Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 432/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„ROSÉ DES RICEYS“

PDO-FR-A1363-AM02

Teate esitamise kuupäev: 1.10.2020

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi I. peatüki punkti IV alapunkti 1, milles käsitletakse geograafilist piirkonda, on lisatud viide 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile.

Lisatud on ka kuupäev, millal päritolunimetuse geograafilise piirkonna riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi pädev komitee selle heaks kiitis.

Need muudatused ei too kaasa geograafilise piirkonna muutmist.

Uue sõnastusega saab tagada, et geograafilise piirkonna kommuunid on tootespetsifikaadis selgelt määratletud.

Koonddokumenti ajakohastatakse punktis „Määratletud geograafiline piirkond“.

2. Muud viljelustavad

Punkti VI alapunkti 2 alapunkti c on lisatud järgmiselt sõnastatud eeskiri: „tärkamiseelsete herbitsiidide kasutamine on keelatud“.

Muudatuse eesmärk on piirata sisendite kasutamist, vähendada veevarude reostust ja suurendada ettevõtjate teadlikkust oma tavade mitmekesistamisest, keskendudes karjatamisele või mehaanilistele umbrohutõrjemeetoditele.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Tootespetsifikaadi eelmise versiooni punktis c esitatud eeskiri jääb alles ja sellele osutatakse uues versioonis punktis d.

3. Üleminekumeetmed

Punktist XI jäetakse välja üleminekumeede, kuna selle tähtaeg on läbi.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4. Peamised kontrollitavad punktid ja hindamismeetodid

Tootespetsifikaadi III peatüki I punktis on ajakohastatud peamiste kontrollitavate punktide tabelit et lisada peamisi punkte, samuti on ajakohastatud hindamismeetodeid, et teatavaid neist täpsustada.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5. Märgistamisega seotud lisasätted – täiendavad nimetused

Koonddokumenti täiendatakse punktis „Märgistamisega seotud lisasätted – täiendavad nimetused“.

Punkti „Märgistamise erinõuded“ varasemas sõnastuses on osutatud sätete kohta teabe saamiseks tootespetsifikaadile.

See sõnastus asendatakse tootespetsifikaadis esitatud sätetega. Need jäävad samaks, mis tootespetsifikaadi eelmises versioonis.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Rosé des Riceys

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Analüütilised omadused

Tegemist on vaiksete roosade veinidega

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus veinis võib olla kuni 3 grammi.

Veini värviküllane ja intensiivne värvus ulatub lõheroosast krapipunaseni. Tegemist on peene- ja õrnamaitselise veiniga, mille maitse suus on püsiv. Värske veini puhul võib tunda punaste puuviljade maitset. Pärast mitmeaastast seismist kujuneb välja täielik maitsebukett, mida sageli iseloomustatakse kuivatatud puuviljade ja vürtside maitse abil, sõltuvalt aastakäigust võib tunda ka konserveeritud puuviljade maitset. Üldiselt iseloomustab veine peen maitse, maitseomaduste tasakaal ja veini üldine harmoonia.

Maksimaalse üldalkoholisisalduse, minimaalse tegeliku alkoholisisalduse, minimaalse üldhappesuse, maksimaalse lenduvate hapete sisalduse ning maksimaalse vääveldioksiidi üldsisalduse kohta kohaldatakse üldistes eeskirjades sätestatud nõudeid.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne üldhappesus: milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

5. Veinivalmistustavad

a. Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistustavad

Veinide valmistamisel kohaldatav piirang

Aktiivsöe kasutamine veini valmistamisel on nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Kääritatava veinivirde mahu suurenemine rikastamise käigus ei tohi ületada 1,12 % alkoholisisalduse suurenemisel ühe mahuprotsendi võrra.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

Istutustihedus

Viljelustavad

Üldsätted

Viinapuude istutamisel ei tohi ridadevaheline vahemaa olla suurem kui 1,50 meetrit.

Viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas võib olla 0,90–1,50 meetrit.

