SELETUSKIRI

Ettepaneku taust

|| Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus”) kohaldamist menetluses muu hulgas Venemaalt pärit teatavate rauast ja terasest õmblusteta torude impordi suhtes.

|| Üldine taust Ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis on tehtud kooskõlas algmääruses ja eriti selle artikli 11 lõikes 3 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

|| Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Praegu jõus olevad meetmed on kehtestatud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 585/2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes ja lõpetatakse Horvaatiast pärit rauast või terasest õmblusteta torude importi käsitlev aegumise läbivaatamise menetlus.

|| Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata.

Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine

|| Konsulteerimine huvitatud isikutega

|| Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.

|| Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

|| Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

|| Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab põhjalikku loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata.

Ettepaneku õiguslik külg

|| Kavandatud meetme kokkuvõte 14. oktoobril 2011. aastal algatas komisjon Venemaalt pärit tootja TMK taotluse alusel osalise vahepealse läbivaatamise seoses teatavate Venemaalt pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmetega. Lisatud ettepanek nõukogu määruse kohta põhineb järeldustel, et äriühingute grupi toodetud teatavate rauast ja terasest õmblusteta torude impordi suhtes praegu kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude määra tuleks dumpingu kahjuliku mõju kõrvaldamiseks tõsta ning et kõrgema dumpingumarginaali põhjuseks olnud muutunud asjaolud on püsivat laadi. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, millega muudetakse TMK gruppi kuuluvate tootjate OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works toodetud teatavate rauast ja terasest õmblusteta torude impordi suhtes praegu kehtivat dumpinguvastase tollimaksu määra.

|| Õiguslik alus Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, eriti selle artikli 11 lõige 3.

|| Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

|| Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele järgmistel põhjustel.

|| Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil.

|| Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt Euroopa Liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult madal ja ettepaneku eesmärgiga proportsionaalne.

|| Õigusakti valik

|| Kavandatav õigusakt: määrus.

|| Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: eespool nimetatud algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi.

Mõju eelarvele

|| Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.

2012/0345 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse määrust (EL) nr 585/2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit teatavate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4 ning artikli 11 lõikeid 3, 5 ja 6,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1. MENETLUS

1.1. Kehtivad meetmed

(1) Pärast uurimist (edaspidi „esialgne uurimine”) on nõukogu määrusega (EÜ) nr 954/2006[2] kehtestanud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Horvaatiast, Rumeeniast, Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes. Meetmetega kehtestati 24,1%-ne väärtuseline dumpinguvastane tollimaks individuaalselt nimetatud Venemaa eksportivate tootjate impordi suhtes, kõikide teiste Venemaa äriühingute impordi suhtes kehtestati jääktollimaksumäär 35,8 %. Praeguse läbivaatamise uurimise käigus vaadeldava äriühingute grupi OAO TMK (edaspidi „TMK grupp” või „taotluse esitaja”; TMK gruppi kuuluvad äriühingud OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works) suhtes kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks oli 35,8% (st jääktollimaks).

(2) Pärast seda kui TMK grupi puhul korraldati algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt vahepealne läbivaatamine (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimine”) muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 812/2008[3] Venemaalt pärit teatavate rauast või terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtinud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu TMK grupi jaoks 27,2 %-le.

(3) Pärast aegumise läbivaatamist (edaspidi „aegumise läbivaatamisega seotud uurimine”) jättis nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 585/2012[4] jõusse nõukogu määrusega (EÜ) nr 954/2006 Venemaalt ja Ukrainast pärit rauast ja terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtestatud meetmed.

(4) Seega kehtivad praegu rakendusmäärusega (EL) nr 585/2012 kehtestatud meetmed. TMK grupi, mis koosneb äriühingutest OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works suhtes kehtiv dumpinguvastane tollimaks on 27,2%.

1.2. Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

(5) 14. oktoobril 2011 avaldas komisjon vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”)[5] Venemaalt pärit teatavate rauast ja terasest õmblusteta torude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta.

