[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 16.11.2010

KOM(2010) 624 lõplik

2010/0312 (COD)

Ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse hindamismehhanism Schengeni acquis ’ kohaldamise kontrollimiseks

SELETUSKIRI

1. Ettepaneku taust

- Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Kavandatud määruse eesmärk on luua õigusraamistik Schengeni acquis ’ nõuetekohase kohaldamise hindamiseks. Hindamismehhanism eesmärk on anda liikmesriikidele vastastikune kindlustunne, et sisepiirideta ala toimimiseks vajalikke meetmeid suudetakse kohaldada tulemuslikult ja tõhusalt.

Uue mehhanismi üldeesmärk on tagada Schengeni acquis ’ läbipaistev, tõhus ja järjekindel rakendamine, kajastades neid muudatusi õiguslikus olukorras, mis tekkisid pärast Schengeni acquis ’ integreerimist Euroopa Liidu raamistikku.

Justiits- ja siseasju hõlmavas 2004. aasta Haagi programmis kutsuti komisjoni üles „ esitama kohe pärast sisepiiridel kontrolli kaotamist ettepaneku olemasoleva Schengeni hindamismehhanismi täiendamiseks järelevalvemehhanismiga, mis tagab liikmesriikide ekspertide täieliku kaasamise ja sealhulgas nende õiguse teostada etteteatamata kontrollimisi .”

Vastuseks sellele üleskutsele ning Schengeni hindamismehhanismi EÜ õigustikku inkorporeerimiseks ja kehtivas süsteemis esinevate puuduste kõrvaldamiseks võttis komisjon 2009. aasta märtsis vastu kaks Schengeni hindamismehhanismi käitlevate ettepanekut[1]. Selleks et luua kogu Schengeni koostööd hõlmav sidus õigusraamistik, tuli vastu võtta kaks õigusakti – „esimese samba” määrus ja „kolmanda samba” otsus. Euroopa Parlament lükkas 2009. aasta oktoobris ettepanekud tagasi põhjendusega, et komisjon oleks pidanud ta kaasama kaasotsustusmenetluse raames.

Pärast Lissaboni lepingu jõustumist osutus „kolmanda samba” kohane ettepanek aegunuks ja see võeti 2009. aasta detsembri koondteatisega[2] tagasi.

2009. aasta detsembris Euroopa Ülemkogus vastuvõetud Stockholmi programmis[3] leitakse, et „Schengeni ala hindamine on jätkuvalt võtmetähtsusega ning et seda tuleks parandada, tugevdades kõnealuses valdkonnas Frontexi rolli”.

Eeltoodut silmas pidades võetakse nüüd tagasi ka teine esialgne ettepanek („esimese samba” määrus) ning esitatakse uus.

Uues ettepanekus arvestatakse 2009. aasta märtsis nõukogus peetud arutelude tulemusi. Eeskätt tehakse ettepanek suurendada liikmesriikide rolli hindamismehhanismis, et tugevdada vastastikust usaldust ning suurendada mehhanismi rakendamise paindlikkust. Ettepanekut kavatsetakse arutada kaasotsustusmenetluse raames koos Euroopa Parlamendiga, kes on õigus- ja siseküsimuste valdkonna täieõiguslik liige. Läbipaistvuse suurendamiseks esitatakse nõukogule ja parlamendile korrapäraselt aruandeid läbiviidud hindamistest, neist tehtud järeldustest ja liikmesriikide võetavatest järelmeetmetest.

- Üldine taust

Schengeni acquis ’ga loodud sisepiirideta ala – Schengeni ala – arendasid 1980. aastate lõpus ja 1990. aastate alguses valitsustevahelise raamistiku alusel välja liikmesriigid, kes soovisid kaotada kontrolli sisepiiridel ja rakendada selleks kaasnevaid meetmeid, nagu ühised eeskirjad kontrolli kohta välispiiridel, ühine viisapoliitika, politsei- ja õigusalane koostöö ning Schengeni infosüsteemi (SIS) loomine. Kontrolli sisepiiridel ei olnud võimalik kaotada ühenduse raamistikus, sest liikmesriigid ei suutnud kokku leppida vajaduses kaotada selline kontroll, et saavutada isikute vaba liikumine (EÜ asutamislepingu artikkel 14). Aastate jooksul ühinesid Schengeni alaga siiski kõik tolleaegsed liikmesriigid, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa.

Schengeni acquis ’ muutus Euroopa Liidu raamistiku osaks Amsterdami lepingu jõustumisega 1999. aastal[4].

Schengeni ala tugineb liikmesriikide vastastikusele usaldusele üksteise vastu, et suudetakse täielikult rakendada kaasnevaid meetmeid, mis võimaldavad kaotada kontrolli sisepiiridel. Nii näiteks ei teosta liikmesriigid kontrolli välispiiridel mitte ainult enda huvide kaitseks, vaid ka kõigi teiste liikmesriikide nimel, kuhu Schengeni ala välispiiri ületanud inimesed võivad liikuda.

Selleks et võita ja säilitada vastastikust usaldust, asutasid Schengeni liikmesriigid 1998. aastal alalise komitee. Komitee volitused on sätestatud Schengeni täitevkomitee otsuses (SCH/Com-ex (98) 26 def) ja need koosnevad kahest erinevast ülesandest:

1. kontrollida, kas Schengeni alaga ühineda soovivad liikmesriigid täidavad kõiki Schengeni acquis ’ kohaldamise (st piirikontrolli kaotamise) eeltingimusi (jõustamine);

2. kontrollida, kas Schengeni acquis ’d rakendavad liikmesriigid kohaldavad seda nõuetekohaselt (rakendamine).

Schengeni acquis ’s eristatakse seega „jõustamist” ja „rakendamist”. Seepärast tuleb enne Schengeni acquis ’ jõustamist kontrollida, kas vastastikuse usalduse tingimused on täidetud. Seejärel tuleb vastastikuse usalduse säilitamiseks kontrollida Schengeni acquis ’ nõuetekohast rakendamist. Schengeni valitsustevahelises etapis kasutati Schengeni acquis ’ nõuetekohase rakendamise kontrollimiseks erisätteid.

Schengeni acquis integreeriti Euroopa Liidu raamistikku ilma seda uuendamata. Alaline komitee ja talle 1998. aastal antud volitused võeti seega ilma muudatusteta üle, välja arvatud asjaolu, et alaline komitee muutus nõukogu Schengeni hindamise töörühmaks (SCH-EVAL).

Schengeni hindamine on oma valitsustevahelise olemuse tõttu olnud ja on ka edaspidi täielikult liikmesriikide ülesanne, milles komisjon osaleb vaatlejana. Volituste esimese osa jaoks on see endiselt loogiline lähenemisviis, sest ei ELi ega justiits- ja siseküsimusi käsitlevas õigustikus ei eristata „jõustamist” ja „rakendamist” samal viisil. Lisaks tuleks märkida, et ELi 2004. ja 2007. aasta laienemiste puhul oli sisepiiridel kontrolli kaotamise ja Schengeni acquis ’ täieliku kohaldamise otsustamismenetlus ette nähtud ühinemislepingutes ehk esmases õiguses. Ühinemisaktidega nähti ette nõukogu otsuse vastuvõtmine pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga. Komisjoni algatusõigust ette ei nähtud.

