Lühikokkuvõte Läti kohtusüsteemi kvaliteeti ja tõhusust on mitmesuguste meetmete, sealhulgas koolituse ja järjestikuste kohtureformide abil pidevalt parandanud. Kohtute ja prokuratuuri side- ja infosüsteem on heal tasemel ning seda arendatakse edasi. Kohtusüsteemi sõltumatust on tugevdatud, suurendades kohtunike rolli kohtunikukandidaatide ja peaprokuröri valimisel ning kohtute esimeeste ametisse nimetamisel. Hoolimata uute volituste saamisest on kohtunõukogul siiski personalipuudus, mis võib tal takistada uute volituste kasutamist. Arutletakse selle üle, kuidas finantskuritegevuse juhtumeid tulemuslikumalt käsitleda. Kohtunikud on seadnud kahtluse alla eraldi majanduskohtu loomise ning suurema kvaliteedi ja tõhususe, mida see võiks asjaomases valdkonnas kaasa tuua, ja kohtunõukogu uurib seda teemat. Kohtunike immuniteedi äravõtmine seoses haldusrikkumistega ja kohtusüsteemi puudutavate kaebuste ühtne register aitavad vastutust veelgi parandada. Läti on viimastel aastatel läbi viinud mitu seadusandlikku reformi eesmärgiga suurendada korruptsioonivastase raamistiku tõhusust. Kriminaalõigusnorme on muudetud, et viia ametiseisundi kuritarvitamise, altkäemaksu andmise ja/või võtmise ning mõjuvõimuga kauplemise kuritegusid käsitlevad normid vastavusse rahvusvaheliste standarditega. Rikkumisest teatamise seaduse vastuvõtmisega luuakse esimest korda terviklik alus rikkumisest teatajate kaitseks. Korruptsiooniasjade uurimise võimekus on paranenud. Probleeme esineb aga endiselt seoses korruptsiooniasjades süüdistuse esitamisega ja otsuse langetamisega kohtutes, kus menetlused venivad sageli pikale. Käimas on töö õigusaktidega, et parandada lobitöö läbipaistvust ja tugevdada huvide konflikti vältimise korda. Läti põhiseadusega on tagatud sõna- ja teabevabadus ning keelatud tsensuur. Ajakirjandus- ja muu meedia seadusega on keelatud ajakirjanduse ja muu meedia monopoliseerimine. Viimastel aastatel on tõstatatud küsimusi riikliku elektroonilise meedia nõukogu tegeliku sõltumatuse kohta. Läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi ülevõtva seaduseelnõu eesmärk on suurendada nõukogu sõltumatust, sätestades, et nõukogu ei küsi ega võta vastu juhiseid üheltki teiselt asutuselt. Meedia mitmekesisust ohustab peamiselt meediaturu suur kontsentreeritus. Ajakirjanike kaitseks on kehtestatud terviklik raamistik, kuid ajakirjanikud kogevad järjest enam solvanguid ja muid verbaalseid rünnakuid, eriti veebikeskkonnas. Kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi toetavad muu hulgas ombudsmani büroo, mis tegutseb ka võrdõiguslikkust edendava asutusena, ning põhiseaduslikkuse järelevalve konstitutsioonikohtus, sealhulgas põhiseadusele tuginevate üksikute kaebuste alusel. Lisaks sellele on ministrite kabineti istungid avatud, mis annab meediale ja vabaühendustele võimaluse neil istungitel osaleda. Peale selle on põhiseaduses sätestatud, et parlament saab ainult kahekolmandikulise häälteenamusega otsustada, kas seadus on kiireloomuline. Sidusrühmadega konsulteerides valmistatakse ette uusi sidusa ja aktiivse kodanikuühiskonna suuniseid aastateks 2021–2027.

