SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Käesolevas õigusakti ettepanekus on kohaldamisajaks määratud 1. jaanuar 2021. Ettepanek esitatakse 27 liikmesriigile, sest 29. märtsil 2017 sai Euroopa Ülemkogu Ühendkuningriigilt teate tema kavatsuse kohta astuda välja Euroopa Liidust ja Euratomist Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohaselt.

Tuumasünteesil kui peaaegu ammendamatul kliimasõbralikul energiaallikal on Euroopa tulevasel energiamaastikul eelduste kohaselt oluline roll. Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku eesmärk on tagada rahastamine Euroopa jätkuvaks osaluseks ITERi projektis, mis on suunatud märkimisväärsete teaduslike läbimurrete saavutamisele tuumasünteesienergeetika arendamise valdkonnas. See on eriti tähtis pärast kliimamuutusi käsitleva Pariisi kokkuleppe sõlmimist 2015. aastal ning pidades silmas ELi võetud kohustust olla teenäitaja majanduse CO2-heite vähendamisel ja kliimamuutusega seotud probleemide kulutõhusal lahendamisel.

Euroopa osalemine ITERis põhineb 2006. aasta novembris sõlmitud ITERi lepingul, mis hõlmab seitset osalist üle kogu maailma: Euratomi, Ameerika Ühendriike, Venemaa Föderatsiooni, Jaapanit, Hiinat, Lõuna-Koread ja Indiat. ITER on ainulaadne ja esmakordne rahvusvahelisel teaduskoostööl põhinev projekt, millega luuakse tingimused üheainsa riigi jaoks kättesaamatu sünergia tekkeks ja rahaliste vahendite rakendamiseks.

Euroopal, kes on ITERi lepingu kohaselt projekti võõrustav lepinguosaline, on kõnealusest lepingust tulenevalt suurem juriidiline kohustus ja seega on ta võtnud enda kanda projekti juhtrolli, kandes 45 % ehituskuludest (samas kui iga muu ITERi liige katab umbes 9 % ehituskuludest), et tagada ehitustöö õigeaegne lõpuleviimine. Käesoleva nõukogu otsuse ettepanekuga muudetakse nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsust, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised (2007/198/Euratom), et sätestada alus kõnealuse ühisettevõtte (edaspidi „Fusion for Energy“) tegevuse rahastamiseks ajavahemikul 2021–2027 Euratomi asutamislepingu alusel.

2007. aasta nõukogu otsust on juba muudetud nõukogu 13. detsembri 2013. aasta otsusega 2013/791/Euratom, et võimaldada ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuse rahastamist. Käesolev ettepanek, mis lähtub samast eesmärgist, põhineb Euratomi asutamislepingu artiklil 47 ning käsitleb Euratomi osalust ühisettevõtte rahastamises mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kehtivusajal.

Käesolevas ettepanekus käsitletava muudatusega võimaldatakse tagada projekti rahastamine järgmiseks mitmeaastaseks finantsraamistikuks ning sellega ei seata takistusi vabatahtlikele sissemaksetele, mida teevad muud ühisettevõtte liikmed peale Euratomi, nagu on ette nähtud kõnealuse ühisettevõtte põhikirja artikli 12 lõike 1 punktiga c.

ITERi nõukogu kiitis 2016. aastal heaks ITERi ehitustööde lõpuleviimise ajakohastatud ajakava ja sellega seotud kuluprognoosi. Uue ajakava eesmärk on jõuda esimese plasmani 2025. aasta detsembriks, mis on varaseim tehniliselt teostatav tähtaeg ITERi ehituseks, ning saavutada täisvõimsusega käitamine deuteerium-triitiumkütust kasutades (deuteeriumi-triitiumi etapp) 2035. aastaks. See ajakava koos asjaomaste läbivaadatud kuludega on ITERi uue projektikirjelduse alus. See ei hõlma ettenägematuid juhtumeid ning seega eeldatakse, et kõiki suuri riske on võimalik maandada.

Oma 14. juunil 2017 Euroopa Parlamendile ja ELi nõukogule edastatud teatises „ELi panus uuendatud ITERi projekti“ ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumendis esitas komisjon ehitusetapi kuluprognoosid (üksnes Euroopa jaoks). Prognooside kohaselt moodustab ajavahemikul 2021–2027 ELi eelarvest eraldatav summa, sealhulgas komisjoni halduskulud, mis on seotud ühisettevõtte Fusion for Energy ülesannetega, ligikaudu 6,1 miljardit eurot (jooksevhindades).