Samas ei ole kõnealune lähenemisviis otstarbekas volituste teise osa jaoks. Juba Schengeni acquis ’ integreerimise ajal teatas komisjon, et „ta on seisukohal, et täitevkomitee otsuse (Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni alalise komitee moodustamine (SCH/Com-ex (98) 26 def, 16.9.1998)) integreerimine liidu raamistikku ei mõjuta mingil viisil tema aluslepingutest tulenevaid volitusi ja eriti tema vastutust aluslepingute täitmise järelevalve eest.”

Kuna enne jõustamist korraldatav hindamine on liikmesriikide jaoks vastastikuse usalduse võitmise seisukohast äärmiselt oluline, on mõistlik jätta asjaomane vastutus liikmesriikidele. Komisjon osaleb täieõiguslikult ka edaspidi kõnealustel hindamistel vaatlejana.

Kahe pädevuse olemasolu kajastab vaid institutsionaalsete raamistike erinevust ning ei põhjusta erinevate hindamisstandardite kasutamist. Nõukogu võib ka otsustada, et kasutab loodavat struktuuri liikmesriikide hindamiseks enne sisepiirikontrolli kaotamist.

- Schengeni acquis ’ nõuetekohase kohaldamise hindamist on vaja täiustada

Alates 1999. aastast on liikmesriikide ja komisjoni vahel toimunud mitu Schengeni hindamismehhanismi tõhustamise alast arutelu, milles on eriti käsitletud volituste teist osa, nimelt Schengeni acquis ’ nõuetekohase kohaldamise kontrollimist pärast kontrolli kaotamist sisepiiridel. Tuvastatud on järgmised peamised puudused:

1. kehtiv hindamismehhanism on puudulik. Eeskirjad hindamiste järjepidevuse ja sageduse kohta ei ole selged. Etteteatamata kohapealseid kontrollkäike ei tehta;

2. vaja on välja töötada metoodika prioriteetide määramiseks riskianalüüsi alusel;

3. hindamisel tuleb tagada püsivalt hea kvaliteediga eksperdiarvamuste olemasolu. Hindamisel osalevatel ekspertidel peaksid olema piisavad õigusalased teadmised ja praktilised kogemused. Tõhusa hindamise seisukohalt võib olla olulise tähtsusega igast liikmesriigist saadetud eksperdi osalemine igal kohapealsel kontrollkäigul. Kindlaks tuleb määrata, mitu eksperti igal kontrollkäigul osaleb;

4. täiustada on vaja järelhindamismehhanismi, mille raames hinnatakse kohapealse kontrollkäigu järel antud soovituste arvessevõtmist, sest puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmed ja puuduste kõrvaldamise ajakava erinevad liikmesriigiti;

5. olemasolev hindamissüsteem ei kajasta komisjoni kui aluslepingute täitmise järelevalvaja institutsionaalset vastutust.

Allpool on esitatud ettepanekud kehtiva mehhanismi puuduste kõrvaldamiseks.

Hindamismeetod ja Frontexi roll

Ettepaneku kohaselt kehtestatakse nii etteteatatud kui ka etteteatamata kohapealsete kontrollkäikude mitmeaastased ja aastaprogrammid. Selleks et tagada Schengeni acquis ’ üldine nõuetekohane kohaldamine, jätkatakse liikmesriikide korrapärast hindamist. Hinnata võidakse kõiki Schengeni acquis ’ koostisosi.

Selline hindamine võib tugineda küsimustike vastustele, kohapealsetele kontrollkäikudele või mõlemale.

Viimastel aastatel ei ole liikmesriigid pidanud vajalikuks teostada kohapealseid hindamisi seoses õigusalase koostööga kriminaalasjades ning relvade ja uimastite salakaubanduse vastases võitluses. Kohapealsed hindamised ei ole sageli hõlmanud ka isikuandmete kaitset.

Ometi ei piirdu kohapealsed kontrollkäigud välispiiride ja viisadega, vaid need võivad hõlmata kõiki Schengeni acquis ’ osasid, mis sisaldavad sätteid kontrolli kaotamise kohta sisepiiridel. Mis puutub võitlusse relvade salakaubandusega, siis Schengeni acquis ’ integreerimisel ELi raamistikku asendati Schengeni acquis ’ asjaomased sätted nõukogu 18. juuni 1991. aasta direktiiviga 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta[5]. Direktiivi nõuetekohase ülevõtmise kontrollimine tehti kooskõlas aluslepinguga komisjoni ülesandeks. Kuna liikmesriigid ei ole pidanud vajalikuks teha kohapealseid hindamisi, ei ole direktiivi nõuetekohase ülevõtmise kontrollimist vaja käesolevasse ettepanekusse lisada.

Pealegi juhul, kui kehtivas ELi õigusaktis on juba ette nähtud mõne hindamise läbiviimine, on vaja hinnata Schengeni acquis ’ kohaldamist, mitte aga teha täiendavat hindamist käesoleva mehhanismi raames.

Isikuandmete kaitse kuulub küll Schengeni acquis ’ koosseisu, kuid seda kohaldatakse kõikides poliitikavaldkondades, mistõttu sünergia ärakasutamiseks tuleks hindamisel keskenduda SISis olevate isikuandmete kaitsele ja hindamine läbi viia SISi hindamise raames.

Konkreetse vajaduse kohapealsete kontrollkäikude järele määrab kindlaks komisjon pärast seda, kui on küsinud liikmesriikidelt nõu, võttes arvesse muudatusi asjaomaste liikmesriikide õigusaktides, menetlustes või töökorralduses ning Frontexi riskianalüüsi välispiiride ja viisade vallas.

Lisaks võib aastaprogrammidesse vajaduse korral lisada temaatilisi ja piirkondlikke hindamisi.

Lisaks korrapärastele hindamistele võib teha etteteatamata kontrollkäike, tuginedes Frontexi riskianalüüsile või muule allikale, kus viidatakse vajadusele teostada sellist liiki kontrolli.

Nii mitmeaastaseid kui ka aastaprogramme võib vajaduse korral kohandada.

Liikmesriikide eksperdiarvamused

Liikmesriikide eksperdid kaasatakse ka ELi õiguse nõuetekohase kohaldamise kontrollimisse muudes valdkondades, näiteks lennundus- ja meresõiduohutuse vallas. Kuna sisepiiridel kontrolli kaotamist võimaldavate kaasnevate meetmete nõuetekohane rakendamine on liikmesriikide sisejulgeoleku seisukohalt äärmiselt tähtis, jääb liikmesriikide ekspertide roll hindamisprotsessis väga oluliseks. Liikmesriikide eksperdid osalevad nii etteteatatud kui ka etteteatamata kontrollkäikudel ning annavad komisjonile nõu mitmeaastase ja iga-aastase hindamisprogrammi koostamisel, kohepealse kontrollimise käigus ning aruannete koostamisel ja komiteemenetluse raames järelmeetmete võtmisel. Selleks et kindlustada kvaliteetsed eksperdiarvamused, peavad liikmesriigid tagama, et ekspertidel oleks asjakohane kvalifikatsioon, sealhulgas põhjalikud teoreetilised teadmised ja praktilised kogemused valdkondades, mida hindamine hõlmab, ning põhjalikud teadmised kohapealse kontrollkäigu põhimõtetest, korrast ja meetoditest.

Asjaomased asutused (nt Frontex) peaksid pakkuma asjakohast koolitust ja liikmesriikidele tuleks teha kättesaadavaks rahalised vahendid Schengeni acquis ’ hindamise alase erikoolituse jaoks (nt Välispiirifondi eeskirjade kohaselt võetavate prioriteetsete liidu meetmete alane koolitus)[6].

