EUROOPA KOMISJON Brüssel,21.12.2016 COM(2016) 882 final 2016/0408(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist riigipiiri ületamise kontrolli valdkonnas ning millega muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa Liit on viimasel kahel aastal tegelenud korraga selliste eraldiseisvate probleemidega nagu rände haldamine, ELi välispiiride integreeritud haldamine ning terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastane võitlus. Nende probleemide kindlaks lahendamiseks ning tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu loomiseks on väga oluline tulemuslik teabevahetus liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja asjaomaste ELi ametite vahel. Schengeni infosüsteem (SIS) on kõige edukam vahend ELi ja Schengeni lepinguga ühinenud riikide immigratsiooni-, politsei-, tolli- ja õigusasutuste tulemuslikuks koostööks. Sellistel liikmesriikide pädevatel asutustel nagu politsei, piirivalve ja toll peab olema juurdepääs kvaliteetsele teabele nende kontrollitavate isikute või esemete kohta ning selged juhised selle kohta, mida iga juhtumi korral teha tuleb. Selline suuremahuline infosüsteem on Schengeni koostöö keskmes ja mängib otsustavat rolli Schengeni alal inimeste vaba liikumise edendamisel. See võimaldab pädevatel asutustel sisestada ja vaadata andmeid tagaotsitavate isikute kohta, isikute kohta, kellel ei ole võib-olla õigust ELi siseneda või ELis viibida, teadmata kadunud isikute – eelkõige laste – kohta ning esemete kohta, mis võivad olla varastatud, seadusevastaselt omandatud või kadunud. SIS sisaldab lisaks konkreetset isikut või eset käsitlevale teabele ka pädevatele asutustele mõeldud selgeid juhiseid selle kohta, mida isiku või esemega pärast leidmist teha. 2016. aastal, st kolm aastat pärast teise põlvkonna SISi kasutuselevõttu korraldas komisjon SISi põhjaliku hindamise. Hindamine näitas, et SISi kasutamine on olnud väga edukas. 2015. aastal kontrollisid riiklikud pädevad asutused isikuid ja esemeid SISi andmete põhjal peaaegu 2,9 miljardil korral ja vahetasid üle 1,8 miljoni ühiku täiendavat teavet. Nagu komisjoni 2017. aasta tööprogrammis teada antud, tuleks sellele positiivsele kogemusele toetudes süsteemi tulemuslikkust ja tõhusust veelgi parandada. Selleks esitab komisjon esimesed kolm ettepanekut, et parandada ja laiendada hindamise tulemustest lähtudes SISi kasutamist, ning jätkab samal ajal tööd eesmärgiga muuta praegused ja tulevased õiguskaitse- ja piirihaldussüsteemid koostalitlusvõimelisemaks, toetudes kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma käimasolevale tööle. Kõnealustes ettepanekutes käsitletakse süsteemi kasutamist a) piirihalduseks, b) politseikoostööks ja kriminaalasjades tehtavaks õigusalaseks koostööks ning c) ebaseaduslikult riigis viibivate kolmanda riigi kodanike tagasisaatmiseks. Kaks esimest ettepanekut moodustavad üheskoos SISi loomise, toimimise ja kasutamise õigusliku aluse. Ettepanek SISi kasutamiseks ebaseaduslikult riigis viibivate kolmanda riigi kodanike tagasisaatmise korral täiendab ettepanekut piirihalduse kohta ja selles sisalduvaid sätteid. Sellega luuakse uus hoiatusteadete kategooria ning aidatakse rakendada direktiivi 2008/115/EÜ ja jälgida selle täitmist. Kuna liikmesriikide osalemine ELi poliitikas seoses vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga on erinev, on vaja võtta vastu kolm erinevat õigusakti, mis on siiski üksteisega kooskõlas ja võimaldavad süsteemi täielikku toimimist ja kasutamist. Sellega paralleelselt algatas komisjon aprillis ELi tasandil infohalduse tõhustamiseks ja parandamiseks arutelu piirivalve ja julgeoleku tugevamate ja arukamate infosüsteemide üle. Üldeesmärk on tagada, et pädevad asutused saaksid süstemaatiliselt vajalikku teavet mitmesugustest nende käsutuses olevatest infosüsteemidest. Selle eesmärgi saavutamiseks on komisjon vaadanud läbi olemasoleva infoarhitektuuri, et teha kindlaks teabelüngad ja puudujäägid, mis tulenevad olemasolevate süsteemide funktsioonide puudustest ning ELi üldise andmehaldusarhitektuuri killustusest. Komisjon lõi selle töö toetamiseks kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma, kelle esialgseid järeldusi on võetud andmekvaliteedi puhul arvesse ka kõnealustes esimestes ettepanekutes. President Junckeri 2016. aasta septembri kõnes olukorrast Euroopa Liidus osutati ka infohalduses praegu esinevate puuduste kõrvaldamise ja olemasolevate infosüsteemide koostalitlusvõime ja seotuse parandamise olulisusele. Pärast kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma järeldusi, mis esitatakse 2017. aasta esimeses pooles, kaalub komisjon 2017. aasta keskel uute ettepanekute tegemist, et parandada veelgi SISi ja muude IT-süsteemide koostalitlusvõimet. Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ametit (eu-LISA) käsitleva määruse (EL) nr 1077/2011 läbivaatamine on selle töö samavõrd oluline osa ja selle kohta teeb komisjon 2017. aastal tõenäoliselt eraldi ettepanekud. Praeguste julgeolekuprobleemide käsitlemisel on oluline investeerida kiiresse, tulemuslikku ja kvaliteetsesse teabevahetusse ja infohaldusse ning tagada ELi andmebaaside ja infosüsteemide koostalitlusvõime. Praegune teise põlvkonna SISi õigusraamistik, mis käsitleb selle kasutamist kolmandate riikide kodanike piirikontrollis, põhineb endisel kolmanda samba õigusaktil, määrusel (EÜ) nr 1987/2006. Käesoleva ettepanekuga asendatakse kehtiv õigusakt, et muuta liikmesriikidele kohustuslikuks sisestada SISi hoiatusteade alati, kui ebaseaduslikult riigis viibiv kolmanda riigi kodanik on saanud sisenemiskeelu kooskõlas direktiivi 2008/115/EÜ järgivate sätetega; ühtlustada riiklikke SISi kasutamise menetlusi seoses konsulteerimismenetlusega, et vältida, et sisenemiskeelu saanud kolmanda riigi kodanikul on liikmesriigi väljastatud kehtiv elamisluba; teha tehnilisi muudatusi, et parandada turvalisust ja aidata vähendada halduskoormust; käsitleda SISi täielikku algusest lõpuni kasutamist, hõlmates kesksed ja riiklikud süsteemid ning lõppkasutajate vajadused, tagades, et lõppkasutajad saavad kõik andmed, mida neil on vaja ülesannete täitmiseks, ja et nad järgivad SISi andmete töötlemisel kõiki turvaeeskirju. Ettepanekutes arendatakse edasi ja parandatakse olemasolevat süsteemi, mitte ei looda uut süsteemi. SISi läbivaatamisega toetatakse ja tugevdatakse Euroopa Liidu meetmeid Euroopa rände ja julgeoleku tegevuskavade raames ning viiakse ellu järgmine: (1)viimasel kolmel aastal SISi rakendamisel tehtud töö tulemuste kindlustamine, millega kaasnevad keskse SISi tehnilised muudatused, et laiendada mõningaid olemasolevaid hoiatusteadete kategooriaid ja pakkuda uusi funktsioone; (2)soovitused tehniliste ja menetluslike muudatuste kohta, mis tulenevad SISi põhjalikust hindamisest; (3)SISi lõppkasutajate palvel tehtavad tehnilised parandused ning

(4)kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma esialgsed järeldused andmekvaliteedi kohta. Kuna see ettepanek on lahutamatult seotud komisjoni ettepanekuga võtta vastu määrus, milles käsitletakse SISi loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös, on kahel tekstil mitu ühist sätet. Need hõlmavad meetmeid, mis on seotud SISi kasutamisega algusest lõpuni, sealhulgas keskse süsteemi ja riiklike süsteemide kasutamine ning lõppkasutajate vajadused; tugevamaid meetmeid talitluspidevuse jaoks; meetmeid, mis puudutavad andmekvaliteeti, andmekaitset ja andmeturvet, ning sätteid järelevalve, hindamise ja aruandluse korra kohta. Mõlema ettepanekuga laiendatakse ka biomeetriliste andmete kasutamist. Rände- ja pagulaskriisi süvenemine 2015. aastal suurendas märkimisväärselt vajadust astuda tulemuslikke samme ebaseadusliku rändega tegelemiseks. Komisjon teatas ELi tagasisaatmisalases tegevuskavas, et teeb ettepaneku muuta liikmesriikidele kohustuslikuks sisestada kõik sisenemiskeelud SISi, et aidata ennetada liikmesriikidesse sisenemise ja seal viibimise keelu saanud kolmandate riikide kodanike uuesti Schengeni alale sisenemist. Kooskõlas direktiivi 2008/115/EÜ järgivate sätetega väljastatud sisenemiskeelud kehtivad kogu Schengeni alal. Seega saavad neid välispiiridel jõustada ka sellise liikmesriigi asutused, kes hoiatusteadet ei sisestanud. Kehtiva määruse (EÜ) nr 1987/2006 kohaselt on liikmesriikidel lubatud sisestada SISi hoiatusteateid sisenemiskeelu põhjal riiki sisenemiseks ja seal viibimiseks loa andmata jätmise kohta, kuid selle tegemine ei ole kohustuslik. Kui kõigi sisenemiskeeldude sisestamine SISi muudetakse kohustuslikuks, võib saavutada suurema tulemuslikkuse ja ühtluse. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega ning kehtivate ja tulevaste õigusaktidega Käesoleva ettepanek on täielikult kooskõlas ja vastavuses direktiivi 2008/115/EÜ sätetega sisenemiskeeldude väljastamise ja jõustamise kohta. Järelikult täiendab see kehtivaid sätteid sisenemiskeeldude kohta ja aitab kaasa nende tulemuslikule jõustamisele välispiiril, mis hõlbustab tagasisaatmisdirektiivis kindlaks määratud kohustuste kohaldamist ja hoiab edukalt ära asjaomaste kolmandate riikide kodanike Schengeni alale naasmise. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Käesolev ettepanek on tihedalt seotud järgmiste liidu poliitikavaldkondadega ja täiendab neid. (1)Sisejulgeolek seoses SISi rolliga endast julgeolekuohtu kujutavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise takistamisel. (2)Andmekaitse, pidades silmas, et käesoleva ettepanekuga tagatakse nende isikute põhiõiguste kaitse, kelle isikuandmeid SISis töödeldakse. (3)Käesolev ettepanek on ka tihedalt seotud kehtivate liidu õigusaktidega ja täiendab neid, nimelt järgmistes valdkondades. (4)Välispiiride haldamine, pidades silmas, et käesoleva ettepanekuga aidatakse liikmesriikidel omada kontrolli ELi välispiiride nende osa üle ja suurendada ELi välispiirikontrollide süsteemi tulemuslikkust. (5)Tulemuslik ELi tagasisaatmispoliitika, mis edendab ja tõhustab ELi süsteemi, mille eesmärk on avastada ja hoida ära kolmandate riikide kodanike naasmine pärast nende tagasisaatmist. Käesoleva ettepanekuga aidatakse vähendada ebaseaduslikult ELi sisserändamise stiimuleid, mis on ka üks Euroopa rände tegevuskava põhieesmärke. (6)Euroopa piiri- ja rannikuvalve seoses i) ametis riskianalüüse tegevate töötajate võimalusega, ii) ameti ETIASe kesküksuse juurdepääsuga SISile kavandatud ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) puhul ning iii) SISile juurdepääsu võimaldava tehnilise liidese pakkumisega Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmadele, tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate rühmadele ja rändehalduse tugirühmade liikmetele, et neil oleks oma volituste piires õigus pääseda juurde SISi sisestatud andmetele ja neid otsida. (7)Europol – ettepanek anda ulatuslikumad õigused pääseda oma volituste piires SISi andmetele juurde ja neid otsida. Käesolev ettepanek on ka tihedalt seotud tulevaste liidu õigusaktidega ja täiendab neid, nimelt järgmistes valdkondades. (8)Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, mille puhul tehti ettepanek kasutada kõnealuse süsteemi puhul sõrmejälgi ja näokujutisi biomeetriliste tunnustena; sellist lähenemisviisi soovitakse kajastada ka käesoleva ettepanekuga; (9)ETIAS, mille puhul tehti ettepanek näha ette ELis viisavabalt reisida kavatsevate kolmandate riikide kodanike põhjalik hindamine turvalisuse seisukohast, sealhulgas kontrollid SISis. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Käesoleva ettepaneku integreeritud piirihaldust ja ebaseaduslikku sisserännet käsitlevate sätete õiguslikuks aluseks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktid b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkt c.

