P7_TA(2013)0117

Skagerraki suhtes kohaldatavad tehnilised ja kontrollimeetmed ***I

Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Skagerraki suhtes kohaldatavate teatavate tehniliste ja kontrollimeetmete kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98 ja määrust (EÜ) nr 1342/2008 (COM(2012)0471 – C7-0234/2012 – 2012/0232(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 045/31)

Euroopa Parlament,

(1) ELT C 11, 15.1.2013, lk 87.

P7_TC1-COD(2012)0232

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 16. aprillil 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr …/2013 Skagerraki suhtes kohaldatavate teatavate tehniliste ja kontrollimeetmete kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1342/2008

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

(-1) Kuna Skagerrak on ainus liikmesriikide ja kolmandate riikide ühine veeala, mida ei reguleerita kalanduskokkuleppega selliselt, et kohaldataks kvoote ja kolmandatel riikidel oleks kogu saagi lossimise kohustus, on asjakohane kehtestada Skagerraki suhtes kohaldatavaid tehnilisi ja kontrollimeetmeid käsitlevad erieeskirjad, mis erinevad liidus üldiselt kohaldatavatest eeskirjadest. [ME 1]

(1) 2. detsembril 2011 Euroopa Liidu ja Norra vahel 2012. aasta kohta peetud kalandusläbirääkimiste tulemusel tuleks muuta teatavaid Skagerraki suhtes kohaldatavaid tehnilisi ja kontrollimeetmeid, et parandada kalavarude kasutamise mudeleid ja võimaluse korral ühtlustada Euroopa Liidu ja Norra õigusnorme.

(2) Euroopa Liidu ja Norra vahel 28. juunil 2012 peetud kalandusläbirääkimiste käigus täpsustati Skagerrakis kohaldatavaid ühiseid tehnilisi ja kontrollimeetmeid ning selliste liikide loetelu, mis on hõlmatud kogu saagi lossimise kohustusega, samuti ka ajakava, mille kohaselt hõlmatakse kõnealused liigid järkjärgult lossimise kohustusega. Komisjonil peaks olema võimalik asjaomaste sidusrühmade ja töörühmaga konsulteerides liike loetelust eemaldada. Uusi liike ei tohiks lubada lisada seni, kuni on teostatud käesoleva määruse jõustumise järgne meetmete esimene hindamine. [ME 2]

(2a) Kehtivate eeskirjade muutmine jooksval kvoodiaastal koormaks kalandussektorit liigselt. Seetõttu tuleks muudatused kohaldada järgmise täieliku kvoodiaasta alguses. Käesoleva määrusega kehtestatavaid eeskirju tuleks seega kohaldama hakata 1. jaanuarist 2014. [ME 3]

(3) Skagerrakis kohaldatavaid tehnilisi meetmeid on vaja muuta, et vähendada juhupüügi ja saagi tagasiheite mahtu, kuna need mõjuvad halvasti mere bioloogiliste ressursside jätkusuutlikule kasutamisele.

(4) Kõigi püügi piirnormidega hõlmatud kalavarude suhtes on vaja kehtestada saagi lossimise kohustus, välja arvatud selliste liikide ja püütud kalade puhul, mille ellujäämise kõrge määr vette tagasi heitmisel on teaduslikult tõestatud või sellisel juhul, kui soovimatute liikide saagist eraldamise toiming on kalurite jaoks põhjendamatult töömahukas.

(5) Kogu saagi lossimise süsteemi tõttu on vaja oluliselt muuta praegust kalandust ja asjaomase kalandussektori majandamist. Seepärast tuleks saagi lossimise kohustus kehtestada järkjärgult.

(6) Noorkalade kaitseks, kalandusturu toimimiseks ja selle tagamiseks, et kalavarude kaitse seisukohalt alamõõduliseks liigitatud kalade püügist ei saadaks ebaõiglast kasu, peaks sellise saagi käitlemine olema piiratud kalajahu, lemmikloomatoidu või muude kui inimtoiduks ettenähtud toodete või heategevuslike eesmärkidega.

(7) Selleks et järk-järgult kõrvaldada saagi tagasiheide, tuleks tõhustada püügivahendite selektiivsust, nähes ette püügivahendite muudatusi, suurendades sealhulgas põhjalähedaste kalade püügil võrgusilma üldist alammõõtu, kuid lubades erandkorras kasutada kõnealuses püügipiirkonnas samasuguse selektiivsusega püügivahendeid, sealhulgas selekteerimisseadmeid. [ME 4]

(8) Uute tehniliste meetmete optimaalse kasutamise ning nõuetekohase järelevalve ja kontrolli tagamiseks on vaja piirata püügivahendite kasutamist Skagerrakis.

(9) Selleks et käsitleda vastuolu Skagerraki ja selle naaberpiirkondade suhtes kohaldatavate õigusaktide vahel ning tagada Skagerraki jaoks kehtestatud tehniliste meetmete eeskirjade järgimine, on vaja samuti vaja võtta teatavad meetmed, et reguleerida olukordi, kus teataval püügireisil kalalaev ühendab oma Skagerrakis toimuva püügitegevuse kalapüügiga sellistes piirkondades, mille suhtes ei kohaldata Skagerraki jaoks vastu võetud uusi tehnilisi meetmeid.

(10) Eesmärgiga tagada vastavus käesolevas määruses sätestatud meetmetele tuleks vastu võtta erikontrollimeetmed lisaks nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (3) sätestatud meetmetele.

(11) Arvestades, et Skagerrak on üsna väike püügipiirkond, kus peamiselt väikesed kalalaevad sooritavad lühikesi püügireise, tuleks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 17 nõutud eelteatise kasutamist laiendada kõikide selliste laevade suhtes, mille kogupikkus on 10 m või rohkem, ning püügipiirkonda arvesse võttes tuleks eelteatised esitada kaks tundi varem.

(12) Selleks et teostada kalapüügi nõuetekohast järelevalvet, kontrollides eelkõige, et kõigi püügi piirnormidega hõlmatud kalavarude saagi lossimise kohustusest merel on kinni peetud, on vaja, et liikmesriigid seavad sisse Skagerraki püügipiirkonnas tegutsevate laevade pardale paigaldada elektroonilise kaugseiresüsteemi. Elektrooniline kaugseiresüsteem peab põhinema automaatsel kontrollil, andmekäitlus peab toimuma kooskõlas andmekaitseeeskirjadega ja andmed tuleb teha teadusuuringute tarvis kättesaadavaks. Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist hinnatakse kontrollimeetmete tulemuslikkust, konsulteerides asjaomaste sidusrühmade, komisjoni ning seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi töörühmaga, millele on osutatud Euroopa Liidu ja Norra vahel peetud kalandusalaste nõupidamiste 3. detsembri 2010. aasta lõppotsuste kooskõlastatud protokollis (edaspidi „kooskõlastatud protokoll”). Kogutud teabe alusel peaks komisjon hindama, kas individuaalseid kordasid ühtlustav ulatuslik kontrollisüsteem on asjakohane. [ME 5]

(13) Uute tehniliste meetmete järgimise tagamiseks tuleks asjaomastel liikmesriikidel kindlaks määrata Skagerraki jaoks kontrolli- ja inspekteerimismeetmed ning kaasata kõnealused meetmed oma vastavasse riiklikku kontrollimeetmete programmi.

(14) On vaja kehtestada Skagerraki püügipiirkonda läbivatele laevadele esitatavad nõuded, et tagada uute tehniliste meetmete järgmine.

(15) Tuleks ette näha sätted, mille alusel hindab komisjon korrapäraselt tehniliste meetmete asjakohasust ja tulemuslikkust. Oleks asjakohane, et kõnealune hindamine põhineb asjaomaste liikmesriikide aruannetel.

(16) Selleks et hõlbustada kogu saagi lossimise kohustusega seotud selektiivsemat kalapüüki, on asjakohane vabastada Skagerraki püügipiirkonnas tegutsevad laevad nõukogu 18. detsembri 2008. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 1342/2008 (millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava) (4) III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korrast.

(17) Kaluritele on vaja tagada teatav paindlikkus Skagerraki uue korraga kohanemiseks. Järelikult ei tuleks pidada ülepüügiks nõukogu 6. mai 1996. aasta nõukogu määrusega (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel) (5) kehtestatud lubatud paindlikkust kvootide ühest aastast teise ülekandmisel.

(18) Selleks et võtta õigeaegselt ja proportsionaalselt arvesse tehnika ja teaduse arengut ning tagada teatavate meetmete paindlikkus ja võimaldada nende täiustamist, tuleks komisjonile aluslepingu artikli 290 kohaselt delegeerida õigus võtta vastu õigusakte, et täpsemalt kindlaks määrata erandid, mille puhul on lubatud teatavate kalavarude kalade tagasi vette heitmine juhtudel, kui see on kasulik varude jätkusuutliku taastumise seisukohalt, ning et muuta I lisa seoses ajakava ja kogu saagi lossimise kohustusega hõlmatud kalavarudega, ning II lisa seoses kalavarude alammõõduga. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 6]

(19) Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 6]

(20) Selleks et tagada ühtsed tingimused ning kiiresti reageerida kalapüügi tegelikkusele ja kättesaadavale teaduslikule teabele, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et rakendada tehnilise iseloomuga sätteid, milles käsitletakse püügivahendite selektiivsuse taseme määratlemist ja elektroonilise kaugseiresüsteemi suhtes kohaldatavaid miinimumnõudeid. Kõnealuseid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (6).

