ET Euroopa Liidu Teataja C 140/20

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

2013/C 140/11

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„CAMEMBERT DE NORMANDIE”

EÜ nr: FR-PDO-0217-01049-12.10.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

—  Toote nimetus — ☒ Toote kirjeldus — ☒ Geograafiline piirkond — ☒ Päritolutõend — ☒ Tootmismeetod — ☒ Seos piirkonnaga — ☒ Märgistus — ☒ Riiklikud nõuded —  Muu (täpsustada)

2. Muudatus(t)e liik

—  Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine — ☒ Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet —  Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) —  Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3. Muudatus(ed)

Järgnevate muudatuste eesmärk on täpsustada KPNiga juustu „Camembert de Normandie” omadusi ja kvaliteedinõudeid seoses toote geograafilise päritoluga ning kaitsta KPNi mainet.

Toote kirjeldus

Punktis 2 „Toote kirjeldus” kinnitatakse asjaolu, et toodet „Camembert de Normandie” valmistatakse toorpiimast. Täpsustatud on ka toote kaalu määratlust (netokaal pakendis) ja toote organoleptilisi omadusi.

Geograafiline piirkond

Toote „Camembert de Normandie” muudetud geograafiline piirkond hõlmab 1 557 kommuuni (välja on jäetud varasemasse geograafilisse piirkonda kuulunud 1 678 kommuuni). Geograafilise piirkonna piiramise aluseks on tegevus nimetuse „Camembert de Normandie” ja Normandia taimekasvatussüsteemide vahelise seose tõhustamiseks ning toote valmistamispiirkonna keskse osa ja sellega seotud tingimuste (looduskeskkond/tootmismeetodid) määratluse täpsustamiseks. Geograafilise piirkonna piiramine on muu hulgas seotud nõutavate tootmistingimuste ülevaatamisega, mille eesmärk on tugevdada toote seost kõnealuse piirkonnaga, nõudes, et osa piimast peab tulema valdavalt karjamaal peetavatelt Normandia tõugu lehmadelt. Kõik kommuunid, mis on muudetud geograafilisse piirkonda alles jäetud, vastavad täielikult spetsifikaadis esitatud uutele nõuetele tootmistingimuste kohta.

Päritolutõend

Punkti 1 muudatused on seotud riiklikes õigusaktides tehtud muudatustega. Eelkõige on nähtud ette ettevõtjate heakskiitmine, millega tunnistatakse, et nad suudavad täita kõnealuse nimetuse spetsifikaadi nõudeid, mida nad soovivad kasutada.

Ette on nähtud spetsiaalne deklaratsioon sanitaarsisseseade paigaldamise kohta.

Pädevust tõendavaid dokumente ja tootmismahtude kontrollimist käsitlev eeskiri võimaldab taotlejate rühmal koguda vajalikke andmeid kaitstud päritolunimetusega juustu „Camembert de Normandie” toodangumahtude kohta vajaliku järelevalve teostamise eesmärgil.

Täiendatud on registripidamise ja kontrollimeetmetega seotud sätteid.

Tootmismeetod

Et paremini kirjeldada piima tootmise ja selle juustuks töötlemise traditsioonilisi tingimusi, mis aitavad rõhutada toote „Camembert de Normandie” iseloomulikke tunnuseid ja mainet, on spetsifikaadis täpsustatud mitmeid tootmismeetodi punkte.

Piimatootmise tingimused

Kuna Normandia piirkonnale on iseloomulik eeskätt Normandia tõugu lehmade kasvatamine, siis kasutatakse toote „Camembert de Normandie” valmistamisel peamiselt Normandia tõugu lehmade piima. Alates 1. maist 2017 peavad Normandia tõugu lehmad moodustama vähemalt 50 % iga konkreetse farmi piimakarjast. Loomade tõugu kontrollitakse veisepassi kantud tõutähise 56 x 56 alusel.

Et tagada valdavalt karjamaadelt pärineva sööda kasutamine, on täpsustatud piimakarja pidamise tingimusi. Piimakarja hoitakse karjamaal vähemalt kuus kuud aastas. Farmis peab olema ühe lüpsilehma kohta vähemalt 0,33 ha karjamaad, sealhulgas vähemalt 0,25 ha lüpsipaigast juurdepääsetavat karjamaad, samuti peab farmil olema kaks hektarit karjamaad iga lehmade söödaks kasutatava sileeritava maisi hektari kohta.

