SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

• Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesoleva ettepaneku eesmärk on muuta ELi õigusakte, millega võetakse üle Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) poolt vastu võetud kontrolli- ja rakendussüsteem.

• Üldine taust

Euroopa Liit on osaline Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioonis, mille eesmärk on tagada Kirde-Atlandi piirkonna kalavarude pikaajaline kaitse ja optimaalne kasutamine, tuues kestvat majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset kasu.

Kõnealuse konventsiooni ja NEAFC soovituste kohaldamise tagamiseks võib vastu võtta asjaomaseid kalanduspiirkondi käsitlevad kontrolli- ja rakendusmeetmed. Kontrolli- ja rakendussüsteem hõlmab kõnealuseid meetmeid ning seda kohaldatakse kõigi laevade suhtes, mida kasutatakse või mida kavatsetakse kasutada püügitegevuseks konventsioonis määratletud piirkondades.

NEAFC kontrolli- ja rakendussüsteem on liidu õigusesse üle võetud määrusega (EL) nr 1236/2010. Kõnealuse määrusega on kehtestatud teatavad konkreetsed kontrollimeetmed Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas toimuva püügitegevuse seireks ning täiendatakse kontrollimeetmeid, mis on ette nähtud nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks)[1] ja nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1005/2008 (millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks)[2].

NEAFC võttis oma aastakoosolekutel 2012. ja 2013. aastal vastu soovitused muuta kontrolli- ja rakendussüsteemi. Peamine muudatus, mida käsitletakse soovituses 9/2014, on kontrolli- ja rakendussüsteemi vastavusse viimine ELi poolt 2011. aastal heaks kiidetud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni kokkuleppega, milles käsitletakse sadamariigi meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. Konventsiooniosalised on kokku leppinud, et nimetatud soovitus jõustub 1. juulil 2015. Teises muudatuses, mida käsitletakse soovituses 15/2013, selgitakse, et reguleeritavas piirkonnas ümberlaadimisel vastuvõtjana osalevad laevad peavad teavitama lossimissadamat, olenemata sellest, kas lossimine leiab aset konventsiooni alal või väljaspool seda asuvas sadamas. 2014. aasta novembris toimunud aastakoosolekul võttis NEAFC vastu soovituse 12/2015, millega muudetakse soovitust 9/2014 seoses välisriikide kalalaevade sadamariigi kontrolliga seotud teatamiskorraga, et kohandada seda paberipõhiselt süsteemilt üleminekuks nüüdisaegsele info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakendusele, mida kasutab NEAFC sekretär.

Soovitus 15/2013 jõustus 2013. aastal ning soovitus 9/2014, mida on muudetud soovitusega 12/2015, jõustub 1. juulil 2015. Mõlemad soovitused on konventsiooniosaliste jaoks siduvad NEAFC konventsioonis sätestatud tingimustel. Järelikult peaks EL kui konventsiooniosaline need kohaldama.

NEAFC võttis kõnealused soovitused vastu ELi täielikul toetusel. Seepärast on ELi huvides, et need võetaks kavandatud määrusega üle liidu õigusesse.

• Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

NEAFC kontrolli- ja rakendussüsteem on liidu õigusesse üle võetud määrusega (EL) nr 1236/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem. Nüüd tuleks seda muuta, et viia liidu õigusesse sisse kõnealuse süsteemi muudatused, mis muutuvad liidu jaoks kohustuslikuks.

Meetmed määruse (EL) nr 1236/2010 rakendamiseks võeti vastu komisjoni 23. mai 2012. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 433/2012, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1236/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem, üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

Nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (ETR-määrus), kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.

• Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega

Käesolev ettepanek on kooskõlas kalavarude säästva kasutamise üldiste põhimõtetega, vastab ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja toetab säästvat arengut.

2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

• Konsulteerimine huvitatud isikutega

Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus

Ei kohaldata.

Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine

Ei kohaldata.

• Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

• Mõju hindamine

Ei kohaldata.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

• Kavandatud meetmete kokkuvõte

NEAFC poolt vastu võetud kontrolli- ja rakendussüsteemi muudatuste ülevõtmine liidu õigusse.

• Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2.

