ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 16.09.2004 
KOM(2004)596 lõplik 
2004/0201(CNS)   
Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS 
Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ni ng Šveitsi Konföderats iooni vahelise isikute 
vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli a llakirjutamise kohta Euroopa Ühenduse ja 
tema liikmesriikide nimel seoses Tšehhi Vaba riigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, 
Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vaba riigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, 
Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi lepi ngus osalemisega nende ühinemise alusel 
Euroopa Liiduga 
Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS 
Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ni ng Šveitsi Konföderats iooni vahelise isikute 
vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja tema 
liikmesriikide nimel seoses Tšehhi Vabariigi,  Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti 
Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, 
Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi lepi ngus osalemisega nende ühinemise alusel 
Euroopa Liiduga 
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping 
isikute vaba liikumise koht a jõustus 1. juunil 2002. 
Lepingusse tuleb sisse viia muudatusi, et  võimaldada uutel liikmesriikidel saada 
lepinguosalisteks. 
Pärast komisjonile 5. mail 2003 antud volitusi peeti Šveitsi Konföderatsiooniga läbirääkimisi 
protokolli sõlmimiseks, et kohandada lepingut . Läbirääkimiste põhipun ktid võeti kokku 19. 
mail 2004 toimunud ELi ja Šveitsi tippkohtumisel. 
Lepingut muutvas protokollis nä hakse ette spetsiaalsed ül eminekuperioodid teatavate 
sektorite töötajatele ja teenuse osutajatele, kes on Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Läti 
Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki 
Vabariigi kodanikud. Need üleminekuperiood id lõpevad hiljemalt 30. aprillil 2011.  
Lisaks viiakse protokolliga sisse kinnisvara omandamist puudutavad ja tehnilised 
kohandused, eelkõige seoses lepingu II (sotsiaal kindlustussüsteemide koordineerimine) ja III 
lisaga (kutsekvalifikat sioonide vastastikune tunnustamine). 
Arvestades, et ühendus on protokolli osa pool, on kavandatud nõukogu otsuste õiguslikud 
alused samad mis esialgse lepingu puhul.  
Seoses ratifitseerimisega liikmesriikide poolt tu leb komisjonil vastavalt ühinemisakti artikli 6 
lõikele 2 esitada protokol li eelnõu nõukogule allakirjutam iseks ja sõlmimiseks.  
Nõukogul palutakse heaks kiita lisatud otsust e ettepanekud Euroopa Ühenduse ja tema 
liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli allakirjutamise ja sõlmimise kohta. 
 
ET 3   ET Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS 
Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ni ng Šveitsi Konföderats iooni vahelise isikute 
vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli a llakirjutamise kohta Euroopa Ühenduse ja 
tema liikmesriikide nimel seoses Tšehhi Vaba riigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, 
Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vaba riigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, 
Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi lepi ngus osalemisega nende ühinemise alusel 
Euroopa Liiduga 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut , eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 
300 lõike 2 teise lausega, 
võttes arvesse 16. aprilli 2003. aasta ühinemisl epingut, eriti selle artikli 2 lõiget 3, 
võttes arvesse ühinemislepingule lisatud ühinemi sakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut1 
ning arvestades järgmist: (1) Pärast komisjonile 5. mail 2003 antud volitusi  on lõpetatud Šveitsi Konföderatsiooniga 
läbirääkimised Euroopa Ühenduse ja  tema liikmesriikide ning Šveitsi 
Konföderatsiooni vahelise isikute vaba li ikumist käsitleva lepingu protokolli osas 
seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi,  Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu 
Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariig i, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja 
Slovaki Vabariigi lepingus osalemisega nende ühinemise alusel Euroopa Liiduga. 
(2) Vastavalt ühinemisakti artikli 6 lõik ele 2 on komisjon esit anud nõukogule protokolli 
eelnõu. 
(3) …2004. aastal parafeeritud leping on soovitav allkirjastada, 
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
Artikkel 1 
Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, ke s on volitatud Euroopa Ühenduse ja tema 
liikmesriikide nimel alla kirjutama Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikut e vaba liikumist käsitleva lepi ngu protokollile seoses Tšehhi 
Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariig i, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari 
                                                
 
1 ELT , , lk . 
 
ET 4   ET Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi,  Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi 
lepingus osalemisega nende ühinemise alusel Euroopa Liiduga.  
Protokolli tekst on lisatu d käesolevale otsusele. 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuj 
 
ET 5   ET 2004/0201(CNS) 
Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS 
Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ni ng Šveitsi Konföderats iooni vahelise isikute 
vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli sõ lmimise kohta Euroopa Ühenduse ja tema 
liikmesriikide nimel seoses Tšehhi Vabariigi,  Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti 
Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, 
Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi lepi ngus osalemisega nende ühinemise alusel 
Euroopa Liiduga 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepin gut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 
300 lõike 2 teise lause ja artik li 300 lõike 3 esimese lõiguga, 
võttes arvesse 16. aprilli 2003. aasta ühinemisl epingut, eriti selle artikli 2 lõiget 3, 
võttes arvesse ühinemislepingule lisatud ühinemi sakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,2 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust3 
ning arvestades järgmist: (1) Pärast komisjonile 5. mail 2003 antud volit usi on lõpetatud Šveitsi Konföderatsiooniga 
läbirääkimised Euroopa Ühenduse ja  tema liikmesriikide ning Šveitsi 
Konföderatsiooni vahelise isikute vaba li ikumist käsitleva lepingu protokolli osas 
seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariig i, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja 
Slovaki Vabariigi lepingus osalemisega nende ühinemise alusel Euroopa Liiduga. 
(2) Vastavalt nõukogu …2004. aasta otsusele …/…/EÜ ning kuni protokolli lõpliku 
sõlmimiseni hilisemal kuupäeval on protokollile Euroopa Ühenduse nimel alla 
kirjutatud …2004. aastal.  
(3) Protokoll tuleks sõlmida, 
                                                
 
2 ELT C , , lk . 
3 EP arvamus 
 
ET 6   ET ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
Artikkel 1  
Käesolevaga kiidetakse heaks Euroopa Ühe nduse ja tema liikmesriikide nimel Euroopa 
Ühenduse ja tema liikmesriikide ning Šveitsi K onföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist 
käsitleva lepingu protokoll seoses Tšehhi Vabar iigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti 
Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi,  Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia 
Vabariigi ja Slovaki Vabariigi lepingus osalemisega nende ühine mise alusel Euroopa Liiduga.  
Protokolli tekst on lisatu d käesolevale otsusele. 
Artikkel 2 
Nõukogu eesistuja edastab ühenduse ja tema liikm esriikide nimel teate heakskiitmise kohta 
protokolli artiklis 6 sätestatud korras. 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 Eesistuja 
 
