[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 22.6.2005

SEK(2005) 834 (lõplik)

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005–2009

(esitanud komisjon)

SELETUSKIRI

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et osalevad liikmesriigid, kes on võtnud kasutusele ühisraha, pidid esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsusprogrammid 1. märtsiks 1999. Vastavalt selle määruse artiklile 5 pidi nõukogu kontrollima iga stabiilsusprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, esitas nõukogu arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Vastavalt määrusele peavad liikmesriigid esitama oma iga-aastased ajakohastatud stabiilsusprogrammid, et nõukogu saaks need samuti vastavalt samale menetlusele läbi vaadata. Portugal esitas esimese stabiilsusprogrammi aastateks 1999–2002 30. detsembril 1998 ja nõukogu andis sellele hinnangu 8. veebruaril 1999. Programmi on ajakohastatud igal järgneval aastal.

- Portugali ametiasutused esitasid viimase ajakohastatud stabiilsusprogrammi 9. juunil 2005. Ajakohastatud programm hõlmab ajavahemikku 2005–2009 ja selle esitas 20. veebruari 2005. aasta üldvalimiste järel ametisse astunud valitsus. Valitsus kiitis programmi heaks 2. juunil vastavalt Portugali siseriiklikele menetlustele (eelarvestabiilsuse seadus) ja parlament arutas seda 9. juunil 2005. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2005. aasta kevade majandusprognoose, võttes arvesse tegevusjuhendit,[2] potentsiaalse tootmismahu ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning majandus- ja rahandusministrite nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruannet „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamine“, mille Euroopa Ülemkogu 22. märtsil 2005 heaks kiitis.[3] Selle hinnangu alusel võib tõdeda järgmist: Ajakohastatud programm vastab andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.[4] Programmis ei ole siiski esitatud riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse prognoose, leidub vaid viide valitsuse poolt loodavale töörühmale, kes hakkab hindama sotsiaalkindlustussüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust.

- Ajakohastatud stabiilsusprogrammi aluseks on vajadus parandada valitsemissektori eelarvepuudujääki, mis 2005. aastaks prognoositud 6,2%ga SKTst ületab tublisti 3% SKTst. Selle prognoosi, mis järgneb 2,9% puudujäägile SKTst aastatel 2002–2004, esitasid Portugali ametiasutused hiljuti pärast arutelusid Eurostatiga ja see on oluliselt halvem kui eelmises ajakohastatud programmis 2005. aastaks prognoositud 2,2% SKTst. Halvenemist saab põhjendada oodatust madalama majanduskasvu, kulude kasvu ümberhindamise, eelarves ettenähtud kulude ületamise ja eelmises programmis kavandatud ühekordsete meetmete võtmata jätmisega[5] ning uue valitsuse poolt 2005. aasta juunis vastuvõetud parandusmeetmetega, mis moodustavad umbes 0,6% SKTst. Puudujäägi vähendamiseks on ajakohastatud programmis kavandatud strateegia, mis näeb ette struktuuriliste meetmete rakendamise ulatuslike ühekordsete ja ajutiste meetmete asemel ning see viitab eelarvestrateegia muutusele, võrreldes eelmiste ajakohastatud programmidega. Prognoositakse, et valitsemissektori puudujääk paraneb järgmistel aastatel pidevalt, kuid jääb vähemalt 2007. aastani kõrgemaks kontrollväärtusest 3% SKTst.

- Programmi makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse SKT reaalkasvu tõusmist 1%lt 2004. aastal ja 0,8%lt 2005. aastal 1,4%ni 2006. aastal, 2,2%ni 2007.aastal, 2,6%ni 2008. aastal ja 3,0%ni 2009.aastal. Sellise kasvuprofiili aluseks on sisemaise nõudluse kasv. Välismajanduse panus jääb eelduste kohaselt enam-vähem neutraalseks, kaldudes kergelt positiivses või negatiivses suunas. 2005. ja 2006. aasta kasvuprognoosid jäävad pisut madalamaks komisjoni talituste prognoosides kavandatust ja neis on arvesse võetud viimaseid arengusuundi. Järgnevatel aastatel ületab prognoositav SKT kasv tugevalt komisjoni talituste ühiselt kokkulepitud hindamismetoodika kohaselt leitud suundumusi. Toodangumahu tühik väheneb programmiperioodi jooksul ja peaks perioodi lõpuks kaduma. Ei saa siiski välistada, et eelarve stabiliseerimine võib avaldada kasvule suuremat mõju, kui programmis vaikimisi eeldatakse. Teisest küljest võib mulje, et jätkusuutmatu eelarveseisundiga tegeletakse, soodsa ilminguna usaldust suurendada. Lisaks võib nõrk konkurentsivõime Portugali teravdunud konkurentsiga ekspordituru taustal ohustada välismajandussektori netopanust majanduskasvule. Eeldatav majandustegevuse elavnemine sõltub seepärast oluliselt tootlikkuse ja konkurentsivõime struktuuriliste probleemide käsitlemisest ja usalduse taastamise suutlikkusest. Üldiselt tunduvad 2007.–2009. aasta kasvuprognoosid eelmiste aastate kogemusi silmas pidades kajastavat optimistlikke eeldusi ja sisaldavad seega teatud riske. Programmi 2005. ja 2006. aasta inflatsiooniprognoos tundub ka olevat tagasihoidlik, võttes arvesse kaudsete maksude kavandatud tõstmist.

