Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 351/08)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Saint-Guilhem-le-Désert“

PGI-FR-A1143-AM01

Teate kuupäev: 6.7.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Veinide organoleptiline kirjeldus

Kaitstud geograafilise tähise „Saint-Guilhem-le-Désert“ spetsifikaadi I peatüki punktis 3.3 on täiendatud veinide organoleptilist kirjeldust. Täpsustused tehakse ka koonddokumendi punktis „Veini(de) kirjeldus“.

2. Viinamarjasordid

Kaitstud geograafilise tähise „Saint-Guilhem-le-Désert“ tootespetsifikaadi I peatüki punktis 5 (Viinamarjasordid) tehakse järgmised muudatused:

– lisatakse järgmised sordid: „Agiorgitiko N“, „Airen B“, „Artaban N“, „Assyrtiko B“, „Calabrese N“, „Carignan gris G“, „Carricante B“, „Felen B“, „Fiano B“, „Floreal B“, „Glera B“, „Montepulciano N“, „Moschofilero Rs“, „Œillade N“, „Primitivo N“, „Roditis Rs“, „Rousseli Rs“, „Saperavi N“, „Touriga nacional N“, „Verdejo B“, „Verdelho B“, „Vidoc N“, „Voltis B“, „Xinomavro N“;

– jäetakse välja järgmised sordid, mida tootmispiirkonnas ei kasvatata:

„Auxerrois B“, „Clairette rose Rs“, „Muscat à petits grains roses Rs“, „Rosé du Var Rs“.

Spetsifikaadis esitatud sordid on seenhaiguste suhtes vastupidavamad ning kliimamuutustega paremini kohanenud. Nende sortide puhul on tagatud kaitstud geograafilise tähisega veinide omaduste säilimine. Samuti on kaitse ja haldamise organile esitatud taotlus lisada loetellu viis konkreetset sorti (pärand- ja uuendsordid), mida tootmispiirkonnas juba kasvatatakse ja mis aitavad kaasa kaitstud geograafilise tähisega veinide omaduste säilimisele, võimaldades samas viinamarjaistandustel paremini kohanduda.

Need sordid on lisatud koonddokumendi jaotisesse „Veiniviinamarjasordid“.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Saint-Guilhem-le-Désert

2. Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

16. Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Vaiksed veinid

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud geograafilist tähist „Saint-Guilhem-le-Désert“ kasutatakse vaiksete punaste, roosade ja valgete veinide puhul, mis on valmistatud üleküpsenud viinamarjadest.

Vaiksete veinide puhul on mahuprotsentides esitatud üldalkoholisisaldus, üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus ja üldvääveldioksiid sätestatud liidu õigusaktides.

Toodetavad veinid on alati aromaatsed, aroomi intensiivsus ja laad varieeruvad olenevalt kasutatavatest viinamarjasortidest ja tehnoloogiatest. Punaste veinide valmistamisel kasutatakse ekstraheerimist, et saavutada pehme struktuur küpsete ja mahedate tanniinidega. Veinid on intensiivse rubiinpunase värvusega ning neil on punaste ja mustade puuviljade, musta pipra ja lagritsa aroom. Veinid on hea happesusega, kauakestva järelmaitsega ja siidja tanniinisusega. Selle piirkonna veinide puhul lubatud pikk laagerdumisaeg võimaldab saada õlg- kuni kuldkollase värvusega valgeid veine, mille valgete lillede ja eksootiliste puuviljade aroomil on suhkrustatud puuviljade nüanss. Veinid on täidlased ja värsked. Roosadel veinidel on lõheroosa varjundiga kirsipunane värvus, mis varieerub kahvatust intensiivseni. Veinidel on mustsõstra, aprikoosi ja leedriõite aroom, millel on amüülalkoholine nüanss. Veinide maitsele on iseloomulik märkimisväärne värskus ja puuviljalisus.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 9 Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2. LÜHIKIRJELDUS

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinide mahuprotsentides väljendatud tegelik alkoholisisaldus, üldalkoholisisaldus, naturaalne alkoholisisaldus ja vääveldioksiidi üldsisaldus on sätestatud liidu õigusaktides.