(6) Läbivaatamine, mis piirdus dumpingu uurimisega, algatati pärast seda, kui TMK grupp esitas selleks põhjendatud taotluse. Taotluses esitas taotluse esitaja esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetmete jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole kahjustava dumpingu korvamiseks enam vajalik.

1.3. Huvitatud isikud

(7) Komisjon teavitas ametlikult taotluse esitajat, eksportiva riigi ametiasutusi ning liidu tootmisharu osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul.

(8) Uurimiseks vajaliku teabe saamiseks saatis komisjon taotluse esitajale küsimustiku, millele taotluse esitaja vastas ettenähtud tähtaja jooksul.

(9) Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ulatuse kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud korraldati taotluse esitaja valdustesse ning temaga seotud kaubandusettevõtjate ZAO TMK Trade House (Moskva), TMK Warehouse Complex LLC (Lõtkarino), TMK Europe GmbH (Köln), TMK Italia s.r.l. (Lecco) and TMK Global S.A. (Genf) juurde.

1.4. Läbivaatamise uurimisperiood

(10) Dumpingu ulatuse uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

2. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1. Vaatlusalune toode

(11) Vaatlusalune toode on sama, mis on määratletud rakendusmääruses (EL) nr 585/2012, millega kehtestati praegu kohaldatavad meetmed, st Venemaalt pärit rauast või terasest ümmarguse ristlõikega õmblusteta torud, mille välisdiameeter on kuni 406,4 mm ning mis on rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding – IIW) valemi ja keemilise analüüsi kohaselt süsinikekvivalentväärtusega kuni 0,86[6] ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 alla (edaspidi „vaatlusalune toode” või „õmblusteta torud”).

2.2. Samasugune toode

(12) Nagu esialgse uurimise ja aegumise läbivaatamisega seotud uurimise käigus kindlaks tehti, kinnitas ka käesolev uurimine, et Venemaal toodetud ja liitu eksporditud tootel, Venemaal toodetud ja omamaisel turul müüdaval tootel ja liidus liidu tootjate toodetud ja nende müüdaval tootel on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning kasutusviisid. Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3. DUMPING

3.1. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

3.1.1. Normaalväärtus

(13) Kodumaisel turul toimus müük seotud äriühingute ZAO TMK Trade House ja TMK Warehouse kaudu, kes müüsid toodet edasi Venemaa sõltumatutele klientidele.

(14) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti esmalt iga eksportiva tootja puhul, kas tema vaatlusaluse toote omamaine kogumüük sõltumatutele klientidele on tüüpiline, võrreldes tema liitu toimuva ekspordi müügi kogumahuga, st kas vaatlusaluse toote sellise müügi kogumaht esindas vähemalt 5 % liitu toimunud ekspordi müügi kogumahust. Uurimise käigus tehti kindlaks, et omamaine müük oli tüüpiline kõigi eksportivate tootjate puhul.

(15) Lisaks uuriti seda, kas iga eksportivate tootjate omamaisel turul müüdava samasuguse toote tooteliigi müük on piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui taotleja kõnealuse tooteliigi müügi kogumaht sõltumatutele klientidele omamaisel turul moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähemalt 5 % liitu eksporditud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

(16) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4 uuriti seejärel, kas iga tooteliigi puhul, mida müüdi omamaisel turul tüüpilistes kogustes, võib öelda, et seda tehti tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa vaatlusaluse eksporditava toote igast liigist müüdi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kasumlikult sõltumatutele klientidele omamaisel turul.

(17) Nende tooteliikide puhul, mille müügist riigi siseturul rohkem kui 80 % toimus kuludest kõrgema hinnaga ja mille keskmine kaalutud müügihind oli võrdne ühiku keskmiste kaalutud tootmiskuludega või ületas neid, arvutati normaalväärtus tooteliigi kohta kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi tegelike hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas selline müük oli kasumlik või mitte.

(18) Kui tooteliigi kasumlik müük moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskuludest väiksem, määrati normaalväärtus kindlaks tegeliku omamaise hinna põhjal, mida väljendati kõnealuse tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmise hinnana läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

(19) Muude kui tüüpilistes kogustes müüdavate tooteliikide (st nende, mille omamaine müük jäi alla 5% liitu suunatud ekspordi müügist või mida omamaisel turul ei müüdudki) normaalväärtus arvutati tooteliigi tootmiskulude alusel, millele lisati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Omamaise müügi olemasolu korral kasutati selleks vaatlusaluste tooteliikide puhul omamaisel turul tavapärase kaubandustegevuse käigus tehtud tehingutest saadud kasumit tooteliigi kohta. Kui omamaine müük puudus, kasutati keskmist kasumit.

(20) Tootmiskulude, ja eelkõige gaasiga seotud energiakulude puhul uuriti, kas hind, mida eksportivad tootjad gaasi eest maksid, peegeldas gaasi tootmise ja jaotamisega seotud kulusid.

(21) Tehti kindlaks, et gaasihind, mida eksportivad tootjad siseturul maksid, oli ligikaudu üks kolmandik Vene maagaasi ekspordihinnast. Seejuures näitavad kõik kättesaadavad andmed, et Venemaa omamaised gaasihinnad on reguleeritud hinnad, mis jäävad tunduvalt madalamaks maagaasi hindadest reguleerimata turgudel. Seetõttu, kuna gaasihinnad ei peegeldunud eksportivate tootjate aruannetes, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 5, tuli neid vastavalt korrigeerida. Kuna Venemaa omamaise turu piisavalt tüüpilist moonutamata gaasihinda ei olnud võimalik leida, peeti algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt asjakohaseks võtta kohanduse aluseks teave muude tüüpiliste turgude kohta. Korrigeeritud hinna aluseks võeti Vene gaasi keskmine ekspordihind Saksa-Tšehhi piiril (Waidhaus) ja seda kohandati kohalike jaotushindade järgi. Waidhaus on peamine sõlmpunkt Vene gaasi müügil Euroopa Liitu, mis on suurim Vene gaasi turg ja mille hindades kulud mõistlikult kajastuvad, ning seega võib seda käsitada kui tüüpilist turgu algmääruse artikli 2 lõike 5 tähenduses.

(22) Pärast avaldamist väitis TMK grupp, et gaasi hinna kohandus on vastuolus algmääruse artikli 2 lõikega 5 ning WTO AD kokkuleppe punktiga 2.2.1.1. Nagu märgitud põhjenduses (21), tehti kindlaks, et gaasihind, mida maksab TMK grupp omamaisel turul, on ligikaudu üks kolmandik Vene maagaasi ekspordihinnast. Kuna gaasihinnad ei peegeldunud asjakohaselt eksportivate tootjate aruannetes, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 5, tuli neid vastavalt korrigeerida. TMK grupi väidet peeti põhjendamatuks ning seda ei kinnitanud tõendusmaterjalid, mistõttu see lükati tagasi.

3.1.2. Ekspordihind

(23) Tuleb märkida, et TMK grupi esitatud andmetes ei kajastatud vaatlusaluse toote ekspordi koguseid täies ulatuses, sest TMK grupp leidis, et kõnealused õmblusteta torud tuleb uurimisest välja jätta. Komisjoni talitustele näidati kohapealse kontrollkäigu ajal näiteid nende toodete ristlõigetest (enne ja pärast toote töötlemist), mis väidetavalt vaatlusaluse toote määratluse alla ei kuulu. Seda ei saanud siiski vaieldamatuks tõendiks lugeda.

(24) Pärast asjaolude uurimist siiski leiti, et need õmblusteta torud kuuluvad toote määratluse alla. Seega võeti dumpingu arvutamisel vastavaid eksporditehinguid arvesse.