- Ajakohastatud programmis eeldatakse valitsemissektori puudujäägi jõudmist 6,2%ni SKTst 2005. aastal pärast 2,9% puudujääki SKTst 2003. ja 2004. aastal[6] (kui ühekordsed ja ajutised meetmed välja jätta, oleksid need määrad vastavalt 5,4% ja 5,2% SKTst). Prognoositakse, et puudujääk langeb 4,8%ni SKTst 2006. aastal, 3,9%ni 2007. aastal ja 2,8%ni 2008. aastal. 2009. aastaks prognoositakse programmis puudujäägimäära jätkuvat langemist 1,6%ni SKTst. Prognoositakse, et esmane tasakaal järgib sarnast arengut: -3,3% 2005.aastal, -1,6% 2006. aastal ja -0,5% 2007. aastal. Esmased eelarveülejäägid suurusega 0,7% ja 1,8% tekivad eeldatavalt 2008. ja 2009. aastal. Programmis keskendutakse meetmetele, millel mõju avaldub keskpikas perspektiivis, ega toetuta eelarvetasakaalu säilitamise vahendina ulatuslikele ajutistele meetmetele. Seega toimub stabiliseerimine kogu programmiperioodil raskuspunktiga algusaastatel, sest märkimisväärne stabiliseerimine viiakse läbi 2006. aastal. Komisjoni talituste arvutused, milles kohaldatakse programmis sisalduva teabe suhtes ühiselt kokkulepitud metoodikat, näitavad tsükliliselt kohandatud puudujäägi suurenemist 5,3%ni SKTst 2005. aastal, kuid selle järkjärgulist langemist 1,4%ni 2009. aastal. Üksikasjalikud tulude ja kulude prognoosid 2009. aastani näitavad, et stabiliseerimisele aitavad kaasa nii maksudest saadava tulud kui ka esmased kulud, eelkõige just esmastest kuludest tulenev ja järkjärguliselt suurenev panus. Programmiperioodi alguses toetub stabiliseerimine peamiselt suurenevatele tuludele, mis tulenevad kõrgematest maksumääradest (eriti käibemaksu tavamäära tõusmisest 19%lt 21%ni), madalamatest maksusoodustustest ja tõhustatud maksude kogumisest, mis kõik kompenseerivad osaliselt eelnevaid ühekordseid tulusid. Järgnevatel aastatel eeldatakse, et kulude piiramisest tulenev suurenenud panus saadakse alalise loomuga meetmete arvelt, milleks on näiteks avaliku halduse reform, sealhulgas palkade korrastamine ja muudatused sotsiaalkindlustussüsteemi alla kuuluvates pensioniskeemides, mille mõju eelarvele avaldub peamiselt keskpikas perspektiivis. Investeeringute osa kogu valitsemissektori kulutustes peaks programmiperioodi jooksul vähehaaval langema.

- Eelarveprognoose mõjutavad mitmed riskitegurid. Esiteks võib majandustegevuse elavnemine olla oodatust aeglasem, eriti alates 2007. aastast. Teiseks võib kulude ja tulude areng olla kavandatust vähem soodne. Kõrgemad maksumäärad suurendavad tõepoolest maksudest kõrvalehoidumist ja suurem osa lubatud kulude piiramisest tuleb alles õigusaktidega rakendada. Valitsus kavatseb 2005. aasta kohta esitada paranduseelarve juuni lõpuks. Järgnevate aastate puhul võib kulude reform siiski rohkem aega võtta ja selle tulemusel võib reformide lühi- ja pikaajaline mõju jääda oodatust väiksemaks. Sellisel juhul võib valitsuselt nõuda lisameetmete võtmise lubaduse täitmist, et vältida puudujäägi ületamist 3% SKTst pikema aja jooksul kui kavandatud. Isegi kui ettenähtud kavast peetakse kinni, ei paku programmi eelarvealased põhimõtted tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral piisavat varu puudujäägiläve ületamise suhtes. Samuti ei ole need piisavad, et tagada stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi eesmärgi, tasakaalulähedase eelarveseisundi saavutamine programmiperioodi lõpuks.

