65. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse kohaselt on asjaomane toote- või tehnoloogiaturg selliste toodete või tehnoloogiate turg, mida lepingujärgsed tooted või tehnoloogiad võivad täiustada, asendada või välja vahetada ( 75 )

2.3. Hindamine artikli 101 lõike 1 alusel

2.3.1. Peamised konkurentsiprobleemid

66. Teadus- ja arenduskokkulepped võivad põhjustada erinevaid konkurentsiprobleeme, eelkõige võivad need otseselt piirata kokkuleppeosaliste vahelist konkurentsi, põhjustada kolmandate isikute turulepääsu konkurentsivastast piiramist või kokkumängu turul.

67. Kui teadus- ja arenduskoostöö piirab otseselt kokkuleppeosaliste vahelist konkurentsi või hõlbustab kokkumängu turul , võib see kaasa tuua kõrgemad hinnad, tarbijate väiksemad valikuvõimalused või toodete või tehnoloogiate kvaliteedi languse. See võib viia ka innovatsiooni vähenemise või aeglustumiseni ning seega toodete või tehnoloogiate turulepääsu halvenemise või vähenemiseni. Samuti võib selle tagajärjel kauem aega võtta toodete või tehnoloogiate turulejõudmine.

68. Kolmanda isiku turulepääsu konkurentsivastane piiramine võib esineda eelkõige siis, kui vähemalt ühel teadus- ja arenduskokkuleppe osalisel on teadus- ja arendustegevuse tulemuste kasutamise ainuõigus ning vähemalt ühel osalisel on märkimisväärne turuvõim.

2.3.2. Konkurentsi piirav eesmärk

69. Teadus- ja arendustegevusega seotud kokkulepetel on konkurentsi piirav eesmärk, kui nende peamine eesmärk ei ole teadus- ja arendustegevus, vaid neid kasutatakse vahendina kartellis osalemiseks või muudeks artikli 101 lõikega 1 vastuolus olevateks eesmärgist tulenevateks rikkumisteks, nagu hinnakokkulepped, toodangu piiramine, turu jaotamine või tehnilise arengu piiramine.

70. Teadus- ja arenduskokkulepe võib piirata tehnilist arengut, kui kokkuleppeosalised kasutavad tehnilise ja majandusliku arengu soodustamiseks tehtava koostöö asemel teadus- ja arenduskoostööd) toodete või tehnoloogiate turulepääsu takistamiseks või edasilükkamiseks, b) teadus- ja arenduskokkuleppega hõlmamata toodete või tehnoloogiate omaduste kooskõlastamiseks või c) ühiselt väljatöötatud toote või tehnoloogia potentsiaali piiramiseks, kui nad viivad sellise toote või tehnoloogia eraldi turule.

2.3.3. Piirav mõju konkurentsile

2.3.3.1. Sissejuhatus. Kokkulepped, mis tavaliselt konkurentsi ei piira

71. Paljud teadus- ja arenduskokkulepped ei kuulu artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse, kui neid on sõlminud vastastikku täiendavate oskustega ettevõtjad, kes iseseisvalt ei oleks suutnud teadus- ja arendustegevust teha.

72. Samuti ei avalda teadus- ja arenduskoostöö mittekonkureerivate ettevõtjate vahel ( 76 ) üldjuhul horisontaalset piiravat mõju konkurentsile.

74. Kui objektiivsetele teguritele tuginedes ei ole kokkuleppeosalised võimelised vajalikku teadus- ja arendustegevust iseseisvalt tegema, puudub teadus- ja arenduskokkuleppel üldjuhul piirav mõju konkurentsile. Osaline ei pruugi olla võimeline teadus- ja arendustegevust iseseisvalt tegema, näiteks kui tal on piiratud tehnilised võimalused või piiratud juurdepääs rahastamisele, oskustööjõule, tehnoloogiatele või muudele ressurssidele.

75. Teadus- ja arenduskoostöö erivorm on varem äriühingusiseselt toimunud teadus- ja arendustegevuse allhange. Sellisel juhul viivad teadus- ja arendustegevust sageli läbi spetsialiseerunud ettevõtted, uurimisinstituudid või akadeemilised asutused, kes ei osale tulemuste kasutamises. Sellistes kokkulepetes on tavaliselt ühendatud oskusteabe üleandmine ja/või võimalike tulemuste ainuõigusliku tarnimise klausel. Kokkuleppeosalised täiendavad sellisel juhul üksteist (näiteks seoses nende oskuste või tehnoloogiatega), mistõttu ei ole sellistel kokkulepetel tavaliselt piiravat mõju konkurentsile artikli 101 lõike 1 tähenduses.

76. Teadus- ja arenduskoostööl, mis ei hõlma võimalike tulemuste ühist kasutamist litsentsimise, tootmise ja/või turustamise teel, on harva piirav mõju konkurentsile artikli 101 lõike 1 tähenduses. Kõnealustel teadus- ja arenduskokkulepetel võib siiski olla konkurentsivastane mõju, näiteks kui teadus- ja arenduskokkuleppe tulemusena väheneb märgatavalt konkurents innovatsiooni tasandil.

2.3.3.2. Turuvõim

77. Teadus- ja arenduskokkulepetel on tõenäoliselt piirav mõju konkurentsile üksnes juhul, kui teadus- ja arenduskoostöö osalistel on turuvõim.

78. Puudub absoluutne künnis, mille ületamise korral võib eeldada, et teadus- ja arenduskokkuleppega saavutatakse või säilitatakse turuvõim ning avaldub seega tõenäoliselt piirav mõju konkurentsile artikli 101 lõike 1 tähenduses. Olemasolevate toodete ja/või tehnoloogiate pärast konkureerivate ettevõtjate vahelised teadus- ja arenduskokkulepped kuuluvad siiski teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse erandi alla, tingimusel et nende turuosa kokku asjaomastel toote- ja tehnoloogiaturgudel ei ületa 25 % ning muud teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse kohaldamise tingimused on täidetud.

79. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määrus hõlmab ka innovatsiooni valdkonnas konkureerivate ettevõtjate vahelisi teadus- ja arenduskokkuleppeid. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse erand hõlmab neid kokkuleppeid tingimusel, et lisaks kokkuleppeosaliste teadus- ja arendustegevusalastele jõupingutustele on kolm või enam sellega võrreldavat konkureerivat teadus- ja arendustegevusalast jõupingutust ( 79 ) . Täidetud peavad olema ka muud teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse tingimused. Neil tingimustel ei ole innovatsiooni valdkonnas konkureerivate ettevõtjate vahelisel kokkuleppel ( 80 ) tõenäoliselt piiravat mõju konkurentsile siseturul, sest tõenäoliselt ei suuda kokkuleppeosalised pikema aja jooksul hoida innovatsiooni taset kasumlikult madalamal, kui see oleks konkurentsiolukorras.

80. Mida tugevam on kokkuleppeosaliste ühine positsioon olemasolevatel turgudel ja/või mida vähem on konkureerivaid teadus- ja arendustegevusalaseid jõupingutusi, mis lisanduvad kokkuleppeosaliste omadele ja on nendega võrreldavad, seda tõenäolisemalt võib teadus- ja arenduskokkuleppel olla piirav mõju konkurentsile ( 81 )

2.3.3.3. Teadus- ja arendustegevus, mille eesmärk on olemasolevate toodete või tehnoloogiate täiustamine, asendamine või väljavahetamine

81. Kui teadus- ja arendustegevuse eesmärk on olemasolevate toodete või tehnoloogiate täiustamine , on võimalik mõju seotud selliste olemasolevate toodete või tehnoloogiate asjaomase turuga (asjaomaste turgudega). Hindade, toodangu, toodete kvaliteedi, tootevaliku või tehnilise arenguga seotud mõju olemasolevatel turgudel on aga tõenäoline vaid juhul, kui kokkuleppeosalistel on üheskoos tugev turupositsioon, turulepääs on raske ja turule on jäänud vähe konkurente. Kui teadus- ja arendustegevus on lisaks sellele seotud suhteliselt väikese osaga lõpptootest, on turulepääsu piiramise mõju kõnealuste lõpptoodete puhul esinevale konkurentsile väga väike, kui mitte olematu.