(25) 9. novembril 2012 vastutava isiku juhatusel toimunud ärakuulamisel teatas TMK grupp, et nad soovisid eelkõige tegelda klassifitseerimise küsimusega, mis tõstatati avaldamisdokumendis, mis nende arvates tõi kaasa dumpingumarginaali tõusu ligikaudu 13-14%. TMK grupp avaldas imestust, et selliseid tooteid loetakse uurimise alla kuuluvaks ning kordas, et neid ekspordikoguseid ei teatatud sellepärast, et tegemist oli „torutoorikutega” (nimetatud ka „õõnesprofiilideks”), mis ei ole seega torud ega kuulu TMK grupi arvates tootevalikusse. Nad väitsid ka seda, et kõnealust küsimust käsitlesid komisjoni talitused oma kontrollkäigul väga pinnapealselt. Sellega seoses märgitakse, et TMK grupp ise teatas ühes 31. augustil 2012 saadetud dokumendis, et „küsimusega, kas nn torutoorikuid, mis kuuluvad CN-koodi 73 04 59 10 alla, tuleks lisada uurimise tootevalikusse, tegeldi uurimise käigus laiaulatuslikult. Tegelikult on nii Euroopa terastorude liidul (ESTA) kui ka TMK grupil olnud mitmel korral palju võimalusi sellel teemal oma seisukohti esitada. Komisjoni talitused palusid TMKga seotud importijatel täita küsimustiku lisa ning kontrollisid teavet, mida nad said kohapeal kontrollkäigul asjaomast teavet kogudes. Väide, et komisjoni talitused tegelesid selle küsimusega uurimise ajal „pinnapealselt” ning et kõnealused tooted kuulusid tootevalikusse, ei ole õige ja lükati seega tagasi.

(26) Siis teatas TMK grupp, et nende ekspordikoguste lisamine on õigusvastane ja õigustamatu, kuna komisjoni talitused ei ole suutnud tõendada, et torud ei ole töötlemata ning järeldus, et need nn torutoorikud on pooltöödeldud tooted, ei ole põhjendatud.

(27) Esiteks meenutatakse, et CN-koodidega 7304 3910 ja 7304 5910 kaetud tooted on rauast või terasest (v.a malmist) töötlemata, sirged, ühtlase seinapaksusega õmbluseta torud ja õõnesprofiilid, kasutamiseks üksnes teistsuguse ristlõike ja seinapaksusega torude valmistamiseks. Alamrubriikide 7304 3910 ja 7304 5910 selgitavas märkuses väidetakse, et õmblusteta terastorusid valmistatakse tavaliselt „õõnes- ja kuumvaltsimise või õõnesvaltsimise ja kuumtõmbamisega; tavaliselt nimetatakse neid torutoorikuteks. Need on mõeldud teistsuguse kuju ja seinapaksusega torude valmistamiseks, mille mõõtmete täpsus on suurem. Tollile esitamisel peavad neil otsad olema eelnevalt lõigatud ja kraadid eemaldatud, kuid muul viisil viimistlemata. Nende välis- ja sisepinnad on töötlemata ja lõõmutustagi eemaldamata. Torusid ei ole õlitatud, tsingitud ega värvitud.” Pärast selliste TMK grupi ja ESTA esitatud väidete kaalumist otsustati mitme kontrollkäikudel kohapeal saadud dokumendi (klientide tellimused ja tootekirjeldused, äriühingute vahelised lepingud, seotud importijate esitatud arved, standardi ISO 9809-1 kirjeldus) alusel, et need on tõepoolest pooltöödeldud torud selles mõttes, et nad peavad vastama teatud nõuetele ja tootekirjeldustele, nagu näiteks „eriti kvaliteetsed SS kuumtöötlusega torud silindrite valmistamiseks, terasest 34CrMo4 vastavalt normidele UNI EN 10083-1 ja DIN 1629 „lõõmutatud ja töötlemata” ning „siledate otstega”, tellimuses täpsustatud mõõtmetega.” Klientide tellimustes on esitatud veel teisi nõudeid, nagu ultraheliuuring varjatud puuduste avastamiseks, paksuse kontrollimine, ovaalsuse ja sirgsuse nõuded, mis samuti viitavad torude töötlemisele, nii et tegemist ei ole siiski torutoorikutega.

(28) TMK grupp väitis, et asjaomaste CN-koodide ega selgitavate märkuste juures ei ole nõudeid „lõõmutatud ja töötlemata” ning „siledate otstega”, et määrata, kas toru on töötlemata. Selle kohta märgitakse, et pealkirjades ja asjaomastes selgitavates märkustes ei leidu alati kõikide toote omaduste täielikku loetelu. Selliste toodete puhul, nagu kõnealused tooted, millel esineb mitmele tootele omaseid omadusi, toimub klassifitseerimine imporditavate toodete kõige tähtsamate omaduste alusel. Kuigi need omadused ei ole esitatud asjaomaste CN-koodide ja selgitavate märkuste tekstis, on need ikkagi olulised omadused, mille alusel hinnata, kas kõnealust tüüpi toodet saab või ei saa lugeda töötlemata tooteks, mis kuulub CN-koodide 7304 39 10 ja 7304 59 10 alla.

(29) TMK grupp väitis, et kõnealused torud ei ole lõõmutatud, sest neile ei tehtud kuumtöötlust, nagu on kirjutatud materjali tõendis. Selle kohta märgitakse, et tellija on hankekirjelduses esitanud vastuolulist teavet, kuna seal osutatakse kuumtöötlusele. Hankekirjeldusele on osutatud teistes dokumentides, nagu TMK väljaantud tootja tõend ning TMK grupi ja selle sõltumatu tellijaga sõlmitud lepingu tootekirjelduses.

(30) Märgiti, et äriühingute vahelistes lepingutes, mis TMK grupp esitas kohapeal toimunud kontrollikäigu ajal, kuulusid need tooted teise CN-koodi alla (meetmetega seotud), kuid hiljem muudeti see CN-koodiks, mis ei olnud meetmetega seotud (ka uurimisperioodi ajal), kuigi kättesaadava teabe kohaselt ei toimunud kliendi tellimuses ega tootekirjelduses mingeid muudatusi. TMK grupp väitis, et selline CN-koodi muutmine ei ole asjakohane, sest kohaldatavate klassifitseerimisreeglite seisukohast on olulised toodete omadused nende importimisel ELi. Toote omadused importimisel ELi on tähtsad, kuid TMK grupp ei eita, et nad klassifitseerisid toote tüübid meetmete alla kuuluvaks enne klassifikatsiooni muutmist isegi ilma mingite muudatusteta tootekirjelduses. Seda peetakse üheks selliseks asjaoluks, mille põhjal võib teha järelduse, et asjaomased tootetüübid kuuluvad uurimise alla.

(31) Märgiti veel seda, et sõltumatu kliendi ostu tootekirjeldus osutab selgelt pooltöödeldud tootele, mitte torutoorikutele või õõnesprofiilidele. Viimase punkti kohta väitis TMK, et toote klassifitseerimise seisukohast ei ole mingit tähtsust sellel, kuidas klient toodet kirjeldab. Selle kohta märgitakse, et kliendi esitatud tootekirjeldusel on sel määral tähtsust, et klient ilmselt teab, millised on toote nõuded, kui ta teeb tellimust. Seega on kaheldav väide, et kliendi tootekirjeldus ei ole üldse asjakohane.

