ET    ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Brüssel, 17.3.2015  
COM(2015) 127 final  
  
KOMISJONI ARUANNE EUROOPA ÜLEMKOGULE  
2015. aasta kaubandus - ja investeerimistõkete aruanne   
 
2 
 KOMISJONI ARUANNE EUROOPA ÜLEMKOGULE  
2015. aasta kaubandus - ja investeerimistõkete aruanne  
1) Sissejuhatus  
2015. aasta aruanne kaubandus - ja investeerimistõkete kohta (edaspidi „aruanne”) käsitleb 
põhilisi Euroopa Liidu ettevõtete ees seisvaid tõkkeid ELi kuue strateegilise partneri1, s.o 
Hiina , India , Jaapani , Mercosuri  (Brasiilia/Argentina ), Vene maa ja Ameerika 
Ühendriikide (USA)  turgudel. Aruande peamine eesmärk on tõsta teadlikkust kõige 
olulisemate kaubandustõkete kohta ning rõhutada sihipärase ja kooskõlastatud tegevuse 
tähtsust selliste tõkete käsitlemisel.  
Samal ajal, kui aruandes keskenduta kse kõige olulisematele prioriteetidele , avaldab 
komisjon regulaarselt aruannet potentsiaalselt kaubandust piiravate meetmete kohta ehk 
protektsionismi seirearuannet , milles antakse üksikasjalikum ülevaade kaubandus - ja 
investeerimistõketest rohkemates kol mandates riikides2. Seega täiendavad käesolev aruanne ja 
protektsionismi seirearuanne teineteist.  
Käesolev on viies aruanne, milles antakse esmakordselt ülevaade pooleliolevatest ELi 
kaubandus - ja investeerimisläbirääkimistest (2. osa); loetletakse peamised kaubandus - ja 
investeerimistõkked, mida ELi strateegilised majanduspartnerid 2014. aastal säilitasid (3. 
osa); ning aruande lõpus (4. osa) kirjeldatakse erinevaid strateegiaid, mida EL kasutab 
nimetatud tõkete kõrvaldamiseks.  
2) Kaubandus - ja investe erimisvõimaluste loomine – pooleliolevad ELi 
läbirääkimised  
Uute kaubandus - ja investeerimisvõimaluste loomiseks järgib EL igakülgset, mitmepoolse, 
mõnepoolse ja kahepoolse mõõtmega läbirääkimiste kava. Läbirääkimisraamistikuga 
käivitatud areng võib aidata  kõrvaldada ka ammuseid kaubandustõkkeid.  
ELi mitmepoolse  läbirääkimiste kava raames oli hiljuti võimalik lahendada WTO „Bali 
paketi”  pikaajalised probleemid – k.a eelkõige need, mis olid seotud kaubanduse 
hõlbustamise lepinguga. See sillutab teed esimese ülemaailmse kaubanduslepingu täieliku 
rakendamise suunas WTO raames. Mõnepoolsel  tasandil edenevad kindlalt läbirääkimised 
teenusteka ubanduse lepingu  sõlmimiseks. Lähiajal peaks olema võimalik saavutada 
                                                 
1 Nagu on määratletud komisjoni teatises „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika” , 
http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2010/november/tradoc_146955.pdf   
2 Üheteistkümnes selline aruanne on kättesaadav aadressil 
http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/november/tradoc_152872.pdf   
 
 
3 
 kokkulepe infotehnoloogia lepingu  tootenimekirja laiendamise kohta. 2014. aasta juulis 
käivitasid EL ja 13 muud WTO liiget läbirääkimised keskkonnakaupade ülemaailmse 
kaubanduse liberali seerimiseks. Selle mõnepoolse keskkonnasõbralike kaupade algatuse  
eesmärk on kõrvaldada tõkked kaubanduselt ja investeeringutelt kaupadesse, teenustesse ja 
tehnoloogiatesse, mis aitavad parandada meie keskkonna seisundit.  
Paralleelselt sellega edendab EL a mbitsioonikat kahepoolsete  läbirääkimiste tegevuskava, 
mille eesmärk on tugevdada tema kaubandus - ja investeerimispositsiooni mitmete kolmandate 
riikide turgudel. Eriti oluline prioriteet on läbirääkimised USAga  Atlandi -ülese kaubandus - 
ja investeerimispar tnerluse (TTIP)  üle. Laiaulatuslik ja ambitsioonikas TTIP leping, mis 
peab hõlmama ranget regulatiivse koostöö korda ning õiguslikku sidusust, ei kaota mitte 
üksnes tollimakse, vaid aitavad ka vähendada mittetariifsete tõketega seotud kulusid.  
2014. aasta  detsembris lõppes ELi ja Jaapani  vabakaubanduslepingu edendamise tehniliste 
kõneluste kaheksas istungjärk. Nimetatud läbirääkimistega püüab EL kõrvaldada rea ELi 
ettevõtjaid puudutavaid probleeme, nagu tollimaksud, mittetariifsed tõkked ja piiratud 
juurde pääs Jaapani riigihanketurule.  
2013. aasta novembris Pekingis toimunud ELi ja Hiina 16. tippkohtumisel käivitasid EL ja 
Hiina  läbirääkimised igakülgse investeerimislepingu  sõlmimiseks, mis oleks kasulik 
mõlemale poolele, tagades, et turud oleksid investee ringutele mõlemapoolselt avatud.  
2014. aasta märtsis käivitasid EL ja Myanmar/Birma  läbirääkimised investeerimislepingu 
sõlmimiseks.  
ELi vabakaubandusleping Singapuriga  parafeeriti suuremas osas 2013. aasta septembris, 
ehkki läbirääkimised investeeringute  kaitse valdkonnas lõppesid alles 2014. aasta oktoobris. 
Kaubanduslepingut Peruuga  on ajutiselt kohaldatud alates 1. märtsist 2013 ja Colombiaga  
alates 1. augustist 2013. 2014. aasta juulis lõppesid läbirääkimised ka Ecuadori  ühinemise üle 
Colombia ja Peru uga sõlmitud lepinguga, samal ajal hoitakse kontakte, et uurida võimalusi 
kaasata kõnealusesse kaubanduslepingusse Boliivia .  
26. septembril 2014 märkis Ottawas toimunud ELi ja Kanada tippkohtumine ELi ja Kanada 
kaubanduslepingu  sõlmimiseks peetud läbirääk imiste lõppu. See leping peaks kõrvaldama 
99 % kõigist tollimaksudest kahe majanduse vahel ning looma ulatuslikke uusi 
juurdepääsuvõimalusi teenuste ja investeeringute turule.  
27. juunil 2014 kirjutasid Moldova  ja Gruusia  alla assotsieerimislepingud ELiga,  mis 
hõlmavad põhjalikke ja laiaulatuslikke vabakaubanduspiirkondi. Need lepingud kehtivad 
ajutiselt 1. septembrist 2014. 27. juunil 2014 kirjutas ka Ukraina  alla põhjalikule ja 
laiaulatuslikule vabakaubanduspiirkonna lepingule ja assotsieerimislepingu üle jäänud osadele, 
millele ei kirjutatud alla 21. märtsil 2014. Pärast assotsieerimislepingu poliitilistele sätetele 
allakirjutamist võttis EL 23. aprillil 2014 ühepoolselt Ukraina kasuks autonoomsed 
kaubandusmeetmed, millega kaasnes põhjaliku ja laiaulatusli ku vabakaubanduspiirkonna 
tollimaksude vähendamine. Autonoomseid kaubandusmeetmeid on pikendatud 2015. aasta 
 
4 
 lõpuni ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna jõustumine on lükatud edasi 
1. jaanuarini 2016.  
Lisaks peab EL vabakaubanduslepingut e sõlmimiseks läbirääkimisi rea kolmandate riikide ja 
piirkondadega, näiteks Mercosuri , India , Malaisia , Vietnami ja Marokoga . 
3) Kaubandus - ja investeerimistõkked, mida ELi strateegilised 
majanduspartnerid 2014. aastal säilitasid  
a) Brasiilia/Argentina  
1) Investe eringute  valdkonnas, ehkki Brasiilia ei erista üldjuhul välis - ja siseriiklikku 
kapitali, kehtivad teatavates sektorites – eelkõige meedia - ja kommunikatsiooni -, 
lennundus -, transpordi - ja kaevandussektoris – piirangud välismaisele osalusele . 
2) Diskrimineerivad maksud ja kodumaiste tootjate subsideerimine  on Brasiilia 
paljudes sektorites suur probleem. Eriti suurt muret põhjustab Reintegra  programmi 
(taas) kasutusele võtmine. Peale selle jääb Brasiilias probleemseks subsideeritud 
laenude või toet uste andmine tingimusel, et omamaise osaluse nõue on täidetud . 
Seoses maksumeetmetega taotles EL 19. detsembril 2013 WTOlt konsultatsioone 
diskrimineerivate maksueeliste asjus, mida Brasiilia annab Brasiilias toodetud 
autodele, elektroonikale, tööstus - või professionaalsele automaatikale ja muudele 
asjaomastele toodetele, mis täidavad teatavaid omamaise osaluse nõuded.  Peale 
selle annab Brasiilia maksueeliseid kapitalikaupade ja toorainete maksuvaba 
ostmisvõimalusena kodumaistele äriühingutele, kes ekspordi vad 50  % või rohkem oma 
toodangust. Pärast edukaid konsultatsioone Brasiiliaga esitas EL 18. novembril 2014 
taotluse WTO vaidlusi lahendava erirühma loomiseks. 17. detsembril 2014 moodustas 
WTO erirühma küsimuse lahendamiseks.  
3) Brasiilia  võttis meetmed, mis  veelgi moonutavad riigihangetes osalemise tingimusi , 
kehtestades teatavatele kohalikele toodetele pakkumismenetlustes eelismarginaalid. 
Nimetatud meetmetega kinnitatakse reale sektoritele marginaalid suuruses 8  % kuni 
25 %.  
4) Sanitaar - ja fütosanitaarmeetm ete valdkonnas on saavutatud teatavat, ehkki 
ebapiisavat edu seoses piimatoodete, sea - ja loomaliha impordiga EList Brasiiliasse . 
Brasiilia pädev ametiasutus teostab 3 –5 auditit aastas ja on alustanud auditeid mõnes 
ELi liikmesriigis, kuid peamiseks proble emiks on liikmesriikide 50 seni käsitlemata 
taotlust. Üldiselt on Brasiilia sanitaar - ja fütosanitaarmeetmete menetlus impordi 
lubamiseks ELi liikmesriikidest ikka veel pikaldane, kohmakas ja ettearvamatu. 2014. 
aastal kuulutas Brasiilia välja uue õigusakt i ja EL tegi konkreetseid ettepanekuid 
impordimenetluste ühtlustamiseks. Brasiilia on oluline alternatiivne turg, arvestades 
Venemaa kehtestatud keeldu vedada sisse põllumajandustooteid ja toiduaineid EList.  
 
