Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks /* COM/2013/0687 final - 2013/0328 (NLE) */





SELETUSKIRI 1. Ettepaneku taust · Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; edaspidi „algmäärus”) kohaldamist teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi importi käsitlevas dumpinguvastases menetluses. · Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. · Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Komisjoni määrusega (EL) nr 418/2013 kehtestas Euroopa Komisjon teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksu. · Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. 2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine · Konsulteerimine huvitatud isikutega Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras. · Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. · Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid selles on esitatud põhjalik loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG · Kavandatud meetmete kokkuvõte Lisatud nõukogu määruse ettepanek põhineb lõplikel järeldustel dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud nõukogu määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada hiljemalt 8. novembril 2013. · Õiguslik alus Nõukogu määrus (EÜ) nr 1225/2009, 30. november 2009, kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed („algmäärus”). · Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. · Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. Meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. Nõuet, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ning kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. · Vahendi valik Kavandatav vahend: määrus. Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel. Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. 4. MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet. 2013/0328 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”)[1], eriti selle artiklit 9, võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega, ning arvestades järgmist: 1. MENETLUS 1.1. Ajutised meetmed (1) Määrusega (EL) nr 418/2013[2] (edaspidi „ajutine määrus”) kehtestas komisjon teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu. (2) Uurimine algatati pärast seda, kui Euroopa raua- ja terasetööstuse liit (Eurofer) (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 28. juunil 2012. aastal kaebuse liidu tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % teatava roostevaba terastraadi kogutoodangust liidus. (3) Samaaegse subsiidiumivastase uurimise tulemusena kehtestas komisjon teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes määrusega (EL) nr 419/2013[3] ajutise tasakaalustava tollimaksu ja määrusega (EL) nr 861/2013[4] lõpliku tasakaalustava tollimaksu. 1.2. Uurimisega seotud isikud (4) Uurimise esialgses etapis moodustati India eksportivatest tootjatest ja liidu tootjatest valim. Esialgses etapis taheti valimit moodustada ka sõltumatutest importijatest. Kuna aga kaks kolmest valimisse kaasatud importijast ei saatnud küsimustikule vastuseid, ei olnud importijate väljavõtteline uuring enam teostatav. Seepärast kasutati lõplike järelduste tegemiseks kogu teavet, mis oli kättesaadav koostööd tegevate importijate kohta, eelkõige niivõrd, kui see oli seotud liidu huvidega. (5) Üks eksportiv tootja väitis, et kuna liidu tootmisharu kantud kahju kindlakstegemiseks ei kasutatud kaebuse esitajate hulka mitte kuuluvate äriühingute müüki, ei saa liidu tootjate valimit pidada representatiivseks. Nõue lükati tagasi, sest valimi koostamisel võeti aluseks kõikidelt koostööd tegevatelt liidu tootjatelt saadud vastused, olenemata sellest, kas need tootjad representatiivsuse kindlakstegemise etapis toetasid kaebust või mitte, ja valim moodustati tootmismahtude põhjal. (6) Üks liidu tootjaga seotud eksportiv tootja oli kaebuse vastu ja taotles individuaalset kontrollimist, sest väikeste ekspordimahtude tõttu ei kaasatud teda eksportivate tootjate valimisse. Ka vastavat liidu tootjat ei kaasatud väikese tootmismahu tõttu liidu tootjate valimisse. Komisjon nõustus individuaalse kontrollimisega, kuid eksportiv tootja võttis oma taotluse tagasi. (7) Seitse valimist välja jäänud India eksportivat tootjat taotlesid individuaalset kontrollimist. Kaks neist vastasid küsimustikule, viis aga mitte. Kahest vastused saatnud tootjast üks võttis individuaalse kontrollimise taotluse tagasi. Selle tulemusena vaatas komisjon läbi ühe valimist välja jäänud India eksportiva tootja taotluse: – KEI Industries Limited, New Delhi (KEI). (8) Esialgses etapis leiti, et mitte ükski algul valimisse kaasatud eksportiv tootja ei ole esitanud piisavalt usaldusväärset teavet, seepärast kohaldati algmääruse artiklit 18. Komisjon otsustas laiendada valimit kolme äriühingu võrra, lähtudes nende ekspordimahust ja koostöövalmidusest, mida nad ilmutasid menetluse algatamise järel. Selle tulemusena on komisjon vaadanud läbi küsimustiku vastused ja teinud kontrollkäigud järgmiste India eksportivate tootjate valdustesse: - Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana; - Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra; - Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra. (9) Peale eespool kirjeldatu kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 4–7 ja 14. 1.3. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood (10) Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 20, hõlmas dumpingut ja kahju käsitlev uurimine ajavahemikku 1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2009 kuni 31. märtsini 2012 (edaspidi „vaatlusalune periood”). 1.4. Järgnenud menetlus (11) Pärast selliste oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgne avalikustamine”), esitas märkusi mitu huvitatud isikut, nimelt kõik 3 valimisse kaasatud eksportivat tootjat, see eksportiv tootja, kes oma individuaalse kontrollimise taotluse tagasi võttis, kaebuse esitaja ja 11 kasutajat. Kõigile huvitatud isikutele, kes esitasid vastava taotluse, võimaldati ärakuulamine. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist. Kõik saadud märkused vaadati läbi ning neid võeti vajaduse korral arvesse. (12) Komisjon teatas huvitatud isikutele olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel kavatses ta soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes ja ajutise tollimaksu abil tagatud summade lõplikku sissenõudmist (edaspidi „lõplik avalikustamine”). Huvitatud isikutele nähti samuti ette aeg, mille jooksul nad said esitada märkusi lõpliku avalikustamise kohta. Kõik saadud märkused vaadati läbi ning neid võeti vajaduse korral arvesse. (13) Pärast lõplikku avalikustamist saadud märkuste põhjal teatas komisjon huvitatud isikutele teatavate eksportivate tootjate dumpingutaseme kohta tehtud järelduste muutmisest. Huvitatud isikutele nähti uuesti ette aeg, mille jooksul nad said esitada märkusi täiendava avalikustamise kohta. Kõik saadud märkused vaadati läbi ning neid võeti vajaduse korral arvesse. Üks huvitatud isik – kaebuse esitaja – kritiseeris tõsiasja, et teatavate eksportivate tootjate dumpingu taseme kohta tehtud järeldusi muudeti uute andmete ja märkuste põhjal, mis saadi pärast esialgset avalikustamist ja uurimise lõplikus etapis. Samuti väitis ta, et tema menetlusõigusi on rikutud. (14) Komisjon leidis siiski, et ta peab võtma arvesse huvitatud isikutelt saadud esildisi ning vajaduse korral muutma oma järeldusi, kui märkused on põhjendatud. Mitte ühelgi neist juhtudest ei kasutatud dumpingu kindlakstegemiseks uusi kontrollimata andmeid. Peale selle järgiti kõikide huvitatud isikute menetlusõigusi, sest neid informeeriti nõuetekohaselt ja õigeaegselt ning neile anti sama tähtaeg märkuste esitamiseks. 