3.Viimaks tehakse komisjoni ettepanekuga kaasnevas seletuskirjas kokkuvõte selle kohta, kuidas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet on täidetud. Kui komisjon on ettepaneku vastu võtnud, võivad sidusrühmad anda veel tagasisidet ettepaneku ja sellega seonduva mõjuhinnangu kohta, sealhulgas subsidiaarsuse ja proportsionaalsusega seotud küsimuste kohta. Seda tagasisidet kasutatakse seadusandliku protsessi alusteabena.

Komisjoni regulatiivse tegevuse lahutamatu osa on kontrollida, kas komisjoni algatused on kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega. 2016. aastal jätkas komisjon tõhustatud parema õigusloome tegevuskava elluviimist. Tegevuskava sisaldab täpsemaid suuniseid subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse hindamiseks poliitikakujundamise raames ning uusi võimalusi kodanikele ja sidusrühmadele tagasiside andmiseks. Samuti järgib komisjon tava hinnata enne õigusliku läbivaatamise ettepanekute esitamist kehtivat poliitikaraamistikku. Sellise hindamise käigus analüüsitakse, kas kehtivad poliitikameetmed täidavad ikka veel oma eesmärki ja millisel määral on need kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega. Parema õigusloome põhimõtteid ja vahendeid, sealhulgas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse hindamist, rakendatakse otsustusprotsessi eri etappides, võttes arvesse asjaomast analüüsi ja sidusrühmade esitatud alusandmeid.

2015. aasta juulis asendati mõjuhindamiskomitee õiguskontrollikomiteega. 2016. aastal kuulus komiteesse esimees (peadirektori tasandil) ja viis täisliiget, kellest kaks on väljastpoolt komisjoni. 2017. aastal määrati ametisse kolmas ja viimane välisliige. Kõik komitee liikmed on sõltumatud ja tegutsevad iseenda nimel, tuginedes enda eksperditeadmistele. Komitee kontrollib mõjuhinnangute, peamiste hindamiste ja toimivuskontrollide kvaliteeti. Subsidiaarsus ja proportsionaalsus on osa sellest kvaliteedikontrollist.

Mõjuhinnang on alati ette nähtud siis, kui eeldatakse, et algatusel on oluline majanduslik, sotsiaalne või keskkonnamõju. Mõjuhinnangus hinnatakse muu hulgas probleemi, kaalutakse võimalikke poliitikavalikuid ning hinnatakse nende tõenäolist mõju ja kooskõla subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega.

Parema õigusloome suuniste ja töövahendite kohaselt on analüüsi peamine osa hinnata kõnealuse algatuse olulisust liidu seisukohast. Peamised asjaolud, mida kaalutakse, on geograafiline kohaldamisala, mõjutatud osaliste arv, asjaomaste liikmesriikide arv ning oluline majanduslik, keskkonna- ja sotsiaalne mõju. Peale selle määratakse analüüsiga kvalitatiivselt – ja võimaluse korral ka kvantitatiivselt – kindlaks, kas esineb mõni märkimisväärne piiriülene probleem. Samuti tuleks analüüsida liidu meetme võimalikke eeliseid ja puudusi võrreldes liikmesriikide meetmega.

2015. aasta mais vastu võetud parema õigusloome suuniste ja neile lisatud töövahenditega nõutakse komisjonilt subsidiaarsuse analüüsi tegemist siis, kui kaalutakse uut algatust valdkondades, kus liidul puudub ainupädevus, ning kui hinnatakse senise sekkumise asjakohasust ja Euroopa lisaväärtust. Komisjon käsitleb subsidiaarsuse küsimust nii seadusandlike kui ka muude algatuste puhul. Analüüsil on kaks eesmärki: esiteks hinnata, kas riigi, piirkonna või kohaliku tasandi meede on kavandatud eesmärgi saavutamiseks piisav; teiseks hinnata, kas liidu meede annaks liikmesriikide meetmega võrreldes lisaväärtust.

