EUROOPA KOMISJON Brüssel,20.7.2021 SWD(2021) 703 final KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 2021. aasta aruanne õigusriigi kohta





Peatükk õigusriigi olukorra kohta Bulgaarias Lisatud dokumendile: KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 2021. aasta aruanne õigusriigi kohta



Õigusriigi olukord Euroopa Liidus



{COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Lühikokkuvõte Bulgaaria reforme, sealhulgas kohtusüsteemi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas, jälgis komisjon alguses koostöö- ja jälgimiskorra alusel ning praegu jälgitakse neid õigusriigi mehhanismi raames. Õigusriigi olukorda käsitleva 2020. aasta aruande alusel võtsid Bulgaaria ametiasutused vastu sihtotstarbelise tegevuskava, milles käsitletakse kõigi nelja sambaga seotud küsimusi. Bulgaaria kohtureform on olnud järkjärguline protsess, mis on avaldanud olulist mõju kohtute sõltumatusele ja üldsuse usaldusele, kuid endiselt esineb probleeme. Jõustunud on uus seadus peaprokuröri ja tema asetäitjate kohta. Vahepeal vaidlustati sama seadus konstitutsioonikohtus, kes tunnistas selle põhiseadusega vastuolus olevaks. Seetõttu püsib jätkuvalt peaprokuröri vastutuse ja kriminaalvastutuse probleem. Samuti on lahendamata kõrgema kohtute nõukoja koosseisu ja toimimisega seotud probleemid. Uue põhiseaduse eelnõus esitati ettepanek selle valdkonna reformimise kohta, kuid seda ei võetud lõpuks vastu. Peainspektor ja kõrgema kohtute nõukoja inspektsiooni inspektorid jätkavad tööd, kuigi nende ametiaeg lõppes 2020. aasta aprillis. Muret valmistab kohtunike edutamise kord, kuna kohtunike kõrgematele ametikohtadele nimetamine ei ole toimunud avaliku konkursi tavamenetluse kohaselt. Hoolimata seadusandluse valdkonnas tehtud jõupingutustest on kohtusüsteemi digiteerimine praktikas endiselt aeglane. Märkimisväärseid edusamme on näha halduskohtute süsteemi tõhususes. Korruptsioonivastaste institutsiooniliste reformide elluviimist on tugevdatud. Uus korruptsioonivastane strateegia aastateks 2021–2027 kiideti heaks koos uute prioriteetidega, mis on järgmised: korruptsioonivastase võitluse võimekuse tugevdamine, kohalike asutuste vastutuse suurendamine ning sellise korruptsioonivastase keskkonna loomine, mis võimaldab õigeaegset reageerimist. Märkimisväärsed probleemid püsivad avaliku halduse terviklikkuse, lobitöö ja rikkumisest teatajate kaitsega seotud meetmete tõhususe valdkonnas, kus ei ole ühtegi neid teemasid reguleerivat määrust. Hoolimata laienenud uurimistegevusest ja vahendite lisamisest on lõplike süüdimõistvate kohtuotsuste arv suurtes korruptsioonijuhtumites endiselt väike ning nende puhul ei ole veel jõutud kuigi paljude lõplike süüdimõistvate kohtuotsusteni. Mis puudutab meedia mitmekesisust, siis põhineb Bulgaaria õigusraamistik mitmel põhiseaduslikul kaitsemeetmel ja seadusandlikul meetmel. Audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi ülevõtmiseks on vastu võetud uued õigusaktid, mille eesmärk on tugevdada meediat reguleeriva asutuse, st elektroonilise meedia nõukogu sõltumatust. Jätkuvalt tekitab muret meediaomandi läbipaistmatus. Ei ole näha, et ajakirjanike töökeskkond ja turvalisus oleksid paranenud. COVID-19 pandeemia on mõjutanud meedia mitmekesisust ja ajakirjanike kaitset majanduslikus mõttes, eeskätt piirkondlikku ajakirjandust, kuid otseseid toetusmeetmeid ei ole kehtestatud. Mis puudutab kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi, siis tekitab jätkuvalt muret vähene mõju hindamine ja avalikkusega konsulteerimine õigusloomeprotsessis, eriti parlamendi esitatud seaduseelnõude puhul. Sarnased probleemid püsivad ka seoses tavaga teha õigusaktides olulisi muudatusi, muutes muid, mitteseotud õigusakte, millega minnakse mööda avalikkusega konsulteerimise ja mõju hindamise nõuetest. Endiselt kehtib COVID-19 pandeemiaga seotud erakorraline kord. Riiklike inimõiguste kaitse asutuste ressursse on suurendatud. Valitsusväliste organisatsioonide välisrahastamist käsitleva seaduse eelnõust loobuti, kuid kodanikuühiskonna tegutsemisruum on riigis endiselt piiratud. Koostöö- ja jälgimiskord kehtestati Bulgaaria ühinemisel Euroopa Liiduga 2007. aastal üleminekumeetmena, et aidata kaasa Bulgaaria jätkuvatele jõupingutustele reformida riigi kohtusüsteemi ning hoogustada korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust . Kooskõlas koostöö- ja jälgimiskorra loomise otsusega – ning nagu nõukogu on rõhutanud – lõpetatakse koostöö- ja jälgimiskorra kohaldamine siis, kui kõik Bulgaariale seatud eesmärgid on rahuldavalt täidetud . Komisjoni viimases koostöö- ja jälgimiskorra aruandes, mis võeti vastu 2019. aasta oktoobris, märgiti, et Bulgaaria on võtnud mitu lisakohustust, ning järeldati, et koostöö- ja jälgimiskorra kohased edusammud on piisavad kohustuste täitmiseks, mis Bulgaaria oli võtnud ELiga ühinemise ajal. Nagu komisjon on rõhutanud, peab Bulgaaria jätkama järjepidevat tööd, et võtta komisjoni aruandes nimetatud kohustuste täitmiseks vastu konkreetsed õigusaktid ja jätkata rakendamist. Otsuses koostöö- ja jälgimiskorra lõpetamise kohta võetakse nõuetekohaselt arvesse nõukogu ja Euroopa Parlamendi väljendatud seisukohta . I.Kohtusüsteem Bulgaaria Vabariigi kohtusüsteemi kuulub kokku 182 üld- ja erikohut. Üldreeglina menetlevad üldkohtud kohtuasju kolmes astmes: 113 rajoonikohut, 28 regionaalset kohut ja 5 apellatsioonikohut. Erikohtute hulka kuuluvad sõjaväe-, kriminaalasjade ja halduskohtud. Kõrgeim kassatsioonikohus on kõrgeima astme kohus üld- ja sõjaväekohtutes ning kriminaalasjade erikohtutes menetletavates asjades, aga haldusasjades on viimase astme kohus kõrgeim halduskohus. Kohtusüsteemi kuulub ka prokuratuur, samas ei ole Bulgaaria konstitutsioonikohus aga kohtusüsteemi osa . Prokuratuuril on ühtne struktuur ja seda juhib peaprokurör. Bulgaaria osaleb Euroopa Prokuratuuri tegevuses. Kõrgem kohtute nõukoda on Bulgaaria kohtusüsteemi kõrgeim haldusasutus. See vastutab kohtusüsteemi juhtimise ja sõltumatuse tagamise eest. Kohtunikke, prokuröre ja uurijaid nimetab ametisse, edutab, viib üle ja vabastab ametist kõrgema kohtute nõukoja asjaomane (kohtunike või prokuröride) koda. Kõrgem advokaatide nõukogu on seadusega asutatud sõltumatu organ . Sõltumatus Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on Bulgaaria üldsuse hulgas endiselt madal ja ettevõtjate seas keskmine ning võrreldes 2020. aastaga on see veidi langenud. Ainult 31 % üldsusest peab sõltumatust „võrdlemisi või väga suureks“. Ettevõtjate seas tajutav sõltumatus püsib keskmisel tasemel ning 43 % peab seda „võrdlemisi või väga suureks“ . Üldsuse seas on kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase olnud viimasel viiel aastal pidevalt madal. Ettevõtjate seas oli kohtusüsteemi tajutav sõltumatus kuni 2019. aastani väga madal ja pärast seda on see püsinud väikestest kõikumistest hoolimata keskmine. Peaprokuröri ja tema asetäitjate vastutust ja kriminaalvastutust käsitlev uus seadus on tunnistatud põhiseadusega vastuolus olevaks ja probleemid on endiselt lahendamata. Peaprokuröri ja tema asetäitjate suhtes tulemusliku kriminaaluurimise korraldamise võimaluse puudumine on kauaaegne probleem, mille on tõstatanud mitte ainult Euroopa Komisjon, vaid ka Euroopa Inimõiguste Kohus ja Euroopa Nõukogu . Peaprokuröri volitused koos tema positsiooniga kõrgemas kohtute nõukojas toovad kaasa märkimisväärse mõju prokuratuuris ning potentsiaalselt ka kõrgemas kohtute nõukojas (nii prokuröride kojas kui ka täiskogus) ja kohtuametis. 29. jaanuaril 2021 kiitis parlament heaks seaduse, mis käsitleb Euroopa Inimõiguste Kohtu Kolevi kohtuasjas tehtud otsuse täitmist, millega luuakse uus raamistik peaprokuröri ja/või tema asetäitjate tegevuse mis tahes uurimiseks. Uue mehhanismiga tehti peaprokuröri ja/või tema asetäitjate tegevuse uurimine eriprokuröri ülesandeks. Eriprokuröri uurimise alustamisest keeldumise suhtes oleks olnud kohaldatav kohtulik kontroll esimese astme kriminaalasjade erikohtus. Euroopa Nõukogu tehtud ettepanekute kohaselt sätestati uues seaduses, et eriprokuröri nimetab kõrgema kohtute nõukoja prokuröride koja asemel ametisse kõrgema kohtute nõukoja täiskogu. 10. veebruaril 2021 vaidlustas vabariigi president uue seaduse põhiseadusele vastavuse konstitutsioonikohtus. Seetõttu otsustas kõrgema kohtute nõukoja täiskogu peatada eriprokuröri valimise menetluse senikauaks, kuni oodatakse konstitutsioonikohtu otsust. 11. mail 2021 tegi konstitutsioonikohus otsuse, millega kuulutati vabariigi presidendi vaidlustatud sätted põhiseadusevastaseks, millest tulenevalt tunnistas kohus kogu mehhanismi põhiseadusevastaseks. Lisaks sellele palusid Bulgaaria ametiasutused komisjoni soovitust järgides 23. veebruaril 2021 Veneetsia komisjonilt selle seaduse kohta uut arvamust. Põhiseaduskohtu otsuse tõttu oodatud arvamust siiski ei esitata. Euroopa Nõukogu on tuvastanud veel mitu selle seadusega seotud probleemi. Need tulenevad peaprokuröri eespool nimetatud märkimisväärsest mõjust, mis võib tähendada kontrolli eriprokuröri kandidaatide ja eriprokuröri ametisse nimetamise üle. 11. märtsil 2021 rõhutas Euroopa Nõukogu ministrite komitee, kui tähtis on vähendada peaprokuröri mõju prokuratuuris, võimalikku mõju kõrgemas kohtute nõukojas ja kohtuametis, et võimaldada tõhusa uurimismehhanismi rakendamist, sealhulgas laiendades kohtulikku kontrolli olukordadele, kui prokuratuur keeldub uurimise alustamisest. Muret tekitab kohtuliku kontrolli puudumine prokuröri otsuse suhtes uurimist mitte alustada. 11. märtsil 2021 kordas Euroopa Nõukogu ministrite komitee oma soovitust prokuratuuri uurimise alustamisest keeldumise suhtes kohtuliku kontrolli kehtestamise kohta ning kohtute ja prokuröride liigse lisakoormuse vältimise korra kohta. See soovitus anti seoses Euroopa Nõukogu tõhustatud järelevalvemehhanismiga, mida hakati rakendama pärast Euroopa Inimõiguste Kohtu otsust, milles peetakse kriminaaluurimiste ebaefektiivsust süsteemseks probleemiks. Püsivad kõrgema kohtute nõukoja koosseisu ja toimimisega seotud mureküsimused. Muutunud ei ole olukord, kus kolleegide valitud kohtunike koguarv ei moodusta enamust . Peale selle, nagu on selgitatud eelmises lõigus, on peaprokuröril prokuröride kojas jätkuvalt otsustav roll ning tal on endiselt märkimisväärne mõju täiskogule ja võimalik, et ka kohtunike kojale, kuna mittekohtunikest liikmed, kelle valib kohtunike kotta parlament, võivad tulla ka prokuröride seast . Hääletustava tõendab kolleegide valitud kohtunike piiratud mõju otsuste tegemisel kõrgemas kohtute nõukojas ja peaprokuröri võimalikku mõju kõrgemale kohtute nõukojale. Varasemate reformidega tehtud edusammudest hoolimata valmistab kõrgema kohtute nõukoja olukord Euroopa Nõukogule ja eri sidusrühmadele jätkuvalt muret. Ehkki reformide tulemusel on kõrgema kohtute nõukoja koosseis tasakaalustatum, tekitavad prokuröride ja eelkõige peaprokuröri kaasatus kohtunike juhtimisse jätkuvalt muret . 2020. aasta septembris esitatud põhiseaduse muudatused, millega üritati muuta kõrgema kohtute nõukoja koosseisu, olid mõeldud neid probleeme osaliselt lahendama. Kõrgema kohtute nõukoja koosseisu probleemi lahendamine on muutunud pakilisemaks küsimuseks, kuna kehtiv süsteem mõjutaks kõrgema kohtute nõukoja liikmete tulevasi valimisi nende praeguse ametiaja eelseisva lõppemise tõttu ja mõjutaks ka teisi olulisi positsioone kohtusüsteemis. Mis puutub kõrgema kohtute nõukoja toimimisse, on üks edasiminek olnud kõrgema kohtute nõukoja, sealhulgas täiskogu ja kahe koja kohtusüsteemi sõltumatust ähvardavate ohtude kohta võetud seisukohtade veebipõhine register. Siiski sisaldab register ainult neid juhtumeid, mille kohta kõrgem kohtute nõukoda või muud kohtuorganid on võtnud seisukoha, mitte kõiki kohtusüsteemi sõltumatuse vastaseid rünnakuid, ning mõned sidusrühmad peavad seda ebapiisavaks. Lisaks on sidusrühmad osutanud juhtumitele, kus kõrgem kohtute nõukoda võttis võrreldes kohtusüsteemi enda liikmete seisukohtadega vastupidiseid seisukohti. Tegevuskava, mis võeti vastu, et lahendada õigusriiki käsitlevas 2020. aasta aruandes esitatud teatavad probleemid, hõlmab muu hulgas kohtureformi. 6. novembril 2020 avaldas valitsus tegevuskava, et viia lõpule peaprokuröri vastutust ja kriminaalvastutust käsitlev reform, parandada kõrgema kohtute nõukoja inspektsiooni toimimist ja koosseisu, vaadata läbi kriteeriumid, mis võimaldavad maksta kohtunikele lisatasu, ning lahendada kohtusüsteemi sõltumatusega seotud probleemid.

Loodud on kõrgema kohtute nõukoja inspektsiooni koosseisu ja toimimise võimaliku reformi töörühm. Valitsuse eespool nimetatud tegevuskava raames pani justiitsminister 2020. aasta detsembris kokku töörühma, kellele anti ülesanne koostada seadusandlikud muudatusettepanekud, et käsitleda inspektsiooniga seotud küsimusi, mis on 2020. aasta aruandes õigusriigi kohta ja Veneetsia komisjoni poolt tuvastatud probleemina . Praegu kontrollib inspektsioon kohtute tegevust, kohtunike ausameelsust ja võimalikke huvide konflikte ning teeb kõrgemale kohtute nõukojale ettepanekuid algatada kohtunike suhtes distsiplinaarmenetlusi. Inspektsioon koosneb peainspektorist ja kümnest sõltumatust rahvuskogu valitud inspektorist . Töörühma volitused hõlmavad ausameelsuse kontrollide läbivaatamist, kohtunike distsiplinaarvastutust, kutse-eetilise ennetussüsteemi loomist, vara ja huvide deklaratsioone ning praeguse tava ametlikku vormistamist, mis võimaldab parlamendil nimetada ametisse peainspektori ja inspektorid inimeste hulgast, kelle kandidatuuri on esitanud kõrgeimate kohtute täiskogud ja kutseorganisatsioonid. Siiski puudub muudatuste elluviimise konkreetne ajakava ning õigusriiki käsitlevas 2020. aasta aruandes ja Veneetsia komisjonis tõstatatud probleemid seoses kohtunike sõltumatusega ja kohtunikele surve avaldamisega on endiselt lahendamata. Peainspektor ja inspektorid jätkavad tööd aegunud mandaadi alusel, lähtudes tegevuse jätkuvuse põhimõttest . Tuleb märkida, et sellises olukorras on ka teised institutsioonid: aegunud mandaadi alusel tegutsevad veel viis sõltumatut ja järelevalveasutust. Muudel juhtudel võimaldasid muudatused valimiseeskirjades ja mandaadis nende praegused direktorid automaatselt tagasi valida. Endiselt valmistab muret kohtunike edutamise kord. Tavaliselt edutatakse kohtunikke pärast konkursi läbimist. Tegelikult ei ole aga juba kolm aastat ühtegi kohtunike edutamise konkurssi lõpule viidud. Lisaks tavapärasele konkursi teel edutamisele edutatakse kõrgema kohtute nõukoja mittekohtunikest liikmeid nende mandaadi lõppedes. Kõrgeima kassatsioonikohtu täiskogu vaidlustas uue seaduse põhiseadusele vastavuse konstitutsioonikohtus, kuna pidas seda automaatse edutamise juhtumiks. 11. mail 2021 otsustas konstitutsioonikohus, et seadus, millega nähakse ette kõrgema kohtute nõukoja mittekohtunikest liikmete edutamine nende mandaadi lõppedes, on põhiseadusega vastuolus, kuna kõrgem kohtute nõukoda on endiselt otsusega seotud. Sidusrühmad kritiseerisid korrapäraste edutamiskonkursside puudumist ja kõrgema kohtute nõukoja liikmete edutamismehhanismi. Korrapäraste konkursside puudumine on suurendanud lähetuste arvu. Eelkõige teatasid sidusrühmad, et alates 2017. aastast on suurenenud lähetatud kohtunike arv, samuti pikaajaliste (milleks on antud nõusolek) lähetuste arv, mõnikord kuni 90–100 kuuks või kauemaks, et täita kõrgema astme ametikohti. Euroopa standardites tõstetakse esile edutamist, mis põhineb teenetel, ja lähetusi, mis toimuvad nõusoleku alusel ja ajutiselt ning mida kasutatakse ainult erandlikel asjaoludel. Olukord, kus korrapärast teenetepõhist edutamist ei toimu, võib mõjutada kohtusüsteemi sõltumatust. Mureküsimusi on tõstatatud ka kohtute võrgustiku kavandatud reformi kontekstis, kus kohtunikud, kes töötavad rajoonikohtutes, millest saaksid regionaalsed kohtud, edutataks automaatselt kõrgemale ametikohale.Kuna arutelud on algusjärgus, on võimalik pidada ulatuslikke konsultatsioone kohtute võrgustiku reformi üle. Peale selle on oluline, et kohtute võrgustiku mis tahes reform põhineks selle tõenäolise mõju põhjalikul hindamisel ning et sellega säilitataks kohtute sõltumatus ja õiguskaitse kättesaadavus. Kõrgem kohtute nõukoda muudab lisatasu üle otsustamise kriteeriume. Selleks et lahendada Euroopa Nõukogu tõstatatud probleeme seoses kohtute esimeeste ulatusliku kaalutlusõigusega kohtunikele lisatasu määramisel, on loodud kaks töörühma. Eeskirjade kavand koostati 2020. aasta märtsis, kuid seda ei ole avalikustatud ega kõrgema kohtute nõukoja täiskogul arutatud. Seetõttu on liiga vara hinnata, kas tuvastatud probleemid on Euroopa Nõukogu soovitusi arvesse võttes lahendatud. On oluline, et mis tahes muudatuse puhul võetakse selliseid soovitusi arvesse. Veebipõhine register kohtunike kutseorganisatsiooni kuulumise kohta on eemaldatud. Kohtunikele kehtinud nõue deklareerida kuulumine kutseorganisatsiooni tunnistati 2020. aastal kehtetuks. Õigusriiki käsitleva 2020. aasta aruande avaldamise ajal oli kutseliitudes osalevate kohtunike veebipõhine andmebaas kõrgema kohtute nõukoja veebisaidil endiselt kättesaadav. Vahepeal on ametivõimud selle probleemiga tegelenud ja alates 14. jaanuarist 2021 ei ole register enam veebis kättesaadav. Kvaliteet Interneti teel esitatud nõuete suhtes kohaldatavaid kohtulõive on vähendatud. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku muudatustega nähti ette lõivu 15 protsendi võrra vähendamine, kui kaitse- ja abitaotlus on esitatud elektrooniliselt. Meede on siiski endiselt liiga piiratud, et menetluse alustamisega seotud kohtulõive oluliselt vähendada, sest see puudutab ainult elektrooniliselt esitatud hagisid, mitte kõiki kohtuasju. Peale selle ei käsitle see meede tasuta õigusabi künnist ega vabasta õigusabi saajaid kohtulõivudest . Reformi mõju ohustab ka digiteerimise puudumine. Lisaks on ÜRO naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee väljendanud konkreetset muret naiste ja tüdrukute piiratud juurdepääsu pärast õigusemõistmisele. Tehti muudatusi, et võimaldada videokonverentside kasutamist tsiviil-, haldus- ja kriminaalmenetlustes. 17. detsembril 2020 võeti vastu tsiviilkohtumenetluse seadustiku, halduskohtumenetluse seadustiku ja kriminaalmenetluse seadustiku muudatused. Need võimaldavad kasutada videokonverentse tsiviil- ja haldusmenetlustes ning kriminaalmenetlustes tõendite kogumiseks. Paistab aga, et praktikas ei ole süsteemi veel rakendatud. On teatatud, et Bulgaaria riikliku taaste- ja vastupidavuskava raames tehakse edasisi parandusi kahe projekti kaudu. Hoolimata nendest reformidest ja kavadest ei ole kohtutöötajatel ja kohtunikel praegu võimalik turvaliselt kaugtööd teha ning turvaline elektrooniline side on kättesaadav ainult kohtutevaheliseks teabevahetuseks, kuid mitte teiste õigusala töötajatega suhtlemiseks. Kuigi pooleliolevate ja lõpetatud kohtuasjade puhul on võimalik tutvuda elektrooniliste toimikutega ning saada veebis teavet kohtukulude kohta, ei ole siiski võimalik interneti teel menetlust alustada, tasuta õigusabi taotlust esitada ning ametlikke kohtudokumente ei saa elektrooniliselt kätte toimetada . Euroopa Sotsiaalfondist rahastatud projekt (2016–2020) „Bulgaaria kohtute ja prokuratuuride võrgu optimeerimise mudeli ja kohtute ühtse infosüsteemi