- Võla suhe SKTsse ületas asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse 2003. aastal ja tõusis 61,9%ni 2004. aastal. Ajakohastatud programmi kohaselt tõuseb võla suhe 66,5%ni SKTsse 2005. aastal ja jõuab 2007. aastal kõrgeima taseme 67,8%ni ning langeb seejärel 64,5%ni 2009. aastal. Koguvõla areng võib olla prognoositust halvem, arvestades ohte majandustegevusele ja valitsemissektori kavandatud eelarvepuudujäägile ning toetudes varasemale kogemusele võlga suurendavate varude muutuste kohandamiste puhul, eelkõige finantsinstrumentide tekkimise tõenäosusele.

- Portugali riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse puhul on mõned ohud, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist. Edasiste meetmete puudumisel ohustab suur puudujääk ja võla kasvav suhe SKTsse riigi rahanduse jätkusuutlikkust ja seega on tasakaalulähedase eelarveseisundi õigeaegne saavutamine kohustuslik. Praeguseks läbiviidud struktuurireformid, eriti pensioni- ja tervishoiuvaldkonnas, peaksid vähendama elanikkonna vananemise mõju eelarvele. Need reformid ei tundu olevat piisavad jätkusuutlikkuse tagamiseks. Ajakohastatud programmis esitatud reformid, eriti riigiteenistujate pensionireserv, võiks sellele põhjaliku rakendamise korral kaasa aidata.

- Ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Vastavalt soovitustele nähakse programmis ette riigi rahanduse stabiliseerimine suures osas kulude poolel, kuigi progresseeruvas suunas, ega toetuta märkimisväärsetele ühekordsetele või ajutistele meetmetele. Lisaks viitavad programmi prognoosid täitumise korral tsükliliselt kohandatud tasakaalu paranemisele (välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed) rohkem kui 0,5% ulatuses SKTst igal aastal. Programmis ei kavandata siiski puudujäägi vähendamist alla 3% SKTst enne 2008. aastat ja kavandatud kulude piiramine ei ole piisav stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks, milleks on tasakaalulähedane eelarveseisund programmiperioodi lõpuks.

- Pidades silmas ajakohastatud programmis esitatud 2005. ja järgnevate aastate puudujäägi ja võlanäitajaid, algatas komisjon 22. juunil Portugali suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse. Kui nõukogu otsustab ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu üle Portugalis, esitab ta ka soovituse ülemäärase puudujäägi parandamiseks; kõnealune soovitus sisaldab muu hulgas tähtaega ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamiseks.

Eespool esitatust lähtudes peaks Portugal: i) piirama eelarveseisundi halvenemist 2005. aastal lubatud parandusmeetmete range täitmise tagamisega; (ii) saavutama ülemäärase eelarvepuudujäägi jätkusuutliku parandamise esimesel võimalusel, võttes olulisi meetmeid 2006. aastal, mille tulemuseks on märkimisväärne langus igal aastal, ja rakendama jõuliselt valitsemissektori kulude vähendamiseks kavandatud meetmeid; kasutama igat võimalust eelarvepuudujäägi vähendamise kiirendamiseks, eelkõige varude loomine prognoositust väiksema majanduskasvu eelarveliste mõjude käsitlemiseks; (iii) suunama koguvõla suhte kindla vähenemiseni, nii et võla areng kajastaks puudujäägi vähendamisel saavutatud edu, ja vältima võlga suurendavaid finantstehinguid; (iv) ohjama kulude arengut, võimaluse korral teatavate kululiikide lõikes kohustuslike piirmäärade kehtestamisega laiapõhjalise reformiprogrammi raames, millega täiustatakse riigi rahanduse kvaliteeti ja tagatakse selle pikaajaline jätkusuutlikkus; (v) tagama valitsemissektori andmete töötlemise jätkuva täiustamise.

Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2005–2009

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[7] eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

1. […] kontrollis nõukogu Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2009. Programm on kooskõlas andmenõuetega, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta[8]. Programmis puuduvad prognoosid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta. Seepärast palutakse Portugalil tagada täielik vastavus tegevusjuhendis esitatud andmenõuetele.

2. Ajakohastatud stabiilsusprogrammi aluseks on vajadus parandada valitsemissektori eelarvepuudujääki, mis 2005. aastaks prognoositud 6,2%ga SKTst ületab tublisti 3% SKTst. Selline prognoos järgneb 2,9% puudujäägile SKTst aastatel 2002–2004 vastavalt Portugali ametiasutuste hiljutisele aruandele, kus kajastatakse arutelusid Eurostatiga, ning on oluliselt halvem eelmises ajakohastatud programmis 2005. aastaks prognoositud 2,2% SKTst. Seda halvenemist saab põhjendada oodatust madalama majanduskasvu, kulude kasvu ümberhindamise, eelarves ettenähtud kulude ületamise ja eelmises programmis kavandatud ühekordsete meetmete võtmata jätmisega ning uue valitsuse poolt 2005. aasta juunis vastuvõetud parandusmeetmetega, mis moodustavad umbes 0,6% SKTst. Puudujäägi vähendamiseks on ajakohastatud programmis kavandatud strateegia, mis näeb ette struktuuriliste meetmete rakendamise ulatuslike ühekordsete ja ajutiste meetmete asemel ning see viitab eelarvestrateegia muutumisele, võrreldes eelmiste ajakohastatud programmidega. Prognoositakse, et valitsemissektori puudujääk paraneb järgmistel aastatel pidevalt, kuid jääb vähemalt 2007. aastani kõrgemaks kontrollväärtusest 3% SKTst.

3. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et SKT kasvab järk-järgult 0,8%lt 2005. aastal 3%ni 2009. aastal ja vahepealsete aastate kasvumäärad on vastavalt 1,4%, 2,2% ja 2,6%. Olemasoleva teabe alusel on programmi esimese perioodi kasvuprognoosid usutavad, kuid järgnevate aastatega seostub rohkem riske. Tootlikkuse ja konkurentsivõime ning usalduse taastamiseks võetavad struktuurilised meetmed on kavandatud kasvu saavutamisel keskse tähtsusega. Programmi 2005. ja 2006. aasta inflatsiooniprognoos tundub olevat tagasihoidlik, võttes arvesse kaudsete maksude kavandatud tõstmist.

4. Programmi eesmärk on viia valitsemissektori eelarvepuudujääk alla kontrollväärtuse 3% SKTst 2008. aastaks. Valitsemissektori eelarvepuudujääk langeb oodatavalt 6,2%lt SKTst 2005. aastal 4,8%ni 2006. aastal, 3,9%ni 2007. aastal, 2,8%ni 2008. aastal ja 1,6%ni 2009. aastal. Komisjoni talituste arvutused, milles kohaldatakse programmis sisalduva teabe suhtes ühiselt kokkulepitud metoodikat, näitavad, et tsükliliselt kohandatud puudujääk, mis suureneb 5,3%ni SKTst 2005. aastal, langeb järk-järgult kuni 1,4%ni 2009. aastal. Stabiliseerimine toimub kogu programmiperioodi jooksul raskuspunktiga algusaastatel, sest märkimisväärne stabiliseerimine viiakse läbi 2006. aastal. Programmiperioodi alguses toetub stabiliseerimine peamiselt suurenevatel tuludel, mis tulenevad kõrgematest maksumääradest (eriti käibemaksu tavamäära tõusmisest 19%lt 21%ni), madalamatest maksusoodustustest ja tõhustatud maksude kogumisest, mis kõik kompenseerivad osaliselt eelnevaid ühekordseid tulusid. Järgnevatel aastatel eeldatakse, et kulude piiramisest tulenev suurenenud panus saadakse alalise loomuga meetmete arvelt, milleks on näiteks avaliku halduse ümberkujundamine, palkade korrastamine ja muudatused sotsiaalkindlustussüsteemi alla kuuluvates pensionikavades, mille mõju eelarvele avaldub peamiselt keskpikas perspektiivis. Investeeringute osa kogu valitsemissektori kulutustes peaks programmiperioodi jooksul vähehaaval langema.

