ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.7.4

Komitee kahetseb väga, et kõnealuse arutelu raames ei käsitleta sotsiaalpartnerite ja organiseeritud kodanikuühiskonna rolli struktuurifondide määratlemisel, väljatöötamisel ja rakendamisel. Nende kaasamine on hädavajalik kaasrahastatud projektide kohandamiseks tegeliku olukorra ja vajadustega, eeldusel, et need on kooskõlas strateegiliste suunistega. „Komitee soovib, et koostataks suunised, mida kohaldataks liikmesriikide väljatöötatud strateegia- ja tööprogrammidokumente käsitleva nõuandetegevuse puhul. […] Liikmesriigid peaksid selgitama, kuidas korraldatakse järelevalvekomiteede puhul tagasisidet, milles lähtutakse ka partnerluse põhimõttest. Komitee on veendunud, et nii liikmesriigid kui ka piirkondlikud asutused peaksid laialdasemalt kasutama kodanikuühiskonna organisatsioonide potentsiaali, kaasates neid struktuurifondide edendamise kavade väljatöötamisse. Peale selle peaksid liikmesriigid ja piirkondlikud omavalitsused toetama altpoolt tulevaid algatusi, eraldades selleks eesmärgiks piisavaid rahalisi vahendeid, mis on ette nähtud struktuurifondidega seotud edendamis- ja teabealaste tegevuste jaoks. Samuti tasuks edendada piiriüleste või piirkondadevaheliste programmide puhul ühiskonsultatsioone ning piiriülest ja piirkondadevahelist ühiskondlik-ametialast partnerlust” (44).
1.1

Kliimamuutused on üks tõsisemaid 21. sajandil maailma ees seisvaid väljakutseid. Meetmed kliimamuutuste leevendamiseks kasvuhoonegaaside hulga piiramise teel on esmase tähtsusega. Samuti on aga oluline aegsasti kavandada kohanemist muutustega, mis on praegu juba vältimatud. Roheline raamat on Euroopa esimene, tervitatav samm selles suunas.
2.8

Rahvatervise valdkonnas juhitakse ja korraldatakse eelkõige kolme tegevussuuna (surmapõhjused, tervishoiu ja tervise näitajate intervjuuküsitlus ning puuded ja haigestumus) statistika arendamist ja rakendamist koostööstruktuuri kaudu, mis hõlmab Eurostati ja juhtriike (üldkoordinaator on praegu Ühendkuningriik ning vastavate valdkondade juhid on Eestist, Luksemburgist ja Taanist) ning liikmesriike. Selles raamistikus on juba palju metoodilist tööd tehtud, näiteks on koostatud suunised ning alustatud andmete kogumisega.
6.3.2

Euroopa suurtel farmaatsiakontsernidel on kõigil globaalne mõõde. Ühenduse rahastamise mahukuse tõttu tuleks samuti mõelda mehhanismidele, mille abil soodustada Euroopa investeeringute tasuvust. Seetõttu, ilma et loodaks takistusi innovatiivsete ravimite kasutamisele ELi-välistes riikides, peaksid määruses sisalduma sätted, milles nähakse ette kõik ELi territooriumil toimuvad teadusuuringute etapid ja nendel uuringutel põhinev molekulide tootmine. Samuti oleks vaja, et neis sätetes nähakse ette see, et IMA ühisettevõtte rahastatud teadusuuringutest saadav kasum läheks investeeringuteks ELi territooriumil.
5.1.1

Komitee nõustub, et biokütuste kasutuse teatud laienemine on tõenäoliselt vajalik. Seega on kohane muuta kütusespetsifikatsioonide eeskirju käesolevas direktiivis kavandatud kujul, et võimaldada toota ja turustada uut suure biokütusesisaldusega bensiini, eeldusel et lahendatud on võimalike saastavate kõrvalmõjude probleem.
1.6

Komitee märgib, et uus süsteem peab soodustama seda, et peatähtsaks peetaks toodangu kvaliteeti, mitte nagu praeguse süsteemi puhul, mis põhjustab kvaliteedi märkimisväärset halvenemist ja raskendab Euroopa puuvilla turustamist. Puuvilla kasutatakse tekstiilitööstuses ja see peab vastama tiheda konkurentsiga tööstuse vajadustele, mistõttu on hädavajalik kehtestada kriteeriumid, mis edendavad toodangu kõrget kvaliteeti. Samal ajal tuleb piirkondades, kus see on võimalik, soodustada uute tehnoloogiliste võimaluste, integreeritud tootmissüsteemide ja keskkonnasõbralike tootmisviiside kasutuselevõtmist.
4.5