I.Kohtusüsteem

Läti kohtusüsteemil on kolm tasandit. Esimeses astmes on üheksa rajoonikohut/linnakohut, kes arutavad tsiviil- ja kriminaalasju, ning üks rajooni halduskohus. Teises astmes on viis regionaalset kohut, kes arutavad tsiviil- ja kaubandusasju, ning üks haldusasjade regionaalne kohus. Kolmandas astmes arutab kõrgeim kohus kriminaal-, tsiviil- ja haldusasju. Sõltumatu kohtunõukogu ülesanne on osaleda kohtusüsteemi põhimõtete ja strateegia väljatöötamises ning selle korralduse parandamises. Lisaks tegeleb kohtunõukogu kohtunikukandidaatide valimisega, kohtute esimeeste ametisse nimetamise ja ametist vabastamisega, kohtute võrgustiku kindlaksmääramisega ning koolituse sisu heakskiitmisega. Kohtunikukandidaadid valitakse kohtunõukogu korraldatud avaliku konkursi teel, nad järjestatakse ja kantakse nimekirja, mille alusel justiitsminister esitab parlamendile (Saeima) ametisse nimetamiseks kõige rohkem punkte saanud kandidaadi. Kolme aasta möödudes ja pärast õigusasutuse antud hinnangut nimetab parlament kohtunikud justiitsministri ettepanekul tähtajatult ametisse. Prokuratuur on sõltumatu õigusasutus, mida juhib peaprokurör. Läti advokatuur on sõltumatu autonoomne kutseorganisatsioon.

Sõltumatus

Pärast seda, kui kohtunõukogule anti kohtusüsteemi sõltumatuse suurendamise eesmärgil täiendavad volitused, võttis kohtunõukogu vastu uue kohtunikukandidaatide valimise korra. 2018. aastal jõustusid kohtuvõimuseaduse muudatused, millega anti kohtunõukogule üle mitu täidesaatva ja seadusandliku võimu volitust. Eelkõige anti üle järgmised volitused: kohtute esimeeste ametisse nimetamine (varem justiitsministri pädevuses), kohtunike üleviimine (varem parlamendi pädevuses), õigusalase koolituse heakskiitmine (varem justiitsministeeriumi haldusalas oleva kohtute ameti pädevuses) ning kohtunikukandidaatide valimise korra kindlaksmääramine (varem ministrite kabineti pädevuses) . Kohtunõukogu töötas 2020. aasta aprillis välja ja kiitis heaks rajoonikohtute/linnakohtute ja regionaalsete kohtute kohtunikukandidaatide valimise uue korra . Kohtunikukandidaadid valitakse avaliku konkursi teel, mille korraldab kohtunõukogu poolt kolmeks aastaks moodustatud komisjon, mis koosneb kolmest senaatorist (kõrgeima kohtu kohtunikud), kolmest regionaalse kohtu kohtunikust ja kolmest rajoonikohtu/linnakohtu kohtunikust. Kohtunikukandidaatide valimine toimub viies voorus . Uue korra kohaselt lisab kohtunõukogu konkursi edukalt läbinud kandidaadi kolmeks aastaks kohtuniku ametikohale kandideerijate pingeritta. Vaba ametikoha korral pakutakse kohtuniku ametikohta kõige rohkem punkte saanud kandidaadile. Justiitsminister esitab seejärel kohtunikukandidaadi parlamendile ametisse valimiseks. Pärast seda, kui rajoonikohtu/linnakohtu kohtunik on olnud ametis kolm aastat, kinnitab parlament ta justiitsministri ettepanekul ja kohtuliku kvalifikatsioonikomitee poolt kohtuniku ametialasele tööle antud hinnangu alusel ametisse tähtajatult või nimetab ta uuesti ametisse täiendavaks katseajaks, mis on kuni kaks aastat. Parlament järgib tegelikult seda, kas kohtuliku kvalifikatsioonikomitee hinnang on positiivne või negatiivne. Uuesti ametisse nimetamist täiendavaks kaheks aastaks esineb harva, samuti esitavad parlamendiliikmed harva küsimusi kohtunikukandidaatide kohta. Kui kohtuliku kvalifikatsioonikomitee hinnangul oli kohtuniku töö kolme aasta jooksul ebarahuldav, ei esita justiitsminister kandidaati uuesti ametisse nimetamiseks. Uus kord suurendab kohtunike rolli uute kohtunike valimisel, mis on kooskõlas Euroopa Nõukogu soovitustega . Kuigi parlamendi otsust jätta kohtunikukandidaat tähtajaliselt või tähtajatult ametisse nimetamata ei saa kohtus vaidlustada, võib kõiki kohtuliku kvalifikatsioonikomitee otsuseid, mis on seotud kohtunike karjääriga, läbi vaadata distsiplinaarkohtus (kõrgeima kohtu koda) . Samuti tuleb märkida, et kuigi kohtunike ametist vabastamist käsitlevate parlamendi otsustega seoses kohtuliku kontrolli võimalus puudub, kohaldatakse nii kohtuliku distsiplinaarkomitee distsiplinaarotsuste kui ka kohtunõukogu otsuste suhtes distsiplinaarkohtu kohtulikku kontrolli .