väljatöötamine“ hõlmab kokku seitset meedet, millest kaks on seotud konkreetselt digiteerimise ja e-õiguskeskkonnaga. Muret on väljendatud kohtute ühendatud infosüsteemi (UCIS) rakendamise pärast olukorras, kus puudub täieliku digiteerimise protsess . COVID-19 pandeemia on näidanud kohtusüsteemi puudujääke kohtusüsteemi digiteerimise valdkonnas. Erakorralise seisukorra ajal peatati kohtuasjade (v.a kiireloomulised juhtumid) menetlemine ajutiselt üheks kuuks . Kui valitsuskabinet 13. märtsil 2020 erakorralise seisukorra välja kuulutas, võttis kõrgema kohtute nõukoja kohtunike kolleegium vastu kohtute uue töökorralduse, et piirata viiruse levikut. Siiski on kaugistungeid korraldatud väga vähestel juhtudel, kui konkreetsed kohtud need ise algatasid, ning kaugtöö on toimunud erandi korras. Kriminaalasjade erikohtule on antud rohkem rahalisi vahendeid ja töötajaid. Esimese astme kriminaalasjade erikohtule, millel oli töötajate või rahaliste vahendite vähesusest tingitud probleeme, on määratud kaks lisaametikohta kohtunike jaoks. See on positiivne edasiminek, mis leevendas 2020. aasta õigusriigi aruande Bulgaaria õigusriigi olukorda käsitlevas peatükis tõstatatud probleemi. Valitsuse poolt viimastel aastatel kohtusüsteemi tehtud investeeringud on teadete kohaselt suurenenud . Uue õigusaktiga muudeti õigusbüroode suhtes kohaldatavat korda. 2021. aasta veebruaris tehti advokatuuriseadusesse muudatused, mis võimaldasid asutada füüsilisest isikust ettevõtjana advokaadibüroosid, ning tühistati keeld, mille kohaselt ei tohi juristid tegutseda äriühingute juhi ega tegevjuhina. Need muudatused loovad võimaluse asutada rohkem õigusbüroosid, mis omakorda suurendaks juristide vahelist konkurentsi ja võiks parandada õigusala töötajate kättesaadavust. Tõhusus Haldusõiguse tõhusus paraneb jätkuvalt. Menetluste kestuse poolest on halduskohtud ELi kõige tõhusamate kohtute seas. Siiski ei ole vaidlustega seotud ja vaidlustega mitteseotud tsiviil- ja kaubandusasjade (esimese ja teise astme kohtud) tõhusust käsitlevate andmete puudumise tõttu võimalik hinnata nõuetekohaselt kohtusüsteemi üldist tõhusust . Kõrgeima kassatsioonikohtu menetluste kestuse poolest on Bulgaaria tulemused teiste liikmesriikidega võrreldes jätkuvalt head . Mis puudutab veel ELi õiguse erivaldkondade tõhusust, lahendatakse kohtuasjad kiiresti elektroonilise side ja tarbijakaitse valdkonnas. II.Korruptsioonivastane raamistik Pärast 2017. ja 2018. aasta põhjalikku reformi asutas Bulgaaria korruptsiooni vastu võitlemise ja ebaseadusliku vara konfiskeerimise komisjoni (edaspidi „korruptsioonivastane komisjon“). See komisjon vastutab peamiselt nii ennetavate kui ka repressiivsete meetmete eest seoses suurte korruptsioonijuhtumitega, varadeklaratsioonide avaliku registri pidamise ja haldamise eest, huvide konfliktiga seotud küsimuste järelevalve ja nendes küsimustes nõustamise eest ning ebaseaduslikult omandatud varade konfiskeerimise eest. Samuti teeb ta institutsioonide korruptsiooniriski hindamisi, et töötada välja institutsioonide ausameelsuse kohandatud tegevuskavad. Pärast hindamist on avaliku sektori asutustele esitatud soovitused siduvad ja järelmeetmetest tuleb korruptsioonivastasele komisjonile korrapäraselt aru anda. Suurkorruptsiooni juhtumitega seotud pädevus anti üle kriminaalasjade erikohtule ja selliseid juhtumeid uuritakse eriprokuratuuri järelevalve all. Ekspertide ja ettevõtete juhtide hinnangul on korruptsiooni tase avalikus sektoris endiselt kõrge. 2020. aastal oli Transparency Internationali korruptsiooni tajumise indeks Bulgaarias 44/100, mille alusel jääb ta Euroopa Liidus 19. ja maailmas 69. kohale. See tajutav tase on püsinud viimase viie aasta jooksul suhteliselt muutumatuna . Korruptsioonivastane komisjon on oma organisatsioonilist struktuuri veelgi täiustanud. Komisjon otstarbekohastas rahalisi vahendeid, mida suurendati 2021. aasta alguses. Ka suurendas komisjon jätkuvalt oma töötajate arvu, sealhulgas korruptsioonivastase võitluse eest vastutava direktoraadi inspektorite uute värbamismenetluste kaudu. 2020. aastal konfiskeeris korruptsioonivastane komisjon 6,2 miljoni euro väärtuses ebaseaduslikult omandatud vara ning 30 isikut karistati huvide konflikti eest. Võrreldes 2019. aastaga on tehtud kontrollide arv ja korruptsiooniga seotud väidetavate rikkumiste kohta saadud teadete arv vähenenud (umbes 20 %). Uus korruptsioonivastane strateegia aastateks 2021–2027 võeti vastu 2021. aasta märtsis. Eelmise strateegiaga saadud kogemuste põhjal on seatud uued prioriteedid suure riskiga sektorites, sealhulgas korruptsioonivastase võitluse võimekuse tugevdamine, kohalike asutuste vastutuse suurendamine ning sellise korruptsioonivastase keskkonna loomine, mis võimaldab õigeaegset reageerimist. Strateegia sisaldab ka asjakohaste eesmärkide, tulemusnäitajate ja vastutavate rakendusüksuste loetelu. Tegevuskava, mis võeti vastu 2020. aasta novembris, et lahendada õigusriiki käsitlevas 2020. aasta aruandes esitatud teatavad probleemid, hõlmab ka korruptsiooniga seotud küsimusi. Tegevuskava eesmärk on parandada uurimisi ja jätkata korruptsioonivastase komisjoni tegevuse tõhustamist. Lisaks sellele, nagu tegevuskavas teatatud, on käimas arutelu eesmärgiga parandada uurimiste ja kohtumenetluste tõhusust. 30. märtsil 2021 tehti töörühmale ülesandeks esitada soovitusi kriminaalseadustiku muutmiseks, et parandada uurimiste ja kohtumenetluste tõhusust. Hoolimata suurenenud uurimistegevusest, on lõplikke süüdimõistvaid otsuseid suurkorruptsiooni juhtumite puhul endiselt vähe ja puuduvad head tulemused lõplike süüdimõistvate otsuste vormis. 2020. aastal langetas kõrgeim kassatsioonikohus üldistes korruptsioonijuhtumites 33 kohtuotsust. 19 juhul otsus kinnitati, kaheksal juhul apellatsioonikohtu aktid tühistati ja saadeti läbivaatamiseks tagasi, neljal juhul muudeti apellatsiooniastme otsuseid ja neist kahel juhul taastati kriminaalmenetlus. 17. detsembril 2020 soovitas OLAF pärast väidetavat võimu kuritarvitamist Bulgaaria ministeeriumis nõuda sisse peaaegu 6 miljonit eurot. Lisaks ei ole suurkorruptsiooni juhtumite puhul veel jõutud kuigi paljude lõplike süüdimõistvate kohtuotsusteni. Avaliku halduse ausameelsusega seotud meetmete tulemuslikkuse kohta on vähe tõendeid. Ametnike käitumisjuhendi täitmise tagamise eest vastutavad igas avalikus teenistuses tegutsevad institutsioonidevahelised distsiplinaarkomisjonid. Kõrgemate ametnike (sealhulgas ministrite ja linnapeade) tegevuse eetikastandardite väljatöötamine, ausameelsuse kontrolli süsteemid ja abi nende rakendamisel kuuluvad korruptsioonivastase komisjoni pädevusse. Parlamendiliikmete eetikanõuded on sätestatud rahvuskogu kodukorras ja töökorras ning nende rakendamise eest vastutab rahvuskogu komitee. Kuigi õigusnormid on kehtestatud, puuduvad faktilised tõendid nende rakendamise või tõhususe kohta . Kohtusüsteemi liikmete puhul ei ole tõendeid selle kohta, et neile pakutaks korruptsioonivastast koolitust, ega ka selle kohta, et eetikaküsimustega tegelemiseks oleks loodud nõuandekomitee. Mis puudutab politseijõude, on siseministeeriumi inspektsioon võtnud alates 2021. aastast kasutusele uue süsteemi julgeolekuametnike ja maanteepatrullide tegevuse videosalvestamiseks. Tõendeid ausameelsuse eeskirjade rikkumise, sealhulgas korruptsiooni kohta, mis on kogutud videosalvestusvahendi abil, on kasutatud eri osakondade politseiametnike distsiplineerimiseks, karistamiseks või neile süüdistuse esitamiseks . Paigas on varade deklareerimise ja huvide konflikti kontrollimise süsteem. 