82. Kui teadus- ja arendustegevuse eesmärk on olemasoleva toote või tehnoloogia asendamine või väljavahetamine , võib võimalik mõju olla seotud asendava toote või tehnoloogia arendamise aeglustumisega. See kehtib eelkõige juhul, kui kokkuleppeosalistel on olemasoleval toote- või tehnoloogiaturul turuvõim ning nad on ainsad, kes tegelevad teadus- ja arendustegevusega, et töötada välja olemasoleva toote või tehnoloogia asendaja. Samasugune mõju võib ilmneda siis, kui suurim olemasoleval turul osaleja teeb koostööd palju väiksema või võimaliku konkurendiga, kes just hakkab turule tulema uue toote või tehnoloogiaga, mis võib ohustada turgu valitseva ettevõtja turupositsiooni.

83. Kui kokkuleppeosalised lisavad oma kokkuleppesse ka lepingujärgsete toodete või tehnoloogiate ühise kasutamise (näiteks tootmine ja/või turustamine), tuleb mõju konkurentsile lähemalt uurida. Konkurentsi piirav mõju kõrgemate hindade või vähenenud toodangu kaudu olemasolevatel turgudel on tõenäolisem, kui tegemist on tugevate konkurentidega. Kui aga ühine kasutamine toimub ainult kolmandate isikute litsentsimise kaudu, ei ole konkurentsi piirava mõju, näiteks turulepääsu piiramisega seotud probleemide avaldumine tõenäoline.

2.3.3.4. Teadus- ja arendustegevuse suunad ning teadus- ja arendustegevusalased jõupingutused, mille eesmärk on uut turgu loov toode või tehnoloogia

84. Konkurents innovatsiooni valdkonnas hõlmab käesoleva peatüki tähenduses teadus- ja arendustegevusalaseid jõupingutusi, mis on seotud uute toodete või tehnoloogiate teadus- ja arendustegevusega ning teadus- ja arendustegevuse suundadega.

85. Uus toode või tehnoloogia ei tähenda üksnes olemasolevate toodete või tehnoloogiate täiustamist, asendamist või väljavahetamist. Kui tekib nõudlus uue toote või tehnoloogia järele, loob see uue eraldi turu.

86. Teadus- ja arendustegevuse suundade all mõistetakse eelkõige teadus- ja arendustegevusalaseid jõupingutusi, millel on konkreetne eesmärk. Teadus- ja arendustegevuse suuna konkreetset eesmärki ei saa veel määratleda toote või tehnoloogiana või see hõlmab oluliselt laiemat eesmärki kui tooted või tehnoloogiad konkreetsel turul.

87. Selliste teadus- ja arendustegevusalaste jõupingutuste puhul on mõju hindadele ja toodangule olemasolevatel turgudel teadus- ja arenduskoostöö hindamise ajal üsna ebatõenäoline, sest teadus- ja arendustegevusalase jõupingutuse eesmärgiks ei saa veel pidada konkreetset toodet või tehnoloogiat. Seetõttu tuleb analüüsis keskenduda võimalikele konkurentsipiirangutele innovatsiooni tasandil, näiteks seoses võimalike tulevaste toodete või tehnoloogiate kvaliteedi ja valikuga ja/või innovatsiooni kiiruse või tasemega. Selline piirav mõju võib ilmneda siis, kui kaks või enam ettevõtjat, kes tegelevad iseseisvalt (näiteks) uue toote teadus- ja arendustegevusega (eriti siis, kui nad on uue toote turuletoomisele lähedal), alustavad uue toote eraldi väljatöötamise asemel koostööd. Tavaliselt on selline mõju osalistevahelise koostöö otsene tulemus.

88. Ainuüksi teadus- ja arendustegevust hõlmav kokkulepe võib piirata innovatsiooni. Üldiselt aga ei ole uute toodete või tehnoloogiate või teadus- ja arendustegevuse suundadega seotud teadus- ja arenduskoostööl tõenäoliselt konkurentsi piiravat mõju, välja arvatud juhul, kui lisaks teadus- ja arenduskoostöö osaliste tegevusele on konkureerivaid teadus- ja arendustegevusalaseid jõupingutusi vähe.

2.4. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määrusega hõlmatud kokkulepped

89. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruses sätestatud erand hõlmab neid teadus- ja arenduskokkuleppeid, mille puhul võib piisava kindlusega eeldada, et need vastavad artikli 101 lõike 3 tingimustele ( 82 )

90. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määrus hõlmab kahe või enama osalise vahel sõlmitud teadus- ja arenduskokkuleppeid, mis käsitlevad tingimusi, mille alusel need osalised tegelevad ( 83 ) (a) lepingujärgseid tooteid või tehnoloogiaid käsitleva ühise teadus- ja arendustegevusega, mis hõlmab kõnealuse teadus- ja arendustegevuse tulemuste ühist kasutamist või välistab selle, või (b) lepingujärgseid tooteid või tehnoloogiaid käsitleva tasustatava teadus- ja arendustegevusega, mis hõlmab kõnealuse teadus- ja arendustegevuse tulemuste ühist kasutamist või välistab selle, või (c) lepingujärgseid tooteid või tehnoloogiaid käsitleva teadus- ja arendustegevuse tulemuste ühise kasutamisega, mis toimub samade osaliste vahel eelnevalt sõlmitud ühise teadus- ja arenduskokkuleppe alusel (nagu on kindlaks määratud punktis a), või (d) lepingujärgseid tooteid või tehnoloogiaid käsitleva teadus- ja arendustegevuse tulemuste ühise kasutamisega, mis toimub samade osaliste vahel eelnevalt sõlmitud tasustatava teadus- ja arendustegevuse kokkuleppe alusel (nagu on kindlaks määratud punktis b).

91. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruses eristatakse lepingujärgseid tooteid ja tehnoloogiaid: (a) „lepingujärgne toode“ (84) – toode, (85) mis tuleneb ühisest või tasustatavast teadus- ja arendustegevusest või mis on valmistatud või tarnitud lepingujärgset tehnoloogiat kasutades. See hõlmab teadus- ja arenduskeskuse kaudu saadud tooteid ning uusi tooteid (86); (b) „lepingujärgne tehnoloogia“ (87) – tehnoloogia või protsess, mis tuleneb ühisest või tasustatavast teadus- ja arendustegevusest. See hõlmab teadus- ja arendustegevuse suundade kaudu saadud tehnoloogiaid ja protsesse ning uusi tehnoloogiaid ja protsesse.

92. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse kohaselt tähendab „teadus- ja arendustegevus“ tegevust, mille eesmärk on oskusteabe omandamine olemasolevate või uute toodete, tehnoloogiate või protsesside kohta ning teoreetiliste analüüside, süstemaatiliste uuringute või katsete tegemine, sealhulgas katseline tootmine, toodete või protsesside tehniline katsetamine, selleks vajalike võimaluste loomine ja tulemuste suhtes intellektuaalomandiõiguste omandamine.

2.4.1. „Ühise teadus- ja arendustegevuse“, „tasustatava teadus- ja arendustegevuse“ ning „teadus- ja arendustegevuse kontekstis spetsialiseerumise“ eristamine

93. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruses eristatakse „ühist teadus- ja arendustegevust“ ning „tasustatavat teadus- ja arendustegevust“.

94. ühise teadus- ja arendustegevusega , võib nende kokkuleppega teadus- ja arendustegevuseks ette näha ühe järgmistest viisidest Kui kokkuleppeosalised tegelevad, võib nende kokkuleppega teadus- ja arendustegevuseks ette näha ühe järgmistest viisidest ( 88 ) (a) teadus- ja arendustegevuse teostajaks on ühisrühm, -organisatsioon või -ettevõte, (b) osalised usaldavad teadus- ja arendustegevuse ühiselt kolmandale isikule või (c) osalised jaotavad tegevuse omavahel „teadus- ja arendustegevusega seotud spetsialiseerumise“ kaudu. See tähendab, et kõik kokkuleppeosalised tegelevad teadus- ja arendustegevusega ning jaotavad teadus- ja arendustegevusega seotud töö enda jaoks kõige otstarbekamal viisil. See ei hõlma tasustatavat teadus- ja arendustegevust (89).

95. „ Tasustatud teadus- ja arendustegevus “ – teadus- ja arendustegevus, mida teostab vähemalt üks kokkuleppeosaline ja mida rahastab vähemalt üks teine kokkuleppeosaline, kes ise ei teosta ühtegi asjaomase teadus- ja arendustegevuse osa („rahastav kokkuleppeosaline“).

