ET    ET ET 
 
ET 1   ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 30.6.2010 
SEK(2010) 797 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
 
 
Lisatud dokumendile: 
  
Ettepanek: 
 
  
NÕUKOGU MÄÄRUS 
  
Euroopa Liidu patendi tõlkimise korraldamise kohta 
  
{KOM(2010) 350 lõplik} 
{SEK(2010) 796}  
 
ET 2   ET MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
Mõjuhinnang on lisatud kavandatud nõukogu määrus ele ELi patendi tõlkimise korraldamise 
kohta. 
1. P ROBLEEMI OLEMUS  
Euroopa Liidus saab leiutisi kaitsta Euroopa Patendiameti (EPO) või riiklike patendiametite 
poolt antud siseriiklike pate ntidega. Ei ole olemas ühtset pate nti, mis tagaks kaitse kogu ELis. 
See viib killustatud patendisüsteemini. 
Killustatuse põhjuseks on Euroopa patentide üksi kutes liikmesriikides kinnitamise keerulisus 
ja kõrged kulud, mis võivad ulat uda 40 %ni üldistest patentimis kuludest Euroopas. Näiteks on 
13 riigis kinnitatud Euroopa patent rohke m kui kümme korda kallim USA või Jaapani 
patendist. Seetõttu piirduvad patendi oman ikud harilikult kaitsega mõnes üksikus ELi 
liikmesriigis.  
Kõrged kinnitamiskulud tulenevad riikide nõuetest, millega nähakse ette tõlgete esitamine 
nende riikide ametlikes keeltes, kus  patendi kaitsmist taotletakse:  
– kulud tuleb tasuda spetsialiseerunud pa tenditõlkijatele. Ke skmiselt küsitakse 
tavapikkusega, 20-leheküljelise patendi iga tõlgitud lehekülje eest 85 eurot; 
– patendivolinikud nõuavad tasusid tõlkimisega seotud teenuste eest (nt patendi omaniku ja 
riiklike patendiametite vahendajana tegutsemine, tõlgete haldamine ja kinnitamine, 
siseriiklike õigusaktidega vastavuse tagami ne). Need tasud võivad kõikuda umbes 150 
eurost 600 euroni kinnitamise kohta;  
– mõned riiklikud patendiametid nõuavad tõlgete avaldamise eest tasusi d, mis ulatuvad 25 
eurost 400 euroni.  
Näide Saksamaal antud 20-leheküljelise Euroopa  Patendi tüüpiliste kinnitamiskulude kohta: 
– Saksamaal, Prantsusmaal ja Ühendkuni ngriigis kulud puuduvad, kuna kinnitamisega 
seotud nõudeid ei kohaldata;  
– rohkem kui 4 500 eurot kuues ELi liikmesriigis; 
– peaaegu 12 000 kolmeteistkümnes ELi liikmesriigis. 
Kõrgete kinnitamiskulude ja keerukuse tõttu ki nnitatakse Euroopa patent keskmiselt viies ELi 
liikmesriigis. Kinnitamiste keskmine arv on viimase 15 aasta jooksul langenud, samas kui Euroopa patendikonventsiooni osalis riikide arv on suurenenud 17- lt 37-le. Kinnitamise määr 
on väga kõrge kolmes suurimas ELi liikmesr iigis. 2003. aastal kinnitati kõigist EPO antud 
patentidest Saksamaal 95 %, Prantsusmaal 80 % ja Ühendkuningriigis 75 %. Seevastu 
kinnitati kõigis ülejäänud liikmesriikides vähem kui 40 % Euroopa patentidest. 
Vähese kinnitamise määraga kaasneb patendikaitse killustatud süsteem ELis, millel on 
negatiivne mõju siseturu toimimisele. Mõ nede üksikute liikmesriikide ümber kerkivad 
patendiõiguse „müürid”, mille tõttu patend itud leiutiste kaubanduslik väärtus väheneb, 
 