Määruse ettepanekus, millega asendatakse määrus 859/2003, ei ole sellist olukorda üheski põhjenduses mainitud, mistõttu komitee eeldab, et neilt kahelt riigilt ei ole vastavasisulist teatist saabunud. Seepärast loodab komitee, et uue määruse võtavad vastu ka nimetatud kaks riiki, et vältida käesoleva arvamuse punktis 2.5 kirjeldatut, st et määrus 1408/71 jääb kehtima vaid ühes või kahes liikmesriigis ja seda kohaldatakse vaid kolmandate riikide kodanikele.
2.11

Nende analüüside põhjal on komisjon tunnistanud, et Euroopa Liit peab spordi eriomadusi rohkem arvesse võtma ning nimetatud probleemidega tegelema. On selge, et ELi olemasolevad ja kavandatavad programmid ja meetmed peavad spordile rohkem tähelepanu pöörama ning tuleb otsustada, kuidas saab ELi rahalisi vahendeid kasutada spordiga seotud projektide toetamiseks. Samuti leitakse, et ELi tasandil on vaja tihedamat dialoogi ja poliitilist koostööd spordi alal.
6.9

Ekspertide aruandes analüüsitakse pangakonto avamise praegusi raskusi: pangad räägivad õiguslikest ja regulatiivsetest tõketest, sh isikutuvastamise nõue, mis on kehtestatud rahapesu vastu võitlemise õigusaktidega; tarbijad rõhutavad pakutavate toodete ja teenuste ning vajalike dokumentide kohta antava teabe ebaselgust. Tarbijad leiavad, et on vaja tunnistada inimese õigust avada jooksevkonto, nagu seda tehakse mitmete Euroopa riikide õigusaktides, sest ilma jooksevkontota on võimatu osaleda majandus- ja ühiskondlikus elus. Selles küsimuses rõhutasid pangad, et lepinguvabadus on turumajanduse aluspõhimõte, mis on kehtestatud paljudes põhiseadustes.
3.3

Kooskõlas otsuse nr 676/2002/EÜ sätetega andis komisjon CEPTile volitused töötada välja leebemad tehnilised tingimused. Kõnealuste volituste raames töötati välja tingimused, mis lähtuvad põhimõttest, et sagedusalas 900 MHz on GSMi ja UMTSi koostalitlus võimalik ning nende täielik ühilduvus tagatud. Tulevikus võib anda volitusi, et tõestada teiste tehnoloogiate ühilduvust GSMiga, selleks et saavutada kõnealuse sagedusala edasine avamine.
2.2

Praegu on autoveo-ettevõtja tegevusalale lubamine reguleeritud nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiviga 96/26/EÜ, milles on sätestatud hea maine, finantssuutlikkuse ja ametialase pädevuse tingimused, millele ettevõtjad peavad vastama, et saada luba tegutseda autoveo-ettevõtjana, st tegeleda riigisisese või rahvusvahelise kauba- ja sõitjateveoga. Need tingimused on ainukesed ühised nõuded, mida ettevõtjad peavad täitma eelkõige ühenduse autoveoturul tegevusloa saamiseks. Direktiiviga on ette nähtud ka teatavate tegevusloa saamiseks nõutavate dokumentide vastastikune tunnustamine.
4.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab, et noorte töötus Euroopas on oht Euroopa tulevikule, ning kutsub liikmesriike ja Euroopa institutsioone üles astuma vajalikke samme olukorra parandamiseks. Sellised meetmed peaksid põhinema Euroopa noortepakti kiiremal ja tõhusamal rakendamisel, milles paljudel liikmesriikidel on suuri puudujääke. Praegu on Euroopa noortepakt pigem deklaratsioon kui reaalne töökava.
11.2

