Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2019/C 403/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„KIWI DE CORSE“

ELi nr: PGI-FR-02433 – 11.9.2018

KPN ( )KGT (X)

1 Nimetus(ed)

„Kiwi de Corse“

2 Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3 Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Kiwi de Corse“ on vili sordist 'Hayward'.

Viljal on ovaalne kuju ja pruunikasroheline kest, mis on kaetud arvukate peenikeste karvadega. Selle viljaliha on roheline ja läikiv ning sisaldab väikeseid musti seemneid.

„Kiwi de Corse“ on magus ja kergelt hapukas puuvili, õrna ning mahlaka viljalihaga.

Puuvilja „Kiwi de Corse“ suhkrusisaldus on vähemalt 12 Brixi kraadi ja kõvadus vähemalt 1,5 kg/0,5 cm2.

Kaitstud geograafilise tähisega võib turustada üksnes puuvilju, mille minimaalne kaal on 70 g ja mis kuuluvad ekstra- või I klassi.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik vilja „Kiwi de Corse“ tootmisetapid (kasvatamisest suuruse järgi jaotamise ja sorteerimiseni) toimuvad kaitstud geograafilise tähise geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Vilja „Kiwi de Corse“ pakendamine toimub geograafilises piirkonnas, et tagada tarbijale pärast saagikoristust kvaliteetne toode ilma keemilise töötlemiseta.

„Kiwi de Corse“ on värske puuvili, mida korjatakse füsioloogilise küpsuse saavutamisel. Pärast saagikoristust ei töödelda korjatud vilju säilitamise eesmärgil keemiliselt ühelgi viisil. Seega ei kannata viljad raputamist ega muljumist, mis võib kaasneda pikaajalise transportimisega lahtiselt suurtes kastides. Viljade transportimisel suurtes kastides ja suletud ruumis (näiteks transportimisel meritsi ja seejärel külmutusautos) on õhu ringlus takistatud ning tulemuseks on ebaühtlane hoiukliima, mis põhjustab viljade ebaühtlast füsioloogilist arengut suures kastis.

Lisaks tehakse käitluskeskustes ka muid pakendamisega vahetult seotud toiminguid (sortimine, nõuetele vastavuse kontrollimine ja märgistamine), mis peavad toimuma puuviljaaia läheduses, seega täiendavad keskused tootjate tegevust ning aitavad vältida lahtise puuvilja ülemäärast käitlemist.

Toote pakendamine geograafilises piirkonnas aitab lisaks toote omaduste ja kvaliteedi säilitamisele parandada ka selle jälgitavust. Puuviljade lahtisel transportimisel võivad need seguneda muud päritolu puuviljadega.

Pakendamise ajal kasutusele võetud identifitseerimissüsteem peab tagama toote jälgitavuse kuni lõpliku müügini ja annab seega toote päritolu ja kvaliteedi osas täiendava tagatise.

Vili „Kiwi de Corse“ pakendatakse järgmiselt:

— lahtiselt pakendis;

— kihtidena kaubaalustel;

— müügipakendites (Unité de Vente Consommateur).

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks toiduainete märgistamist ja esitlemist käsitlevates määrustes nõutavale kohustuslikule teabele sisaldavad märgistused samas vaateväljas toote registreeritud nimetust ja Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise sümbolit.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Vilja „Kiwi de Corse“ geograafiline piirkond hõlmab järgmiste Haute-Corse’i departemangu kommuunide territooriume:

Aghione, Aléria, Antisanti, Biguglia, Borgo, Canale-di-Verde, Casevecchie, Castellare-di-Casinca, Cervione, Chiatra, Furiani, Ghisonaccia, Giuncaggio, Linguizzetta, Lucciana, Lugo-di-Nazza, Monte, Olmo, Pancheraccia, Penta-di-Casinca, Pietroso, Poggio-di-Nazza, Poggio-Mezzana, Prunelli-di-Fiumorbo, San-Giuliano, San-Nicolao, Santa-Lucia-di-Moriani, Santa-Maria-Poggio, Serra-di-Fiumorbo, Solaro, Sorbo-Ocagnano, Taglio-Isolaccio, Talasani, Tallone, Tox, Valle-di-Campoloro, Ventiseri, Venzolasca, Vescovato.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga põhineb geograafilisele piirkonnale iseloomulikel looduslikel (reljeef, pinnas ja kliima) ning inimteguritel (kohalik oskusteave).

Puuvilja „Kiwi de Corse“ geograafiline piirkond (Korsika idaosa tasandik) koosneb peamiselt küngastest ja tasandikest, mis asuvad 150–300 meetri kõrgusel merepinnast; läänes domineerivad Korsika kiltkivile tuginevad teravate tippudega eelmäestikud ja 800 – 1 200 meetri kõrgused mäeharjad.