ET 3   ET piiriülene tegevus takerdub ja ärivõimalused j äävad kasutamata. ELi patent seevastu pakuks 
kogu ELi hõlmavat kaitset. 
Mõned reformid tõlkimiskulude vähendami seks on toimunud. 1. mail 2008 jõustus Londoni 
leping 14 patendikonventsiooni osalisriigi jaoks, kes leppisid kokku tõlkimise nõudest 
täielikult või osaliselt loobuda. Neljas ELi liikmesriigis (DE, FR, LU, UK) kaotati 
kinnitamiskulud täielikult. Kuues liikmesriigis (DK, LV, LT, NL, SE, SI) tuleb esitada patendinõudluste tõlked. Siiski ei ole 17 ELi li ikmesriiki Londoni lepingu osalised ja nõuavad 
kogu patendi tõlkimist oma ametlikesse keeltesse. Kuigi Londoni lepinguga vähendati kulusid, võivad erinevad ki nnitamistavad patendi omanik e valikulist tegevust veelgi 
suurendada. See avaldab soovimatut mõju siseturu toimimisele. 
• Patendikaitse lokaliseerimine ainult mõnesse liikmesriiki ähvardab viia uurimis- ja 
arendustegevusse tehtud investeeringute üht e kohta koondamiseni ja tehnosiirdeni. Vähene 
patentimistegevus teistes liikmesriikides avaldab tõenäoliselt mõju uurimis- ja arendustegevusele ja innovatsioonile ning mõjutab eelkõige VKEsid. See suurendab 
struktuurilisi erinevusi ELis, mis mõjutab üldist konkurentsivõimet. 
• Mis puudutab patendikaitset, si is ei saa patendi omanik kauba puhul, mis siseneb ELi 
sellise liikmesriigi kaudu, kus patent ei kehti, loota sellele , et patendiõigusi rikkuv kaup 
peetakse kinni ELi tolliseadustiku alusel. Kõnealused kaubad saavad seega siseturul 
liikuda. 
2. S
UBSIDIAARSUS  
Euroopa intellektuaalomandi õiguste loomin e ühetaolise kaitse tagamiseks kogu ELis ja 
sellega seotud keelekorraldus on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 118. 
Ainult ELil on õigus võtta meetmeid ELi ühtse patendi loomiseks ja selle tõlkimise korraldamiseks. 
3. E
ESMÄRGID  
3. märtsil 2010 võttis komisjon vastu Euroop a 2020 strateegia, millega nähti ette kolm 
üksteist vastastikku täiendavat prioriteeti: arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv. Esimene prioriteet nõuab teadmiste ja innova tsiooni kui tulevase majanduskasvu tõukejõu 
edendamist. Olulise tähtsusega on siin et tevõtete innovatsioonitegevuse raamtingimuste 
parandamine, sh ELi ühtse patendi ja spet sialiseeritud patendikohtu loomine. Tagades 
ühetaolise patendiõiguste kaitse siseturul, para ndab ELi patent uurimis- ja arendustegevusse 
investeerimise tingimusi, eelkõ ige piirkondades, kus innovats ioonitegevust on keskmisest 
vähem. See peaks hõlbustama strateegias Eu roopa 2020 heakskiidetud eesmärgi saavutamist, 
mille kohaselt 3 % SKTst investeeritaks uurimis- ja arendustegevusse. 
Konsultatsioonid sidusrühmadega , eriti 2006. aastal p eetud laiaulatuslikud arutelud Euroopa 
tulevase patendipoliitika üle, näitasid, et ELi patendi loom ine peaks riiklike ja Euroopa 
patendisüsteemide kõrval looma lisaväärtust . Patendikaitse peaks olema kättesaadavam 
kõigile Euroopa ettevõtjatele, sh VKEdele . Tõlkekorraldus peab seega olema: 
i) kulutõhus (tagades konkurentsivõime muude maailma tähtsamate majandusjõudude 
patendisüsteemidega),  
 
ET 4   ET ii) lihtsustatud (luues tasakaalu uuenduslike ettevõtjate tehnoloogilise teabe vajaduse ja 
kulude vahel),  
iii) iii) õiguskindel (vältides ebakindl ust tõlgete õigusliku mõju osas). 
4. P OLIITIKAVALIKUD JA NENDE MÕJU ANALÜÜS  
4.1. Sissejuhatus 
Kõik analüüsitud valikud rajanevad järgmistel põhimõtetel: 
1) tõlgete tsentraliseeritud esitam ine ja elektrooniline avaldamine Patendi andmisel tuleks 
kõik vajalikud tõlked esitada tsen traliseeritult EPO-le, kes vast utab ELi patendi elektroonilise 
avaldamise ja kõigi patendinõudluste tõlkimise eest. Võrreldes praeguse olukorraga, viib juba 
see kulude olulise vähendamiseni ja menetluse lihtsustamiseni; 
2) automaatsed masintõlked Patendidokumentide tõlkimiseks ettenähtud automaatse 
masintõlke programmide abil täiendatakse pa tendi andmiseks esitatud inimtõlkeid. See 
parandab tehnoloogilise teabe lev itamist uurijatele ja lisab  ELi patendile keelelise 
mitmekesisuse aspekti. Automaatne masint õlge võimaldab kasutajatele juurdepääsu 
patenditaotlustele, kui EPO on need avaldanu d. Automaatsed masintõlked oleksid tasuta, 
ainult teabe eesmärgil kasutamiseks ning ne il ei oleks mingit õiguslikku mõju;  
3) täielik tõlge vaidluse korral  ELi patendiga seotud vaidluse  korral peab patendi omanik 
esitama oma kulul ja väidetava rikkuja taotlu sel patendi täieliku tõlke selle riigi ametlikku 
keelde, milles väidetav rikkumine aset le idis või kus on väidetava rikkuja asukoht. 
Hinnanguliselt esineb kohtuvaidlusi  vähem kui 1 % patentide puhul; 
4) kulude hüvitamine  ELi patendi taotluse võib esitada ükskõik millises keeles. Kui 
kõnealune keel ei ole EPO ametlik keel, tuleb t eatava ajavahemiku jooksul esitada tõlge, et 
taotlus oleks võimalik läbi vaadata. Nende ta otlejate eest, kes as uvad või kelle peamine 
äritegevus toimub liikmesriigis, mille ametlik  keel ei ole EPO ametlik keel, kannab 
tõlkekulud süsteem. 
Mõju hindamise aruandes vaadati läbi järgmised valikuvariandid. 
Alusstsenaarium  – ettepanekud ELi patendi tõ lkimise korraldamise kohta puuduvad. 
Valik 1  – ELi patentide läbivaatamine, andmin e ja avaldamine toimub inglise keeles. 
Valik 2  – ELi patentide läbivaatamine, andmin e ja avaldamine toimub ühes kolmest EPO 
töökeelest; patendinõudlused tõlgita kse ülejäänud kahte töökeelde. 
Valik 3  – ELi patentide läbivaatamine, andmin e ja avaldamine toimub ühes kolmest EPO 
töökeelest; patendinõudlused tõlgitakse nelj a muusse enimräägitavasse ELi keelde. 
Valik 4  – ELi patentide läbivaatamine, andmin e ja avaldamine toimub ühes kolmest EPO 
töökeelest; patendinõudlused tõlgitakse kõikidesse ELi ametlikesse keeltesse. 
Poliitikavalikute analüüsimisel keskendutakse EL i patendi tõlkimise korraldamise peamistele 
majandusmõjudele. See hõlmab patendisüsteemi  kasutajaid (üldiselt ning VKEsid), 
 