ET 7   ET PROTOKOLL  
EUROOPA ÜHENDUSE JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NING ŠVEITSI 
KONFÖDERATSIOONI VAHELISE ISIKU TE VABA LIIKUMIST KÄSITLEVA 
LEPINGU SEOSES TŠEHHI VABARIIG I, EESTI VABARIIGI, KÜPROSE 
VABARIIGI, LÄTI VABARIIGI, LEEDU VABARIIGI, UNGARI VABARIIGI, 
MALTA VABARIIGI, POOLA VABARIIGI, SLOVEENIA VABARIIGI JA SLOVAKI 
VABARIIGI LEPINGUS OSALEMISEGA NENDE ÜHINEMISE ALUSEL 
EUROOPA LIIDUGA 
Belgia Kuningriik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuni ngriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, 
Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prants use Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, 
Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vaba riik, Luksemburgi Suur hertsogiriik, Ungari 
Vabariik, Malta Vabariik, Madalmaade Kuni ngriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, 
Portugali Vabariik, Sloveenia Va bariik, Slovaki Vabariik, Soom e Vabariik, Rootsi Kuningriik 
ning Suurbritannia ja Põ hja-Iiri Ühendkuningriik, 
edaspidi "liikmesriigid", keda esindas Euroopa Liidu Nõukogu, ja Euroopa Ühendus, keda samuti esindas Euroopa Liidu Nõukogu, ühelt poolt, ja Šveitsi Konföderatsioon (edaspidi "Šveits"), teiselt poolt, (edaspidi "lepinguosalised") 
VÕTTES ARVESSE 21. juuni 1999. aasta Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning 
Šveitsi Konföderatsiooni vahelist  lepingut isikute va ba liikumise kohta (edaspidi “leping”), 
mis jõustus 1. juunil 2002; 
VÕTTES ARVESSE, et Tšehhi Va bariik, Eesti Vabariik, Küpros e Vabariik, Läti Vabariik, 
Leedu Vabariik, Ungari Vabariik, Malta Vabar iik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja 
Slovaki Vabariik (edaspidi “uued liikmesr iigid”) ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004; 
ARVESTADES, et uued liikmesriig id saavad lepinguosalisteks; 
ARVESTADES, et ühinemisaktiga antaks e Euroopa Liidu Nõukogule volitus sõlmida 
Euroopa Liidu liikmesriikide nimel protokoll uute liikmesriikide ühinemise kohta eespool nimetatud lepinguga, 
 
ET 8   ET ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: 
Artikkel 1 
1. Käesolevaga saavad uued liikmesriigid lepingu lepinguosalisteks. 
2. Käesoleva protokolli jõustumisest on lepingu  sätted teistele liikmesriikidele nagu ka 
praegustele lepinguosalistele siduvad käesol evas protokollis säte statud tingimustel. 
Artikkel 2 
Lepingu põhiosas ja lepingu I lisas  tehakse järgmised kohandused: 
a) lepinguosaliste nimekiri ase ndatakse järgmise nimekirjaga: 
„Euroopa Ühendus, Belgia Kuningriik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, 
Madalmaade Kuningriik, 
Austria Vabariik, 
 
ET 9   ET Poola Vabariik, 
Portugali Vabariik, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik, Suurbritannia ja Põhj a-Iiri Ühendkuningriik, 
ühelt poolt, ja Šveitsi Konföderatsioon, teiselt poolt,“ 
b) lepingu artiklisse 10 lisatakse järgmised lõiked 1a, 2a, 3a, 4a, 4b ja 5a vastavate lõigete 1, 
2, 3, 4 ja 5 lõppu: 
1a. Šveits võib jätta jõusse kuni 31. main i 2007 koguselised piirangud Šveitsis töötavate 
töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate osas, kes on Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Läti 
Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki 
Vabariigi kodanikud, järgmise kahe elamisloa ka tegooria osas: enam kui  neli kuud, kuid alla 
ühe aasta pikkune elamisluba ning ühe aastane või  pikem elamisluba. Koguselist piirangut ei 
ole alla nelja kuu pikkuse elamisloa osas. 
Ühiskomitee vaatab läbi enne eespool nimetat ud perioodi lõppu uute l iikmesriikide kodanike 
suhtes kohaldatud üleminekuperioodi toimim ise Šveitsis koostatud aruande alusel. 
Läbivaatuse tulemuste põhjal ja mitte hiljem kui eespool nimetatud perioodi lõpus teatab 
Šveits ühiskomiteele, kas ta jätkab koguseliste  piirangute kohaldamis t Šveitsis töötavate 
töötajate suhtes. Šveits või b jätkata nende meetmete kohaldamist kuni 31. maini 2009. Teate 
puudumisel lõppeb üleminekuperiood 31. mail 2007.  
Käesolevas lõikes määratletud üleminekupe rioodi lõpus tühistatak se kõik koguselised 
piirangud, mida kohaldatakse Tšehhi Vabariigi,  Eesti Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu 
Vabariigi, Ungari Vabariigi, Poola Vabariig i, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi 
kodanike suhtes. Neil liikmesriik idel on õigus kehtestada sa masugused koguselised piirangud 
Šveitsi kodanike suhtes sama perioodi jooksul.  
2a. Šveits ja Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Läti Vabariik, L eedu Vabariik, Ungari Vabariik, 
Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki  Vabariik, võivad sä ilitada kuni 31. maini 2007 
nende territooriumil töötavate teise lepinguosalise t öötajate suhtes kontrolli tavapärasele 
tööturule integreeritud töötajate eeliskohtle mise ning teise lepinguos alise kodanike suhtes 
kohaldatavate palga- ja töötingimuste üle. Sa masuguse kontrolli võib säilitada inimeste puhul, 
 
ET 10   ET kes pakuvad teenuseid järgmises neljas valdkonn as: aianduslikud teenused; ehitus, sealhulgas 
seotud tööstusharud; turvateenused ; tööstuslik puhastus (NACE4 vastavad koodid 01.41; 45.1 
kuni 4; 74.60; 74.70), millele on osut atud lepingu artikli 5 lõikes 1. Šveits eelis tab tööturule 
juurdepääsu osas lõigetes 1a, 2a, 3a ja 4a osutatud üleminekuperioodil uute liikmesriikide kodanikest töötajaid tö ötajatele, kes ei ol e EÜ või EFTA riikid e kodanikud. Tavapärasele 
tööturule integreeritud töötajate eeliskohtlemist  ei kontrollita niisuguste teenuste osutajate 
puhul, mis on liberaliseeritud teenuste osut amist käsitleva lepinguosaliste vahelise 
erilepinguga (sealhulgas riigihan kelepingute teenuste osutamist reguleerivad sätted). Samaks 
perioodiks võib säilitada kvalifikatsiooninõude alla nelja kuu pikkustele elamislubadele
5 ja 
isikutele, kes osutavad teenuseid eespool nime tatud neljas sektoris, millele on osutatud 
lepingu artikli 5 lõikes 1. 
Ühiskomitee vaatab läbi enne 31. maid  2007 käesolevas lõ ikes sisalduvate 
üleminekumeetmete toimimise aruande alusel, mille koostab mis tahes neid rakendav lepinguosaline. Läbivaatuse tulemuste põhj al ja mitte hiljem kui 31. mail 2007 võib 
lepinguosaline, kes on käesolevas lõikes sisa lduvaid üleminekumeetmeid rakendanud ja on 
teavitanud ühiskomiteed oma kavatsusest jätk ata selliste üleminekumeetmete kohaldamist, 
jätkata nende rakendamist kuni 31. ma ini 2009. Sellise teate puudumisel lõppeb 
üleminekuperiood 31. mail 2007.  
Käesolevas lõikes määratletud üleminekuperioodi  lõpus kaotatakse kõik käesolevas lõikes 
osutatud piirangud. 
3a. Käesoleva protokolli jõustumi sel ja kuni lõikes 1a kirjelda tud perioodi lõpuni reserveerib 
Šveits igal aastal ( pro rata temporis ) kolmandate maade üldise  kvoodi raames Šveitsis 
töötavatele töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on Tšehhi Vabariigi, Eesti 
Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi koda nikud, uute elamislubade minimaalarvu
6 vastavalt 
järgmisele tabelile: 
                                                 