(21) Skagerrakis teatavate liikide teataval ajal laeva pardal hoidmise keelu ja käesoleva määruse reguleerimisala tõttu on vaja teha teatavad muudatused nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määruses (EÜ) nr 850/98 (kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu) (7) ja määruses (EÜ) nr 1342/2008.

(22) Määrusi (EÜ) nr 850/98 ja (EÜ) nr 1342/2008 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1. Käesoleva määrusega kehtestatakse Skagerraki suhtes kohaldatavad uued tehnilised ja kontrollimeetmed liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate Skagerraki piirkondade suhtes . [ME 7]

2. Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi Skagerraki püügipiirkonnas tegutsevate kalalaevade suhtes , mis tegutsevad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates Skagerraki püügipiirkondades . [ME 8]

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse lisaks määruse (EÜ) nr 850/98 artiklis 3 ja artiklites 2 ja 3 ning nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (8) artiklis 3 sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid: [ME 9]

a) „lõkspüünised ja mõrrad” – koorikloomade või kalade püügiks mõeldud puuri- või korvikujulised eri materjalist väikesed püünised, mis asetatakse merepõhja üksikult või reas; neil on üks või mitu avaust või sissepääsu ning need on veepinnal ühendatud köitega (poinöörid) poide külge, mis märgivad nende asukohta;

b) „kalavaru alammõõt” – konkreetse liigi mõõt, mis põhineb täiskasvanud isendi suurusel ning millest väiksema saagi müüki piiratakse ning selliseid kalu saab kasutada üksnes kalajahu, lemmikloomatoidu ja muude kui inimtoiduks ettenähtud toodete valmistamiseks; [ME 10]

c) „traalnooda, põhjanooda või muu samalaadse veetava võrgu võrgusilma suurus” – kalalaeva pardal oleva noodapära või võrgupikenduse võrgusilma venitatud ava suurus; [ME 11]

d) „noodapära” – noodapära kitsas tähenduses;

e) „võrgupikendus” – pärapikend, nagu see on määratletud komisjoni 6. detsembri 1984. aasta määruse (EMÜ) nr 3440/84 (mis käsitleb seadiste kinnitamist traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete võrkude külge) (9) lisas;

f) „põhjatraal” – ühe või mitme kalalaeva poolt aktiivselt mööda merepõhja veetav püügivahend, mis koosneb koonuse- või püramiidikujulisest võrgust (traali kere), mis on tagant suletud noodapäraga, mille suue avatakse merepõhjaga kontaktis olevate traallaudade abil horisontaalselt või kahe kalalaeva vahelise vahemaa abil, kui seda tõmbavad kaks laeva;

g) „põhjanoot” – kahe pika trossiga (noodatrossid) juhitav ühe või mitme laeva poolt veetav haardnoot, mis tänu oma konstruktsioonile ajab kalad nooda avause poole. Võrkpüünis, mis oma kujult ja suuruselt sarnaneb põhjatraaliga, koosneb kahest pikast tiivast, kerest ja noodapärast;

h) „piimtraal” – traalnoot, mis koosneb avatud horisontaalsest teras- või puittorust, talast ja põhjakettidega, ketimatiga või ketipöörlejaga varustatud võrgust, mida laeva mootor veab mööda põhja; [ME 12]

i) „pelaagiline traal” – ühe või mitme kalalaeva poolt vahemises veekihis veetav püügivahend, mille esiots koosneb suurte võrgusilmadega võrgust, mis ajab kalasaagi võrgu tagumisse otsa, mis koosneb väikeste võrgusilmadega võrgust, mille püügisügavust kontrollitakse võrgusondiga ning horisontaalset suuet kontrollitakse traallaudade abil, mis tavaliselt ei ole merepõhjaga kontaktis;

j) „pelaagilised ja tehniliseks otstarbeks ettenähtud liigid” – heeringas, makrell, kilu, põhjaputassuu, Norra tursik, tobias või stauriid;

ja) „elektrooniline kaugseiresüsteem” – liikmesriigi ametiasutuste rakendatav süsteem, mille abil jälgitakse kalastustegevust; [ME 13]

jb) „andmete kogumis- ja edastamisseadmed” – süsteem, mille abil kogutakse andmeid ja edastatakse need elektroonilisele kaugseiresüsteemile ning mis hõlmab sisetelevisioonikaameraid, globaalset positsioneerimissüsteemi (GPS), sensoreid ja saatjaid. [ME 14]

II PEATÜKK

TEHNILISED KAITSEMEETMED

Artikkel 2a

Kohustus vähendada soovimatute liikide ja noorkalade püük miinimumini

1. Kõik Skagerraki püügipiirkonnas kalapüügiga tegelejad väldivad võimalikult suures ulatuses soovimatute liikide püüki ja II lisas sätestatud kalavaru alammõõdust väiksemate kalade püüki, muu hulgas valides püügivahendeid ja püügikoormuse kohta ja aega.

2. Asjaomased liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et vähendada miinimumini soovimatute liikide püüki ja II lisas sätestatud kalavaru alammõõdust väiksemate kalade püüki, tehes muu hulgas kättesadavaks suurema selektiivsusega püügivahendid, nagu osutatud artiklis 6. [ME 15]

Artikkel 2b

Kogu saagi registreerimise ja teatamise kohustus

1. Kõik Skagerraki püügipiirkonnas kalapüügiga tegelejad registreerivad kogu saagi püügipäevikus, eristades järgmist:

a) I lisas loetletud kalavarudesse kuuluvad kalad;

b) sellistest kalavarudest pärit alammõõdust väiksem saak ning

c) kalad muudest kalavarudest.

2. Kogu lõike 1 kohaselt registreeritud saagist teatatakse komisjonile või lipuliikmesriigi ametiasutustele. [ME 16]

Artikkel 3

Kogu saagi lossimise kohustus

1. Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 19 lõikest 1 tuuakse I lisas loetletud kalavarude saak kalalaeva pardale, hoitakse seal ja lossitakse vastavalt kõnealuses lisas sätestatud ajakavale, välja arvatud juhul, kui sellistel kalavarudel on vette tagasi heitmisel kõrge ellujäämismäär või juhul, kui soovimatute liikide saagist eraldamine on kalurite jaoks põhjendamatult töömahukas.

1a. Olenemata artikli 2b kohasest kohustusest kogu saak registreerida ei kohaldata lõikes 1 kehtestatud kohustust kogu saagi lossimiseks konkreetses kalapüügipiirkonnas leiduva liigi suhtes, kui lõike 4 kohaselt on kehtestatud, et sellel on kõrge ellujäämismäär, ning tingimusel, et seda saab põhisaagist eraldada.

2. Olenemata lõikest 1 ja erandina määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 19 lõikest 1, kui püügivahendite võrgusilma suurus on 32 mm või väiksem, tuuakse kogu kalasaak, sealhulgas need kalad, mille suhtes ei kohaldata lossimise kohustust I lisas loetlemata varud , kalalaeva pardale, hoitakse seal ja lossitakse.

3. Lõiget 1 ei kohaldata lõkspüüniste ja mõrdadega kalapüügi suhtes.

4. Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et muuta I lisa uue teadusliku teabe alusel või juhul, kui kalurite töökoormus saadava kasu suhtes osutub ebaproportsionaalseks käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemuse põhjal. Sellegipoolest ei lisata I lisasse uusi liike enne, kui on teostatud esimene artikli 15 kohane hindamine . Komisjonil on lisaks õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada, millal võib saagi tagasi lasta vastavalt lõikele 1a. Enne delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist tagab komisjon asjakohase kooskõlastamise kõikide Skagerraki püügipiirkondades tegutsevate pooltega, et oleks tagatud samade eeskirjade kohaldamine kogu Skagerraki piirkonnas .

Kõnealused delegeeritud õigusaktid võetakse vastu artiklis 16 sätestatud korras. [ME 17]

Artikkel 4

Kvoodi haldamise eritingimused

1. Liidu kalalaevade püütud artiklis 3 osutatud kalavarude saak arvestatakse lipuliikmesriigile kõnealuse varu või varude rühma kohta kehtestatud kvootidest maha, olenemata lossimiskohast.

2. Liikmesriigid tagavad, et Skagerrakis tegutsevate kalalaevade käsutuses on kalavarude püügiks kvoot kohustusega lossida püütav saak, võttes arvesse kalalaevade saagi tõenäolist koostist.

3. Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvad kalalaevad, mis hoiavad pardal kala, mille kohta liikmesriigile ei ole kvooti kehtestatud, lõpetavad viivitamata kalapüügi ja pöörduvad tagasi sadamasse. [ME 18]

Artikkel 5

Noorkalade käitlemine

1. Kui artikli 3 kohaselt on kalavarule kehtestatud alammõõt, siis piirdub kalavarude kaitse seisukohalt alamõõduliseks liigitatud kalasaagi müük üksnes kalajahu, lemmikloomatoidu või muu kui inimtoiduks ettenähtud toodetega või heategevuslike eesmärkidega. Kui sellist saaki on tarvis enne realiseerimist maal hoida, hoitakse seda eraldi kalavaru alammõõdust suurematest kaladest. [ME 19]

2. Skagerraki kalavarude suhtes kohaldatavad alammõõdud on loetletud II lisas.

3. Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et muuta II lisa uue teadusliku teabe alusel , ning et pärast kõikide Skagerraki püügipiirkondades tegutsevate pooltega konsulteerimist tagada, et kalavarude alammõõdud vastavad asjaomaste liikide suurusele nende täiseas ja vaadata sellele vastavalt läbi võrgusilma suurused . Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel püüab komisjon kehtestada Norraga ühised kalavarude alammõõdud, et luua võrdsed tingimused. [ME 20]

Kõnealused delegeeritud õigusaktid võetakse vastu artiklis 16 sätestatud korras.

Artikkel 6

Püügivahendite spetsifikatsioonid

1. Keelatud on pardal hoida või kasutada mis tahes põhjatraali, põhjanoota, piimtraali või samalaadset veetavat võrku, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 120 mm.

2. Erandina lõikest 1:

a) tohib kasutada püügivahendeid, millel on sama selektiivsus kui lõikes 1 sätestatud vahenditel, mis on kinnitust leidnud katsepüügireiside käigus või kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) hinnangus;

b) tohib pelaagiliste või tehniliseks otstarbeks ettenähtud liikide püügiks kasutada traale, mille võrgusilma suurus on 32 mm või väiksem ; kuid kui 32 mm, tingimusel et pardal olev pardalolev saak koosneb rohkem 50 % mis tahes ajal püügiretke jooksul alla 80 % ulatuses ühest või mitmest pelaagilisest või tehniliseks otstarbeks ettenähtud liigist , peab kalalaev sadamasse tagasi pöörduma . [ME 21]

3. Komisjonil on õigus võtta vastu rakendusakte, et teha otsus püügivahendite (sh kõnealuste püügivahendite külge kinnitatud selekteerimisseadmete) kohta, mida tohib kasutada, kuna nende selektiivsus vastab lõikes 1 sätestatud püügivahenditele.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artiklis 17 sätestatud korras.

Artikkel 7

Püügivahendite kasutamise piirangud

1. Skagerrakis tegutsevad kalalaevad kasutavad mis tahes konkreetse püügireisi jooksul ainult ühte püügivahendit.

2. Erandina lõikest 1 võivad kalalaevad kasutada selliste püügivahendite mis tahes kombinatsiooni, mis on kindlaks määratud artikli 6 lõikes 1 ja artikli 6 lõike 2 punktis a.

3. Lõikes 1 osutatud laevad võivad pardal hoida rohkem kui ühte püügivahendit, tingimusel et kasutamata võrgud on stoovitud vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 47.

Artikkel 8

Püügireisid Skagerrakis ja muudes püügipiirkondades

1. Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 artiklitest 4, 15, artikli 19 lõikest 1 ning artiklitest 35, 36, 37 kohaldatakse käesolevat peatükki laeva kogu püügireisi puhul ka muude püügipiirkondade kui Skagerraki suhtes.

2. Lõiget 1 kohaldatakse muude püügipiirkondade suhtes üksnes sel juhul, kui sama püügireisi ajal püüab kõnealune laev Skagerrakis ja muus piirkonnas.

III PEATÜKK

KONTROLLIMEETMED I

Artikkel 9

Seos teiste määrustega

Käesolevas peatükis sätestatud kontrollimeetmeid kohaldatakse lisaks nõukogu määruses (EÜ) nr 1005/2008 (10), nõukogu määruses (EÜ) nr 1006/2008 (11) ja määruses (EÜ) nr 1224/2009 sätestatud kontrollimeetmetele, kui ei ole sätestatud teisiti käesoleva peatüki artiklites.