5. Programmis kavandatud tulemus eelarve puhul on seotud mitmete riskidega. Esiteks võib majandustegevuse elavnemine toimuda oodatud aeglasemalt, sõltuvalt eelarve stabiliseerimismeetmete efektiivsest mõjust ja arvestades rahvusvahelise konkurentsi eeldatavat suurenemist Portugali eksporditurgudel. Teiseks võivad tulude tõstmise ja kulude piiramise meetmed osutuda kavandatust vähem tõhusaks või võtta soovitud tulemuste saavutamiseks rohkem aega. Kõrgemad maksumäärad suurendavad maksudest kõrvalehoidumist ja suurem osa lubatud kulude piiramisest tuleb alles õigusaktidega rakendada. Seda hinnangut silmas pidades võib valitsuselt nõuda täita lubadust võtta lisameetmeid, et vältida puudujäägi ületamist 3% SKTst kavandatust pikema aja jooksul. Isegi kui ettenähtud kavast peetakse kinni, ei paku programmi eelarvealased põhimõtted tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral piisavat varu puudujäägiläve ületamise vastu vähemalt 2009. aastani. Samuti ei ole see piisav, et tagada stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi eesmärgi, tasakaalulähedase eelarveseisundi saavutamine programmiperioodi jooksul. Tundlikkuse analüüs näitab, et puudujääk on 2009. aastal ikkagi 3% tasemel või sellele väga ligidal, juhul kui peaks toimuma ebasoodne makromajanduslik areng.

6. Võla suhe SKTsse ületas asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse 2003. aastal ja tõusis 61,9%ni 2004. aastal. Ajakohastatud programmi kohaselt tõuseb võla suhe 66,5%ni SKTsse 2005. aastal ja tipneb 67,8%ga 2007. aastal ning langeb seejärel 64,5%ni 2009. aastal. Koguvõla areng võib olla prognoositust halvem, arvestades ohte majandustegevusele ja eelarve-eesmärkidele ning toetudes varasemale kogemusele võlga suurendavate varude muutuste kohandamiste osas, eelkõige finantsinstrumentide tekkimise tõenäosusele.

7. Portugali riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse puhul on mõned ohud, mis johtuvad vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist. Praeguseks läbiviidud struktuurireformid, eriti pensioni- ja tervishoiuvaldkonnas, peaksid vähendama elanikkonna vananemise mõju eelarvele. Need reformid ei tundu olevat piisavad jätkusuutlikkuse tagamiseks. Ajakohastatud programmis esitatud reformid, eriti riigiteenistujate pensionireserv, võiks sellele põhjaliku rakendamise korral kaasa aidata. Valitsus on tellinud aruande, et hinnata sotsiaalkindlustussüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust.

8. Ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. Vastavalt soovitustele nähakse programmis ette riigi rahanduse stabiliseerimine suures osas kulude poolel ega toetuta suurtele ühekordsetele või ajutistele meetmetele. Programmi prognoosid viitavad täitumise korral ka tsükliliselt kohandatud tasakaalu paranemisele (välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed) rohkem kui 0,5% ulatuses SKTst igal aastal. Programmis ei kavandata siiski puudujäägi vähendamist alla 3% SKTst enne 2008. aastat ja kavandatud kulude piiramine ei ole piisav stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks, milleks on tasakaalulähedase eelarveseisundi programmiperioodi lõpuks.

9. Pidades silmas ajakohastatud programmis esitatud 2005. ja järgnevate aastate puudujäägi ja võlanäitajaid, algatas komisjon 22. juunil Portugali suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse. Kui nõukogu otsustab ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu üle Portugalis, esitab ta ka soovituse ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks; kõnealune soovitus sisaldab muu hulgas tähtaega ülemäärase eelarvepuudujäägi parandamiseks.

* * *

Eespool esitatust lähtudes soovitab nõukogu Portugalil:

(i) piirata eelarveseisundi halvenemist 2005. aastal, tagades lubatud parandusmeetmete range rakendamise;

(ii) saavutada ülemäärase eelarvepuudujäägi jätkusuutlik parandamine esimesel võimalusel, võttes olulisi meetmeid 2006. aastal, mille tulemuseks on märkimisväärne langus igal aastal, ja rakendades jõuliselt valitsemissektori kulude vähendamiseks kavandatud meetmeid; kasutada igat võimalust eelarvepuudujäägi vähendamise kiirendamiseks, eelkõige varude loomine prognoositust väiksema majanduskasvu eelarveliste mõjude käsitlemiseks;

(iii) suunata koguvõla suhe kindla vähenemiseni, nii et võla areng kajastaks puudujäägi vähendamisel saavutatud edu, ja vältida võlga suurendavaid finantstehinguid;

