ET Euroopa Liidu Teataja C 286/3

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 286/03

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„LAMMEFJORDSKARTOFLER”

EÜ nr: DK-PGI-0005-0952-16.02.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus

„Lammefjordskartofler”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Taani

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Lammefjordi kartulitel on eripärane koor, mis on õhuke ning palju siledam ja läikivam kui mujal kasvatatud kartulitel. Tänu õhukesele koorele erinevad Lammefjordi kartulid muudest säilituskartulitest selle poolest, et neid võib süüa koos koorega. Õhuke koor tähendab ka seda, et nende viljaliha jääb heledaks ka säilitamise ajal, samas kui muud tüüpi mullastikus kasvatatud säilituskartulite koor järk-järgult tumeneb ja nende viljaliha muutub kollakamaks. Koore eripära tuleneb Lammefjordi erilisest mullastikust, tänu millele koor ei saa kasvamise ega saagi koristamise ajal vigastada.

Lammefjordi kartulid koristatakse täisküpsetena, need ei ole nn „varajased kartulid”. Kartulitel lastakse maa sees täielikult valmida, mis tähendab, et need koristatakse alles umbes septembri alguses.

Lammefjordi kartulid pestakse.

Lammefjordi kartulid sobivad keetmiseks kogu saagikoristusperioodi jooksul.

Lammefjordi kartulid peavad vastama I klassi säilituskartulite kvaliteedistandarditele (16. mai 2011. aasta määruse nr 450 kartulite tootmise kohta jne 13. lisa) või ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni säilituskartuleid käsitlevas standardis FFV-52 sätestatud nõuetele.

Lammefjordi kartuli koorepinnast võib kuni 5 % olla kaetud hariliku kärna, süvikkärna, võrkja kärna või mustkärnaga. Lammefjordi kartulite partiist võib selliseid kahjustatud mugulaid olla kuni 8 % (massiprotsendina).

Ühes pakendis olevate kartulite ümbermõõt võib varieeruda kuni 15 mm. Nii tagatakse tarbijatele ühesuuruste kartulite pakkumine.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kasvatamine

Kaitstud geograafilise tähisega „Lammefjordskartofler” kartulit tuleb kasvatada kooskõlas standardiga Global GAP (Global Partnership for Good Agricultural Practices). Lammefjordi kartulite kasvatamisel ei ole lubatud kasutada vedelsõnnikut.

Lammefjordi kartuleid ei koristata enne septembri algust, et nad saavutaksid piisava küpsuse ja oleksid tänu sellele säilitamiseks kõlblikud. Võimaluse korral üritatakse koristamine langeva temperatuuri tõttu viia lõpule oktoobri keskpaigaks.

Säilitamine

Lammefjordi kartuleid säilitatakse väikestes puukastides, mitte lahtiselt ega kuhjas. Mugulate säilitamiseks sobiv temperatuur on kuni 5 °C ja enne pakendamist tuleb temperatuuri tõsta, et nende vigastamise oht oleks võimalikult väike.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Sorteerimine

Lammefjordi kartulite sorteerimine nõuab hariliku kärna, süvikkärna, võrkja kärna ja mustkärna esinemise ohu tõttu erilist asjatundlikkust ja tähelepanu ning seetõttu sorteeritakse need Lammefjordi registreeritud pakendamiskeskustes.

Lammefjordi kartuleid pakendavad ettevõtted peavad järgima standardit Global GAP.

Lõpptarbijale müüakse Lammefjordi kartuleid 1–15 kg pakendites.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Sõltumata sellest, kas tegemist on kinnispakendi või lahtise pakendiga, tuleb kõikidele pakenditele märkida järgmine teave:

a) identifitseerimisandmed: „Lammefjordskartofler”, pakendamiskeskuse nimi ja aadress;

b) Lammefjordens Grøntsagslaug'i ehk Lammefjordi köögiviljakasvatajate ühenduse logo:

c) märge selle kohta, et tegemist on säilituskartuliga;

d) suurus vastavalt tootespetsifikaadile;

e) sort.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Lammefjordi piirkond koosneb järgmisest neljast tammiga merest eraldatud fjordipiirkonnast Odsherred'is Sjællandi's:

— Tammiga merest eraldatud Lammefjordi ala, mida piiravad Ringkanal ja Audebo tamm;

— Svinninge Vejle, mis piirneb lõunas, läänes ja põhjas Ringkanaliga ning idas Svinninge-Hørve raudteega;

— Sidinge Fjord, mida piiravad Sidinge tamm ja pinnaveekanal;

— Klintsø, mida piiravad äravoolukanalid.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Toodet kasvatatakse Lammefjordis tammiga merest eraldatud, aleuriidikihiga merepõhjal. Lammefjordi piirkonnas alustati kõige esimesena Sidinge Fjordi kuivendamist (1841). Järgmisena kuivendati Svinninge Vejle ning 1873. aastal algas kõige suurema piirkonna ehk Lammefjordi kuivendamine. Kõige viimasena kuivendati Klintsø.