2. Vaatlusalune toode ja samasugune toode (15) Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 21, on vaatlusalune toode määratluse kohaselt roostevaba terastraat, mis sisaldab: – 2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab niklit vähemalt 28 massiprotsenti, kuid mitte üle 31 massiprotsendi, ja kroomi vähemalt 20 massiprotsenti, kuid mitte üle 22 massiprotsendi, – alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab kroomi vähemalt 13 massiprotsenti, kuid mitte üle 25 massiprotsendi, ja alumiiniumi vähemalt 3,5 massiprotsenti, kuid mitte üle 6 massiprotsendi, ja mis praegu klassifitseeritakse CN-koodide 7223 00 19 ja 7223 00 99 alla ning on pärit Indiast. (16) Mõni kasutaja väljendas muret selle üle, et ei tehta vahet vaatlusaluse toote ja samasuguse toote eri liikide vahel, sest kõigi tooteliikide puhul eksisteerib väga lai tootevalik. Eriti tunti muret selle üle, kuidas on uurimise käigus võimalik tagada kõigi tooteliikide õiglane võrdlus. Nagu enamiku uurimiste puhul, hõlmab vaatlusaluse toote määratlus paljusid erinevaid tooteliike, millel on samad või sarnased füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused. Asjaolu, et need omadused võivad tooteliigiti varieeruda, võib tõepoolest põhjustada olukorra, et määratlusega hõlmatakse palju erinevaid liike. See on nii ka käesoleva uurimise puhul. Komisjon võttis tooteliikide vahelisi erinevusi arvesse ja tagas õiglase võrdluse. Igale tooteliigile, mida tootsid ja müüsid India eksportivad tootjad ning mida tootis ja müüs liidu tootmisharu, anti ainukordne kontrollnumber. Number sõltus toote põhiomadustest, antud juhul terase klassist, tõmbetugevusest, kattest, pinnast, läbimõõdust ja kujust. Sellepärast võrreldi liitu eksporditud traadiliike toote kontrollnumbri alusel selliste liidu tootmisharu toodetud ja müüdud toodetega, millel on samad või sarnased omadused. Kõik need tooteliigid kuulusid algatamisteates[5] ja ajutises määruses esitatud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote määratluse alla. (17) Üks isik kordas oma väidet, et niinimetatud kõrgtehnilised tooteliigid on erinevad ja ei ole asendatavad muude vaatlusaluse toote liikidega. Sellest tulenevalt tuleks need toote määratlusest välja jätta. Kui määratakse kindlaks, et tegemist on toodetega, mis on sarnased, nii et need kuuluvad sama tooteliigi alla, tuleb kooskõlas kohtupraktikaga hinnata, kas neil on samad tehnilised ja füüsikalised omadused, samad põhilised lõppkasutajad ning sama hinna ja kvaliteedi suhe. Sellega seoses tuleks samuti hinnata nende toodete vastastikust asendatavust ja seda, kas need on konkureerivad tooted.[6] Uurimise tulemusel leiti, et asjaomase isiku viidatud nn kõrgtehnilistel tooteliikidel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused, mis muudel uurimisega hõlmatud toodetel. Nad on roostevabast terasest ja tegemist on traadiga, ka tootmisprotsess on sarnane, selles kasutatakse samasuguseid masinaid, nii et tootjad võivad vastavalt nõudlusele lülituda ümber ühelt tootevariandilt teisele. Sellepärast konkureerivad tootjad suurt roostevaba terastraadi valikut hõlmavate lepingute pärast, kuigi eri liiki traadid ei ole otseselt omavahel asendatavad ega konkureeri otseselt üksteisega. Pealegi toodavad ja müüvad neid tooteliike niihästi liidu tootmisharu ettevõtted kui ka India eksportivad tootjad, kasutades sarnast tootmismeetodit. Seetõttu ei saa selle väitega nõustuda. (18) Vastuseks lõplikule avalikustamisele väitis üks isik, et analüüs, mille komisjon koostas, et teha kindlaks, kas uurimine peaks hõlmama nn kõrgtehnilisi tooteliike, ei ole piisavalt põhjalik. See väide lükati tagasi. Uurimise tulemusel tehti kindlaks, et kõrgtehnilised tooteliigid kuuluvad põhjenduses (17) osutatud tootemääratluse alla. Huvitatud isik on ekslikult eeldanud, et kõik kohtupraktikas osutatud kriteeriumid peavad olema täidetud üheaegselt – see ei ole nii. Kohtupraktika[7] kohaselt on komisjonil toote määratluse piiritlemisel lai otsustusõigus ja ta peab oma hinnangus tuginema kohtu välja töötatud kriteeriumidele. Sageli, nagu ka käesoleva juhtumi puhul, võivad teatavad kriteeriumid kallutada hinnangut ühele või teisele poole; sellises olukorras peab komisjon koostama üldhindamise, nagu käesoleval juhul on tehtud. Seepärast on huvitatud isik ekslikult eeldanud, et sama tootemääratluse alla kuulumiseks peavad tooteliigi kõik omadused olema samad. (19) Mõned kasutajad väitsid, et nn 200. seeria roostevaba terastraat tuleks toote määratlusest välja jätta. Eelkõige väitsid nad, et seda liiki traati liidu tootmisharu praktiliselt ei tooda. See väide ei ole siiski põhjendatud. Esiteks ei ole asjaolu, et liidu tootmisharu ei tooda teatavat tooteliiki, piisav põhjus selleks, et jätta asjaomane tooteliik uurimisega hõlmamata, kui tootmisprotsess on selline, et liidu tootjad võiksid kõnealust tooteliiki tootma hakata. Teiseks leiti – nagu ka kõrgtehnilise traadi puhul –, et need vaatlusaluse toote liigid on füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste põhiomaduste poolest identsed või sarnased muude samasuguse toote liikidega, mida toodab või müüb liidu tootmisharu. Seetõttu ei saa selle väitega nõustuda. (20) Teiseks väitsid nad, et vaatlusaluse toote määratlusega tuleks hõlmata ka valtstraat. Kuigi valtstraati kasutatakse toormena vaatlusaluse toote tootmisel, võib seda kasutada ka teistsuguste toodete, näiteks kinnituste ja naelte tootmisel. Erinevalt vaatlusalusest tootest ei kujuta valtstraat endast seega terasest valmistoodet. Külmvormimist hõlmava tootmisprotsessi abil saab muu hulgas ka valtstraadi muuta vaatlusaluseks tooteks või samasuguseks tooteks. Sellest tulenevalt ei saa valtstraati lugeda toote määratluse alla kuuluvaks algmääruse tähenduses. (21) Eespool esitatud teavet arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 21–24 esitatud vaatlusaluse toote ja samasuguse toote määratlus. 3. DUMPING 3.1. Sissejuhatus (22) Kolme valimisse kaasatud India eksportiva tootja valdustesse tehtud kontrollkäikude ja kogutud teabe järgneva analüüsimise ajal leiti, et nad kõik olid esitanud mõningat teavet, mida ei saanud pidada usaldusväärseks. Komisjon jätkas oma uurimist, analüüsides kogu teavet, mis esitati talle vastuseks esialgsele avalikustamisele ja sellele järgnenud ärakuulamiste käigus. (23) Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 26, leidis komisjon ühe eksportiva tootja puhul, et küsimustiku vastustes esitatud kulud ei ole vastavuses äriühingusisese kuluarvestussüsteemiga. Äriühing väitis, et mittevastavus tuleneb registreerimisvigadest ja varude väärtuse hindamise meetodist, mis on äriühingusisese kuluarvestussüsteemi ja aastaaruandes avaldatud andmete puhul erinev. (24) Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 28, olid äriühingusiseses kuluarvestussüsteemis sisaldunud andmed küll kooskõlas äriühingu auditeeritud finantsaruannetega, kuid ei olnud võimalik kontrollida äriühingusisesest kuluarvestussüsteemist traaditootmisüksuse kohta saadud andmete vastavust äriühingu poolt spetsiaalselt uurimisküsimustiku vastusena koostatud kulutabelitele. Sellest tulenevalt leitakse kooskõlas algmääruse artikliga 18, et kõnealuse dumpinguvastase uurimise käigus tuleks kasutada äriühingusiseses kuluarvestussüsteemis sisalduvat teavet. (25) Seepärast kohandas komisjon esialgu kuluandmeid, mille nimetatud eksportiv tootja oli esitanud küsimustikule vastates, kasutades selleks äriühingusisesest kuluarvestussüsteemist saadavaid fakte. (26) Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 27, väitis eksportiv tootja, et äriühingusiseses kuluarvestussüsteemis sisalduvad andmed ei ole usaldusväärsed ning neid ei tohiks uurimise käigus kasutada. Äriühing tõi sisearvestuse arvudes, mille komisjon oli võtnud kulude kohandamisel aluseks, esile mitu viga ja määratlusprobleemi. Äriühing väitis, et komisjon oleks analüüsil pidanud aluseks võtma küsimustiku vastustes märgitud kulud. Lisaks esitas äriühing hiljem, pärast ajutiste meetmete kehtestamist, andmed, milles sisearvestuses ja küsimustiku vastustes esitatud traaditootmiskulud olid omavahel vastavusse viidud. Selle põhjal, võttes ühtlasi arvesse kontrollkäigul kogutud tõendeid, võiks seega aktsepteerida teatavaid tootmiskulusid, nagu kõnealune äriühing neid algul oma küsimustiku vastustes esitas. (27) Olemasolevate tõendite valguses ei saa aga teatavate äriühingu poolt küsimustiku vastustes esitatud kulude, nagu näiteks üldkulude ja finantskulude jaotust pidada uurimise seisukohalt usaldusväärseks. Komisjon leidis, et need kulud tuleks jaotada äriühingu kogukäibe ja müüdud kauba maksumuse põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 5. Selle põhjal sai enamikku küsimustiku vastustes esitatud kulusid aktsepteerida ja käibe jaotus lepiti äriühinguga kokku uurimise lõplikus etapis. Dumpingumarginaali tase vähenes, kui pakkimiskulud ja teatavad üldkulud uuesti läbi vaadati. Seega leitakse, et selle eksportiva tootja dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks ei tuleks enam kasutada algmääruse artiklit 18. (28) Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 30, leidis komisjon ühe teise eksportiva tootja puhul, et selle äriühingu poolt küsimustiku vastustes esitatud andmed tooraine ostmise ja tarbimise kohta ei ole vastavuses tootja laoarvestussüsteemist leitud andmetega. Eelkõige ilmnes, et jaotus teraseklasside kaupa oli kummaski andmeallikas erinev. Komisjon tegi kindlaks, et teraseklass on lõpptoote maksumuse määramisel otsustav tegur ja et ebausaldusväärne teave teraseklasside kohta võib tugevasti moonutada üksikute tooteliikide kulude ja müügihinna kindlaksmääramist ning võib seega olla eksitav; ta andis eksportivale tootjale mitmel korral sellest olulisest kaalutlusest teada. (29) Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 31, väitis eksportiv tootja siiski, et failid, mis sisaldasid andmeid tooraineostude kohta ja mille komisjon leidis kontrollkäigu ajal, olid mittetäielikud, sest äriühingu teised üksused olid ostnud täiendavalt toorainet, kuid ei olnud neist ostudest teada andnud ning need ei sisaldunud failides, mille komisjon kontrollkäigu ajal leidis ja millega ta tutvus. Peale selle väitis eksportiv tootja, et täheldatud lahknevused kogustes teraseklasside kaupa tulenevad asjaolust, et mõned teraseklassid kattuvad osaliselt üksteisega ning et tootmisprotsessi mõne osa puhul ei ole võimalik individuaalsete teraseklasside tasandil arvestust pidada. (30) Ajutise määruse põhjenduses 32 märkis komisjon siiski, et äriühingu eeltoodud väited tooraine täiendava ostmise kohta ei ole tõendatud ning igal juhul pole need piisavad selgitamaks täheldatud lahknevusi üksikute teraseklasside tasandil. Samuti märkis komisjon, et äriühing oli väitnud, et kõigis tootmisetappides ei ole võimalik üksikute teraseklasside kaupa täpset arvestust pidada. See väide vähendab teraseklasside arvestussüsteemi usaldusväärsust veelgi. Seepärast tuli teraseklasside kohta esitatud teavet esialgu käsitada eksitavana. (31) Ajutise määruse põhjenduses 33 leidis komisjon, et esitatud tooraine jaotusandmed teraseklasside kaupa ei ole usaldusväärsed ning neid ei peaks esialgu arvesse võtma ning et otsused tuleks teha kättesaadavate faktide alusel vastavalt algmääruse artiklile 18. Kuna arvestussüsteem ei olnud tervikuna usaldusväärne, ei olnud võimalik teha otsuseid mitte ühegi aruandes kajastatud teraseklassi alusel. Sellepärast kasutati kõiki tooteid hõlmava üldise dumpingumarginaali arvutamiseks kogu tooraine kui terviku kogutarbimist, võtmata arvesse jaotust teraseklasside kaupa. (32) Pärast esialgsete järelduste avalikustamist vaidlustas äriühing selle esialgse lähenemisviisi üldjoontes, kuid ei suutnud endiselt esitada üksühest vastavust toote kontrollnumbri tasemel. Ent uurimise hilisemas etapis esitas äriühing piisaval määral vastavusse viidud andmed, kui tooraine rühmitati peamiste teraseklassi seeriate kaupa vastavalt nende keemilisele koostisele (nn 200., 300. ja 400. seeria teras vastavalt AISI klassifikatsioonile). Äriühing pakkus välja ka alternatiivse rühmitamisviisi, milles täiendava rühmitustegurina lisati lõppkasutus. Kuna aga lõppkasutust ei saa kontrollida, arvutas komisjon dumpingumarginaali ümber teraseklasside põhjal, mis rühmitati keemilise koostise järgi vastavalt teraseklasside sarjadele (AISI klassifikatsiooni 200., 300. ja 400. seeria). Teraseklasside seeriad kujutavad endast üldkasutatavat, objektiivset ja kontrollitavat kriteeriumi, ent selle konkreetse äriühingu puhul ei võimalda kontrollnumbri kasutamine viia andmeid täielikult vastavusse ning ei tagaks seepärast õiglast võrdlust usaldusväärsete andmete alusel algmääruse tähenduses. (33) Kuna äriühingu esitatud lisateave ei võimaldanud aga andmeid uurimise jaoks piisavalt üksikasjalikult vastavusse viia, jäädakse esialgse järelduse juurde, et äriühingu jälgitavussüsteemid ei ole piisavalt usaldusväärsed, ning tootmiskulude lõplikuks kindlakstegemiseks ja dumpingumarginaali arvutamiseks kohaldatakse algmääruse artiklit 18 – seega põhineb see eelmises põhjenduses osutatud alternatiivil. (34) Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 34, leidis komisjon kolmanda eksportiva tootja puhul kontrollkäigu ajal, et küsimustiku vastustes esitatud andmed toorainevoogude kohta ei ole kooskõlas tootja raamatupidamissüsteemis sisalduvate andmetega. Ilmnes, et jaotus teraseklasside kaupa on kummaski andmeallikas erinev. (35) Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 35, tunnistas eksportiv tootja küll, et küsimustiku vastused sisaldasid mõningaid vigu, ent väitis siiski, et kui võtta arvesse varudes toimunud muutusi, on tooraine üldkogustes täheldatud erinevused siiski võimalik kooskõlla viia. Kuid äriühing väitis ühtlasi, et osaliselt kattuvad teraseklassid ei võimalda andmeid täielikult kooskõlla viia iga üksiku teraseklassi kaupa. Esialgse avalikustamise järel esitatud märkustes väitis äriühing ka, et mõnikord ei vasta müügiarvele märgitud teraseklass tegelikult eksporditavale teraseklassile. Peale selle väitis äriühing, et roostevaba terase tööstuses ei kasutata teraseklasse eriti täpselt, vaid et pigem esineb erinevusi teraseklassi avaldatud keemilise koostise ja tegeliku toote vahel. Äriühing väitis, et neid selgitusi arvesse võttes puudutaksid komisjoni täheldatud lahknevused ainult tühist osa ekspordist. (36) Komisjon leidis, et avastatud lahknevusi ei saa kogu ulatuses selgitada juhuslike ebatäpsustega. Vastupidi: esitatud argumendid õõnestasid veelgi äriühingu arvestussüsteemi usaldusväärsust tervikuna, eelkõige arvestades teraseklasside otsustavat rolli lõpptoote maksumuse määramisel. (37) Uurimise hilisemas etapis väitis äriühing aga, et kui komisjon ei aktsepteeri äriühingu algselt esitatud andmeid teraseklasside kohta, ei ole täpsemat tulemust võimalik saada ka siis, kui selle asemel, et koondada ühtekokku kõik toote kontrollnumbrid, nagu tehti ajutises etapis, koondaks komisjon ühte rühma ainult need konkreetsed teraseklassid, mille vahel on leitud lahknevusi, või teise võimalusena koondaks teraseklassid rühmadesse nende keemilise koostise põhjal, mida väljendavad teraseklasside seeriad (AISI klassifikatsiooni 200., 300. ja 400. seeria). Äriühing pakkus ühtlasi välja veel ühe