96. Turuosade arvutamise eesmärgil on oluline teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruses eristada ühist teadus- ja arendustegevust ning tasustatavat teadus- ja arendustegevust. Tasustatava teadus- ja arendustegevuse korral peavad kokkuleppeosalised ühendatud turuosade arvutamiseks lisama teadus- ja arenduskokkulepped, mille rahastaja on sõlminud kolmandate isikutega samade lepingujärgsete toodete või tehnoloogiate kohta (vt osa 2.5.4.2).

2.4.2. Teadus- ja arendustegevuse tulemuste ühine kasutamine ning spetsialiseerumine ühise kasutamise raames

97. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määrus hõlmab selgesõnaliselt kokkuleppeid, mis sisaldavad teadus- ja arendustegevuse tulemuste ühist kasutamist. Selliste kokkulepete suhtes kohaldatakse aga erisätteid.

98. Mõiste „tulemuste kasutamine“ on üsna lai ja hõlmab lepingujärgsete toodete tootmist või turustamist, lepingujärgsete tehnoloogiate rakendamist, intellektuaalomandiõiguste loovutamist või litsentsimist või selliseks tootmiseks või rakendamiseks vajaliku oskusteabe edastamist on üsna lai ja hõlmab lepingujärgsete toodete tootmist või turustamist, lepingujärgsete tehnoloogiate rakendamist, intellektuaalomandiõiguste loovutamist või litsentsimist või selliseks tootmiseks või rakendamiseks vajaliku oskusteabe edastamist ( 90 )

99. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse kohaselt võib teadus- ja arendustegevuse tulemuste ühine kasutamine olla seotud üksnes tulemustega, mis on (a) lepingujärgsete toodete tootmiseks või lepingujärgsete tehnoloogiate rakendamiseks hädavajalikud ja (b) kaitstud intellektuaalomandiõigustega või käsitatavad oskusteabena.

100. See omakorda tähendab ka seda, et teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse artiklis 2 sätestatud erand kehtib ühist kasutamist hõlmava teadus- ja arenduskokkuleppe suhtes siis, kui viimane ei ole seotud tulemustega, mis ei ole kaitstud intellektuaalomandi õigustega või mis ei esinda oskusteavet ja mis ei ole hädavajalikud lepingujärgsete toodete tootmiseks või lepingujärgsete tehnoloogiate rakendamiseks.

101. esialgse teadus- ja arenduskokkuleppe raames või hilisema kokkuleppe raames, mis hõlmab samade osaliste vahel sõlmitud eelneva teadus- ja arenduskokkuleppe tulemuste ühist kasutamist Ühise või tasustatava teadus- ja arendustegevuse tulemuste ühine kasutamine võib toimuda kasteadus- ja arenduskokkuleppe raames võikokkuleppe raames, mis hõlmab samade osaliste vahel sõlmitud eelneva teadus- ja arenduskokkuleppe tulemuste ühist kasutamist ( 91 ) . Kui osalised otsustavad ühiselt kasutada eelneva teadus- ja arenduskokkuleppe tulemusi kooskõlas järgneva kokkuleppega, peab eelnev teadus- ja arenduskokkulepe samuti vastama teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse tingimustele, nii et sellele järgneva ühiskasutuskokkuleppe suhtes saaks kohaldada teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse artiklis 2 sätestatud erandit.

102. kolm viisi teadus- ja arendustegevuse tulemuste ühiseks kasutamiseks Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruses on sätestatudteadus- ja arendustegevuse tulemuste ühiseks kasutamiseks ( 92 ) (a) esiteks võivad kokkuleppeosalised tulemusi kasutada ühiselt ühisrühmas, -organisatsioonis või -ettevõttes; (b) teiseks võivad kokkuleppeosalised tulemuste kasutamise ühiselt usaldada kolmandale isikule; (c) kolmandaks võivad kokkuleppeosalised tulemuste kasutamise omavahel jaotada spetsialiseerumise teel kasutamise raames, mis tähendab, et (93) i) kokkuleppeosalised jaotavad omavahel üksikülesanded, nagu tootmine või turustamine, või ii) seavad vastastikku piiranguid seoses tulemuste kasutamisega konkreetsete territooriumide, klientide või kasutusvaldkondade puhul. See hõlmab olukorda, kus vaid üks kokkuleppeosaline toodab ja turustab lepingujärgseid tooteid ainulitsentsi alusel, mille teised osalised on talle andnud.

103. Tegevust, mis kujutab endast spetsialiseerumist kasutamise raames, ei käsitata põhiliste piirangutena ( 94 ) . Kui kokkuleppeosalised on kasutamise raames spetsialiseerunud, võivad nad vastavalt piirata juurdepääsu tulemustele sellise kasutamise eesmärgil ( 95 ) . See tähendab, et teadus- ja arenduskokkulepe võib näiteks piirata osaliste kasutusõigusi konkreetsete territooriumide, klientide või kasutusvaldkondade puhul. Kui kokkuleppeosalised lepivad kokku, et igaüks neist võib lepingujärgseid tooteid turustada (ja seega ei ole otsustanud ühise turustusmudeli kasuks ega kokku leppinud, et lepingujärgseid tooteid võib turustada ainult neid tootev osaline), nõutakse osalistelt, kelle ülesandeks on lepingujärgsete toodete tootmine spetsialiseerumise teel, kõigi osaliste asjaomaste lepingujärgsete toodete tarnenõudluse täitmist ( 96 )

104. Peale selle, nagu on märgitud osas 2.5.4, kui teadus- ja arenduskokkulepe hõlmab teadus- ja arendustegevuse tulemuste ühist kasutamist, kehtib teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse kohane erand i) teadus- ja arendustegevuse kestuse ajal ning ii) seitsme aasta jooksul pärast lepingujärgsete toodete või tehnoloogiate esmakordset turuletoomist siseturul ( 97 )

2.4.3. Intellektuaalomandiõiguste loovutamine või litsentsimine

105. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse erand kehtib ka kokkulepete kohta, mis sisaldavad ettekirjutusi intellektuaalomandiõiguste loovutamise või litsentsimise kohta, tingimusel et need ettekirjutused ei ole teadus- ja arenduskokkuleppe peamine eesmärk, vaid on otseselt seotud selliste kokkulepete täitmisega ja selle jaoks vajalikud ( 98 )

106. See erand hõlmab õiguste loovutamist või litsentsimist ühele või mitmele kokkuleppeosalisele või üksusele, mille osalised on asutanud ühise või tasustatava teadus- ja arendustegevuse elluviimiseks või tulemuste ühiseks kasutamiseks ( 99 )

107. Sellisel juhul kohaldatakse õiguste loovutamise või litsentsimise suhtes teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse sätteid, mitte aga tehnosiirde grupierandi määruse omi ( 100 ) . Teadus- ja arenduskokkulepete raames võivad osalised kindlaks määrata ka tingimused teadus- ja arendustegevuse tulemuste litsentsimiseks kolmandatele isikutele. Sellised litsentsilepingud ei kuulu teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse kohaldamisalasse, kuid need võivad kuuluda tehnosiirde grupierandi määruse kohase grupierandi alla, kui selles sätestatud tingimused on täidetud ( 101 )

2.5. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse kohase erandi tingimused

2.5.1. Juurdepääs lõpptulemustele

108. Esimene tingimus teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse kohase erandi kohaldamiseks on see, et kõigil osalistel on täielik juurdepääs teadus- ja arendustegevuse lõpptulemustele kahel eesmärgil ( 102 ) (a) edasiste uuringute tegemiseks ning (b) teadus- ja arendustegevuse tulemuste kasutamiseks.

109. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse kohaselt hõlmab täielik juurdepääs teadus- ja arendustegevuse lõpptulemustele ka kõiki sellest tulenevaid intellektuaalomandiõigusi ja oskusteavet. Juurdepääs antakse kohe, kui teadus- ja arendustegevuse tulemused on kättesaadavad ( 103 )

110. Sõltuvalt suutlikkusest ja ärivajadustest võivad kokkuleppeosalised panustada teadus- ja arenduskoostöösse eri määral. Seetõttu võib teadus- ja arenduskokkuleppes osaliste panuse väärtuse või laadi erinevuste kajastamiseks ja tasandamiseks ette näha, et üks osaline maksab teisele osalisele hüvitist juurdepääsu eest tulemustele edasise teadustöö või kasutamise eesmärgil. Hüvitis ei ole kohustuslik, kuid kui see on teadus- ja arenduskokkuleppes ette nähtud, ei tohi hüvitis olla nii kõrge, et see sisuliselt takistaks täielikku juurdepääsu tulemustele.