5 
  Seoses teatavate veiste spongioosse entsefalopa atiaga (BSE)  seotud ELi 
impordipiirangutega on Brasiilia  muutnud oma impordinõudeid, kuid ei ole neid veel 
ühtlustanud Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) rahvusvaheliste 
normidega.  
5) Argentinas  on ikka veel suureks probleemiks eelnevalt kinnitatud  importööri 
deklaratsiooni (DJAI)  esitamise kohustus kogu impordi puhul. WTO vaidlusi lahendav 
apellatsioonikogu tegi 15. jaanuaril 2015 otsuse DJAI vaidluses, samuti rea muude 
mitteametlike importi piiravate meetmete suhtes, nagu impordi tasakaalustamise nõue. 
Apellatsioonikogu kinnitas erirühma varasemat otsust, et Argentina valitsuse poolne 
DJAI nõu on vastuolus WTO eeskirjadega.  
6) Peale selle jätkab Argentina  rangete piirangute kohaldamist välisvaluuta, dividendide 
ja litsentsitasude ülekannetele . Olukor d halveneb veelgi välisvaluutareservi 
vähenemise tõttu. Ülekannete tegemiseks ja maksete jälgimiseks on loodud uus, 
erinevate asutuste, sh keskpanga esindajatest koosnev üksus.  
7) Lisaks on Argentina  hakanud kasutama siseriiklikke makse, et reguleerida kalli te 
autode, laevade, lennukite ja mootorrataste importi, kehtestades alates teatavast 
hinnakünnisest luksusmaksu  määraga kuni 50  %. Nimetatud maks mõjutab kalleid 
autosid ja seega imporditud mudeleid rohkem kui riigi sees toodetud mudeleid.  
b) Hiina  
8) Hiina  koha ldab märkimisväärseid piiranguid välisinvesteeringutele . Eelkõige peaks 
Hiina avama sektorid, mis on välismaiste otseinvesteeringute jaoks suletud või kus on 
kehtestatud ühisettevõtete asutamise nõue, sh need, kus kehtib Hiina enamusosaluse 
nõue. Hiina pea ks kõrvaldama ka muud piirangud, nagu tehnoloogiasiirde  ja 
omamaise osaluse nõue , samuti eelneva loa nõue. Kodumaiste tootjate, eriti 
riigiettevõtete subsideerimine  on samuti oluline piirang investeeringutele Hiinas.  
 Hiina on võtnud ühepoolselt mõningaid  investeeringutega seotud meetmeid. 2014. aasta 
novembris pakkus Hiina välja, et ta vaatab oma välisinvesteeringute kataloogi läbi  ja 
tühistab mõned piirangud. Ehkki läbivaatamine on tervitatav, valmistab pettumuse 
sektorite piiratud avamine ja teiste sulg emine kõnealuses läbivaatamisprojektis. 
Shanghai katselise vabakaubanduspiirkonna  (SFTZ) raames väljakuulutatud 
reformid ei ole kavandatud tempoga teoks saanud. 2014. aasta juulis oli arutlusel SFTZ 
„puuduste nimekiri” (milles on loetletud kõik sektorid, k us välisinvesteeringud on 
piiratud, kusjuures need on lubatud kõigis muudes sektorites). Ehkki teatavates 
sektorites on mõningaid piiranguid välisinvesteeringutele lõdvendatud, puutuvad 
ettevõtjad piirkonnas jätkuvalt kokku paljude oluliste tõketega välisi nvesteeringutele. 
Olukorda jälgitakse ka seoses Hiina võimude hiljutise lubadusega avada uusi 
vabakaubanduspiirkondi.  
 