Ridade vahemaa ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahemaa summa ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit.

Erisätted

Selleks et võimaldada sobivate masinate kasutamist, võivad kasvatuskohtades,

— mille pikikalle ületab 35 % või

— mille pikikalle ületab 25 % ja põikikalle on samal ajal suurem kui 10 %,

olla vahekäigud, mille laius on 1,50–3 meetrit ning mida võib olla kuni üks vahekäik kuue rea kohta. Sellisel juhul ei tohi teiste ridade vahemaa ja samas reas olevate taimede tüvede vahemaa summa olla suurem kui 2,30 meetrit.

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuude tüvede mis tahes ülekattuvus ja viljavõrsete teineteise ette paigutamine ei ole lubatud.

Pungade arv võib olla kuni 18 punga ruutmeetri kohta.

Lõikamine toimub hiljemalt enne fenoloogilist arengustaadiumi (F) (Lorentzi skaalal 12), st siis, kui on moodustunud neli lehte.

Viinapuude lõikamisel kasutatakse järgmisi tehnikaid:

— Royat’ nöörpuu vorm;

— ühe-, kaheõlaline või ebasümmeetriline Guyot’ vorm.

b. Maksimaalne saagikus

15 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta.

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmisetapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité) kiitis heaks pädeva riikliku komitee kolmapäeva, 12. veebruari 1969. aasta koosolekul.

Piirkond hõlmab selle tootespetsifikaadi pädeva riikliku komitee poolse kinnitamise kuupäeva seisuga ja lähtuvalt 2019. aasta ametlikest geograafilistest koodidest järgmiste valdade territooriume.

a) Viinamarjade koristamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub Aube’i departemangu järgmise kommuuni territooriumil: Les Riceys.

b) Viinamarjade pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub samuti Aube’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Avirey-Lingey, Bagneux-la-Fosse, Balnot-sur-Laignes, Bragelogne-Beauvoir, Gyé-sur-Seine, Mussy-sur-Seine, Neuville-sur-Seine.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

’Pinot noir N’

8. Seos(t)e kirjeldus

Seos geograafilise piirkonnaga

Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond hõlmab Aube’i departemangu lõunaosas asuvat kaheksat kommuuni. Les Riceys kommuuni pinnavormid kuuluvad Côte des Bari geoloogilisse profiili. Geoloogiline aluspind hõlmab põhiliselt Kimmeridge’i ladet ning selle keskosa lõikavad läbi Laignesi jõe org ja mitmete väiksemate jõgede orud. Kimmeridge’i ladet iseloomustab mergli ja lubjakivikihi vaheldumus ning see on väga hea pinnas viinamarjaistanduste jaoks; mäekülgedel paiknevad halli värvi savi-lubjakivirikkad mullad sisaldavad rohkesti väikesi munakive, mis soodustab pinnase soojenemist. Viinapuud on istutatud täpselt piiritletud kasvatuskohtadele, mis asuvad suurema kaldega ja päikesevalgusele avatud mäenõlvadel, mis on suunatud ida ja lõuna suunas. Suhteliselt põhjapoolse asukoha tõttu on ilmastik küllaltki külm, kuid mägede vahele peitunud ringja paigutusega viinamarjakasvatuskohas on selle jaoks väga soodne mesokliima.

Seost piirkonnaga väljendava inimteguri kirjeldus

Les Riceys viinamägede algus ulatub tõendatult VIII sajandisse, viinamarjade kasvatamisest selle kommuuni territooriumil annavad tunnistust ka dokumendid. Champagne’i maakonna kaubakontorite statistilistest andmetest ilmneb, et alates XVIII sajandist toimus Riceys’ veinide ulatuslik müük Madalmaadesse, Belgiasse, Pariisi piirkonda ja Põhja-Prantsusmaale. 1875. aastal oli viinamarjaistandused edukad. Ligikaudu 35 vahendajat turustasid Riceys’ veine. Õitsengule järgnes langusperiood, mis oli tingitud viinapuutäide põhjustatud kriisist ning tekstiilitööstuse arengust Aube’i departemangus, mis meelitas ära suure hulga maapiirkonna tööjõust. Viinamarjakasvatus taastus osaliselt tänu Aube’i departemangu liitmisega Champagne’i venipiirkonnaga (Champagne Viticole) 1927. aastal, kuid see taastumine oli vaevaline. Jäid vaid mõned aktiivsed „käsitöönduslikud tootjad“, kelle pingutuste tulemusel tunnustati veini „Rosé des Riceys“8. detsembril 1947 kaitstud päritolunimetusena. Viinamarjakasvatus ja veinitootmine taastus 1960. aastatel tänu sellele, et tegevust alustas suur hulk noori viinamarjakasvatajaid. 26. septembril 1968 asutati tootjate ametiühing Syndicat des Producteurs de l’AOC Rosé des Riceys.

Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Rosé des Riceys on vaikne vein, mille aastakäik peab olema näidatud. Veini värviküllane ja intensiivne värvus ulatub lõheroosast krapipunaseni. Tegemist on peene- ja õrnamaitselise veiniga, mille maitse suus on püsiv. Värske veini puhul võib tunda punaste puuviljade maitset. Pärast mitmeaastast seismist kujuneb välja täielik maitsebukett, mida sageli iseloomustatakse kuivatatud puuviljade ja vürtside maitse abil, sõltuvalt aastakäigust võib tunda ka konserveeritud puuviljade maitset. Üldiselt iseloomustab veine peen maitse, maitseomaduste tasakaal ja veini üldine harmoonia.

Põhjuslikud seosed

Lõuna ja ida poole suunatud järsemate mäekülgede kivirikas pinnas tagab tänu optimaalsele päikesekiirgusele ja pinnase heale soojenemisele vegetatsiooniperioodi varajase alguse kevadel, optimaalsed tingimused fotosünteesi jaoks ning kindlustab marjade hea küpsemise. Viinamarjaistanduste paiknemine kõrgemates kohtades aitab vältida kokkupuudet orgudesse jääva külma õhumassiga, mäekülgede ülemises osas asuvad metsatukad ja kogu territooriumi katvad väiksemad metsasalud kaitsevad istandusi mäeplatoodelt tuleva külma õhu eest. Viinapuudega mäekülgede kalle moodustab loodusliku kuivendussüsteemi, mida toetavad veelgi Kimmeridge’i lademe lubjakivipinnases olevad lõhed. Lubjakivikihtide vahel paiknevad murendid tagavad suvel vajaliku veereservi ning on eriti vajalikud kuumadel ja kuivadel aastatel. Suvine soe temperatuur ning Kimmeridge’i lademe munakividelt kiirguv salvestunud päikesekiirguse soojus annavad veinile selle laagerdudes iseloomuliku konserveeritud puuviljade ja vürtside maitse. Viinamarjasorti 'Pinot noir N' tunnustas Jules GUYOT juba XIX sajandil parima viinamarjasordina Riceys’ veinide valmistamiseks. Kogu korjatud saak asetatakse kääritamisanumasse, mis võimaldab paremini säilitada viinamarjasordi 'Pinot noir N' lõhna- ja maitseomadusi ning neid omadusi välja arendada. Kääritamisanumas hoidmise kestus sõltub veinimeistri oskusteabest ja kogemustest. V. RENDU märgib, et „Riceys’ veinide esimestele kuveedele pööratakse erilist tähelepanu. Vältida tuleb liiga pikka käärimisanumas hoidmist, et säilitada Riceys’ veinide peen ja selge maitse“.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Aastakäigu esitamine

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

veini aastakäik peab olema ära näidatud

Täiendavad nimetused

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on

— kantud katastrisse,

— märgitud saagideklaratsioonile.

Kõnealust piirkonda võib märkida vaid juhul, kui kõik veini valmistamiseks kasutatavad viinamarjad on pärit sellest piirkonnast.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0e6797aa-7711-4406-975b-1ca510a31f66

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.