Et tagada seos geograafilise piirkonnaga, peab 80 % (kuivaines väljendatuna) piimakarja põhisöödast pärinema samast põllumajandusettevõttest. Laudaperioodil peab piimalehmade sööt iga päev sisaldama heina. Söödalisandite hulk ei või ületada 1 800 kg ühe piimalehma kohta kalendriaastas. Söödaks lubatud rohttaimed ja söödalisandid on täpsustatud spetsifikaadis.

Samuti on täpsustatud kasutatavale piimale esitatud nõudeid. Tegemist on lehmapiimaga, mille rasvasisaldus on viidud standardiga kooskõlla ühe osa piima koorimise ja seejärel täispiimaga segamise teel. Samuti on lubatud piima koorimine piima pinnale tõusva koore eemaldamise teel. Piima ei või ladustada rohkem kui 72 tundi alates esimesest lüpsist kuni kalgendumisaja alguseni. Piima kalgendamise tehnilised tingimused ning piimatöötlusliinidele esitatavad tehnilised ja tootmisprotsessi jälgitavusega seotud nõuded on täpsustatud spetsifikaadis.

Juustutootmise tingimused

Toote valmistamise meetodi üksikasjalikumaks kirjeldamiseks on täpsustatud nõudeid piimale laabi lisamise, kalgendi lõikamise, vormimise ja nõrutamise kohta. Kalgendi vormidesse panemise etappide arvu on suurendatud neljalt viiele.

Juustutöötlemismeetodite ja kasutatavate lisandainete suhtes kohaldatakse ühtlustatud eeskirju.

On ilmnenud, et uued tehnoloogilised meetodid, sealhulgas teatavad töötlemismenetlused ja lisandained, nagu mikrofiltreerimine, piima osaline kontsentreerimine ja laagerdumise ensüümlisandid, võivad kaitstud päritolunimetusega juustude omadusi mõjutada. Eeskätt on kaitstud päritolunimetusega toodete põhiomaduste säilitamise nõudega vastuolus teatavate ensüümlisandite kasutamine.

Seetõttu on osutunud vajalikuks täpsustada kaitstud päritolunimetusega toodete spetsifikaatides praegusi piima töötlemiseks ja juustu valmistamiseks kasutatavaid töötlemismeetodeid ja lisandaineid, et vältida olukorda, kus tulevased uued töötlemisviisid võivad hakata kaitstud päritolunimetusega toodete omadusi mõjutama.

Laap lisatakse piimale kuni 330-liitristes anumates; see võimaldab piimal kalgenduda kogustes, mis vastavad vormimise mahtudele. Laabi lisamise tingimused (temperatuur ja maksimaalsed lubatavad kogused) on esitatud spetsifikaadis.

Enne vormimist on kalgendit lubatud kalgendinoa abil vertikaalselt vähesel määral lõigata. Seda toimingut võib kalgendamisanumas teha maksimaalselt kaks korda.

Juust tuleb vormidesse asetada vahetult pärast lõikamist. Vadaku selitamine ei ole lubatud. Kalgend eemaldatakse kalgendamisanumast kas liikuvate vormimispeadega varustatud seadme abil automaatselt või siis käsitsi poolkerakujuliste varrega kulpide abil.

Kalgend eemaldatakse kalgendamisanumast ja pannakse vormidesse viies etapis, iga etapi vahel lastakse kalgendil vähemalt 40 minutit vormis laiali valguda. Kalgendit nõrutatakse vormides loomulikul teel vähemalt 18 tundi alates esimese kalgendiosa vormipanemisest.

Traditsioonilise tehnoloogia eripäraks on asjaolu, et juustu vormitakse käsitsi ja nõrutatakse üksikutes statsionaarsetes vormides, mis on asetatud nõrutusalusega varustatud lauale.

Alates 1. maist 2017 võib juustusid ümber pöörata vaid üks kord. Pärast ümberpööramist asetatakse juustudele pressiks metallplaat, mis surub kergelt nende pinda.

Pärast soolamist ja enne laagerdamisetapi algust võib juustu kuni 24 tunni jooksul kuivatada.

Juustu laagerdamine ja pakendamine

Laagerdumislaos laagerduva juustu pakendamine on lubatud alates 13. päevast pärast laabi lisamist piimale. Juustu võib juustutöötlemisettevõttest väljastada alates 17. päevast pärast laabi lisamist ja turustada alates 22. päevast pärast laabi lisamist.