111. ei või piirata juurdepääsu teadus- ja arendustegevuse tulemustele,, kui selline juurdepääs on vajalik edasiseks uurimistegevuseks ( 104 ). Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse kohase erandi kohaseltjuurdepääsu teadus- ja arendustegevuse tulemustele,, kui selline juurdepääs on vajalik

112. Teatavatel asjaoludel võib aga siiski piirata juurdepääsu tulemustele nende kasutamise eesmärgil ning teadus- ja arenduskokkuleppe puhul võib teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse kohase erandi teha. Nii on see teadus- ja arenduskokkulepete puhul järgmiste osalistega, kes võivad kokku leppida tulemuste kasutamise piiramises üksnes edasiseks uurimistegevuseks (ja seega mitte kasutamiseks): (a) uurimisinstituudid, (b) akadeemilised asutused või (c) ettevõtjad, kes pakuvad teadus- ja arendustegevust äriteenusena, ilma et nad tavaliselt tegeleksid aktiivselt tulemuste kasutamisega (105).

113. Juurdepääsu tulemustele nende kasutamise eesmärgil võib piirata ka juhul, kui kokkuleppeosalised piiravad oma kasutusõigusi kooskõlas teadus- ja arendustegevuse grupierandi määrusega, eelkõige juhul, kui nad spetsialiseeruvad kasutamise raames ( 106 ) . See tähendab, et osalistel lubatakse kehtestada üksteisele tulemuste kasutamise suhtes piirangud (näiteks piirangud konkreetsete territooriumide, klientide või kasutusvaldkondade puhul).

2.5.2. Juurdepääs olemasolevale oskusteabele

114. Teine tingimus teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse kohase erandi kohaldamiseks on seotud juurdepääsuga olemasolevale oskusteabele. See tingimus kehtib üksnes nende teadus- ja arenduskokkulepete kohta, mis välistavad teadus- ja arendustegevuse tulemuste ühise kasutamise ning piirduvad oskusteabega, mis on teadus- ja arendustegevuse tulemuste kasutamiseks hädavajalik ( 107 )

115. Sellistes kokkulepetes tuleb kindlaks määrata, et igale kokkuleppeosalisele tuleb anda juurdepääs teiste osaliste olemasolevale oskusteabele, kui selline oskusteave on osalisele tulemuste kasutamiseks hädavajalik. See ei tähenda, et osaliste kogu olemasolev oskusteave peab kuuluma teadus- ja arenduskokkuleppe kohaldamisalasse. Osalised peavad aga kindlaks määrama oskusteabe, mis on tulemuste kasutamiseks hädavajalik. Teadus- ja arenduskokkuleppega võib ette näha, et osalised maksavad üksteisele hüvitist olemasolevale oskusteabele juurdepääsu võimaldamise eest. Hüvitis ei tohi siiski olla nii suur, et see kõnealust juurdepääsu sisuliselt takistaks ( 108 )

116. Olemasolevale oskusteabele juurdepääsu andmise tingimus ei piira teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse artiklis 3 sätestatud teadus- ja arendustegevuse tulemustele täieliku juurdepääsu andmise tingimust. See tähendab, et teatavate tingimuste korral tuleb konkreetsesse teadus- ja arendustegevuse kokkuleppesse lisada sätteid, mis käsitlevad juurdepääsu olemasolevale oskusteabele ning teadus- ja arendustegevuse lõpptulemustele, et erandit saaks kohaldada.

2.5.3. Ühise kasutamisega seotud tingimused

117. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määrus sisaldab veel kahte tingimust, mis käsitlevad teadus- ja arendustegevuse tulemuste ühist kasutamist. Nagu on sätestatud osas 2.4.2, peab ühine kasutamine piirduma teadus- ja arendustegevuse tulemustega, mis on kaitstud intellektuaalomandiõigustega või mis on käsitatavad oskusteabena ja mis on lepingujärgsete toodete tootmiseks või lepingujärgsete tehnoloogiate rakendamiseks hädavajalikud.

118. Teiseks, kui kokkuleppeosalised lepivad kokku, et igaüks neist võib lepingujärgseid tooteid turustada (ja seega ei ole otsustanud ühise turustusmudeli kasuks ega kokku leppinud, et lepingujärgseid tooteid võib turustada ainult neid tootev osaline), nõutakse osalistelt, kelle ülesandeks on lepingujärgsete toodete tootmine spetsialiseerumise teel, kõigi osaliste asjaomaste lepingujärgsete toodete tarnenõudluse täitmist ( 109 )

2.5.4. Künnised, turuosad ja erandi kestus

119. Aluslepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamisel võib üldjuhul eeldada, et alla turuvõimu teatava taseme kaalub teadus- ja arenduskokkulepete positiivne mõju üles mis tahes negatiivse mõju konkurentsile ( 110 )

120. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruses tuginetakse kahele näitajale, et määrata kindlaks need teadus- ja arenduskokkulepped, mis jäävad alla turuvõimu teatava taseme: i) turuosa künnis ettevõtjatele, kes konkureerivad olemasolevate toodete ja/või tehnoloogiatega ning ii) innovatsiooni valdkonnas konkureerivate ettevõtjate künnis, mis põhineb konkureerivate teadus- ja arendustegevusalaste jõupingutuste minimaalsel hulgal (veel kolm jõupingutust lisaks teadus- ja arenduskokkuleppe osaliste jõupingutustele).

2.5.4.1. Olemasolevate toodete ja/või tehnoloogiate pärast konkureerivad ettevõtjad ning innovatsiooni valdkonnas konkureerivad ettevõtjad

121. Kokkuleppeosaliste vahelise konkurentsisuhte kindlaksmääramiseks tuleb uurida, kas osalised oleksid konkureerivad ettevõtjad ka teadus- ja arenduskokkuleppe puudumise korral ( 111 )

122. Üldiselt kujutavad kokkulepped olemasoleva toote ja/või tehnoloogia pärast konkureerivate ettevõtjate vahel ning kokkulepped innovatsiooni valdkonnas konkureerivate ettevõtjate vahel suuremat ohtu konkurentsile kui kokkulepped ettevõtjate vahel, kes ei ole konkurendid. Kokkulepetel mittekonkureerivate ettevõtjate vahel on harva horisontaalne piirav mõju konkurentsile ( 112 )

(A) OLEMASOLEVA TOOTE JA/VÕI TEHNOLOOGIA PÄRAST KONKUREERIVAD ETTEVÕTJAD

123. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse tähenduses on „olemasoleva toote ja/või tehnoloogia pärast konkureeriv ettevõtja“ tegelik või võimalik konkurent: (a) „tegelik konkurent“ – ettevõtja, kes tarnib olemasolevat toodet või tehnoloogiat, mida lepingujärgne toode või tehnoloogia võib asjaomasel geograafilisel turul täiustada, asendada või välja vahetada, ning (b) „võimalik konkurent“ – ettevõtja, kellel teadus- ja arenduskokkuleppe puudumise korral on teoreetilise võimaluse asemel realistlikud eeldused teha kuni kolme aasta jooksul vajalikud lisainvesteeringud või vajalikud kulutused sellise toote või tehnoloogia tarnimiseks, mida lepingujärgne toode või tehnoloogia võib asjaomasel geograafilisel turul täiustada, asendada või välja vahetada.

