Nõukogu peasekretariaat annab lepingu allkirjastamise täielikud volitused isiku(te)le, kelle on määranud lepingu läbirääkija, eeldusel et leping hiljem sõlmitakse.

(4)Seetõttu tuleks lepingule, eeldusel et see tulevikus sõlmitakse, Euroopa Liidu nimel alla kirjutada kooskõlas lepingu artikliga 98.

Kõik eespool nimetatud elemendid on omavahel seotud ja meie suhete järgmisele tasandile viimisel võtmetähtsusega. See tähendab, et lepingu üldosas sisalduvatest sätetest ja põhimõtetest tuleb piirkondlikes protokollides, nende tõlgendamisel ja rakendamisel igal juhul kinni pidada.

Partnerlusdialoog on olnud juba aastaid ELi ja AKVRO riikide suhetes keskse tähtsusega ning uus leping tugevdab seda olulist mõõdet veelgi. See puudutab kõiki lepingus käsitletud küsimusi, kuid ka laiemaid ühist huvi pakkuvaid teemasid.

Partnerluses toetatakse tugevalt inim- ja sotsiaalset arengut, et võidelda vaesuse ja ebavõrdsuse vastu, kooskõlas põhimõttega mitte kedagi kõrvale jätta. Nagu on soovitatud läbirääkimisjuhistes, on lepingus võetud rangemad kohustused parandada soolist võrdõiguslikkust, sotsiaalteenuseid, nagu haridus ja tervishoid, ning sotsiaalset kaasatust. Partnerid teevad koostööd, et paremini lahendada mitmesuguseid probleeme, mis on seotud toiduga kindlustatuse, elanikkonna kiire kasvu ja üleilmsete tervisekriisidega.

Leping tugevdab nii valdkondlikku kui ka poliitilist koostööd, sealhulgas ühist huvi pakkuvates välispoliitika küsimustes. Need hõlmavad rahuvalvet, terrorismi, ebakindlaid olukordi, esmakordselt ka sätteid surmanuhtluse kohta, kuid samuti õiguskaitset ning rännet ja liikuvust. Mis puutub viimasesse, siis on terviklikku ja tasakaalustatud rändekäsitust kajastavate uute kohustuste puhul lähtutud seadusliku ja ebaseadusliku rände mitmesuguste omavahel seotud aspektide sidusast lahendamisest. Hästi hallatud rände ja liikuvuse edendamiseks soodustatakse lepinguga partnerite, asjaomaste asutuste ja institutsioonide tugevdatud koostööd ning parandatakse samal ajal ka inimeste tagasisaatmist ja tagasivõtmist, tagades märkimisväärse prognoositavuse ja rakendatavuse. Ühiseid probleeme, sealhulgas ebaseadusliku rände, inimkaubanduse ja rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise algpõhjuseid on võimalik paremini lahendada.

ELi ja AKVRO liikmete koostöö vundamendi moodustavad ka ühised väärtused ja üldkehtivad põhimõtted. Lepingujärgse koostöö alus on inimõiguste, rahvusvahelise õiguse, demokraatlike põhimõtete ja ÜRO põhikirjas sätestatud põhimõtete austamine. Neid peetakse otsustavateks teemadeks, mille toel tagada teiste vastastikuste prioriteetide edukas elluviimine, võrdselt õigusriigi põhimõtete ja hea valitsemistavaga seotud põhimõtetega, mida on lepinguga tugevdatud. Sama kehtib rahu ja julgeoleku valdkonnas, kus võideldakse selliste uute või tekkivate ohtudega nagu piraatlus, kaubitsemine inimeste, uimastite, relvade ja muu ebaseadusliku kaubaga, samuti küberkuritegevuse ja küberturvalisust ähvardavate ohtudega, mis kõik on üliolulised konfliktide, kriiside ja nende algpõhjuste suhtes tervikliku lähenemisviisi rakendamiseks.

See käib käsikäes mitmes valdkonnas senisest suurema tähelepanu pööramisega kliimamuutustele ja keskkonnasäästlikkusele. Tunnistades vajadust kiiresti tegutseda ning seda, et kliimamuutused ja keskkonnaseisundi halvenemine kujutavad endast tõsist ohtu kestliku arengu saavutamisele, on partnerid planeedi, selle ökosüsteemide ja ookeanide säilitamiseks ja kaitsmiseks leppinud kokku ulatuslikes kohustustes. Kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega tugevdatakse reageerimist kliimamuutustele. Tehakse ühiseid jõupingutusi kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks ning paremaks toimetulekuks loodusõnnetustega. See on osa ülemaailmsest keskkonnasäästlikust lähenemisviisist, millega edendatakse sinise majanduse kestlikku arengut ja toetatakse üleminekut rohelisemale (vähese heitega / ressursitõhusale) majandusele.

Lepingu eesmärk on luua kõigile uusi majanduslikke võimalusi. Erilist tähelepanu pööratakse kestlikule ja kaasavale majanduskasvule ning töökohtade loomisele. Kestliku arengu kiirendamisel on eriti oluline stimuleerida investeeringuid ja erasektori arengut ning sellesse annavad märkimisväärse panuse teadus, tehnoloogia, teadusuuringud, innovatsioon ja digiüleminek. Samuti parandatakse koostööd majandus- ja kaubandusküsimustes, hõlbustades kahepoolseid kauba- ja investeerimisvooge, vähendades tehnilisi kaubandustõkkeid, parandades riigihankeid ja kaitstes intellektuaalomandit. Kõik olemasolevad kaubanduslepingud, näiteks majanduspartnerluslepingud, jäävad kehtima. Partnerite koostöö aitab kaasa rangete keskkonna-, sotsiaalsete ja tööstandardite järgimisele.

2. Ette on nähtud kolm piirkondlikku protokolli – vastavalt iga piirkonna riikide ja ELi vahel. Iga protokoll on kohandatud piirkondade vajadustele ja dünaamikale ning sobib seega konkreetsete probleemide lahendamiseks. Seda loogikat järgides on iga piirkondliku protokolli kohase tegevuse suunamiseks ette näinud oma institutsiooniline kord. Selle juurde kuuluvad ministrite nõukogu kohumised lepinguosaliste kokkulepitud ajavahemiku järel, suursaadikute komitee, võimalus kohtuda riigipeade/valitsusjuhtide tasandil ning parlamentaarne ühisassamblee.

ELi suhteid AKVRO liikmetega on süvendatud, kuid need vaadati ka põhjalikult läbi, et tagada nende otstarbekohasus, milleks nihutati raskuskese kolmele piirkonnale. Sellest tulenevalt koosneb leping nüüd alljärgnevast.

Strateegiliselt laiendatakse lepinguga partnerite koostöö ulatust ja määra, kusjuures üldeesmärk on luua tugevamad ühiskonnad. See uus partnerlus on poliitiline saavutus ja tähistab pöördepunkti. See muudab dünaamikat ja parandab partnerite suhteid, et lahendada iga piirkonna kõige pakilisemad probleemid. Leping vastab piirkondlikele ja ülemaailmsetele oludele, samuti viimastele rahvusvaheliselt kokku lepitud seadustele, standarditele, edusammudele ja mis veelgi olulisem – inimeste vajadustele.

Lepingu üks eesmärk on edendada ja kaitsta inimõigusi ja põhivabadusi ning demokraatiat, õigusriiki ja head valitsemistava. See on eriti oluline arvestades, et praegu rahvusvahelisel areenil esile kerkivad jõud ei pruugi ilmtingimata neid väärtusi ja põhimõtteid jagada. Kooskõlas ELi ühise lähenemisviisiga poliitiliste sätete kasutamisele korraldavad lepinguosalised lepingu oluliste elementide rikkumise korral struktureeritud ja süstemaatilisi konsultatsioone. Kui lepinguosalised ei jõua mõlemale lepinguosalisele vastuvõetava lahenduseni, võib rikkumisest teatanud lepinguosaline võtta asjakohaseid meetmeid.

On oluline, et EL ja tema partnerid võtaksid arvesse pikaajalisest koostööst saadud kogemusi. Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega sõlmitava uue partnerluslepingu poliitilise ettevalmistamise raames korraldati enne läbirääkimisi ja nende ajal mitu erihindamist ja konsultatsiooni, et küsida avalikkuse, sidusrühmade ja partnerite seisukohti ning teha järeldusi ELi ja AKV riikide koostööst viimastel aastakümnetel. Need võib jagada kahte kategooriasse:

Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 5, millega on ette nähtud, et otsused rahvusvaheliste lepingute kohta võtab vastu nõukogu. Käesolevas ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit.

Algatusega taotletakse otseselt välistegevuse valdkonnas võetud liidu eesmärki ja toetatakse poliitilist prioriteeti „EL kui tugevam tegija rahvusvahelisel tasandil“. Algatus on kooskõlas ELi üldise strateegia eesmärgiga teha koostööd teistega ja töötada vastutustundlikult ümber oma välised partnerlussuhted, et saavutada ELi välistegevuses seatud sihid. Ettepanekuga tugevdatakse koostööd asjaomaste piirkondadega, võimaldades paremini kohandatud lähenemist ja toetades ELi ühe Aafrika lähenemisviisi. Kavandatav leping hõlbustab ka suhtlust eri valitsemistasandite vahel.

·Kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe ja ELi keskkonnapoliitikaga tunnistatakse lepingus vajadust võtta erinevatel tasanditel kiiresti meetmeid, et tagada planeedi kestlikkus ning võidelda kliimamuutustest, keskkonnaseisundi halvenemisest ja loodusvarade mittesäästvast kasutamisest tulenevate tõsiste ohtudega. Partnerite eesmärk on tugevdada üleilmset reageerimist kliimamuutustele, suurendada vastupanuvõimet ja võtta oluline roll partnerluse üldise raamistikuna toimiva Pariisi kokkuleppe rakendamisel.

·Kooskõlas Euroopa arengukonsensusega sisaldab leping ulatuslikke kohustusi, mis on kannustatud ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 kohastest kestliku arengu eesmärkidest ja mis aitavad kaasa nende eesmärkide saavutamisele. Lepingu inimkeskse lähenemisviisi kaudu võetakse arvesse kestliku arengu mitmesuguseid omavahel seotud aspekte, olgu need siis majanduslikud, sotsiaalsed, keskkondlikud või julgeolekualased. Kõik need olulised mõõtmed ja lisaks arvestamine muude valdkondadevaheliste elementidega, nagu noored, sooline võrdõiguslikkus, hea valitsemistava ja inimõigused, täiendavad üksteist ning neile on omistatud eriline tähtsus. Partnerid teevad koostööd, et kaitsta planeeti, kaotada vaesus kõigis selle vormides, võidelda ebavõrdsuse vastu ja edendada sotsiaalset ühtekuuluvust.

·Kooskõlas Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegiaga toetab leping kaasavate, rahumeelsete ja vastupanuvõimeliste ühiskondade ülesehitamist. Sellega edendatakse konfliktide ja kriiside suhtes ulatuslikku ja terviklikku lähenemisviisi, ning püütakse tegeleda nende algpõhjustega, samuti uute või suurenevate julgeolekuohtudega, millest võib nimetada kasvõi terrorismi, selle rahastamist ja vägivaldset äärmuslust. Poliitiline dialoog on põhivahend, mille kaudu veelgi süvendada meetmeid nendes valdkondades ning kõigis partnerlusega hõlmatud valdkondades laiemalt. Suurema poliitilise koostöö edendamisega kinnitatakse lepingus taas rahvusvahelistel foorumitel tehtava koostöö olulisust, kuid ka seda, et sama oluline on luua ülemaailmsel areenil liite, et saavutada tõeliselt mitmepoolne süsteem.

Komisjon leiab, et nõukogu läbirääkimisjuhistes seatud eesmärgid on saavutatud ja läbiräägitud tekst on liidule vastuvõetav.

Lepingu üldine eesmärk on luua kaugeleulatuv ja tugevdatud poliitiline partnerlus, mis annab hoogu uuele dünaamikale ja on laiapinnalisem kui traditsiooniline arengukoostöö. Lepingu raames võimestatakse kõiki piirkondi. See võimaldab ELil ja AKVRO liikmetel kohalikul, riiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil enam ära teha.

ELi-AKV suhete ajakohastamiseks on ilmtingimata vaja ajakohastatud lepingut, mis vastaks tekkivatest vajadustest ja probleemidest tingitud uutele püüdlustele. Maailmas on kõik kõigi ja kõigega seotud enneolematult tihedalt, mis tähendab, et maailm on alates Cotonou lepingu vastuvõtmisest muutunud ning muutunud on ka EL, ELi partnerid ja meie ühised püüdlused.

Cotonou partnerlusleping on alates 2000. aastast ette andnud raamistiku, millest juhinduda ELi ja 79 AKV riigi vahelistes suhetes. See põhineb poliitilisel dialoogil ning majandus-, kaubandus- ja arengukoostööl. Leping vaadati läbi 2005. ja 2010. aastal ning see kaotas kehtivuse 2020. aasta veebruari lõpus. Ent kuna partnerid vajasid järgmise partnerluslepingu üle läbirääkimiste pidamiseks rohkem aega, pikendati Cotonou lepingu ajutist kohaldamist kahel korral. Esimesel korral kuni 31. detsembrini 2020 ja teisel korral kuni 30. novembrini 2021 või kuni uue partnerluslepingu (edaspidi „leping“) ajutise kohaldamise alguseni, olenevalt sellest, kumb saabub varem.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,11.6.2021 COM(2021) 312 final LISA

järgmise dokumendi juurde: Ettepanek:



NÕUKOGU OTSUS ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide organisatsiooni (AKVRO) liikmete vahelise partnerluslepingu Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta



























PARTNERLUSLEPING

ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU NING TEISELT POOLT

AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE ORGANISATSIOONI LIIKMETE VAHEL I OSA. ÜLDSÄTTED II OSA. STRATEEGILISED PRIORITEEDID I JAOTIS. INIMÕIGUSED, DEMOKRAATIA JA VALITSEMINE INIMKESKSETES JA ÕIGUSTEPÕHISTES ÜHISKONDADES II JAOTIS. RAHU JA JULGEOLEK III JAOTIS. INIM- JA SOTSIAALNE ARENG IV JAOTIS. KAASAV JA KESTLIK MAJANDUSKASV JA ARENG V JAOTIS. KESKKONNASÄÄSTLIKKUS JA KLIIMAMUUTUSED VI JAOTIS. RÄNNE JA LIIKUVUS III OSA. ÜLEMAAILMSED LIIDUD JA RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ

IV OSA. KOOSTÖÖ- JA RAKENDAMISVAHENDID V OSA. INSTITUTSIOONILINE RAAMISTIK VI OSA: LÕPPSÄTTED

PIIRKONDLIKUD PROTOKOLLID AAFRIKA PIIRKONDLIK PROTOKOLL I OSA. KOOSTÖÖRAAMISTIK II OSA. PEAMISED KOOSTÖÖVALDKONNAD I JAOTIS. KAASAV JA KESTLIK MAJANDUSKASV JA ARENG II JAOTIS. INIM- JA SOTSIAALNE ARENG III JAOTIS. KESKKOND, LOODUSVARADE MAJANDAMINE JA KLIIMAMUUTUSED

IV JAOTIS. RAHU JA JULGEOLEK V JAOTIS. INIMÕIGUSED, DEMOKRAATIA JA VALITSEMINE VI JAOTIS. RÄNNE JA LIIKUVUS

KARIIBI PIIRKONNA PIIRKONDLIK PROTOKOLL I OSA. KOOSTÖÖRAAMISTIK II OSA. PEAMISED KOOSTÖÖVALDKONNAD I JAOTIS. KAASAV JA KESTLIK MAJANDUSKASV JA ARENG II JAOTIS. KESKKONNASÄÄSTLIKKUS, KLIIMAMUUTUSED JA LOODUSVARADE SÄÄSTEV MAJANDAMINE III JAOTIS. INIMÕIGUSED, VALITSEMINE, RAHU JA JULGEOLEK IV JAOTIS – INIMARENG, SOTSIAALNE ÜHTEKUULUVUS JA LIIKUVUS

VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA PIIRKONDLIK PROTOKOLL I OSA. KOOSTÖÖRAAMISTIK II OSA. PEAMISED KOOSTÖÖVALDKONNAD I JAOTIS. KESKKONNASÄÄSTLIKKUS JA KLIIMAMUUTUSED

II JAOTIS. KAASAV JA KESTLIK MAJANDUSARENG III JAOTIS. OOKEANID, MERED JA KALANDUS IV JAOTIS. JULGEOLEK, INIMÕIGUSED, DEMOKRAATIA JA VALITSEMINE V JAOTIS. INIM- JA SOTSIAALNE ARENG LISAD I LISA. TAGASISAATMIS- JA TAGASIVÕTMISPROTSESS

II LISA. EUROOPA INVESTEERIMISPANGA TEGEVUS

EUROOPA LIIT, edaspidi ka „EL“, ühelt poolt ning ANGOLA VABARIIK, ANTIGUA JA BARBUDA, BAHAMA ÜHENDUS, BARBADOS, BELIZE, BENINI VABARIIK, BOTSWANA VABARIIK, BURKINA FASO,

BURUNDI VABARIIK, KAMERUNI VABARIIK, CABO VERDE VABARIIK, KESK-AAFRIKA VABARIIK, TŠAADI VABARIIK,

KOMOORI LIIT, KONGO VABARIIK, COOKI SAARED, CÔTE D’IVOIRE’I VABARIIK, KUUBA VABARIIK,

KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK, DJIBOUTI VABARIIK, DOMINICA ÜHENDUS, DOMINIKAANI VABARIIK, ERITREA RIIK, ESWATINI KUNINGRIIK, ETIOOPIA DEMOKRAATLIK LIITVABARIIK, FIDŽI VABARIIK, GABONI VABARIIK, GAMBIA VABARIIK,



GHANA VABARIIK, GRENADA, GUINEA VABARIIK, GUINEA-BISSAU VABARIIK, EKVATORIAAL-GUINEA VABARIIK, GUYANA KOOPERATIIVVABARIIK, HAITI VABARIIK, JAMAIKA, KEENIA VABARIIK, KIRIBATI VABARIIK,

LESOTHO KUNINGRIIK, LIBEERIA VABARIIK, MADAGASKARI VABARIIK, MALAWI VABARIIK, MALI VABARIIK,

MARSHALLI SAARTE VABARIIK, MAURITAANIA ISLAMIVABARIIK, MAURITIUSE VABARIIK, MIKRONEESIA LIIDURIIGID, MOSAMBIIGI VABARIIK,

NAMIIBIA VABARIIK, NAURU VABARIIK, NIGERI VABARIIK, NIGEERIA LIITVABARIIK, NIUE, BELAU VABARIIK, PAAPUA UUS-GUINEA ISESEISVUSRIIK, RWANDA VABARIIK, SAINT KITTS JA NEVIS, SAINT LUCIA,



SAINT VINCENT JA GRENADIINID, SAMOA ISESEISVUSRIIK, SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE DEMOKRAATLIK VABARIIK, SENEGALI VABARIIK, SEIŠELLI VABARIIK, SIERRA LEONE VABARIIK, SAALOMONI SAARED, SOMAALIA LIITVABARIIK, LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK, LÕUNA-SUDAANI VABARIIK,

SUDAANI VABARIIK, SURINAME VABARIIK, TANSAANIA ÜHENDVABARIIK, TIMOR-LESTE DEMOKRAATLIK VABARIIK, TOGO VABARIIK,

TONGA KUNINGRIIK, TRINIDADI JA TOBAGO VABARIIK, TUVALU, UGANDA VABARIIK, VANUATU VABARIIK,

SAMBIA VABARIIK, ZIMBABWE VABARIIK, edaspidi „Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide organisatsiooni (AKVRO) liikmed“ teiselt poolt, VÕTTES ARVESSE ühelt poolt muudetud Georgetowni lepingut, millega loodi Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide organisatsioon, ning teiselt poolt Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, ARVESTADES omavahelisi tugevaid seoseid ning poliitilisi, majanduslikke ja kultuurilisi sidemeid, KINNITADES VEEL KORD oma otsust pidada kinni reeglitel põhinevast maailmakorrast, mille aluspõhimõte on mitmepoolsus ja mille keskmes on Ühinenud Rahvaste Organisatsioon,

KINNITADES kindlat tahet toetada kestlikku arengut kooskõlas kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030, RÕHUTADES vastastikust huvi pakkuvates küsimustes kõikidel asjakohastel tasanditel korrapärase dialoogi pidamise tähtsust, KINNITADES VEEL KORD tahet oma partnerlust tugevdada, koordineerides ühiste huvide ja väärtuste ning vastastikuse austuse alusel tegevust rahvusvahelistel foorumitel ning olles teadlik oma suutlikkusest kujundada ühiselt tegutsedes üleilmseid tulemusi, KINNITADES oma otsust järgida demokraatia põhimõtteid ja inimõigusi, nagu need on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes asjakohastes rahvusvahelistes inimõiguste alastes dokumentides, ning õigusriigi põhimõtteid ja head valitsemistava,

TULETADES MEELDE oma tugevat tahet edendada rahu ja julgeolekut ning oma rahvusvahelisi kohustusi massihävitusrelvade leviku tõkestamisel, samuti oma kindlat kavatsust ennetada kõige raskemaid rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavaid kuritegusid ja nende toimepanijad vastutusele võtta, KINNITADES VEEL KORD oma tahet edendada paljusid sidusrühmi hõlmavat koostööd, et toetada kestliku arengu saavutamist, võttes arvesse eri sidusrühmade erinevaid rolle ja kandes samal ajal hoolt selle eest, et kõik tegutsevad õigusriigi põhimõtete kohaselt, RÕHUTADES pakilist vajadust tegeleda üleilmsete keskkonnaprobleemidega, Pariisi kokkuleppe tähtsust, vajadust ehitada riikides kiiresti üles stabiilne ja vähese CO2-heitega majandus ning kliimamuutustele vastupidav ühiskond ning teha edusamme ühiste keskkonna-, kliimamuutuste- ja taastuvenergiaalaste eesmärkide saavutamisel,

TUNNISTADES majanduse struktuurse ümberkujundamise tähtsust kaasava ja kestliku majanduskasvu ja arengu saavutamisel, TULETADES MEELDE oma soovi järgida rahvusvahelist kaubandust reguleerivaid põhimõtteid ja eeskirju, eelkõige neid, milles on kokku lepitud Maailma Kaubandusorganisatsioonis, TULETADES MEELDE oma lubadusi austada töötajate õigusi, võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonides sätestatud põhimõtteid, TUNNISTADES teaduse, tehnoloogia, teadusuuringute ja innovatsiooni olulist rolli teadmistepõhiste ühiskondade väljakujunemise kiirendamisel, millele aitavad kaasa kestliku arengu saavutamiseks rakendatavad digivahendid, MEENUTADES oma soovi edendada inim- ja sotsiaalset arengut, kaotada vaesus ning võidelda diskrimineerimise ja ebavõrdsuse vastu, jätmata kedagi kõrvale, TUNNISTADES, et demograafilised muutused koos majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste muutustega tekitavad kestliku arengu kontekstis nii võimalusi kui ka probleeme, KINNITADES VEEL KORD, et sooline võrdõiguslikkus ning naiste ja tüdrukute võimestamine on olulised kaasava ja kestliku arengu saavutamiseks,

TUNNISTADES noorte tähtsust tuleviku kujundamisel ja kestlikku arengusse panustamisel,

KINNITADES VEEL KORD oma tahet edendada inimkeskset partnerlust ja inimestevahelisi kontakte, sealhulgas koostöö ja vahetuste kaudu teaduse, tehnoloogia, innovatsiooni, hariduse ja kultuuri valdkonnas, KINNITADES VEEL KORD oma tahet süvendada rände ja liikuvuse alast koostööd ja dialoogi, TUNNISTADES üha suuremaid riske, mida põhjustavad looduskatastroofid, majandusvapustused ja muud välised vapustused, sealhulgas pandeemiad, KINNITADES oma soovi teha koostööd piirkondliku ja mandriülese integratsiooni toetamiseks, eriti selleks, et saavutada eesmärgid, mis on püstitatud Aafrika Liidu tegevuskavas aastani 2063 ning Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna integratsiooni- ja koostööraamistikes, MEENUTADES poliitikavaldkondade arengusidususe ja abi tulemuslikkuse põhimõtet ning Addis Abeba tegevuskava põhimõtteid, VÕTTES ARVESSE ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist koostöölepingut, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 ning mida on muudetud Luxembourgis 25. juunil 2005 ja Ouagadougous 22. juunil 2010, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I OSA

ÜLDSÄTTED ARTIKKEL 1 Eesmärgid 1. Käesoleva lepinguga luuakse lepinguosaliste vahel tugevam poliitiline partnerlus, et saavutada vastastikku kasulikke tulemusi ühist ja kattuvat huvi pakkuvates küsimustes kooskõlas ühiste väärtustega. 2. Käesolev leping aitab saavutada kestliku arengu eesmärke, lähtudes kestliku arengu tegevuskavast aastani 2030 ja Pariisi kokkuleppest kui üldistest partnerlust suunavatest raamistikest. 3. Käesoleva lepingu eesmärgid on järgmised: a) edendada, kaitsta ja järgida inimõigusi, demokraatia põhimõtteid, õigusriiki ja head valitsemistava, pöörates erilist tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele; b) ehitada üles rahumeelsed ja vastupanuvõimelised riigid ja ühiskonnad, astudes vastu rahu ja julgeolekut ähvardavatele olemasolevatele ja tekkivatele ohtudele;

c) edendada inim- ja sotsiaalset arengut, eelkõige vaesuse kaotamiseks ja ebavõrdsuse vähendamiseks, tagades et kõik saavad elada inimväärset elu ja kedagi ei jäeta kõrvale ning pöörates erilist tähelepanu naistele ja tüdrukutele; d) kaasata investeeringuid, toetada kaubandust ja edendada erasektori arengut, et saavutada kestlik ja kaasav majanduskasv ning luua kõigile inimväärne töökoht;

e) võidelda kliimamuutuste vastu, kaitsta keskkonda ja tagada loodusvarade säästev majandamine ning f) rakendada terviklikku ja tasakaalustatud rändekäsitust, et kasutada kooskõlas lepinguosaliste asjaomaste pädevustega ära turvalist, korrakohast ja seaduslikku rännet ja liikuvust ning pidurdada ebaseaduslikku rännet, tegeledes selle algpõhjustega, järgides igati rahvusvahelist õigust. 4. Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamisel on peamised vahendid partnerlusdialoog ja meetmed, mille kavandamisel võetakse arvesse lepinguosaliste eripära. 5. Käesolev leping hõlbustab lepinguosaliste ühiste seisukohtade võtmist maailmaareenil, mis aitab tugevdada partnerlusi mitmepoolsuse ja reeglitel põhineva rahvusvahelise korra toetamiseks, et edendada üleilmset tegevust.

ARTIKKEL 2 Põhimõtted 1. Lepinguosalised taotlevad käesoleva lepingu eesmärke jagatud vastutuse, solidaarsuse, vastastikkuse, vastastikuse austuse ja aruandekohustuse vaimus. 2. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma kindlat tahet arendada sõbralikke suhteid rahvaste vahel, austades riikide suveräänse võrdsuse põhimõtet, ning hoiduda jõu kasutamisest ükskõik millise riigi territoriaalse terviklikkuse või poliitilise sõltumatuse vastu või mis tahes muul moel, mis on vastuolus ÜRO põhikirjaga, ja jõu sellise kasutamisega ähvardamisest. 3. Lepinguosalised lepivad kokku, et igat piirkondlikku protokolli rakendatakse kooskõlas lepingu üldosas kokku lepitud üldpõhimõtetega, võttes samal ajal arvesse piirkondade eripära. Nad lepivad kokku ka selles, et meetmeid kohandatakse vastavalt vähim arenenud riikide, merepiirita riikide, väikeste arenevate saareriikide ja madalal paiknevate rannikuriikide erinevatele vajadustele, võttes arvesse mitmesuguseid katsumusi, millega need riigid silmitsi seisavad.

4. Lepinguosalised teevad otsuseid ja võtavad meetmeid kõige asjakohasemal riigisisesel, piirkondlikul või mitme riigi tasandil. 5. Lepinguosalised edendavad korrakindlalt soolist perspektiivi ning tagavad, et soolist võrdõiguslikkust võetakse arvesse kõigis poliitikavaldkondades.

6. Lepinguosalised rakendavad terviklikku lähenemisviisi oma koostöö suhtes, mis hõlmab poliitilisi, majanduslikke, sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja kultuurilisi elemente. 7. Lepinguosalised tõhustavad jõupingutusi piirkondliku integratsiooni ja koostöö edendamiseks, et võimalikult hästi lahendada julgeolekuga seotud muresid, saada majanduslikku kasu üleilmastumisest ning vajaduse korral tegeleda riikidevaheliste probleemide ja võimalustega. 8. Lepinguosalised edendavad paljusid sidusrühmi hõlmavat lähenemisviisi, mis võimaldab partnerlusdialoogis ja koostöös aktiivselt kaasa lüüa mitmesugustel osalejatel, sealhulgas parlamentidel, kohalikel omavalitsustel, kodanikuühiskonnal ja erasektoril. 9. Partnerluse eesmärkide tulemuslikumaks ja tõhusamaks saavutamiseks võib kasutada ametlikke ja ajutisi piirkondlikke koostöövorme. Lepinguosalised võivad kokku leppida ka sätetes ja paindlikes menetlustes, mis võimaldavad huvitatud lepinguosalistel süvendada dialoogi ja koostööd konkreetsetes valdkondlikes ja piirkonnaülestes küsimustes. ARTIKKEL 3 Partnerlusdialoog 1. Lepinguosalised peavad käesoleva lepingu tulemuslikuks rakendamiseks kõikides käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades korrapärast, tasakaalustatud, laiaulatuslikku ja sisulist partnerlusdialoogi, mille tulemusel võtavad mõlemad pooled kohustusi ja vajaduse korral meetmeid.

2. Lepinguosalised on ühel meelel, et partnerlusdialoogi eesmärk on vahetada teavet, parandada vastastikust mõistmist ning hõlbustada ühiste prioriteetide ja tegevuskavade kehtestamist riigi, piirkonna ja rahvusvahelisel tasandil. Lepinguosalised teevad koostööd ja koordineerivad oma tegevust ühist huvi pakkuvates küsimustes ja rahvusvahelises kontekstis tekkivate uute probleemide lahendamisel.

3. Lepinguosalised lepivad kokku, et dialoogi peetakse paindlikul ja vajadustele kohandatud viisil, korrapäraselt, kõige asjakohasemas vormis ja kõige asjakohasemal riigisisesel, piirkondlikul või mitme riigi tasandil, kasutades ära kõikvõimalikud kanalid, sealhulgas piirkondlikus ja rahvusvahelises kontekstis. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad jälgivad ja hindavad dialoogi tulemuslikkust ja vajaduse korral kohandavad selle ulatust. 4. Lepinguosalised lepivad kokku, et parlamente ning vajaduse korral kodanikuühiskonna organisatsioonide ja erasektori esindajaid teavitatakse nõuetekohaselt, nendega konsulteeritakse ja neil võimaldatakse anda partnerlusdialoogi oma panus. Vajaduse korral kaasatakse dialoogi piirkondlikud ja mandri tasandi organisatsioonid. ARTIKKEL 4 Poliitika sidusus 1. Lepinguosalised teevad tööd sidusa poliitika rakendamiseks riigi, piirkonna ja rahvusvahelisel tasandil, et saavutada sihipärase, strateegilise ja partnerlusele suunatud lähenemisviisi kaudu käesoleva lepingu eesmärgid.

2. Lepinguosalised edendavad individuaalselt ja üheskoos poliitikameetmete koostoimet, et vältida või minimeerida kahjulikku mõju, mida nende poliitika võib avaldada teistele lepinguosalistele. Nad kohustuvad teavitama teisi lepinguosalisi algatustest ja meetmetest, mis võivad neid märkimisväärselt mõjutada, ja vajaduse korral nendega sel teemal konsulteerima. 3. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma kindlat tahet edendada poliitikavaldkondade arengusidusust kui olulist elementi kestliku arengu eesmärkide saavutamisel. ARTIKKEL 5 Osalejad

1. Lepinguosalised tunnistavad, et valitsustel on keskne roll oma riikide prioriteetide ja strateegiate kindlaksmääramisel ja rakendamisel. Nad kinnitavad parlamentide tähtsat rolli õigusaktide kujundamisel ja vastuvõtmisel, eelarvete kokkuleppimisel ja valitsustelt aru pärimisel. Nad tunnistavad kohalike omavalitsuste rolli ja panust demokraatliku aruandekohustuse suurendamisse ja valitsuse tegevuse täiendamisse. 2. Lepinguosalised kinnitavad allpiirkondlike, piirkondlike, mandri tasandi ja mandritevaheliste organisatsioonide olulist rolli käesoleva lepingu, eelkõige kolme piirkondliku protokolli eesmärkide saavutamisel.

3. Lepinguosalised tunnistavad igat liiki ja mis tahes riiklike eripäradega sidusrühmade, nimelt kodanikuühiskonna, majandus- ja sotsiaalpartnerite, sh ametiühinguorganisatsioonide, ja erasektori tähtsat rolli ja panust ning lepivad kokku nende osalemise suurendamises ja tõhustamises, et edendada veelgi kaasavamaid ja paljusid sidusrühmi hõlmavaid poliitilisi protsesse. Sellega seoses tagavad lepinguosalised, et asjakohasel juhul teavitatakse kõiki neid sidusrühmi strateegiatest ja valdkondlikest poliitikameetmetest ning nendega konsulteeritakse sel teemal, et nad annavad oma panuse laiaulatuslikus dialoogis, et nad saavad kriitilise tähtsusega valdkondades suutlikkuse suurendamiseks tuge ning nad osalevad koostööprogrammide elluviimises neid puudutavates valdkondades. Koostööprogrammides osalemine toimub lähtuvalt sellest, mil määral tegelevad nad elanikkonna vajadustega ja millised on nende eripädevused ning et neil on aruandekohustust kätkevad ja läbipaistvad juhtimisstruktuurid. ARTIKKEL 6 Ülesehitus 1. Käesolev leping koosneb üldosast (I, II, III, IV, V ja VI osa, lisad ja deklaratsioonid) ning kolmest piirkondlikust protokollist. 2. Üldosa ja selle lisade sätted on õiguslikult siduvad kõikidele käesoleva lepingu osalistele.

3. Piirkondlike protokollide sätted on õiguslikult siduvad ELile ning vastavalt Aafrikas, Kariibi piirkonnas või Vaikse ookeani piirkonnas asuvatele lepinguosalistele. Mitte miski piirkondlikes protokollides ning nende tõlgendamisel ja rakendamisel ei tohi mõjutada lepingu üldosa sätteid või AKVRO-ELi ministrite nõukogu otsuseid ega neist kõrvale kalduda. ARTIKKEL 7

Valdkonnaülesed küsimused 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et kõikides koostöövaldkondades võetakse tegevuse kavandamisel korrakindlalt arvesse järgmisi valdkonnaüleseid küsimusi: inimõigused, demokraatia, sooline võrdõiguslikkus, rahu ja julgeolek, keskkonnakaitse, võitlus kliimamuutustega, kultuur ja noored. 2. Lepinguosalised teevad koostööd toetamaks suutlikkuse suurendamist, et tulemuslikult lahendada probleeme ja saavutada käesolevas lepingus kindlaks määratud eesmärgid. Nende eesmärk on toetada asutuste tugevdamist, edendada parimate tavade vahetamist ning hõlbustada teadmiste ülekannet ja jagamist. 3. Lepinguosalised suurendavad riikide, kogukondade ja üksikisikute, eriti haavatavate elanikkonnarühmade võimet panna vastu keskkonna ja kliimamuutustega seotud katsumustele, majandusšokkidele, konfliktidele ja poliitilistele kriisidele ning epideemiatele ja pandeemiatele.

II OSA STRATEEGILISED PRIORITEEDID I JAOTIS INIMÕIGUSED, DEMOKRAATIA JA VALITSEMINE INIMKESKSETES JA ÕIGUSTEPÕHISTES ÜHISKONDADES

ARTIKKEL 8 Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma kindlat tahet kaitsta, edendada ja järgida inimõigusi, põhivabadusi ja demokraatia põhimõtteid ning tugevdada õigusriiki ja head valitsemistava kooskõlas ÜRO põhikirja, inimõiguste ülddeklaratsiooni ja rahvusvahelise õigusega, eelkõige rahvusvahelise inimõigustealase õigusega ja vajaduse korral rahvusvahelise humanitaarõigusega. Lepinguosalised edendavad inimkeskset ja õigustepõhist poliitikat, mis hõlmab kõiki inimõigusi ning millega tagatakse võrdne juurdepääs võimalustele kõigile ühiskonna liikmetele, püüeldes inimesele keskenduva kestliku arengu poole. Lepinguosalised tunnistavad, et demokraatia, inimõiguste, põhivabaduste, õigusriigi ja hea valitsemistava austamine on kestliku arengu lahutamatu osa.

ARTIKKEL 9 Inimõigused, demokraatia ja õigusriik 1. Tunnistades, et inimõigused on üldised, jagamatud, üksteisest sõltuvad ja omavahel seotud, edendavad, kaitsevad ja järgivad lepinguosalised kõiki inimõigusi, olgu tegemist kodaniku-, poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete või kultuurialaste õigustega. Nad kaitsevad kõiki põhivabadusi, nagu arvamus- ja väljendusvabadus, kogunemis- ja ühinemisvabadus ning mõtte-, usu- ja veendumusvabadus, ning tagavad, et kõik saavad neid õigusi täielikult ja võrdselt kasutada. 2. Lepinguosalised kohustuvad edendama kõigi inimeste inimõiguste ja põhivabaduste üldist austamist ja järgimist ilma diskrimineerimiseta mis tahes alusel, sealhulgas soo, etnilise või sotsiaalse päritolu, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, puude, vanuse või muu staatuse alusel. Nad kohustuvad võitlema rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja seonduva sallimatuse kõigi vormide vastu ning vägivalla ja diskrimineerimise kõigi vormide, sealhulgas igasuguse viha õhutamise vastu. Nad kohustuvad tunnistama ja edendama põlisrahvaste õigusi, nagu on sätestatud põlisrahvaste õiguste deklaratsioonis. 3. Lepinguosalised peavad kahepoolsel tasandil partnerlusdialoogi surmanuhtluse teemal. Kui siseriiklike õigusaktidega on ette nähtud surmanuhtlus ja seda endiselt kohaldatakse, järgivad lepinguosalised nõuetekohast menetlust ja rahvusvaheliselt kokku lepitud miinimumstandardeid.

4. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et riigikorralduse aluseks olevad üldtunnustatud demokraatia põhimõtted tagavad võimu õiguspärasuse, põhiseaduslikus, seadusandlikus ja õigussüsteemis toimuva tegevuse seaduslikkuse ning osalemismehhanismide olemasolu. Lepinguosalised jätkavad ja tugevdavad nende põhimõtete kohaldamist, tagades kaasavad, läbipaistvad ja usaldusväärsed valimised, austades sealjuures nõuetekohaselt riikide suveräänsust, ning võimaldades ja toetades osaluspõhiseid otsustusprotsesse. Lepinguosalised edendavad hea valimistava järgimist ja omavahelist koostööd, sealhulgas valimiste vaatlemisel vastavalt olukorrale ELis ja AKVRO liikmetes. 5. Lepinguosalised toetavad aktiivselt õigusriigi tugevdamist riigi, piirkonna ja rahvusvahelisel tasandil, tunnistades selle suurt tähtsust inimõiguste kaitsmisel ja demokraatlike asutuste tõhusal toimimisel. Sellega seoses tagatakse sõltumatu, erapooletu ja hästi toimiva kohtusüsteemi olemasolu, võrdsus seaduse ees, õigus õiglasele kohtumõistmisele ja nõuetekohasele menetlusele ning juurdepääs tulemuslikele õiguskaitsemehhanismidele. 6. Lepinguosalised tunnistavad õigust arengule, mis põhineb kõigi inimõiguste jagamatusel, vastastikusel sõltuvusel, üldkehtivusel ja võõrandamatusel, millest tulenevalt on igal inimesel ja kõigil rahvastel õigus osaleda majanduslikus, sotsiaalses, kultuurilises ja poliitilises arengus, kus saab kasutada täielikult kõiki inimõigusi ja põhivabadusi, anda sellesse arengusse oma panus ja sellest arengust kasu saada. Lepinguosalised toetavad meetmeid, millega edendatakse õigust arengule, ning muu hulgas tagavad kõigile võrdsed võimalused pääseda ligi põhiressurssidele ja olulistele teenustele, nagu haridus, tervishoiuteenused, toit, eluruumid, tööhõive ja tulude õiglane jaotus, ning neist kasu saada.



7. Lepinguosalised on ühel meelel, et inimõiguste, demokraatia põhimõtete ja õigusriigi austamine on nende riigisisese ja rahvusvahelise poliitika alus ning moodustab käesoleva lepingu olulise osa. ARTIKKEL 10 Sooline võrdõiguslikkus 1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et nad on võtnud kindlalt nõuks saavutada sooline võrdõiguslikkus, kõigi inimõiguste täielik kasutamine kõigi poolt ja kõigi inimeste võimestamine, mis edendab kestlikku arengut. Nad lõimivad soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte oma põhiseadusesse või muudesse asjakohastesse õigusaktidesse. 2. Lepinguosalised tunnistavad, et soolise ebavõrdsuse tõttu jäävad naised ilma oma põhilistest inimõigustest ja võimalustest. Lepinguosalised võtavad vastu ja muudavad tugevamaks jõustatavad õigusaktid, õigusraamistikud ning usaldusväärsed poliitikapõhimõtted, programmid ja mehhanismid, et tagada tüdrukutele ja naistele võrdne juurdepääs igale eluvaldkonnale ning võrdsed võimalused, võrdne kontroll ning täielik ja võrdne osalemine igas eluvaldkonnas samadel alustel poiste ja meestega.

3. Lepinguosalised keskenduvad eeskätt eesmärgile parandada naiste ja vajaduse korral tüdrukute juurdepääsu kõigile vahenditele, mida nad vajavad elu jooksul oma täieliku potentsiaali rakendamiseks ning oma inimõiguste ja põhivabaduste täielikuks kasutamiseks, näiteks mis puudutab juurdepääsu kvaliteetsele haridusele, tervist ja töövõimalusi, juurdepääsu majandusressurssidele ja kontrolli nende üle ning juurdepääsu poliitiliste otsuste tegemise protsessile, juhtimisstruktuuridele ja eraettevõtetele, pöörates erilist tähelepanu haavatavas olukorras olevatele naistele. Nad edendavad naiste võrdseid võimalusi täielikult ja tulemuslikult osaleda poliitikat, majandust ja avalikku elu käsitlevate otsuste tegemises kõikidel tasanditel. 4. Lepinguosalised kohustuvad ära hoidma seksuaalse ja soolise vägivalla ja diskrimineerimise kõik vormid avalikus ja eraelus, sealhulgas inimkaubanduse ning seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise, nende vastu võitlema ja nende toimepanijad vastutusele võtma. Nad võtavad kõik vajalikud meetmed, et tegeleda sügavalt juurdunud soolise kallutatusega ning kaotada kõik kahjulikud tavad, nagu lapsega sõlmitud, varajased ja sundabielud ning naiste suguelundite moonutamine ja eemaldamine. ARTIKKEL 11 Kaasavad ja pluralistlikud ühiskonnad

1. Lepinguosalised kohustuvad tagama võrdsed võimalused kõigile ühiskonna liikmetele kõigis eluvaldkondades. Nad hoiavad ära, keelavad ja kaotavad diskrimineerivad tavad ning võtavad tõhusaid meetmeid, et tagada kõigi inimõiguste täielik ja võrdne kasutamine.