Seos geograafilise piirkonnaga

Spetsifikaadi seda osa on koonddokumendi struktuuri kohaselt täielikult muudetud (geograafilise piirkonna eripära / toote eripära / põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel). Täiendatud on traditsiooniliste piimatootmismeetodite ja piimale esitatavate nõuete ning juustuvalmistamismeetodite andmeid, mis aitavad rõhutada toote „Camembert de Normandie” erilisi omadusi ja hinnatud mainet.

Märgistus

Spetsifikaadi vastavusse viimiseks riiklike õigusaktidega on kaotatud nõue paigutada tootele riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) logo. Samuti on peetud vajalikuks täpsustada, et tootele paigutatavaks tähiseks on tekst „Appellation d'origine protégée” (kaitstud päritolunimetus) või „AOP” (KPN) või siis Euroopa Liidu KPNi logo.

Samas ei ole edaspidi lubatud kasutada mittekohustuslikke märgiseid „vormitud vormimiskulbi abil” või „valmistatud toorpiimast”. Toorpiimast valmistatud juustu märgistamine on sätestatud juustutooteid käsitleva dekreediga 2007–628. Et termin „vormimiskulp” ei ole üheselt määratletud ja seda ei ole võimalik seostada vaid kaitstud päritolunimetusega juustudega, otsustati kaitstud päritolunimetusega juustu „Camembert de Normandie” spetsifikaadis seda terminit enam mitte kasutada.

Riiklikud nõuded

Lisatud on juustu „Camembert de Normandie” tootmisprotsessi peamiste kontrollitavate punktide tabel ja nende punktide hindamise metoodika.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (3)

„CAMEMBERT DE NORMANDIE”

EÜ nr: FR-PDO-0217-01049-12.10.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus

„Camembert de Normandie”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toode „Camembert de Normandie” on toorpiimast valmistatud kergelt soolaka maitsega pehme juust, mille rasvainesisaldus 100 grammis on pärast täielikku kuivamist vähemalt 45 grammi ja mille kuivaine kogumass ühe juustu kohta on vähemalt 115 grammi.

Juustu „Camembert de Normandie” iseloomulikud omadused on järgmised:

— juustul on 10,5 kuni 11 cm läbimõõduga silindrilise ketta kuju ja selle pakendil märgitud kaal on vähemalt 250 grammi;

— juustul on valge hallituskoorik, sellel olev pindhallitus moodustab valge viltja katte, millel võivad olla näha punakad laigud;

— juustumassi värvus ulatub elevandiluuvärvusest helekollaseni; juust on täielikult läbi laagerdunud, selle konsistents on sile ja pehme;

— juustul on kergelt soolakas maitse, mis esialgu sarnaneb piima maitsega ja on küllaltki nõrk, kuid muutub juustu edasisel laagerdumisel tugevamaks ja puuviljalisemaks.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Juustu „Camembert de Normandie” valmistamiseks kasutatav piim pärineb farmidest, mille piimakarjast peavad alates 1. maist 2017 moodustama vähemalt 50 % puhast Normandia tõugu lehmad.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Et tagada tihe seos piirkonna ja kõnealuse geograafilise piirkonna eriomase söötmisviisiga, tuleb piimalehmi pidada karjamaal vähemalt kuus kuud aastas. Põllumajandusettevõttes peab ühe lüpsilehma kohta olema vähemalt 0,33 ha karjamaad, sealhulgas vähemalt 0,25 ha lüpsipaigast juurdepääsetavat karjamaad, samuti peab põllumajandusettevõttel olema kaks hektarit karjamaad iga lehmade söödaks kasutatava sileeritava maisi hektari kohta.

Piimakarja rohttaimedest koosnevast põhisöödast peab 80 % (kuivaines väljendatuna) pärinema samast põllumajandusettevõttest. Söödalisandite hulk ei või ületada 1 800 kg ühe piimalehma kohta kalendriaastas. Söödaks lubatud rohttaimed ja söödalisandid on üles loetletud spetsifikaadis.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piima tootmine, juustu valmistamine, laagerdumine ja pakendamine peab toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Juustu laagerdumise ja pakendamise etapid on tihedalt seotud punktis 4 määratletud geograafilise piirkonnaga ja peavad toimuma seal. Juustu valmimine hõlmab laagerdumist laagerdumislaos ja vajaduse korral veel edasist laagerdumist pärast pakendamist.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Kõik turustatavad kaitstud päritolunimetusega juustud „Camembert de Normandie” on varustatud individuaalse tähisega, mis hõlmab päritolunimetust ja märgistust „Appellation d'origine protégée” (kaitstud päritolunimetus) või „AOP” (KPN). Kohustuslik on kasutada Euroopa Liidu Euroopa Liidu KPNi logo.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Piima tootmine ning juustu valmistamine ja laagerdumine peab toimuma geograafilises piirkonnas, mis jääb järgmiste kantonite või kantoniosade territooriumile:

