[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 22.6.2007 KOM(2007) 356 lõplik 2007/0122 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega luuakse ühisettevõte ENIAC (komisjoni esitatud) {SEK(2007) 851}{SEK(2007) 852} SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Nanoelektroonika on Euroopa jaoks strateegiline tehnoloogia, mis mõjutab olulisel määral tööstuse konkurentsivõimet ja kasvu. Nanoelektroonikast sõltub tulevikus suurte kõrgtehnoloogiliste tootmissektorite areng, mis on ELi tööstusliku võimsuse seisukohalt võtmetähtsusega ning millesse tehtavad teadus- ja arendustegevuse investeeringud moodustavad umbes 20 miljardit eurot aastas. Need sektorid on olulised uuenduste ja kasvu edendajad ning ELi tulevase konkurentsivõime ja ühiskondliku arengu seisukohalt hädavajalikud. Tooteid funktsionaalsemaks ja intelligentsemaks muutvate elektrooniliste komponentide keskmine väärtus uuenduslikes toodetes suureneb. ELil on oht nanoelektroonika valdkonnas järk-järgult konkurentsivõimet kaotada, sest ELi uurimistegevusealased jõupingutused on killustatud, nanotehnoloogia muutub üha keerukamaks ning teised maailma piirkonnad avaldavad konkurentsisurvet. Oht ei ähvarda mitte üksnes lühiajalisi uute toodete ja teenuste väljavaateid, vaid ka uuendusvõimet neis sektorites, millel on suurim väärtusloome- ja kasvupotentsiaal pikas perspektiivis. Investeeringud teadusuuringutesse on vajalikud ka tehnoloogilistele väljakutsetele vastamiseks ning parimate teadlaste toetamiseks ja hoidmiseks. Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammis „Koostöö”[1] võetakse kasutusele ühised tehnoloogiaalgatused uue moodusena avaliku ja erasektori partnerlussuhte ellurakendamiseks teadusuuringutes Euroopa tasandil. Ühised tehnoloogiaalgatused väljendavad ELi pühendumust teadusuuringutealaste püüdluste koordineerimisele. Eesmärk on keskenduda veelgi enam strateegiliselt tähtsatele küsimustele, toetades ühiseid ambitsioonikaid teadusuuringute programme valdkondades, mis on konkurentsivõime ja kasvu seisukohast olulise tähtsusega, koguda kokku ja koordineerida ELi tasandil teadusuuringute kriitilist massi, kasutades kõiki teadus- ja arendustegevusse investeerimise allikaid (nii avaliku kui ka erasektori allikaid), ning tagada tihedam seos teadusuuringute ja uuenduste vahel, aidates nii kaasa Euroopa teadusruumi ja Euroopa konkurentsivõimealaste eesmärkide saavutamisele. Eriprogrammis „Koostöö” on nanoelektroonika määratletud ühe valdkonnana, milles ühine tehnoloogiaalgatus võiks olla eriti tulemuslik. Ühised tehnoloogiaalgatused kasvavad eelkõige välja Euroopa tehnoloogiaplatvormide tööst. Mõned Euroopa tehnoloogiaplatvormid on saavutanud niivõrd laia ulatuse ja mahu, et nende strateegiliste teadusuuringute kavade tähtsamate osade ellurakendamine nõuab nii avaliku kui ka erasektori vahendite märkimisväärset kaasamist. Ühised tehnoloogiaalgatused pakutakse välja kui tõhusad vahendid tehnoloogiaplatvormide vajaduste rahuldamiseks. Käesoleva ettepaneku eesmärk on luua ühisettevõte ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks nanoelektroonikas (edaspidi „ühine tehnoloogiaalgatus ENIAC”). Ühise tehnoloogiaalgatuse ENIAC eesmärk on töötada välja üks üleeuroopaline teadus- ja arendustegevuse programm, mis aitab ELi majandusel saavutada maailmas juhtpositsiooni nanoelektroonika vallas. See ühine tehnoloogiaalgatus koondab esimest korda liikmesriikide, ELi ja erasektori ressursside kriitilise massi ühteainsasse ühtsesse, paindlikku ja tõhusasse õiguslikku raamistikku; see toetab ka teadus- ja arendustegevuse investeeringuid Euroopas, nähes ette stiimulid ettevõtjatele ja liikmesriikidele oma teadus- ja arendustegevuse kulude suurendamiseks. Üldine taust Nanoelektroonika majandusharu (tootjad, kuid ka mitmesugused seonduvad tööstusharud, nagu seadmete ja materjalide tarnijad, projekteerijad jne) turumaht on hetkel ligi 1% kogu maailma SKT-st ning see kasvab igal aastal tugevalt (umbes 15%). Tööstusharud, mida see mõjutab (nagu telekommunikatsioon, tarbekaubad ja haridus, multimeediateenused, veondus, tervishoid, julgeolek ja turvalisus, keskkond), on aga kokku mitu korda suurema kaaluga (hinnanguliselt umbes 5 triljonit eurot). Tõhus ELi tasandi algatus annab seetõttu märkimisväärseid tulemusi, kuna kõnealusel uusi lahendusi võimaldaval tehnoloogial on võimendav mõju. Nanoelektroonika sektor loob ka arvestataval hulgal kõrge kvalifikatsiooniga töökohti ning toetab säästvat arengut. Euroopal on olemas maailma kõrgeima tasandi võimekus, kuid teda ähvardab oht Aasia ja USA suunalt, kui uute kiibipõlvkondade väljaarendamiseks vajaliku tootmise laiendamisse piisavalt ei investeerita. Viimase 10 aasta jooksul on Euroopa teadusprogrammid ja Eureka toetanud mahukaid jõupingutusi, et viia Euroopa mikro-/nanotehnoloogiaalased teadusuuringud ja tootmine samale tasemele konkurentidega mujal maailmas. Suuri kulusid ja olemasolevate vahendite nappust arvestades aitaks erinevate asjaosaliste kooskõlastatud lähenemine Euroopa tööstusel eesliinil püsida. On oluline leida Euroopa teadus- ja arendustegevuse tasandil parim teaduseesmärkide ja rahastamisprioriteetide sünergia, et tõhusalt saavutada tulevikueesmärke, milleks on tööstuslik kasutamine ja suurim võimalik kasu kodanikele. | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepaneku valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad. | Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Seitsmes raamprogramm on Euroopa jaoks oluline lähtepunkt. See kajastab üksmeelt selles, et Euroopa peab mitmekordistama jõupingutusi teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute suurendamiseks ja nendest suurema tulu saamiseks, et varustada end kui konkurentsivõimeline ja dünaamiline teadmistepõhine majanduspiirkond. Eelkõige on tarvis rohkem keskenduda strateegilistele küsimustele, et koondada põhivaldkondades tehtava teadustöö kriitiline mass, teadusuuringuid paremini koordineerida ning tagada tihedam seos teadustegevuse ja uuenduste vahel. Kõnealuse ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamine aitab otseselt saavutada Lissaboni konkurentsivõime suurendamise eesmärke ja Barcelona sihte seoses teadusuuringute rahastamisega. Ühise tehnoloogiaalgatuse ENIAC peamistes rakendusvaldkondades saavutatud tulemused toetavad kaudselt ka teisi ELi meetmeid sellistes valdkondades nagu keskkond (seire ja juhtimine), transport (ohutus), energia (juhtimine ja kontroll) ning tervishoid (meetodid ja töövahendid). Ühine tehnoloogiaalgatus ENIAC võtab varakult arvesse kõiki võimalikke rahvatervise-, keskkonna- ja tarbijariske vastavalt ühenduse nende valdkondade põhimõtetele. Ühise tehnoloogiaalgatuse ENIAC tegevusraamistiku määravad kindlaks eelkõige Euroopa meede „Nanoteadused ja nanotehnoloogiad: Euroopa tegevuskava 2005–2009” (KOM(2005) 243) ning tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee (SCENIHR) töö tulemused. Ühise tehnoloogiaalgatuse ENIAC ülesandeks on juhtida üleeuroopalist huvi pakkuvat teadus-, arendus- ja uuendusprogrammi, mida käsitatakse üleeuroopalist huvi pakkuva projektina asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b tähenduses. Kavandatav algatus on osa laiahaardelisemast ühenduse strateegiast, mille eesmärk on vähendada puudujääke uuendustegevuses ja mille hulka kuulub muuhulgas ka ettepanek Euroopa Tehnoloogiainstituudi asutamiseks. | KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE | Konsulteerimine huvitatud isikutega | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus ENIACi tehnoloogiaplatvormi ja selle raames mitme töörühma loomisele 2004. aasta juunis järgnes põhjalik arutelu komisjoni ja nanoelektroonika sidusrühmade vahel ning komisjoni arutelu töörühmas „Mirror Group” esindatud riikide ametiasutustega, milles osalesid 21 liikmesriigi ja raamprogrammiga ühinenud riikide esindajad. Need rühmad kohtusid viimase kahe aasta jooksul korrapäraselt. Ühisettevõttega seotud teemasid, sealhulgas strateegilist teadusuuringute kava ning juhtimis- ja tegevusküsimusi esitleti ja arutati sellistel suurtel avalikel üritustel nagu iga kuue kuu järel toimuvad ENIACi foorumid, infoühiskonna tehnoloogia konverents IST-2006 (Helsingi) ja strateegilise teadusuuringute kava avalikud esitlused 2005. ja 2006. aasta septembris. Mitmetel ad hoc kohtumistel sidusrühmadega osales sõltumatu konsultant, et hinnata algatuse võimalikku mõju, eelkõige poliitiliste eesmärkide ja tõhususe suurendamise seisukohalt. Majandusanalüüsi puhul tuginesid konsultatsioonid peamiselt turuandmetele ja eelkõige 2005. aasta detsembris avaldatud uurimusele, milles esitati üksikasjalik pilt teadus- ja arendustegevuse võimalikust mõjust Euroopa nanoelektroonikatööstuse konkurentsivõime tugevdamisele ülemaailmsete suundumuste ja programmide kontekstis. Algatuse potentsiaalse majandusliku mõju hindamine telliti 2006. aasta detsembris sõltumatult konsultandilt. | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Eri osapoolte jätkuv osalus algatuse väljatöötamises võimaldas ettepaneku koostamise käigus jooksvalt näidisandmeid kontrollida ning märkusi ja soovitusi koguda ja arvesse võtta. | Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine | Asjaomased teadus-/erialavaldkonnad Strateegilise teadusuuringute kava koostamisse kaasati nanoelektroonika teadus- ja arendustegevuse eksperdid. | Kasutatud metoodika Eksperdid kohtusid temaatilistel seminaridel ning esitasid oma töö tulemused avalikel konverentsidel. | Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Konsulteeriti Euroopa peamiste pooljuhtide valdkonna ettevõtjatega ning nende tarnijate ja kasutajatega, samuti Euroopa juhtivate tipptaseme teadusorganisatsioonidega. | Kokkuvõte saadud ja kasutatud nõuannetest Pöördumatute tagajärgedega tõsiste ohtude olemasolu ei ole märgitud. | Mõju hindamine Kavandatav määrus on läbinud komisjoni mõju hindamise menetluse, mille tulemused on lisatud ettepanekule. Selle peamised järeldused on, et ühine tehnoloogiaalgatus ENIAC võimaldab a) jagada teadus- ja arendustegevuse ja seonduvate infrastruktuuride üha kasvavaid kulusid, et hoida Euroopat rahvusvahelises konkurentsis, b) asuda juhtpositsioonile pooljuhttehnoloogiate mitmekesistamise ning alternatiivsetel uuenduslikel turgudel kasutamise vallas, c) saavutada läbimurdeid elektroonika projekteerimise alal, et täita üha suurenevat tühikut, mis jääb tehnoloogiliste võimaluste ning majanduslikult võimaliku projekteerimise ja katsetamise vahele, ning d) pakkuda Euroopa väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele tõhusaid ja tulemuslikke töövahendeid nende uuendusprotsessi toetamiseks. Samuti suurendab see ühine tehnoloogiaalgatus teadus- ja arendustegevusse suunatud ühenduse (riikliku ja erasektori) toetuse võimendavat mõju ning tagab tõhusama ja usaldusväärsema teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni raamistiku, mis vastupidiselt baasvariandile kõrvaldab eelarvega seotud ebakindluse, ratsionaliseerib menetlusi ja lühendab tähtaegu. See omakorda laiendab osalejate ringi ja suurendab teadus- ja arendustegevuses osalevate uute partnerite arvu. Positiivne on ka see, et ühise tehnoloogiaalgatuse ENIAC kaudu kulutatav liikmesriikide raha eraldatakse Euroopas rakendatavate ühiste menetluste ja töökavade kaudu, saavutades ELi tasandi väljamaksetega sarnase ja baasvariandi stsenaariumiga võrreldes palju suurema mõju. | ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG | Kavandatud meetmete kokkuvõte Käesolev ettepanek koosneb nõukogu määrusest ühisettevõtte ENIAC loomise kohta. | Õiguslik alus Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 171. Ühisettevõte on ühenduse asutus ja selle eelarve täitmise kinnitab seetõttu Euroopa Parlament,[2] võttes siiski arvesse ühiste tehnoloogiaalgatuste kui avaliku ja erasektori partnerluste olemusest ning eelkõige erasektori panusest tulenevat eripära. | Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse juhul, kui ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse. | Liikmesriigid ei saa ettepaneku eesmärke täiel määral saavutada järgmistel põhjustel. | Euroopa tööstust ja majandust ees ootavate suurte väljakutsete eel on Euroopa teadusmaastik killustunud ega suuda neile veenvalt vastata. Riikide tasandil eksisteerib samaaegselt arvukalt erinevaid rahastamisprogramme. Mõnedes riikides on asjassepuutuvad nanoelektroonika teadusuuringud jaotatud mitme (vahel üksteisest eraldatud) programmi vahel ning mõnedes riikides on võimatu kindlaks teha, kas selles valdkonnas asjassepuutuvat tegevust toimub. Mitmed riigid pakuvad täiendavat rahastamist Eureka valitsustevahelise süsteemi kaudu. Praegu Euroopas valitsev killustatus ei ole tõhus ega tulemuslik. Ilma sihikindla ja tervikliku programmita jätkuvad Euroopa jõupingutused nanoelektroonika teadusuuringute vallas hajutatult ja kindla struktuurita. Edasiminekut takistavad tööstuslike teadus- ja arenduseesmärkide kooskõlastatuse puudumine, jõupingutuste kattuvus, tarbetu bürokraatia ning teadusuuringute piiratud rahastamise väheotstarbekas kasutamine. Seetõttu ei ole üksikute liikmesriikide tegevus parim viis nanoelektroonika valdkonna tohututele väljakutsetele vastamiseks. Ühegi olemasoleva mehhanismi abil ei ole võimalik lähiaastatel koguda nii palju oskusteavet ja rahalisi vahendeid, et haarata juhtpositsioon ülemaailmses konkurentsivõitluses. Et kõnealuse sektori üha kiiremate uuenduste keerukusega kaasas käia, on hädavajalike rahaliste ja tehniliste vahendite võimendamiseks tarvis tugevat avaliku ja erasektori partnerlust | Ühenduse meetmetega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel. | Kriitilise massi saavutamine tänu algatuses osalevate tööstusettevõtete ja liikmesriikide tugevale toetusele. Ühine tehnoloogiaalgatus peaks saama Euroopa jaoks raskuskeskmeks ja välissuhete keskuseks. Ressursside kogumine, võimendades siseriiklikke ja tööstuse vahendeid tugevalt ELi vahenditega. Uue tööstusuuringute rakendusvahendi katsetamine, millega saab konkreetselt toetada Lissaboni strateegia ja Barcelona eesmärkide rakendamist läbi ühenduse, riikide ja erasektori rahaliste vahendite sünergia. Edu korral võetakse see uus rakendusvahend tõenäoliselt kasutusele ka teistes avaliku ja erasektori partnerlust nõudvates valdkondades. Siseriiklikult rahastatud teadusuuringutele „ühenduse mõõtme” lisamine, andes nii tugeva panuse Euroopa teadusruumi väljaarendamiseks. Riskide minimeerimine, säilitades ELi kontrolli tema toetuse üle, et tagada võimalikult väike finantsrisk. Majanduslikult tõhus rakendamine, luues ühisele tehnoloogiaalgatusele väikese juhtimisinfrastruktuuri, mille eest maksab ka tööstus ning mille ülesanded piirduvad otsuste tegemise ja rahastamisega. | Koondamisefekt: teadus- ja arendustegevuse kavad koondatakse ja suunatakse tõhusamalt, kui praeguste hajutatud siseriiklike programmide ja iseotsustavate Eureka klastrite puhul. Ettepanek aitab välja arendada Euroopa teadusruumi nanoelektroonika valdkonnas. Suurem paindlikkus: luuakse mehhanism ühiste eesmärkide nimel tegutsemiseks valmis olevate liikmesriikide paindlikumaks kaasamiseks vastavalt nende olemasolevatele vahenditele ning kohandatakse seda valdkonna kiiresti muutuvatele nõudmistele, aidates Euroopas saavutada nanoelektroonika teadusuuringute kriitilist massi. Siseriiklike jõupingutuste ühendamine: püütakse saavutada vastava tehnoloogiaplatvormi strateegiliste teadusuuringute kava osas Euroopa tasandil kindlaks määratud eesmärke ning valida projekte vastavalt ühele ühisele Euroopa protsessile ning eelnevalt avaldatud kriteeriumitele. Võimendav mõju: pakutakse tööstusele ja liikmesriikidele soodustusi, saades täiendavat siseriiklikku rahastamist ning võimendades tööstuse poolset suuremat rahastamist. See aitab otseselt kaasa Barcelona eesmärkide saavutamisele. Programmi tõhusus: ühendatakse riikidevaheliste (Eureka) ja Euroopa programmide tugevused ja samas ületatakse nende nõrkused. Eelkõige välditakse siseriiklike eelarvete ebakindlust (võrreldes Eurekaga) ning hindamis- ja järelevalvemenetluste kattuvust. Ühise menetluskorra vastuvõtmine peaks võimaldama kiiremini lepinguid sõlmida, vältides samas osalejatele täiendavate bürokraatlike tõkete seadmist. Majanduslik tõhusus: projektidele kuluv aeg lüheneb, mis võimaldab ettevõtjatel projekte kiiremini ellu viia ja seega lühendada teadusuuringute tulemuste turuleviimisele kuluvat aega. Kiirem tootearendus, vähem kaotatud turuvõimalusi ja kõrgem tootlikkus võivad tuua ettevõtetele tohutut kasu olukorras, kus tegutsemisvõimalusi jääb üha vähemaks. Majanduslik mõju: saavutatakse tehnoloogilised eesmärgid (juhtpositsioon nanoelektroonikas); lihtsam ja tõhusam menetluskord (osalejatele vähem üldkulusid ja teadusressursside parem koondamine); lühem lepingute sõlmimise aeg (tugevam konkurentsivõime ja töökohtade arvu kasv). | Ohutu, integreeritud ja vastutustundlik lähenemisviis: kõikide sidusrühmade kokkutoomine aitab varakult arvesse võtta kõiki võimalikke rahvatervise-, keskkonna- ja tarbijariske. Ühine tehnoloogiaalgatus ENIAC võimaldab sadade miljonite ulatuses siseriiklikke vahendeid suunata ühiselt kokkulepitud strateegilisse teadusuuringute kavasse ja komisjoni oma strateegiasse. See annab komisjonile ka praegu puuduva tugeva sõnaõiguse selles osas, milleks ja kus siseriiklikke rahasid kulutatakse. Ühise tehnoloogialgatuse raames tehtavat tööd ei tohiks käsitada kui Eureka tegevuse viimist uue egiidi alla. Pigem on tegemist kõikide sidusrühmade (EÜ, liikmesriigid ning tööstus/teadusringkonnad) täieliku partnerlusega, mille eesmärk on jõuda järk-järgult tõelise Euroopa tasemel integratsioonini, rakendades samas uut juhtimissüsteemi, mis tõotab vähem bürokraatlikke tõkkeid. | Seetõttu on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. | Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. | Kavandatav ühisettevõte on ainus lihtne lahendus, mis vastab meetme eesmärkide saavutamise piirangutele ja tingimustele. Tegemist on pikaajalise juriidilisest isikust struktuuriga, mis tagab selge õigusliku raamistiku, mis reguleerib teadus- ja arendustegevusega tegelevate osapoolte, liikmesriikide asutuste ja ühenduse koostööd ning nende osalemist avaliku ja erasektori partnerluses. | Sidusrühmade osalemine on äärmiselt oluline. Kuna algatus keskendub majandusliku konkurentsivõime seisukohast väga olulistele tööstuslikele eesmärkidele, on ettevõtjate osalemine vajalik, et suunata teadusuuringute prioriteetide ja innovatsioonipoliitika väljatöötamist. Liikmesriikide osavõtt on vajalik selleks, et kaasata need rahalised vahendid, mis on ette nähtud riiklike teadus- ja arendusalaste jõupingutuste rahastamiseks selles valdkonnas. Lisaks on komisjonil oluline roll integratsiooniprotsessi juhtimisel, partnerite eri huvide tasakaalustamisel ja piisava kontrolli tagamisel ühenduse rahalise toetuse üle. Kavandatud meetmega saavutatakse vajalik integratsioon ELi tasandil ja tagatakse samas liikmesriikide osalemise paindlikkus. See võimaldab teha riiklikul tasandil maksimaalse osa sellistes valdkondades tehtavatest otsustest nagu konkursikutsetega seotud finantskohustused ja võimaluse korral riiklike menetluste kasutamise toetuslepingute sõlmimisel, kulunõuete töötlemisel, maksete tegemisel ja auditeerimisel. Tänu menetlustoimingute tegemisele riiklikul tasandil loob ühisettevõte otsuste tegemise ning finants- ja haldustoimingute tugistruktuuri. Selline rakendamisviis ei kahjusta riiklikke ametiasutusi, vaid kasutab lepingulisi mudeleid, mis on teadus- ja arendustegevusega tegelevatele ettevõtjatele tuttavad, ning on majanduslikult eriti tõhus: prognooside kohaselt moodustavad tegevuskulud alla 1,5% ühisettevõtte algatatud teadus- ja arendustegevuste kogukuludest. | Õigusakti valik | Kavandatud õigusakt: määrus. | Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: Ühenduse osalusega ettevõtte loomiseks on vajalik nõukogu määrus. | MÕJU EELARVELE | Hinnangute järgi on ühenduse maksimaalsed eelarvelised kulud ühisettevõtte ENIAC algusperioodil (2017. aastani) 420 miljonit eurot, mis tuleb kanda enne 31. detsembrit 2013, mil lõpeb seitsmenda raamprogrammi eelarveperiood. Esialgsed kulutused – 42,5 miljonit eurot – tuleb teha 2008. aastal. | LISATEAVE | Lihtsustamine | Ettepanekuga nähakse ette (ELi või siseriiklike) ametiasutuste halduskorra lihtsustamine ning halduskorra lihtsustamine eraõiguslike isikute jaoks. | Võrreldes praegu Eureka raames kehtiva riikidevahelise rahastamiskorraldusega, on ühisettevõtte menetluskorral järgmised eelised: o See kaotab eelarvelise ebakindluse, kuna liikmesriigid võtavad määrusega siduvad kohustused. o See kaotab kattuva hindamise ja järelevalve neis aspektides, kus praegu rakendatakse siseriiklikul tasandil erinevaid menetlusi. o See võimaldab kiiremini lepinguid sõlmida. o See vabastab osalejad tarbetutest bürokraatlikest tõketest. | Neil lihtsustustel on teadusuuringutega tegelevatele sidusrühmadele järgmine mõju: o Taotlejate aja- ja rahakulu projektide ettevalmistamiseks väheneb praeguse Eureka taotlemismehhanismiga võrreldes märkimisväärselt. o Osa projekte jääb teostamata ja kaotatakse ka seetõttu, et ei õnnestu saada siseriiklikku rahastamist. Ühise tehnoloogiaalgatuse süsteem aitaks seda vältida. o Täiendavat säästu võib oodata projektide rakendamisel kasutatava kooskõlastatud aruandluskorra arvelt. Ühise tehnoloogiaalgatuse raames kehtib kõikidele projektidele sama kord, mitte aga erinevad siseriiklikud menetlused, nagu Eureka puhul. | 1. 2007/0122 (CNS) Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS millega luuakse ühisettevõte ENIAC EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 171 ja 172, võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3] võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[4] võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[5] ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013),[6] edaspidi „seitsmes raamprogramm”, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mis rakendatakse ühisettevõtete kaudu asutamislepingu artikli 171 tähenduses. Kõnealused ühised tehnoloogiaalgatused tulenevad juba kuuenda raamprogrammi raames loodud Euroopa tehnoloogiaplatvormidest ning hõlmavad oma valdkonna valitud uurimissuundi. Ühised tehnoloogiaalgatused peaksid ühendama erasektori investeeringud ja Euroopa avaliku sektori, sealhulgas seitsmenda raamprogrammi raames toimuva rahastamise. (2) Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses 971/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö”,[7] rõhutatakse vajadust ambitsioonikate üleeuroopaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete järele, mille abil on võimalik kiirendada põhitehnoloogiate arengut ühenduse tasandil ulatuslike teadusmeetmete, eelkõige ühiste tehnoloogiaalgatuste käivitamise kaudu. (3) Majanduskasvu ja tööhõivet käsitlevas Lissaboni tegevuskavas rõhutatakse vajadust luua ühenduses soodsad tingimused investeeringuteks teadmistesse ja innovatsiooni, et suurendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet. (4) Oma 25. ja 26. novembri 2004. aasta järeldustes ärgitas Euroopa Ülemkogu komisjoni tehnoloogiaplatvormide ja ühiste tehnoloogiaalgatuste ideed edasi arendama. Ülemkogu rõhutas, et kõnealused algatused võiksid kaasa aidata kogu ühenduse teadusuuringutealaste püüdluste koordineerimisele eesmärgiga saavutada koostoime olemasolevate skeemide, nagu näiteks EUREKA, tegevusega, võttes arvesse nende olulist panust uurimis- ja arendustegevusse. (5) Nanoelektroonika valdkonnas tegutsevad Euroopa äriühingud ning teised uurimis- ja arendusorganisatsioonid asusid juhtima nanoelektroonika Euroopa tehnoloogiplatvormi (edaspidi „tehnoloogiaplatvorm ENIAC”) loomist kuuenda raamprogrammi raames. Tehnoloogiaplatvormiga ENIAC töötati välja strateegiline teadusuuringute kava, lähtudes ulatuslikust nõupidamisest avaliku ja erasektori sidusrühmadega. Strateegilises teadusuuringute kavas määrati kindlaks nanoelektroonika valdkonna prioriteedid ning anti soovitused kõnesoleva valdkonna ühise tehnoloogiaalgatuse suundade kohta. (6) Nanoelektroonika ühine tehnoloogiaalgatus vastab komisjoni 6. aprilli 2005. aasta teatisele „Majanduskasvu soodustava Euroopa teadusruumi loomine”[8] ja 20. juuli 2005. aasta teatisele „Ühismeetmed majanduskasvu kiirendamiseks ja tööhõive tõstmiseks: ühenduse Lissaboni kava”,[9] viidates uuele ja ambitsioonikamale lähenemisviisile laiaulatuslikele avaliku ja erasektori partnerlustele Euroopa konkurentsivõime seisukohalt olulist huvi pakkuvates