ET 5   ET innovaatoreid üldiselt, patendit eabe kasutajaid ning kutselisi tõlkimisega seotud teenuste 
osutajaid.  
4.2. Alusstsenaarium 
Kui komisjon ei tee ettepanekut ELi patendi tõlkimise korraldamist käsitleva määruse 
vastuvõtmiseks, ei saa ELi patent kunagi reaalsuseks. See oleks vastuolus nõukogu 4. 
detsembri 2009. aasta järelduste ga ja Euroopa 2020 strateegia ga. See valik ei võimaldaks 
lahendada praeguse Euroopa patendisüsteemi tõ lke- ja kinnitamisnõuete põhjustatud kõrgete 
kulude probleemi. Säiliks ka killustatud süsteem, mis takistab siseturu toimimist. 
Madalamad tõlkekulud ajendaksid rohkemaid liikmesriike Londoni lepinguga liituma. Isegi 
kui kõik liikmesriigid liit uksid Londoni lepinguga, jääk s Euroopa patendi kulukas 
tõlkekorraldus püsima, sest siseriiklikes õigusaktides n õutakse ikkagi patendinõudluste 
tõlkeid. 
4.3. Variant 1 
Selle valikuvariandi puhul kasuta taks ELi patendi menetluskeelena inglise keelt ja tõlkeid ei 
oleks vaja. Sellel oleks positiivne mõju suurel e osale Euroopa patendisüsteemi kasutajatest. 
Need, kes esitavad Euroopa patendi taotlusi inglis e keeles, ei peaks patendi andmise ajal enam 
tõlkima patendinõudlusi prantsuse ja saksa keelde. Samas oleks variandil 1 negatiivne mõju 
paljudele kasutajatele, kes esitavad Euroopa pate ndi taotluse prantsuse ja saksa keeles. Umbes 
48 % Euroopa taotlustest esitatakse EPO-le prantsuse või saksa keeles. 
Variant 1 muudaks ELi patendi taotluste praeg ust EPO kolme keele süsteemi. Kogu EPO-s 
toimuv kirjalik ja suuline suhtlus patendi andmiseks ning vastulausemenetlused toimuksid 
inglise keeles. Ettevõtjad, kes praegu esitavad Euroopa patendi taotlusi prantsuse või saksa 
keeles, peaksid ELi patendi taotluse esitamisek s tegema olulisi ümberkorraldusi. Kaotades 
praeguse süsteemi paindlikkuse, mida hindava d kõrgelt paljud ELi ettevõtjad, võiks valik 1 
mõjutada Euroopa tööstuse, er iti VKEde ülemaailmset konkurentsi võimet. ELi patent ei tooks 
seetõttu oodatud kasu, kuna selle kasutamine nende riikide poolt, kes praegu EPO-s inglise 
keelt ei kasuta, jääks väheseks. 
Ka teistele seotud rühmadele, sh patenditeabe kasutajatele ja kutselistele tõlkimisega seotud 
teenuste osutajatele avaldaks see negatiivset mõju. See oleks kasulik ainult inglise keelt 
emakeelena rääkivatele tõlkijatele, kuna kõi k ELi patendi taotlused ja menetlusdokumendid 
oleksid ingliskeelsed. 
4.4. Variant 2 
See valik vastab Euroopa patendikonventsioon i praegusele korrale, mille kohaselt menetlused 
toimuvad ühes kolmest töökeelest. ELi patendi andmisel esitaks patendi omanik EPO-le patendinõudluste tõlke kahte ül ejäänud töökeelde. Nõudluste tõ lgetel ei oleks õiguslikku 
mõju. 
Mõju patendisüsteemi kasutajatele oleks positiivne. Kõik patendi andmisele järgnevad tõlke- 
ja kinnitamisnõuded jääksid ära, mis tooks en daga kaasa olulise kulude vähenemise ja 
menetluse lihtsustumise. Tõlkekulud oleksi d umbes 680 eurot patendi kohta. See vastab 
Euroopa patendi andmisel esitatud patend inõudluste tõlgete minimaalsetele kuludele. 
Vastupidiselt variandile 1 ei mõjutaks  variant 2 Euroopa patendikonventsiooni 
keelekorraldust.  
 