Calvadosi departemang

Tervikuna järgmised kantonid: Bény-Bocage, Blangy-le-Château, Cambremer, Caumont-l’Éventé, Condé-sur-Noireau, Dozulé, Falaise, Honfleur, Isigny-sur-Mer, Lisieux, Livarot, Mézidon-Canon, Orbec, Pont-l’Évêque, Saint-Pierre-sur-Dives, Saint-Sever-Calvados, Trévières, Trouville-sur-Mer, Vassy ja Vire; Aunay-sur-Odoni kanton, välja arvatud Bauquay kommuun; Balleroy kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Bucéels, Chouain ja Condé-sur-Seulles; Bayeux’ kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Nonant, Saint-Martin-des-Entrées ja Saint-Vigor-le-Grand; Bourguebusi kantoni järgmised kommuunid: Airan, Cesny-aux-Vignes, Moult ja Ouézy; Bretteville-sur-Laize’i kantoni järgmised kommuunid: Grimbosq, Maizières ja Les Moutiers-en-Cinglais; Cabourgi kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Colombelles, Hérouvillette ja Ranville; Évrecy kantoni järgmised kommuunid: La Caine, Curcy-sur-Orne, Goupillières, Hamars, Montigny, Ouffières, Préaux-Bocage, Saint-Martin-de-Sallen ja Trois-Monts; Falaise’i kantonid, välja arvatud järgmised kommuunid: Bons-Tassilly, Damblainville, Eraines, Fresnes-la-Mère, Pertheville-Ners, Potigny, Saint-Germain-Langot, Saint-Pierre-Canivet, Soumont-Saint-Quentin, Ussy, Versainville ja Villy-lez-Falaise; Morteaux-Couliboeufi kantoni järgmised kommuunid: Bernières-d’Ailly, Courcy, Crocy, Louvagny, Le Marais-la-Chapelle, Les Moutiers-en-Auge, Norrey-en-Auge, Vicques ja Vignats; Ouistrehami kantoni Ouistrehami kommuun; Ryes’ kantoni järgmised kommuunid: Commes, Longues-sur-Mer, Magny-en-Bessin, Le Manoir ja Manvieux; Tilly-sur-Seullesi kantoni Saint-Vaast-sur-Seullesi kommuun; Thury-Harcourti kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Acqueville, Cesny-Bois-Halbout, Espins, Martainville, Placy ja Tournebu; Troarni kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Cagny, Cuverville, Démouville, Emiéville, Giberville, Sannerville, Touffréville ja Vimont; Villers-Bocage’i kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Banneville-sur-Ajon, Courvaudon, Landes-sur-Ajon, Le Locheur, Maisoncelles-sur-Ajon, Le Mesnil-au-Grain, Missy ja Saint-Aignan-le-Malherbe.

Eure’i departemang

Beuzeville’i kanton tervikuna; Beaumesnili kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Ajou ja Gouttières; Bernay kantoni järgmised kommuunid: Caorches-Saint-Nicolas ja Saint-Victor de Chrétienville; Breteuil’ kantoni järgmised kommuunid: Cintray ja Francheville; Brionne’i kantoni järgmised kommuunid: Le Bec Helloin ja Brionne; Broglie’ kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Broglie ja Ferrières-Saint-Hilaire; Cormeilles’ kanton, välja arvatud Fresne-Cauverville’i kommuun; Montfort-sur-Risle’i kantoni järgmised kommuunid: Appeville-Annebault, Authou, Condé-sur-Risle, Freneuse-sur-Risle, Glos-sur-Risle, Montfort-sur-Risle ja Pont-Authou; Pont-Audemeri kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Colletot, Fourmetot, Manneville-sur-Risle ja Saint-Mards-de-Blacarville; Quillebeuf-sur-Seine’i kantoni järgmised kommuunid: Bouquelon, Marais-Vernier, Sainte-Opportune-la-Mare ja Saint-Samson-de-la-Roque; Rugles’ kanton, välja arvatud Chéronvilliers’ kommuun; Saint-Georges-du-Vièvre’i kantoni järgmised kommuunid: Lieurey, Noards, La Noë-Poulain, La Poterie Mathieu ja Saint-Christophe-sur-Condé; Thiberville’i kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Barville, Bazoques, Boissy-Lamberville, Bournainville-Faverolles, Le Favril, Folleville, Giverville ja Heudreville-en-Lieuvin.

