ELi riigiabi eeskirjadega on antud liikmesriikidele võimalused abistada lühiajaliselt kõrgetest energiahindadest mõjutatud ettevõtjaid ja põllumajandustootjaid ning aidata vähendada nende haavatavust energiahindade volatiilsuse suhtes keskpikas ja pikas perspektiivis. Näiteks võivad liikmesriigid raskustes olevate ettevõtjate päästmist ja ümberkorraldamist käsitlevate suuniste alusel abistada ajutiselt igas suuruses ettevõtteid, kellel on praeguste kõrgete energiahindade tõttu likviidsusvajadus. Komisjon käsitleb neid juhtumeid esmajärjekorras ning pöörab eritähelepanu gaasiettevõtjatele ja vahendajatele, kelle tarnekulud on lepingute täitmisega seotud häirete tõttu suurenenud.

Komisjon esitab käesoleva teatise 1. lisas üksikasjalikud suunised, et aidata liikmesriikidel välja töötada reguleeritud hindade kavu. Nendega võiksid kaasneda stiimulid energiatõhususe ja -säästu suurendamiseks, et vähendada energiaarveid.

Komisjon kinnitab, et hindade reguleerimine ja ülekandemehhanismide rakendamine on tarbijate ja majanduse kaitsmise eesmärgil võimalik. Elektrituru õigusraamistik, eelkõige elektridirektiivi artikkel 5 võimaldab liikmesriikidel praeguses erandlikus olukorras kehtestada kodumajapidamistele ja mikroettevõtjatele tarnitava elektri jaehindu.

Komisjon hindab samuti elektrituru korralduse optimeerimise võimalusi, et oleks võimalik saada kasu odavast energiast. Hindamisel võtab ta arvesse Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Ameti (ACER) lõpparuannet ja muud teavet, mis käsitleb elektrituru toimimist ning alternatiivsete elektri hinnakujunduse mehhanismide eeliseid ja puudusi. Komisjon võtab vajaduse korral järelmeetmeid, et hoida elekter taskukohasena, ilma et see häiriks tarneid ja lisainvesteeringuid rohepöördesse.

Väga kõrged energiahinnad kahjustavad majandust. Euroopa Keskpank hindas enne sissetungi, et energiahinnašokid vähendavad 2022. aastal SKP kasvu ligikaudu 0,5 protsendipunkti võrra. Jätkuvalt kõrged energiahinnad suurendavad tõenäoliselt vaesust ja mõjutavad ettevõtjate konkurentsivõimet. Eelkõige energiamahukate tööstusharude tootmiskulud on kasvanud. Kõrged energiahinnad toovad kaasa ka muude kaupade, eelkõige toiduainete hinnatõusu. Kõrgemad energia-, transpordi- ja toiduainehinnad üheskoos suurendaksid survet väikese sissetulekuga leibkondadele ning seeläbi ka vaesuse riski.

Rohepöörde kiirendamine vähendab heidet ja sõltuvust imporditud fossiilkütustest ning kaitseb hinnatõusude eest. Kerkivad fossiilkütuste hinnad mõjutavad eriti rängalt energiaostuvõimetuid ja kaitsetuid kodutarbijaid, kes kulutavad suure osa oma kogusissetulekust energiaarvete tasumiseks, ning see süvendab erinevusi ja ebavõrdsust ELis. Suurenenud on ettevõtjate tootmiskulud, eelkõige energiamahukates tööstusharudes ning põllumajandus- ja toidutootmissektoris.

EL peab olema valmis igaks stsenaariumiks. EL võib saavutada sõltumatuse Venemaa gaasist juba aegsasti enne kümnendi lõppu. Mida kiiremini ja otsustavamalt me mitmekesistame oma tarneid, kiirendame taastuvenergia tehnoloogialahenduste kasutuselevõttu ja vähendame energianõudlust, seda varem saame Venemaa gaasi asendada. Käesolevas teatises esitatakse uued meetmed taastuvenergia tootmise suurendamiseks, tarnete mitmekesistamiseks ja nõudluse vähendamiseks, keskendudes peamiselt gaasile, mis mõjutab märkimisväärselt elektriturgu ja mille üleilmne turg on vähem likviidne. Meetmete ulatust võib laiendada selliselt, et lõpetada järk-järgult sõltuvus Venemaa naftast ja kivisöest, mille puhul on ELil rohkem võimalikke tarnijaid.

Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse on puhtale energiale kiire ülemineku vajadus suurem ja selgem kui kunagi varem. EL impordib 90 % oma tarbitavast gaasist, kusjuures Venemaa arvele langeb sellest enam kui 40 %. Venemaalt on pärit ka 27 % naftaimpordist ja 46 % kivisöeimpordist.

ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga (HKS) seotud riigiabi suunised võimaldavad liikmesriikidel toetada konkreetselt sektoreid, kus heitkoguste kaudsete kulude tõttu on kasvuhoonegaaside heite ülekandumise oht kõige suurem. Põllumajandussektoris on riigiabi eeskirjade alusel lubatud anda kestliku energiaga seotud investeerimisabi. Nende eeskirjade käimasoleva läbivaatamise käigus on komisjon pannud avalikule arutelule ettepaneku, mis suurendaks põllumajandustootjate toetamise võimalusi.

Komisjon on valmis kasutama riigiabi meetmete kogu paindlikkust, et võimaldada liikmesriikidel toetada ettevõtjaid ja sektoreid, mida praegune geopoliitiline areng rängalt mõjutab. Selleks et liikmesriigid saaksid kõrvaldada tõsised majandushäired, mis tulenevad Venemaa sõjalisest agressioonist Ukraina vastu, peab komisjon liikmesriikidega varsti nõu küsimuses, kas oleks vaja uut eraldiseisvat ajutist kriisiraamistikku ja kui, siis mida see hõlmaks. Sellise raamistiku alusel võiks näiteks lubada likviidsustoetuse andmist kõigile ettevõtjatele, keda kriis otseselt või kaudselt mõjutab, ning võimaldada abi ettevõtjatele, eelkõige energiamahukatele tarbijatele, et hüvitada osa nende energiakulude suurenemisest, mille on põhjustanud Venemaa sissetungi järgne hinnašokk. Komisjon on liikmesriikidega konsulteerinud ka HKSiga seotud riigiabi suuniste sihipäraste muudatuste üle, eelkõige selleks, et pikendada abikõlblike sektorite loetelu, tagades samas, et neil sektoritel oleksid tõhustatud stiimulid parandada energiatõhusust ja/või vähendada oma tootmise CO2 heidet, ja piirates konkurentsimoonutusi liikmesriikide vahel.

Selliste erakorraliste meetmete rahastamiseks võivad liikmesriigid kaaluda ajutiste maksumeetmete kehtestamist juhusliku kasumi suhtes. Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetel võivad sellised suure kasumi maksustamise meetmed anda 2022. aastal kuni 200 miljardit eurot tulu, millest saab osaliselt kompenseerida suuremaid energiaarveid. Sellised meetmed ei tohiks olla tagasiulatuvad, need peaksid olema tehnoloogianeutraalsed ja võimaldama elektritootjatel katta oma kulud ning kaitsta pikaajalisi CO2 hinna ja turusignaale. 2. lisas on esitatud tingimused, millele need meetmed peaksid vastama. Liikmesriigid võivad samuti kasutada oodatust suuremaid HKSi tulusid. 1. jaanuarist 2021 kuni 28. veebruarini 2022 saadi ELi HKSi enampakkumistest tulu ligikaudu 30 miljardit eurot.

Komisjon tuletas 2023. aasta eelarvesuuniseid käsitlevas teatises meelde, et 2022. aastal kohaldatakse jätkuvalt stabiilsuse ja kasvu pakti üldist vabastusklauslit, mis võimaldab liikmesriikidel võtta praeguses erandlikus olukorras erakorralisi meetmeid.

1.2.Järgmiseks talveks valmistumine, tagades gaasi piisava hoiustamise

Gaasitarnetest piisab selle talve lõpuni isegi juhul, kui Venemaa tarned peaksid täielikult katkema.

Selleks et olla järgmiseks talveks hästi ette valmistatud, peaks gaasihoidlate täitmine algama kogu ELis kohe. Hoiustamine vähendab kütteperioodil vajadust täiendavate mahtude importimise järele ning aitab leevendada tarnešokke. Gaasihoidlatest saadakse 25–30 % talvel tarbitavast gaasist. Gaasi hoiustamise tase on osutunud eriti madalaks hoidlates, mille omanikud on kolmandate riikide üksused (st Gazprom). Samal ajal peaksid ülekandesüsteemi haldurid koordineerima ka meetmeid, millega ajakohastatakse ja optimeeritakse võrgus olemasolevat hoiustamisvõimsust, mida võib olla vaja juhul, kui idast tulevad gaasivood vähenevad või lakkavad või kui sealt avaldatakse survet.

Komisjon esitab aprilliks seadusandliku ettepaneku, et tagada piisav aastane hoiustamise tase. Selle ettepaneku kohaselt peavad ELi territooriumil asuvad hoidlad olema iga aasta 1. oktoobriks täidetud vähemalt 90 % ulatuses hoidla mahutavusest. Selleks et gaasi hoiustamine oleks turuosalistele atraktiivsem, teeb komisjon ettepaneku suurendada maksusoodustust 100 %ni, et pakkuda hoidlate täitmiseks stiimulit.

ELi gaasi hoiustamise poliitikaga tagatakse õiglus ja võimaldatakse olemasoleva taristu arukat kasutamist, millega piiratakse vajadust uue taristu järele, võttes arvesse asjaolu, et kõigi liikmesriikide territooriumil ei ole maa-aluseid hoidlaid. Õigusakti ettepanek sisaldab mehhanismi varustuskindluse kulude õiglaseks jaotamiseks. Kõrgest tagatud täitmistasemest saavad tänu varustuskindluse riskide vastu kindlustamisele ja talvel hinnatõusu pärssimisele tõepoolest kasu ka teised riigid peale selle, kus hoidla asub. Võrkudevahelised ühendused on väga olulised selleks, et tagada katkematu energiavoog kogu ELis. Juhul kui on vaja uut taristut, peaks see olema vesinikuga ühilduv.

Praegust geopoliitilist keskkonda arvesse võttes soovib komisjon, et kõnealuses õigusakti ettepanekus määratletakse gaasihoidlad elutähtsa taristuna ja kehtestatakse sätted gaasitaristu omandiõigusega seotud riskide maandamiseks. Liikmesriigid peavad nõudma, et reguleeriv asutus või muu liikmesriigi määratud pädev asutus tõendaks, et kolmandast riigist pärit isiku või isikute omandiõigus ei ohusta varustuskindlust. Seda tuleb hinnata kõigi olemasolevate ja tulevaste hoidlakäitajate puhul. Lühikeses perspektiivis ja kuni õigusloomeprotsessi lõpule viimiseni peaksid liikmesriigid tegutsema selliselt, nagu oleks õigusakt juba vastu võetud, ja võtma meetmeid, et tagada hoidlate õigeaegne täitmine järgmiseks talveks. Lisaks, nagu on ette nähtud kehtiva gaasivarustuskindluse määrusega, peavad nad sõlmima solidaarsuskokkulepped. Praegust olukorda arvestades tuleks seda teha viivitamata.

Selleks et pakkuda hoidlate täitmiseks stiimuleid, võivad liikmesriigid anda tarnijatele ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel abi näiteks garantiidena (kahesuunaline hinnavaheleping).

Komisjon võib omalt poolt koordineerida hoidlate täitmise toiminguid, näiteks ühishangete, tellimuste kogumise ja tarnete sobitamise kaudu. Ühine Euroopa platvorm, mille raames sõlmitaks suurte gaasitootjatega peetavate kahepoolsete läbirääkimiste tulemusel gaasitarnelepinguid, aitaks mitmekesistada tarneid ja juhtida arukalt riske, tagades seega soodsatel tingimustel varustuskindluse kõigile ostjatele kogu ELis.

Komisjon jätkab ka gaasituru olukorra uurimist vastuseks murele, et Euroopa gaasiturgudel tegutsevad ettevõtjad, eelkõige Venemaa gaasitarnija Gazprom, võivad olla konkurentsi moonutanud. Nimetatud ettevõtja ärikäitumine on ebaharilik ja Gazpromi ELi gaasihoidlate keskmine täitmistase on ligikaudu 16 %, samal ajal kui teiste ettevõtjate hoidlates on see 44 %. Komisjon uurib praegu prioriteedina kõiki süüdistusi Gazpromi võimaliku konkurentsivastase ärikäitumise kohta ja kogub turuosalistelt lisateavet.

Komisjon jätkab koostööd naabrite ja partneritega Lääne-Balkani piirkonnas ja energiaühenduses, kes jagavad ELi sõltuvust fossiilkütustest ja keda hinnatõus samuti mõjutab, kuid kel on samal ajal ELiga ühesugused pikaajalised kliimaeesmärgid. EL on valmis toetama vajaduse korral Ukrainat, Moldovat ja Gruusiat usaldusväärse ja kestliku energia tagamisel. Käimasolevad jõupingutused Ukraina ja Moldova elektrivõrkude erakorraliseks sünkroniseerimiseks Euroopa mandriosa võrguga on selge märk sellest toetusest.

II.REPowerEU: Venemaa fossiilkütustest sõltuvuse lõpetamine

Venemaalt pärit fossiilkütustest saab sõltuvuse järk-järgult lõpetada juba aegsasti enne 2030. aastat. Selleks teeb komisjon ettepaneku koostada kava „REPowerEU“, millega suurendataks kogu ELi hõlmava energiasüsteemi vastupanuvõimet ja mis põhineks kahel sambal:

·gaasitarnete mitmekesistamine, milleks suurendatakse veeldatud maagaasi (LNG) importi ja torujuhtmete pidi importimist muudelt tarnijatelt kui Venemaa ning suurendatakse ka biometaani ja vesiniku kasutamist;

·fossiilkütustest sõltuvuse kiirem vähendamine kodude, hoonete ja tööstuse ning elektrienergiasüsteemi tasandil, milleks parandatakse energiatõhusust, suurendatakse taastuvenergia osakaalu ja kõrvaldatakse taristu kitsaskohad.

Paketi „Eesmärk 55“ ettepanekute täielik rakendamine vähendaks 2030. aastaks gaasi tarbimist 30 % ehk 100 miljardi kuupmeetri võrra. Koos gaasivarustuse täiendava mitmekesistamise ja taastuvallikatest gaaside tootmise suurendamisega võivad kavandatust varem saavutatud energiasääst ja ellu viidud elektrifitseerimine anda ühiselt tulemuse, mis on vähemalt võrdväärne 155 miljardi kuupmeetri imporditud Venemaa gaasiga.