Arvestades vajadust vähendada osalevate ekspertide arvu, et tagada tõhus kohapealne hindamine, ei tohiks etteteatatud kontrollkäigul osalevate ekspertide arv ületada kaheksat. Arvestades, et etteteatamata kontrollkäikude puhul võib ekspertidel neil osalemine lühikese etteteatamisaja tõttu olla keerulisem, ei tohiks sellistel kontrollkäikudel osalevate ekspertide arv ületada kuut.

Selliste meetmete nõuetekohane rakendamine, millega tagatakse isikute vaba liikumine kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 26, ei mõjuta teiste liikmesriikide sisejulgeolekut, mistõttu kontrolli kaotamise sisepiiridel saab täielikult teha komisjoni ülesandeks. Tuleb lisada, et sisepiiridel kontrolli kaotamise hindamist ei ole reguleeritud valitsustevahelise volitusega.

Hindamise järelmeetmed

Selleks et tõhusalt käsitleda tuvastatud puudusi, tuleks aruande iga järeldus liigitada ühte kolmest kategooriast: nõuetele vastav; nõuetele vastav, aga vaja täiustada; ei vasta nõuetele. Asjaomane liikmesriik peaks oma selgitused aruande kohta esitama kahe nädala jooksul ja tegevuskava puuduste kõrvaldamiseks ühe kuu jooksul pärast aruande kinnitamist. Liikmesriigil on kohustus anda kuue kuu jooksul aru oma tegevuskava rakendamisest. Olenevalt tuvastatud puudustest võib kavandada ja teha etteteatatud või etteteatamata kohapealseid kontrollkäike, et kontrollida tegevuskava nõuetekohast rakendamist. Tõsiste puuduste korral peab komisjon sellest viivitamata teavitama nõukogu.

Eespool nimetatu ei piira komisjoni õigust algatada rikkumismenetlus hindamise mis tahes etapis. Liikmesriik võib rikkuda Schengeni acquis ’d, kui ta näiteks ei luba riiki isikuid, kellel on teise liikmesriigi välja antud kehtiv Schengeni viisa. Sellisel juhul ei ole ohus liikmesriigi sisejulgeolek, küll aga rikub liikmesriik liidu õigust.

Schengeni acquis ’ integreerimine Euroopa Liidu raamistikku

Arvestades aluslepingust tulenevaid komisjoni ülesandeid, on oluline, et komisjonile kuuluks juhtroll selles Schengeni hindamisprotsessis, millega hinnatakse Schengeni acquis ’ nõuetekohast kohaldamist pärast kontrolli kaotamist sisepiiridel. Selleks et suuta kontrollida Schengeni acquis ’ rakendamist kohapeal ja säilitada liikmesriikide vastastikune usaldus, on ka liikmesriikide eksperdiarvamused olulised.

Liikmesriikide ekspertide osalemisega seotud kulud kaetakse ELi eelarvest.

- Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Täitevkomitee otsus „Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni alalise komitee moodustamine” (SCH/Com-ex (98) 26 def, 16.9.1998).

- Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

Ettepanek on kooskõlas Euroopa Liidu kehtivate tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega, eelkõige eesmärgiga luua ja säilitada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala.

2. Konsulteerimine huvitatud isikutega

Selleks et muuta Schengeni hindamismehhanism senisest tõhusamaks, on alates 1999. aastast peetud nõukogu Schengeni hindamise töörühmas mitu arutelu. Näiteks otsustas töörühm piirata hindamises osalevate ekspertide arvu. Ometi ei ole see kokkulepe õiguslikult siduv ja seega on igal liikmesriigil õigus saata oma ekspert hindamise eesmärgil tehtavale kontrollkäigule. See muudab selliste kontrollkäikude sujuva läbiviimise tagamise sageli keeruliseks. Lisaks on arutatud hindamiste sagedust ja metoodikat.

2008. aasta aprillis korraldas komisjon ekspertide kohtumise. Liikmesriigid leppisid kokku komisjoni tuvastatud puuduste hindamises. Kuigi liikmesriigid tunnistasid vajadust muuta kehtivat mehhanismi, kahtlesid mõned osalejad komisjoni institutsioonilises rollis uues Schengeni hindamismehhanismis.

Nõukogu töörühm arutas 2009. aasta märtsi ettepanekuid kolmel üldsuunitlusega ja kolmel temaatilisel koosolekul[7]. Euroopa Parlament lükkas 20. oktoobril 2009 ettepanekud tagasi,[8] väites et komisjon oleks pidanud ta otsustamisse kaasama kaasotsustusmenetluse raames. Sellest möödunud aja jooksul on Schengeni hindamise töörühm tegelenud töömeetodite täiustamisega. Uue ettepaneku puhul on arvestatud nõukogus ja Euroopa Parlamendis 2009. aasta märtsi ettepanekute kohta peetud arutelude tulemusi.

3. Ettepaneku õiguslik külg

- Kavandatud meetmete kokkuvõte

Õigusaktiga nähakse ette uus Schengeni hindamismehhanism, et tagada Schengeni acquis ’ läbipaistev, tõhus ja järjekindel rakendamine. Samuti kajastatakse õigusaktis selliseid muudatusi õiguslikus olukorras, mis tekkisid pärast Schengeni acquis ’ integreerimist Euroopa Liidu raamistikku.

- Õiguslik alus

- Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 77 lõike 2 punkt e.Artiklis 77 on sätestatud kontrolli kaotamine sisepiiridel kui Euroopa Liidu isikute vaba liikumise ala lõppeesmärk vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 26. Sisepiiridel kontrolli kaotamisega koos tuleb võtta meetmeid välispiiri, viisapoliitika, Schengeni infosüsteemi, isikuandmete kaitse, politseikoostöö, kriminaalasjades tehtava õiguskoostöö ja uimastipoliitika valdkonnas. Nende meetmete õige rakendamine võimaldab sisepiirikontrollita alal toimida. Meetmete nõuetekohase kohaldamise hindamine aitab seega täita poliitilist lõppeesmärki – tagada sisepiirikontrollita ala toimimine.

- Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõte

Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele on kavandatud määruse eesmärki, nimelt tõhustada olemasolevat Schengeni hindamismehhanismi, mis on praegu nõukogu ülesanne, võimalik saavutada ainult ELi tasandil.

Käesolev ettepanek, millega piiratakse hindamistes osalevate ekspertide arvu ja tõhustatakse praegust korda, on esitatud kehtivas raamistikus. Käesolev ettepanek ei lähe oma eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

- Õigusakti valik

Kuna hindamismehhanismi eesmärk on tagada ühenduse õiguse nõuetekohane kohaldamine, ei saa liikmesriikidelt selle ülevõtmiseks riiklikusse õigusesse eeldada meetmete võtmist. Seetõttu on õigusakti liigiks valitud määrus.

4. Mõju eelarvele

Käesolevale ettepanekule on lisatud täidetud finantsselgituse vorm. Komisjonile, kes vastutab uue Schengeni hindamismehhanismi eest, tuleb eraldada piisavad inimressursid ja rahalised vahendid. Samuti hüvitatakse liikmesriikide ekspertidega seotud kulud.