4 NACE: nõukogu määrus (EMÜ) 3037/90, 9. oktoober 1990, Euroopa Ühenduse majandustegevuse 
statistilise liigituse kohta (EÜT L 293, 24.10.1990 , lk 1), viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) 
29/2002, 19.12.2001 (EÜT L 6, 10.1.2002, lk 3). 
5 Töötajad võivad lühiajalise elamisloa taotluse esitada lõigus 3a nimetatud kvootide kohaselt isegi 
vähem kui neljaks kuuks. 
6 Need load antakse lisaks lepingu artiklis 10 nime tatud kvoodile, mis on reserveeritud töötajatele ja 
füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on lepingu allkirjastamise ajal (21. juunil 1999) liikmesriikide ja 
Küprose Vabariigi ning Malta Vabariigi kodanikud. Need load on ka lisaks lubadele, mis antakse 
vastavalt olemasolevatele praktikantide vahetamise kahepoolsetele lepingutele. 
 
ET 11   ET  
Kuni Aastaste või pikemate elamislubade 
arv Üle nelja kuu ja alla ühe 
aastaste elamislubade arv 
31. mai 2005 900 9000 
31. mai 2006 1300 12 400 
31. mai 2007 1700 15 800 
31. mai 2008 2200 19 200 
31. mai 2009  2600  22 600  
4a. Lõikes 1a ja käesolevas artiklis kirjeldatud perioodi lõpus ning ku ni 12 aasta jooksul 
pärast lepingu jõustumist kohaldat akse lepingu artikli 10 lõiget 4. 
Tõsiste häirete või nende ohu korra l tööturul teatab Šveits ja mis tahes uus liikmesriik, kes on 
üleminekumeetmeid rakendanud, nendest asjaolude st ühiskomiteele 31. maiks 2009. Sellisel 
juhul võib teate esitanud riik jätk ata oma territooriumil töötavate töötajate suhtes lõigetes 1a, 
2a ja 3a kirjeldatud meetmete kohaldamist kuni 30. aprillini 2011. Sel juhul on lõikes 1a osutatud elamislubade arv aastas: 
Kuni Aastaste või pikemate 
elamislubade arv Üle nelja kuu ja alla ühe aastaste 
elamislubade arv 
31. mai 2010 2800 26 000 
30. aprill 2011 3000 29 000  
4b. Kui Malta tööturul on või on ette näha häir eid, mis võivad tõsiselt oh ustada elatustaset või 
tööhõivet teatud piirkonnas või erialal, ja kui Malta otsustab toetuda ühinemislepingu XI lisa 
2. jao “Isikute vaba liikumine” sätetele, võib ka Šveits kohald ada piiravaid meetmeid, mida 
Malta on võtnud ülejäänud ELi liikmesriikide suhtes. Sel juhul on Šveitsil õigus võtta Malta suhtes võrdväärseid vastastikuseid meetmeid. 
Malta ja Šveits võivad seda menetlu st kasutada kuni 30. aprillini 2011.  
5a. Lõigete 1a, 2a, 3a, 4a ja 4b üleminekumeet med ja eriti lõike 2a meetmed, mis puudutavad 
tavapärasele tööturule integree ritud töötajate eeliskohtlemist ni ng palga- ja töötingimuste 
kontrolli, ei kehti töötajate ja füüsilisest isikust ette võtjate suhtes, kellel  käesoleva protokolli 
jõustumise ajal on luba tegelda majanduste gevusega lepinguosalise te rritooriumil. Neil 
isikutel on eriti õigus tööalase le ja geograafil isele liikuvusele. 
Alla ühe aasta kehtivat e elamislubade omanikel on õigus  oma luba uuendada; koguseliste 
piirangute ületamist ei saa nende suhtes kohald ada. Aastase või pikema kehtiva elamisloa 
omanikel on automaatselt õigus oma luba pi kendada. Seega on kõnealustel töötajatel ja 
füüsilisest isikust ettevõtjatel alates käesol eva lepingu jõustumisest selle põhisätete ja 
eelkõige artikli 7 kohaselt samasugune vaba liikumise õigus kui lepinguosaliste territooriumil 
asuvatel isikutel. 
 
ET 12   ET c) lepingu I lisa artikli 27 lõik es 2 asendatakse viide artikli  10 lõikele 2 viitega artikli 10 
lõigetele 2, 2a, 4a ja 4b. 
Artikkel 3 
Erandina lepingu I lisa artiklist 25 kohald atakse käesoleva protokolli I lisa 
üleminekuperioode. 
Artikkel 4 
Käesolev protokoll on le pingu lahutamatu osa.  
Artikkel 5 
Lepingu I, II ja III lisa muudeta kse vastavalt käesoleva protokolli  I, II ja III lisale, mis on 
käesoleva protokolli lahutamatu osa. 
Artikkel 6 
1. Käesoleva protokolli ratifitseerivad või  kiidavad heaks Euroopa Liidu Nõukogu 
liikmesriikide ja Euroopa Ühenduse nimel ning Šveitsi Konföderatsioon vastavalt oma menetlusele. 
2. Euroopa Liidu Nõukogu ja Šveitsi Konföde ratsioon teavitavad teineteist menetluse 
täitmisest. 
Artikkel 7 
Käesolev protokoll jõustub järg mise kuu esimesel päeval pära st viimase heakskiitmiskirja 
hoiuleandmist. 
Artikkel 8 
Käesolev protokoll kehtib sama kaua  ja samadel tingimustel kui leping. 
Artikkel  9 
Leping ja sellele lisatud deklar atsioonid on koostatud tšehhi, eesti, ungari, läti, leedu, poola, 
slovaki ja sloveeni keeles. 
Need on lisatud käesolevale protokollile ja on võrdselt autentsed tekstidega teistes keeltes, 
milles on koostatud nii leping kui ka  sellele lisatud deklaratsioonid. 
Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplari s tšehhi, taani, holl andi, inglise, eesti, 
soome, prantsuse, saksa, ungari, itaalia, lä ti, leedu, poola, portuga li, sloveenia, slovaki, 
hispaania ja rootsi k eeltes, kus kõik tekstid on võrdselt autentsed. 
 