2. Lepinguosalised kaitsevad ja edendavad väljendusvabadust, arvamusvabadust ja kogunemisvabadust ning meedia sõltumatust ja pluralismi kui demokraatia alustalasid, märkides, et tegemist ei ole üksnes inimõiguste, vaid ka demokraatia, arengu ja dialoogi eeltingimustega. 3. Lepinguosalised edendavad kaasavaid ja pluralistlikke ühiskondi, sealhulgas mitmeparteilist demokraatiat. Nad suurendavad tulemuslike, läbipaistvate ja aruandekohustusega riiklike ja kohalike volikogude ja erakondade tähtsat rolli. Nad edendavad ka kõigi sidusrühmade ja kodanike, sealhulgas naiste ja noorte aktiivset ja tõelist osalemist reageerimist võimaldavates, kaasavates, osaluspõhistes ja representatiivsetes poliitilistes protsessides ja otsuste tegemises kõikidel tasanditel. 4. Lepinguosalised kohustuvad säilitama aktiivsele, organiseeritud ja läbipaistvale kodanikuühiskonnale soodsa keskkonna ja seda laiendama, tunnistades kodanikuühiskonna rolli demokraatia, inimõiguste, põhivabaduste, sotsiaalse õigluse ja kaasamise edendamisel ja jälgimisel ning õiguste omajate ja õigusriigi kaitsmisel, suurendades sellega riigisisest läbipaistvust ja aruandekohustust. 5. Tunnistades, et internet võimaldab jagada teadmisi ja ideid, püüavad lepinguosalised kasutada täielikult ära võimalused edendada digilahenduste abil üldsuse võrdset juurdepääsu teabele kõikidel tasanditel ja osaluspõhist otsustamist ning suurendada digipädevust, vähendades samal ajal kuritarvituse ohtu ning edendades avatud suhtumist mitmekesisusse ja selle austamist.

ARTIKKEL 12 Hea valitsemistava 1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et hea valitsemistava aluseks on läbipaistvad, vastutustundlikud, aruandekohustusega ja osaluspõhised valitsused ning asjakohased järelevalvemehhanismid. Lepinguosalised on ühel meelel, et hea valitsemistava on kriitilise tähtsusega kõigi inimõiguste, demokraatia põhimõtete ja õigusriigi austamise seisukohast. Nad kohustuvad tagama üldise juurepääsu avalikele teenustele ilma mingi diskrimineerimiseta. Lisaks kohustuvad nad tagama läbipaistvuse ja aruandekohustuse, mis on hea valitsemistava ja institutsioonide ülesehitamise lahutamatud elemendid. 2. Lepinguosalised kohustuvad kasutama inim-, loodus-, majandus- ja finantsressursse läbipaistvalt ja vastutustundlikult, et tagada saadava tulu erapooletu jaotamine ja kestlik areng.

3. Lepinguosalised kohustuvad looma soodsa keskkonna läbipaistvuse ja aruandekohustuse suurenemiseks haldusasutustes, sealhulgas parandades valitsusasutuste usaldusväärsust ja sõltumatust. Lepinguosalised töötavad välja ja võtavad kasutusele tulemuslikkuses, läbipaistvuses ja aruandekohustuses seisnevate aluspõhimõtetega kooskõlas olevad usaldusväärsed riigi rahanduse juhtimise süsteemid, et kaitsta riigi rahandust ja parandada avalike teenuste pakkumist, kaotades haldusalased kitsaskohad ja regulatiivsed puudused.

4. Lepinguosalised tagavad läbipaistvuse ja aruandekohustuse riikliku rahastamise puhul, sealhulgas rahalise abi andmisel ja avalike teenuste osutamisel. Nad tõhustavad tulude kogumist ning võitlevad maksudest kõrvalehoidmisega ja maksustamise vältimisega ning ebaseaduslike rahavoogudega. Nad lepivad kokku, et teevad koostööd võitluses rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu ning peavad selle võitlusega seotud küsimustes õigeaegset partnerlusdialoogi kahepoolsel ja rahvusvahelisel tasandil. 5. Lepinguosalised võitlevad korruptsiooni kõigi vormidega kõikidel tasanditel, töötades välja ja võttes kasutusele või säilitades tulemusliku ja koordineeritud korruptsioonivastase poliitika, milles kajastuvad õigusriigi, avaliku sektori nõuetekohase juhtimise ja avaliku omandi nõuetekohase haldamise ning usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja aruandekohustuse põhimõtted. Nad võtavad vastu seadusandlikud ja muud meetmed, et hoida ära riigiametnikepoolne altkäemaksu võtmine, omastamine ja muu vahendite kõrvalesuunamine otsese või kaudse kasu saamise eesmärgil ja isikud selle eest vastutusele võtta ning nõuda sisse ja tagastada korruptsiooni teel saadud vara. 6. Lepinguosalised tunnistavad ja võtavad endale kohustuse rakendada hea maksuhaldustava põhimõtteid, sealhulgas ülemaailmseid maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse standardeid, õiglast maksustamist ning maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastu võitlemise miinimumstandardeid. Nad edendavad head maksuhaldustava, parandavad rahvusvahelist maksualast koostööd ja hõlbustavad maksutulude kogumist. Nad teevad koostööd, et suurendada suutlikkust järgida neid põhimõtteid ja standardeid ning saada kasu edukast reeglitel põhinevast finantssektorist. Nad lepivad kokku, et peavad maksuküsimustes õigeaegset partnerlusdialoogi kahepoolsel ja rahvusvahelisel tasandil.

7. Lepinguosalised on ühel meelel, et hea valitsemistava on nende riigisisese ja rahvusvahelise poliitika alus ning moodustab käesoleva lepingu olulise osa. Nad on ühel meelel ka selles, et tõsised korruptsioonijuhtumid, sealhulgas korruptsiooni põhjustav altkäemaksu võtmine, kujutavad endast hea valitsemistava rikkumist. ARTIKKEL 13 Avalik haldus Tunnistades hästi rahastatud ja tugeva inimressursside baasiga tõhusate ja tulemuslike avaliku teenistuse süsteemide ja protsesside tähtsust, kohustuvad lepinguosalised edendama koostööd selles valdkonnas. Nad lepivad kokku ka selles, et teevad koostööd eesmärgiga ajakohastada oma avalikku haldust ning kujundada välja aruandekohustusega, tõhus, läbipaistev ja professionaalne avalik teenistus. Muu hulgas püütakse parandada korraldustõhusust, suurendada asutuste tulemuslikkust teenuste osutamisel, kiirendada e-halduse ja digiteenuste kasutuselevõttu ning avalike registrite digiteerimist ning tõhustada detsentraliseerimisprotsesse kooskõlas lepinguosaliste vastavate majandus- ja sotsiaalarengustrateegiatega.

ARTIKKEL 14

Statistika 1. Tunnistades, et statistika on oluline kestliku arengu saavutamiseks, töötavad lepinguosalised välja statistikasüsteemid ja tõhustavad neid, sealhulgas statistika kogumist, töötlemist, kvaliteedikontrolli ja levitamist, et saavutada pikaajaline eesmärk koguda kvaliteetseid, rahvusvaheliselt võrreldavaid, ligipääsetavaid, õigeaegseid ja usaldusväärseid eristatud andmeid, mis on olulised lepinguosaliste vastavate sotsiaal- ja majandusarengu prioriteetide elluviimist toetavate otsuste tegemisel ning edusammude toetamisel ja jälgimisel. 2. Lepinguosalised kohustuvad parandama statistilist kirjaoskust, edendama andmete kasutamist otsuste tegemisel, suheldes valitsusesiseste ja -väliste kasutajatega ning uute tehnoloogialahenduste ja andmeallikate kasutamise teel. Nad teevad koostööd tehnoloogia kasutamisel andmete kogumiseks ja kaitsmiseks ning edendavad võrreldava statistika levitamist riigi ja piirkonna tasandil. 3. Lepinguosalised tagavad oma statistikaametite ametialase sõltumatuse.

ARTIKKEL 15 Isikuandmed 1. Lepinguosalised tunnistavad ühist huvi kaitsta iga isiku õigust eraelu puutumatusele isikuandmete töötlemisel ning tugeva isikuandmete kaitse korra säilitamise ja selle tulemusliku järgimise tagamise tähtsust. Nad tagavad muu hulgas, et isikuandmeid töödeldakse õiglaselt ja läbipaistvalt, et neid kogutakse selgel, kindlaksmääratud ja õiguspärasel eesmärgil ning et neid ei töödelda viisil, mis ei ole selle eesmärgiga kooskõlas. Käesoleva artikli kohaldamisel on „töötlemine“ isikuandmete või nende kogumitega tehtav automatiseeritud või automatiseerimata toiming või toimingute kogum, nagu kogumine, dokumenteerimine, korrastamine, struktureerimine, säilitamine, kohandamine ja muutmine, päringute tegemine, lugemine, kasutamine, edastamise, levitamise või muul moel kättesaadavaks tegemise teel avalikustamine, ühitamine või ühendamine, piiramine, kustutamine või hävitamine. 2. Kooskõlas kehtivate mitmepoolsete standardite ning rahvusvaheliste õiguslike vahendite ja tavadega tagavad lepinguosalised iga üksikisiku andmete kõrgetasemelise kaitse. Selleks kehtestavad nad asjakohase õigusliku ja regulatiivse korra ja poliitika ning tagavad asjakohase haldussuutlikkuse nende rakendamiseks, sealhulgas sõltumatud järelevalveasutused.



II JAOTIS RAHU JA JULGEOLEK ARTIKKEL 16 Lepinguosalised tunnistavad, et rahu, stabiilsus ja julgeolek, sealhulgas inimeste turvalisus ja vastupanuvõime, on kestliku arengu ja jõukuse jaoks väga olulised. Kestlik areng ei ole võimalik ilma rahu ja julgeolekuta ning ilma kaasava arenguta ei saa olla püsivat rahu ja julgeolekut. Lepinguosalised rakendavad konfliktide ja kriiside suhtes, sealhulgas ebakindlates olukordades, ulatuslikku ja terviklikku lähenemisviisi, tõkestavad massihävitusrelvade levikut ja võitlevad kõigi rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavate raskete kuritegude vastu. Lepinguosalised tegelevad uute või suurenevate julgeolekuohtudega, mille hulka kuuluvad terrorism ja selle rahastamine, vägivaldne äärmuslus, organiseeritud kuritegevus, massihävitusrelvade levik, piraatlus, kaubitsemine inimeste, uimastite, relvade ja muu ebaseadusliku kaubaga ning küberkuritegevus ja küberturvalisust ähvardavad ohud.

ARTIKKEL 17 Konfliktid ja kriisid 1. Lepinguosalised kohaldavad konfliktide ja kriiside suhtes terviklikku lähenemisviisi, sealhulgas ennetus-, vahendamis-, lahendamis- ja lepitusmeetmeid ning kriisiohjet, rahuvalvet ja rahu tagamist. Nad toetavad üleminekuperioodi õigusemõistmist, rakendades olukorda arvestavaid meetmeid, mis soodustavad tõe väljaselgitamist, õiglust ja kahju hüvitamist, ning tagatisi, millega välditakse sarnase olukorra kordumist. Nad panustavad institutsioonide ja riikide ülesehitamisse ning inimeste turvalisusesse, pöörates erilist tähelepanu ebakindlatele olukordadele. 2. Lepinguosalised teevad koostööd, et ennetada ja terviklikult käsitleda konfliktide ja ebastabiilsuse algpõhjuseid. Nad pööravad erilist tähelepanu loodusvarade, eelkõige tooraine tulemuslikule majandamisele eesmärgiga tuua kestlikult kasu ühiskonnale tervikuna ning tagada, et loodusvarade ebaseaduslik kasutamine ja ebaseaduslik loodusvaradega kauplemine ei soodustaks konfliktide teket ja püsimist. 3. Lepinguosalised tunnistavad, et konfliktide lahendamise vahendina on tähtis vastastikku lugupidav dialoog ja konsulteerimine, kuhu kaasatakse kohalikud omavalitsused ja kogukonnad ning kodanikuühiskonna organisatsioonid. Sellega seoses tegutsevad lepinguosalised tihedas koostöös mandri tasandi ja piirkondlike organisatsioonidega.



4. Lepinguosalised võtavad koordineeritud viisil kõik sobivad meetmed, et ära hoida vägivalla ägenemine, piirata selle levikut ja hõlbustada vaidluste rahumeelset lahendamist. Nad pööravad erilist tähelepanu selle tagamisele, et rahalisi vahendeid kasutatakse kooskõlas käesoleva lepingu põhimõtete ja eesmärkidega ning et vahendeid ei suunata sõjalisel otstarbel kõrvale. Lepinguosalised võtavad meetmeid ka selleks, et tõkestada palgasõdurite tegevust ja tegeleda lapssõdurite probleemiga, ning nad püüavad kehtestada vastutustundlikud piirid sõjalistele kulutustele. 5. Lepinguosalised võtavad konfliktijärgsetes olukordades kõik sobivad meetmed olukorra stabiliseerimiseks üleminekuajal, et hõlbustada tagasipöördumist vägivallatu, stabiilse ja demokraatliku olukorra juurde. See võib hõlmata desarmeerimise ja demobiliseerimise toetamist ning endiste võitlejate tagasipöördumist ja püsivat taasintegreerimist ühiskonda. Lepinguosalised tagavad vajalike seoste loomise hädaabimeetmete, rehabilitatsiooni ja pikemaajaliste arengueesmärkide vahel. 6. Lepinguosalised edendavad kõigi kodanike, sealhulgas naiste ja noorte tõhusat osalemist rahuloomes, konfliktide ennetamises, vahendamises ja lahendamises ning humanitaartegevuses, samuti kriisiohjes, rahuvalves ja rahu tagamises. Lepinguosalised peavad oluliseks käsitleda konfliktides soolise vägivalla ohvriks langenud naiste ja tüdrukute olukorda ning tegeleda haavatavatele isikutele ja puuetega inimestele suunatud kuritegevuse ja vägivalla probleemiga.

ARTIKKEL 18 Massihävitusrelvade leviku tõkestamine 1. Lepinguosalised tunnistavad, et massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levik nii riiklike kui ka valitsusväliste osalejate hulgas on üks tõsisemaid ohte rahvusvahelisele stabiilsusele ja julgeolekule. Seetõttu lepivad lepinguosalised kokku, et teevad koostööd ja annavad oma panuse massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamiseks, täites täielikult oma kohustusi, mis tulenevad desarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevatest rahvusvahelistest lepingutest, rakendades neid riigisiseselt, ning muid asjaomaseid rahvusvahelisi kohustusi. Lepinguosalised on ühel meelel, et see säte on käesoleva lepingu oluline osa. 2. Peale selle lepivad lepinguosalised kokku, et teevad koostööd massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamiseks, esiteks võttes meetmeid kõikidele asjakohastele rahvusvahelistele dokumentidele allakirjutamiseks, nende ratifitseerimiseks või nendega ühinemiseks, olenevalt olukorrast, ning nende täielikuks rakendamiseks; teiseks luues ja säilitades tulemusliku ekspordikontrollisüsteemi nii massihävitusrelvadega seotud kaupade ekspordi kui ka transiidi kontrollimiseks, sealhulgas massihävitusrelvadega seotud kahesuguse kasutusega tehnoloogia lõppkasutuse jälgimiseks, ning kehtestades ekspordikontrolli eeskirjade rikkumise eest tulemuslikud karistused ning kolmandaks tehes koostööd mitmepoolsetel foorumitel ja ekspordikontrollirežiimi raames. 3. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad seavad sisse korrapärase partnerlusdialoogi, mis täiendab ja tugevdab nende koostööd massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamisel.

4. Arvestades, et keemilisel, bioloogilisel, kiirgus- ja tuumaohul võib olla väga häiriv mõju ühiskonnale, ning tunnistades, et see oht võib tuleneda kuritegevusest, sealhulgas relvade ebaseaduslikust levitamisest, salakaubaveost ja terrorismist, samuti õnnetustest või looduslikest ohtudest, nagu pandeemiad, teevad lepinguosalised koostööd, et suurendada institutsioonilist suutlikkust maandada neid ohte.

ARTIKKEL 19 Rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavad rasked kuriteod 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et kooskõlas kaitsmiskohustuse põhimõttega tegutsevad nad koos, tõkestamaks genotsiidi, inimsusvastaseid kuritegusid ja sõjakuritegusid, kasutades asjakohaseid kahe- ja mitmepoolseid raamistikke. 2. Kinnitades veel kord, et kõige raskemad kogu rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavad kuriteod ei tohi jääda karistamata, tagavad lepinguosalised kuritegude õiglase ja tulemusliku uurimise ja nende eest vastutusele võtmise, võttes vajaduse korral meetmeid riigi, piirkonna ja rahvusvahelisel tasandil. 3. Lepinguosalised on seisukohal, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu asutamine ja tulemuslik toimimine on oluline edasiminek rahvusvahelise rahu ja õigusemõistmise tagamisel. Nad rõhutavad veel kord oma kindlat tahet teha igati koostööd riiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste kriminaalõiguse mehhanismidega, sealhulgas Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, kooskõlas vastastikuse täiendavuse põhimõttega. Neid kutsutakse üles ratifitseerima ja rakendama Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti ja sellega seotud juriidilisi dokumente ning veelgi parandama Rahvusvahelise Kriminaalkohtu tulemuslikkust. Tehakse jõupingutusi, et tugevdada kriminaalõiguse mehhanisme kõikidel tasanditel.

ARTIKKEL 20 Terrorism ja vägivaldne äärmuslus 1. Rõhutades veel kord, et nad mõistavad kindlalt hukka kõik terroriaktid ning igasuguse vägivaldse äärmusluse ja radikaliseerumise, kohustuvad lepinguosalised rahvusvahelist koostööd tehes nende vastu võitlema kooskõlas ÜRO põhikirjaga ning rahvusvahelise õiguse, asjaomaste konventsioonide ja õigusaktidega. Tunnistades, et võitlus terrorismiga kõigis selle vormides ja ilmingutes on ühine prioriteet, teevad lepinguosalised kõikidel tasanditel kootööd, et tõkestada terrorismi, vägivaldset äärmuslust ja radikaliseerumist ning nende vastu võidelda. Tunnistades, kui tähtis on tegeleda kõigi vägivaldse äärmusluse kõiki vorme soodustavate teguritega, sealhulgas usulise sallimatuse, vaenukõne, ksenofoobia, rassismi ja muude sallimatuse vormidega, kohustuvad lepinguosalised astuma vastu vägivaldsele äärmuslusele ning edendama usulist sallivust ja religioonidevahelist dialoogi. 2. Lepinguosalised on ühel meelel, et võitluses terrorismiga on väga oluline austada täielikult õigusriiki ning järgida igati rahvusvahelist õigust, sealhulgas rahvusvahelist inimõigustealast õigust, rahvusvahelist pagulasõigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust, ÜRO põhikirja põhimõtteid, asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone ja avaldusi ning asjakohaseid rahvusvahelisi terrorismivastase võitlusega seotud dokumente. 3. Lepinguosalised teevad koostööd kriitilise tähtsusega taristu kaitsmisel, piire mõjutavate terrorismiga seotud probleemide lahendamisel ja tsiviillennundusjulgestuse parandamisel.



ARTIKKEL 21 Organiseeritud kuritegevus 1. Tunnistades organiseeritud kuritegevuse negatiivseid poliitilisi, majanduslikke, kultuurilisi ja sotsiaalseid tagajärgi, tugevdavad lepinguosalised koostööd, et tulemuslikumalt ennetada sellist kuritegevust ja selle vastu võidelda. Nad tegutsevad koos, rakendades terviklikku lähenemisviisi, et tegeleda organiseeritud kuritegevuse algpõhjustega ja pakkuda kuritegeliku tegevuse asemel alternatiive. Sellega seoses käsitlevad nad organiseeritud kuritegevuse seoseid inimkaubanduse ja rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega, ebaseadusliku kauplemisega relvade, ohtlike ainete, uimastite ja nende lähteainete, looduslike liikide, puidu ja kultuuriväärtustega ning muu ebaseadusliku majandus- ja finantstegevusega. 2. Lepinguosalised kohustuvad suurendama inimkaubanduse tõkestamiseks, selle vastu võitlemiseks ja selle kaotamiseks tehtavaid jõupingutusi ning toetama asjakohaste õigus- ja institutsiooniliste raamistike ja strateegiate kavandamist ja rakendamist, pöörates erilist tähelepanu haavatavas olukorras olevatele isikutele, sealhulgas naistele, lastele ja saatjata alaealistele, ja nende erivajadustele. Lepinguosalised jätkavad rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni, samuti naiste ja lastega kaubitsemise ning muu inimkaubanduse ärahoidmise ja selle kuriteo eest karistamise protokolli normide järgimist. 3. Lepinguosalised tõhustavad jõupingutusi, et nõuda sisse ja tagastada varastatud vara ning võidelda kõigi organiseeritud kuritegevuse vormidega. Sellega seoses tugevdavad lepinguosalised õigus- ja haldusraamistikke, et võidelda rahapesu ja ebaseaduslike rahavoogudega, sealhulgas maksupettusega ja pettusega riigihangete korraldamisel, ning aktiivse ja passiivse korruptsiooniga nii era- kui ka avalikus sektoris, mis võib nõrgestada riigisiseste ressursside kasutuselevõttu.

4. Lepinguosalised edendavad kodanike turvalisust, keskendudes eeskätt institutsioonide ja õigusriigi tugevdamisele ning inimõiguste kaitsele ning õigus- ja julgeolekusektori reformide toetamisele. Nad edendavad valdkondadevahelisi programme, mille eesmärk on tegeleda haavatavate rühmadega ja toetada vägivalla, sealhulgas relvavägivalla ohvreid, samuti vahendamist ning muid kogukonnapõhiseid ennetamis- ja lepitamislahendusi. ARTIKKEL 22 Meresõidu turvalisus 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad suurendavad meresõidu turvalisust, eelkõige võideldes merel toime pandavate eri liiki kuritegude ja ebaseadusliku kaubandusega ning merel toimuva piraatluse ja relvastatud röövimisega, kaitstes kriitilise tähtsusega meretaristut ning edendades meresõiduvabadust ja õigusriigi põhimõtete rakendamist merel kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooniga (UNCLOS).

2. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad suurendavad jõupingutusi mereõiguse järgimise tagamisel eesmärgiga vähendada ohte riikides, mida merel toimepandavad kuriteod mõjutavad kõige enam. Nad lepivad kokku, et tõhustavad kuritegude uurimist ja nende toimepanijate vastutusele võtmist kui merel toimepandavate kuritegude vastu võitlemise viisi. Lisaks lepivad nad kokku, et edendavad isikute piraatluse eest vastutusele võtmise mudelite kui kriminaalõigusel põhinevate piirkondlike reageerimis- ja mõjutusvahendite rakendamist riiklikes jurisdiktsioonides võitluses merel toimepandavate kuritegudega, nagu piraatlus, relvastatud röövimine, mere- ja veereostus, rändajate ebaseaduslik üle piiri toimetamine, uimasti- ja relvakaubandus ning tuumajäätmete vedu. Lepinguosalised lepivad kokku, et edendavad piirkondlikke algatusi meresõidu turvalisuse, piraatlusevastase võitluse ja merereostuse eest kaitsmise valdkonnas.

ARTIKKEL 23 Väike- ja kergrelvad ning muud tavarelvad 1. Lepinguosalised tunnistavad, et ebaseaduslike väike- ja kergrelvade levik kujutab endast tõsist ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule. 2. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad tugevdavad võitlust ebaseadusliku kauplemise vastu väike- ja kergrelvade, muude tavarelvade ning nende laskemoonaga ning nende ülemäärase hankimise ja kontrollimatu levikuga, mis on muu hulgas tingitud relvavarude ebapiisavast turvamisest ja sobimatust haldamisest, kooskõlas väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitleva ÜRO tegevuskavaga. Lepinguosalised lepivad kokku relvakaubanduse võrgustike luureteabepõhise jälgimise edendamises, et ennetada tulemuslikumalt ohte, mida riiklike varude ulatuslik väljavool põhjustab jätkuvalt piirkonna stabiilsusele. Nad töötavad selle nimel, et suurendada riiklikku suutlikkust pädevate õiguskaitseüksuste ja kontaktpunktide kaudu koguda, konfiskeerida, jälgida ja analüüsida ebaseaduslikke tulirelvi ning analüüsida seonduvaid kriminaalõiguslikke andmeid, et ebaseadusliku relvakaubanduse vooge paremini mõista ja jälgida ning toetada teabevahetust ja rahvusvahelist koostööd.

3. Lepinguosalised tunnistavad, et on tähtis sisse seada rahvusvahelise tavarelvakaubanduse, sealhulgas tavarelvade impordi ja ekspordi kontroll kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste standarditega, sealhulgas relvakaubanduslepingu ja asjakohaste ÜRO resolutsioonidega. Nad püüavad teha sellist kontrolli vastutustundlikul viisil, kuna seeläbi toetatakse rahvusvahelist ja piirkondlikku rahu, julgeolekut ja stabiilsust ning inimkannatuste vähendamist, ning ennetada tavarelvade kõrvalesuunamist volitamata jõududele. Lepinguosalised tunnistavad ka tulirelvade seadusliku omandamise ja valduse riigisisese reguleerimise ja kontrolli tähtsust relvavägivalla vähendamisel. 4. Lepinguosalised teevad koostööd, et koristada miine ja plahvatusohtlikke sõjajäänuseid, sealhulgas isetehtud lõhkeseadmeid. ARTIKKEL 24 Ebaseaduslikud uimastid

1. Lepinguosalised püüavad tagada ulatusliku, tasakaalustatud, tervikliku ja tõenduspõhise lähenemisviisi ebaseaduslike uimastite ja uute psühhoaktiivsete ainetega kauplemisele ning probleemi ennetamisele ning uimastite nõudluse vähendamise. Selleks käsitlevad nad üksikisikuid, kogukondi ja ühiskondi mõjutavaid riskitegureid, mille hulka võivad kuuluda teenuste puudumine, taristuvajadused, uimastitega seotud vägivald, tõrjutus, marginaliseerumine ja sotsiaalne lõhestatus, et aidata kaasa rahumeelsete ja kaasavate ühiskondade edendamisele.

2. Lepinguosalised on ühel meelel, et uimastipoliitika ja -meetmete eesmärk on tugevdada struktuure, mille abil tõhusalt tegeleda ebaseaduslike uimastite probleemiga ja selle probleemi ennetamisega, sealhulgas kodanikuühiskonna, teaduskogukonna ja akadeemiliste ringkondade kaasamise kaudu, vähendades sellega mõõdetavalt ebaseaduslike uimastite tarnimist, nendega kauplemist ja nõudlust nende järele. 3. Lepinguosalised võtavad eesmärgi vähendada uimastitarbimise kahjulikke tagajärgi üksikisikutele ja ühiskonnale tervikuna ning tulemuslikult vähendada nimekirjas loetletud ja nimekirjas loetlemata lähteainete, sealhulgas disainernarkootikumide lähteainete kõrvalesuunamist ja ebaseaseaduslikku kauplemist nendega. 4. Lepinguosalised teevad üksteisega ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega tihedalt koostööd, et jätkata kooskõlastatud jõupingutuste tegemist ja meetmete võtmist võitluses ebaseadusliku uimastikaubanduse vastu. ARTIKKEL 25 Küberturvalisus ja küberkuritegevus 1. Lepinguosalised tunnistavad riikide vastutustundliku käitumise normidel, eeskirjadel ja põhimõtetel ning kehtiva rahvusvahelise õiguse kohaldamisel põhineva avatud, turvalise ja stabiilse, ligipääsetava ja rahumeelse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) keskkonna tähtsust. Sellega seoses kohustuvad lepinguosalised tugevdama koostööd, et edendada küberturvalisust, ennetada kõrgtehnoloogilist küber- ja elektroonilist kuritegevust ja sotsiaalmeedia kuritarvitamist ning selle vastu võidelda ning parandada võrguturvet, vahetades kübervastupidavusvõimet suurendavaid parimaid tavasid, sealhulgas kriitilise tähtsusega taristu kaitsmise valdkonnas.

2. Lepinguosalised tunnistavad vajadust tõkestada ja ennetada koostööd tehes ja parimaid tavasid vahetades küberkuritegevust, sealhulgas laste seksuaalset ärakasutamist ja kuritarvitamist veebis, tuginedes kehtivatele rahvusvahelistele normidele ja standarditele, sealhulgas neile, mis on sätestatud Budapesti küberkuritegevuse konventsioonis ning Aafrika Liidu küberturvalisuse ja isikuandmete kaitse konventsioonis. ARTIKKEL 26

Õiguskaitsealane koostöö 1. Lepinguosalised hõlbustavad piirkondlike ja rahvusvaheliste õiguskaitseasutuste, -organite ja -talituste koostööd, et peatada ja kaotada lepinguosalisi ähvardavad rahvusvaheline kuritegevus ja terrorismiohud. Selline koostöö aitab ennetada kuritegevust ning hõlmab muu hulgas arvamuste vahetamist õigusraamistike kohta, haldus- ja tehnilist abi, mille eesmärk on tugevdada õiguskaitseasutuste institutsioonilist ja operatiivset suutlikkust, ning uurimistega seotud teabe ja meetmete vahetamist. 2. Tunnistades turvaliste piiride tähtsust, püüavad lepinguosalised lahendada piire mõjutavaid praeguseid ja tulevasi probleeme, rakendades integreeritud piirihaldust. Nad edendavad seaduslikke valdkonnaüleseid lähenemisviise, et ennetada ja avastada piiriülest kuritegevust ja muid riske ning vajaduse korral need kontrolli alla saada.

III JAOTIS INIM- JA SOTSIAALNE ARENG ARTIKKEL 27 Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma kindlat tahet teha koostööd, et saavutada kestlik areng ja kaotada kõik vaesuse vormid, tegeleda ebavõrdsusega ja edendada sotsiaalset ühtekuuluvust. Samuti lepivad lepinguosalised kokku koostöös selle tagamiseks – sealhulgas asjakohaste sotsiaalkaitsesüsteemide ja sotsiaalteenuste kaudu –, et kõigil oleksid vajalikud vahendid, et elada inimväärset elu, ja piisav elatustase. Nad pööravad erilist tähelepanu naistele ja tüdrukutele, noortele, lastele ning kõige haavatavamatele ja ebasoodsamas olukorras olevatele inimestele kooskõlas põhimõtetega, et kedagi ei jäeta kõrvale ja et kõigepealt tuleb jõuda kõige mahajäänumateni. Samuti lepivad nad kokku koostöös, et käsitleda rahvastiku kiire kasvuga kaasnevaid probleeme ja võimalusi.

1. PEATÜKK

JUURDEPÄÄS SOTSIAALTEENUSTELE ARTIKKEL 28 Haridus 1. Lepinguosalised toetavad kaasavat elukestvat õpet ja õiglast kvaliteetset haridust kõikidel tasemetel. Nad teevad tööd selle tagamiseks, et kõigil poistel ja tüdrukutel on juurdepääs kvaliteetsetele väikelapse arendamise, lapsehoiu ning koolieelse hariduse teenustele ning et kõik poisid ja tüdrukud omandavad tasuta, õiglase ja kvaliteetse põhi- ja keskhariduse, mille andmisel võetakse nõuetekohaselt arvesse soolist ebavõrdsust. Nad teevad tööd selle nimel, et tagada kõigile naistele ja meestele võrdne juurdepääs taskukohasele ja kvaliteetsele tehnika-, kutse- ja kolmanda taseme haridusele, sealhulgas ülikoolidele. Erilist tähelepanu pööratakse investeerimisele teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonda ning digi- ja humanitaarhariduse edendamisele kõigi jaoks. 2. Lepinguosalised tõhustavad jõupingutusi, kandmaks hoolt selle eest, et kõigil on teadmised, oskused ja suutlikkus, et nautida paremat elukvaliteeti, osaleda täiel määral ühiskonnaelus, anda panus oma kogukonna sotsiaalse ja majandusliku heaolu suurendamisse ning osaleda aktiivselt ja võrdväärselt demokraatlikus ja kultuurielus.

3. Lepinguosalised edendavad ohutuid koole ja hästi toimivaid haridussüsteeme, millel on piisavad vahendid, et kavandada ja hallata hariduse ja koolituse pakkumist ja tagada selle tulemuslikkus, kasutades muu hulgas veebipõhiseid ja muid ebakonventsionaalseid vahendeid. Nad teevad koostööd, et seada sisse ja muuta tõhusamaks kvaliteedi tagamise süsteemid ja kvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine. Nad hõlbustavad üliõpilaste, haridusasutuste töötajate ja õppejõudude liikumist Aafrika, Kariibi piirkonna ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning Euroopa Liidu riikide vahel ja seas. ARTIKKEL 29 Tervishoid 1. Lepinguosalised tunnistavad, et tervis on inimeste elus kesksel kohal ja et see on oluline kestliku arengu näitaja. Nad kinnitavad veel kord, et on võtnud nõuks kaitsta ja toetada kõigi inimeste võimalikult head füüsilist ja vaimset tervist.

2. Lepinguosalised tugevdavad riiklikke tervishoiusüsteeme kestlike tervishoiu rahastamise mehhanismide ja vahenditega, operatiivtaristuga, kvalifitseeritud tervishoiutöötajatega, sealhulgas inimesi tööle võttes ja tööl hoides, ning asjakohase tehnoloogiaga, nagu digivahendid, mis toetavad mobiilsete tervishoiuteenuste arendamist. 3. Lepinguosalised edendavad üldist tervisekindlustust, võrdset ja üldist juurdepääsu terviklikele ja kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ning juurdepääsu ohututele, tõhusatele, kvaliteetsetele ja taskukohastele põhiravimitele ja -vaktsiinidele.

4. Lepinguosalised teevad koostööd, et ennetada ja vähendada nakkushaiguste levikut ning muid suuri piiriüleseid terviseohte, nagu antimikroobikumiresistentsus, ning vähendada parema ennetamise ja kontrolli abil mittenakkuslikest haigustest tulenevat koormust. Nad teevad koostööd, et tegeleda üleilmsete tervisekriisidega ja ära hoida nende võimendumine, muu hulgas toetades varajase hoiatamise süsteeme, mis võimaldavad vahetada kiiresti teavet, olla valmis ja anda varakult elupäästvat humanitaarabi, ning sidusate ja mitut sektorit hõlmavate kavade koostamist tervishoiusüsteemide suutlikkuse suurendamiseks. Nad toetavad teadus- ja arendustegevust ning vaktsiinide, diagnostika ja ravimite kasutuselevõttu. 5. Lepinguosalised toetavad üldist juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervise tarvetele ning seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele, sealhulgas pereplaneerimisteenustele, teabele ja haridusele, ning reproduktiivtervise lõimimist riiklikesse strateegiatesse ja programmidesse. ARTIKKEL 30 Toiduga kindlustatus ja parem toitumine 1. Lepinguosalised tunnistavad, et toiduga kindlustatuse ja parema toitumise saavutamine on suur ülemaailmne ülesanne võitluses vaesuse ja kasvava ebavõrdsusega, ning lepivad seepärast kokku, et tegelevad vaesuse ja ebavõrdsuse struktuursete põhjustega, mille hulka kuuluvad konfliktid, kriisid, loodusvarade seisundi halvenemine ja kliimamuutused.

2. Lepinguosalised edendavad vastupidavaid elatusvahendeid, kindlustavad juurdepääsu maale, veele ja muudele loodusvaradele ning toetavad põllumajandusliku tootmise ja põllumajanduse tootlikkuse kaasavat ja kestlikku kasvu ning tõhusaid väärtusahelaid. 3. Lepinguosalised edendavad kliimamuutustega kohanemise ja mitmekesisuse suurendamise meetmeid kõikides toidutootmise väärtusahelates. 4. Lepinguosalised võtavad eesmärgi tagada kõigile juurdepääs taskukohasele, ohutule, piisavale ja täisväärtuslikule toidule ning suurendada suutlikkust toota mitmekesist toitu, samuti töötada toiduga kindlustatuse ja toitumise parandamise jaoks välja poliitika ja sotsiaalkaitsemehhanismid, mis suurendavad kõige haavatavamate isikute vastupanuvõimet, eriti korduvate kriisidega silmitsi seisvates riikides.

5. Lepinguosalised tugevdavad kooskõlastatud, kiirendatud ja valdkonnaüleseid jõupingutusi, et kaotada nälg, tegeleda alatoitumuse kõigi vormidega ja tagada näljahäda ärahoidmine kõikides olukordades. ARTIKKEL 31 Vesi, kanalisatsiooniteenused ja eluasemed 1. Lepinguosalised edendavad üldist juurdepääsu piisavale ja ohutule joogiveele, sealhulgas veevarude ja -süsteemide säästliku ja integreeritud majandamise ning vee tõhusama kasutamise ja ringlussevõtu kaudu.

2. Lepinguosalised võtavad eesmärgi tagada kõigile piisav ja võrdne juurdepääs kanalisatsiooniteenustele, sealhulgas jäätmekäitluse ja hügieenitingimuste parandamine, pöörates erilist tähelepanu naiste ja tüdrukute ning haavatavas olukorras olevate isikute vajadustele. 3. Lepinguosalised tunnistavad, et korralikel, ohututel ja taskukohastel eluasemetel on ümberkujundav mõju haavatavatele ja marginaliseerunud kogukondadele ning märkimisväärne mõju inimeste tervisele ja nende kogukondade sotsiaal-majanduslikule arengule. Lepinguosalised teevad tööd selle nimel, et tagada kõigile juurdepääs korralikele, ohututele ja taskukohastele eluasemetele, töötades välja poliitika, strateegiad, planeerimis- ja ehitusseadustikud, ning parandada olukorda räämas agulilinnakutes. 4. Lepinguosalised edendavad kõigi juurdepääsu taskukohasele, usaldusväärsele, säästvale ja tänapäevasele energiale ning hästi välja töötatud energiasüsteemidele, mis toetavad muu hulgas vee-, kanalisatsiooniteenuste ja eluasemesektorit.

2. PEATÜKK EBAVÕRDSUS JA SOTSIAALNE ÜHTEKUULUVUS

ARTIKKEL 32 Sotsiaalne ühtekuuluvus ja sotsiaalkaitse 1. Lepinguosalised võtavad eesmärgi edendada sotsiaalset ühtekuuluvust, suurendades järk-järgult võrdsust ja sotsiaalset kaasatust ning tagades, et paralleelselt majandusarenguga edendatakse inim- ja sotsiaalset arengut, ilma et kedagi kõrvale jäetaks. Erilist tähelepanu pööratakse ebasoodsas või haavatavas olukorras või tõrjutud isikutele, sealhulgas eakatele ja orbudele, kooskõlas solidaarsuse ja mittediskrimineerimise põhimõttega. Lepinguosalised edendavad eelkõige a) kaasavama ühiskonna saavutamisele keskenduvat majanduspoliitikat, mis võimaldab jagada paremini tulusid ja loodavat väärtust; b) õiglast ja usaldusväärset maksu- ja palgapoliitikat, mis võimaldab jõukust paremini ümber jaotada, tagades sotsiaalkulutuste piisava taseme ja vähendades mitteametlikku majandust; c) tõhusat sotsiaalpoliitikat ning võrdset juurepääsu sotsiaalteenustele, sotsiaalabile ja sotsiaalkindlustusele ning õigusemõistmisele ning

d) tööhõivepoliitikat, mille eesmärk on tagada täielik ja viljakas tööhõive ning inimväärne töö kõigile, sealhulgas noortele ja puuetega inimestele, ning võrdväärse töö eest võrdne tasu. 2. Lepinguosalised edendavad sotsiaalkaitse- ja sotsiaalkindlustuspoliitika ja -süsteemide väljatöötamist ja rakendamist, et kaotada vaesus ja suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust. Nad tunnistavad, et sotsiaalkaitsepoliitikal ja -süsteemidel, mis suurendavad võrdsust, edendavad sotsiaalset kaasatust ja dialoogi sotsiaalpartneritega ning tugevdavad kaasavat ja õiglast majanduskasvu, on ühiskonnas ümberkujundav roll. Nad kohustuvad ehitama järk-järgult üles üldised riiklikud sotsiaalkaitsesüsteemid, sealhulgas kehtestama sotsiaalkaitse alammäärad. 3. Lepinguosalised edendavad puuetega inimeste õigusi, et tagada nende täielik kaasamine ühiskonda ja võrdne osalemine tööturul, arvestades nende erivajadusi. Nad astuvad konkreetseid samme Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni allkirjastamiseks, ratifitseerimiseks ja täielikuks rakendamiseks.

ARTIKKEL 33 Inimväärne töö 1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et on võtnud nõuks tagada täielik ja viljakas tööhõive ning inimväärne töö kõigile naistele ja meestele, sealhulgas noortele ja puuetega inimestele. Selleks edendavad nad inimväärse töö tagamise suuniseid, mis on sätestatud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 2008. aasta deklaratsioonis sotsiaalse õigluse ja õiglase globaliseerumise kohta.

2. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma kohustusi, mis tulenevad ILO liikmesusest ning ILO tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonist ja selle järgimismehhanismist. Nad kinnitavad veel kord oma kindlat tahet pidada sotsiaaldialoogi ning edendada ja tõhusalt rakendada rahvusvaheliselt tunnustatud tööõiguse põhireegleid, nii nagu need on määratletud asjakohastes ILO konventsioonides ja protokollides, mis käsitlevad ühinemisvabadust ja õigust kollektiivläbirääkimistele, sunniviisilise töö kaotamist ning tänapäevase orjapidamise ja inimkaubanduse lõpetamist, lapstööjõu kasutamise, eelkõige selle kõige rängemate vormide keelustamist, töölevõetava isiku vanuse alammäära, võrdset tasustamist ja tööalase diskrimineerimise keeldu. Lepinguosalised teevad jätkuvaid ja pidevaid jõupingutusi nende konventsioonide ja protokollide ratifitseerimiseks või nendega ühinemiseks, olenevalt olukorrast, kui nad ei ole seda veel teinud. 3. Lepinguosalised edendavad kõigi töötajate ohutut ja turvalist töökeskkonda. Nad võtavad vastu ja viivad nii ametlikus kui ka mitteametlikus majanduses ellu töötervishoiu ja tööohutusega seotud meetmed ja strateegiad ning teevad tööd, et luua ja säilitada tõhus tööjärelevalvesüsteem kooskõlas ILO kindlaks määratud rahvusvaheliste tööstandarditega.

3. PEATÜKK RAHVASTIK JA ARENG ARTIKKEL 34 Demograafia

1. Lepinguosalised tunnistavad, et rahvastiku kasv ja demograafilised muutused võivad märkimisväärselt mõjutada saavutatavat arengut ja majandusedu, ning teevad koostööd tervikliku lähenemisviisi nimel, millega viiakse miinimumini rahvastiku kasvuga seotud probleemid ja maksimeeritakse demograafilist lisaväärtust. Sellega seoses võtavad lepinguosalised eesmärgi kehtestada, toetada, säilitada ja jätkata struktuurireforme ning majandus- ja sotsiaalsüsteemide ümberkujundamist, et luua tekkivale noorele elanikkonnale võimalused saada head haridust, teha inimväärset tööd ja teenida korralikku elatist. 2. Lepinguosalised toetavad kaasavaid poliitilise dialoogi protsesse ning lõimivad demograafilised suundumused ja prognoosid kõikidesse poliitikavaldkondadesse, et võimestada lapsi ja noori ning edendada nende täielikku ja aktiivset osalemist ühiskonnaelus ning võimestada eakaid, hoolitseda nende vajaduste eest ja võimaldada neil aktiivselt kaasa lüüa.

3. Lepinguosalised edendavad tõhusa linnavalitsemise ja -planeerimise kaudu kaasavat ja kestlikku linnastumist, et viia miinimumini igasugune kahjulik mõju keskkonnale ning tegeleda mis tahes muude kahjulike sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgedega, mille toob kaasa rahvastiku kiire kasv linnapiirkondades. Nad teevad tööd, et tulemuslikult tegeleda kiire linnastumisega kaasnevate probleemide ja võimalustega, sealhulgas riikliku linnapoliitika, kaasava tervikliku linnaplaneerimise, kommunaalteenuste (sh jäätmekäitlus) osutamise ning linnaarengu ja -taristu rahastamise kaudu, et luua vastupanuvõimelised ja elamisväärsed linnad. ARTIKKEL 35 Noored 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad edendavad noorte aktiivset osalemist ühiskonnaelus, sealhulgas neid mõjutava poliitika kujundamises, elluviimises ja jälgimises. Muu hulgas: a) aidatakse omandada teadmisi, oskusi, sealhulgas tööturul vajaminevaid oskusi, ja suutlikkust osaleda täiel määral ühiskonnaelus hariduse, kutseõppe ja tehnilise koolituse ning digitehnoloogiale juurdepääsu võimaldamise kaudu; b) luuakse võimalused teha inimväärset tööd, sealhulgas toetades noorte ettevõtlust, ning

c) edendatakse noorte võimestamist ja kodanikuvastutust, luues võimalused noorte aktiivseks osalemiseks poliitilises ja kultuurielus ning rahu kindlustamises ja hoidmises, sealhulgas selleks, et võidelda radikaliseerumise ja vägivaldse äärmusluse vastu.

2. Lepinguosalised on ühel meelel, et ohutu ja toetava keskkonna pakkumine lastele on väga tähtis, et edendada hea tervisega noort elanikkonda, kes suudab täiel määral oma potentsiaali rakendada, sealhulgas füüsilises, vaimses, sotsiaalses ja majanduslikus mõttes. Lepinguosalised teevad tööd, et tagada tüdrukute ja poiste õiguste ja vajaduste tunnustamine ja realiseerimine alates sünnist, kogu varajase lapsepõlve ja noorukiea kuni täiskasvanuks saamiseni. Nad teevad tööd, et parandada laste kaitsmist ja laste osalemist neid puudutavate otsuste tegemises. ARTIKKEL 36 Sooline võrdõiguslikkus ning naiste ja tüdrukute võimestamine 1. Lepinguosalised tunnistavad, et sooline võrdõiguslikkus ja naiste majanduslik võimestamine on olulised õiglase kestliku arengu ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks. Nad viivad ellu reforme, sealhulgas luues ja tugevdades õigusraamistikke, et tagada naistele võrdne õigus majandus- ja finantsressurssidele ning juurdepääs maaomandile, loodusvaradele, pärandile ja muus vormis varale ning nende omandamise õigus ja kontroll nende üle. Nad võtavad meetmeid, et suurendada naiste täielikku ja tulemuslikku osalemist poliitilises elus.

Lepinguosalised edendavad lisaks võrdsele juurdepääsule tööturule ja inimväärsetele töötingimustele tasustamata hooldamise ja kodutööde tunnustamist, osutades avalikke teenuseid, tagades taristu ja sotsiaalkaitse ning propageerides kohustuste jagamist kodumajapidamistes ja perekonnas. 2. Lepinguosalised kohustuvad täielikult ja tõhusalt rakendama Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning rahvastiku ja arengu rahvusvahelise konverentsi tegevusprogrammi ning nende läbivaatamist käsitlevate konverentside tulemusi ning edendavad selle raames seksuaal- ja reproduktiivtervishoidu ja -õigusi. 3. Lepinguosalised tunnistavad, et menstruaaltervishoid on oluline naiste ja tüdrukute tervise jaoks, aga ka nende väärikuse, liikuvuse ja heaolu seisukohast, ning lepivad seepärast kokku piisavate ja asjakohaste toetusmeetmete edendamises.

4. PEATÜKK KULTUUR

ARTIKKEL 37 Kultuur ja kestlik areng 1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et kultuur on tähtis kestliku arengu element, olles selle sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnamõõtme lahutamatu osa. Nad kohustuvad lõimima kultuurilise perspektiivi oma arengupoliitikasse ja -strateegiatesse, võttes arvesse kultuurilist eripära kohalike ja põlisteadmiste süsteeme. 2. Lepinguosalised suurendavad kultuuritegelaste panust kestlikku arengusse nende osalemise kaudu tõhustatud dialoogis, kutsealastes võrgustikes ja paljusid sidusrühmi hõlmavates partnerlustes. ARTIKKEL 38 Kultuuriline mitmekesisus ja vastastikune mõistmine 1. Lepinguosalised tunnistavad, et kõigil inimestel on õigus osaleda vabalt kogukonna kultuurielus kooskõlas inimõiguste ülddeklaratsiooniga, ning kohustuvad kaitsma ja säilitama kultuurialaseid õigusi ja kunstilise eneseväljenduse vabadust.

2. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad edendavad sellist nägemust inim- ja sotsiaalsest arengust, mis hõlmab kultuuridevahelist dialoogi ja kultuurilise mitmekesisuse kui inimkonna ühise pärandi tunnustamist. Nad kohustuvad parandama üksteise kultuuride vastastikust mõistmist ja tundmist, austades nõuetekohaselt mitmekesisust, üldisi väärtusi ja inimõigusi, edendades selleks hariduse kultuurilist mõõdet, ent samuti kultuurivahetust ja kultuuridevahelist dialoogi soodustavaid ühisalgatusi. 3. Lepinguosalised tunnistavad kultuuri rolli rahu ja rahvusliku ühtekuuluvuse säilitamisel. Nad kinnitavad, et kultuuride mitmekesisuse austamine, sallivus, dialoog ja koostöö vastastikuse usalduse ja mõistmise õhkkonnas on olulised rahu ja julgeoleku saavutamiseks ja säilitamiseks ning lepitusprotsessis, samuti kollektiivse mälu ja kogukondade seas sotsiaalsete sidemete taastamiseks. Nad tugevdavad kultuuri rolli vastupanuvõime suurendamises ning kriisijärgse kestliku taastamise ja uuesti üles ehitamise saavutamises, eelkõige linnaarenduses.

ARTIKKEL 39 Kultuuripärand ja loomesektor 1. Lepinguosalised edendavad pärandi tunnustamist ühendava tegurina, milles võivad kajastuda erinevad identiteedid ja taustad, kuid mis samas toetab ühiste väärtuste loomist. Nad teevad tööd, et kaitsta, hoida, säilitada ja arenda kooskõlas rahvusvaheliste standardite ja konventsioonidega nii materiaalset kui ka immateriaalset kultuuripärandit kui sotsiaalse ühtekuuluvuse, loovuse ja innovatsiooni vahendit.

2. Lepinguosalised on nõus, et kultuuri- ja loomesektor, sealhulgas nüüdiskunst, on kaasava majanduskasvu, mitmekesistamise ja töövõimaluste loomise jaoks keskse tähtsusega. Sellega seoses toetavad nad kultuuriettevõtlust ning kultuuri- ja loomesektori pikaajalist arengut. 3. Lepinguosalised võtavad kooskõlas kehtiva rahvusvahelise õigusega meetmeid, et hoida ära kultuuriväärtuste ebaseaduslik import, eksport ja omandiõiguse üleandmine ning selle vastu võidelda. Nad edendavad kultuuripärandi kaitsmist, suutlikkuse suurendamist ja koostööd kultuuripärandi spetsialistide, kultuuripärandit omavate kogukondade ja kultuuriasutuste seas ning teevad rahvusvahelist koostööd ja peavad pidevat dialoogi, et parandada juurdepääsu kultuuripärandile. IV JAOTIS KAASAV JA KESTLIK MAJANDUSKASV JA ARENG ARTIKKEL 40 1. Lepinguosalised tunnistavad, et on tähtis tugevdada ühistes huvides ja vastastikuse kasu eesmärgil oma majandussuhteid, saavutamaks majanduse struktuurne ümberkujundamine kestliku arengu eesmärkide kohase kaasava ja kestliku majanduskasvu ja arengu kaudu, võttes arvesse oma vastavat arengutaset. Nad rakendavad terviklikke strateegiaid, mis hõlmavad kestliku arengu majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõõdet. Nad võtavad asjakohaseid meetmeid, et luua kõigile inimväärne töökoht ning toetada üleminekut vähese heitega ressursitõhusale majandusele. Nad toetavad tõrjutud rühmade, naiste ja noorte sotsiaal-majanduslikku võimestamist.



2. Lepinguosalised toetavad erasektori arengut ning meelitavad ligi ja säilitavad riigisiseseid ja välisinvesteeringuid, sealhulgas diasporaa investeeringuid. Nad soodustavad kaubandust ning teevad koostööd teaduse, tehnoloogia, innovatsiooni ja teadusuuringute valdkonnas, et saavutada tugev, konkurentsivõimeline ja mitmekesine majandus, süvendada piirkondlikku integratsiooni ning edendada AKVRO liikmete majanduse lõimimist piirkondlikesse ja üleilmsetesse väärtusahelatesse. Nad teevad tööd makromajandusliku ja finantsstabiilsuse parandamise nimel, et suurendada investeerimist ja tugevdada kestlikku majanduskasvu. Nad lepivad kokku, et suurendavad tootmis- ja reguleerimisalast suutlikkust, tugevdavad ettevõtlust ning edendavad tootmist ja industrialiseerimist, keskendudes innovatsioonile ja lisaväärtuse loomisele tootmis- ja teenustesektoris. Lepinguosalised teevad koostööd, et suurendada suutlikkust hõlbustada majanduse struktuurset ümberkujundamist ja edendada kestlikku kaubandust. 3. Lepinguosalised edendavad avaliku ja erasektori dialoogi, keskendudes küsimustele, millel on soodne mõju nende majanduse ümberkujundamise ja kestliku majanduskasvuga seotud jõupingutustele, suhtlevad kõigi asjaomaste sidusrühmadega ning tagavad inimõiguste ja tööõiguse põhireeglite järgimise ja kaitsmise.

1. PEATÜKK INVESTEERIMINE ARTIKKEL 41 Kestlike ja vastutustundlike investeeringute kaasamine 1. Lepinguosalised kaasavad kestlikud ja vastutustundlikud investeeringud, et edendada kaasavat ja kestlikku majanduskasvu ja arengut. Selleks loovad nad soodsa investeerimiskliima, mis meelitab ligi riigisiseseid ja välisinvesteeringuid, sealhulgas diasporaa investeeringuid, ning milles säilib võimalus reguleerida, kasutades läbipaistvaid, prognoositavaid ja tõhusaid õigus-, haldus- ja poliitikaraamistikke. 2. Lepinguosalised lepivad kokku, et toetavad vajalikke majandus- ja institutsioonilisi reforme ja poliitikat, mis põhinevad riikide üldisel arengustrateegial ning mis on sidusad ja sünergilised nii riigi, piirkonna kui ka rahvusvahelisel tasandil, et luua soodne keskkond kestlike investeeringute jaoks ning hõlbustada dünaamilise, elujõulise ja konkurentsivõimelise erasektori arengut.

3. Lepinguosalised teevad koostööd, et luua usaldusväärsed finantssüsteemid, mille kaudu kaasata investeeringuid kestlike projektide jaoks. Nad võtavad meetmeid investeeringute toetamiseks, suurendades juurdepääsu rahastamisele tehnilise abi, toetuste, tagatiste ja uuenduslike rahastamisvahendite kaudu, et maandada riske, suurendada investorite usaldust ning võimendada era- ja avaliku sektori rahastamisallikaid. Seda tehes võtavad nad arvesse ka vajadust kõrvaldada turutõrked või mitteoptimaalsed investeerimisolukorrad, tagades samal ajal investeeringute täiendavuse, mis ilma kõnealuste toetusmeemeteta ei oleks võimalik. Nad pööravad erilist tähelepanu artikli 44 lõikes 6 kindlaks määratud esmatähtsatele sektoritele.

4. Lepinguosalised lepivad kokku õiguskeskkonna ning finants- ja mittefinantsteenuste kvaliteedi ning juurdepääsetavuse ja kättesaadavuse parandamises, et toetada mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arengut riigisiseste investeeringute kaasamise kontekstis. 5. Lepinguosalised mõistavad ja tunnistavad, kui tähtsad on asjaomaste osalejate vastutustundlikud investeeringud kui pikaajalise ja kestliku majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase väärtuse saavutamise vahend. Selle eesmärgi toetamiseks edendavad lepinguosalised ettevõtja sotsiaalse vastutusega seotud tavasid ja vastutustundlikku ettevõtlust, sealhulgas rahvusvaheliselt tunnustatud rakendussuuniseid, standardeid ja vahendeid, milles antakse investoritele, valitsustele ja teistele osalejatele siseriiklikke ja muid kohaldatavaid õigusakte täiendavaid juhiseid ettevõtja sotsiaalse vastutuse ja vastutustundliku ettevõtluse kohta.

ARTIKKEL 42 Investeeringute hõlbustamine ja kaitsmine 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad hõlbustavad investeeringuid õigusaktide, eeskirjade ja poliitika abil, mille eesmärk on vähendada regulatiivseid ja haldustõkkeid, suurendada läbipaistvust ja vältida investeeringuid kahjustavat konkurentsi. Nad lepivad kokku, et sellised meetmed töötatakse välja läbipaistval viisil ja tehakse üldsusele kättesaadavaks, et soodustada avaliku ja erasektori dialoogi ning anda kõigile sidusrühmadele võimalus osaleda. 2. Lepinguosalised teevad koostööd, et edendada digivahendite tõhusat kasutamist investeeringute hõlbustamisel. 3. Lepinguosalised lepivad kooskõlas oma vastavate strateegiatega kokku, et tähtis on tagada õiguskindlus ja piisav kaitse tehtud investeeringutele, mida tuleb kohelda mittediskrimineerivalt ning mille puhul tuleb rakendada tõhusaid vaidluste vältimise ja lahendamise mehhanisme. Sellega seoses kinnitavad lepinguosalised veel kord, et on oluline sõlmida rahvusvahelised investeerimislepingud, millega säilitatakse täielikult lepinguosaliste suveräänne õigus reguleerida investeeringuid õiguspärastel avaliku poliitika eesmärkidel. 4. Lepinguosalised suurendavad asjakohaste avaliku ja erasektori asutuste suutlikkust tõhusalt edendada ja hõlbustada investeerimist ning ära hoida ja lahendada investeeringutega seotud vaidlusi.

2. PEATÜKK

MAJANDUSKASV, MITMEKESISTAMINE JA INDUSTRIALISEERIMINE ARTIKKEL 43 Kaasav ja kestlik majanduskasv 1. Lepinguosalised on ühel meelel, et kaasava ja kestliku majanduskasvu jaoks on oluline kujundada ümber majandus, arendada erasektorit ja edendada tööstust. Nad toetavad täielikku ja viljakat tööhõivet ning inimväärse töö tagamist kõigile, edendades konkurentsivõimet, mitmekesistamist, digiteerimist, innovatsiooni, juurdepääsu rahastamisele, lisaväärtuse loomist tootmis- ja teenustesektoris ning seoseid sektorite ja tööstusharude vahel. Nad pööravad erilist tähelepanu kohalikele mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning mitteametliku majandustegevuse ametlikuks muutmisele. 2. Lepinguosalised edendavad üleminekut vähese heitega ja ressursitõhusale majandusele. Nad toetavad kestlikke tarbimis- ja tootmisviise, keskkonnahoidlikku jäätmete ja kemikaalide käitlemist ning meetmeid, millega vähendatakse saastet kõigis selle vormides. Lepinguosalised on ühel meelel, et kestliku majandusarengu edendamisel on väga oluline hästi juhitud linnastumine. Seepärast teevad nad koostööd, et tõhusalt käsitleda kiire linnastumisega kaasnevaid probleeme ja võimalusi, ning toetavad linnaarengut ja -taristut ning linna- ja maapiirkondade vahelisi tulemuslikke sidemeid.

3. Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd tööhõive- ja sotsiaalküsimuste valdkonnas, eelkõige et toetada naiste, noorte ning kõige vaesemate ja haavatavamate inimeste majanduslikku ja sotsiaalset kaasamist ning võimestamist. Peale selle lepivad lepinguosalised kokku, et nad tagavad Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonides ja protokollides sätestatud töö- ja sotsiaalsete standardite järgimise ning tagavad juurdepääsu õigusemõistmisele nõuetekohase menetluse kohaselt, sealhulgas asjakohased ja tõhusad õiguskaitsevahendid. ARTIKKEL 44 Majanduse ümberkujundamine ja industrialiseerimine 1. Lepinguosalised tugevdavad koostööd majanduse ümberkujundamise, sealhulgas industrialiseerimise valdkonnas. Nad edendavad üleminekut toorainesõltuvuselt mitmekesistatud majandusele, samuti loodusvarade rikastamist, lisaväärtuse loomist ning lõimumist piirkondlikesse ja üleilmsetesse väärtusahelatesse. Nad on ühel meelel, et teenustesektoril on majanduse ümberkujundamisel ja industrialiseerimisel tähtis roll.

2. Lepinguosalised teevad koostööd, et toetada tootmisalase suutlikkuse suurendamist, tootlikkuse parandamist, mitmekesistamist ja konkurentsivõimet. Nad püüavad vabaneda pakkumisega seotud piirangutest, muu hulgas toetades tehnoloogia uuendamist, täiustamist ja levitamist, parandades ettevõtlus- ja investeerimiskliimat, suurendades reguleerimisalast suutlikkust, edendades makromajanduslikku stabiilsust ning arendades tõhusaid kapitaliturge ja usaldusväärseid finantssüsteeme, et parandada juurdepääsu rahastamisele, eriti erasektori jaoks. Sellega seoses kinnitavad lepinguosalised majanduse digiteerimise tähtsust tootmisalase suutlikkuse arengu kiirendamisel. Keskendutakse sektoritele ja tööstusharudele, kus luuakse suurt lisaväärtust ja kus on head väljavaated luua inimväärseid töökohti.

3. Lepinguosalised kohustuvad parandama makromajanduslikku ja finantsstabiilsust, viies ellu usaldusväärset ja läbipaistvat eelarve- ja rahapoliitikat, ning edendama majandus- ja struktuurireforme eesmärgiga luua soodne keskkond investeeringute suurenemiseks ja soodustada erasektori arengut. Lisaks tunnistavad lepinguosalised, et on tähtis, et keskpangad oleksid oma poliitikaeesmärkide kindlaksmääramisel ja rahapoliitika elluviimisel sõltumatud. Peale selle lepivad lepinguosalised kokku dialoogi jätkamises ja vajaduse korral teabe vahetamises ametiasutuste vahel, et parandada üksteise majanduse põhialuste mõistmist. 4. Lepinguosalised suurendavad jõupingutusi tehnilise ning kutsehariduse ja -õppe, samuti teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, ning seovad asjaomased meetmed tulemuslikumalt tööturu võimaluste ja oskuste vajadustega. Nad teevad koostööd üksteise kogemuste võimendamiseks, sealhulgas tootmisalase suutlikkuse suurendamisel oskuste arendamise ja tehnoloogiasiirde soodustamise kaudu, edendades AKVRO liikmete ja ELi ettevõtjate vahelisi sidemeid rõhuasetusega mikro-, väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel. 5. Lepinguosalised kinnitavad veel kord taristu olulist rolli pakkumisega seotud piirangute kaotamisel ning konkurentsivõimeliste piirkondlike ja allpiirkondlike väärtusahelate arendamisel kaupade, teenuste ja kapitali tõhusa liikumise hõlbustamise kaudu. Nad teevad koostööd, et arendada välja tõhus ja kestlik taristu, sealhulgas lennu-, maismaa- ja meretransport, energia, vesi ja digitaalne ühenduvus, võttes nõuetekohaselt arvesse vähim arenenud riikide, sisemaariikide ja saareriikide erinevaid vajadusi. Sellega seoses teevad nad koostööd, et kaasata avaliku ja erasektori vahendid, sealhulgas taristu arendamiseks tehtavate investeeringute kaudu.

6. Olles võtnud nõuks püüelda ühise majanduskasvu poole, lepivad lepinguosalised kokku koostöös muu hulgas järgmistes valdkondades, mida käsitatakse esmatähtsate sektoritena: põllumajandus ja põllumajandusettevõtlus, kariloomad ja nahk, sinine majandus, kalandus, kaevandamine ja mäetööstus, kultuuri- ja loomesektor, säästev turism, kestlik energia, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning transport. Lepinguosalised rõhutavad nende sektorite tähtsat rolli lisaväärtuse ja inimväärsete töökohtade loomisel, tootmisalase suutlikkuse suurendamisel ja üldiste jõupingutuste tegemisel majanduse ümberkujundamisel. Nad teevad koostööd, et selgitada välja majanduskasvu edendajad igas sektoris, kaasata investeeringud ning kaotada piirangud, mis takistavad vertikaalset integratsiooni. 7. Lepinguosalised edendavad dialoogi, soodustavad oskuste edasiandmist ja tehnoloogiasiiret, teevad tööd väärtusahelate täiustamise nimel ning tugevdavad koostööd, et rikastada üksteise kogemusi ja levitada parimaid tavasid põllumajandussektoris. Samuti teevad nad koostööd, et toetada kestliku ja kvaliteetse põllumajandusliku tootmise suurendamise mehhanisme ja raamistikke.

ARTIKKEL 45 Erasektori arendamine 1. Tunnistades erasektori arendamise tähtsust majanduse ümberkujundamise ja töökohtade loomise jaoks, võtavad lepinguosalised eesmärgi edendada ettevõtlust ning arendada ja parandada ettevõtjate konkurentsivõimet. Eelkõige keskendutakse mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, sealhulgas idufirmadele, eeskätt edendades soodsaid õigus-, haldus- ja institutsioonilisi raamistikke, et lõimida need ettevõtjad edukalt kestlikesse tarne- ja väärtusahelatesse. Tähelepanu pööratakse ka mitteametlikule sektorile ja mitteametliku majandustegevuse ametlikuks muutmisele ning kestlikkusega seotud eesmärkide ärimudelitesse lõimimise edendamisele. Veel lepivad lepinguosalised kokku, et nad toetavad ettevõtluse arendamist naiste ja noorte seas nende majandusliku võimestamise ja kaasava arengu edendamise raames. Nad kinnitavad, et on tähtis suurendada piirkondlikku ja riiklikku suutlikkust, et parandada konkurentsivõimet kesk- ja kõrgtehnoloogiliste toodete tootmisel.

2. Lepinguosalised edendavad avaliku ja erasektori dialoogi ja koostööd, sealhulgas erasektori ärifoorumite kaudu. Nad tugevdavad koostööd, et rikastada üksteise kogemusi ja levitada parimaid tavasid, mis elavdavad ettevõtlust, edendavad dialoogi ja kontakte ettevõtjate vahel ning soodustavad oskuste edasiandmist ja tehnoloogiasiiret. 3. Lepinguosalised on ühel meelel vajaduses kehtestada strateegiad ja töötada välja parem finantsalase kaasamise poliitika ning parandada juurdepääsu rahastamisele ning finants- ja mittefinantsteenustele, sealhulgas uuenduslike rahastamismehhanismide kaudu, pöörates erilist tähelepanu taskukohaste laenude andmisele põllumajanduslikele pereettevõtjatele, väikepõllumajandustootjatele, mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning naistest ja noortest ettevõtjatele.

4. Lepinguosalised tunnistavad, et nii avaliku kui ka erasektori rahastamisallikad mängivad väga olulist rolli erasektori arengu toetamisel, eelkõige selliste vahendite ja mehhanismide kaudu nagu avaliku ja erasektori partnerlus ja segarahastamine, ning investeerimise elavdamisel asjaomastes sektorites, mille hulka kuulub taristu arendamine. Sellest tulenevalt teevad nad koostööd, et töötada välja läbipaistvad ja prognoositavad raamistikud ja strateegiad avaliku ja erasektori partnerluse kasutamiseks, sealhulgas tugevdavad institutsioonilist suutlikkust rääkida läbi, rakendada ja jälgida avaliku ja erasektori partnerluse projekte. 3. PEATÜKK TEADUS, TEHNOLOOGIA, INNOVATSIOON JA TEADUSUURINGUD ARTIKKEL 46 Teadus, tehnoloogia ja innovatsioon 1. Lepinguosalised tunnistavad teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni rolli teadmiste piiride laiendamisel, ülemineku kiirendamisel ja hüppeliste edusammude tegemisel liikumisel kestliku arengu poole majanduse ümberkujundamise, väärtusahelate liitmise ja ettevõtetevaheliste seoste kaudu, teadmiste arengu edendamisel ning inimeste, eriti naiste ja noorte võimestamisel ning otsusetegijate ja poliitikakujundajate toetamisel nende kestliku arengu alastes püüdlustes.

2. Lepinguosalised teevad tööd teadmistepõhise ühiskonna väljaarendamiseks. Nad lepivad kokku, et investeerivad inimkapitali, edendavad sidusate ja terviklike poliitika- ja õigusraamistike vastuvõtmist ning arendavad taristu ühenduvust ja digivahendeid.

3. Lepinguosalised edendavad vastastikku kasu toovat koostööd, tuginedes olemasolevatele mehhanismidele, ent uurides samal ajal uusi teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni rahastamise võimalusi, tagades asjakohase ja tulemusliku intellektuaalomandi õiguste kaitse. Nad edendavad põlis-, traditsioonilisi ja kohalikke teadmisi kui vahendit, mille abil kaotada asjaomastes sektorites lüngad teadmistes ja tehnoloogias. 4. Lepinguosalised julgustavad investeerima uue tehnoloogia loomisse, levitamisse ja siirdesse, pöörates erilist tähelepanu puhtale ja innovaatilisele tehnoloogiale, mis kaitseb keskkonda. Nad edendavad taastuvenergiat ning teevad koostööd tootmis- ja reguleerimisalase suutlikkuse suurendamisel. 5. Lepinguosalised käsitlevad tehnoloogia võimalikku mõju ühiskonnale, lahendavad küberturvalisusega seotud probleeme ja tagavad isikuandmete kaitse ning kaaluvad murrangulise tehnoloogia, sealhulgas tehisintellekti ja robootika mõju. 6. Lepinguosalised tunnistavad kosmose rolli sotsiaalse ja majandusliku kasu toojana, sealhulgas keskkonna, kliimamuutuste, ookeanide majandamise, transpordi, energia, põllumajanduse, mäetööstuse ja metsanduse valdkonnas. Nad teevad koostööd ühist huvi pakkuvates küsimustes kosmose kasutamisel tsiviilotstarbel sellistes valdkondades nagu kosmoseuuringud, ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi rakendused ja teenused, satelliidipõhiste tugisüsteemide arendamine, Maa seire rakenduste ja teenuste kasutamine ning geoteadus.

ARTIKKEL 47 Teadusuuringud ja arendustegevus 1. Lepinguosalised on ühel meelel, et teadusuuringud ja arendustegevus on kriitilise tähtsusega majandusliku õitsengu tagamisel ja inimväärse töö võimaluste loomisel ning et sellega võidakse anda oluline panus käesoleva lepingu eesmärkide saavutamisse. 2. Lepinguosalised julgustavad looma ja levitama uusi teadmisi, võttes arvesse nende võimalikku mõju (sh kahjulikku) keskkonnale ja ühiskonnale. Nad toetavad oskuste edendamist, et pidada sammu tehnoloogia arengu ja innovatsiooniga, ning toetavad teadlaste liikuvust ja koolitamist. Nad edendavad tööstuse, akadeemiliste ringkondade ja avaliku sektori vahelist partnerlust ning erasektori tegevust, mille eesmärk on koguda teadmisi ja katsetada ideid, selleks et luua tõelise kaubandusliku potentsiaaliga uusi tooteid, pöörates erilist tähelepanu naistele ja noortele kui novaatoritele. 3. Lepinguosalised edendavad investeerimist teadusuuringutesse ja arendustegevusse, eriti väärtusahelate suure lisaväärtusega osades, ning püüavad lahendada sotsiaalseid probleeme, eelkõige keskkonna, kliimamuutuste, energia, toiduohutuse ja toiduga kindlustatuse ning tervishoiu valdkonnas.



ARTIKKEL 48 IKT ja digimajandus 1. Lepinguosalised teevad koostööd digitaalse lõhe vähendamiseks, edendades digiühiskonna arendamisel tehtavat koostööd, et tuua kodanikele ja ettevõtjatele kasu digitehnoloogiate, sealhulgas kohalikele oludele kohandatud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kättesaadavuse kaudu. Lepinguosalised toetavad meetmeid, mis võimaldavad lihtsat juurdepääsu IKT-le, muu hulgas taskukohaste ja taastuvate energiaallikate kasutamise ning väikeste kuludega traadita võrkude arendamise ja ümberpaigutamise kaudu. Nad teevad tööd ka sidesüsteemide suurema vastastikuse täiendavuse ja ühtlustamise nimel ning nende kohandamiseks uuele tehnoloogiale. 2. Lepinguosalised on ühel meelel, et muudatuste võimendamisel ja kiirendamisel on keskne roll digimajandusel, mis võib märkimisväärselt mitmekesistada majandust, aidata luua töökohti ja võimaldada hüppelist majanduskasvu. Nad lepivad kokku digiteerimise edendamises, et vähendada tehingukulusid ja teabe asümmeetriat üldise eesmärgiga parandada tootlikkust ja kestlikkust. 3. Lepinguosalis