• Subsidiaarsuse põhimõte

Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

• Proportsionaalsuse põhimõte

Käesoleva ettepanekuga viiakse liidu õigusesse sisse kontrolli- ja rakendussüsteemis tehtud muudatused, mille NEAFC võttis vastu soovitustega 15/2013 ja soovitusega 9/2014 (muudetud soovitusega 12/2015). Need soovitused on Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni osalistele ja sellest tulenevalt ka ELile siduvad. Seega ei seata proportsionaalsuse põhimõtet kahtluse alla.

• Vahendi valik

Kavandatav vahend: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus.

Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: soovitused, mille on vastu võtnud piirkondlikud kalavarude majandamise organisatsioonid, võetakse üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega, välja arvatud juhul, kui nende ülevõtmise volitused on delegeeritud komisjonile. Kõnealuste soovituste puhul see nii ei ole.

4. MÕJU EELARVELE

Ettepanek ei mõjuta ELi eelarvet.

2015/0063 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1236/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[3],

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

(1) Määrusega (EL) nr 1236/2010 viiakse liidu õigusesse sisse Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) poolt 15. novembril 2006 peetud aastakoosolekul vastu võetud soovitusega kehtestatud ning hiljem mitmete 2007., 2008. ja 2009. aasta novembris peetud aastakoosolekutel vastu võetud soovitustega muudetud kontrolli- ja rakendussüsteemi sätted.

(2) 2012. aasta novembris peetud aastakoosolekul võttis NEAFC vastu soovituse 15/2013, millega muudetakse kontrolli- ja rakendussüsteemi artiklit 13, milles käsitletakse ümberlaadimisest ja lossimissadamast teatamist. Järgmisel aastakoosolekul 2013. aasta novembris võttis NEAFC vastu soovituse 9/2014, millega muudetakse kontrolli- ja rakendussüsteemi artikleid 1, 20–25 ja 28, milles käsitletakse vastavalt mõisteid, mitmeid sätteid sadamariigi kontrolli kohaldamise kohta välisriikide kalalaevade suhtes ja rikkumismenetlusi. 2014. aasta novembris toimunud aastakoosolekul võttis NEAFC vastu soovituse 12/2015, millega muudetakse soovitust 9/2014 seoses kontrolli- ja rakendussüsteemi artiklitega 22 ja 23, milles käsitletakse sadamariigi kontrolli välisriikide kalalaevade suhtes.

(3) Nõukogu otsusega 81/608/EMÜ heaks kiidetud Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsiooni artiklite 12 ja 15 kohaselt jõustus soovitus 15/2013 8. veebruaril 2013.

(4) Soovitus 9/2014, mida on muudetud soovitusega 12/2015, jõustub vastavalt selles sätestatule 1. juulil 2015.

(5) Kõnealused soovitused on vaja liidu õigusesse üle võtta. Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1236/2010 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 1236/2010 muudetakse järgmiselt.

(1) Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

(a) punkt 6 asendatakse järgmisega:

„6. „püügitegevus” – kalapüük, sh mitme laeva koostööd hõlmav kalapüük, kalatöötlemine, kalavarude või neist valmistatud toodete ümberlaadimine või lossimine ning muu kutselist kalapüüki ettevalmistav või sellega seotud tegevus, sealhulgas pakendamine, transportimine, tankimine või varude täiendamine;”

(b) punkt 10 asendatakse järgmisega:

„10. „konventsiooniga ühinemata riigi laev” – kalapüügiga tegelev laev, mis ei sõida ühegi konventsiooniosalise lipu all, sh laevad, mille puhul on põhjendatult alust kahtlustada, et neil puudub riikkondsus;”

(c) punkt 13 asendatakse järgmisega:

„13. „sadam” – lossimiseks kasutatav või püügitegevusega seotud või seda toetavate teenuste osutamiseks kasutatav koht rannikul, või rannikul või selle lähedal asuv koht, mille konventsiooniosaline on määranud kalavarude ümberlaadimiseks;”.

(2) Artikli 9 lõike 1 punkti d viimane lause asendatakse järgmisega:

„Ilma et see piiraks IV peatüki kohaldamist, teatab pealelaadiv laev pardal oleva kogusaagi, lossitava saagi kogumassi, lossimissadama nime, lossimise kavandatud kuupäeva ja kellaaja hiljemalt 24 tundi enne lossimist, olenemata sellest, kas lossimine toimub konventsiooni alal või väljaspool seda asuvas sadamas.”

(3) IV peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„TEISE KONVENTSIOONIOSALISE LIPU ALL SÕITVA KALALAEVA PÜÜTUD SAAGI KONTROLL SADAMARIIGIS”

(4) Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 22 Reguleerimisala

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1224/2009 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 (*) kohaldamist, kohaldatakse käesoleva peatüki sätteid liikmesriikide sadamate kasutamise suhtes selliste laevade poolt, mille pardal on teise konventsiooniosalise lipu all sõitvate kalalaevade poolt konventsiooni alal püütud saak, mida ei ole eelnevalt üheski sadamas lossitud või ümber laaditud.”

(*) Nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008, 29. september 2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

(5) Artikkel 23 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 23 Määratud sadamad

Liikmesriigid määravad sadamad, kus on lubatud lossida ja ümber laadida kalavarusid, mille teise konventsiooniosalise lipu all sõitvad kalalaevad on püüdnud konventsiooni alal, või kus on lubatud osutada sadamateenuseid neile laevadele, ning teavitavad neist sadamatest komisjoni. Komisjon teavitab NEAFC sekretäri kõnealustest sadamatest ja kõigist muudatustest määratud sadamate loetelus hiljemalt 15 päeva enne muudatuse jõustumist.

Teise konventsiooniosalise lipu all sõitvate kalalaevade poolt konventsiooni alal püütud kala lossimine ja ümberlaadimine, nagu ka sellistele laevadele sadamateenuste osutamine, on lubatud ainult määratud sadamates.”

(6) Artiklit 24 muudetakse järgmiselt:

(a) Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Kui sellise kalalaeva kapten, mille pardal on käesoleva määruse artiklis 22 osutatud kala, kavatseb siseneda sadamasse, siis teatab ta ise või tema esindaja sellest kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikliga 6 hiljemalt kolm tööpäeva enne eeldatavat sadamasse saabumise aega selle sadamaliikmesriigi pädevatele asutustele, kelle sadamat ta soovib kasutada.

Liikmesriik võib siiski sätestada ka muu etteteatamisaja, võttes arvesse eelkõige püütud kala töötlemise viisi või vahemaad püügikohtade ja oma sadamate vahel. Sellisel juhul teavitab liikmesriik sellest viivitamata komisjoni või komisjoni määratud asutust ja NEAFC sekretäri.”

(b) Lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Lõikes 1 osutatud eelteate saatja võib selle tühistada, teavitades selle sadama pädevaid asutusi, mida laeva kapten kavatses kasutada, hiljemalt 24 tundi enne eeldatavat sadamasse saabumise aega.”

(7) Artiklit 25 muudetakse järgmiselt.

(a) Pealkiri asendatakse järgmisega:

„Artikkel 25

Lossimise või ümberlaadimise ja sadama muul otstarbel kasutamise luba”

(b) Lõike 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„1. Vastuseks artikli 24 kohaselt edastatud teatele täidab lossimiseks või ümberlaadimiseks valmistuva kalalaeva lipuriik või, kui kalalaev on kala ümber laadinud liidu vetest väljaspool, siis lipuriik või -riigid, mille laevadelt kala ümber laaditi, artiklis 24 osutatud eelteate, kinnitades järgmist:”

(c) Lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Lossimine või ümberlaadimine võib alata alles pärast seda, kui sadamaliikmesriigi pädevad asutused on andnud selleks loa, täites nõuetekohaselt artiklis 24 osutatud eelteate. Selline luba antakse alles pärast seda, kui lipuriigilt on saadud lõikes 1 osutatud kinnitus.”

(d) Lisatakse lõige 3a:

„3a. Lossimiseks, ümberlaadimiseks ja sadama muul otstarbel kasutamiseks ei anta luba juhul, kui sadamaliikmesriik saab selgeid tõendeid, et pardal olev saak on püütud vastuolus nõuetega, mida konventsiooniosaline kohaldab oma riikliku jurisdiktsiooni all olevas piirkonnas.”

(e) Lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4. Sadamaliikmesriigi pädev asutus teatab viivitamata laeva kaptenile või tema esindajale ja laeva lipuriigile oma otsusest lossimist, ümberlaadimist või sadama muuks otstarbeks kasutamist lubada või sellest keelduda, täites selleks nõuetekohaselt artiklis 24 osutatud eelteate, ning teavitab sellest NEAFC sekretäri.”

(8) Artiklit 26 muudetakse järgmiselt.

(a) Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1. Liikmesriik kontrollib igal aruandeaastal vähemalt 5 % värske kala ja vähemalt 7,5 % külmutatud kala lossimistest või ümberlaadimistest oma sadamates riskijuhtimise põhjal, võttes arvesse II lisas esitatud üldised suuniseid.”

(b) Lisatakse lõige 1a:

„1a. Kontroll tehakse ausalt, läbipaistvalt ja diskrimineerimata ning ühtegi laeva ei seata ebasoodsamasse olukorda.”

(c) Lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Inspektorid uurivad laeval kõiki asjakohaseid alasid, et kontrollida asjakohastele kaitse- ja majandamismeetmetele vastavust. Kontroll tehakse III lisas sätestatud menetluste kohaselt.”

(d) Lisatakse lõige 2a:

„2a. Liikmesriik teeb kõik, et hõlbustada suhtlemist laeva kapteni või juhtkonnaga, sh tagab võimaluse ja vajaduse korral, et inspektoril oleks tõlk.”

(e) Lisatakse lõige 3a:

„3a. Riiklikud inspektorid ei takista kaptenil sidepidamist oma lipuriigi ametiasutustega.”

(f) Lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4. Sadamaliikmesriik võib paluda, et koos tema enda inspektoritega tuleksid kaasa ja jälgiksid kontrollimist ka teiste konventsiooniosaliste inspektorid.”

(9) Artikli 29 lõikele 2 lisatakse järgmine lause:

„Vajaduse korral edastab kontrolliv liikmesriik sellise kontrolli tulemused ka sellele konventsiooniosalisele, kelle vetes rikkumine aset leidis, ning riigile, mille kodakondsus on kaptenil.”

(10) Lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

„I LISA

REGULEERITAVAD KALAVARUD”

(11) Lisatakse käesoleva määruse 1. lisas sätestatud uus II lisa.

(12) Lisatakse käesoleva määruse 2. lisas sätestatud uus III lisa.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 lõikeid 1, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11 ja 12 kohaldatakse siiski alates 1. juulist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

[2] ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

[3] ELT C , , lk .

LISA

järgmise dokumendi juurde: Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1236/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem

1. LISA Määrusele (EL) nr 1236/2010 lisatakse järgmine II lisa:

„II LISA

Riskijuhtimise üldised suunised sadamaliikmesriigi kontrolli jaoks

Riskijuhtimine tähendab riski süstemaatilist kindlaksmääramist ja ohutegurite ilmnemisel kõigi vajalike meetmete rakendamist nende vähendamiseks. See hõlmab andmete ja teabe kogumist, riski analüüsimist ja hindamist, meetmete ettevalmistamist ja võtmist ning asjakohase protsessi korrapärast jälgimist ja tulemuste läbivaatamist.

Käesoleva määruse järgimise hõlbustamiseks määrab iga sadamaliikmesriik riskianalüüsi põhjal kindlaks oma riskijuhtimise strateegia. Selline strateegia peaks hõlmama asjakohaste kulutasuvate kontrolli- ja inspekteerimisvahendite määratlust, kirjeldust ja jaotust vastavalt riski olemusele ja hinnangulisele tasemele ning sihtkriteeriumide täitmist.

Asjakohase kontrolli- ja inspekteerimisteabe õigeaegse riskianalüüsi ja üldise hindamise võimaldamiseks on sätestatud kontrollimise ja inspekteerimise riskihindamise ja -juhtimise kriteeriumid.

Kontrollitakse ja inspekteeritakse üksikuid kalalaevu, kalalaevade rühmi, laevade käitajaid ja/või püügitegevust eri liikide püügil ja konventsiooni ala eri osades vastavalt riskitasemele, mille kindlaksmääramiseks kasutatakse muu hulgas järgmisi üldisi kriteeriume seoses lossimise ja ümberlaadimise kontrollimisega sadamaliikmesriigi poolt:

(a) kolmanda riigi laeva püütud saak;

(b) külmutatud saak;

(c) suuremahuline saak;

(d) varem merel ümberlaaditud saak;

(e) saak, mis on püütud konventsiooniosaliste jurisdiktsiooni all olevatest vetest väljaspool, st reguleeritavas piirkonnas;

(f) saak, mis on püütud nii konventsiooni alal kui ka sellest väljaspool;

(g) väärtuslikest liikidest koosnev saak;

(h) väga piiratud püügivõimalustega kalavarudest koosnev saak;

(i) varem tehtud inspekteerimiste arv ja avastatud rikkumiste arv laeva ja/või käitaja kohta.”

LISA

järgmise dokumendi juurde: Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1236/2010, millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatav kontrolli- ja rakendussüsteem

2. LISA Määrusele (EL) nr 1236/2010 lisatakse järgmine III lisa:

„III LISA

Sadamaliikmesriigi kontrollimenetlused

Riiklikud inspektorid

a) kontrollivad, kas laeva pardal olevad identifitseerimisdokumendid ja teave laeva omaniku kohta on tõesed, täielikud ja korrektsed, sh asjakohaste kontaktide kaudu laeva lipuriigiga või vajaduse korral rahvusvaheliste laevaregistritega;

b) kontrollivad, kas laeva lipp ja märgistus (nt nimi, pardanumber, Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) identifitseerimisnumber, rahvusvaheline raadiokutsung ja muud märgistused, peamised mõõdud) on kooskõlas dokumentides sisalduvate andmetega;

c) kontrollivad, kas kalapüügiload ja püügiga seotud tegevuse load on tõesed, täielikud, korrektsed ja kooskõlas teabega, mis on esitatud vastavalt artiklile 24;

d) vaatavad läbi kõik muud laeva pardal olevad asjaomased dokumendid ja sissekanded, sh elektroonilised dokumendid ja lipuriigi või asjaomase piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni laevaseiresüsteemi (VMS) andmed. Asjaomasteks dokumentideks võivad olla logiraamatud, püügi-, ümberlaadimis- ja müügidokumendid, laevapere nimekiri, lastiplaanid ja joonised, kalatrümmide kirjeldused ning dokumendid, mis on nõutavad vastavalt ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioonile (CITES);

e) kontrollivad kõiki asjaomaseid püügivahendeid, sh varjatult paigutatud püügivahendeid ja nende juurde kuuluvaid seadmeid, ning kontrollivad, kas need vastavad lubades ettenähtud tingimustele. Püügivahendeid kontrollitakse ka selleks, et tagada, et võrgusilma suurus ja võrguniit, seadmed ja lisad, võrkude, mõrdade, tragide mõõdud ja konfiguratsioon, õngekonksude suurus ja arv on kooskõlas kehtivate eeskirjadega ja et märgistus vastab nendele, mida laeval on lubatud kasutada;

f) teevad kindlaks, kas pardal olev kala on püütud kehtivate lubade kohaselt;

g) jälgivad kogu maha- või ümberlaadimist ja teevad ristkontrolli, võrreldes lossimise eelteates osutatud kalakoguseid ja lossitud või ümberlaaditud kalakoguseid liikide kaupa;

h) kontrollivad kalu, sh kasutades valimi võtmist, et määrata kindlaks kalakogus ja saagi koostis. Seda tehes võib inspektor avada mahuteid, kuhu kala on pakendatud, ja liigutada saaki või mahuteid, et teha kindlaks kalatrümmide rikkumatust. Selline kontrollimine võib hõlmata tooteliigi ülevaatust ja nominaalkaalu kindlaksmääramist;

i) kui lossimine või ümberlaadimine on lõpetatud, kontrollivad ja märgivad üles pardale jäävad kalakogused liikide kaupa;

j) hindavad, kas on selgelt alust kahtlustada, et laev on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga või sellist püüki toetava tegevusega;

k) annavad laeva kaptenile ülevaatuse tulemusi, sh võimalikke soovituslikke meetmeid sisaldava aruande, millele kirjutavad alla nii inspektor kui ka kapten. Kapteni allkiri aruandel tõendab ainult seda, et ta on saanud aruande koopia. Laeva kaptenile antakse võimalus lisada aruandele oma märkused või vastuväited ja võtta vajaduse korral ühendust lipuriigi asjaomaste asutustega, eriti kui kaptenil on tõsiseid raskusi aruande sisust arusaamisega. Kaptenile antakse aruande koopia;

l) korraldavad võimaluse ja vajaduse korral asjaomaste dokumentide tõlkimise.”