Subsidiaarsus ja proportsionaalsus olid tähtsal kohal ka 2016. aastal tehtud järelhindamistes ja toimivuskontrollides. Nende vahendite abil vaadeldakse, kas Euroopa meetmete tõhusus, tulemuslikkus, järjepidevus, asjakohasus ja Euroopa lisaväärtus vastavad ootustele. Samuti hinnatakse, kas meetmed on endiselt vajalikud või saaks eesmärke paremini saavutada muude vahenditega. Komisjon lähtub põhimõttest, et enne uute meetmete kaalumist tuleb kõigepealt teha hindamine ehk teisisõnu analüüsida senise poliitikaga saavutatud varasemaid tulemusi. EL kogub tõendeid ja selgitab välja, millistest varasematest kogemustest võiks otsuste tegemisel abi olla. Nii muudab ta hindamise poliitikakujundamise lahutamatuks ja alaliseks osaks.

·Ettepanekule võtta vastu määrus digitaalsel ühtsel turul ELi autoriõigustega seotud eeskirjade ajakohastamise kohta andis komitee oma mõjuhinnangus positiivse hinnangu, tingimusel et aruannet parandatakse eeskätt tõendite poolest, mis kinnitavad ELi meetme vajalikkust ja kavandatud meetmete proportsionaalsust. Esmajoones palus komitee komisjonil esitada tõendeid kaitstud infosisu kasutamise kohta kasutajate üleslaaditud sisus, autorite ja esitajate õiglase tasustamise kohta ning tellitavate videoteenuste platvormide audiovisuaalse sisu kohta. Komitee väljendatud mure viis selleni, et 2016. aasta septembris komisjoni vastu võetud seadusandlike ettepanekute eelnõudega kaasnenud mõjuhinnangu aruanne vaadati uuesti läbi.

·Mõjuhinnangus, mis oli koostatud ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb asukohapõhist piiramist elukoha või kodakondsuse põhimõtte alusel, soovis komitee paremat põhjendust selle kohta, kuidas on eelistatuim võimalus tuvastatud probleemi suhtes proportsionaalne. Komitee palus täpsemalt selgitada, millise muutuse algatus kaasa toob, arvestades et kauplejatelt ei nõuta teise liikmesriiki tarnimist. Lisaks soovis komitee põhjalikumaid tõendeid selle kohta, miks piiriülene kaubandus peaks suurenema isegi seal, kus tarbijatel tuleb kauba järele minna välisriiki. Aruanne sai negatiivse hinnangu. Seejärel aruannet parandati ja komitee andis selle muudetud versioonile positiivse hinnangu.

·Arvamuses, mis käsitles mõjuhinnangut, mis oli koostatud ettepaneku kohta muuta töötajate lähetamise direktiivi, rõhutas õiguskontrollikomitee, et aruandes tuleks subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega seotud väiteid paremini tõendada. Komitee palus põhjendada, miks muid võimalusi ei olnud analüüsi lisatud. Proportsionaalsusega seoses palus komitee selgitada, kuidas lahendatakse aruandes väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate mure menetluskoormuse pärast. Aruande uuesti esitatud versioonis, mille kohta komitee andis positiivse hinnangu, on mõlemat teemat paremini käsitletud, eriti mis puudutab ettepaneku üldist põhjendatust. Lisaks oli aruannet täiendatud väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid ning tõenäolist haldusmenetluse koormust käsitleva osaga. Kuigi läbivaadatud aruandes põhjendati mõne võimaluse väljajätmist paremini, palus komitee ikkagi, et aruandes selgitataks, miks ei kaalutud lühiajalise lähetuse puhul erandi tegemist. Muudetud aruanne võeti vastu 2016. aasta märtsis.

·teema eest vastutav parlamendi komisjon tagab, et Euroopa Parlament ei jätka lõpphääletusega enne, kui on möödunud kaheksanädalane tähtaeg, mis on aluslepingute protokolliga nr 2 ette nähtud põhjendatud arvamuste esitamiseks.

·põhjendatud arvamused edastatakse Euroopa Parlamendi õiguskomisjonile ja parlamendi komisjonile, kes asjaomase teema eest vastutab, et need jagataks kätte kõikidele komisjoni liikmetele; need lisatakse ka koosoleku dokumentidele;

Euroopa Parlament on võtnud hulga meetmeid, et täita oma aluslepingute järgseid kohustusi subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamisel. Eelkõige liikmesriikide parlamentide põhjendatud arvamuste puhul kehtib praegu järgmine menetlus:

2016. aastal laekus komisjonile liikmesriikide parlamentidelt subsidiaarsuse põhimõtte kohta 65 põhjendatud arvamust. Võrreldes 2015. aastal saadud kaheksa põhjendatud arvamusega oli kasv üle 713 %. 2016. aasta põhjendatud arvamuste arv on ühes kalendriaastas laekunud arvamuste hulga poolest kolmandal kohal alates subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrolli mehhanismi kasutuselevõtust 2009. aastal Lissaboni lepingu alusel (seda näitajat edestab põhjendatud arvamuste arv, mis esitati 2012. aastal (84) ja 2013. aastal (70)). Suurem oli ka 2016. aastal saadud põhjendatud arvamuste osakaal (10,5 %) samal aastal poliitilise dialoogi käigus komisjonile esitatud arvamuste koguarvus (620). Tuleb märkida, et poliitilises dialoogis liikmesriikide parlamentide esitatud arvamuste koguarv kasvas 2016. aastal samuti märkimisväärselt.

·Seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi järelhindamisel järeldati, et üleeuroopaliste probleemide lahendamine Euroopa teadustegevuse abil on üks tähtsamaid Euroopa lisaväärtuse valdkondi võrreldes liikmesriigi tasandil tegutsemisega. Euroopa teadusprogrammide raames antakse välja mitut ühiskonnaprobleemidega seotud auhinda, mis seisneb rahaliste preemiate maksmises neile, kes pakuvad kindlaks tehtud probleemile kõige tõhusama lahenduse. Auhinnad toimivad uuendusmeelsuse soodustajana. Nende puhul nähakse ette eesmärk, aga mitte viis, kuidas eesmärk tuleks saavutada. 2014. aastal võitis innovatsiooniauhinna Saksamaa biofarmaatsiaettevõte CureVac GmbH, kes sai kaks miljonit eurot uudse tehnoloogia valdkonnas tehtud edusammude eest. Tehnoloogia abil hoitakse elupäästvad vaktsiinid stabiilsena igal ümbritseva õhu temperatuuril, millega ületatakse üks suurimaid takistusi vaktsiinide kasutamisel arengumaades. 2015. aastal lisandusid auhinnale erainvesteeringud teadusuuringutesse, kui Bill ja Melinda Gatesi sihtasutus teatas lubadusest investeerida 46 miljonit eurot CureVaci, et kiirendada selle uuendusliku vaktsiinitehnoloogia väljatöötamist ning nakkushaiguste vastaste arvukate vaktsiinide tootmist.

·Antimikroobikumiresistentsuse põhjustatud kasvava ohuga võitlemise tegevuskava hindamisel järeldati, et tegevuskaval on selge Euroopa lisaväärtus. See innustas liikmesriike meetmeid võtma, suurendas rahvusvahelist koostööd ja lõi raamistiku, mille kaudu kooskõlastada rahvusvahelisel tasandil antimikroobikumiresistentsusega seotud tegevust. Niisiis toetavad hindamise tulemused tervikuna tegevuse jätkamist ELi tasandil. Hindamisest selgub, et on selge vajadus toetada ja aidata liikmesriike, kes töötavad välja ja rakendavad liikmesriikide tegevuskavasid, et vähendada antimikroobikumide kasutamise ja nakkuste levimuse vahelist erinevust, edendada eri sektorite koostööd, suurendada kodanike teadmisi ning parandada seire- ja järelevalvesüsteeme, arendades eksperditeadmisi metoodika, kindlate näitajate ja vahendite kohta. Hindamine näitas, et on vaja jätkata kooskõlastamist ja koostööd uute antimikroobikumide, diagnostiliste kiirtestide, vaktsiinide ja alternatiivse ravi alase teadus- ning arendustegevuse vallas ning uute ärimudelite leidmiseks, et säilitada investeeringumaht ja suurendada teadmisi antimikroobikumiresistentsuse levimise kohta.

