(4)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

(5)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peavad olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

(6)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

(7)Jätkuvaid meetmeid on vaja pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

(8)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada, niipea kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid, mis hõlmavad eelkõige täiustatud hankestrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja elutähtsa varustuse strateegilisi varusid. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

(9)Pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed on erineva spetsialiseerumise tõttu Ühendkuningriigi piirkondade lõikes tõenäoliselt erinevad. Sellega kaasneb märkimisväärne oht, et piirkondlikud erinevused suurenevad Ühendkuningriigis veelgi. Praegune olukord nõuab sihipäraseid poliitilisi meetmeid.

(10)Ühendkuningriik esitas 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 7. mail 2020 oma 2020. aasta lähenemisprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(11)Ühendkuningriigi suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ja võlareegliga seotud üleminekukorda. 13. juulil 2018 soovitas nõukogu Ühendkuningriigil tagada, et valitsemissektori esmaste netokulude nominaalne kasvumäär ei ületa 2019.–2020. aastal 1,6 %, mis vastab aastasele struktuursele kohandusele 0,6 % SKPst. Komisjoni üldhinnangu kohaselt on oht, et 2019.–2020. aastal ning 2018.–2019. ja 2019.–2020. aasta kokkuvõttes kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale. Andmed 2019.–2020. aasta eelarve täitmise kohta saadakse 2020. aasta sügisel.

(12)Valitsuse 2019.–2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: eelarvepuudujääk suureneb 2,2 %-lt SKPst 2019.–2020. aastal 2,5 %-le SKPst 2020.–2021. aastal. Prognooside kohaselt suureneb see 2021.–2022 aastal 3,1 %ni SKPst ja väheneb 2024.–2025. aastaks 2,4 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019.–2020. aastal väheneb 83,2 %ni, peaks 2019.–2020. aasta lähenemisprogrammi kohaselt vähenema 2020.–2021. aastal 82,9 %ni. Nende eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium ei tundu aga enam realistlik, kuna selles ei võeta arvesse COVID-19 pandeemia majanduslikku mõju. Programmi prognoosides ei võeta arvesse ka meetmeid, millest Ühendkuningriik teatas COVID-19 pandeemiale reageerimiseks. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

(13)Vastuseks COVID-19 pandeemiale on Ühendkuningriik võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. Lähenemisprogrammi prognoosid neid meetmeid ei sisalda, kuid neid võetakse komisjoni prognoosis arvesse. Eelarvemeetmed moodustavad ligikaudu 5,5 % SKPst ning hõlmavad töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja ettevõtete toetamist ning sotsiaalkindlustuse meetmeid. Lisaks on Ühendkuningriik teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust. Need meetmed hõlmavad laenugarantiisid mahus ligikaudu 16 % SKPst. Nende meetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

(14)Kui poliitikat ei muudeta, on Ühendkuningriigi valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020.–2021. aastal -10,7 % SKPst ja 2021.–2022. aastal -6,2 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse jõuab prognooside kohaselt 2020.–2021. aastal 102,5 %-ni ja on 2022. aastal 100,2 % SKPst. Lähenemisprogrammi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis ei võeta arvesse COVID-19 pandeemia mõju ning seetõttu erinevad võla- ja eelarvepuudujäägi prognoosid oluliselt komisjoni prognoosidest.

(15)Komisjon esitas 20. mail 2020 aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande, kuna Ühendkuningriik ületab prognoosi kohaselt 2020.–2021. aastal puudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst). Kokkuvõttes näitab analüüs, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

(16)Praegune COVID-19 kriis on tekitanud viimastel aastakümnetel enneolematuid majandus- ja sotsiaalpoliitilisi probleeme. Prognooside kohaselt suureneb töötus 2020. aastal peaaegu 3 protsendipunkti võrra 6,7 %ni ja väheneb 2021. aastal veidi, jõudes 6 %ni (2019. aastal oli see 3,8 %). Ühendkuningriigi valitsus on võtnud erakorralisi meetmeid šoki negatiivse mõju leevendamiseks. Otsese fiskaaltoetuse kulud sõltuvad nõudlusest, kuid see võib ulatuda ligikaudu 110 miljardi Inglise naelani (5,5 % SKPst), millele lisandub 330 miljardit Inglise naela (16 % SKPst) pangalaenude krediidigarantiisid. Kasutusele on võetud lühendatud tööajaga töötamise kavad, et kaitsta tööhõivet, ning samuti on võetud meetmeid füüsilisest isikust ettevõtjate toetamiseks. Ajutiselt on laiendatud üldtoetuse süsteemi (Universal Credit) ettemaksete kasutamise ulatust ja sellele juurdepääsu ning ajutiselt pikendatud üldkrediidi saamise õigust kaheteistkümne kuuni. Kohalikud omavalitsused peavad saama ka ühekordset lisarahastust, et toetada majanduslikult haavatavaid inimesi ja leibkondi. Valitsus teatas ka hüpoteeklaenude kolmekuulisest moratooriumist eluasemeomanikele, kes on raskustes koroonaviiruse tõttu.

