P8_TA(2015)0195

Finantsinstrumentide ja -lepingute puhul võrdlusalustena kasutatavad indeksid ***I

Euroopa Parlamendi 19. mail 2015. aastal vastuvõetud muudatusettepanek ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus finantsinstrumentide ja -lepingute puhul korraldatud näitajatena kasutatavate indeksite kohta (COM(2013)0641 – C7-0301/2013 – 2013/0314(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 353/22)

[Muudatusettepanek nr 1]

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED (*)

komisjoni ettepanekule

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS

finantsinstrumentide ja -lepingute puhul võrdlusalustena kasutatavate indeksite kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (3),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

(1) Paljude finantsinstrumentide ja -lepingute hinnakujundus sõltub võrdlusaluste täpsusest ja usaldusväärsusest. Selliste intressimäära võrdlusalustega nagu LIBOR ja EURIBOR ning valuutakursi võrdlusalustega manipuleerimise tõsised juhtumid , mis on tekitanud märkimisväärset kahju tarbijatele ja investoritele ning veelgi vähendanud kodanike usaldust finantssektori vastu, samuti energia, nafta ja valuutakursi võrdlusalustega manipuleerimise kohta esitatud väited on näidanud, et võrdlusalused võivad põhjustada huvide konflikte ning neil on kaalutlusõiguslikud ja nõrgad juhtimiskorrad , mis võivad olla manipuleeritavad. Võrdlusalustena kasutatavate indeksite ebatäpsus ja mitteusaldusväärsus või sellekohased kahtlused võivad õõnestada turu usaldust, põhjustada tarbijatele ja investoritele kahju ja moonutada reaalmajandust. Seepärast on vaja tagada võrdlusaluste ja nende kindlaksmääramise täpsus, kindlus ja usaldusväärsus.

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta (4) sisaldab teatavaid nõudeid noteeritud finantsinstrumentide hinnakujunduses kasutatavate võrdlusaluste usaldusväärsusele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta (5) sisaldab teatavaid nõudeid emitentide kasutatavate võrdlusaluste suhtes. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (6) sisaldab teatavaid nõudeid, mida kohaldatakse võrdlusaluste kasutamisele eurofondide poolt. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1227/2011 energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta (7) sisaldab teatavaid sätteid, mis keelavad energia hulgimüügitoodete puhul kasutatavate võrdlusalustega manipuleerimise. Nende õigusaktidega reguleeritakse paraku üksnes konkreetsete võrdlusaluste teatavaid tahke ja neis ei käsitleta kõiki võrdlusaluste korraldamise nõrku külgi.

(3) Võrdlusalused on piiriüleste tehingute hinnakujunduses äärmiselt olulised ning toetavad seega siseturu tõhusat toimimist väga erinevate finantsinstrumentide ja -teenuste vallas. Paljusid finantslepingutes, eelkõige hüpoteegi seadmise lepingutes viitemäärana kasutatavaid võrdlusaluseid korraldatakse ühes liikmesriigis, kuid neid kasutavad teiste liikmesriikide krediidiasutused ja tarbijad. Lisaks maandavad need krediidiasutused sageli oma riske või rahastavad neid finantslepinguid piiriülesel pankadevahelisel turul. Võrdlusaluseid käsitlevad riiklikud õigusaktid on vastu võtnud ainult kaks liikmesriiki, kuid juba võib märgata, et nende võrdlusaluseid reguleerivad asjaomased õigusraamistikud lahknevad sellistes küsimustes nagu reguleerimisala. Lisaks leppis Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon (IOSCO) 2013. aastal kokku võrdlusaluste põhimõtted, kuid kuna kõnealuste põhimõtete rakendamise täpne ulatus ja viisid on paindlikud, võivad liikmesriigid võtta riigi tasandil vastu õigusaktid, mis rakendavad neid põhimõtteid erinevalt.

(3a) Finantssektori võrdlusaluste kasutamine ei piirdu finantsinstrumentide emiteerimise ja koostamisega ning finantslepingute sõlmimisega. Finantstööstus sõltub ka võrdlusalustest, mille eesmärk on mõõta investeerimisfondi tootlust, et teha kindlaks tulem, määrata kindlaks varade jaotus portfellis või arvutada tulemustasud. Indeksite kombinatsiooni raames eri indeksitele väärtuse andmine ja nende väärtuste läbivaatamine finantsinstrumendi või -lepingu väljamakse või väärtuse kindlaksmääramise või investeerimisfondi tootluse mõõtmiseks tähendab ka nende kasutamist, sest erinevalt võrdlusaluste korraldamisest ei hõlma selline tegevus kaalutlusõiguse kasutamist. Sellise finantsinstrumendi hoidmist, mille puhul viidatakse kindlale võrdlusalusele, ei tohiks käsitleda võrdlusaluse kasutamisena.

(4) Sellised erinevad lähenemisviisid killustaksid siseturgu, sest eri liikmesriikides kehtiksid võrdlusaluste korraldajate ja kasutajate suhtes erinevad eeskirjad . Seega saaks ühes liikmesriigis koostatud võrdlusaluste kasutamist takistada teistes liikmesriikides ▌. Liidus finantsinstrumentide ja -lepingute puhul kasutatavate võrdlusaluste täpsust ja usaldusväärsust tagava ühtlustatud raamistiku puudumisel on seetõttu tõenäoline, et erinevused liikmesriikide õigusaktides loovad takistused siseturu sujuvale toimimisele võrdlusaluste korraldamise valdkonnas.

(5) ELi tarbijakaitse eeskirjades ei käsitleta finantslepingutes kasutatavate võrdlusaluste sobivust. Kuna mitmes liikmesriigis on ebasobivate võrdlusaluste kasutamisega seoses tarbijate poolt esitatud kaebusi ja algatatud kohtuvaidlusi, võidakse tarbijakaitsega seotud õigustatud murest ajendatuna võtta riigi tasandil vastu lahknevad meetmed ning see võib siseturgu killustada, sest tarbijakaitse eri tasemetega seonduvad erinevad konkurentsitingimused.

(6) Selleks et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ja parandada selle toimimise tingimusi eelkõige finantsturgudel ning tagada tarbijate ja investorite kaitse kõrge tase, on seega asjakohane kehtestada võrdlusaluste õigusraamistik liidu tasandil.

(7) Asjakohane ja vajalik on võtta kõnealused normid vastu määrusena, et tagada kogu liidus selliste sätete ühetaoline kohaldamine, millega otseselt kehtestatakse võrdlusaluste korraldamise, nende jaoks sisendandmete esitamise ja nende kasutamisega seotud isikute kohustused. Kuna võrdlusaluste korraldamise õigusraamistik sisaldab tingimata meetmeid, millega täpsustatakse konkreetseid nõudeid kõikides võrdlusaluste korraldamisele omastes erinevates valdkondades, võivad isegi väikesed lahknevused mõnes sellises valdkonnas kasutatud lähenemisviisides põhjustada märkimisväärseid takistusi võrdlusaluste piiriülesel korraldamisel. Seepärast peaks vahetult, ilma riikliku õigusaktita, kohaldatava määruse kasutamine vähendama riigi tasandil lahknevate meetmete võtmise võimalust, tagama järjepideva lähenemisviisi ja suurema õiguskindluse ning ära hoidma märkimisväärsete takistuste esilekerkimise võrdlusaluste piiriülesel korraldamisel.

(8) Käesoleva määruse reguleerimisala peaks olema piisavalt lai, et luua ennetav õigusraamistik. Võrdlusaluste kindlaksmääramisel kasutatakse kaalutlusõigust ja sellele on olemuslikult iseloomulik teatavat liiki huvide konfliktide esinemine – see tähendab, et nende võrdlusalustega manipuleerimiseks on olemas võimalused ja ajendid. Nimetatud ohutegurid on iseloomulikud kõigile võrdlusalustele ja kõigi nende suhtes tuleks kohaldada nõuetekohaseid juhtimis- ja kontrollinõudeid. Kuid riskimäär erineb ning iga juhtumi puhul kasutatav lähenemisviis peaks vastama konkreetsetele asjaoludele. Kuna võrdlusaluste manipuleeritavus ja tähtsus muutuvad aja jooksul, siis võidakse juhul, kui määruse reguleerimisalasse kaasatakse üksnes tähtsad või manipuleeritavad indeksid, jätta tähelepanuta riskid, mis võivad võrdlusalustega edaspidi kaasneda. Eelkõige võidakse tulevikus laialdaselt kasutada võrdlusaluseid, mida praegu eriti laialdaselt ei kasutata – sel juhul võib isegi väike manipuleerimine nendega avaldada märkimisväärset mõju.

(9) Käesoleva määruse reguleerimisala kindlaksmääramisel peaks olema otsustava tähtsusega see, kuidas võrdlusaluse väljundväärtus määrab kindlaks finantsinstrumendi või -lepingu väärtuse ▌. Seepärast ei tohiks reguleerimisala sõltuda sisendandmete iseloomust. Reguleerimisalasse peaks seega kaasama võrdlusalused, mis arvutatakse majanduslike sisendandmete (nt aktsiahinnad) ja mittemajanduslike arvude või väärtuste (nt ilmanäitajad) põhjal. Raamistik peaks hõlmama kõnealuste riskidega seotud võrdlusaluseid, kuid samuti võtma arvesse kõikjal maailmas korraldatavate võrdlusaluste suurt arvu ning erinevat mõju, mida need näitajad avaldavad finantsstabiilsusele ja reaalmajandusele . Käesolevas määruses tuleks näha ette ka proportsionaalsed meetmed, mida rakendatakse erinevate võrdlusalustega kaasnevate riskide puhul. Käesolev määrus peaks seega hõlmama kõiki võrdlusaluseid, mida kasutatakse reguleeritud kauplemiskohtades noteeritud või kaubeldavate finantsinstrumentide hinna määramiseks. Kõikide käesolevas määruses viidatud päevade puhul tuleks silmas pidada kalendripäevi.

(10) Suur hulk tarbijaid on sõlminud finantslepingud, eelkõige hüpoteegiga tagatud tarbijakrediidilepingud, milles viidatakse samade riskidega seotud võrdlusalustele. Käesolev määrus peaks seepärast hõlmama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/17/EL (8) osutatud indekseid või viitemäärasid.

(11) Indeksit või olemasolevate indeksite kombinatsiooni, millele ei ole lisatud uusi sisendandmeid ja mida kasutatakse fondi või finantstoote tootluse mõõtmiseks, tuleks käsitleda võrdlusaluse kasutamisena.

(12) Kõigil võrdlusaluste korraldajatel võib esineda huvide konflikte, nad võivad kasutada kaalutlusõigust ja nende juhtimis- ja kontrollisüsteemid ei pruugi olla nõuetekohased. Pealegi, kuna korraldajad kontrollivad võrdlusaluste kindlaksmääramist, siis on korraldajatele tegevusloa- ja järelevalvenõude või registreerimisnõude kehtestamine tõhusaim viis võrdlusaluste usaldusväärsuse tagamiseks.

(13) Võrdlusaluste jaoks sisendandmete esitajatel võib esineda huvide konflikte ja nad võivad kasutada kaalutlusõigust ning seega võivad nad olla manipuleerimise allikaks. Võrdlusaluste jaoks sisendandmete esitamine on vabatahtlik. Sisendandmete esitajad võivad lõpetada sisendandmete esitamise, kui algatusega nõutakse neilt oma ärimudeli märkimisväärset muutmist. Kui aga korralikku juhtimis- ja kontrollisüsteemi nõutakse üksustelt, mida juba reguleeritakse ja mis juba kuuluvad järelevalve alla, ei põhjusta see eeldatavasti märkimisväärseid kulusid või ebaproportsionaalselt suurt halduskoormust. Seepärast kehtestatakse järelevalve alla kuuluvatele sisendandmete esitajatele käesoleva määrusega teatavad kohustused.

(14) Korraldaja on füüsiline või juriidiline isik, kellel on teadlik kontroll võrdlusalus korraldamise üle ning kes eelkõige korraldab võrdlusalust, kogub ja analüüsib sisendandmeid, määrab võrdlusaluse kindlaks ning kas avaldab ise võrdlusaluse või tellib selle avaldamise kolmandalt isikult . Juhul kui isik avaldab võrdlusaluse või viitab sellele üksnes oma ajakirjandusliku tegevuse osana, kuid ei oma kontrolli asjaomase võrdlusaluse korraldamise üle, ei tuleks selle isiku suhtes käesoleva määrusega korraldajatele kehtestatud nõudeid siiski kohaldada.

(15) Indeks arvutatakse alusvara väärtuse alusel teatava valemi või muu meetodi abil. Selle valemi koostamisel, arvutuse tegemisel ja sisendandmete kindlaksmääramisel saab kasutada kaalutlusõigust. Kaalutlusõigusest tuleneb manipuleerimisoht ning seepärast peaksid käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluma kõik selle omadusega võrdlusalused. Juhul kui finantsinstrumendi puhul viidatakse üksikule hinnale või väärtusele, näiteks kui optsiooni võrdlushind põhineb ühe väärtpaberi hinnal, siis arvutust siiski ei tehta ning sisendandmed ja kaalutlusõigus puuduvad. Seepärast ei tohiks käesoleva määruse kohaldamisel käsitada üksikul hinnal või väärtusel põhinevat võrdlushinda võrdlusalusena. Kesksete vastaspoolte esitatud võrdlus- või arveldushindu ei tohiks käsitada võrdlusalustena, sest neid kasutatakse arvelduste, võimenduse ja riskijuhtimise kindlaksmääramiseks ja need ei määra seega kindlaks finantsinstrumendi alusel makstavat summat või finantsinstrumendi väärtust.

(16) Käesoleva määruse rakendamisel tuleks täielikult austada Euroopa Keskpanga ja Euroopa Keskpankade Süsteemi riikide keskpankade sõltumatust neile aluslepingutega antud volituste, ülesannete ja kohustuste täitmisel, samuti liikmesriigi või asjaomase kolmanda riigi põhiseaduslike struktuuridega kehtestatud riikide keskpankade sõltumatust.

