ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3. Liikmesriigid tagavad, et asjakohaseid üksikasjalikke ja kokkuvõtlikke andmeid ajakohastatakse ja need tehakse lõppkasutajatele kättesaadavaks ühe kuu jooksul alates kõnealuseid andmeid puudutava taotluse saamisest. Muude huvitatud isikute esitatud päringute puhul tagavad liikmesriigid, et andmeid ajakohastatakse ja need tehakse kättesaadavaks kahe kuu jooksul alates kõnealuseid andmeid puudutava taotluse saamisest.

3. Liikmesriigid tagavad, et asjakohaseid üksikasjalikke ja kokkuvõtlikke andmeid ajakohastatakse ja need tehakse STECFi määratletud lõppkasutajatele kättesaadavaks ühe kuu jooksul alates kõnealuseid andmeid puudutava taotluse saamisest , kui taotlus on esitatud eelnevalt kindlaks määratud iga-aastase ajagraafiku alusel. Muude kui peamiste lõppkasutajate või peamiste lõppkasutajate poolt väljaspool iga-aastast ajagraafikut esitatud päringute puhul tagavad liikmesriigid, et andmeid ajakohastatakse ja need tehakse kättesaadavaks kahe kuu jooksul alates kõnealuseid andmeid puudutava taotluse saamisest.
8.

pärast konsulteerimist sidusrühmadega leiab, et isegi kui programm Erasmus+ ja noortegarantii kujutavad endast peamisi vahendeid strateegiliste eesmärkide saavutamiseks, on probleemid palju keerukamad ja ELi meetmed noortepoliitika valdkonnas ulatuvad juba niigi nendest kahest tulemuslikust vahendist kaugemale, mis on küll näiliselt tulemuslikud, kuid tegelikult ebapiisavad, arvestades, et noortegarantii rakendamine on veel väga puudulik. Eelkõige haavatavate noorte puhul on selge, et tuleb välja töötada algatusi selliste noorte toetamiseks, kes tulevad sotsiaalhoolekandesüsteemist ja võivad 18aastaselt leida, et on jäänud igasuguse eestkosteta, mis suunaks neid täiskasvanuikka üleminekul. Juhib seega tähelepanu vajadusele muuta asjakohasel viisil kättesaadavaks muu teave noortepoliitika valdkonnas saavutatud tulemuste kohta, eelkõige seoses selliste küsimustega nagu noorte tööhõive ja sotsiaalne kaasamine. See aitaks ühtlasi määratleda, kas oleks asjakohane näha sekkumiseks praegusel programmiperioodil ette konkreetsed vahendid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames. Ülesannete keerukust ja ulatust silmas pidades tuleks noortepoliitika kaasata valdkonnaülese lähenemisviisi raames kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse, kus ei oleks mitte ainult võimalik otsida lahendusi noorte ees seisvatele probleemidele, vaid mis oleksid ühtlasi uue majanduskasvu loomise allikas. Samuti võib oma traditsioonide ja ametite väärtuste taasavastamine pakkuda uusi karjäärivõimalusi. Jätkuvalt on vaja märkimisväärseid jõupingutusi selleks, et edendada noorte kaasamise ja noorsootöö parimate tavade levitamist liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel. Lisaks tuleks hariduse ja koolituse majanduslik mudel, mida arutati hariduse, noorte, kultuuri ja spordi nõukogus 12. detsembril 2014 (1) seoses strateegia „Euroopa 2020” vahekokkuvõttega, nüüd teisendada konkreetseteks investeeringuteks haridusse kui osa ELi pikaajalistest tegevuskavadest noorte ja majanduskasvu alal;
49.

väljendab sellega seoses erilist kahetsust asjaolu üle, et strateegia „Euroopa 2020” näitajate piirkonnapõhiseks muutmine ei ole praegu rahuldav, sest kättesaadavad on vaid mõned näitajatest, mida on vaja selleks, et jälgida strateegia „Euroopa 2020” põhieesmärkide saavutamist piirkondlikul tasandil (NUTSi 2. ja 3. tasand), ja mõnikord saadakse need märkimisväärse hilinemisega. Sama kehtib ka alternatiivsete näitajate kohta, mida piirkonnad ja linnad võivad pidada vajalikuks oma territooriumil eeltingimusena ELi eesmärkide ja sihtide alal edu saavutamiseks. Ajakohastatud piirkondlik statistika võimaldaks luua sünteetilise piirkondliku edu näitaja, nagu on soovitanud Regioonide Komitee;
Käesoleva soovituse elluviimisel käsitatakse tööturule integreerimise lepinguna tööotsija ja ühtse kontaktpunkti vahelist kirjalikku lepingut, mille eesmärk on lihtsustada tööhõivesse üleminekut tööturul. Kõnealused lepingud koostatakse selliselt, et need kajastavad konkreetse tööotsija olukorda, ja neis esitatakse üksikasjalik pakett personaalsetest meetmetest, mis on kättesaadavad siseriiklikul tasandil (tööturg, haridus, koolitus, sotsiaalteenused) ning mille eesmärk on toetada tööotsijaid ja anda neile vahendid, et ületada nende tööle asumist pidurdavad konkreetsed takistused. Lepingutes määratakse kindlaks eesmärgid, ajakava, vastastikused kohustused ja läbivaatamisklauslid ning tuuakse välja nii olemasolevad aktiivsed ja sissetulekutoetusmeetmed kui ka sotsiaaltoetusteenused. Tööturule integreerimise lepingutega seotakse omavahel hüvitiste saamine ning osalemine aktiivsetes tööturumeetmetes ja tööotsingutes kooskõlas kehtivate siseriiklike õigusaktidega.

Käesoleva soovituse elluviimisel käsitatakse tööturule integreerimise lepinguna tööotsija ja ühtse kontaktpunkti vahelist kirjalikku lepingut, mille eesmärk on lihtsustada tööhõivesse üleminekut tööturul. Kõnealused lepingud koostatakse selliselt, et need kajastavad konkreetse tööotsija olukorda, ja neis esitatakse üksikasjalik pakett personaalsetest meetmetest, mis on kättesaadavad siseriiklikul tasandil (tööturg, haridus, koolitus, sotsiaalteenused) ning mille eesmärk on toetada tööotsijaid ja anda neile vahendid, et ületada nende tööle asumist pidurdavad konkreetsed takistused. Lepingutes määratakse kindlaks eesmärgid, ajakava, vastastikused kohustused ja läbivaatamisklauslid ning tuuakse välja nii olemasolevad aktiivsed ja sissetulekutoetusmeetmed kui ka sotsiaaltoetusteenused. Tööturule integreerimise lepingutega seotakse omavahel hüvitiste saamine ning osalemine aktiivsetes tööturumeetmetes ja tööotsingutes kooskõlas kehtivate siseriiklike õigusaktidega , et tagada tegelik sotsiaalne kaasamine .
5.

Oluline on märkida, et maapiirkonnad võivad oma olemuselt ja probleemidega olla väga erinevad. Mõned neist kannatavad rahvastiku vähenemise ja vananemise, samuti madala asustustiheduse ja keskuste hajaasustuse all, sellal kui teised, linnalähedased alad on ehitusmaa nõudlusest tuleneva ja demograafilise surve all. Osad võitlevad põllumajandustegevuse vähenemise tõttu majanduslangusega, sellal kui teised kogevad kasvavat edu tänu oma loodus- või muu elukeskkonna kvaliteedile ja turismile ja/või sisserändele. Mõned on suhteliselt hea teedevõrgu ja info- ja kommunikatsiooni infrastruktuuriga, teised on jäänud suhteliselt eraldatuks. Mõned asuvad mandril ja teised saarepiirkondades. Need piirkonnad peavad toime tulema saarepiirkondadele omaste probleemidega. Ühine joon on see, et maapiirkondade arengutase on ELi ja eelkõige linnapiirkondade arengutasemest madalam ja mahajäämus süveneb.
11.

rõhutab, et turismisektor on oma sissetulekute ja sellega seotud tööhõivevõimaluste tõttu väga oluline paljude Euroopa piirkondade jaoks. Mõningate piirkondade jaoks on turism konkurentsieelise edendamiseks ja kindlustamiseks lausa hädavajalik. Turismil on märkimisväärne kasvupotentsiaal ja see on otseselt ja kaudselt seotud paljude majandus-, sotsiaal- ja kultuurivaldkondadega. Sageli on turism liikumapanev jõud piirkondade konkurentsivõime terviklikuks, strateegiliseks ja jätkusuutlikuks arendamiseks ja suurendamiseks. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on siin võtmeroll. Seetõttu on ülimalt tähtis kasutada optimaalselt nende teadmisi ja kogemusi, edendades selleks kohalikku ja piirkondlikku koostööd Euroopa tasandil;
21.

meenutab, et linnapeade pakti eesmärk on kehtestada juhtimisstruktuur, mis tagaks kõigi valitsemistasandite vahel subsidiaarsuse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtetele vastava koordineerimise, et kõige ambitsioonikam valitsustasand saaks võtta kulutõhusaid meetmeid. Eeltingimus on see, et meetmed oleksid algatatud rohujuure tasandil. Määrav tähtsus on elanike ja kohalike omavalitsuste kaasamisel. Kohalikud omavalitsused on kõige sobivam tasand tegevuskavade väljatöötamiseks ja elluviimiseks ning kodanike innustamiseks neis osalema. Piirkonnad tagavad koordineerimise ja pakuvad vajalikku toetust linnadele, kelle ressursid on säästva energia tegevuskavade väljatöötamise raames piiratud. Ka riigiasutused tagavad koordineerimise ning riigi ja ELi vahendite eraldamise, samas tehakse ELi tasandil otsused regulatiivse raamistiku, rahastamise ja tehnilise abi programmide kohta;
2.

toonitab, et sotsiaalmajanduse ettevõtted ja sotsiaalmajanduses osalejad on osutunud kriisi ajal vastupidavaks ning et nad on tõsistest raskustest hoolimata aidanud kaasa inimeste heaolu suurendamisele ja nende töökohtade säilitamisele ka siis, kui teised organisatsioonid ja ettevõtted seda ei suutnud. See panus on olnud eriti märkimisväärne nende inimeste kaasamisel, kellel on suuri raskusi tööturule sisenemisel või naasmisel;
40.

on veendunud, et loodusdirektiivid on otsustaval määral kaasa aidanud ühtsete õiguslike kaitsestandardite kehtestamisele liikmesriikides ja et selle tulemusena on olnud võimalik tagada majandustegevuses osalejatele võrdsete konkurentsitingimustega selge raamistik Euroopa siseturul;
11.

leiab, et see olukord põhjustab ka konkurentsialast ebavõrdsust ettevõtjate vahel, sh eelkõige suurte hargmaiste ettevõtjate, kellel on vajalikud vahendid maksustamise vältimiseks tänu agressiivsele maksuplaneerimisele, ja VKEde vahel, kellel need puuduvad;
Teenusepakkujad peaksid tagama, et nende tellijaid teavitatakse asjakohaselt sellest, millised on veebisisuteenuste kasutamise tingimused muudes liikmesriikides kui tellija elukohaliikmesriik. Määrus võimaldab õiguste omajatel siiski nõuda, et teenusepakkuja kasutaks tulemuslikke vahendeid, et kontrollida, kas veebisisuteenust pakutakse kooskõlas käesoleva määrusega. Sealjuures on vaja tagada, et sellised nõutavad vahendid on mõistlikud ega lähe eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Vajalike tehniliste ja korralduslike meetmete hulka võivad kuuluda näiteks IP-aadressi juhuslike hetkeväärtuste määramine asukoha pideva seire asemel, üksikisikutele läbipaistva teabe pakkumine selle kohta, milliseid meetodeid kontrollimiseks kasutatakse ja millised on selle eesmärgid, ning asjakohased turvameetmed. Arvestades, et kontrollimise jaoks ei ole oluline mitte asukoht, vaid see, millises liikmesriigis tellija teenust kasutab, ei tuleks sel otstarbel koguda ega töödelda täpseid asukohaandmeid. Samamoodi ei peaks olema vaja tellijat tuvastada, kui tema autentimine on pakutava teenuse osutamiseks piisav.

Teenusepakkujad peaksid tagama, et nende tellijaid teavitatakse asjakohaselt sellest, millised on veebisisuteenuste kasutamise tingimused muudes liikmesriikides kui tellija elukohaliikmesriik. Määrus võimaldab õiguste omajatel siiski nõuda, et teenusepakkuja kasutaks tulemuslikke vahendeid, et kontrollida, kas veebisisuteenust pakutakse kooskõlas käesoleva määrusega. Sealjuures on vaja tagada, et sellised nõutavad vahendid on mõistlikud ega lähe eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Vajalike tehniliste ja korralduslike meetmete hulka võivad kuuluda näiteks IP-aadressi juhuslike hetkeväärtuste määramine asukoha pideva seire asemel, üksikisikutele läbipaistva teabe pakkumine selle kohta, milliseid meetodeid kontrollimiseks kasutatakse ja millised on selle eesmärgid, ning asjakohased turvameetmed. Arvestades, et kontrollimise jaoks ei ole oluline mitte asukoht, vaid see, millises liikmesriigis tellija teenust kasutab, ei tuleks sel otstarbel koguda ega töödelda täpseid asukohaandmeid , v.a juhul, kui asukoht jääb väljapoole ELi piire . Samamoodi ei peaks olema vaja tellijat tuvastada, kui tema autentimine on pakutava teenuse osutamiseks piisav.
31.

loodab, et strateegia läbivaatamisel rõhutatakse rohkem piirkondade võimalikku rolli juurdepääsu lihtsustamisel teatud rahastamiskavadele. Mõni piirkond juba aitab hallata ja jaotada ELi struktuurifondide vahendeid, koondades kokku oma piirkonna omavalitsustes loodud väiksemaid projekte, või pakub otsest rahastamist. Komitee rõhutab aga, et on vaja täiendavaid suuniseid, et aidata neil korraldusasutustel kasutada ära saadaolevate Euroopa vahendite ja uuenduslike rahastamisvahendite kõiki võimalusi;
45.

nõuab, et jagamismajanduse platvormid majutuse sektoris nõuaksid teenusepakkujatelt turismimaksunõuete järgimist ja koguksid kohustuslikult kõik maksud broneeringute pealt, mis on nende kaudu tehtud asjaomastes linnades või piirkondades, et kanda need üle pädevatele asutustele. Komitee rõhutab, et on juba näiteid sellise koostöö kohta ametivõimude ja platvormide vahel;
3.

juhib tähelepanu sellele, et oluline on pakkuda puudulike põhioskustega Euroopa elanikele oskuste täiendamise võimalusi, et neil oleks eeldus aktiivselt tööelus osaleda ja võimalus end ise ülal pidada. See on oluline nii üksikisiku kui ka kogu ühiskonna seisukohalt. Euroopa on hiljuti kogenud sotsiaalse rahutuse märke. See näitab piisava selgusega, et sotsiaalne kaasatus on üldiste hariduse ja koolituse valdkonnas tehtavate jõupingutuste vältimatu eesmärk ja tõrjutuse vähendamise vahend. Kodanikuaktiivsus tähendab, et mõistetakse demokraatlikke väärtusi ja teatakse, mida aktiivne vastutus nende väärtuste eest tähendab, ning see peab hõlmama kõiki. Integreerimise seisukohast on seetõttu oluline, et ka migrandid, sh varjupaigataotlejad ja pagulased, saaksid asjakohasel viisil kasu oskuste garantiist;
36.

on arvamusel, et on kaks peamist võimalust suurendada põllumajandusettevõtete lisaväärtust: i) suurendada teatud sektorites muret tekitavalt nõrka põllumajanduse tootlikkust põllumajandusliku tootmise jätkusuutliku tõhustamise abil, tootes rohkem vähemate tootmisvahenditega või vähendades tootmisvahendite ostmist põllumajandusettevõtete sõltumatuse suurendamiseks, mis nõuab uuenduslike ja senisest vastupidavamate tootmissüsteemide kasutuselevõttu, tuginedes täppispõllumajandusele, maaharimise lihtsustamisele, külvikordadele ja põllukultuuride mitmekesistamisele, rohumaapõhiste süsteemide või muude tavade paremale kasutamisele, või ii) ergutada piirkondlike toidusüsteemide loomisele, mis rahuldavad Euroopa tarbijate suurenevat nõudlust ja võimaldavad osaliselt vabaneda maailma põllumajanduslike toorainete turgudel valitsevast volatiilsusest, arendades lühikesi turustusahelaid (koolisööklad, toitlustus, otsemüük), nišiturge ja kvaliteettooteid, soodustades keskkonnasõbralikumaid tootmisviise (mahepõllumajandus ja teised lähenemisviisid);
8.

märgib, et käibemaksudirektiivis ette nähtud käibemaksumäärade sätete kehtestamise eesmärk on kaitsta ühtset turgu ja ennetada konkurentsimoonutusi. Komitee on seisukohal, et need põhimõtted on olulised ning et kõiki ettepanekuid, millega antakse liikmesriikidele käibemaksumäärade kehtestamisel suurem tegutsemisvabadus, tuleb põhjalikult analüüsida, tuvastamaks nende võimalikku mõju siseturule ja konkurentsile;
7.

märgib, et ühiste standardite väljatöötamine ja/või kasutuselevõtt on veel puudulik mitmes digitaalse ühtse turu seisukohalt keskses valdkonnas, nagu näiteks elektroonilises identifitseerimises, ning on jätkuvalt tõsiselt mures, et geograafilised erinevused kiire lairibaühenduse kättesaadavuses takistavad digitaalse ühtse turu väljakujundamist (1). Saarelisus on üks negatiivne geograafiline tegur, kuna saartel on vajadus kallima hinnaga merealuste kaablite järele;
44.

nõuab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste õiguskindluse tagamiseks, et kaebuse esitajatele kehtestataks viie aasta pikkune aegumistähtaeg alates hüvitise maksmise või investeerimise algusest. Siiani kehtinud tähtaeg, mille jooksul komisjon võis algatada abi tagasinõudmise otsuseni viiva menetluse – kümme aastat alates päevast, mil ebaseaduslik riigiabi läks abisaaja käsutusse –, mis reaalselt oli samuti aegumistähtaeg, on liiga pikk. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning riigiabi saanud ettevõtted vajavad rohkem õiguskindlust. Kümne aasta pikkune aegumistähtaeg, millele lisandub menetluse jaoks vajalik aeg, nii et võib juhtuda, et tuleb tagasi nõuda 20 või 25 aastat varem antud abi, on ebaproportsionaalselt pikk ning kahjustab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning nende ettevõtete – kes sageli ei saa endale lubada õigusabi – olulisi vajadusi. Lisaks sellele toimib see vastupidiselt riigiabi tagastamise nõudmise eesmärgile, milleks on eelnevalt kehtinud konkurentsiolukorra taastamine;
10.

rõhutab, et selleks, et kogu lihtsustamisprotsessi saadaks edu, on oluline vastata järgmistele põhiküsimustele. — Kelle jaoks lihtsustatakse? Komitee on seisukohal, et sihtrühm on esmajoones lõplikud abisaajad ja alles seejärel ESIFide rakendamises osalevad teised asutused – suunaga alt üles, alustades kohalikest omavalitsustest, keda on volitatud tegutsema rakendusprogrammide rakendajate ja/või vahendusorganitena. — Miks lihtsustatakse, milline on eesmärk? Komitee usub, et lihtsustamise peamine eesmärk on kavandada ja rakendada loovaid projekte, mis aitavad kaasa piirkondlikule arengule, ühtekuuluvustundele ELis, konkurentsivõimele ja elukvaliteedi parandamisele, andes seega lõppkokkuvõttes panuse kogu ELi arengusse ja strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisse. Lihtsustamise eesmärk ei seisne selles, et kulutada ESIFide raames vahendeid rohkem või lihtsamini, vaid selles, et projektid oleksid tõhusamad ja loomingulisemad ning nende kavandamine ja rakendamine muutuks abisaajate jaoks kasutajasõbralikumaks ja vähem riskantseks. — Miks on süsteem muutunud nii keerulisemaks? Komitee arvates on kasvava keerukuse põhjus eelkõige see, et süsteemi ühtlustamise eesmärgil on püütud lisada üldsuunistesse ja vormidesse kõik konkreetsed tähelepanekud ja andmed. Teine põhjus on korruptsiooni vastu võitlemine ja suurema läbipaistvuse tagamine iga hinna eest. Komitee leiab, et piisav rõhk ei ole olnud sellel, et uurida, kas konkreetsed (kuigi heade kavatsustega) meetmed ja sekkumised süsteemi avaldavad negatiivset mõju teistele meetmetele. Ühest konkreetsest juhtumist saadud kogemused ei pruugi ilmtingimata toimida, kui neid kasutada teiste juhtumite puhul;
Kogu siseturul võrdsete võimaluste tagamiseks on käesolev määrus kooskõlas direktiiviga 2014/49/EL. See täiendab selle direktiivi norme ja põhimõtteid, et tagada Euroopa hoiuste tagamise skeemi nõuetekohane toimimine ning et tagada viimase piisav rahastamine. Seega on Euroopa hoiuste tagamise skeemi raames hoiuste tagamise suhtes kohaldamisele kuuluv materiaalõigus kooskõlas sellega, mida kohaldavad liikmesriikide hoiuste tagamise skeemid või mitteosalevate liikmesriikide määratud asutused ning mis on ühtlustatud direktiivi 2014/49/EL kaudu.

Kogu siseturul võrdsete võimaluste tagamiseks on käesolev määrus kooskõlas direktiiviga 2014/49/EL. See täiendab selle direktiivi norme ja põhimõtteid, et tagada Euroopa hoiuste tagamise skeemi nõuetekohane toimimine ning et tagada viimase piisav rahastamine. Seejuures võetakse selles eriti arvesse stabiilse majanduse ning kohalike ja piirkondlike pankade ja tugipankade tegevuse vastastikust sõltuvust. Nimetatud asutused toetavad rahaliselt esmajoones toetusmeetmeid kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil. Seega on Euroopa hoiuste tagamise skeemi raames hoiuste tagamise suhtes kohaldamisele kuuluv materiaalõigus kooskõlas sellega, mida kohaldavad liikmesriikide hoiuste tagamise skeemid või mitteosalevate liikmesriikide määratud asutused ning mis on ühtlustatud direktiivi 2014/49/EL kaudu.
1.

Pariisi kliimakokkulepe on märkimisväärne saavutus, sest see on universaalne, siduv ja tasakaalustatud. Kokkuleppega luuakse ülemaailmne tegevuskava, mille eesmärk on piirata temperatuuri tõusu käesoleval sajandil nii, et see jääks tunduvalt alla 2 oC, ja teha jõupingutusi soojenemise piiramiseks veelgi, nii et see oleks maksimaalselt 1,5 oC võrreldes 1990. aastate tasemega. See on eriti oluline, sest kavandatud tee CO2-heite vähendamise suunas annab usaldusväärseid suunised kõikide tasandite otsustajatele, väldib kulukaid suure süsinikdioksiidisisaldusega investeeringud ning näitab ettevõtetele ja investoritele kätte kindla ja selge suuna. ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 22. istungjärgu (COP22) ülesandeks saab säilitada Pariisist saadud hoogsat tempot ja viia ellu kokkuleppe mitu mehhanismi.
42.

märgib, et praegu on EL vastakuti kriisidega, mida on rohkem kui eales varem: pagulaskriis, loodusõnnetused ja relvakonfliktid, mis on viinud põhiväärtuste ohustamiseni; rõhutab, et kõnealuseid kriise ei olnud mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 lepingu sõlmimise ajal veel võimalik ette näha; palub komisjonil esitada ettepanek mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamiseks seoses ülemmäärade suurendamisega kõnealuse rubriigi 4, aga ka rubriigi 3 all, misläbi suurenevad märkimisväärselt ka Euroopa naabruspoliitika vahendid, muu hulgas rände ja pagulaskriisiga tegelemiseks ning pagulaste ja rändajate vastuvõtmise ja integratsiooni tagamiseks, mille eest vastutavad peamiselt kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. Uus mitmeaastane finantsraamistik annab võimaluse eraldada rohkem ressursse Euroopa rände tegevuskava välismõõtme prioriteetide elluviimiseks;
12.

rõhutab, et laiem arusaam sellest, et koostalitlusvõime on asjakohane mitte ainult avalikus halduses, vaid kõikides sektorites (nt tagamaks, et tarbija vabadust ei ohusta üksikute tehnoloogiaettevõtete omandisüsteemide kehtestatud piirangud), on oluline asjade interneti kasutamiseks ja pidevaks teabevahetuseks kõigi piirkondade vahel. Kehtivad selged nõuded, et ühtsed vormingud, standardid ja tehnilised kirjeldused peavad olema kättesaadavad;
46.

on seisukohal, et kahtlemata on vananemine väljakutse, ent see on ka saavutus selles mõttes, et kõik Euroopa ühiskonna tehtud edusammud pakuvad võimalust ühtekuuluvuseks, tööhõiveks ja progressiks;
65.

kordab sellega seoses, et kohaliku arengu rahastamiseks ELi eelarvest on praegu olemas lausa 20 eri ELi vahendit. Integreeritud kohalikku arengut ja ühist strateegilist raamistikku käsitlevad sätted kehtivates Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide määrustes on selgelt ebapiisavad, et vältida kattumist ja tagada reaalselt integreeritud rahastamine viiest Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondist. Seetõttu peaksime taotlema järgmist: — lihtsam ja konsolideeritum ELi rahastamisvahend, mis on konkreetselt suunatud piirkondlikule ja kohalikule arengule; — kohalike kogukondade initsiatiivi soodustamine, et nad arendaksid välja oma asukohapõhised lähenemisviisid; — nii fondihalduse vertikaalse struktuuri kui ka horisontaalse kapseldumise vähendamine komisjonis ja ministeeriumide tasandil; — liikumine tulemusele orienteeritud aruandluse ja paindlikuma auditeerimiskorra poole.
41.

tuletab sellega seoses meelde, et Hiina täidab praegu vaid üht viiest ELi turumajanduse tunnustamise kriteeriumist. Tehnilised kriteeriumid hõlmavad seda, et ettevõtlusalaseid otsuseid tehakse turuolukorrast lähtuvalt, ettevõtjate raamatupidamine toimub rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaselt, äriühingute tootmiskulusid ja finantsseisundit ei moonuta endisest mitteturumajanduslikust majandussüsteemist üle kandunud asjaolud, kehtivad omandi- ja maksejõutuse seadused, tagatud on äriühingu üldjuhtimise õiguskindlus ja stabiilsus ning kursside ümberarvestus toimub turukursside alusel;
46)

leiab ometi, et Euroopa kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on proaktiivne roll säästva poliitika edendamisel, et vältida ülepüüki ja merereostust, ELi mitmetasandilises valitsemises osalemisel ning ELi ja liikmesriikide – kellel on jurisdiktsioon üle 10 % maailma ookeanide – õhutamisel olema eeskujuks rahvusvahelistel ookeaniga seotud läbirääkimistel;
57.

rõhutab, et vajadus teadmiste järele rannikualade ja ookeanide kohta on väga suur. Need teadmised on hädavajalikud kestliku arengu edendamiseks merenduses, et suurendada nii majandus-, tehnoloogia-, keskkonna-, inim- kui ka sotsiaalkapitali;
27.

märgib, et tänapäevased ühiskondlikud probleemid on piiriülesed ning sageli peavad neid lahendama Euroopa kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused. Sotsiaalsel innovatsioonil võib olla tähtis roll sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse loomisel. Soovitav on, et ELil oleks seejuures hoogustav, lihtsustav ja ühendav roll;