SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Komisjon võttis täna vastu meetmete paketi kapitaliturgude liidu süvendamiseks ja teatise „Kapitaliturgude liidu loomine 2019. aastaks: aeg on tööd kiirendada“. Meetmete pakett sisaldab lisaks käesolevale ettepanekule veel ettepanekut pandikirjade ELi tugiraamistiku kohta, ettepanekut hõlbustada investeerimisfondide piiriülest turustamist, ettepanekut õiguse kohta, mida kohaldatakse nõuete loovutamise kehtivusele kolmandate isikute suhtes, ja teatist väärtpaberitehingute asjaõiguslike tagajärgede suhtes kohaldatava õiguse kohta.

Käesolev algatus on osaliselt seotud komisjoni prioriteediga luua kapitaliturgude liit, mille eesmärk on pakkuda innovatiivsetele ettevõtetele, idufirmadele ja muudele börsil noteerimata ettevõtetele ulatuslikumat juurdepääsu rahastamisele.

Teabe ebaühtlase kättesaadavuse tõttu on sellistel ettevõtetel praegu keeruline rahastamisvõimalusi leida, seda eriti siis, kui idufirma on jõudnud laienemisetappi. Liigne sõltuvus lühiajalistest tagamata pangalaenudest on sageli liialt kulukas nii idufirmade jaoks kui ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) jaoks üldisemalt. Lisaks mõjutas 2008. aasta finantskriis raskelt nii idufirmadele kui ka VKEdele antavate pangalaenude mahtusid, mistõttu oli rahaliste vahendite puudumine idufirmade ebaedu üks olulisi põhjuseid.

Selliste turutõrgete tõttu on ühisrahastamisest arenenud rahvalt tellimise ja alternatiivse rahastamise kindlakujuline vorm. Ühisrahastamise mudelis osalevad tavaliselt projekti omanik, kes teeb ettepaneku projekti rahastada, investorid, kes toetavad esitatud projekti rahastamisega, ning vahendusplatvorm, mis viib pooled kokku, et projekt leiaks rahastamise ja käivituks. Ühisrahastamisplatvorme kasutatakse üha enam, et rahastada väikeste ja tekkimisjärgus ettevõtete mitmesugust tegevust.

Mõned liikmesriigid on juba olukorrale reageerinud ja kehtestanud oma riigi sees ühisrahastamise jaoks eraldi korra. Liikmesriigid lähtuvad oma reguleeriva raamistiku kujundamisel siiski kohaliku turu ja kohalike investorite iseärasustest ja vajadustest ning seega on õigusnormide väljatöötamises ja rakendamises erinevusi selles osas, mis puudutab ühisrahastamisplatvormide tegutsemistingimusi, lubatud tegevusalade ulatust ja tegevuslubadega seotud nõudeid. Kuna regulatiivsed lähenemisviisid on erinevad, ei ole platvormide ärimudelite kasutamine kogu liidu territooriumil eriti lihtne. Kui ELil ei ole ühisrahastamise jaoks asjakohast raamistikku, põhjustab see piiriüleselt tegutsevate platvormide jaoks ebakindlust ja suuri nõuete täitmisega seotud kulusid, ühisrahastamisteenuste osutajatel on keeruline oma tegevust laiendada ning ka piiriülesed rahavood jäävad piiratuks.

Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid vastu määruse (EL) XXX/XXX Euroopa ühisrahastamisteenuse osutajate kohta, et muu hulgas kehtestada proportsionaalsed nõuded ühisrahastamisteenuste osutamiseks ning hõlbustada selliste teenuste piiriülest osutamist, hallates samal ajal tegevusega seotud riske ja tagades läbipaistvuse ja investorite kaitse kõrge taseme. Määrusega (EL) XXX/XXXX [määrus Euroopa ühisrahastamisteenuse osutajate kohta] nähakse ette lubade andmise ja järelevalve ühetaolised, proportsionaalsed ja otsekohalduvad nõuded ning keskne järelevalve teostaja.

Arvestades, et huvide konfliktide vältimiseks ja tulemusliku järelevalve kindlustamiseks tuleb tagada teenuste selge lahusus, ei tohiks isikule, kes on saanud loa osutada ühisrahastamisteenust määruse (EL) XXX/XXXX [määrus Euroopa ühisrahastamisteenuse osutajate kohta] alusel, anda luba direktiivi 2014/65/EL alusel ja vastupidi.

Õiguskindluse huvides ja selleks, et vältida direktiivist 2014/65/EL tulenevate nõuete kohaldamist ühisrahastamisteenuste osutamise suhtes, tuleb selgelt märkida, et direktiivi 2014/65/EL ei kohaldata isikute suhtes, kellele on antud luba tegutseda määruses (EL) XXX/XXX määratletud ühisrahastamisteenuse osutajana.

Seda eesmärki silmas pidades vabastatakse ühisrahastamisteenuse osutajad kohustustest, mis tulenevad direktiivist 2014/65/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Ühisrahastamisteenuste osutamist kogu liidus reguleerib määrus (EL) XXXX/XX Euroopa ühisrahastamisteenuse osutamise kohta; käesolev ettepanek täiendab seda määrust.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Käesolev ettepanek on kooskõlas määrusega (EL) XXXX/XX Euroopa ühisrahastamisteenuse osutajate kohta Euroopa Liidus ning täiendab seda määrust, mille eesmärk on laiendada innovatiivsete ettevõtete, idufirmade ja muude börsil noteerimata ettevõtete juurdepääsu rahastamisele kooskõlas komisjoni prioriteediga luua kapitaliturgude liit. Määruse ja seda täiendava ettepanekuga luuakse ühisrahastamisteenuse osutajate jaoks paremaid võimalusi pakkuv õigusraamistik ning püütakse seega aidata idufirmadel ja VKEdel saada juurdepääsu alternatiivsetele kapitali allikatele kooskõlas muude algatustega, millega on püütud hõlbustada selliste ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele (nt Euroopa riskikapitalifondide raamistik).

Ühtlasi on see algatus osa Euroopa Komisjoni finantstehnoloogia tegevuskavast, millega tahetakse parandada arusaamist tehnoloogiast ja luua paremad võimalused, et tehnoloogia abil finantsteenuste sektorit toetada. Finantsteenuste sektor on tegelikult suurim digitehnoloogia kasutaja, kelle näol on tegemist ühiskonna digipöörde ühe olulisema mootoriga. Uued tehnoloogiad muudavad seda, kuidas tarbijad ja ettevõtted teenuseid kasutavad, ning parandavad riskidest arusaamise ja riskide mõõtmise võimekust. Komisjon kavatseb läheneda finantstehnoloogiale suurema innovatiivsusega; selleks toetatakse regulatiivset raamistikku, mis võimaldab nii investorite kui ka ettevõtete jaoks turvalises ja rahaliselt stabiilses keskkonnas võtta kogu ELis kasutusele innovatiivseid finantsteenuseid, -tooteid ja -lahendusi.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus