Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu osalemise kohta Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamises /* COM/2014/066 final - 2014/0034 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Euroopa Investeerimisfond (EIF) asutati 1994. aastal, et „aidata kaasa jätkusuutlikule ja tasakaalustatud kasvule ühenduses”. EIFi põhikirja artikli 2 kohaselt toetab EIF ELi poliitikaeesmärke. EIFi praegused tegevused hõlmavad ühelt poolt investeerimist riskikapitali ja keskmise suurusega ettevõtete turu alumise segmendi fondidesse ning ka mezzanine fondidesse, et parandada riskikapitali kättesaadavust suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde jaoks. Teiselt poolt pakub EIF väärtpaberistamise kaudu garantiisid ja krediidikvaliteedi parandamist, et parandada finantsvahendajate laenuandmisvõimet ning seega toetatavate VKEde jaoks laenuraha kättesaadavust ja tingimusi. EIF tegutseb kasutades kas omavahendeid või hallates volitusi[1] Euroopa Investeerimispanga (EIP), komisjoni või keskvalitsuste või piirkondlike valitsuste nimel. EIFi põhikirjajärgne eesmärk toetada ELi poliitikat kajastub nii omakapitaliinvesteeringute kui ka garantiide erakordses suurenemises hiljutise kriisi ajal. Eeldatakse, et selle tulemusena suunatakse 2013. aastal börsivälistesse ettevõtetesse investeerivatesse fondidesse kokku 1,5 miljardit eurot, mis tähendab finantsvõimendust 6,4 miljardile eurole. Garantiidena kavatseb EIF 2013. aastal eraldada 1,9 miljardit eurot, mis avaldub VKEdele antavates laenudes mahus 7,5 miljardit eurot[2]. Pärast EIFi kapitali suurendamist 2007. aastal on märgitud kapital 3 miljardit eurot, mis on jagatud 3 000 osakuks nimiväärtusega 1 miljon eurot. EIFi sissemakstud kapital on praegu 600 miljonit eurot (st 20 % märgitud kapitalist). 2013. aasta oktoobri seisuga on EIFi osanikeks EIP (62,1 %), Euroopa Liit (30 %) ning 24 avaliku ja erasektori finantsasutust (7,9 %). 2012. aasta juunis kohtunud Euroopa Ülemkogu palus arendada EIFi tegevust, eelkõige mis puudutab selle riskikapitali alast tegevust, võttes arvesse olemasolevaid riiklikke struktuure. 2013. aasta juunis kutsus Euroopa Ülemkogu üles suurendama EIFi krediidikvaliteedi parandamise suutlikkust. See üleskutse tehti algatuse „Uus investeerimiskava ELi jaoks” raames, milles keskendutakse eelkõige VKEde rahastamisele, mis on EIFi põhitegevus. Oktoobris palus Euroopa Ülemkogu teha kõik selleks, et jätkata tavapärase majandusele laenu andmise taastamist ja hõlbustada investeeringute rahastamist, eelkõige VKEde puhul. Vastusena Euroopa Ülemkogu järeldustele on EIF teinud kindlaks mitu rahastamise võimalust, et veelgi toetada VKEsid ja tagada vahendite võimalikult suur mõju. Nende rakendamiseks pannakse ette kaks peamist võimalust: · lihtsustada VKEdele laenuraha pakkumist krediidikvaliteedi parandamise tehingute abil, sealhulgas VKEsid käsitleva algatuse teel ning · luua täiendav investeerimissuutlikkus börsivälisele kapitalile, mezzanine-kapitalile ning riski- ja kasvukapitalile. EIFi omavahendid on olulise tähtsusega nende tegevuste toetamisel ning selle tagamisel, et ühisinvesteeringute kaudu on huvid kooskõlla viidud muude volitustega, sealhulgas selliste ELi volitustega nagu Horisont 2020 ning ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME). Tulenevalt kõnealustest algatustest eeldatakse, et EIF kahekordistab lähiaastatel oma garantiide ja riskikapitali riskipositsiooni. EIFi iga äriliiniga kaasnevad eri riskid, mis kajastuvad selles, et kõrvale tuleb panna teatav määr eraldatavast majanduslikust kapitalist. Riskijuhtimise kaalutlustel ei tohiks kapitali eraldamise summa ületada EIFi omavahendeid. Võttes arvesse eespool kirjeldatud kasvukavasid, väheneb praegune puhver eeldatavalt kiiresti. Seepärast on vaja suurendada EIFi kasutadaolevat kapitali, et täita kohustuslikke kapitalinõudeid ja säilitada AAA krediidireiting, mis on määrava tähtsusega EIFi krediidikvaliteedi parandamise tegevuste jaoks. Algselt esitas EIF kaks alternatiivi selle suutlikkuse suurendamiseks: · Stsenaarium 1: sissemakstud osa suurendamine 20 %-lt 40 %-le. · Stsenaarium 2: märgitud kapitali suurendamine nii, et sissemakstud osa on 20 %. Stsenaariumi 1 kohaselt oleks kõik osanikud kohustatud osalema või müüma oma osakud EIFis, kuna eri sissemakse määrad osaku kohta ei oleks võimalikud, kusjuures stsenaariumiga 2 jäetakse praegustele osanikele võimalus valida, kas nad märgivad uusi osakuid või mitte proportsionaalselt oma praegusele osalusele EIFi kapitalis. EIFi juhtkond arutas 2013. aasta septembris mitteametlikult võimalusi suurendada EIFi kapitali kõigi EIFi finantsasutustest osanikega, kes andsid positiivset tagasisidet kapitali suurendamisele kui sellisele. Kava, mille kohaselt osanikud oleksid kohustatud osalema või muidu nad peavad loobuma oma osalusest täielikult, ei peetud vastuvõetavaks. Lisaks oldi üksmeelel, et oluline on säilitada EIFi kolmepoolne omandistruktuur. Seega esitas EIF oma lõplikus ettepanekus ainult stsenaariumi 2. EIFi direktorite nõukogu kiitis sel põhjusel 26. novembril 2013 heaks otsuse suurendada EIFi märgitud kapitali kuni 1,5 miljardi euro võrra, millest 20 % makstakse sisse. See tähendaks, et EL märgib 450 täiendavat osakut. Kapitali suurendamise tehnilised üksikasjad ja protsess esitatakse direktorite