124. Võimalikku konkurentsi tuleb hinnata realistlikult. Näiteks ei saa kokkuleppeosalisi pidada võimalikeks konkurentideks pelgalt seetõttu, et koostöö võimaldab neil teha teadus- ja arendustegevust. Määrav on asjaolu, kas kõigil kokkuleppeosalistel on iseseisvalt olemas sellised vajalikud vahendid nagu varad, oskusteave ja muud ressursid ( 113 )

125. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määrusega hõlmatud teadus- ja arenduskokkulepped, mis käsitlevad olemasolevaid tooteid ja/või tehnoloogiaid, võivad olla näiteks järgmised: (a) teadus- ja arenduskokkulepe kahe ettevõtja vahel, kes juba tarnivad olemasolevat toodet, mida teadus- ja arenduskoostöö tulemusel saadud toode võib täiustada, asendada või välja vahetada (tegelikud konkurendid); (b) teadus- ja arendustegevuse kokkulepe järgmiste ettevõtjate vahel: a) ettevõtja, kes juba tarnib toodet, mida lepingujärgne toode võib täiustada, asendada või välja vahetada (tegelik konkurent), ja b) ettevõtja, kes tegeleb toote teadus- ja arendustegevusega ning kes tõenäoliselt teeb vajalikud lisainvesteeringud, et tarnida toodet, mida teadus- ja arenduskoostöö tulemusel saadud toode (lepingujärgne toode) võib asjaomasel geograafilisel turul täiustada, asendada või välja vahetada (võimalik konkurent).

(B) INNOVATSIOONI VALDKONNAS KONKUREERIVAD ETTEVÕTJAD

126. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse tähenduses on innovatsiooni valdkonnas konkureerivad ettevõtjad need ettevõtjad, kes ei konkureeri olemasoleva toote ja/või tehnoloogia pärast ( 114 ) ning kes iseseisvalt või teadus- ja arenduskokkuleppe puudumise korral oleksid võimelised osalema ja tõenäoliselt osalevad teadus- ja arendustegevuses, mis on seotud: (a) teadus- ja arendustegevusega, mis keskendub samadele või tõenäoliselt asendatavatele uutele toodetele ja/või tehnoloogiatele kui teadus- ja arenduskokkuleppega hõlmatud tooted ja/või tehnoloogiad või (b) teadus- ja arendustegevuse suundadega, millel on sisuliselt sama eesmärk kui teadus- ja arenduskokkuleppega hõlmataval tegevusel.

127. Kui teadus- ja arenduskokkulepe käsitleb nii uusi tooteid kui ka tehnoloogiaid, hindavad kokkuleppeosalised, kas nad konkureerivad nii tehnoloogia kui ka võimaliku toote arendamisel.

128. Uute toodete ja/või tehnoloogiate tõenäolise asendatavuse hindamisel tuleks keskenduda sellele, kas tarbijad peavad neid pärast uute toodete ja/või tehnoloogiate turuletoomist omavahel vahetatavaks või asendatavaks, võttes arvesse nende omadusi ( 115 ) , kavandatud hindasid ja kasutusotstarvet.

129. Teadus- ja arendustegevuse suundade käsitlemiseks konkureerivatena peab nende eesmärk olema sisuliselt sama kui teadus- ja arenduskokkuleppega hõlmatud tegevusel. See määratakse kindlaks usaldusväärse teabe põhjal, mis käsitleb näiteks teadus- ja arendustegevuse laadi ja ulatust.

130. Innovatsiooni valdkonnas konkureerivate ettevõtjate vahelised teadus- ja arendustegevuse grupierandi määrusega hõlmatud teadus- ja arenduskokkulepped võivad olla näiteks järgmised: (a) teadus- ja arenduskokkulepe a) uut toodet arendava ettevõtja ja b) sama toodet või tõenäolist asendustoodet arendava ettevõtja vahel; (b) teadus- ja arenduskokkulepe a) uut toodet arendava ettevõtja ja b) ettevõtja vahel, kes on võimeline iseseisvalt tegelema ja tõenäoliselt hakkab tegelema (kuid ei ole veel seda tegevust alustanud) sama või tõenäolise asendustoote teadus- ja arendustööga; (c) teadus- ja arenduskokkulepe järgmiste ettevõtjate vahel: a) ettevõtja, kes tegeleb teadus- ja arendustegevusalase jõupingutusega, mis on seotud teadus- ja arendustegevuse suunaga, ning b) ettevõtja, kes osaleb teadus- ja arendustegevuse suunal, millel on sisuliselt sama eesmärk; (d) teadus- ja arendustegevuse kokkulepe järgmiste ettevõtjate vahel: a) ettevõtja, kes osaleb teadus- ja arendustegevuse suunal, ning b) ettevõtja, kes on võimeline iseseisvalt osalema ja tõenäoliselt hakkab osalema (kuid ei ole veel seda tegevust alustanud) teadus- ja arendustegevuse suunal, millel on sisuliselt sama eesmärk.

(C) MITTEKONKUREERIVAD ETTEVÕTJAD

131. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruses määratletakse „mittekonkureeriv ettevõtja“ kui ettevõtja, kes ei konkureeri olemasoleva toote ja/või tehnoloogia pärast ega konkureeri innovatsiooni valdkonnas. Teadus- ja arenduskokkuleppe osalisi ei käsitata konkureerivate ettevõtjatena näiteks ettevõtja puhul, kes tegeleb teadus- ja arendustegevusega toote arendamiseks, mida lepingujärgne toode võib täiustada, asendada või välja vahetada, ega teadus- ja arendustegevuse suunal teadusuuringuid tegeva ettevõtja puhul.

2.5.4.2. Olemasoleva toote ja/või tehnoloogia pärast konkureerivate ettevõtjate vahelised kokkulepped

(A) OLEMASOLEVA TOOTE JA/VÕI TEHNOLOOGIA PÄRAST KONKUREERIVATE ETTEVÕTJATE TURUOSA KÜNNIS

132. Kui kaks või enam teadus- ja arenduskokkuleppe osalist on olemasolevate toodete ja/või tehnoloogiate pärast konkureerivad ettevõtjad, kehtib erand tingimusel, et turuosa künnis on 25 %, mis arvutatakse teadus- ja arenduskokkuleppe sõlmimise ajal. Seda künnist rakendatakse järgmisel viisil, sõltuvalt sellest, kas teadus- ja arenduskokkulepe hõlmab ühist või tasustatavat teadus- ja arendustegevust ( 116 ) (a) ühist teadus- ja arendustegevust hõlmavate teadus- ja arenduskokkulepete korral ei tohi kokkuleppeosaliste turuosa kokku asjaomastel toote- ja tehnoloogiaturgudel ületada 25 % (117); (b) tasustatavat teadus- ja arendustegevust hõlmavate teadus- ja arenduskokkulepete korral rakendatakse samasugust 25 % turuosa künnist, kuid seda ei kohaldata mitte üksnes rahastaja enda, vaid ka kõigi osaliste suhtes, kellega rahastaja on sõlminud teadus- ja arenduskokkulepped samade lepingujärgsete toodete või tehnoloogiate kohta (118).

133. Kui ühise või tasustatava teadus- ja arendustegevuse tulemusi ei kasutata ühiselt , kehtib teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse kohane erand kogu teadus- ja arendustegevuse kestuse ajal.

135. Pärast teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse artikli 6 lõikes 4 osutatud seitsmeaastase perioodi lõppu kehtib erand seni, kuni kokkuleppeosaliste turuosa kokku ei ületa 25 % turgudel, kuhu kuuluvad lepingujärgsed tooted või tehnoloogiad. See tähendab, et osalised peaksid sel ajal hindama, millisele turule kuuluvad lepingujärgsed tooted või tehnoloogiad ja kas nende turuosa kokku ei ületa 25 %. Kui turuosa kokku ületab pärast seitsmeaastase perioodi lõppu 25 %, kehtib teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruses sätestatud erand kahel järjestikusel kalendriaastal pärast aastat, mil künnis esimest korda ületati ( 123 )

(B) OLEMASOLEVATE TOOTE- JA TEHNOLOOGIATURGUDE TURUOSADE ARVUTAMINE

136. Olemasoleva toote ja/või tehnoloogia alase teadus- ja arenduskoostöö alguses on võrdluspunkt olemasolev turg nendele toodetele või tehnoloogiatele, mida väljatöötatavad tooted või tehnoloogiad võivad täiustada, asendada või välja vahetada.

