Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätetega selliste liikmesriikide puhul, kes on sattunud tõsistesse finantsstabiilsusega seotud raskustesse või keda ähvardab oht sattuda sellistesse raskustesse, ja seoses kulukohustustest vabastamise eeskirjadega teatavate liikmesriikide puhul /* COM/2013/0301 final - 2013/0156 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ettepaneku taust · Ettepaneku põhjused ja eesmärgid a) Kaasrahastamise kehtivusaja pikendamine liikmesriikides, keda ähvardavad tõsised finantsstabiilsusega seotud probleemid Jätkuv finants- ja majanduskriis on muutnud liikmesriikide finantsvahendite olukorra pingeliseks, kuna liikmesriigid viivad ellu eelarve konsolideerimiseks vajalikku poliitikat. Selles kontekstis on eriti oluline tagada ühtekuuluvuspoliitika programmide sujuv rakendamine, et investeerida majanduskasvu ja tööhõive suurendamisse. Programmide rakendamine on sageli keeruline, ning tihti on selle põhjuseks eelarve konsolideerimisega seotud likviidsusprobleemid. Eespool öeldu kehtib eelkõige nende liikmesriikide suhtes, keda majanduskriis on kõige tugevamalt tabanud ning kes on saanud kohandamiskava alusel rahalist abi. Praeguseks on rahalist abi saanud ja komisjoniga makromajandusliku kohandamiskava suhtes kokkuleppele jõudnud seitse riiki. Need riigid on Küpros, Ungari, Rumeenia, Läti, Portugal, Kreeka ja Iirimaa (edaspidi „programmi osalisriigid”). Ungari, Rumeenia ja Läti kohandamiskavas enam ei osale. Tagamaks, et need liikmesriigid (või mõni muu liikmesriik, kes kõnealuse programmi kaudu võib tulevikus abi saada) jätkaksid ühtekuuluvuspoliitika programmide rakendamist ja maksaksid projektide jaoks vahendeid välja, sisaldab käesolev ettepanek sätteid, mis võimaldavad komisjonil suurendada neile riikidele tehtavaid väljamakseid nii kaua, kuni nad toetusprogramme rakendavad, muutmata seejuures nende jaoks ühtekuuluvuspoliitika 2007–2013 raames ette nähtud üldsummasid. Sellega antakse liikmesriikidele kriitilisel ajal täiendavaid ressursse ja lihtsustatakse programmide rakendamise jätkamist. b) Euroopa Ülemkogu 8. veebruari 2013. aasta järelduste järelmeetmed, punkt 87. Euroopa Ülemkogu on kutsunud komisjoni üles otsima Rumeenia ja Slovakkia puhul praktilisi lahendusi, kuidas vähendada ohtu, et aastateks 2007–2013 ettenähtud vahendid jäävad automaatselt kasutamata, sealhulgas võimalust muuta määrust (EÜ) nr 1083/2006[1] (edaspidi „üldmäärus”), (8. veebruari 2013. aasta järeldused, punkt 87). Euroopa Ülemkogu 8. veebruari kokkuleppe sätted, mille kohaselt ajavahemikuks 2014–2020 ettenähtud eraldiste maksimummäär ei tohi olla suurem kui 110 % ajavahemikuks 2007–2013 ettenähtud eraldiste tegelikust väärusest, mõjutavad nii Slovakkiat kui ka Rumeeniat (järelduste punkt 46). See kajastub [ühissätete määruse IIIb lisa (milles käsitletakse finantsraamistikku) punktis 13]. Eespool nimetatud elementide rakendamine sõltub Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel praegu peetavate läbirääkimiste tulemustest ning mitmeaastase finantsraamistiku ja ühissätete määrustega seotud õigusloomeprotsessist ja kõnealuste dokumentide heakskiitmisest. Vaadeldes praktilisi lahendusi probleemile, kuidas vähendada ohtu, et Rumeenia ja Slovakkia jaoks ettenähtud vahendid jäävad automaatse kulukohustusest vabastamise tõttu kasutamata, on selge, et seda ohtu ei ole üldmäärust muutmata võimalik oluliselt vähendada. Seepärast tuleks Euroopa Ülemkogu järeldustes kirjeldatud kokkuleppe rakendamiseks ning Rumeenia ja Slovakkia jaoks ajavahemikuks 2007–2013 ettenähtud vahendite kasutamise hõlbustamiseks pikendada kõnealuse kahe liikmesriigi automaatse kulukohustustest vabastamise tähtaega. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järelduste punkti 8, milles rõhutatakse, et kulukohustustest vabastamise eeskirjade, eelkõige automaatse kulukohustustest vabastamise eeskirjade range järgimine kõikides eelarve rubriikides on mitmeaastase finantsraamistiku lahutamatu osa, hõlmab tähtaja kavandatav pikendamine 2011. ja 2012. aasta kulukohustusi. Sel juhul ei kohaldata 2011. aasta kulukohustustest automaatset vabastamist mitte 2013. aasta lõpus, vaid 2014. aasta lõpus, ning 2012. aasta kulukohustustest vabastamist mitte 2014. aasta lõpus, vaid 2015. aasta lõpus. Programmiperioodi kulutuste abikõlblikkuse lõpptähtajaks jääb endiselt 31. detsember 2015. Nende tähtaegade pikendamine peaks aitama Rumeenial ja Slovakkial lahendada kõik programmi rakendamisega seotud probleemid ning vähendama kulukohustustest vabastamise ohtu 2013. ja 2014. aastal, ilma et see mõjutaks programmiperioodi 2007–2013 õigeaegseks lõpetamiseks vajalikku eelarvedistsipliini ja stiimuleid. See võimaldab viivitamata keskenduda 2014–2020. aasta programmide rakendamiseole. · Üldine taust ja ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Üldmääruse artiklis 77 on sätestatud, et vahe- ja lõppmaksete arvutamisel kohaldatakse iga prioriteetse suuna kaasrahastamise määra, mis on sätestatud komisjoni otsuses, millega asjaomane rakenduskava vastu võetakse. Üldmääruses on sätestatud ka programmi osalisriikide kaasrahastamise määra suurendamise kord. Seda sätet kohaldatakse praegu kuni 31. detsembrini 2013. Üldmääruse artiklis 93 on sätestatud, et komisjon kohaldab automaatset vabastamist kulukohustuste selle osa suhtes, mille kohta ta ei ole saanud väljamaksetaotlust teise aasta lõpuks (nende liikmesriikide puhul, mille SKP oli ajavahemikus 2001–2003 alla 85 % ELi keskmisest SKPst, tuleb 2008.–2010. aasta programmidega seotud kulukohustuste väljamaksetaotlus esitada kolmanda aasta lõpuks), 2007. aasta kohustuste suhtes aga on kehtestatud erand. · Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ettepanek on kooskõlas muude ettepanekute ja algatustega, mille komisjon on vastusena finantskriisile vastu võtnud. 2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE · Konsulteerimine huvitatud isikutega Väliste sidusrühmadega ei konsulteeritud. · Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. · Mõjuanalüüs Ettepanek võimaldab komisjonil anda programmi osalisriikidele täiendavaid toetusi ajavahemiku 2007–2013 lõpuni. Väljamakse suurendamise määr arvutatakse nii, et programmi prioriteetse suuna kaasrahastamise määrale lisatakse kuni maksete piirmäära saavutamiseni 10 % asjaomasel perioodil uuesti tõendatud kuludest. Samas võimaldab see Rumeenial ja Slovakkial esitada 2011. aasta kohustustega seotud kulunõudeid 2013. aasta lõpu asemel 2014. aasta lõpuni ja 2012. aasta kohustustega seotud kulunõudeid 2014. aasta lõpu asemel programmiperioodi lõpuni. See vähendab 2011. ja 2012. aasta kulukohustustest automaatse vabastamise ohtu. Selleks ajavahemikuks asjaomastele riikidele ja programmidele fondidest ette nähtud rahaline kogueraldis ei muutu. 3. Ettepaneku õiguslik külg · Kavandatud meetmete kokkuvõte Tehakse ettepanek muuta üldmääruse artiklit 77, et võimaldada komisjonil jätkata ajavahemiku 2007–2013 lõpuni asjaomase perioodi uute kinnitatud kulude hüvitamist suurema väljamakse abil, mille arvutamiseks lisatakse prioriteetse suuna puhul kohaldatavale kaasrahastamise määrale 10 %. Siinkohal ei muutu programmi kaasrahastamise määr rohkem kui 10 % üldmääruse III lisas ette nähtud maksimaalsest piirmäärast. Lisaks sellele ei saa asjaomasel prioriteetsel suunal fondidest antav abi olla suurem summast, mis on märgitud komisjoni otsuses, millega rakenduskava heaks kiidetakse. Lisaks sellele tehakse ettepanek muuta üldmääruse artiklit 93, mis võimaldaks ühe aasta võrra pikendada Rumeenia ja Slovakkia 2011. ja 2012. aasta kulukohustuste automaatse vabastamise tähtaega. · Õiguslik alus Üldmääruses on kindlaks määratud kolme fondi suhtes kohaldatavad ühised eeskirjad. Komisjoni ja liikmesriikide ühisjuhtimise põhimõttest lähtudes sisaldab käesolev määrus uut programmitöö korda ning programmijuhtimise (sh finantsjuhtimise), järelevalve, finantskontrolli ja projektide hindamise korda. · Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas niivõrd, kuivõrd selle eesmärk on anda struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kaudu täiendavat toetust teatavatele liikmesriikidele, kes on sattunud tõsistesse raskustesse, mis on eelkõige seotud majanduskasvu ja finantsstabiilsuse puudumise ning suureneva eelarvepuudujäägi ja võlakoormusega, seda ka rahvusvahelise majandus- ja rahanduskeskkonna tõttu. Seepärast on vaja Euroopa Liidu tasandil luua ajutine mehhanism, mis võimaldab komisjonil suurendada struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi raames tõendatud kulude alusel makstavaid hüvitisi. Ettepanek on kooskõlas ka subsidiaarsuse põhimõttega, kuivõrd see annab teatavatele liikmesriikidele rohkem aega 2011. ja 2012. aasta kulukohustuste täitmiseks. See eeskiri on juba sätestatud ELi tasandil. · Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas. Suurema kaasrahastamismäära kohaldamise tähtaja pikendamine on proportsionaalne jätkuva majanduskriisi ja kõnealuste liikmesriikide abistamiseks tehtud muude jõupingutustega. Automaatse kulukohustustest vabastamise tähtaja pikendamine on proportsionaalne ka seetõttu, et see keskendub liikmesriikidele, kus ajavahemikuks 2014–2020 ettenähtud rahaliste eraldiste suhtes kohaldatakse Euroopa Ülemkoguga sõlmitud kokkuleppes sätestatud ülemmäära, et vähendada ohtu jääda ilma ajavahemikuks 2007–2013 ettenähtud täiendavatest eraldistest automaatse kulukohustustest vabastamise tõttu. · Vahendi valik Kavandatud õigusakt: praeguse õigusakti muutmine. Komisjon on uurinud õigusraamistiku pakutavat tegevusruumi ja peab saadud kogemustele tuginedes vajalikuks teha ettepanek üldmääruse muutmiseks. 4. Mõju eelarvele Mõju kulukohustuste assigneeringutele puudub, kuna programmiperioodiks 2007–2013 ettenähtud rakenduskavades sätestatud struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi toetuse ülemmäära ei ole kavas muuta. Maksete assigneeringute seisukohalt ei mõjuta ülemmäära käsitlev ettepanek eelarvet. Ettepaneku tõttu võivad suureneda asjaomastele liikmesriikidele 2014. aastal makstavad hüvitised, kuid 2017. aasta lõpuks peaks tasakaal taastuma. Käesoleva ettepaneku kohased täiendavad makseassigneeringud toovad kaasa makseassigneeringute suurenemise (2014. aastal ligikaudu 484 miljonit eurot), mis kompenseeritakse programmiperioodi lõpuks. Seega jäävad makseassigneeringud programmiperioodi lõikes üldkokkuvõttes samaks. Käesolev ettepanek, mille kohaselt Rumeenia ja Slovakkia kulukohustustest automaatse vabastamise tähtaega pikendatakse ühe aasta võrra, ei mõjuta kulukohustuste kogusummat. Siiski võib käesolev ettepanek kulukohtustustest vabastamise ohu vähenemise tõttu avaldada järgmistel aastatel maksekohustustele kokkuvõttes positiivset mõju. 2013/0156 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1083/2006 seoses teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätetega selliste liikmesriikide puhul, kes on sattunud tõsistesse finantsstabiilsusega seotud raskustesse või keda ähvardab oht sattuda sellistesse raskustesse, ja seoses kulukohustustest vabastamise eeskirjadega teatavate liikmesriikide puhul EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 177, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut pärast õigusakti eelnõu esitamist riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[2] võttes arvesse Regioonide Komitee seisukohta,[3] toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: 1) Enneolematu ulatusega ülemaailmne finantskriis ja majanduslangus on oluliselt pärssinud mitme liikmesriigi majanduskasvu ja kahjustanud finantsstabiilsust ning seega järsult halvendanud nende finants- ja majandustingimusi. Teatavad liikmesriigid on sattunud tõsistesse raskustesse või neid ähvardavad raskused, nagu majanduskasvu ja finantsstabiilsuse puudumine ning suurenev eelarvepuudujääk ja võlakoormus, seda ka rahvusvahelise majandus- ja rahanduskeskkonna tõttu. 2) Kuigi peamised meetmed kriisi negatiivse mõju tasakaalustamiseks on juba võetud, sealhulgas õigusliku raamistiku muudatused, on finantskriisi mõju reaalmajandusele, tööturule ja kodanikele laialdaselt tuntav. Surve liikmesriikide finantsvahenditele on kasvamas ja tuleks võtta täiendavaid meetmeid selle surve leevendamiseks struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite maksimaalse ja optimaalse kasutamise kaudu. Jätkuvate finantsraskuste taustal on vajalik pikendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1311/2011 muudatusega[4] kehtestatud meetmete kohaldamist. Need meetmed võeti vastu kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 122 lõikega 2 ning artiklitega 136 ja 143. 3) Selleks et lihtsustada liidu rahastamise juhtimist, kiirendada investeeringute tegemist liikmesriikides ja piirkondades ning parandada rahastamise kättesaadavust majandusele, muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1311/2011 nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999),[5] eesmärgiga anda luba suurendada struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist tehtavaid vahemakseid kümne protsendi võrra praegusest prioriteetse suuna kohta kehtivast kaasrahastamise määrast liikmesriikide puhul, kes on tõsistes finantsstabiilsusega seotud raskustes ning on taotlenud selle meetme kaudu abi saamist. 4) Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 77 lõike 6 kohaselt võib suuremat kaasrahastamise määra kohaldada 31. detsembrini 2013. Samas, kuna liikmesriikidel on ikka veel tõsiseid finantsstabiilsusega seotud probleeme, ei peaks suurema kaasrahastamise määra kohaldamist lubama tingimata vaid 31. detsembrini 2013. 5) [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr … (CPR)] [tulevane ühissätete määrus] eesmärk on aidata saavutada Ühtekuuluvusfondi vahendite asjakohane jaotamine kõige vähem arenenud piirkondadele ja liikmesriikidele. Erinevuste vähendamiseks elaniku kohta antava keskmise abi osatähtsuses tuleb kavandatavates määrustes ette näha igale üksikule liikmesriigile fondidest kantavate summade suhtes maksimummäär 2,35% vastava liikmesriigi SKPst. Ülemmäärasid kohaldatakse aastapõhiselt ning kohaldamise korral vähendatakse nendega proportsionaalselt kõiki ülekandeid (välja arvatud ülekanded enam arenenud piirkondadele ja ülekanded Euroopa territoriaalse koostöö raames) asjaomastele liikmesriikidele, et saavutada ülekannete maksimummäär. Liikmesriikide puhul, kes ühinesid liiduga enne 2013. aastat ja kelle keskmine SKP reaalkasv aastatel 2008–2010 oli alla -1 %, kehtestatakse ülekannete maksimummäär 2,59 %. 6) Määrusega (EL) nr …[ühissätete määrus] seatakse liikmesriikidele tehtavate eraldiste piirmääraks 110 % nende tegelikust tasemest ajavahemikul 2007–2013. Liikmesriike, keda see piirang mõjutab, tuleb paremini kaitsta ajavahemiku 2007–2013 eraldiste suhtes automaatse kulukohustustest vabastamise kohaldamise eest. 7) Euroopa Ülemkogu kutsus oma 8. veebruari 2013. aasta järeldustes komisjoni üles uurima Rumeenia ja Slovakkia puhul praktilisi lahendusi, kuidas vähendada ohtu, et aastate 2007–2013 riiklikud assigneeringud jäävad automaatselt kasutamata, sealhulgas võimalust muuta määrust (EÜ) nr 1083/2006. 8) Euroopa Ülemkogu rõhutas vajadust tagada kõigi rubriikide kohaste maksete hallatav tase ja profiil, et piirata täitmata eelarvelisi kulukohustusi, eelkõige kohaldades automaatse kulukohustustest vabastamise eeskirju kõigi rubriikide puhul. Seega tulevad sätted, mis vabastavad kulukohustuste eeskirjade kohaldamisest liikmesriigid, keda mõjutab määrusega (EL) nr …/…[ühissätete määrus] kehtestatud piirmäär, viia tasakaalu nende arvatava mõjuga täitmata eelarvelistele kulukohustustele. 9) Eelarvelisest kulukohustusest automaatse vabastamise tähtaega, mis on seotud aastatega 2011 ja 2012, tuleks pikendada ühe aasta võrra, kuid 2012. aasta kulukohustused, mis 31. detsembriks 2015 on veel avatud, tuleb nimetatud kuupäevaks põhjendada. See peaks võimaldada rakenduskavade jaoks ette nähtud vahendite paremat kasutamist liikmesriikides, keda mõjutab tulevaste Ühtekuuluvusfondist tehtavate eraldiste piiramine 110 %le nende tegelikust tasemest ajavahemikul 2007–2013. Selline paindlikkus on vajalik rakenduskavade oodatust aeglasema rakendamise tõttu, eriti kõnelustes liikmesriikides. 10) Kriisi enneolematut mõju arvestades on kiiresti vaja vastu võtta toetusmeetmed, mistõttu on asjakohane, et käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. 11) Määrust (EÜ) nr 1083/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EÜ) nr 1083/2006 muudetakse järgmiselt. 1) Artiklis 77 jäetakse välja lõige 6. 