Valdaval osal mullaformatsioonidest on struktuurilt üsna homogeensed omadused, peamiselt on tegu mudaja liivsavimullaga, keemilisest seisukohast happeliste muldadega.

Tänu saare geograafilisele asendile ja iseloomulikule pinnamoele avaldab viljale „Kiwi de Corse“ eriti soodsat mõju kliima, mis on tüüpiliselt vahemereline, pehmete talvede ja suvedega ning mida iseloomustab märkimisväärne põuaperiood. Korsika laiuskraad tagab saare tugeva isoleerituse peaaegu igal aastaajal, vilja „Kiwi de Corse“ tootmispiirkonnas on aastas keskmiselt umbes 2 700 tundi päikesepaistet.

Mere mõju annab geograafilisele piirkonnale väga eripärased omadused võrreldes riigi või Euroopa teiste kiivi tootmise piirkondadega.

Miinuskraade, mis võivad taimele või viljadele märkimisväärset kahju tekitada, esineb väga harva, tegelikult ei esine neid peaaegu üldse. Piisavalt madalad temperatuurid talvel tagavad vegetatiivse puhkuse ja pungade puhkemiseks vajaliku külma.

Kuna saak on sügiskülmadest tuleneva hävimisohu eest kaitstud, lasevad vilja „Kiwi de Corse“ tootjad puuviljadel looduslikult valmida.

Saarelisest asendist tulenev mereline mõju leevendab tugevalt kahte Vahemere kliima peamist omadust, mille suhtes on „Kiwi de Corse“ tundlik, nimelt suvine kõrge temperatuur ja õhukuivus.

Maksimaalsed suvised temperatuurid ületavad erandjuhul 33 °C ja on tavaliselt vahemikus 27–30 °C, samal ajal kui suhteline õhuniiskus langeb harva alla 40 %.

Korsika liigestunud ja kõrge pinnamood annab vee kättesaadavuse osas olulise eelise; aastane sademete hulk on üsna suur. Rannikualade tavapäraseid briise rõhutab pinnamoe tekitatud loomulik konvektsioon. Peamine tagajärg on see, et nende tuulte mõju ulatub sügavamale sisemaale, tekitades piisavalt tugeva tuule, et tagada viljapuuaedades toote „Kiwi de Corse“ jaoks soodsa õhuvahetuse ja vähendada haiguste ohte.

Viljapuude kasvatamise tava Korsikal on väga ammune. 70ndate aastate koidikul sai alguse kiivikasvatus, mis lähtus vanast oskusteabest puuviljeluses, aga ka viinamarjakasvatuses, kus kasutatakse mitmeid kiivikasvatusega samu tehnikaid (lõikamine ja toestamine).

San Giuliano INRA-CIRADi uurimisjaam hakkas selle kultuuri vastu varakult huvi tundma. Esimesed kiivitaimed võeti jaamas kasutusele 1969. aasta veebruaris. Tegemist oli nelja peamise sordiga, mida tollal Uus-Meremaal kasvatati: 'Monty', 'Abbott', 'Bruno' ja muidugi 'Hayward'. Nagu ka kõigis teistes kiivit tootvates riikides, jõuti viimase puhul kiiresti arusaamisele, et tegemist on kõige rahuldavama sordiga omasaagikuse, viljade hea suuruse (keskmiselt umbes 100 g), puuviljade ovaalse kuju korrapärasuse ja suurepärase säilivuse tõttu, mis oli teiste sortide omast oluliselt parem. Eelkõige on aga tegemist sordiga, mis sobib kõige paremini geograafilise piirkonna mullastiku- ja kliimatingimustega, happelise mulla ja Vahemere kliimaga, mida iseloomustab tugev päikesepaiste ja mereline mõju. Selle tulemusel on kiivide „Kiwi de Corse“ kasvatamiseks valitud ainuüksi sort 'Hayward'.

Saare kiivitootjad on omandanud oskusteabe, mis võimaldab neil kiivisid kasvatada vastavalt Korsika konkreetsetele keskkonnatingimustele ja tulla toime kliimamuutustega.

Talved on läinud aastatega üha leebemaks, samas kui kiivid vajavad sel perioodil külma, et soodustada õitsemist ja pungade õiget puhkemist. Seetõttu on olnud vaja kohandada viljelustavasid elujõulise, ennekõike aga kvaliteetse toodangu säilitamiseks.

Tootjad kohandasid puude toestamist seda laiendades, et säilitada pikemaid võrasid ja saada sel viisil jätkuvalt rahuldav saak hektari kohta.

Väga kuumadest kevadetest ja suvedest põhjustatud liigse taimestikuga toime tulemiseks lõigatakse puid suvel. Selle eesmärk on eemaldada kogu puit, et puuviljad oleksid võimalikult palju päikesevalguse käes, mis suurendab nende suhkrusisaldust.