meetodi 300. seeria teraseklasside rühmitamiseks väiksematesse allrühmadesse. (38) Sellest tulenevalt arvutas komisjon dumpingumarginaali uuesti ümber teraseklassi rühmade põhjal, lähtuvalt nende keemilisest koostisest, mida väljendavad teraseklasside seeriad (AISI klassifikatsiooni 200., 300. ja 400. seeria), et järgida sama meetodit, mida on kirjeldatud põhjenduses 30. Teraseklasside seeriad kujutavad endast üldkasutatavat, objektiivset ja kontrollitavat kriteeriumi, ent selle konkreetse äriühingu puhul ei võimalda kontrollnumbri kasutamine viia andmeid täielikult vastavusse ning ei tagaks seepärast õiglast võrdlust usaldusväärsete andmete alusel algmääruse tähenduses. (39) Kuna äriühingu esitatud lisateave ei võimaldanud aga andmeid uurimise jaoks piisavalt üksikasjalikult vastavusse viia, jäädakse esialgse järelduse juurde, et äriühingu jälgitavussüsteemid ei ole piisavalt usaldusväärsed, ning tootmiskulude lõplikuks kindlakstegemiseks ja dumpingumarginaali arvutamiseks kohaldatakse algmääruse artiklit 18 – seega põhineb see eelmises põhjenduses osutatud alternatiivil. (40) Kaebuse esitaja väitis, et vaatlusaluse toote rühmitamine teraseklassidesse ei lase komisjonil teha korrektset kasumlikkuse testi, et määrata normaalväärtus toote kontrollnumbrite kaupa. (41) Komisjon teeb seda analüüsi tasemel, mis on kooskõlas eksportivate ja liidu tootjate sisemise arvestussüsteemiga, mis võimaldab esitatud arve tõendada. Seega lükatakse väide tagasi. (42) Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 37 ja 38. 3.2. Normaalväärtus (43) Ühe eksportiva tootja puhul, kelle suhtes kohaldatakse algmääruse artiklit 18, on normaalväärtuse määramine uuesti läbi vaadatud pärast seda, kui tema tootmiskulud ümber hinnati. Lõplikus etapis võeti tootmiskulude kindlaksmääramisel aluseks teatatud tootmiskulud tooteühiku kohta, millele lisati müügi-, üld- ja halduskulud, k.a finantskulud, kasutades algmääruse artikli 2 lõikes 5 lubatud jaotusmeetodit. (44) Kolme viimati valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul ja selle eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalne kontrollimine, leiti omamaine müük olevat üldiselt representatiivne, moodustades vähemalt 5 % äriühingu vaatlusaluse toote ekspordimüügist liitu. Sama representatiivsuskontroll tehti ka igale tooteliigile, mida viimati valimisse kaasatud tootjad müüsid omamaisel turul ja mis leiti olevat võrreldav liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2. (45) Tehes kindlaks, kui suure osa moodustas uurimisperioodil kasumlik müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul, uuris komisjon samuti, kas viimati valimisse kaasatud eksportivate tootjate ja individuaalselt kontrollitava eksportiva tootja omamaist müüki saab pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. (46) Ühe viimati valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul leiti, et äriühingu poolt algul esitatud kulude jaotus ei olnud adekvaatne, sest selles ei olnud arvesse võetud traadi jämedust, mis on üks peamisi kulutegureid. Äriühingu nõusolekul kohandati kulude jaotamise meetodit. (47) Ühe teise viimati valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul korrigeeriti dumpingumarginaali määramisel tehtud tehniline viga. Peale selle palus tootja, et komisjon teeks täiendavaid kohandusi kasumlikkuse katses ja hinnasoodustustes. Neid nõudeid ei peetud põhjendatuks. (48) Selle eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalne kontrollimine, parandati tehniline viga. Sama eksportiv tootja esitas täiendavaid väiteid komisjoni poolt kindlakstehtud müügi-, üld- ja halduskulude ning riigisiseste transpordikulude kohta ja palus teha kohanduse vaatlusaluse toote füüsiliste erinevuste arvessevõtmiseks sise- ja eksporditurul. Need eksportiva tootja taotletud kohandused lükati tagasi, kuna arvutused põhinesid äriühingu esitatud kuluandmetel, mida oli kontrollkäigu ajal kontrollitud, ja kuna füüsiliste erinevuste väide ei leidnud tõendamist. (49) Selle tulemusena kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 39–48 kirjeldatud normaalväärtuse määramise metoodika, mida kohaldati ka kolme viimati valimisse kaasatud eksportiva tootja suhtes ja selle eksportiva tootja suhtes, kellele võimaldati individuaalne kontrollimine. 3.3. Ekspordihind (50) Ühe eksportiva tootja puhul parandati tema väidete peale teatavad tehnilised vead: nimelt oli kohati kasutatud vale vahetuskurssi ja eksikombel olid dumpinguarvutustesse lisatud teatavad kontsernisisesed müügitehingud. (51) Ühe teise eksportiva tootja puhul oli dumpinguarvutustesse lisatud seotud äriühingu kaudu toimunud müük. (52) Üks viimati valimisse kaasatud eksportivatest tootjatest väitis, et hüvitised, mida ta oli saanud DEPB- ja DDS-toetuskava alusel, tuleb lisada ekspordihindadele. (53) Üks teine viimati valimisse kaasatud eksportiv tootja esitas DDS-toetuskava alusel saadud hüvitised negatiivsete hinnasoodustustena, suurendades nõnda kunstlikult ekspordihinda. (54) Komisjon analüüsis mõlema äriühingu hinnakäitumist liidu turul ja jõudis järeldustele, mis tulenesid algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaldamisest ja mis seega ei vaja edasist korrigeerimist. Esimesena nimetatud äriühingu väide lükati seega tagasi ja viimasena nimetatud äriühingu soodustust ei võetud arvesse. (55) Üks viimati valimisse kaasatud eksportivatest tootjatest väitis, et tema ekspordihindu tuleks korrigeerida ülespoole, et viia need vastavusse tema omamaiste hindadega, sest tema omamaine müük toimus oma kaubamärgi all, saavutades seeläbi kõrgema hinnataseme. Äriühing ei suutnud aga tõendada, et arved, mille kohta ta selle väite esitas, olid tõepoolest seotud kaubamärgi all toimunud müügiga, ning seega lükati see väide tagasi. (56) Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 50–52. 3.4. Võrdlus (57) Üks eksportiv tootja väitis, et kuna tema tootmiskulude kindlakstegemiseks arvestati kõik toote kontrollnumbrid kokku, tuleks ka ekspordihindu käsitleda samamoodi ja normaalväärtusega võrdlemisel tulnuks kasutada ühtainsat ekspordihinda. (58) Komisjon püüdis uurimise käigus saada andmeid kulude ja ekspordihinna kohta toote kontrollnumbri järgi, ei saanud aga asjaomaselt äriühingult andmeid, mis oleksid olnud vajalikul määral vastavuses ja oleksid võimaldanud teha tootmiskulud usaldusväärselt kindlaks toote kontrollnumbri põhjal. Uurimisel ei leitud aga mingeid puudusi toote kontrollnumbri järgi esitatud ekspordihindade tasemes ning seega ei oleks olnud asjakohane kohaldada tegelike ekspordihindade kindlakstegemiseks algmääruse artiklit 18. Kuna komisjon ei pea sobivaks vähendada teatatud hindade üksikasjalikkuse määra, arvestades õiglaseks võrdluseks vajalikke uurimisstandardeid, lükati väide tagasi. (59) Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 53–55. 