5. Täiendav teave

Aluslepingutele lisatud protokollide ja ELi mittekuuluvate riikidega sõlmitud assotsieerimislepingute mõju

Kavandatava määruse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotis. Seetõttu kohaldatakse Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani seisukohta käsitlevates protokollides ning Schengeni protokollis sätestatud muutuvat geomeetria süsteemi.

Käesolev ettepanek põhineb Schengeni acquis ’l. Seega tuleb arvesse võtta järgmist mõju protokollidele.

Ühendkuningriik ja Iirimaa . Käesolevas ettepanekus esitatakse sisepiirikontrollita ala toimimiseks vajalik hindamismehhanism, milles Ühendkuningriik ja Iirimaa vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes) ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes) ei osale. Seepärast ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.

Taani . Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt ei osale Taani nõukogus Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohaste meetmete võtmisel, välja arvatud „meetmed, mis määravad kindlaks kolmandad riigid, kelle kodanikel peab olema viisa liikmesriikide välispiiride ületamiseks, või ühtse viisavormiga seotud meetmed”.

Käesolev ettepanek põhineb Schengeni acquis ’l. Protokolli artikli 4 kohaselt otsustab Taani kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on teinud Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise alusel otsuse Schengeni acquis ’ sätetel põhineva ettepaneku või algatuse kohta, kas ta rakendab seda otsust oma siseriiklikus õiguses.

Schengeni acquis ’l põhinevate õigusaktide rakendamise kaheetapilise menetluse mõju Bulgaariale, Küprosele ja Rumeeniale.

2003. aasta ühinemisakti[9] artikli 3 lõikes 1 ning 2005. aasta ühinemisakti[10] artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et Schengeni acquis ’ sätted ning Schengeni acquis ’l põhinevad või sellega muul viisil seotud aktid, mis on loetletud 2003. aasta ühinemisakti I lisas ja 2005. aasta ühinemisakti II lisas, on asjaomaste liikmesriikide suhtes siduvad ja kohaldatavad alates ühinemiskuupäevast. Sätted ja aktid, millele ei ole lisades viidatud, on nendele liikmesriikidele alates ühinemiskuupäevast küll siduvad, kuid neid kohaldatakse kõnealustes riikides ainult vastavalt sellekohasele nõukogu otsusele, mis on vastu võetud asjaomaste artiklite kohaselt.

Tegemist on kaheetapilise rakendusmenetlusega, kus teatavad Schengeni acquis ’ sätted on siduvad ja kohaldatavad alates liiduga ühinemise kuupäevast, kuid teised, eelkõige need, mis on lahutamatult seotud kontrolli kaotamisega sisepiiridel, on siduvad alates ühinemiskuupäevast, kusjuures neid kohaldatakse uutes liikmesriikides ainult pärast sellekohase nõukogu otsuse vastuvõtmist.

Osutatud nõukogu otsusega täpsustatakse, kuidas tagatakse Schengeni acquis ’ nõuetekohane kohaldamine pärast kontrolli kaotamist sisepiiridel.

Norra ja Island . Norra ja Islandi puhul arendatakse käesoleva ettepanekuga edasi Schengeni acquis ’ sätteid vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingule, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega[11].

Šveits . Šveitsi puhul kujutavad käesolevad ettepanekud endast Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[12] tähenduses.

Liechtenstein . Liechtensteini puhul arendatakse käesoleva ettepanekuga edasi Schengeni acquis ’ sätteid Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega)[13] tähenduses.

2010/0312 (COD)

Ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse hindamismehhanism Schengeni acquis ’ kohaldamise kontrollimiseks

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkti e,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele,

toimides aluslepingu artiklis 294 sätestatud korras

ning arvestades järgmist:

(1) Sisepiirikontrollita Schengeni ala toimimine sõltub sellest, kui tõhusalt ja tulemuslikult liikmesriigid kohaldavad kaasnevaid meetmeid välispiiride, viisapoliitika, Schengeni infosüsteemi ja isikuandmetee kaitse, politseikoostöö, kriminaalasjades tehtava õiguskoostöö ja uimastipoliitika valdkonnas.

(2) Täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsusega[14] loodi alaline Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee. Alalisele komiteele anti volitused esmalt teha kindlaks, kas kandidaatriigis on kõik eeltingimused kontrolli kaotamiseks sisepiiridel täidetud, ning seejärel tagada, et Schengeni acquis ’d juba täies mahus rakendavad riigid kohaldavad seda nõuetekohaselt.

(3) Selleks et tagada ühtsed kõrged standardid Schengeni acquis ’ kohaldamiseks praktikas ja säilitada sisepiirikontrollita ala moodustavate liikmesriikide sügav vastastikune usaldus, on vaja konkreetset hindamismehhanismi Schengeni acquis ’ kohaldamise kontrollimiseks. Selline mehhanism peaks tuginema komisjoni ja osutatud liikmesriikide tihedale koostööle.

(4) Haagi programmis[15] kutsuti komisjoni üles „esitama kohe pärast sisepiiridel kontrolli kaotamist ettepaneku olemasoleva Schengeni hindamismehhanismi täiendamiseks järelevalvemehhanismiga, mis tagab liikmesriikide ekspertide täieliku kaasamise ja sealhulgas nende õiguse teostada etteteatamata kontrollimisi.”

(5) Stockholmi programmis[16] leitakse, et „Schengeni ala hindamine on jätkuvalt võtmetähtsusega ning et seda tuleks parandada, tugevdades kõnealuses valdkonnas Frontexi rolli”.

(6) Seega tuleks 1998. aastal loodud hindamismehhanism seoses alalisele komiteele antud volituste teise osaga läbi vaadata. Alalisele komiteele antud volituste esimese osa kohaldamist, nagu see on kehtestatud 16. septembri 1998. aasta otsuse I osas, tuleks jätkata.

(7) Varasemate hindamiste raames saadud kogemused näitavad vajadust säilitada ühtne hindamismehhanism, mis hõlmab kõiki Schengeni acquis ’ valdkondi, välja arvatud neid, mille puhul konkreetne hindamismehhanism on ettenähtud muude ELi õigusaktidega.

(8) Liikmesriigid peaksid hindamisprotsessis igakülgselt osalema. Käesoleva määruse rakendusmeetmed tuleks vastu võtta vastavalt korralduskomitee menetlusele, mis on sätestatud nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) artiklis 4.

(9) Hindamismehhanismi raames tuleks kehtestada läbipaistvad, tõhusad ja selged eeskirjad hindamismeetodite, kohapealseteks kontrollkäikudeks kõrgelt kvalifitseeritud ekspertide kasutamise ja hindamiste järelduste arvessevõtmise kohta. Metoodika raames tuleks lisaks etteteatatud kohapealsetele kontrollkäikudele ette näha etteteatamata kohapealsed kontrollkäigud, eelkõige piirikontrolli ja viisade valdkonnas.

(10) Hindamismehhanism peaks hõlmama ka selliste õigusaktide kontrollimist, millega reguleeritakse kontrolli kaotamist sisepiiridel ja kontrolli liikmesriigi territooriumil. Võttes arvesse osutatud õigusaktide eripära, mis ei mõjuta liikmesriikide sisejulgeolekut, tuleks asjaomased kohapealsed kontrollkäigud teha ainult komisjoni ülesandeks.

(11) Hindamisel tuleks erilist tähelepanu pöörata sellele, kuidas Schengeni acquis ’ kohaldamisel arvestatakse põhiõigusi.

(12) Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur[17] (edaspidi „Frontex”) peaks toetama mehhanismi rakendamist, eriti välispiiridega seotud riskianalüüsi valdkonnas. Mehhanism peaks olema suuteline tuginema ka Frontexi eksperdiarvamustele, et teha välispiiridel vastavalt vajadusele kohapealseid kontrollkäike.

(13) Liikmesriigid peaksid tagama, et kohapealseid kontrollkäike tegevatel ekspertidel on vajalikud kogemused ja nad on saanud sel eesmärgil erikoolituse. Asjaomased asutused (nt Frontex) peaksid pakkuma asjakohast koolitust ja liikmesriikidele tuleks olemasolevate rahastamisvahendite ja nende edasiarendamise kaudu teha kättesaadavaks rahalised vahendid Schengeni acquis ’ hindamise alast erikoolitust hõlmavate algatuste jaoks.

(14) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise alusel Schengeni acquis ’l, peaks Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt otsustama kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmist, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

(15) Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes[18]. Ühendkuningriik ei osale seetõttu käesoleva otsuse vastuvõtmises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

(16) Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis ’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis ’ sätetes[19]. Iirimaa ei osale seetõttu käesoleva otsuse vastuvõtmises ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

(17) Islandi ja Norra puhul arendatakse käesoleva määrusega edasi Schengeni acquis ’ sätteid vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingule, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega[20].

(18) Šveitsi puhul arendatakse käesoleva määrusega edasi Schengeni acquis ’ sätteid vastavalt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega[21].

(19) Liechtensteini puhul arendatakse käesoleva määrusega edasi Schengeni acquis ’ sätteid vastavalt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokollile Liechtensteini Vürstiriigi ühinemise kohta Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega[22].

(20) Küprose puhul on käesolev määrus õigusakt, mis vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõikele 2 põhineb Schengeni acquis ’l või on sellega muul viisil seotud.

(21) Bulgaaria ja Rumeenia puhul on käesolev määrus õigusakt, mis vastavalt 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõikele 2 põhineb Schengeni acquis ’l või on sellega muul viisil seotud.

(22) Kõigi Schengeni acquis ’ osade hindamisel peaksid osalema Küprose, Bulgaaria ja Rumeenia eksperdid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu ja kohaldamisala

Määrusega kehtestatakse hindamismehhanism Schengeni acquis ’ kohaldamise kontrollimiseks liikmesriikides, kus Schengeni acquis ’d kohaldatakse täies mahus.

Kõigi Schengeni acquis ’ osade hindamisel osalevad siiski nende liikmesriikide eksperdid, kes vastavalt asjaomasele ühinemisaktile veel ei kohalda Schengeni acquis ’d täies mahus.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

„Schengeni acquis ” – Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolliga Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis ’ sätted ning Schengeni acquis ’l põhinevad või sellega muul viisil seotud aktid.

Artikkel 3

Ülesanded

1. Hindamismehhanismi rakendab komisjon koostöös liikmesriikidega ja Euroopa asutuste abil vastavalt käesolevale määrusele.

2. Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, et komisjon saaks täita talle käesoleva määrusega antud ülesandeid. Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd ka hindamise ettevalmistavas etapis, kohapealsete kontrollkäikude ajal ning aruandlus- ja järelkontrolli etapis.

Artikkel 4

Hindamine

Hindamine võib toimuda küsimustiku põhjal ja kohapealse kontrollkäigu teel. Mõlemat hindamisviisi võib täiendada hinnatava liikmesriigi ettekandega valdkonnast, mida hindamine hõlmab. Konkreetsete liikmesriikide ja/või konkreetsete valdkondade puhul võib kohapealset kontrollkäiku ja küsimustikku kasutada üksteisest sõltumatult või kombineeritult. Kõnealuste kontrollkäikude hulka kuuluvad nii etteteatatud kui ka etteteatamata kohapealsed kontrollkäigud.

Artikkel 5

Mitmeaastane programm

1. Viieaastast ajavahemikku hõlmava mitmeaastase hindamisprogrammi koostab komisjon artikli 15 lõikes 2 osutatud korras hiljemalt kuus kuud enne järgmise viieaastase ajavahemiku algust.

2. Mitmeaastane programm sisaldab igal aastal hinnatavate liikmesriikide loetelu. Iga liikmesriiki hinnatakse iga viieaastase ajavahemiku jooksul vähemalt üks kord. Hinnatavate liikmesriikide järjekorra aluseks on riskianalüüs, milles võetakse arvesse rändesurvet, sisejulgeolekut, eelmisest hindamisest möödunud aega ja Schengeni acquis ’ hinnatavate osade tasakaalu.

3. Mitmeaastast programmi võib vajaduse korral kohandada lõikes 1 osutatud korras.

Artikkel 6

Riskianalüüs

1. Igal aastal hiljemalt 30. septembriks esitab Frontex komisjonile riskianalüüsi, milles võetakse arvesse rändesurvet ja antakse soovitusi järgmise aasta hindamiste prioriteetide kohta. Soovitustes viidatakse konkreetsetele välispiiride lõikudele ja piiripunktidele, mida hinnatakse mitmeaastase programmi kohaselt järgmisel aastal. Komisjon teeb kõnealuse riskihinnangu liikmesriikidele kättesaadavaks.

2. Frontex esitab komisjonile lõikes 1 nimetatud tähtajaks eraldi riskianalüüsi koos soovitustega järgmisel aastal etteteatamata kohapealsete kontrollkäikudena teostatavate hindamiste prioriteetide kohta. Soovitused võivad käsitleda mis tahes piirkonda ja konkreetset ala ning sisaldavad vähemalt kümne konkreetse välispiiride lõigu ja kümne konkreetse piiripunkti loetelu.

Artikkel 7

Küsimustik

1. Komisjon saadab hinnatavatele liikmesriikidele standardküsimustiku hiljemalt hindamisele eelneva aasta 15. augustiks. Standardküsimustikus käsitletakse asjaomaseid õigusakte, Schengeni acquis ’ rakendamiseks kasutatavaid korralduslikke ja tehnilisi vahendeid ning statistilisi andmeid iga hinnatava valdkonna kohta.

2. Liikmesriigid esitavad küsimustiku vastused komisjonile kuue nädala jooksul alates küsimustiku saamisest. Komisjon teeb kõnealuse teabe kättesadavaks teistele liikmesriikidele.

Artikkel 8

Aastaprogramm

1. Võttes arvesse artikli 6 kohast Frontexi riskianalüüsi, artiklis 7 nimetatud küsimustiku vastuseid ja vajaduse korral ka muid asjakohaseid allikaid, koostab komisjon iga-aastase hindamisprogrammi hiljemalt eelmise aasta 30. novembriks. Programmiga võib ette näha järgmise hindamise:

- Schengeni acquis ’ või selle osade kohaldamine ühes liikmesriigis, mis on kindlaks määratud mitmeaastases programmis,

ning lisaks vajaduse korral:

- Schengeni acquis ’ konkreetsete osade kohaldamine mitmes liikmesriigis (temaatiline hindamine);

- Schengeni acquis ’ kohaldamine teatavas liikmesriikide rühmas (piirkondlik hindamine).

2. Artikli 15 lõikes 2 osutatud korras vastu võetud programmi esimeses osas loetletakse liikmesriigid, keda mitmeaastase programmi kohaselt hinnatakse järgmisel aastal, hinnatavad valdkonnad ja teostatavad kohapealsed kontrollkäigud.