·Liiklustrahvide piiriülese jõustamise direktiivi hindamisel järeldati, et direktiiviga loodi Euroopa lisaväärtust, sest sellega kehtestati sõidukite registreerimisandmeid puudutava teabevahetuse mehhanism, mis on oluline teises liikmesriigis registreeritud sõidukiga toime pandud õigusrikkumise jälgimiseks. Samade tulemuste saavutamine direktiivist erineva vahendiga oleks olnud peaaegu võimatu, arvestades: a) kui palju lepinguid oleks liikmesriikidel vaja allkirjastada, et sama laadi andmeid vahetada; b) kui palju aega kuluks kõikides liikmesriikides samasuguste lepingute ratifitseerimiseks ja c) millised on selliste lepingute võimalikud tagajärjed ning mõne kahe- või mitmepoolse lepinguga kaasneda võiv läbipaistmatus.

2016. aastal korraldatud teisel konsultatsioonil käsitleti töötajate lähetamise direktiivi läbivaatamist. Konsultatsiooni käigus vastanud rõhutasid, et ettepanekule on lisatud olulisi uusi osasid ning et kavandatud meetmeid ei ole piisavalt ja asjakohaselt põhjendatud. Subsidiaarsusega seotud olulisi aspekte arvamuses kahtluse alla ei seatud ja selles nõustuti komisjoni ettepanekuga, „et kavandatud läbivaadatud direktiivi eesmärk, mis seisneb töötajate lähetamise puhul kohaldatavate ühtsete eeskirjade kindlaksmääramises, on ELi tasandil paremini saavutatav“.

Kõigi subsidiaarsuse tööprogrammi lisatud algatuste puhul konsulteeriti subsidiaarsuse eksperdirühmaga. Esimesena tehti seda ettepanekute puhul, mis käsitlesid uude ringmajanduse paketti kuuluvaid direktiive. Enamik eksperte leidis, et jäätmekäitluse eesmärgid ei anna põhjust subsidiaarsuse pärast muretseda. Mis aga puudutab proportsionaalsust, siis olid 2014. aasta seadusandliku ettepaneku eesmärgid mõne eksperdi arvates ebaproportsionaalsed. Arvamuses esitati järeldus, et „ehkki Euroopa Komisjoni ettepanekud ei tekita kahtlusi subsidiaarsuse põhimõtte järgimise suhtes, tekitab muret proportsionaalsuse põhimõtte järgimine“.

Lähtudes Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 3 esitatud viitest piirkonna ja kohalikule tasandile, jälgis Regioonide Komitee 2016. aastal subsidiaarsuse põhimõtte täitmist ja kasutas selleks oma mitmesuguseid vahendeid. Subsidiaarsuse tööprogrammi alusel jälgiti komisjoni 2016. aasta tööprogrammist valitud nelja algatust erilise tähelepanuga. Lisaks hindas Regioonide Komitee enda kodukorra alusel vastavust subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele kõigi seadusandlike ettepanekute puhul, mille kohta ta esitas arvamuse. 2016. aastal esitati seadusandlike ettepanekute kohta 13 arvamust, millest üheksa olid subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse järelevalve seisukohast asjakohased (lisaks neile, mis sisaldusid subsidiaarsuse tööprogrammis). Regioonide Komitee leidis, et enamik ettepanekuid on subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas. Kahel juhul väljendas Regioonide Komitee erineval määral muret proportsionaalsuse pärast, nimelt seoses ringmajanduse paketi ja audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi läbivaatamisega. Euroopa hoiuste tagamise skeemi loomise puhul leidis Regioonide Komitee, et seda ei ole piisavalt põhjendatud, ja palus komisjonil esitada sisulisem põhjendus, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimist oleks võimalik teadlikumalt hinnata.