(17) ▌Võrdlusaluste usaldusväärsuse tagamiseks tuleks võrdlusaluste korraldajatelt nõuda nõuetekohase juhtimiskorra rakendamist, et piirata kõnealuseid huvide konflikte ja tagada kindlustunne võrdlusaluste usaldusväärsuse suhtes. Isegi tõhusa juhtimise korral esineb enamikul korraldajatel huvide konflikte ning võib juhtuda, et nad peavad andma hinnanguid ja tegema otsuseid, mis mõjutavad eri sidusrühmi. Seepärast on tähtis, et korraldajatel oleks juhtimiskorra rakendamise ja tõhususe järelevalve teostamiseks sõltumatu organ, kes tagab tõhusa järelevalve.

(18) Võrdlusalustega manipuleerimine ja nende ebausaldusväärsus võivad kahjustada investoreid ja tarbijaid. Seepärast peaks käesoleva määrusega kehtestama raamistiku, mis reguleerib andmete säilitamist korraldajate ja sisendandmete esitajate poolt ning tagab võrdlusaluse eesmärgi ja sisendandmete läbipaistvuse – see hõlbustab potentsiaalsete nõuete tõhusamat ja õiglasemat lahendamist kooskõlas liikmesriigi või liidu õigusnormidega.

(19) Auditeerimiseks ja käesoleva määruse tõhusaks rakendamiseks on vaja teha järelanalüüs ja -uuringud . Määrusega tuleks seetõttu kehtestada raamistik võrdlusaluste korraldajate poolseks võrdlusaluse arvutamisega seotud asjakohaste dokumentide nõuetekohaseks säilitamiseks piisavalt pika aja jooksul. Võrdlusalusega mõõdetav tegur ja mõõtmiskeskkond muutuvad tõenäoliselt aja jooksul. Seetõttu tuleb võrdlusaluste korraldamise protsessi ja metoodikat korrapäraselt auditeerida või need läbi vaadata, et teha kindlaks puudused ja täiustamisvõimalused. Võrdlusaluste korraldamisel esinevad puudused võivad mõjutada paljusid sidusrühmi ja need sidusrühmad saavad aidata puudusi tuvastada. Seepärast tuleks määrusega kehtestada raamistik, millega luuakse võrdlusaluste korraldajatele esitatud kaebuste sõltumatu lahendamise menetlus, mis võimaldab sidusrühmadel teatada võrdlusaluste korraldajale kaebustest ning tagab, et võrdlusaluste korraldaja hindab objektiivselt iga kaebuse põhjendatust.

(20) Võrdlusaluste korraldamisel tellitakse tähtsad tööülesanded – näiteks võrdlusaluse arvutamine, sisendandmete kogumine ja võrdlusaluse levitamine – sageli allhanke korras. Juhtimiskorra tõhususe huvides tuleb tagada, et selline tööülesannete allhanke korras tellimine ei vabasta võrdlusaluse korraldajat tema kohustustest ja vastutusest ega takista korraldajat tema kohustuste täitmisel ja vastutuse kandmisel või asjaomast pädevat asutust korraldajate üle järelevalve teostamisel.

(21) Võrdlusaluse korraldaja saab sisendandmete keskse vastuvõtjana järjekindlalt hinnata sisendandmete usaldusväärsust ja täpsust. ▌

(22) Korraldaja töötajad võivad tuvastada käesoleva määruse võimaliku rikkumise juhtumid või manipuleerimist või manipuleerimise katset põhjustada võivad võimalikud puudused. Käesoleva määrusega tuleks seega kehtestada raamistik , mis võimaldab töötajatel anda korraldajatele konfidentsiaalselt märku käesoleva määruse võimalikust rikkumisest.

(23) Sisendandmete esitamisel kasutatav kaalutlusõigus annab võimaluse võrdlusalusega manipuleerida. Kui sisendandmeteks on tehingupõhised andmed, on kaalutlusõigus väiksem ja andmetega manipuleerimise võimalus seega väheneb. Seepärast peaksid võrdlusaluste korraldajad kasutama sisendandmetena üldiselt võimaluse korral tegelikke tehinguandmeid, kuid nad võivad kasutada ka muid andmeid, kui tehinguandmed ei ole võrdlusaluse usaldusväärsuse ja täpsuse tagamiseks piisavad.

(24) Võrdlusaluse usaldusväärsus ja täpsus sellega jälgitava majandusteguri mõõtmisel sõltuvad kasutatavast metoodikast ja kasutatavatest sisendandmetest. Seepärast on vaja kehtestada läbipaistev metoodika, mis tagab võrdlusaluse usaldusväärsuse ja täpsuse.

(25) Võrdlusaluse jätkuva täpsuse tagamiseks tuleb vahel metoodikat muuta, kuid iga muudatus avaldab mõju võrdlusaluse kasutajatele ja sidusrühmadele. Seepärast on vaja sätestada võrdlusalusega seoses kasutatava metoodika muutmisel järgitav kord, sealhulgas konsulteerimise vajadus, nii et kasutajad ja sidusrühmad saaksid neid muudatusi arvesse võttes rakendada vajalikke meetmeid või teavitada korraldajat, kui nad on nende muudatuste tõttu mures.

(26) Võrdlusaluste usaldusväärsus ja täpsus sõltuvad sisendandmete esitajate esitatud andmete usaldusväärsusest ja täpsusest. On oluline, et sisendandmete esitajate kohustused seoses sisendandmetega oleksid selgelt sätestatud, neile saaks tugineda ja need oleksid kooskõlas võrdlusaluse korraldaja kontrollimehhanismide ja metoodikaga. Seetõttu peaks võrdlusaluse korraldaja vajaduse ja võimaluse korral ning koostöös oma sisendandmete esitajatega koostama käitumisjuhendi, mis sisaldab neid nõudeid ning sisendandmete esitajate kohustusi seoses sisendandmete esitamisega .

(27) Paljud võrdlusalused määratakse kindlaks valemi abil, mis arvutatakse sisendandmete põhjal, mille esitavad reguleeritud kauplemiskohad, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad või aruandlussüsteemi pakkujad, energiabörsid või heitkoguse ühikute enampakkumisplatvormid. Sellisel juhul tagatakse olemasoleva reguleerimisega ja järelevalvega sisendandmete usaldusväärsus ja läbipaistvus ning kehtestatakse juhtimisnõuded ja -menetlused rikkumistest teatamiseks. Tingimusel et aluseks olevad sisendandmed on tervikuna pärit kauplemiskohtadest, mille suhtes kohaldatakse kauplemisjärgse läbipaistvuse nõudeid (sh kolmanda riigi turult, mida peetakse samaväärseks liidu reguleeritud turuga), tuleks sellised võrdlusalused seepärast vabastada teatavatest käesoleva määruse kohastest kohustustest, eesmärgiga vältida topeltreguleerimist ja kuna nende järelevalve tagab kasutatud sisendandmete usaldusväärsuse.

(28) Sisendandmete esitajatel võib esineda huvide konflikte ja nad võivad kasutada sisendandmete kindlaksmääramisel kaalutlusõigust. Seepärast on vaja, et sisendandmete esitajate tegevuse suhtes kohaldatakse juhul, kui see on võimalik ja vajalik, juhtimiskorda , mis tagab nende konfliktide juhtimise ja selle, et sisendandmed on täpsed, korraldaja nõuetega kooskõlas ja neid saab kontrollida.

(29) Võrdlusaluste eri liikidel ja sektoritel on erinevad omadused ja nõrgad küljed ning nendega on seotud erinevad riskid. Seepärast tuleb täiendavalt täpsustada käesoleva määruse sätteid, mis käsitlevad võrdlusaluste konkreetseid sektoreid ja liike. Börsikaupade võrdlusaluseid kasutatakse laialdaselt ja neil on sektorile iseloomulikud omadused ning seepärast tuleb käesolevas määruses täpsustada nende sätete kohaldamist nende võrdlusaluste suhtes. Lisaks tuleks käesolevas määruses ette näha teatav paindlikkus, mis võimaldaks eri võrdlusaluste sektorite suhtes kohaldatavaid diferentseeritud nõudeid õigeaegselt ajakohastada, pidades silmas rahvusvahelisi arenguid ning võttes eelkõige arvesse Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) tööd.

(29a) Selleks, et lugeda võrdlusalus käesoleva määruse alusel oluliseks, peab see olema olemuselt süsteemne või kasutatav süsteemsel viisil ning manipuleerimise suhtes haavatav, et tagada regulatiivne proportsionaalsus.

(30) Teatavate oluliste võrdlusaluste ebaõigsus võib märkimisväärselt mõjutada finantsstabiilsust, turu korrapärast toimimist või investoreid ning seepärast tuleb selliste oluliste võrdlusaluste usaldusväärsuse ja kindluse tagamiseks kohaldada täiendavaid nõudeid. Seda oluliste võrdlusaluste võimalikku destabiliseerivat mõju võib olla tunda ühes või mitmes liikmesriigis. Riiklikud pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsustavad, millised võrdlusalused loetakse oluliseks.

(30a) Arvestades oluliste võrdlusaluste strateegilist tähtsust siseturu tõrgeteta toimimise jaoks, antakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele õigus võtta vastu võrdlusaluse korraldaja ja vajaduse korral sisendandmete esitajate suhtes otseselt kohaldatavaid otsuseid, juhul kui riiklik pädev asutus ei ole kohaldanud käesolevat määrust või on rikkunud liidu õigust ning järgides Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (9) artiklis 17 sätestatud menetlust.

(31) Olulise võrdlusaluse usaldusväärsust võivad kahjustada sisendandmete esitajad, kes lõpetavad andmete esitamise , sest sellega kahjustataks kõnealuste võrdlusaluste suutlikkust mõõta aluseks olevat turu- või majandusolukorda . Seega tuleb asjaomasele pädevale asutusele anda volitus nõuda järelevalve alla kuuluvatelt üksustelt kohustuslikus korras olulise võrdlusaluse jaoks sisendandmete esitamist , et säilitada kõnealuse võrdlusaluse usaldusväärsus . Sisendandmete kohustuslikus korras esitamine ei pane järelevalve alla kuuluvatele üksustele kohustust sõlmida tehinguid või võtta kohustust tehingute sõlmimiseks.

(31a) Kui võrdlusalus on loetud oluliseks, võib selle korraldaja kasutada võrdlusaluste kasutajate suhtes monopoolset seisundit. Seda silmas pidades peab kõnealuse olulise võrdlusaluse pädevate asutuste kolleegium teostama järelevalvet müügihinna ja korraldaja kulude üle, et takistada turu kuritarvitamist.

(32) Selleks et võrdlusaluste kasutajad saaksid valida sobivad võrdlusalused ja mõistaksid nendega seotud riske, peavad nad teadma, mida võrdlusalusega mõõdetakse ja millised on näitaja nõrgad küljed. Seetõttu peaks võrdlusaluse korraldaja avaldama neid asjaolusid kirjeldava teate . Korraldaja peaks tegema oma sisendandmed taotluse korral uurimisega seoses asjaomasele pädevale asutusele kättesaadavaks. ▌

(34) Käesolevas määruses tuleks arvesse võtta finantssektori võrdlusaluste põhimõtteid (edaspidi „IOSCO finantssektori võrdlusaluste põhimõtted”), mille IOSCO andis välja 17. juulil 2013 , samuti põhimõtteid naftahinna teabeagentuuride kohta, mille IOSCO andis välja 5. oktoobril 2012, (edaspidi „IOSCO PRA põhimõtted”), mis on võrdlusalustele esitatavate regulatiivsete nõuete üldine standard .

(34a) Tuleb arvesse võtta füüsilise kauba turgude eripära, et mitte kahjustada börsikaupade võrdlusaluste usaldusväärsust ja mõjutada negatiivselt kaubaturu läbipaistvust, Euroopa varustuskindlust, konkurentsivõimet ja tarbijate huve. Seega ei saa käesoleva määruse teatavaid sätteid kohaldada börsikaupade võrdlusaluste suhtes. IOSCO poolt koostöös Rahvusvahelise Energiaagentuuriga ja Rahvusvahelise Energiafoorumiga (teiste hulgas) välja töötatud börsikaupade võrdlusaluste põhimõtted on spetsiaalselt ette nähtud kohaldamiseks börsikaupade võrdlusaluste suhtes ning seetõttu on käesolevas määruses sätestatud, et teatavaid nõudeid börsikaupade võrdlusaluste suhtes ei kohaldata.

(34b) Määrusega kehtestatakse ka tunnustamise kord, millega kolmandates riikides asuvad võrdlusaluste korraldajad saavad korraldada oma näitajaid liidus tingimusel, et need näitajad vastavad täielikult käesolevas määruses sätestatud nõuetele või asjaomaste IOSCO põhimõtete sätetele.

(34c) Käesoleva määrusega kehtestatakse heakskiitmise kord, mille kohaselt liidus asuvad korraldajad, kes on tegevusloa saanud või registreeritud käesoleva määruse sätete kohaselt, võivad teatavatel tingimustel heaks kiita kolmandates riikides korraldatavaid võrdlusaluseid. Selline heakskiitmise kord tuleks kehtestada kolmandate riikide korraldajate suhtes, mis on seotud või teevad tihedat koostööd liidus asuvate korraldajatega. Korraldaja, kes on heaks kiitnud kolmandas riigis korraldatava võrdlusaluse, peaks sellise heaks kiidetud võrdlusaluse eest vastutama ning tagama, et see täidab käesolevas määruses osutatud asjakohaseid tingimusi või asjaomaste IOSCO põhimõtete nõudeid.