ET 13   ET Koostatud … aastal kaks tuhat neli. 
Euroopa Liidu Nõukogu nimel,  Šveitsi Konföderatsiooni nimel 
 
ET 14   ET LISA I  
Üleminekumeetmed maa ja lisaeluaseme ostu kohta 
1. Tšehhi Vabariik a) Tšehhi Vabariik võib jätta jõusse viis  aastat ELiga ühinemis kuupäevast reeglid, mis on 
sätestatud muudetud välisvahetuse seaduses nr 219/1995 Sb. lisaeluasemete omandamise 
kohta Šveitsi kodanike poolt, kes ei  ole Tšehhi Vabariigis reside ndid, ja ettevõtete poolt, mis 
on moodustatud vastavalt Šveitsi seadustele ja mi s ei ole asutatud ning millel ei ole filiaali ega 
esindust Tšehhi Vabari igi territ ooriumil. 
b) Tšehhi Vabariik võib jätta  jõusse seitse aastat ELiga ühinemiskuupäevast reeglid, mis on 
sätestatud muudetud välisvahetuse seaduses  nr 219/1995 Sb., seaduses nr 229/1991 Sb. 
omandisuhete korralduse kohta maa ja muu põllu majandusliku vara suhtes  ja seaduses nr 
95/1999 Sb. tingimuste kohta põllumajandusliku m aa ja metsa üleviimisel riigi omandist 
teiste üksuste omandisse seoses põllumaja ndusliku maa ja metsa omandamisega Šveitsi 
kodanike ja ettevõtete poolt, mi s on moodustatud vastavalt Šveits i seadustele ja mis ei ole 
asutatud ega registreeritud Tše hhi Vabariigis. Ilma et see piiraks käesoleva artikli muude 
sätete kohaldamist, ei või seoses põllumajandusliku maa ja metsa omandamisega kohelda Šveitsi kodanikku mingil juhul ebasoodsamalt ku i protokolli allkirja stamise päeval ega 
kohelda teda piiravamalt kui kolmanda riigi kodanikku. 
c) Füüsilisest isikust ettevõtja te-talupidajate suhtes, kes on  Šveitsi kodanikud ja soovivad 
töötada Tšehhi Vabariigis ning sinna elama asud a, ei kohaldata eelmise lõigu sätteid ega muid 
menetlusi kui need, mida kohaldatakse  Tšehhi Vabariigi kodanike suhtes. 
d) Üleminekumeetmed vaadatakse üldiselt läbi  kolmandal aastal pärast Tšehhi Vabariigi 
ühinemist ELiga. Ühiskomitee võib otsustada es imeses lõigus osutatud üleminekuperioodi 
lühendada või see lõpetada. 
e) Kui Tšehhi Vabariik kehtestab ülem inekuperioodil kinnisvara omandamiseks 
mitteresidentidele tingimused, põhinevad need läbi paistvatel, objektiivset el, stabiilsetel ja 
avalikel kriteeriumidel. Neid kriteeriume kohaldat akse mitte-diskrimineerival  viisil ja need ei 
erine Tšehhi Vabariigi ja Šveitsi kodanike puhul. 
f) Kui on piisavalt tõendeid, et ülemine kuperioodi lõppedes on Tšehhi Vabariigis 
põllumajandusliku maa turul tõsised häired võ i nende oht, otsustab ühiskomitee Tšehhi 
Vabariigi taotlusel ülemine kuperioodi pikendamise maksimaalselt kolmeks aastaks. 
2. Küpros Küpros võib jätta jõusse vi is aastat ELiga ühinemiskuup äevast seoses lisaeluaseme 
omandamisega oma 31. detsembril 2000 kehtinud õigusaktid. 
Vastavalt kinnisvara omandamise (välismaalased) seaduse peatükile 109 ja 
muutmisseadustele 52/69, 55/72 ja 50/90 peab mitteküproslaste poolt kinnisvara omandamise 
Küprosel heaks kiitma ministrite  nõukogu. Ministrite nõukogu on andnud volitused 
heakskiitmiseks maakonna ametnikele. Kui kõn ealune kinnisvara ület ab 2 donumit (1 donum 
= 1338 m
2), võib loa anda vaid järgmistel eesmärkidel: 
 
ET 15   ET a) esmane või lisaeluase kuni 3 donumit, 
b) ametialased või äripinnad, c) tööstustegevus sektorites, mida peet akse Küprose majanduse seisukohalt kasulikuks. 
Eespool nimetatud seadust on muudetud 2003. aasta  kinnisvara omandamise (välismaalased) 
(muutmise) seadusega nr 54(I)/2003, mis jõust ub 1. maiks 2004. Uue seadusega ei kehtestata 
piiranguid ELi kodanikele ega ELis registreerit ud ettevõtetele kinnisvara omandamisel, mis 
on seotud esmase elukohaga ja välisotseinvest eeringuga, või kinnisvara omandamisel ELi 
kinnisvaraagentide ja maa-arendajate poolt. Seaduses on sätestatud, et lisaeluaseme 
omandamisel viie aasta jooksul pärast Küpros e ühinemist ELiga ei saa ELi kodanikud, kes ei 
ela Küprosel alaliselt, ja ELi s registreeritud ettevõtted, m ille registrijärgne asukoht või 
juhatuse asukoht või põhitegevuskoht ei ole Küprosel, omandada ki nnisvara lisaeluaseme 
eesmärgil ilma eelneva loata ministrite nõukogu poolt, mis on oma volitused delegeerinud maakonna ametnikele, nagu on eespool märgitud. 
3. Eesti a) Eesti võib jõusse jätta seitse aastat alates ELiga ühinemiskuupäevast oma käesoleva 
protokolli allakirjutamise ajal kehtivad õigus aktid seoses põllumajandusliku maa ja metsa 
omandamisega Šveitsi kodanike ja ettevõtete  poolt, mis on moodustatud vastavalt Šveitsi 
seadustele ja mis ei ole Eestis asutatud ega registreeritud ning millel ei ole seal kohalikku 
filiaali või esindust. Šveitsi kodanikku ei kohe lda seoses põllumajandusliku maa ja metsa 
omandamisega mingil juhul ebasoodsamalt kui protokolli allkirjastamise päeval ega kohelda 
teda piiravamalt kui kolmanda riigi kodanikku. Vastavalt nendele õigusaktidele on Eesti 12. 
veebruaril 2003 vastu võtnud kinnisasja omandamise kitsendamise seaduse ja maareformi 
muutmisseaduse.  
b) Šveitsi kodanike suhtes, kes soovivad tegutse da füüsilisest isikust ettevõtjate-talupidajatena 
ja elada Eestis ning kes on Eest is seaduslikult elanud ja tegu tsenud põllumajanduses pidevalt 
vähemalt kolm aastat, ei kohaldata eelmise lõike sätteid ega mis tahes muid menetlusi, mis 
erinevad Eesti kodanike suhtes  kohaldatavatest menetlustest. 
c) Üleminekumeetmed vaadatakse üldiselt läbi kolmandal aastal pärast Eesti ühinemist ELiga. 
Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi “ komisjon”) esitab sellekohase aruande 
ühiskomiteele. Ühiskomitee võib otsustada es imeses lõikes osutatud üleminekuperioodi 
lühendada või see lõpetada.  
d) Kui on piisavalt tõendeid, et ülemine kuperioodi lõppedes on Eesti põllumajandusliku maa 
turul tõsised häired või nende  oht, otsustab ühiskomitee eesti taotlusel üleminekuperioodi 
pikendamise maksimaalselt kolmeks aastaks. 
 