nõukogule peagi. EIFi põhikirja kohaselt tuleb kapitali suurendamine heaks kiita EIFi üldkoosolekul, kus komisjonil on selle otsuse puhul blokeeriv vähemus[3]. EIP direktorite nõukogu kiitis 2013. aasta detsembris heaks EIFi kapitali suurendamise ning kinnitas selle esitamise EIP juhatajate nõukogule. Detsembris kutsus ka Euroopa Ülemkogu komisjoni ja EIPd üles veelgi suurendama EIFi suutlikkust tema kapitali suurendamise kaudu ning jõudma lõplikule kokkuleppele 2014. aasta maiks. Kapitali suurendamisega peaks kaasnema uus EIP riski suurendamise volitus (EREM), mille suurus on ajavahemikul 2014–2016 kuni 2,3 miljardit eurot. Tänu i) kapitali suurendamisega saavutatavale suutlikkuse suurendamisele ja ii) EIP uuele mandaadile kavatseb EIF teostada alates 2014. aastast igal aastal krediidikvaliteedi parandamise tehinguid mahus 2–3 miljardit eurot (mis avaldub VKEdele antavates laenudes mahus 11–20 miljardit eurot aastas), mis saavutab kõrgpunkti 2015. aastal. Lisaks võetakse kasutusele täiendavad börsivälise kapitali kulukohustused mahus 400 miljonit eurot. Kapitali suurendamise raames püütakse tugevdada praegust avaliku ja erasektori osalusstruktuuri, kasutades selleks finantsasutustest osanike täielikku osalemist. See on ka võimalus EIFi osanike baasi laiendamiseks, kaasates uusi samu seisukohti jagavaid riiklikke/piirkondlikke tugipanku kooskõlas komisjoni tellitud välishindamisega ning võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 2012. aasta juuni järeldusi. Arvestades vajadust reageerida Euroopa Ülemkogu järeldustele õigel ajal ning vajadust võimalikult kiiresti toetada ELi poliitikaeesmärke majanduskasvu ja töökohtade loomise valdkonnas kriisijärgses keskkonnas, püütakse EIFi kapitali suurendamisega kaasnevat suutlikkust suurendada juba 2014. aastal. Seadusandlik tavamenetlus oleks vaja läbida, et EL saaks toetada kapitali suurendamist EIFi üldkoosolekul 2014. aasta kevadel. Muidu lükkuks kapitali suurendamine edasi aastasse 2015. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Vastavalt nõukogu otsusega 2007/247/EÜ,[4] millega kiideti heaks ELi osalemine eelmises EIFi kapitali suurendamises, nõutule, teostas komisjon 2012. aastal EIFi omavahenditest rahastatava tegevuse välishindamise. Kõnealuses hindamises võeti arvesse seisukohti eri sidusrühmadelt alates liikmesriikide esindajatest, EIPst ja finantsasutustest kuni komisjonini. Lisaks konsulteerisid hindajad finantsasutustest aktsionäridega, börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate fondide / riskikapitalifondide fondijuhtidega, kes olid saanud investeeringuid EIFi omavahenditest, EIFi osalusega väärtpaberistamise tehingute algatajatega ning valdkonna asjaomaste organite esindajatega. See hindamine kinnitas ELi osalusest saadavat lisandväärtust, mis täpsemalt on järgmine: · kuna EL omab EIFi osakuid, on Euroopa Komisjon esindatud EIFi üldkoosolekul ja EIFi direktorite nõukogus (seitsmest liikmest kaks), mis annab ELile võimaluse oluliselt mõjutada EIFi strateegiliste ja tegevuseesmärkide kindlaksmääramist. See aitab edendada ja kinnitada ELi peamisi poliitikaeesmärke EIFi tehingutes; · ELi osalus pakub raamistiku, milles edendada ELi poliitikat koostöös EIP ning muude avaliku ja erasektori finantsvaldkonna sidusrühmadega. Kuulumine direktorite nõukokku koos teiste osanikega, eelkõige EIPga, aitab kaasa suuremale organisatoorsele mõistmisele ja tugevamatele tööalastele suhetele peamiste sidusrühmade vahel VKEde rahastamise valdkonnas; · krediidireitingu stabiilsus: EIP ja ELi ühine osaluspõhine partnerlus EIFis on tugevdanud EIFi reitingut AAA/Aaa. Tugev krediidireiting on määrava tähtsusega selleks, et EIFi rahastamisvahendid oleksid tulemuslikud. Kuigi EIFi omavahenditest rahastatav tegevus loob finantsturgudel olulist lisandväärtust, mis kajastab EIFi turule orienteeritud lähenemisviisi poliitikamõju avaldamisele, tehti hindamise käigus kindlaks ka mitu valdkonda, kus EIFi omavahenditest rahastatava tegevuse poliitikamõju võiks olla suurem. Hindamise tulemuste põhjal on komisjon koostanud järelmeetmete tegevuskava, mis esitati 2012. aasta novembris nõukogule ja parlamendile ning mida praegu rakendatakse. Hindamise peamised järeldused ning asjakohased võetud meetmed, mida nõudis komisjon, on järgmised: · Vaja on suurendada ELi nende poliitikaeesmärkide selgust, mis tuleb saavutada EIFi kaudu. Sellest lähtuvalt tuleks läbi vaadata soovitav tasakaal rahalise ja poliitilise kasu vahel ning ka dividendide väljamaksmise soovitav tase. Komisjoni taotluse alusel koostas EIF direktorite nõukogule aruande EIFi lisandväärtuse raamistiku kohta ning mõju järelhindamise ülevaate, mis valmisid 2013. aasta aprillis. Sellest tulenevalt koostatakse mõju järelhindamise aruanne, milles kogutakse andmeid individuaalsete tehingute tegeliku mõju kohta VKEdele. Lisaks taotles komisjon EIFi dividendipoliitika läbivaatamist. 