12. aprillil 2018 tegi ELi nõukogu järeldused komisjoni teatise põhjal ning kinnitas Euratomi jätkuvat pühendumust ITERi projekti edukale elluviimisele. Nõukogu teatas, et püüab teha kättesaadavaks vahendid ühisettevõtte Fusion for Energy tegevuse rahastamiseks mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 piires. Sellest lähtuvalt volitas nõukogu komisjoni ministrite tasandil toimuval ITERi nõukogu koosolekul Euratomi nimel heaks kiitma ITERi uue projektikirjelduse (ulatus, ajakava ja maksumus).

Vahendite ülekandmine ühildatakse mitmeaastase finantsraamistikuga hõlmatud perioodiga ning see toimub seitsme aasta vältel. Vastavalt ITERi lepingule kestab ITERi projekt algselt 35 aastat (st kuni 2042. aastani). Seetõttu on vaja edasisi nõukogu otsuseid, et jätkata Euratomi poolt kõnealusesse projekti antava panuse rahastamist.

ITERi edukas ehitamine ja käitamine on äärmiselt oluline etapp Euroopa tuumasünteesi tegevuskavas, milles on käsitletud põhjalikult sihipärast liikumist tuumasünteesielektri tootmise poole ja mille on heaks kiitnud kõik tuumasünteesiuuringute sidusrühmad Euroopas. Seega soodustatakse käesoleva otsusega sünergiat ja vastastikust täiendavust tuumasünteesialaste teadusuuringute valdkonnas, mida rahastatakse Euratomi 2021.–2025. aasta teadus- ja koolitusprogrammist. Otsusega võimaldatakse samuti lõpule viia Euratomi ja Jaapani vahel sõlmitud laiema käsitluse lepingu raames teostatavad toimingud ning täiendada rahvusvahelist koostööd ITERi lepingu raames.

Ettepanek on koostatud, et tagada tihe koostoime muude programmidega, nimelt ELi 9. raamprogrammi ja Euratomi 9. raamprogrammi ettepanekutega. Eesmärk on selge, sest ITER on esimene ja ainulaadne uuenduslik energeetikavaldkonna projekt, millega seotud teadusuuringuid ja innovatsiooni tuleb kindlalt toetada eelkõige Euratomi teadusprogrammide, kuid ka ELi teadusprogrammide kaudu. Seda silmas pidades on mõlema programmi (Euratomi ja ELi 9. raamprogrammi ettepaneku) teksti kohandatud, et tagada ITERiga seoses vajaliku koostoime selge sätestamine.

2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Käesoleva ettepaneku puhul võetakse täielikult arvesse mitmeaastase finantsraamistiku teemalist avalikku konsultatsiooni, mille korraldamist koordineeris Euroopa Komisjoni peasekretariaat ja mis kestis 2018. aasta 10. jaanuarist kuni 8. märtsini. Lisaks võetakse ettepanekus täiel määral arvesse ettevalmistustöö käigus korraldatud konsultatsioone sidusrühmadega, mis hõlmasid eelhindamist ning sidusrühmade osalusel toimunud üritusi ja uuringuid. Kui avalike konsultatsioonide käigus ei tõstatatud konkreetseid küsimusi seoses ITERi rahastamise jätkamisega, kinnitavad sidusrühmadele suunatud konsultatsioonide tulemused, et ELi investeering ITERi ehitamisse toob märkimisväärset kasu Euroopa tööstusele ja teaduskogukonnale. See leidis kinnitust 2017. aasta detsembris korraldatud tööstusharu üritusel, kus selgus, et tuumasünteesi arendamine loob juba praegu konkreetseid võimalusi tööstusharu esindajatele ja avaldab töökohtade loomisele, majanduskasvule ja innovatsioonile positiivset mõju, mis ei piirdu tuumasünteesi ja energeetika valdkonnaga. Eelhindamise jaoks tellitud sõltumatutest uuringutest selgusid näitajad Euroopa ITERi projektis osalemise tulemusena loodud töökohtade ja netolisandväärtuse kohta.

Samuti on oluline, et 2018. aasta aprilli järeldusi arvesse võttes tagatakse käesoleva ettepanekuga projekti järjepidevus, eelkõige seoses rahvusvaheliste partneritega, ja tagatakse ITERi rahastamine kogu järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusajal.

On kindlaks tehtud mõned ettepanekud, mille puhul tuleks nende järjepidevusest, sisust ning ülesehitusest ja/või eelarve suurusest tulenevalt mõjuhindamise asemel teha eelhindamine, mille tulemused esitatakse komisjoni talituste töödokumendis. Sarnaselt muudele sellistele programmidele nagu Fiscalis, humanitaarabi ning ühine välis- ja julgeolekupoliitika, ei nõuta ITERi puhul mõjuhinnangu koostamist, vaid eelhindamist komisjoni talituste töödokumendina, kooskõlas ELi finantsmääruse nõuetega.