Samuti kasutatakse harvendamist koormuse vähendamiseks, eemaldades liigsed ja deformeerunud puuviljad, et tagada kvaliteetsete ja sobiva suurusega kiivide saak.

Lisaks optimeerivad põllumehed väetisekoguseid mõistliku väetamisega, mis on seotud madala saagikusega (lämmastiku kasutamine on vähem märkimisväärne kui teistes kiivikasvatuse piirkondades, kus maksimummäär on 180 ühikut hektari kohta aastas, jagatuna minimaalselt kolme korra peale) ja meisterliku niisutamisega.

Miinuskraadide puudumine ja pehmed sügised võimaldavad hoida puuvilju puu otsas kauem. Seetõttu toimub viljade käsitsi korjamine hiljem kui muudes piirkondades ja puuviljad on magusamad.

Korsika põllumehed on suutnud laiendada oma tehnilisi oskusi, mis on hädavajalik kvaliteetsete viljade saamiseks väikestest kaasaegsetest viljapuuaedadest (keskmine pindala 7 hektarit), kus on suur istutustihedus, madal saagikus ja mehhaniseeritud viljelustehnikad.

Kiivisid „Kiwi de Corse“ saadakse sordist 'Hayward', mis on kõige paremini kohanenud geograafilise piirkonna mullastiku- ja kliimatingimustega.

Seda iseloomustab magus ja kergelt hapukas maitse, samuti õrn ja mahlane viljaliha.

Puuvilja „Kiwi de Corse“ suhkrusisaldus on vähemalt 12 Brixi kraadi ja kõvadus vähemalt 1,5 kg/0,5 cm2.

See kõrge refraktomeetriline indeks avaldab olulist mõju vilja suurepärasele säilivusele hoiustamisperioodil enne selle turuleviimist. See aitab säilitada viljaliha kõvadust.

Vilja „Kiwi de Corse“ geograafilise piirkonna looduslikud tegurid soodustavad eriti hea kvaliteediga toote kasvatamist, nagu on eespool kirjeldatud.

Mullad ei ole liiga savised ega lubjarikkad. See on vajalik, et kasvatada kiivisid, mis on ühelt poolt tundlikud juurte lämmatamise suhtes ega talu väga saviseid muldi ja teiselt poolt rauakloroosi suhtes niipea, kui pinnase aktiivse kaltsiumkarbonaadi sisaldus ületab 5–7 %.

Liigestunud ja kõrge pinnamood annab vee kättesaadavuse osas olulise eelise ning mõjutab briiside režiimi, tagades viljapuuaedadele soodsa õhuvahetuse ja vähendades haiguste ohtu. Selline pinnamood koos saarele omase merelise mõjuga kliimaga piirab äärmuslikult kõrgeid temperatuure suveperioodil ning tagab küllaltki suure sademete hulga ja õhuniiskuse, mis on vajalik, et korvata kiivitaimede tugevat koguaurumist lehtede kaudu. See kombinatsioon võimaldab ka talvel säilitada piisavalt madalaid temperatuure (keskmiselt vahemikus 5–7 °C), et tagada vegetatiivne puhkus ja kiivide pungade puhkemiseks vajalikud külmatingimused, piirates samal ajal tugevalt miinuskraadide ohtu sügisel ja kevadel.

Lisaks on geograafilise piirkonna päikesesoojus soodne puuviljades suurema suhkrusisalduse tekkimiseks.

Nende soodsate looduslike tegurite hulgast avaldab vilja „Kiwi de Corse“ eripärale kahtlemata kõige olulisemat mõju mereline kliima, mis muudab sügised pehmeks ja hoiab ära olulised külmad enne novembri lõppu. See on teiste suuremate tootmispiirkondadega võrreldes märkimisväärne eelis, kuna tootjad saavad lubada endale hilisemat saaki suurema refraktomeetrilise indeksiga (7 Brixi kraadi); see tähendab taime pikemat loomulikku küpsemist, mis tagab hea maitsekvaliteedi (viljaliha õrnuse ja mahlasuse), soodustades lõhnade arengut (magusad ja kergelt happelised puuviljad), tagades samal ajal suurepärase säilivuse turuleviimise eelsel ladustamisperioodil. Seega on viljal „Kiwi de Corse“ vaieldamatult eriline kvaliteedipotentsiaal võrreldes riigi või Euroopa teiste tootmispiirkondadega.

Korsika kiivikasvatajate oskusteave on samuti osa enam kui neljakümneaastasest kogemusest teiste viljeluskultuuride ja eriti viinapuude kasvatamisel.

Saarel tegutsevate tootjate rakendatud viljelustavade (toestamine, lõikamine, harvendamine ja mõistlik väetamine) eesmärk on kasutada neid looduslikke tingimusi parimal viisil, et saada kvaliteetseid vilju geograafilise tähisega „Kiwi de Corse“.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-KiwiCorse.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.