2) Artiklit 93 muudetakse järgmiselt: a) lisatakse lõige 2b: „2b. Liikmesriikide puhul, kelle ühtekuuluvuspoliitika eraldistele programmiperioodil 2014–2020 on seatud piirmäär 110 % nende tegelikust tasemest ajavahemikul 2007–2013, on lõikes 1 osutatud tähtaeg erandina lõike 1 esimesest lõigust ja lõikest 2 nende liikmesriikide rakenduskavades sisalduvate, ajavahemikus 2007–2012 võetud iga-aastaste eelarvekohustuste täitmise aastale järgneva kolmanda aasta 31. detsember.” b) lõikesse 3 lisatakse järgmine lõik: „Esimene lõik ei piira artikli 93 lõikes 2b sätestatud tähtaja kohaldamist selles lõikes osutatud liikmesriikide 2012. aasta eelarveliste kulukohustuste suhtes.” Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Strasbourgis, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU NIMETUS Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr (EÜ) 1083/2006 seoses teatavate finantsjuhtimist käsitlevate sätetega selliste liikmesriikide suhtes, kes on sattunud tõsistesse finantsstabiilsusega seotud raskustesse või kellel on oht sellistesse raskustesse sattuda, ja seoses kulukohustustest vabastamise eeskirjadega teatavate liikmesriikide puhul 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed: Regionaalpoliitika; tegevuspõhise eelarvestamise meede 13.03 Tööhõive ja sotsiaalküsimused; tegevuspõhise eelarvestamise meede 04.02 Ühtekuuluvusfond, tegevuspõhise eelarvestamise meede 13.04 3. EELARVEREAD 3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)): Uusi kavandatavaid meetmeid rakendatakse järgmiste eelarveridade alusel: · 13.031600 Lähenemine (ERDF) · 13.031800 Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive (ERDF) · 04.0217 Lähenemine (ESF) · 04.0219 Piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive (ESF) · 13.04.02 Ühtekuuluvusfond 3.2. Meetme kestus ja finantsmõju: Ükski kavandatud muudatus ei oma finantsmõju. Rahalist toetust saavate liikmesriikide maksenõuete suurenemine 2014. aastal tasakaalustatakse rakenduskavade lõpetamisel 2017. aastal. Võrreldes olukorraga, kus lisatoetust ei anta, võimaldab see mehhanism mõningal määral koondada maksed perioodi algusesse . Automaatse kulukohustustest vabastamise eeskirjade kehtivuse pikendamisel võib olla positiivne mõju järgnevate aastate makseassigneeringutele, sest väheneb maksekohustustest vabastamise oht. 3.3. Eelarve tunnusjooned: Eelarverida || Kulu liik || Uus || EFTA osamakse || Taotlejariikide osamaksud || Finantsperspektiivi rubriik 13.031600 || Mittekohustuslik || Liigendatud || Ei || Ei || Ei || Nr 1b 13.031800 || Mittekohustuslik || Liigendatud || Ei || Ei || Ei || Nr 1b 04.0217 || Mittekohustuslik || Liigendatud || Ei || Ei || Ei || Nr 1b 13.0402 || Mittekohustuslik || Liigendatud || Ei || Ei || Ei || Nr 1b 04.0219 || Mittekohustuslik || Liigendatud || Ei || Ei || Ei || Nr 1b 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST 4.1. Rahalised vahendid 4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest Järgmistes tabelites on näidatud ajavahemikuks 2014–2017 kavandatavate meetmete hinnangulist mõju. Kuna uusi rahalisi vahendeid ei ole kulukohustuste jaoks kavandatud, on tabelis arvude asemel märge „ei kohaldata”. Ettepanek on seega kooskõlas 2007.–2013. aasta mitmeaastase finantsraamistikuga. Maksete osas võib lisatoetuse mehhanismi pikendamise ettepanek tuua asjaomastele liikmesriikidele kaasa ulatuslikuma hüvitamise, mis tasakaalustatakse rakenduskava lõpetamisel. Kõige viimaste liikmesriikidelt saadud prognooside kohaselt moodustavad asjaomastele liikmesriikidele 2012. aastal väljamakstud lisatoetused ja 2013. aasta eelarvesse kantud täiendavad makseassigneeringud kokku ligikaudu 484 miljonit eurot 2014. aasta eelarvest. See summa tasakaalustatakse rakenduskava lõpetamisel 2017. Kulukohustuste või maksete assigneeringute kogusummat ei mõjuta ka ettepanek pikendada automaatse kulukohustustest vabastamise eeskirjade kehtivust Rumeenia ja Slovakkia puhul ühe aasta võrra seoses aastatega 2011 ja 2012. Samas võib sellel olla positiivne mõju järgnevate aastate makseassigneeringutele, sest väheneb maksekohustustest vabastamise oht. Komisjon on läbi vaadanud täiendavate makseassigneeringute vajaduse ja teeb eelarvepädevale asutusele ettepaneku asjakohaste meetmete kohta. miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kulu liik || Jao nr || || Aasta n || n + 1 || n + 2 || n + 3 || n + 4 || n + 5 jj || Kokku Operational expenditure[6] || || || || || || || || Kulukohustuste assigneeringud || 8.1 || a || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Maksete assigneeritud || || b || Ei kohaldata || +0.484 || Ei kohaldata || ei kohaldata || -0.484 || ei kohaldata || 0. Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[7] || || || || Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) || 8.2.4 || c || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata VÕRDLUSSUMMA KOKKU || || || || || || || Kulukohustuste assigneeringud || || a+c || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Maksete assigneeringud || || b+c || ei kohaldata || +0.484 || Ei kohaldata || ei kohaldata || -0.484 || ei kohaldata || 0,000 Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[8] || || Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) || 8.2.5 || d || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) || 8.2.6 || e || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Meetme soovituslik finantskulu kokku Kulukohutuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU || || a+c+d+e || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU || || b+c+d+e || Ei kohaldata || ei kohaldata || Ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || Ei kohaldata Kaasrahastamise andmed miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kaasrahastav asutus || || Aasta n || n + 1 || n + 2 || n + 3 || n + 4 || n + 5 jj || Kokku …………………… || f || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU || a+c+d+e+f || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata 4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga x Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. ¨ Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine ¨ Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[9] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine). 4.1.3. Finantsmõju tuludele x Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele ¨ Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine: miljonites eurodes (üks koht pärast koma) || || Enne meetme rakendamist [aasta n-1] || || Olukord pärast meetme rakendamist Eelarverida || Tulud || || [aasta n] || [n+1] || [n+2] || [n+3] || [n+4] || [n+5][10] || a) Tulud absoluutväärtuses || || || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata b) Tulude muutus || D || || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata (Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalikul arvul ridu.) 4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1. Aastane vajadus || Aasta n || n + 1 || n + 2 || n + 3 || n + 4 || n + 5 jj Personal kokku || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID 5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus Jätkuv finants- ja majanduskriis avaldab survet riikide rahalistele vahenditele, kuna liikmesriigid on sunnitud oma eelarvet vähendama. Siinkohal on ühtekuuluvuspoliitika programmide sujuv rakendamine eriti oluline, sest sellega tehakse rahasüste majandusse. Tagamaks, et need liikmesriigid jätkavad struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi programmide rakendamist ja maksavad projektide jaoks vahendeid välja, sisaldab ettepanek sätteid, mis võimaldavad komisjonil suurendada liikmesriikidele tehtavaid väljamakseid nii kaua, kuni nad toetusprogramme rakendavad. See annab teatavatele liikmesriikidele rohkem aega 2011. ja 2012. aasta kulukohustuste täielikuks täitmiseks. 5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoime Ettepanek võimaldab programmide rakendamist jätkata, süstida raha majandusse ja vähendada samal ajal riigi kulutusi. 5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames Eesmärk on aidata liikmesriikidel, keda finantskriis kõige raskemini tabanud on, jätkata programmide rakendamist ja teha nii rahasüste majandusse. 5.4. Rakendamise meetod (soovituslik) Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id). · Koos liikmesriikidega 6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE 6.1. Järelevalvekord Ei ole vajalik, kuna järelevalvet tehakse struktuurifondide järelevalve raames. 