(iv) ohjata kulude arengut, võimaluse korral teatavate kululiikide lõikes kohustuslike piirmäärade kehtestamisega laiapõhjalise reformiprogrammi raames, millega täiustatakse riigi rahanduse kvaliteeti ja tagatakse selle pikaajaline jätkusuutlikkus;

(v) tagada valitsemissektori andmete töötlemise jätkuv täiustamine.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprojektsioonide võrdlus

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Reaalne SKT (muutus, %) | SP juuni 2005 | 1.0 | 0.8 | 1.4 | 2.2 | 2.6 | 3.0 |

KOM aprill 2005 | 1.0 | 1.1 | 1.7 | – | – | – |

SP jaan 2004 | 1.0 | 2.5 | 2.8 | 3.0 | – | – |

THHI inflatsioon (%) | SP juuni 2005 | 2.5 | 2.5 | 2.9 | 2.5 | 2.5 | 2.4 |

KOM aprill 2005 | 2.5 | 2.3 | 2.1 | – | – | – |

SP jaan 2004 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | – | – |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | SP juuni 2005 | -2.9 | -6.2 | -4.8 | -3.9 | -2.8 | -1.6 |

KOM aprill 2005 | -2.9 | -4.9 | -4.7 | – | – | – |

SP jaan 2004* | -2.8 | -2.2 | -1.6 | -1.1 | – | – |

Esmane tasakaal (% SKTst) | SP juuni 2005 | -0.1 | -3.3 | -1.6 | -0.5 | 0.7 | 1.8 |

KOM aprill 2005 | -0.1 | -2.0 | -1.6 | – | – | – |

SP jaan 2004 | 0.1 | 0.9 | 1.5 | 2.0 | – | – |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | SP juuni 20051 | -2.2 | -5.3 | -3.8 | -3.1 | -2.3 | -1.4 |

KOM aprill 2005 | -2.0 | -3.9 | -3.7 | – | – | – |

SP jaan 20041* | -1.7 | -1.3 | -0.9 | -0.7 | – | – |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | SP juuni 2005 | 61.9 | 66.5 | 67.5 | 67.8 | 66.8 | 64.5 |

KOM aprill 2005 | 61.9 | 66.2 | 68.5 | – | – | – |

SP jaan 2004* | 60.0 | 59.7 | 58.6 | 57.0 | – | – |

Märkus: 1Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel * Sealhulgas ühekordsed ja ajutised meetmed. Allikad: stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele käesolevas tekstis viidatakse, leiduvad järgmisel veebisaidil:

{0><}0{>http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. juulil 2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

[3] Vt Euroopa Ülemkogu 22.–23. märtsi 2005. aasta Brüsseli istungi eesistujariigi järeldusi (7619/05) ning majandus- ja rahandusministrite nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruannet Euroopa Ülemkogule (7423/05).

[4] Portugali ametiasutused esitasid ajakohastatud programmi detsembris 2004 ja järgisid seega esitamise nõutavat tähtaega. Pidades silmas Portugalis eelseisvaid üldvalimisi, otsustati kõnealust programmi mitte hinnata, vaid oodata uue valitsuse esitatavat ajakohastatud programmi.

[5] Märtsis 2005 ametisse astunud valitsus määras keskpanga juhataja üldvastusalasse kuuluva ajutise komisjoni ülesandeks 2005. aasta riigi rahanduse olukorra hindamise. Mai keskel esitas komisjon järeldused, prognoosides 2005. aastaks seniste tegevuskavade järgmise korral puudujäägi 6,8% SKTst.

[6] Eurostat teatas 18. märtsi 2005. aasta pressiteates nr 34/2005 jätkuvatest aruteludest Eurostati ja Portugali vahel Portugali esitatud tekke- ja kassapõhiste andmete järjepidevuse kohta aastatel 2001–2004. Portugali ametiasutuste järgnevalt esitatud teabe näitab piiratud ülespoole korrigeerimist aastate 2000, 2002 ja 2003 puhul ja annab tulemuseks 2,9% SKTst kõikide nimetatud aastate kohta. Eurostat vaatab praegu kõnealuseid korrigeerimisi läbi.

[7] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[8] Portugali ametiasutused esitasid ajakohastatud programmi detsembris 2004 ja järgisid seega esitamise nõutavat tähtaega. Pidades silmas Portugalis eelseisvaid üldvalimisi, otsustati kõnealust programmi siis mitte hinnata, vaid oodata uue valitsuse esitatavat ajakohastatud programmi.