•Erinev kohaldamine Käesolevas ettepanekus lähtutakse Schengeni acquis’ sätetest, milles käsitletakse riigipiiri ületamise kontrolli. Seepärast tuleb arvesse võtta järgmisi assotsieerunud riikidega sõlmitud mitmesuguste protokollidega ja lepingutega seotud tagajärgi. Taani: aluslepingutele lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artikli 4 kohaselt ning arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva määruse kohta otsuse teinud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. Ühendkuningriik ja Iirimaa: Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artiklite 4 ja 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) kohaselt ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa määruse (EL) nr 2016/399 (Schengeni piirieeskirjad) ega ühegi teise üldiselt Schengeni acquis’na tuntud õigusakti ning eelkõige sisepiirikontrolli kaotamist reguleerivate ja toetavate õigusaktide ja välispiirikontrolliga seotud kõrvalmeetmete kohaldamises. Käesolev määrus kujutab endast selle acquis’ edasiarendamist ning seepärast ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav. Bulgaaria ja Rumeenia: käesolev määrus on akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses. Käesolevat määrust tuleb tõlgendada koostoimes nõukogu 29. juuni 2010. aasta otsusega 2010/365/EL, millega muudeti Schengeni infosüsteemi käsitlevad Schengeni acquis’ sätted Bulgaarias ja Rumeenias teatavate piirangutega kohaldatavaks. Küpros ja Horvaatia: käesolev määrus on akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses. Assotsieerunud riigid: vastavate lepingute alusel, mis käsitlevad Islandi, Norra, Šveitsi ja Liechtensteini ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, on kavandatav määrus nende riikide suhtes siduv. •Subsidiaarsus Käesolev ettepanek arendab edasi olemasolevat, 1995. aastast kasutatavat SISi ja põhineb sellel. 9. aprillil 2013 asendati algne valitsustevaheline raamistik liidu õigusaktidega (määrus (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsus 2007/533/JSK). Täielik subsidiaarsuse analüüs on juba varem tehtud; käesoleva algatuse eesmärk on kehtivaid sätteid veelgi viimistleda, käsitleda kindlaks tehtud puudusi ja täiustada kasutamiskorda. Liikmesriikide vahel märkimisväärses mahus toimuvat teabevahetust ei ole võimalik tagada detsentraliseeritud lahendustega. Meetme ulatuse, tagajärgede ja mõju tõttu on ettepaneku eesmärke parem saavutada liidu tasandil. Käesoleva ettepaneku eesmärgid hõlmavad muu hulgas tehnilisi parandusi SISi tõhususe suurendamiseks ja jõupingutusi süsteemi kasutamise ühtlustamiseks kõigis osalevates liikmesriikides. Kuna kõnealused eesmärgid ning üha mitmekesisemaks muutuvate ohtude vastu võitlemiseks tulemusliku teabevahetuse tagamise probleemid on riikidevahelised, on ELi tasand sobiv selleks, et pakkuda lahendusi nendele probleemidele, mida liikmesriigid üksi ei suuda lahendada. Kui praeguseid SISi piiranguid ei käsitleta, on oht, et rohked võimalused maksimeerida tõhusust ja ELi lisaväärtust jäävad kasutamata ning et süsteemi jäävad puudused, mis takistavad pädevate asutuste tööd. Näiteks võib asjaolu, et puuduvad ühtlustatud eeskirjad tarbetuks muutunud hoiatusteadete süsteemist kustutamiseks, kahjustada isikute vaba liikumise põhimõtet, mis on üks liidu aluspõhimõtetest. •Proportsionaalsus Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 on sätestatud, et ükski liidu meede ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik lepingu eesmärkide saavutamiseks. Käesoleva ELi meetme jaoks valitud vorm peab võimaldama saavutada ettepanekuga soovitud eesmärki ja selle võimalikult tulemuslikku rakendamist. Kavandatud algatus kujutab endast SISi läbivaatamist riigipiiri ületamise kontrolli valdkonnas. Ettepaneku aluseks on lõimitud eraelukaitse põhimõtted. Isikuandmete kaitse õiguse poolest on käesolev ettepanek proportsionaalne, kuna selles nähakse ette konkreetsed hoiatusteadete kustutamise eeskirjad ja ei nõuta andmete kogumist ja säilitamist kauem, kui on tingimata vajalik, et süsteem saaks toimida ja oma eesmärgid täita. SISi hoiatusteated sisaldavad ainult andmeid, mida on vaja isikute või esemete tuvastamiseks ja nende asukoha kindlakstegemiseks ning sobivate operatiivmeetme võtmiseks. Kõik muud üksikasjad esitatakse SIRENE büroode kaudu, mis võimaldab täiendava teabe vahetamist. Lisaks nähakse ettepanekuga ette kõigi selliste kaitsemeetmete ja mehhanismide rakendamine, mida on vaja andmesubjektide põhiõiguste tulemuslikuks kaitseks, eelkõige nende eraelu ja isikuandmete kaitseks. Ettepanek sisaldab ka sätteid, mis on mõeldud konkreetselt üksikisikute SISis hoiatavate isikuandmete turvalisuse suurendamiseks. Süsteemi toimimiseks ei ole vaja liidu tasandil täiendavaid protsesse ega ühtlustamist. Kavandatud meede on proportsionaalne, kuna ei lähe kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks liidu tasandil vajalikust kaugemale. •Vahendi valik Kavandatud muutmine toimub määruse vormis ja määrus (EÜ) nr 1987/2006 asendatakse. Seda lähenemisviisi kasutati ka nõukogu otsuse 2007/533/JSK puhul; kuna kaks kõnealust õigusakti on lahutamatult seotud, tuleb seda kasutada ka määrus (EÜ) nr 1987/2006 puhul. Otsus 2007/533/JSK võeti vastu eelmise Euroopa Liidu lepingu kohase nn kolmanda samba õigusaktina. Selliseid nn kolmanda samba õigusakte võttis vastu nõukogu, ilma et Euroopa Parlament oleks olnud kaasseadusandja. Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise leping, sest sammaste struktuur kaotati Lissaboni lepingu jõustumisel 1. detsembril 2009. Õiguslik alus tingib seadusandliku tavamenetluse kasutamise. Kasutada tuleb (Euroopa Parlamendi ja nõukogu) määrust, sest sätted peavad olema siduvad ja vahetult kohaldatavad kõigis liikmesriikides. Ettepanek arendab edasi ja tugevdab olemasolevat tsentraliseeritud süsteemi, mille kaudu liikmesriigid teevad omavahel koostööd ning mille jaoks on vaja ühist struktuuri ja siduvaid kasutuseeskirju. Lisaks sätestatakse selles kõigi liikmesriikide ja Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti (eu-LISA) jaoks kohustuslikud ühtsed eeskirjad süsteemile juurdepääsu kohta muu hulgas õiguskaitse eesmärgil. eu-LISA vastutab alates 9. maist 2013 keskse SISi operatiivjuhtimise eest, mis hõlmab kõiki ülesandeid, mida on vaja, et tagada keskse SISi täielik toimimine 24 tundi päevas 7 päeva nädalas. Käesolevas ettepanekus lähtutakse eu-LISA SISiga seotud kohustustest.

Peale selle nähakse ettepanekuga ette vahetult kohaldatavad eeskirjad, mis võimaldavad andmesubjektidele juurdepääsu nende enda andmetele ja õiguskaitsevahenditele, ilma et selleks oleks vaja täiendavaid rakendusmeetmeid. Seega saab õigusaktiks valida vaid määruse. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsusega 2007/533/JSK korraldas komisjon kolm aastat pärast keskse SIS II kasutuselevõtmist keskse SIS II ja liikmesriikidevahelise täiendava teabe kahe- ja mitmepoolse vahetamise üldise hindamise. Hindamisel keskenduti spetsiaalselt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 24 kohaldamise läbivaatamisele eesmärgiga esitada vajalikud ettepanekud selle artikli sätete muutmise kohta, et saavutada hoiatusteadete sisestamise kriteeriumide suurem ühtlus. Hindamise tulemused tõid esile vajaduse muuta SISi õiguslikku alust, et reageerida paremini uutele julgeoleku- ja rändeprobleemidele. Muu hulgas käsitleti ettepanekut muuta kohustuslikuks sisenemiskeeldude SISi sisestamine, et neid paremini jõustada; kohustuslikku liikmesriikidevahelist konsulteerimist, et vältida sisenemiskeelu ja elamisloa samaaegset olemasolu; võimalust isikute tuvastamiseks ja nende asukoha kindlaksmääramiseks sõrmejälgede põhjal, kasutades uut sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi, ning biomeetriliste tunnuste laiendamist süsteemi. Hindamise tulemused näitasid ka vajadust teha õiguslikke muudatusi, et parandada süsteemi tehnilist toimimist ja ühtlustada riiklikke protsesse. Kõnealuste meetmetega suurendataks SISi tõhusust ja tulemuslikkust selle kasutamise lihtsustamise ja tarbetu koormuse vähendamise teel. Kavandatud on lisameetmed andmekvaliteedi ja süsteemi läbipaistvuse parandamiseks ning selgemalt on kirjeldatud liikmesriikide ja eu-LISA aruandlusega seotud ülesandeid. Põhjaliku hindamise tulemused (hindamisaruanne ja seonduv komisjoni talituste töödokument võeti vastu 21. detsembril 2016) on käesolevas ettepanekus sisalduvate meetmete aluseks. Lisaks avaldas komisjon 2014. aastal kooskõlas tagasisaatmisdirektiivi 2008/115/EÜ artikliga 19 teatise ELi tagasisaatmispoliitika kohta, milles käsitletakse selle direktiivi kohaldamist. Selles järeldati, et SISi potentsiaali tagasisaatmispoliitikas tuleks suurendada ning märgitakse, et SIS II läbivaatamine on võimalus parandada sidusust tagasisaatmispoliitika ja SIS II vahel ning soovitatakse kehtestada liikmesriikidele kohustus sisestada tagasisaatmisdirektiivi alusel väljastatud sisenemiskeeldude puhul SIS II hoiatusteade riiki sisenemiseks loa andmata jätmise kohta. •Konsulteerimine sidusrühmadega Komisjoni SISi käsitleva hindamise käigus küsiti (EÜ) nr 1987/2006 artiklis 51 sätestatud korra kohaselt tagasisidet ja ettepanekuid asjaomastelt sidusrühmadelt, sealhulgas SISVISi komitee liikmetelt. Nimetatud komiteesse kuuluvad liikmesriikide esindajad nii SIRENEga seotud operatiivküsimustes (piiriülene koostöö SISi alal) kui ka SISi ning seonduva SIRENE rakenduse arendamise ja hooldamisega seotud tehnilistes küsimustes. Komitee liikmed vastasid hindamisprotsessi käigus üksikasjalikele küsimustikele. Kui oli vaja lisaselgitusi või kui teemat oli vaja edasi käsitleda, tehti seda e-posti või sihipärase intervjuu teel. See järkjärguline protsess võimaldas tõstatada küsimusi laiahaardelisel ja läbipaistval viisil. 2015. ja 2016. aastal arutasid SISVISi komitee liikmed neid küsimusi spetsiaalsetel kohtumistel ja seminaridel. Komisjon konsulteeris ka liikmesriikide andmekaitseasutustega ja andmekaitse valdkonna SIS II järelevalve koordineerimisrühma liikmetega. Liikmesriigid jagasid oma kogemusi seoses andmesubjektide juurdepääsutaotlustega ja riiklike andmekaitseasutuste tööga, vastates selleks ette nähtud küsimustikule. Küsimustiku vastuseid 2015. aasta juunist on võetud käesoleva ettepaneku väljatöötamisel arvesse. Komisjon lõi talitustevahelise juhtrühma, mis hõlmab peasekretariaati, rände ja siseasjade peadirektoraati, õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraati, personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraati ning informaatika peadirektoraati. Juhtrühm jälgis hindamisprotsessi ja andis vajaduse korral juhiseid. Hindamise järeldustes võeti arvesse ka andmeid, mis koguti liikmesriikidesse tehtud kohapealsete kontrollkäikude raames, mille käigus uuriti üksikasjalikult seda, kuidas SISi praktikas kasutatakse. Need hõlmasid arutelusid ja intervjuusid süsteemi kasutajatega, SIRENE büroo töötajatega ja riiklike pädevate asutustega. Liikmesriikide pädevatelt asutustelt sooviti tagasisidet ja ettepanekuid – eelkõige kõigi kooskõlas direktiiviga 2008/115/EÜ väljastatud sisenemiskeeldude kohta SISi hoiatusteadete sisestamise võimaliku kohustuse tagajärgede kohta – ka komisjoni tagasisaatmisdirektiivi kontaktrühma kohtumistel 16. novembril 2015 ning 18. märtsil ja 20. juunil 2016. Tagasisidest tulenevalt nähakse käesoleva ettepanekuga ette meetmed süsteemi tehnilise ja operatiivse tõhususe ja tulemuslikkuse parandamiseks. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Lisaks konsulteerimisele sidusrühmadega kogus komisjon väliseid eksperdiarvamusi nelja uuringu kaudu, mille järeldusi on käesoleva ettepaneku väljatöötamisel arvesse võetud: SISi tehniline hindamine (Kurt Salmon) Selle hindamise käigus tehti kindlaks SISi toimimise peamised probleemid ja tulevased vajadused, mida tuleks käsitleda, eelkõige toodi esile mure seoses talitluspidevuse maksimeerimisega ja selle tagamisega, et üldine ülesehitus suudaks kasvava võimsuse nõuetega kohaneda. SIS II ülesehituse võimalike paranduste mõju hindamine IKT osas (Kurt Salmon) Selles uuringus hinnati riiklikul tasandil SISi kasutamise praeguseid kulusid ning kaht võimalikku tehnilist stsenaariumi süsteemi parandamiseks. Mõlemad stsenaariumid hõlmavad tehnilisi ettepanekuid, mis keskenduvad keskse süsteemi ja üldise ülesehituse parandamisele. SIS II ülesehituse võimalike paranduste mõju hindamine IKT osas – lõpparuanne, 10. november 2016 (Wavestone) Selles uuringus hinnati kolme stsenaariumi (täielikult tsentraliseeritud süsteem, N.SISi standarditud rakendamine, mille eu-LISA töötab välja ja pakub liikmesriikidele, ning N.SISi erinev rakendamine ühiste tehniliste standarditega) analüüsimise abil riikliku koopia kasutuselevõtu mõju liikmesriikide kuludele. Uuring, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi raames sellise kogu ELi hõlmava süsteemi loomise teostatavust ja mõju, mis on nähtud ette lahkumisettekirjutuste kohta andmete vahetamiseks ja nende täitmise jälgimiseks (PwC) Selles uuringus hinnatakse SISi kavandatavate muudatuste teostatavust ning tehnilist ja operatiivmõju eesmärgiga tõhustada selle kasutamist ebaseaduslike rändajate tagasisaatmisel ja nende naasmise takistamiseks. •Mõjuhinnang Komisjon ei korraldanud mõju hindamist. Kolme eespool osutatud sõltumatut hindamist arvestati seoses süsteemi muudatuste mõjuga tehnilisest vaatenurgast. Lisaks on komisjon alates 2013. aastast – st alates SIS II kasutuselevõtmisest 9. aprillil 2013 ja otsuse 2007/533/JSK kohaldamise algusest – viinud lõpule kaks SIRENE käsiraamatu läbivaatamist. Nende hulgas on vahepealne läbivaatamine, mille tulemusel võeti 29. jaanuaril 2015 kasutusele uus SIRENE käsiraamat. Komisjon võttis vastu ka parimate tavade ja soovituste kataloogi. Lisaks teevad eu-LISA ja liikmesriigid süsteemi korrapäraseid, järkjärgulisi tehnilisi parandusi. Ollakse seisukohal, et sellised võimalused on nüüd ammendunud, mis tähendab, et vaja on õigusliku aluse ulatuslikumat muutmist. Selgust sellistes valdkondades nagu lõppkasutajate süsteemide kasutamine ja hoiatusteadete kustutamise üksikasjalikud eeskirjad ei ole võimalik saavutada ainult parema rakendamise ja jõustamisega. Määruses (EL) nr 1053/2013 sätestatud Schengeni hindamismehhanism võimaldab SISi toimimist liikmesriikides perioodiliselt õiguslikust ja operatiivsest seisukohast hinnata. Hindamisi teevad komisjon ja liikmesriigid ühiselt. Selle mehhanismi kaudu esitab nõukogu üksikutele liikmesriikidele soovitusi, lähtudes mitmeaastaste ja iga-aastaste kavade raames korraldatud hindamistest. Kuna soovitused on individuaalsed, ei saa need asendada õiguslikult siduvaid eeskirju, mis on samal ajal kohaldatavad kõigi SISi kasutavate liikmesriikide suhtes. SISVISi komitee arutab korrapäraselt praktilisi operatiivseid ja tehnilisi küsimusi. Kuigi need kohtumised aitavad komisjonil ja liikmesriikidel koostööd teha, ei saa nende arutelude tulemused (õigusaktide muudatuste puudumine) lahendada probleeme, mis tekivad näiteks lahknevatest riiklikest tavadest. Käesolevas määruses kavandatud muudatustel ei ole märkimisväärset majanduslikku ega keskkonnamõju. Neil on eeldatavasti aga märkimisväärne positiivne sotsiaalne mõju, kuna nendega nähakse ette suurem julgeolek, võimaldades paremini tuvastada valet identiteeti kasutavaid isikuid, raske kuriteo sooritanud kurjategijaid, kelle identiteet ei ole teada, ja ebaseaduslikke rändajaid, kes sisepiirikontrollideta ala ära kasutavad. Nende muudatuste mõju põhiõigustele ja andmekaitsele on kaalutud ja üksikasjalikumalt käsitletud järgmises jaos („Põhiõigused“). Ettepanek on koostatud, kasutades märkimisväärset hulka tõendeid, mis on kogutud teise põlvkonna SISi üldisel hindamisel, mille käigus uuriti süsteemi toimimist ja võimalikke parandusi. Lisaks korraldati uuring, mille käigus hinnati mõju kuludele, tagamaks, et valitud riiklik ülesehitus on kõige sobivam ja proportsionaalsem. •Põhiõigused ja andmekaitse Käesolevas ettepanekus arendatakse edasi ja parandatakse olemasolevat süsteemi, mitte ei looda uut süsteemi, mistõttu toetub see juba kehtestatud olulistele ja tulemuslikele kaitsemeetmetele. Kuna süsteem töötleb jätkuvalt isikuandmeid ja hakkab töötlema uusi tundlike biomeetriliste andmete kategooriaid, on võimalik mõju isikute põhiõigustele. Seda on põhjalikult arvesse võetud ja kehtestatud on uued kaitsemeetmed, et andmete kogumine ja edasine töötlemine piirduks rangelt vajalikuga ja operatiivselt nõutavaga ning et juurdepääs nendele andmetele oleks ainult isikutel, kellel on operatiivvajadus neid töödelda. Käesolevas ettepanekus on sätestatud selged säilitamisajad ja tunnustatud sõnaselgelt isikute õigust pääseda juurde nendega seotud andmetele ja neid parandada ning taotleda kustutamist kooskõlas nende põhiõigustega (vt andmekaitset ja andmeturvet käsitlev jagu) ning see on ka sätestatud.

