Euroopa Parlamendi resolutsioon,

22. aprill 2008,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, III jagu – Komisjon

EUROOPA PARLAMENT,

võttes arvesse Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarvet [1];

võttes arvesse Euroopa ühenduste 2006. eelarveaasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet – I köide (SEK(2007) 1056 – C6-0390/2007, SEK(2007) 1055 – C6-0362/2007) [2];

võttes arvesse komisjoni aruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2005. aasta eelarve täitmise aruannet kinnitava otsuse järelmeetmete kohta (KOM(2007) 538, KOM(2007) 537) ja komisjoni teenistuste töödokumenti "Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile 2005. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete kohta – lisa" (SEK(2007) 1185, SEK(2007) 1186);

võttes arvesse komisjoni teatist "Poliitilised saavutused 2006. aastal" (KOM(2007) 67);

võttes arvesse komisjoni teatist "Komisjoni 2006. aasta haldustegevuse koondaruanne" (KOM(2007) 274);

võttes arvesse komisjoni aruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2006. aastal tehtud siseauditite kohta (KOM(2007) 280) ning komisjoni teenistuste töödokumenti, mis kaasneb aruandega eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2006. aastal tehtud siseauditite kohta (SEK(2007) 708);

võttes arvesse komisjoni aruannet "Liikmesriikide vastused kontrollikoja 2005. aasta aruandele" (KOM(2007) 118);

võttes arvesse komisjoni 3. mail 2006. aastal vastuvõetud rohelist raamatut "Euroopa läbipaistvuse algatus" (KOM(2006) 194);

võttes arvesse kontrollikoja arvamust nr 2/2004 "ühtse auditi" mudeli kohta (ning ettepanekut ühenduse sisekontrolli raamistiku kohta) [3];

võttes arvesse komisjoni teatist ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava kohta (KOM(2005) 252);

võttes arvesse komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks (KOM(2006) 9), komisjoni aruannet nõukogule, Euroopa Parlamendile ja kontrollikojale "Arenguaruanne komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks" (KOM(2007) 86) ning selle aruandega kaasnevat komisjoni teenistuste töödokumenti (SEK(2007) 311);

võttes arvesse kontrollikoja arvamust nr 6/2007 liikmesriikide iga-aastaste kokkuvõtete, riiklike avalduste ja riiklike kontrolliasutuste ELi vahendite auditeerimise kohta [4];

võttes arvesse komisjoni tegevuskava komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel (KOM(2008) 97);

võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule, Euroopa Parlamendile ja kontrollikojale komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks (KOM(2008) 110) ning selle aruandega kaasnevat komisjoni teenistuste töödokumenti (SEK(2008) 259);

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet eelarve täitmise kohta 2006. eelarveaastal koos institutsioonide vastustega [5] ja kontrollikoja eriaruandeid;

võttes arvesse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 tehtud kontrollikoja kinnitavat avaldust raamatupidamisaruannete usaldusväärsuse ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta [6];

võttes arvesse nõukogu 12. veebruari 2008. aasta soovitusi (5842/2008 – C6-0082/2008 ja 5855/2008 – C6-0083/2008);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 274, 275 ja 276 ning Euratomi asutamislepingu artikleid 179a ja 180b;

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, [7] eriti selle artikleid 145, 146 ja 147;

võttes arvesse kodukorra artiklit 70 ja V lisa;

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A6-0109/2008);

A. arvestades, et EÜ asutamislepingu artikkel 274 näeb ette, et ühenduse eelarve täitmise eest vastutab komisjon, kes teeb seda koostöös liikmesriikidega, ning võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid;

B. arvestades, et ELi poliitikate rakendamist iseloomustab ühenduse eelarve "ühine haldamine" komisjoni ja liikmesriikide poolt, mis tähendab, et 80 % ühenduse kulutustest haldavad liikmesriigid;

C. arvestades, et Euroopa Parlament tegi oma 24. aprillil 2007. aasta resolutsioonis [8] 2005. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta ettepaneku, et iga liikmesriik peab suutma võtta vastutuse saadud ELi rahaliste vahendite haldamise eest kas siis ühtse riigi haldusdeklaratsiooni või mitme siseriikliku deklaratsiooni kaudu;

D. arvestades, et Euroopa Parlament tegi oma resolutsioonides 2003. ja 2004. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta ettepaneku juurutada kiireloomulise vajaduse tõttu asjakohasel poliitilisel tasandil riiklikud deklaratsioonid, mis hõlmaksid kõiki ühiselt hallatavaid ühenduse vahendeid;

E. arvestades, et kontrollikoda tunnistas 2006. eelarveaasta aruandes (punkt 0.10) riiklike avalduste ja kaasnevate iga-aastaste kokkuvõtete tähtsust, kuivõrd "kõigi nimetatud elementide nõuetekohase rakendamise korral on nende abil võimalik edendada täiustatumat ELi vahendite haldamist ja kontrolli liikmesriikides" ning teatavatel tingimustel "võib nimetatud elementidega lisaväärtust luua ja kontrollikojas neid kasutada, järgides rahvusvaheliste auditistandardite nõudeid";

F. arvestades, et kontrollikoda rõhutab ka oma arvamuses nr 6/2007 liikmesriikide iga-aastaste kokkuvõtete ja liikmesriikide riiklike avalduste kohta, et riiklikke avaldusi võib lugeda ELi vahendite kasutamise sisekontrolli uueks elemendiks ning kui nendes tuuakse välja tugevad ja nõrgad küljed, võiksid need edendada ELi vahendite kontrolli täiustamist valdkondades, mida hallatakse koostöös liikmesriikidega;

G. arvestades, et ELi finantshalduse parandamist peab toetama tihe järelevalve komisjoni ja liikmesriikide edusammude üle ning liikmesriigid peaksid võtma vastutuse ELi rahaliste vahendite haldamise eest, tagades ühtse sisekontrolli raamistiku loomise lõpuleviimise eesmärgiga saada positiivne kinnitav avaldus;

H. arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise 17. mai 2006. aasta eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe [9] punkti 44 ja finantsmääruse artikli 53b lõike 3 (mis käsitleb olemasolevate auditite ja avalduste kokkuvõtteid) rakendamine peaks aitama oluliselt parandada ühenduse eelarve haldamist;

I. arvestades, et usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte, sealhulgas tõhusa sisekontrolli põhimõte kuulub finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtete hulka alates finantsmääruse muutmisest määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, [10] nagu komisjon osutas oma tegevuskavas ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks;

J. arvestades, et Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni töö üldiselt ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus konkreetselt on osa protsessist, mille eesmärk on muuta komisjon tervikuna, komisjoni üksikud liikmed ja kõik muud asjaomased osalejad, kellest kõige tähtsama osa moodustavad liikmesriigid, täielikult vastutavaks finantsjuhtimise eest ELis vastavalt EÜ asutamislepingule, misläbi luuakse otsuste tegemiseks tugevam alus;

K. arvestades, et Euroopa Parlament arvestab järgmise eelarvemenetluse juures 2006. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise tulemusi ja soovitusi;

L. arvestades, et nõukogu peaks aitama tugevdada reformialaseid pingutusi ning liikmesriikide vastutust kontrollikoja poolt tuvastatud probleemide lahendamise ja parema finantsjuhtimise tagamise eest Euroopa Liidus;

M. arvestades, et 2006. aasta oli töötajate liikuvuse Euroopa aasta, mis suurendas teadlikkust liikuvusest tõelise Euroopa tööturu loomisel ning valmistas ette Euroopa aastat 2007 "Võrdsed võimalused kõigile";

PEAMISED JÄRELDUSED

1. tervitab komisjoni edusamme ELi rahaliste vahendite tõhusama kasutamise ja üldise kontrollikeskkonna suunas, mida peegeldab kontrollikoja kinnitav avaldus; tunneb seetõttu heameelt vigade finantsmõju käsitleva kontrollikoja avalduse üle; kutsub kontrollikoda üles kohaldama seda tulevikus aastaaruande kõigi peatükkide suhtes;

2. tervitab ühise põllumajanduspoliitika vahendite haldamises saavutatud olulist edu, eriti tänu ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) toimimisele, ning tuletab Kreekale meelde kohustust rakendada IACSi vastavalt oma tegevuskavale;

3. tervitab komisjoni võetud kohustust esitada Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile igakuiselt aruanne 2006. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise järelmeetmete rakendamise kohta, millega iga kuu esitleb üks komisjoni liige arenguid oma vastutusalas, mis hõlmab riiklikud avaldused ja iga-aastased kokkuvõtted, välistegevuse ja komisjoni tegevuskava komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel täitmise;

Riikide haldusdeklaratsioonid

4. tervitab komisjoni võetud kohustust poliitiliselt kindlalt toetada riikide algatusi, mis näevad ette riiklike kontrolliinstitutsioonide auditeeritud riiklike avalduste koostamise ja avaldamise, ning julgustada jätkuvalt liikmesriike, et nad järgiksid Taani, Madalmaade, Rootsi ja Ühendkuningriigi eeskuju; eeldab sellest tulenevalt, et komisjon lisab ülalviidatud ühtse sisekontrolli raamistiku loomist käsitleva tegevuskava läbivaatamise ja järelmeetmete käigus uue meetme riiklike haldusdeklaratsioonide edendamise kohta; ootab ühtlasi, et komisjon ja liikmesriigid tagavad selle, et riikide kokkuvõtted järgivad täiel määral institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 44 eesmärke ja vaimu;

5. on seisukohal, et komisjon peab reageerima, et täita 2005. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud Euroopa Parlamendi resolutsioonis esitatud olulisi nõudeid, kuid riiklike avalduste osas on olukord erinev, sest Euroopa Parlament palus komisjonil esitada nõukogule enne 2007. aasta lõppu ettepaneku kõiki ühiselt hallatavaid ühenduse vahendeid hõlmava riikliku avalduse kohta; väljendab kahetsust komisjoni vaikiva nõusoleku üle aktsepteerida liikmesriikide (välja arvatud Taani, Madalmaad, Rootsi ja Ühendkuningriik) kollektiivset vastutustundetust seoses finantsjuhtimisega Euroopa Liidus;

6. on seisukohal, et komisjon peab esitama täielikud ja usaldusväärsed arvandmed tagasimaksete kohta, näidates ära iga eelarverea ja aasta, millega tagasimaksed on seotud; mis tahes teistsugune esitamine muudab tõsise kontrolli võimatuks; on teadlik, et komisjon peab selle teabe suures osas saama liikmesriikide kaudu ja nende käest; juhib tähelepanu, et sel eesmärgil on Euroopa Parlament viimase kolme aasta jooksul teinud ettepanekuid viia sisse riikide haldusdeklaratsioonid, mis võimaldaksid komisjonil seda teavet esitada ja täita lünk läbipaistvuses;

Struktuurifondid

7. tervitab ülalnimetatud tegevuskava (komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel) avaldamist vastuseks 2006. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus Euroopa Parlamendi väljendatud murele; jälgib tähelepanelikult selle tegevusplaaniga seotud aruandlust, valmistudes ELi 2007. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmiseks;

8. tervitab komisjoni võetud kindlat kohustust tagada kõigi alusetult makstud summade sissenõudmine enne perioodi 2000–2006 lõpetamismenetluse lõpetamist;

9. tervitab komisjoni võetud kohustust jõustada finantsmäärus täies mahus, eelkõige seoses iga-aastaste kokkuvõtetega; ootab, et komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti alati kõigist liikmesriikide suhtes võetud õiguslikest meetmetest ja sellest, kui liikmesriigid ei ole finantsmäärust järginud; tervitab sellega seoses põllumajandust ja struktuurifonde käsitlevate iga-aastaste kokkuvõtete kvaliteedi kohta antud esialgseid hinnanguid; ootab huviga erinevate peadirektoraatide iga-aastastes tegevusaruannetes sisalduvaid lõplikke hinnanguid;

10. peab 2006. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse suureks saavutuseks komisjoni võetud kohustust parandada kõik kontrollikoja aastaaruandes ära näidatud individuaalsed vead ja eelkõige kohustust teha 100 % ulatuses korrektiive kõigi hankemenetluse tõsise rikkumise juhtumite korral ning kohaldada ühtse määraga või ekstrapoleeritud finantskorrektsiooni, alati kui leitakse süsteemseid probleeme pakkumismenetluses;

11. nõuab samas komisjonilt objektiivset, selget ja kõikehõlmavat teavet selle kohta, millised on komisjoni võimalused eeskirjade vastaselt makstud vahendite sissenõudmiseks;

12. tervitab asjaolu, et 2006. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsese tulemusena võttis komisjon lõpuks kohustuse kohaldada poliitikat, mis näeb ette kõigi maksete võimalikult kohese peatamise, kui süsteemis tuvastatakse tõsine viga;

13. ootab huviga igas kvartalis esitatavaid aruandeid korrektsioonide ja sissenõudmiste kohta, mida kontrollib kontrollikoda, samuti süsteemi ja aruandlusskeemi loomist, mis võimaldaks siduda hiljem sisse nõutud vahendid aastaga, mil need vahendid tegelikult eraldati; väljendab lootust, et see annab Euroopa Parlamendile esmakordselt ja õigeaegselt enne 2007. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust hea ülevaate hetkeolukorrast selles valdkonnas; on arvamusel, et komisjon peaks esitama tulemustabeli ja oma ülalnimetatud tegevuskava täitmise lõppkuupäeva, et tugevdada komisjoni järelevalverolli struktuurimeetmete ühisel juhtimisel;

14. tuletab komisjonile meelde 25. veebruaril 2008. aastal toimunud Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni erakorralisel kuulamisel endale võetud kohustusi:

a) seoses ülalnimetatud tegevuskava (komisjoni järelevalverolli tugevdamine struktuurimeetmete ühisel juhtimisel) rakendamisega tõhustada auditeid, teha otsuseid maksete peatamise ja korrektsioonimenetluste kohta, kui see on vajalik, ja neid kohaldada, samuti parandada sissenõudmisi, ühtlasi ootab Euroopa Parlament tegevuskava rakendamise kohta igas kvartalis aruannet;

b) töötada tihedas koostöös kontrollikojaga välja uus aruandlusskeem finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste jaoks ning esitada selle uue skeemi väljatöötamiseks ja rakendamiseks üksikasjalik ajakava;

c) esitada tegevuskava, milles kirjeldatakse üksikasjalikult, milliste meetmete rakendamine aitab vältida suurte vigade tegemist;