6 
 9) Riigihangete valdkonnas jätkab EL Hiina innustamist ühinema võimalikult pea 
riigihankelepinguga (GPA) ja viima oma õigusaktid GPAga kooskõ lla. 2015. aasta 
jaanuaris esitas Hiina täiendatud GPA pakkumise; EL tervitab asjaolu, et see hõlmab 
piirkondlikku tasandit, kuid siiski on vaja täiendusi, eelkõige riigiettevõtete 
hõlmamiseks.  
10) Palju probleeme püsib Hiinas  seoses intellektuaalomandiõigust ega. Nende hulka 
kuuluvad patentide registreerimine ja madalakvaliteedilised kasulikud mudelid ning 
kaubamärgipiraatlus, samuti pikaldased registreerimismenetlused ja koormav 
välismaiste dokumentide tunnustamismenetlus. Peale selle kaitsevad haldus -, kohtu - ja 
tolliasutused intellektuaalomandiõiguste rikkumise eest endiselt ebapiisavalt. Samuti 
valitseb endiselt suur ebakindlus ärisaladuste kaitse valdkonnas, neid tuleb kuuldavasti 
sageli jagada Hiina ametiasutuste/ettevõtetega.  
11) Hiina  on jätkuvalt seisukohal,  et turvaline on üksnes Hiinas väljatöötatud 
infoturbetehnoloogia  ning kohaldab riikliku julgeoleku mõistet  kaugelt laiemalt kui 
see on rahvusvaheliselt tavaks. See on tohutuks takistuseks välismaistele ettevõtjatele 
konkureerimisel IT -sektoris kommertsrak enduste alal. Lisaks jätkub välismaiste 
äriühingute turvanormide alaste üksuste töös osalemise blokeerimine . 
12) ELi äriühingute suhtes võetakse Hiinas palju sanitaar - ja fütosanitaaralaseid 
impordimeetmeid . Tühistada tuleks kehtiv ELi looma - ja lambaliha impo rdi keeld. 
Tunnustada tuleks rahvusvahelisi norme, näiteks toiduohutuse ja loomatervise 
valdkonnas.  
13) ELile teevad muret ka turulepääsu tõkked Hiina tervishoiu - ja kosmeetikasektoris.  
Meditsiiniseadmete  ja farmaatsiatoodete  puhul tuleks uut reguleerimissüste emi 
ühtlustada rahvusvaheliste normide ja tavadega sellistes küsimustes nagu kliinilised 
katsed ja registreerimisnõuded. Kosmeetika  valdkonnas tuleks parandada uute 
kosmeetiliste osiste registreerimisprotsessi ja kohaldada seda kitsamalt ohtlikumatele 
osistele. Lubada tuleks kosmeetikatoodete sildistamist kleebiste abil ja 
katsetamiseeskirjad tuleks ühtlustada rahvusvaheliste normidega.  
c) India  
14) Indias  on ELi äriühinguil ikka veel suuri turulepääsu tõkkeid IT - ja 
elektroonikakaupade sektoris . Olulisest edus t ei saa teatada seoses soodustingimustel 
turulepääsupoliitika rakendamisega riigi sees toodetud elektroonikatoodetele  
riigihangete valdkonnas  julgeolekukaalutluste tõttu pärast seda, kui India nimetatud 
poliitika 2013. aastal peatas ning välistas selgesõn aliselt selle kohaldamise eraõiguslike 
hangete suhtes. India jääb seisukohale, et mingid WTO kohustused (eelkõige 
riigihankeleping, milles India ei osale) ei ole talle siduvad. India peaks eeldatavasti 
kuulutama välja oma riigihankekava lisandväärtuskritee riumid.  
 