ET 6   ET See valik oleks kasulik enamikule rühmadest, sh kõigile patendisüsteem i kasutajatele, samuti 
VKEdele, innovaatoritele üldiselt ning patenditeabe kasutajatele. Sellel oleks negatiivne mõju 
ainult kutselistele tõlkimisega seotud teenuste  osutajatele, kuna kaotataks tõlkimise nõue 
pärast patendi andmist. 
4.5. Variant 3 
ELi patendi andmisele eelnevas osas järgib k äesolev valikuvariant pr aegust Euroopa patendi 
taotluste korda. Patendi andmisel tõlgitaks pa tendinõudlused nelja m uusse enimräägitavasse 
ELi keelde (st EPO kahte ülejäänud töökeelde ja  kahte muusse enimräägitavasse ELi keelde, 
nimelt itaalia ja hispaania keelde). 
Variandil 3 oleks positiivne mõju Euroopa patendisüsteemi kasutajatele, see lihtsustaks 
oluliselt menetlust ja vähendaks kulusid. Otsesed tõlkekulud oleksid umbes 1 360 eurot 
patendi kohta. 
Variandi 3 kulud patendi kohta oleksid taotleja jaoks suurem ad, kuid jääksid patendisüsteemi 
kasutajatele ja uuendajatele üldiselt siiski kä ttesaadavaks. Patenditeabe kasutajaid mõjutaks 
positiivselt nõudluste kättesaad avus enimräägitavates ELi k eeltes. Mõju kutselistele 
tõlkimisega seotud teenuste osutajatele oleks negatiivne, kuid vähem kui variandi 2 puhul. 
4.6. Variant 4 
Variant 4 vastab 3. märtsi 2003. aasta ühisele  poliitilisele lähenemi sviisile. ELi patent 
vaadataks läbi, avaldataks ja antaks ühes kolmest EPO töökeeles t. Patendi andmisel esitaks 
patendi omanik patendinõudluste tõlked kõigi sse vajalikesse ELi ametlikesse keeltesse. 
Selle valikuga loodaks suurte tõlkekuludega ELi patent, mis kaotaks ELi ühtse dokumendi 
eelised. Praegu liikmesriikide poolt nõutavad patendinõudluste tõlked ülejäänud 20 keelde 
põhjustaksid kulusid umbes 6 800 eurot patendi kohta. 
Sidusrühmad lükkasid ühise poliitilise lähenemi sviisi üksmeelselt tagasi  selle mitterahuldava 
tõlkekorralduse tõttu. Pa tendi kasutajad, eelkõige VKEd, märk isid selgelt, et see Euroopa 
patendiga seotud valik oleks liiga kallis. Nad pe aksid piiratud ajavahem iku jooksul esitama ja 
haldama palju tõlkeid. Lisaks tuleks vastu võt ta ELi patendi ühtsust mõjutavaid otsuseid, 
näiteks juhul, kui tõlget üht e keelde ei ole esitatud. 
Hoolimata nendest ebamugavustest oleks patendit eave juhul, kui tõlked oleksid kättesaadavad 
väga varakult, paremini juurde pääsetav paljudes Euroopa keelte s. Samuti saaksid sellest kasu 
kutselised tõlkimisega seotud teenuste osutaj ad, eeldusel et niisugust kallist ELi patenti 
kasutatakse. Mõnedes keeltes ei ole võib-olla ka piisavalt spetsialiseerunud patenditõlkijaid. 
5. V ALIKUTE VÕRDLUS  
Kuigi variant 1 tundub olevat lihtsustatud ja kulutõhus lahe ndus, tooks see endaga kaasa 
olulisi muudatusi praegusesse EPO süsteemi, mis on menetluskeelte osas paindlik. Ainult 
inglise keelele üleminek võib viia  selleni, et suur osa Euroopa taotlejaid (prantsuse ja saksa 
keele kasutajad) ei soovi  ELi patenti taotleda.  
 
ET 7   ET Seepärast oleks variant 2 palju  asjakohasem, kuna see säilita b patendi andmisele eelnevas 
osas EPO edukalt kasutatud keelekorralduse. See valik on samuti kulutõhus, lihtsustatud ja 
õiguskindel.  
Variandi 3 viie keele süsteem oleks sama lih tne ja õiguskindel kui variant 2, kuid kõrgete 
otseste tõlkekulude tõttu ei oleks s ee nii kulutõhus.  
Nõudega tõlkida patendinõudlused kõigisse ELi ametlikesse keeltesse tekitaks variant 4 
süsteemi kasutajatele olulisi rahalisi kulusid ja  riske. See ei oleks ku lutõhus, lihtsustatud ega 
õiguskindel. 
6. J ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
ELi patendiga püütakse parandada inn ovatsioonitegevuse tingimusi Euroopas. 
Innovatsioonitegevust mõõdetakse tulemustab eli INNO-Metrics abil, mis koosneb Euroopa 
innovatsiooni tulemustabelist ja Eurobaromeetri st. Ka Euroopa 2020 strateegias kavatsetakse 
välja töötada uus innovats ioonitegevuse näitaja. 
ELi patent peaks eksisteerima kõrvuti Euroopa ja siseriiklike pa tendisüsteemidega. Seepärast 
tuleks jälgida patendia metite avaldatud patentide arvu, taga maks, et need valikud vastavad 
innovaatorite vajadustele, muu hulgas ka tõlkekorralduse osas.