(32) Järelikult peavad kuumtöötlusega valmistatud õmblusteta terastorud niisuguste silindrite valmistamiseks vastama väga üksikasjalikele tehnilistele ja kvaliteedinõuetele ning olema täpsete mõõtmetega. Niisugused omadused on ilmselgelt vastuolus CN-koodide 7304 3910 ja 7304 5910 selgitavates märkustes nimetatud väitega „töötlemata”, mistõttu lükatakse tagasi TMK grupi märkus, et komisjon on mõistet „töötlemata” valesti mõistnud.

(33) Vastupidiselt mitmele eelnevale väitele teatas TMK grupp, et neid tooteid müüdi sõltumatule kliendile mitte ainult ühe kasutamisviisi jaoks, silindrite tootmiseks, vaid neist võidi valmistada ka nn täppistorusid. Grupp teatas, et sõltumatu klient valmistas torutoorikutest kõigepealt külmvaltstorud (nn täppistorud) ja neist valmistas gaasisilindreid. Tuleb märkida, et see on vastuolus nii sellega, mida TMK grupp on varem väitnud ja ka sellega, mis ilmnes kontrollkäikude ajal kogutud dokumentidest. Eeltoodule vaatamata tuleb märkida, et see täiendav väide on uus väide, mis esitati hiljem ja seda ei ole tõendusmaterjaliga tõendatud. TMK grupp esitas tõendusmaterjali, millest väidetavalt ilmnes, et sõltumatu klient müüs ka täppistorusid. See tõendusmaterjal esitati uuringu väga hilises järgus ja ajavahemiku kohta, mis oli kaua aega pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõppu ning dokumendid olid seotud igat tüüpi külmvaltstoodete (torude) või sektsioonide võimaliku müügiga. Seetõttu lükati need vastuväited tagasi.

(34) Suurem osa vaatlusaluse toote ekspordist liidus paiknevatele sõltumatutele tootjatele toimus kahe seotud kaubandusettevõtte, st Saksamaal paikneva TMK Europe GmbH ja Itaalias paikneva TMK Italia s.r.l.-i kaudu. Nimetatud ekspordi suhtes kehtinud ekspordihind määrati tegelikult makstud või makstava hinna alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9, st kasutades liidu esimese sõltumatu ostja poolt seotud äriühingule uurimisperioodil tegelikult makstud või makstavat hinda, mida kohandati, arvestades kõiki impordi ja edasimüügi käigus tekkinud kulusid ja kasumit.

(35) Väheseid koguseid eksporditi otse liidus paiknevatele sõltumatutele klientidele. Ekspordihind nimetatud koguste puhul määrati kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

3.1.3. Võrdlus

(36) Normaalväärtust ja eksportivate tootjate ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohandati nõuetekohaselt normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. Selle põhjal tehti kohandused pakendamis-ja transpordikulude, laenukulude ja kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude osas.

(37) TMK grupp taotles, et omamaisel turul ja ekspordiks müüdavate õmblusteta torude õiglase võrdluse tagamiseks võetaks arvesse õmblusteta torude teatavaid omadusi, mis näitavad terase kvaliteeti, keermestuse liiki ja pinnatöötlust.

(38) Euroopa Liidu õmblusteta terastorude tootmisharu kaitsekomitee (ESTA) väitis, et kõik taotlused toote määratluse või esialgsel uurimisel või sellele järgnenud läbivaatamisel kasutatud metoodika muutmiseks on vastuolus algmääruse artikli 11 lõikega 9 ja tuleks jätta arvestamata.

(39) Selles osas leiti uurimise käigus, et TMK grupi tehtud taotlus ei mõjuta toote määratlust, vaid pigem võimaldab määrata täiendavaid omadusi, mis tagavad samu omadusi omavate õmblusteta torude õiglase võrdluse. Veel leiti, et need täiendavad omadused mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust.

(40) Eelnevast lähtuvalt leiti, et taotlus on põhjendatud ja seega võeti eespool nimetatud omadusi arvesse.

