ET Euroopa Liidu Teataja C 97/6

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus järgmise õigusakti kohta: ettepanek: nõukogu otsus, mis käsitleb liikmesriikide sisejulgeoleku eest vastutavate ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja teiste raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel (KOM (2005) 600 lõplik)

(2006/C 97/03)

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, eriti selle artiklit 41,

võttes arvesse komisjoni 29. jaanuari 2005. aasta taotlust arvamuse esitamise kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

1. SISSEJUHATUS

1.1. Sissejuhatav märkus

Komisjon saatis Euroopa andmekaitseinspektorile 24. novembri 2005. aasta kirjas ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb liikmesriikide sisejulgeoleku eest vastutavate ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja teiste raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel (edaspidi “ettepanek”). Euroopa andmekaitseinspektor tõlgendab kirja kui taotlust, et andmekaitseinspektor edastaks ühenduse institutsioonidele ja organitele määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõike 2 kohaselt oma arvamuse. Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et otsuse preambulis tuleks osutada käesolevale arvamusele.

Euroopa andmekaitseinspektor peab oluliseks esitada kõnelausel tundlikul teemal oma arvamus, sest nimetatud ettepanek tuleneb otseselt VISi kehtestamisest, mille üle andmekaitseinspektor teostab järelevalvet ning mille kohta ta esitas arvamuse 23. märtsil 2005 (1). Nimetatud arvamuses käsitletakse juba õiguskaitseasutuste võimalikku juurdepääsu (vt allpool); uute VISile juurdepääsu õiguste loomine avaldab aga süsteemile andmekaitse osas otsustavat mõju. Seetõttu on kõnealust ettepanekut käsitleva arvamuse esitamine vajalik järelmeede eelnimetatud arvamusele.

1.2. Ettepaneku tähtsus

a) Taust:

Kõnealune ettepanek on oluline mitte üksnes omaenda väärtuselt, vaid ka seetõttu, et see on koostatud ajal, mil valitseb üldine suundumus anda õiguskaitseasutustele juurdepääs mitmetele suuremahulistele info- ja identifitseerimissüsteemidele. Seda mainitakse muu hulgas komisjoni 24. novembri 2005. aasta teatises justiits- ja siseküsimuste valdkonna Euroopa andmebaaside suurema tõhususe, tugevdatud koostalitusvõime ja koostoime kohta (2), eriti selle punktis 4.6: “Seoses terrorismi- ja kuritegevusevastase võitlusega on nõukogu hakanud vajakajäämisena käsitama sisejulgeolekuasutuste puuduvat juurdepääsu viisainfosüsteemile. Sama võib öelda ka teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi ja EURODACi süsteemi andmete kohta.”

Seetõttu võib kõnelaust ettepanekut käsitada teiste andmebaasidega seoses välja töötatud sarnaste õigusaktide lähtealusena ning äärmiselt oluline on määratleda algusest peale juhud, mil sellist juurdepääsu võiks lubada.

b) Uue VISile juurdepääsu õiguse mõju

Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab veendunult õiguskaitseasutuste vajadust kasutada parimaid võimalikke vahendeid terroriaktide ja teiste raskete kuritegude toimepanijate tuvastamiseks. Samuti on ta teadlik sellest, et VISis sisalduvad andmed võivad teatavatel juhtudel osutuda kõnealustele asutustele oluliseks teabeallikaks.

Sellest hoolimata ei ole õiguskaitseasutustele esimese samba alla kuuluvatele andmebaasidele juurdepääsu andmine — kui õigustatud see terrorismivastase võitluse seisukohast ka ei oleks — kaugeltki mitte tähtsusetu samm. Tuleb meeles pidada, et VIS on infosüsteem, mis on välja töötatud eesmärgiga kohaldada Euroopa viisapoliitikat ning see ei ole mõeldud õiguskaitsevahendiks. Õiguskaitseasutuste korrapärane juurdepääs kujutaks endast eesmärgi piiramise põhimõtte tõsist rikkumist. See tooks kaasa ebaproportsionaalse sekkumise reisijate eraellu, kes on nõustunud oma andmete töötlemisega viisa saamiseks ning eeldavad, et nende andmeid kogutakse, kasutatakse ja edastatakse üksnes nimetatud eesmärgil.