ET 16   ET 4. Läti 
a) Läti võib jõusse jä tta seitse aastat alates ühinemis kuupäevast eeskirjad, mis on sätestatud 
põllumajandusmaa erastamisseaduse muutmisseadus es (jõustus 14. ap rillil 2004) seoses 
põllumajandusliku maa ja metsa omandamisega Šv eitsi kodanike ja ette võtete poolt, mis on 
moodustatud vastavalt Šveitsi sead ustele ja mis ei ole Lätis asutatud ega registreeritud ning 
millel ei ole seal kohalikku filiaali või esindust. Šveitsi kodanikku ei kohelda seoses 
põllumajandusliku maa ja metsa omandamisega  mingil juhul ebasood samalt kui protokolli 
allkirjastamise päeval ega kohelda teda piiravamalt ku i kolmanda riigi kodanikku.  
b) Üleminekumeetmed vaadatakse üldiselt läbi  kolmandal aastal pärast käesoleva protokolli 
allakirjutamiskuupäeva. Komisj on esitab sellekohase aruande ühiskomiteele. Ühiskomitee 
võib otsustada lõikes 1 osutatud ülemin ekuperioodi lühendada või see lõpetada. 
c) Kui on piisavalt tõendeid, et ülemine kuperioodi lõppedes on Läti põllumajandusliku maa 
turul tõsised häired või nende oht, otsustab  ühiskomitee Läti taotlusel üleminekuperioodi 
pikendamise maksimaalselt kolmeks aastaks. 
5. Leedu a) Leedu võib jõusse jätta seitse aastat alates ELiga ühinemiskuupäevast oma käesoleva 
protokolli allakirjutamise ajal kehtivad õigus aktid seoses põllumajandusliku maa ja metsa 
omandamisega Šveitsi kodanike ja ettevõtete  poolt, mis on moodustatud vastavalt Šveitsi 
seadustele ja mis ei ole Leedus asutatud ega registreeritud ning millel ei ole seal kohalikku 
filiaali või esindust. Šveitsi kodanikku ei kohe lda seoses põllumajandusliku maa ja metsa 
omandamisega mingil juhul ebasoodsamalt kui protokolli allkirjastamise päeval ega kohelda 
teda piiravamalt kui kolmanda riigi kodanikku. Va stavalt nendele õigusaktidele ei või Šveitsi 
kodanikud ja juriidilised isikud ning Šveitsis  moodustatud ilma juriidilise isiku staatuseta, 
kuid Šveitsi seadustes sätestatud tsiviil õiguslikud organisatsioonid omandada 
põllumajanduslikku või metsamaad enne 7- aastase üleminekuperioodi lõppu, mis on 
määratletud Leedu Vabariigi Eur oopa Liiduga ühinemise lepingus.  
b) Šveitsi kodanike suhtes, kes soovivad te gutseda füüsilisest is ikust ettevõtjatena-
talupidajatena ja elada Leedus ning kes on  Leedus seaduslikult elanud ja tegutsenud 
põllumajanduses pidevalt vähemalt kolm aastat, ei kohaldata eelmise lõ ike sätteid ega mis 
tahes muid menetlusi, mis erinevad Leedu kodanike suhtes kohaldatavatest menetlustest. 
c) Üleminekumeetmed vaadatakse  üldiselt läbi kolmandal aast al pärast Leedu ühinemist 
ELiga. Komisjon esitab sellekohase aruande ühiskomiteele. Ühiskomitee võib otsustada 
esimeses lõikes osutatud ülemine kuperioodi lühendada või see lõpetada. 
d) Kui on piisavalt tõendeid, et üleminekupe rioodi lõppedes on Leedu põllumajandusliku maa 
turul tõsised häired või nende oht, otsustab  ühiskomitee Leedu taotlusel üleminekuperioodi 
pikendamise maksimaalselt kolmeks aastaks. 
 
ET 17   ET 6. Ungari 
a) Ungari võib jõusse jätta seitse aastat alates ELiga ühinemiskuupäevast seoses lisaeluaseme 
omandamisega oma õigusaktid, mis sisalduva d põllumajandusliku maa muudetud seaduses 
LV (55 /1994). 
b) Šveitsi kodanike suhtes, kes on seaduslikult elanud Ungaris pidevalt vähemalt neli aastat, ei 
kohaldata eelmist lõiku ega mis tahes muid ees kirju või menetlusi, mis erinevad Ungari 
kodanike suhtes kohaldatavatest menetlust est. Ungari kohaldab  üleminekuperioodil 
lisaeluaseme omandamiseks loa andmise menetlust, mis põhineb objektiivsetel, stabiilsetel, läbipaistvatel ja avalikel krit eeriumidel. Neid kriteeriume koha ldatakse mitte-diskrimineerival 
viisil ja need ei erine Ungari s elavate Šveitsi kodanike puhul. 
c) Ungari võib jõusse jätta seitse aastat al ates ELiga ühinemiskuupäevast põllumajandusliku 
maa muudetud seaduses LV (55 /1994) sisal duva põllumajandusliku maa omandamise keelu, 
mida kohaldatakse füüsiliste isikute suhtes, kes ei ela Ungaris või kes ei ole Ungari 
kodanikud, ning füüsiliste isikute suhtes.  
d) Šveitsi kodanike suhtes, kes soovivad tegutse da füüsilisest isikust ettevõtjate-talupidajatena 
ja elada Ungaris ning kes on Ungaris seaduslikult elanud ja tegutsenud põllumajanduses 
pidevalt vähemalt kolm aastat, ei kohaldata eelmise lõigu sätteid ega mis tahes muid eeskirju ja menetlusi, mis erinevad Ungari kodani ke suhtes kohaldatavatest menetlustest. 
e) Üleminekumeetmed vaadatakse üldiselt läbi kolmandal aastal pärast Eesti ühinemist ELiga. 
Komisjon esitab sellekohase aruande ühiskomiteel e. Ühiskomitee võib otsustada punktis c 
osutatud üleminekuperioodi lühe ndada või see lõpetada.  
f) Kui Ungari kohaldab üleminekuperioodil  põllumajandusliku maa omandamiseks loa 
andmise menetlust, põhineb see läbipaistvatel, objektiivsetel, stabiilsetel ja avalikel kriteeriumidel. Neid kriteeriume kohald atakse mitte-diskrimineerival viisil. 
g) Kui on piisavalt tõendeid, et ülemine kuperioodi lõppedes on Ungari põllumajandusliku 
maa turul tõsised häired või nende oht,  otsustab ühiskomitee Ungari taotlusel 
üleminekuperioodi pikendamise maksimaalselt kolmeks aastaks. 
7. Malta Kinnisvara ostmine Malta saartel on reguleeritud kinnisvara (mitteresidentide poolt 
omandamine) seadusega (peatükk 246 Malta seadus tes). Selles seaduses on sätestatud, et: 
a) 1) Šveitsi kodanik võib osta Maltal kinn isvara elukohana kasuta miseks (ei ole nõutud 
esmase elukohana), tingimusel et  sellel isikul ei ole juba Ma ltal teist elukohta.  Sellise ostu 
puhul ei ole nõutud, et isikul  oleks Maltal elamisõigus, kuigi tal peab olema luba 
(õigusaktides on sätestatud mõned erandid), mille andmisest ei saa keelduda, kui vara väärtus 
on suurem igal aastal indeksiga kindlaksmäär atavast summast (praegu 30 000 Malta liiri 
korteri puhul ja 50 000 Ma lta liiri maja puhul). 
2) Šveitsi kodanik võib ka igal ajal rajada Maltal oma esmase elukoha kooskõlas 
asjaomaste siseriiklike õigusak tidega. Maltalt lahkumisega ei kaasne kohustust võõrandada 
esmase elukohana omandatud kinnisvara. 
 
ET 18   ET b) Šveitsi kodanikud, kes ostavad kinnisvara s eaduses sätestatud mä äratud eripiirkondades 
(tavaliselt piirkonnad, mi s on osa linnade taaselustamisproje ktidest), ei pea selliste ostude 
puhul luba taotlema, ka ei ole siin ostu puhul arvulist, kasutu se või väärtuselist piirangut. 
8. Poola a) Poola võib jõusse jätta viis aastat alates  ELiga ühinemiskuupäevast käesoleva protokolli 
allakirjutamise ajal kehtivad õigusaktid seoses  lisaeluaseme omandamisega. Vastavalt nendele 
õigusaktidele peab Šveitsi kodanik täitma 24. märtsi 1920. aast a välismaalaste poolt 
kinnisvara omandamise muudetud seaduses (D z.U. 1996, nr 54, poz. 245 koos muudatustega) 
sätestatud nõudeid. 
b) Šveitsi kodanike suhtes, kes on seaduslikult el anud Poolas pidevalt neli aastat, ei kohaldata 
seoses lisaeluaseme omandamisega eelmist lõiku ega muid menetlusi kui neid, mida kohaldatakse Poola kodanike suhtes. 
c) Poola võib jõusse jätta kaksteist aastat alates ELiga ühinemiskuupäevast oma õigusaktid 
seoses põllumajandusliku maa ja metsa omandami sega. Šveitsi kodanikku või Šveitsi seaduste 
kohaselt moodustatud füüsilist isikut ei võ i seoses põllumajandusliku maa ja metsa 
omandamisega mingil juhul kohelda ebasoodsamalt kui käesoleva protokolli allkirjastamise päeval. Vastavalt nendele õigusaktidele peab Šveitsi kodanik täitma 24. märtsi 1920. aasta 
välismaalaste poolt kinnisvara omandamise mu udetud seaduses (Dz.U. 1996, nr 54, poz. 245 
koos muudatustega) sätestatud nõudeid. 
d) Šveitsi kodanike suhtes, kes soovivad tegutse da füüsilisest isikust ettevõtjate-talupidajatena 
ja kes on Poolas seaduslikult elanud ja maad re ntinud füüsilise või jur iidilise isikuna pidevalt 
vähemalt kolm aastat, ei kohaldata eelmise lõigu sätteid ega mis tahes muid menetlusi, mis erinevad Poola kodanike suhtes kohaldatavate st menetlustest põllumajandusliku maa ja metsa 
ostmisel pärast ühinemiskuupäeva. Warmin ´ sko-Mazurskie, Pomorskie, Kujawsko-
Pomorskie, Zachodniopomorskie, Lubuskie, Do lnos´la²skie, Opolskie ja Wielkopolskie 
vojevoodkonnas pikendatakse eelmises lauses os utatud elamis- ja rentimisperiood seitsme 
aastani. Maa ostmisele eelnenud rendiperiood arvut atakse rendilepingu or iginaali tõendatud 
kuupäeva alusel iga Poolas maad rentinud Šveits i kodaniku osas eraldi. Füüsilisest isikust 
ettevõtjad-talupidajad, kes on maad rentinud mitt e füüsilise vaid juriid ilise isikuna, võivad 
rendilepingu kohased juriidilise isiku õigused üle kanda endale kui füüsilisele isikule. 
Ostuõigusele eelnenud rendiperioodi arvutamisel võe takse arvesse juriidi lise isikuna sõlmitud 
lepingute rendiperioodi. Füüsiliste isikute re ndilepingud saab tagasi ulatuvalt varustada 
tõendatud kuupäevaga ja arvess e võetakse tõendatud lepingute  kogu rendiperioodi. Füüsilisest 
isikust ettevõtjate-talupidajat e puhul nende praeguste rendilepi ngute muutmiseks füüsilise 
isiku rendilepinguteks või tõendatud kuupäevaga kirjalikeks lepinguteks  tähtaegu ei ole. 
Rendilepingute muutmise menetlus on läbipaistev ning ei ole mitte mingil juhul uueks takistuseks. 
e) Üleminekumeetmed vaadatakse üldiselt lä bi kolmandal aastal pärast Poola ühinemist 
ELiga. Komisjon esitab sellekohase aruande ühiskomiteele. Ühiskomitee võib otsustada 
lõigus a osutatud üleminekuperiood i lühendada või see lõpetada. 
f) Poola kohaldab üleminekuperioodil seadusega sätestatud loa andmise menetlust, millega 
tagatakse, et loa andmine kinnisvara oma ndamiseks Poolas põhineb läbipaistvatel, 
objektiivsetel, stabiilsetel ja avalikel krite eriumidel. Neid kriteeriume kasutatakse mitte-
diskrimineerival viisil. 
 
ET 19   ET 9. Slovakkia 
a) Slovakkia võib jõusse jätta seitse aastat alates ELiga ühinemiskuupäevast oma õigusaktid 
seoses mitteresidentide poolt põllumajandusli ku maa ja metsa omandamisega. Vastavalt 
nendele õigusaktidele (mitteresident võib omandada Slovaki Vabariigis asuvale kinnisvarale omandiõigused, välja arvatud põllumajanduslik ja  metsamaa. Mitteresident ei või omandada 
omandiõigusi kinnisvarale, mille omandamine  on piiratud muudetud välisvahetuse seaduses 
nr 202/1995 sätestatud erimäärusega). 
b) Šveitsi kodanikku ei koheld a seoses põllumajandusliku maa ja metsa omandamisega mingil 
juhul ebasoodsamalt kui käesoleva protokolli  allkirjastamise päeval ega kohelda teda 
piiravamalt kui kolmanda riigi kodanikku. 
c) Šveitsi kodanike suhtes, kes soovivad tegutse da füüsilisest isikust ettevõtjate-talupidajatena 
ja elada Slovakkias ning kes on Slovakkias se aduslikult elanud ja tegutsenud põllumajanduses 
pidevalt vähemalt kolm aastat, ei kohaldata eelmise lõike sätteid ega mis tahes muid 
menetlusi, mis erinevad Slovaki kodanike  suhtes kohaldatavatest menetlustest. 
d) Üleminekumeetmed vaadatakse üldiselt läbi  kolmandal aastal pärast Slovakkia ühinemist 
ELiga. Komisjon esitab sellekohase aruande ühiskomiteele. Ühiskomitee võib otsustada 
lõikes a osutatud üleminekuperiood i lühendada või see lõpetada. 
e) Kui Slovakkia kohaldab üleminekuperioodil kinnisvara omandamiseks loa andmise 
menetlust, põhineb see läbipaistvat el, objektiivsetel, stabiilsetel  ja avalikel kriteeriumidel. 
Neid kriteeriume kasutatakse mitte-diskrimineerival viisil ning need ei erine Slovakkia ja Šveitsi kodanike puhul. 
f) Kui on piisavalt tõendeid, et ülemine kuperioodi lõppedes on Slovakkia põllumajandusliku 
maa turul tõsised häired või nende oht, otsustab ühiskomitee Slovakkia taotlusel 
üleminekuperioodi pikendamise maksimaalselt kolmeks aastaks. 
10. Sloveenia 
a) Kui kuni maksimaalselt seitsme aasta jook sul pärast Sloveenia ELiga ühinemiskuupäeva 
tekivad raskused, mis on kinnisvaraturul tõsise d ja tõenäoliselt kestvad või mis võiksid kaasa 
tuua konkreetse piirkonna kinnisvar aturu olukorra tõsise halvenemise, võib Sloveenia taotleda 
luba kaitsemeetmete võtmiseks, et parandada olukorda kinnisvaraturul. 
b) Sloveenia taotluse korral määrab ühis komitee kiirmenetluse korras kindlaks vajalikud 
kaitsemeetmed, täpsustades nende rakendamise  tingimused ja üksikasjalikud eeskirjad. 
c) Tõsiste raskuste korral kinnisvaraturul ja Sloveenia selgesõnalisel taotlusel tegutseb 
ühiskomitee viie tööpäeva jooksul taotluse saamisest, millele on lisatud kohane taustinfo. Ühiskomitee otsustatud meetmed on viivitam ata kohaldatavad ja nende puhul võetakse 
arvesse kõigi asjaomaste poolte huvisid. 
d) Lõike b alusel lubatud meetmed võivad sisa ldada käesoleva lepingu eeskirjade erandeid 
sellises ulatuses ja ajavahemikeks, mida on otseselt vaja lõikes a osutatud eesmärkide 
saavutamiseks. 
 