Lisaks tugevdatakse ettepanekuga põhiõiguste kaitsmise meetmeid, pidades silmas, et sellega sätestatakse õigusaktis hoiatusteate kustutamise nõue ja nähakse ette proportsionaalsuse hindamine hoiatusteate säilitamise aja pikendamise korral. Ettepanekus määratakse biomeetriliste tunnuste kasutamise jaoks kindlaks laiaulatuslikud ja usaldusväärsed kaitsemeetmed, et hoida ära süütute inimeste häirimist. Ettepanekus nõutakse ka süsteemi turvalisust algusest lõpuni, tagades selles säilitatavate andmete suurema kaitse. Pidades silmas, et käesoleva ettepanekuga on nähtud ette selge intsidentide haldamise menetlus ja SISi parem talitluspidevus, on see Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga täielikult kooskõlas ja seda mitte ainult isikuandmete kaitse õiguse poolest. SISi edasiarendamine ja jätkuv tulemuslikkus aitab ühiskonnas tagada inimeste julgeolekut. Ettepanekus kavandatakse märkimisväärseid muudatusi seoses biomeetriliste tunnustega. Kui õiguslikud nõuded on täidetud, tuleks lisaks sõrmejälgedele võtta ja säilitada ka peopesajälgi. Sõrmejälgede logid on lisatud tähtnumbrilistele SISi hoiatusteadetele, nagu on nähtud ette artiklis 24. Tulevikus peaks olema võimalik sõrme- ja peopesajälgede andmetest otsida kuriteopaigast leitud sõrmejälgi, tingimusel et tegemist on raske kuriteo või terrorikuriteoga ja et need kuuluvad suure tõenäosusega kuriteo toimepanijale. Kui isiku dokumentide kohase identiteedi suhtes valitseb ebakindlus, peaksid pädevad asutused otsima tema sõrmejälgi SISi andmebaasis säilitatavate sõrmejälgede hulgast. Ettepaneku kohaselt tuleb koguda ja säilitada lisaandmeid (näiteks isikut tõendavate dokumentide üksikasjad), mis lihtsustavad kohapealsetel ametnikel isikusamasuse kindlakstegemist. Ettepanekuga tagatakse andmesubjekti õigus tõhusatele õiguskaitsevahenditele, mis on otsuste vaidlustamiseks kättesaadavad ja hõlmavad kooskõlas põhiõiguste harta artikliga 47 igal juhul tõhusat õiguskaitsevahendit kohtus. 4.MÕJU EELARVELE SIS on üks ühtne infosüsteem. Kahes ettepanekus (käesolev ettepanek ja ettepanek, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös) ette nähtud kulusid ei tuleks järelikult käsitada mitte kahe, vaid ühe summana. Mõlema ettepaneku rakendamiseks vajalike muudatuste mõju eelarvele on kajastatud ühes finantsselgituses. Kuna kolmas ettepanek (ebaseaduslikult riigis viibivate kolmanda riigi kodanike tagasisaatmise kohta) on täiendav, käsitletakse selle mõju eelarvele eraldi ja eraldiseisvas finantsselgituses, milles käsitletakse ainult kõnealuse spetsiifilise hoiatusteadete kategooria loomist. Võrgu, eu-LISA keskse SISi ja liikmesriikide arenduste puhul vajaliku töö mitmesuguste aspektide hindamise põhjal vajavad kahe määruse ettepanekud ajavahemikul 2018–2020 kokku 64,3 miljonit eurot. Sellega kaetakse TESTA-NG ribalaiuse suurendamine, mis tuleneb sellest, et kahe ettepaneku kohaselt hakatakse võrgu kaudu edastama sõrmejäljefaile ja näokujutisi, milleks on vaja suuremat läbilaskevõimet ja võimsust (9,9 miljonit eurot). Samuti hõlmab see eu-LISA personali- ja tegevuskulusid (17,6 miljonit eurot). eu-LISA teatas komisjonile, et 2018. aasta jaanuaris kavatsetakse tööle võtta kolm uut lepingulist töötajat, et alustada arendusetapiga õigel ajal, tagamaks SISi ajakohastatud funktsioonide kasutuselevõtu 2020. aastal. Käesoleva ettepanekuga kaasnevad keskse SISi tehnilised muudatused, et laiendada mõningaid olemasolevaid hoiatusteadete kategooriaid ja pakkuda uusi funktsioone. Need muudatused kajastuvad ka käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses. Komisjon korraldas ka kuludele avalduva mõju hindamise uuringu, mille käigus hinnati riiklike arenduste kulusid, mis on käesoleva ettepaneku kohaselt vajalikud. Hinnangulised kulud on 36,8 miljonit eurot, mis tuleks eraldada liikmesriikidele ühekordse kindlasummalise maksena. Iga liikmesriik saab seega 1,2 miljonit eurot, et ajakohastada oma riiklikku süsteemi vastavalt käesolevas ettepanekus sätestatud nõuetele ning luua muu hulgas osaline riiklik koopia, kui seda ei ole veel tehtud, või varusüsteem. Kavas on Sisejulgeolekufondi e-piirideks ette nähtud vahendite ülejäänud osa ümberplaneerimine, et teha ajakohastusi ja rakendada kahe ettepanekuga ette nähtud funktsioone. Sisejulgeolekufondi välispiiride määrusega on nähtud ette rahastamisvahend, mis hõlmab e-piiride paketi rakendamise eelarvet. Selle määruse artiklis 5 on sätestatud, et 791 miljonit eurot rakendatakse programmi kaudu, mille eesmärk on välispiiri ületavate rändevoogude juhtimist toetavate IT-süsteemide käivitamine artiklis 15 sätestatud tingimustel. Eespool osutatud 791 miljonit eurost on 480 miljonit eurot nähtud ette riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi arendamiseks ja 210 miljonit eurot ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) arendamiseks. Ülejäänud osa kasutatakse osaliselt kahes ettepanekus ette nähtud SISi muudatuste kulude katmiseks. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Komisjon, liikmesriigid ja eu-LISA vaatavad SISi kasutamise korrapäraselt läbi ja jälgivad seda eesmärgiga tagada selle jätkuv tulemuslik ja tõhus toimimine. Komisjoni abistab tehniliste ja operatiivmeetmete rakendamisel SISVISi komitee, nagu ettepanekus kirjeldatud. Lisaks hõlmavad käesoleva kavandatava määruse artikli 54 lõiked 7 ja 8 sätet ametliku korrapärase läbivaatamise ja hindamise protsessi kohta. eu-LISA on kohustatud esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga kahe aasta järel aruande, mis käsitleb keskse SISi tehnilist toimimist (sealhulgas turvalisust), seda toetavat sideinfrastruktuuri ning täiendava teabe kahe- ja mitmepoolset vahetamist liikmesriikide vahel. Lisaks on komisjon kohustatud korraldama iga nelja aasta järel SISi ja liikmesriikidevahelise teabevahetuse üldise hindamise ning jagama tulemusi Euroopa Parlamendi ja nõukoguga. Selle käigus käsitletakse saavutatud tulemusi võrreldes eesmärkidega; hinnatakse, kas süsteemi aluspõhimõtted on jätkuvalt kehtivad;