3. Komisjon koostab programmi teise osa, kus loetletakse järgmisel aastal korraldatavad etteteatamata kohapealsed kontrollkäigud. Seda osa loetakse konfidentsiaalseks ega esitata liikmesriikidele.

4. Aastaprogrammi võib vajaduse korral kohandada kooskõlas lõigetega 2 ja 3.

Artikkel 9

Ekspertide nimekiri

1. Komisjon koostab kohapealsetes kontrollkäikudes osalemise jaoks liikmesriikide määratud ekspertide nimekirja. Nimekiri edastatakse liikmesriikidele.

2. Liikmesriigid märgivad käesoleva määruse lisas loetletud valdkondade alusel iga eksperdi pädevusvaldkonnad. Liikmesriigid teatavad komisjonile igast muudatusest võimalikult kiiresti.

3. Liikmesriigid märgivad, missugused eksperdid võivad vastavalt artikli 10 lõikes 5 sätestatud tingimustele olla kättesaadavad etteteatamata kohapealsete kontrollkäikude jaoks.

4. Ekspertidel on asjakohane kvalifikatsioon, sealhulgas põhjalikud teoreetilised teadmised ja praktilised kogemused hindamismehhanismiga hõlmatud valdkondades, põhjalikud teadmised hindamispõhimõtetest, -korrast ja -meetoditest ning nad on võimelised ühises keeles tõhusalt suhtlema.

5. Liikmesriigid tagavad, et nende määratud eksperdid vastavad eelmises lõikes täpsustatud nõuetele, sealhulgas märgivad koolituse, mida eksperdid on saanud. Lisaks tagavad liikmesriigid, et eksperdid saavad pidevat koolitust, et säilitada oma vastavus osutatud nõuetele.

Artikkel 10

Kohapealse kontrollkäigu eest vastutav rühm

1. Kohapealset kontrollkäiku teeb komisjoni määratud rühm. Rühm koosneb artiklis 9 osutatud ekspertide nimekirjast valitud ekspertidest ja komisjoni ametnikest. Komisjon tagab igas rühmas geograafilise tasakaalu ja sellesse kuuluvate ekspertide pädevuse. Liikmesriikide eksperdid ei tohi osaleda kohapealses kontrollkäigus liikmesriiki, kus nad töötavad.

2. Komisjon võib kutsuda Frontexit, Europoli, Eurojusti ja teisi Euroopa asutusi üles määrama esindaja, kes osaleb välispiiridel tehtaval kontrollkäigul oma valdkonna vaatlejana.

3. Hindamise eesmärgil tehtavas etteteatatud kohapealses kontrollkäigus osaleb kuni kaheksa ja etteteatamata kohapealses kontrollkäigus kuni kuus eksperti (koos vaatlejatega).

4. Etteteatatud kohapealsest kontrollkäigust teatab komisjon hiljemalt neli nädalat enne kontrollkäigu algust liikmesriikidele, kelle eksperdid on määratud vastavalt lõikele 1 kontrolli teostavasse rühma. Liikmesriigid kinnitavad ekspertide kättesaadavust ühe nädala jooksul.

5. Etteteatamata kohapealse kontrollkäigust teatab komisjon hiljemalt ühe nädala enne kontrollkäigu algust liikmesriikidele, kelle eksperdid on määratud vastavalt lõikele 1 kontrolli teostavasse rühma. Liikmesriigid kinnitavad ekspertide kättesaadavust 48 tunni jooksul.

6. Kohapealse kontrollkäigu juhteksperdid on komisjoni ametnik ja liikmesriigi ekspert, kelle ekspertide rühma liikmed nimetavad ühiselt enne kontrollkäiku.

Artikkel 11

Kohapealse kontrollkäigu korraldamine

1. Kohapealset kontrollkäiku tegev rühm teeb kõik vajalikud ettevalmistused, et tagada kohapealse kontrollkäigu tõhusus, täpsus ja sidusus.

2. Asjaomast liikmesriiki teavitatakse:

- etteteatatud kohapealse kontrollkäigu toimumisest vähemalt kaks kuud ette;

- etteteatamata kohapealse kontrollkäigu toimumisest vähemalt 48 tundi ette.

3. Igal kohapealset kontrollkäiku tegeva rühma liikmel on kaasas tõend, millega lubatakse teha kohapealset kontrollkäiku Euroopa Liidu nimel.

4. Asjaomane liikmesriik tagab, et ekspertide rühm saab vahetult pöörduda asjaomaste isikute poole. Asjaomane liikmesriik tagab rühma juurdepääsu igasse piirkonda ning igale hoonele ja dokumendile, mis on hindamise seisukohast vajalik. Asjaomane liikmesriik tagab, et rühm saab täita oma volitusi hinnatavate valdkondade tegevuse kontrollimisel.

5. Asjaomane liikmesriik abistab kõigi talle õigusaktidega antud volituste piires rühma selle ülesannete täitmisel.

6. Etteteatatud kohapealse kontrollkäigu puhul teatab komisjon asjaomastele liikmesriikidele enne kontrollkäiku rühma kuuluvate ekspertide nimed. Asjaomane liikmesriik määrab kontrollkäigu praktiliseks korraldamiseks kontaktasutuse.

7. Ekspertide reisi ja majutuse korraldamise eest vastutavad asjaomased liikmesriigid. Kontrollkäikudel osalevate ekspertide reisi- ja majutuskulud hüvitab komisjon.

Artikkel 12

Isikute vaba liikumise kontrollimine sisepiiridel

Olenemata artiklist 10 kuuluvad etteteatamata kohapealset kontrollkäiku tegevasse rühma, kes kontrollib kontrollide puudumist sisepiiridel, ainult komisjoni ametnikud.

Artikkel 13

Hindamisaruanne

1. Pärast iga hindamist koostatakse aruanne. Aruanne tugineb kohapealse kontrollkäigu järeldustele ja/või küsimustiku vastustele.

6. Kui hindamine tugineb ainult küsimustikule või etteteatamata kontrollkäigu tulemustele, koostab aruande komisjon.

7. Etteteatatud kohapealse kontrollkäigu aruande koostab kontrolli teostav rühm kontrollkäigu ajal. Komisjoni ametnik kannab üldist vastutust aruande koostamise ning selle terviklikkuse ja kvaliteedi tagamise eest. Erimeelsuse korral püüab rühm saavutada kompromissi. Eriarvamused võib lisada aruandele.

2. Aruandes esitatakse asjakohaste kvalitatiivsete, kvantitatiivsete, tegevuslike, halduslike ja korralduslike aspektide analüüs ning loetletakse hindamise ajal tuvastatud puudused ja probleemid. Aruandes esitatakse soovitused puuduste kõrvaldamiseks ja soovituste rakendamise tähtajad.

3. Aruande iga järeldus liigitatakse ühte järgmistest liikidest:

8. nõuetele vastav;

9. nõuetele vastav, aga vaja täiustada;

10. nõuetele mittevastav.

4. Komisjon esitab aruande asjaomasele liikmesriigile nelja nädala jooksul alates kohapealsest kontrollkäigust või küsimustiku vastuste saamisest. Liikmesriik esitab oma selgitused aruande kohta kahe nädala jooksul.

5. Komisjoni ekspert esitab aruande ja asjaomase liikmesriigi selgitused artikli 15 kohaselt moodustatud komiteele. Liikmesriikidel palutakse esitada küsimustiku vastuste, aruande ja asjaomase liikmesriigi selgituste kohta märkuseid.