ET 20   ET II LISA  
Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šv eitsi Konföderatsiooni va helise isikute vaba 
liikumist käsitleva lepingu II lisa muudetakse järgmiselt: 
1. Pealkirja „A jagu: Nimetatud õigusaktid“ punkti 1 all „Määruse (EMÜ) nr 1408/71“ 
lisatakse pärast „301 R 1386:  Määrus (EÜ) nr 1386/2001…“: 
”12003 TN 02/02/A: Akt, milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, 
Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveen ia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi 
ühinemistingimusi ja Euroopa Liidu asut amislepingute kohandusi, vastu võetud 16. 
aprillil 2003.“ 
2. Pealkirja all „Käesoleva lepingu kohald amisel kohandatakse kõnealust määrust 
järgmiselt:“ muudetakse lepingu II lisa A jao punkti 1 järgmiselt: 
(a)  alapunkti i all lisatakse seoses III lisa A osaga järgmine tekst pärast viimast 
kirjet „Rootsi – Šveits“: 
„Tšehhi Vabariik – Šveits Puudub. Eesti – Šveits Konventsiooni ei ole. Küpros – Šveits Puudub. Läti – Šveits Konventsiooni ei ole. Leedu – Šveits Konventsiooni ei ole. Ungari – Šveits 
Puudub. 
Malta – Šveits Konventsiooni ei ole. Poola – Šveits Konventsiooni ei ole. Sloveenia – Šveits 
 
ET 21   ET Puudub. 
Slovakkia – Šveits Puudub.“ 
(b) alapunkti j all lisatakse seoses III lisa B osaga järgmine tekst pärast viimast 
kirjet „Rootsi – Šveits“: 
'Tšehhi Vabariik – Šveits Puudub. Eesti – Šveits Konventsiooni ei ole. Küpros – Šveits Puudub. Läti – Šveits Konventsiooni ei ole. Leedu – Šveits Konventsiooni ei ole. Ungari – Šveits Puudub. Malta – Šveits Konventsiooni ei ole. Poola – Šveits Konventsiooni ei ole. Sloveenia – Šveits Puudub. Slovakkia – Šveits Puudub.” 
(c) punkti o muudetakse seoses VI lisaga järgmiselt:  
aa) punkti 3 alapunkti a taande  iv all lisatakse pärast  sõna „Hispaania“ sõna 
„Ungari“ 
 
ET 22   ET bb) punkti 4 all lisatakse pärast sõna „Saksamaa“ sõna „Ungari“. 
3. Pealkirja „A jagu: Nimetatud õigusaktid “ punkti 2 all „Määru s (EMÜ) nr 574/72“ 
lisatakse pärast „302 R 410: Komi sjoni määrus (EÜ) nr 410/2002…“: 
„12003 TN 02/02/A: Akt, milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, 
Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveen ia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi 
ühinemistingimusi ja Euroopa Liidu asut amislepingute kohandusi, vastu võetud 16. 
aprillil 2003.“ 
4. Pealkirja „B jagu: Õigusaktid, mida lepi nguosalised nõuetekohase lt arvesse võtavad“ 
lisatakse punktide all „4.18. 383 D 0117: Otsus nr 117…“, „4.19. 83 D 1112(02): Otsus nr 118…“, “4.27. 388 D 64: Otsus nr  136 …“ ja „4.37. 393 D 825: Otsus nr 
150…“ pärast „1 94 N: Austria Vabariigi,…“ järgmine tekst: 
„12003 TN 02/02/A: Akt, milles käsitletakse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, 
Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveen ia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi 
ühinemistingimusi ja Euroopa Liidu asut amislepingute kohandusi, vastu võetud 16. 
aprillil 2003.“ 
5. Töötajate puhul, kes on Tšehhi Vabariigi,  Eesti Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu 
Vabariigi, Ungari Vabariig i, Poola Vabariigi, Sloveen ia Vabariigi ja Slovaki 
Vabariigi kodanikud, kehtib II lisa prot okolli töötuskindlustuse jao lõikes 1 
sätestatud kord kuni 30. aprillini 2011.  
 
ET 23   ET LISA III  
Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šv eitsi Konföderatsiooni va helise isikute vaba 
liikumist käsitleva lepingu III lis a A jagu muudetakse järgmiselt: 
Õigusaktid, mida muudeti Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küpr ose Vabariigi, Läti 
Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabar iigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, 
Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vaba riigi ühinemisaktiga (ELT L 236, 23.9.2003). 
A. ÜLDSÜSTEEM 
1. 392 L 0051  : Nõukogu direktiiv 92/51/EMÜ, 18. j uuni 1992, direktiivi 89/48/EMÜ 
täiendava tööalase koolituse tunnustamise teise üldsüsteemi kohta (EÜT L 209, 24.7.1992, lk 25). 
B.
 JURIIDILISED  KUTSEALAD 
2. 377 L 0249 : Nõukogu direktiiv 77/249/EMÜ, 22. märts 1977, õigusteenuste 
osutamise vabaduse tulemuslikuma e lluviimise kohta (EÜT L 78, 26.3.1977, lk 17). 
3. 398 L 0005 : Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/5/EÜ, 16. veebruar 1998, 
millega hõlbustatakse alalist tegutsemist advokaadi kutsealal muus liikmesriigis kui see, kus omandati kutsekvalifikatsioon
 (EÜT L 77, 14.3.1998, lk 36). 
C. MEDITSIINIGA  SEOTUD  TEGEVUSALAD   
Arstid 
4. 393 L 0016  : Nõukogu direktiiv 93/16/EMÜ, 5. ap rill 1993, arstide vaba liikumise 
hõlbustamise ning nende diplomite, t unnistuste ning muude kvalifikatsiooni 
tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise kohta  (EÜT L 165, 7.7.1993, lk 
1). 
Meditsiiniõed  
5. 377 L 0452: Nõukogu direktiiv  77/452/EMÜ, 27. juuni 1977, mis käsitleb 
üldhoolduse eest vastutavate meditsiiniõde de diplomite, tunnistuste ja muude 
kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vast astikust tunnustamist ja mis sisaldab 
meetmeid asutamisõiguse ja teenuste osut amise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks 
(EÜT L 176, 15.7.1977, lk 1). 
Hambaarstid  
6. 378 L 0686  : Nõukogu direktiiv 78/686/EMÜ, 25. juuli 1978, mis käsitleb 
hambaarstide diplomite, tunnistuste ja  muude kvalifikatsiooni tõendavate 
dokumentide vastastikust tunnustamist ja mi s sisaldab meetmeid asutamisõiguse ja 
teenuste osutamise vabaduse tulemusliku rakendamise hõlbustamiseks  (EÜT L 233, 
24.8.1978, lk 1). 
 