valdkondades, mis määrati kindlaks dialoogis ettevõtjatega. (7) Nanoelektroonika ühine tehnoloogiaalgatus vastab vajadusele toetada 2006. aasta jaanuari aruandes „Innovaatilise Euroopa loomine” määratletud laialt levinud info- ja sidetehnoloogiat. Aruandes kiidetakse ka ENIACi ühist tehnoloogiamudelit, milles selge õigusliku struktuuri raames ning ühtlustatud ja sünkroniseeritud viisil ühendatakse riikide ja ühenduse poolne rahastamine. (8) Nanoelektroonika ühine tehnoloogiaalgatus peaks looma jätkusuutliku avaliku ja erasektori partnerluse ning suurendama ja võimendama era- ja avaliku sektori investeeringuid nanoelektroonika valdkonda Euroopas, mistõttu käesoleva määrusega hõlmatakse liikmesriigid ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid. Nanoelektroonika ühine tehnoloogiaalgatus peaks samuti saavutama raamprogrammi, tööstuse, riiklike uurimis- ja arendusprogrammide ning valitsustevaheliste uurimis- ja arendusskeemide poolse ressursside ja rahastamise tõhusa koordineerimise ning koostoime, aidates sel moel kaasa Euroopa majanduskasvu, konkurentsivõime ja säästva arengu tugevdamisele tulevikus. Algatuse eesmärk peaks olema kõikide uurimisalaseid jõupingutusi ühendavate ja koondavate sidusrühmade, näiteks tööstusharu, riigiasutuste, akadeemiliste ringkondade ja uurimiskeskuste vahelise koostöö edendamine. (9) Nanoelektroonika ühine tehnoloogiaalgatus peaks määratlema ühiselt kokkulepitud teadusuuringute kava (edaspidi „teadusuuringute kava”), mis täpselt järgib tehnoloogiaplatvormi ENIAC väljatöötatud strateegilise teadusuuringute kava soovitusi. Kõnealuse teadusuuringute kava raames tuleks kindlaks määrata nanoelektroonika põhipädevuste arendamise ja vastuvõtmise uurimisprioriteedid eri rakendusvaldkondades ning need korrapäraselt läbi vaadata, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste teket. (10) Nanoelektroonika ühisel tehnoloogiaalgatusel peaks olema kaks eesmärki, mis moodustavad tehnoloogiaplatvormi ENIAC strateegilise teadusuuringute kava sisulise osa: seadmete integreerimise ja miniaturiseerimise edasiarendamine ning nende funktsionaalsuse suurendamine. Tulemuseks peaksid olema uued materjalid, seadmed ja protsessid, uued arhitektuurid, uuenduslikud tootmisprotsessid, jagatavad projekteerimismetoodikad ning uued pakendamise ja „süsteemimise” meetodid. Ühine tehnoloogiaalgatus peaks edendama ja ära kasutama uuenduslikke kõrgtehnoloogilisi rakendusi side ja andmetöötluse, transpordi, tervishoiu ja heaolu, energia- ja keskkonnakorralduse, julgeoleku ja turvalisuse ning meelelahutuse vallas. (11) Nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse siht ja ulatus, vajalikud rahalised ja tehnilised ressursid ning ressursside ja rahastamise tõhusa koordineerimise ja koostoime saavutamise vajadus nõuavad ühenduse meetmeid. Seetõttu on nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks vaja luua juriidilisest isikust ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte ENIAC”) vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 171. Selleks et tagada seitsmenda raamprogrammi raames algatatud teadusuuringute asjakohane haldamine, tuleks ühisettevõte ENIAC luua perioodiks, mis lõpeb 31. detsembril 2017, ning seda perioodi võib pikendada. (12) Ühisettevõtte ENIAC peaks looma ühendus ja selle eelarve täitmise aruande peaks kinnitama Euroopa Parlament[10] nõukogu soovituse põhjal. Siiski tuleks arvesse võtta ühise tehnoloogiaalgatuse eripära, mis tuleneb avaliku ja erasektori partnerlusest ning eelkõige erasektori toetusest selle eelarvele. (13) Ühisettevõte ENIAC peaks täitma kohustusi vastavalt rahvusvahelistele lepingutele. Selleks tuleks ühisettevõtet ENIAC käsitada rahvusvahelise organisatsioonina Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused)[11] artikli 22 tähenduses, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta)[12] artikli 15 tähenduses. (14) Ühisettevõtte ENIAC eesmärkide poole tuleks püüelda avaliku ja erasektori ressursside ühendamise teel, et toetada uurimis- ja arendustegevust projektide kujul. Selleks peaks ühisettevõte ENIAC olema suuteline korraldama teadusuuringute kava rakendamise projektideks projektikonkursse. Uurimis- ja arendustegevus peaks järgima seitsmendas raamprogrammis kohaldatavaid eetika põhialuseid. (15) Ühisettevõte ENIAC tagab ja edendab ohutut, integreeritud ja vastutustundlikku nanoelektroonika käsitlust vastavalt nanoelektroonikatööstuses juba välja kujundatud kõrgetele ohutusstandarditele ning kooskõlas ühenduse rahvatervise-, ohutuse, keskkonna- ja tarbijapoliitikaga,[13] [14] ja Euroopa meetmega „Nanoteadused ja nanotehnoloogiad: Euroopa tegevuskava 2005–2009”[15]. (16) Ühisettevõtte ENIAC asutajaliikmed peaksid olema Euroopa Ühendus, […liikmesriigid…] ning AENEAS – ühing, mis esindab nanoelektroonika valdkonnas tegutsevaid äriühinguid Euroopas ning muid uurimis- ja arendusorganisatsioone. Ühisettevõte ENIAC peaks olema avatud uutele liikmetele. (17) Ühisettevõtte ENIAC töökorraldus ja tegevuse põhimõtted tuleks sätestada ühisettevõtte ENIAC põhikirjas. (18) AENEAS on allkirjastanud kinnituskirja, millega toetatakse ühisettevõtte ENIAC asutamist ja rakendamist vastavalt selle põhikirjale. (19) Uurimis- ja arendustegevust tuleks osaliselt toetada Euroopa Ühenduse toetusega ühisettevõttele ENIAC. (20) Uurimis- ja arendustegevuse rahastamine avaliku sektori vahenditest ühisettevõtte ENIAC avaldatud konkursikutse alusel peaks koosnema ENIACi liikmesriikide poolsest riiklikust rahalisest toetusest ja ühisettevõtte ENIAC rahalisest toetusest. Ühisettevõtte ENIAC rahaline toetus peaks olema protsentuaalne osa projektides osalejate uurimis- ja arenduskuludest. Iga projektikonkursi puhul peaks see protsentuaalne osa olema kõikide projektides osalejate jaoks võrdne. (21) Ühisettevõtte ENIAC tegevusaja jooksul peaksid projektides osalevad uurimis- ja arendusorganisatsioonid tagama ressursid, mis on võrdsed teadus- ja arendustegevuse kogu riikliku rahastamisega või sellest suuremad. (22) Vajadus tagada stabiilsed tööhõivetingimused ja töötajate võrdne kohtlemine ning kaasata kõrgelt kvalifitseeritud teadus- ja tehnikaspetsialiste, nõuab, et kõigi ühisettevõttesse ENIAC värvatavate töötajate suhtes kohaldataks Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi („personalieeskirjad”). (23) Arvestades, et ühisettevõte ENIAC ei ole loodud majanduslikul eesmärgil, on tema ülesannete täitmiseks vaja, et ühisettevõtte ENIAC ja selle töötajate suhtes kohaldataks Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli. (24) Juriidilise isiku staatust omava asutusena peaks ühisettevõte ENIAC olema oma toimingute eest vastutav. Vajaduse korral peaks Euroopa Ühenduste Kohus olema pädev lahendama ühisettevõtte tegevusest tulenevaid vaidlusi. (25) Komisjon ja ühisettevõte ENIAC peaksid oma edusammudest korrapäraselt aru andma nõukogule ja Euroopa Parlamendile. (26) Ühisettevõte ENIAC peaks vastu võtma oma üksikasjalikud rahastamiseeskirjad, mille komisjon peab eelnevalt heaks kiitma ning mis vastavad tema tegevusega seotud erivajadustele, mis tulenevad eelkõige vajadusest ühendada ühenduse ja riiklik rahastamine teadus- ja arendustegevuse tõhusaks ja õigeaegseks toetamiseks. Eeskirjad peaksid tuginema põhimõtetele, mis on sätestatud komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185[16]. (27) Tuleks võtta asjakohased meetmed rikkumiste ja pettuste vältimiseks ning astuda vajalikud sammud, et nõuda tagasi kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta,[17] nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest,[18] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta[19]. (28) Intellektuaalomandi kaitse poliitika peaks edendama teadmiste loomist ja kasutamist. (29) Komisjon ja AENEAS peaksid võtma kõik vajalikud ettevalmistavad meetmed ühisettevõtte ENIAC asutamiseks. (30) Kuna kavandatud meetme eesmärke, täpsemalt ühisettevõtte ENIAC asutamist, ei ole võimalik täiel määral saavutada liikmesriikide tasandil, sest puudub nõuetekohane õiguslik ja organisatsiooniline raamistik Euroopa tasandil, ning kuna eesmärki saab paremini saavutada ühenduse tasandil, sest ainult ühendus saab luua teadus- ja arendustegevuse õigusliku ja organisatsioonilise raamistiku, mis võimaldab teadus- ja arendustegevuses osalejate, komisjoni ja riikide valitsuste ressursside tõhusat ühendamist, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt piirdub käesolev direktiiv üksnes eesmärgi saavutamiseks vajalikuga, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Ühisettevõtte asutamine 1. Nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatakse asutamislepingu artikli 171 tähenduses ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte ENIAC”) perioodiks, mis lõpeb 31. detsembril 2017. Perioodi võib pikendada käesoleva määruse läbivaatamise kaudu. 2. Ühisettevõte ENIAC on juriidiline isik. Ühisettevõttel ENIAC on igas liikmesriigis kõige ulatuslikum õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle riigi seadustele kuulub juriidilistele isikutele. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks ja kostjaks.Ühisettevõtet käsitatakse rahvusvahelise organisatsioonina direktiivi 2004/17/EÜ artikli 22 punkti c ja direktiivi 2004/18/EÜ artikli 15 punkti c tähenduses. 3. Ühisettevõtte ENIAC asukoht on Belgias Brüsselis. 4. Ühisettevõtte ENIAC põhikiri on esitatud lisas. Artikkel 2Eesmärgid Ühisettevõte ENIAC aitab kaasa Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ning Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö” teema „Info- ja sidetehnoloogia” rakendamisele. Eelkõige on ühisettevõttel järgmised ülesanded: 2. määratleda ja rakendada teadusuuringute kava nanoelektroonika põhipädevuste arendamiseks eri rakendusvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist; 3. toetada teadusuuringute kava ellurakendamiseks vajalikku tegevust (edaspidi „uurimis- ja arendustegevus”), eelkõige määrata projektikonkursside alusel valitud projektides osalejatele rahalist toetust; 4. edendada avaliku ja erasektori partnerlust eesmärgiga mobiliseerida ja ühendada ühenduse, riikide ja erasektori jõupingutused, suurendades uurimis- ja arendustegevuse koguinvesteeringuid nanoelektroonika valdkonnas ning edendades avaliku ja erasektori vahelist koostööd; 5. tagada nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse tõhusus ja kestvus; 6. saavutada nanoelektroonika valdkonnas Euroopa uurimis- ja arendustegevusalaste jõupingutuste koostoime ja koordineerimise, sealhulgas nimetatud valdkonnaga seotud sellise tegevuse integreerimine ühisettevõttesse ENIAC, mida praegu rakendatakse valitsustevaheliste uurimis- ja arendusskeemide (EUREKA) kaudu. Artikkel 3Liikmed 1. Ühisettevõtte ENIAC asutajaliikmed on: 7. Euroopa Ühendus, keda esindab komisjon; 8. [… liikmesriigid …]; 9. ühing AENEAS (edaspidi „AENEAS”). 2. Ühisettevõtte ENIAC liikmeks võivad saada järgmised üksused, juhul kui nad toetavad artiklis 2 kirjeldatud eesmärke: 10. teised liikmesriigid ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid; 11. kõik riigid, kes ei ole ELi liikmesriigid, kandidaatriigid ega assotsieerunud riigid (edaspidi „kolmandad riigid”), kuid kes rakendavad nanoelektroonika valdkonnas uurimis- ja arenduspoliitikat või -programme; 12. kõik juriidilised isikud, kes on suutelised ühisettevõtte ENIAC eesmärkide täitmist oluliselt rahaliselt toetama. 3. Lõikes 1 osutatud asutajaliikmeid ja lõikes 2 viidatud uusi liikmeid nimetatakse edaspidi „liikmeteks”. 4. Ühisettevõtte ENIAC liikmesriike ja assotsieerunud riike nimetatakse edaspidi „ENIACi liikmesriikideks”. Artikkel 4Rahastamisallikad 1. Ühisettevõtte ENIAC tegevust rahastatakse ühiselt ühisettevõtte liikmete osamaksete ja mitterahaliste toetuste kaudu, millega rahastatakse jooksvaid kulusid ning uurimis- ja arendustegevust. 2. Ühisettevõtte ENIAC jooksvaid kulusid rahastatakse 31. detsembril 2017 lõppeval perioodil järgmistest toetustest: 13. AENEASe rahaline toetus summas kuni 20 miljonit eurot või kuni 1% projektide kogukuludest, olenevalt sellest, kumb summa on suurem, kuid mitte üle 30 miljoni euro; 14. ühenduse rahaline toetus summas kuni 10 miljonit eurot; 15. ENIACi liikmesriikide mitterahalised toetused. 3. Ühisettevõtte ENIAC uurimis- ja arendustegevust rahastatakse 31. detsembril 2017 lõppeval perioodil järgmistest toetustest: 16. projektide rahastamiseks ühenduse rahaline toetus summas kuni 440 miljonit eurot; 17. ENIACi liikmesriikide rahalised toetused iga-aastaste kohustustena, mis makstakse otse välja uurimis- ja arendustegevuses osalevatele uurimis- ja arendusorganisatsioonidele; 18. uurimis- ja arendusorganisatsioonide mitterahalised toetused, millega need organisatsioonid tasuvad oma osa projektidele vajalikest kuludest. 4. Ühenduse maksimaalne toetus ühisettevõttele ENIAC on 450 miljonit eurot, mis makstakse Euroopa seitsmenda raamprogrammi rakendamise eriprogrammi „Koostöö” teemale „Info- ja sidetehnoloogia” eraldatud eelarveassigneeringutest. 5. Ühenduse rahalise toetuse eraldamise kord kehtestatakse üldlepinguna ja iga-aastaste rahastamislepingutena, mille sõlmib komisjon ühenduse nimel ja ühisettevõte ENIAC. 6. Ühisettevõtte ENIAC liikmete rahalised toetused makstakse osamaksetena. 7. Kõik ühisettevõtte ENIAC uued liikmed, kes ei ole liikmesriigid ega assotsieerunud riigid, maksavad ühisettevõttele ENIAC rahalist toetust. Artikkel 5Juhtorganid Ühisettevõtte ENIAC juhtorganid on: 19. juhatus; 20. ametivõimude nõukogu; 21. tööstus- ja teaduskomitee; 22. tegevdirektor. Artikkel 6Finantsmäärus 1. Ühisettevõte ENIAC võtab vastu üksikasjalikud rahastamiseeskirjad, mis põhinevad määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 põhimõtetel. Need võivad kõrvale kalduda raamfinantsmäärusest, kui ühisettevõtte ENIAC tegevusega seotud erivajadused seda nõuavad ning kui komisjon on selleks andnud eelneva nõusoleku. 2. Ühisettevõttel ENIAC on oma siseauditi üksus. Artikkel 7Uurimis- ja arendustegevuse rahastamine 1. Ühisettevõtte ENIAC avaldatud konkursikutse alusel valitud projektide avaliku sektori poolne rahastamine koosneb ENIACi liikmesriikide antavast riiklikust rahalisest toetusest ja/või ühisettevõtte ENIAC rahalisest toetusest. 2. Ühenduse toetust ühisettevõttele ENIAC kasutatakse projektide rahastamiseks projektikonkursside alusel. Kõnealust rahastamist on õigus saada järgmistel juriidilistel isikutel: 23. ENIACi liikmesriikides asutatud juriidilised isikud, kes on ühisettevõtte ENIAC pakkumismenetluse alusel sõlminud selliseks projektiks toetuslepingu asjaomase riigiasutusega; 24. juriidilised isikud, kes on asutatud teistes liikmesriikides või assotsieerunud riikides, mis ei ole ühisettevõtte ENIAC liikmed. Sel juhul võivad nimetatud riigid sõlmida ühisettevõttega ENIAC halduskokkuleppeid, et hõlbustada oma riigi territooriumil paiknevate ettevõtete ning uurimis- ja arendusorganisatsioonide osalemist. 3. Ühisettevõtte ENIAC algatatud ja avaldatud projektikonkurssides näidatakse ära iga konkursi kogueelarve. Kõnealuses eelarves näidatakse ühisettevõtte ENIAC iga liikmesriigi poolt riigi tasandil panustatav summa ning ühisettevõtte ENIAC rahalise toetuse hinnanguline summa. Konkursikutsetes esitatakse hindamiskriteeriumid, lähtudes konkursi eesmärkidest. 4. Ühisettevõtte ENIAC rahaline toetus iga konkursi eelarvele on 55% ENIACi liikmesriikide panustatud kogusummast, välja arvatud juhul, kui ametivõimude nõukogu otsustab ühenduse esindaja ettepanekul teisiti. 5. Projektikonkursside, taotluste hindamise ja valiku puhul järgitakse järgmiseid eeskirju: 25. ühisettevõtte ENIAC algatatud projektikonkursid on avatud ENIACi liikmesriikides ning Euroopa Liidu teistes liikmesriikides või assotsieerunud riikides asutatud osalejatele; 26. konkursikutsete vastuseks esitatud projektitaotluste konsortsiumidesse peab kuuluma vähemalt kolm mitteseotud üksust, mis on asutatud vähemalt kolmes ENIACi liikmesriigis; 27. hindamis- ja valikuprotsessiga tagatakse, et ühisettevõtte ENIAC riikliku rahastamise jaotamisel järgitakse kompetentsuse ja konkurentsi põhimõtet; 28. pärast taotluste hindamist koostab ametivõimude nõukogu taotluste pingerea, lähtudes selgetest hindamiskriteeriumidest ja taotluste kogupanusest konkursi eesmärgi saavutamisse; 29. ametivõimude nõukogu otsustab taotluste valiku ning riikliku rahastamise jaotamise valitud taotluste vahel olemasoleva eelarve piires, võttes arvesse riiklikke abikõlblikkuskriteeriumeid. Otsus on ENIACi liikmesriikide suhtes siduv ning täiendavat hindamis- ega valikuprotsessi ei toimu. 6. Projektide rahastamisel järgitakse järgmisi eeskirju: 30. ühisettevõtte ENIAC rahaline toetus projektides osalejatele on protsentuaalne osa projekti rakendamisel kantud kogukuludest, mille toetuslepingut väljastav rahastamisasutus on vajaduse korral kindlaks määranud. Kõnesoleva protsentuaalse osa määrab igal aastal kindlaks ühisettevõte ENIAC ning see on kuni 16,7%. See protsentuaalne osa on iga projektikonkursi puhul kõikide projektides osalejate jaoks võrdne. 31. ENIACi liikmesriigid kehtestavad kooskõlas riiklike eeskirjadega projektis osalejatega toetuslepingud, eelkõige abikõlblikkuskriteeriumide ning muude vajalike õiguslike ja finantsnõuete osas. Kui võimalik, makstakse riiklikud rahalised toetused ENIACi liikmesriikidelt projektides osalejatele otse välja kooskõlas riiklike toetuslepingutega. ENIACi liikmesriigid teevad suuri jõupingutusi, et ajaliselt ühitada toetuslepingute kehtestamine ja maksta riiklikud toetused välja õigeaegselt. Artikkel 8Personalieeskiri 1. Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa ühenduse institutsioonide poolt nende personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju kohaldatakse ühisettevõtte ENIAC personali ja tegevdirektori suhtes. 2. Oma personali suhtes täidab ühisettevõte ENIAC volitusi, mis on ametisse nimetavale asutusele antud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade kohaselt ning lepinguid sõlmima volitatud isikule antud Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste kohaselt. 3. Kokkuleppel komisjoniga võtab juhatus vajalikud rakendusmeetmed kooskõlas Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 110 ettenähtud korraga. 4. Juhatus võib vastu võtta sätteid, millega lubatakse lähetada eksperte liikmesriikidest ühisettevõttesse ENIAC. Artikkel 9Privileegid ja immuniteedid Ühisettevõtte ENIAC ja tema töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli. Artikkel 10Vastutus 1. Ühisettevõtte ENIAC lepingulist vastutust reguleeritakse asjaomaste lepingusätete suhtes kohaldatavate õigusaktidega. 2. Lepinguvälise vastutuse korral heastab ühisettevõte ENIAC kõik oma töötajate poolt ülesannete täitmisel tekitatud kahjud vastavalt liikmesriikide õigusaktide ühistele üldpõhimõtetele. 3. Kõiki ühisettevõtte ENIAC makseid seoses lõigetes 1 ja 2 osutatud vastutusega ning nendega kaasnevaid kulusid ja väljaminekuid käsitatakse ühisettevõtte ENIAC kuludena ning need kaetakse ühisettevõtte ENIAC rahalistest vahenditest. Artikkel 11Euroopa Kohtu pädevus ja kohaldatav õigus 1. Euroopa Kohtu pädevuses on: 32. liikmesriikidevaheliste käesoleva määruse sisuga ja/või artiklis 1 osutatud põhikirjaga seotud vaidluste lahendamine; 33. ühisettevõtte ENIAC sõlmitud kokkulepetes ja lepingutes sisalduvad vahekohtuklauslid; 34. asutamislepingu artiklites 230 ja 232 sätestatud tingimustel ühisettevõtte ENIAC, sealhulgas selle asutuste otsuste vastu esitatud hagide menetlemine; 35. ühisettevõte ENIAC töötajate poolt ülesannete täitmisel tekitatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine. 2. Käesoleva määruse või ühenduse muude õigusaktidega reguleerimata asjades kohaldatakse ühisettevõtte ENIAC asukohariigi õigust. Artikkel 12Aruanne, hindamine ja eelarve täitmine 1. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruande ühisettevõtte ENIAC edusammude kohta. 2. Komisjon teeb sõltumatute ekspertide abiga ühisettevõtte ENIAC vahehindamised hiljemalt 31. detsembriks 2010 ja 31. detsembriks 2015. Need hõlmavad ühisettevõtte ENIAC kvaliteedi ja tõhususe ning eesmärkide täitmisel saavutatud edusammude hindamist. Komisjon edastab hindamistulemused koos omapoolsete märkustega Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 3. Komisjon teeb sõltumatute ekspertide abiga ühisettevõtte ENIAC lõpphindamise hiljemalt 31. märtsiks 2018. Lõpphindamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 4. Ühisettevõtte ENIAC eelarve täitmise aruande kinnitab Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal vastavalt ühisettevõtte ENIAC finantsmääruses ettenähtud korrale. Artikkel 13Liikmete finantshuvide kaitse ja pettusevastased meetmed 1. Ühisettevõte ENIAC tagab oma liikmete finantshuvide piisava kaitse, tehes või tellides asjakohast sise- ja väliskontrolli. 2. Rikkumiste korral jääb liikmetele õigus sisse nõuda alusetult tehtud kulutused, sealhulgas vähendada järgmisi ühisettevõttele ENIAC makstavaid toetusi või nende maksmine peatada. 3. Pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse tõkestamiseks kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1073/1999. 4. Komisjon või kontrollikoda võivad vajaduse korral teostada ühisettevõtte ENIAC rahaliste vahendite saajate ning nende rahaliste vahendite eraldamise eest vastutavate isikute juures kohapealseid kontrolle. Selleks tagab ühisettevõte ENIAC, et tema toetuslepingute ja lepingutega oleks ette nähtud komisjoni ja kontrollikoja õigus teha asjakohast kontrolli ning kõrvalekallete avastamise korral rakendada hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi. 5. Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on ühisettevõtte ENIAC ja selle personali suhtes samad volitused kui komisjoni talituste suhtes. Viivitamata pärast asutamist liitub ühisettevõte Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta[20]. Juhatus kiidab liitumise heaks ja võtab vastu OLAFi sisejuurdluste hõlbustamiseks vajalikud sätted. Artikkel 14Konfidentsiaalsus Ühisettevõte ENIAC tagab tundliku teabe kaitse, mille avalikustamine võiks kahjustada tema liikmete huve. Artikkel 15Intellektuaalomand Ühisettevõte ENIAC võtab vastu uurimistulemuste levitamist reguleerivad eeskirjad, millega vastavalt vajadusele tagatakse käesoleva määruse alusel teostatud uurimis- ja arendustegevusega loodud intellektuaalomandi asjakohane kaitse ning uurimistulemuste kasutamine ja levitamine. Artikkel 16Ettevalmistavad meetmed Komisjon ja AENEAS võtavad kõik vajalikud ettevalmistavad meetmed ühisettevõtte ENIAC asutamiseks, kuni tema juhtorganid täielikult tööle asuvad. Artikkel 17Asukohariigi toetus Ühisettevõtte ENIAC ja Belgia vahel sõlmitakse asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele ENIAC antavat muud toetust. Artikkel 18 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, , Nõukogu nimel eesistuja LISA ÜHISETTEVÕTTE ENIAC PÕHIKIRI Artikkel 1Nimi, asukoht, kestus, juriidilise isiku staatus 1. Ühisettevõtte nimi on: „ühisettevõte ENIAC”. 2. Ühisettevõtte asukoht on Brüssel, Belgia. 3. Ühisettevõte ENIAC asutatakse käesoleva põhikirja avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas perioodiks, mis lõpeb 31. detsembril 2017. 4. Kõnealust perioodi võib pikendada, muutes käesolevat põhikirja vastavalt artiklile 22, võttes arvesse ühisettevõtte ENIAC eesmärkide täitmisel tehtud edusamme ning tingimusel, et tagatakse finantsiline jätkusuutlikkus. 5. Ühisettevõte ENIAC on juriidiline isik. Ühisettevõttel ENIAC on igas Euroopa Ühenduse liikmesriigis kõige ulatuslikum õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle riigi seadustele antakse juriidilistele isikutele. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks ja kostjaks. Artikkel 2Eesmärgid ja ülesanded 1. Ühisettevõtte ENIAC eesmärk on kaasa aidata Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ning Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö” teema „Info- ja sidetehnoloogia” rakendamisele. Eelkõige on ühisettevõttel järgmised ülesanded: 36. määratleda ja rakendada teadusuuringute kava nanoelektroonika põhipädevuste arendamiseks eri rakendusvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist. Teadusuuringute kava rakendamistegevust nimetatakse edaspidi „uurimis- ja arendustegevuseks”; 37. toetada uurimis- ja arendustegevuse rakendamist, eelkõige määrata projektikonkursside alusel valitud projektides[21] osalejatele rahalist toetust; 38. edendada avaliku ja erasektori partnerlust, mille eesmärk on mobiliseerida ja ühendada ühenduse, riikide ja erasektori jõupingutused, suurendades uurimis- ja arendustegevuse koguinvesteeringuid nanoelektroonika valdkonnas ning edendades avaliku ja erasektori vahelist koostööd; 39. tagada nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse tõhusus ja kestvus; 40. saavutada nanoelektroonika valdkonnas Euroopa uurimis- ja arendustegevusalaste jõupingutuste koostoime ja koordineerimise, sealhulgas kõnealuse valdkonnaga seotud sellise tegevuse integreerimine ühisettevõttesse ENIAC, mida praegu rakendatakse valitsustevaheliste uurimis- ja arendusskeemide (EUREKA) kaudu. 2. Ühisettevõtte ENIAC põhiülesanded on järgmised: 41. tagada nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse loomine ja jätkusuutlik haldamine; 42. määratleda artiklis 13 osutatud mitmeaastane strateegiline kava, sealhulgas teadusuuringute kava, ning vajadusel neid kohandada; 43. määratleda ja rakendada artiklis 13 osutatud mitmeaastase strateegilise kava iga-aastane rakenduskava; 44. algatada projektikonkursse, hinnata projektitaotlusi ja määrata avatud, läbipaistvas ja tõhusas korras valitud projektidele olemasolevate rahaliste vahendite piires toetust; 45. arendada tihedat koostööd ja tagada koordineerimine Euroopa, riikide ja riikidevahelise tegevusega, organite ja sidusrühmadega, et edendada Euroopas viljakat innovatsioonikeskkonda ning uurimis- ja arendustulemuste paremat kasutamist ja nanoelektroonika koostoimet; 46. jälgida ühisettevõtte ENIAC eesmärkide täitmisel tehtavaid edusamme ning teha vajalikud kohandused, võttes arvesse rakendamise käigus toimuvat arengut; 47. korraldada ühisettevõtte ENIAC tegevusega seotud teabevahetust ja teabelevi konfidentsiaalsuskohustusi järgides; 48. avaldada teavet projektide kohta, sealhulgas osalejate nimed ja ühisettevõtte ENIAC rahalise panuse summa; 49. sooritada muid tegevusi, mis on vajalikud lõikes 1 osutatud eesmärkide täitmiseks. Artikkel 3Liikmed 1. Ühisettevõtte ENIAC asutajaliikmed (edaspidi „asutajaliikmed”) on: 50. Euroopa Ühendus, keda esindab komisjon; 51. [… liikmesriigid …]; 52. ühing AENEAS (edaspidi „AENEAS”), mis on Prantsuse õiguse alusel asutatud ühing (registreerimisnumber ….) registreeritud peakontoriga Pariisis (Prantsusmaa) ja mis tegutseb nanoelektroonika valdkonda kaasatud Euroopa äriühingute ja teiste uurimis- ja arendusorganisatsioonide esindajana. 2. Järgmised üksused võivad saada ühisettevõtte ENIAC liikmeks tingimusel, et nad toetavad artikli 2 lõikes 1 kirjeldatud eesmärke: 53. teised liikmesriigid ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid; 54. kõik riigid, kes ei ole ELi liikmesriigid, kandidaatriigid ega assotsieerunud riigid (edaspidi „kolmandad riigid”), kuid kes rakendavad nanoelektroonika valdkonnas uurimis- ja arenduspoliitikat või -programme; 55. kõik muud juriidilised isikud, kes on suutelised ühisettevõtte ENIAC eesmärkide täitmist oluliselt rahaliselt toetama. 3. Lõikes 2 osutatud asutajaliikmeid ja uusi liikmeid nimetatakse edaspidi „liikmeteks“. 4. Ühisettevõtte ENIAC liikmesriike ja assotsieerunud riike nimetatakse edaspidi „ENIACi liikmesriikideks”. Iga ENIACi liikmesriik nimetab ühisettevõtte ENIAC juhtorganitesse oma esindaja ning määrab riigisisese üksuse või riigisisesed üksused täitma tema kohustusi ühisettevõtte ENIAC tegevuse elluviimisel. 5. ENIACi liikmesriike ja komisjoni nimetatakse edaspidi ühisettevõtte ENIAC „ametivõimudeks”. Artikkel 4Ühinemine ja liikmestaatuse muutused 1. Kõik taotlused ühisettevõttega ENIAC ühinemiseks esitatakse juhatusele kooskõlas artikli 6 lõike 2 punktiga a. 2. Euroopa Liidu liikmesriigid või assotsieerunud riigid, kes ei ole ühisettevõtte ENIAC asutajaliikmed, saavad liikmeteks, teatades juhatusele kirjalikult käesoleva põhikirja ning ühisettevõtte ENIAC tegevust reguleerivate muude sätete heakskiitmisest. 3. Kolmandate riikide taotlusi ühisettevõttega ENIAC ühinemiseks kaalub juhatus ning esitab soovituse komisjonile. Komisjon võib teha ettepaneku muuta käesolevat määrust kolmanda riigi ühinemise kohta, kui läbirääkimised ühisettevõttega ENIAC on edukalt lõpule viidud. 4. Iga muu juriidilise isiku ühinemist käsitlevate otsuste või juhatuse kolmandaid riike käsitlevate soovituste tegemisel lähtutakse taotleja olulisusest ja võimalikust lisandväärtusest ühisettevõtte ENIAC eesmärkide saavutamise suhtes. 5. Iga liige võib ühisettevõttest ENIAC välja astuda. Väljaastumine jõustub pöördumatult kuus kuud pärast sellest teistele liikmetele teatamist, millele järgnevalt vabastatakse endine liige kõikidest kohustustest, välja arvatud neist, mis kehtivad juba väljaastumisele eelnevalt. Artikkel 5Ühisettevõtte ENIAC juhtorganid Ühisettevõtte ENIAC juhtorganid on: 56. juhatus; 57. ametiasutuste nõukogu; 58. tööstus- ja teaduskomitee; 59. tegevdirektor. Artikkel 6Juhatus 1. Koosseis ja otsustamisprotsess 60. Juhatus koosneb ühisettevõtte ENIAC liikmete esindajatest ning tööstus- ja teaduskomitee esimehest. 61. Ühisettevõtte ENIAC iga liige nimetab oma esindajad ja peaesindaja, kellele kuulub liikme hääleõigus juhatuses. Tööstus- ja teaduskomitee esimehel ei ole hääleõigust. 62. AENEASil ja ametivõimudel on võrdne hääleõigus, mis moodustab kokku vähemalt 90% kõikidest häältest. Hääleõiguse esialgse jaotuse kohaselt on AENEASil 50% ja ametivõimudel 50% häältest. 63. Ametivõimude häälte jagunemine kehtestatakse igal aastal proportsionaalselt nende poolt viimasel kahel majandusaastal projektidele makstud toetusega. Komisjonil on vähemalt 10% häältest. 64. Esimesel majandusaastal ja neile järgnevatel majandusaastatel, millele eelneval majandusaastal on projektidele riiklikku toetust maksnud kaks või vähem ENIACi liikmesriiki, on komisjonil üks kolmandik ametivõimude häältest. Ülejäänud kaks kolmandikku jaotatakse ENIACi liikmesriikide vahel võrdselt. 65. Sellise uue liikme hääleõiguse, kes ei ole Euroopa Liidu liikmesriik ega assotsieerunud riik, määrab kindlaks juhatus enne liikme ühinemist ühisettevõttega ENIAC. 66. Otsused võetakse vastu vähemalt 75% häälteenamusega, kui käesolevas põhikirjas ei ole otseselt sätestatud teisiti. Ühendusel on vetoõigus kõikide juhatuse otsuste suhtes, mis on seotud finantstoetuse kasutamisega, mitterahaliste toetuste väärtuse hindamisega, käesoleva põhikirja ning ühisettevõtte ENIAC finantsmääruse muutmisega. 67. Esindajad ei vastuta isiklikult enda kui juhatusse kuuluvate esindajatena sooritatud toimingute eest. 2. Roll ja ülesanded Juhatus kannab üldist vastutust ühisettevõtte ENIAC tegevuse eest ning teostab selle üle järelevalvet. Juhatusel on eelkõige järgmised ülesanded: 68. hinnata taotlusi ning otsustada või soovitada muudatusi liikmestaatuses vastavalt artiklile 4; 69. otsustada iga sellise liikme liikmestaatuse lõpetamine, kes ei täida oma kohustusi ja kes ei kõrvalda puudusi tegevdirektori poolt kehtestatud mõistliku aja jooksul, ilma et see piiraks ühenduse õiguse järgimist tagavate asutamislepingu sätete kohaldamist; 70. kiita heaks käesoleva põhikirja artiklile 12 vastav ühisettevõtte ENIAC finantsmäärus; 71. võtta vastu põhikirja muudatusettepanekud vastavalt artiklile 22; 72. kiita heaks mitmeaastane strateegiline kava, sealhulgas teadusuuringute kava; 73. teostada järelevalvet ühisettevõtte ENIAC kogu tegevuse üle; 74. teostada järelevalvet mitmeaastase strateegilise kava rakendamise üle; 75. kiita heaks iga-aastane rakenduskava ja iga-aastane eelarvekava, sealhulgas töötajate loetelu; 76. kiita heaks iga-aastane tegevusaruanne ning raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss; 77. nimetada ametisse tegevdirektor, teda ametist vabastada või asendada, teda juhendada ja tema töötulemusi jälgida; 78. vastutada määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 3 komisjoni siseaudiitorile pandud ülesannete nõuetekohase täitmise eest; 79. kiita vastavalt artiklile 17 heaks ühisettevõtte ENIAC personalieeskirja rakendamiseks vajalikud meetmed; 80. luua vajaduse korral konkreetsete ülesannete täitmiseks komiteesid või töörühmi; 81. võtta kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 vastu oma töökord; 82. määratleda kõikide selliste ülesannete täitjad, mis ei ole määratud ühisettevõtte ENIAC juhtorganitele. 3. Töökord 83. Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas, tavaliselt ühisettevõtte ENIAC asukohas. 84. Juhatuse koosolekuid juhatab tööstus- ja teaduskomitee esimees. 85. Koosolekutel osaleb tegevdirektor, kui konkreetsel juhul ei otsustata juhatus teisiti. 86. Kuni juhatus ei ole töökorda vastu võtnud, kutsub koosolekud kokku komisjon. 87. Juhatuse kvoorumi moodustavad komisjon, AENEAS ja vähemalt kolm ENIACi liikmesriiki. Artikkel 7Ametivõimude nõukogu 1. Koosseis ja otsustamisprotsess 88. Ametivõimude nõukogu koosneb ühisettevõtte ENIAC ametivõimudest. 89. Kõik ametivõimud nimetavad oma esindajad ja peaesindaja, kellele kuulub hääleõigus ametivõimude nõukogus. 90. Üks kolmandik hääleõigusest ametivõimude nõukogus antakse komisjonile; ülejäänud kaks kolmandikku jaotatakse ametivõimude nõukogu liikmete vahel igal aastal proportsionaalselt nende selle aasta rahalise toetusega ühisettevõtte ENIAC tegevusele vastavalt artikli 10 lõikele 5 ning arvestades, et igal liikmel võib kõnealuses nõukogus olla maksimaalselt 50% hääleõigusest. 91. Kui rahalise toetuse on tegevdirektorile vastavalt artikli 10 lõikele 5 edastanud vähem kui kolm ENIACi liikmesriiki, kuulub üks kolmandik hääli ühendusele ja ülejäänud kaks kolmandikku jaotatakse võrdselt ENIACi liikmesriikide vahel. 92. Otsuste tegemiseks on vaja vähemalt 60% häälte koguarvust. 93. Ühenduse esindajal on vetoõigus kõikides küsimustes, mis on seotud ühenduse panusega ühisettevõttesse ENIAC. 2. Roll ja ülesanded Ametivõimude nõukogu ülesanded on: 94. tagada õigluse ja läbipaistvuse põhimõtete nõuetekohane kohaldamine avaliku sektori vahendite jaotamisel projektides osalejatele; 95. kiita tööstus- ja teaduskomitee ettepanekute põhjal heaks iga-aastane tööprogramm, sealhulgas projektikonkursside eelarved; 96. kiita heaks projektikonkursside, taotluste hindamise ja valiku ning projektide järelevalve töökord; 97. otsustada ühenduse esindajate ettepaneku põhjal ühisettevõtte ENIAC rahaline toetus projektikonkursside eelarvesse; 98. kiita heaks projektikonkursside algatamine; 99. kiita heaks projektitaotluste valik, millele määratakse projektikonkursside alusel rahastamine avaliku sektori poolt; 100. otsustada ühenduse esindajate ettepaneku põhjal ühisettevõtte ENIAC artikli 15 lõike 5 punktis a osutatud rahalise panuse protsentuaalne osa projektikonkursside põhjal algatatud projektides osalejatele teataval aastal; 101. võtta kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 vastu töökord. 3. Töökord 102. Ametivõimude nõukogu koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas, tavaliselt ühisettevõtte ENIAC asukohas. 103. Ametivõimude nõukogu valib esimehe. 104. Kuni ametivõimude nõukogu ei ole töökorda vastu võtnud, kutsub koosolekud kokku komisjon. 105. Ametivõimude nõukogu kvoorumi moodustavad komisjon ja vähemalt kolm ENIACi liikmesriiki. Artikkel 8 – Tööstus- ja teaduskomitee 1. Koosseis 106. Tööstus- ja teaduskomitee liikmed nimetab ametisse AENEAS. 107. Tööstus- ja teaduskomitee koosneb mitte rohkem kui 25 liikmest. 2. Roll ja ülesanded Tööstus- ja teaduskomitee ülesanded on: 108. töötada välja mitmeaastase strateegilise kava projekt, sealhulgas teadusuuringute kava sisu ja ajakohastada seda, ning esitada see juhatusele heakskiitmiseks; 109. koostada iga-aastase tööprogrammi projekt, sealhulgas ühisettevõtte ENIAC algatatavate projektikonkursside sisu käsitlevad ettepanekud; 110. töötada välja ühisettevõtte ENIAC tehnoloogilist, uurimis- ja innovatsioonistrateegiat käsitlevad ettepanekud; 111. töötada välja ettepanekud, milles käsitletakse avatud innovatsioonikeskkondade loomist, VKEde osalemise edendamist, standardite väljatöötamist läbipaistvalt ja osalemisele avatult, rahvusvahelist koostööd, teabelevi ja suhtekorraldust; 112. anda nõu teistele juhtorganitele kõikides küsimustes, mis on seotud uurimis- ja arendusprogrammide plaanimise ja elluviimisega, partnerlussuhete edendamisega ja ressursside võimendamisega Euroopas, et saavutada ühisettevõtte ENIAC eesmärgid; 113. nimetada vajaduse korral eespool loetletud ülesannete täitmiseks ametisse töörühmad, mida üldiselt koordineerib tööstus- ja teaduskomitee üks või mitu liiget; 114. võtta kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 vastu töökord. 3. Töökord 115. Tööstus- ja teaduskomitee koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas. 116. Tööstus- ja teaduskomitee valib esimehe. 117. Kuni tööstus- ja teaduskomitee ei ole töökorda vastu võtnud, kutsub koosolekud kokku AENEAS. Artikkel 9 – Tegevdirektor 1. Tegevdirektor on tegevjuht, kes vastutab ühisettevõtte ENIAC igapäevase juhtimise eest ja on ühisettevõtte seaduslik esindaja. Ta täidab oma ülesandeid sõltumatult ja annab aru juhatusele. Tegevdirektor kasutab töötajate suhtes ühisettevõtte ENIAC loomist käsitleva nõukogu määruse artikli 8 lõikes 2 sätestatud volitusi. 2. Juhatus nimetab tegevdirektori ametisse komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast kuni kolmeks aastaks. Juhatus võib pärast tegevdirektori töötulemuste hindamist tema ametiaega ühe korra pikendada, kuid mitte rohkem kui neljaks aastaks. 3. Tegevdirektori roll ja ülesanded on järgmised: 118. iga-aastase rakenduskava ja eelarvekava koostamine koostöös tööstus- ja teaduskomiteega ning nende esitamine juhatusele heakskiitmiseks; 119. iga-aastase rakenduskava rakendamiseks vajaliku tegevuse üldine jälgimine ja täideviimine käesoleva põhikirja raames ja selles sätestatud eeskirjade, samuti juhatuse ja ametivõimude nõukogu hilisemate otsuste kohaselt; 120. iga-aastase tegevusaruande, raamatupidamise aastaaruande ja bilansside koostamine ning nende esitamine juhatusele heakskiitmiseks; 121. ühisettevõtte ENIAC sisemist töökorraldust käsitlevate ettepanekute esitamine juhatusele heakskiitmiseks; 122. ühisettevõtte ENIAC algatatavate projektikonkursside töökorda, sealhulgas projektitaotluste hindamise ja valiku korda käsitlevate ettepanekute esitamine ametivõimude nõukogule heakskiitmiseks; 123. projektikonkursside algatamine, projektitaotluste hindamine ja valik ning läbirääkimiste pidamine valitud taotluste toetuslepingute üle, ning projektide perioodilise järelevalve ja järelkontrolli korraldamine ametivõimude nõukogu antud volituste piires; 124. toetuslepingute sõlmimine artiklites 14 ja 15 osutatud uurimis- ja arendustegevuse elluviimiseks ning ühisettevõtte ENIAC tegevuseks vajalike artiklis 16 osutatud teenus- ja tarnelepingute sõlmimine; 125. ühisettevõtte ENIAC kõikide maksete tegemiseks loa andmine; 126. ühisettevõtte ENIAC eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude hindamiseks vajalike meetmete ja toimingute, sealhulgas ühisettevõtte ENIAC tõhususe ja tulemuste hindamiseks sõltumatu järelevalve ja kontrolli kehtestamine ja sooritamine; 127. projektide läbivaatamise ja tehniliste auditite korraldamine uurimis- ja arendustulemuste hindamiseks ning juhatusele üldtulemuste kohta aru andmine; 128. vajaduse korral projektides osalejate finantsauditite teostamine kas otse või riiklike ametiasutuste kaudu, kooskõlas ühisettevõtte ENIAC finantsmäärusega; 129. ühisettevõtte ENIAC uute liikmete ühinemistingimuste üle läbirääkimine juhatuse nimel ja juhatuse antud volituste piires; 130. muude vajalike toimingute sooritamine ühisettevõtte ENIAC iga-aastase rakenduskavaga hõlmamata eesmärkide edukaks saavutamiseks juhatuse kehtestatud piires ja tingimustel; 131. juhatuse ja ametivõimude nõukogu koosolekute kokkukutsumine ja asjakohasel juhul neil vaatlejana osalemine; 132. juhatusele juhatuse nõutud teabe andmine; 133. juhatusele sekretariaadi organisatsioonilist struktuuri käsitlevate ettepanekute esitamine; 134. ühisettevõtte ENIAC personali suhtes võetud personalijuhtimisega seotud otsuste eest täielik vastutuse kandmine; 135. riskide hindamine ja riskijuhtimise analüüsimine ning juhatusele ühisettevõtte ENIAC eesmärkide saavutamiseks vajalikku kindlustust käsitlevate ettepanekute tegemine. 4. Tegevdirektori alluvuses luuakse sekretariaat, kes toetab tegevdirektorit kõikide tema ülesannete täitmisel, kaasa arvatud: 136. sekretariaaditeenused ühisettevõtte ENIAC juhtorganitele; 137. taotluste hindamise ja projektide järelevalve tugiteenused, sealhulgas projektikonkursside korraldamise ning projektide läbivaatamise ja tehniliste auditite korraldamise toetamine; 138. sobiva siseauditi ja raamatupidamissüsteemi loomine ja haldamine; 139. finantstehingutega seotud ülesanded, sealhulgas ühisettevõtte ENIAC toetuste maksmine projektides osalejatele; 140. kommunikatsioonitegevuse, nagu suhtekorralduse, teabe avaldamise ja levitamise ning ürituste korraldamise toetamine; 141. ühisettevõttele ENIAC vajalike kaupade/teenuste hankekonkursside korraldamine vastavalt ühisettevõtte ENIAC finantsmäärusele. 5. Sekretariaadi nende ülesannete täitmiseks, mis ei ole seotud finantstehingutega, võib ühisettevõte ENIAC sõlmida lepingu väliste teenuseosutajatega. Kõnealused lepingud sõlmitakse ühisettevõtte ENIAC finantsmääruse kohaselt. Artikkel 10 – Rahastamisallikad 1. Kõik ühisettevõtte ENIAC ressursid suunatakse käesoleva põhikirja artiklis 2 määratletud eesmärkide edendamiseks. 2. Ühisettevõtte ENIAC eelarvesse kantud ressursid koosnevad järgmisest: 142. liikmete toetused jooksvate kulude katmiseks, välja arvatud toetused, millele on osutatud lõike 4 punktis c; 143. ühenduse toetus uurimis- ja arendustegevuse rahastamiseks; 144. ühisettevõtte ENIAC teenitud tulu; 145. muud toetused ja tulu. Liikmete makstud toetustelt saadud intresse käsitletakse ühisettevõtte ENIAC tuluna. 3. Juriidiline isik, kes ei ole ühisettevõtte ENIAC liige, võib maksta ühisettevõttele ENIAC mitterahalisi või rahalisi toetusi tegevdirektori poolt juhatuse nimel ja juhatuse antud volituste piires läbiräägitud tingimustel. 4. Ühisettevõtte ENIAC jooksvaid kulusid[22] perioodil, mis lõpeb 31. detsembril 2017, rahastavad liikmed järgmiselt: 146. AENEAS maksab rahalist toetust summas kuni 20 miljonit eurot või kuni 1% projektide kogukuludest, olenevalt sellest, kumb summa on suurem, kuid mitte üle 30 miljoni euro; 147. ühendus maksab toetust summas kuni 10 miljonit eurot; 148. ENIACi liikmesriigid maksavad jooksvate kulude katmiseks mitterahalist toetust, lihtsustades projektide rakendamist ning määrates artiklites 14 ja 15 osutatud riiklikku rahastamist; 149. ühenduse ja AENEASe toetus tehakse kättesaadavaks asjaomase iga-aastase eelarvekava kohaselt. Osamakseid tehakse ühisettevõtte finantsvajadustest lähtudes. 5. Ühisettevõtte ENIAC uurimis- ja arendustegevuse kulusid perioodil, mis lõpeb 31. detsembril 2017, rahastatakse järgmistest toetustest: 150. projektide rahastamiseks ühenduse rahaline toetus summas kuni 440 miljonit eurot; 151. ENIACi liikmesriikide rahalised toetused, mis kokku ületavad ühenduse rahalise toetuse vähemalt 1,8 kordselt. Kõnealused rahalised toetused makstakse projektides osalejatele vastavalt artiklitele 14 ja 15. ENIACi liikmesriigid esitavad igal aastal tegevdirektorile juhatuse poolt kindlaks määratud kuupäevaks ühisettevõtte ENIAC algatatavateks projektikonkurssideks reserveeritud riiklikud rahalised toetused, võttes arvesse projektikonkurssidega hõlmatud ja toetust saava teadus- ja arendustegevuse ulatust; 152. mitterahalised toetused projektides osalevatelt uurimis- ja arendusorganisatsioonidelt, kes kannavad oma osa projektide teostamiseks vajalikest kuludest. Nende kogutoetus ühisettevõtte ENIAC tegevusaja jooksul on vähemalt sama suur või suurem kui ametivõimude toetus. 6. Liikmed maksavad rahalise toetuse ühisettevõttele ENIAC vastavalt iga-aastase eelarvekava sätetele osamaksetena. 7. Kui ühisettevõtte ENIAC mis tahes liige ei täida oma kohustusi seoses kokkulepitud rahalise toetusega ühisettevõttele ENIAC, kutsub tegevdirektor kokku juhatuse koosoleku, et otsustada, kas ülejäänud liikmed peaksid oma kohustusi rikkunud liikme liikmestaatuse lõpetama või rakendama muid meetmeid kuni rikutud kohustuste täitmiseni. 8. Ühisettevõtte ENIAC loodud ja talle artiklis 2 kirjeldatud eesmärkide täitmiseks üle kantud varad kuuluvad ühisettevõttele, kui ei ole sätestatud teisiti. Artikkel 11 – Majandusaasta Majandusaasta vastab kalendriaastale. Artikkel 12 – Finantsmäärus 1. Juhatus võtab vastu ühisettevõtte ENIAC finantsmääruse. 2. Finantsmäärus põhineb raamfinantsmääruse[23] põhimõtetel ning sisaldab sätteid ühisettevõtte ENIAC eelarve kavandamiseks ja täitmiseks. Finantsmäärus võib kõrvale kalduda raamfinantsmäärusest, kui ühisettevõtte ENIAC tegevusega seotud erivajadused seda nõuavad ning kui komisjon on selleks nõusoleku andnud. 3. Ühisettevõtte ENIAC eelarve täitmise aruande kinnitab Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal vastavalt ühisettevõtte ENIAC finantsmääruses ettenähtud korrale. Artikkel 13 – Planeerimine ja aruandlus 1. Mitmeaastases strateegiakavas määratakse kindlaks ühisettevõtte ENIAC eesmärkide, sealhulgas teadusuuringute kava täitmise strateegia ja kavad. 2. Iga-aastases tööprogrammis kirjeldatakse teadusuuringute kava rakendamiseks konkreetsel aastal vajalike projektikonkursside ulatust ja eelarvet. 3. Iga-aastases rakenduskavas määratakse kindlaks ühisettevõtte ENIAC kogu tegevuskava konkreetsel aastal, sealhulgas ettenähtud projektikonkursid ning hankekonkursside kaudu rakendamist vajavad meetmed. Tegevdirektor esitab iga-aastase rakenduskava juhatusele koos iga-aastase eelarvekavaga. 4. Iga-aastane eelarvekava: tegevdirektor esitab juhatusele igal aastal iga-aastase eelarvekava esialgse projekti, mis sisaldab kahe järgmise aasta kulutuste prognoosi ja töötajate loetelu. Selle prognoosi raames koostatakse esimese prognoosiaasta tulude ja kulude prognoosid üksikasjalikkusega, mis on vajalik iga liikme sisemiseks eelarvemenetluseks seoses tema rahalise toetusega ühisettevõttele ENIAC. Tegevdirektor esitab juhatusele kogu selleks vajaliku lisateabe.Juhatuse liikmed esitavad tegevdirektorile oma märkused iga-aastase eelarvekava esialgse projekti, eelkõige järgmise aasta tulude ja kulude prognoosi kohta. Tegevdirektor koostab iga-aastase eelarvekava projekti järgmise aasta kohta juhatuse liikmetelt saadud märkusi arvesse võttes ning koostöös tööstus- ja teaduskomiteega. Tegevdirektor esitab iga-aastase eelarvekava juhatusele heakskiitmiseks enne iga aasta 1. septembrit.Ühisettevõtte ENIAC juhatus võtab iga-aastase eelarvekava ja rakenduskava konkreetse aasta kohta vastu eelmise aasta 31. oktoobriks. 5. Iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatakse ühisettevõtte ENIAC saavutusi asjaomasel kalendriaastal, eelkõige mitmeaastase strateegilise kava ning kõnesoleva aasta rakenduskava seisukohalt.Tegevdirektor esitab iga-aastase tegevusaruande koos raamatupidamise aastaaruande ja bilanssidega. 6. Kahe kuu jooksul pärast iga majandusaasta lõppu esitatakse ühisettevõtte esialgne raamatupidamisaruanne komisjonile ja Euroopa Ühenduste kontrollikojale (edaspidi „kontrollikoda”). Kontrollikoda esitab hiljemalt majandusaastale järgneva aasta 15. juuniks oma märkused ühisettevõtte esialgse raamatupidamisaruande kohta. 7. Majandusaasta aruanne saadetakse järgmisel aastal komisjoni peaarvepidajale vastavalt raamfinantsmääruses sätestatud tähtaegadele, et komisjoni peaarvepidaja saaks lisada selle andmed EÜ raamatupidamise aastaaruandesse. Ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne tuleb koostada vastavalt EÜ raamatupidamiseeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja. Artikkel 14 – Uurimis- ja arendustegevuse rakendamine 1. Ühisettevõte ENIAC toetab uurimis- ja arendustegevust projektikonkursside, sõltumatu hindamise ja taotluste valiku kaudu, avaliku sektori vahendite jaotamisega valitud taotlustele ning projektide rahastamise kaudu. 2. Projektide rakendamiseks sõlmib ühisettevõte ENIAC projektides osalejatega toetuslepingud. Kõnealustes toetuslepingutes viidatakse ja tuginetakse vajaduse korral artikli 15 lõike 5 punktis b osutatud vastavatele riiklikele toetuslepingutele. 3. Selleks et hõlbustada projektide rakendamist ja avaliku sektori vahendite eraldamist, sõlmib ühisettevõte ENIAC halduskokkulepped ENIACi liikmesriikide poolt selleks nimetatud riiklike üksustega, kooskõlas ühisettevõtte ENIAC finantsmäärusega. 4. Euroopa Liidu liikmesriigid või assotsieerunud riigid, kes ei ole ühisettevõtte ENIAC liikmed, võivad ühisettevõttega ENIAC samasuguseid kokkuleppeid sõlmida. 5. Ühisettevõte ENIAC kehtestab uurimis- ja arendustegevuse järelevalve ja kontrolli korra, sealhulgas projektide järelevalvet ja tehnilist auditit käsitlevad sätted. ENIACi liikmesriigid ei nõua täiendavaid järelevalve- ja tehnilise auditi aruandeid lisaks neile, mida nõuab ühisettevõte ENIAC. Artikkel 15 – Projektide rahastamine 1. Projektides osalejate avaliku sektori poolne rahastamine koosneb ENIACi liikmesriikide riiklikust rahalisest toetusest ja/või ühisettevõtte ENIAC rahalisest toetusest. Kõnealuse algatuse alusel antav igasugune avaliku sektori toetus ei piira vajaduse korral riigiabi materiaalseid ja menetluseeskirju. 2. Igas ühisettevõtte ENIAC algatatud ja avaldatud projektikonkursis näidatakse ära konkursi kogueelarve. Kõnealuses eelarves näidatakse iga ENIACi liikmesriigi poolt riigi tasandil panustatav summa ning ühisettevõtte ENIAC rahalise toetuse summa. Konkursikutsetes esitatakse hindamiskriteeriumid, lähtudes konkursi eesmärkidest. 3. Ühisettevõtte ENIAC rahaline toetus iga konkursi eelarvele on 55% ENIACi liikmesriikide panustatud kogusummast, välja arvatud juhul, kui ametivõimude nõukogu otsustab ühenduse esindaja ettepanekul teisiti. 4. Konkursikutsed, taotluste hindamine ja valik 153. Ühisettevõtte ENIAC algatatud projektikonkursid on avatud ENIACi liikmesriikides ning Euroopa Liidu teistes liikmesriikides või assotsieerunud riikides asutatud osalejatele. 154. Konkursikutsete vastuseks esitatud projektitaotluste konsortsiumidesse peab kuuluma vähemalt kolm mitteseotud ettevõtet,[24] mis on asutatud vähemalt kolmes ENIACi liikmesriigis. 155. Hindamis- ja valikuprotsessiga tagatakse, et ühisettevõtte ENIAC avaliku sektori vahendite jaotamisel järgitakse kompetentsuse ja konkurentsi põhimõtteid[25]. 156. Pärast taotluste hindamist koostab ametivõimude nõukogu taotluste pingerea, lähtudes selgetest hindamiskriteeriumidest ja taotluste kogupanusest konkursi eesmärgi saavutamisse. 157. Ametivõimude nõukogu otsustab taotluste valiku ning avaliku sektori vahendite jaotamise valitud taotluste vahel olemasoleva eelarve piires, võttes arvesse riiklikke abikõlblikkuskriteeriumeid. Otsus on ENIACi liikmesriikide suhtes siduv ning täiendavat hindamis- ega valikuprotsessi ei toimu. 5. Projektide rahastamine 158. Ühisettevõtte ENIAC rahaline toetus projektides osalejatele antakse protsentuaalse osana projekti rakendamisel tekkinud kogukuludest[26]. Kõnesoleva protsentuaalse osa määrab igal aastal kindlaks ametivõimude nõukogu ning see on kuni 16,7%. See protsentuaalne osa on iga projektikonkursi puhul kõikide projektides osalejate jaoks võrdne. 159. ENIACi liikmesriigid kehtestavad kooskõlas riiklike eeskirjadega projektis osalejatega toetuslepingud, eelkõige abikõlblikkuskriteeriumide ning muude vajalike õiguslike ja finantsnõuete osas. Kui võimalik, makstakse riiklikud rahalised toetused ENIACi liikmesriikidelt projektides osalejatele otse välja kooskõlas riiklike toetuslepingutega. ENIACi liikmesriigid teevad suuri jõupingutusi, et ajaliselt ühitada toetuslepingute kehtestamine ja maksta riiklikud toetused välja õigeaegselt. Artikkel 16 – Teenus- ja tarnelepingud Ühisettevõte ENIAC kehtestab ühisettevõtte ENIAC tegevuseks vajalike, sõlmitud teenus- ja tarnelepingute rakendamise, järelevalve ja kontrolli korra ja mehhanismid. Artikkel 17 – Töötajad 1. Töötajate koosseis määratakse kindlaks iga-aastases eelarvekavas sätestatud ametikohtade loeteluga. 2. Ühisettevõtte ENIAC personal koosneb ajutistest ja lepingulistest töötajatest ning nendega sõlmitakse tähtajalised lepingud, mida on võimalik pikendada ühe korra nii, et lepingu kogukestus ei ületaks seitset aastat. 3. Kõik personalikulud kannab ühisettevõte ENIAC. 4. Ühisettevõtte ENIAC igal liikmel ja asukohariigil on õigus teha tegevdirektorile ettepanek töötajate lähetamiseks ühisettevõtte ENIAC sekretariaati. Artikkel 18 – Vastutus, kindlustus 1. Ühisettevõtte ENIAC lepingulist vastutust reguleeritakse asjaomaste lepingusätetega ning asjaomaste kokkulepete ja lepingute suhtes kohaldatavate õigusaktidega. 2. Lepinguvälise vastutuse korral heastab ühisettevõte ENIAC kõik oma töötajate poolt ülesannete täitmisel tekitatud kahjud vastavalt liikmesriikide õigusaktide ühistele üldpõhimõtetele. 3. Kõiki ühisettevõtte ENIAC makseid seoses lõigetes 1 ja 2 osutatud vastutusega ning nendega kaasnevaid kulusid ja väljaminekuid käsitatakse ühisettevõtte ENIAC kuludena ning need kaetakse ühisettevõtte ENIAC rahalistest vahenditest. 4. Ühisettevõte ENIAC kannab ainuvastutust kõikide oma kohustuste täitmise eest. 5. Ühisettevõte ENIAC ei vastuta oma liikmete rahaliste kohustuste täitmise eest. Ta ei vastuta ühegi ENIACi liikmesriigi eest, kes ei täida oma kohustusi, mis tulenevad ühisettevõtte ENIAC poolt algatatud projektikonkurssidest. 6. Liikmed ei vastuta ühisettevõtte ENIAC ühegi rahalise kohustuse eest. Liikmete rahaline vastutus ühisettevõtte ENIAC suhtes on sisemine vastutus ning piirdub liikmete toetusega ressurssidesse vastavalt artikli 10 lõikele 2. 7. Ühisettevõtte ENIAC rahaline vastutus võlgnevuste eest piirdub liikmete poolt vastavalt artikli 10 lõikele 2 jooksvate kulude katmiseks makstud toetustega. 8. Ühisettevõte ENIAC sõlmib asjakohase kindlustuslepingu ja hoiab seda jõus. Artikkel 19 – Huvide konflikt Ühisettevõte ENIAC väldib oma tegevuses mis tahes huvide konflikte. Artikkel 20 – Finantshuvide kaitse 1. Ühisettevõte ENIAC teeb ühisettevõtte ENIAC avaliku sektori vahendite saajate seas kohapealseid kontrolle ja finantsauditeid. Kontrolli ja auditeid viib läbi ühisettevõte ENIAC ise või tema nimel ENIACi liikmesriigid. 2. Komisjon ja Euroopa Kontrollikoda võivad vajadusel teha ühisettevõtte ENIAC rahaliste vahendite kasutajate ning nende rahaliste vahendite eraldamise eest vastutavate isikute juures kontrollitoiminguid. Selleks tagab ühisettevõte ENIAC, et tema lepingute ja toetuslepingutega oleks ette nähtud komisjoni ja kontrollikoja õigus teha asjakohast kontrolli ning kõrvalekallete avastamise korral rakendada hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi. 3. Komisjoni otsusega 1999/352 (EÜ, ESTÜ, Euratom) asutatud Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on ühisettevõtte ja selle personali suhtes samad volitused kui komisjoni talituste suhtes. Viivitamata pärast asutamist liitub ühisettevõte Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta. Juhatus kiidab liitumise heaks ja võtab vastu OLAFi sisejuurdluste hõlbustamiseks vajalikud sätted. Artikkel 21 – Tegevuse lõpetamine 1. Ühisettevõtte ENIAC tegevus lõpetatakse artikli 1 lõikes 3 sätestatud perioodi lõppedes. 2. Lõpetamismenetlus algab automaatselt, kui komisjon lõpetab oma liikmestaatuse ühisettevõttes ENIAC. 3. Ühisettevõtte ENIAC likvideerimismenetluseks määrab juhatus ühe või mitu likvideerijat, kes järgivad juhatuse otsuseid. 4. Kui ühisettevõtte ENIAC tegevus lõpetatakse, tagastab ta asukohariigile asukohariigi poolt talle artiklis 24 osutatud asukohalepingu kohase toetusena antud kogu materiaalse vara. 5. Kui kogu materiaalse vara küsimus on vastavalt lõikele 4 lahendatud, kasutatakse kõiki muid varasid ühisettevõtte ENIAC kohustuste ja selle tegevuse lõpetamise kulude katmiseks. Mis tahes ülejääk või puudujääk jagatakse või tasutakse proportsionaalselt nende liikmete vahel või nende poolt, kes on tegevuse lõpetamise ajal veel olemas, arvestades nende poolt ühisettevõttele ENIAC antud tegeliku toetuse osatähtsust. 6. Ülejäänud varad jagatakse proportsionaalselt nende liikmete vahel, kes on tegevuse lõpetamise ajal veel olemas, arvestades nende poolt ühisettevõttele ENIAC antud tegeliku toetuse osatähtsust. 7. Ühisettevõtte ENIAC sõlmitud toetuslepingute ning teenus- ja tarnelepingute asjakohase haldamise tagamiseks kehtestatakse ajutine menetlus, mis kestab ühisettevõtte ENIAC tegutsemisajast kauem. Artikkel 22 – Põhikirja muutmine 1. Ühisettevõtte ENIAC põhikiri jõustub pärast seda, kui asutajaliikmed on selle juhatuse esimesel koosolekul heaks kiitnud. 2. Ühisettevõtte ENIAC iga liige võib esitada juhatusele kõnealuse põhikirja muudatusettepaneku eelnõu. 3. Põhikirja muudatusettepanekud kiidab heaks juhatus vastavalt artiklile 6 ja need esitatakse komisjonile otsuse tegemiseks. 4. Olenemata lõike 3 sätetest loetakse artikli 1 lõike 3, artikli 4 lõike 3, artikli 10 lõike 4 punkti b ja artikli 10 lõike 5 punkti a muudatusettepanekuid olulisteks osadeks ning eeldavad käesoleva määruse läbivaatamist. 5. Ühisettevõtte ENIAC juhatusele tuleb AENEASe põhikirja muudatusettepanekutest teatada vähemalt nelikümmend viis päeva enne nende vastuvõtmist. Artikkel 23 – Intellektuaalomandiga seotud tegevuspõhimõtted 1. Käesolevas artiklis sätestatud intellektuaalomandialaste tegevuspõhimõtete eesmärk on edendada teadmiste loomist ja kasutamist, saavutada õiguste õiglane jaotus, premeerida innovatiivsust ning saavutada era- ja avalik-õiguslike üksuste laialdane osalemine projektides. 2. Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid: 160. teave – kõik joonised, spetsifikatsioonid, fotod, näidised, mudelid, protsessid, menetlused, juhised, tarkvara, aruanded, kirjutised ning muu tehniline ja/või äriteave, oskusteave, andmed või kõik dokumendid, sealhulgas suuline teave, mille suhtes ei kehti intellektuaalomandi õigused; 161. intellektuaalomandi õigused – kõik intellektuaalomandi õigused, sealhulgas patendid, kasulikud mudelid ja kasuliku mudeli tunnistused, tööstusdisainiõigused, autoriõigused, ärisaladused, andmebaasiõigused, pooljuhtoodete mikrolülituse topograafia õigused ning nende kõikide registreerimised, taotlused, jaotused, jätkamised, läbivaatamised, uuendamised või taasväljaandmised, välja arvatud kaubamärgid ja kaubanimed; 162. taustteave – teave, mille omand või kontroll kuulub vastava projektilepingu jõustumiskuupäeval projektis osalejale või mille omandi või kontrolli saab projektis osaleja projekti raamest väljajääva tegevuse tulemusena; 163. olemasolevad intellektuaalomandi õigused – intellektuaalomandi õigused, mis on vastava projekti konsortsiumilepingu jõustumiskuupäeval projektis osaleja omandis või kontrolli all või mille üle projektis osaleja saavutab omandi või kontrolli projekti raamest väljajääva tegevuse tulemusena vastava projektilepingu kehtivusaja jooksul; 164. taust – taustteave ja olemasolevad intellektuaalomandi õigused; 165. uus teave – asjaomase projekti raames vastava projektilepingu alusel sooritatud tegevuse tulemusena saadud teave; 166. uued intellektuaalomandi õigused – asjaomase projekti raames vastava projektilepingu alusel sooritatud tegevuse tulemusena saadud intellektuaalomandi õigused; 167. uued teadmised – uus teave ja uued intellektuaalomandi õigused; 168. kasutusõigus – tausta ja uute teadmiste lihtlitsentsid ja kasutajaõigused, mille hulka ei kuulu all-litsentsimise õigus, kui projektilepingus ei ole kokku lepitud teisiti; 169. vajalik – tehniliselt hädavajalik projekti rakendamiseks ja/või uute teadmiste kasutamise suhtes; ning intellektuaalomandi õiguste korral tähendab see seda, et kasutusõiguste mitteandmise korral rikutakse intellektuaalomandi õigusi; 170. kasutamine – toote või protsessi väljatöötamine, loomine ja turustamine või teenuse loomine ja osutamine, mida võib täpsemalt määratleda kohaldatavas projektilepingus; 171. levitamine – uute teadmiste avalikustamine asjakohaste vahendite abil, välja arvatud uute teadmiste kaitsmisega seotud formaalsustest tulenev avaldamine; see hõlmab uute teadmiste avaldamist mis tahes teabekanalites; 172. projektileping – projektis osalejate vaheline leping, milles sätestatakse nende vahel konkreetse projekti suhtes kohaldatavad tingimused, näiteks projekti konsortsiumileping, mis ilma piiranguteta hõlmab käesoleva artikli kohaseid kasutusõigusi; 173. üleandmistingimused – finantstingimused, mille väärtus on õiglastest ja mõistlikest tingimustest madalam, tavaliselt kasutusõiguste andmise kulud. 3. Ilma et see piiraks ühenduse konkurentsieeskirju, kehtivad projektide intellektuaalomandikokkulepete suhtes alljärgnevad põhimõtted. 3.1. Omand 3.1.1. Ühisettevõtte ENIAC ressurssidega loodud või talle tema rakendamiseks üle antud materiaalne ja immateriaalne vara kuulub ühisettevõttele ENIAC, kui ei ole ette nähtud teisiti. 3.1.2. Olenemata eelnevatest sätetest ei jää projektides loodud teave ega intellektuaalomandi õigused ühisettevõttele ENIAC. 