2013. aastal võeti iga-aastasel EIFi üldkoosolekul vastu otsus mitte järgida tavapärast dividendide väljamaksmise määra 40 % (puhaskasumist) ja maksta dividendidena välja 20 % puhaskasumist. Otsus vaadatakse uuesti läbi 2014. aasta üldkoosolekul. · Võttes arvesse iga osanike rühma eristuvat ja nähtavat väärtust EIFi kogu lisandväärtusesse panustamisel, tuleks teha jõupingutusi, et täielikult säilitada EIFi kolmepoolne struktuur. Finantsasutuste osalust tuleks vähemalt säilitada või soovitavalt laiendada. Selle järelduse põhjal taotles komisjon, et EIFi juhtkond võtaks meetmeid, et kaasata uute finantsasutustest osanikena rohkem samu seisukohti jagavaid asutusi. EIFi juhtkonnal on palutud ka direktorite nõukogule korrapäraselt aru anda tegevustest, mida EIF on teinud uute finantsasutustest osanike leidmiseks. · Kuna EIP poolt EIFile antud riskikapitalivolituse alusel tehtavate süsteemsete ühisinvesteeringute mõju on piiratud, palutakse EIFil korrapäraselt teha ühisinvesteeringuid ka muude volituste alusel, näiteks selliste ELi volituste alusel nagu Horisont 2020 ning COSME, et tagada huvide parem kooskõla komisjoni ja EIFi vahel. Kuna on olemas hiljutine välishinnang, siis vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele ja varasemale tavale teeb komisjon ettepaneku mitte töötada välja ametlikku mõjuhinnangut. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Nõukogu 6. juuni 1994. aasta otsuse 94/375/EÜ (ühenduse liikmesuse kohta Euroopa Investeerimisfondis)[5] artikkel 3 sisaldab erisätet kapitali suurendamiste kohta. Kõnealust sätet ei saa siiski kasutada EIFi kapitali suurendamist käsitleva uue otsuse õigusliku alusena lähtudes Euroopa Kohtu kohtupraktika arengust seoses nn tuletatud õiguslike alustega. Selle asemel tuleks pakkuda välja esmastel õigusaktidel põhinev õiguslik alus. Võttes arvesse EIFi eesmärke ja tegevusi, mis on sätestatud EIFi põhikirjas ja selle organite poolt põhikirja alusel tehtud otsustes, ning kapitali suurendamise peamist eesmärki, milleks on – reageerida Euroopa Ülemkogu üleskutsele suurendada EIFi krediidikvaliteedi parandamise suutlikkust, eelkõige VKEde huvides, ning – luua lisasuutlikkus omakapitaliinvesteeringuteks, et toetada VKEsid ning ettevõtjate innovatsiooni, teadusuuringuid ja tehnoloogia arendamist liikmesriikides, millega edendatakse meetmeid liidu tööstuse toetamiseks, siis asjakohane õiguslik alus kavandatud kapitali suurendamise jaoks on ELi toimimise lepingu artikli 173 lõige 3. 4. MÕJU EELARVELE Võttes arvesse märgitud kapitali kavandatud suurendamist kuni 1,5 miljardi euro võrra, tuleb komisjonil osta kuni 450 uut osakut. Allolevas tabelis esitatakse kokkuvõte ELi osaluse arengust EIFi kapitalis pärast kapitali kavandatud suurendamist. Selles esitatakse ELi poolt märgitud EIFi kapital, mis on jagatud sissemakstud ja sissenõutavaks osaks enne ja pärast praegust kapitali suurendamist. ELi osalus EIFi kapitalis (miljonit eurot) Sissemakstud kapital || Sissenõutav kapital || Märgitud kapital kokku pärast suurendamist Praegune (enne 2014. aastat) || Kavandatud suurendamine || Kokku || Praegune (enne 2014. aastat) || Kavandatud suurendamine || Kokku 180 || 90 || 270 || 720 || 360 || 1 080 || 1 350 EL märgiks EIFi uusi osakuid nelja aasta jooksul alates 2014. aastast. Kõnealuse 450 osaku ostmiseks on vaja umbes 175 miljonit eurot. Hinnang põhineb EIFi prognoosidel EIFi osaku hinna suundumuste kohta märkimisperioodil 2014–2017. Osakute väljalaskehind põhineb kokkulepitud valemil (Repurchase Share Price Undertaking, RSPU). See hõlmab omakapitali sissemakstud osa ning eri reserve (nt kohustuslik reserv, jaotamata kasum) ja eelarveaasta kasumit, millest on lahutatud väljamakstud dividendid. Muutusi reservides on raske hinnata, kuna üks reservidest kajastab muutusi EIFi poolt börsivälistesse ettevõtetesse tehtud investeeringute turuväärtuses ja EIFi likviidsete varadega seotud väärtuse muutusi. Osaku tegelik hind igal märkimisperioodil põhineb eelneva aasta auditeeritud finantsaruannetel. Komisjon teeb ettepaneku, et dividende, mida EIF maksab aastatel 2014–2017, kasutatakse selleks, et katta osa uute osakutega seotud kuludest. Eeldades, et järgmisel neljal aastal ei muudeta 2013. aastal kehtivat dividendide väljamaksmise määra, milleks on 20 %, on kõnealusel perioodil saadavad dividendid hinnanguliselt umbes 11,5 miljonit eurot. Siiski tuleb rõhutada, et EIF kasutab dokumendis, millega tehakse direktorite nõukogule ettepanek suurendada EIFi kapitali, oma arvutustes eeldusena dividendide väljamaksmise määra 33 %. Kui dividendide väljamaksmine toimuks selle määra alusel, eeldaks 450 osaku ost umbes 172 miljonit eurot ning saadud hinnangulised dividendid perioodil 2014–2017 oleks umbes 19 miljonit eurot. Dividendide kohta teeb otsuse igal aastal EIFi üldkoosolek. Seepärast ei saa hetkel täpselt välja arvutada osakute väljalaskehinda ega ka dividendide taset kogu märkimisperioodi jaoks. Kindlasti ei tohiks ELi poolt osakute suurendamise eest makstav hind ületada soovituslikku eelarveassigneeringut 170 miljonit eurot pluss aastatel 2014–2017 saadavad dividendid. Komisjon teeb ettepaneku kasutada ära assigneeringuid, mis on juba planeeritud rahastamisvahendite jaoks programmide COSME ja Horisont 2020 raames, et parandada VKEde juurdepääsu rahastamisele. Sarnaselt EIFiga on COSME määruse eesmärk parandada juurdepääsu rahastamisele, eelkõige VKEde puhul, edendada ettevõtlust ja ettevõtluskultuuri. Horisont 2020 määruses osutatakse rahastamisvahenditele kui peamisele selliste turulähedaste tegevuste rahastamise allikale, mida programmi raames toetatakse, ning EIFil on oluline roll selliste rahastamisvahendite rakendamisel. Seepärast tehakse ettepanek kasutada osa COSME ja Horisont 2020 puhul kasutadaolevatest assigneerinutest EIFi kavandatud kapitali suurendamiseks. 