7 
 Alates 3. jaanuarist 2014 muutus Indias kohustuslikuks 15 IT - ja tarbeelektroonika 
toodete kategooria registreerimine . 8. novembril 2014 avaldatud korraldusega 
laiendati seda kohustust veel 15 tootele. Telekommunikatsiooni võrguelementide 
riigisisese katsetamise ja sertifitseerimise rakendamise kohustus lükati edasi 1. aprillile 
2015. Kuna märkimisväärne osa neist toodetest on India turule imporditud, võivad need 
meetmed kaubandust tugevasti mõjutada.  
15) Samal ajal püsivad probleemid seoses India standardiameti sertifitseerimiskorra 
kohaldamisega imporditud ja eksporditud rehvide suhtes . Peamiselt teevad muret 
märgistatud rehvidelt võetavad lõivud, pikaldased menetlused, kontrollkäigud tehastesse 
ja nõutavad pangagarantiid.  
16) Alates 2013. aasta augustist on India  muutnud sildistamist ja pakendamist käsitlevate 
2011. aasta toiduohutusnormide  tõlgendamist ja jõustamist, võttes tõrjuvama hoiaku 
kleebiste kasutamise suhtes pakendil, põhjustades tõsiseid katkestusi toiduainetega 
kauplemises. Üldiselt on India viimasel ajal laiendanud paljudes sektorites (näiteks 
kosmeetika, meditsiiniseadmed, info - ja kommunikatsioonitehnoloogia) oma 
sildistamispiiranguid.  
17) 2014. aasta jooksul võttis India mitmeid kosmeetikasektorit  mõjutanud meetmeid, mis 
olid seotud s ildistamise, loomkatsete ja importtoodete registreerimisnõuetega. 2014. 
aasta juulis avaldas India taimse ja mittetaimse päritoluga toodete sildistamis nõuded. 
Peale selle kehtestas India kosmeetikatoodete loomkatsete  keelu , mis võib viia 
laialdaselt kasuta tavate ja asendamatute osiste keelamiseni, mille puhul toetutakse siiani 
loomkatsete andmetele ja millele ei ole asendajaid.  
d) Jaapan  
18) Alates läbirääkimiste alustamisest igakülgse vabakaubanduslepingu sõlmimiseks  
jätkuvad arutelud mittetariifsete tõkete  üle. Mõne tõkke puhul (nt 
mahepõllumajanduslik toit, alkoholi hulgimüügi litsentseerimine) on Jaapan täitnud 
kohustused, mille ta võttis ettevalmistusetapil enne läbirääkimiste käivitamist 
vabakaubanduslepingu sõlmimiseks. Mõningate teiste kohustuste puhul,  mille Jaapan 
lubas täita läbirääkimiste esimese aasta jooksul, saab teatada märkimisväärsetest 
edusammudest (nt farmaatsiatoodete, toidulisandite, loomaliha, meditsiiniseadmete 
loamenetlused).  
Siiski on lahendamata küsimusi, millega tuleb enne läbirääkimi ste lõppu tegeleda. 
Lisaks sisu määramise käigus kokkulepitud nimekirjale esitas EL 2014. aasta 
detsembris Jaapanile teise mittetariifsete meetmete nimekirja , mis eelkõige hõlmab 
paljusid lahendamata sanitaar - ja fütosanitaaralaseid küsimusi. Selle teise n imekirja 
arutelu Jaapaniga kestab ja ELi eesmärk on saavutada aegsaid ja sisulisi edusamme. 
Läbirääkimistel käsitletakse ka muid valdkondi, kus ELi ettevõtjail on äritehingutes 
Jaapanis probleeme, näiteks riigihanked (sh raudtee valdkonnas).  
 