6.2. Hindamine 6.2.1. Eelhindamine Käesolev ettepanek on koostatud Euroopa Komisjoni presidendi büroo palvel, lähtudes ülemkogu 8. veebruari 2013. aasta järeldustest. 6.2.2. Vahe-/järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid) Ei kohaldata 6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus Ei kohaldata 7. PETTUSEVASTASED MEETMED Puudub. 8. ANDMED VAHENDITE KOHTA 8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) (Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) || Väljundi liik || Keskmine kulu || Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Aasta n+4 || Aasta n+5 jj || KOKKU Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku || Väljundite arv || Kulud kokku TEGEVUSEESMÄRK:NR 1: säilitada rakenduskavade rakendamine || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 0,000 || || 0,000 || || || || || || || || || || 0,000 KULUD KOKKU || || || || 0,000 || || 0,000 || || || || || || || || || || 0,000 8.2. Halduskulud 8.2.1. Ametikohtade arv ja liigid Ametikoha liik || || Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) || || Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Aasta n+4 || Aasta n+5 Ametnikud või ajutised teenistujad (XX 01 01) || A*/AD || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata B*, C*/AST || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata KOKKU || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata 8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus Ei kohaldata 8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal) (Rohkem kui ühe variandi nimetamise korral märkige ametikohtade arv iga variandi puhul) ¨ Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud ¨ Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud ¨ Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus ¨ Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused) ¨ Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud 8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud) miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Eelarverida (number ja nimetus) || Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Aasta n+4 || Aasta n+5 ja järgmised aastad || KOKKU 1 Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) || || || || || || || Täitevasutused || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Muu tehniline ja haldusabi || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata - sise- || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata - välis- || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Tehniline ja haldusabi kokku || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata 8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Ametikoha liik || Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Aasta n+4 || Aasta n+5 ja järgmised aastad Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne) (täpsustada eelarverida) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Arvestus – Ametnikud ja ajutised teenistujad Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. ei kohaldata Arvestus – Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. ei kohaldata 8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Aasta n+4 || Aasta n+5 ja järgmised aastad || KOKKU XX 01 02 11 01 – Lähetused || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata XX 01 02 11 03 – Komiteed || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata 2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata 3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata || ei kohaldata Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud ei kohaldata [1] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, 11. juuli 2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 [2] ELT L, . lk… [3] ELT L, . lk… [4] ELT L 337, 20.12.2011, lk 5. [5] ELT L 210, 31.7.2006, lk 25. [6] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla. [7] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla. [8] Kulud, mis kuuluvad peatükki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05. [9] Vt institutsioonidevahelise lepingu punktid 19 ja 24. [10] Kui meede kestab üle kuue aasta, lisage vajadusel täiendavaid veerge.