2020. aastal viis korruptsioonivastane komisjon ellu 21 587 avaliku sektori kõrgetel ametikohtadel töötavate isikute vara- ja majandushuvide deklaratsioonide kontrolli (võrreldes 9 900 kontrolliga 2019. aastal), sealhulgas kohalikel valimistel osalenud isikute deklaratsioonide kontrolli. Deklaratsioonid on üldsusele kättesaadavad korruptsioonivastase komisjoni veebisaidil avaliku sektori kõrgemate riigiametnike registri kaudu. Ametnike huvide konflikti ja ühitamatust käsitlevad meetmed (mida kohaldatakse kesk- ja kohaliku omavalitsuse töötajate suhtes) on määratletud avaliku teenistuse seaduses, tööseadustikus, siseministeeriumi seaduses, riigi julgeolekuameti seaduses, tolliseaduses ja muudes alusseadustes.

Lobitöö on Bulgaarias endiselt eriseadusega reguleerimata. Kuigi lobitöö reguleerimine on osa riiklikust tegevuskavast vastusena 2020. aasta aruandele õigusriigi kohta, ei ole konkreetseid samme veel astutud. Puudub eriseadus rikkumisest teatajate kaitse kohta. Siiski on tunnistajate suhtes kohaldatavates kehtivates kriminaalõiguslikes aktides nähtud ette mutatis mutandis kaitse isikutele, kes teatavad kuritegudest, sealhulgas korruptsioonist. Anonüümsed kaebused ei ole lubatud ega kaitstud, mistõttu ei saa korruptsioonivastane komisjon kasutada teavet, mis on saadud tundmatutelt isikutelt või avalikustamata allikatest. Ametiasutused on võtnud teatavaid meetmeid COVID-19 pandeemiaga seotud korruptsiooniriskide vastu. Need meetmed hõlmavad suure korruptsiooniriskiga sektoreid, nagu tervishoid ja riigihanked. Kasutusele võeti kiireloomulised riigihankemenetlused, mille puhul kasutati märkimisväärselt sageli väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlusi ja lihtsustatud menetlusi (st ühe müüjaga või müüjaga, kellel ei olnud konkreetse lepingu jaoks eelnevalt tõendatud kogemusi ega ettevõtlussuutlikkust). COVID-19 pandeemiaga toimetuleku poliitika raames kohtuvad siseministeeriumi, tervishoiuministeeriumi ja kontrolliasutuste esindajad korrapäraselt, et vahetada operatiivteavet ja otsustada võetavate meetmete üle, sealhulgas korruptsiooniohu tõkestamiseks. Siseministeeriumi organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse peadirektoraadis on loodud eraldi üksus, et võidelda korruptsiooni vastu tervishoius. III.Meedia mitmekesisus ja meediavabadus Bulgaaria õigusraamistik põhineb mitmel põhiseaduslikul kaitsemeetmel ja seadusandlikul meetmel (nt raadio- ja televisiooniseadus) . Avaliku teabe kättesaadavuse seadusega on reguleeritud avaliku teabe kättesaadavust ja avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamist. Meediateenuste reguleeriv asutus – elektroonilise meedia nõukogu – on loodud ja toimib kooskõlas raadio- ja televisiooniseadusega. Meediat reguleeriva asutuse, st elektroonilise meedia nõukogu sõltumatuse tugevdamiseks on vastu võetud uus õigusakt ning astutud samme tema ressursside suurendamiseks. Rahvuskogu võttis 2020. aasta detsembris vastu raadio- ja televisiooniseaduse muutmise seaduse, et võtta üle läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv. Seadusega suurendatakse elektroonilise meedia nõukogu sõltumatust, tagades eelkõige selle, et nõukogu järgib avalikke huve ning võtab meetmeid väljendusvabaduse ja teabe mitmekesisuse ning meediateenuse osutajate sõltumatuse kaitseks. 2021. aasta riigieelarves ette nähtud elektroonilise meedia nõukogu eelarve 574 867 euro (1,12 miljoni Bulgaaria leevi) võrra suurendamise eesmärk on lahendada õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes tõstatatud probleemid seoses elektroonilise meedia nõukogu ülesannete tõhusaks täitmiseks vajalike ressursside nappusega . Kuigi see on positiivne edasiminek, vähendas valitsus hiljuti, st 2021. aasta märtsis ja aprillis, reguleeriva asutuse eelarvet. Lisaks ei ole veel selge, kas eelarve kavandatav suurendamine on piisav, arvestades läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi rakendamisega seotud lisaülesandeid . Jätkuvalt tekitab muret meediaomandi läbipaistmatus. Hoolimata elektroonilise meedia nõukogu õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes viidatud lineaarsete ja mittelineaarsete meediateenuste avaliku registri korrapärasest ajakohastamisest, ei avalikustata meediaomandit käsitlevaid andmeid ikka veel täielikult. Mõned sidusrühmad on väljendanud muret, et meedia läbipaistvuse probleemi võib süvendada uudistemeedia 2020. aastal aset leidnud märkimisväärne koondumine . Jätkuvalt tekitab muret selliste regulatiivsete kaitsemeetmete puudumine, mis tagaksid riikliku reklaami õiglase ja läbipaistva jaotamise. Lisaks on sidusrühmad rõhutanud, et avaliku sektori vahendite eraldamisel meediaväljaannetele on läbipaistvus endiselt probleemne. Poliitiline sekkumine meediasse on jätkuvalt pakiline probleem. Oluline tegur näib olevat selliste õigusaktide puudumine, mis takistaksid poliitikutel ja erakondadel omada meediakanaleid, ning sellega seoses on suuremat ohtu täheldatud televisiooni ja ajalehtede sektorites. Ametiasutused on esitanud tegevuskava, mis hõlmab seda küsimust kui Bulgaaria 2030. aasta riikliku arenguprogrammi ühte prioriteeti. Konkreetseid meetmeid ei ole siiski veel kirjeldatud. COVID-19 pandeemia on meedia mitmekesisust negatiivselt mõjutanud ja meediasektorit otseselt toetavaid meetmeid ei ole kehtestatud. Pandeemia on mõjutanud meedia mitmekesisust ja ajakirjanike kaitset peamiselt majanduslikus mõttes, sest palku on vähendatud ja maksed hilinevad, mis, nagu sidusrühmad on rõhutanud, avaldab ränka mõju piirkondlikule ajakirjandusele . On teatatud, et mõned väiksemad ja piirkondlikud meediakanalid on pandeemia tagajärjel pankrotti läinud. Ajakirjanike töökeskkond ja turvalisus tekitavad jätkuvalt muret . Avalikku teavet on endiselt keeruline kätte saada ning ajakirjanikud seisavad jätkuvalt silmitsi poliitilise surve ja enesetsensuuriga . Pärast viimast aruannet on Euroopa Nõukogu ajakirjanduse kaitse ja ajakirjanike turvalisuse edendamise platvormil registreeritud kuus uut hoiatusteadet ajakirjanike vastaste rünnakute