Nõukogu kohustused seoses liikmesriikide parlamentide subsidiaarsuse põhimõtte järelevalvega on sätestatud aluslepingute protokollides nr 1 ja 2. Nõukogu ülesanded seisnevad peamiselt selles, et ta edastab liikmesriikide parlamentidele seadusandlike aktide eelnõusid, mis ei pärine komisjonilt.

2016. aastal koostas Euroopa Parlament 36 esialgset hinnangut, ühe mõjuhinnangu parlamendi sisuliste muudatusettepanekute kohta ja 14 Euroopa tasandi mõju järelhindamist. Lisaks said valmis seitse aruannet Euroopa mõõtme puudumise maksumuse kohta ja neli Euroopa lisaväärtuse hinnangut. Veel kontrollib Euroopa Parlamendi uuringuteenistus kehtivate ELi õigusaktide rakendamist ja tõhusust iga kord, kui Euroopa Komisjon teatab oma aasta tööprogrammis, et neid õigusakte hakatakse muutma. 2016. aastal koostati 28 sellist rakendamise hinnangut.

Euroopa Parlamendi kodukorra V lisa alusel on õiguskomisjon see parlamendi komisjon, kellel on horisontaalne vastutus tagada subsidiaarsuse põhimõtte järgimine. Iga kuue kuu tagant määratakse fraktsioonide rotatsiooni alusel üks selle komisjoni liige subsidiaarsusteemade alaliseks raportööriks. 2016. aasta esimeseks pooleks määrati alaliseks raportööriks Gilles LEBRETON (ENF). Tema õigusjärglane oli Kostas CHRYSOGONOS (GUE/NGL). Raportöör hoiab end kursis laekunud põhjendatud arvamustega, saab võtta põhjendatud arvamustes tõstatatud küsimused komisjonis arutamisele ja koostada soovitusi arutuse all oleva ettepaneku valdkonna eest vastutavale komisjonile.

Seoses ettepanekuga vaadata läbi audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv järeldasid eksperdid, et ettepanek tundub vastavat subsidiaarsuse põhimõttele, aga liikmesriikide reguleerivate asutuste suhtes kehtestatud ülimalt üksikasjalikud eeskirjad ei jäta liikmesriikidele palju ruumi ise otsuste langetamiseks, mistõttu tekib mure proportsionaalsuse pärast.

Viimast korda konsulteeriti subsidiaarsuse eksperdirühmaga 2016. aastal seoses ettepanekuga, mis käsitles autoriõigusi digitaalsel ühtsel turul. Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse suhtes ei tekkinud ühtegi küsimust. Sellekohane Regioonide Komitee arvamus võeti vastu 8. veebruaril 2017.

2016. aastal ajakohastas ja arendas Regioonide Komitee veelgi REGPEXi, mis on subsidiaarsuse järelevalve võrgustikku kuuluv alamvõrgustik, millega võivad ühineda seadusandlike volitustega piirkondade parlamendid ja valitsused. 2016. aastal kuulus sinna 76 partnerit (47 piirkondlikku esinduskoda ja 29 piirkondlikku valitsust). REGPEXi otsingumootor hõlbustab subsidiaarsuse järelevalve prioriteetide valimist ja partnerite teabevahetust, pakkudes otsejuurdepääsu subsidiaarsuse analüüsi teabele. REGPEX on endiselt tähtis subsidiaarsuse järelevalve vahend. See soodustab hea tava levikut ja subsidiaarsuse ühtsemat järelevalvet.

2016. aastal laadisid REGPEXi partnerid platvormile üles kokku 28 seisukohavõttu. Kõige aktiivsemate partnerite hulka kuulusid Ülem-Austria liidumaa parlament, Emilia Romagna maakonna esinduskogu ja Baieri liidumaa parlament. 2016. aastal esitasid kolm piirkondlikku parlamenti seisukoha ettepaneku kohta, mis käsitles töötajate lähetamise direktiivi. Baieri liidumaa parlament väitis, et kuna tasustamise valdkonnas puudub liidul pädevus, ei ole mitte mingisugused töötajate lähetamise ühtlustamise meetmed vastuvõetavad. Friuli Venezia Giulia maakonna esinduskogu väljendas heameelt lähetatud töötajate puhul vastuvõtvas riigis rakendatava maksesüsteemi üle. Marche maakonna esinduskogu arvas, et riikide kollektiivläbirääkimise süsteemide eripärade tõttu on töösuhteid (sealhulgas kollektiivlepingute kohaldamisala) kõige parem reguleerida riigi tasandil. Neid seisukohti kajastati Regioonide Komitee konsultatsiooniaruandes seoses Regioonide Komitee arvamusega töötajate lähetamise direktiivi ettepaneku kohta.

Subsidiaarsuse, parema õigusloome ja poliitilise dialoogi konverents

19. veebruaril 2016 korraldasid Itaalia maakondade parlamendid, Itaalia Senato della Repubblica ja Regioonide Komitee Roomas ühiselt subsidiaarsuse, parema õigusloome ja poliitilise dialoogi konverentsi. Tegu oli subsidiaarsuse alase teadlikkuse suurendamise katseprojekti ja koolitusega, mis töötati välja osana uuest käsitusest, et vastata kohalike ja piirkondlike asutuste vajadustele seoses Itaalia Senato della Repubblica kavandatud reformiga. Üritusel, kuhu tuli 150 osavõtjat, rõhutati piirkondlike parlamentide rolli tähtsust ELi otsustusprotsessis ja tõsteti esile subsidiaarsuse järelevalvet kui edasiviivat tegevust.

Subsidiaarsusega seotud tegevuse üksikasjalikum kirjeldus esitatakse 2016. aasta subsidiaarsuse aruandes, mille esitab Regioonide Komitee.

2.5. Euroopa Liidu Kohus

Peamised subsidiaarsuse põhimõttega seotud Euroopa Kohtu lahendid 2016. aastal olid 4. mail langetatud otsused, milles käsitleti tubakatoodete direktiivi õiguspärasust. Kohus leidis, et liidu seadusandja on järginud subsidiaarsuse põhimõtet.

Sellise järelduseni jõudmiseks eristas kohus subsidiaarsuse põhimõtte järgimise eelkontrolli „poliitilisel tasandil siseriiklikes parlamentides menetluste kohaselt, mis on selleks kehtestatud protokollis nr 2“, ja kohtulikku järelkontrolli, mille käigus peab liidu kohus kontrollima „nii ELL artikli 5 lõikes 3 sätestatud sisuliste tingimuste täitmist kui ka protokollis nr 2 kehtestatud menetlustagatiste järgimist“ .

Sisuliste tingimustega seoses kasutas kohus lihtsat katset: tal tuli kontrollida, „kas liidu seadusandja võis konkreetse juhtumi asjaolusid arvestades asuda seisukohale, et kavandatava meetmega seatud eesmärgi sai paremini saavutada liidu tasandil“. Kohus tuletas meelde, et direktiivil on kaks eesmärki: hõlbustada „siseturu tõrgeteta toimimist, tagades seejuures inimeste tervise kaitse kõrge taseme, eelkõige noorte jaoks“. Isegi kui oletada, et teise eesmärgi saab paremini saavutada liikmesriikide tasandil, „võib eesmärgi saavutamine sel tasandil siiski kinnistada senist olukorda või isegi tekitada olukorra, kus osades liikmesriikides lubatakse teatud eristava maitse ja lõhnaga tubakatoodete turuleviimist ning teistes see keelatakse, mis oleks aga risti vastupidine [direktiivi 2014/40] esimese eesmärgiga, mis on tubaka- ja seonduvate toodete siseturu toimimise tingimuste parandamine“. Kohus leidis: „Nende kahe [...] eesmärgi omavahelisest seotusest järeldub, et liidu seadusandja võis õiguspäraselt asuda seisukohale, et tema võetava meetmega tuleb kehtestada eristava maitse ja lõhnaga tubakatoodete liidus turuleviimise kord ja et selle seotuse tõttu saab neid kahte eesmärki paremini saavutada liidu tasandil“. Peale selle kinnitas kohus, et subsidiaarsuse põhimõtte „eesmärk ei ole piirata liidu pädevust tulenevalt ühe või teise liikmesriigi konkreetsest olukorrast“ .

Menetlustagatiste ja eelkõige subsidiaarsusega seotud põhjendamiskohustuse järgimisega seoses tuletas kohus meelde, et nimetatud kohustuse järgimist tuleb „hinnata mitte üksnes vaidlustatud akti sõnastusest lähtudes, vaid võttes arvesse ka selle konteksti ja konkreetse juhtumi asjaolusid“. Kohus leidis, et komisjoni eelnõu ja selle mõjuhinnang „toovad esile piisava hulga asjaolusid, mis näitavad selgelt ja ühemõtteliselt eeliseid, mis annab liidu tasandil meetme võtmine liikmesriikide tasandi asemel“. Need asjaolud „lubasid nii liidu seadusandjal kui ka siseriiklikel parlamentidel hinnata, kas eelnõu oli kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, võimaldades samas ka isikutel tutvuda selle põhimõttega seotud põhjendustega ning Euroopa Kohtul teostada oma kontrolli“ .

Väited, et tubakatoodete direktiivi mitu sätet rikuvad proportsionaalsuse põhimõtet, lükati ümber ka kohtuotsustes. Euroopa Kohus kinnitas, et seadusandja valikud on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas, sest tal on suur kaalutlusruum valdkondades, kus tal tuleb anda keerulisi poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid hinnanguid, näiteks tubakatoodete turu reguleerimisel. Kohus leidis, et võetud meetmed on ilmselgelt sobivad nende eesmärgi täitmiseks ja et vähem piiravad meetmed ei tundu olevat sama tõhusad seatud eesmärki saavutama .

3. Olulisemad juhtumid, mille puhul tõstatati subsidiaarsuse ja proportsionaalsusega seotud küsimusi

·Ettepanek vaadata läbi töötajate lähetamise direktiiv

Täites komisjoni poliitilistes suunistes antud lubadust edendada põhimõtet, et samas kohas tehtud sama töö eest peaks saama sama palka, võttis komisjon 8. märtsil 2016 vastu ettepaneku vaadata sihipäraselt läbi 1996. aasta direktiiv töötajate lähetamise kohta . Sisuliselt on selle läbivaatamise eesmärk kindlustada, et teenuste osutamise vabaduse rakendamine liidus toimub tingimustel, mis tagavad ettevõtjatele võrdsed tingimused ja töötajate õiguste austamise. Seepärast tehakse ettepanekuga muudatusi kolmes põhivaldkonnas: i) lähetatud töötajate tasustamine, sealhulgas alltöövõtu korral, ii) renditöötajaid käsitlevad eeskirjad ja iii) pikaajaline lähetamine. Eelkõige nähakse ettepanekuga ette, et vastuvõtvasse liikmesriiki lähetatud töötajate suhtes kohaldatakse kõiki selles liikmesriigis kehtivaid kohustuslikke tasustamiseeskirju.

Komisjoni ettepaneku peale saatsid 11 liikmesriigi parlamendid 14 põhjendatud arvamust . Need põhjendatud arvamused esindasid 22 häält võimalikust 56st, mis tõi kaasa aluslepingute protokolli nr 2 artikli 7 lõike 2 kohase menetluse (nn kollase kaardi menetluse) algatamise. Asjaomased liikmesriikide parlamendid teatasid oma põhjendatud arvamustes eelkõige järgmist: i) kehtivad eeskirjad on piisavad ja asjakohased; ii) liidu tasand ei ole kõnealuse meetme puhul asjakohane; iii) ettepanekus ei tunnustata sõnaselgelt liikmesriikide pädevust seoses töötasu ja teenistustingimustega ning iv) ettepanekus esitatud põhjendus seoses subsidiaarsuse põhimõttega on liiga lühike.