137. täiustada, asendada või välja vahetada olemasolevad tooted või tehnoloogiad, võib turuosa arvutada olemasolevate toodete või tehnoloogiate põhjal, mida täiustatakse, asendatakse või välja vahetatakse. Kui olemasoleva toote või tehnoloogia asendamine on oluliselt erinev, võivad turuosad võrreldes olemasolevate toodete või tehnoloogiatega olla vähem informatiivsed, kuid neid võib siiski kasutada kokkuleppeosaliste turupositsiooni hindamiseks. Kui müügiväärtused turul ei ole kättesaadavad, võib turuosa arvutamisel tugineda muule usaldusväärsele turuteabele, sealhulgas teadus- ja arendustegevuse kuludele Kui teadus- ja arenduskokkuleppe eesmärk onvõitooted või tehnoloogiad, võib turuosa arvutada olemasolevate toodete või tehnoloogiate põhjal, mida täiustatakse, asendatakse või välja vahetatakse. Kui olemasoleva toote või tehnoloogia asendamine on oluliselt erinev, võivad turuosad võrreldes olemasolevate toodete või tehnoloogiatega olla vähem informatiivsed, kuid neid võib siiski kasutada kokkuleppeosaliste turupositsiooni hindamiseks. Kui müügiväärtused turul ei ole kättesaadavad, võib turuosa arvutamisel tugineda muule usaldusväärsele turuteabele, sealhulgas teadus- ja arendustegevuse kuludele ( 124 )

138. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaselt tuleb turuosad arvutada eelneva kalendriaasta andmete põhjal ( 125 ) . Teatavate turgude puhul võib osutuda vajalikuks arvutada turuosad kokkuleppeosaliste viimase kolme eelneva kalendriaasta keskmise turuosa alusel. See võib olla asjakohane näiteks pakkumisturgudel ja juhul, kui turuosad võivad aastate lõikes oluliselt muutuda (näiteks 0 %-lt 100 %-le), sõltuvalt sellest, kas kokkuleppeosaline oli pakkumismenetluses edukas või mitte. See võib olla asjakohane ka turgudel, mida iseloomustavad suured ühekordsed tellimused, mille puhul eelmise kalendriaasta turuosa ei pruugi olla tüüpiline, näiteks juhul, kui eelneva kalendriaasta jooksul ei olnud suuri tellimusi. Turuosade arvutamine viimase kolme eelneva kalendriaasta keskmise põhjal võib olla vajalik ka olukorras, kus koostöökokkuleppele eelneval kalendriaastal oli pakkumise või nõudluse šokk.

139. Seoses turuosade arvutamise parameetritega on teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruses sätestatud, et turuosade arvutamise aluseks võetakse müügiväärtus turul. Kui andmed müügiväärtuse kohta turul ei ole kättesaadavad, võib kokkuleppeosaliste turuosa kindlaksmääramiseks kasutada muudel usaldusväärsetel turuandmetel, sealhulgas turu müügimahul, kulutustel teadus- ja arendustegevusele või teadus- ja arendustegevuse suutlikkusel põhinevaid hinnanguid.

140. Tehnoloogiaturgude puhul on üks võimalus arvutada turuosa iga tehnoloogia osa põhjal litsentsitasudena laekunud kogutuludes, mis kajastab kõnealuse tehnoloogia osa turul, kus litsentsitakse konkureerivaid tehnoloogiaid. Teise võimalusena võib turuosa tehnoloogiaturul arvutada litsentsitud tehnoloogiat sisaldavate toodete või teenuste müügi põhjal järgneval tooteturul. Selle lähenemisviisi kohaselt võetakse arvesse kogu müüki asjaomasel tooteturul, sõltumata sellest, kas toode sisaldab litsentsitud tehnoloogiat ( 126 )

2.5.4.3. Uusi tooteid ja/või tehnoloogiaid ning teadus- ja arenduskeskusi käsitlevad kokkulepped (127)

(A) UUTE TOODETE JA/VÕI TEHNOLOOGIATE NING TEADUS- JA ARENDUSTEGEVUSE SUUNDADE KÜNNIS

141. Kui kaks või enam teadus- ja arenduskokkuleppe osalist konkureerivad innovatsiooni valdkonnas, kehtib erand juhul, kui teadus- ja arenduskokkuleppe sõlmimise ajal on lisaks kokkuleppeosaliste teadus- ja arendustegevusele käimas veel kolm või enam sellega võrreldavat konkureerivat teadus- ja arendustegevusalast jõupingutust ( 128 )

142. Innovatsiooni valdkonnas konkureerivate ettevõtjate vaheline teadus- ja arenduskokkulepe võib samuti anda tulemusi, mille ühises kasutamises võivad osalised kokku leppida (lepingujärgsed tooted või tehnoloogiad). Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse kohase erandi kestust mõjutab asjaolu, kas kokkulepe hõlmab sellist ühist kasutamist või mitte.

143. Kui uute toodete ja/või tehnoloogiate või teadus- ja arenduskeskustega seotud ühise või tasustatava teadus- ja arendustegevuse kokkuleppe tulemusi ei kasutata ühiselt ning kokkulepe vastab teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse kohase erandi tingimustele, kehtib erand teadus- ja arendustegevuse kestuse jooksul .

145. Pärast seitsmeaastase perioodi lõppu peaks kokkuleppeosalistel olema võimalik arvutada oma turuosad lepingujärgse toote või tehnoloogia turgudel. Seega kehtib erand ainult seni, kuni kokkuleppeosaliste turuosa kokku ei ületa 25 % turgudel, kuhu kuuluvad lepingujärgsed tooted või tehnoloogiad ( 134 ) . Kui turuosa kokku ületab pärast seitsmeaastase perioodi lõppu 25 %, kehtib teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruses sätestatud erand kahel järjestikusel kalendriaastal pärast aastat, mil künnis esimest korda ületati ( 135 )

(B) KONKUREERIVATE JA VÕRRELDAVATE TEADUS- JA ARENDUSTEGEVUSALASTE JÕUPINGUTUSTE HINDAMINE

146. Innovatsioonialase teadus- ja arenduskoostöö puhul on erandi künniseks kolme konkureeriva ja võrreldava teadus- ja arendustegevusalase jõupingutuse olemasolu.

147. konkureeriva teadus- ja arendustegevusalase jõupingutuse kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta järgmist: Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse artikli 1 lõike 1 punktis 19 esitatud konkureeriva teadus- ja arendustegevuse määratlusest ( 136 ) tuleneb, etkindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta järgmist: (a) kas teadus- ja arendustegevus on seotud samade või tõenäoliselt asendatavate uute toodete ja/või tehnoloogiate või teadus- ja arendustegevuse suundadega, millel on sisuliselt sama eesmärk kui teadus- ja arenduskokkuleppega hõlmatavatel tegevustel; (b) kas on kolmandaid isikuid, kes juba osalevad teadus- ja arendustegevusalastes jõupingutustes või kes suudavad osaleda ja tõenäoliselt osalevad iseseisvalt sellistes jõupingutustes, ning (c) kas need kolmandad isikud on teadus- ja arenduskokkuleppe osalistest sõltumatud.

148. Esiteks, mis puutub küsimusse, kas teadus- ja arendustegevus on seotud samade või tõenäoliselt asendatavate uute toodete ja/või tehnoloogiate või teadus- ja arendustegevuse suundadega, millel on sisuliselt sama eesmärk , siis sellele saab vastata samamoodi nagu osas 2.5.4.1 kirjeldatud innovatsiooni valdkonnas konkureerivate ettevõtjate hindamisel.

149. Teiseks võib kolmas isik juba osaleda konkureerivates teadus- ja arendustegevusalastes jõupingutustes kas üksi või koostöös teiste kolmandate isikutega. See tähendab, et teadus- ja arendustegevusalast jõupingutust saab teha kas üks kolmas isik iseseisvalt või mitu erinevat kolmandat isikut ühiselt. Konkureeriv teadus- ja arendustegevusalane jõupingutus võib olla ka see, milles kolmas isik suudab osaleda ja tõenäoliselt osaleb iseseisvalt . Seda, kas kolmas isik suudab osaleda ja tõenäoliselt osaleb iseseisvalt samade või tõenäoliselt asendatavate uute toodete ja/või tehnoloogiate teadus- ja arendustegevuses või teadus- ja arendustegevuse suundades, millel on sisuliselt sama eesmärk kui teadus- ja arenduskokkuleppega hõlmatavatel tegevustel, saab kindlaks määrata kolmanda isiku juurdepääsu alusel asjakohastele rahalistele ja inimressurssidele või tema intellektuaalomandi, oskusteabe või muude erivahendite või tema varasema teadus- ja arendustegevuse alusel.