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinid on merevaigukollased ja maitselt ümarad ning neil on vürtside, pähklite ja suhkrustatud puuviljade kompleksne aroom.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Konkreetsed veinivalmistustavad

1. Konkreetne veinivalmistustava

Veinivalmistustavade puhul tuleb kinni pidada ühenduse tasandil ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustikus (code rural et de la pêche maritime) sätestatud kohustustest.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. Punased ja roosad veinid

95 hektoliitrit hektari kohta

2. Valged veinid

100 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade kasvatamine, nende töötlemine ja kaitstud geograafilise tähisega „Saint-Guilhem-le-Désert“ veini tootmine toimub järgmistes kommuunides:

Hérault’ departemang: Agonès, Aniane, Arboras, Argelliers, Assas, Brissac, Causse-de-la-Selle, Cazevieille, Cazilhac, Ceyras, Clapiers, Claret, Combaillaux, Ferrières-les-Verreries, Fontanès, Ganges, Gignac, Gorniès, Guzargues, Jacou, Jonquières, La Boissière, Lagamas, Laroque, Lauret, Le Bosc, Le Rouet, Le Triadou, Les Matelles, Mas-de-Londres, Montferrier-sur-Lez, Montoulieu, Montpellier (sektorid AI, AK, KO, KP, MP ja MZ), Montpeyroux, Moulès-et-Baucels, Murles, Notre-Dame-de-Londres, Pégairolles-de-Buèges, Prades-le-Lez, Puéchabon, Saint-André-de-Buèges, Saint-André-de-Sangonis, Saint-Bauzille-de-Montmel, Saint-Bauzille-de-Putois, Saint-Clément-de-Rivière, Sainte-Croix-de-Quintillargues, Saint-Félix-de-Lodez, Saint-Gély-du-Fesc, Saint-Guilhem-le-Désert, Saint-Guiraud, Saint-Jean-de-Buèges, Saint-Jean-de-Cuculles, Saint-Jean-de-Fos, Saint-Jean-de-la-Blaquière, Saint-Martin-de-Londres, Saint-Mathieu-de-Tréviers, Saint-Privat, Saint-Saturnin-de-Lucian, Saint-Vincent-de-Barbeyrargues, Sauteyrargues, Teyran, Usclas-du-Bosc, Vacquières, Vailhauquès, Valflaunès, Viols-le-Fort, Viols-en-Laval;

Gardi departemang: Brouzet-lès-Quissac, Corconne.

7. Veiniviinamarjasordid

„Abouriou B“ (hele)

„Agiorgitiko N“ (tume)

„Airen“

„Alicante Henri Bouschet N“ (tume)

„Aligoté B“ (hele)

„Altesse B“ (hele)

„Arinarnoa N“ (tume)

„Artaban N“ (tume)

„Assyrtiko B“ (hele)

„Aubun N“ (tume) – „Murescola“

„Baroque B“ (hele)

„Bourboulenc B“ (hele) „Doucillon blanc“

„Cabernet franc N“(tume)

„Cabernet-Sauvignon N“ (tume)

„Calabrese N“ (tume)

„Caladoc N“ (tume)

„Carignac N“ (tume)

„Carignan blanc B“ (hele)

„Carignan gris G“ (hall)

„Carmenère N“ (tume)

„Carricante“

„Chardonnay B“ (hele)

„Chasan B“ (hele)

„Chatus N“ (tume)

„Chenanson N“ (tume)

„Chenin B“ (hele)

„Cinsaut N“ (tume) – „Cinsault“

„Clairette B“ (hele)

„Colombard B“ (hele)

„Cot N“ (tume) – „Malbec“

„Counoise N“ (tume)

„Duras N“ (tume)

„Egiodola N“ (tume)

„Felen“

„Fiano“

„Floreal B“ (hele)

„Folle blanche B“ (hele)

„Furmint B“ (hele)

„Gamaret“

„Gamay N“ (tume)

„Gewurztraminer Rs“ (roosa)

„Glera“

„Grenache N“ (tume)

„Grenache blanc B“ (hele)

„Grenache gris G“ (hall)

„Grolleau N“ (tume)

„Gros Manseng B“ (hele)

„Jacquère B“ (hele)

„Jurançon noir N“ (tume) – 'Dame noire'

„Lledoner pelut N“ (tume)

„Macabeu B“ (hele) – „Macabeo“

„Marsanne B“ (hele)

„Marselan N“ (tume)

„Mauzac B“ (hele)

„Melon B“ (hele)

„Merlot N“ (tume)

„Meunier N“ (tume)

„Mondeuse N“ (tume)

„Montepulciano“

„Morrastel N“ (tume) – „Minustellu“, „Graciano“

„Moschofilero Rs“ (roosa)

„Mourvèdre N“ (tume) – „Monastrell“

„Muscat d'Alexandrie B“ (hele) – „Muscat“, „Moscato“

Muscat de Hambourg N’ (tume) – „Muscat“, „Moscato“

„Muscat à petits grains blancs B“ (hele) – „Muscat“, „Moscato“

„Nielluccio N“ (tume) – „Nielluciu“

„Négrette N“ (tume)

„Oeillade noire“

„Petit Courbu B“ (hele)

„Petit Manseng B“ (hele)

„Petit Verdot N“ (tume)

„Pineau d'Aunis N“ (tume)

„Pinot blanc B“ (hele)

„Pinot gris G“ (hall)

„Pinot noir N“ (tume)

„Piquepoul blanc B' (hele)

„Piquepoul gris G“ (hall)

„Piquepoul noir N“ (tume)

„Portan N“ (tume)

„Poulsard N“ (tume) – „Ploussard“

„Primitivo N“ (tume) – „Zinfandel“

„Riesling B“ (hele)

„Rivairenc N“ (tume) – „Aspiran noir“

„Roditis Rs“ (roosa)

„Rosé du Var Rs“ (roosa)

„Roussanne B“ (hele)

„Rousseli Rs“ (roosa)

„Saperavi N“ (tume)

„Sauvignac“

„Sauvignon B“ (hele) – „Sauvignon blanc“

„Sauvignon gris G“ (hall) – „Fié gris“

„Savagnin blanc B“ (hele)

„Sciaccarello N' (tume)

„Semillon B“ (hele)

„Servant B“ (hele)

„Sylvaner B“ (hele)

„Syrah N“ (tume) – „Shiraz“

„Tannat N“ (tume)

„Tempranillo N“ (tume)

„Terret blanc B“ (hele)

„Terret gris G“ (hall)

„Terret noir N“ (tume)

„Tibouren N“ (tume)

„Touriga nacional N“

„Trousseau N“ (tume)

„Ugni blanc B“ (hele)

„Verdejo B“ (hele)

„Verdelho B“ (hele)

„Vermentino B“ (hele) – „Rolle“

„Vidoc N“ (tume)

„Viognier B“ (hele)

„Voltis B“ (hele)

„Xinomavro N“ (tume)

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Geograafilise piirkonna ja toote eripära

Geograafilise tähisega „Saint-Guilhem-le-Désert“ veinide künkliku maastikuga tootmispiirkond asub Hérault’ departemangu põhjaosas, Larzaci platoo ja Cévennesi mäeaheliku jalamil.

Ligikaudu 50 km pikkuse ribana kulgevas tootmispiirkonnas on peamiselt keskaegkonna lubjakivised ja merglised veeristikuga mullad, vaid Hérault“ ülemise ja keskmise oru nõlvadel asuvad kvaternaarsete muldadega terrassid.

Piirkonna istanduste kohal kõrgub kaks lubjakivist tippu – Mont Baudile läänes ja Pic Saint-Loup idas.

Kliima on piirkonnale iseloomulik ja mõjutab oluliselt viinamarjaistandusi. Kuna piirkond asub Vahemerest kaugel, jõuab merelt tulev niiskus sinna vaid vähesel määral. Sademed, mille hulk jääb vahemikku 800–900 mm, piiravad Vahemere kliima liigset avaldumist ning mäed, mis põhjustavad päevase ja öise temperatuuri suurt erinevust, kaitsevad viinamarjaistandusi põhjatuulte eest. Viinamarjaistandustes, mis asuvad peamiselt 100–150 meetri kõrgusel merepinnast, on seega leebe vahemereline kliima.

Avastatud leiud osutavad, et viinamarjakasvatusega on piirkonnas tegeletud juba Rooma ajast saati. Keskajal kasvatati viinamarju Aniane’i ja Saint-Guilhemi kloostrites, mis tõusid Karolingide impeeriumi kloostrite hulgas selgelt esile. Järgnevatel aegadel oli viinamarjakasvatustavade säilitamisel ja levitamisel oluline roll benediktiini munkadel, sest kloostri asukoha valimisel võeti arvesse, kas ümbruskond on sobilik viinamarjade kasvatamiseks.

Saint-Guilhem-le-Désert on suurepärane näide Rooma ajastu stiilist. Asulal on olnud tähtis koht riigi ajaloos, see oli peatuspaik teel Santiago de Compostelasse ja kuulub nüüd UNESCO maailmapärandisse, kuid ühtlasi on see ka tootmispiirkonna geograafiline keskpunkt, mis on andnud nime kaitstud geograafilisele tähisele.

Piirkond on suures osas kaetud looduslike iilekstamme- ja männimetsadega või Vahemere piirkonnale iseloomuliku taimestikuga (garrigue), see on võimaldanud inimestel arendada mitmesugust põllumajanduslikku tegevust – piirkonnas on kasvatatud teravilja ja oliivipuid ning tegeletud karjakasvatusega. Kaubavahetuse elavnemine andis 19. sajandi lõpus hoogu ka viinamarjakasvatusele.

5. aprilli 1982. aasta dekreediga tunnustati piirkondliku veinina (Vin de pays) vaid viies kommuunis toodetud veini, kuid võttes arvesse sarnaseid mulla- ja kliimatingimusi taotlesid ümbruskonna viinamarjakasvatajad, et tootmispiirkond hõlmaks 71 kommuuni ning lubataks toota 30 000 – 40 000 hektoliitrit punast, roosat ja valget veini.

Kaks väiksemat geograafilist üksust – Cité d’Aniane ja Val de Montferrand – lubavad tootjatel oma veine täpsemalt märgistada. Veini „Val de Montferrand“ valmistamiseks on lubatud kasutada vaid väheseid viinamarjasorte ja maksimaalne saagikus on 70 hl/ha, seega on veini kogus piiratud. Nimetust „Cité d’Aniane“ kandvaid veine valmistatakse üksnes Aniane’i omavalitsusüksuses koristatud viinamarjadest.

Juba ammustest aegadest on viinamarjakasvatajad viinamarjasorte vääristanud, et luua veine, mis kasutavad ära lubjakivise pinnase potentsiaali ja aeglast valmimist soodustavaid kliimatingimusi, ning lisaks Vahemere sortidele on kasutusse võetud ka muudest piirkondadest pärit sorte, nagu „Cabernet-Sauvignon“ ja „Merlot“ punaste veinide puhul ning „Chardonnay“, „Sauvignon“ ja „Viognier“ valgete veinide puhul.

Kõikidele veinidele on iseloomulik märkimisväärne värskus.

Nii pika kui ka lühikese laagerdumisajaga punastel veinidel on eriti peen tanniine aroom; roosad ja valged veinid on väga aromaatsed.

8.2. Geograafilise piirkonna ja toote eripära põhjuslik seos

Võttes arvesse piirkonna kliimat, on viinamarjakasvatajad püüdnud viinamarjasorte oma piirkonnaga optimaalselt kohandada. Hiline kevad ja suur temperatuurikõikumine võimaldavad nii vahemerelistel kui ka hiljuti istutatud sortidel aeglaselt ja korrapäraselt küpseda, mis tagab punaste veinide suure polüfenoolisisalduse ning roosade ja valgete veinide jõulise maitse ja peene lõhnabuketi. Kõik veinid, olenemata sellest, kas need viiakse turule kiiresti pärast valmimist või lastakse neil pikalt laagerduda, on seega selgesti eristavad.

Väikestest maatükkidest koosnevad viinamarjaistandused asuvad peamiselt piirkonnale väga iseloomulikel lubjakiviküllastel nõlvadel. See piirab looduslikult taimede kasvu ja soodustab sügavat juurdumist, mis võimaldab viinapuudel pidada vastu suvisele põuale. Looduslikud alad istanduste vahel kuuluvad sageli looduskaitse alla. Viinapuud kujundavad sellele piirkonnale omase maastiku, mis on väga tuntud ja meeldib turistidele. Viinamarjakasvatajad võtavad seda arvesse ning veinitootmise edendamisel pööratakse tähelepanu tootmispiirkonna kaitsmisele ja veiniturismi arendamisele.

Selle tulemusena on saavutatud sünergia viinamarjakasvatajate ja Saint- Guilhem-le-Déserti külastajate vahel (ligikaudu 800 000 inimest aastas), mis aitab edendada majandustegevust Hérault“ departemangus ka merest kaugemal asuvates piirkondades.

Saint-Guilhem-le-Déserti nimi on seotud nii tuhandeaastase kloostri ajalooga kui ka veinidega, millel on kaitstud geograafiline tähis, ning kogub nüüd tuntust ka väljaspool Prantsusmaad.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik

Riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Vaiksete veinide puhul võib kaitstud geograafilisele tähisele „Saint-Guilhem-le-Désert“ lisada järgmisi märkeid:

— ühe või mitme viinamarjasordi nimetus;

— märked „primeur“ (noor) või „nouveau“ (toorvein).

Väiksemate geograafiliste üksuste nimetusi „Cité d’Aniane“ ja „Val de Montferrand“ võib lisada kaitstud geograafilisele tähisele „Saint-Guilhem-le-Désert“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud tingimustele.

Kui märge „Kaitstud geograafiline tähis“ on asendatud traditsioonilise märkega „Vin de pays“, paigutatakse märgisele Euroopa Liidu KGT logo.

Õigusraamistik

Riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik

Määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse KGTga „Saint-Guilhem-le-Désert“ veinide tarbeks viinamarjade töötlemise ning veini valmistamisega seotud erandit, hõlmab järgmisi naaberkommuune:

Hérault’ departemang: Aumelas, Brignac, Buzignargues, Canet, Castelnau-le-Lez, Castries, Celles, Clermont-l’Hérault, Fozières, Galargues, Grabels, Juvignac, La Vacquerie-et-Saint-Martin-de-Castries, Lacoste, Lansargues, Lattes, Le Crès, Le Puech, Lodeve, Mauguio, Montarnaud, Montaud, Mudaison, Popian, Pouzols, Saint-Aunès, Saint-Bauzille-de-la-Sylve, Saint-Etienne-de-Gourgas, Saint-Génies-des-Mougues, Saint-Jean-de-Védas, Saint-Maurice-Navacelles, Saint-Paul-et-Valmalle, Saint-Pierre-de-la-Fage, Soumont, Valergues, Vendargues;

Gardi departemang: Carnas, La Cadiere-et-Cambo, Liouc, Montdardier, Orthoux-Sérignac-Quilhan, Pompignan, Rogues, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-julien-de-la-Nef, Saint-Laurent-le-Minier, Sardan, Sauve, Sumène.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-770aea9b-b2c6-4aa0-ae5b-7f1f81ec19c3

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.