ja nende ahistamise kohta. Nende hulgas on üks hoiatusteade juhtumi kohta, kus politseiametnikud väidetavalt peksid ajakirjanikku ja pidasid teda 24 tundi kinni, kuid prokuratuur keeldus seda uurimast. Teistes hoiatusteadetes käsitletakse ajakirjanike ja muude meediategelaste vastu suunatud rünnakuid ja ahistamist ning kuritahtlikke kohtuasju. Lisaks peatati COVID-19 pandeemia tõttu töö tegevuskavaga, mille Piirideta Reporterid saatsid 2020. aasta märtsis Bulgaaria ametiasutustele, et lahendada ajakirjandusvabadusega seotud probleemid Bulgaarias, mis hõlmas selliseid aspekte nagu ajakirjanike turvalisus, juurdepääs teabele, riikliku reklaami jaotamine ja meedia rahastamine. IV.Muud kontrolli- ja tasakaalustussüsteemiga seotud institutsioonilised küsimused Bulgaaria on esindusdemokraatiaga vabariik, millel on otse valitud president, ühekojaline rahvuskogu ja seaduste põhiseaduslikkuse järelevalve eest vastutav konstitutsioonikohus. Rahvuskogul on seaduste vastuvõtmisel lõplik otsustusõigus . Bulgaarial on kaks riiklikku inimõigustega tegelevat institutsiooni: ombudsman – sõltumatu põhiseaduslik organ, mille valib rahvuskogu ning mille ülesanne on edendada ja kaitsta inimõigusi ja põhivabadusi; diskrimineerimise eest kaitsev komisjon – organ, mis rakendab soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise valdkonna poliitikat. Järelseirekorra loomisega ei ole veel lõpule jõutud. Nagu on märgitud 2019. aasta oktoobri aruandes koostöö- ja jälgimiskorra kohta ja korratud õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes, on valitsus otsustanud luua koordineerimis- ja koostöönõukogul (järelseirenõukogu) põhineva täiendava ja ulatuslikuma riikliku järelevalvekorra. Nõukogu eesmärk on hinnata Bulgaaria edusamme kohtureformi elluviimisel ning korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses sõltumatul, läbipaistval ja objektiivsel viisil . Nõukogu tegevus algab siis, kui koostöö- ja jälgimiskord ametlikult lõpeb. Kodanikuühiskonna nõukogu (mis on koordineerimis- ja koostöönõukogu organ, kuhu kuuluvad kodanikuühiskonna liikmed ja mille asutamiseks on algatatud valikumenetlus) loomine on siiski peatatud seniks, kuni oodatakse kõrgeima halduskohtu otsust selles küsimuses esitatud kaebuse kohta. Õigusriigi olukorda käsitleva 2020. aasta aruande põhjal vastu võetud tegevuskava sisaldab meetmeid, mille eesmärk on lahendada mõned tuvastatud probleemid seoses kontrolli- ja tasakaalustussüsteemiga. See hõlmab meetmeid riiklike inimõiguste kaitse asutuste rahaliste vahendite suurendamiseks ja otsustusprotsessi parandamiseks. Viimase jaoks kavandati kaks algatust: koostada mõju järelhindamise suunised ja teha peamiste õigusaktide mõju järelhindamine. Hiljutine uuring kinnitab vähest avalikkusega konsulteerimist ja mõju hindamist, eriti parlamendiliikmete esitatud õigusaktide puhul. Rahvuskogu juurde kuuluva riikliku parlamendiuuringute keskuse korraldatud uuringus analüüsitakse rahvuskogu õigusloomealast tegevust ajavahemikul 2017. aasta aprillist 2021. aasta märtsini. Peamised järeldused kinnitavad, et suurenenud on nende parlamendiliikmete esitatud seaduseelnõude arv, mille puhul ei korraldata kohustuslikku konsulteerimist sidusrühmadega, ei tehta mõjuhindamist ega kontrollita vastavust ELi õigusaktidele, mida kohaldatakse valitsuse esitatud õigusakti eelnõude suhtes. Ametiasutused kohustusid järgima hiljuti rangemaks muudetud eeskirju ja jätkama valitsuse tava esitada seaduseelnõud parlamendile koos täieliku või osalise mõjuhinnanguga . Need jõupingutused mõjuhindamise ja avalike konsultatsioonide kvaliteedi parandamiseks ei hõlma aga parlamendiliikmete esitatud seaduseelnõusid. Kuigi mõjuhinnangu koostamine on alates 2016. aastast seadusandliku protsessi kohustuslik etapp, põhineb seadusandlik sekkumine teaduslikul eksperdianalüüsil vaid väikese arvu eelnõude puhul. Selle probleemi lahendamiseks võtsid ametiasutused kohustuse alustada peamiste õigusaktide mõju järelhindamist, mille kohta valitsuskabinet võttis 3. detsembril 2020 vastu suunised. Lisaks on protsessi lahutamatu osa ka avalik konsultatsioon ja sidusrühmade tagasiside. Siiski puudub enamiku kavandatavate õigusakti eelnõude puhul teave avalike konsultatsioonide või parlamendiliikmete või valitsuse korraldatud arutelude kohta, mille eesmärk on teha kindlaks probleemid ja põhjused, miks seaduseelnõu vastu võetakse. Lisaks hõlmasid väga väheste seaduste vastuvõtmise põhjused mõne või kõigi sidusrühmade seisukohti kavandatud seaduseelnõude kohta. Jätkuvalt tekitab muret tava teha olulisi seadusandlikke muudatusi muude õigusaktide muutmise teel. Endiselt rakendatakse õigusloometehnikat, mis seisneb ühe õigusakti üleminekusätete kasutamises oluliste muudatuste tegemiseks teises, mitteseotud õigusaktis. See kinnitab õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes tõstatatud mureküsimusi, sest selliste muudatustega minnakse mööda avaliku konsulteerimise ja mõju hindamise nõuetest. Veel üks suundumus, mida nimetati õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes ja mis tekitab jätkuvalt muret, on õigusloometava, mille kohaselt võetakse rahvuskogu esimese ja teise lugemise vahelisel ajal tehtud muudatusettepanekud vastu ilma avaliku konsultatsioonita. COVID-19 pandeemiaga seotud hädaolukorra erikord kehtib endiselt. Pärast erakorralise seisukorra kehtestamist 13. märtsist kuni 13. maini 2020 võeti 12. mail 2020 vastu tervishoiuseaduse muudatus, millega loodi uus erakorraline kord („epideemiaga seotud hädaolukord“) . Valitsuskabinet otsustas 13. mail 2020 kuulutada terviseministri ettepanekul välja epideemiaga seotud erakorralise olukorra üheks kuuks, mida on korrapäraselt pikendatud ja mis kehtib ka praegu kuni [31. juulini 2021]. Uue erakorralise korra vaatas läbi konstitutsioonikohus, kes otsustas 23. juulil 2020, et see on põhiseadusega kooskõlas . Rahvuskogu võttis vastu eeskirjad, et tagada COVID-19 pandeemia ajal järjepidevus. Olukorraga kohanemiseks jätkas rahvuskogu oma korralist tööd ja võttis 6. novembril 2020 vastu eeskirjad, millega lisati täiskogu istungitel osalemise võimalus parlamendiliikmetele, kes on COVID-19 tõttu kohustuslikus isolatsioonis või karantiinis. 23. novembril 2020 vaidlustasid 54 parlamendiliiget nende eeskirjade põhiseadusele vastavuse konstitutsioonikohtus, kes leidis, et need on põhiseadusega kooskõlas. Riiklike inimõiguste kaitse asutuste rahalisi vahendeid ja inimressursse on suurendatud. Suurendatud on ombudsmani ja diskrimineerimisvastase kaitse komisjoni eelarvet. Bulgaaria ametiasutused teatasid, et eelarveprognoosis ajavahemikuks 2021–2023 nähakse ette mõlema asutuse personalieelarve suurendamine 10 %. Lisaks sellele nähakse eelarveprojektis ombudsmani institutsiooni suutlikkuse parandamiseks ette lisakulutused.