Artikkel 10

Eelteatis

1. Erandina määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklist 17 teatavad liidu kalalaevade kaptenid, kes hoiavad pardal käesoleva määruse artikli 3 kohaseid kalavarusid, oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele kaks tundi enne sadamasse jõudmist teabe, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 17 lõikes 1.

2. Erandina komisjoni määruse (EÜ) nr 1010/2009 (12) artiklist 1 teatavad kolmandate riikide kalalaevade kaptenid, kes hoiavad pardal käesoleva määruse artikli 3 kohaseid kalavarusid, selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle sadamat nad soovivad kasutada, kaks tundi enne sadamasse jõudmist teabe, mis on loetletud määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 6 lõikes 1.

Artikkel 11

Elektrooniline kaugseiresüsteem

1. Liikmesriigid kasutavad elektroonilist kaugseiresüsteemi, et jälgida oma lipu all sõitvate Skagerrakis tegutsevate kalalaevade püügitegevust.

2. Selleks et saada luba sadamast lahkuda, peab sellise kalalaeva pardale, mille kogupikkus on 12 m või rohkem ja mis tegeleb kalapüügiga liidu vetesse kuuluvas Skagerraki osas , olema paigaldatud täielikult toimiv elektrooniline kaugseiresüsteem süsteem , mis hõlmab pardal piisaval arvul asuvaid sisetelevisioonikaameraid, GPS-i, ja sensoreid sensoreid ja saatjaid .

3. Lõiget 2 kohaldatakse vastavalt järgmisele ajakavale:

a) alates 1. jaanuarist 2014 liidu kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 15 meetrit või rohkem alates 1. jaanuarist 2015 liidu kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 15 meetrit või rohkem ;

b) alates 1. juulist 2015 liidu kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem alates 1. juulist 2016 liidu kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on 12 meetrit või rohkem .

4. Komisjonil on õigus võtta vastu rakendusakte seoses elektroonilise kaugseiresüsteemi järgmiste aspektidega: süsteemi töökindlus, süsteemi spetsifikatsioonid, registreeritav ja töödeldav teave, elektroonilise kaugseiresüsteemi kasutuse järelevalve või mis tahes muu süsteemi toimimiseks vajalikud aspektid Sisetelevisioonikaameratega salvestatakse andmed automaatselt, kasutades tuvastustarkvara, ning andmeid töödeldakse kooskõlas asjakohaste andmekaitseeeskirjade ja -põhimõtetega .

5. Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist antakse toetust sisetelevisioonikaamerate GPS-i, sensorite ja saatjate paigaldamiseks.

6. Komisjonil on õigus võtta vastu rakendusakte seoses elektroonilise kaugseiresüsteemi järgmiste aspektidega: süsteemi töökindlus, süsteemi spetsifikatsioonid, registreeritav ja töödeldav teave, elektroonilise kaugseiresüsteemi kasutuse järelevalve või mis tahes muu süsteemi toimimiseks vajalikud aspektid.

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artiklis 17 sätestatud korras kooskõlas artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega . [ME 22]

Artikkel 12

Kontrolli- ja inspektsioonikava

1. Liikmesriigid kehtestavad kontrolli- ja inspektsioonimeetmed vastavalt III lisale, et tagada kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest vastavus käesolevas määruses osutatud tingimustele.

2. Kontrolli- ja inspektsioonimeetmed lisatakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 46 sätestatud riiklikku kontrollimeetmete programmi, mida kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1342/2008 sätestatud tursavarude mitmeaastane kava suhtes.

Artikkel 13

Transiit

Skagerraki püügipiirkonda läbivatel laevadel, mis hoiavad pardal muus püügipiirkonnas kui Skagerrakis püütud saaki, peavad püügivahendid olema soritud ja stoovitud vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 47.

IV PEATÜKK

LÄBIVAATAMINE

Artikkel 14

Liikmesriikide aruandlus

Asjaomased liikmesriigid annavad komisjonile aru käesoleva määruse rakendamisest … (13) kolmandal aastal pärast käesoleva määruse jõustumist ning seejärel iga kolme aasta järel. Esimeses aruandes käsitletakse meetmeid, mida liikmesriigid on võtnud, et vähendada miinimumini soovimatute liikide püüki ja II lisas sätestatud kalavaru alammõõdust väiksemate kalade püüki. [ME 23]

Artikkel 15

Kava hindamine

Artiklis 14 osutatud liikmesriikide aruannete põhjal ning STECFi, Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) ja Põhjamere piirkondliku nõuandekomisjoni nõuannete põhjal ning arvestades teadusalaseid nõuandeid hindab komisjon meetmete mõju asjaomastele kalavarudele ja kalapüügile sellel aastal, mis järgneb aruannete saamise aastale. Esimesel hindamisel hinnatakse seda, kas käesoleva määrusega kehtestatud meetmed on aidanud piisavalt kaasa kalavarude säästvale kasutamisele või on vaja võtta lisameetmeid, et vähendada miinimumini soovimatute liikide püüki ja II lisas sätestatud kalavaru alammõõdust väiksemate kalade püüki; samuti hinnatakse meetmete sotsiaalmajanduslikku mõju kalandussektorile. [ME 24]

V PEATÜKK

MENETLUSSÄTTED

Artikkel 16

Delegeeritud volituste kasutamine

1. Komisjonile antakse käesolevas artiklis sätestatud tingimustel õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte.

2. Komisjonile antakse määramata ajaks kolmeks aastaks alates … (14) õigus võtta vastu artikli 3 lõikes 4 ja artikli 5 lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusakte. Komisjon koostab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne kolmeaastase perioodi lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. [ME 25]

3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 4 ja artikli 5 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5. Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 3 lõikega 4 ja artikli 5 lõikega 3, jõustub ainult sel juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 17

Komiteemenetlus

1. Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 kohaselt loodud kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2. Kui on viidatud käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

VI PEATÜKK

MUUDATUSED

Artikkel 18

Määruse (EÜ) nr 850/98 muudatused

Määrust (EÜ) nr 850/98 muudetakse järgmiselt.

1. Sõna „Skagerrak” jäetakse välja artikli 4 lõike 4 punkti a alapunktist ii, artiklist 35 ja IV lisa pealkirjast.

2. Artikkel 38 jäetakse välja.

3. X lisa B osa pealkiri asendatakse järgmisega: „B. VÕRGUSILMA SUURUSTE TEATAVATE KOMBINATSIOONIDE KASUTAMISE TINGIMUSED KATTEGATIS”

Artikkel 19

Määruse (EÜ) nr 1342/2008 muudatused

Määrust (EÜ) nr 1342/2008 muudetakse järgmiselt.

1. Artikli 11 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik: „Esimeses lõigus osutatud püügikoormuse reguleerimise korda ei kohaldata Skagerraki suhtes alates 1. jaanuarist 2013 2014 .”[ME 26]

2. Artikli 12 lõikele 5 lisatakse järgmine lõik: „Kui Skagerrak jäetakse püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast välja vastavalt artikli 11 lõike 1 teisele lõigule, ei võeta maksimaalse lubatud püügikoormuse määramisel enam arvesse püügikoormust, mida võib seostada Skagerrakiga ning millega arvestati lähtetaseme püügikoormuse kehtestamisel.”

VII PEATÜKK

ERANDID

Artikkel 20

Erand määrusest (EÜ) nr 847/96

1. Erandina:

a) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 lõikest 3, kui üle 75 % käesoleva määruse artikli 3 kohasest kalavarude kvoodist on ära kasutatud enne selle kehtivuse aasta 31. oktoobrit, võib liikmesriik, kellele on eraldatud selline kvoot, taotleda komisjonilt luba lossida samasse kalavarusse kuuluvaid lisakoguseid, mis arvatakse kõnealuse kalavaru kvoodist maha järgmisel aastal, näidates taotletava täiendava koguse suuruse (laenamine) ning

b) määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 lõikest 2 võib liikmesriik, kellele on eraldatud vastav kvoot, paluda komisjonilt enne selle kvoodi kohaldamise aasta 31. oktoobrit peatada osa kõnealusest kvoodist, et kanda see üle järgmisse aastasse (ülekandmine).

Punktides a ja b osutatud kogused ei ületa

i) 2013 2014 . aastal 20 % vastavast kvoodist,

ii) 2014 2015 . aastal 15 % vastavast kvoodist ning

iii) 2015 2016 . aastal 10 % vastavast kvoodist. [ME 27]

2. Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 105 sätestatud mahaarvamise puhul ei käsitata lõike 1 kohaselt laenatud täiendavat kogust lubatud lossimise ületamisena.

VIII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 21

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. …, Euroopa Parlamendi nimel president Nõukogu nimel eesistuja

(1) ELT C 11, 15.1.2013, lk 87.

(2) Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2013. aasta seisukoht.

(3) ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

(4) ELT L 348, 24.12.2008, lk 20.

(5) EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.

(6) ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(7) EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1.

(8) EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

(9) EÜT L 318, 7.12.1984, lk 23.

(10) ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

(11) ELT L 286, 29.10.2008, lk 33.