15. toetab komisjoni seisukohta, et rikkumiste tuvastamisel võetakse parandusmeetmeid, muu hulgas peatatakse maksed ja nõutakse sisse eeskirjade vastaselt või valesti tehtud maksed, ning komisjon esitab Euroopa Parlamendile vähemalt kaks korda aastas aruande selles osas võetavate meetmete kohta;

Välistegevus

16. on seisukohal, et 2006. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järel teadvustab komisjon järjest enam läbipaistvuse, nähtavuse ja poliitiliste juhiste tähtsust kõigi välistegevuse valdkonnas kasutatavate ELi rahaliste vahendite osas, olenemata sellest, kas neid haldab komisjon, haldamine on detsentraliseeritud või toimub see rahvusvaheliste sihtfondide kaudu;

17. tervitab ÜRO Iraagi esindaja võetud kohustust parandada komisjoni teavitamist reaalajas ja arvab, et 13 kuud kestnud hoolikas uurimine ELi rahaliste vahendite kasutamise osas rahvusvaheliste sihtfondide kaudu on aidanud tõsta teadlikkust selles osas, kui vajalik on aruandekohustus seoses ELi maksumaksjate raha kasutamisega; palub, et komisjon teeks Euroopa Parlamendiga tihedat koostööd Euroopa Ühenduse ja ÜRO vahelise finants- ja haldusraamistiku lepingu läbivaatamisel;

18. tervitab asjaolu, et komisjon lisas finants- ja haldusraamistiku lepingu alusel toimunud kontrollkülastusi puudutava teabe, samuti asjaomased järeldused iga-aastasesse tegevusaruandesse, mille pädevad peadirektorid allkirjastasid 2008. aasta märtsi lõpus, ja see võimaldab Euroopa Parlamendil arvestada seda teavet käesoleva raporti hääletamisel;

19. võtab vastu komisjoni ettepaneku arutada valitsusvälise organisatsiooni määretlemist siis, kui kontrollikoja praegu toimuva valitsusväliseid organisatsioone käsitleva auditi tulemused on kättesaadavad;

20. palub komisjonil:

a) esitada Euroopa Parlamendile korrapäraselt teavet mitut abiandjat hõlmavate sihtfondide rahastamise kohta ELi vahenditest, tehes seda nii omaalgatuslikult kui ka Euroopa Parlamendi nõudmisel;

b) esitada ettepanekuid meetmete võtmiseks, mis aitaksid muuta ELi vahendid rohkem nähtavaks teiste organisatsioonide kaudu välisabi andmisel;

c) esitada ettepanekuid meetmete võtmiseks, mis võimaldavad ELi audiitoritele (kontrollikojale, komisjonile või erasektori audiitorfirmadele) paremat juurdepääsu ühisel juhtimisel (eriti ühisel juhtimisel ÜROga) teostatavate projektide auditite läbiviimiseks;

21. tervitab komisjoni võetud kohustust anda Euroopa Parlamendile edaspidigi teavet rahaliste vahendite saajate kohta, nagu on osutatud finantsmääruse artikli 30 lõikes 3, samuti suurendada veelgi poliitilist juhtimist, nähtavust ja kontrolli nende vahendite üle, eriti rahvusvaheliste sihtfondide kaudu hallatavate vahendite üle;

22. nõuab tungivalt avalikkuse juurdepääsu teabele komisjoniga koostööd tegevate ekspert- ja töörühmade iga liikme kohta ning ELilt toetuse saajate täielikku avalikustamist;

HORISONTAALSED KÜSIMUSED

Kinnitav avaldus

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

23. märgib rahuldustundega kontrollikoja positiivset järeldusotsust lõpliku raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta ning kontrollikoja avaldust, et arvesse võtmata mõningaid tähelepanekuid, annab lõplik raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes küsimustes tõepärase pildi ühenduste finantsolukorrast ning tehingutest ja rahavoogudest 31. detsembri 2006. aasta seisuga vastavalt finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele (kinnitava avalduse 1. peatüki punktid VII–IX);

24. väljendab siiski muret kontrollikoja tähelepanekute pärast seoses auditi käigus leitud vigadega raamatupidamissüsteemis arvetena või kuluaruannetena ja eelmaksetena kirjendatud summades, mille tagajärjel näidatakse võlgnevusi ligikaudu 201 miljoni euro võrra suuremana ning pika- ja lühiajaliste eelmaksete kogusummat ligikaudu 656 miljoni euro võrra suuremana; tunneb eriti kahetsust puuduste pärast teatud peadirektoraatide raamatupidamissüsteemides, mis seavad ikka veel ohtu finantsteabe kvaliteedi (eriti eelarve pikkuse üle otsustamise ja töötajate hüvitiste osas) ja mille tagajärjeks on mitmed parandused pärast esialgse raamatupidamisaruande esitamist;

25. taunib tõsiasja, et finantsdokumendid ei ole eelarvekontrollikomisjoni liikmetele kättesaadavad kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes;

26. märgib, et komisjoni peaarvepidaja ei saanud anda kinnitust koostöötalituse EuropeAid, hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ning välissuhete peadirektoraadi kohalike süsteemide kohta 2006. eelarveaasta osas;

27. tuletab komisjonile meelde kohustust, mis on sätestatud tema aastaaruandes eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2005. aasta eelarve täitmise aruannet kinnitava otsuse järelmeetmete kohta esitada eelarvepädevatele institutsioonidele eelrahastamise haldamise kuue kuu aruanded vastavalt Euroopa Parlamendi poolt 2005. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis toodud nõudmisele, ning kahetseb sügavalt, et seda aruannet ei ole veel esitatud;

Alustehingute seaduslikkus

28. märgib rahuldustundega, et kontrollikoda on seisukohal, et valdkondades, kus järelevalve- ja kontrollisüsteeme rakendatakse selliselt, et see tagab asjakohase riskide haldamise, ei sisalda tehingud üldiselt olulisi vigu;

29. taunib siiski seda, et väga olulistes ühenduse kulutuste valdkondades, nagu struktuurimeetmed, sisepoliitika ja välistegevus, on maksetes ikka veel väga olulisi vigu rakendusorganisatsioonide tasandil;

30. väljendab sügavaimat muret asjaolu pärast, et kontrollikoda leiab jätkuvalt puudusi järelevalve- ja kontrollisüsteemide toimimises ning peadirektoraatide avaldustega antud kinnituse osas tehtud asjakohastes reservatsioonides, täpsemalt mis puudutab raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, ning tuletab liikmesriikidele ja komisjonile meelde nende kohustusi sellega seoses;

Kinnitava avaldusega seotud teave ja raamistik

31. tervitab kontrollikoja tehtud tööd kinnitava avalduse selguse edasisel parandamisel tegurite osas, mis aitavad kaasa kontrollisüsteemide aasta-aastalt tulemuslikumaks ja tõhusamaks muutmisele igas sektoris, ning kutsub kontrollikoda üles Euroopa Parlamenti regulaarselt teavitama;

32. väljendab kahetsust õiguspärasusega seotud selgusetuse pärast ning mõju pärast, mida meediale vältimatult avaldab kontrollikoja teade, et vastavalt abikõlblikkuse eeskirjadele on ELi vahendeid saanud teatud abisaajad (raudtee-ettevõtted, ratsa/hobusekasvatusklubid, golfi/vaba aja klubid ja linnavalitsused); juhib tähelepanu, et õiguslikust seisukohast on tegemist aruteluga abikõlblikkuse eeskirjade üle; rõhutab, et Euroopa Parlament on kontrollikoda minevikus toetanud ja teeb seda ka edasipidi, kui kontrollikoja eriaruannetes käsitletakse tõhusust ja tulemuslikkust;

33. rõhutab veel kord, et kontrollikoda tegi riiklike auditeerimisasutuste kättesaadavate auditite ja aruannete kasutamise oma uue metoodika lahutamatuks osaks; palub kontrollikojal Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile teatada, kuidas ta seda teavet kasutab, ning esitada oma arvamus aastaaruande koostamise käigus riiklikelt auditeerimisasutustelt saadud teabe kasulikkuse kohta;

34. tervitab kontrollikoja aastaaruande teatud osade (nt struktuurimeetmeid käsitleva osa) kvaliteeti, mis võimaldab kõigil asjaomastel osapooltel teha kindlaks probleemid ja koondada oma pingutused vajalike paranduste tegemisele;

Eelarve haldamine

35. võtab teadmiseks komisjoni talituste 2006. aastal tehtud pingutused, et tagada nii uute eelmaksete registreerimise kui ka uute avatud arvete ja kuluaruannete ning eelarveaasta pikkuse määramise täielikkus ja õigsus;

36. märgib, et struktuurifondide jaoks oli 2006. aasta programmitöö perioodi 2000–2006 viimane aasta, mille lõpuks tuli võtta kõik selle perioodi kulukohustused;

37. tunneb muret, et 2006. aasta lõpus täitmata eelarvelised kulukohustused vastavad finantsperspektiivi 2000–2006 osas tehtavate ülejäänud maksete kogusummale, mis moodustab 28 % kogu perioodi asjakohaste finantsperspektiivi rubriikide kogusummast;

38. väljendab kahetsust, et struktuurimeetmete ja Ühtekuuluvusfondiga seotud täitmata eelarvelised kulukohustused (kasutamata kulukohustused, mis kantakse üle, et kasutada neid tulevatel aastatel peamiselt mitmeaastaste programmide raames) suurenesid 2006. aastal 12,6 miljardi euro võrra (10,6 %) 131,6 miljardi euroni;

39. on mures, et n+2 reeglist tulenev surve kulutustele võib ohustada struktuuriprogrammide ja -projektide lõpetamise menetluste nõuetekohast järgimist; juhib tähelepanu, et juba 2007. aastal on struktuurifondidega seotud maksed võrreldes 2006. aastaga suurenenud 50 % võrra; rõhutab, et komisjon peaks tagama tõhusa lõpetamismenetluse, ja tõstab esile liikmesriikide olulist rolli selles menetluses;

40. tunneb samuti kahetsust, et Ühtekuuluvusfondi, ERFi ja ESFi kasutusmäär oli oodatust väiksem uutes liikmesriikides, mis oli seotud nende liikmesriikide raskustega kulutuste tegemisel; palub komisjonil anda üksikasjalikum selgitus struktuurimeetmete riiklikult prognoositust väiksema kasutusmäära kohta;

Riikide haldusdeklaratsioonid ja institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 44

41. tuletab meelde kiireloomulist vajadust võtta asjakohasel poliitilisel tasandil kiiresti kasutusele riiklikud avaldused, mis hõlmaksid kõiki ühiselt hallatavaid ühenduse vahendeid, nagu Euroopa Parlament oma resolutsioonides 2003., 2004. ja 2005. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonides nõudis;

42. tuletab meelde, et Euroopa Parlament palus komisjonil 2005. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis esitada nõukogule enne 2007. aasta lõppu ettepanek riikide haldusdeklaratsiooni kohta, mis hõlmab kõiki ühiselt hallatavaid ühenduse vahendeid ja põhineb kulude haldamisega tegelevate eri struktuuriüksuste deklaratsioonidel; lükkab tagasi vastuse, mille komisjon andis oma 2005. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse järelmeetmete aruande lisas, mille kohaselt ei võta komisjon soovitatud meetmeid, kuna arvestades erinevaid valitsusstruktuure ja ühiselt hallatavate ELi vahendite erinevaid haldamise struktuure 27 liikmesriigis ei annaks ühe standarddeklaratsiooni väljatöötamine olulist kasu, kuid et komisjon jätkab siiski liikmesriikide valitsuste algatuste toetamist; on seisukohal, et see vastus on äärmiselt ebarahuldav, arvestades seda, et enam kui 80 % Euroopa Liidu üldeelarvest kuulub nn ühise haldamise alla, ning eriti struktuurifondide praeguse olukorra valguses, nagu seda on kirjeldatud kontrollikoja aastaaruandes;

43. toetab tugevalt mõne liikmesriigi (Taani, Madalmaad, Rootsi ja Ühendkuningriik) algatust võtta vastu ühenduse vahendite haldamist käsitlev riiklik avaldus ning väljendab muret asjaolu pärast, et nendele algatustele vaatamata on enamik ülejäänud liikmesriikidest selle juurutamise vastu; nõuab tungivalt, et komisjon tooks välja eelised komisjoni ja nende liikmesriikide vahelistes kontrollisuhetes, kes on selle algatuse kasutusele võtnud; palub, et komisjon annaks Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile korrapäraselt aru sellekohastest edusammudest;

44. võtab teadmiseks enamiku liikmesriikide saadetud esimesed iga-aastased kokkuvõtted ja palub komisjonil algatada rikkumismenetlused nende liikmesriikide suhtes, kes ei ole oma kohustusi täitnud; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlament peab neid iga-aastaseid kokkuvõtteid esimeseks sammuks riikide haldusdeklaratsioonide suunas; palub komisjonil koostada enne 2009. aasta eelarve esimest lugemist dokumendi, milles analüüsitakse iga liikmesriigi puhul ühenduse vahendite kasutamise siseriiklike haldus- ja kontrollisüsteemide nõrku ja tugevaid külgi ning läbiviidud auditite tulemusi, ning esitada see dokument Euroopa Parlamendile ja nõukogule; samuti palub komisjonil anda aru iga-aastaste kokkuvõtete kvaliteedi kohta ja tagada protsessile lisandväärtus, näiteks ühiste probleemide, võimalike lahenduste ja parimate tavade kindlakstegemise teel;

45. võtab siiski teadmiseks kontrollikoja kriitilise avalduse riikide auditeerimistöö kohta, et "kui välisaudiitor soovib aluseks võtta või kasutada teiste arvamust või tööd, peab ta hankima otseseid tõendeid, et see töö rajaneb kindlal alusel"; peab seetõttu kontaktkomitee töörühma vastutavaks "spetsiaalselt ELi ala jaoks kohandatud ühiste auditistandardite ja võrreldavate auditikriteeriumite väljatöötamise" eest ning nõuab, et komisjon ergutaks kõiki liikmesriike selles töös osalema;

Valitsemistava

46. tuletab komisjonile meelde Euroopa Parlamendi varasemat kriitikat, et alus, millele komisjon tugineb oma koondaruandega poliitilist vastutust võttes, ei ole kuigi tugev, arvestades seda, et komisjonil puudub täielik ülevaade 80 % ühiselt hallatavate vahendite kohta ning iga-aastaste tegevusaruannete kvaliteet on kõikuv; juhib tähelepanu sellele, et ülevaate puudumisel on kaks põhjust: ühelt poolt komisjonipoolne ebapiisav kontroll ja järelevalve ning teiselt poolt konkreetsete lahenduste ja aruandekohustuse puudumine liikmesriikide tasandil;

47. peab kahetsusväärseks, et komisjon aktsepteerib vaikimisi enamiku liikmesriikide kollektiivset vastutustundetust Euroopa Liidu finantsjuhtimise suhtes; tervitab ja toetab mõne liikmesriigi sellekohaseid algatusi ning kutsub teisi liikmesriike üles samamoodi toimima;

48. märgib, et eelarvet täidavad komisjon ja tema liikmed ning mitte peadirektorid, kes on eelarvevahendite volitatud käsutajad, ning tunneb seetõttu kahetsust, et peadirektorite suurendatud vastutusega ei ole kaasnenud komisjoni liikmete otsese (ja mitte ainult poliitilise) vastutuse kinnitamine; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid, kuidas seda EÜ asutamislepingu artikliga 274 vastuolus olevat olukorda parandada;

49. tervitab kontrollikoja põhjalikku analüüsi komisjoni sisekontrollisüsteemi kohta (aastaaruande 2. peatükk); julgustab kontrollikoda seda positiivset arengut jätkama ja lisama analüüsi komisjoni liikmete tegevuse või tegevusetuse kohta, selleks et olukorda parandada;

50. tuletab meelde, et valitsemistava puhul on küsimus raamatupidamise ja kontrolliga tegeleva personali staatuses juhtimistasandi suhtes, nendele tegevusvolituste andmises ning nende oskustes ja koolituses;

51. nõuab, et eelarve peadirektoraadi peadirektor esitaks sisekontrollisüsteemide kvaliteedi ja tõhususe kohta ametliku arvamuse;

52. nõuab, et peasekretär teeks peadirektorite esitatud avalduste kvaliteedi kohta ametliku kinnitava avalduse;

53. nõuab, et komisjoni siseaudiitor hindaks peasekretäri kinnitavat avaldust järeldusotsuse vormis;

54. tuletab meelde otstarbeka aruandeahela – eri peadirektoraatide sama valdkonna spetsialistide rühmade (näiteks infotehnoloogia, sisekontrolli ja siseauditi töötajad ning raamatupidajad) avatud suhtlemise – tähtsust sellises tornorganisatsioonis nagu komisjon; tunneb kahetsust väga väheste pingutuste pärast seda tüüpi valitsemisvahendi juurutamisel; kutsub komisjoni üles tagama kohustuslike otstarbekate aruandeahelate juurutamine võimalikult kiiresti ning andma selle kohta Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile aru mitte hiljem kui 2008. aasta septembris;

55. kutsub komisjoni üles edutama peaarvepidajat samale ametiastmele mis teised peaarvepidajad;

56. kutsub komisjoni üles muutma auditi järelevalvekomitee koosseisu selliselt, et välisliikmete arv oleks võrdne komisjoni liikmete arvuga; samuti palub komisjonil nimetada üks auditi järelevalvekomitee välisliikmetest selle esimeheks;

57. eeldab, et komisjon teeb kogu komisjoni käsitleva iga-aastase institutsioonilise kinnitava avalduse, mille komisjoni president esitab Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile;

Komisjoni sisekontrollisüsteem

Ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava

58. tervitab komisjoni sisekontrollisüsteemi arengus saavutatud üldisi edusamme;

59. ei nõustu komisjoni avaldusega nimetatud 2008. aasta arenguaruandes tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks, mille kohaselt on meetmed 1, 3, 3N, 5, 8, ja 13 lõpule viidud; juhib tähelepanu sellele, et seni ei ole Euroopa Parlamendile teada tõendavaid dokumente või avaldusi, mis sellist avaldust õigustaksid; on seetõttu sunnitud tõsiselt kahtlema, kas need meetmed on kehtestatud, rääkimata sellest, kas neid on rakendatud või kas neil on olnud mõju edasiminekule nimetatud tegevuskava rakendamisel;

60. tervitab siiski komisjoni poolaasta tulemustabelit eespool nimetatud tegevuskava rakendamise kohta;

61. rõhutab, et seoses meetmete 1, 3, 3N, 5, 10, 10N, 11, 11N, 13 ja 15 rakendamisega sõltub komisjon ka koostööst liikmesriikidega; rõhutab, et Euroopa Parlament toetab täielikult neid meetmeid, ning nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon kasutaks kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid nende võimalikult kiireks rakendamiseks;

62. eeldab, et 2007. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse eesmärgil jõuab asjakohane tulemustabel Euroopa Parlamenti enne 1. jaanuari 2009;

Tegevuskulude ja ELi vahendite kontrollisüsteemi maksumuse vahelise tasakaalu analüüs

63. tunneb sügavat kahetsust, et Euroopa Parlament ei ole siiani saanud mingit teavet ELi vahendite kontrollisüsteemi kulude ja tulude analüüsi kohta, nagu Euroopa Parlament nõudis 2005. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis;

Koondaruanne

64. peab vastuvõetamatuks, et komisjon taandab kontrollikoja auditi tulemused, mis põhinevad laialdaselt heakskiidetud rahvusvahelistel auditeerimisstandarditel, erinevustele arvamustes veatüüpide ja vigade mõju kohta ning süsteemi puudujääkide hindamises, samuti osaliselt erinevatele arusaamadele finantskorrektsioonimehhanismide toimimisest (lk 3 esimene lõik);

65. on arvamusel, et kõik reservatsioonid, mis käsitlevad kindluse puudumist ühenduse kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse osas, peaksid kajastuma iga-aastastes tegevusaruannetes ning koondaruandes; peab seetõttu väga üllatavaks, et kolm peadirektorit otsustasid lisada Interregi juhtimise ja kontrolli kohta reservatsiooni alles 2006. aastal, kuigi see tehti nende väidete kohaselt juba mitu aastat tagasi (lk 4 viimane lõik);

66. on mures siseaudiitori esimeses ülevaatlikus aruandes tehtud avalduste pärast, mis näitavad, et hoolimata teatavast edust on pool olulistest ja väga tähtsatest soovitustest jäänud enne kehtestatud tähtaegu rakendamata (lk 9 esimene lõik); palub komisjonil panna rohkem rõhku nende soovituste rakendamisele;

Poliitiline vastutus ja komisjoni haldusvastutus

Iga-aastased tegevusaruanded

67. märgib kahetsusega, et kontrollikoja andmetel: "[…] olulise osa ELi eelarvest tehtud kulutuste seaduslikkust ja korrektsust hindavad peadirektorid positiivsemalt kui kontrollikoja audit" (aastaaruande punkt 2.13);

68. tunneb kahetsust, et kontrollikoda rõhutab oma aastaaruandes taas, et mõned aasta tegevusaruanded ei sisalda endiselt kinnitavaks avalduseks piisavat tõendusmaterjali (aastaaruande punktid 2.14–2.18);

69. väljendab rahulolu, et kokkuvõtvas aruandes rõhutati, et "alati, kui Euroopa Kontrollikoja ja peadirektori arvamused lahknevad, peab peadirektor seda oma järgmise aasta tegevusaruandes selgitama" (punkt 2), ning loodab, et olukorra paranemist on näha 2007. aasta tegevusaruandes ja edaspidi;

70. palub komisjonil täiustada iga-aastaseid tegevusaruandeid reservatsioonide tegemiseks ühiste kriteeriumite kindlaksmääramise teel ning nende tugevama formaliseerimise teel, et võimaldada paremini võrrelda eri peadirektoraatide iga-aastaseid tegevusaruandeid omavahel ja aja jooksul; palub komisjonil võtta arvesse tähelepanekuid, mis kontrollikoda tegi iga-aastaste tegevusaruannete kohta, ning täiustada aruandeid kontrollikojaga tihedalt konsulteerides;

Läbipaistvus ja eetika

71. tervitab "Euroopa läbipaistvuse algatuse rohelise raamatu järelmeetmed" (KOM(2007) 127) avaldamist, milles komisjon väidab kooskõlas finantsmääruse artikli 30 lõikega 3, et teave ELi vahendite saajate kohta on avalikult kättesaadav alates 2008. aastast (punkt 2.3.2), ning teatab, et 2008. aasta kevadel luuakse huvide esindajate (lobistide) jaoks uus register;

72. on teadlik nii lobistide vabatahtliku kui kohustusliku registreerimise poolt rääkivatest argumentidest; võtab teadmiseks komisjoni otsuse alustada vabatahtliku registriga ja hinnata süsteemi ühe aasta pärast; on teadlik Lissaboni lepingus ette nähtud kohustusliku registri õiguslikust alusest; tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi praegune register on juba kohustuslik ja võimalik ühine register oleks tegelikult kohustuslik, kuna registreerimine on mõlemal juhul Euroopa Parlamendi valdustesse pääsemise eeltingimus;

73. tuletab meelde vajadust komisjoni liikmete uue käitumisjuhendi järele, et parandada ja määratleda täpsemalt nende individuaalset ja kollektiivset poliitilist vastutust ning aruandekohustust oma otsuste eest ning poliitika elluviimise eest oma teenistustes;

74. nõuab, et komisjon võtaks vastutuse ELi vahendite saajate kohta esitatud andmete terviklikkuse, otsitavuse ja võrreldavuse tagamise eest, ning tuletab meelde komisjoni kirjalikku vastust Euroopa Parlamendile, mis sisaldab kavatsust koos liikmesriikidega lõplikult välja töötada ja saavutada kokkulepe sellist teavet puudutavad ühised standardid enne 2008. aasta aprilli;

75. tuletab meelde 2005. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsiooni lõikes 85 ära toodud tähelepanekut, milles Euroopa Parlament nõudis lihtsa juurdepääsu võimaldamist teabele selle kohta, kes ekspertrühmadesse kuuluvad ja millised on nende ülesanded, ning lõikes 86 esitatud tähelepanekut, millega Euroopa Parlament kutsus komisjoni üles avaldama nendesse rühmadesse kuuluvate isikute nimed ning erinõunike nimed, kelle on ametisse võtnud konkreetsed komisjoni liikmed, peadirektorid või kabinetid; palub avalikustada komisjoni töörühmades tegutsevate kõikide ekspertide ja nõustajate nimed;

76. tuletab meelde eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava komisjoni liikme poolt 21. jaanuari 2008. aasta kuulamisel eelarvekomisjonile antud vastuseid, mille kohaselt ekspertrühmade registrid sisaldavad kõiki selliseid rühmi, sealhulgas teavet komiteemenetluse komiteede liikmete, üksikekspertide, ühisüksuste ja sotsiaalse dialoogi komiteede kohta;

77. tuletab ka meelde 2005. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsiooni lõikes 76 ära toodud taotlust "lisada volinike käitumisjuhendisse vajalikud eetikanormid ja peamised juhtmõtted, mida volinikud peavad oma talituse töö korraldamisel, eelkõige kaastöötajate nimetamisel järgima, eriti oma kabineti raames";

78. tunneb kahetsust komisjoni vastuse pärast, mille komisjon esitas oma ülalnimetatud 2005. aasta eelarve täitmise aruannet kinnitava otsuse järelmeetmete kohta koostatud aruande lisas (lehekülg 18), et neid eeskirju veel ei ole, ning nõuab tungivalt komisjonilt nende vastuvõtmist;

79. tuletab meelde täieliku läbipaistvuse ja avalikustamise tähtsust seoses komisjoni liikmete kabinettide nende töötajatega, keda ei ole võetud tööle vastavalt personalieeskirjadele;

VALDKONDLIKUD KÜSIMUSED

Tulud

80. tervitab asjaolu, et kontrollikoja hinnangul on tollijärelevalvesüsteemid kõikides olulistes aspektides rahuldavad, traditsiooniliste omavahendite raamatupidamisaruanded usaldusväärsed ning raamatupidamisaruannete aluseks olevad tehingud seaduslikud ja korrektsed, kuigi jätkuvalt esineb mõningaid puudusi;

81. tervitab samuti asjaolu, et kontrollikoja arvates oli komisjon käibemaksu- ja RKT omavahendid õigesti arvutanud, kogunud ja ühenduse raamatupidamisaruannetesse kirjendanud;

82. võtab käibemaksuvahendite osas rahuloluga teadmiseks, et komisjon säilitas oma kontrollide sageduse ja kvaliteedi; on siiski mures täitmata reservatsioonide arvu pärast ning kutsub seetõttu komisjoni üles jätkama koostöös liikmesriikidega jõupingutusi, et tagada reservatsioonide tühistamine mõistliku tähtaja jooksul;

83. palub komisjonil Euroopa Parlamendile teatada, milliseid meetmeid ta kavatseb võtta nende liikmesriikide suhtes, kellel on jätkuvad reservatsioonid;

Ühine põllumajanduspoliitika

84. tervitab üldist paranemist ühise põllumajanduspoliitika kulutuste osas 2006. aastal ja kontrollikoja avaldust, et ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS), mis on pindalatoetuste, loomapidamistoetuste ja uue ühtse pindalatoetuse kava põhiline kontrollivahend, on õigel kohaldamisel tõhus eeskirju eiravate kulutuste riski vähendamise süsteem;

85. hindab komisjoni pingutusi laiendada IACSi kohaldamist ja eeldab, et komisjon tagab kooskõlas Euroopa Parlamendile esitatud kavade ja vastustega, et IACSiga kaetud põllumajanduskulude protsent on 2010. aastaks vähemalt 89 % ja 2013. aastaks vähemalt 91,3 %;