hinnatakse, kuidas määrust keskse SISi suhtes kohaldatakse; hinnatakse keskse süsteemi turvalisust; uuritakse mõjusid süsteemi edaspidisele toimimisele. Samuti on eu-LISA ülesanne nüüd teha päevast, kuist ja aastast statistikat SISi kasutamise kohta, tagades süsteemi ja selle eesmärkidega võrreldes saavutatud tulemuste pideva jälgimise. •Ettepaneku uute sätete üksikasjalik selgitus Käesoleva ettepaneku ja SISi loomist, toimimist ning politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös kasutamist käsitleva määruse ettepaneku ühised sätted Üldsätted (artiklid 1–3) SISi tehniline ülesehitus ja toimimisviisid (artiklid 4–14) eu-LISA kohustused (artiklid 15–18) Juurdepääsuõigus ja hoiatusteadete säilitamine (artiklid 29, 30, 31, 33 ja 34) Üldised andmetöötlus- ja andmekaitse-eeskirjad (artiklid 36–53) Järelevalve ja statistika (artikkel 54) SISi kasutamine algusest lõpuni SISil on kõikjal Euroopas pädevates asutustes üle 2 miljoni lõppkasutaja ning see on äärmiselt laialt kasutatav ja tulemuslik teabe jagamise vahend. Käesolevad ettepanekud hõlmavad eeskirju, mis käsitlevad SISi toimimist algusest lõpuni, sealhulgas eu-LISA hallatava keskse SISi, riiklike süsteemide ja lõppkasutajate rakenduste kasutamist. Lisaks kesksele süsteemile ja riiklikele süsteemidele käsitletakse ka lõppkasutajate tehnilisi ja operatiivvajadusi. Artikli 9 lõikes 2 on täpsustatud, et lõppkasutajad peavad saama oma ülesannete täitmiseks vajalikke andmeid (eelkõige kõik andmed, mida on vaja andmesubjektide tuvastamiseks ja nõutava meetme võtmiseks). Sellega on nähtud ette ka ühine kava SISi rakendamiseks liikmesriikides, mis tagab kõigi riiklike süsteemide ühtlustamise. Artiklis 6 on sätestatud, et iga liikmesriik peab tagama, et SISi andmed on lõppkasutajatele pidevalt kättesaadavad, et maksimeerida operatiivset kasu rikete võimaluse vähendamise teel. Artikli 10 lõikega 3 tagatakse, et andmetöötluse turvalisus hõlmab ka lõppkasutajate andmetöötlustoiminguid. Artikli 14 kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et SISile juurdepääsu omavaid töötajaid koolitatakse korrapäraselt ja jooksvalt andmeturbe ja andmekaitse-eeskirjade valdkonnas. Kõnealuste meetmete kaasamise tulemusel käsitletakse käesolevas ettepanekus põhjalikumalt SISi täielikku algusest lõpuni toimimist ja see sisaldab eeskirju ja kohustusi, mis puudutavad miljoneid lõppkasutajaid kõikjal Euroopas. Selleks et kasutada SISi võimalikult tulemuslikult, peaksid liikmesriigid tagama, et iga kord, kui lõppkasutajatel on riiklikus politsei- või immigratsiooniandmebaasis päringu tegemise õigus, teevad nad paralleelselt päringu ka SISis. Nii saab SIS saavutada oma eesmärgi toimida sisepiirikontrollideta alal peamise tasakaalustava meetmena ja liikmesriigid saavad paremini käsitleda kuritegevuse piiriülest mõõdet ja kurjategijate liikuvust. Kõnealune paralleelne päring peab olema kooskõlas direktiivi (EL) 2016/680 artikliga 4. Talitluspidevus Ettepanekutega tugevdatakse sätteid talitluspidevuse kohta nii riiklikul kui ka eu-LISA tasandil (artiklid 4, 6, 7 ja 15). Need tagavad, et SIS on jätkuvalt toimiv ja kohapealsetele töötajatele kättesaadav isegi süsteemi mõjutavate probleemide korral. Andmekvaliteet

Ettepanekus jäetakse alles põhimõte, et liikmesriik, kes on andmete omanik, vastutab ka SISi sisestatud andmete täpsuse eest (artikkel 39). Siiski on vaja näha ette eu-LISA hallatav keskne mehhanism, mis võimaldab liikmesriikidel korrapäraselt läbi vaadata hoiatusteateid, mille kohustuslikud andmeväljad võivad tekitada muret kvaliteedi pärast. Seepärast antakse ettepaneku artikliga 15 eu-LISA-le õigus koostada korrapäraste ajavahemike järel liikmesriikide jaoks andmekvaliteedi aruandeid. Seda tegevust võib lihtsustada andmehoidla statistiliste ja andmekvaliteedi aruannete koostamiseks (artikkel 54). Kõnealused parandused kajastavad kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma esialgseid järeldusi. Fotod, näokujutised, sõrme- ja peopesajäljed ning DNA-profiil Võimalus teha isiku tuvastamiseks päringuid sõrmejälgede alusel on sätestatud juba määruse (EÜ) nr 1987/2006 artiklis 22 ja nõukogu otsuse 2007/533/JSK artiklis 22. Ettepanekutega tehakse see päring kohustuslikuks olukorras, kus isikusamasust ei ole võimalik muul viisil kindlaks teha. Praegu võib näokujutisi kasutada ainult isikusamasuse kinnitamiseks tähtnumbrilise päringu järel, mitte kasutada neid päringu alusena. Lisaks võimaldavad artiklite 22 ja 28 muudatused kasutada süsteemis päringute tegemiseks ja isikute tuvastamiseks näokujutisi, fotosid ja peopesajälgi, kui see saab tehniliselt võimalikuks. Daktülograafia on sõrmejälgede teaduslik uurimine kui tuvastusmeetod. Selle ala spetsialistid on seisukohal, et peopesajäljed on unikaalsed ja sisaldavad punkte, mis võimaldavad teha sama täpseid ja lõplikke võrdlusi kui sõrmejälgi kasutades. Peopesajälgi võib kasutada isikusamasuse kindlakstegemiseks samamoodi nagu sõrmejälgi. Politsei on juba mitu aastakümmet võtnud isikute peopesajälgi koos kümne vajutatud ja kümne pööratud jäljega. Peopesajälgi kasutatakse ühel peamisel eesmärgil: tuvastamiseks, kui isik on oma sõrmeotsi tahtlikult või tahtmatult kahjustanud. See võis toimuda eesmärgiga vältida tuvastamist või sõrmejälgede andmist või õnnetuse või raske manuaalse töö tulemusel. SISi sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi tehnilisi eeskirju käsitleva arutelu käigus andsid liikmesriigid teada märkimisväärsetest edusammudest selliste ebaseaduslike rändajate tuvastamisel, kes olid oma sõrmeotsi tuvastamise vältimiseks tahtlikult kahjustanud. Peopesajälgede võtmine liikmesriigi ametiasutuste poolt võimaldas nad tuvastada. Näokujutiste kasutamine tuvastamisel tagab suurema kooskõla SISi ja kavandatud ELi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, elektrooniliste väravate ja iseteeninduspunktide vahel. Seda funktsiooni hakatakse kasutama ainult tavapärastes piiripunktides. Asutuste juurdepääs SISile – institutsionaalsed kasutajad Käesolevas alajaos kirjeldatakse ELi ametite (institutsionaalsed kasutajad) SISile juurdepääsu õiguste uusi elemente. Pädevate riiklike asutuste juurdepääsuõigusi ei ole muudetud. Europolil (artikkel 30), Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil – samuti selle rühmadel, tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate rühmadel ja rändehalduse tugirühma liikmetel – ning ameti ETIASe kesküksusel (artiklid 31 ja 32) on SISile ja neile vajalike SISi andmetele juurdepääs. Kehtestatakse asjakohased kaitsemeetmed, et tagada süsteemis olevate andmete nõuetekohane kaitse (sealhulgas artikli 33 sätted, mille kohaselt võivad kõnealused asutused pääseda juurde ainult andmetele, mida nad vajavad oma ülesannete täitmiseks). Need muudatused laiendavad Europoli SISile juurdepääsu hoiatusteadetele riiki sisenemiseks loa andmata jätmise kohta, tagades, et ta saab oma ülesandeid täites süsteemi võimalikult hästi kasutada, ning nendega lisatakse uued sätted, millega tagatakse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ja selle rühmade juurdepääs süsteemile, kui nad viivad oma volituste alusel ellu mitmesuguseid operatsioone, millega abistatakse liikmesriike. Komisjoni ettepanekus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS), on ette nähtud, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ETIASe kesküksus hakkab kontrollima ETIASe kaudu SISist, kas reisiluba taotleva kolmanda riigi kodaniku kohta on SISis hoiatusteade. Ka ETIASe kesküksusel on seepärast SISile juurdepääs. Artikli 29 lõikes 3 sätestatakse, et ka riiklikud viisasid väljastavad asutused võivad oma ülesannete täitmisel pääseda juurde kooskõlas määrusega 2008/… (milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös) sisestatud hoiatusteadetele dokumentide kohta. Sellega võimaldatakse neile asutustele juurdepääs SISile ja SISi andmetele, mida neil on vaja oma ülesannete täitmiseks, ning kehtestatakse samal ajal asjakohased kaitsemeetmed, et tagada süsteemis olevate andmete nõuetekohane kaitse (sealhulgas artikli 35 sätted, mille kohaselt võivad kõnealused asutused pääseda juurde ainult andmetele, mida nad vajavad oma ülesannete täitmiseks). Riiki sisenemiseks ja seal viibimiseks loa andmata jätmine Praegu võib liikmesriik SIS II määruse artikli 24 lõike 3 kohaselt sisestada SISi hoiatusteate isikute kohta, kes on saanud sisenemiskeelu, mis põhineb rännet käsitlevate siseriiklike õigusaktide eiramisel. Läbi vaadatud artikli 24 lõike 3 kohaselt tuleb sisestada SISi hoiatusteade alati, kui ebaseaduslikult riigis viibiv kolmanda riigi kodanik on saanud sisenemiskeelu kooskõlas direktiivi 2008/115/EÜ järgivate sätetega. Sellega nähakse ette ka kõnealuste hoiatusteadete sisestamise aeg ja tingimus, et need tuleb sisestada pärast seda, kui kolmanda riigi kodanik on kooskõlas lahkumiskohustusega liikmesriikide territooriumilt lahkunud. See säte lisati eesmärgiga vältida seda, et sisenemiskeeld on SISis nähtav ajal, kui asjaomane kolmanda riigi kodanik viibib veel ELi territooriumil. Kuna sisenemiskeeluga keelatakse naasmine liikmesriikide territooriumile, saab see jõustuda alles pärast seda, kui asjaomane kolmanda riigi kodanik on tagasi saadetud. Liikmesriigid peaksid samal ajal võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada, et tagasisaatmise hetke ja SISis riiki sisenemiseks ja seal viibimiseks loa andmata jätmist käsitleva hoiatusteate aktiveerimise vahele ei jääks mingit ajavahemikku. Käesolev ettepanek on tihedalt seotud komisjoni ettepanekuga, milles käsitletakse SISi kasutamist ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks ja milles sätestatakse tingimused ja menetlused lahkumisettekirjutusi käsitlevate hoiatusteadete SISi sisestamiseks. Nimetatud ettepanekuga nähakse ette mehhanism selle jälgimiseks, kas kolmandate riikide kodanikud, kellele on tehtud lahkumisettekirjutus, lahkuvad tegelikult ELi territooriumilt, ning hoiatusmehhanism lahkumisettekirjutuse eiramise puhuks. Artiklis 26 sätestatakse konsultatsiooniprotsess, mida liikmesriigid peavad järgima, kui nad leiavad selliseid hoiatusteated riiki sisenemiseks ja seal viibimiseks loa andmata jätmise kohta (või soovivad selliseid hoiatusteateid sisestada), mis on vastuolus muude liikmesriikide otsustega, näiteks kehtiva elamisloa kohta. Niisugused eeskirjad peaksid hoidma ära vastukäivate korralduste tekkimise kõnealuste olukordade tõttu või leidma nendele lahenduse ning andma samal ajal selged suunised lõppkasutajatele meetmete kohta, mida sellistes olukordades tuleb võtta, ja liikmesriikide asutustele selle kohta, kas hoiatusteade tuleks kustutada. Artikliga 27 (endine määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikkel 26) tahetakse rakendada ELi karistusrežiimi, mis mõjutab kolmandate riikide kodanikke, kelle suhtes on kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 29 kehtestatud ELi territooriumile lubamise piirang. Selliste hoiatusteadete sisestamise võimaldamiseks oli vaja nõuda minimaalseid isiku tuvastamiseks vajalikke andmeid, nimelt perekonnanime ja sünniaega. Asjaolu, et määrusega (EÜ) nr 1987/2006 loobuti sünniaja sisestamise nõudest, tekitas olulisi probleeme, sest ilma sünnikuupäevata ei saa kooskõlas süsteemi tehniliste eeskirjade ja päringuparameetritega SISi ühtki hoiatusteadet sisestada. Kuna artikkel 27 on ELi tõhusa karistusrežiimi jaoks hädavajalik, ei kehti selle suhtes proportsionaalsuse nõue. Selleks et tagada suurem kooskõlas direktiiviga 2008/115/EÜ, on hoiatusteate eesmärgile osutamisel kasutatavat terminoloogiat (riiki sisenemiseks ja riigis viibimiseks loa andmata jätmine) ühtlustatud nimetatud direktiivis kasutatud sõnastusega. Sarnaste tunnustega isikute eristamine Selleks et tagada, et andmeid töödeldakse ja säilitatakse nõuetekohaselt, ning vähendada dubleerimise ja valesti tuvastamise ohtu, sätestatakse artiklis 41 protsess, mida tuleb järgida juhul, kui uue hoiatusteate sisestamisel selgub, et SISis on juba samu tunnuseid sisaldav hoiatusteade. Andmekaitse ja andmeturve Käesolevas ettepanekus selgitatakse vastutust selliste intsidentide ärahoidmise, neist teatamise ja neile reageerimise eest, mis võivad mõjutada SISi infrastruktuuri, SISi andmete või täiendavate andmete turvalisust ja terviklust (artiklid 10, 16 ja 40).