3.1.3. Iga projektis osaleja jääb oma tausta omanikuks. Osalejad võivad kirjalikus projektilepingus määratleda ühisettevõtte ENIAC projektiks vajaliku tausta ning vajaduse korral osa taustast välja jätta. 3.1.4. Projektide raames tehtud tööst tulenenud teadmised kuuluvad neid teadmisi loonud tööd teostavale osalejale või teostavatele osalejatele vastavalt toetuslepingus ja projektilepingus kokkulepitule ning käesolevas artiklis sätestatud põhimõtetele. 3.2. Kasutusõigused 3.2.1. Samas projektis osalejad sõlmivad omavahel projektilepingu, millega muu hulgas reguleeritakse käesoleva artikli kohaselt antavaid kasutusõigusi. Projektis osalejad võivad määratleda tausta, mida on vaja projekti teostamiseks, ning vajaduse korral osa sellest välja jätta. 3.2.2. Tausta kasutusõigused antakse teistele samas projektis osalejatele, kui kõnealune taust on teistele osalejatele vajalik nende projektitöö teostamiseks, tingimusel et omanikul on õigus kõnealuseid õigusi anda. Kasutusõigused antakse asjaomaste projektis osalejate poolt kokkulepitud üleandmistingimustel, juhul kui projektilepingu kõik osalejad ei ole kokku leppinud teisiti. 3.2.3. Uute teadmiste kasutusõigused antakse teistele samas projektis osalejatele, kui nad vajavad neid uusi teadmisi oma projektitöö teostamiseks. Nimetatud kasutusõigused antakse kasutustasuta, ainukasutusõiguseta ja üleandmisõiguseta. 3.2.4. Samas projektis osalejad saavad tausta kasutusõigused, kui see on vajalik nende enda uute teadmiste kasutamiseks kõnealuses projektis, tingimusel et tausta omanikul on õigus neid kasutusõigusi anda. Kõnealused kasutusõigused antakse ainuõiguseta ning õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. 3.2.5. Samas projektis osalejatel on uute teadmiste kasutusõigus, kui see on nende enda tarbeks vajalik. Kõnesolevad kasutusõigused antakse üleandmisõiguseta ja ainuõiguseta kas ilma kasutustasuta või õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. 3.2.6. Kui kõik omanikud sellega nõustuvad, antakse kokkulepitavatel õiglastel ja mõistlikel tingimustel uute teadmiste kasutusõigus kolmandale isikule edasiste teadusuuringute tegemiseks. 3.3. Kaitse, kasutamine ja levitamine 3.3.1. Kui uusi teadmisi on võimalik tulutoovalt kasutada, i) tagab nende omanik teadmiste asjakohase ja tõhusa kaitse, võttes arvesse enda ja teiste projektis osalejate õigustatud huve, eelkõige ärihuve, ning ii) kasutab neid või tagab nende kasutamise. 3.3.2. Iga osaleja tagab, et talle kuuluvaid uusi teadmisi levitatakse põhjendamatu viivituseta. 3.3.3. Levitamistegevus peab olema kooskõlas intellektuaalomandi õiguste kaitse, konfidentsiaalsuskohustuste ja uute teadmiste omanike õigustatud huvidega. 3.3.4. Teiste samas projektis osalejate uute teadmiste, tausta või konfidentsiaalse teabe või teiste osalejate uute teadmiste, tausta või konfidentsiaalse teabega seotud muude andmete või teabe levitamisest tuleb kõnealustele teistele osalejatele ette teatada. Iga kõnealune osaleja võib 45 päeva jooksul pärast sellise teate saamist esitada vastuväite, kui levitamine kahjustaks tema õigustatud huve seoses tema uute teadmiste või taustaga. Sellisel juhul võib levitamine toimuda ainult juhul, kui tarvitusele võetakse vajalikud meetmed nende õigustatud huvide kaitseks. 3.3.5. Kõik uute teadmistega seotud osaleja poolt või tema nimel esitatud trükised, patenditaotlused või mis tahes muu uute teadmistega seotud levitamine peab sisaldama märkust selle kohta, et asjaomased uued teadmised on loodud ühisettevõtte ENIAC rahalise toetuse abil. Levitamistegevus peab olema kooskõlas intellektuaalomandi õiguste kaitse, konfidentsiaalsuskohustuste ja uute teadmiste omanike õigustatud huvidega. 3.4. Õiguste üleminek 3.4.1. Kui osaleja annab uute teadmiste omandi üle, annab ta saajale üle kohustused, mis tal nimetatud uute teadmistega seoses on, sealhulgas kohustuse anda need kohustused üle igale järgmisele õiguste omanikule. Kõnealused kohustused hõlmavad kasutusõiguste andmise ning levitamise ja kasutamisega seotud kohustusi. 3.4.2. Juhul kui projektis osaleja on kohustatud kasutusõiguse tagamiseks andma oma kohustused edasi, teatab ta kavandatud üleandmisest konfidentsiaalsuskohustusi järgides teistele osalejatele vähemalt 45 päeva ette,[27] ning edastab piisava teabe teadmiste uue omaniku kohta, et võimalda teistel osalistel oma kasutusõigusi kasutada. Pärast teatamist võib iga osaleja 30 päeva jooksul või kirjalikult kokku lepitud muu tähtaja jooksul esitada vastuväite omandi kavandatud üleandmisele, kui see kahjustaks tema kasutusõigusi. Kui üks osalejatest tõendab, et tema kasutusõigusi kahjustatakse, ei toimu kavandatav üleandmine enne, kui asjakohased osalejad on omavahel kokkuleppele jõudnud. Artikkel 24 – Leping asukohariigiga Ühisettevõtte ENIAC ja tema asukohariigi vahel sõlmitakse asukohaleping. Artikkel 25 – Kohaldatav õigus Käesoleva põhikirja või ühenduse õigusaktidega reguleerimata küsimuses kohaldatakse ühisettevõtte ENIAC asukohariigi õigust. FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU NIMETUS: Nõukogu määrus, millega luuakse ühisettevõte ENIAC. 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seotud meetmed: Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus: seitsmes raamprogramm 3. EELARVEREAD 3.1. Eelarveread, sh järgmised rubriigid: 09 04 01 30 – Ühise tehnoloogiaalgatuse ENIAC uurimis- ja arendustegevus 09 04 01 40 – Ühise tehnoloogiaalgatuse ENIAC toetuskulud 3.2. Meetme ja finantsmõju kestus: Ühisettevõte ENIAC luuakse nõukogu määrusega eeldatavasti 2007. aasta sügisel esialgu kuni 31. detsembrini 2017. 3.3. Eelarve tunnusjooned: Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finants-perspektiivi rubriik | 09.040130 | Mitte-kohustuslik | Liigendatud | JAH | JAH | JAH | Nr [1A] | 09.040140 | Mitte-kohustuslik | Liigendamata | JAH | JAH | JAH | Nr [1A] | 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST 4.1. Rahalised vahendid 4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kulu liik | Jao nr | Aasta 2007 | Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 jj | Kokku | Tegevuskulud[28] | Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | 0 | 41,5 | 55 | 68,5 | 85 | 190 | 440 | Maksete assigneeringud[29] | b | 0 | 13,85 | 32,2 | 55 | 73,65 | 265,3 | 440 | Võrdlussummas[30] sisalduvad halduskulud[31] | Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0 | 1,5 | 2 | 1,5 | 2 | 3 | 10 | VÕRDLUSSUMMA KOKKU[32] | Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 0 | 43 | 57 | 70 | 87 | 193 | 450 | Maksete assigneeringud | b+c | 0 | 15,35 | 34,2 | 56,5 | 75,65 | 268,3 | 450 | Võrdlussummast[33] välja jäävad halduskulud | Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0,088 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 2,106 | 3,598 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | 0,005 | 0,017 | 0,017 | 0,037 | 0,037 | 0,222 | 0,335 | Meetme soovituslik finantskulu kokku … Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) kokku | a+c+d+e | 0,093 | 43,368 | 57,368 | 70,388 | 87,388 | 195,328 | 453,933 | Maksete assigneeringud (sh personalikulud) kokku | b+c+d+e | 0,093 | 15,718 | 34,568 | 56,888 | 76,038 | 270,628 | 453,933 | Kaasfinantseerimise andmed AENEAS (tööstuslikke ja teisi teadus- ja arendustegevusega tegelevaid ettevõtjaid esindav ühing) toetab ühisettevõtte tegevuskulusid[34] (teadus- ja arendustegevusega mitteseotud kulusid) kuni 20 miljoni euroga või 1% teadus- ja arendustegevuse üldkuludest, olenevalt sellest, kumb arv on suurem, kuid mitte rohkem kui 30 miljoni euro ulatuses. Järgmises tabelis on üldkulude suuruseks võetud 3 miljardit eurot. Ühendus toetab tegevuskulusid kuni 10 miljoni euro ulatuses (vt punkti 8.2.4). miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kaasrahastav asutus | Aasta 2007 | Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 jj | Kokku | AENEAS | f | 0,2 | 2 | 3 | 4,5 | 5 | 15,3 | 30 | Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) kokku | a+c+d+e+f | 0,93 | 45,368 | 60,368 | 74,888 | 92,388 | 210,628 | 483,933 | Lisaks eraldavad ühisettevõttes osalevad riigid riiklikul tasandil igal aastal rahalisi vahendeid, mis kulutatakse ühisettevõtte algatatud teadus- ja arendusprojektide elluviimiseks; need täiendavad vahendid on hinnanguliselt 1,8 korda suuremad punktis 4.1.1 nimetatud tegevuskuludest, st ühisettevõtte tegevuse jooksul vähemalt 792 miljonit eurot. Uurimis- ja arendusprojektides osalevad organisatsioonid, mis valitakse ühisettevõtte algatatud konkursikutsete kaudu, toetavad neid projekte mitterahaliselt; mitterahalise toetuse väärtust hinnatakse ja eeldatakse, et selle väärtus ulatub umbes 1232 miljoni euroni. 4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga x Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. 4.1.3. Finantsmõju tuludele x Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele. 4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutised töötajad ja koosseisuvälised töötajad), vt täpsemalt punktist 8.2.1. Aastane vajadus | Aasta 2007 | Aasta 2008 | Aasta 2009 | Aasta 2010 | Aasta 2011 | Aasta 2012 jj (keskmine) | Personal kokku | 0,75 | 13 | 17 | 24 | 24 | 19,5 | 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID 5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus Ühisettevõtte ENIAC asutamine avaliku ja erasektori partnerlusena ning ühenduse toetuse eraldamine selle vahendite jaoks. 5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoime Ühisettevõte ENIAC juhib integreeritud uurimis- ja arendusprogrammi elluviimist, et saavutada olulisi tehnoloogilisi ja tööstuslikke eesmärke. Lisandväärtus on oluline, kuna: - sellega luuakse uus õiguslik raamistik, mille raames võib liita ühenduse ja liikmesriikide rahalised vahendid, et koos erasektoriga kaasrahastada teadus- ja arendusprojekte; see on oluline institutsionaalne uuendus, kuna praeguses olukorras on selline kaasrahastamine võimatu; - sellega reguleeritakse liikmesriikide ja ühenduse eelarveid vastavalt ühistele teadus- ja arendustegevuse eesmärkidele ning tehakse nendest eelarvetest assigneeringuid ühiste üleeuroopaliste menetluste kohaselt; see on oluline samm Euroopa teadusruumi suunas; - kavandatav lahendus suurendab oluliselt Euroopa uurimis- ja arendustegevuse tõhusust võrreldes olemasoleva valitsustevahelise protsessiga projektide rahastamiseks eri riikide allikatest (nt Eureka) ning raamprogrammist; - lisaks loob see stiimulid avalikule ja erasektorile nende uurimis- ja arendustegevusse suunatud investeeringute suurendamiseks, liikudes seega Barcelona eesmärgi suunas, mille kohaselt peaksid investeeringud teadus- ja arendustegevusse moodustama 3% Euroopa SKTst. Selleks ettenähtud ühenduse tegevuskulud moodustavad väikese osa seitsmenda raamprogrammi eelarve kogusummast (450:50521 = 0,89%) ja selles sisalduva info- ja arvutitehnoloogia valdkonna eelarvest (4,6%). 5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames Ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamine selles valdkonnas on juba ette nähtud teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse seitsmendas raamprogrammis ja selle eriprogrammis „Koostöö”. Lisaks on konkurentsinõukogu korduvalt tunnistanud ühise tehnoloogiaalgatuse kontseptsiooni potentsiaali [35] ning on hiljuti kutsunud komisjoni üles esitama ettepanekuid selliste ühiste tehnoloogiaalgatuste loomiseks, mis on saavutanud sobiva valmisoleku. [36] Selle tegevuseesmärgiga seotud poliitilised eesmärgid on järgmised: 174. Luua õiguslik alus, mis võimaldab esmakordselt liita ühtsesse raamistikku liikmesriikide, ELi ja erasektori investeeringud. 175. Toetada uurimis- ja arendustegevusse suunatud investeeringuid Euroopas, luues liikmesriikide ja ettevõtjate jaoks stiimulid oma uurimis- ja arenduskulutuste suurendamiseks. See on üks komisjoni 2006. aasta poliitilise strateegia[37] põhiaspekte ja vastab 3% tegevuskavadele ning nendega seotud Euroopa Ülemkogu ja konkurentsinõukogu otsustele.[38] Ühise tehnoloogiaalgatuse raames seatud tehnoloogiliste ja majanduslike eesmärkide saavutamine aitab suurendada Euroopa majanduse konkurentsivõimet ning toob suurt majanduslikku ja sotsiaalset kasu. Need eesmärgid on seetõttu täielikult kooskõl