86. avaldab kahetsust kontrollikoja järelduse üle, et ühise põllumajanduspoliitika kulutusi mõjutasid endiselt oluliselt vead ja ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi alusel teostatavaid kontrolle ei ole mõnes liikmesriigis tõhusalt jõustatud või need ei ole täielikult usaldusväärsed, mistõttu nõuab tungivalt, et komisjon kontrolliks liikmesriikides üle, kas ühine põllumajanduspoliitika on kõikides EL-15 liikmeriikides täielikult rakendatud ja et kõrvaldataks EL-10 liikmesriikides tuvastatud puudused;

87. avaldab kahetsust asjaolu üle, et kontrollikoda tuvastab jätkuvalt Kreekas probleeme ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi kohaldamisel; toetab täielikult komisjoni kavatsust (nagu ta teatas Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile) tagada olemasolevate õigusaktide range kohaldamine maksete peatamise valdkonnas, kui Kreeka valitsus ei lahenda praeguseid probleeme kehtestatud tähtajaks;

88. kahetseb asjaolu, et maaelu arendamise osas on põllumajanduse keskkonnameetmetega seotud suur oht teha vigu, kuna põllumajandustootjad ei vasta sageli keerulistele abikõlblikkustingimustele; on seisukohal, et komisjon peaks kaaluma taoliste meetmete abikõlblikkustingimuste asjakohasust ja uurima nimetatud tingimuste võimalikku lihtsustamist;

89. märgib, et komisjon mainis võimalikku vajadust kohaldada erinevat lubatava riski taset põllumajanduse keskkonnaaspektide valdkonnas, et saavutada õige tasakaal keskkonna parendamise ja kaitsmise ning kohaldatavate meetmete kontrollimise kulude vahel; nõuab siiski, et tagataks ühenduse kulutuste õige kasutusotstarve ja piisav kontroll ning kutsub komisjoni üles põhjalikult uurima ja hindama põllumajanduse keskkonnameetmete valdkonna võimalikke kulusid ja tulusid, samuti seost teiste kulutusvaldkondadega, ning esitama selle analüüsi nõukogule, Euroopa Parlamendile ja kontrollikojale minimaalse alusena, mille põhjal arutada komisjoni poolt vajalikuks peetud reformi;

90. märgib, et kuna uues raamatupidamisarvestuse heakskiitmise ja kontrollimise menetluses võetakse arvesse rikkumisi, millega seoses välja makstud summade sissenõudmist peavad liikmesriigid lootusetuks, ja need kulud kannab ühendus liikmesriikide esitatud teabe alusel, peab komisjon nüüd viima läbi põhjaliku järelkontrolli tagamaks, et võlgnevused on õiged ning need kantakse ühenduse eelarvesse nõuetekohaselt;

91. tuletab ka meelde, et finantskorrektsioonide kulud kannavad põhjendamatult toetust saanud abisaajate asemel liikmesriigid, tavaliselt maksumaksjad;

92. märgib, et ühtse otsemaksete kava kontrollimisel (esimest korda 2006. aastal) ei määratlenud komisjon kontrollikoja andmetel akrediteerimisasutuste töö sisu ja põhjalikkust ning mõned akrediteerimisasutused (näiteks Itaalias) jätsid välja toetusõiguste kontrollimise, mainides seda ainult oma tõendites, kusjuures komisjon kiitis selle märkusteta heaks;

93. peab kahetsusväärseks, et kontrollikoja hinnangul ei ole ühise põllumajanduspoliitika raames rahastatud, kuid nõuetele mittevastavate maksete osakaal komisjonile veel teada ja tal ei ole selle kohta ka asjakohast hinnangut; märgib, et kontrollikoda leidis, et hinnanguliselt kuni 100 miljoni euro väärtuses eeskirjadevastaselt tehtud maksete korrektsioone ei olnud võimalik teha, kuna mittevastavused avastati pärast kaheaastast tähtaega; palub komisjonil eraldada piisavalt vahendeid vastavusauditite läbiviimiseks, et teha eeskirjadevastaste maksete korrektsioonid ettenähtud tähtajaks;

94. on seisukohal, et komisjon peaks parandama kõik kontrollikoja aastaaruandes välja toodud puudused, et tõsta akrediteerimisasutuste töö kindlusastet;

95. võtab teadmiseks kontrollikoja aastaaruande punktides 5.20 ja 5.21 esitatud järeldused ja nõuab seega komisjonilt tungivalt kontrolli parandamist Ühendkuningriigis, kus ei järgitud ühenduse õigusakte, kui määrati toetusi ja maksti ühtse otsemaksete kava ja maaelu arendamistoetuste raames maaomanikele maa eest, mis oli välja renditud ja mida harisid renditalupidajad, ning nendes liikmesriikides (Austria, Iirimaa ja Ühendkuningriik), kus ei kasutatud õigesti ühtse otsemaksete kava teatavaid põhielemente ning laiendati toetuste maksmist, väljudes nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) [11] sätete piiridest;

96. võtab teadmiseks komisjoni väga selge kinnituse nii vastuses kontrollikojale (aastaaruande punkt 5.27) kui Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile, et ükski hüvitise saaja ei ole kõlbulik saama põllumajandustoetust, kui ta ei tegele põllumajandusliku tegevusega; eeldab, et komisjon võtab järelmeetmeid kontrollikoja tuvastatud juhtumite korral ja tagab, et ühtegi makset ei tehta – ja kui need maksed on tehtud, siis nõutakse need tagasi – maaomanikele, kes ei tegele põllumajandusliku tegevusega;

97. kutsub komisjoni üles, lähtudes kontrollikoja avaldusest, et rohkem kui 700 uut hüvitisesaajat kuuluvad sellistesse kategooriatesse, nagu golfiklubid, kriketiklubid, huvipargid/loomaaiad, ratsutamisasutused, raudtee-ettevõtted ja linnavolikogud, andma ülevaadet ja hinnangut põllumajandustoetuste jaotamise arengu kohta nimetatud hüvitise saajatele, kes on kehtivate eeskirjade kohaselt rahastamiskõlblikud;

98. tuletab liikmesriikidele meelde olemasolevat võimalust riiklikul tasandil mõju avaldada ja otsustada kitsendada veelgi rahastamiskõlbulikke tegevusi ja toetuste saajaid; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut eeskirju kohandada või muuta, kui see on arenguid arvestades asjakohane ja kooskõlas komisjoni hinnanguga tugimeetmete sihipärase kasutamise kohta;

Struktuurimeetmed, tööhõive ja sotsiaalküsimused

99. tuletab meelde, et ühendus eraldas 2006. aastal struktuurimeetmete jaoks kokku 32,4 miljardit eurot; juhib tähelepanu, et see summa suurenes 2007. aastal 46,4 miljardi euroni, liikmesriikide kaasrahastamist arvestamata;

100. võtab suure murega teadmiseks, et kontrollikoda viitab oma aastaaruandes asjaolule, et struktuurimeetmete projektide kulude hüvitamisel esineb olulisi vigu, et vigadest mõjutatud hüvitiste osa valimis oli 44 % ja vähemalt 12 % struktuurimeetmete projektidele hüvitatud kogusummast oleks tulnud jätta hüvitamata;

101. võtab väga murelikult teadmiseks kontrollikoja tähelepanekud, mille kohaselt:

a) ainult 31 % projektidest kontrollikoja auditivalimis olid hüvitised makstud korrektselt ja neis ei esinenud eeskirjade järgimise vigu;

b) liikmesriikide kontrollisüsteemid on üldiselt ebatõhusad või ainult mõõdukalt tõhusad;

c) veidi enam kui poolel kontrollikoja kontrollitud komisjoni audititest on kõik tõhusa järelevalvevahendi omadused;

peab kahetsusväärseks järeldust, mille kohaselt on kontrollikoda küllaltki kindel, et vähemalt 12 % struktuurimeetmete projektidele hüvitatud kogusummast oleks tulnud hüvitamata jätta;

102. peab vastuvõetamatuks, et kontrollikoja hinnangul on liikmesriikide esimese tasandi kontrollisüsteemid üldiselt ebatõhusad või ainult mõõdukalt tõhusad ning paljud riigisisesed ja piirkondlikud asutused ei halda ELi rahalisi vahendeid piisava tähelepanelikkusega; märgib, et kontrollikoja 2006. aasta auditivalimis (19 esimese tasandi kontrollisüsteemi) ei olnud ükski süsteem tõhus, ainult 6 olid mõõdukalt tõhusad ja 13 ebatõhusad ning seega ei ole struktuurifondide valdkonnas tehtud 2005. aastaga võrreldes edusamme; on väga murelik nõukogu suutmatuse pärast tunnistada selgelt oma vastutust selle olukorra eest, mis tuleneb suures osas liikmesriikidepoolsest ebapiisavast kontrollist;

103. nõuab komisjonilt tungivalt eelnevaid kontrollimisi, et selgitada välja, kas kõikides liikmesriikides on loodud järelevalve- ja kontrollisüsteemid perioodiks 2007–2013, ning nende kontrollimiste suhtes korrapäraste järelmeetmete rakendamist;

104. peab ka kahetsusväärseks, et kontrollikoja hinnangul teostab komisjon vaid mõõdukalt mõjusat järelevalvet liikmesriikide kontrollisüsteemide üle, millega ei suudeta ära hoida suuremana näidatud või abikõlbmatute kulude hüvitamist;

105. märgib kahetsusega, et nagu kontrollikoda struktuurimeetmete kulude (nagu ühise põllumajanduspoliitika ja sisepoliitika meetmed) puhul rõhutas, on keerukatel ja ebaselgetel abikõlblikkuskriteeriumitel või keerukatel õigusnormidel negatiivne mõju alustehingute seaduslikkusele ja korrektsusele;

106. peab vastuvõetamatuks, et komisjoni andmetel [12] on struktuurimeetmeid käsitlevate eekirjade lihtsustamise osas ajavahemikus 2007–2013 oodata vaid vähest arengut ja edasised lihtsustamise ettepanekud esitatakse alles järgmises õigusloome voorus;

107. palub komisjonil tungivalt järgida kontrollikoja soovitusi Ühtekuuluvusfondi kohta (aastaaruande punkt 6.45) ja esitada võimalikult kiiresti edasise lihtsustamise ettepanekuid, mis sisaldavad muu hulgas selgeid ja üheselt mõistetavaid eeskirju, suuniseid ning abikõlblikkuse kriteeriume;

108. arvestab kontrollikoja arvamust ja nõustub sellega täielikult punktis, et struktuurifondide tõhusal rakendamisel on väga oluline roll liikmesriikide ametiasutustel ja komisjon peaks tõhustama nende teostatavat auditeerimist ning tegema täiendavaid jõupingutusi liikmesriikide korraldusasutuste järelevalve tugevdamiseks;

109. väljendab kahetsust, et liikmesriikidel puudub stiimul kulusid tõhusamalt kontrollida, kuna liikmesriigid saavad asendada kõik komisjoni või kontrollikoja poolt abikõlbmatutena määratud kulud abikõlblike kuludega; palub komisjonil tagada see, et tulevikus oleks võimalik kulusid asendada teiste kuludega asjaomase liikmesriigi vahendite mahu vähenemiseta üksnes juhul, kui rikkumised on tuvastanud kõnealune liikmesriik;

110. väljendab heameelt nimetatud komisjoni tegevuskava üle järelevalverolli tugevdamiseks ühise juhtimise all olevate struktuurimeetmete puhul, mis sisaldab 37 meedet eesmärgiga vähendada liikmesriikide tehtavaid eeskirjadevastaseid makseid; väljendab heameelt ka komisjoni võetud kohustuse üle anda kord kvartalis Euroopa Parlamendile aru nimetatud tegevuskavaga seotud edusammudest, mille komisjon tegi avalikult teatavaks 25. veebruaril 2008 toimunud eelarvekontrollikomisjoni kuulamisel; eeldab, et komisjon parandab aruandlusskeemi koostöös kontrollikojaga; palub komisjonil (kes vastutab asutamislepingust tulenevalt eelarve täitmise eest ning peab pidama kinni usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest) võtta koostöös liikmesriikidega järgmised meetmed struktuurifondide ühise juhtimise suhtes:

a) võtta formaalne kohustus täita täielikult tegevuskava ja leppida kokku eelkõige järgmises:

- anda kord kvartalis aru arengust, mida mõõdetakse võimaluse korral kvantitatiivselt, mitte kvalitatiivselt, kontrollikojale vastuvõetavas vormis, eelkõige esitades arenguaruanded 31. oktoobriks 2008 ja 31. jaanuariks 2009;

- tagada täielik ja täpne kord kvartalis toimuv aruandlus komisjoni tehtavate korrektsioonide ja sissenõudmiste kohta, eelkõige esitades arenguaruanded 31. oktoobriks 2008 ja 31. jaanuariks 2009;

- hankida liikmesriikidelt teavet korrektsioonide kohta, mida nad on teinud projektide tagasivõtmise või vigade parandamisega, eelkõige esitades arenguaruanded 31. oktoobriks 2008 ja 31. jaanuariks 2009 selle kohta, kuidas komisjon on nende andmete täielikkust ja täpsust kontrollinud;

b) võtta täiendavaid meetmeid, et vältida vigu tulevikus, eriti esimese tasandi kontrolli parandamise teel;

111. palub komisjonil esitada oma tulemustabeli koos selle tegevuskava rakendamise lõpliku tähtajaga, sh koguseliste näitajate ühtse kava ja vahetähtajad tegevuskava rakendamiseks;

112. on arvamusel, et komisjon peaks keskenduma riiklike järelevalve- ja aruandlussüsteemide usaldusväärsusele, liikmesriikidele suuniste andmisele ja auditeerimisstandardite koordineerimisele ning peaks alati esitama liigenduse liikmesriikide kaupa;