ET 24   ET 7. 378 L 0687  : Nõukogu direktiiv 78/687/EMÜ, 25. juuli 1978, hambaarstide tegevust 
käsitlevate õigusnormide kooskõlastamise kohta  (EÜT L 233, 24.8.1978, lk 10). 
Loomaarstid  
8. 378 L 1026  : Nõukogu direktiiv 78/1026/EMÜ, 18. detsember 1978, mis käsitleb 
veterinaariaalaste diplomite, tunnistust e ja muude kvalifikatsiooni tõendavate 
dokumentide vastastikust tunnustamist ja mi s sisaldab meetmeid asutamisõiguse ja 
teenuste osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks  (EÜT L 362, 23.12.1978, lk 
1). 
Ämmaemandad 
9. 380 L 0154  : Nõukogu direktiiv 80/154/EMÜ, 21. jaanuar 1980, mis käsitleb 
ämmaemanda diplomite, tunnistuste ja  muude kvalifikatsiooni tõendavate 
dokumentide vastastikust tunnustamist ja mi s sisaldab meetmeid asutamisõiguse ja 
teenuste osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks  (EÜT L 33, 11.2.1980, lk 
1). 
Farmaatsia  
10. 385 L 0433  : Nõukogu direktiiv 85/433/EMÜ, 16. september 1985, mis käsitleb 
farmaatsiaalaste diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate 
dokumentide vastastikust tunnustamist ja  mis sisaldab meetmeid teatava 
farmaatsiaalase tegevusega seotud asut amisõiguse kasutamise hõlbustamiseks  (EÜT 
L 253, 24.9.1985, lk 37). 
D. ARHITEKTUUR  
11. 385 L 0384  : Nõukogu direktiiv 85/384/EMÜ, 10. juuni 1985, mis käsitleb 
arhitektuurialaste diplomite, tunnistuste  ja muude kvalifikat siooni tõendavate 
dokumentide vastastikust tunnustamist ja mi s sisaldab meetmeid asutamisõiguse ja 
teenuste osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks  (EÜT L 223, 21.8.1985, lk 
15). 
E. TOKSILISTE TOODETEGA KAUPLEMINE JA NENDE TURUSTAMINE  
12. 374 L 0557  : Nõukogu direktiiv  74/557/EMÜ, 4. juuni 1974, asutamisvabaduse ja 
teenuste osutamise vabaduse saavutamise kohta seoses füüsilisest isikust ettevõtjate ja vahendajate tegutsemisega toksiliste toodetega kauplemise ja nende turustamise valdkonnas (EÜT L 307, 18.11.1974, lk 5). 
 
ET 25   ET Šveitsi deklaratsioon seoses ämmaema nda ja üldhoolduse diplomi tunnustamisega  
Šveits jätab endale õiguse tunnustada direktiivi 77/452/EMÜ7 artiklite 4b ja 4c ning direktiivi 
80/154/EMÜ8 artiklite 5a ja 5b alla kuuluvate ämmaemanda  ja üldhoolduse diplomite 
omanikke omandatud õiguste osas ainult pära st seda, kui on uuritu d nende kvalifikatsiooni 
vastavust direkt iividele 77/453/EMÜ9 ja 80/155/EMÜ10. Sel põhjusel võib Šveits nõuda 
sobivustesti tegemist või kohanemisperioodi 
Šveitsi deklaratsioon allkirjastamiskuupäeval  kehtivatest autonoom setest meetmetest  
Šveits annab oma siseriiklike õigusaktide al usel uute liikmesriikid e kodanikele esialgse 
juurdepääsu oma tööturule e nne protokollis sisalduva ülem inekukorralduse jõustumist. 
Seetõttu avab Šveits protokolli allkirjastam ise kuupäeval uute liikmesriikide kodanike jaoks 
lühi- ja pikaajaliste tööluba de erikvoodid põhilepingu artikli 10 lõike 1 määratluse alusel. 
Kvoot on 700 pikaajalist ja 2500 lühiajalist tööl uba aastas. Lisaks võetakse aastas vastu 5000 
lühiajalist töötajat kuni 4 kuuks. 
                                                 
7 Täiendatud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küpr ose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, 
Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabar iigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi 
ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu asutamislepingute kohandusi käsitleva aktiga, EÜT L 236, 
23.9.2003. 
8 Täiendatud Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küpr ose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, 
Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabar iigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi 
ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu asutamislepingute kohandusi käsitleva aktiga, EÜT L 236, 
23.9.2003. 
9 EÜT L 176, 15.7.1977, täiendatud direktiividega 89/ 595/EMÜ (EÜT L 341, 23.11.1989) ja 2001/19/EÜ 
(EÜT L 206, 31.7.2001). 
10 EÜT L 33, 11.2.1980, täiendatud direktiividega 89/59 4/EMÜ (EÜT L 341, 23.11.1989) ja 2001/19/EÜ 
(EÜT L 206, 31.7.2001). 
 
ET 26   ET FINANCIAL STATEMENT  
 DATE:  
1. BUDGET HEADING: 
n.a. APPROPRIATIONS: 
 
2. TITLE: 
Protocol to the Agreement between the European Community and its Memb er States, of the one part and 
the Swiss Confederation, of the other, on the free movement of Persons, regarding the participation, as contracting parties, of the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Cyprus, the Republic 
of Latvia, the Republic of Lithuania the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of 
Poland, the Republic of Sl ovenia and the Slovak Republic, pursuant  to their accession to the European 
Union 
3. LEGAL BASIS:  
Articles 133 and 308, in conjunction with the s econd sentence of Article 300(2) and the first 
subparagraph of Article 300(3) of the EC Treaty Article 2(3) of the Treaty of Adhesion and Article 6(2) of the Act of Accession 
 
4. AIMS: 
 
5. FINANCIAL IMPLICATIONS 
 None 12 MONTH 
PERIOD 
 
 
(EUR million) CURRENT 
FINANCIAL 
YEAR 
[n] 
(EUR million) FOLLOWING 
FINANCIAL 
YEAR 
[n+1] 
(EUR million) 
5.0 EXPENDITURE 
- CHARGED TO THE EC BUDGET 
(REFUNDS/INTERVENTIONS) 
- NATIONAL AUTHORITIES - OTHER  
 
None  
 
None  
 
None 
5.1 REVENUE 
- OWN RESOURCES OF THE EC  
(LEVIES/CUSTOMS DUTIES) - NATIONAL  
 
None  
 
None  
 
None 
  [n+2] [n+3] [n+4] [n+5] 
5.0.1 ESTIMATED EXPENDITURE     
5.1.1 ESTIMATED REVENUE     
5.2 METHOD OF CALCULATION: 
 
6.0 CAN THE PROJECT BE FINANCED FROM APPROPRIATIONS ENTERED IN THE 
RELEVANT CHAPTER OF THE CURRENT BUDGET?  
YES  
6.1 CAN THE PROJECT BE FINANCED BY TRANSFER BETWEEN CHAPTERS OF 
THE CURRENT BUDGET?  
 NO 
6.2 WILL A SUPPLEMENTARY BUDGET BE NECESSARY?  NO 
6.3 WILL APPROPRIATIONS NEED TO BE ENTERED IN FUTURE BUDGETS?  NO 
OBSERVATIONS: