KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Lisatud dokumendile: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires” /* SWD/2012/0397 final */





KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Lisatud dokumendile: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires” Käesolev mõjuhinnag on lisatud komisjoni ettepanekule Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse kohta, millega kehtestatakse Euroopa Liidu üldine keskkonnaalane tegevusprogramm aastani 2020. Otsuse ettevalmistamisel korraldas komisjon ulatusliku avaliku arutelu ja võttis arvesse Euroopa Liidu asutuste seisukohti. Keskkonnaalaseid tegevusprogramme on ELi keskkonnapoliitika kujundamisel järgitud alates 1970ndate algusest. ELi õigus meetmeid võtta on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikes 3. Kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi kehtivus lõppes juulis 2012 ja kuna sidusrühmad, sh nõukogu ja Euroopa Parlament soovisid selle jätkuprogrammi, kohustus Euroopa Komisjon koostama uue keskkonnaalase tegevusprogrammi. Uues programmis on kavas arvesse võtta kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi toodud lisandväärtust ja samas kõrvaldada selles esinenud puudused. Mõjuhinnangu kohaselt toob ettepanek ELi lisandväärtust, sest sellega · luuakse ELi keskkonnapoliitika strateegiline raamistik; · tagatakse vastastikune täiendavus ja sidusus; · tagatakse prognoositavus ja võrdsed tingimused; ning · soodustatakse meetmete võtmist kõigil juhtimistasanditel. Praegune olukord erineb kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi koostamise ajal valitsenud olukorrast. Eelkõige selle poolest, et EL on vastu võtnud strateegia „Euroopa 2020” ehk kõiki ELi poliitikameetmeid hõlmava üldstrateegia aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu loomiseks. Ja ehkki paljud ELi liikmesriigid heitlevad praegu majanduskriisiga, pakub struktuursete reformide vajalikkus kõigile riikidele uusi võimalusi kiireks kaasava rohelise majanduse suunas liikumiseks. ELi keskkonnapoliitika saab seda toetada kolmel põhilisel üksteist toetaval viisil: 1. Tagades Euroopa looduskapitali piisava vastupanuvõime survele ja muutustele. 2. Tagades Euroopas ressursitõhusa ja vähese CO2-heitega majanduse. 3. Tagades kõrgetasemelise keskkonnakaitse ELi kodanike tervise ja heaolu hüvanguks. Uue keskkonnaalase tegevusprogrammi keskmes peaks olema pingutuste suurendamine nimetatid temaatiliste põhieesmärkide saavutamiseks 2020. aastaks, lähtudes keskkonna jaoks seatud pikaajalisest 2050. aastani ulatuvast visioonist. Käesolevas mõjuhinnangus on analüüsitud nende eesmärkide võimalikult tulemusliku, tõhusa ja järjepideva täitmise põhiprobleeme ja võimalusi. Eri teaduslike hinnangute järgi on viimasel aastakümnel küll esinenud mitu positiivset arengutendentsi, kuid nimetatud tähtsaimate keskkonnaeesmärkide täitmist takistab neli põhiprobleemi (vt tabel ES1): 1) Kehtiva keskkonnaõigustiku ebapiisav rakendamine ja selles õigustikus esinevad puudused. 2) Sidususe puudumine omavahel üha rohkem seotud probleemide lahendamisel, mis nõuab pingutusi ka muudes poliitikavaldkondades. 3) Keskkonnaga seotud meetmetesse investeerimise stiimulitega seotud probleemid. 4) Liiga vähe koordineeritud keskkonnaandmed ja -teave; teadmusbaasi ning esilekerkivate küsimuste ja suundumustega seotud lüngad, mida praegu nõuetekohaselt ei kõrvaldata. Tabel ES1: näidatud on põhiprobleemide suurusjärgud || Põhiprobleem Keskkonnaküsimus || Rakendamine || Teadmised || Investeeringud || Sidusus Ökoloogiline ja kliimatingimustele vastupidavus || Surve ökosüsteemidele (õhusaastest, eutrofeerumisest) || ++ || + || + || +++ Kaitsestaatus (ELi tähtsaimate elupaikade ja liikide kaitse) || ++ || + || +++ || ++ Elurikkus (maismaa- ja mereliigid ja -elupaigad) || +++ || ++ || ++ || +++ Mulla degradeerumine (mullaerosioon) || + || ++ || ++ || ++ Veekvaliteet (ökoloogiline ja keemiline seisund) || ++ || + || + || ++ Veereostus (punktallikast; suplusvee kvaliteet) || +++ || + || ++ || + Säästev, vähese CO2-heitega majanduskasv || Keskmise temperatuuri muutumine maailmas || ++ || + || +++ || +++ Kasvuhoonegaaside heide || ++ || + || ++ || +++ Energiatõhusus || ++ || ++ || + || ++ Taastuvad energiaallikad || + || ++ || +++ || + Ressursikasutuse lahutamine majanduskasvust || + || ++ || + || +++ Jäätmeteke || ++ || ++ || + || +++ Jäätmekäitlus (ringlussevõtt) || +++ || ++ || + || ++ Surve veevarudele (veekasutus) || ++ || + || + || ++ Inimeste tervis ja heaolu || Piiriülene õhusaaste (NOx, LOÜd (v.a metaan), SO2, NH3, esmased osakesed) || + || + || + || ++ Linnapiirkondade õhukvaliteet (tahked osakesed ja osoon) || +++ || + || + || ++ Kemikaalid || ++ || +++ || + || ++ Veel üks uue keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärk on tugevdada ELi keskkonnapoliitika linna- ja üleilmset mõõdet, sest need ruumiskaalad hõlmavad konkreetseid keskkonna ja kliimamuutustega seotud probleeme ja keerulisi ülesandeid, mis nõuavad sihipäraseid lähenemisviise. Programmis on arvesse võetud ka ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsist tulenevaid suuri kohustusi. Eespool toodut arvesse võttes hinnati poliitikavõimalusi kahes etapis. Esimeses etapis hinnati kolme võimalikku poliitika sisu. · 1. valikuvõimalus: jätkub praegune tegevus, st rakendatakse kehtivaid õigusakte praegusel viisil. · 2. valikuvõimalus: arukam rakendamine. Tehakse suuremaid pingutusi, et lahendada põhiprobleemid, mida peetakse olemasolevate poliitikameetmete ja õigusnormide eesmärkide saavutamise põhitakistusteks. See ei tähenda mitte üksnes rakendamise parandamist, vaid ka arukamaks muutmist, st selle tagamist, et investeeringute stiimulid oleksid asjakohased ja poliitikameetmed sidusad. · 3. valikuvõimalus: arukam rakendamine ja uute teadmiste arvessevõtmine. Lisaks 2. valikuvõimaluse pingutustele astutakse samme ka teadmusbaasi muutuste ja esilekerkivate küsimuste arvessevõtmiseks. Teises etapis uuriti, kas on vaja keskkonnaalast tegevusprogrammi ja kui, siis millist, et see moodustaks kõige tõhusama raamistiku kolme nimetatud erieesmärgi saavutamiseks. Võrreldi kolme valikuvõimalust: · A: lõpetatakse keskkonnaalase tegevusprogrammi poliitilise kontsepti kasutamine. · B: jätkub praegune tegevus – uus keskkonnaalane tegevusprogramm, mis on samasuguse ülesehitusega kui kuues keskkonnaalane tegevusprogramm. · C: uus keskkonnaalane tegevusprogramm, mille keskmes on piiratud hulk prioriteetseid eesmärke. Tabelis ES2 on esitatud üldhinnang valikuvõimalustele tulemuslikkuse, tõhususe ja sidususe kriteeriumide alusel. Tabelist ilmneb, et eelisvõimalus on võimaluste 3 ja C kombinatsioon, kuna see annaks nimetatud kriteeriumide põhjal parimaid tulemusi. Peale keskkonnatingimuste parandamise peaks uus strateegiline keskkonnaalane tegevusprogramm, milles järgitakse aruka reguleerimise põhimõtteid ja millega suurendatakse sidusust, tugevdama ka konkurentsivõimet ressursitõhususe parandamise kaudu. Tabelis ES3 on üksikasjalikult esitatud selle võimaluse raames võetavad meetmed, mis vastavad erieesmärkidele ja hõlmavad ka põhiprobleemide lahendamiseks võetavaid täiendavaid meetmeid. Tabel ES2: üldhinnang valikuvõimalustele || Tulemuslikkus || Tõhusus || Sidusus 1. etapp: meetme valik 1. valikuvõimalus || 0 || 0 || 0 2. valikuvõimalus || + || ++ || + 3. valikuvõimalus (eelistatuim) || ++ || ++ || ++ 2. etapp: sobiv keskkonnaalane tegevusprogramm Valikuvõimalus A || - || - || - Valikuvõimalus B || 0 || 0 || 0 Valikuvõimalus C (eelistatuim) || + || + || ++ Tabel ES3: seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi alusel võetavad meetmed ja nende seos erieesmärkidega Erieesmärk || Peamiselt ühe erieesmärgiga seotud meetmed || Täiendavad meetmed kõigi kolme erieesmärgi saavutamiseks (tugiraamistik) Tagada Euroopa looduskapitali piisav vastupanuvõime survele ja muutustele || Rakendada täielikult aastani 2020 ulatuvat ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiat. || Rakendamise parandamine - Võimaldada tõhusamat keskkonnakontrolli ja -seiret; - tagada õiguskaitse kättesaadavus; - toetada riikides tõhusamaid kaebuste menetlemise ja vahendusmehhanisme; - töötada riikides välja teabesüsteemid piisava teabe levitamiseks ELi keskkonnaõiguse tõhusa täitmise kohta; - uurida, kuidas võivad partnerluslepingud aidata praktikas parandada konkreetsete keskkonnaalaste õigusaktide rakendamist. Keskkonnapoliitika aluseks olevate teadusandmete ja teadmiste täiustamine - Täiustada keskkonnapoliitika aluseks olevat tõendusbaasi (sh selle kättesaadavust), hõlbustades, parandades ja ajakohastades keskkonnaandmete ja -teabe kogumist, haldamist ja vahetamist; - töötada välja süsteemne lähenemisviis uute keskkonnariskide prognoosimisele, hindamisele ja juhtimisele; - täita olemasolevad teadmistelüngad. Investeeringuteks vajalike stiimulite tagamine - Tagada, et keskkonna ja kliimaga seotud eesmärkide täitmiseks on olemas piisavad rahalised vahendid. Selleks a) võetakse partnerluslepingutes vajalikul määral arvesse keskkonna- ja kliimaalaseid esmatähtsaid eesmärke, b) tagatakse, et vähemalt 20% ELi 2014.–2020. aasta eelarvest on ette nähtud kliimameetmete jaoks ning suurendatakse kliimameetmete jaoks mõeldud ELi rahaliste vahendite kasutust vähemalt 25% võrreldes praeguse/2010. aasta tasemega; ning c) töötatakse välja keskkonnaga seotud kuludest teatamise ja nende jälgimise süsteem ja rakendatakse seda; - lõpetada järk-järgult keskkonnakahjulikud toetused ja kasutada järjest rohkem turupõhiseid vahendeid, sh makse; - edendada ja suurendada erasektori rahaliste vahendite kasutamist keskkonna ja kliimaga seotud kulutuste katmiseks, hõlbustades eelkõige juurdepääsu innovatiivsetele rahastamisvahenditele; - suurendada pingutusi, et töötada välja edusammude jätkusuutlikkuse kõikehõlmav parameeter (peale SKP), loodusliku kapitali arvestus; - võtta Euroopa poolaastas arvesse ressursitõhususe ja keskkonnaküsimusi. Lõimumise ja sidususe parandamine - Võtta ELi ja liikmesriikide poliitikameetmetes arvesse keskkonna ja kliimaga seotud eeltingimusi ja stiimuleid ning viia läbi ELi ja liikmesriikide poliitikaalgatuste (sotsiaalse ja majandusliku) keskkonnamõju süstemaatilised eelhindamised. Linnapiirkondade säästvuse parandamine - võtta toetusmeetmeid, et enamik ELi linnu täidaksid säästvuse miinimumkriteeriumid. Tõhusate rahvusvaheliste meetmete tagamine - Keskenduda ELi strateegiliste partneritega tehtavas koostöös keskkonda käsitlevate riigisiseste poliitikameetmete ja õigusaktidega seotud parimate tavade edendamisele ning lähendada seisukohti mitmepoolsetel keskkonnaläbirääkimistel; - ratifitseerida veel ratifitseerimata või uued mitmepoolsed keskkonnalepingud aegsasti enne 2020. aastat ja tagada tulemuslik ELi osalemine muudes rahvusvahelistel protsessides; - algatada ja võtta meetmeid maailma metsade kaitsmiseks; - keskenduda Euroopa naabruspoliitika riikidega tehtavas koostöös järkjärgulisele lähendamisele tähtsaimate ELI keskkonnapoliitika meetmega; - töötada sellise rahvusvahelise töökava kallal, mis aitab parandada kliimamuutustega kohanemise eesmärkide väljaselgitamist ja rakendada mitmesuguste kohanemismeetmete kulutõhusaid võimalusi, mille abil võib kõrvaldada püüdluste puudujäägid; - lõimida täielikult ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi olulised tulemused Euroopa, piirkondlikul, rahvusvahelisel ja maailmatasandil võetavatesse ELi meetmetesse. Töötada välja strateegilisem lähenemisviis metsade ja nende pakutavate teenuste kaitsmisele ja laiendamisele. Suurendada maakasutuse aspektide lõimimist otsustusmenetlusse. See võib hõlmata ka eesmärkide püstitamist mulla ja maa kohta. Astuda edasisi samme linna- ja tööstusreoveest pärineva, väetiste kasutamisest põhjustatud ja õhku paisatud ning eutrofeerumist põhjustava heite kõrvaldamiseks. Rakendada täielikult vee raamdirektiivi ja astuda sealhulgas edasisi samme, et vähendada (mh lämmastiku ja fosfori) mõju mageveele. Rakendada täielikult merestrateegia raamdirektiivi, sh vähendada mereprahti. See võib hõlmata ka eesmärkide püstitamist. Tagada Euroopas ressursitõhus ja vähese CO2-heitega majandus || Rakendada 2020. aastaks täielikult ELi kliima- ja energiapaketti. Rakendada täielikult ELi jäätmealaseid õigusakte ning kasutada jäätmeid ressursina, tagades jäätmehierarhia kohaldamise ja majandusvahendite tulemusliku kasutuse, sh lõpetada prügilasse ladestamine ja piirata jäätmete energiakasutust nii, et see on lubatud ainult ringlusse mittevõetavate materjalide puhul. Kõrvaldada ELis keskkonnahoidliku ringlussevõtu tõkked siseturul. Vähendada tootmise ja tarbimise üldist keskkonnamõju, eriti toidu- ja elamusektoris ning liikuvuse valdkonnas. See võib hõlmata ka eesmärkide püstitamist. Tagada kõrgetasemeline keskkonnakaitse ELi kodanike tervise ja heaolu hüvanguks || Ajakohastada ELi õhukvaliteedipoliitikat, võttes arvesse uusimaid teadusandmeid, selgitada välja kulutõhusad meetmed õhusaaste vähendamiseks tekkekohas ja pingutada rohkem selle nimel, et saavutada ELi õhukvaliteedi alaste õigusaktide nõuete täielik täitmine. Ajakohastada ELi mürapoliitikat, võttes arvesse uusimaid teadusandmeid, ja selgitada välja kulutõhusad meetmed müra vähendamiseks tekkekohas. Parandada eelkõige väiketarnijate hulgas joogiveedirektiivi rakendamist, samuti uue suplusveedirektiivi rakendamist, et 2020. aastaks oleks nende direktiivide täitmise tase 95%. Koostada mürgivaba keskkonna strateegia, milles käsitletakse keemiliste ainete kombineeritud mõju ja sisesekretsioonisüsteemi kahjustajatega seotud ohutusküsimusi ning töötatakse välja terviklähenemine ohtlike ainetega kokkupuute miinimumini viimisele. Käsitleda eri valdkondade õigusnormides tõhusalt ja ühtselt ohutusküsimusi, mis on seotud nanomaterjalidega. Leppida kokku kliimamuutustega kohanemise ELi strateegia ja seda rakendada ning võtta kliimamuutustega kohanemise küsimusi arvesse tähtsaimates ELi poliitikaalgatustes ja sektorites. Vähendada ELis veelgi survet veevarudele. Kuna programm on strateegiline, tähendab see, et tulemused sõltuvad osaliselt konkreetsetest poliitikavahenditest, mis valitakse väljaselgitatud prioriteetsete eesmärkide täitmiseks. See selgitatakse välja alles pärast mõjuhinnangute tegemist. See mõjutab kulutõhusust ning spetsiifilist sotsiaalset ja majanduslikku toimet, aga ka riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste osa ELi tasandil kokkulepitud poliitikameetmete ja õigusnormide rakendamisel. Rohelisemad ja tõhusamad tehnoloogialahendused, suurem tootlikkus ja uued tööhõivevõimalused aitavad luua majanduskasvu ja töökohti. Ressursitõhusust ja rohelisemaid tooteid toetav sidusam ja paremini lõimitud poliitikaraamistik aitab ka VKEsid, kes püüavad suurendada oma ressursitõhusust, sest see aitab vähendada nende tootmiskulusid ja hõlbustada nende pääsu uutele turgudele. Ühtlasi tuleb tingimata tagada majanduskasvu toetavate ökosüsteemide vastupanuvõime ja kaitsta kodanike tervist, et kindlustada säästev majandusareng. Komisjon jälgib uue keskkonnaalase tegevusprogrammi rakendamist, järgides tavapärast strateegia „Euroopa 2020” järelevalve protsessi. Kuna enamik käesolevas mõjuhinnangus toodud meetmeid on seotud olemasolevate poliitikavaldkondadega, sobivad edu asjakohaseks jälgimiseks olemasolevad näitajad. Uute või esilekerkivate küsimuste jaoks töötatakse vajaduse korral välja uued näitajad. Seda tehakse mõjuhinnangute tulemusel, mis koostatakse selleks, et selgitada välja parimad poliitikameetmed nende küsimuste käsitlemiseks. Enne 2020. aastat viiakse läbi programmi põhjalik hindamine.