ET Euroopa Liidu Teataja C 232/44

Regioonide Komitee arvamus teemadel „Digitaalse dividendi muutmine sotsiaalseks kasuks ja majanduskasvuks” ja „Tuleviku Internetti käsitlev avaliku ja erasektori partnerlus”

(2010/C 232/08)

I. POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

Märkused mõlema teatise kohta

1. tervitab komisjoni teatisi „Digitaalse dividendi muutmine sotsiaalseks kasuks ja majanduskasvuks” ja „Tuleviku Internetti käsitlev avaliku ja erasektori partnerlus”, sest digitaalse dividendi kasutamine ja tuleviku Interneti arendamine võivad aidata oluliselt vähendada digitaalset lõhet ning täita Lissaboni strateegia ja sellele järgnenud ELi 2020. aasta strateegia eesmärke, samuti rahuldada Euroopa kodanike teatavaid olulisi sotsiaalseid, kultuurilisi ja majanduslikke vajadusi;

2. tuletab meelde, et komitee on juba mitu korda rõhutanud asjaolu, et püsiv digitaalne lõhe põhjustab sotsiaalset tõrjutust ja majanduslikku mahajäämust. Võrdsete võimaluste pakkumine digitaalse juurdepääsu ja oskuste puhul on seega sotsiaalsest ja majanduslikust seisukohast vajalik;

3. samuti tuletab meelde, et e-kaasatusel on suur tähtsus algatuse „i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest” (1) eesmärkide saavutamisel ning seeläbi ka Lissaboni strateegia majanduskasvu ja sotsiaalse arengu eesmärkide saavutamisel (2);

4. rõhutab, et lairibaühendusele taskukohase juurdepääsuvõimaluse nõue on ülioluline sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse ja majanduskasvu, samuti e-kaasatuse tagamiseks ELis, seda eriti praeguse tõsise majandus- ja sotsiaalse kriisi taustal;

5. märgib, et teiste kommunaalvõrkudega (nt vesi ja elekter) võrreldava teenusena peetakse lairibavõrku üha enam kommunaalvõrguks (3). Seepärast peaks lairibaühendus olema kõigile Euroopa Liidu kodanikele mõistliku hinna eest kättesaadav;

6. rõhutab kooskõlas Euroopa infoühiskonna i2010 strateegiaga kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsust, kuna omavalitsus on kohalikul tasandil majanduslikult liikumapanev jõud, mis tekitab, kasutab ja omab paljusid digitaalse teabe tooteid ja teenuseid;osa liikmesriikides on omavalitsused ka selle valdkonna pädevad asutused. Seepärast peaksid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused olema täielikult ja tõhusalt kaasatud infoühiskonna korraldamisse (4);

7. rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võtmerolli ja vastutust juurdepääsu tagamisel taskukohase hinnaga lairibaühendusele piirkondades, kus üksnes turumehhanismid seda tagada ei suuda. Komitee leiab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid ka ise katseprojekte läbi viima, et aidata ületada e-juurdepääsu lõhe ning leida uusi lähenemisviise, mis võimaldaksid muuta avalikud e-teenused kodanikukeskseks (2);

8. on arvamusel, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid osalema laiaulatuslikus koostöös, et parandada riigiasutuste vahelist koostalitlusvõimet ja avalike teenuste osutamise tõhusust (5);

9. kutsub kasutama täielikult ära Euroopa potentsiaali arendada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia [endine termin „info- ja sidetehnoloogia” asendatud sisuliselt täpsema terminiga] teenuseid avalikus ja erasektoris ning kasutama info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat seega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teenuste parandamise vahendina sellistes valdkondades nagu tervishoid, haridus, avalik kord, turvalisus ja sotsiaalteenused. Euroopa Liidu toetatav avaliku ja erasektori partnerlus kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning väikeste ja keskmise suurusega info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ettevõtete vahel avalike IKT teenuste valdkonnas võib olla suurepärane nurgakivi kohalike pädevuste ja teadmiste kujundamiseks kogu ELis (6);

Erimärkused komisjoni teatise „Digitaalse dividendi muutmine sotsiaalseks kasuks ja majanduskasvuks” kohta

10. nõustub komisjoni seisukohaga, et maapealselt analoogtelevisioonilt maapealsele digitaaltelevisioonile üleminekul vabaneb Euroopas tänu digitaaltehnoloogia tõhusamale edastusvõimele väga väärtuslik spektriruum. See nn digitaalne dividend pakub laialdasi võimalusi mitmesuguste teenuste osutamiseks, kuna kõnealuses sagedusvahemikus ulatuvad raadiosignaalid kaugele ning asjaomaseid seadmeid võib selles sagedusvahemikus hõlpsasti ka siseruumides kasutada. Seega on komitee veendunud, et nii pakutakse Euroopale ainulaadne võimalus vastata kasvavale nõudmisele raadiospektri järele, eelkõige osutada traadita lairibateenuseid maapiirkondades, vähendades seega digitaalset lõhet, kiirendada selliste uute traadita teenuste nagu mobiilsete lairibateenuste uus põlvkond kasutuselevõttu ning toetada maapealse ringhäälingu arengut;

Digitaalne dividend kui majandusarengu soodustaja

11. võtab teadmiseks asjaolu, et Euroopa Komisjoni tellitud uuringu (Euroopa digitaalset dividendi käsitleva ühise lähenemisviisi kohta) kohaselt võib digitaalne dividend luua kogu Euroopa Liidus 15 aastaga kokku lisandväärtust suurusjärgus 150–700 miljardit eurot; rõhutab sellest tulenevalt, et hiljuti läbivaadatud elektroonilisi kommunikatsioonivõrke ja -teenuseid käsitleva ühise reguleeriva raamistiku kohaselt (7) on raadiosagedused ühiskondlik hüve, millel on oluline sotsiaalne, kultuuriline ja majanduslik väärtus;

12. leiab, et juurdepääs digitaalsele dividendile lihtsustab lairibateenuse osutamist kogu Euroopa Liidus, aitab seeläbi kujundada välja elektroonilise kommunikatsiooni teenuste siseturgu ning sellest tulenevalt on Euroopa Liidu majanduse tootlikkuse ja konkurentsivõime alus;

Digitaalne dividend kui vahend digitaalse lõhe kaotamiseks

13. on veendunud, et jätkuv digitaalne lõhe takistab sotsiaalse ühtekuuluvuse ning heaolu edendamist ja säilitamist ning põhjustab sotsiaalset ja majanduslikku tõrjutust. Algatus i2010 aitab seega kaasa kodanike ning kogu ühiskonna elukvaliteedi paranemisele üldiselt (2);

14. juhib tähelepanu asjaolule, et teatud geograafilistes piirkondades on turgudel raske pakkuda taskukohaseid kiire lairibaühenduse teenuseid. Kutsub seetõttu Euroopa Komisjoni toetama vabanenud spektriruumi kasutamist selliste meetmete ja suuniste väljatöötamiseks, mille puhul võetakse nimetatud turutõrkeid arvesse ning lihtsustatakse riigi ja avaliku sektori algatusi arendamaks sellistes piirkondades avatud, teenustest funktsionaalselt eraldatud võrke (3);

Spektriruumi vabastamine ja selle positiivne mõju avalike teenuste arengule

15. rõhutab veelkord, et mõistliku hinnaga kvaliteetne lairibaühendus tõstab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osutatavate teenuste kättesaadavust ja kvaliteeti, aidates samal ajal mikroettevõtetel ja VKEdel oma tooteid turustada. Võib arvata, et isoleeritud ning eelkõige äärepoolseimad piirkonnad ja kogukonnad saavad suurt kasu kiiremast ja ulatuslikumast juurdepääsust lairibateenustele (8);

16. leiab, et digitaalse dividendi kasutuselevõtt võimaldaks arendada välja e-valitsuse teenusesüsteemi, mis hõlmaks muu hulgas arvutikasutajate suhtlemist riigiasutustega, samuti riigiasutuste panust avaliku arutelu pidamiseks (oluliste avalike andmete levitamine, avalikud veebifoorumid, veebipäringud ning uued mehhanismid kodanikega konsulteerimiseks), ettevõtete ja riigiasutuste vahelist suhtlemist (töötajate sotsiaalmaksu ning töölevõtu andmete, samuti ettevõtte muude maksu- ja raamatupidamisandmete esitamine), elektroonilise kaubanduse süsteemi kasutamist avalike konkursside ja hangete korraldamisel (e-hange), uusi riigiasutuste siseseid töö- ja korralduslikke meetodeid (ümberõpe, koostöö, kaugtöö). Digitaalse dividendi kasutuselevõtt võimaldaks hüvitada kaugetele maapiirkondade nende asukohast tulenevad ebamugavused, lihtsustades nii eraisikute kui ettevõtete suhtlemist riigiasutustega;

17. rõhutab, et Euroopa ühtekuuluvuspoliitika aastateks 2007–2013 majandusliku reformimise peamine tegur on liikmesriikide, piirkondade ja linnade atraktiivsuse suurendamine, tagades juurdepääsu piisava tasemega teenustele. Komitee leiab, et e-teenuste arendamine avalikus sektoris aitab suurendada majanduskasvu ning rikastada teadmisi, hoogustades uurimis- ja uuendustegevust (2);

Ühenduse tasandil kooskõlastatud lähenemisviis

18. võtab teadmiseks asjaolu, et nagu tõdeti uuringus Euroopa digitaalset dividendi käsitleva ühise lähenemisviisi kohta, kasvaks juhul, kui digitaalse dividendi spektriosa asjakohase Euroopa-tasandi koordineerimiseni jõutaks enne 2015. aastat, kõnealuse spektri võimalik majanduslik mõju 15 aasta jooksul veel 20–50 miljardi euro võrra. See sõltub tegelikust tulevikunõudlusest selliste teenuste järele nagu kõrgetasemeline maapealne ringhääling ja traadita lairibaühendus;

19. samuti võtab teadmiseks asjaolu, et nii Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverents (CEPT) (9) kui ka raadiospektripoliitika töörühm (RSPG) (10) on palunud tungivalt jätta igasugune ühtlustatud lähenemisviis mittesiduvaks. Mittesiduvat olemust toetab mitu asjaolu – riikide erinev suurus ja topograafia, erinevused selles, kui tugevat konkurentsi pakuvad muud teenuseosutajad (nagu satelliit- või kaabelvõrgu operaatorid), samuti raadiosageduste kasutamine Euroopa Liidu riikidega piirnevates kolmandates riikides. Muuhulgas on komitee arvamusel, et teatava raadiosageduse otstarbe otsustab subsidiaarsuse põhimõttest lähtuvalt liikmesriik – või kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kui see küsimus kuulub nende pädevusse. Samas märgib komitee, et tehniliste kasutustingimuste kooskõlastamine ELi tasandil on vajalik, et saada investeeringute seisukohast võimalikult suurt mastaabisäästu ja tagada tõhus spektrikasutus;

20. on seega arvamusel, et digitaalset dividendi käsitlev ühtlustatud lähenemisviis on õigustatud tingimusel, et see ei ole siduv ning et arvesse võetakse liikmesriikide omapärasid ja poliitilisi eesmärke. komitee tervitab seejuures Euroopa Komisjoni kavatsust võtta vastu otsus sagedusala 800 MHz tehniliste kasutustingimuste ühtlustamise kohta ning ühtlasi mitte kohustama liikmesriike avama nimetatud sagedusala muuks otstarbeks kui ringhäälingu oma;

Digitaalne dividend ja riikide meediapoliitika

21. tõdeb, et digitaalse dividendi alane ühenduse poliitika avaldab mõju liikmesriikide meediapoliitikale, eriti maapealse digitaaltelevisiooni arendamisele. Praegu on kõigil liikmesriikidel võrdne arv avalik-õiguslikke televisioonisagedusi. Teatava raadiosageduse kasutamine muuks otstarbeks kui raadiolevi avaldab paraku liikmesriikide levialadele eri suurusjärgus mõju, kahjustades seeläbi põhimõtet, mille kohaselt peab liikmesriikidel olema raadiospektrile võrdne juurdepääs. Seepärast leiab komitee, et digitaalse dividendi alase ühenduse poliitika kujundamisel tuleb nimetatud probleemi arvesse võtta ning tagada kõigile liikmesriikidele riigi digitaalse meedia poliitika arendamisel võrdne suutlikkus;

22. rõhutab meediateenuste keskset rolli kultuurilise mitmekesisuse, pluralismi ja osalusdemokraatia edendamisel, samuti Euroopa kohalike, piirkondlike ja üleriigiliste kogukondade identiteedi kujundamisel ja tugevdamisel. Komitee märgib, et maapealne televisioon on nimetatud teenuse pakkujana kodanikele endiselt tähtsaim vahend, ning nõustub kodanike ootuste ja vajadustega, mis puudutab programmide mitmekesisust, teenusekvaliteeti, dünaamilisust ja lisaväärtusega teenuse pakkumist – seda kõike ka maapealsete teenusplatvormide kaudu;

Digitaalne dividend ning linnaplaneerimise- ja keskkonnapoliitika

23. märgib, et digitaalse dividendi kasutamine nõuab traadita võrgu puhul rohkemate antennide kasutamist kui raadiolevi puhul, mis võib avaldada mõju linnaplaneerimisele ja keskkonnale. Samuti märgib komitee, et see küsimus kuulub üldiselt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusse. Seega on vaja leida sobiv tasakaal uute võrkude vältimatu kasutuselevõtu ja asjaomase pädevuse teostamise vahel;

Erimärkused komisjoni teatise „Tuleviku Internetti käsitlev avaliku ja erasektori partnerlus” kohta

Teadus- ja arendustegevus

24. avaldab komisjonile kiitust kohustuse võtmise eest toetada jätkuvalt seitsmenda raamprogrammi kaudu tuleviku Internetiga seotud teadusuuringuid ja tehnoloogiaarengut hoolimata sellest, et ka praegused saavutused on silmapaistvad; toetab konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi kasutamist suurepärase platvormina Interneti tulevaste rakenduste käivitamise edendamiseks. Eelkõige kordab Regioonide Komitee oma varasemates arvamustes (11) esitatud nõudmist seitsmenda raamprogrammi, struktuurifondide ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi kooskõlastatud kasutuse järele, kuna see on väga oluline ELi konkurentsivõime ning ühtekuuluvus-, teadus-, kõrgharidus- ja innovatsioonipoliitika vastastikuse koosmõju jaoks riigi ja piirkondlikul tasandil (6);

25. nendib, et mitmes valdkonnas, nagu haridus, innovatsioon, teadusuuringud, investeeringud ja uuenduslike IKT lahenduste turustamine, valitseb üldine kooskõlastamatus. Seda silmas pidades võib olukorra parandamiseks osutuda kõige kasulikumaks nn kasutajast lähtuva innovatsiooni kontseptsioon, mida kasutatakse üha rohkemates Euroopa piirkondades ja linnades ning mis on olnud üks peamisi teadus- ja arendustegevusse investeerimise ja innovatiivsete toodete turuletoomise ajendeid. Seega palub komitee Euroopa Komisjonil panna nimetatud kontseptsioonile oma teatises suuremat rõhku (6);

26. tuletab meelde, et komitee on rõhutanud teadus- ja arendustegevuse ja tööstustavade tiheda sidumise olulisust, ning kutsub seepärast liikmesriike ja komisjoni üles tegema kõik võimalikud jõupingutused, et edendada teadustulemuste kiiret rakendamist igapäevaselt majanduselus ja avalikus sektoris (6);

27. tuletab meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad luua uuendusliku teaduskeskkonna ning uurida uusi võimalusi avaliku ja erasektori institutsiooniliseks koostööks ning piirkondade piiriüleseks koostööks. Lisaks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste investeeringutele on selleks vaja ka liikmesriikide ja Euroopa Liidu rahalist toetust (12);

Koostalitlusvõime

28. märgib, et selliste interaktiivsete platvormide nagu Web 2.0 arendamine on muutunud tänapäeval kasulikumaks tänu komplekssetele teabevahetusfunktsioonidele ja täiustatud koostalitlusvõimele arvukate võrgustike vahel ning võimalustele infosisu loomiseks ja pakkumiseks nii individuaalselt kui ka koostöös või ühiselt. Siinkohal on väga oluline massmälu tehnoloogiate kiire arendamine avaliku sektori asutuste andmebaaside jaoks, mis sisaldavad Interneti-aadressiga määratletud objektide kirjeldusi (13);

29. on arvamusel, et innovatiivsete turgude tekkimise soodustamiseks ning koostalitlusvõime ja ühiste standardite saavutamiseks tehtavate pingutuste edukus sõltub kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kõrgema valitsustasandi järjepidevast toetusest ja osavõtust; komitee leiab ühtlasi, et pingutustele peavad järgnema kohaliku ja piirkondliku tasandi meetmed;

Andmekaitse ja eraelu puutumatus

30. rõhutab, et tuleviku Interneti infrastruktuuri rajamisel ja selle kaudu edastatavate teenuste arendamisel on väga oluline tagada kõigi turvalisusnõuete täitmine kõigil tasanditel, et tagada eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse optimaalne tase ning vältida isiklike andmete igasugust loata jälgimist ja profiilide loomist, sealhulgas ostueelistused, tervislik seisund, tervisekaardid jne (13);

31. märgib, et eraelu puutumatuse kaitse sõltub kindlatest teguritest, sealhulgas avaliku sektori asutuste struktuur (enamik neist on kohaliku tasandi asutused), lähendamine ELi õigusaktidele, innovatiivsusel põhineva kultuuri edendamine avaliku sektori asutuste ametnike hulgas, sealhulgas ühise eetikakoodeksi kasutamise ning IKT-l põhinevate rakenduste haldamise kaudu (13);

32. kutsub üles korraldama kogu personali laialdast koolitust, mis on eelkõige suunatud tehnikaspetsialistidele (nt võrgud, süsteemid, turvalisus, eraelu puutumatus jne), otseselt eri tehnoloogiaid hõlmavate turvamenetlustega töötavale personalile ning uuenduse ja kaasajastamisega üldiselt või kaudselt seotud personalile (nt digitaalse kirjaoskuse õpetamine tarbijatele) (13);

33. tuletab meelde, et komitee on juba soovitanud tõhustada võrkude ja teabe turvalisusprobleemide õigeaegset ennetamist, käsitlemist ja lahendamist ja anda sellele uus hoog. Selle eesmärgi saavutamisele on suunatud Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti tegevus (2);

Vajadus võtta tuleviku Interneti arendamiseks ühismeetmeid Euroopa Liidu tasandil

34. tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust viia tuleviku Interneti foorumit ja komisjoni teatises sisalduvaid ettepanekuid ühiselt ellu, kuna asjaomasel juhul on kooskõlastatud meetmed Euroopa Liidu tasandil vajalikud selleks, et vältida tegevuse killustumist ja määratleda ühised üldhuvi eesmärgid. Et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osatähtsus tuleviku Interneti arendamisel on suur, leiab komitee, et omavalitsustel peab olema võimalik osaleda tuleviku Interneti foorumis; komitee palub Euroopa Komisjonil teha sellekohaseid ettepanekuid.

Brüssel, 15. aprill 2010 Regioonide Komitee esimene asepresident Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

(1) KOM(2005) 229 lõplik.

(2) CdR 5/2008 lõplik.

(3) CdR 304/2008 lõplik.

(4) CdR 247/2009 lõplik.

(5) CdR 10/2009 lõplik.

(6) CdR 156/2009 lõplik

(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/140/EÜ, 25. november 2009, ELT L 337, 18.12.2009.

(8) CdR 252/2005 lõplik.

(9) CEPTi aruanne 22. Vastuseks komisjoni poolt CEPTile antud volitusele valminud aruanne B Euroopa Liidu digitaalse dividendi ühtlustamisvõimalustega seotud tehniliste kaalutluste kohta, 1.7.2008.

(10) Raadiospektripoliitika töörühma arvamus ELi spektripoliitika mõjude kohta digitaalsele dividendile, 14.2.2007. Raadiospektripoliitika töörühma arvamus digitaalse dividendi kohta, 18.9.2009.

(11) CdR 263/2007 lõplik.

(12) CdR 84/2007 lõplik.

(13) CdR 247/2009.