3.5. Dumpingumarginaalid (60) Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi iga valimisse kaasatud äriühingu puhul samasuguse toote kohta kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga. (61) Kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 6 tuleb seetõttu, et kahe suhtes kolmest algselt valimisse kaasatud eksportivast tootjast kohaldatakse algmääruse artiklit 18, valimist välja jäetud koostööd tegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaal määrata selle algselt valimisse kaasatud eksportiva tootja keskmise dumpingumarginaali põhjal, kelle suhtes algmääruse artiklit 18 enam ei kohaldata, ja nende kahe viimati valimisse kaasatud äriühingu keskmise dumpingumarginaali põhjal, kelle dumpingumarginaalid ei ole miinimumtasemel. Sellest lähtuvalt arvutati valimist välja jäetud koostööd tegevate äriühingute dumpingumarginaaliks 8,4 %. (62) Kõikide teiste India eksportivate tootjate puhul määras komisjon kõigepealt kindlaks koostöö taseme. Selleks võrreldi väljavõttelise uuringu küsimuste vastustes näidatud ekspordi üldkoguseid ja Eurostati impordistatistikal põhinevat koguimporti Indiast. Kuna koostöö tase oli kõrge, määrati dumpingu jääkmarginaali tasemeks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul tuvastatud kõrgeim dumpingumarginaal. Selle alusel määrati esialgseks üleriigiliseks dumpingumääraks 16,2 %. (63) Sellest tulenevalt on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised: Äriühing || Lõplik dumpingumarginaal GARG Inox || 11,8 % KEI Industries || 7,7 % Macro Bars and Wires || 0,0 % Nevatia Steel & Alloys || 4,1 % Raajratna Metal Industries || 16,2 % Kontsern Venus || 11,6 % Viraj Profiles || 6,8 % Koostööd tegevad valimist välja jäetud äriühingud || 8,4 % Kõik muud äriühingud || 16,2 % 4. Liidu tootmisharu 4.1. Liidu tootmisharu (64) Mõned kasutajad seadsid kahtluse alla ajutise määruse põhjenduses 63 märgitud liidu tootjate arvu. Nad väidavad, et tootjate arvu hinnati valesti ning et tegelikult on liidu turul vähem tootjaid. (65) Komisjon märgib, et eespool nimetatud väidet ei ole kinnitanud ükski tõend. Komisjon kontrollis kaebuses esitatud liidu tootjate arvu siis, kui ta kontrollis representatiivsust, ja veel kord uurimise ajal. Komisjon võttis selles küsimuses ühendust kõigi 27 teadaoleva liidu tootjaga. Uurimisel leidis kinnitust, et liidus tootis uurimisperioodi ajal samasugust toodet 27 liidu tootjat. Väide on seetõttu tagasi lükatud ja kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 63. 4.2. Liidu toodang ja liidu tootjate väljavõtteline uuring (66) Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 64–67. 5. KAHJU 5.1. Liidu tarbimine (67) Mõni kasutaja väitis, et kahju analüüsimisel oleks tulnud jätta arvesse võtmata 2009. aasta andmed, sest tol aastal aset leidnud finantskriis avaldas moonutavat mõju, seda eelkõige liidu tarbimisele. Isegi kui 2009. aasta andmed oleksid analüüsist välja jäetud, oleks tarbimine ikkagi näidanud kasvutrendi (+5 %), mis on märk turu kosumisest. Pealegi tunnistatakse finantskriisi negatiivset mõju ajutise määruse põhjenduses 68. Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 68. 5.2. Import liitu vaatlusalusest riigist (68) Äriühingu Macro Bars and Wires puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal jääb allapoole algmääruse artikli 9 lõikes 3 ette nähtud miinimumläve. Sellepärast leitakse, et kõnealune eksportiv tootja ei ole uurimisperioodil tegelenud dumpinguga algmääruse artikli 1 lõike 2 tähenduses. Selle tulemusena jäeti tema impordimahud esialgu kindlaksmääratud Indiast pärit dumpingimpordi mahu hulgast välja. Üks eksportiv tootja, nimelt kontsern Venus, väitis, et teatavad tehingud on ekslikult kahekordselt arvesse võetud. Komisjon nõustus eksportiva tootjaga ja korrigeeris dumpingimpordi kogumahtu, jättes need tehingud sealt välja. (69) Sellest tulenevalt muudeti dumpingimpordi mahtu, turuosa ja keskmist hinda. (70) Dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa || 2009 || 2010 || 2011 || Uurimisperiood Maht || 15 826 || 27 291 || 34 494 || 33 252 Indeks (2009=100) || 100 || 172 || 218 || 210 Turuosa || 12,0 % || 14,6 % || 17,6 % || 16,9 % Indeks (2009=100) || 100 || 121 || 146 || 140 Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused (71) Äriühing Macro Bars and Wires eksportis vaatlusalust toodet uurimisperioodil piiratud koguses ja kontserni Venus eespool nimetatud tehingud hõlmasid samuti piiratud koguseid, mistõttu ei toonud nende impordimahtude mahaarvamine Indiast pärit dumpingimpordi kogumahust kaasa olulisi muutusi ajutise määruse põhjendustes 69 ja 71 kirjeldatud suundumustes. Seega kinnitatakse need ajutise määruse põhjendused. (72) Dumpingimpordi keskmine hind || 2009 || 2010 || 2011 || Uurimisperiood Keskmine hind || 2380 || 2811 || 3259 || 3207 Indeks (2009=100) || 100 || 118 || 137 || 135 Allikas: Eurostati andmed ja küsimustiku vastused (73) Dumpingimpordi mahu korrigeerimine ei too kaasa Indiast pärit dumpingimpordi keskmiste hindade või arvutatud hinna allalöömise marginaali märkimisväärset muutust. Kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal on 15 %, mis kinnitab ajutise määruse järeldust. (74) Üks India eksportiv tootja väitis, et liidu müügihinnad tunduvad äärmiselt ebatõenäolised ja on ilmselt moonutatud. Rõhutatakse siiski, et hinna allalöömise taseme arvutustes kasutatud hinnad tulenesid valimisse kaasatud liidu tootjate valdustesse tehtud kontrollkäikudel kogutud ja kontrollitud teabest. (75) Kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 75–77 kirjeldatud tulemuste põhjal tehtud järeldused. 5.3. Liidu tootmisharu majanduslik olukord (76) Mõni huvitatud isik väitis, et ülemaailmset majanduskriisi arvesse võttes tuleks liidu tootmisharu saavutatud tulemusi pidada mõistlikult positiivseteks ning et peale ühe kahjunäitaja – turuosa – ei osuta ükski teine näitaja kahju olemasolule. (77) Üks isik väitis, et liidu tootmisharu keskmine müügihind suurenes ligikaudu 34 %, kusjuures liidu tootmisharu tootmiskulud suurenesid samal perioodil vaid 13 %. Sellega seoses tuleb märkida, et vaatlusaluse perioodi alguses, nimelt 2009. aastal, müüs liidu tootmisharu tooteid tootmiskuludest madalama hinnaga ning alles alates 2011. aastast õnnestus müüa tootmiskuludest kõrgema hinnaga. (78) Uurimine näitas, et kuigi mõni kahjunäitaja näitas positiivset arengutrendi, näiteks tootmismaht ja tootmisvõimsuse rakendusaste, või püsis stabiilsena, nagu tööhõive, ei järginud paljud teised liidu tootmisharu finantsolukorraga seotud näitajad, nimelt kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus, vaatlusalusel perioodil rahuldavat arengutrendi. Kuigi investeeringute näitaja 2010. aastal paranes, langes see 2011. aastal ja uurimisperioodil allapoole 2009. aasta taset. Aastatel 2009–2011 investeeringutasuvus küll tõepoolest paranes, saavutades 6,7 % taseme, kuid uurimisperioodil vähenes jälle 0,8 %-le. Sarnaselt paranesid kuni 2011. aastani ka kasumlikkuse ja rahavooga seotud näitajad, kuid uurimisperioodil hakkasid need jälle halvenema. Sellepärast võib järeldada, et liidu tootmisharu olukord hakkas pärast 2009. aastat paranema, kuid seejärel aeglustas taastumist Indiast pärit dumpingimport. (79) Ühe huvitatud isiku taotlusel kinnitatakse, et ajutise määruse põhjenduses 100 kindlaks määratud varude tase on seotud valimisse kaasatud liidu äriühingute tegevusega. (80) Liidu tootmisharu väitis, et esialgses etapis kasumimarginaali sihtväärtuseks seatud 5 % on liiga väike. Seda väidet ei põhjendatud piisavalt. Ajutise määruse põhjenduses 95 selgitatakse, millistel põhjustel valiti selline kasumimarginaal, ning uurimine ei paljastanud mingeid põhjuseid selle muutmiseks. Sellepärast säilitatakse lõplike järelduste tegemiseks kasumimarginaali sihtväärtus 5 %. (81) Üks eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharu raskused on suuremalt osalt seotud struktuuriliste probleemidega ja seepärast on kasumimarginaali sihtväärtus 5 % ebarealistlik. (82) Tuletatakse meelde, et vastavalt kohtupraktikale[8] peavad institutsioonid määrama kindlaks kasumimarginaali, millele liidu tootmisharu saaks tavapärastel konkurentsitingimustel ja dumpingimpordi puudumise korral mõistlikul määral loota. Aastal 2007 oli kasumimarginaal 3,7 %. Alates 2008. aastast on see finants- ja majanduskriisi mõjul muutunud negatiivseks. Kaebuse esitaja väitis ja uurimise tulemusena tehti kindlaks, et dumpingimport hakkas liidu turule saabuma alates 2007. aastast, mil impordimahud suurenesid 2006. aasta 17 727 tonnilt 24 811 tonnile. Seepärast ei olnud kasumimarginaali sihttaset võimalik kindlaks teha kasumi põhjal, millega liidu samasuguse toote tootjad võinuksid mõistlikul määral arvestada. Seega, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 95, pidas komisjon asjakohaseks kasutada 5 % kasumimarginaali, lähtudes tegelikust kasumist, mida on täheldatud teistes terasetööstuse harudes, mis ei ole kandnud kahju subsideeritud või dumpingimpordi tõttu, nagu on tehtud ka teistes hiljutistes sama sektori samalaadseid tooteid käsitlevates uurimistes.[9] Lisaks sellele tuleks märkida, et igal juhul peetakse 2007. aastal täheldatud 3,7 % kasumimarginaali dumpingimpordi esinemise ja kasvava osakaalu tõttu liiga madalaks. Sellepärast säilitatakse lõplike järelduste tegemiseks kasumimarginaali sihtväärtus 5 %. 5.4. Järeldus kahju kohta (83) Seepärast järeldab komisjon, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 78–105. 6. Põhjuslik seos 6.1. Dumpingimpordi mõju (84) Üks eksportiv tootja väitis, et ajutises määruses on eiratud asjaolu, et liidu tootmisharul oli alates 2009. aastast võimalik saada kasu tarbimise suurenemisest, ning et komisjon ei saa eeldada, et liidu tootmisharu suudab oma turuosa piiramata ajaks säilitada. (85) Vastuseks nendele väidetele tuleb märkida, et uurimine näitas, et Indiast pärit dumpingimpordi turuosa suurenes kiiremas tempos kui tarbimine liidu turul. Indiast pärit dumpingimpordi maht kasvas 110 %, samas kui tarbimine suurenes samal perioodil 50 %. Peale selle selgus uurimise tulemusena samuti, et Indiast pärit impordi keskmine hind oli samal perioodil pidevalt väiksem liidu tootmisharu keskmisest hinnast ning uurimisperioodil toimus liidu tootmisharu keskmise hinna allalöömine 15 % võrra. Selle tulemusena saab järeldada, et kuigi liidu tootmisharu sai tõepoolest teataval määral kasu suurenenud tarbimisest ja tal õnnestus suurendada ka oma müügimahtu 40 %, ei suutnud ta säilitada oma turuosa, mida oleks võinud eeldada paranenud turutingimustes ja liidu tootmisharu kasutamata tootmisvõimsust arvesse võttes. 6.2. Muude tegurite mõju 6.2.1. Dumpinguvaba import (86) Vaatlusaluse perioodi jooksul on dumpinguvaba impordi areng ja hinnad olnud võrreldavad dumpingimpordi arengu ja hindadega. Lisaks olid dumpingimpordi hinnad põhimõtteliselt samal tasemel nagu dumpinguvaba impordi hinnad, nimelt dumpinguvaba impordi keskmised hinnad olid 0,4 % madalamad. Peale selle moodustab dumpinguvaba impordi maht vähem kui kuus protsenti Indiast pärinevast koguimpordist ja pisut üle ühe protsendi turuosast. Seega on komisjon seisukohal, et Indiast pärit dumpinguvaba impordi tekitatud kahju ei kaota põhjuslikku seost Indiast pärit dumpingimpordi ja liidu tootmisharu poolt uurimisperioodil kantud olulise kahju vahel. 6.2.2. Import kolmandatest riikidest (87) Kaks India eksportivat tootjat ja India valitsus kordasid väidet, et Hiina Rahvavabariigist pärit roostevaba terastraadi import oleks tulnud uurimisega hõlmata ning et Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mõju liidu turule ja liidu tootmisharule on alahinnatud. (88) Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 115, ei ole alates menetluse algatamisest kuni praeguseni esitatud mingeid tõendeid liidu tootmisharule kahju põhjustava dumpingu kohta, mis oleksid õigustanud dumpinguvastase uurimise algatamist Hiina Rahvavabariigist pärit impordi suhtes. Seetõttu on väide, et Hiina Rahvavabariik oleks tulnud uurimisega hõlmata, alusetu ja lükatakse tagasi. (89) Vaatlusalusel perioodil näitas Hiina Rahvavabariigist pärit import siiski kasvutrendi ja saavutas uurimisperioodil 8,3 % suuruse turuosa, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 113. Peale selle olid Hiinast pärit impordi hinnad madalamad liidu tootmisharu hindadest ja India eksportivate tootjate poolt liidu turul küsitavatest hindadest. Seega uuriti täiendavalt, kas Hiina Rahvavabariigist pärit import võis suurendada liidu tootmisharu kantud kahju ja kõrvaldada põhjusliku seose nimetatud kahju ja Indiast pärit dumpingimpordi vahel. (90) Esialgses etapis kasutada olnud teabe põhjal oli alust arvata, et Hiinast pärit importtoodete valik oli teistsugune ning et Hiina tooteid turustati teistsugustes turusegmentides võrreldes liidu tootmisharu toodetega või võrreldes liidu turul müüdavate Indiast pärit toodetega. (91) Pärast ajutise meetme avalikustamist sai komisjon mitu väidet, mis osutasid võimalusele, et odav Hiinast pärit import vaatlusalusel perioodil kaotab põhjusliku seose Indiast pärit dumpingimpordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. (92) Kaht uurimisalust CN-koodi käsitleva impordistatistika põhjal tehtud analüüs näitas, et 29 % Hiinast pärit impordist toimus madalamas turusegmendis (CN-koodi 7223 00 99 all). See selgitab osaliselt, miks Hiina toodete keskmised hinnad on madalamad liidu tootmisharu ja India eksportivate tootjate omadest. CN-koodi 7223 00 99 kohta esitatud statistika näitas ka, et Hiina tootjate kliendid asusid peamiselt Ühendkuningriigis, kus liidu tootmisharu tootmisega praktiliselt ei tegelenud. Keskmine hind (eurot/mln t) || 2009 || 2010 || 2011 || Uurimisperiood 7223 00 19 || 2 974 || 3 286 || 3 436 || 2 995 7223 00 99 || 765 || 1 458 || 1 472 || 1 320 Allikas: Eurostat (93) Mis puutub CN-koodi 7223 00 19, siis toote kontrollnumbrite põhjal tehtud analüüsid näitasid, et nii liidu tootmisharu kui ka India tootjad konkureerivad peamiselt kõrgemas turusegmendis, kus sama CN-koodiga toodete hinnad võivad olla kuni neli korda kõrgemad kui madalamas turusegmendis.[10] Uurimise tulemusena ilmnes ka, et üldiselt on hinnaerinevused seotud tooteliigiga ja niklisisaldusega. (94) Seoses Hiina Rahvavabariigist pärit impordi hinnatasemega tuleb rõhutada, et alates aastast 2009 kuni uurimisperioodini on Hiinast pärit impordi keskmine hind jäänud Indiast pärit dumpingekspordi hindadest kõrgemaks, nagu võib näha järgmise tabeli põhjal, milles on esitatud CN-koodi 7223 00 19 alla kuuluva India dumpingekspordi keskmine hind. Keskmine hind (eurot/mln t) || 2009 || 2010 || 2011 || Uurimisperiood || Uurimisperiood +1 7223 00 19 || 2974 || 3286 || 3436 || 2995 || 3093 Allikas: Eurostat (95) Uurimisperioodil langes Hiinast pärit impordi keskmine hind esimest korda allapoole India dumpingimpordi hinda. Siiski leiti, et see on ajutine, kuna Hiinast pärit impordi hinnatase tõusis ja oli aasta pärast uurimisperioodi jälle India hindadest kõrgem. (96) Peale selle näitas Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mahtude võrdlus, et vaatlusaluse perioodi mis tahes hetkel, eelkõige uurimisperioodil, olid Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mahud palju väiksemad kui Indiast pärit impordi mahud. Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mahud moodustasid tavaliselt vähem kui poole Indiast pärit koguimpordist. (97) Sellest tulenevalt võis Hiina Rahvavabariigist pärit import küll süvendada liidu tootmisharu kantud kahju, kuid ei saanud mõjutada liidu tootmisharu olukorda sellisel määral, et kaoks põhjuslik seos Indiast pärit dumpingimpordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 113. 6.2.3. Konkurents teiste liidu tootjatega (98) Üks isik väitis, et liidu tootjate kehvad majandustulemused võisid olla tingitud konkureerimisest teiste liidu tootjatega, kes ei kuulunud kaebuse esitajate hulka ega väljendanud menetluse algatamise etapis oma toetust uurimisele. (99) Teiste liidu tootjate turuosa areng oli järgmine: || 2009 || 2010 || 2011 || Uurimisperiood Teiste liidu tootjate turuosa (mln t) || 34 926 || 55 740 || 55 124 || 55 124 Indeks (2009 = 100) || 100 || 160 || 158 || 158 Teiste liidu tootjate turuosa || 26,6 % || 29,8 % || 28,1 % || 27,9 % Allikas: kaebus ja representatiivsusuuringu vastused (100) Nende liidu tootjate müük, kes ei kuulunud kaebuse esitajate hulka ja kes ei väljendanud spetsiaalselt oma toetust uurimisele, moodustas 44 % liidu kogumüügist, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 86. Nende müügimaht suurenes 58 %: 2009. aastal oli see hinnanguliselt 34 926 tonni ja kasvas vaatlusalusel perioodil 55 124 tonnini. Selline kasv on siiski suhteliselt tagasihoidlik, võrreldes Indiast pärit dumpingimpordi kasvuga samal perioodil (+110 %). Lisaks püsis nende liidu tootjate turuosa vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena ning ei leitud tõendeid selle kohta, et nende hinnad oleksid madalamad valimisse kaasatud liidu tootjate hindadest. Sellepärast järeldatakse, et nende müük liidu turul ei mõjutanud liidu tootmisharu kantud kahju suurust. 6.3. Järeldus põhjusliku seose kohta (101) Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 121–124. 7. Liidu huvid 7.1. Üldised kaalutlused (102) Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 125. 7.2. Liidu tootmisharu huvid (103) Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 126–133. 7.3. Sõltumatute importijate huvid (104) Kuna märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 142–144. 7.4. Kasutajate huvid (105) Pärast ajutiste meetmete kehtestamist võtsid seitse kasutajat ja üks kasutajate ühing komisjoniga ühendust ning näitasid üles huvi teha uurimise raames koostööd. Nende taotluse peale saadeti neile aprillis 2013 küsimustikud. Kuid ainult kaks kasutajat saatsid vastused kogu küsimustikule ning ühtekokku esindasid koostööd tegevad kasutajad 12 % Indiast pärit koguimpordist uurimisperioodil ja 2,5 % liidu kogutarbimisest ja andsid tööd 32 inimesele, kes tegelesid vaatlusalust toodet sisaldava lõpptoote valmistamisega. Küsimustikule saadetud vastustes sisalduvate uute andmete põhjal hinnati uuesti majanduslikku mõju, mida meetmed kasutajatele avaldavad, ning esitatud teabe kontrollimiseks tehti kontrollkäik kahe kasutaja juurde. (106) Kasutajad väitsid, et ajutise määruse põhjenduses 136 märgitud kasumlikkuse tase 9 % oli liiga kõrge ja ei olnud kasutajate tootmisharu puhul tüüpiline. Pärast küsimustikule täiendavate vastuste saamist arvutati uuesti koostööd tegevate kasutajate keskmine kasumlikkus ja selleks määrati 2 % käibest. (107) Samuti leiti, et koostööd tegevate kasutajate puhul moodustasid ostud Indiast keskmiselt 44 % vaatlusaluse toote koguostudest ning India oli ainsaks tarneallikaks kahe koostööd tegeva kasutaja jaoks. Uurimisperioodil moodustas vaatlusaluse tootega seotud kaubakäive keskmiselt 14 % koostööd tegevate kasutajate kogukäibest. (108) Kui eeldada, et käiku läheb liidu turu jaoks halvim stsenaarium, st olukord, kus turustusahelale ei ole võimalik üle kanda mingit potentsiaalset hinnatõusu ja kasutajad jätkavad ostmist Indiast varasemas mahus, tähendaks tollimaks, et kasutajate poolt vaatlusaluse tootega või selle kasutamisega seotud tegevuse tulemusena saavutatud kasumlikkus väheneks sedavõrd, et kasutajad jääksid kahjumisse: nende kasumlikkus jõuaks (negatiivsele) -0,6 % tasemele. (109) Komisjon tunnistab, et individuaalsel tasandil on mõju lühiajalises ja keskmises perspektiivis suurem nende kasutajate jaoks, kelle import pärineb eranditult Indiast. Kuid selliseid kasutajaid on suhteliselt vähe (kaks koostööd tegevat kasutajat). Pealegi on neil – tingimusel, et nende India tootja teeb koostööd – võimalus taotleda tollimaksutagastust kooskõlas algmääruse artikliga 11, kui on täidetud kõik sellise tagastuse saamise tingimused. (110) Mõni kasutaja väljendas veelkord muret, et meetmed avaldavad eriti suurt mõju teatavat liiki traadile, mida Euroopas ei toodeta, nimelt nn 200. seeria traadile, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 139. Kasutajate sõnul on liidu tootmise puudumine tingitud piiratud nõudlusest ja tootmisprotsessi spetsiifilisusest. (111) Uurimine seevastu näitas, et liidu tootmisharu toodab siiski sellist liiki roostevaba terastraati ning et see moodustab piiratud osa liidu turust. Kasutajate jaoks on olemas ka alternatiivseid tarneallikaid, mis asuvad dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmetega hõlmamata riikides. Peale selle saab samal eesmärgil kasutada muud liiki roostevaba terastraati. Sellepärast ei saa meetmete kehtestamine avaldada liidu turule ja nimetatud kasutajatele märkimisväärset mõju. Seega lükatakse kõnealune väide tagasi. (112) Mõni kasutaja juhtis tähelepanu asjaolule, et liidu tootjate pakutav samasuguse toote tarneaeg on pikem kui Indiast pärit vaatlusaluse toote tarneaeg. Kauplejate ja ettevõtjate võimalus varusid koguda ja tagada nende kiire kättesaadavus ei muuda siiski faktilisi tõendeid dumpingimpordi negatiivse mõju kohta. Seega tuleb see väide tagasi lükata. (113) Eespool esitatud teavet arvesse võttes leitakse, et isegi kui mõnele kasutajale võivad Indiast pärit impordi suhtes kehtestatavad meetmed avaldada suuremat negatiivset mõju kui teistele kasutajatele, saab liidu turg hoopis kasu meetmete kehtestamisest. Eelkõige leitakse, et õiglaste kaubandustingimuste taastamine liidu turul võimaldaks liidu tootmisharul viia oma hinnad kooskõlla tootmiskuludega, säilitada tootmine ja tööhõive, võita tagasi varasemalt kaotatud turuosa ja saada kasu suuremast mastaabisäästust. See peaks tootmisharul võimaldama saavutada mõistlikud kasumimarginaalid, mis võimaldavad keskpikas ja pikas perspektiivis tõhusalt tegutseda. Samaaegselt parandab tootmisharu oma üldist finantsolukorda. Lisaks tehti uurimise raames kindlaks, et meetmed avaldavad kasutajatele ja sõltumatutele importijatele üldiselt piiratud mõju. Seetõttu järeldatakse, et meetmete alusel saadav üldine kasu näib kaaluvat üles vaatlusaluse toote kasutajatele liidu turul avalduva mõju. 7.5. Järeldus liidu huvide kohta (114) Eespool esitatud teavet arvesse võttes kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 145 ja 146 esitatud hinnang. 8. Lõplikud dumpinguvastased meetmed 8.1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (115) Ühe eksportiva tootja puhul korrigeeriti kahju kõrvaldamist võimaldavat taset allapoole pärast seda, kui ta oli väitnud, et on tehtud tehniline viga, mille puhul teatavates tehingutes kasutatud vahetuskursid on segi aetud ja arvutusse on lisatud kontsernisiseseid tehinguid. Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 148–151. (116) Sama eksportiv tootja väitis, et India eksport liitu müüakse hulgimüüjatele, liidu tootmisharu müüb liidu turul aga lõppkasutajatele ja seega ei teinud komisjon võrdlust sobival kaubandustasandil. Uurimine näitas siiski, et India eksportivad tootjad müüvad kaupa mõlemale kliendikategooriale ning et nad konkureerivad liidu tootjatega samade kliendikategooriate pärast. 8.2. Järeldus kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta (117) Äriühingu Macro Bars and Wires jaoks ei arvutatud individuaalset kahjumarginaali, sest kõnealuse äriühingu lõplik dumpingumarginaal oli miinimumtasemel, nagu on märgitud põhjenduses 51. (118) Ajutises määruses kasutatud metoodika kinnitatakse. 8.3. Lõplikud meetmed (119) Eespool esitatud teavet silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tasemel, mis on piisav dumpingimpordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, võttes arvesse komisjoni määrusega (EL) nr 419/2013 kehtestatud subsiidiumimarginaali. (120) Seepärast määrati dumpinguvastase tollimaksu määrad kindlaks, võrreldes kahjumarginaale dumpingumarginaalidega, kusjuures dumpingumarginaalist lahutati vastav täielik subsiidiumimarginaal. Lõplikud dumpinguvastase tollimaksu määrad on seega järgmised: Äriühing || Dumpingumarginaal || Tasakaalustav tollimaks || Kahjumarginaal || Dumpinguvastase tollimaksu lõplik määr GARG Inox || 11,8 % || 3,4 % || 22,6 % || 8,4 % KEI Industries || 7,0 % || 0,0 % || 41,9 % || 7,7 % Macro Bars and Wires || 0,0 % || 3,4 % || 30,3 % || 0,0 % Nevatia Steel & Alloys || 4,1 % || 3,4 % || 23,8 % || 0,7 % Raajratna Metal Industries || 16,2 % || 3,7 % || 17,2 % || 12,5 % Kontsern Venus || 11,6 % || 3,0 % || 23,4 % || 8,6 % Viraj Profiles Vpl. Ltd. || 6,8 % || 0,0 % || 32,1 % || 6,8 % Koostööd tegevad valimist välja jäetud äriühingud || 8,4 % || 3,4 % || 23,7 % || 5,0 % Kõik muud äriühingud || 16,2 % || 3,7 % || 41,9 % || 12,5 % (121) Käesolevas määruses sätestatud äriühingute individuaalsed dumpinguvastased tollimaksud määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul kindlaks tehti. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes) kohaldatakse eranditult selliste toodete impordi puhul, mis on pärit Indiast ning mille on tootnud nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, keda ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksu määr. (122) Üks India eksportiv tootja pakkus algmääruse artikli 8 lõike 1 kohaselt hinnakohustist. (123) Viimastel aastatel on vaatlusaluse toote hind olnud märkimisväärselt volatiilne ja seepärast ei sobi selle puhul fikseeritud hinnakohustis. Et seda probleemi lahendada, pakkus India eksportiv tootja toormaterjali kulul põhinevat indekseerimisklauslit. Sellega seoses olgu märgitud, et hindade ja indeksi kõikumise vahel ei ole kindlaks tehtud otsest ja täpset seost ning seega ei peeta indekseerimist asjakohaseks. Lisaks tuvastati uurimise käigus, et vaatlusalusel tootel on erinevaid tüüpe, mida ei ole lihtne üksteisest eristada, kuid millel on märkimisväärsed hinnaerinevused. (124) Peale selle toodab eksportiv tootja tervet rida erinevaid roostevabasid terastooteid ja võib müüa neid tooteid seotud kaubandusettevõtete kaudu samadele Euroopa Liidus asuvatele klientidele. See tekitaks tõsise ristkompenseerimisohu ning muudaks kohustise üle järelevalve teostamise äärmiselt raskeks. (125) Eelnimetatu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et kohustise pakkumist ei saa vastu võtta. (126) Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile[11] koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, riigisiseses või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse vastavalt lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. 8.4. Ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude lõplik sissenõudmine (127) Arvestades tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks imporditava roostevaba terastraadi suhtes, mis sisaldab: - 2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab niklit vähemalt 28 massiprotsenti, kuid mitte üle 31 massiprotsendi, ja kroomi vähemalt 20 massiprotsenti, kuid mitte üle 22 massiprotsendi, - alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab kroomi vähemalt 13 massiprotsenti, kuid mitte üle 25 massiprotsendi, ja alumiiniumi vähemalt 3,5 massiprotsenti, kuid mitte üle 6 massiprotsendi, ja mis praegu klassifitseeritakse CN-koodide 7223 00 19 ja 7223 00 99 alla ning on pärit Indiast. 2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes Euroopa Liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine: Äriühing || Tollimaks (%) || TARICi lisakood Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana ja Pune, Maharashtra || 8,4 || B931 KEI Industries Ltd, New Delhi || 7,7 || B925 Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra || 0,0 || B932 Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra || 0,7 || B933 Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat || 12,5 || B775 Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B776 Precision Metals, Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B777 Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B778 Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B779 Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra ja Mumbai, Maharashtra || 6,8 || B780 Lisas loetletud äriühingud || 5,0 || B781 Kõik muud äriühingud || 12,5 || B999 3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid. Artikkel 2 Kui mõni India eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et – ta ei ole uurimisperioodi vältel (1. aprillist 2011 kuni 31. märtsini 2012) eksportinud Indiast pärinevaid artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud kaupu, – ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kehtivad käesoleva määrusega kehtestatud meetmed, ning – ta on vaatlusaluseid tooteid pärast uurimisperioodi lõppu tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepinguga kohustuse eksportida pärast selle perioodi lõppu neid tooteid liitu märkimisväärses koguses, võib artikli 1 lõiget 2 muuta, lisades uue eksportiva tootja I lisas esitatud loetellu. Artikkel 3 Lõplikult nõutakse sisse summad, mis on tagatud vastavalt määrusele (EL) nr 418/2013 ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamisega imporditava roostevaba terastraadi suhtes, mis sisaldab: - 2,5 massiprotsenti või rohkem niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab niklit vähemalt 28 massiprotsenti, kuid mitte üle 31 massiprotsendi, ja kroomi vähemalt 20 massiprotsenti, kuid mitte üle 22 massiprotsendi, - alla 2,5 massiprotsendi niklit, välja arvatud traat, mis sisaldab kroomi vähemalt 13 massiprotsenti, kuid mitte üle 25 massiprotsendi, ja alumiiniumi vähemalt 3,5 massiprotsenti, kuid mitte üle 6 massiprotsendi, ja mis praegu klassifitseeritakse CN-koodide 7223 00 19 ja 7223 00 99 alla ning on pärit Indiast. Tagatiseks antud summad, mis ületavad dumpinguvastase tollimaksu lõplikku määra, vabastatakse. Artikkel 4 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja LISA: Valimist välja jäänud India koostööd tegevad eksportivad tootjad TARICi lisakood B781 Äriühingu nimi || Linn Bekaert Mukand Wire Industries || Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharashtra Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd. || Mumbai, Maharashtra Bhansali Stainless Wire || Mumbai, Maharashtra Chandan Steel || Mumbai, Maharashtra Drawmet Wires || Bhiwadi, Rajastan Jyoti Steel Industries Ltd. || Mumbai, Maharashtra Mukand Ltd. || Thane Panchmahal Steel Ltd. || Dist. Panchmahals, Gujarat [1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51. [2] ELT L 126, 8.5.2013, lk 1. [3] ELT L 126, 8.5.2013, lk 19. [4] ELT L 240, 7.9.2013, lk 1. [5] ELT C 240, 10.8.2012, lk 6. [6] Kohtuasi C-595/11: Steinel [2013], seni avaldamata. [7] Kohtuasi T-170/94 Shanghai Bycicles, EKL 1997, lk II-1383, punkt 64. [8] Kohtuasi T-210/95: European Fertilizer Manufacturer’s Association (EFMA) vs. nõukogu, EKL 1999, II-3291, punkt 60. [9] Nõukogu määrus (EL) nr 383/2009, 5. mai 2009, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest eel- ja järelpingestatud traatide ja trossikeede impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, ELT L 118, 13.5.2009, lk 1; komisjoni määrus (EL) nr 1071/2012, 14. november 2012, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Taist pärit tempermalmist valatud keermestatud toruliitmike impordi suhtes, ELT L 318, 15.11.2012, lk 10; komisjoni määrus (EL) nr 845/2012, 18. september 2012, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes, ELT L 252, 19.9.2012, lk 33. [10] Märgitakse siiski, et nii liidu tootmisharu kui ka India eksportivad tootjad tegutsevad ka madalamas turusegmendis, kuigi väiksemal määral. [11] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.