Lõikes 3 esitatud liigituse kohta esitatud soovitused võtab komisjon vastu artikli 15 lõikes 2 osutatud korras.

Asjaomane liikmesriik esitab ühe kuu jooksul alates aruande saamisest komisjonile tegevuskava tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks.

Pärast eksperdirühmaga konsulteerimist esitab komisjon artikli 15 kohaselt moodustatud komiteele oma hinnangu tegevuskava asjakohasuse kohta. Liikmesriike kutsutakse üles esitama tegevuskava kohta oma tähelepanekuid.

6. Asjaomane liikmesriik annab komisjonile aru tegevuskava rakendamisest kuue kuu jooksul alates aruande saamisest ning seejärel jätkab aruandmist iga kolme kuu järel, kuni tegevuskava on täielikult rakendatud. Olenevalt tuvastatud puuduste tõsidusest ja nende kõrvaldamiseks võetud meetmetest võib komisjon kavandada tegevuskava rakendamise kontrollimiseks etteteatatuid kohapealseid kontrollkäike artikli 15 lõikes 2 osutatud korras. Komisjon võib kavandada ka etteteatamata kontrollkäike.

Komisjon teavitab artikli 15 kohaselt moodustatud komiteed korrapäraselt tegevuskava elluviimisest.

7. Kui kohapealsel kontrollkäigul tuvastatakse tõsine puudus, mis märkimisväärselt mõjutab ühe või enama liikmesriigi turvalisuse üldist taset, teavitab komisjon sellest omal algatusel või liikmesriigi palvel võimalikult kiiresti nõukogu ja Euroopa Parlamenti.

Artikkel 14

Tundlik teave

Rühmad peavad konfidentsiaalseks kogu teavet, mida nad saavad oma ülesannete täitmisel. Pärast kohapealseid kontrollkäike koostatud aruannetele antakse salastatuse aste „Restricted”. Pärast asjaomase liikmesriigiga konsulteerimist otsustab komisjon, missuguse osa aruandest võib avalikustada.

Artikkel 15

Komitee

1. Komisjoni abistab liikmesriikide esindajatest moodustatud komitee, mille esimeheks on komisjoni esindaja.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4, 7 ja 8.

Artikkel 16

Üleminekusätted

1. Esimene artikli 5 kohane mitmeaastane programm ja esimene artikli 8 kohane aastaprogramm koostatakse kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. Mõlema programmi alguskuupäev on ühe aasta pärast alates käesoleva määruse jõustumisest.

2. Esimene artikli 6 kohane Frontexi riskianalüüs esitatakse komisjonile kolme kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

3. Liikmesriigid määravad artikli 9 kohased eksperdid hiljemalt kolme kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

Artikkel 17

Euroopa Parlamendi teavitamine

Oma soovitustest teavitab komisjon Euroopa Parlamenti artikli 13 lõikes 5 sätestatud korras.

Artikkel 18

Aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule

Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaselt tehtud hindamisi käsitleva aruande. Aruanne avaldatakse ja see sisaldab järgmist:

- teave eelmisel aastal tehtud hindamiste kohta ning

- iga hindamise järeldused ja teave puuduste kõrvaldamise hetkeolukorra kohta.

Artikkel 19

Kehtetuks tunnistamine

Täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsuse (millega moodustatakse alaline Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (SCH/Com-ex (98) 26 def.) teine osa „Rakenduskomitee riikide jaoks, kes juba kohaldavad konventsiooni” kaotab kehtivuse ühe aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumisest.

Artikkel 20

Nõukogu võib vastavalt käesolevale määrusele otsustada läbi viia Schengeni hindamisi, millele on osutatud pärast käesoleva määruse jõustumist sõlmitud ühinemisaktides.

Artikkel 21

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

President eesistuja

FINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MIS AVALDAVAD MÕJU AINULT EELARVE TULUDELE

1. ETTEPANEKU NIMETUS

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse hindamismehhanism Schengeni acquis ’ kohaldamise kontrollimiseks

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Poliitikavaldkond: vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala (jaotis 18)

Tegevus: Solidaarsus – Välispiirid, tagasipöördumine, viisapoliitika ja isikute vaba liikumine (peatükk 18 02)

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised rubriigid:

Peatükki 18 02 (Solidaarsus – Välispiirid, tagasipöördumine, viisapoliitika ja isikute vaba liikumine) luuakse artikkel 18 02 07 „Schengeni hindamine”*

* Eelarverida loodi 2011. aasta eelarveprojektis

3.2. Meetme kestus ja finantsmõju:

Tegemist on püsimeetmega, mille kavandatava alguse aeg on 2011. või 2012. aasta.

3.3. Eelarve tunnusjooned

Eelarverida | Kulu liik | Uus | Schengeniga ühinenud riikide osamaksud | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

Vaata punkt 3.1. | Mittekohustuslik | Liigendatud[23] | JAH | JAH | EI | Nr [3A] |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |

Tegevuskulud[24] |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | p.m. | 0,562 | 0,730 | 0,730 |

Maksete assigneeringud | b |

Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[25] |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU |

Kulukohustuste assigneeringud | a+c | p.m. | 0,562 | 0,730 | 0,730 |

Maksete assigneeringud | b+c | p.m. | 0,562 | 0,730 | 0,730 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[26] |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d | 0,122 | 0,610 | 0,854 | 0,854 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e | p.m. | 0,065 | 0,097 | 0,097 |

Meetme soovituslik finantskulu kokku |

Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 0,122 | 1,237 | 1,681 | 1,681 |

Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 0,122 | 1,237 | 1,681 | 1,681 |

Kaasrahastamise andmed

Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kaasrahastav asutus | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 jj | Kokku |

…………………… | f |

Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

( Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule[27]. Vajaduse korral tehakse 2011. aastaks ette nähtud assigneeringud kättesaadavaks peatüki 18 02 sisese ümberpaigutuse teel

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[28] kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi kasutamine või finantsraamistiku läbivaatamine).

4.1.3. Finantsmõju tuludele

( Ettepanek avaldab tuludele järgmist mõju:

ettepanek põhineb Schengeni acquis ’l, nagu see on määratletud nõukogu otsuses 1999/437/EÜ. Seega katavad kulusid ka Schengeni acquis ’ga ühinenud kolmandad riigid Island ja Norra[29] ning Šveits[30] ja Liechtenstein[31].

miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |

Personal kokku | 1 | 5 | 7 | 7 |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Arvestades Schengeni acquis ’ valitsustevahelist olemust, vastutab kehtiva Schengeni hindamismehhanismi eest nõukogu. Hindamiskulud kaetakse nende liikmesriikide eelarvest, kelle eksperdid osalevad hindamises. Pärast Schengeni acquis ’ integreerimist Euroopa Liidu raamistikku on vaja kehtestada ka õiguslik raamistik kõnealuste hindamiste tegemiseks. Seepärast kaetakse ELi eelarvest kõnealusest mehhanismist tingitud kulud, eriti need, mis on seotud liikmesriikide ekspertide osalemisega hindamises (kohapealse kontrollkäigu ajal tekkinud reisi- ja majutuskulud). Liikmesriigi eksperdi päevarahade maksmist jätkatakse asjaomase liikmesriigi eelarvest.

5.2. Liidu meetme lisaväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime

Selleks et Schengeni ala, kus liikumine on vaba ja kus puudub kontroll sisepiiridel, saaks toimida, peab kaasnevate meetmete hindamismehhanism olema tõhus ja tulemuslik. Valitsustevaheline Schengeni hindamise raamistik tuleb kohandada ELi raamistikuga, mille puhul komisjonile tuleb anda aluslepingute täitmise järelevalvaja ülesanded, tagades samal ajal täielikult liikmesriikide ekspertide kaasamise eesmärgiga säilitada vastastikune usaldus.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Üldeesmärk on kohaldada Schengeni acquis ’d nõuetekohaselt kõigis kaasnevate meetmete valdkondades ja seega tagada sisepiirikontrollita ala toimimine.

1. meede: hindamine kas kohapealsete kontrollkäikude või küsimustiku abil, hõlmates selliseid poliitikavaldkondi nagu välispiirid, viisad, politseikoostöö sisepiiridel, Schengeni infosüsteem, isikuandmete kaitse, uimastid ja õigusalane koostöö kriminaalasjades.

Näitaja: aruandes esitatud hinnang Schengeni acquis ’ nõuetekohasele kohaldamisele (täielikult nõuetele vastav; nõuetele vastav, aga vaja täiustada; ei vasta nõuetele).

2. meede: hindamine etteteatamata kohapealsete kontrollkäikude abil.

Näitaja: hinnang Schengeni acquis ’ nõuetekohasele kohaldamisele, et kõrvaldada konkreetseid puudusi. Pärast iga kontrollkäiku koostatakse aruanne, milles antakse hinnang vastavusele ELi õigusele.

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

( Tsentraliseeritud eelarve täitmine

( otsene eelarve täitmine komisjoni poolt

( kaudne eelarve täitmine, kus eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:

( täitevasutustele

( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

( Detsentraliseeritud eelarve täitmine või eelarve täitmine koostöös

( liikmesriikidega

( ELi mittekuuluvate riikidega

( Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)

Asjakohased märkused:

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalvekord

Kavandatud määrusega nähakse ette Schengeni acquis ’ nõuetekohase kohaldamise hindamiseks kasutatava mehhanismi loomine. Hinnang Schengeni acquis ’ kohaldamise ja sellele vastavuse kohta esitatakse hindamisaruandes. Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule määruse rakendamise kohta aruande.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)

6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

7. Pettusevastased meetmed

Võitluses pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega kohaldatakse kõnealuse mehhanismi suhtes ilma piiranguteta määrust (EÜ) nr 1037/1999.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 | Aasta 2014 | Aasta n+4 | Aasta n+5 |

Ametnikud või ajutine personal[34] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 4 | 6 | 6 |

B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 |

Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[35] |

Artikli XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[36] |

KOKKU | 1 | 5 | 7 | 7 |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)

( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud (üks ametikoht)

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt 2010. aastaks ette nähtud

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus (kaks ametikohta 2012. aastaks ja üks 2013. aastaks)

( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused) (kolm ametikohta)

( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

Arvestades eelarvepiiranguid seoses komisjoni praeguse lubadusega mitte küsida kuni 2013. aastani juurde uusi ametikohti, rahuldatakse personalivajadus peadirektoraadi töötajatega, kes juba on määratud meetme haldamiseks ja/või on paigutatud ümber peadirektoraadi sees. Haldavale peadirektoraadile võidakse eraldada täiendavaid ametikohti iga-aastase eelarvejaotuse menetlemise käigus.

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja nimetus) | Aasta n | Aasta n+1 | Aasta n+2 | Aasta n+3 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj | KOKKU |

Muu tehniline ja haldusabi |

sise- |

välis- |

Tehniline ja haldusabi kokku |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 | Aasta 2014 | Aasta n+4 | Aasta n+5 ja järgmised aastad |

Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 1 | 5 | 7 | 7 |

Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jms)(täpsustada eelarverida) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,122 | 0,610 | 0,854 | 0,854 |

Arvutus – Ametnikud ja ajutised töötajad |

Arvutus – Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

Aasta 2011 | Aasta 2012 | Aasta 2013 | Aasta 2014 | Aasta n+4 | Aasta n+5 jj | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |

XX 01 02 11 03 – Komiteed[38] (korralduskomitee menetlus) | p.m. | 0,065 | 0,097 | 0,097 |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |

2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | p.m. | 0,065 | 0,097 | 0,097 |

3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (nimetage ja lisage viide eelarvereale) |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | p.m. | 0,065 | 0,097 | 0,097 |

Arvutus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |

Arvutamise alus: 27 liiget (üks igast liikmesriigist) * 600 eurot isiku kohta * 4 koosolekut esimesel aastal ja 6 koosolekut järgmistel aastatel. |

[1] KOM(2009) 102 ja KOM(2009) 105.

[2] KOM(2009) 665 (lõplik).

[3] Nõukogu dokument 17024/09, vastu võetud Euroopa Ülemkogus 10. ja 11. detsembril 2009.

[4] Sel eesmärgil oli vaja määratleda Schengeni acquis (nõukogu otsus 1999/435/EÜ, EÜT L 176, 10.7.1999, lk 1) ning kindlaks määrata iga Schengeni acquis ’d raamistikku kuuluva sätte ja otsuse õiguslik alus aluslepingutes (nõukogu otsus 1999/436/EÜ, EÜT L 176, 10.7.1999, lk 17). Schengeni acquis ’ igale sättele määrati esimesest või kolmandast sambast tulenev õiguslik alus. Sätted, mille puhul ei suudetud ühtainsat õiguslikku alust kindlaks määrata (nt SISi käsitlevad sätted), loetakse kolmanda samba osaks. Igal Schengeni acquis ’ muudatusel peab olema asjakohane aluslepingutest tulenev õiguslik alus.

[5] EÜT L 256, 13.9.1991, lk 51.

[6] ELT L 144, 6.6.2007, lk 22.

[7] Dokumendid nr 11076/09, 11087/09, 13831/1/09 ja 13832/09.

[8] A7-0034/2009.

[9] ELT L 236, 23.10.2003, lk 33.

[10] ELT L 157, 21.6.2005, lk 29.

[11] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

[12] ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

[13] ELT L 83, 26.3.2008, lk 3.

[14] EÜT L 239, 22.9.2000, lk 138.

[15] ELT C 53, 3.3.2005, lk 1 (punkt 1.7.1).

[16] Nõukogu dokument 17024/09, vastu võetud Euroopa Ülemkogus 10. ja 11. detsembril 2009.

[17] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2007/2004, 26. oktoober 2004 (ELT L 349, 25.11.2004, lk 1).

[18] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

[19] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

[20] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

[21] ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

[22] ELT L 83, 26.3.2008, lk 3.

[23] Liigendatud assigneeringud.

[24] Kulud, mis ei kuulu jaotise xx peatüki xx 01 alla.

[25] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.

[26] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[27] Hindamismehhanismi rakendamine jätkub pärast 2013. eelarveaastat.

[28] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[29] Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) artikli 12 lõike 1 viimane lõik (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36).

[30] Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) artikli 11 lõike 3 teine taane (ELT L 53, 27.2.2008, lk 50).

[31] Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis ’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) artikkel 3 (ELT L 83, 26.3.2008, lk 3).

[32] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.

[33] Vastavalt punktile 5.3.

[34] Neid kulusid EI OLE võrdlussummas arvestatud.

[35] Neid kulusid EI OLE võrdlussummas arvestatud.

[36] Need kulud sisalduvad võrdlussummas.

[37] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.

[38] Nimetage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.