IMOs toimuvate arutluste raames pühendatakse tähelepanu SECA (25) võimalikule laiendamisele, kus rakendataks madalamaid väljaheitegaaside piirmäärasid. Lähimerevedu on selles suhtes eriti haavatav, kuna lähimerevedu toimub de facto rannikualadel ja randutakse tihti. Seega tuleb eeltoodule pöörata erilist tähelepanu vältimaks seda, et last (lähimereveo edendamist) koos pesuveega välja ei visataks.
2.1

Euroopa Liidu poliitika on määratletud enam kui 300 direktiiviga, mis on valdavalt valminud aastatel 1988–1995 seoses konkreetsete haiguspuhangutega. Raskeid loomahaigusi esineb praegu küll harvem, kuid on tekkinud uued väljakutsed: sellised haigused nagu suu- ja sõrataud, lammaste katarraalne palavik ja linnugripp kujutavad endast uusi ohte, mida tuleb tõsiselt võtta. Lisaks on suurenenud elusloomade veod, mistõttu on kasvanud haiguste leviku oht.
1.3

Komitee peab komisjoni ülesandeks kontrollida, et kehtetuks tunnistataks ka liikmesriikides kehtivad vastavad seadused, nii et need ei looks uusi tehnilisi takistusi ega kahjustaks oodatava kasu saamist.
4.4.1

Komitee kiidab esitatud mõtted heaks, aga on seisukohal, et neid ei tohiks käsitleda väljaspool struktureeritud raamistikku või väljaspool konteksti, milles need on esitatud. Ideed on loomulikult väga olulised, aga nõuavad ühiskonnalt teistsugust nägemust õpetajast tänapäevases kiiresti kasvavate teadmiste, tehniliste võimaluste ja teadmistele juurdepääsu võimalustega maailmas.
5.10

Olgu määratlused millised tahes, igal juhul tuleks nad ettepanekusse võtta täies ulatuses, ilma et toimuks lihtsalt ülevõtmine ühtsest ülemaailmsest süsteemist või lisataks viiteid muudele dokumentidele. See oleks hea võimalus määratleda esmakordselt sõnad „kemikaal” ja „keemiline”. Kui „kemikaali” sünonüümiks loetakse sõna „aine” — mis tõenäoliselt nii on — siis peaks seda ka selgelt ütlema. See täpsustaks ka kõnealuse määruse ning nende direktiivide ja määruste rakendamisala, mida kohaldatakse palju laiemalt kui vaid täpsemalt määratletud keemiatööstuse toodetele. Samuti selgitataks selle abil, et ingliskeelse nimisõna „chemical” (kemikaal) tõlkimisel väljendiga „keemiline aine”, kui asjaomases keeles puudub ühesõnaline vaste, ei eeldata teiste (ja ilmselt mittemürgiste?) mittekeemiliste ainete olemasolu. See võiks loodetavasti vähendada hästi mõeldud, aga mõttetute lausete kasutust, nagu „enamik artikleid sisaldab kemikaale” (1) (mida sisaldavad ülejäänud?) ja „kemikaale kasutatakse peaaegu igas töökohas” (2) (mida kasutatakse ülejäänud töökohtades?). Muidugi mõistab komitee, et kõigi määratluste kasutus peab olema järjekindel kõigis õigusaktides. Ent komitee ei nõustu, et mõni õigusakt on „olulisem” kui teine (või kui see nii on, siis kõnealune ettepanek vastab sellele kriteeriumile kindlasti), ning igal juhul ei toeta komitee seda, et kõik asjaosalised peaksid lugema läbi kõik seotud õigusaktid vaid selleks, et välja selgitada sõnade tähendused. See muutub oluliseks, sest teistesse keeltesse tõlkimisel tekivad erinevad tähendusnüansid, mida originaalis ei ole, või vastupidi, kaovad äärmiselt olulised eristused. Näiteks kasutatakse ettepanekus sõna „toode” neutraalses tähenduses, viidates mis tahes kaubale, mida ostetakse või kasutatakse töökohas või tarbija poolt. Igal juhul ei ole sõna „toode” sünonüüm sõnale „artikkel”, millel on ELi ja muudes õigusaktides eritähendus. Inglise keeles on see vahe selge, ent teistes keeltes ei pruugi see nii olla. Olukorrast sõltumata tuleb kõnealune tähendusvahe säilitada. Keelelised või kultuuritaustast tulenevad arusaamatused tuleks samuti välja selgitada ja neid tuleks vältida. Näiteks võib juhtuda, et väljendi „substance-free environment” (ainevaba keskkond) tähenduseks peetakse Euroopas avakosmost. USAs nimetatakse aga nii koole, kus alkoholi joomine ja suitsetamine ei ole lubatud. Mitmete kultuuride nn kollases ajakirjanduses eeldatakse, et kui kellegi kätelt või riietelt leitakse kemikaalide jälgi, peab tegemist olema terroristiga.
9.3

Ammooniumnitraat on saadaval eri kontsentratsioonides (lämmastikusisaldus protsentides) ning sellele võib olla lisatud teisi olulisi põhiaineid või mitte (tavaliselt fosfori ja kaaliumi derivaadid). Puhta ammooniumnitraadi lämmastikusisaldus moodustab umbes 35 protsenti. Seda tuleb lahjendada, et vältida taimestiku kahjustamist. Eri tootekvaliteete võib saada, lisades tootmisel aktiivseid aineid/ või inertseid täiteaineid, nt kriiti, või siis kasutades keemilisi protsesse, et saavutada soovitud suhe peamiste koostisainete vahel. Põllumajandustootjatele müüdavate toodete lämmastikusisaldus võib olla 28 protsenti või enam. Kõnealuseid kõrge lämmastikusisaldusega väetiseid kontrollitakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 2003/2003 tagamaks, et neil on nõutav lämmastikusisaldus ja et nende kasutamisel ei teki plahvatusohtu. Kõnealustele nõuetele vastavad väetised võidakse märgistada „EÜ väetise märgiga” ja neid võidakse turustada piiriüleselt. Nõuetele mitte vastavavaid väetisi ei või eksportida, neid nimetatakse „riigisisese kasutusega väetiseks”. Tarbekaupade lämmastikusisaldus on üldjuhul 20 kuni 25 protsenti. Mida väiksem on lämmastiku protsent, seda suurem on transpordikulu väetise ühiku kohta ja seda enam ainet on vaja kasutada teataval pindalal. Kuigi ammooniumnitraati sisaldavaid väetiseid peetakse esmatähtsaks tulundusliku põllumajandustegevuse jaoks, ei kehti see palju väiksemate koguste suhtes, mida müüakse jaemüügipunktides eraisikutest tarbijatele ning mida saab asendada teiste toodetega.
1.3

Komitee märgib samuti, et tarbijakaitse valdkonnas on õigusaktidel esmatähtis roll. Teisest küljest ei ole olemasolevad õigusaktid paindlikud ning tarbijate ja tarnijate jaoks võib olulise tähtsusega olla õiglane turg. Kui turg ei toimi hästi, siis on õigusaktid vältimatult vajalikud. Komitee kutsub komisjoni üles tagama, et seal, kus õigusaktid on vajalikud, neid ka tõesti kohaldatakse ja järgitakse. See ei tohiks mingil viisil kahjustada liikmesriikide tarbijakaitset. Üks määratletud vahenditest on turu järelevalve, mille jaoks peab komisjon komitee arvates teostama korraliku makro- ja mikromajanduse teadusuuringu. Õigusakte tuleb jõustada ja pidevalt hinnata. Lisaks on oluline, et õigusaktid oleksid lihtsad ja arusaadavad, eelkõige seetõttu, et enamik siseturu osapooltest on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted.
3.8.2

Tasakaal punktis 2.2. esitatud eesmärkide vahel. Punktis 2.3 esitatud kolme energia- ja kliimapoliitika eesmärgi vajalikuks tasakaalustamiseks peaksid poliitilised vahendid olema suunatud sellele, et majanduslikult atraktiivsete CO2 vähendamise meetmete kaudu ka tegelikult saavutada see, mis on realiseeritav ilma majandusliku kahjuta. Kui lisaks nõutakse siiski varase tehnilise arengutaseme tõttu kulukat energiakandjate kombinatsiooni üleminekut taastuvenergia liiga kõrgele määrale ja lisaks ülereguleeritud rahvamajandusliku energiatõhususe eesmärgi saavutamist, siis põhjustab see ühelt poolt ressursside rahvamajanduslikult väära jaotumist (22), teiselt poolt kasvab oht, et nõudlust eriti tõhusate keskkonnatehnoloogiate järele ei ole enam võimalik katta isegi Euroopa tootmisega. Euroopa Komisjoni uurimus (23) näitas, et juba CO2 hind 20–25 eurot/t mõjutab märgatavalt paljude tööstusharude konkurentsivõimet.
1.2

Komitee on märkinud, et üks riiklike reformikavade edu võti on kõigi asjaomaste ühiskondlike osalejate, eelkõige sotsiaalpartnerite võimalikult ulatuslik kaasamine protsessi igas etapis. Selles osas on komitee väljendanud kahetsust, et paaril viimasel aastal ei ole sotsiaalpartneritega konsulteerimine ega arutelu kodanikuühiskonnaga olnud piisav. Seepärast leiab komitee, et on oluline tugevdada sotsiaalpartnerite vaheliste suhete süsteeme ELi ja liikmesriikide tasandil.
1.1

Olles põhjalikult uurinud Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi põhjendusi, eriti võttes arvesse aruandeid ja ühiste ametikirjelduste loomisega seotud töö käigus saadud kogemusi, mida komitee võib kinnitada, on komitee jõudnud järeldusele, et Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi argumendid on sidusad, mõistetavad ja igati põhjendatud. Komitee rõhutab seda seoses teiste vahenditega, nimelt Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomisega isikute liikuvuse edendamiseks ja hõlbustamiseks.
1.7

Sidusrühmad ja liikmesriigid ei ole ühel arvamusel selle üle, milline on tootja otsese vastutuse mõju tarbijakaitse tasemele ja siseturule. Enamik liikmesriike ja mitu sidusrühma on seisukohal, et tootja otsene vastutus tõhustab tarbijakaitset. Mõned on seisukohal, et tootjal on kauba lepinguga vastavusse viimiseks paremad võimalused kui müüjal. Teised usuvad, et tootja otsene vastutus ei suurenda tarbijakaitset, vaid põhjustab pigem õiguslikku ebakindlust ja koormab ettevõtjaid märkimisväärselt. Komitee leiab, et neis küsimustes on vaja rohkem teavet (5).
9.2

EMSK on oma varasemas arvamuses (TEN/274, raportöör Edgardo Maria Iozia) selgelt kinnitanud: „Transpordisektoris on tehtud suuri jõupingutusi, et tarbimist ja saasteainete heitkogusid vähendada, aga arvestades asjaolu, et tegemist on energiakasutuse poolest kõige kiiremini kasvava sektoriga ja kõige suurema kasvuhoonegaaside allikaga, on igati õige nõuda, et kõnealuses sektoris tehtaks täiendavaid jõupingutusi. Asjaolu, et Euroopa tööstus sõltub transpordikütuse suhtes kolmandatest riikidest, suurendab sektori vastutust panuses energiatõhususse, heitkoguste vähendamisse ja nafta- ning gaasitoodete impordi vähendamisse”.
2.8.3

Äärepoolseimate piirkondade lisakulu mõistet on keeruline üheselt määratleda. Järgnevalt on loetletud mõned näited lisakuludest: — lisakulud, mis tulenevad kaupade ja materjalide mere- ja õhutranspordist; — ärireisid mandri ja äärepoolseimate piirkondade vahel on problemaatilised otseühenduste puudumise, väheste lendude ning kõrge kulu tõttu, mis on seotud nii geograafilise kauguse kui ka asjaoluga, et üks piirkond jaguneb veel omakorda mitmeteks väikesaarteks; — ladustamise kulud on suuremad, kuna puuduvad mere- ja õhuühendused; — töötajate palkamisele tehtavad kulud on suuremad, kuna vähekoolitatud personal on madalamaga tootlikkusega, mis toob kaasa vajaduse ettevõttesisese koolituse järele; — võrreldes Mandri-Euroopa ettevõtetega on transpordi-, personali koolitus- ja ladustamiskulud suuremad; see eeldab suuremat rahastamisvõimet, mis vähendab omakorda ettevõtte konkurentsivõimet; — materjalide impordi tõttu on ettevõtte asutamiskulud suuremad.
4.5.1

Terrorismioht on laialdane, pidev ja üldine. Keegi ei ole selle eest kaitstud ning terrorismi profiil ja meetodid muutuvad pidevalt. Seda ja samuti tõsiasja arvesse võttes, et terrorismiga võitlemiseks ei ole veel suudetud määratleda sobivat strateegiat, tuleb võitluseks vajalikke analüüse, hinnanguid ja kasutatud meetodeid pidevalt ümber hinnata. See on ülesanne, millesse haaratakse kõik pooled, nii valitsused ja ELi institutsioonid kui ka kogu kodanikuühiskond. See eeldab juba oma määratlusest tulenevalt, et uurida tuleb ka avaliku ja erasektori partnerlussuhete võimalusi (mis ei tähenda, et sellega luuakse tingimused turvalisuse ja kaitse erakätesse minekuks, mis töötaks iseendale vastu), et rakendada neid ühise eesmärgi — kõigi heaolu ja turvalisuse — teenistusse (4). Nimetatud jõupinguste põhiaspektid peaksid olema järgmised:
4.2

Hõlpsamini kättesaadavad individuaalselt kohandatud keskkonnajuhtimissüsteemid: keskkonnakaalutlustega arvestamine strateegilistes valikutes, et majanduskasv ja uuendustegevus võimaldaks ettevõtetel mitte ainult olemasolevaid eeskirju järgida, vaid proovida ka uusi häid tavasid, milles arvestatakse algatusõiguse ja õiguslike piirangutega, et täita väike- ja mikroettevõtetele kehtestatud nõudeid. Eelkõige peaks toetama keskkonnajuhtimissüsteemide vastuvõtmist (nagu Euroopa keskkonnaalane juhtimis- ja auditeerimissüsteem (EMAS) ja rahvusvahelised standardid (ISO)). Euroopa keskkonnaalane juhtimis- ja auditeerimissüsteemi (European Eco-Management Audit Scheme) sisseviimise võib saavutada näiteks, kui asjaomasesse määrusesse lisatakse VKEde jaoks soodsad sätted, kui eeskirju rakendatakse VKEde struktuuriga kooskõlas (5) ja järk-järgult vähenevad inspektsioonid ning registreeritud ettevõtete teabetaotlused. Kõik need meetmed peaksid VKEsid julgustama süsteemiga ühinema, arvestades et praegu on seda arvestataval määral tehtud vaid Itaalias, Saksamaal ja Hispaanias. Komitee loodab, et komisjon arvestab nende ettepanekutega ja komitee 2006. aasta juulikuu arvamusega kliimamuutuste ja kodanikuühiskonna kohta (6), eelkõige seoses EMAS süsteemi praeguse ülevaatamisega. Lõpuks kutsub komitee komisjoni üles otsima mitteametlikes ja kodifitseerimata vahendites kohalikul ja piirkondlikul tasandil kasulikke elemente, et laiendada praeguseid keskkonnajuhtimissüsteeme, kuna vaid VKEde ja nende ühingute otsene kaasamine kohalikul ja piirkondlikul tasandil võib aidata praegust olukorda muuta.
3.2.3

Audiovisuaalne meedia on kõige mõjukam teabevahetusvahend ning suurematel institutsioonidel, nagu Euroopa Komisjon ja Euroopa Parlament, on juurdepääs sellistele vahenditele. On selge, et ringhäälinguorganisatsiooni sõltumatus tagatakse lepingute sõlmimisel organisatsioonidega, kes pakuvad EBSi (Europe by Satellite) teenuseid või elektroonilisi teenuseid Interneti vahendusel. Komisjoni innustatakse selliste kontaktide loomisel kaaluma, kuidas avada uksed teistele institutsioonidele ja ELi organitele, et tagada tasakaalustatud teabevahetus, pidades samas meeles, et lepingute sõlmimise haldusmenetlused on koormavad nõuandvate ja teiste ELi organite jaoks. Komisjon võiks tagada ka asjakohaste koostoimete loomise. Seda võiks teha ka avaliku arvamuse mõõtmist vajavate valdkondade määratlemisel.
4.11

Üldiselt märkis komisjon, et vähendatud maksumääradel on mõju ainult juhul, kui sellistele kaupadele/teenustele, mille suhtes kohaldatakse vähendatud käibemaksumäära, kuluvate tarbimiskulutuste osa erineb piisavalt väikese sissetulekuga ja suure sissetulekuga rahvastikurühmade vahel ja on ajalises lõikes stabiilne. Kõnealused erinevused on eriti suured toiduainete ja rõivatööstuses ning ehituses: eri riikide vahel täheldatavate erinevuste kõrval võib suurimaid — ja sotsiaalselt kõige ebaõiglasemaid — erinevusi aga sageli täheldada konkreetsete liikmesriikide siseselt. Komitee juhib tähelepanu sellele, et eri liikmesriikides kohaldatakse vähendatud maksumäära tervete kategooriate suhtes arvestamata asjaolu, et teatavad tooted kõnealuste kategooriate siseselt on mõeldud kõigile tarbijatele, teised vaid vähestele privilegeeritud ostjatele, kusjuures viimaste toodete hind on esimeste omast mitu kord kõrgem. Tuleb välja selgitada, kuidas ja milliste kriteeriumide alusel tuleks kohaldada erinevaid maksumäärasid kaupade suhtes, millel on sama nimetus, ent mis on hinna ja kvaliteedi poolest mõeldud eri ühiskonnakihtidesse kuuluvatele sihtrühmadele. Teine probleem seisneb selles, kuidas teha püsivaid, moe arengust sõltumatuid eristusi ja kuidas tagada nende järgimist, ilma et selleks oleks vaja ette näha kulukaid ja keerulisi kontrollmenetlusi. Lisaks tuleb ka arvestada võimalike pettustega, mis võivad esineda kõikides valdkondades, kuid iseäranis kahes eelnimetatud majandussektoris. Täpsed ja üksikasjalikud nimetused võivad soodustada pettusi ning järelevalve nende üle on kõike muud kui lihtne. Komitee rõhutab, et eristusi tuleb teha sotsiaalsete kriteeriumide alusel. Teisisõnu, vähendatud käibemaksumäärad peaksid kaasa aitama sissetulekute ümberjagamisele suunatud sotsiaalpoliitika arengule või kui punktis 4.15 nimetatud alternatiivlahendused ei ole teostatavad, toetama olulisi sotsiaalprogramme. Igal juhul tuleb aga tagada läbipaistvus kodanike ja liimesriikide jaoks.
4.8

Praeguse Erasmus Munduse programmi asutamise otsuse 2317/2003 lisas esitatud valikumenetluste osas sätestatakse, et „valikumenetlustega tagatakse Euroopa tasandi esmane valik, et vältida eri õppevaldkondade, üliõpilaste ja teadlaste lähtepiirkondade ning sihtliikmesriikide tõsist tasakaalustamatust”. See lause on uue Erasmus Munduse programmi ettepaneku lisast välja jäetud. Kui programmi üks prioriteetidest on suurendada Euroopa ülikoolide nähtavust ja tagada nende osalemine programmis, on komitee arvates oluline järgida kõnealust põhimõtet osalejate valimisel, et vältida olukorda, kus programmi toetus läheb samadesse liikmesriikidesse ja samadesse ülikoolidesse.
2.5

On alust nentida, et liikmesriikidel on jätkuvalt raskusi oma ülevõtmisnormide väljatöötamise kohandamisel, sest kuigi see ei pruugi esmapilgul nii paista, loovad need keerulisi õiguslikke piiranguid ja on teatud juhtudel vastuolus riikliku õigustraditsiooniga.
5.13

Komitee võtab teadmiseks prioriteetse eesmärgi, mille kohaselt tuleks võimalikult paljude täiskasvanute kutseoskusi ühe taseme võrra tõsta (punkt 3.3). Inimeste ja nende õppimise eesmärkide klassifitseerimisel inimeste haridustaseme järgi on üldise täiskasvanuhariduse raames piiratud väärtus, kuigi üksikute kursuste puhul on loomulikult vaja jälgida, et eelteadmised oleksid vajalikul tasemel. Samuti puudub tagatis selleks, et uue kõrgema formaalse hariduse taseme saavutanud inimesed saavad suurema sotsiaalse tunnustuse osaliseks või leiavad isegi tööd. Kohtumine väga erinevate õppijatega on just see, mis muudab iga täiskasvanuhariduse kursuse sisukaks või on selle nö sotsiaalne kapital, kui väljenduda majanduslike terminite abil.