(35) Olulise võrdlusaluse korraldajale peaks andma tegevusloa ja tema järelevalvet peaks teostama korraldaja asukohaliikmesriigi pädev asutus. Korraldaja, kes korraldab ainult võrdlusaluseid, mille kindlaksmääramiseks kasutatakse valemit, mis koostatakse sisendandmete põhjal, mille tervenisti ja otseselt esitavad reguleeritud kauplemiskohad, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad või aruandlussüsteemi pakkujad, energiabörsid või heitkoguse ühikute enampakkumisplatvormid, ja/või korraldaja, kes korraldab ainult ebaolulisi võrdlusaluseid, peaks registreerima ja tema üle järelevalvet teostama pädev asutus. Korraldaja registreerimine ei peaks mõjutama asjaomaste pädevate asutuste teostatavat järelevalvet. Liidu tasandil peaks korraldajate registrit pidama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve.

(36) Mõnikord võib teatav isik määrata kindlaks indeksi, kuid ei pruugi teada, et seda indeksit kasutatakse finantsinstrumendi puhul viitena. Selline olukord võib esineda eelkõige siis, kui kasutajad ja võrdlusaluse korraldaja asuvad eri liikmesriikides. Seepärast on vaja suurendada läbipaistvust seoses sellega, millist võrdlusalust kasutatakse. Seda saab teha liidu õiguses sätestatud prospektide või põhiteabe dokumentide sisu ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 596/2014 (10) sätestatud teadete sisu ja finantsinstrumentide loetelu täiustamisega.

(37) Liikmesriikide pädevate asutuste ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve käsutuses olevad tõhusad vahendid, volitused ja ressursid tagavad tõhusa järelevalve. Seepärast tuleks käesolevas määruses konkreetselt sätestada minimaalsed järelevalve- ja uurimisvolitused, mis tuleks anda liikmesriikide pädevatele asutustele kooskõlas liikmesriigi õigusega ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele . Pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaksid oma käesoleva määruse kohaseid volitusi kasutades tegutsema objektiivselt ja erapooletult ning olema oma otsustusprotsessis sõltumatud.

(38) Pädevatel asutustel ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel peab olema käesoleva määruse rikkumise juhtude avastamiseks võimalus kooskõlas liikmesriigi õigusega siseneda dokumentide kaasavõtmiseks füüsiliste ja juriidiliste isikute ruumidesse. Juurdepääs ruumidele on vajalik, kui on mõistlik alus kahtlustada, et seal leidub kontrolli või uurimise esemega seotud dokumente ja muid andmeid, mis võivad olla käesoleva määruse rikkumise tõendamisel asjakohased. Lisaks on juurdepääs ruumidele vajalik siis, kui teabenõude juba saanud isik on jätnud selle täitmata või on mõistlik alus arvata, et nõude esitamisel seda ei täideta või teabenõudega seotud dokumendid või teave kõrvaldatakse, neid võltsitakse või need hävitatakse. Kui liikmesriigi õiguse kohaselt tuleb asjaomase liikmesriigi õigusasutuselt saada eelnev luba, kasutatakse ruumidele juurdepääsu õigust pärast sellise loa saamist.

(39) Järelevalve alla kuuluvate üksuste valduses olevad telefonikõnede ja andmeliiklusandmete salvestised võivad olla esmatähtsad ja vahel ainsad tõendid käesoleva määruse, eriti juhtimis- ja kontrollinõuete rikkumise avastamiseks ja tõendamiseks. Selliste andmete ja salvestiste põhjal saab kontrollida andmete esitamise ja heakskiitmise eest vastutavate isikute isikusamasust ning seda, kas on tagatud töötajate organisatsiooniline eraldamine. Seepärast peaks pädevatel asutustel olema võimalik nõuda järelvalve alla kuuluvate üksuste valduses olevaid telefonikõnede, elektrooniliste sõnumite ja andmeliiklusandmete salvestisi, juhul kui on mõistlik alus kahtlustada, et sellised kontrolli või uurimise esemega seotud salvestised või andmed võivad olla käesoleva määruse rikkumise tõendamisel asjakohased.

(40) Osa käesoleva määruse sätteid kohaldatakse kolmandate riikide füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, kes võivad võrdlusaluseid kasutada või esitada võrdlusaluste jaoks sisendandmeid või olla muul viisil võrdlusaluste kindlaksmääramisega seotud. Seepärast peaksid pädevad asutused sõlmima kolmandate riikide järelevalveasutustega koostöölepingud. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks koordineerima koostöölepingute väljatöötamist ja kolmandatest riikidest saadava teabe vahetamist pädevate asutuste vahel.

(41) Käesolevas määruses järgitakse Euroopa Liidu toimimise lepingus (edaspidi „ELi toimimise leping”) ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „harta”) sätestatud põhiõigusi ja põhimõtteid, eelkõige õigus era- ja perekonnaelu austamisele, isikuandmete kaitse, sõna- ja teabevabaduse õigus, ettevõtlusvabadus, õigus omandile, tarbijakaitse õigus, õigus tõhusale õiguskaitsevahendile ja kaitseõigus. Seepärast tuleks käesolevat määrust tõlgendada ja kohaldada kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega . Eelkõige kui käesolevas määruses osutatakse muudes meediakanalites kohaldatava sõnavabaduse suhtes kehtivatele eeskirjadele ja ajakirjaniku elukutse eeskirjadele või käitumisjuhenditele, tuleks neid vabadusi arvesse võtta selliselt, nagu need on tagatud liidus ja liikmesriikides ning nagu neid tunnustatakse harta artiklis 11 ja muudes asjakohastes sätetes. Käesolevat määrust ei tuleks kohaldada ajakirjanduse, muu meedia ja ajakirjanike suhtes, kui nad avaldavad võrdlusaluse või viitavad sellele üksnes oma ajakirjandusliku tegevuse osana, kuid ei oma kontrolli asjaomase võrdlusaluse korraldamise üle.

(42) Asjaomaste isikute kaitseõigust tuleks täielikult austada. Eelkõige tuleb anda menetlusosalistele võimalus tutvuda pädeva asutuse otsuse aluseks olevate järeldustega ja austada nende õigust olla ära kuulatud.

(43) Finantsturu stabiilsuse ja investorite kaitse huvides peavad võrdlusalused olema läbipaistvad. Pädevate asutuste teabevahetus ja teabe edastamine peaksid toimuma kooskõlas isikuandmete edastamise eeskirjadega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ning selliste andmete vaba liikumise kohta (11). Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve korraldatud teabevahetus ja teabe edastamine peaksid olema kooskõlas isikuandmete edastamise eeskirjadega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (12).

(44) Liikmesriigid peaksid finantsteenuste sektoris karistuste tõhustamist käsitlevas komisjoni teatises ja selle teatise järelmeetmena vastu võetud liidu õigusaktides sätestatud põhimõtteid arvesse võttes kehtestama eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste ja haldusmeetmete kohta ning tagama nende rakendamise. Sellised karistused ja haldusmeetmed peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

(45) Seepärast tuleks ette näha haldusmeetmete, karistuste ja trahvide tervikkomplekt, et tagada ühise lähenemisviisi rakendamine liikmesriikides ja suurendada nende hoiatavat mõju. Konkreetsetel juhtudel kohaldatavate karistuste kindlaksmääramisel tuleks vajaduse korral arvesse võtta asjakohaseid tegureid, nagu kavatsuse olemasolu või puudumine, tuvastatud finantskasumi tagasimaksmine, rikkumise tõsidus ja kestus, raskendavad või kergendavad asjaolud ja trahvide hoiatava mõju vajadus, ning vähendada pädeva asutusega tehtud koostöö eest vajaduse korral karistust. ▌

(46) Selleks et tagada pädeva asutuse otsuste hoiatav mõju üldsusele, tuleks need üldiselt avaldada. Otsuste avaldamine on pädeva asutuse jaoks ka tähtis vahend, mille abil ta teavitab turuosalisi sellest, millist käitumist käsitatakse käesoleva määruse rikkumisena, ja edendab turuosaliste üldist head käitumist. Kui otsuse avaldamine võib põhjustada asjaomastele isikutele ebaproportsionaalselt suurt kahju või ohustab finantsturgude stabiilsust või pooleliolevat uurimist, peaks pädev asutus avaldama anonüümselt teavet karistuste ja meetmete kohta või lükkama otsuse avaldamise edasi. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik jätta teave karistuste kohta avaldamata, kui anonüümset või edasilükatud avaldamist peetakse ebapiisavaks selle tagamiseks, et avaldamine ei ohusta finantsturgude stabiilsust. Pädevatelt asutustelt ei nõuta ka selliste meetmete avaldamist, mida peetakse vähetähtsaks ja mille puhul avaldamine oleks ebaproportsionaalne.

(47) Oluliste võrdlusalustega võivad olla seotud sisendandmete esitajad, korraldajad ja kasutajad mitmes liikmesriigis. Sellise võrdlusaluse korraldamise lõpetamine või selle usaldusväärsust märkimisväärselt kahjustada võivate sündmuste toimumine võib seega avaldada mõju mitmes liikmesriigis – see tähendab, et liikmesriigi pädeva asutuse järelevalve sellise olulise võrdlusaluse üle liikmesriigis, kus ainult tema asub, ei ole sellega kaasnevate riskide kõrvaldamisel tõhus ja tulemuslik. Selleks et tagada järelevalvealase teabe tõhus vahetamine pädevate asutuste vahel, nende tegevuse koordineerimine ja järelevalvemeetmete võtmine, tuleks moodustada pädevate asutuste kolleegiumid , mida juhatab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve . Kolleegiumide tegevus peaks aitama ühtlustada käesoleva määruse normide kohaldamist ja lähendada järelevalvetavasid. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve õiguslikult siduv vahendusmehhanism on järelevalvetavade koordineerimise, järjepidevuse ja ühtlustamise saavutamisel esmatähtis. Võrdlusaluseid võidakse kasutada viitena pikaajaliste finantsinstrumentide ja -lepingute puhul. Teatavatel juhtudel, kui sellisel võrdlusalusel on omadused, mida ei saa kohandada nende kooskõlla viimiseks käesoleva määruse nõuetega, ei pruugi selle näitaja korraldamine olla pärast käesoleva määruse jõustumist enam lubatud. Paraku võidakse sellise võrdlusaluse jätkuva korraldamise keelamise tulemusena finantsinstrumendid või -lepingud lõpetada või nende tingimused tühistada – see kahjustab omakorda investoreid. Seepärast tuleb ette näha selliste võrdlusaluste jätkuv korraldamine üleminekuperioodil.

(47a) Kui käesolevat määrust kohaldatakse või võidakse kohaldada järelevalve alla kuuluvate üksuste ja turgude suhtes, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1227/2011 (13) (REMIT) reguleerimisalasse, peaks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve igakülgselt konsulteerima Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametiga (ACER), et kasutada ära ACERi eksperditeadmisi energiaturgude kohta ning leevendada võimalikku topeltreguleerimist.

(47b) Juhul kui olemasolev võrdlusalus ei vasta käesoleva määruse nõuetele, kuid võrdlusaluse muutmine käesoleva määruse nõuetega kooskõlla viimiseks põhjustaks vääramatu jõu juhtumi või rikuks finantslepingu või -instrumendi tingimusi, võib asjaomane pädev asutus lubada võrdlusalust jätkuvalt kasutada, kuni on võimalik selle võrdlusaluse kasutamine lõpetada või asendada see teise võrdlusalusega, et vältida võrdlusaluse kasutamise ebakorrektse ja järsu lõpetamise negatiivset mõju tarbijatele.

(48) Käesoleva määruse ühetaoliste rakendamistingimuste tagamiseks ja ettepaneku tehniliste üksikasjade täpsustamiseks tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte ▌. Nende õigusaktide kohta ettepanekute tegemisel tuleks võtta arvesse võrdlusaluste korraldamise, sisendandmete esitamise ja võrdlusaluste kasutamise peamisi rahvusvahelisi standardeid, eriti IOSCO töö tulemusi. Kinni tuleb pidada proportsionaalsuse põhimõttest, eelkõige ebaoluliste võrdlusaluste ja korraldatud börsikaupade võrdlusaluste puhul.

(49) Komisjon peaks delegeeritud õigusaktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14 võtma vastu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostatud juhtimis- ja kontrollinõuete regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, millega muu hulgas kehtestatakse kolmandate riikide pädevate asutustega sõlmitavate koostöölepingute miinimumsisu.

(50) Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda selle teatavate aspektide suhtes rakendamisvolitused. Need aspektid puudutavad kolmandate riikide ▌võrdlusaluste korraldajate suhtes kohaldatava õigusraamistiku samaväärsuse ning selle, et võrdlusalus on oma olemuselt oluline, kindlakstegemist. Nimetatud volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011 (14), millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.

(51) Samuti tuleks komisjonile anda volitus võtta rakendusaktidega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 291 ja kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 15 vastu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostatud rakenduslikud tehnilised standardid, millega kehtestatakse pädevate asutuste ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teabevahetuse kord ja vormid. Kuna liikmesriikidel ei ole võimalik piisaval määral täita käesoleva määruse eesmärki, mille kohaselt tuleb kehtestada järjekindel ja tõhus kord võrdlusaluste nõrkade külgede kõrvaldamiseks, ning võttes arvesse, et võrdlusalustega seotud probleemide üldist mõju saab igakülgselt käsitleda ainult liidu tasandil ja seda eesmärki saab seega paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus selle eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS

REGULEERIMISESE, REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse ühine raamistik, et tagada liidus finantsinstrumentide ja -lepingute puhul võrdlusalustena kasutatavate indeksite täpsus ja usaldusväärsus. Määrus edendab seega siseturu nõuetekohast toimimist ning aitab saavutada tarbijate ja investorite kaitse kõrget taset.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse võrdlusaluste korraldamise, nende jaoks sisendandmete esitamise ja nende kasutamise suhtes liidus.

2. Käesolevat määrust ei kohaldata võrdlusaluste korraldamise suhtes järgmiste üksuste poolt :

a) keskpangad, juhul kui nad kasutavad volitusi või täidavad ülesandeid ja kohustusi, mis on neile antud aluslepingutega ning Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ja Euroopa Keskpanga (EKP) põhikirjaga või mille puhul nende sõltumatus on kehtestatud asjaomase liikmesriigi või kolmanda riigi põhiseaduslike struktuuridega;

aa) avaliku võimu kandjad, kui nad korraldavad võrdlusaluseid või neil on kontroll võrdlusaluste korraldamise üle, mida kasutatakse avaliku poliitika eesmärgil, sealhulgas tööhõive-, majandustegevuse ja inflatsioonimeetmete jaoks;

ab) kesksed vastaspooled;

ac) korraldajad, kui nad pakuvad üksikul hinnal või väärtusel põhinevat võrdlushinda;

ad) ajakirjandus, muu meedia ja ajakirjanikud, kui nad avaldavad võrdlusaluse või viitavad sellele üksnes oma ajakirjandusliku tegevuse osana, kuid ei oma kontrolli asjaomase võrdlusaluse korraldamise üle;

ae) krediidiühistud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL tähenduses (15).

▌

2a. Artikli 5 lõikeid 1, 2a, 3b, 3c ja 3d, artikleid 5a ja 5b, artikli 5d punkte b–g, artikli 7 lõike 1 punkte aa, b, ba, bb, bc ja c, artikli 7 lõikeid 2a, 3a ja 3b, artiklit 7a, artikli 8 lõikeid 1 ja 2, artikli 9 lõikeid 1 ja 2, artiklit 11 ja artikli 17 lõiget 1 ei kohaldata korraldajate suhtes nende ebaoluliste võrdlusaluste puhul.

▌

Artikkel 3

Mõisted

1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „indeks” – number, a) mis avaldatakse või tehakse üldsusele kättesaadavaks; b) mis määratakse korrapäraselt, kas tervikuna või osaliselt, kindlaks teatava valemi või muu arvutusmeetodi või hindamise abil ning c) kui kindlaksmääramine toimub ühe või mitme alusvara väärtuse alusel või hindade – sealhulgas arvestuslikud hinnad – , tegelike või eeldatavate intressimäärade või muude väärtuste või vaatluste alusel;

1a) „indeksi korraldaja” – indeksi korraldamist kontrolliv füüsiline või juriidiline isik;

2) „võrdlusalus” – indeks, millele viidates määratakse kindlaks finantsinstrumendi või -lepingu kohaselt tasumisele kuuluv summa või finantsinstrumendi väärtus ▌;

2a) „võrdlusaluste kogum” – võrdlusaluste rühm, mida korraldab üks korraldaja ja mis määratakse kindlaks sarnast liiki sisendandmete alusel, millega mõõdetakse sama või sarnast turu- või majandusolukorda;

3) „võrdlusaluse korraldamine” – a) võrdlusaluse kindlaksmääramise korra haldamine; ▌ b) sisendandmete kogumine, analüüsimine või töötlemine võrdlusaluse kindlaksmääramise eesmärgil ning c) võrdlusaluse kindlaksmääramine valemi või muu arvutusmeetodi või sel eesmärgil esitatud sisendandmete hindamise abil;

4) „korraldaja” – võrdlusaluse korraldamist kontrolliv füüsiline või juriidiline isik;

5) „võrdlusaluse kasutamine ” – a) sellise finantsinstrumendi emiteerimine, millega viidatakse indeksile või indeksite kombinatsioonile; b) finantsinstrumendi või -lepingu kohaselt tasutava summa kindlaksmääramine viitega indeksile või indeksite kombinatsioonile; c) sellise finantslepingu osaliseks olemine, milles viidatakse indeksile või indeksite kombinatsioonile; d) investeerimisfondi tootluse kindlaksmääramine indeksi või indeksite kombinatsiooni alusel, et teha kindlaks sellise indeksi või indeksite kombinatsiooni tulem, määrata kindlaks varade jaotus portfellis või arvutada tulemustasud;

6) „sisendandmete esitamine” – võrdlusaluse kindlaksmääramiseks vajalike ja sel eesmärgil esitatavate üldsusele mitte kättesaadavate sisendandmete esitamine korraldajale või teisele isikule, et viimane need korraldajale edastaks;

7) „sisendandmete esitaja” – sisendandmeid , mis ei ole reguleeritud andmed, esitav füüsiline või juriidiline isik;

8) „järelevalve alla kuuluv sisendandmete esitaja” – järelevalve alla kuuluv üksus, kes esitab liidus asuvale korraldajale sisendandmeid;

9) „sisendandmete esitaja esindaja” – sisendandmete esitaja poolt sisendandmete esitamiseks tööle võetud füüsiline isik;

9a) „hindaja” – börsikaupade võrdlusaluste korraldaja töötaja või mõni teine füüsiline isik või kolmas isik, kelle teenuseid ta kasutab või kontrollib ning kelle ülesanne on kohaldada sisendandmete ja muu teabe suhtes metoodikat või otsustusvõimet, et anda kokkuvõtlik hinnang teatava kauba hinnale;

10) „sisendandmed” – andmed ühe või mitme alusvara väärtuse kohta või hindade – sealhulgas arvestuslikud hinnad – või muude väärtuste kohta, mida korraldaja kasutab võrdlusaluse kindlaksmääramiseks;

11) „reguleeritud andmed” – i) sisendandmed, mis saadakse täielikult: a) direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud kauplemiskohalt , kuid ainult seoses finantsinstrumente puudutavate andmetega; b) direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 52 määratletud tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajalt või direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 53 määratletud kauplemiskoondteabe pakkujalt vastavalt kauplemisjärgse läbipaistvuse kohustuslikele nõuetele , kuid ainult seoses andmetega, mis puudutavad kauplemiskohas kaubeldavate finantsinstrumentidega seotud tehinguid; c) direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 54 määratletud tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujalt, kuid ainult seoses andmetega, mis puudutavad kauplemiskohas kaubeldavate finantsinstrumentidega seotud tehinguid ning mis tuleb vastavalt kauplemisjärgse läbipaistvuse kohustuslikele nõuetele avalikustada; d) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ (16) artikli 37 lõike 1 punktis j osutatud elektribörsilt; e) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (17) artikli 41 lõike 1 punktis j osutatud maagaasibörsilt; f) komisjoni määruse (EL) nr 1031/2010 (18) artiklis 26 või 30 osutatud enampakkumisplatvormilt; g) määruse (EL) nr 1227/2011 artikli 8 lõike 1 alusel esitatud andmetest, mida on täpsustatud komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 1348/2014 (19) ; või h) kolmanda riigi kauplemiskohalt, platvormilt, börsilt, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajalt või aruandlussüsteemi pakkujalt, mis on samaväärsed punktides a–g määratletuga, või mis tahes muult üksuselt, nt tehinguandmete koondajalt või kogujalt, mille sisendandmete suhtes juba kohaldatakse asjakohast järelevalvet; ning ii) direktiivi 2009/65/EÜ (20) artikli 1 lõikes 2 määratletud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate üksuste puhasväärtus.

12) „tehinguandmed” – konkurentsivõimelisel pakkumisel ja nõudlusel põhineval aktiivsel turul jälgitavad hinnad, määrad, indeksid või väärtused, mis kajastavad selliste vastaspoolte vahel sõlmitud tehinguid, kes ei ole omavahel seotud;

13) „finantsinstrument” – direktiivi 2014/65/EL I lisa C jaos loetletud finantsinstrumendid, mille kohta on esitatud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud kauplemiskohas kauplemise loa taotlus või millega direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24 määratletud kauplemiskohas kaubeldakse;

14) „järelvalve alla kuuluv üksus” – järgmised üksused: a) direktiivi 2013/36/EL artikli 3 punktis 1 määratletud krediidiasutused; b) direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud investeerimisühingud; c) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ (21) artikli 13 punktis 1 määratletud kindlustusandjad; d) direktiivi 2009/138/EÜ artikli 13 punktis 4 määratletud edasikindlustusandjad; e) direktiivi 2009/65/EÜ (22) artikli 1 lõikes 2 määratletud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad (eurofondid); f) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (23) artikli 4 lõike 1 punktis b määratletud alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad; g) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (24) artikli 2 punktis 1 määratletud kesksed vastaspooled; h) määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 2 määratletud kauplemisteabehoidlad; i) korraldajad;

15) „finantsleping” – a) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/48/EÜ (25) artikli 3 punktis c määratletud krediidileping; b) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/17/EL (26) artikli 4 punktis 3 määratletud krediidileping;

16) „investeerimisfond” – direktiivi 2011/61/EL artikli 4 lõike 1 punktis a määratletud alternatiivsed investeerimisfondid ning direktiivi 2009/65/EÜ reguleerimisalasse kuuluvad vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad;

17) „juhtorgan” – järelevalve- või juhtimisülesandega juhtorgan, kellel on lõplik otsustuspädevus ja volitused kehtestada üksuse strateegia, eesmärgid ja üldine tegutsemissuund;

18) „tarbija” – füüsiline isik, kes käesoleva määrusega hõlmatud finantslepingute raames tegutseb eesmärkidel, mis ei ole seotud tema kaubandus-, majandus- või kutsetegevusega;

19) „pankadevahelise intressimäära võrdlusalus” – võrdlusalus, mille alusvara käesoleva artikli punkti 1 alapunkti c kohaldamisel on määr, millega pank võib anda laenu teistele pankadele või võtta laenu teistelt pankadelt;

19a) „valuutakursi võrdlusalus” – võrdlusalus, mille väärtus määratakse kindlaks ühe valuuta või valuutakorvi ühes valuutas väljendatud hinna järgi;

20) „ börsikaupade võrdlusalus ” – võrdlusalus, mille alusvara käesoleva artikli punkti 1 alapunkti c kohaldamisel on kaup komisjoni määruse (EÜ) nr 1287/2006 (27) artikli 2 punkti 2 tähenduses , v.a direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktis 11 osutatud lubatud heitkoguse ühikud ;

20a) „baasrisk” – risk, mis on seotud sellega, kui täpselt kirjeldab võrdlusalus tegelikke turu- või majandustingimusi, mida võrdlusalusega mõõdetakse;

21) „oluline võrdlusalus” – a) võrdlusalus, mis ei põhine reguleeritud andmetel ja mille viiteväärtus on suurem kui 500 miljardit eurot , nagu on määratletud artikli 13 lõikes 1 ; või b) võrdlusalus, mille korraldamise lõpetamisel oleks märkimisväärne negatiivne mõju finantsstabiilsusele, turgude nõuetekohasele toimimisele ja reaalmajandusele ühes või mitmes liikmesriigis; Oluline võrdlusalus on olemuselt „riiklik”, kui selle korraldamise lõpetamisel või selle korraldamisel mitterepresentatiivse sisendandmete esitajate kogumi või mitterepresentatiivsete andmete alusel on negatiivne mõju ainult ühele liikmesriigile. Sellisel juhul kohaldatakse artikli 13 lõigetes 2a kuni 2d sätestatud menetlust. Oluline võrdlusalus on olemuselt „Euroopa võrdlusalus”, kui selle korraldamise lõpetamisel või selle korraldamisel mitterepresentatiivse sisendandmete esitajate kogumi või mitterepresentatiivsete andmete alusel on negatiivne mõju rohkem kui ühele liikmesriigile. Sellisel juhul kohaldatakse artikli 13 lõigetes 2e, 2f ja 2 g sätestatud menetlust.

21a) „ebaoluline võrdlusalus” – võrdlusalus, mis ei vasta artiklis 13 sätestatud olulise võrdlusaluse kriteeriumitele;

22) „asuma” – juriidilise isiku puhul liikmesriik või kolmas riik, kus on selle isiku registrijärgne või muu ametlik asukoht, ja füüsilise isiku puhul liikmesriik või kolmas riik, kus see isik on maksuresident;

22a) „avaliku võimu kandja” – a) mis tahes valitsusasutus või avaliku sektori haldusasutus; b) üksus või isik, kes täidab siseriikliku õiguse alusel avaliku halduse ülesandeid või kellel on avalik-õiguslikud kohustused või ülesanded või kes osutavad avalikke teenuseid, mis hõlmavad inflatsiooni, tööhõive ja majandusalast tegevust mis tahes valitsusasutuse või avaliku sektori haldusasutuse kontrolli all.

2. Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusaktid, et täpsustada lõikes 1 sätestatud mõistete tehnilisi üksikasju ja eelkõige seda, mida kujutab endast üldsusele kättesaadavaks tegemine indeksi määratluse kohaldamisel . Komisjon tagab nendes delegeeritud õigusaktides, et „avaldatud” või „üldsusele kättesaadavaks tehtud” tähendab „kasutajate või potentsiaalsete kasutajate laiemale üldsusele kättesaadavaks tehtud”.

Vajaduse korral võtab komisjon arvesse turu või tehnika arengut ja võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist.

2a. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et koostada ja vaadata läbi loetelu liidu avaliku võimu kandjatest, millele on osutatud käesoleva artikli lõike 1 punktis 22a. Need rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 38 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.

Artikkel 4

Erandi tegemine indeksi korraldajatele, kes ei ole teadlikud nende võrdlusaluste kasutamisest ▌

Juhul kui indeksi korraldaja ei tea ega saanud mõistlikult teada, et tema korraldatavat indeksit kasutatakse artikli 3 lõike 1 punktis 2 osutatud eesmärkidel, ei kohaldata indeksi korraldaja suhtes selle indeksiga seoses käesolevat määrust.

▌

II JAOTIS

VÕRDLUSALUSE KINDLUS JA USALDUSVÄÄRSUS

1. peatükk

Korraldajate juhtimine ja kontroll

Artikkel 5

Juhtimisnõuded ja huvide konfliktiga seotud nõuded

1. ▌Korraldajal peab olema kindel juhtimiskord, mis hõlmab selget organisatsioonilist struktuuri, kus kõigi võrdlusaluse korraldamises osalevate isikute ülesanded ja vastutusalad on täpselt kindlaks määratud, läbipaistvad ja järjepidevad.

Korraldaja võtab kõik vajalikud meetmed, et tuvastada kõik huvide konfliktid tema enda, sealhulgas oma juhtkonna, töötajate või muu füüsilise isiku või talle teenuseid osutava või tema kontrollitava kolmanda isiku ning sisendandmete esitajate või kasutajate vahel, ning et neid konflikte ennetada või lahendada ning tagada, et olukorras, kus võrdlusaluste kindlaksmääramisel tuleb kasutada kaalutlusõigust või hinnangut, tehakse seda sõltumatult ja ausalt.

▌

2a. Võrdlusaluse korraldamine peab olema tegevuslikult eraldatud korraldaja äritegevuse sellistest osadest, mis võivad põhjustada tegeliku või potentsiaalse huvide konflikti. Kui korraldajal võib tekkida huvide konflikte tema omandistruktuuri, kontrollivate osaluste või muude tegevuste tõttu, mida teostab korraldajat omav või kontrolliv üksus või üksus, mida korraldaja või tema tütarettevõtja omab või kontrollib, loob korraldaja sõltumatu järelevalveorgani, mis hõlmab teadaolevate sidusrühmade, samuti tellijate ja sisendandmete esitajate tasakaalustatud esindust. Kui selliseid konflikte ei saa nõuetekohaselt juhtida, lõpetab korraldaja kõik konflikte põhjustavad tegevused või suhted või lõpetab võrdlusaluse korraldamise.

▌

3a. Korraldaja avaldab või avalikustab võrdlusaluse kasutajatele ning asjaomasele pädevale asutusele ning asjakohastel juhtudel sisendandmete esitajatele kõik olemasolevad ja potentsiaalsed huvide konfliktid, sealhulgas korraldaja omandiõigusest või kontrollist tulenevad huvide konfliktid.

3b. Korraldaja kehtestab võrdlusaluse kindlaksmääramise usaldusväärsuse ja sõltumatuse kaitsmiseks nõuetekohased huvide konfliktide tuvastamise, avalikustamise, juhtimise, vähendamise ja vältimise tegevuspõhimõtted ja menetlused ning tõhusa organisatsioonilise korralduse. Need tegevuspõhimõtted ja menetlused vaadatakse läbi ja neid ajakohastatakse korrapäraselt. Tegevuspõhimõtetes ja menetlustes tuleb võtta arvesse ja käsitleda huvide konflikte, võrdlusaluse kindlaksmääramisel kasutatava kaalutlusõiguse ulatust ja võrdlusalusega kaasnevaid riske ning need peavad:

a) tagama korraldajale esitatud või korraldaja koostatud teabe konfidentsiaalsuse, võttes arvesse käesolevas määruses sätestatud avalikustamise ja läbipaistvuse kohustusi, ning

b) vähendama eelkõige konflikte, mis tulenevad korraldaja omandiõigusest või kontrollist või korraldaja grupi muudest huvidest või muudest isikutest, kes võivad mõjutada või kontrollida korraldajat seoses võrdlusaluste kindlaksmääramisega.

3c. Korraldaja tagab seoses töötajate ja kõigi teiste füüsiliste isikutega, kelle teenuseid ta kasutab või kontrollib ja kes on otseselt seotud võrdlusaluse korraldamisega, järgmist:

a) neil on oma ülesannete täitmiseks vajalikud oskused, teadmised ja kogemused ning neid juhitakse tõhusalt ja nende üle teostatakse tõhusat järelevalvet;

b) neile ei avaldata lubamatut mõju ja nendega ei ole seotud huvide konflikte ning nende tasustamine ja töö tulemuste hindamine ei põhjusta huvide konflikte ega mõjuta muul viisil võrdlusaluse kindlaksmääramise usaldusväärsust;

c) neil ei ole huve ja ärisuhteid, mis kahjustavad korraldaja ülesandeid;

d) neil on keelatud mõjutada võrdlusaluse kindlaksmääramist, osaledes ostu- või müügipakkumistes ja tehingutes enda või turuosaliste nimel, ning

e) nende suhtes kohaldatakse tõhusaid menetlusi, mille eesmärk on kontrollida teabevahetust teiste töötajatega, ning nad ei ole seotud huvide konflikte põhjustada võiva tegevusega.

3d. Korraldaja kehtestab konkreetsed kontrollimenetlused, mis tagavad võrdlusalust kindlaks määrava töötaja või isiku aususe ja usaldusväärsuse, mis võib hõlmata nõuet, et enne võrdlusaluse levitamist tuleb selleks saada juhtkonna heakskiit, või muud asjakohast nõuet, näiteks juhul, kui võrdlusalust ajakohastatakse päevasiseselt või reaalajas.

3e. Võrdlusaluse mis tahes ebaolulist muudatust seoses käesolevas artiklis sisalduvate sätetega ei loeta kõnealusele võrdlusalusele viitava finantslepingu või -instrumendi tingimuste rikkumiseks. Olulise võrdlusaluse puhul on asjaomasel pädeval asutusel õigus otsustada, kas muudatus on oluline.

Artikkel 5a

Järelevalveorgani nõuded

1. Korraldaja loob alalise ja tõhusa järelevalveorgani ning hoiab seda käigus, et teostada järelevalvet oma võrdlusaluste korraldamise kõigi aspektide üle.

2. Korraldaja töötab oma järelevalveorganile välja kindla korra, mis tehakse asjaomaste pädevate asutuste taotlusel neile kättesaadavaks, ning tagab selle kohaldamise.

Kõnealuse korra peamised tunnused on järgmised:

a) järelevalveorgani pädevus;

b) järelevalveorgani liikmete valikukriteeriumid;

c) lühikokkuvõte järelevalveorganiks oleva mis tahes nõukogu või komisjoni liikmetest, huvide konfliktide deklaratsioonid ning komisjoni liikmete valimise, määramise või kõrvaldamise ja asendamise kord.

3. Järelevalveorgan tegutseb sõltumatult ja täidab järgmisi ülesandeid, mida kohandatakse vastavalt võrdlusaluse keerukusele, kasutusele ja manipuleeritavusele:

a) võrdlusaluse määratluse ja metoodika läbivaatamine vähemalt kord aastas;

b) võrdlusaluse metoodika muudatuste järelevalve ja korraldajale loa andmine konsulteerimiseks selliste muudatuste üle;

c) korraldaja kontrolliraamistiku, võrdlusaluse juhtimise ja toimimise ning juhul, kui võrdlusaluse jaoks kasutatakse sisendandmete esitajaid, artikli 9 lõikes 1 osutatud käitumisjuhendi järelevalve;

d) võrdlusaluse korraldamise lõpetamise, sealhulgas lõpetamisega seotud konsultatsioonide läbivaatamine ja heakskiitmine;

e) võrdlusaluse korraldamise, sealhulgas arvutamise ja levitamisega seotud kolmandate isikute järelevalve;

f) sise- ja välisauditite või läbivaatamiste hindamine ja nende auditite tulemustes esile toodud parandusmeetmete rakendamise kontrollimine;

g) kui võrdlusaluse jaoks kasutatakse sisendandmete esitajaid, sisendandmete ja sisendandmete esitajate ning sisendandmete vaidlustamiseks või valideerimiseks korraldajate poolt võetud meetmete kontrollimine;

h) kui võrdlusaluse jaoks kasutatakse sisendandmete esitajaid, tõhusate meetmete võtmine käitumisjuhendi rikkumise korral, ning

i) kui võrdlusaluse jaoks kasutatakse sisendandmete esitajaid, asjaomase pädeva asutuse teavitamine sisendandmete esitajate või korraldajate üleastumistest, millest järelevalveorgan teada saab, ja kõigist võimalikest normist kõrvalekalduvatest või kahtlastest sisendandmetest.

4. Järelevalvefunktsiooni täidab eraldi komisjon või täidetakse seda muu asjakohase juhtimiskorralduse raames.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks omadused, mis järelevalveorganil peavad olema, nii koosseisu kui ka paiknemise suhtes korraldaja organisatsioonilises struktuuris, et tagada järelevalveorgani usaldusväärsus ning huvide konfliktide puudumine.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve teeb vahet võrdlusaluste eri liikide ja sektorite vahel, nagu need on sätestatud käesolevas määruses, ning võtab arvesse korraldajate omandi- ja kontrollistruktuuri erinevusi, võrdlusaluse korraldamise iseloomu, ulatust ja keerukust ning võrdlusalusest tulenevat riski ja selle mõju, pidades muu hulgas silmas võrdlusalustega seotud juhtimisnõuete järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [XXX].

Komisjonile antakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

5. Järelevalveorgan võib teostada järelevalvet mitme võrdlusaluse üle, mida korraldaja korraldab, tingimusel et muud I ja IV jaotises sätestatud tingimused on täidetud.

6. Võrdlusaluse mis tahes ebaolulist muudatust seoses käesolevas artiklis sisalduvate sätetega ei loeta kõnealusele võrdlusalusele viitava finantslepingu või -instrumendi tingimuste rikkumiseks. Olulise võrdlusaluse puhul on asjaomasel pädeval asutusel õigus otsustada, kas muudatus on oluline.

Artikkel 5b

Kontrolliraamistiku nõuded

1. Korraldajal peab olema kontrolliraamistik, mis tagab võrdlusaluse korraldamise ja avaldamise või kättesaadavaks tegemise kooskõlas käesoleva määrusega.

2. Kontrolliraamistik peab olema proportsionaalne tuvastatud huvide konfliktide tõsiduse, võrdlusaluse korraldamisel kasutatava kaalutlusõiguse ulatuse ja võrdlusaluse sisendandmete laadiga ning hõlmama järgmist:

a) tegevusriski juhtimine;

b) võrdlusaluse korraldamise katkemise puhul rakendatav hädaolukorra lahendamise ja endise olukorra taastamise kord.

3. Juhul kui sisendandmed ei ole tehinguandmed, kehtestab korraldaja:

a) meetmed, millega tagatakse võimalikult suures ulatuses, et sisendandmete esitajad järgivad artikli 9 lõikes 1 osutatud käitumisjuhendit ja sisendandmete suhtes kohaldatavaid standardeid;

b) meetmed sisendandmete kontrollimiseks, sealhulgas nende kontrollimiseks enne ja valideerimiseks pärast võrdlusaluse avaldamist, et tuvastada vead ja kõrvalekalded.

4. Kontrolliraamistik dokumenteeritakse, vaadatakse läbi ja seda ajakohastatakse vastavalt vajadusele ning see tehakse kättesaadavaks asjaomasele pädevale asutusele ja seda taotlevatele kasutajatele.

5. Võrdlusaluse ebaolulist muudatust, mis on seotud käesoleva artikliga hõlmatud sätetega, ei loeta võrdlusalusele viitavate finantslepingute ega instrumentide rikkumiseks. Olulise võrdlusaluse puhul on asjaomasel pädeval asutusel õigus otsustada, kas muudatus on oluline või mitte.

Artikkel 5c

Aruandlusraamistiku nõuded

1. Korraldaja kehtestab käesoleva määruse nõuetele vastavust tõendava aruandlusraamistiku, mis hõlmab andmete säilitamist, auditeerimist ja läbivaatamist ning kaebuste lahendamise menetlust.

2. Korraldaja määrab sõltumatu ettevõttesisese või -välise organi, kellel on vajalik suutlikkus kontrollida, kuidas korraldaja järgib võrdlusaluse metoodikat ja käesolevat määrust, ning anda selle kohta aru.

3. Ebaoluliste võrdlusaluste puhul avaldab ja säilitab korraldaja vastavuskinnituse, milles ta kinnitab käesoleva määruse järgimist. Vastavuskinnitus hõlmab vähemalt artikli 5 lõigetes 1, 2a, 3b, 3c ja 3d, artiklites 5a ja 5b, artikli 5d punktides b–g, artikli 7 lõike 1 punktides aa, b, ba, bb, bc ja c, artikli 7 lõigetes 2a, 3a ja 3b, artiklis 7a, artikli 8 lõigetes 1 ja 2, artikli 9 lõigetes 1 ja 2, artiklis 11 ja artikli 17 lõikes 1 sätestatud nõudeid.

Kui korraldaja ei täida artikli 5 lõigetes 1, 2a, 3b, 3c ja 3d, artiklites 5a ja 5b, artikli 5d punktides b–g, artikli 7 lõike 1 punktides aa, b, ba, bb, bc ja c, artikli 7 lõigetes 2a, 3a ja 3b, artiklis 7a, artikli 8 lõigetes 1 ja 2, artikli 9 lõigetes 1 ja 2, artiklis 11 ja artikli 17 lõikes 1 sätestatud nõudeid, peab vastavuskinnituses olema selgelt kirjas, miks korraldaja neid sätteid ei täida.

4. Ebaolulise võrdlusaluse korraldaja määrab sõltumatu välisaudiitori, kes kontrollib korraldaja vastavuskinnituse õigsust ja annab selle kohta aru. Selline audit viiakse läbi vähemalt iga kahe aasta järel ja juhul, kui võrdlusaluse suhtes toimuvad olulised muudatused.

5. Korraldaja esitab lõike 4 kohased auditid asjaomasele pädevale asutusele. Korraldaja esitab või avaldab lõike 4 kohaste auditite üksikasjad kõigile võrdlusaluse kasutajatele, kes seda taotlevad. Asjaomase pädeva asutuse või võrdlusaluse kasutaja taotlusel esitab või avaldab korraldaja lõikes 4 osutatud kontrollide üksikasjad.

6. Asjaomane pädev asutus võib kooskõlas artikliga 30 küsida korraldajalt lisateavet tema ebaoluliste võrdlusaluste kohta ja/või anda korraldajale soovituse korraldaja vastavuse kohta vastavuskinnitustega hõlmatud sätetele, kuni pädev asutus on vastavuses täiesti veendunud. Pädev asutus võib avaldada soovituse oma veebisaidil.

Artikkel 5d

Andmete säilitamise nõuded

1. Korraldaja säilitab järgmisi andmeid:

a) kõik sisendandmed;

b) korraldaja- ja vajaduse korral hindajapoolne hinnangu või kaalutlusõiguse kasutamine võrdlusaluse kindlaksmääramisel;

c) andmed sisendandmete kõrvalejätmise kohta, eelkõige juhul, kui kõrvalejäetud sisendandmed vastasid võrdlusaluse metoodika nõuetele, ja kõrvalejätmise põhjendus;

d) muud muudatused tavakordades ja -metoodikates või kõrvalekalded neist, sealhulgas turupinge või turuhäire korral tehtud muudatused või toimunud kõrvalekalded;

e) sisendandmete esitajate esindajate ja selliste füüsiliste isikute andmed, kelle korraldaja on tööle võtnud võrdlusaluse kindlaksmääramiseks;

f) kõik kaebustega seotud dokumendid ning

g) korraldaja poolt tööle võetud isikute ja sisendandmete esitajate või sisendandmete esitajate esindajate vahel seoses võrdlusalusega toimunud teabevahetuse salvestised.

2. Juhul kui võrdlusaluse aluseks on sisendandmete esitaja esitatud sisendandmed, säilitab sisendandmete esitaja ühtlasi asjakohase teabevahetuse, sealhulgas ka teiste sisendandmete esitajatega toimunud teabevahetuse.

3. Korraldaja säilitab lõikes 1 sätestatud andmeid vähemalt viis aastat sellisel kujul, et nende alusel oleks võimalik korrata ja täielikult mõista võrdlusaluse arvutusi ning auditeerida või hinnata sisendandmeid, arvutusi, hinnanguid ja kaalutlusõiguse kasutamist. Salvestatud telefonikõned või elektroonilised sõnumid esitatakse asjaomase kõne või sõnumiga seotud isikutele nende taotlusel ja neid säilitatakse kolm aastat.

Artikkel 5e

Kaebuste lahendamine

Korraldaja kehtestab ja avaldab oma arvutamisprotsessi kohta esitatavate kaebuste vastuvõtmise, uurimise ja arvestuse pidamise kirjaliku korra. Selline kaebuste käsitlemise mehhanism tagab, et:

a) korraldaja kehtestab kirjalikus kaebuste lahendamise korras kirjeldatud mehhanismi, mille abil võrdlusaluste kasutajad saavad esitada kaebusi, mis käsitlevad seda, kas teatav võrdlusaluse arvutus kajastab turuväärtust, võrdlusaluse arvutamise kavandatud muudatusi, metoodika kohaldamist teatava võrdlusaluse arvutamisel ja muid võrdlusaluste arvutamisega seotud ettevalmistavaid otsuseid;

b) kaebuste lahendamise protsess ja ajakava on kindlaks määratud;

c) korraldaja uurib enda ja oma töötajate kohta esitatud ametlikke kaebusi kiiresti ja õiglaselt;

d) uurimine toimub sõltumatult töötajatest, kes võivad olla kaebuse esemega seotud;

e) korraldaja püüab uurimise lõpule viia kiiresti.

Artikkel 5f

Juhtimis- ja kontrollinõudeid käsitlevad regulatiivsed tehnilised standardid

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada artikli 5 lõigetes 2a ja 3a – 3d, artikli 5a lõigetes 2 ja 3, artikli 5b lõigetes 2 ja 3, artikli 5c lõigetes 2 ja 1–3 sätestatud juhtimis- ja kontrollinõudeid. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab arvesse järgmist:

a) võrdlusaluste ja finantsturgude areng, pidades silmas võrdlusalustega seotud juhtimisnõuete järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist;

b) võrdlusaluste eri liikide ja eri korraldajate erisused, sealhulgas kasutatud sisendandmete sektoripõhised omadused ja liigid;

c) olulise võrdlusaluse ja ebaolulise võrdlusaluse erisus;

d) see, kas nõuded on juba osaliselt või täielikult hõlmatud muude asjaomaste regulatiivsete nõuetega, eelkõige reguleeritud andmetel põhinevate võrdlusaluste puhul, ning eelkõige nõuetega, mis tulenevad direktiivist 2014/65/EL või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) nr 600/2014 (28) , et vältida nõuete kattumist või muud korraldajatele tekitatavat tarbetut koormust.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt […].

Komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 6

Allhanked

1. Korraldajad tellivad võrdlusaluse korraldamisel tööülesandeid allhanke korras viisil, mis ei kahjusta oluliselt korraldaja kontrolli võrdlusaluse korraldamise üle või asjaomase pädeva asutuse suutlikkust teostada võrdlusaluse üle järelevalvet.

▌

3. Juhul kui korraldaja tellib võrdlusaluse korraldamisega seotud tööülesanded või asjaomased teenused või tegevuse allhanke korras teenuse osutajalt, jääb ta täielikult vastutavaks kõigi käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmise eest.

3a. Allhangete kasutamise korral tagab korraldaja järgmiste tingimuste täitmise:

a) teenuse osutajal peavad allhanke korras tellitavate ülesannete, teenuste või tegevuste usaldusväärseks ja professionaalseks teostamiseks olema vajalikud oskused ja suutlikkus ning selleks seadusega nõutav tegevusluba;

b) korraldaja teeb asjaomastele pädevatele asutustele kättesaadavaks võrdlusaluse kindlaksmääramises osaleva teenuse osutaja andmed ja ülesanded;

c) kui ilmneb, et teenuse osutaja ei pruugi allhanke korras tellitud ülesannetega tulemuslikult toime tulla ega täita neid kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega, võtab korraldaja asjakohased meetmed;

d) korraldajal peavad olema vajalikud eriteadmised, et teostada allhanke korras tellitud ülesannete tulemuslikku järelevalvet ja juhtida allhangetega seotud riske;

e) teenuse osutaja peab korraldajat teavitama kõikidest sündmustest, mis võivad oluliselt mõjutada tema võimet täita allhanke korras tellitud ülesandeid tulemuslikult ja kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega;

f) teenuse osutaja peab seoses allhanke korras tellitud tegevusega tegema koostööd asjaomase pädeva asutusega, korraldajal ja asjaomasel pädeval asutusel peab olema tulemuslik juurdepääs allhanke korras tellitud tegevusega seotud andmetele ja teenuse osutaja äriruumidele ning asjaomane pädev asutus peab saama nimetatud juurdepääsuõigusi kasutada;

g) korraldajal peab olema õigus leping vajaduse korral lõpetada;

h) korraldaja võtab mõistlikke meetmeid, sealhulgas rakendab hädaolukorrakavu, et vältida põhjendamatut tegevusriski, mis on seotud teenuse osutaja osalemisega võrdlusaluse kindlaksmääramises.

2. peatükk

Sisendandmed, metoodika ja rikkumistest teatamine

Artikkel 7

Sisendandmed ▌

1. Võrdlusaluste korraldamisel kohaldatakse sisendandmete ▌suhtes järgmisi nõudeid:

a) sisendandmetena kasutatakse tehinguandmeid , või kui see on asjakohasem, siis andmeid, mis ei põhine tehingutel, sealhulgas kokkulepitud noteeringuid ja kontrollitavaid hinnanguid, tingimusel et need kajastavad täpselt ja usaldusväärselt ▌võrdlusalusega mõõdetavat turu- või majandusolukorda ▌;

aa) punktis a osutatud sisendandmed on kontrollitavad;

b) korraldaja hangib sisendandmed usaldusväärselt ja esinduslikult sisendandmete esitajate rühmalt või valimilt, et tagada neil sisendandmetel põhineva võrdlusaluse usaldusväärsus ja võrdlusalusega mõõdetava turu- või majandusolukorra kajastamine piisava esindatusega ▌;

ba) korraldaja kasutab ainult selliste sisendandmete esitajate sisendandmeid, kes järgivad artiklis 9 osutatud käitumisjuhendit;

bb) korraldajal on nimekiri isikutest, kes võivad korraldajale sisendandmeid esitada, ning ta on kehtestanud sisendandmete esitaja ja kõikide sisendandmete esitaja esindajate andmete hindamise korra;

bc) korraldaja tagab, et sisendandmete esitajad esitavad kõik asjaomased sisendandmed; ning

c) juhul kui võrdlusaluse sisendandmed ei ole tehinguandmed ja sisendandmete esitaja osalus tehingute väärtuses turul, mida see võrdlusalus mõõdab, on üle 50 %, peab korraldaja võimaluse korral kontrollima, kas sisendandmed kajastavad konkurentsivõimelisel pakkumisel ja nõudlusel põhinevat turgu. Kui korraldaja leiab, et sisendandmed ei kajasta konkurentsivõimelisel pakkumisel ja nõudlusel põhinevat turgu, peab ta muutma kas sisendandmeid, sisendandmete esitajaid või metoodikat selle tagamiseks, et sisendandmed kajastaksid konkurentsivõimelisel pakkumisel ja nõudlusel põhinevat turgu, või lõpetama asjaomase võrdlusaluse korraldamise ▌;

▌

2a. Korraldaja tagab, et sisendandmetega seotud kontrollimehhanismid hõlmavad järgmist:

a) kriteeriumid selliste isikute kindlaksmääramiseks, kes võivad korraldajale sisendandmeid esitada, ja sisendandmete esitajate valimise kord;

b) kord, mis käsitleb sisendandmete esitaja esitatud sisendandmete hindamist ja vajaduse korral sisendandmete esitajale sisendandmete edasise esitamise keelu kehtestamist või sisendandmete esitaja suhtes mittevastavuse eest muude karistuste kohaldamist; ning

c) sisendandmete valideerimist, sealhulgas muude näitajate või andmetega võrdlemist käsitlev kord, et tagada sisendandmete usaldusväärsus ja täpsus. Kui võrdlusaluse vastab artiklis 14a sätestatud kriteeriumidele, kohaldatakse seda nõuet ainult sel juhul, kui vastavus on võimalik mõistlikkuse piires.

▌

3a. Kui võrdlusaluse sisendandmeid esitab front office’i funktsiooni täitja – st sisendandmete esitaja või tema sidusettevõtja osakond, üksus, rühm või töötaja, mis või kes osaleb hinnakujundus-, kauplemis-, müügi-, turustus-, reklaami-, pakkumis-, struktureerimis- või maakleritegevuses –, teeb korraldaja järgmist:

a) hangib muudest allikatest sisendandmeid kinnitavat teavet;

b) tagab, et sisendandmete esitajatel on nõuetekohane ettevõttesisene järelevalve- ja kontrollikord, mis võimaldab teha järgmist: i) valideerida esitatud sisendandmeid, sealhulgas sisendandmete korduv läbivaatamine kõrgemate töötajate poolt ja juhtkonnalt sisendandmete esitamiseks heakskiidu saamine; ii) eraldada füüsiliselt front office’i funktsiooni täitja ja aruandlusahela töötajad; iii) kaaluda terviklikult konfliktide juhtimise meetmeid, et tuvastada ja avalikustada olemasolevad või potentsiaalsed ajendid sisendandmetega manipuleerimiseks või nende muul moel mõjutamiseks (sealhulgas palgapoliitika kaudu) ja sisendandmete esitamise ja sisendandmete esitaja või tema sidusettevõtja või nende klientide muu äritegevuse vahelised huvide konfliktid ning neid ajendeid ja konflikte juhtida, vähendada ja vältida.

Esimese lõigu punktide a ja b sätteid kohaldatakse artiklis 14a sätestatud kriteeriumidele vastavate võrdlusaluste suhtes ainult sel juhul, kui nendele sätetele vastavus on võimalik mõistlikkuse piires.

3b. Võrdlusaluse ebaolulist muudatust, mis on seotud käesoleva artikliga hõlmatud sätetega, ei loeta võrdlusalusele viitavate finantslepingute ega instrumentide rikkumiseks. Olulise võrdlusaluse puhul on asjaomasel pädeval asutusel õigus otsustada, kas muudatus on oluline või mitte.

3c. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, millega täpsustatakse sisendandmete esitajate ettevõttesisest järelevalve- ja kontrollikorda, mille korraldaja peab tagama kooskõlas lõigetega 2a ja 3a, et tagada sisendandmete usaldusväärsus ja täpsus.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab arvesse proportsionaalsuse põhimõtet ebaoluliste võrdlusaluste ja börsikaupade võrdlusaluste puhul; erisusi eri liiki võrdlusaluste puhul, eelkõige näitajate puhul, mis põhinevad selliste üksuste esitatud andmetel, mis vastavad artiklis 14a sätestatud kriteeriumidele; sisendandmete laadi; seda, kas nõuded on juba osaliselt või täielikult hõlmatud muude asjaomaste regulatiivsete nõuetega, eelkõige nõuetega, mis tulenevad direktiivist 2014/65/EL või määrusest (EL) nr 600/2014, et vältida nõuete kattumist või muud korraldajatele tekitatavat tarbetut koormust; ning võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [XXX].

Komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 7a

Metoodika

1. Korraldaja kasutab võrdlusaluse kindlaksmääramiseks metoodikat, mis on:

a) kindel ja usaldusväärne;

b) selgete eeskirjadega selle kohta, kuidas ja millal võib asjaomase võrdlusaluse kindlaksmääramisel kasutada kaalutlusõigust;

c) täpne ja järjepidev ning valideeritav, sealhulgas järeltesti abil kontrollitav;

d) paindlik ja tagab, et võrdlusalust saab arvutada väga paljudes eri olukordades;

e) jälgitav ja kontrollitav.

2. Võrdlusaluse metoodika väljatöötamisel teeb võrdlusaluse korraldaja järgmist:

a) võtab arvesse selliseid tegureid nagu turu suurus ja tavapärane likviidsus, kauplemise ja turuosaliste positsioonide läbipaistvus, turu kontsentratsioon, turu dünaamika ja valimi piisavus võrdlusalusega mõõdetava turu- või majandusolukorra kajastamiseks;

b) määrab kindlaks, mis on kõnealuse võrdlusaluse puhul aktiivne turg; ning

c) kehtestab eri liiki sisendandmete tähtsuse järjekorra.

3. Korraldaja kehtestab ja avaldab selge korra, milles määratakse kindlaks olukorrad, kus sisendandmete hulk või kvaliteet langeb madalamale tasemest, mis on vajalik võrdlusaluse täpseks ja usaldusväärseks kindlaksmääramiseks metoodika abil, ning kirjeldatakse, kas ja kuidas võrdlusalust sellistes olukordades arvutatakse.

4. Võrdlusaluse ebaolulist muudatust, mis on seotud käesoleva artikliga hõlmatud sätetega, ei loeta võrdlusalusele viitavate finantslepingute ega instrumentide rikkumiseks. Olulise võrdlusaluse puhul on asjaomasel pädeval asutusel õigus otsustada, kas muudatus on oluline või mitte.

Artikkel 7b

Metoodika läbipaistvus

1. Korraldaja peab võrdlusaluse andmed ja metoodika välja töötama ning neid juhtima ja korraldama läbipaistvalt.

Korraldaja peab õiglast ja hõlpsat juurdepääsu tagaval viisil avaldama:

i) iga võrdlusaluse või võrdlusaluste kogumi puhul kasutatud metoodika; ning

ii) iga kavandatud olulise muudatuse puhul konsulteerimise ja metoodikasse sisseviimise korra ja põhjenduse, sealhulgas olulise muudatuse määratluse ja selle, millal ta kavatseb kasutajaid muudatustest teavitada.

2. Kui võrdlusalus vastab artiklis 14a sätestatud kriteeriumidele, kirjeldab selle võrdlusaluse korraldaja iga arvutuse puhul mõistlikus ulatuses ja võrdlusaluse nõuetekohast avaldamist takistamata järgmist teavet ning avaldab selle:

a) piisav lühiselgitus, mis aitab võrdlusaluse kasutajal või pädeval asutusel mõista arvutuse koostamise viisi, sealhulgas vähemalt hinnatava füüsilise turu suurus ja likviidsus (nt esitatud tehingute arv ja maht), mahuvahemik ja keskmine maht, hinnavahemik ja keskmine hind ning arvutamisel arvesse võetud igat liiki sisendandmete ligikaudne osakaal; kasutatakse hinnakujunduse metoodikale viitavaid termineid, nagu „tehingupõhine”, „hinnavahepõhine” või „interpoleeritud või ekstrapoleeritud”; ning

b) lühiselgitus selle kohta, mil määral ja mille põhjal kasutati arvutamisel hinnangut, sealhulgas otsustati jätta kõnealuse arvutuse puhul välja asjakohase metoodika nõuetele muidu vastavad sisendandmed, kasutati hinnavahedel, interpoleerimisel või ekstrapoleerimisel põhinevaid hindu või anti ostu- müügipakkumistele kõrgem väärtus kui sõlmitud tehingutele.

3. Kui niisugune avaldamine ei ole kooskõlas kohaldatava intellektuaalomandi õigusega, tehakse metoodika kättesaadavaks asjaomasele pädevale asutusele.

4. Kui olulise võrdlusaluse metoodikat olulisel määral muudetakse, annab korraldaja sellest muudatusest asjaomasele pädevale asutusele teada. Pädeval asutusel on muudatuse heakskiitmiseks aega 30 päeva.

Artikkel 7c

Sisendandmeid ja metoodikat käsitlevad regulatiivsed tehnilised standardid

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsed tehnilised standardid, et täpsustada sisendandmetega seotud kontrollimehhanisme, olukordi, mil tehinguandmed ei pruugi olla piisavad, viisi, kuidas seda asjaomastele pädevatele asutustele tõendada, ja nõudeid metoodika väljatöötamiseks, eristades käesolevas määruses sätestatud võrdlusaluste eri liike ja sektoreid. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab arvesse järgmist:

a) võrdlusaluste ja finantsturgude areng, pidades silmas võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelist ühtlustamist;

b) erinevate võrdlusaluste ja võrdlusaluste eri liikide erisused;

c) ebaoluliste võrdlusalustega seotud proportsionaalsuse põhimõte;

d) võrdlusaluste manipuleeritavus seoses kasutatud metoodika ja sisendandmetega;

e) asjaolu, et kasutajatele tuleks kättesaadavaks teha piisavalt palju üksikasju, et neil oleks võimalik aru saada, kuidas võrdlusalus on korraldatud, et hinnata selle olulisust ja asjakohasust viitena;

f) see, kas nõuded on juba osaliselt või täielikult hõlmatud muude asjaomaste regulatiivsete nõuetega, eelkõige reguleeritud andmetel põhinevate võrdlusaluste puhul, ning eelkõige nõuetega, mis tulenevad direktiivist 2014/65/EL või määrusest (EL) nr 600/2014, et vältida nõuete kattumist või muud korraldajatele tekitatavat tarbetut koormust.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt […].

Komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

Artikkel 8

Rikkumistest teatamine

1. Korraldaja kehtestab korra, mida kohaldatakse tema juhtide, töötajate ja kõigi teiste füüsiliste isikute suhtes, kelle teenuseid ta kasutab või kontrollib, ja mille alusel saab teatada ettevõttesiseselt käesoleva määruse ja muude asjaomaste kohaldatavate õigusaktide rikkumisest .

2. Korraldaja kehtestab korra, mille alusel saab asjaomastele asutustele teatada käesoleva määruse ja muude asjaomaste kohaldatavate õigusaktide rikkumisest .

▌

3. peatükk

Käitumisjuhend ja nõuded sisendandmete esitajatele

Artikkel 9

Käitumisjuhend

1. Juhul kui võrdlusaluse aluseks on sisendandmete esitajate sisendandmed, koostab korraldaja võimaluse korral koostöös sisendandmete esitajatega iga võrdlusaluse kohta käitumisjuhendi, milles on selgelt sätestatud ▌sisendandmete esitajate vastutus ▌seoses sisendandmete esitamisega, ning tagab, et sisendandmete esitajate esindajad kinnitavad käitumisjuhendi järgimist ning kinnitavad järgimist iga kord uuesti, kui käitumisjuhendit muudetakse .

2. Käitumisjuhend sisaldab vähemalt järgmisi elemente:

a) esitatavate sisendandmete selge kirjeldus ning nõuded, millega tagatakse sisendandmete esitamine kooskõlas artiklitega 7 ja 8;

b) tegevuspõhimõtted, mille eesmärk on tagada, et sisendandmete esitajad esitavad kõik asjaomased sisendandmed; ning

c) süsteemid ja kontrollimehhanismid, mille sisendandmete esitaja peab kehtestama, sealhulgas: i) sisendandmete esitamise kord, sealhulgas sisendandmete esitaja kohustus täpsustada, kas sisendandmed on tehinguandmed ja kas need vastavad korraldaja nõuetele; ii) sisendandmete esitamisel kaalutlusõiguse kasutamise põhimõtted; iii) nõue, et sisendandmed tuleb enne korraldajale esitamist valideerida; iv) andmete säilitamise kord; v) kahtlastest sisendandmetest teatamise nõuded; vi) konfliktide juhtimise nõuded.

2a. Korraldaja võib töötada iga tema poolt korraldatava võrdlusaluste kogumi jaoks välja ühe käitumisjuhendi.

2b. Olulise võrdlusaluse korraldaja esitab asjaomasele pädevale asutusele oma käitumisjuhendi 20 päeva jooksul pärast otsuse tegemist kanda see oluline võrdlusalus artikli 13 lõikes 1 osutatud loetellu. Asjaomane pädev asutus kontrollib 30 päeva jooksul, kas käitumisjuhendi sisu vastab käesoleva määruse nõuetele.

3. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada lõikes 2 osutatud käitumisjuhendi elemente seoses võrdlusaluste eri liikidega ning võtta arvesse võrdlusaluste ja finantsturgude arengut.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõude väljatöötamisel seoses võrdlusaluste ja sisendandmete esitajate eri omaduste , eriti sisendandmete ja metoodika erinevuste , sisendandmetega manipuleerimise ohu ja võrdlusalustega seotud järelevalvetavade rahvusvahelise ühtlustamisega arvesse proportsionaalsuse põhimõtet . Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve konsulteerib käitumisjuhendite kohaldatavuse osas Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametiga, eelkõige kui kohaldamine puudutab asjaomaseid võrdlusaluseid.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [XXX].

Komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

▌

Artikkel 11

Nõuded järelevalve alla kuuluvatele sisendandmete esitajatele

1. Järelevalve alla kuuluva sisendandmete esitaja suhtes , kes esitab sisendandmeid olulise võrdlusaluse jaoks, kohaldatakse lõigetes 2a ja 3 sätestatud juhtimis- ja kontrollinõudeid.

2. Järelevalve alla kuuluv sisendandmete esitaja kehtestab korraldajale esitatavate sisendandmete kindluse ja usaldusväärsuse tagamiseks tulemuslikud süsteemid ja kontrollimehhanismid, sealhulgas:

a) kontrolli selle üle, kes võib korraldajale sisendandmeid esitada, sealhulgas vajaduse korral korra, millega reguleeritakse heakskiidu saamist füüsiliselt isikult, kellele sisendandmete esitaja esindaja allub;

b) sisendandmete esitaja esindajate nõuetekohase koolituse, mis hõlmab vähemalt käesolevat määrust ja määrust (EL) nr 596/2014;

c) konfliktide juhtimise meetmed, sealhulgas vajaduse korral töötajate organisatsiooniline eraldamine ja selle kaalumine, kuidas kõrvaldada tasustamispoliitikast tulenevad ajendid võrdlusalustega manipuleerimiseks;

d) sisendandmete esitamisega seotud teabevahetuse säilitamise asjakohase ajavahemiku jooksul;

e) võrdlusalusele viitavatele instrumentidele üksikkauplejate ja kauplemisosakondade poolt avaldatavat mõju puudutavate andmete säilitamise, et hõlbustada auditeid ja uurimist ning juhtida huvide konflikte;

f) sise- ja välisauditite säilitamise.

2a. Juhul kui sisendandmed ei ole tehinguandmed ega kokkulepitud noteeringud, kehtestavad järelevalve alla kuuluvad sisendandmete esitajad lisaks lõikes 2 osutatud süsteemidele ja kontrollimehhanismidele hinnangute ja kaalutlusõiguse kasutamise põhimõtted ning dokumenteerivad selliste hinnangute ja kaalutlusõiguse kasutamise põhjendused, võttes vajaduse korral arvesse võrdlusaluse ja sisendandmete olemust.

3. Järelevalve alla kuuluv sisendandmete esitaja teeb korraldaja ja asjaomase pädeva asutusega täielikult koostööd võrdlusaluse korraldamise auditeerimisel ja selle üle järelevalve teostamisel , kaasa arvatud artikli 5c lõikes 3 sätestatud eesmärkidel, ning teeb kättesaadavaks teabe ja dokumendid, mida säilitatakse kooskõlas lõigetega 2 ja 2a .

4. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et täpsustada süsteemide ja kontrollimehhanismide suhtes lõigetes 2, 2a ja 3 sätestatud nõudeid seoses võrdlusaluste eri liikidega.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [XXX].

Komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

III JAOTIS

OLULISTE VÕRDLUSALUS TE NÕUDED

1. peatükk

Reguleeritud andmed

▌

Artikkel 12a

Reguleeritud andmed

Juhul kui võrdlusalused määratakse kindlaks artikli 3 lõike 1 punkti 11 alapunktis i või alapunktis ii sätestatud andmete suhtes valemi kohaldamise abil, ei kohaldata artikli 7 lõike 1 punkte b, ba ja c, artikli 7 lõikeid 2a ja 3a, artikli 8 lõikeid 1 ja 2 ega artikleid 9, 11 ja 13a selliste võrdlusaluste korraldamise ja nende jaoks sisendandmete esitamise suhtes. Artikli 5d lõike 1 punkti a ei kohaldata selliste võrdlusaluste korraldamise suhtes seoses sisendandmetega, mis esitatakse täielikult, nagu on sätestatud artikli 3 lõike 1 punktis 11. Neid nõudeid ei kohaldata samuti artikli 5c lõike 3 kohaldamisel.

2. peatükk

Olulised võrdlusalused

Artikkel 13

Olulised võrdlusalused

1. Võrdlusalust, mis ei põhine reguleeritud andmetel, käsitatakse olulise võrdlusalusena järgmistel juhtudel:

a) võrdlusalust kasutatakse viitena asjakohase ajavahemiku jooksul mõõdetud, keskmiselt vähemalt 500 000 000 000 euro väärtusega finantsinstrumentide ja -lepingute puhul;

b) võrdlusalus tunnistatakse oluliseks võrdlusaluseks lõigetes 2a, 2c ja 2e – 2 g sätestatud korras.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et:

— täpsustada, kuidas arvutatakse finantsinstrumentide turuväärtust;

— täpsustada, kuidas arvutatakse tuletisinstrumentide tinglikku koguväärtust;

— täpsustada ajavahemikku, mida kasutatakse võrdlusaluse väärtuse nõuetekohaseks mõõtmiseks;

— vaadata läbi 500 000 000 000 euro suurune künnis vähemalt iga [kolme] aasta tagant alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealused regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt [XXX].

Komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.