La Manche’i departemang

Tervikuna järgmised kantonid: Avranches, Barenton, Barneville-Carteret, Beaumont-Hague, Brécey, Bréhal, Bricquebec, Canisy, Carentan, Cerisy-la-Salle, Cherbourg, Coutances, Equeurdreville-Hainneville, Gavray, Granville, La Haye-du-Puits, La Haye-Pesnel, Isigny-le-Buat, Jullouville, Juvigny-le-Tertre, Lessay, Marigny, Montebourg, Montmartin-sur-Mer, Mortain, Octeville, Percy, Périers, Les Pieux, Saint-Clair-sur-l’Elle, Saint-Hilaire-du-Harcoët, Saint-Jean-de-Daye, Saint-Lô, Saint-Malo-de-la-Lande, Sainte-Mère-Eglise, Saint-Ovin, Saint-Pois, Saint-Sauveur-Lendelin, Saint-Sauveur-le-Vicomte, Sartilly, Sourdeval, Le Teilleul, Tessy-sur-Vire, Torigni-sur-Vire, Tourlaville, Valognes, Vesly ja Villedieu-les-Poêles; Ducey kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Céaux, Courtils, Crollon ja Précey; Quettehou kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Anneville-en-Saire, Barfleur, Montfarville, La Pernelle, Réville, Sainte-Geneviève ja Valcanville; Saint-Jamesi kantoni järgmised kommuunid: Hamelin, Saint-Aubin-de-Terregatte, Saint-Laurent-de-Terregatte ja Saint-Senier-de-Beuvron; Saint-Pierre-Eglise’i kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Clitourps, Gatteville-le-Phare, Gouberville, Néville-sur-Mer ja Tocqueville.

Orne’i departemang

Tervikuna järgmised kantonid: Athis-de-l’Orne, Briouze, Carrouges, Domfront, Écouché, Exmes, La Ferté-Frênel, La Ferté-Macé, Flers, Gacé, Juvigny-sous-Andaine, Le Merlerault, Messei, Mortrée, Passais, Putanges-Pont-Ecrepin, Tinchebray, Vimoutiers; Aigle’i kantonid, välja arvatud järgmised kommuunid: Aube, Irai, Saint-Martin-d’Ecublai, Rai ja Vitrai-sous-l’Aigle; Alençoni kantonid, välja arvatud järgmised kommuunid: Colombiers, Cuissai, Lonrai; Argentani kantonid, välja arvatud järgmised kommuunid: Commeaux, Occagnes, Sévigny; Bazoches-sur-Hoëne’i kantoni järgmised kommuunid: Bure, La Mesnière, Saint-Aubin-de-Courteraie, Saint-Ouen-de-Sécherouvre ja Soligné-la-Trappe; Courtomeri kantoni järgmised kommuunid: Brullemail, Courtomer, Ferrières-la-Verrerie, Godisson, Le Plantis, Saint-Agnan-sur-Sarthe, Saint-Léonard-des-Parcs ja Tellières-le-Plessis; Longny-au-Perche’i kantoni järgmised kommuunid: Monceaux-au-Perche ja Saint-Victor-de-Réno; Le Mêle-sur-Sarthe’i kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Aunay-les-Bois, Boitron, Essay ja Menil-Erreux; Mortagne-au-Perche’i kantoni Feingsi kommuun; Moulins-la-Marche’i kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Bonnefoi, Les Genettes ja Les Aspres; Pervenchères’i kantoni järgmised kommuunid: Barville, Coulimer, Parfondeval, Pervenchères, Saint-Julien-sur-Sarthe, Saint-Quentin-de-Blavou ja Vidai; Rémalardi kantoni Boissy-Maugis’ kommuun; Séesi kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Aunou-sur-Orne, Neauphe-sous-Essai ja Sées; Tourouvre’i kantoni järgmised kommuunid: Autheuil, Bivilliers, Bubertre, Champs, Lignerolles ja Tourouvre; Truni kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Bailleul, Brieux, Fontaine-les-Bassets, Guêprei ja Villedieu-les-Bailleul.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Toote „Camembert de Normandie” geograafiline piirkond asub Alam-Normandia piirkonna kolme departemangu (Calvados, Manche ja Orne) territooriumil ning hõlmab ka Eure’i departemangu lääneosa. Piirkonnale on iseloomulik pehme ookeaniline kliima ning valdavalt hekkide ja puudesaludega eraldatud karjamaade ning soo- ja rabapiirkondadega tiheda jõgedevõrgustikuga maastik.

Tegemist on traditsioonilise juustuvalmistamispiirkonnaga, kust on alguse saanud kolm peamist Normandia juustusorti („Livarot”, „Camembert de Normandie” ja „Pont L’Évêque”). Siin piirkonnas on välja arenenud pehme juustu valmistamise meetodid ja eriomane piimatootmine. Piimatootmise eripära on seotud nii kasutatava lehmatõuga – Normandia tõuga – kui ka söötmistingimustega, mida iseloomustab rohttaimede ülekaal loomasöödas ja rohu tarbimine karjamaadel vähemalt kuue kuu jooksul aastas.

5.2. Toote eripära

Toote „Camembert de Normandie” nimetus pärineb Camemberti külast, mis asub ligikaudu 30 kilomeetrit Lisieux’st lõuna pool. Esimesed kirjalikud allikad pärinevad XVII sajandist ja neis on mainitud väga maitsvaid juustusid, mida müüakse toorjuustuna laagerduskodadele. Seoses seda juustusorti valmistavate esimeste juustukodade arenguga XIX sajandi teisel poolel muutus kõnealune juust väga tuntuks, eeskätt tänu raudteevõrgustikule, mille kaudu see hakkas levima linnadesse.

Tõelise populaarsuse saavutas kõnealune juust aga XX sajandi alguses ja Esimese maailmasõja ajal, mil juustutöökojad püüdsid sellega varustada Prantsusmaa sõjaväge ja rahuldada samal ajal ka järjest suurenevat kodumaist nõudlust. Kuigi nõudluse suurenedes hakkas sõnaga camembert nimetatud toodete arv kasvama ja nende päritolu võis olla vägagi erinev, pälvis lõpuks vaid „Camembert de Normandie” Prantsusmaal tunnustuse kaitstud päritolunimetusega just sellise tootena, mis on säilitanud sideme Normandia piirkonnaga ning mille valmistamisel kasutatakse traditsioonilisi materjale ja meetodeid: toorpiima, osade kaupa vormimist, loomulikku nõrutamist jms.

Juustu „Camembert de Normandie” iseloomulikud tunnused on üldlevinud silindrilise ketta kuju, valge pindhallitusega koorik, elevandiluuvärvusest helekollaseni ulatuv värvus, sile ja pehme juustumass, kergelt soolane maitse, mis esialgu on küllaltki nõrk ja sarnaneb piima maitsega, kuid muutub edasise laagerdumise käigus tugevamaks ja puuviljalisemaks.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Seos juustu „Camembert de Normandie” valmistamispiirkonna ja juustu eriliste omaduste vahel väljendub looduslikes tingimustes, mis on soodsad heintaimede kasvatamiseks, ning Normandia piirkonna eriomastes loomakasvatusmeetodites, millele lisandub „Camembert de Normandie” pikaajalisest traditsioonist tulenev juustumeistrite oskusteave.

Toodetud piimal on teatavad erijooned, mis on tingitud asjaolust, et karja on võimalik pidada pehme kliima ja rohttaimede külluse tõttu karjamaal pika perioodi jooksul, mis praegusel ajal ulatub märtsist novembrini; samuti on oluline, et kasutatakse Normandia tõugu lehmi, keda on selles piirkonnas kasvatatud juba kauem kui sajand. Loomulikult on oluline ka piima hea sobivus juustu valmistamiseks. Piima rohke valgusisaldus ja suurepärased kalgendumisomadused võimaldavad saada hea konsistentsiga kalgendi, mida on võimalik tükkidena vormida ja hõlbus nõrutada.

Juustumeistrite oskusteave on välja kujunenud töövõtete range järgimise käigus (loomade söötmine, hügieen lüpsmisel, toorpiima valmistamine, osaline koorimine, laabi lisamine vastavates anumates, mitmeetapiline vormidesse panemine, loomulik nõrutamine jm), mis aitab piirkonnas toodetud piima omadusi esile tõsta.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (4) artikli 5 lõige 7)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCCamembertdeNormandie.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Vt joonealust märkust 2.

(4) Vt joonealust märkust 2.