Kohtunike rolli peaprokuröri kandidaadi valimisel on suurendatud. 2020. aasta märtsis jõustusid kohtuvõimuseaduse ja prokuratuuriseaduse muudatused, millega muudeti peaprokuröri kandidaadi valimise korda. Peaprokuröri nimetab nüüd ametisse parlament kohtunõukogu ettepanekul, kes määrab kindlaks ka avalikul konkursil osalevate kandidaatide hindamise korra ja kriteeriumid . 2020. aasta juunis kasutas kohtunõukogu esimest korda oma uusi volitusi, et hinnata ja valida välja peaprokuröri kandidaat, kelle parlament hiljem ametisse nimetas .

Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on keskmine. Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on üldsuse hinnangul keskmine (45 % arvates on see üsna hea või väga hea) ja püsis stabiilsena. Ka ettevõtjate hinnangul oli see tase keskmine (47 %), kuigi varasemate positiivsete suundumustega võrreldes langenud .

Kohtunike ja prokuröride immuniteet väärtegude korral on kaotatud. Kooskõlas GRECO soovitusega kaotati 2020. aasta juunis kohtuliku distsiplinaarvastutuse seaduse, kohtuvõimuseaduse ja prokuratuuriseaduse muudatustega kohtunike ja prokuröride immuniteet väärtegude korral . Kohtunõukogu toetas kohtunike sellise immuniteedi kaotamist, tingimusel et haldusvastutuse seaduse muudatustega välistatakse karistusena haldusarest . Kohtuliku distsiplinaarvastutuse seaduse muudatustega nähakse samal ajal ette, et kohtunikud võivad kanda distsiplinaarvastutust, kui nad panevad toime väärteo, millega rikutakse raskelt kohtunike eetikakoodeksi norme või ei austata kohtuniku staatust. Selle muudatusega võimaldati väärteo korral teatavatel tingimustel algatada distsiplinaarmenetlus kohtulikus distsiplinaarkomitees.

Kvaliteet

Ühtse kaebuste registri loomise eesmärk on koondada kokku kõik kohtusüsteemiga seotud kaebused. See kohtute ameti hallatav portaal sisaldab teavet kaebuste kohta olenemata sellest, kas kaebuse võttis vastu ja vaatas läbi justiitsministeerium, rajoonikohus/linnakohus, regionaalne kohus või kõrgeim kohus. Register sisaldab kaebust ja sellele antud vastust käsitlevat teavet ning kaebuse tulemuse kokkuvõtet (põhjendatud või põhjendamata). Teavet jagatakse ka kohtuliku kvalifikatsioonikomiteega ning see register on üks allikatest, mida kõnealune õigusasutus kasutab kohtunike korrapärasel hindamisel.

Kohtunõukogu on saanud uued volitused seoses kohtunike karjääri ja kohtute juhtimisega, kuid tema vahendid on piiratud. Kohtunõukogu võimekus teha jõupingutusi kohtusüsteemi kvaliteedi parandamiseks on piiratud töötajate vähesuse tõttu (ainult umbes neli töötajat); see asutus on üks kõige halvemini varustatud kohtute haldamise nõukoda ELis . Seda raskendab asjaolu, et kohtunõukogule anti mitu uut volitust seoses kohtunike karjääri ja kohtusüsteemi korralduslike aspektidega, ilma et ta oleks saanud piisavalt täiendavaid inimressursse . Kohtute amet, kus on peaaegu sada töötajat, kelle ülesanne on kohtuid hallata, on endiselt justiitsministeeriumi alluvus ja kontrolli all. Kohtute amet vastab kohtunõukogu päringutele, mis puudutavad kohtunike karjääri, kuid ta ei ole kohustatud vastama kohtunõukogu muudele päringutele, näiteks seoses kohtute võrgustiku reformi mõju käsitlevate andmetega.

Kuigi uue erikohtu loomiseks võeti vastu õigusakt, on käimas arutelud selle üle, kuidas majandus- ja finantskuritegevuse juhtumite käsitlemise kvaliteeti ja tõhusust parandada. 2020. aasta juunis võttis parlament vastu kohtuvõimuseaduse muudatused, millega loodi Riias majandus- ja finantskuritegude erikohus, et muu hulgas tulla toime sageli pikaks venivate kohtuasjadega . Selle kohtu teenistuses oleks kuni kümme kohtunikku, kelle pädevusse kuuluks piiratud arv valdkondi (nt rahapesuga ja ametiisikute toime pandud korruptsiooniga seotud kriminaalasjad ning teatavad kaubandusasjad). See reform osutus aga vastuoluliseks, kuna kohtunõukogu esitas eraldi „majanduskohtu“ loomise vastu kaks arvamust, väites, et puuduvad tõendid selle kohta, et see parandaks kvaliteeti ja tõhusust. Kohtunõukogu arvates oleks sobivam lahendus kriminaalmenetluse reform ja kohtunike spetsialiseerumine olemasolevates kohtutes (eelkõige majandus- ja finantskuritegude puhul) . Kohtunõukogu analüüsib ka ise majandus- ja finantskuritegusid puudutavate kohtuasjade käsitlemisega seotud olukorda, sealhulgas seoses pikaks veninud menetlustega. Riigikontroll on algatanud majandus- ja finantskuritegude tõhusat uurimist ja nendes otsuse tegemist mõjutavate tegurite auditi, mis hõlmab kaheaastast perioodi.

Suurendatud on õigusabi andmist tsiviilasjades. Riigi tagatud õigusabi seaduse muudatustega, mis jõustusid 2019. aasta jaanuaris, nähakse ette, et kui isiku sissetulek ei ületa Lätis sätestatud igakuist miinimumpalka, on tal teatavatel tsiviilkohtumenetluse seaduses nimetatud juhtudel õigus saada tasuta õigusabi. Need muudatused suurendasid õigusabi kättesaadavust .

Kohtute ja prokuratuuri side- ja infosüsteem on heal tasemel ning seda arendatakse edasi kohtuasjade haldamise elektroonilise süsteemi kasutuselevõtuga. Läti kohtusüsteem on ELis üks kõige arenenumaid seoses IKT kasutamisega kohtuasjade halduses ja kohtutegevuse statistikas, kohtutega suhtlemiseks ning kohtuotsuste veebis avaldamiseks. Lisaks sellele on avaldatud kohtuotsused ELis kõige paremini masinloetavad . Kohtute amet kasutab kohtute töö hindamiseks ja mõõtmiseks äriteabe platvormi ja töötleb muu hulgas kohtute infosüsteemi, riikliku ühtse elektroonilise kinnistusraamatu ning ressursside haldamise süsteemi (finants- ja personaliandmed) andmeid. Kohtute infosüsteemi kasutatakse kohtute töö dokumenteerimise süsteemina, kuhu salvestatakse struktureeritult suur hulk kohtuasjade menetlemisega seotud teavet. 2019. aastal alustati töökoormuse võrdlusmudeli väljatöötamist. See mudel põhineb kohtute eelarveandmetel, mis seotakse kohtute tööd iseloomustavate näitajatega. Käimas on kohtuasjade haldamise elektroonilise süsteemi kasutuselevõtmise projekt, mille esimene etapp hõlmab uurimist ja kohtumenetlust, ning selle täielik rakendamine on kavandatud 2023. aastasse. Projekti eesmärk on ajakohastada menetlustoimingute registreerimist ja registripidamise digitaliseerimist. See hõlbustab õiguskaitseasutuste, prokuratuuri ja kohtute tööd ning lihtsustab osalejate juurdepääsu toimikule.

Tõhusus