(41) Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 10 väitis TMK grupp, et toimunud tehingute (nn tarnitud, toll tasutud) puhul makstud tollimaksu ei tuleks ekspordihinna määramisel maha arvutada. TMK grupp väitis, et võrreldes viimase, 12 kuud kestnud ajavahemikuga, mil TMK grupi õmblusteta torude ekspordile ELi ei olnud veel dumpinguvastaseid tollimakse kehtestatud (1. juuli 2005 kuni 30. juuni 2006 või võrdlusperiood), peegeldus tollimaks nõuetekohaselt hindades, mida küsiti uurimisperioodil ja liidu hilisemates müügihindades.

(42) Selles osas leiti, et esimestele sõltumatutele klientidele müümisel kehtinud hinnad tingimusega „tarnitud, toll tasutud” ei katnud kulusid ega ammugi mitte dumpinguvastaseid tollimakse, st need tehingud olid üldiselt kahjumlikud. Veel märgitakse, et kuigi sarnaste toodete hinnad kasvasid võrdlusperioodi järgselt umbes 30 %, kasvasid tooraine hinnad, mis moodustavad keskmiselt üle 50 % tootmiskuludest, samal ajavahemikul üle 70 %. Eelneva põhjal leiti, et ei ole esitatud piisavalt tõendeid, mis näitaksid, et tollimaks peegeldus nõuetekohaselt küsitud hindades.

(43) Märgiti ka, et isegi juhul kui nõustutakse, et tollimaks peegeldus hilisemates müügihindades (mis nii ei olnud), on algmääruse artikli 11 lõikes 10 nõutud, et tollimaks peab kajastuma mõlemas, nii edasimüügi hinnas kui ka hilisemas müügihinnas.

(44) Pärast järelduste avaldamist kordas TMK grupp vastuväiteid tollimaksu mahaarvamise kohta ekspordihindadest ja väitis, et tehtud gaasi hinna kohandused on tekitanud kahjumit, mis on väite esitaja arvates väiksemat suurusjärku, kuid ei esitanud mingeid tõendeid. TMK grupp jäi kindlaks oma seisukohale, et asjaolu, et tehasehinna tasandi ekspordihind peaks ületama tootmiskulu, ei ole õiguslikult pädev ning kordas arvamust, et ainuke uuritav nõue peaks olema see, kas makstud dumpinguvastane tollimaks väljendab edasimüügihinda, mida küsiti sõltumatutelt klientidelt, kes ostsid tingimusel „tarnitud, toll tasutud”. Kuid hind tingimusel „tarnitud, toll tasutud”, mida küsiti esimeselt sõltumatult kliendilt, ei katnud kulusid ega ka dumpinguvastast tollimaksu, isegi mitte ilma gaasihinna kohanduseta, ja et toorme hind, mis on keskmiselt rohkem kui 50% tootmiskuludest, kasvas samal ajavahemikul rohkem kui 70%, nagu tõdetud põhjenduses 42, on selge, et TMK grupp ei ole esitanud vaieldamatuid tõendeid, mis näitaksid, et tollimaks väljendab tõepäraselt küsitud hinda või hilisemat müügihinda.

(45) Eespool esitatu põhjal tuli väide tagasi lükata.

3.1.4. Dumpingumarginaal

(46) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 võrreldi eraldi iga eksportiva tootja iga tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. TMK grupi jaoks määratakse kindlaks üks ühine dumpingumarginaal, selleks arvutatakse TMK gruppi kuuluvate eksportivate tootjate jaoks üks kaalutud keskmise dumpingu määr.

(47) Selle põhjal on dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, 29,6 %. Pärast järelduste teatavakstegemist osutas TMK grupp kahe selle grupi tootmisüksuste kohta tehtud dumpinguarvutuses ilmnenud vigadele. Need vead on parandatud ja TMK grupi uus kaalutud keskmine dumpingumarginaal on 28,7% , mitte 29,6%, nagu varem arvutatud.