Valitsusväliste organisatsioonide välisrahastamise suuremat läbipaistvust käsitleva õigusakti eelnõuga ei ole edasi mindud. 3. juulil 2020 esitatud seaduseelnõu, mille eesmärk oli kehtestada mittetulundusühendustele uued kohustused, tekitas sidusrühmades muret seoses selle vastavusega ELi õigusele . Pärast 2020. aasta õigusriigi aruande avaldamist ei ole seaduseelnõu üle enam arutatud. Sellegipoolest on kodanikuühiskonna tegutsemisruum endiselt ahenenud ja mõnel juhul näib, et kodanikuühiskonna liikmetele avaldatakse survet laimukampaaniate, hirmutamise ja negatiivse narratiivi kaudu. 2020. aasta novembris sai Bulgaaria inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise raames mitu soovitust seoses vajadusega parandada kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ning võtta käsile hirmutamise ja ähvarduste probleem.



I lisa. Allikate loetelu tähestikulises järjekorras* * 2021. aasta õigusriigi aruannet käsitleva konsultatsiooni raames saadud vastuste loetelu on kättesaadav aadressil https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Bulgaaria annetajate foorum (2021), Bulgaaria annetajate foorumilt õigusriigi olukorda käsitleva 2021. aasta aruande koostamiseks saadud tagasiside. Bulgaaria Helsingi komitee (2021), Bulgaaria Helsingi komiteelt õigusriigi olukorda käsitleva 2021. aasta aruande koostamiseks saadud tagasiside. Bulgaaria kõrgeim kassatsioonikohus (2019), 2020. aasta aruanne. Bulgaaria kõrgeim kassatsioonikohus (2021), Bulgaaria kõrgeimalt kassatsioonikohtult õigusriigi olukorda käsitleva 2021. aasta aruande koostamiseks saadud tagasiside. Bulgaaria mittetulundusõiguse keskus (2021), Bulgaaria mittetulundusõiguse keskuselt õigusriigi olukorda käsitleva 2021. aasta aruande koostamiseks saadud tagasiside. Bulgaaria Vabariigi Rahvuskogu (2020), erakorralise seisukorra pikendamise otsus, 3. aprill 2020 ( https://www.parliament.bg/bg/desision/ID/157396 ). Bulgaaria Vabariigi Rahvuskogu (2020), otsus kuulutada välja erakorraline seisukord, 13. märts 2020 ( https://www.parliament.bg/bg/desision/ID/157374 ). Bulgaaria Vabariigi Rahvuskogu (2017), „Rules of organisation and procedure of the National Assembly“ ( https://www.parliament.bg/en/rulesoftheorganisations ). Bulgaaria Vabariigi valitsus (2021), Bulgaarialt õigusriigi olukorda käsitleva 2021. aasta aruande koostamiseks saadud teave. Bulgaaria Vabariigi valitsus (2021), „Проект на Национална стратегия за превенция и противодействие на корупцията (2021-2027)“ (Korruptsiooni ennetamise ja tõkestamise riiklik strateegia (2021–2027)) ( https://www.strategy.bg/PublicConsultations/View.aspx?lang=bg-BG&Id=5828 ). CEPEJ (2013), „Revised Guidelines on the Creation of Judicial Maps to Support Access to Justice within a Quality Judicial System“ ( https://rm.coe.int/european-commission-for-the-efficiency-of-justice-cepej-revised-guidel/168078c492 ). CEPEJ (2020), „Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States“. CIVICUS, „Monitor tracking civic space – Bulgaria“ ( https://monitor.civicus.org/country/bulgaria/ ). Euroopa kohtute haldamise nõukodade võrgustik (2019), „Independence and Accountability of the Judiciary – ENCJ Survey on the independence of judges“. Euroopa Komisjon (2020), „2020. aasta aruanne õigusriigi kohta. Õigusriigi olukord Euroopa Liidus“. Euroopa Komisjon (2021), „ELi õigusemõistmise tulemustabel“.

Euroopa Komisjon, Euroopa Pettustevastane Amet, „OLAF recommends recovery of nearly €6 million after alleged abuse of power at Bulgarian ministry“, ELi pressiteade nr 04/2021 ( https://ec.europa.eu/anti-fraud/media-corner/news/01-02-2021/olaf-recommends-recovery-nearly-eu6-million-after-alleged-abuse-power_en ). Euroopa Komisjon (2019), komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule Bulgaarias koostöö- ja jälgimiskorra raames saavutatud edusammude kohta (COM(2019) 498). Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik Soome (2019), „Presidency Report“ ( https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14856-2019-INIT/en/pdf ). Euroopa Liidu Nõukogu (2017), nõukogu järeldused koostöö- ja jälgimiskorra kohta ( https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15587-2017-INIT/et/pdf ). Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (2020), „Coronavirus COVID-19 outbreak in the EU Fundamental Rights Implications“ ( https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/bulgaria-report-covid-19-april-2020_en.pdf ). Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (2021), „Legal environment and space of civil society organisations in supporting fundamental rights in Bulgaria“. Euroopa Nõukogu, ajakirjanduse kaitse ja ajakirjanike turvalisuse edendamise platvorm ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/bulgaria ). Euroopa Nõukogu ministrite komitee, „Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities“. Euroopa Nõukogu ministrite komitee (2019), otsus CM/Notes/1362/H46-6. Euroopa Nõukogu ministrite komitee (2020), otsus CM/Del/Dec(2020)1377bis/H46-9. Euroopa Nõukogu ministrite komitee (2021), otsus CM/Notes/1398/H46-6 (9.–11. märts) ( https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=0900001680a1abfa ). Euroopa Nõukogu ministrite komitee (2019), vaheresolutsioon, CM/ResDH(2019)367. Euroopa Nõukogu, Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste täitmise osakond (2021), memorandum H/Exec(2021)9. Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon (2019), „Bulgaria – Opinion on draft amendments to the Criminal Procedure Code and the Judicial System Act, concerning criminal investigations against top magistrates“ (CDL-AD(2019)031). Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon (2017), „Bulgaria – Opinion on the judicial system act“ (CDL-AD(2017)018). Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon (2020), „Bulgaria – Urgent interim opinion on the draft new constitution opinion“ (CDL-AD(2020)035). Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon (2020), „Poland – Joint Urgent Opinion of the Venice Commission and the Directorate General of Human Rights and Rule of Law (DGI) of the Council of Europe on amendments to the Law on the Common courts, the Law on the Supreme court and some other Laws“, (CDL-AD(2020)017). Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjon (2010), „Report on the Independence of the Judicial System Part I: The Independence of Judges“ (CDL-AD(2010)004). Euroopa Parlament (2020), resolutsioon õigusriigi ja põhiõiguste kohta Bulgaarias (2020/2793(RSP), 2020.

Euroopa Parlament, „Member states must stop selling EU passports immediately, MEPs demand“, pressiteade, 22. oktoober 2020. ( https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20201016IPR89564/member-states-must-stop-selling-eu-passports-immediately-meps-demand ). GRECO (2015), neljas hindamisvoor – Evaluation report on Bulgaria on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors ( https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=09000016806c983f ). Kohtuotsus, Euroopa Liidu Kohus, 18. juuni 2020, komisjon vs. Ungari, C-78/18. Kohtuotsus, Euroopa Inimõiguste Kohus, 5. veebruar 2010, Kolevi vs. Bulgaaria. Kommunikatsiooni peadirektoraat (2019), „Eurobaromeetri kiiruuring 482: ettevõtete suhtumine korruptsiooni ELis“. Kommunikatsiooni peadirektoraat (2020), „Eurobaromeetri eriuuring 502: korruptsioon“. Konstitutsioonikohus, 2020. aasta kohtuasi nr 15 – http://www.constcourt.bg/bg/Cases/Details/585 . Konstitutsioonikohus, 2021. aasta otsus nr 6, mis käsitleb 2020. aasta kohtuasja nr 15. http://www.constcourt.bg/bg/Acts/GetHtmlContent/96c8d204-d2eb-4785-beac-7133ed3b6cd2 Kõrgema advokaatide nõukogu kriitika kohtute võrgustiku reformi kohta – https://www.vas.bg/bg/a/predlozheniyata-za-reforma-na-sdebnata-karta . Kõrgeima kassatsioonikohtu pressiteade riikliku kohtuhalduse instituudi kohta – http://www.vks.bg/novini/nip.html . Magistrats Européens pour la Démocratie et les Libertés (2021), organisatsioonilt Magistrats Européens pour la Démocratie et les Libertés õigusriigi olukorda käsitleva 2021. aasta aruande koostamiseks saadud tagasiside. Meedia mitmekesisuse ja meediavabaduse keskus (2021), „Media pluralism monitor 2021 – Report on Bulgaria“. Piirideta Reporterid – Bulgaaria ( https://rsf.org/en/bulgaria ). Pressiteade kõrgemale kohtute nõukojale saadetud avaliku kirja kohta seoses kohtute võrgustiku reformiks valitud mudeliga, millele kirjutas alla 500 kohtunikku. – https://news.lex.bg/564 . Rahandusministeerium (2019), „National Development Programme Bulgaria 2030“ ( https://www.minfin.bg/upload/46720/National%2BDevelopment%2BProgramme%2BBULGARIA%2B2030.pdf ). Riiklik parlamendiuuringute keskus, „Изследване на законодателната дейност на 44-то Народно събрание“ (rahvuskogu õigusloomealase tegevuse uurimine). SA Bulgaaria Õigusalgatuste Instituut (2021), SA Bulgaaria Õigusalgatuste Instituudilt õigusriigi olukorda käsitleva 2021. aasta aruande koostamiseks saadud teave. Transparency International (2021), „Korruptsiooni tajumise indeks 2020“. Turumajandusinstituut (2021), „Командироване на магистрати или кадруване тихомълком?“ (Kohtunike lähetuste uurimine) ( https://ime.bg/bg/articles/komandirovane-na-magistrati-ili-kadruvane-tihomylkom/#ixzz6pUEALbxu ). USA rahandusministeerium (2021), „Specially designated nationals list update“, 2. juuni 2021 ( https://home.treasury.gov/policy-issues/financial-sanctions/recent-actions/20210602 ).

Valitsuskabinet (2020), „Ръководство за извършване на последваща оценка на въздействието (juhised mõju järelhindamiseks). ( https://www.strategy.bg/Publications/View.aspx?lang=bg-BG&categoryId=&Id=320&y=&m=&d ). ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Euroopa piirkondlik büroo (2021), ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Euroopa piirkondlikult büroolt õigusriigi olukorda käsitleva 2021. aasta aruande koostamiseks saadud tagasiside. II lisa. Bulgaaria riigikülastus Komisjoni talitused korraldasid 2021. aasta märtsis virtuaalsed kohtumised järgmiste asutuste ja organisatsioonidega: ·teabe kättesaadavuse programm ·halduse ajakohastamise direktoraat ·korruptsioonivastane nõukogu ·SA Korruptsioonivastane Fond ·Euroopa Ajakirjanike Ühendus – Bulgaaria ·Bulgaaria prokuröride ühendus ·audiovisuaalmeedia teenuseid reguleeriv asutus – elektroonilise meedia nõukogu ·Bulgaaria Õigusalgatuste Instituut ·Bulgaaria kohtunike ühendus ·demokraatiauuringute keskus ·korruptsioonivastase võitluse ja ebaseaduslikult omandatud vara konfiskeerimise komisjon ·For the truth project ·kõrgema kohtute nõukoja inspektsioon

·turumajandusinstituut ·kultuuriministeerium ·siseministeerium ·justiitsministeerium ·riiklik ajakirjanduseetika nõukogu ·peaprokuröri kantselei ·Sofia advokatuur ·kriminaalasjade erikohus ·eriprokuratuur ·kõrgem advokaatide nõukogu ·kõrgeim kassatsioonikohus ·kõrgem kohtute nõukoda ·Bulgaaria kirjastajate liit * Komisjon arutas õigusriigi üldküsimusi ka mitmel kohtumisel järgmiste organisatsioonidega: ·Amnesty International ·reproduktiivõiguste keskus ·CIVICUS ·Euroopa kodanikuvabaduste liit ·Civil Society Europe

·Euroopa kirikute konverents ·EuroCommerce ·Euroopa mittetulundusõiguse keskus ·Euroopa ajakirjandus- ja meediavabaduse keskus ·Euroopa kodanike foorum ·Euroopa Ajakirjanike Liit ·Euroopa partnerlus demokraatia nimel ·Euroopa Noortefoorum ·Front Line Defenders ·Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·ILGA-Europe ·Rahvusvaheline Juristide Komisjon ·Rahvusvaheline Inimõiguste Föderatsioon ·Rahvusvahelise Pereplaneerimise Föderatsiooni Euroopa võrgustik (IPPF EN) ·International Press Institute ·Netherlands Helsinki Committee ·Open Society European Policy Institute ·Philanthropy Advocacy ·Protection International