(17)Ettevõtete finantsseisundi toetamiseks on Inglise Pank alandanud panga intressimäära kaks korda, kokku 0,75 %-lt 0,1 %-le, vähendanud Ühendkuningriigi vastutsüklilise kapitalipuhvri määra 0 %-le, mis varasemalt pidi jõudma 2 %ni 2020. aasta detsembriks, suurendanud võlakirjade ostu programmi 645 miljardi Inglise naelani ja lisaks valitsuse laenugarantiidele suurendanud toetust kommertspankade laenuandmisele reaalmajandusele. Valitsus pakkus sektoritele kinnisvaramaksu aastast moratooriumi, käibemaksu tasumise edasilükkamist ja rahalisi toetusi väiksematele ettevõtetele. Garantiide ja kombineeritud toetustena on likviidsustoetust antud ka laenukava „Coronavirus Business Interruption Loan Scheme“ raames väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), kelle käive jääb alla teatava künnise, kasutades mitmesuguseid ettevõtluse finantstooteid, nagu vaba tagasimaksega krediidiliinid ja muud tooted, sealhulgas tähtajalised laenud. Lisaks on kõikidele tegevusvaldkondadele tehtud kättesaadavaks üldine kava VKEde, aga ka suuremate ettevõtete likviidsuse tagamiseks, mis võib hõlmata investeerimistoetust. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet.

(18)COVID-19 pandeemia on paljastanud puudusi Ühendkuningriigi tervishoiusüsteemide valmisolekus ja suutlikkuses sellistele puhangutele reageerida, eelkõige hoonete, töötajate ja varustuse osas. Selle tulemusena on kogu Ühendkuningriigis loodud COVID-19 patsientidele ajutisi välihaiglaid. Riigi töötlevat tööstust kutsuti eeldatava nõudluse katmiseks tungivalt üles muutma oma tootmisliine, et kiiresti toota täiendavaid meditsiiniseadmeid, näiteks ventilaatoreid. COVID-19 kriis on veelgi suurendanud tervishoiutöötajate nappust. Sarnaste kriiside ohjamine tulevikus nõuab investeeringuid Ühendkuningriigi tervishoiusüsteemidesse, sealhulgas tulemuslikke ja hästi rahastatud rahvatervise meetmeid. Nende investeeringute eesmärk peaks olema tagada vajalik varustus, hooned ja vajalik kvalifitseeritud tööjõud ning üldine suutlikkus osutada kõiki eeldatavaid tavapäraseid tervishoiuteenuseid paralleelselt COVID-19 või sarnaste nakkushaigustega patsientide raviga.

(19)Praegune kriis avaldab tõenäoliselt suuremat mõju kõige haavatavamatele inimestele, süvendades vaesust. Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse oht suurenes juba enne kriisi, hoolimata rekordiliselt madalast tööpuudusest. Palgavaesus ja laste vaesus on samuti kõrged. Sotsiaaltoetuste kärpimine ja reformid võivad õõnestada Ühendkuningriigi maksusoodustuste süsteemi tugevat vaesust vähendavat mõju. Võimalik on suurendada toetust kõige haavatavamatele, sealhulgas vaesuses elavatele lastele, eriti arvestades, et kriis suurendab eeldatavasti veelgi sissetulekute ebavõrdsust.