8 
 e) Ameerika Üh endriigid  
19) ELile teevad jätkuvalt muret „Osta Ameerika oma”  piirangud, millest juhindutakse 
riigihangetel USAs . Sellised piirangud juhivad ikka veel suurt osa USA riigi ostudest, 
reserveerides märkimisväärse osa riigihangetest kohalikele kaupadele ja teenus tele, 
jättes välismaised ettevõtjad hankemenetlusest välja. On selge, et oluline edu selles 
valdkonnas on TTIP läbirääkimiste eduka lõpuleviimise tähtis eeltingimus. Eelkõige on 
oluline tagada ELile parem juurdepääs piirkondlikele hangetele USAs.  
20) Raskused intellektuaalomandiõiguste  – eelkõige toiduainete ja jookide (eriti veini -, 
juustu - ja lihasektoris) ELi geograafiliste tähiste  kaitsmisel USAs  põhjustavad ELi 
tootjais märkimisväärset frustratsiooni. Käimasolevad TTIP läbirääkimised  on hea 
võimalus saavutada ELi geograafiliste tähiste parem kaitse USAs.  
21) USAs  püsivad mitmed sanitaar - ja fütosanitaartõkked . Püsib ELi mure seoses USA 
impordipiirangutega lamba - ja kitselihale ning munatoodetele. Samuti käsitletakse suure 
viivitusega ELi  taotlusi loomse päritoluga toodete, nagu loomaliha, teatavate 
piimatoodete, elusate kahepoolmeliste karploomade, ning taimse päritoluga toodete 
nagu õunte ja pirnide ekspordiks. Ka siin võivad TTIP läbirääkimised anda võimaluse 
nende probleemide lahendami seks.  
f) Venemaa  
22) Venemaa on ebaõigesti kohaldanud  WTOga seotud tariife  paljudele toodetele, sh 
paber, seadmed ja põllumajandustooted, nagu palmiõli. 31. oktoobril 2014 esitas EL 
WTOs vaidluste lahendamise konsultatsiooni taotluse.  
23) Venemaa uues isikuandmet e lokaliseerimise seaduses  (föderaalne seadus 242), 
millele president Putin 21. juulil 2014 alla kirjutas, nõutakse, et kõiki Venemaa 
füüsiliste isikute isikuandmeid säilitatakse ja töödeldakse Venemaal, sealhulgas 
äriandmed. Selline üldine kohaliku server i nõue, hõlmates ka äriandmeid, on 
ebaproportsionaalne ning sel võib olla negatiivne mõju digitaalmajandusele tervikuna. 
Eelkõige tekitab see olulise tõkke Euroopa pilveteenuse pakkujatele ja piiriülese 
pilvandmetöötluse turu arengule. ELi arvates peaksid sellised lokaliseerimisnõuded 
olema piiratud eriliste, erandlike juhtudega (näiteks üksnes juhud, kui 
andmeturvalisuse/privaatsuse nõuete täitmist ei saa muul viisil tagada) ning peavad 
olema täielikus kooskõlas WTO õiguse sätetega.  
24) Püsivad paljud sanitaar - ja fütosanitaarprobleemid Venemaaga . 8. aprillil 2014 
esitas EL taotluse WTOs vaidluste lahendamise konsultatsiooniks Venemaaga seoses 
EList pärit elusate sigade, sealiha ja teatavate sealihatoodete impordipiiranguga, mida 
põhjendatakse Aafrika seakatku juhtudega Leedus ja Poolas Valgevene piiri läheduses. 
Konsultatsioonid ei andnud mingeid tulemusi ja 22. juulil 2014 moodustati WTO 
vaidlusi lahendav erirühm. Alates 1. juulist 2013 kuni siiani kehtib kartuli ja muude 
taimede ekspordikeeld, uuteks probleem ideks on 27. juunist 2014 kehtiv EList pärit 
 
9 
 veiseliha korrastamisel saadud lihalõikmete keeld, 1. augustist 2014 kehtiv Poola puu - 
ja juurvilja (eriti õunte) keeld ning 22. oktoobrist 2014 kehtiv lihajahu, rupsi ja rasva 
keeld.  
25) 7. augustil 2014 kehtestas Venemaa teatavatest riikidest, sh sellistest ELi 
liikmesriikidest pärit põllumajandustoodete ja toiduainete keelu , kes on võtnud 
Venemaa vastu sanktsioone  seoses olukorraga Ukrainas. Kõnealuste toodete hulka 
kuuluvad peaaegu kõik lihatooted (veiseliha, sea liha, linnuliha ja teatavad lihatooted), 
piim ja piimatooted, puu - ja juurviljad, samuti kala ja vähilaadsed. Keelatud on ka 
mõned töödeldud põllumajandustooted.  
26) Tehniliste kaubandustõkete  valdkonnas on ELi ettevõtjail ikka veel mitmeid 
horisontaalseid ja sektoripõhiseid takistusi koormavate tehniliste eeskirjade  tõttu, 
millega kehtestatakse sageli ülemäärased sertifitseerimise ja vastavushindamise 
nõuded . Paljudel juhtudel ei ühildu Euraas ia Majandusühenduse poolt vastu võetud 
tehnilised eeskirjad rahvusvaheliste normidega. Heaks näiteks Euraasia 
Majandusühenduse poolt kehtestatud ülemääraselt koormavate tehniliste eeskirjade 
kohta on tehniline eeskiri tarbekaupade ning laste ja noorukite j aoks mõeldud kaupade 
(mh tekstiilitooted, riided ja jalatsid) ohutuse kohta, samuti tehnilise eeskirja projekt 
alkoholitoodete turvalisuse kohta.  
27) Venemaa on võtnud vastu subsideerimisprogrammi, mis hõlmab subsiidiume 
põllumajandusseadmete ja põllumajandus masinate tootjatele . Selle programmi 
raames kehtestatakse subsiidiumid põllumajandusmasinate tootjatele ja ostjatele 
teatavatel omamaise osaluse tingimustel . See on kahjuks ELi põllumajandusmasinate 
(eriti kombainide) eksportijaile, kellel on Venemaa turul  suured huvid.  
28) 14. mail 2013 kehtestas Euraasia Majandusühendus dumpinguvastased tollimaksud 
väikeste tarbesõidukite impordile  Saksamaalt ja Itaaliast. Selle meetme tagajärjeks oli 
väikeste tarbesõidukite ekspordi praktiline seiskumine EList Venemaale ülem ääraste 
tollimaksude tõttu. Dumpinguvastaseid meetmeid kavatsetakse kohaldada 5 aastat ja 
need mõjutavad ELi eksporti umbes 180 miljoni euro ulatuses. Mitme ELi ettevõtja 
turuosa selles turusegmendis Venemaal on oluliselt vähenenud. Komisjon käivitas WTO 
vaidluste lahendamise menetluse ning vastav erirühm moodustati 20. oktoobril 2014.  
 