2014. aasta eelarve vajaliku muudatuse ettepanek esitatakse eraldi paranduseelarve projektis, 2014/0034 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu osalemise kohta Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamises EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 173 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Vastavalt nõukogu 6. juuni 1994. aasta otsusele 94/375/EÜ (ühenduse liikmesuse kohta Euroopa Investeerimisfondis)[6] loodi 1994. aastal Euroopa Investeerimisfond (edaspidi „fond”), et „aidata kaasa jätkusuutlikule ja tasakaalustatud kasvule ühenduses”. (2) Pärast fondi märgitud kapitali suurendamist 2007. aastal on fondi kinnitatud kapital 3 miljardit eurot, mis on jagatud 3 000 osakuks nimiväärtusega 1 miljon eurot ja millest 20 % on sisse makstud. Liit, keda esindas komisjon, osales fondi märgitud kapitali eelmises suurendamises vastavalt nõukogu 19. aprilli 2007. aasta otsusele 2007/247/EÜ ühenduse osalemise kohta Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamises[7]. (3) Sellest tulenevalt on komisjonil liidu nimel praegu märgitud kokku 900 fondi osakut nimiväärtusega kokku 900 miljonit eurot, millest 180 miljonit eurot on sisse makstud. (4) Euroopa Ülemkogu kiitis 28.–29. juunil 2012 toimunud kohtumisel heaks majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppe, et soodustada arukat, jätkusuutlikku, kaasavat, ressursitõhusat ja töökohti loovat majanduskasvu. Sellega seoses rõhutas Euroopa Ülemkogu oma järeldustes lisaks sellele, et liidu tasandil on vaja võtta täiendavaid kiireloomulisi meetmeid, et edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist, suurendada majanduse rahastamist ning muuta Euroopa tootmis- ja investeerimiskohana konkurentsivõimelisemaks ka seda, et tuleks arendada fondi tegevust, eelkõige mis puudutab selle riskikapitalialast tegevust, koostöös selliste olemasolevate riiklike struktuuridega nagu riiklikud tugipangad ja asutused. (5) Selleks et veelgi soodustada investeerimist ja juurdepääsu krediidile, käivitas Euroopa Ülemkogu oma 28.–29. juunil 2013. toimunud kohtumisel algatuse „Uus investeerimiskava ELi jaoks”, et toetada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd) ning suurendada majanduse rahastamist. Selle raames palus Euroopa Ülemkogu oma järeldustes komisjonil ja Euroopa Investeerimispangal suurendada esmajärjekorras fondi krediidikvaliteedi parandamise suutlikkust. (6) Tuletades meelde, et jätkuvalt on prioriteediks taastada tavapärane laenu andmine majandusele, eelkõige VKEdele, kutsus Euroopa Ülemkogu 2013. aasta detsembris üles komisjoni ja EIPd veelgi parandama fondi suutlikkust, suurendades selleks fondi kapitali ja jõudma lõplikule kokkuleppele 2014. aasta maiks. (7) Fondi omavahendite praegune maht ei võimalda fondi tegevust vastavalt Euroopa Ülemkogu soovile märkimisväärselt suurendada, sest garantiide ja riskikapitaliga seotud fondi tehingud ei tohi ületada fondi põhikirja artikli 26 ja fondi üldkoosolekuga kinnitatud ülemmäärasid. Lisaks on fondi krediidikvaliteedi parandamise suutlikkus piiratud ka tema kasutadaolevate omavahendite mahuga. (8) Seepärast kiitis fondi direktorite nõukogu 26. novembril 2013 heaks põhjendused suurendada fondi märgitud kapitali kuni 1,5 miljardi euro võrra, mis võimaldab suurendada omavahendeid. Kapitali suurendamise tehnilised üksikasjad ja üksikasjalik menetlus esitatakse direktorite nõukogule peagi, taotledes luba esitada ettepanek 2014. aastal fondi üldkoosolekule heakskiitmiseks. (9) Fondi osanikud peaksid uued osakud märkima omal äranägemisel nelja aasta pikkuse perioodi jooksul, mis algab 2014. aastal ja lõpeb 2017. aastal. Uute osakute hind tuleks määrata igal aastal vastavalt fondi osanike vahel kokku lepitud osaku puhasväärtuse valemile. (10) Iga-aastaseid dividende, mis saadakse 2014.–2017. aastal liidu osaluse eest fondis, tuleks käsitada sihtotstarbelise välistuluna ja neid tuleks kasutada, et katta osa kapitali suurenemisega seotud kulust. See peaks suurendama kapitali suurendamiseks kasutada olevaid eelarvevahendeid, toetades sellega eesmärki säilitada liidu suhteline osalus fondi kapitalis praegusel tasemel (30 %). (11) On asjakohane, et liit osaleb fondi kapitali suurendamises, et saavutada liidu eesmärgid toetada sellise keskkonna tekkimist, mis soodustab algatusi ja ettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arengut kogu liidus, ning edendada innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist; nagu seda on selgesti väljendatud Euroopa Ülemkogu 2012. aasta juuni, 2013. aasta juuni ja 2013. aasta detsembri järeldustes ning üksikasjalikumalt kirjeldatud majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppes ning uues investeerimiskavas ELi jaoks. (12) Selleks et liidu esindaja saaks EIFi üldkoosolekul hääletada kapitali suurendamise küsimust võimalikult ruttu, peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamisele järgneval päeval. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Liit märgib lisaks oma praegusele osalusele Euroopa Investeerimisfondis (edaspidi „fond”) kuni 450 osakut nimiväärtusega 1 miljon eurot. Osakute märkimine ja aastamaksed sooritatakse vastavalt fondi üldkoosolekul kinnitatud tingimustele. Artikkel 2 Liit ostab fondi uusi osakuid nelja aasta jooksul alates 2014. aastast. Dividende, mis saadakse liidu osaluse eest fondis, käsitatakse aastatel 2014–2017 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju)[8] artikli 21 lõikele 4 sihtotstarbelise välistuluna, et katta osa märkimise kulust. Lisaks tuleb Euroopa Liidu üldeelarvest teha kogu perioodi jaoks kättesaadavaks kokku kuni 170 miljonit eurot, et katta ülejäänud kulud, kasutades ära assigneeringuid, mis on juba planeeritud mitmeaastase finantsraamistikuga ajavahemikuks 2014–2020 rubriigis 1a, et jätta muutmata allokeeritud kulude kogusumma. Eelarvelised kulukohustused võib vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 85 lõikele 4 jaotada nelja aasta jooksul tehtavateks iga-aastasteks osamakseteks. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamise ja kapitali suurendamises liidu osaluse heakskiitmine 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[9] Jaotis 01 – Majandus- ja rahandusvaldkond 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[10]; ý Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Eesmärk: teha ELi poliitika elluviimisel aktiivselt koostööd EIPga ja EIFiga. Eesmärk: tiheda koostöö jätkamine EIP ja EIFiga, et kujundada rahastamisvahendeid toetamaks strateegia „Euroopa 2020” eesmärke järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile Erieesmärk nr 1. Eesmärk: edendada ELi huvisid EIP/EIF juhtorganites ning tugevdada ELi ja EIP/EIFi vahelist koostööd, et tagada EIP/EIFi laenuandmistegevuse kooskõla ELi poliitikaprioriteetidega, eelkõige ELis. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile Jaotis 01.04 Finantstehingud ja rahastamisvahendid 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Suurenenud kapital võimaldab EIFil asjakohaselt reageerida Euroopa Ülemkogu järeldustele kahel viisil: · tänu suurenenud kapitalile saab lihtsustada VKEde juurdepääsu laenurahale (krediidikvaliteedi parandamise ja garantiitehingute kaudu); · suurenenud kapital loob täiendava investeerimissuutlikkuse börsivälisele kapitalile, mezzanine-kapitalile ning riski- ja kasvukapitalile. Lisaks võimaldab kapitali suurendamine EIFil investeerida omavahendeid ühiselt komisjoni selliste volitustega nagu COSME ja Horisont 2020 ning seega tagada parem kooskõla komisjoni huvide ja EIFi vahel vastavalt finantsmäärusele. Lisaks tagab osalemine kõnealuses kapitali suurendamises, et ELi osa EIFi kapitalis jääb vähemalt samaks ja ei vähene. Krediidikvaliteedi parandamine ja garantiitehingud Eeldatakse, et programmitöö järgmise perioodi jooksul EIF suurendab oluliselt oma tegevust krediidikvaliteedi parandamise valdkonnas, kasutades selleks aastas 2,0–3,0 miljardit eurot (mis avaldub VKEdele antavates laenudes mahus 11–20 miljardit eurot aastas) ning eriti aastatel 2015 ja 2016. See täiendav krediidikvaliteedi parandamise tegevus eeldab, et EIFi omavahendeid suurendatakse 400 miljoni euro võrra, mida täiendab EIP volitus mahus kuni 2,3 miljardit eurot aastatel 2014–2016. Tegevuste mahu suurenemise tulemusena peaks 50 % võrra suurenema nende VKEde arv, kes on hõlmatud EIFi krediidikvaliteedi parandamise ja garantiitehingutega. Börsivälise kapitali tehingud Täiendava kapitaliga tugevdatakse EIFi keskendumist olulistele puudujääkidele stardi-, riski- ja kasvukapitali turgudel. Nende peamiste algatustega toetatakse nii teadus- ja arendustegevuse poliitikat ning innovatsioonipoliitikat ning ka töökohtade loomist, majanduskasvu ja ühtekuuluvuspoliitikat. Täiendavate kulukohustuste tagamiseks mahus 400 miljonit eurot on vaja EIFi täiendavaid omavahendeid 150–200 miljonit eurot. Tegevuste mahu suurenemise tulemusena peaks 50 % suurenema nende VKEde arv, kes saavad kasu EIFi börsivälise kapitali tehingutest. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Eesmärkide saavutamise mõõtmiseks kasutatakse krediidikvaliteedi parandamise tehingute arvu, saavutatud stimuleerivat mõju, VKEdele kättesaadavaks tehtud laenude mahtu, abistatud VKEde arvu ning geograafilist hajutatust. Tulemuste mõõtmisel kasutatakse nende VKEde arvu suurenemist, kes on hõlmatud EIFi krediidikvaliteedi parandamise ja garantiitehingutega. Riskikapitali tehingute puhul mõõdetakse mõju tehingute arvu, toetatud äriühingute arvu, finantsvõimenduse (st ühisinvesteeringute kogusumma) ja stimuleeriva mõju (st ühisinvesteeringute summa, mis on otseselt seotud EIFiga), lõplikele toetusesaajatele tehtud väljamaksete mahu ning geograafilise hajutatuse alusel. Tulemuste mõõtmisel kasutatakse nende VKEde arvu suurenemist, kes saavad kasu EIFi börsivälise kapitali tehingutest. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused EIF kasutab omavahendeid kapitaliassigneeringutena oma garantiitehingute jaoks ning omakapitalimaksetena riskikapitaliinvesteeringutes. EIFi omavahendite praegune maht ei võimalda oluliselt suurendada EIFi riskikapitalialast tegevust ja krediidikvaliteedi parandamise tegevust, mida Euroopa Ülemkogu nõudis 2012. aasta juunis ning 2013. aasta juunis ja detsembris. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus EIFi kapitali suurendamisega loodud täiendav suutlikkus võimaldab EIP grupil pakkuda järgmise seitsme aasta jooksul finantsvõimendust uutele laenudele ja liisingutele hinnanguliselt mahus 45 miljardit eurot. Kapitali suurendamine tugevdaks ka EIFi potentsiaali koostööks oma osanike (komisjon, EIP ja finantsasutused) ja kolmandate isikutega krediidikvaliteedi parandamise tehingute rakendamisel. EIFi täiendavat investeerimissuutlikkust kasutatakse ka Euroopa riskikapitali turu jaoks, eelkõige idufirmade ja stardikapitali rahastamisel. See tugevdab EIFi panust strateegia „Euroopa 2020” eesmärgi arukas, jätkusuutlik ja töökohti loov majanduskasv saavutamisel. Seda eelkõige seoses järgmiste juhtalgatuste rakendamisega, mis käsitlevad VKEde juurdepääsu rahastamisele: · „Innovaatiline liit”; · „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”; · „Tegevuskava VKEde rahastamisvõimaluste parandamiseks”. Lisaks oleks kavandatud kapitali suurendamine ka võimalus turgutada finantsasutuste rolli EIFis, suurendades nende osalust. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Nõukogu otsuses 2007/247/EÜ kutsuti üles esitama EIFi omavahenditest rahastatava tegevuse hindamise aruannet 31. juuliks 2012. Kõnealusest hindamisest nähtus, et EIFi omavahenditest rahastataval tegevusel on lisandväärtus Euroopa VKEdele rahastamise pakkumisel (riskikapital ja laenuraha). See hõlmab saavutatud investeeringumahtusid, uuenduslike finantsinstrumentide arengut ning partnerlusel ja ühistel teadmistel põhinevate investeerimise infrastruktuuride ja ökosüsteemide loomist. Nagu seletuskirjas kirjeldati (osa 2: huvitatud isikutega konsulteerimise ja mõju hindamise tulemused), leiti hindamise tulemusena, et ELi osalus EIFis on põhjendatud. Lisaks täheldatud lisandväärtusele tehti hindamise käigus kindlaks mitu valdkonda, kus saaks EIFi omavahenditest rahastatava tegevuse mõju veelgi suurendada. Hindamise järeldustest lähtuvalt on komisjon koostanud järelmeetmete tegevuskava, et veelgi suurendada ELi osaluse lisandväärtust. Tegevuskava esitati nõukogule ja parlamendile 2012. aasta novembris ning seda rakendatakse praegu. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Komisjon edendab süstemaatiliselt EIP grupi koostööd ja ühiseid algatusi. Neid tõhusaid meetmeid on üha enam vaja, et toetada majanduse elavdamist haavatavas majanduskeskkonnas. Lisaks täiendavad EIFi omavahendid ELi ja EIP volitusi (nt rahastamisvahendid COSME ja Horisont 2020 raames ning EIP riskikapitalivahendite volitused). EIFi omavahendeid on vaja, et pakkuda ELi vahenditele finantsvõimendust. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju ¨ Piiratud kestusega ettepanek/algatus – ¨ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA – x Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2014–2017 ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Kavandatud eelarve täitmise viisid[11] Alates 2014. aasta eelarvest X Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad EIFi aastaaruanne ja audiitornõukogu aastaaruanne esitatakse ka edaspidi nõukogule ja Euroopa Parlamendile, nagu on sätestatud nõukogu otsuses 2007/247/EÜ. Direktorite nõukogu hindab enamikke EIFi üksiktehinguid ja teostab järelevalvet riskikapitali- ja garantiiportfellide üle. Direktorite nõukogu tagab ka selle, et EIFi juhitakse vastavalt põhikirjale ja nõukogu vastuvõetud erisuunistele. Komisjon on nimetanud direktorite nõukogusse kaks direktorit ja kaks asendusliiget. EIFi, Euroopa Kontrollikoja ja komisjoni vahelise kolmepoolse lepinguga on kehtestatud EIFi kapitalis liidu osalusega seonduvate dokumentide ja teabe kontrollikojale saatmise kord. EIFile on reitingu andnud kolm suurt reitinguagentuuri: Fitch, Moody's ning Standard & Poor's. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Välja selgitatud ohud ELi osalemisega EIFis kaasneva riski laad ei muutu pärast käesoleva ettepaneku vastuvõtmist. EIFi investeerimise ja riskijuhtimisstruktuure ei muudeta. Riskijuhtimine toimub vastavalt parimale turutavale, kohaldatavatele standarditele, õigusnormidele ja Basel II nõuetele. 2.2.2. Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta EIFi riskijuhtimise ja -jälgimise funktsioon hõlmab kõiki EIFi tegevusi, jälgib riske korrapäraselt nii üksiktehingute kui ka portfelli tasandil ning hindab uusi ja tehtud tehinguid. EIFi raamatupidamise aastaaruannet auditeerivad EIFi audiitornõukogu volitusel välisaudiitorid. EIFi osanikud kinnitavad raamatupidamise aastaaruande iga-aastasel üldkoosolekul. EIP-lt tellitav siseaudit analüüsib ja hindab sisekontrollisüsteemide ülesehitust ja tulemuslikkust. Audiitornõukogu kohtub siseaudiitoriga korrapäraselt ning jälgib kokkulepitud tegevuste rakendamist. 2.2.3. Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos Kapitali suurendamine on seotud osalusega rahvusvahelises finantseerimisasutuses. EIFi põhikirjaga nähakse ette EIFi sise- ja välisaudiitorite teostatavad korrapärased kontrollid. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed EIFil on sõltumatu vastavuskontrolli ja operatsiooniriski üksus, kes tagab, et kõigi EIFi tegevuste suhtes kohaldatakse kõrgeimaid usaldusväärsuse standardeid vastavalt rahvusvahelisele parimale tavale. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · 2014. aastal olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus || Liigendatud/ liigendamata ([12]) || EFTA riigid[13] || Kandidaatriigid[14] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses 1a || 01.04.01.01 – Euroopa Investeerimisfond – Märgitud kapitali aktsiate sissemakse rahastamine 01.04.01.02 – Euroopa Investeerimisfond – Märgitud kapitali sissenõutav osa || Liigendatud || EI || EI || EI || EI 1a || 02.02.02 – Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) rahastamisvõimaluste parandamine omakapitali ja laenude kujul || Liigendatud || JAH || EI || EI || EI 1a || 08.02.02.02 – Riskikapitali kättesaadavuse parandamine teadus- ja innovatsiooniinvesteeringute jaoks || Liigendatud || JAH || EI || EI || EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele Ettepanekuga ei suurendata mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) rubriigis 1a planeeritud kulude taset, sest EIFi kapitali suurendamiseks kasutatakse COSME ja Horisont 2020 raames kavandatud rahastamisvahenditele kavandatud eelarveassigneeringuid. EIFi kapitali suurendamise rahastamisallikad: || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 Eelarverida 02.02.02 – Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) rahastamisvõimaluste parandamine omakapitali ja laenude kujul || Kulukohustused || 21,250 || 21,250 || 21,250 || 21,250 || Maksed || 21,250 || 21,250 || 21,250 || 21,250 Eelarverida 08.02.02.02 – Riskikapitali kättesaadavuse parandamine teadus- ja innovatsiooniinvesteeringute jaoks || Kulukohustused || 21,250 || 21,250 || 21,250 || 21,250 || Maksed || 21,250 || 21,250 || 21,250 || 21,250 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 01 04 || Finantstehingud ja rahastamisvahendid <…….> peadirektoraat || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018–2020 || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || Eelarverida nr 01040101 || Kulukohustused || (1) || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 0 || 0 || 0 || 170,000* Maksed || (2) || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500++++++++ || 0 || 0 || 0 || 170,000* Eelarverida nr 01040102 || Kulukohustused || (1a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || Maksed || (2a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[15] || || || || || || || || Eelarverida nr || || (3) || || || || || || || || <….> peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1a +1b+1c +3 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 0 || 0 || 0 || 170,000 Maksed || =2a+2b+2c+3 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 0 || 0 || 0 || 170,000  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || || || || 170,000 Maksed || (5) || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || || || || 170,000  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1a assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || || || || 170,000 Maksed || =5+ 6 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || || || || 170,000 || || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || „Halduskulud” miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2012 || Aasta 2017 || Aasta 2018–2020 || KOKKU <…….> peadirektoraat ||  Personalikulud || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834  Muud halduskulud || || || || || 0,200* || || || 0,200* <….> PEADIREKTORAAT KOKKU || Assigneeringud || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034 * väliskonsultantide poolt hindamine Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2014[16] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018–2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 42,762 || 42,762 || 42,762 || 42,762 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 172,034 Maksed || 42,762 || 42,762 || 42,762 || 42,762 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 172,034 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustage eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018–2020 || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik[17] || Väljundi keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1[18] ... Edendada ELi huvisid EIP/EIF juhtorganites ning tugevdada ELi ja EIP/EIFi vahelist koostööd, et tagada EIP/EIFi laenuandmistegevuse kooskõla ELi poliitikaprioriteetidega, eelkõige ELis || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || 42,500 || || 42,500 || || 42,500 || || 42,500 || || 0 || || 0 || || 0 || || 170,000 Erieesmärk nr 1 kokku || || || || || || || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || || 42,500 || || 42,500 || || 42,500 || || 42,500 || || 0 || || 0 || || 0 || || 170,000 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2014[19] || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018–2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || || Personalikulud || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834 Muud halduskulud || || || || || 0,200 || || || 0,200 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[20] || || || || || || || || Personalikulud || || || || || || || || Muud halduskulud || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034 KOKKU || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034 Personaliga seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega. 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018–2020 ||  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) || || || XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[21] || || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) || || || || || || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || || || XX 01 04 aa[22] || - peakorteris || || || || || || || || - delegatsioonides || || || || || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || || KOKKU || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 01.04 osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutine personal || Ettepanekust tulenevad peamised ülesanded on järgmised: - seadusandliku ettepaneku ettevalmistamine; seadusandliku menetluse järelmeetmed koostöös Euroopa Parlamendi ja nõukoguga; - suhted ja teabevahetus EIFiga, eelkõige seoses komisjoni seisukoha ettevalmistamisega EIFi direktorite nõukogule esitatud ettepanekutega ning aruandlusega; - komisjoni seisukoha ettevalmistamine seoses EIFi direktorite nõukogule esitatud ettepanekutega; - õigusaktides sätestatud aruannete koostamine. Koosseisuvälised töötajad || 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – ¨ Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga. – X Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimine. Komisjon teeb ettepaneku kasutada ära assigneeringuid, mis on juba planeeritud rahastamisvahendite jaoks COSME ja Horisont 2020 raames, et parandada VKEde juurdepääsu rahastamisele. Asjaomased eelarveread on vastavalt 02 02 02 „Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) rahastamisvõimaluste parandamine omakapitali ja laenude kujul” ja 08 02 02 02 „Riskikapitali kättesaadavuse parandamine teadus- ja innovatsiooniinvesteeringute jaoks”. Raha eraldataks jaotises 01 eelarvereale 01 04 01 01 „Euroopa Investeerimisfond – Märgitud kapitali aktsiate sissemakse rahastamine”. Nagu eespool osutatud, on vastav nõutud summa 170 000 000 eurot mitmeaastase finantsraamistiku perioodi 2014–2020 jooksul. ¨ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist[23]. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist. Hinnanguline mõju tuludele – ¨ Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. – X Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: – ¨ omavahenditele – X mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[24] Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018–2020 Artikkel 850 || || 2,477 || 2,078 || 3,112 || 3,800 || p.m || p.m || p.m Artikkel on mõeldud nende dividendide kirjendamiseks, mida Euroopa Investeerimisfond maksab tehtud sissemaksete eest. Vastavalt EIFi põhikirja artiklile 24 on fondi eesmärk anda fondi osanikele piisavat tulu. EIF jagab vastavalt üldkoosoleku otsusele iga-aastasest puhaskasumist osanikele dividende. ELi osalusest saadavad dividendid tagastatakse ELi eelarvesse (rida 850: Euroopa Investeerimisfondi poolt makstud dividendid). Praegu koosneb EIFi sissetulek peamiselt hoiustatud summadelt teenitavast tulust, valitsemistasudest ning omavahenditest rahastatavatest garantiitehingutest saadavast tulust. Kuna saadava netotulu ja sellest tulenevate dividendide summat on keeruline täpselt prognoosida ning nendel näitajatel on omakorda mõju osaku väljalaskehinnale, teeb komisjon ettepaneku määrata dividendidest saadav tulu sihtotstarbelise tuluna kulude eelarvereale 01 04 01 01. Tulud määratakse kõnealusele reale üksnes kapitali suurendamise perioodiks. Eespool esitatud arvnäitajad on hinnangulised ning põhinevad eeldusel, et järgmisel neljal aastal ei muudeta praegu kehtivat dividendide väljamaksmise määra, milleks on 20 %. Dividendide kohta teeb siiski otsuse igal aastal EIFi üldkoosolek. [1] Mõistet „volitus” kasutatakse käesolevas seletuskirjas nii, et see hõlmab kõiki neid EIFi tegevusi, kus ei kasutata EIFi omavahendeid. Volitused hõlmavad ELi programme, mille haldamine on delegeeritud EIFile. [2] Kõnealused arvud põhinevad EIFi siseprognoosidel. [3] Vastavalt EIFi põhikirjale võib EIFi kinnitatud kapitali suurendada EIFi üldkoosoleku otsusega, kui selle poolt on 85 % antud häältest. Seega saab komisjon üldkoosoleku otsuse blokeerida, kuna ta omab 30 % EIFi osakutest. [4] Nõukogu otsus 2007/247/EÜ, 19. aprill 2007, ühenduse osalemise kohta Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamises (ELT L 107, 25.4.2007, lk 5). [5] EÜT L 173, 7.7.1994, lk 12. [6] EÜT L 173, 7.7.1994, lk 12. [7] ELT L 107, 25.4.2007, lk 5. [8] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1. [9] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [10] Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b. [11] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [12] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud [13] EFTA – Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [14] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [15] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B...A read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [16] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [17] Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [18] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid ...” [19] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [20] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B...A read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus. [21] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. [22] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [23] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24 (ajavahemiku 2007–2013 kohta). [24] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.