(48) Märgitakse, et see dumpingumarginaal on vastupidiselt läbivaatamise taotluses esitatud esmapilgul usutavatele tõenditele kõrgem, kui praegu TMK grupi impordi puhul kohaldatav tollimaks. Tollimaksu suurenemine tuleneb mitmest asjaolust. Esiteks osutasid läbivaatamise taotluses esitatud tõendid üksnes teatavatele tehingutele, mida sooritas kolmest eksportivast tootjast üks. Leiti, et mõned neist tehingutest ei olnud seotud vaatlusaluse tootega. Teiseks, nagu on eespool põhjenduses 23 märgitud, ei esitanud TMK grupp uurimise käigus andmeid mõne vaatlusaluse tootega tehtud eksporttehingu kohta. Lõpetuseks lükati tagasi TMK grupi väide, nagu oleks tollimaks kulu (vt põhjendusi 41–45). Kõik need asjaolud koos uurimise käigus kontrollitud asjaoludega tõid kaasa dumpingumarginaali suurendamise.

4. MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIV LAAD

(49) Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti, kas dumpingu olukorraga seoses muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.

(50) TMK grupp märkis läbivaatamise taotluses, et esineb püsivat laadi muutunud asjaolusid, sest grupisiseselt on tehtud suuri struktuurimuutusi ja tootmisseadeid on oluliselt parandatud ning see on otseselt mõjutanud kulude struktuuri.

(51) Uurimisel leiti, et TMK grupp on tõesti teinud märkimisväärseid investeeringuid, mis on suurendanud tõhusust ja tootmisvõimsust. Kuid kuna tooraine hind on tõusnud ja tootevalikus on järjest rohkem suurema lisandväärtusega tooteid, siis ei saanud tootmiskulude vähenemist kinnitada. Põhjenduses 50 osutatud parandused leiti olevat struktuurse iseloomuga ja on vähetõenäoline, et need lähemal ajal muutuvad.

(52) Lisaks võeti arvesse hindade arenguid, mis toimusid uurimisperioodil toimunud ekspordil ELi mittekuuluvatesse riikidesse ja pärast uurimisperioodi toimunud ekspordil ELi. Leiti, et samasuguste toodete ekspordil ELi mittekuuluvatesse riikidesse oli hinnatase võrreldav samal ajal ELi toimunud eksportmüügi omaga. Mis puutub uurimisperioodi järgsesse ajavahemikku, siis leiti, et hinnad on veidi kõrgemad kui uurimisperioodil. See on kooskõlas rahvusvahelise hinnataseme suundumustega. Seega ei olnud märke ekspordihindade märgatavast kõikumisest lähemas tulevikus.

5. DUMPINGUVASTASTE MEETMETE MUUTMINE

(53) Arvestades uurimise tulemusi, leitakse, et on asjakohane muuta TMK grupi jaoks vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu 28,7%-le. Muudetud dumpinguvastane tollimaks tuleks sätestada arvutatud dumpingumarginaali tasemel, kuna see on madalam kui esialgses uurimises määratud kahjumarginaal.

(54) Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada rakendusmääruse (EL) nr 585/2012 muutmist, ning neile anti võimalus esitada märkusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 585/2012 artikli 1 lõikes 2 esitatud tabelis asendatakse kanne OAO Volzhsky Pipe Plant’i, OAO Taganrog Metallurgical WorksOAO Sinarsky Pipe Plant’i ja OAO Seversky Tube Works’i kohta järgmisega:

OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works || 28,7% || A859

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

[2] ELT L 175, 29.6.2006, lk 4.

[3] ELT L 220, 15.8.2008, lk 1.

[4] ELT L 174, 4.7.2012, lk 5.

[5] ELT C 303, 14.10.2011, lk 11

[6] Süsinikekvivalentväärtus määratakse kindlaks kooskõlas rahvusvahelise keevitusinstituudi (International Institute of Welding – IIW) avaldatud tehnilise aruandega (1967, IIW doc. IX-555-67).