(20)Tööviljakuse parandamine on Ühendkuningriigi jaoks jätkuvalt suur probleem. Ühendkuningriigis on ühe töötunni tootlikkus märkimisväärselt väiksem kui enamikus teistes arenenud majandusega riikides ning see on vaevalt suurem kui enne finantskriisi. SKP kasv tuleneb tööhõive kasvust, kusjuures lähiminevikus ei ole tootlikkus peaaegu üldse suurenenud. Pingelisest tööturust hoolimata on Ühendkuningriigi tööviljakus olnud alates 2018. aasta algusest üldiselt stabiilne. Ka reaalpalga kasv on olnud aeglane. Paljud Ühendkuningriigi piirkonnad on suhteliselt vaesed ning oskustesse ja taristusse tehtavate investeeringute tase on suhteliselt madal. Madalapalgaliste inimeste piiratud karjäärivõimalused mõjutavad negatiivselt nii tootlikkust kui ka suurendavad vaesust. Selline olukord tõenäoliselt jätkub ja võib COVID-19 kriisi tõttu isegi süveneda. Hiljutine pandeemia tekitab Ühendkuningriigi haridus- ja koolitussüsteemidele märkimisväärseid probleeme, eelkõige kaugõppe ja struktureeritud õppele erineva juurdepääsu tõttu. Sellest tulenevalt on võimalik tootlikkust suurendada, tegeledes laiapõhjaliste probleemidega, nagu vähene investeerimine seadmetesse, taristusse ning teadus- ja arendustegevusse ning oskuste, eelkõige põhi- ja tehniliste oskuste nappus. Ühendkuningriigi eesmärk on investeerida rohkem teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning parandada olemasolevate tehnoloogiate kasutamist kogu majanduses.

(21)Majanduse elavdamise toetuseks on oluline kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, sealhulgas asjakohaste reformide kaudu. Ühendkuningriigis on püsiv eluasemepuudus. Täheldada on tootmisvõimsuse piirangute teket, samal ajal kui elamuehituse maht jääb allapoole taset, mida on vaja prognoositud nõudluse rahuldamiseks. Maaturu range reguleerimise tõttu on uute eluasemete jaoks kättesaadava maa suurus ja asukoht piiratud, eriti suurte linnade ümbruses. Ehitussektor on eluasemete ning energiatõhususe ja kliimaga seotud tulevaste eesmärkide saavutamisel endiselt võtmetähtsusega, kuigi elumajade vanuse ja nende aeglase asendamise tõttu on nende kütmiseks kuluva energia vähendamine keeruline. Pärast aastakümneid kestnud avaliku sektori alainvesteeringuid on valitsus hakanud tegelema taristu puudujäägiga. Taastuvatesse energiaallikatesse investeerimisel on tehtud julgustavaid edusamme ja energiasektoris on saavutatud heitkoguste märkimisväärne vähenemine. Kliimaneutraalsuse poole liikumisel esineb siiski probleeme kogu majanduses. Ühendkuningriigi maantee-, raudtee- ja lennundusvõrkude kasutamine on ületamas läbilaskevõimet ning see suurendab ummikuid ja õhusaastet. Ühendkuningriik soovib olla heiteta sõidukite valdkonnas esirinnas, kuid enamik raudteevõrgust ei ole veel elektrifitseeritud. Kuigi kiudoptiliste võrkude katvus on Ühendkuningriigis endiselt tagasihoidlik, kasvab kiudoptiliste võrkude turul konkurents, kuna valitsus suurendab märkimisväärselt avaliku sektori toetust kiudoptiliste võrkude kasutuselevõtule. Selliste investeeringutega digitaristusse peavad aga kaasnema paremad digioskused, kuna Ühendkuningriigis esineb IT-spetsialistide oskustes struktuurseid puudujääke.

(22)Kuigi praegustes soovitustes keskendutakse pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju leevendamisele ja majanduse taastamise hõlbustamisele, hõlmasid nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud 2019. aasta riigipõhised soovitused ka reforme, mis on olulised keskpika perioodi ja pikaajaliste struktuursete probleemide lahendamiseks. Need soovitused on jätkuvalt asjakohased ja nende täitmist jälgitakse Euroopa poolaasta raames kuni üleminekuperioodi lõpuni.

(23)Euroopa poolaasta on liidus majandus- ja tööhõivepoliitika pideva koordineerimise raamistik, mis võib edendada kestlikku majandust. Liikmesriigid on teinud oma 2020. aasta riiklikes reformikavades kokkuvõtte ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamisel tehtud edusammudest. Tagades allpool esitatud soovituste täieliku rakendamise, aitab Ühendkuningriik kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele ja ühistele jõupingutustele tagada liidus konkurentsivõimeline kestlikkus.

(24)Komisjon on Euroopa poolaasta (2020) raames Ühendkuningriigi majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2020. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 2020. aasta lähenemisprogrammi ja 2020. aasta riiklikku reformikava ning varasematel aastatel Ühendkuningriigile esitatud soovituste järelmeetmeid. Arvesse ei ole võetud mitte üksnes nende asjakohasust Ühendkuningriigi eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, vaid ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust anda riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panus ja tugevdada nii liidu üldist majandusjuhtimist.