Artikkel 12 sisaldab sätteid hoiatusteadete ajaloo logide pidamise ja neis päringute tegemise kohta. Artikli 15 lõikes 3 võetakse üle määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 15 lõige 3, millega on nähtud ette, et komisjon vastutab jätkuvalt sideinfrastruktuuri lepingujärgse haldamise, sealhulgas eelarve täitmise, soetamise ja uuendamisega seotud ülesannete eest. 2017. aasta juunis esitatavate SISi käsitlevate ettepanekute teise paketiga antakse need ülesanded üle eu-LISA-le. Artikliga 21 kohustatakse liikmesriike võtma arvesse proportsionaalsust nii enne hoiatusteadete sisestamist kui ka hoiatusteate kehtivusaja pikendamise otsuse tegemist. Uudne on see, et artikli 24 lõike 2 punkti c kohaselt peavad liikmesriigid igal juhul sisestama hoiatusteate selliste isikute kohta, kelle tegevus kuulub nõukogu terrorismivastast võitlust käsitleva raamotsuse 2002/475/JSK artiklite 1, 2, 3 ja 4 kohaldamisalasse. Andmete kategooriad ja andmetöötlus Selleks et anda nõutud meetme rakendamise lihtsustamiseks ja kiirendamiseks lõppkasutajatele üha täpsemat teavet ja võimaldada selle isiku paremat tuvastamist, keda hoiatusteade puudutab, laiendatakse käesoleva otsusega selliseid isikuid käsitleva teabe liike (artikkel 20), kelle kohta on sisestatud hoiatusteade, hõlmamaks järgmist: kas isik on seotud nõukogu raamotsuse 2002/475/JSK artiklite 1, 2 , 3 ja 4 kohaldamisalasse kuuluva tegevusega; kas hoiatusteade puudutab ELi kodanikku või muud isikut, kellel on ELi kodanike vaba liikumise õigusega samaväärne õigus; kas riiki sisenemiseks loa andmata jätmise otsus põhineb artikli 24 või 27 sätetel; õigusrikkumise liik (artikli 24 lõike 2 alusel sisestatud hoiatusteated); isiku isikut tõendava dokumendi või reisidokumendi andmed; isiku isikut tõendava dokumendi või reisidokumendi värvikoopia; fotod ja näokujutised; sõrme- ja peopesajäljed. Nõuetekohaste andmete olemasolu on äärmiselt oluline, et tagada sellise isiku täpne tuvastamine, keda kontrollitakse piiriületusel, keda kontrollitakse riigi territooriumil või kes taotleb elamisluba. Valesti tuvastamisega võivad kaasneda põhiõiguste probleemid; see võib tekitada ka olukorra, kus asjakohast järelmeedet ei saa võtta, sest puudub teave hoiatusteate olemasolu või sisu kohta. Alusotsusel võib olla neli põhjust: artikli 24 lõike 2 punktis a osutatud varasem süüdimõistmine, artikli 24 lõike 2 punktis b osutatud tõsine julgeolekuoht, artikli 24 lõikes 3 osutatud sisenemiskeeld ja artiklis 27 osutatud piirav meede. Selleks et tagada päringutabamuse korral nõuetekohaste meetmete võtmine, on vaja märkida ka see, kas hoiatusteade puudutab ELi kodanikku või muud isikut, kellel on ELi kodanike vaba liikumise õigusega samaväärne õigus. Nõuetekohaste andmete olemasolu on äärmiselt oluline, et tagada sellise isiku täpne tuvastamine, keda kontrollitakse piiriületusel, keda kontrollitakse riigi territooriumil või kes taotleb elamisluba. Valesti tuvastamisega võivad kaasneda põhiõiguste probleemid; see võib tekitada ka olukorra, kus asjakohast järelmeedet ei saa võtta, sest puudub teave hoiatusteate olemasolu või sisu kohta. Sellega (artikkel 42) laiendatakse selliste isikuandmete nimekirja, mida võib SISi sisestada ja seal töödelda identiteedi väärkasutuse juhtumite käsitlemise eesmärgil, sest andmete suurem hulk lihtsustab ohvri ja identiteeti väärkasutava kurjategija tuvastamist. Selle sätte laiendamisega ei kaasne mingeid riske, sest kõiki kõnealuseid andmeid tohib sisestada ainult identiteedi väärkasutuse ohvri nõusoleku korral. Need hõlmavad nüüd ka järgmist: näokujutised; peopesajäljed; isikut tõendavate dokumentide andmed; ohvri aadress;

ohvri isa ja ema nimi. Artikliga 20 nähakse hoiatusteadetes ette üksikasjalikum teave. See sisaldab riiki sisenemiseks ja seal viibimiseks loa andmata jätmise põhjuste kategooriaid ning üksikasju andmesubjektide isikut tõendavate dokumentide kohta. Suurem teabehulk võimaldab asjaomaseid isikuid paremini tuvastada ja lõppkasutajatel teadlikumate otsuste tegemist. Kontrolle tegevate lõppkasutajate kaitsmiseks näitab SIS ka seda, kas isik, kelle kohta on hoiatusteade sisestatud, kuulub mõnda nõukogu terrorismivastast võitlust käsitleva raamotsuse 2002/475/JSK artiklite 1, 2, 3 ja 4 kohasesse kategooriasse. Ettepanekus sätestatakse selgelt, et liikmesriigid ei tohi kopeerida muu liikmesriigi sisestatud andmeid muudesse siseriiklikesse andmefailidesse (artikkel 37). Säilitamine Artiklis 34 sätestatakse hoiatusteadete läbivaatamise tähtajad. Riiki sisenemiseks ja riigis viibimiseks loa andmata jätmist käsitlevate hoiatusteadete maksimaalne säilitamisaeg on viidud kooskõlla direktiivi 2008/115/EÜ artikli 11 kohaselt antud sisenemiskeeldude maksimaalse võimaliku kestusega. Maksimaalne säilitamisaeg hakkab seega olema viis aastat. Liikmesriigid võivad siiski kehtestada lühema tähtaja. Kustutamine Artiklis 35 sätestatakse asjaolud, mille korral tuleb hoiatusteated kustutada, millega kaasneb riiklike tavade suurem ühtlustamine selles valdkonnas. Artikkel 35 sisaldab erisätteid SIRENE büroo töötajate jaoks, mille kohaselt tuleb hoiatusteated, mida ei ole enam vaja, kui pädevatelt asutustelt ei ole saadud vastust, proaktiivselt kustutada. Andmesubjektide õigus pääseda andmetele juurde, ebatäpseid andmeid parandada ja ebaseaduslikult säilitatud andmeid kustutada Üksikasjalikke eeskirju andmesubjektide õiguste kohta ei ole muudetud, kuna kehtivad eeskirjad juba tagavad kõrge kaitsetaseme ja on kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 ja direktiiviga 2016/680. Lisaks sätestatakse artiklis 48 asjaolud, mille korral võivad liikmesriigid otsustada teavet andmesubjektidele mitte esitada. See võib toimuda ühel osutatud artiklis loetletud põhjusel ning kooskõlas siseriikliku õigusega peab tegemist olema proportsionaalse ja vajaliku meetmega. Statistika Selleks et omada ülevaadet sellest, kuidas õiguskaitsevahendid toimivad, sisaldab artikkel 49 sätet, milles käsitletakse tavalise statistikasüsteemi aastaaruandeid järgmiste näitajate kohta: andmesubjekti juurdepääsutaotlused: ebatäpsete andmete parandamise ja ebaseaduslikult säilitatavate andmete kustutamise taotlused; kohtule esitatud hagid; kohtuasjad, kus kohus tegi otsuse taotleja heaks, ning tähelepanekud, mis puudutavad selliste lõplike otsuste vastastikuse tunnustamise juhte, mille muude liikmesriikide kohtud või asutused on teinud hoiatusteate sisestanud riigi hoiatusteadete kohta. Järelevalve ja statistika Artiklis 54 sätestatakse kord, mis tuleb kehtestada, et tagada SISi nõuetekohane jälgimine ja toimimine võrreldes eesmärkidega. Selleks antakse eu-LISA-le ülesanne teha SISi kasutamise kohta päevast, kuist ja aastast statistikat. Artikli 54 lõike 5 kohaselt on eu-LISA kohustatud esitama liikmesriikidele, komisjonile, Europolile ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile enda koostatud statistilisi aruandeid ja komisjonil on võimalik nõuda täiendavaid statistilisi ja andmekvaliteedi aruandeid SISi ja SIRENE teabevahetuse kohta.

Artikli 54 lõikega 6 on nähtud ette, et eu-LISA SISi toimimise jälgimise töö osa on keskse andmehoidla loomine ja hostimine. See võimaldab liikmesriikide, komisjoni, Europoli ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti vastava loaga töötajatel pääseda nõutava statistika tegemiseks juurde artikli 54 lõikes 3 loetletud andmetele. 2016/0408 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist riigipiiri ületamise kontrolli valdkonnas ning millega muudetakse määrust (EL) nr 515/2014 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1987/2006 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõike 2 punkte b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkti c, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Schengeni infosüsteem (SIS) on oluline vahend Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ sätete kohaldamisel. SIS on üks peamisi tasakaalustavaid meetmeid, mis aitab hoida kõrget turvalisuse taset Euroopa Liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, toetades piirivalve, politsei, tolliasutuste ja muude õiguskaitseasutuste, kriminaalasjadega tegelevate kohtuasutuste ja immigratsiooniasutuste operatiivkoostööd. (2)SIS loodi 19. juuni 1990. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) (Schengeni konventsioon) IV jaotise sätete alusel. Teise põlvkonna SISi (SIS II) väljatöötamine tehti komisjoni ülesandeks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2424/2001 ja nõukogu otsusele 2001/886/JSK (SIS) ning see loodi määrusega (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsusega 2007/533/JSK. SIS II asendas Schengeni konventsiooni kohaselt loodud SISi. (3)Komisjon korraldas kolm aastat pärast SIS II kasutuselevõttu süsteemi hindamise vastavalt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 24 lõikele 5, artikli 43 lõikele 5 ja artikli 50 lõikele 5 ning otsuse 2007/533/JSK artiklile 59 ja artikli 65 lõikele 5. Hindamisaruanne ja seonduv komisjoni talituste töödokument võeti vastu 21. detsembril 2016. Osutatud dokumentides esitatud soovitusi tuleks käesolevas määruses asjakohaselt arvesse võtta. (4)Käesolev määrus on SISi haldamiseks vajalik õiguslik alus küsimustes, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu V jaotise 2. peatüki kohaldamisalasse. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/…, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös, on SISi haldamiseks vajalik õiguslik alus küsimustes, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu V jaotise 4. ja 5. peatüki kohaldamisalasse. (5)Asjaolu, et SISi haldamiseks vajalik õiguslik alus koosneb eraldi vahenditest, ei mõjuta põhimõtet, et SIS on üks ühtne infosüsteem, mis peaks sellisena ka toimima. Seetõttu peaksid nende vahendite teatavad sätted olema identsed. (6)On vaja täpsustada SISi eesmärke, tehnilist ülesehitust ja rahastamist, sätestada eeskirjad selle algusest lõpuni toimimise ja kasutamise kohta ning määrata kindlaks vastutus, süsteemi sisestatavate andmete kategooriad, andmete sisestamise eesmärgid, ja kriteeriumid, andmetele juurdepääsu omavad ametiasutused, biomeetriliste tunnuste kasutamine ja täiendavad andmetöötluseeskirjad. (7)SIS koosneb kesksest süsteemist (keskne SIS) ja SISi andmebaasi täieliku või osalise koopiaga riiklikest süsteemidest. Kuna SIS on kõige olulisem teabevahetusvahend Euroopas, on vaja tagada selle pidev toimimine nii kesksel kui ka riiklikul tasandil. Seepärast peaks iga liikmesriik looma SISi andmebaasi osalise või täieliku koopia ja selle varusüsteemi. (8)Olemas peab olema käsiraamat, milles on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad teatava täiendava teabe vahetamise kohta seoses hoiatusteadetes nõutava meetmega. Iga liikmesriigi asutused (SIRENE bürood) peaksid tagama sellise teabe vahetamise. (9)Selleks et täiendava teabe vahetamine hoiatusteadetes täpsustatud nõutava meetme kohta oleks jätkuvalt tõhus, on asjakohane tõhustada SIRENE büroode toimimist, täpsustades nõuded kättesaadavate vahendite, kasutajate koolitamise ja muudelt SIRENE büroodelt saadud päringutele vastamise aja kohta.