(12) ELT L 280, 27.10.2009, lk 5.

(13) Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

(14) Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

I LISA Lossimiskohustusega järk-järgult hõlmatavate liikide loetelu Nimetus Teaduslik nimetus Kohaldamise alguskuupäev Tursk Gadus morhua 1. jaanuar 2013 1. jaanuar 2014 Kilttursk Melanogrammus aeglefinus 1. jaanuar 2013 1. jaanuar 2014 Heeringas Clupea harengus 1. jaanuar 2013 1. jaanuar 2014 Harilik makrell Scomber scombrus 1. jaanuar 2013 1. jaanuar 2014 Harilik süvameregarneel Pandalus borealis 1. jaanuar 2013 1. jaanuar 2014 Põhjaatlandi süsikas ehk saida Pollachius virens 1. jaanuar 2013 1. jaanuar 2014 Kilu Sprattus sprattus 1. jaanuar 2013 1. jaanuar 2014 Merlang Merlangius merlangus 1. jaanuar 2013 1. jaanuar 2014 Euroopa merluus Merluccius merluccius 1. jaanuar 2013 1. jaanuar 2014 Harilik molva Molva molva 1. jaanuar 2013 1. jaanuar 2014 Euroopa merikurat Lophius piscatorius 1. jaanuar 2013 1. jaanuar 2014 Euroopa süsikas ehk pollak Pollachius pollachius 1. jaanuar 2013 1. jaanuar 2014 Pikksaba Coryphaenoides rupestris 1. jaanuar 2013 1. jaanuar 2014 Sinine molva Molva dypterygia 1 jaanuar 2013 1. jaanuar 2014 Meriluts Brosme brosme 1. jaanuar 2013 1. jaanuar 2014 [ME 28] Merilest Pleuronectes platessa 1. jaanuar 2015 1. jaanuar 2016 Pikklest Glyptocephalus cynoglossus 1. jaanuar 2015 1. jaanuar 2016 Harilik karelest Hippoglossoides platessoides 1. jaanuar 2015 1. jaanuar 2016 Põhjaputassuu Micromesistius poutassou 1. jaanuar 2015 1. jaanuar 2016 Norra tursik Trisopterus esmarkii 1. jaanuar 2015 1. jaanuar 2016 Hõbekalalased Argentina spp. 1. jaanuar 2015 1. jaanuar 2016 Harilik merikeel Solea solea 1. jaanuar 2015 1. jaanuar 2016 Norra salehomaar Nephrops norvegicus 1. jaanuar 2015 1. jaanuar 2016 Sile kammeljas Scophthalmus rhombus 1. jaanuar 2015 1. jaanuar 2016 Soomuslest Limanda limanda 1. jaanuar 2015 1. jaanuar 2016 Harilik kammeljas Scophthalmus maximus 1. jaanuar 2015 1. jaanuar 2016 Väikesuulest Microstomus kitt 1. jaanuar 2015 1. jaanuar 2016 Tobiaslased Ammodytidae 1. jaanuar 2015 1. jaanuar 2016 Harilik stauriid Trachurus trachurus 1. jaanuar 2015 1. jaanuar 2016 Railased (muud kui kalapüügivõimalusi käsitlevate määruste kohaselt vabaks lastavad) Raja spp. 1. jaanuar 2015 1. jaanuar 2016 Lest Platichthys flesus 1. jaanuar 2015 1. jaanuar 2016 Merihunt Anarhichas lupus 1. jaanuar 2015 1. jaanuar 2016 Niituimluts Phycis blennoides 1. jaanuar 2015 1. jaanuar 2016 Merivarblane Cyclopterus lumpus 1. jaanuar 2015 1. jaanuar 2016 Meriahvenad Sebastes spp. 1. jaanuar 2015 1. jaanuar 2016 [ME 29]

II LISA Kalavaru alammõõt Liik Kalavaru alammõõt Tursk (Gadus morhua) 30 cm Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) 27 cm Merlang (Merlangus merlangus) 23 cm Põhjaatlandi süsikas ehk saida (Pollachius virensis) 30 cm Heeringas (Clupea harengus) 18 cm Makrellid (Scomber spp.) 20 cm Euroopa merluus (Merluccius merluccius) 30 cm Harilik molva (Molva molva) 63 cm Sinine molva (Molva dipterygia) 70 cm Euroopa süsikas ehk pollak (Pollachius pollachius) 30 cm Merilest (Pleuronectes platesus) 27 cm Merikeeled (Solea spp.) 24 cm Stauriidid (Trachurus spp.) 15 cm