KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA ÜLEMKOGULE JA NÕUKOGULE

Kolmas hinnang mittehädavajaliku ELi reisimise ajutise piirangu kohaldamisele

I Sissejuhatus

COVID-19 pandeemia on tinginud enneolematu tervisealase hädaolukorra kõikjal Euroopa Liidus. Rahvatervise kaitsest on saanud nii ELi kui ka liikmesriikide põhiprioriteet.

Kõik liikmesriigid on võtnud meetmeid viiruse mõju piiramiseks. Kuigi võetud meetmeid oli vaja liidu kodanike tervise ja heaolu kaitseks, mõjutasid need samal ajal tõsiselt vaba liikumist ELi sees ning Schengeni ala toimimist ja terviklikkust. Enamik liikmesriike ja Schengeni lepinguga ühinenud riike kehtestasid ajutise piirikontroll sisepiiridel ja võtsid meetmeid vaba liikumise piiramiseks kogu ELis.

Schengeni ala, see tähendab vabal liikumisel põhinev ühtne ala, kus puudub piirikontroll sisepiiridel, vajab ühist ja rangelt kooskõlastatud ELi välispiiride poliitikat; praeguse pandeemia ajal peaks lähenemisviis kolmandatele riikidele olema eriti järjekindel ja ühtne, peamiselt selleks, et kaitsta rahvatervist. Pandeemia algusest peale on Euroopa Komisjon teinud kõik võimaliku, et tagada kõigi ELi liikmesriikide ja Schengeni lepinguga ühinenud riikide ühtne tegutsemine.

10. märtsil 2020 rõhutasid Euroopa Liidu riigipead ja valitsusjuhid vajadust Euroopa ühise lähenemisviisi järele COVID-19 küsimuses. 16. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles soovitas ajutiselt piirata mittehädavajalikku reisimist kolmandatest riikidest EL+ alale. Sellele teatisele järgnes 17. märtsil 2020 kokkulepe komisjoni soovituse kohase kooskõlastatud tegevuse kohta ELi välispiiril. Pärast seda on kõik ELi liikmesriigid (välja arvatud Iirimaa) ja Schengeni lepinguga ühinenud riigid (edaspidi „liikmesriigid“) otsustanud rakendada reisipiirangut.

8. aprillil 2020 ja 8. mail 2020 võttis komisjon esimese teatise jätkuna vastu veel kaks teatist. Viimasena vastu võetud teatises kutsus komisjon liikmesriike üles pikendama reisipiirangut kuni 15. juunini 2020.

Ajutist reisipiirangut kohaldatakse kõikide mittehädavajalike reiside suhtes kolmandatest riikidest EL+ alale. Aga et piirangul ei oleks suurem mõju kui ilmtingimata vajalik, tehti soovituses erand selliste reisijate teatavate kategooriate suhtes, kes täidavad olulist ülesannet või kelle reisimine on hädavajalik.

Kuna soovitatav ajavahemik reisipiirangu säilitamiseks välispiiril lõpeb 15. juunil 2020, esitatakse käesolevas teatises lähenemisviis kõnealuste reisimispiirangute järkjärguliseks ja kooskõlastatud kaotamiseks, võttes aluseks ühised põhimõtted ja kriteeriumid, mis lubavad kindlaks teha need kolmandad riigid, kelle puhul on võimalik tühistada piirangud EL+ alale mittehädavajaliku reisimise suhtes.

II Praeguse olukorra areng ja hinnang sellele

15. aprillil 2020 tutvustasid Euroopa Komisjoni president ja Euroopa Ülemkogu eesistuja „Ühtset Euroopa tegevuskava COVID-19 leviku tõkestamiseks võetud meetmete lõpetamise suunas“. Tegevuskavas on kirjeldatud, kuidas peaks toimuma sisepiiridel tehtava piirikontrolli järkjärguline ja kooskõlastatud kaotamine, misjärel teises etapis oleks võimalik leevendada ajutisi piiranguid välispiiril ning isikud, kelle alaline elukoht ei ole ELis, saaksid jätkata mittehädavajalikku reisimist ELi.

Neist põhimõtetest juhindudes esitas komisjon 13. mail turismi ja transpordiga seotud toetusemeetmete paketi osana teatise „Etapiviisiline ja kooskõlastatud tegevus liikumisvabaduse taastamiseks ja sisepiiridel tehtava kontrolli kaotamiseks“. Teatises on esitatud kooskõlastatud, tasakaalustatud ja etapiviisiline lähenemisviis piirangute ja sisepiiridel tehtava kontrolli kaotamisele, samuti pilguheit tulevikku, teisele etapile, kui kaotatakse piirangud mittehädavajalikule üle välispiiri ELi reisimisele. Kuigi nende kahe protsessi omavaheline järjekord on selge, võib mõlema puhul juhinduda sarnasest lähenemisviisist ja kriteeriumidest, mis on seotud epidemioloogilise olukorraga, piiramismeetmetega – sealhulgas suhtlemisdistantsi hoidmine – ning võtavad arvesse majanduslikke ja ühiskondlikke kaalutlusi.

Siseministrid arutasid oma 5. juuni 2020. aasta kohtumisel COVID-19 pandeemiale reageerimist ja seda, kuidas tegutseda uute piirangute kaotamise suunas. Üldiselt olid kõik päri, et ELi liikmesriigid ja institutsioonid on teinud tihedat koostööd viiruse leviku ohjeldamiseks, kuid omavaheline kooskõlastamine on endiselt ülioluline ka nüüd, kui olukord paraneb. Samuti märkis nõukogu eesistujariik, et enamik liikmesriike kaotab kontrolli oma sisepiiridel ja sellega seotud reisipiirangud 15. juunil ning ülejäänud teevad seda kuu lõpuks. Samuti arutasid ministrid seda, kui kaua peaksid kehtima ELi reisipiirangud kolmandate riikide kodanike sisenemise suhtes ning milliseid kriteeriume ja meetmeid tuleks kohaldada pärast seda, kui piiranguid hakatakse kaotama. Oldi nõus sellega, et on vaja ühist lähenemisviisi ELi mittehädavajaliku reisimise suhtes kehtivate piirangute järkjärgulisele kaotamisele, kasutades selgeid kriteeriume; komisjoni kutsuti üles esitama ettepanek edasiste sammude kohta välispiiridel kehtivate piirangute kooskõlastatud kaotamiseks.

Epidemioloogiline olukord EL+ alal areneb edasi positiivses suunas. EL+ alal (välja arvatud üksikutes piirkondades) on viimase kahe nädala jooksul registreeritud alla 100 nakkusjuhu 100 000 elaniku kohta. Kooskõlas 13. mai teatise ja selles esitatud soovitustega võib kõigi liikmesriikide puhul eeldada, et nad on nüüdseks jõudnud vähemalt teatises kirjeldatud 1. etappi (st hakanud kaotama reisipiiranguid ja välispiiridel tehtavat kontrolli).

Mitu liikmesriiki on juba kaotanud sisepiiridel tehtava kontrolli ja piirangud vabale liikumisele ELis (sealhulgas reisijärgse karantiini nõuded seoses ELis liikumisega) ning mõned liikmeriigid kavatsevad seda teha 15. juunil 2020. Komisjon kutsub ülejäänud liikmesriike tungivalt üles viima sisepiiridel tehtava kontrolli ja piirangute kaotamise lõpule 15. juuniks 2020.