Kuna infosüsteemid on loodud kindlal eesmärgil, sisaldades kaitse- ja turvameetmeid ning tingimusi vastava eesmärgiga piiritletud juurdepääsuks, rikuks algsest erineval eesmärgil korrapärase juurdepääsu andmine mitte ainult eesmärgi piiramise põhimõtet, vaid see võib viia ka selleni, et eespool nimetatud elemendid ei vasta nõuetele või on ebapiisavad.

Sama loogika alusel muudaks süsteemi selline märkimisväärne muutmine kehtetuks mõju hindamiseks läbi viidud uuringu (mille raames käsitleti üksnes süsteemi kasutamist algsel eesmärgil) tulemused. Sama kehtib andmekaitseasutuste arvamuste kohta. Võib väita, et uus ettepanek muudab eeldusi, millest lähtuvalt andmekaitseasutused viisid läbi nõuetele vastavuse analüüsi.

c) Kõnealuse juurdepääsu range piiramine

Eeltoodud märkustest lähtuvalt soovib Euroopa andmekaitseinspektor rõhutada, et õiguskaitseasutustele võib anda VISi andmetele juurdepääsu üksnes eriolukordades, otsustades selle üle igal üksikjuhul eraldi, ning juurdepääsuga peavad kaasnema ranged kaitsemeetmed. Teisisõnu tuleb õiguskaitseasutuste õigust andmeid kasutada piirata asjakohaste tehniliste ja õiguslike vahenditega ning anda nimetatud õigus ainult erijuhtudel.

Euroopa andmekaitseinspektor on seda oma VISi alases arvamuses juba rõhutanud: “Andmekaitseinspektor on teadlik sellest, et õiguskaitseorganid on huvitatud VISile juurdepääsu saamisest; sellekohased nõukogu järeldused võeti vastu 7. märtsil 2005. Kuna VISi eesmärk on ühise viisapoliitika tõhustamine, tuleks märkida, et õiguskaitseorganite korrapärane juurdepääs VISile ei oleks selle eesmärgiga kooskõlas. Kuigi vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artiklile 13 võidakse selline juurdepääs võimaldada ajutiselt eriolukordades ning nõuetekohaste kaitsemeetmete olemasolu korral, ei ole võimalik lubada süstemaatilist juurdepääsu.”

Sellest lähtuvalt võib põhinõuded järgmiselt kokku võtta:

— Süstemaatilist juurdepääsu ei tohiks anda: otsusega tuleb tagada, et kolmanda samba alla kuuluvatele asutustele juurdepääsu andmise vajalikkust ja proportsionaalsust uuritakse iga üksikjuhtumi puhul eraldi. Sellega seoses on ülimalt oluline õigusakti täpne sõnastus, et mitte võimaldada kaugeleulatuvaid tõlgendusi, mis omakorda viiks korrapärase juurdepääsu andmiseni.

— Neil juhtudel, mil antakse juurdepääs, tuleb kõnealuse juurdepääsuõiguse tundlikku laadi arvestades vastu võtta piisavad kaitsemeetmed ja tingimused, sealhulgas põhjalik andmekaitsekord andmete riigisiseseks kasutamiseks.

1.3 Esialgsed märkused

Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab, et kavandatavas dokumendis on andmekaitsele pühendatud märkimisväärset tähelepanu, peamiselt seeläbi, et juurdepääs antakse üksnes erijuhtudel ning ainult raske kuritegevuse vastase võitluse raames (3).

Muude positiivsete külgede kõrval tahaks Euroopa andmekaitseinspektor samuti eraldi välja tuua järgmised elemendid:

— juurdepääsu piiramine teatavat liiki kuritegudega, millele on osutatud Europoli konventsioonis;

— liikmesriikide kohustus koostada juurdepääsu omavate asutuste loetelu ning see avalikustada;

— keskse juurdepääsupunkti olemasolu igas liikmesriigis (ja spetsialiseerunud üksuse olemasolu Europolis), mis võimaldab juurdepääsutaotluste paremat filtreerimist ning tõhusamat järelevalvet;

— ettepaneku artikli 8 lõike 5 kohased ranged eeskirjad, mis kehtivad andmete täiendava edastamise suhtes;

— liikmesriikide ja Europoli kohustus pidada registrit andmete kasutamise eest vastutavate isikute kohta.

2. ETTEPANEKU ANALÜÜS

2.1. Sissejuhatav märkus

Et anda asutustele juurdepääs kolmanda samba raames, peaks esimese samba alla kuuluv peamine VISi käsitlev ettepanek sisaldama nn passerelle'i klauslit, milles määrataks sisuliselt kindlaks kolmanda samba alla kuuluva õigusakti (nagu kõnealune ettepanek) võimalik sisu. Kui Euroopa andmekaitseinspektor esitas oma VISi käsitleva arvamuse, ei olnud sellist passerelle'i klauslit veel sisse viidud ja andmekaitseinspektor ei saanud selle kohta arvamust avaldada. Seetõttu on kõik alltoodud märkused tehtud, jättes endale õiguse võimaliku passerelle'i klausli lisamisel need üle vaadata.

2.2 Juurdepääsu eesmärk

Juurdepääsu nõuetekohase piiramise tagamiseks on oluline määratleda hoolikalt VISile juurdepääsu tingimused. Teretulnud on see, et lisaks kavandatavale otsusele, selgub ka seletuskirjast ja põhjendustest (vt eelkõige põhjendus 7) väga selgelt, et eesmärk on anda üksnes üksikjuhtumipõhine juurdepääs.

Ühe märkuse võib teha ettepaneku artikli 5 kohta, et suunata selle tõlgendamist.

Artikliga 5 piiratakse juurdepääsu ulatust sisuliste tingimustega:

b) juurdepääs peab olema vajalik terroriaktide ja teiste raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärgil;

c) juurdepääs peab olema vajalik erijuhtumil (…);

d) peab olema tõsiasjadele tuginev mõistlik põhjus arvata, et viisainfosüsteemi andmete kasutamine aitab kaasa mõne kõnealuse kuriteo vältimisele, avastamisele või uurimisele.

Nimetatud tingimused on kumulatiivsed, punkti b all toodud tingimus rohkem pädevuse ulatuse määratlus ratione materiae. Praktikas tähendab see seda, et juurdepääsu taotleval asutusel peab olema käsil ettepaneku punktis b osutatud raske kuriteo menetlemine; tegemist peab olema punktis c osutatud erijuhtumiga. Lisaks sellele peab asutus suutma näidata, et antud erijuhtumi puhul aitab VISi andmete kasutamine kaasa kõnealuse kuriteo vältimisele, avastamisele või uurimisele, nagu ette nähtud punktis d.

Isegi artikli 5 sellise tõlgendamise korral valmistab Euroopa andmekaitseinspektorile muret punkti d paindlik sõnastus: “aitab kaasa” on üsna laiaulatusliku tähendusväljaga. On palju juhtumeid, kus VISi andmete kasutamine võib aidata kaasa raske kuriteo vältimisele või uurimisele. Et õigustada VISi andmetele juurdepääsu andmist erandina eesmärgi piiramise põhimõttest, on Euroopa andmekaitseinspektor arvamusel, et andmete kasutamine peaks “märkimisväärselt kaasa aitama” kõnealuste raskete kuritegude vältimisele, avastamisele või uurimisele, ning teeb ettepaneku artiklit 5 vastavalt muuta.

Artiklis 10 sätestatakse, et dokumenteeritud kirjetest peaks selguma juurdepääsu täpne eesmärk. Nimetatud “täpne eesmärk” peaks hõlmama elemente, mis tegid VISi kasutamise vajalikuks artikli 5 lõike 1 punktis d määratletud eesmärgil. See aitaks tagada, et VISi iga kasutamise korral kontrollitakse selle vajalikkust, ning vähendada korrapärase juurdepääsu ohtu.

2.3. Päringuvõimalused VISi andmebaasis

Artikli 5 lõigetes 2 ja 3 nähakse ette kaheastmeline juurdepääs VISi andmetele, mille kohaselt teatavale andmetele antakse juurdepääs üksnes siis, kui päring esimeses andmekogumis andis tulemuse. See on iseenesest õige lähenemine, kuid esimene andmekogum näib olevat väga ulatuslik. Eelkõige võib küsitavaks pidada artikli 5 lõike 2 punktides e ja i nimetatud andmete asjakohasust esimese andmekogumi raames:

— “reisi eesmärk” näib olevat liiga üldine otsisõna, et võimaldada tõhusate päringute teostamist süsteemis. Peale selle sisaldab see endas nimetatud elemendi alusel reisijate profileerimise ohtu.

— Mis puudutab otsisõna “fotod”, on sellises suures andmebaasis fotode põhjal päringute teostamise võimalus piiratud; selliste päringute tulemused sisaldavad praeguste tehnoloogiliste võimaluste korral vastuvõetamatut ekslike tabamuste määra. Ebaõige identifitseerimine omab asjaomasele isikule väga tõsiseid tagajärgi.

Seetõttu leiab Euroopa andmekaitseinspektor, et artikli 5 lõike 2 punktide e ja i kohaseid andmeid tuleb käsitada täiendava teabena, millele antakse juurdepääs, kui esimene päring näitab, et süsteem sisaldab vastavaid andmeid, ning viia need üle artikli 5 lõikesse 3.

Alternatiivina võiks võimalus teostada andmebaasis fotode põhjal päringuid sõltuda nõuandekomitee poolt vastavale tehnoloogiale antud hinnangust ning seda päringuvõimalust võiks rakendada alles siis, kui vastav tehnoloogia on täielikult välja töötatud ja seda võib pidada piisavalt usaldusväärseks.

2.4. Kohaldamine nende liikmesriikide puhul, kelle suhtes VISi käsitlev määrus ei kehti

Juurdepääsuõigust VISile selles sisalduvate andmete kasutamiseks võivad kasutada ka nende liikmesriikide sisejulgeoleku eest vastutavad asutused, kes ei ole VISiga hõlmatud. Need teenistused peavad teostama päringuid mõne määrusega hõlmatud liikmesriigi kaudu, võttes nõuetekohaselt arvesse artikli 5 lõike 1 punktides b–d sätestatud tingimusi (s.t otsustades juurdepääsu andmise üle igal üksikjuhul eraldi) ning esitama nõuetekohaselt põhjendatud kirjaliku taotluse.

Euroopa andmekaitseinspektor soovib rõhutada vajadust kehtestada mõningad tingimused töötlemisele, mis ulatub kaugemale, kui andmetega tutvumine. Eeskiri, mis kehtib VISi käsitlevat määrust kohaldavatele liikmesriikidele, on järgmine — kui VISist on andmed leitud, tuleb neid töödelda kooskõlas raamotsusega andmekaitse kohta kolmanda samba raames (vt allpool). Sama tingimus peaks kehtima liikmesriikidele, kelle suhtes VISi käsitlevat määrust ei kohaldata, kuid kes kasutavad süsteemis sisalduvaid andmeid. Sama argumentatsiooni tuleks kohaldada tulevaste kontrollide tarvis peetavate registrite osas. Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lisada ettepaneku artiklisse 6 säte, milles nähakse ette, et otsuse artikleid 8 ja 10 kohaldatakse ka nendele liikmesriikidele, kelle suhtes VISi käsitlevat määrust ei kohaldata.

2.5. Andmekaitsekord

a) Andmekaitset kolmanda samba raames käsitleva raamotsuse kohaldamine

Kuna sisejulgeoleku eest vastutavate asutuste juurdepääs kujutab endast erandit VISi eesmärgist, tuleks selle suhtes kohaldada järjepidevat andmekaitsekorda, mis tagaks VISist pärinevate ning riiklike asutuste või Europoli töödeldud andmete kõrgetasemelise kaitse.

Ettepaneku artiklis 8 sätestatakse, et andmete kavandatava otsuse kohase töötlemise suhtes kohaldatakse nõukogu raamotsust kriminaalasjadega seotud politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (edaspidi “raamotsus”). Andmekaitse osas tuleks kõnealust ettepanekut seega käsitada eriseadusena (lex specialis), mis täiendab või täpsustab üldseadust (lex generalis) (s.t raamotsust). Näiteks on ettepanekus andmete edasisaatmise suhtes sätestatud eeskirjad rangemad ning neid tuleks järgida. Sama kehtib andmetele juurdepääsu taotlemise põhjuste suhtes.

b) Kohaldamisala

Euroopa andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et raamotsuses sätestatud andmekaitsekord on kohaldatav isikuandmete igasuguse kavandatava otsuse kohase töötlemise suhtes. See tähendab, et andmekaitse tase peab olema võrdne, olenemata asutusest, kes VISi andmeid kasutab.

Kuna artiklis 2 kasutatakse nende asutuste määratlemiseks funktsionaalset kriteeriumi (“need liikmesriikide ametiasutused, kes on vastutavad terroriaktide ja teiste raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eest”), võiks see määratlus hõlmata nii luureteenistusi kui õiguskaitseasutusi. Seetõttu kehtivad VISi andmeid kasutavatele luureteenistusetele põhimõtteliselt samad andmekaitse alased kohustused, mis on ilmselgelt positiivne.

Sellest hoolimata võib aga nimetatud tõlgenduse osas, mille kohaselt raamotsus on kohaldatav luureteenistuste suhtes, kui nad kasutavad VISi andmeid, tekkida kahtlusi, ning seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor alternatiivset sõnastust, mis võiks olla näiteks järgmine:

“Juhtudel, mil raamotsus (…) ei ole kohaldatav, näevad liikmesriigid ette andmekaitse taseme, mis on vähemalt võrdne raamotsuse alusel tagatud tasemega”.

c) Järelevalve

Artikli 8 puhul tuleks täpsustada, et lõige 1 käsitleb andmete töötlemist liikmesriikide territooriumi piires. Lõigetes 2 ja 3 selgitatakse nende kohaldamisala (andmete töötlemine Europoli ja komisjoni poolt) ning seetõttu tuleks selgesõnaliselt sätestada, et lõike 1 puhul on see erinev.

Järelevalvepädevuste jaotamine lähtuvalt erinevate osapoolte vastavatest tegevustest on õige lähenemine. Puudu on siiski üks element: vaja on järelevalve alast kooskõlastatud lähenemisviisi. Nagu juba mainitud Euroopa andmekaitseinspektori arvamuses VISi kohta: “VISi järelevalvega seoses on samuti oluline rõhutada, et riiklike järelevalveasutuste ja Euroopa andmekaitseinspektori järelevalvealane tegevus peaks olema teatud ulatuses kooskõlastatud. Määruse rakendamist on vaja ühtlustada ning töötada välja ühine lähenemisviis ühistele probleemidele.

Seega peaks [VISi käsitleva ettepaneku] artikkel 35 sisaldama sätet, mille kohaselt Euroopa andmekaitseinspektor korraldab vähemalt kord aastas kohtumise kõigi riiklike järelevalveasutustega.”

Sama kehtib viisainfosüsteemi kõnealuse erikasutuse kohta (mille puhul antud juhul on kaasatud ka Europoli ühine järelevalveasutus). Järelevalve peaks olema täielikus kooskõlas “esimese samba alla kuuluva VISi” üle teostatava järelevalvega, kuna tegemist on sama süsteemiga. Pealegi on Euroopa andmekaitseinspektori poolt kokku kutsutud kooskõlastuskoosolekud, milles osalevad kõik asjaomased osapooled, samuti mudel, mille kasuks on järelevalve puhul otsustanud ka teised suuremahulised infosüsteemid, nagu näiteks Eurodac.

Euroopa andmekaitseinspektor on teadlik, et kooskõlastamist hõlmab teataval määral ka ettepanek, milles mainitakse kavandatava raamotsuse artikli 31 kohaselt üksikisikute kaitseks seoses isikuandmete töötlemisega moodustatud tulevase töörühma rolli. Siiski tuleb veel kord kinnitada, et järelevalve kui selline ei kuulu nimetatud nõuandva organi ülesannete hulka.

Euroopa andmekaitseinspektor teeb ettepaneku lisada säte, mille kohaselt “esimese samba alla kuuluva VISi” üle teostatava järelevalve raames Euroopa andmekaitseinspektori poolt kokku kutsutud kooskõlastuskoosolekutel on pädevus käsitleda ka käesoleva ettepaneku alusel töödeldud andmeid ning sellega seoses peaks olema esindatud ka Europoli ühine järelevalveasutus.

2.6. Sisekontroll

Ettepaneku artiklis 12 nähakse ette VISi jälgimissüsteemid. Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et lisaks tulemustele, kulutasuvusele ja teenuste kvaliteedile tuleks jälgida ka vastavust õigusaktides sätestatud nõuetele eelkõige andmekaitse valdkonnas. Artiklit 12 tuleks vastavalt muuta.

Andmetöötluse õiguspärasuse üle sisekontrolli teostamiseks tuleks komisjonil võimaldada kasutada vastavalt ettepaneku artiklile 10 peetavaid registreid. Sellest tulenevalt tuleks artiklis 10 sätestada, et nimetatud registreid peetakse mitte ainult andmekaitse järelevalveks ja andmete turvalisuse tagamiseks, vaid ka VISi süstemaatilise sisekontrolli läbiviimiseks. Sisekontrolli tulemusel koostatud aruanded aitavad kaasa Euroopa andmekaitseinspektori ja teiste järelevalveasutuste ülesannete täitmisele, kes suudavad nende abil paremini välja valida järelevalve seisukohast prioriteetsed valdkonnad.

3. JÄRELDUS

Eeltoodut silmas pidades rõhutab Euroopa andmekaitseinspektor, et äärmiselt oluline on anda sisejulgeoleku eest vastutavatele asutustele ja Europolile juurdepääs üksnes üksikjuhtumispõhiselt ning rangeid kaitsemeetmeid rakendades. See eesmärk on ettepanekus üldjoontes rahuldavalt täidetud, kuigi võimalikud on mõningad käesolevas arvamuses soovitatud parandused:

— Artiklis 5 tuleks sätestada, et VISile juurdepääsu saamise tingimusena peab andmete kasutamine aitama “märkimisväärselt” kaasa raskete kuritegude vältimisele, avastamisele või uurimisele ning artikliga 10 nõutavad registrid peaksid võimaldama hinnata selle tingimuse täitmist igal üksikjuhul eraldi.

— Kaks artikli 5 lõikes 2 nimetatud päringuvõimalust VISi kasutamisel, nimelt “reisi eesmärk” ja “fotod” tuleks uuesti läbi vaadata ning teha need kättesaadavaks täiendava teabena juhul, kui esmane päring andis tulemuse.

— Andmetega tutvumisest kaugemale ulatuva töötlemise suhtes kohaldatava andmekaitse tase peab olema võrdne, olenemata asutusest, kes VISi andmeid kasutab. Artikleid 8 ja 10 tuleks kohaldada ka nendele liikmesriikidele, kelle suhtes VISi käsitlevat määrust ei kohaldata.

— Tagada tuleks järelevalve alane kooskõlastatud lähenemine, pidades samuti silmas kõnealuses ettepanekus kavandatud juurdepääsu VISile.

— Jälgimissüsteeme käsitlevad sätted peaksid samuti tagama andmekaitsenõuete järgimist käsitleva sisekontrolli.

Brüssel, 20. jaanuar 2006 Peter HUSTINX Euroopa andmekaitseinspektor

(1) Euroopa andmekaitseinspektori arvamus ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (KOM(2004)835 lõplik).

(2) KOM (2005) 597 lõplik

(3) See on ka kooskõlas 2005. aasta märtsi- ja juulikuiste nõukogu järeldustega, milles tehakse ettepanek anda sisejulgeoleku eest vastutavatele ametiasutustele juurdepääs VISile “ranges kooskõlas eeskirjadega, mis reguleerivad isikuandmete kaitset”.