(10)SISi kesksete komponentide operatiivjuhtimisega tegeleb Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (edaspidi „amet“). Selleks et amet saaks eraldada keskse SISi operatiivjuhtimise kõiki aspekte hõlmavad vajalikud rahalised vahendid ja töötajad, tuleks käesolevas määruses sätestada üksikasjalikult selle ülesanded, eelkõige seoses täiendava teabe vahetamise tehniliste aspektidega. (11)Ilma et see piiraks liikmesriikide vastutust SISi sisestatud andmete täpsuse eest, peaks amet vastutama andmekvaliteedi parandamise eest, võttes kasutusele keskse andmekvaliteedi jälgimise vahendi, ning liikmesriikidele korrapäraste ajavahemike järel aruannete esitamise eest. (12)Selleks et võimaldada SISi kasutamist rändesurve ja piirihalduse suundumuste analüüsimise eesmärgil paremini jälgida, peaks amet suutma kujundada tehnika tasemele vastava suutlikkuse liikmesriikidele, komisjonile, Europolile ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile statistiliste aruannete esitamiseks, seadmata ohtu andmeterviklust. Seepärast tuleks luua keskne statistiliste andmete hoidla. Statistika ei tohiks sisaldada isikuandmeid. (13)SIS peaks sisaldama uusi andmete kategooriaid, et võimaldada lõppkasutajatel teha hoiatusteadete põhjal aega kaotamata teadlikke otsuseid. Seepärast peaksid riiki sisenemiseks ja riigis viibimiseks loa andmata jätmist käsitlevad hoiatusteated sisaldama teavet hoiatusteate aluseks oleva otsuse kohta. Tuvastamise lihtsustamiseks ja mitme identiteedi avastamiseks peaks hoiatusteade sisaldama viidet isikut tõendavale dokumendile või sellise dokumendi numbrit ja koopiat, kui need on kättesaadavad. (14)SISis ei tohiks säilitada päringu tegemiseks kasutatud andmeid, välja arvatud logide pidamine, et kontrollida päringu ja andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada N.SISi nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus. (15)SIS peaks võimaldama biomeetriliste andmete töötlemist, et toetada asjaomaste isikute usaldusväärset tuvastamist. Sellega seoses peaks SIS võimaldama ka nende isikute andmete töötlemist, kelle identiteeti on väärkasutatud (et vältida nende väärtuvastamisest põhjustatud ebamugavusi); seejuures tuleb kohalda sobivaid kaitsemeetmeid, milleks on eelkõige asjaomase isiku nõusolek ja nende eesmärkide range piiritlemine, mille saavutamiseks kõnealuseid andmeid võib õiguspäraselt töödelda. (16)Liikmesriigid peaksid tegema vajalikud tehnilised korraldused, et iga kord, kui lõppkasutajatel on riiklikus politsei- või immigratsiooniandmebaasis päringu tegemise õigus, teevad nad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 artikliga 4 paralleelselt päringu ka SISis. See peaks tagama, et SIS toimib sisepiirikontrollideta alal peamise tasakaalustava meetmena ja võtab rohkem arvesse kuritegevuse piiriülest mõõdet ja kurjategijate liikuvust. (17)Käesolevas määruses tuleks sätestada tingimused sõrme- ja peopesajälgede andmete ning näokujutiste kasutamiseks tuvastamise eesmärgil. SISis tuvastamiseks näokujutiste kasutamine peaks ühtlasi aitama tagada järjekindluse piirikontrollimenetlustes, kus on vajalik tuvastamine ja isikusamasuse kontrollimine sõrme- ja peopesajälgede ning näokujutiste kasutamise abil. Sõrme- ja peopesajälgede andmete alusel päringu tegemine peaks olema kohustuslik, kui isikusamasuse suhtes on kahtlusi. Näokujutisi tuleks tuvastamiseks kasutada ainult tavapärase piirikontrolli puhul iseteeninduspunktide ja elektrooniliste väravate kasutamise korral. (18)Kuriteopaigast leitud sõrmejälgi peaks olema võimalik otsida SISis säilitatavate sõrme- ja peopesajälgede hulgast, kui on võimalik teha kindlaks, et need kuuluvad suure tõenäosusega raske kuriteo või terrorikuriteo toimepanijale. Raskete kuritegudena tuleks käsitada nõukogu raamotsuses 2002/584/JSK loetletud õigusrikkumisi ja terrorikuritegudena nõukogu raamotsuses 2002/475/JSK osutatud õigusrikkumisi siseriikliku õiguse tähenduses. (19)Liikmesriikidel peaks olema võimalik luua SISis hoiatusteadete vahel lingid. Kui liikmesriik lingib kaks või enam hoiatusteadet, ei tohiks see mõjutada võetavat meedet, hoiatusteadete säilitamise aega ega hoiatusteadetele juurdepääsu õigust. (20)Kui kõigi liikmesriikide pädevate asutuste poolt direktiivi 2008/115/EÜ järgiva menetluse kohaselt väljastatud sisenemiskeeldude sisestamine SISi muudetakse kohustuslikuks ning sätestatakse ühised eeskirjad kõnealuste hoiatusteadete sisestamiseks pärast ebaseaduslikult riigis viibiva kolmanda riigi kodaniku tagasisaatmist, on võimalik saavutada suurem tulemuslikkus, ühtlus ja kooskõla. Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, tagamaks, et kolmanda riigi kodaniku Schengeni alalt lahkumise hetke ja SISis hoiatusteate aktiveerimise vahele ei jääks mingit ajavahemikku. See peaks tagama sisenemiskeeldude tulemusliku jõustamise välispiiripunktides, takistades tulemuslikult Schengeni alale naasmise. (21)Käesoleva määrusega tuleks kehtestada kohustuslikud eeskirjad, mis käsitlevad riiklike asutustega konsulteerimist juhul, kui kolmanda riigi kodanikul on ühes liikmesriigis antud kehtiv elamisluba või muu luba või riigis viibimise õigus või ta võib selle saada ning muu liikmesriik kavatseb sisestada või on juba sisetanud asjaomase kolmanda riigi kodanikuga seoses hoiatusteate riiki sisenemiseks ja riigis viibimiseks loa andmata jätmise kohta. Sellised olukorrad tekitavad piirivalveametnikele, politseile ja immigratsiooniasutustele suurt ebakindlust. Seepärast on asjakohane näha ette kohustuslik ajakava lõpliku tulemuseni viivaks kiireks konsulteerimiseks, et tõkestada endast ohtu kujutavate isikute sisenemist Schengeni alale. (22)Käesoleva määruse kohaldamine ei tohiks piirata direktiivi 2004/38/EÜ kohaldamist. (23)Hoiatusteateid ei tohiks säilitada SISis kauem, kui on vaja nende sisestamise eesmärkide saavutamiseks. Selleks et vähendada mitmesugustel eesmärkidel isikute andmete töötlemisse kaasatud asutuste halduskoormust, on asjakohane viia riiki sisenemiseks ja riigis viibimiseks loa andmata jätmist käsitlevate hoiatusteadete maksimaalne säilitamisaeg kooskõlla direktiivi 2008/115/EÜ järgiva menetluse kohaselt väljastatud sisenemiskeeldude maksimaalse võimaliku kestusega. Isikuid käsitlevate hoiatusteadete säilitamise aeg peaks seepärast olema maksimaalselt viis aastat. Üldiselt tuleks isikuid käsitlevad hoiatusteated SISist automaatselt kustutada pärast viie aasta möödumist. Otsused isikuid käsitlevate hoiatusteadete säilitamise kohta peaksid tuginema põhjalikule üksikjuhtumipõhisele hindamisele. Liikmesriigid peaksid isikuid käsitlevad hoiatusteated kindlaks määratud ajavahemiku jooksul läbi vaatama ja tegema statistikat selliste isikuid käsitlevate hoiatusteadete kohta, mille säilitamisaega on pikendatud. (24)SISi hoiatusteate aegumistähtaja sisestamise ja pikendamise suhtes tuleks kohaldada vajalikku proportsionaalsuse põhimõtet, uurides, kas konkreetne juhtum on SISi hoiatusteate sisestamiseks piisavalt sobiv, asjakohane ja oluline. Pidades silmas, et nõukogu terrorismivastast võitlust käsitleva raamotsuse 2002/475/JSK artiklite 1, 2, 3 ja 4 kohased õigusrikkumised on väga ohtlikud ja neil võib olla üldine negatiivne mõju, tuleks nende puhul alati sisestada SISi hoiatusteade kolmandate riikide kodanike riiki sisenemiseks ja riigis viibimiseks loa andmata jätmise kohta. (25)SISi andmete terviklus on esmatähtis. Seepärast tuleks SISi andmete töötlemiseks nii kesksel kui ka riiklikul tasandil näha ette asjakohased kaitsemeetmed, et tagada andmete turvalisus algusest lõpuni. Andmetöötlusse kaasatud asutuste suhtes peaksid käesoleva määruse turvanõuded olema siduvad ja nad peaksid järgima ühtset intsidentidest teatamise menetlust. (26)Käesoleva määruse kohaldamisel SISis töödeldavaid andmeid ei tohiks edastada kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele ega teha neile kättesaadavaks. (27)Selleks et suurendada immigratsiooniametnike töö tõhusust selliste otsuste tegemisel, mis käsitlevad kolmandate riikide kodanike õigust liikmesriikide territooriumile siseneda ja seal viibida, ning ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmist, on asjakohane anda neile käesoleva määruse alusel SISile juurdepääs. (28)Kui direktiivi (EL) 2016/680 ei kohaldata, tuleks käesoleva määruse alusel liikmesriikide asutustes isikuandmete töötlemise suhtes kohaldada määrust (EL) 2016/679. Käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmisel liidu institutsioonides ja asutustes isikuandmete töötlemise suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001. Direktiivi (EL) 2016/680, määruse (EL) 2016/679 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 sätteid tuleks käesolevas määruses vajaduse korral täpsustada. Europolis isikuandmete töötlemisel kohaldatakse määrust (EL) 2016/794 Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti kohta (Europoli määrus). (29)Konfidentsiaalsuse osas tuleks kohaldada Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste asjakohaseid sätteid ka ametnike ja muude teenistujate suhtes, kelle tööülesanded on seotud SISiga.

(30)Nii liikmesriikidel kui ka ametil peaksid olema turvakavad, et hõlbustada turvalisusega seotud kohustuste täitmist, ning nad peaksid julgeolekuküsimuste ühtse käsitlemise tagamiseks üksteisega koostööd tegema. (31)Sõltumatud riiklikud järelevalveasutused peaksid jälgima, kas liikmesriigid töötlevad isikuandmeid seoses käesoleva määrusega õiguspäraselt. Sätestada tuleks andmesubjektide õigus pääseda juurde SISis säilitatavatele neid puudutavatele isikuandmetele, neid parandada ja kustutada, võimalikud õiguskaitsevahendid riiklikes kohtutes ja kohtuotsuste vastastikune tunnustamine. Seepärast on asjakohane nõuda liikmesriikidelt aastast statistikat. (32)Järelevalveasutused peaksid tagama, et vähemalt kord nelja aasta jooksul tehakse kooskõlas rahvusvaheliste auditistandarditega N.SISis toimuvate andmetöötlustoimingute audit. Auditi peaksid tegema järelevalveasutused või peaksid riiklikud järelevalveasutused selle tellima otse sõltumatult andmekaitseaudiitorilt. Sõltumatu audiitor peaks jääma riikliku järelevalveasutuse või -asutuste kontrolli ja vastutuse alla; seepärast peaks riiklik järelevalveasutus või -asutused auditi ise tellima ja määrama selgelt kindlaks auditi eesmärgi, ulatuse ja metoodika, esitama suuniseid ja tegema järelevalvet auditi ja selle lõpptulemuste üle. (33)Määrusega (EL) 2016/794 (Europoli määrus) on nähtud ette, et Europol toetab ja tugevdab liikmesriikide pädevate asutuste rakendatavaid meetmeid ning nende koostööd terrorismi ja raskete kuritegude vastu võitlemisel ning esitab analüüse ja ohuhinnanguid. Selleks et lihtsustada Europolil oma ülesannete täitmist, eelkõige sisserändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastases Euroopa keskuses, on asjakohane anda Europolile juurdepääs käesolevas määruses kindlaks määratud hoiatusteadete kategooriatele. Europoli sisserändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastasel Euroopa keskusel on oluline strateegiline roll ebaseaduslikule rändele kaasa aitamise vastu võitlemisel ning ta peaks saama juurdepääsu hoiatusteadetele selliste isikute kohta, kellele ei ole antud liikmesriigi territooriumile sisenemise ja seal viibimise luba kas kriminaalõiguslikel põhjustel või riiki sisenemise ja riigis viibimise tingimuste mittetäitmise tõttu. (34)Selleks et täita lüngad teabe vahetamises terrorismi ja eelkõige terroristist välisvõitlejate kohta, kelle puhul on äärmiselt oluline nende liikumise jälgimine, peaksid liikmesriigid paralleelselt SISi hoiatusteate sisestamisega jagama Europoliga teavet terrorismiga seotud tegevuste kohta, samuti päringutabamusi ja seonduvat teavet. See peaks võimaldama Europoli Euroopa terrorismivastase võitluse keskusel kontrollida, kas Europoli andmebaasides on täiendavat taustteavet, ja teha kvaliteetset analüüsi, mis aitab terrorismivõrgustike tegevust häirida ja võimaluse korral nende rünnakuid tõkestada. (35)Europoli jaoks on vaja sätestada ka selged eeskirjad SISi andmete töötlemise ja allalaadimise kohta eesmärgiga võimaldada SISi kõige laiahaardelisemalt kasutamist, tingimusel et järgitakse andmekaitsestandardeid, nagu käesolevas määruses ja määruses (EL) 2016/794 ette nähtud. Juhul kui Europoli poolt SISis tehtud päringu tulemusel selgub, et olemas on liikmesriigi sisestatud hoiatusteade, ei saa Europol nõutavat meedet rakendada. Seepärast peaks ta teavitama asjaomast liikmesriiki, et ta saaks võtta juhtumi suhtes edasisi meetmeid. (36)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624 kohaselt annab käesoleva määruse kohaldamisel vastuvõttev liikmesriik Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade liikmetele või tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate rühmade liikmetele, kelle Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet on lähetanud, loa kasutada Euroopa andmebaase, kui seda on vaja operatsiooniplaanis kindlaks määratud piirikontrolli, piirivalve ja tagasisaatmisega seotud eesmärkide täitmiseks. Ka muud asjaomased liidu ametid, eelkõige Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet ja Europol, võivad rändehalduse tugirühmade liikmetena lähetada spetsialiste, kes ei ole nende liidu ametite töötajad. Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade, tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate rühmade ja rändehalduse tugirühmade lähetamise eesmärk on pakkuda tehnilist ja operatiivtuge seda taotlenud liikmesriikidele, eelkõige neile, kes seisavad silmitsi ebaproportsionaalse rändesurvega. Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmadele, tagasisaatmisega seotud ülesannetesse kaasatud töötajate rühmadele ja rändehalduse tugirühmadele määratud ülesannete täitmiseks on vaja juurdepääsu SISile Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tehnilise liidese kaudu, mis on ühendatud keskse SISiga. Juhul kui töötajate rühma või rühmade poolt SISis tehtud päringu tulemusel selgub, et olemas on liikmesriigi sisestatud hoiatusteade, ei saa rühma või isikkoosseisu liige nõutavat meedet rakendada, kui vastuvõttev liikmesriik ei ole selleks luba andud. Seepärast peaks ta teavitama asjaomaseid liikmesriike, et ta saaks võtta juhtumi suhtes edasisi meetmeid. (37)Kooskõlas määrusega (EL) 2016/1624 koostab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet riskianalüüse. Riskianalüüsid hõlmavad kõiki Euroopa integreeritud piirihalduse seisukohast asjakohaseid aspekte, eelkõige välispiiride toimimist või julgeolekut mõjutada võivaid ohte. Kooskõlas käesoleva määrusega SISi sisestatud hoiatusteated, nimelt hoiatusteated riiki sisenemiseks ja seal viibimiseks loa andmata jätmise kohta, on välispiire mõjutada võivate ohtude hindamisel olulised ja peaksid järelikult olema kättesaadavad nende riskianalüüside jaoks, mida Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet peab koostama. Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile määratud riskianalüüsiga seotud ülesannete täitmiseks on vaja juurdepääsu SISile. Nagu on ette nähtud komisjoni ettepanekus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS), hakkab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ETIASe kesküksus tegema ETIASe kaudu SISis kontrolle, et hinnata reisiloa taotlusi, mis eeldab muu hulgas selle välja selgitamist, kas reisiluba taotleva kolmanda riiki kodaniku kohta on SISis hoiatusteade. Seepärast peaks ka Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ETIASe kesküksusel olema SISile juurdepääs ulatuses, mis on vajalik tema ülesannete täitmiseks, nimelt kõigile selliste hoiatusteadete kategooriatele, mis käsitlevad kolmandate riikide kodanikke, kelle kohta on sisestatud hoiatusteade seoses riiki sisenemise ja riigis viibimisega ning kelle suhtes kohaldatakse piiravat meedet, mille eemärk on ära hoida sisenemine liikmesriikidesse või transiit läbi nende. (38)Tehnilise laadi, üksikasjalikkuse ja korrapärase ajakohastamise vajaduse tõttu ei saa SISi teatavaid aspekte käesoleva määruse sätetega ammendavalt hõlmata. Nende hulgas on näiteks tehnilised eeskirjad andmete sisestamise, ajakohastamise, kustutamise ja otsimise kohta, andmete kvaliteedi ja otsimise eeskirjad seoses biomeetriliste tunnustega, eeskirjad ühilduvuse ja hoiatusteadete prioriteetsuse kohta, lippude lisamine, hoiatusteadetevahelised lingid, hoiatusteadete aegumistähtaja kehtestamine maksimaalse tähtaja piires ning täiendava teabe vahetamine. Seega tuleks nende aspektidega seotud rakendamisvolitused anda komisjonile. Hoiatusteadetes päringute tegemise tehnilistes eeskirjades tuleks arvesse võtta riiklike rakenduste tõrgeteta toimimist. (39)Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Käesoleva määruse ja määruse (EL) 2018/xxx (politsei- ja õigusalane koostöö) alusel rakendusmeetmete vastuvõtmise menetlus peaks olema sama. (40)Läbipaistvuse tagamiseks peaks amet koostama iga kahe aasta järel aruande keskse SISi ja sideinfrastruktuuri (sealhulgas selle turvalisus) tehnilise toimimise ning täiendava teabe vahetamise kohta. Komisjon peaks koostama üldhinnangu iga nelja aasta järel. (41)Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt ühise infosüsteemi loomine ja reguleerimine ning asjakohase täiendava teabe vahetamine, ei suuda liikmesriigid nende olemuse tõttu piisavalt saavutada ning neid on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (42)Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Käesoleva määrusega soovitakse eelkõige tagada kõigile Euroopa Liidu territooriumil elavatele isikutele turvaline keskkond ning ebaseaduslike rändajate kaitse ärakasutamise ja inimkaubanduse eest, võimaldades nende tuvastamist, järgides samal ajal täielikult isikuandmete kaitse põhimõtet. (43)Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva määruse kohta, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. (44)Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2000/365/EÜ; seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (45)Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ; seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (46)Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda. (47)Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuste 2004/849/EÜ ja 2004/860/EÜ artikli 4 lõikega 1. (48)Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/349/EL artikliga 3 ja nõukogu otsuse 2011/350/EL artikliga 3. (49)Bulgaaria ja Rumeenia puhul on käesolev määrus akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud vastavalt 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses ning seda tuleb tõlgendada koostoimes nõukogu otsusega 2010/365/EL Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias.

(50)Küprose ja Horvaatia puhul on käesolev määrus akt, mis põhineb Schengeni acquis’l või on muul viisil sellega seotud vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses. (51)SISi riiklike süsteemide ajakohastamise ja käesolevas määruses kavandatud uute funktsioonide rakendamise hinnanguline maksumus on väiksem kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu (EL) nr 515/2014 määruses e-piiride jaoks ette nähtud eelarvereal alles olev summa. Summa, mis on kooskõlas määruse (EL) nr 515/2014 artikli 5 lõike 5 punktiga b nähtud ette üle liidu välispiiri liikuvate rändevoogude juhtimist toetavate IT-süsteemide väljatöötamiseks, tuleks seepärast määruses ümber jagada. (52)Määrus (EÜ) nr 1987/2006 tuleks seepärast kehtetuks tunnistada. (53)Vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2 on konsulteeritud Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse ….,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 1

SISi üldeesmärk SISi eesmärk on tagada turvalisuse kõrge tase liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, sealhulgas säilitada avalik julgeolek ja avalik kord ning kindlustada turvalisus liikmesriikide territooriumidel, ning kohaldada Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise 2. peatüki sätteid isikute liikumise kohta liikmesriikide territooriumidel, kasutades kõnealuse süsteemi kaudu edastatavat teavet. Artikkel 2

Kohaldamisala 1.Käesoleva määrusega kehtestatakse tingimused ja menetlused kolmandate riikide kodanikke käsitlevate hoiatusteadete SISi sisestamise ja seal töötlemise kohta ning täiendava teabe ja lisaandmete vahetamise kohta liikmesriikide territooriumile sisenemiseks ja seal viibimiseks loa andmata jätmise eesmärgil. 2.Käesolevas määruses sätestatakse samuti SISi tehniline ülesehitus, liikmesriikide ning Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti ülesanded, üldine andmetöötlus ning asjaomaste isikute õigused ja kohustused. Artikkel 3

Mõisted 1.Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (a)„hoiatusteade“ – SISi sisestatud andmekogum, sealhulgas artiklis 22 osutatud biomeetrilised tunnused, mis võimaldab pädevatel asutustel isiku vajaliku erimeetme võtmiseks tuvastada; (b)„täiendav teave“ – teave, mis ei kuulu SISis säilitatavate hoiatusteadete andmete hulka, kuid mis on seotud SISi hoiatusteadetega ning mida vahetatakse järgmistel juhtudel: (1)et võimaldada liikmesriikidel omavahel konsulteerida või üksteist hoiatusteate sisestamisest teavitada; (2)pärast päringutabamust, et võimaldada võtta asjakohane meede; (3)kui nõutavat meedet ei saa võtta; (4)kui küsimus on SISi andmete kvaliteedis;

(5)kui küsimus on hoiatusteadete ühilduvuses ja prioriteetsuses; (6)kui küsimus on juurdepääsuõigustes; (c)„lisaandmed“ – SISis säilitatavad ja SISi hoiatusteadetega seotud andmed, mis peavad olema pädevatele asutustele viivitamata kättesaadavad, kui isikud, kelle kohta SISi on sisestatud andmeid, leitakse süsteemis tehtud päringute tulemusel; (d)„kolmanda riigi kodanik“ – iga isik, kes ei ole liidu kodanik ELi toimimise lepingu artikli 20 tähenduses, välja arvatud isikud, kellel on ühelt poolt liidu või liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmandate riikide vaheliste lepingute alusel liidu kodanike vaba liikumise õigusega samaväärne õigus; (e)„isikuandmed“ – igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku (andmesubjekt) kohta; (f)„tuvastatav füüsiline isik“ – isik, keda saab otseselt või kaudselt tuvastada, eelkõige sellise identifitseerimistunnuse põhjal nagu nimi, isikukood, asukohateave, võrguidentifikaator või ühe või mitme tema füüsilise, füsioloogilise, geneetilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse põhjal; (g)„isikuandmete töötlemine“ – isikuandmete või nende kogumitega tehtav automatiseeritud või automatiseerimata toiming või toimingute kogum, nagu kogumine, logimine, korrastamine, struktureerimine, säilitamine, kohandamine ja muutmine, päringute tegemine, lugemine, kasutamine, edastamise, levitamise või muul moel kättesaadavaks tegemise teel avalikustamine, ühitamine või ühendamine, piiramine, kustutamine või hävitamine; (h)„päringutabamus“ SISis tähendab, et: (1)kasutaja teeb päringu; (2)päringu tulemusel leitakse muu liikmesriigi poolt SISi sisestatud hoiatusteade; (3)SISi hoiatusteatega seotud andmed langevad kokku päringuandmetega ja (4)päringutabamuse tõttu nõutakse edasisi meetmeid; (i)„hoiatusteate sisestanud liikmesriik“ – liikmesriik, kes sisestas hoiatusteate SISi; (j)„täideviiv liikmesriik“ – liikmesriik, kes pärast päringutabamust võtab nõutud meetmeid; (k)„lõppkasutajad“ – pädevad asutused, kes teevad päringuid otse CS-SISis, N.SISis või nende tehnilises koopias; (l)„tagasisaatmine“ – direktiivi 2008/115/EÜ artikli 3 punktis 3 määratletud tagasisaatmine; (m)„sisenemiskeeld“ – direktiivi 2008/115/EÜ artikli 3 punktis 6 määratletud sisenemiskeeld; (n)„sõrme- ja peopesajälgede andmed“ – andmed sõrme- ja peopesajälgede kohta, mis võimaldavad tänu unikaalsusele ja võrdluspunktidele teha täpseid ja usaldusväärseid võrdlusi isiku identiteedi kohta; (o)„rasked kuriteod“ – 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõigetes 1 ja 2 loetletud õigusrikkumised; (p)„terrorikuriteod“ – 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/475/JSK artiklites 1–4 osutatud õigusrikkumised siseriikliku õiguse tähenduses.

Artikkel 4

SISi tehniline ülesehitus ja toimimisviisid 1.SIS koosneb järgmistest osadest: (a)keskne süsteem (keskne SIS), mis koosneb järgmistest osadest: –tehnilise abi funktsioon (CS-SIS), mis sisaldab andmebaasi – SISi andmebaas; –ühtne riiklik liides (NI-SIS); (b)iga liikmesriigi Schengeni infosüsteemi riiklik süsteem (N.SIS), mis koosneb keskse SISiga ühenduses olevatest siseriiklikest andmesüsteemidest. N.SIS sisaldab andmefaili (riiklik koopia), mis omakorda sisaldab SISi andmebaasi täielikku või osalist koopiat ja N.SISi varusüsteemi. N.SISi ja selle varusüsteemi võib kasutada samal ajal, et tagada lõppkasutajatele pidev kättesaadavus; (c)sideinfrastruktuur CS-SISi ja NI-SISi vahel (edaspidi „sideinfrastruktuur“), mis on SISi andmetele ja artikli 7 lõikes 2 osutatud SIRENE büroode vaheliseks andmevahetuseks ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk. 2.SISi andmeid sisestatakse, ajakohastatakse, kustutatakse ja otsitakse eri N.SISide kaudu. Osaline või täielik riiklik koopia on kättesaadav sellist koopiat kasutava liikmesriigi territooriumil automatiseeritud päringute tegemiseks. Osaline riiklik koopia sisaldab vähemalt käesoleva määruse artikli 20 lõike 2 punktides a–v loetletud andmeid. Teiste liikmesriikide N.SISi andmefailides ei ole võimalik päringuid teha. 3.CS-SIS teeb tehnilist järelevalvet ja täidab haldusfunktsioone ning sellel on varusüsteem, mis suudab tagada põhisüsteemi rikke korral kõik selle funktsioonid. CS-SIS ja selle varusüsteem asuvad määrusega (EL) nr 1077/2011 asutatud Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti (edaspidi „amet“) kahes tehnilises keskuses. CS-SIS ja selle varusüsteem võivad hõlmata SISi andmebaasi lisakoopiat ja neid võib käimasolevas operatsioonis kasutada korraga, tingimusel et nad mõlemad on suutelised töötlema kõiki SISi hoiatusteadetega seotud toiminguid. 4.CS-SIS osutab SISi andmete sisestamiseks ja töötlemiseks, sealhulgas SISi andmebaasis päringute tegemiseks vajalikke teenuseid. CS-SIS: (a)võimaldab riiklikke koopiaid võrgus ajakohastada; (b)tagab riiklike koopiate ja SISi andmebaasi sünkroniseerimise ja ühtlustamise; (c)võimaldab riiklikke koopiaid lähtestada ja taastada; (d)tagab pideva kättesaadavuse. Artikkel 5

Kulud 1.Keskse SISi ja sideinfrastruktuuri toimimise, hooldamise ja edasiarendamisega seotud kulud kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest. 2.Need kulud hõlmavad seoses CS-SISiga tehtavat tööd, mis tagab artikli 4 lõikes 4 osutatud teenuste osutamise. 3.Iga N.SISi sisseseadmise, toimimise, hooldamise ja edasiarendamisega seotud kulud kannab asjaomane liikmesriik. II PEATÜKK LIIKMESRIIKIDE KOHUSTUSED