 
4) Kaubandus - ja investeerimistõkete kõrvaldamise erinevad vahendid  
a) Käimasolevad läbirääkimised vabakaubanduslepingute sõlmimiseks  
 
10 
 EL peab läbirääkimisi vabakaubanduslepingute  sõlmimiseks neljaga oma kuuest 
majanduspartnerist, samuti investeerimisläbirääkimisi Hiinaga. Ehkki edusammud 
läbirääkimistel India ja Mercosuriga on olnud ebapiisavad, püüdleb EL kindlalt 
ambitsioonikate lepingute sõlmimise poole. Kindlalt edenevad läbir ääkimised TTIP ning ELi 
ja Jaapani vabakaubanduslepingu üle. Toimuvad ka kahepoolsed läbirääkimised rea muude 
riikide ja piirkondadega, nagu on kirjeldatud eespool 2. osas.  
Hoolimata paranenud väljavaadetest WTO Bali paketi täielikuks rakendamiseks lähitul evikus 
ning erinevateks käimasolevateks mõnepoolseteks läbirääkimisteks, on kahepoolsed 
läbirääkimised vabakaubanduslepingute sõlmimiseks üha suureneva tähtsusega vahend 
konkreetsete kaubandust takistavate meetmete vastu võitlemisel olulistel kolmandate ri ikide 
turgudel. TTIP läbirääkimistel USAga on eriti oluline strateegiline mõõde, sest igakülgne, 
tugevat regulatiivset korda hõlmav leping võiks mitte üksnes tugevdada poolte vahelist 
kaubandust, vaid luua ka innovaatilise regulatiivse lähenemise mudeli, m is oleks 
ülemaailmseks eeskujuks. Ambitsioonikas leping USAga võiks seega tugevdada ja 
suurendada ELi rolli ülemaailmse regulatiivse liidrina.  
Lisaks TTIP mudelile loodab EL ka, et läbirääkimistel vabakaubanduslepingute sõlmimiseks 
käsitletakse tõkkeid pe amistel turgudel, nagu Jaapanis, kellega peetavad läbirääkimised 
põhinevad igakülgsel lähenemisviisil, mille eesmärk on käsitleda laia mittetariifsete tõkete 
skaalat. See strateegia on juba andnud käimasolevatel läbirääkimistel konkreetseid tulemusi ja 
see võiks olla paljulubav mudel tulevaste läbirääkimiste jaoks vabakaubanduslepingute üle.  
Vabakaubanduslepingute eeliseks on ka see, et need võimaldavad kõrvaldada paljud 
märkimisväärsed tõkked korraga ja minna võimaluse korral kaugemale kehtivatest 
rahvusva helistest kaubanduseeskirjadest. Sellised lepingud võivad aidata vältida uute tõkete 
tekkimist.  
Siiski on sooduskaubanduslepingutel ka puudusi. Nende lepingute sõlmimisläbirääkimiste 
pidamine ja rakendamine võtab aega ja kontsessioonide vajalik tasakaal tä hendab, et mitte 
kõiki tõkkeid ei saa kõrvaldada korraga.  
b) Kehtivate vabakaubanduslepingute rakendamine ja jõustamine  
Rakendamise ja jõustamise poolel jätkab EL tööd kõigi sõlmitud lepingute täielikuks 
rakendamiseks. Tagamaks, et läbirääkimistega loodavad kaubandusvõimalused muudetaks 
tõelisteks kaubavooludeks kohapeal, on EL võtnud mh kasutusele oma turulepääsu strateegia, 
et jälgida kolmandate isikute võetud kohustuste täitmist. Seega on ELi läbirääkimiste 
pidamise ja jõustamise tegevuskava teineteist täi endavad.  
ELi ja Lõuna -Korea vabakaubandusleping, mis jõustus 1. juulil 2011, on hea näide selllest, 
kuidas sooduskaubanduslepingu rakendamist tulemuslikult seirata. Näiteks kooskõlas 
koostöösätetega, mis on kehtestatud vabakaubanduslepingu kemikaalide lisa s, võivad Korea 
ja EL selgitada vabakaubanduslepingu kemikaalide töörühma koosolekutel mitmesuguseid 
Korea uue „K -REACH” õigusaktiga seotud küsimusi. Samamoodi on vabakaubanduslepingu 
 
11 
 farmaatsiatoodete/meditsiiniseadmete töörühma koosolekud võimaldanud nõu etekohaselt täita 
poolte vahel nimetatud sektorites kokku lepitud erikohustusi. See lähenemisviis – mis on välja 
töötatud ka Colombia, Peruu ja Kesk -Ameerikaga sõlmitud kaubanduslepingu raames – on 
kasulik pretsedent lähenemisviisi väljatöötamiseks meie tu levaste vabakaubanduslepingute 
rakendamiseks.  
c) WTO vaidluste lahendamise menetlused  
WTO jõustamismeetmed jäävad vajaduse korral, ja kui see on asjakohane, oluliseks 
jõustamisvahendiks. EL jätkab WTO vaidluste lahendamise menetluse sagedast kasutamist. 
2014.  aastal käivitas EL kolm uut WTO vaidluste lahendamise juhtu Venemaa vastu ning ühe 
USA vastu seoses Boeing 'ule antud subsiidiumidega.  
Ikka on veel pooleli rida muid WTO vaidluste lahendamise menetlusi, mille EL on algatanud 
enne 2014. aastat. Näiteks 17. detsembril 2014 moodustati WTO erirühm seoses vaidlusega 
Brasiiliaga siseriiklike auto -, elektroonika - ja automaatikatootjate maksusoodustuste üle.  
WTO vaidluste lahendamine jääb tugevaimaks valikuks, kui muud jõustamisvahendid on 
osutunud ebapiisavaks. E hkki selline menetlus võtab märkimisväärse aja, pakub see võimalust 
süstemaatiliselt kõrvaldada märkimisväärseid tõkkeid ja saavutada pikemas perspektiivis 
õiguskindlus. Oluline näide edukast ELi käivitatud menetlusest on seotud Hiina haruldaste 
muldmetall ide ekspordipiirangutega, mille puhul Hiina otsustas 2015. aasta jaanuaris oma 
ekspordikvoodid tühistada.  
d) WTO komiteed  
EL on üks kõige aktiivsematest WTO liikmetest tehniliste kaubandustõkete ning sanitaar - ja 
fütosanitaarkomitees. Kaubandustõkete komitee  ning sanitaar - ja fütosanitaarkomitee 
kohtumised Genfis on tõhus vahend, mille abil saab juhtida tähelepanu ELi muredele seoses 
teiste WTO liikmete kehtestatud tehniliste eeskirjade ning põhjendamatute sanitaar - ja 
fütosanitaarmeetmetega, samuti teavitada , parandada teadlikkust ning luua liitusid teiste 
asjaomaste WTO liikmetega.  
ELi proaktiivne lähenemisviis ei piirdu tehniliste kaubandustõkete ning sanitaar - ja 
fütosanitaarkomiteedega, vaid ulatub ka kõigisse muudesse komiteedesse, eelkõige nendesse, 
mis tegelevad impordi litsentseerimismenetluste, kaubandusega seotud investeerimismeetmete 
ning subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmetega.  
e) Rahvusvahelised tippkohtumised  
Viimastel aastatel on kogunud tähtsust nii kahe - kui ka mitmepoolsed rahvusvahelised 
tippk ohtumised, milles osalevad EL ja/või liikmesriigid, ning neid tuleks võtta olulise 
vahendina konkreetsete kaubandus - ja investeerimistõkete kõrvaldamiseks. Riigi - ja 
valitsusjuhid kohtuvad sagedamini, et arutada olulisi rahvusvahelisi majandusprobleeme, 
mida ei ole sageli võimalik paljude muude kaubandusprobleemide taustal märgata. Selleks 
 
12 
 annavad hea võimaluse G20 kohtumised. Tippkohtumiste ettevalmistamisel kõrge esindaja,3 
komisjoni ja liikmesriikide osavõtul tuleks pöörata erilist tähelepanu käesolevas aruandes 
prioriteetsetena käsitletud kaubandus - ja investeerimistõketele.  
5) Kokkuvõte  
Käesolev viies aruanne näitab taas, et meie strateegilised partnerid säilitavad mitmesuguseid 
kaubandus - ja investeerimistõkked, millega on sageli raske võidelda. Seoses  praeguse üldise 
majandusliku ebakindluse ja märkimisväärsete poliitiliste pingetega on suur oht, et paljud 
nimetatud tõkked püsivad ja tekivad uued, mis on kahjuks kõigile pooltele.  
Seepärast peavad ELi pingutused tõkete kõrvaldamiseks olema poliitilisel t otsustavamad, neid 
tuleb intensiivistada ja aktiivselt rakendada ELi turulepääsu strateegiat. Parimaid tulemusi 
võib loota erinevate vahendite kombineeritud kasutamisest, võttes arvesse iga tõkke 
konkreetset olemust ja selle kõrvaldamise väljavaateid.  
 
                                                 
3 Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni asepresident