▌

2a. Liikmesriigi pädev asutus võib käsitada oma jurisdiktsioonis korraldatavat võrdlusalust olulise võrdlusalusena, kui selle keskmine tinglik väärtus on kokku väiksem kui lõike 1 esimese lõigu punktis a sätestatud summa, kui ta on seisukohal, et kõnealuse võrdlusaluse korraldamise lõpetamisel oleks märkimisväärne negatiivne mõju turgude usaldusväärsusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele, reaalmajandusele või pädeva asutuse jurisdiktsiooni kuuluvate kodumajapidamiste ja äriühingute rahastamisele. Sellisel juhul teavitab ta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet oma otsusest viie päeva jooksul.

2b. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab kümne päeva jooksul alates käesoleva artikli lõikes 2a sätestatud teate saamisest selle teate oma veebisaidil ja ajakohastab artiklis 25a osutatud registrit.

2c. Juhul kui riiklik pädev asutus on seisukohal, et liidu mõne teise pädeva asutuse poolt lõike 2a kohaselt tehtud otsus avaldab märkimisväärset negatiivset mõju finantsturu stabiilsusele, reaalmajandusele või tema jurisdiktsioonis asuvatele, järelevalve alla kuuluvatele ja asjakohase võrdlusaluse jaoks sisendandmeid esitavatele üksustele, esitab ta kõnealusele riiklikule pädevale asutusele taotluse otsus ümber vaadata. Lõike 2a kohase otsuse teinud pädev asutus teatab taotluse esitanud pädevale asutusele oma vastuse 30 päeva jooksul alates taotluse saamisest.

2d. Kui pädevad asutused ei jõua kokkuleppele, võib taotlev pädev asutus suunata küsimuse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve toimib 60 päeva jooksul alates sellise taotluse saamisest kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artikliga 19.

2e. Juhul kui liikmesriigi pädev asutus või Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on seisukohal, et teises liikmesriigis korraldatavat võrdlusalust, mille keskmine tinglik väärtus on väiksem kui lõike 1 esimese lõigu punktis a sätestatud summa, tuleks siiski käsitada olulise võrdlusalusena, sest kõnealuse võrdlusaluse korraldamise lõpetamisel oleks märkimisväärne negatiivne mõju turgude usaldusväärsusele, finantsstabiilsusele, tarbijatele, reaalmajandusele või pädeva asutuse jurisdiktsiooni kuuluvate kodumajapidamiste ja äriühingute rahastamisele, esitab ta asjaomase võrdlusaluse korraldaja riiklikule pädevale asutusele taotluse liigitada kõnealune võrdlusalus oluliseks võrdlusaluseks. Asjaomase võrdlusaluse korraldaja pädev asutus teatab taotluse esitanud pädevale asutusele oma vastuse 30 päeva jooksul alates taotluse saamisest.

2f. Kui pädevad asutused ei jõua kokkuleppele, võib taotlev pädev asutus suunata küsimuse lõikes 2e sätestatud korra kohaselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele. Ta edastab oma jurisdiktsioonis võrdlusaluse korraldamise lõpetamise dokumenteeritud mõjuhinnangu, mis hõlmab vähemalt järgmist:

a) kasutamise mitmekesisus turuosaliste mõttes ning kasutamine jaeturul;

b) võrdlusaluse jaoks teostatava turupõhise asendaja kättesaadavus;

c) liikmesriigis võrdlusalusele viitavate finantsinstrumentide ja lepingute väärtus ning võrdlusaluse osatähtsus liikmesriigi rahvamajanduse kogutoodangus;

d) kasutatav kontsentratsioon ning vajaduse korral võrdlusaluse jaoks sisendandmete esitamise kontsentratsioon liikmesriikide seas;

e) muud näitajad, et hinnata võrdlusaluse korraldamise lõpetamise või ebausaldusväärsuse võimalikku mõju turgude usaldusväärsusele, finantsstabiilsusele või liikmesriigi kodumajapidamiste ja äriühingute rahastamisele.

Kui Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on taotlev pädev asutus, vaatab ta selle taotluse läbi ja esitab siduva arvamuse.

2 g. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve avaldab [10] nädala jooksul alates lõikes 2d osutatud teate saamist ning pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja muude asjaomaste riiklike pädevate asutustega konsulteerimist siduva arvamuse võrdlusaluse olulisuse kohta. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve edastab oma arvamuse komisjonile, riiklikele pädevatele asutustele ja korraldajale, lisades konsultatsioonide tulemused. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve võtab oma arvamuse aluseks lõikes 2f loetletud kriteeriumid ja muud asjakohased kriteeriumid.

2h. Kui võrdlusalus on määratletud kui oluline, moodustatakse vastavalt artiklile 34 pädevate asutuste kolleegium

Pädevate asutuste kolleegium nõuab teavet, mida on vaja selleks, et anda välja tegevusluba, mis võimaldab võrdlusaluse korraldamist käesoleva määrusega kehtestatud lisatingimuste kohaselt, kui võrdlusalus on oluline, nagu on sätestatud artiklis 23.

2i. Pädevate asutuste kolleegium vaatab oluliseks liigitatud võrdlusalused läbi vähemalt iga kahe aasta järel.

2j. Liikmesriigid võivad erandjuhtudel kehtestada seoses käesolevas artiklis käsitletud küsimustega lisanõudeid mis tahes võrdlusaluse korraldajale.

Artikkel 13a

Olulise võrdlusaluse kohustuslik korraldamine

1. Kui olulise võrdlusaluse korraldaja kavatseb oma olulise võrdlusaluse korraldamise lõpetada, teeb ta järgmist:

a) teavitab viivitamata oma pädevat asutust ning

b) esitab nelja nädala jooksul pärast nimetatud teavitamist hinnangu selle kohta, kuidas tuleb võrdlusaluse uuele korraldajale üle anda; või

c) esitab nelja nädala jooksul pärast nimetatud teavitamist hinnangu selle kohta, kuidas võrdlusaluse korraldamine lõpetatakse, võttes arvesse artikli 17 lõikes 1 kehtestatud korda.

Selle aja jooksul ei tohi korraldaja võrdlusaluse korraldamist lõpetada.

2. Kui pädev asutus on lõikes 1 osutatud korraldajapoolse hinnangu kätte saanud, teeb ta nelja nädala jooksul järgmist:

a) teavitab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ning

b) koostab ise hinnangu selle kohta, kuidas võrdlusalus antakse uuele korraldajale üle või kuidas selle korraldamine lõpetatakse, võttes arvesse kooskõlas artikli 17 lõikega 1 korraldaja poolt tema võrdlusaluse korraldamise lõpetamiseks kehtestatud korda.

Selle aja jooksul ei tohi korraldaja võrdlusaluse korraldamist lõpetada.

3. Pärast lõikes 2 osutatud hinnangu koostamist on pädeval asutusel õigus nõuda, et korraldaja jätkaks võrdlusaluse avaldamist, kuni

a) võrdlusaluse korraldamine on üle antud uuele korraldajale või

b) võrdlusaluse korraldamine on võimalik lõpetada nõuetekohaselt või

c) võrdlusalus ei ole enam oluline.

Pädev asutus võib nõuda, et korraldaja jätkaks võrdlusaluse avaldamist kuni kuuekuulise ajavahemiku jooksul, mida pädev asutus võib vajaduse korral veel kuue kuu võrra pikendada.

Artikkel 13b

Olulise võrdlusaluse korraldajate turujõu leevendamine

1. Olulise võrdlusaluse korraldamise kontrollimisel võtab korraldaja nõuetekohaselt arvesse turu terviklikkuse ja võrdlusaluse järjepidevuse põhimõtet, sealhulgas vajadust tagada lepingute jaoks, milles võrdlusalusele viidatakse, õiguskindlus.

2. Kui korraldaja korraldab olulist võrdlusalust finantslepingus või finantsinstrumendis kasutamiseks, tagab ta, et võrdlusaluse litsentsid ja sellega seotud teave esitatakse kõigile kasutajatele õiglasel, mõistlikul ja mittediskrimineerival viisil, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 600/2014 artiklis 37.

Artikkel 14

Kohustuslik sisendandmete esitamine olulise võrdlusaluse jaoks

1. Ühe või mitme sellise olulise võrdlusaluse korraldaja, mille aluseks on enamikus järelevalve alla kuuluvate üksustena toimivate sisendandmete esitajate esitatud andmed, esitab iga kahe aasta järel oma pädevale asutusele hinnangu iga tema poolt korraldatava korraldatud olulise võrdlusaluse suutlikkuse kohta mõõta aluseks olevat turu- või majandusolukorda .

2. Kui üks või mitu järelevalve alla kuuluv(at) olulise võrdlusaluse jaoks sisendandmeid esitav(at) üksus(t) kavatseb selle olulise võrdlusaluse jaoks sisendandmete esitamise lõpetada, teavitab (teavitavad) ta (nad) sellest viivitamata kirjalikult asjaomase olulise võrdlusaluse korraldajat ja asjaomast pädevat asutust . Korraldaja teavitab pädevat asutust 14 päeva jooksul alates sellise teate saamisest ning esitab hinnangu selle kohta, millist mõju avaldab sisendandmete esitamise lõpetamine võrdlusaluse suutlikkusele mõõta aluseks olevat turu- või majandusolukorda. Korraldaja teavitab ka teisi asjaomase olulise võrdlusaluse jaoks sisendandmeid esitavaid üksusi sisendandmete esitamise lõpetamise teatest ja püüab selgitada, kas ka teised kavatsevad sisendandmete esitamise lõpetada.

Pädev asutus teavitab viivitamata pädevate asutuste kolleegiumit ja koostab mõistliku aja jooksul ise hinnangu lõpetamise mõju kohta. Pädeval asutusel on õigus nõuda, et sisendandmete esitajad, kes teatasid, et nad kavatsevad olulise võrdlusaluse jaoks sisendandmete esitamise lõpetada, jätkaksid sisendandmete esitamist, kuni pädeva asutuse hinnang on valmis.

3. Juhul kui pädev asutus on seisukohal, et olulise võrdlusaluse esinduslikkus on ohus, on tal õigus teha järgmist:

a) nõuda järelevalve alla kuuluvatelt üksustelt kooskõlas lõikega 4, k.a üksustelt, kes ei ole veel olulise võrdlusaluse jaoks sisendandmeid esitavad üksused, korraldajale sisendandmete esitamist vastavalt metoodikale, käitumisjuhendile või muudele eeskirjadele. See nõue kehtestatakse asjakohaseks üleminekuperioodiks, mis sõltub asjaomasele võrdlusalusele viitava lepingu keskmisest pikkusest, kuid mis ei ole pikem kui 12 kuud alates kuupäevast, mil tehti esialgne otsus sisendandmete esitamise nõudmise kohta;

b) pikendada pärast käesoleva lõike punktis a osutatud üleminekuperioodi läbivaatamist vastavalt lõikele 5b kohustusliku sisendandmete esitamise perioodi kuni 12 kuu võrra;

c) määrata kindlaks tähtaja sisendandmete esitamiseks, kohustamata järelevalve alla kuuluvaid üksusi kauplema või andma lubadust kaubelda;

d) nõuda pärast korraldajaga aru pidamist, et korraldaja teeks käitumisjuhendis, metoodikas või olulise võrdlusaluse muudes eeskirjades muudatusi, et suurendada võrdlusaluse esinduslikkust ja kindlust;

e) nõuda, et korraldaja esitaks ja teeks võrdlusaluse kasutajatele kättesaadavaks kirjaliku aruande meetmete kohta, mida korraldaja kavatseb asjaomase võrdlusaluse esinduslikkuse ja kindluse suurendamiseks võtta.

4. Lõike 3 punktis a osutatud järelevalve alla kuuluvad üksused määrab korraldaja pädev asutus kindlaks järelevalve alla kuuluvate üksuste pädeva asutuse abil, toetudes järelevalve alla kuuluva üksuse osaluse suurusele turul, mida võrdlusalusega püütakse mõõta, ning sisendandmete esitaja eriteadmistele ja suutlikkusele esitada vajaliku kvaliteediga sisendandmeid . Asjakohaselt võetakse arvesse ka seda, kas eksisteerivad alternatiivsed võrdlusalused, mille võiks olulisele võrdlusalusele viitavate finantslepingute ja instrumentide puhul kasutusele võtta.

5. Kui võrdlusalust käsitatakse olulise võrdlusalusena kooskõlas artikli 13 lõigetes 2a–2d sätestatud menetlusega, on korraldaja pädeval asutusel õigus nõuda sisendandmete esitamist kooskõlas käesoleva artikli lõike 3 punktidega a, b ja c ainult oma liikmesriigis asuvatelt järelevalve alla kuuluvatelt sisendandmete esitajatelt.

5a. Lõikes 3 osutatud järelevalve alla kuuluva üksuse pädev asutus abistab korraldaja pädevat asutust lõikest 3 tulenevate meetmete jõustamisel.

5b. Lõike 3 punktis a osutatud üleminekuperioodi lõpuks analüüsib korraldaja pädev asutus koostöös pädevate asutuste kolleegiumiga, kas lõike 3 punktis a sätestatud meetmeid tuleb jätkata, ja esitab oma järeldused kirjalikus aruandes. Korraldaja pädev asutus tühistab meetmed, kui ta leiab:

a) et võrdlusalus saab edasi eksisteerida ka pärast seda, kui sisendandmete esitajad, kellelt on sisendandmete esitamist nõutud, lõpetavad sisendandmete esitamise;

b) et sisendandmete esitajad jätkavad õiguse kehtetuks tunnistamisel tõenäoliselt vähemalt ühe aasta jooksul sisendandmete esitamist;

c) pärast sisendandmete esitajate ja kasutajatega konsulteerimist, et on olemas vastuvõetav alternatiivne võrdlusalus ja olulise võrdlusaluse kasutajad saavad selle alternatiivse võrdlusaluse vastuvõetavate kuludega kasutusele võtta. Alternatiivse võrdlusaluse kasutuselevõtmist ei käsitata kehtiva lepingu rikkumisena; või

d) et sobivaid alternatiivseid sisendandmete esitajai