150. Kolmandaks peaks selle hindamisel, kas teadus- ja arendustegevusalaste jõupingutustega tegelevad teadus- ja arenduskokkuleppe osalistest sõltumatud kolmandad isikud , arvesse võtma üksnes selliseid teadus- ja arendustegevusalaseid jõupingutusi, milles teadus- ja arenduskokkuleppe osalised ei osale.

151. hinnatakse konkureerivate teadus- ja arendustegevusalaste jõupingutuste võrreldavust teadus- ja arenduskokkuleppe osaliste teadus- ja arendustegevusega, on teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruses sätestatud, et seda tehakse usaldusväärse teabe alusel, mis käsitleb selliseid elemente nagu i) teadus- ja arendustegevuse maht, etapp ja ajastus, ii) kolmandate isikute rahalised vahendid ja inimressursid (juurdepääs neile), nende intellektuaalomand, oskusteave või muud erivahendid, nende varasemad teadus- ja arendustegevusalased jõupingutused ning iii) kolmandate isikute suutlikkus ja tõenäosus kasutada otseselt või kaudselt oma teadus- ja arendustegevusalaste jõupingutuste võimalikke tulemusi siseturul Kuiteadus- ja arenduskokkuleppe osaliste teadus- ja arendustegevusega, on teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruses sätestatud, et seda tehakse usaldusväärse teabe alusel, mis käsitleb selliseid elemente nagu i) teadus- ja arendustegevuse maht, etapp ja ajastus, ii) kolmandate isikute rahalised vahendid ja inimressursid (juurdepääs neile), nende intellektuaalomand, oskusteave või muud erivahendid, nende varasemad teadus- ja arendustegevusalased jõupingutused ning iii) kolmandate isikute suutlikkus ja tõenäosus kasutada otseselt või kaudselt oma teadus- ja arendustegevusalaste jõupingutuste võimalikke tulemusi siseturul ( 137 )

152. Kriteeriume tuleb kohaldada juhtumipõhise lähenemisviisi alusel, tasakaalustades nii võrreldavust soodustavaid kui ka raskendavaid tegureid. Sellise tasakaalustamise lõplik eesmärk on teha kindlaks, kas konkureerivad teadus- ja arendustegevusalased jõupingutused avaldavad teadus- ja arenduskokkuleppe osalistele konkurentsisurvet.

153. Võrreldavuse hindamiseks kasutatav esimene elementide kogum on seotud konkreetselt teadus- ja arendustegevusalaste jõupingutustega ning hõlmab teadus- ja arendustegevuse mahtu, etappe ja ajastust. See tähendab näiteks, et kui kolmanda isiku konkureerivatel teadus- ja arendustegevusalastel jõupingutustel on vähemalt sama suur või sarnane maht või kui need on sarnases etapis nagu teadus- ja arenduskokkuleppega hõlmatud teadus- ja arendustegevusalased jõupingutused või nendest ette jõudnud, võivad need avaldada konkurentsisurvet, mis soodustaks võrreldavust. Samuti ei pruugi näiteks ajastamise seisukohast olla võrreldavad kolmanda kokkuleppeosalise teadus- ja arendustegevusalased jõupingutused, mis on turule sisenemisest alates kestnud kuus kuni kaheksa aastat, ning teadus- ja arenduskokkuleppe osaliste teadus- ja arendustegevusalased jõupingutused, mis on turule sisenemisest alates kestnud ühe aasta.

154. Teine elementide kogum on seotud teadus- ja arendustegevusalaste jõupingutustega tegeleva kolmanda isiku (või kolmandate isikute) suutlikkusega ning hõlmab nende juurdepääsu rahalistele ja inimressurssidele, intellektuaalomandit, oskusteavet või muid erivahendeid või nende varasemaid teadus- ja arendustegevusalaseid jõupingutusi. Need elemendid on asjakohased, et teha kindlaks, kas kolmandate isikute teadus- ja arendustegevusalaseid jõupingutusi toetavad ressursid ja suutlikkus on võrreldavad ning toovad seega tõenäoliselt kaasa vähemalt sama kiire arengu ja tulemused, avaldades seega konkurentsisurvet. Kolmandate isikute teadus- ja arendustegevusalased jõupingutused ei pruugi olla võrreldavad näiteks juhul, kui neil puuduvad piisavad rahalised ja inimressursid sarnasteks teadus- ja arendustegevusalasteks jõupingutusteks. Samuti soodustaks võrreldavust kolmanda isiku varasem edukas kogemus teadus- ja arendusprojektides, mis sarnanevad kokkuleppega hõlmatud teadus- ja arendustegevusega. Teatavates sektorites võib võrreldavust toetada ka see, kui kolmandal isikul on sarnane juurdepääs asjakohastele intellektuaalomandiõigustele (näiteks patendid) või asjakohasele oskusteabele ja/või tal on need endal olemas.

155. Kolmas elementide kogum on seotud tulemuste kasutamisega ning hõlmab kolmandate isikute suutlikkust ja tõenäosust (st motivaatoreid osalemise jätkamiseks, et tulemused turule tuua) kasutada teadus- ja arendustegevuse võimalikke tulemusi siseturul. See tähendab näiteks, et teadus- ja arendustegevusalased jõupingutused, mille tulemusi kasutatakse tõenäoliselt ainult väljaspool ELi ja millel ei ole väljavaateid siseturule jõudmiseks, ei pruugi olla võrreldavad teadus- ja arenduskokkuleppega hõlmatud jõupingutustega, mille tulemused lastakse siseturule.

2.5.4.4. Kokkulepped mittekonkureerivate ettevõtjate vahel

156. ei ole omavahel konkureerivad ettevõtjad , ei rakendata kokkuleppeosaliste suhtes mingit künnist ei kasutata ühiselt , tehakse teadus- ja arenduskokkuleppe suhtes erand kogu teadus- ja arendustegevuse kestuse ajaks. Kui teadus- ja arenduskokkuleppe osalised, ei rakendata kokkuleppeosaliste suhtes mingit künnist ( 138 ) . Kui teadus- ja arendustegevuse tulemusi, tehakse teadus- ja arenduskokkuleppe suhtes erand kogu teadus- ja arendustegevuse kestuse ajaks.

157. Kui teadus- ja arendustegevuse tulemusi kasutatakse ühiselt , kehtib erand seitsme aasta jooksul alates hetkest, mil lepingujärgsed tooted või tehnoloogiad jõuavad esimest korda siseturule.

158. Pärast seitsmeaastase perioodi lõppemist peaks kokkuleppeosalistel olema võimalik arvutada oma turuosad lepingujärgse toote või tehnoloogia turgudel. Erand kehtib ainult seni, kuni kokkuleppeosaliste turuosa kokku ei ületa 25 % turgudel, kuhu kuuluvad lepingujärgsed tooted või tehnoloogiad. Kui turuosa kokku ületab pärast seitsmeaastase perioodi lõppemist 25 % ühel nendest turgudest, kehtib teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruses sätestatud erand kahel järjestikusel kalendriaastal pärast aastat, mil künnis esimest korda ületati ( 139 )

2.6. Põhilised ja välja jäetud piirangud

2.6.1. Põhilised piirangud

159. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse artikkel 8 sisaldab põhiliste piirangute loetelu. Neid peetakse tõsisteks konkurentsipiiranguteks, mis peaksid enamikul juhtude olema keelatud, sest need kahjustavad turgu ja tarbijaid. Teadus- ja arenduskokkulepped, mis sisaldavad üht või mitut põhilist piirangut, jäävad tervikuna teadus- ja arenduskokkuleppeid käsitleva grupierandi määruse kohaldamisalast välja..

160. Teadus- ja arendustegevust käsitleva grupierandi määruse artiklis 8 loetletud põhilised piirangud võib jagada järgmistesse kategooriatesse: i) piirangud osaliste vabadusele tegeleda muude teadus- ja arendustegevusalaste jõupingutustega, ii) tootmis- või müügimahu piiramine ja hinnakokkulepped, iii) aktiivsed ja passiivsed müügipiirangud ning iv) muud põhilised piirangud.

2.6.1.1. Piirangud kokkuleppeosaliste vabadusele tegeleda muude teadus- ja arendustegevusalaste jõupingutustega

161. Teadus- ja arendustegevust käsitleva grupierandi määruse artikli 8 lõike 1 kohaselt ei kehti erand teadus- ja arenduskokkulepete suhtes, millega piiratakse kokkuleppeosaliste vabadust tegeleda teadus- ja arendustegevusega iseseisvalt või koostöös kolmandate isikutega kas (a) valdkonnas, mis ei ole seotud teadus- ja arenduskokkuleppega, või (b) teadus- ja arendustegevusega kokkuleppega hõlmatud valdkonnas või sellega seotud valdkonnas pärast teadus- ja arendustegevuse lõpuleviimist.

162. Teisisõnu peab teadus- ja arenduskokkuleppe osalistel olema alati vabadus tegeleda teadus- ja arendustegevusalaste jõupingutustega valdkondades, mis ei ole seotud teadus- ja arenduskokkuleppega hõlmatud valdkonnaga. Samuti peab kokkuleppeosalistele pärast teadus- ja arenduskokkuleppega hõlmatud teadus- ja arendustegevuse lõpuleviimist jääma vabadus tegeleda teadus- ja arendustegevusalaste jõupingutustega valdkonnas, mis on kokkuleppega hõlmatud või sellega seotud. Vastasel korral ei kehti teadus- ja arenduskokkuleppe suhtes teadus- ja arendustegevust käsitleva grupierandi määruse erand.

2.6.1.2. Tootmis- või müügimahu piiramine ja hinnakokkulepped

163. Teadus- ja arendustegevust käsitleva grupierandi määruse artikli 8 lõike 2 kohaselt ei kehti erand teadus- ja arenduskokkulepete suhtes, millega kaasneb tootmis- või müügimahu piiramine. Kui konkurendid lepivad kokku, et piiravad seda, kui palju igaüks neist võib toota või müüa, on see üldjuhul käsitatav tõsise konkurentsi piiramisena. Tootmiseesmärkide seadmist ei saa siiski pidada põhiliseks piiranguks, kui tulemuste ühine kasutamine hõlmab lepingujärgsete toodete ühist tootmist ( 140 ) . Samuti ei saa põhilise piiranguna käsitada müügieesmärkide seadmist, kui tulemuste ühine kasutamine hõlmab lepingujärgsete toodete ühist turustamist või lepingujärgse tehnoloogia ühist litsentsimist ning seda viib läbi ühisrühm, -organisatsioon või -ettevõte või kui see on ühiselt usaldatud kolmandale isikule ( 141 ) . See kehtib ka tegevuste kohta, mis kujutavad endast spetsialiseerumist kasutamise raames ( 142 ) ja teatavate mittekonkureerimiskohustuste kontekstis ( 143 )

164. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse artikli 8 lõike 3 kohaselt on põhilised piirangud ka hinna kindlaksmääramine toote müümisel või litsentsitasu kindlaksmääramine tehnoloogia litsentsimisel kolmandale isikule. Põhilise piiranguna ei saa siiski käsitada vahetutele klientidele kehtestatud hindade kindlaksmääramist või vahetute litsentsisaajate makstavate litsentsitasude kindlaksmääramist, kui tulemuste ühine kasutamine hõlmab lepingujärgsete toodete ühist turustamist või lepingujärgsete tehnoloogiate ühist litsentsimist ning seda teeb ühisrühm, -organisatsioon või -ettevõte või see usaldatakse ühiselt kolmandale isikule.

2.6.1.3. Aktiivsed ja passiivsed müügipiirangud

165. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse artikli 8 lõigetes 4, 5 ja 6 käsitletakse aktiivseid ja passiivseid müügipiiranguid. Teadus- ja arenduskokkulepete puhul on passiivne müük määratletud teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse artikli 1 lõike 1 punktis 24 kui müük üksikklientide omaalgatuslike taotluste alusel, sealhulgas toodete tarnimine kliendile või klientidele, ilma et müüki oleks alustatud aktiivselt konkreetsele kliendile, kliendirühmale või territooriumile keskendudes. Passiivne müük hõlmab müüki, mis tuleneb era- või riigihangetes osalemisest.

166. Aktiivne müük on igasugune müük, mis ei ole passiivne müük, sealhulgas: (a) aktiivne klientidele suunatud suhtlus külastuste, kirjade, e-kirjade, telefonikõnede või muude otsesuhtlusvahendite kaudu või suunatud reklaami kaudu internetis või väljaspool seda, näiteks trüki- või digitaalmeedias, sealhulgas veebimeedias, hinnavõrdlusvahendite kasutamise või reklaami kaudu otsingumootorites, mis on suunatud konkreetsele territooriumile või kliendirühmale; (b) veebisaidil selliste keelevalikute pakkumine, mida tavaliselt turustaja asukoha territooriumil ei kasutata; (c) veebisaidi pakkumine, mille domeeninimi ei vasta turustaja asukohale.

167. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse artikli 8 lõike 4 kohaselt ei kehti teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse erand teadus- ja arenduskokkulepete suhtes, mis sisaldavad passiivseid müügipiiranguid. See säte hõlmab kõiki passiivseid müügipiiranguid, mis on seotud a) territooriumiga, kus või b) klientidega, kellele kokkuleppeosalised võivad passiivselt müüa lepingujärgseid tooteid või litsentsida lepingujärgseid tehnoloogiaid, kuid välistab nõude anda tulemuste ainulitsents teisele kokkuleppeosalisele. Viimati nimetatud erandi põhjus on kokkuleppeosalistele sõnaselgelt antud võimalus, et ainult üks osaline toodab ja turustab lepingujärgseid tooteid teiste osaliste antud ainulitsentsi alusel ( 144 )

168. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse artikli 8 lõikega 5 kaotatakse kõnealune teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse erand teadus- ja arenduskokkulepete puhul, mis sisaldavad teatavaid aktiivseid müügipiiranguid. Nii on see nõude korral mitte tegeleda lepingujärgsete toodete või tehnoloogiate aktiivse müügiga või piirata seda territooriumide või klientide puhul, kes ei ole kasutamise raames spetsialiseerumise kaudu jaotatud ainult ühele osalisele.

169. See tähendab, et osalistevahelist aktiivset müüki ei tohi piirata, välja arvatud juhul, kui osalised jaotavad territooriumid või kliendid ühele neist kasutamise raames spetsialiseerumise alusel ( 145 )

2.6.1.4. Muud põhilised piirangud

170. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määrus sisaldab veel kahte põhilist piirangut. Esiteks, kui kokkuleppeosalised jaotavad omavahel territooriume või jaotavad kliente muul viisil kasutamise raames spetsialiseerumise alusel ja ühelt osaliselt nõutakse, et ta keelduks rahuldamast nende klientide nõudlust, kes on jaotatud teisele osalisele, siis on see põhiline piirang, juhul kui sellised kliendid turustaksid lepingujärgseid tooteid või litsentsiksid lepingujärgseid tehnoloogiaid teistel siseturu territooriumidel ( 146 )

171. Teiseks on põhiline piirang ka nõue muuta kasutajate või edasimüüjate jaoks raskeks lepingujärgsete toodete hankimine teistelt edasimüüjatelt siseturul ( 147 )

2.6.2. Välja jäetud piirangud

172. Teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse artikliga 9 jäetakse teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruses sätestatud erandist välja teatavad teadus- ja arenduskokkulepetes sisalduvad kohustused. Need on kohustused, mille puhul ei saa piisava kindlusega eeldada, et need vastavad artikli 101 lõike 3 tingimustele. Erinevalt teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse artikliga 8 hõlmatud põhilistest piirangutest ei kaota välja jäetud piirangud grupierandist tulenevat eelist kogu teadus- ja arenduskokkuleppe puhul. See on aga nii vaid juhul, kui kõnealune piirang on ülejäänud kokkuleppest eraldatav. Kui piirang on eraldatav, kehtib ülejäänud kokkuleppe puhul endiselt teadus- ja arendustegevuse grupierandi määruse erand.

173. Välja jäetud piirangute suhtes kohaldatakse artikli 101 kohast eraldi hindamist. Ei eeldata, et välja jäetud piirangud kuuluvad artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse või et need ei vasta artikli 101 lõike 3 tingimustele.

174. Esimene välja jäetud piirang on kohustus mitte vaidlustada kokkuleppeosalistele siseturul kuuluvate intellektuaalomandiõiguste kehtivust (a) pärast teadus- ja arendustegevuse seisukohast oluliste intellektuaalomandiõiguste alase teadus- ja arendustegevu