113. eeldab, et komisjon algatab rikkumismenetlused nende liikmesriikide suhtes, kes ei ole täitnud oma kohustusi vastavalt struktuurifondide määrusele, finantsmäärusele ja selle rakenduseeskirjadele ning institutsioonidevahelisele kokkuleppele, eelkõige nende liikmesriikide suhtes, kes ei esita aruandeid finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste kohta ning iga-aastaseid kokkuvõtteid vastavalt suunistele või kelle esitatud iga-aastaste kokkuvõtete kvaliteet on ebapiisav;

114. rõhutab komisjoni suuniste tähtsust institutsioonidevahelise kokkuleppe tulemusliku täitmise seisukohalt; on arvamusel, et nendes suunistes tuleks esimese sammuna nõuda vähemalt seda, mida juba nõutakse põllumajandust käsitlevas valdkondlikus määruses (näiteks kinnitav avaldus, mille on allkirjastanud korraldusasutuse juhataja ja millele on lisatud sertifitseerimisaruanne);

115. nõuab, et komisjon alustaks maksete peatamise menetlust liikmesriikide suhtes, kelle esimese tasandi kontrollisüsteemid on ebapiisavad, ning kiirendaks sanktsioonisüsteemide kohaldamist ja esitaks Euroopa Parlamendile konkreetse ajakava ja sanktsioonide kehtestamise plaani, mida kohaldatakse eeskirjade eiramise kindlakstegemisel;

116. nõuab komisjonilt kontrollitavat aruandlust korrektsioonide ja sissenõudmiste kohta (tagasivõtmised, sissenõudmised liikmesriikide poolt, sissenõudmised komisjoni poolt, netokorrektsioonid, maksete peatamine) kõikide eeskirjade vastaselt tehtud maksete korral ja kõikide rahaliste vahendite puhul, määratledes täpselt kõik need finantskorrektsioonide erinevad kategooriad, ning nõuab kindlalt, et kontrollikojal oleks täielik juurdepääs aluseks olevatele tõenditele; eeldab, et komisjon kehtestab selge seose sissenõudmise ja aasta vahel, mil eeskirjade eiramine toimus, ja töötab koos kontrollikojaga välja asjakohased aruandlusskeemid;

117. võtab teadmiseks komisjoni seisukoha, et ükski eeskirjadevastaselt makstud summa ei lähe tänu järelkontrollide tõhususele kaduma; eeldab, et komisjon esitab Euroopa Parlamendile objektiivse, selge ja laiaulatusliku teabe selle kohta, millised on komisjoni võimalused eeskirjadevastaselt makstud summade sissenõudmiseks, ning esitab selle teabe aluseks olevad tõendid Euroopa Parlamendile;

118. tuletab meelde meedet 11N, [13] mille rakendamise tähtaeg oli 31. detsember 2007 ja kutsub komisjoni üles rakendama seda esimesel võimalusel;

119. tunneb muret nimetatud 2008. aasta arenguaruandes sisalduva komisjoni seisukoha üle, et ainult 2008. aastal algatatud tagasinõudmised registreeritakse keskses rahandus- ja raamatupidamissüsteemis; nõuab seega tungivalt, et komisjon registreeriks kontrolliasutust ja vea liiki käsitleva teabe keskses rahandus- ja raamatupidamissüsteemis ning sisestaks tagasiulatuvalt kõik tagasinõudmised ajavahemikus 1994–1999 ja 2000–2006;

120. palub sellega seoses komisjonil hinnata mitmeaastaste tagasimaksesüsteemide tõhusust ja tulemuslikkust ning anda selle kohta aru 2008. või 2009 aasta aruandes;

121. eeldab, et komisjon esitab Euroopa Parlamendile hinnangu kõigi iga-aastaste kokkuvõtete kvaliteedi kohta, mis on talle esitatud põllumajanduse, struktuuripoliitika ja kalanduse valdkonnas; see hinnang peaks olema liigendatud liikmesriikide ja poliitikavaldkondade kaupa ja sisaldama arvamust nendest järelduva üldise kindluse ja üldanalüüsi kohta;

122. tunneb kahetsust, et komisjon ise on andnud finantskorrektsioonide ja tagasinõudmiste kohta erinevat teavet ning eeldab, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise ajal esitatud teabe aluseks on finantskorrektsioonide samasugune määratlus nagu nimetatud kvartaliaruannete puhul;

123. palub komisjonil anda vahekokkuvõtte tegemise ajal aru ka usalduslepingute süsteemi tulemustest, sh käsitledes peamist küsimust, kas neil lepingutel on lisandväärtust;

124. eeldab, et komisjon annab Euroopa Parlamendile igal aastal aru selle kohta, kas liikmesriigid täidavad või ei täida kohustusi, mis tulenevad struktuurifondide määrusest ja institutsioonidevahelisest kokkuleppest; väljendab heameelt, et komisjon on saanud institutsioonidevahelises kokkuleppes ja muudetud finantsmääruses ette nähtud valdkondlike auditite riiklikud kokkuvõtted; peab siiski kahetsusväärseks, et kõik liikmesriigid ei ole seda nõuet täitnud; nõuab tungivalt, et komisjon alustaks rikkumismenetlusi nende liikmesriikide vastu, kes ei ole esitanud valdkondlike auditite riiklikke kokkuvõtteid;

125. palub, et komisjon esitaks 2007. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluseks nii kassa- kui ka tekkepõhised arvnäitajad ja viitaks selgelt, kas arvnäitajad on aastased või mitmeaastased, ning selgitaks arusaadavalt finantskorrektsioonide laadi: ühtse määraga korrektsioonid (süsteemide puuduste korral), lõplikelt abisaajatelt tagasi saadud summad, edusammud seoses tekkepõhise raamatupidamisarvestuse infotehnoloogiasüsteemiga ABAC, ning ootab, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise ajal esitatud teabe aluseks on finantskorrektsioonide täpselt samasugune määratlus nagu nõuti teiste aasta jooksul avaldatud finantskorrektsioone käsitlevate aruannete puhul;

126. kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti sissenõutud kogusummast ja vajadusel kahjust ning selle põhjustest siis, kui lõpetatakse viimane 2006. aasta eelarvemenetlusega seotud projekt;

127. märgib murega maksete mahu olulist vähenemist mõnes EL-15 liikmesriigis, mis tõi kaasa täitmata kulukohustuste järsu kasvu;

128. tuletab komisjonile meelde, et auditisüsteemide kvaliteet mõjutab projektide hindamist märkimisväärselt, seega on finantskontrolli menetluste kvaliteedi range reguleerimine tulevikus eriti oluline.

129. väljendab tõsist muret, et sarnaselt 2005. aastale on täitmata eelarvelised kulukohustused jätkuvalt suurenenud, mis koos n+2 reegli asendamisega n+3 reegliga (mõned liikmesriigid viivad selle muudatuse sisse perioodil 2007–2013) võib praegust olukorda halvendada, mille tagajärjel pikeneb aeg, mis kulub rahaliste vahendite jõudmiseks lõplike rahasaajateni, ning aastasuse põhimõttest ja programmide tähtaegadest peetakse järjest harvemini kinni;

130. toetab kontrollikoja seisukohta, et liikmesriikide kontrollisüsteemid tuleb aegsasti muuta mõjusamaks, mis võimaldaks ennetada vigu projektide algetappides, ning arvab, et projektide hindamisel ja analüüsimisel osalevad liikmesriikide ametnikud peaksid saama täieliku koolituse, et nad käituksid struktuurifondide kasutamisel vajaliku kiirusega;

131. võtab teadmiseks komisjoni poolt liikmesriikidele antud soovituse kasutada nüüdsest uutes struktuurifondide eeskirjades perioodiks 2007-2013 [14] esitatud lihtsustusi, nt määratud summa kasutamine Euroopa Sotsiaalfondi kaudseteks kuludeks, mis peavad siiski olema võimalikult madalad ja igakülgselt põhjendatud, ning peab seda soovitust väga oluliseks;

132. peab väga oluliseks struktuuripoliitika suundumuste mõõtmist sihipäraste võrreldavate ja lühemas perspektiivis võimalikult hästi ühendatavate näitajate ja eesmärkide abil, et seeläbi vältida paratamatult üldjoonelisi ja ebamääraseid ning korrektuuride tegemiseks liiga hilja esitatud hinnanguid;

Sisepoliitika

133. märgib murelikult, et sisepoliitika valdkonnas ilmnesid kontrollikoja auditis järjekordselt kaks olulist üldist puudust, ühelt poolt "oluliste vigade arv abisaajatele tehtud maksete osas" ja teiselt poolt see, et "komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid ei vähenda suuremana näidatud kulude hüvitamise loomupärast riski piisavalt" (aastaaruanne, järelduste punkt 7.30);

134. märgib lisaks sellele, et nagu eelmistel aastatel, juhtis kontrollikoda ühtlasi tähelepanu komisjoni jätkuvatele viivitustele maksete tegemisel toetuse saajatele;

135. väljendab sügavat kahetsust kontrollikoja kriitilise hinnangu pärast nimetatud valdkonnas, mis jääb komisjoni otsese finantshalduse alla, ning nõuab tungivalt, et komisjon teeks kõik võimaliku vajalike meetmete võtmiseks, et hoida ära sama suurt puuduste arvu järgmisel aastal;

136. on seisukohal, et taotletud kulude arvutamise eeskirjade lihtsustamine on vajalik samm olukorra parandamise suunas ning kutsub komisjoni üles jätkama pingutusi, et kehtestada programmide kaudu toetuste saajate suhtes kõige lihtsamini kohaldatavad eeskirjad;

137. rõhutab, et komisjon peab järgima neid finantsmääruse sätteid, mis on seotud kulutoimingute tähtaegadega, ning palub komisjonil võtta tõsiseid meetmeid, et vältida olemasolevaid püsivaid viivitusi maksetega;

138. väljendab sellega seoses heameelt võimaluse üle deklareerida toetuste puhul kaudsed kulud ühtse määra alusel, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1081/2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi [15];

139. kutsub liikmesriike üles parandama koostöös komisjoniga rahalise toetuse saajate esitatud kulunõuete järelevalve- ja kontrollisüsteeme;

140. toetab kontrollikoja seisukohta, et sisepoliitika finantsjuhtimist tuleb parandada ja teha pingutusi programmide suhtes kohaldatavate eeskirjade lihtsustamiseks, rakendades ühekordsete summeeritud väljamaksetega rahastamist ja minnes üle tulemuspõhisele rahastamissüsteemile;

141. juhib tähelepanu, et tagasihoidlikule eelarvele vaatamata selgusid 2006. aasta tähistatud Euroopa töötajate liikuvuse aastal mõned vaba liikumise takistused, aga ühtki tegelikku muutust see veel kaasa ei ole toonud;

142. tervitab investeeringuid 2006. aastal käivitatud uude EURESi platvormi, mis on juba tõestanud tõelise liikuvuse ja Euroopa tööjõuturul vaba liikumise osas antavat lisandväärtust; märgib, et neile investeeringutele vaatamata on tuvastatud palju keelebarjääre, mis tähendab seda, et õige valik võiks olla Euroopa liikuvusprogrammides osalevate õpilaste suhtes kohaldatava keelelise lähenemisega sarnane meetod;

Transport ja turism

143. märgib, et lõplikult vastu võetud ja aasta jooksul muudetud 2006. aasta eelarves nähti transpordipoliitikale ette kokku 963,8 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 891,4 miljonit eurot maksete assigneeringutena; märgib ühtlasi, et nendest summadest:

- nähti üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) projektidele ette 699,8 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 684,0 miljonit eurot maksete assigneeringutena;

- transpordiohutusele nähti ette 18,1 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 19,1 miljonit eurot maksete assigneeringutena;

- Marco Polo programmile nähti ette 36 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 11,7 miljonit eurot maksete assigneeringutena;

- autovedude ohutuse katseprojektile nähti ette 5,5 miljonit eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena, aga maksete assigneeringuid vähendati koondümberpaigutamise teel 0,15 miljonile eurole;

144. tervitab üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) projektidele ette nähtud nii kulukohustuste kui maksete assigneeringute jätkuvalt kõrget kasutusmäära (mis mõlemad küünivad peaaegu 100 %) ja palub liikmesriikidel tagada riigieelarvest piisav rahastamine võrdväärselt ühenduse võetud kohustusega;

145. märgib murega transpordiohutusele ette nähtud kulukohustuste assigneeringute madalat kasutusmäära (34 %) (suur osa algselt 2006. aastaks eraldatud summast kanti üle 2007. aastasse) ning Marco Polo programmile ette nähtud maksete assigneeringute madalat kasutusmäära (44,8 %) ja tunneb eriti muret üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) maanteeliikluse ohutust käsitlevale katseprojektile ette nähtud maksete assigneeringute väga madala kasutusmäära (29,6 %) pärast, mis tuleneb osaliselt lepingute hilisest sõlmimisest ja sellest tingitud katseprojekti hilisest alustamisest; kutsub seetõttu komisjoni üles avaldama edaspidi pakkumis- ja konkursikutsed võimalikult varakult, et kulukohustuste ja maksete assigneeringuid täielikult ära kasutada;

146. kutsub komisjoni ja eelarvepädevaid institutsioone üles tagama katseprojektide eelarve kinnitamisel õige tasakaal kulukohustusteks ja maksete assigneeringuteks ette nähtud summade vahel, ühtlasi peab see tasakaal kajastama tõsiasja, et projektide maksete etappi jõudmiseks kuluv aeg on tavaliselt pikem kui üks eelarveaasta;

147. märgib rahuloluga, et kontrollikoja läbi viidud raamatupidamisaruannete aluseks olevate finantstehingute seaduslikkust ja korrektsust käsitlevate sisekontrollistandardite rakendamise analüüs näitas, et transpordi ja energeetika peadirektoraadi teostatud sisekontroll vastab nõuetele riskianalüüsi ja riskijuhtimise, juhtimise infosüsteemi, rikkumistest teatamise ning järelevalve valdkondades; kutsub transpordi ja energeetika peadirektoraati siiski üles rakendama veatüüpide ja veamäärade analüüsi, et töötada välja riskipõhine kontrollistrateegia abisaajate esitatud kuluaruannete eelnevaks läbivaatamiseks;

Siseturg ja tarbijakaitse

148. tunneb heameelt, et kontrollikoja aastaaruanne ei sisalda kriitilisi tähelepanekuid siseturupoliitika, tollipoliitika ega tarbijakaitsepoliitika kohta;

149. arvab, et siseturupoliitika valdkonna eelarverea 12 02 01 täitmismäära (85 %) on vaja tõsta, arvestades komisjoni selgitust, et eelarvepädevad institutsioonid suurendasid eelarvemenetluse käigus kulukohustuste assigneeringuid 1,05 miljoni euro võrra, mida eelarve planeerimisel ei olnud ette nähtud; tunnistab samas, et eelarve planeerimise parandamiseks on tehtud jõupingutusi, mida näitab peaaegu 100 % täitmismäär 2007. aastal;

150. arvab, et tollipoliitika valdkonna eelarverea 14 02 01 täitmismäär (48 %) on väga madal, mis tuleneb komisjoni hinnangul pakkumismenetlust reguleeriva poliitika muutmisest (eraldi lepingute sõlmimisest loobumine pikaajaliste raamlepingute täitmise kasuks); peab seetõttu kiiduväärseks, et täitmismäär tõusis 2007. aastal 83 %ni, mis juba viitab poliitika muutmisest tingitud positiivsetele muutustele, kuigi olukorda on veel vaja parandada;

151. väljendab heameelt tarbijakaitsepoliitika valdkonna eelarverea 17 02 01 täitmismäära (96 %) üle.

Kodanikuvabadused, justiits- ja siseasjad

152. tervitab asjaolu, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala jaoks eelarves mõeldud maksete täitmisel on tehtud edusamme (86,3 % võrrelduna 79,8 % 2005. aastal); kutsub õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraati üles jätkama pingutusi selles vallas, samas taunib kulukohustuste täitmise suhteliselt madalat taset (94,5 % võrrelduna 97,7 % 2005. aastal); palub õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadil püüda viia kulukohustuste ja maksete täitmise tase 2007. aastal võimalikult kõrgele, vaatamata fondide asutamisega seotud õigusliku menetluse käigus esinevatele viivitustele;

153. võtab teadmiseks Euroopa Pagulaste Fondi juhtimist (2000–2004) käsitlevas eriaruandes nr 3/2007 esitatud kontrollikoja märkused; kutsub komisjoni üles neid märkusi arvestama, eelkõige seoses Euroopa Pagulaste Fondi (kolmas Euroopa Pagulaste Fond) ja muude 2007. aastal loodud fondide rakendamisega;

Naiste õigused ja sooline võrdõiguslikkus

154. tuletab komisjonile meelde, et vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 3 lõikele 2 kuulub soolise võrdõiguslikkuse edendamine ühenduse põhieesmärkide hulka ning seda tuleks arvesse võtta kõigis ühenduse meetmetes; rõhutab samuti, et komisjon peab tagama soolise võrdõiguslikkuse arvessevõtmise eelarve täitmisel ning et iga meedet tuleks hinnata lähtuvalt sellest, kas sellel on erinev mõju meestele ja naistele;

155. märgib kahetsusega, et ikka veel ei rakendata soolisest võrdõiguslikkusest lähtuvat eelarvestamist; kordab seoses sellega oma nõuet kaasata soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine eelarve planeerimisse ja ühenduse programmide rahastamisse;

156. märgib ära programmi Daphne jätkuvalt madalad maksete kasutusmäärad ja ergutab komisjoni astuma vajalikke samme olukorra parandamiseks ja kohustustest vabastamise vältimiseks;

157. on seisukohal, et suuremat tähelepanu tuleks pöörata naiste osaluse edendamisele teadmistepõhises ühiskonnas ja tööturul ning sellest lähtuvalt naiste kõrgetasemelisele koolitamisele ja tööhõivele info- ja sidetehnoloogia valdkonnas;

Teadus- ja arendustegevus

158. avaldab heameelt kiirete ja selgete meetmete üle, mida võeti teadusuuringute valdkonnas pärast 2005. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist, et heastada leitud puudused; on teadlik, et tulemusi näeb alles aastal n+2;

159. väljendab heameelt paranduste üle komisjoni kontrollistrateegias ning kuuenda raamprogrammi käigus korraldatud finantsalaste järelauditite suurema arvu üle 2006. aastal;

160. märgib siiski, et nagu ka eelmistel aastatel, viitab kontrollikoda olulistele vigadele nimetatud tegevusvaldkonnas ja kutsub komisjoni üles jätkama tehtud tööd, et järgmisel aastal vigade arvu reaalselt vähendada;

Keskkond, rahvatervis ja toiduohutus

161. peab keskkonna, rahvatervise ja toiduohutusega seotud eelarverubriikide üldisi täitmise määrasid rahuldavaks;

162. rõhutab eriti, et LIFE III programmi rakendamisel, mis moodustab 58 % keskkonnaga seotud tegevuseelarvest, ületas kulukohustuste assigneeringute täitmise määr 98,7 %;

163. märgib siiski, et teatavatel juhtudel, näiteks seoses ühenduse teatavat liiki meetmetega kodanikukaitse ja merereostuse valdkonnas, näib kulukohustuste assigneeringute täitmine olevat problemaatiline peamiselt esitatud projektide ja pakkumiste kehva kvaliteedi ja õiguslikust alusest tingitud teatavate piirangute (nagu ühendusepoolse finantsosaluse piirmäära) tõttu;

164. rõhutab keskkonnaga seotud maksete assigneeringute üldist 85,76 % täitmise määra, mis on võrreldes 2005. aastaga (78,39 %) märkimisväärselt tõusnud;

165. märgib, et keskkonna, tervise ja toiduohutusega seotud maksete määrad on suhteliselt madalad, mis tulenevad peamiselt raskustest maksete assigneeringute vajaduste planeerimisel ning osaliselt asjaolust, et mitmed assigneeringud on liigendamata assigneeringud ja seetõttu teostatakse märkimisväärne osa maksetest aasta pärast kulukohustuste tegemist; tunnistab, et komisjon sõltub osaliselt arvete kiirest esitamisest abisaajate ja töövõtjate poolt ning projektidesse tehtavad lõppmaksed on sageli algselt eeldatust väiksemad;

166. kutsub komisjoni üles jätkama pingutusi nende haldusmenetluste parandamiseks, mis avaldavad mõju kulukohustuste ja maksete assigneeringute täitmisele;

Kultuur ja haridus

167. märgib murelikult, et hariduse ja kultuuri valdkonna lepingute auditi tulemusel korrigeeriti abikõlbmatuid kulusid 12,3 % võrra komisjoni kasuks, mistõttu jääb lahtiseks küsimus kulude tagasimaksmise põhjendatuse kohta projektide osas, mida pole kontrollitud;

168. märgib, et kuigi kultuuri- ja hariduspoliitikas on tehtud alates 2005. aastast edusamme ja viimased järjestikused auditid on andnud lisateavet, ei ole riiklike asutuste auditeerimise ja järelevalve vahend tegelikult muutunud ning hariduse ja kultuuri peadirektoraat pidi tunnistama mitmeid puudusi;

169. kahetseb asjaolu, et kontrollikoda avastas viivitusi komisjoni maksete osas toetuste saajatele ning et hariduse ja kultuuri peadirektoraadil ei olnud nende hilinenud maksete kohta usaldusväärset teavet;

170. märgib murelikult, et kontrollikoja aastaaruandest lähtudes ei ole komisjon "järginud finantsmääruse nõuet viia läbi juhtimis- ja kontrollisüsteemide kontrolle siseriiklikes asutustes enne neile ühenduste meetmete rakendamise usaldamist" (lisa punkt 7.1);

171. märgib murega, et e-õppe programmi keskmised halduskulud ühe eduka taotluse kohta on 22000 eurot, samas kui keskmine summa ühe toetuse kohta on ainult 4931 eurot; palub komisjonil selgitada suurt tasakaalustamatust nende kahe arvnäitaja vahel ning võtta vajalikud meetmed selle suure erinevuse vähendamiseks;

172. märgib, et hariduse ja kultuuri peadirektoraadi 2006. aasta tegevusaruandest lähtudes rakendab komisjon mitmeid tegevuskavasid (vähemalt kuut), et leevendada puudusi halduses, kuid väljendab kahetsust selle üle, et tegevuskavade kohta puudub praegu selgus; väljendab kahetsust, et käesolevale eelarve täitmisele heakskiidu andmisele eelnenud kuulamisel ei antud sellele konkreetseid vastuseid;

173. palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile ülevaatliku ja ajakohase loetelu riiklike ametite ja nimetatud ametite esitatud kinnitavate avalduste analüüsi hetkeseisu kohta ning nõuab tungivalt, et komisjon tõhustaks hariduse ja kultuurivaldkonna riiklike ametite auditeerimissüsteemi ulatust, kvaliteeti ja järelmeetmeid;

174. märgib ära kontrollikoja korduva soovituse, mille kohaselt "tuleb jätkata pingutusi, et lihtsustada neid programme hõlmavaid eeskirju, kasutada võimaluse korral rohkem kindlasummalist rahastamist ja minna üle tulemuspõhisele rahastamissüsteemile"; nõuab seega rohkem lihtsustamist ja kindlasummaliste vahendite laiemat kasutamist;

175. tervitab kontrollikoja soovitust komisjonile kasutada kooskõlas finantsmäärusega toetuste andmise lihtsustamiseks rohkem ühekordset või kindlasummalist rahastamist;

176. märgib, et umbes 70 % hariduse ja kultuuri valdkonna eelarvest haldavad riiklikud asutused; märgib murega, et mõnel juhul avastati 2006. aastal rahaliste vahendite haldamisel tõsiseid ja süstemaatilisi puudujääke; tunnistab samas, et komisjon on võtmas meetmeid kontrolliraamistiku tugevdamiseks; ootab, et komisjon teavitaks võetud meetmete tulemustest enne 2007. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust;

177. jagab arvamust, et liikmesriigid peaksid olema rohkem teadlikud oma vastutusest riiklike asutuste toimimise eest; loodab, et uued riigi ametiasutuste kinnitavad avaldused parandavad riiklike asutuste üle järelevalve teostamise ja nende auditeerimise menetlusi liikmesriikides;

178. kutsub komisjoni üles koostama mitmeaastaste programmide taotlemis- ja valikumenetluse läbipaistvuse kohta ranged suunised; ootab, et koos rakendusametite ja riiklike asutustega parandatakse veelgi suhtlust taotlejate ja toetuse saajatega;

179. tunneb muret puudujääkide pärast mitmeaastaste programmide rakendamise teatud aspektidega seotud andmetes; nõuab komisjonilt eelkõige täielikku teavet toetuse saajatele tehtud hilinenud maksete ulatuse kohta; toetab sellega seoses ombudsmani uut omaalgatuslikku uurimist; märgib, et 2007. aastal hilines 23 % maksetest; märgib, et komisjon vaatab praegu läbi oma hilinenud maksete määratlemist ning soovib saada rohkem sellekohast teavet;

180. võtab teadmiseks komisjoni suuremad jõupingutused, et parandada suutlikkust kuulata oma kommunikatsioonivahendite abil ära kodanike mured; julgustab teabevahetuse peadirektoraati kasutama paremini lihtsustatud rahastamismehhanisme kodanikuühiskonnale suunatud meetmete osas vastavalt hariduse ja kultuuri peadirektoraadi poolt programmis "Kodanike Euroopa" ettenähtule;

Välistegevus

181. palub tungivalt, et komisjon esitaks oma määratluse valitsusväliste organisatsioonide kohta, keskendudes mitte ainult õiguslikele aspektidele, vaid ka sellele, kuidas tagatakse nende organisatsioonide valitsusväline rahastamine;

182. tuletab meelde, et välistegevuseks kasutatud rahaliste vahendite kogusumma oli 2006. aastal 5,867 miljardit eurot ja maksete kogumaht oli 5,186 miljardit eurot; võtab murega teadmiseks järgmised kontrollikoja aastaaruandes sisalduvad järeldused:

- palju vigu valimi kontrollimisel projektide rakendusorganisatsioonide tasandil;

- puudused projektide rakendusorganisatsioonide tasandil seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks väljatöötatud järelevalve- ja kontrollisüsteemide osas;

- et taas olid suurima riskiastmega valdkonnad lepingute sõlmimise menetlused, projektidega seonduvate kulude abikõlblikkus ja ebapiisavad tõendavad dokumendid;

183. väljendab kahetsust, et koostöötalituse EuropeAid aasta tegevusaruande puhul rõhutas kontrollikoda, et "kontrollikoja avastatud olulist vigade määra ja puudusi projektide rakendusorganisatsioonide tasandil välistegevuse valdkonnas tehtavate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks loodud järelevalve- ja kontrollisüsteemides ei ole koostöötalituse EuropeAid aasta tegevusaruandes ja deklaratsioonis piisavalt kajastatud" (aastaaruande punkt 2.17 ja tabel 2.1);

184. samuti märgib kahetsusega, et taas kord ei ole mõne peadirektoraadi iga-aastaste halduskavade analüüsis ühtegi viidet välisaudiitoritele ega erinevat liiki rakendusorganisatsioonidega (valitsusväline organisatsioon, rahvusvaheline organisatsioon, valitsusasutus) ning rahastamismeetoditega (toetused, eelarvetoetus, sihtfondid) seotud konkreetsetele riskidele (aastaaruande punkt 8.28);

185. märgib murelikult, et kontrollikoja nimetatud järeldused olid samad mis tema 2005. aasta aruandes, st peakontorile esitatud välisaudititega seotud teabe ebajärjekindlus, selle teabe süstemaatilise tsentraliseerimise puudumine järelduste tegemise seisukohalt ja ebapiisavad järelmeetmed; palub seetõttu komisjonil nendele järeldustele viivitamata reageerida;

186. väljendab ühtlasi kahetsust, et kontrollikoja aastaaruande kohaselt "siseauditi suutlikkust hindav talitus ei anna praegu iga-aastast üldist hinnangut sisekontrolli olukorrast EuropeAidis ja humanitaarabi peadirektoraadis. […] Vaatamata kahe lisatöökoha loomisele siseauditi suutlikkust hindavas talituses 2006. aastal ei näi tõenäoline, et praegune personal suudab kolmeaastase tsükli jooksul saavutada EuropeAidi auditivajaduste hinnangus määratletud auditi täieliku katvuse" (aastaaruande punkt 8.30);

187. palub komisjonil hinnata üldiselt igal aastal sisekontrolli olukorda EuropeAidis ja hinnata, kas siseauditi suutlikkust hindavas talituses on vaja täiendavaid ametikohti;

188. võtab teadmiseks kontrollikoja kritiseeritud olukorra seoses komisjoni järelkontrollidega (aastaaruande punktid 8.23 ja 8.33) ning palub komisjonil teavitada eelarvekontrollikomisjoni korrapäraselt oma sammudest selle olukorra parandamiseks;

189. kutsub komisjoni üles parandama veel EuropeAidi riskihindamist, tuginedes audiitorite järeldustele projekti tasandil ning eristades erinevat tüüpi rakendusorganisatsioone ja rahastamismeetodeid;

190. kutsub EuropeAidi üles parandama välisauditite juhendeid, et hõlmata kõik teadaolevad riskivaldkonnad, sealhulgas lepingute sõlmimise menetlusi ja kulude abikõlblikkust käsitlevate komisjoni nõuete järgimise kontroll;

191. rõhutab, et ajavahemikus 2000–2006 on ELi poolt ÜRO-le antav toetus suurenenud 700 % võrra (200 miljonilt eurolt 2000. aastal 1,4 miljardi euroni 2007. aastal); ei suuda mõista komisjoni poolt rahvusvahelistesse sihtfondidesse kantud vahenditega seotud järelmeetmete puudumist;

192. väljendab sellega seotud muret teabe puudumise pärast, mida eelarve täitmist kinnitav asutus vajab heakskiidu andmiseks välistegevuse rubriigi raames kasutatud vahendite kohta;

193. nõuab ühtlustatud teabesüsteemi väljatöötamist, mis võimaldaks läbipaistva andmebaasi kaudu anda nii eelarve täitmist kinnitavale asutusele kui ka laiemale üldsusele täieliku ülevaate ELi vahenditega rahastatavatest projektidest üle maailma ja rahaliste vahendite lõppsaajatest; on seisukohal, et eelistatult peaks suutma seda teavet edastada välissuhete peadirektoraadi ühtse teabesüsteemi (CRIS) kaudu;

194. tuletab meelde, et finantsmääruse kohaselt pidanuks komisjon olema alates 2007. aasta maist suuteline selgitama kohe välja lõplikud abisaajad ning ELi vahenditest rahastatavate või kaasrahastatavate projektide rakendamisel osalejad;

195. on seisukohal, et nähtavust, poliitilisi suuniseid ning rahvusvaheliste sihtfondide (kus EL on peamine rahastaja) komisjonipoolse kontrollimise võimalust peaks parandama, ilma et see ohustaks tegevuse tulemuslikkust selles valdkonnas;

196. palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile kava ELi omavastutuse jätkuvaks suurendamiseks välistegevuse valdkonnas;

197. väljendab muret olukorra pärast, kus Euroopa Parlament küsis kahel juhul ELi vahenditest rahastatavate projektide nimekirja ning komisjonil kulus 2,5 kuud CARDSi (ühenduse rekonstruktsiooni-, arengu- ja stabilisatsiooniabi programm) raames rahastatavate projektide nimekirja ja 13 kuud Iraagis ELi vahenditest kaasrahastatavaid projekte käsitleva olulise teabe esitamiseks; nõuab kõikide välistegevuse raames hallatavate rahaliste vahendite praeguse olukorra viivitamatut parandamist;

198. palub tungivalt, et komisjon tegeleks väga tõsiselt puudujääkidega lepingute sõlmimise menetlustes ja kulude abikõlblikkuses ning väljendab sügavat kahetsust kontrollikoja kriitilise hinnangu pärast sellele valdkonnale, mille finantsjuhtimisega komisjon otseselt tegeleb;

199. nõustub kontrollikojaga, et komisjon peaks sisestama CRISi teabe kõikide auditiprojektide kohta ja seostama selle teabe paremini projektijuhtimisealase teabega; samuti palub komisjoni EuropeAidi peakontoril vaadata läbi delegatsioonide esitatud finantsteave, et tagada selle täielikkus ja järjepidevus;

200. kutsub komisjoni üles parandama ÜRO allasutuste juhitavate projektide läbipaistvust ja ligipääsu nendega seotud dokumentidele ning arendama jätkuvalt selgeid suuniseid ja menetlusi Euroopa Ühenduse ja ÜRO finants- ja haldusraamistiku lepingu (FAFA) raames, sätestades raamistiku komisjoni poolt ÜRO-le antava rahalise toetuse juhtimiseks;

201. palub, et komisjon annaks Euroopa Parlamendile aru FAFA raames teostatavate kontrollide kohta;

202. kiidab heaks ISPA ja Phare programmi kasutamise Bulgaarias ja Rumeenias, samuti Türgi jaoks ette nähtud abiprogrammi vahendite auditeerimise tulemused, milles toodi välja vaid tühine arv eksimusi; võtab teadmiseks programmi SAPARD Bulgaarias ja Rumeenias rakendamisega seoses leitud vead ja puudused; kutsub komisjoni üles jätkama koostööd mõlema riigi ametiasutustega, et tagada avalike hangete ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kõigi nõuete järgimine ning saada piisav kinnitus ühenduse abi saamiseks esitatavate taotluste õigsuse, korrektsuse ja abikõlblikkuse kohta;

203. võtab teadmiseks kontrollikoja hinnangu, et Bulgaaria, Rumeenia ja Türgi detsentraliseeritud rakendussüsteemidega seotud riiklikud järelevalvesüsteemid on endiselt puudulikud;

204. rõhutab oma kartusi seoses viivitustega laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemide akrediteerimisel Bulgaarias ning nõuab tungivalt, et komisjon ja Bulgaaria ametiasutused suurendaksid koostööd ja pingutusi, et tagada piisavate juhtimis- ja kontrollistruktuuride ning haldussuutlikkuse olemasolu laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemide mõjusaks toimimiseks;

205. toetab kontrollikoja esitatud soovitusi komisjonile jälgida tähelepanelikult riiklike järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjusat toimimist, eriti mis käsitleb pakkumiste ettevalmistamist ja haldamist Türgis, hankeid laiendatud detsentraliseeritud rakendussüsteemide raames Bulgaarias ja Rumeenias ning õigeaegset riiklikku kaasrahastamist; rõhutab nii hiljuti ühinenud liikmesriikide kui ka ühinemiskursil olevate riikide haldussuutlikkuse suurendamise vajadust;

206. tunneb heameelt kontrollikoja hinnangu üle, et komisjon võttis pärast kontrollikoja 2003. aasta partnerlussuhteid käsitlevat eriaruannet mitu parandusmeedet; kutsub komisjoni üles abi saavate riikide valitsusi rohkem motiveerima, et nad kasutaksid reformide käigus läbiviidud projektide tulemusi; toetab kontrollikoja soovitust komisjonile, et partnerluslepingud oleksid vähem üksikasjalikud ja võimaldaksid paindlikumat projektijuhtimist;

207. võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepanekud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta välistegevuse valdkonnas ning seoses asjakohaste järelevalve- ja kontrollisüsteemidega; kutsub komisjoni üles tegema süsteemis kõik vajalikud parandused, et tagada kolmandates riikides projekte läbiviivate organisatsioonide tasandil kindlaks tehtud eeskirjade rikkumise lõpetamine;

208. palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile aruanne selle kohta, mida on täpselt tehtud Iraagi põgenike ja ümberasustatud isikute olukorra leevendamiseks;

209. rõhutab oma huvi seoses Afganistanile antud abiga ning palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile aruanne Afganistani jaoks ette nähtud ELi vahendite kasutamise hetkeolukorra kohta ja avaldada arvamust ametisoleva ELi esindaja väljasaatmise kohta, keda süüdistatakse kontaktide omamises Afganistani Talibaniga;

210. ootab igal aastal aruannet eelarve täitmise lepingute kohta, projektide ja nende asukohtade nimekirja ning lõplike abisaajate nimekirju; arvab, et eelarve täitmisele heakskiidu andmisega tegelev raportöör peaks omama juurdepääsu teabele, mis on turvalisuse huvides konfidentsiaalseks kuulutatud; tunneb heameelt komisjoni võetud kohustuse üle korraldada ÜROga uued läbirääkimised asjaomaste sihtfondide lepingute üle, et saavutada ühised aruandlussuunised ja lõplike abisaajate avalikustamine; tunneb heameelt komisjoni võetud kohustuse üle korraldada igal aastal Euroopa Parlamendi ja mitut abiandjat hõlmavate sihtfondide haldamise eest vastutavate ÜRO juhtivtöötajate koosolekud ning on seisukohal, et see annaks ÜROle raamistiku täiendava teabe edastamiseks ELi rahaliste vahendite kohta;

Humanitaarabi ja areng

211. väljendab kahetsust, et kontrollikoda hindas humanitaarabi peadirektoraadi siseauditid vaid "osaliselt rahuldavaks" (aastaaruande lisa 8.2);

212. nõustub täielikult kontrollikoja aastaaruandes humanitaarabi peadirektoraadi kohta tehtud järeldustega: "humanitaarabi peadirektoraat peab erinevate tõlgenduste ennetamiseks selgemalt määratlema kulutuste abikõlblikkuskriteeriumid", samuti "tuleb üle vaadata humanitaarabi peadirektoraadi ja rakenduspartnerite välisauditite vaheline tasakaal, et saada parem ülevaade tegelikest projektikuludest" (aastaaruande punktid 8.11 ja 8.18);

213. avaldab kahetsust arengu peadirektoraadi iga-aastase tegevusaruande punktis 2.1 esitatud järelduse üle, mille kohaselt arengumaid mõjutava ühenduse poliitika ühtsuse tagamine on suur risk, mis avaldub kõige enam kaubanduses, eriti majanduspartnerluslepingute läbirääkimistel, ning et tegemist on arengupoliitika kriitilise mõõtmega, kuid suutlikkus selles valdkonnas asub eelkõige kaubanduse peadirektoraadis, ja et risk püsib hoolimata kaubandusalase vastutuse suurendamisest ja kontsentreerimisest seoses arengu peadirektoraadi reorganiseerimisega 2006. aasta juulis;

214. palub komisjonil esitada eelarvekontrollikomisjonile oma ettepanekud tekkinud olukorra lahendamiseks ja 2008. aastal võetavad meetmed arengu peadirektoraadi sisekontrollisüsteemi toimimise parandamiseks, pidades silmas sisekontrollistandardite rakendamise taset;

Euroopa – Vahemere piirkonna partnerlus

215. märgib rahuloluga, et MEDA programmi käsitleva kontrollikoja eriaruande nr 5/2006 kohaselt on võrreldes varasemate aastatega "MEDA programmi komisjonipoolne juhtimine selgelt paranenud ja seda võib rahuldavaks pidada";

216. lisaks sellele märgib, et kontrollikoja järelduse kohaselt oli üleandmise tulemusena programmi rakendamises oluline roll komisjoni delegatsioonidel, kes aitasid partnerriikidel tegeleda hangete menetlusküsimustega;

217. palub komisjonil teavitada korrapäraselt Euroopa Parlamenti kohapealsest kontrollist ja inspekteerimisest, mille käigus on tuvastatud MEDA programmi viimasel rakendusaastal ilmnenud tähelepanuväärsed võimalikud pettusjuhtumid või muud finantsrikkumised;

218. ootab seoses ELi poolt rahvusvaheliste sihtfondide kaudu rahastatavate meetmetega suuremat läbipaistvust, eriti mis puudutab summasid, mis on suuremad kui 1 miljard eurot ja mis kanti ELi eelarvest üle ÜRO ja Maailmapanga rahastutele; nõuab tungivalt, et komisjon tõhustaks poliitilist juhtimist ning suurendaks ELi nähtavust ja kontrolli kasutatud vahendite üle;

219. palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile korrapäraselt konkreetsed meetmed, mille eesmärk on ELi omavastutuse jätkuv suurendamine välistegevuse valdkonnas asjaomases geograafilises kontekstis vastavalt tõhususe, vastutuse ja nähtavuse põhimõtetele;

220. palub komisjonilt Euroopa Parlamendi tõhusat ja kiiret teavitamist rahvusvaheliste sihtfondide vahendusel kasutatud ELi vahendite kohta Iraagis; kutsub komisjoni üles seda teavet ajakohastama ja andma sellele konkreetset sisu ning esitama ettepanekut süsteemi kohta, mis annaks Euroopa Parlamendile selge ja arusaadava ülevaate, mida täpselt ELi vahenditest rahvusvaheliste sihtfondide vahendusel kusagil maailmas kaasrahastati;

221. tunneb heameelt ühinemiseelseks strateegiaks ette nähtud kulukohustuste ja maksete assigneeringute täitmismäära suurenemise üle 2006. aastal võrreldes 2005. aastaga;

Areng

222. on rahul komisjoni algatusega parandada aruandlust sekkumise mõju kohta arengupoliitika valdkonnas aastatuhande arengueesmärkide saavutamise eesmärgil; on kindel, et see aitab tegelikult parandada vastutust selles valdkonnas; ootab teavet 2007. aastal käivitatud katseetapi hindamise üksikasjade kohta;

223. juhib tähelepanu komisjoni heakskiidetud kontrollnäitajale, mille kohaselt tuleks 20 % vahenditest arengukoostöö instrumendi raames eraldada põhi- ja keskharidusele ning esmasele tervishoiule; ootab teavet kontrollnäitaja rakendamise üksikasjade kohta 2007. aastal;

224. tervitab komisjoni algatust struktureeritud lähenemisviisi väljatöötamiseks, et toetada eelarvetoetust saavate riikide kõrgemaid auditeerimisasutusi; märgib siiski, et demokraatlikku vastutust partnerriikide tasandil ei ole võimalik saavutada parlamentide eelarvekontrolliorganeid tugevdamata, nagu nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) [16] artikli 25 lõike 1 punktis b;

225. märgib, et 2006. aastal edastati 91 % ühenduse eelarvest antavast eelarvetoetusest sektoripõhise eelarvetoetusena, mis on üldise eelarvetoetusega võrreldes paremini suunatud ja seetõttu vähem riskantne; väljendab kahtlust seoses eelarvetoetuse abikõlblikkuskriteeriumide "dünaamilise tõlgendamisega" komisjoni poolt, mis kontrollikoja sõnul suurendab riske; on seisukohal, et eelarvetoetust tuleks anda üksnes riikidele, kes juba vastavad riigi rahanduse usaldusväärse juhtimise minimaalsetele standarditele;

226. kutsub komisjoni üles parandama eelarvetoetuse meetmete läbipaistvust ja juurdepääsu nendega seotud dokumentidele, eelkõige abisaajariikidega finants- ja haldusraamistiku lepingu (FAFA) sarnaste kokkulepete sõlmimise kaudu, millega kehtestatakse raamistik komisjoni poolt ÜRO-le antava rahalise toetuse juhtimiseks;

227. on rahul, et komisjon on 2006. aastal 39 % võrra vähendanud täitmata kulukohustuste taset, mis tulenesid enne 2001. aastat võetud EuropeAidiga seotud kulukohustustest; soovib saada regulaarselt ajakohastatud teavet tavapäraste ja tavapäratute täitmata kulukohustuste tasemete muutuste kohta;

228. võtab teadmiseks kontrollikoja eriaruandes nr 6/2007 esitatud kriitika komisjoni tehnilise abi projektide kohta; märgib lisaks, et komisjon tegeleb nende küsimustega strateegias, mille abil oleks võimalik saavutada ELi abi tulemuslikkusega seotud eesmärgid tehnilise koostöö ja projektide rakendamisega tegelevates üksustes, mis peaks valmima 2008. aasta juuniks; ootab hiljem hinnangut nimetatud strateegia rakendamise tulemuste kohta;

229. tervitab komisjoni rakendatud meetmeid koordineerimise edendamiseks doonorriikide vahel tehnilise abi valdkonnas; rõhutab koordineeritud lähenemise tähtsust mitte üksnes ELi tasandil, vaid kõigi doonorriikide vahel, ja ootab üksikasjalikku teavet kõnealuse algatusega seotud edusammude kohta;

Halduskulud

Ametid

230. märgib, et võrreldes 2005. aasta 16 ametiga tegutses 2006. aastal 24 ametit (sealhulgas 2 rakendusametit), mis tegelesid mitmete erisuguste ülesannetega ELi erinevates paikades;

231. märgib, et nagu ka aastatel 2003, 2004 ja 2005, väljendas komisjoni siseaudiitor oma 2006. aasta tegevusaruandes reservatsioone reguleerivate asutuste auditite suhtes: kuigi siseauditi talitusele eraldati reguleerivate asutuste auditiks ametikohad, ei võimalda nimetatud asutuste arvu samaaegne suurenemine (nüüdseks on neid 23) siseauditi talitusel oma finantsmääruse artiklist 185 tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt täita. 2006. aasta lõpuks auditeeriti kõiki asutusi vähemalt korra kolme aasta jooksul, mitte korra aastas, mida nähakse ette finantsmääruses (punkt 3.b);

232. nõuab analüüsi detsentraliseerimise ja mõju kohta, mida see avaldab komisjoni töötajaskonnale; palub komisjonil esitada ajakava oma sisemise korralduse läbivaatamiseks, pidades silmas detsentraliseerimist;

233. taotleb vastastikust eksperdihinnangut pärast kolme aasta möödumist iga rakendusameti toimimisest, et hinnata, millist lisaväärtust toob programmi rakendamine rakendusametite kaudu võrreldes asjaomase peadirektoraadiga;

234. võtab teadmiseks kontrollikoja järeldused aastaaruande punktis 10.29, et "ühenduse eelarvest komisjoni poolt väljamakstavad toetused ei põhine piisavalt põhjendatud prognoosidel ametite sularahanõudluse kohta. Selle ja ülekannete suuruse tulemusel on ametite käsutuses märkimisväärsed sularahavarud [17]. Kontrollikoda soovitab, et ametitele makstavate toetuste määr oleks kooskõlas agentuuride tegelike sularahavajadustega";

235. palub komisjonil tähelepanelikumalt jälgida ametite sularahavarusid ja muuta rangemaks ametite kohustus esitada oma maksetaotlustes täpseid prognoose oma tegeliku sularahanõudluse kohta, et vältida ebavajalikku sularaha liigutamist ja saada paremaid tulevikuprognoose;

236. nõuab ametite raamatupidamisaruannete osalist konsolideerimist;

Ühenduse kinnisvarapoliitika

237. tunneb muret 2006. aasta üldise struktuurse puudujäägi pärast, mis kasvas jälle märkimisväärse 5 miljoni euroni kõigi komisjonile kuuluvate hoonetega (sealhulgas Berlaymont) seotud hooldus- ja remondiprojektide eest; väljendab heameelt varade hindamise uuringu üle, mille Brüsseli infrastruktuuri- ja logistikatalitus (OIB) 2007. aastal tellis, mis peaks andma esimese põhjendatud hinnangu eelarve ja ajakava kohta vajalike tööde teostamiseks, et tagada komisjoni kinnisvarainvesteeringute parim võimalik haldamine;

238. eeldab, et komisjon hoiab Euroopa Parlamendi pädevaid komisjone kursis selle uuringu tulemustega ja planeerimisprognoosiga, eelkõige üksikasjadega Berlaymonti hoone kohta;

239. kutsub komisjoni üles teatama Euroopa Parlamendile oma järelmeetmed kontrollikoja eriaruande nr 2/2007 kohta, eelkõige seoses paranenud koostööga, sealhulgas ühise kinnisvarapoliitika väljatöötamisest, mis hõlmaks ühenduse vahendi loomist hoonete ja nendega seotud rahastamise ja personali jaoks;

240. palub komisjonil integreerida personalivajaduste läbivaatamise tulemused ja oma teatise (mis käsitleb komisjoni kinnisvarapoliitikat Brüsselis ja Luxembourgis (KOM(2007) 501)) tulemused ja vaadata sellele vastavalt läbi selles märgitud ruumide vajadus ning anda käesoleva hindamise tulemustest aru 2008. aasta septembriks;

241. teeb ettepaneku näha ELi konsolideeritud aastaaruandes ette vahendid hoonete suurteks hooldustöödeks;

242. kordab oma seisukohta, et läbi tuleb viia teostatavusuuring Euroopa kinnisvaraameti loomise kohta, mis vastutaks ELi institutsioonide ja asutuste hoonete ehituse ja hoolduse eest;

KONTROLLIKOJA ERIARUANDEID KÄSITLEVAD JÄRELDUSED

I osa: eriaruanne nr 1/2007 programmitöö perioodi vaheetapi menetluste rakendamise kohta. Struktuurifondid 2000–2006

243. märgib, et 1999. aasta märtsis Berliinis kokku tulnud Euroopa Ülemkogul jõuti kokkuleppele, et aastatel 2000–2006 tuleks struktuurifondide [18] kaudu teha kättesaadavaks 195 miljardit eurot (219 miljardit eurot 2005. aasta hindades) ja lisaks tuleks eraldada 16 miljardit eurot aastatel 2004–2006 ligikaudu 200 programmile uutes liikmesriikides [19];

244. märgib, et perioodi 1994–1999 programmide rakendamine viibis, mille üks tagajärgi oli perioodi 2000–2006 hilinenud programmitöö;

245. väljendab seetõttu muret, et andmebaasid ei olnud vahehindamiste tegemisel kokkuvõtlike järeldusteni jõudmiseks piisavalt mahukad;

246. märgib lühtlasi ära kontrollikoja eriaruannete 7/2003 ja 10/2006 järeldused struktuurifondide kulutuste eel- ja järelhindamiste kohta, milles kontrollikoda rõhutas järgmist:

- eelarvelised assigneeringud määrati kindlaks rahaliste vahendite tõenäolist vastuvõtuvõimet maksimeerides;

- eelhindamised mõjutasid programmitööd vähesel määral;

- leiti märkimisväärseid puudusi järelhindamistes ja komisjoni valves nende järele;

247. rõhutab, et komisjon kirjeldas vahehindamise üldist eesmärki oma töödokumendis nr 8 järgmiselt:

- hinnata, kas abi üldine vorm on asjakohane viis asjaomase piirkonna või sektori probleemidega tegelemiseks;

- kontrollida, kas strateegilised teljed, prioriteedid ja eesmärgid on ühtsed ja endiselt asjaomased;

- hinnata, milliseid edusamme on tehtud nende eesmärkide saavutamiseks ning millises ulatuses on neid võimalik reaalselt saavutada;

- hinnata seatud eesmärkide kvantifitseerimist, täpsemalt seda, millises ulatuses need aitavad kaasa seiretegevusele ja hindamisele; hinnata seda, kuidas on horisontaalsed prioriteedid – eriti võrdsed võimalused ja keskkond – integreeritud abi eri vormidesse;

- analüüsida rakendamis- ja järelevalvekorra asjakohasust; ja esitada tulemused kõrvutatuna tulemusreservi suhtes kokku lepitud näitajatega;

248. väljendab heameelt selle üle, et hinnangutes tõestati, et liikmesriikide vastu võetud strateegiad olid endiselt asjakohased ja rahaliste vahendite kasutamise suutlikkus oli selgelt paranenud; kuid oli võimatu hinnata programmide/projektide tõhusust või mõõta nende mõju, sest olemasolevad andmekogumid olid sageli ebapiisavad;

249. on sügavalt mures, sest komisjoni kirjeldustest lähtudes on liikmesriikide järelevalvesüsteemid nõrgad; seetõttu oli raske tuvastada programmide ja projektide puudulikku rakendamist, järelhindamised olid takistatud ja ühenduste finantshuvide kaitse ei olnud tagatud; ainuüksi 2005. aastal tuvastati struktuurifondide valdkonnas eeskirjade eiramisi 600 miljoni euro väärtuses;

250. nõuab seetõttu, et tulevikus seataks prioriteediks usaldusväärsete järelevalvesüsteemide loomine liikmesriikides, et ennetada selle meetme abil eeskirjade eiramisi ja võimalikke kelmusi;

251. rõhutab täiendavalt, kui olulised on analüütilised hinnangud, milles jõutakse tegevusega seotud järelduste ja soovitusteni;

252. väljendab kahetsust selle üle, et hinnangute tulemusi on raske võrrelda, sest liikmesriikidel ei palutud järgida standarditud hindamismudelit; kutsub seetõttu komisjoni üles koostama näidikut või võrdlemissüsteemi, mille abil saavutatakse edaspidi ühtlasemaid hinnanguaruandeid, mistõttu paraneb võrreldavus ja selle tagajärjel ka nimetatud aruannete analüütiline sügavus;

253. märgib, et n+2 reegel aitas kaasa assigneeringute laiemale kasutamisele; kuid juhib siiski tähelepanu sellele, et seeläbi sai rahaliste vahendite kasutamise suutlikkusest omaette eesmärk;

254. märgib täiendavalt, et tulemusreservi assigneeringute eraldamisel lähtuti ilmnenud vajadusest viia ELi rahaliste vahendite kasutamise suutlikkus kõige kõrgemale tasemele, mitte ei koondatud kulutusi tegevustele, mida hinnati eriti tõhusateks; seetõttu said toetusi peamiselt infrastruktuuriprojektid; üleüldiselt vähendati alakasutatud meetmete eelarvet;

255. väljendab kahetsust, et vastuvõtuvõime eelistamise tulemusel ei arvestatud sageli horisontaalsete prioriteetidega, nagu keskkond ja võrdsed võimalused, ja poliitiliste prioriteetidega, nagu Lissaboni või Göteborgi strateegiad;

256. kahetseb ka seda, et sageli eirati tühimõju [20] ja asendusefekti;

257. jagab kontrollikoja arvamust probleemide kohta, "mis on struktuurifondide kavandamisel ja juhtimisel tavalised [...]" [21] aastatel 2000–2006, näiteks:

- vastuolud tõhusa ja säästliku kulutamise (kulutustele vastav tulu) ning vahendite kasutamise suutlikkuse maksimeerimise vahel;

- vastuolud, mida põhjustab n+2 reegel, mis võimaldab ühelt poolt hoolikalt planeerida kulutusi, ja teisalt annab võimaluse vahendeid lihtsalt eraldada;

- heade kavatsustega läbiviidud vahehindamise ja andmete puudulikkuse vastuolud;

258. samal ajal tunnistab, et komisjon võttis kohustuse tegeleda mitmete puudustega nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) [22]:

- põhinõue vahehindamise läbiviimiseks asendati vajadusel põhinevate jätkuvate hindamistega, et hinnata programmi rakendamist ja reageerida väliskeskkonna muutustele;

- saab võimalikuks riiklike tulemus- ja ettenägematute kulude reservide kasutamine ja

- n+2 reegel muutub (piiratud perioodiks) n+3 reegliks nendele liikmesriikidele, kelle SKT ühe inimese kohta perioodil 2001–2003 oli alla 85 % EL-25 keskmisest;

259. kutsub komisjoni üles koostama programmitöö perioodi alguses selgeid suuniseid liikmesriikidele;

260. tervitab asjaolu, et hindamisaruannete tulemusi võeti arvesse uute määruste koostamisel struktuurifondide haldamiseks perioodil 2007–2013; väljendab siiski kahetsust, et Euroopa Parlamendi järeldused, mis järgnesid kontrollikoja eriaruande 1/2007 avaldamisele, avaldavad käimasolevale programmitöö perioodile vaid piiratud mõju;

261. kutsub seega komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid Euroopa Parlamendi täielikuks kaasamiseks, kui tehakse muudatusi struktuurifondide määrustesse, mida komisjon kavatseb kasutusele võtta kuni järgmise finantsperioodi alguseni, mis algab 2014. aastal;

262. on seisukohal, et struktuurifondide kohta kehtivates määrustes peaks olema sätestatud, et järkjärguline õppimisprotse