Artikkel 6

Riiklikud süsteemid Iga liikmesriik vastutab oma N.SISi sisseseadmise, toimimise, hooldamise ja edasiarendamise eest ning oma N.SISi NI-SISiga ühendamise eest. Iga liikmesriik vastutab N.SISi pideva toimimise, selle NI-SISiga ühendatuse ja lõppkasutajatele SISi andmete pideva kättesaadavuse tagamise eest. Artikkel 7

N.SISi büroo ja SIRENE büroo 1.Iga liikmesriik määrab asutuse (edaspidi „N.SISi büroo“), millel on keskne vastutus liikmesriigi N.SISi eest. Kõnealune asutus vastutab N.SISi tõrgeteta toimimise ja turvalisuse eest, tagab pädevatele asutustele juurdepääsu SISile ja võtab vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse järgimine. Ta vastutab selle tagamise eest, et SISi kõik funktsioonid on tehtud lõppkasutajatele nõuetekohaselt kättesaadavaks. Iga liikmesriik edastab oma hoiatusteated N.SISi büroo kaudu. 2.Iga liikmesriik määrab asutuse, mis tagab kogu täiendava teabe vahetamise ja kättesaadavuse (edaspidi „SIRENE büroo“) vastavalt SIRENE käsiraamatu sätetele, nagu on osutatud artiklis 8. Kõnealused bürood koordineerivad ka SISi sisestatud teabe kvaliteedi kontrollimist. Selleks on nendel büroodel juurdepääs SISis töödeldavatele andmetele. 3.Liikmesriigid teavitavad ametit oma N.SIS II büroost ja SIRENE büroost. Amet avaldab nende nimekirja koos artikli 36 lõikes 8 osutatud nimekirjaga. Artikkel 8

Täiendava teabe vahetamine 1.Täiendavat teavet vahetatakse kooskõlas SIRENE käsiraamatu sätetega ning kasutades sideinfrastruktuuri. Liikmesriigid eraldavad vajalikud tehnilised ja inimressursid, et tagada täiendava teabe pidev kättesaadavus ja vahetamine. Juhul kui sideinfrastruktuur ei ole kättesaadav, võivad liikmesriigid täiendava teabe vahetamiseks kasutada muid asjakohaselt turvatud tehnilisi vahendeid. 2.Täiendavat teavet kasutatakse kooskõlas artikliga 43 üksnes eesmärgil, milleks see edastati, välja arvatud juhul, kui hoiatusteate sisestanud liikmesriigilt on saadud eelnev nõusolek. 3.SIRENE bürood täidavad oma ülesandeid kiiresti ja tõhusalt, eelkõige vastates taotlustele võimalikult kiiresti ja mitte hiljem kui 12 tundi pärast taotluse saamist. 4.Täiendava teabe vahetamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu rakendusmeetmetega artikli 55 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt SIRENE käsiraamatu kujul. Artikkel 9

Tehniline ja funktsionaalne vastavus 1.Selleks et tagada andmete kiire ja tulemuslik edastamine, järgib iga liikmesriik oma N.SISi luues ühiseid nõudeid, protokolle ja tehnilisi menetlusi, mis on kehtestatud N.SISi ja CS-SISi ühilduvuse tagamiseks. Need ühised nõuded, protokollid ja tehnilised menetlused sätestatakse ja töötatakse välja rakendusmeetmetega artikli 55 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. 2.Liikmesriigid tagavad CS-SISi osutatavate teenuste abil, et riiklikus koopias säilitatud andmed on artikli 4 lõikes 4 osutatud automaatsete ajakohastuste tulemusena SISi andmebaasi omadega identsed ja vastavuses ning et nende riiklikus koopias tehtud päring annab SISi andmebaasis tehtud päringuga samaväärse tulemuse. Lõppkasutajad peavad saama oma ülesannete täitmiseks vajalikke andmeid, eelkõige kõik andmed, mida on vaja andmesubjekti tuvastamiseks ja nõutud meetme võtmiseks. Artikkel 10

Turvalisus – liikmesriigid 1.Iga liikmesriik võtab seoses oma N.SISiga vastu vajalikud meetmed, sealhulgas turvakava, talitluspidevuse kava ja suurõnnetusest taastumise kava, et:

(a)füüsiliselt kaitsta andmeid, sealhulgas koostades hädaolukorra lahendamise kavad esmatähtsa infrastruktuuri kaitseks; (b)keelata loata isikutele juurdepääs isikuandmete töötlemiseks kasutatavatele andmetöötlusrajatistele (rajatistele juurdepääsu kontroll); (c)hoida ära andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kõrvaldamine (andmekandjate kontroll); (d)hoida ära andmete loata sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega loata tutvumine, nende muutmine või kustutamine (säilitamise kontroll); (e)hoida ära automatiseeritud andmetöötlussüsteemide kasutamine andmesidevahendite abil isikute poolt, kellel puudub selleks luba (kasutajate kontroll); (f)tagada, et automatiseeritud andmetöötlussüsteemi kasutamise luba omavatel isikutel oleks juurdepääs ainult nendele andmetele, mida hõlmab nende juurdepääsuluba, ja et nad kasutaksid juurdepääsuks üksnes individuaalseid ja kordumatuid kasutuajatunnuseid ja konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (andmetele juurdepääsu kontroll); (g)tagada, et kõik SISile või andmetöötlusrajatistele juurdepääsu õigust omavad asutused loovad kasutajaprofiilid, milles kirjeldatakse nende isikute funktsioone ja kohustusi, kellel on õigus pääseda andmetele juurde ning õigus andmeid sisestada, ajakohastada, kustutada ja sisestatud andmeid otsida, ning teevad need profiilid artikli 50 lõikes 1 osutatud riiklikele järelevalveasutustele nende taotluse korral viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid); (h)tagada võimalus kontrollida ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib isikuandmeid andmesidevahendite abil edastada (andmeside kontroll); (i)tagada võimalus hiljem kontrollida ja kindlaks määrata, milliseid isikuandmeid on automatiseeritud andmetöötlussüsteemidesse sisestatud ning millal, kelle poolt ja millisel eesmärgil need sisestati (sisestamise kontroll); (j)hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise või andmekandjate transportimise ajal, eelkõige asjakohaste krüpteerimistehnikate abil (transpordikontroll); (k)kontrollida käesolevas lõikes osutatud turvameetmete tulemuslikkust ja võtta sisekontrolliga seoses vajalikke korralduslikke meetmeid (sisekontroll). 2.Liikmesriigid võtavad täiendava teabe töötlemise ja vahetamise turvalisuse tagamiseks lõikes 1 osutatud meetmetega samaväärseid meetmeid, sealhulgas SIRENE büroo ruumide turvalisuse tagamine. 3.Liikmesriigid võtavad artiklis 29 osutatud asutuste poolt SISi andmete töötlemise turvalisuse tagamiseks lõikes 1 osutatud meetmetega samaväärseid meetmeid. Artikkel 11

Konfidentsiaalsus – liikmesriigid Iga liikmesriik kohaldab vastavalt siseriiklikule õigusele ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi kõigi isikute ja asutuste suhtes, kes töötavad SISi andmete ja täiendava teabega. Seda kohustust kohaldatakse ka pärast seda, kui kõnealused isikud on oma ameti- või töökohalt lahkunud või kui asutused on oma tegevuse lõpetanud. Artikkel 12

Riiklikud logid 1.Liikmesriigid tagavad, et N.SISis logitakse iga juurdepääs isikuandmetele ning igasugune isikuandmete vahetamine CS-SISis, et kontrollida päringu õiguspärasust ja jälgida andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada N.SISi nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus. 2.Logides on eelkõige näha hoiatusteate ajalugu, andmetöötlustoimingu kuupäev ja kellaaeg, päringu tegemiseks kasutatud andmed, viide edastatud andmete liigile ja nii pädeva asutuse kui ka andmetöötluse eest vastutava isiku nimi. 3.Kui päringut tehakse kooskõlas artikliga 22 sõrme- ja peopesajälgede andmete või näokujutise alusel, peab logidest olema näha eelkõige päringu tegemisel kasutatud andmete liik, viide edastatud andmete liigile ja nii pädeva asutuse kui ka andmetöötluse eest vastutava isiku nimi. 4.Logisid võib kasutada ainult lõikes 1 osutatud otstarbel ning need kustutatakse kõige varem üks aasta ning kõige hiljem kolm aastat pärast nende loomist.

5.Logisid võib säilitada kauem juhul, kui neid vajatakse juba alustatud järelevalvemenetlustes. 6.Pädevatel riiklikel asutustel, kelle ülesanne on kontrollida päringute õiguspärasust, jälgida andmetöötluse õiguspärasust, rakendada siseseiret ning tagada N.SISi nõuetekohane toimimine, andmete terviklus ja turvalisus, on nende ülesannete täitmise tagamiseks – taotluse korral ja nende pädevuse piires – juurdepääs kõnealustele logidele. Artikkel 13

Siseseire Liikmesriigid tagavad, et iga SISi andmetele juurdepääsu luba omav asutus võtab käesoleva määruse järgimiseks vajalikud meetmed ning teeb vajaduse korral koostööd riikliku järelevalveasutusega. Artikkel 14

Töötajate väljaõpe SISile juurdepääsu õigust omavate asutuste töötajad läbivad enne SISis säilitatavate andmete töötlemiseks loa saamist ja korrapäraselt pärast SISi andmetele juurdepääsu saamist andmeturbe, andmekaitse-eeskirjade ja andmetöötluskorra alase nõuetekohase väljaõppe, nagu on nähtud ette SIRENE käsiraamatus. Töötajatele jagatakse teavet kõigi asjakohaste kuritegude ja karistuste kohta. III PEATÜKK AMETI KOHUSTUSED Artikkel 15

Operatiivjuhtimine 1.Amet vastutab keskse SISi operatiivjuhtimise eest. Amet tagab koostöös liikmesriikidega ja kasutades tasuvusanalüüsi, et keskse SISi puhul kasutatakse alati parimat kättesaadavat tehnoloogiat. 2.Amet vastutab samuti järgmiste sideinfrastruktuuriga seotud ülesannete eest: (a)järelevalve; (b)turvalisus; (c)liikmesriikide ja teenusepakkuja vaheliste suhete koordineerimine. 3.Komisjon vastutab kõigi muude sideinfrastruktuuriga seotud ülesannete, eelkõige järgmiste ülesannete eest: (a)eelarve täitmisega seotud ülesanded; (b)soetamine ja uuendamine; (c)lepinguküsimused. 4.Amet vastutab ka järgmiste SIRENE büroode ja nendevahelise teabevahetusega seotud ülesannete eest: (a)testide koordineerimine ja haldamine;

(b)SIRENE büroode vahel täiendava teabe vahetamise ja sideinfrastruktuuri tehniliste spetsifikatsioonide säilitamine ja ajakohastamine ning tehniliste muudatuste mõju haldamine, kui see mõjutab nii SISi kui ka täiendava teabe vahetamist SIRENE büroode vahel. 5.Amet töötab välja mehhanismi ja menetlused CS-SISi andmete kvaliteedi kontrollimiseks ja haldab neid ning esitab liikmesriikidele korrapäraselt aruandeid. Amet esitab komisjonile korrapäraselt aruandeid esinenud probleemide ja asjaomaste liikmesriikide kohta. See mehhanism, menetlused ja andmekvaliteedi vastavuse tõlgendamine sätestatakse ja töötatakse välja rakendusmeetmetega artikli 55 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. 6.Keskse SISi operatiivjuhtimine hõlmab kõiki ülesandeid, mis on vajalikud keskse SISi pidevaks toimimiseks (24 tundi päevas 7 päeva nädalas) käesoleva määruse kohaselt, eelkõige süsteemi tõrgeteta toimimiseks vajalikku hooldust ja tehnilist arendustööd. Nende ülesannete hulgas on ka testimistegevused, millega tagatakse keskse SISi ja riiklike süsteemide toimimine vastavalt käesoleva määruse artikli 9 kohastele tehnilistele ja funktsionaalsetele nõuetele. Artikkel 16

Turvalisus 1.Amet võtab seoses keskse SISi ja sideinfrastruktuuriga vastu vajalikud meetmed, sealhulgas turvakava, talitluspidevuse kava ja suurõnnetusest taastumise kava, et: (a)füüsiliselt kaitsta andmeid, sealhulgas koostades hädaolukorra lahendamise kavad esmatähtsa infrastruktuuri kaitseks; (b)keelata loata isikutele juurdepääs isikuandmete töötlemiseks kasutatavatele andmetöötlusrajatistele (rajatistele juurdepääsu kontroll); (c)hoida ära andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kõrvaldamine (andmekandjate kontroll); (d)hoida ära andmete loata sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega loata tutvumine, nende muutmine või kustutamine (säilitamise kontroll); (e)hoida ära automatiseeritud andmetöötlussüsteemide kasutamine andmesidevahendite abil isikute poolt, kellel puudub selleks luba (kasutajate kontroll); (f)tagada, et automatiseeritud andmetöötlussüsteemi kasutamise luba omavatel isikutel oleks juurdepääs ainult nendele andmetele, mida hõlmab nende juurdepääsuluba, ja et nad kasutaksid juurdepääsuks üksnes individuaalseid ja kordumatuid kasutuajatunnuseid ja konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (andmetele juurdepääsu kontroll); (g)luua kasutajaprofiilid, milles kirjeldatakse nende isikute funktsioone ja kohustusi, kellel on andmetele või andmetöötlusrajatistele juurdepääsu õigus, ning teha need profiilid artiklis 51 osutatud Euroopa Andmekaitseinspektorile tema taotluse korral viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid); (h)tagada võimalus kontrollida ja kindl