Aluspinnase moodustavad savi ja mergel või savi ja alueriiti sisaldav liiv. Selle pinnasekihi peal on mitme meetri paksune alueriidikiht, mis koosneb taimsetest ja loomsetest ainetest. Lammefjord on suures osas kividest peaaegu vaba ja pinnas on looduslikult väga kaltsiumirikas, sest see sisaldab palju vanu rannakarplaste ning austrite karpe.

Lammefjordi kliima sobib väga hästi kartuli kasvatamiseks – talved on pehmed ja suved jahedad ning sademed jaotuvad ühtlaselt kogu aasta lõikes. Odsherredis sajab suhteliselt vähe, kuid niisutusvõimalused on tänu Lammefjordi piirkonna äravoolukanalitele väga head. Tänu sellele saavad kohalikud tootjad selles piirkonnas teataval määral ise reguleerida seda, kui palju kartulid vett saavad. Looduslikud sademed ei ole tavaliselt piisavad, kuid tootjad saavad ise kasvutingimusi optimeerida vastupidiselt riigi muudele piirkondadele, kus liiga suur sademete hulk võib kartulisaaki kahjustada.

5.2. Toote eripära

Lammefjordi piirkonnas kasvatatud kartulid eristuvad selgelt muudes piirkondades kasvatatud kartulitest, sest neile omane hele pind ei tumene ka säilitamise ajal. Nad säilitavad oma värvi, sest pinnases olev liiv on lihvitud ning siledam ja ümaram kui tavalise liivase pinnase puhul, mis tähendab seda, et koristamisel ei teki kartulitesse pragusid. Lammefjordi piirkonna kartuleid saab seetõttu säilitada jahedas ja neid saab käsitleda kogu aasta jooksul ilma, et kartuli pinna värv muutuks. Kui kartuli pinnas on pragusid, muutub see säilitamise ajal tumedamaks.

Lammefjordi kartuleid võib vastupidiselt muudele täisküpsetele säilituskartulitele süüa koorimata.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Lammefjordi kartulid on eriti kvaliteetsed tänu kasvutingimustele endises fjordipõhjas. Tänu pinnase erilistele omadustele käsitletakse kartuleid väga õrnalt, mille tulemusena on nende pind sile. Ümarate liivateradega liivane pinnas tähendab seda, et kartulite pinda ei teki koristamise ajal pragusid ja kartulid säilivad siledapinnalistena. Tänu siledale pinnale ei ole kartulid nii vastuvõtlikud kärnadele nagu need, mida kasvatatakse pinnases, kus kivi- ja liivaosakesed on suuremad, mistõttu võib kartulite pinda tekkida kasvamise ja koristamise ajal pragusid. Lammejfordi kartul sobib seega väga hästi säilitamiseks.

Nimetus „Lammefjordskartoffel” on Taanis üldiselt hästi tuntud. Paljud toidupoed müüvad neid kartuleid pakendites, mille märgistusele on kirjutatud „Lammefjordskartofler”, ning pealinnas ja Jüütimaal transpordivad neid toidupoodidesse suure Lammefjordskartofler'i logoga veoautod, tõstes nii teadlikkust Lammefjordi piirkonnast.

Lammefjordi kartulid on aidanud kaasa sellele, et üldsus seostab Lammefjordi kvaliteetsete köögiviljadega, eriti kartuliga. Entsüklopeedias „Den store danske Encyklopædi” kirjeldatakse Lammefjordi järgmiselt: „Kuivendatud fjordipõhi on eriti viljakas ja seal saab toota teravilja, seemneid ja köögivilju. Lammefjordi tuntakse selle piirkonna porgandite ja kartulite poolest ning kuni 1980. aastani oli see tuntud ka lillesibulate ja spargli poolest”.

Lammefjordi nimetatakse eriti tihti siis, kui Taani ja rahvusvahelistes meediakanalites räägitakse, millist edu naudivad Taani restoranid tänu põhjamaistele koostisainetel põhinevatele menüüdele.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://www.foedevarestyrelsen.dk/SiteCollectionDocuments/Fødevarekvalitet/Varespecifikation%20-%20Lammefjordskartofler%20(2012%2012%2010).pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Vt joonealust märkust 2.