[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 19.12.2007

KOM(2007) 817 lõplik

2005/0283 (COD)

Muudetud ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV

keskkonnasõbralike ja energiatõhusate mootorsõidukite edendamise kohta

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

- Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Komisjoni 2001. aasta valges raamatus Euroopa transpordipoliitika kohta 2010. aastaks [KOM(2001) 370: „Euroopa transpordipoliitika aastal 2010: aeg otsustada“] rõhutati vajadust täiendavate meetmete järele, et võidelda transpordist tuleneva heite vastu, ning sedastati, et komisjon soodustab keskkonnasõbralike sõidukite turu arendamist. Vahekokkuvõttes [KOM(2006) 314: „Liikumisvõimeline Euroopa – Jätkusuutlik liikuvus meie mandril”] sedastati, et EL stimuleerib keskkonnasõbralikku innovatsiooni, kehtestades järjestikuseid Euro-norme ja eelistades riigihangetel keskkonnasõbralikke sõidukeid.

Energiatõhusust käsitlevas rohelises raamatus [KOM(2005) 265: „Energiatõhusus ehk kuidas saavutada vähemaga rohkem“] tehti ettepanek konkreetsete meetmete võtmiseks, näiteks vähem saastavate ja energiatõhusamate sõidukite riigihanked, et luua turg nimetatud sõidukitüüpidele. Sellele järgnenud tegevuskavas [KOM(2006) 545: „Energiatõhususe tegevuskava: potentsiaali realiseerimine”] kinnitati, et komisjon jätkab jõupingutusi puhtamate, arukamate, ohutumate ja energiatõhusamate sõidukite turgude arendamiseks riigihangete kaudu.

Sõidukite energiatarbimist ning süsinikdioksiidi ja saasteainete heidet on võimalik märkimisväärselt vähendada. Seda võimaldavate tehnoloogiate laialdast turuletoomist takistab aga sageli kõrge ostuhind ja seetõttu vähene tarbijahuvi.

Samuti ei ole tõenäoline, et tootjad hakkaksid tootma spetsiaalseid sõidukiseeriaid, mis vastaksid ainult kohalikele või riiklikele algatustele energiatõhususe parandamise või saasteainete heite vähendamise osas.

Seepärast on vaja meetmeid ühenduse tasandil, et innustada energiatõhusamate ja vähem saastavate sõidukite tootmiseks vajalikke investeeringuid. Sellest tulenev suurenenud nõudlus looks piisava suurusega turud ja annaks vajaliku mastaabisäästu tööstusliku tootmise laiendamiseks suurtele seeriatele.

Käesoleva ettepaneku eesmärk on soodustada keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite turuleviimist ning aidata seeläbi kaasa transpordi energiatõhususele, vähendades kütusekulu, samuti kliimakaitsele, vähendades süsinikdioksiidi heidet, ning õhu kvaliteedi parandamisele, vähendades saasteainete heidet. See on eriti asjakohane linnastute ning selliste alade puhul, kus on raskusi õhukvaliteedi direktiivi (direktiiv 96/62/EÜ välisõhu kvaliteedi kohta ja direktiiv 1999/30/EÜ saasteainete piirtasemete kohta välisõhus) nõuete täitmisega.

21. detsembril 2005 esitas komisjon ettepaneku direktiivi kohta, mis käsitleb keskkonnasõbralike mootorsõidukite edendamist riigihangete kaudu [KOM(2005) 634]. Nimetatud ettepanekus keskenduti raskeveokitele ja nõuti teatava kvoodi (25%) kehtestamist nende veokite hangetel ühistransporditeenuste osutamiseks vastavalt ühenduses kehtivale eriti keskkonnasõbralike sõidukite (Enhanced Environmentally friendly Vehicle (EEV)) standardile ning saasteainete heidet käsitlevatele õigusaktidele.

Esimesel lugemisel toetasid nõukogu ja Euroopa Parlament ettepaneku eesmärke, kuid pakkusid välja ulatuslikuma lähenemisviisi nii käsitletavate sõidukite kui ka eesmärkide osas, mis lisaks saasteainete heite vähendamisele sisaldaks ka energiatõhususe parandamist ja süsinikdioksiidi heite vähendamist. 21. juunil 2006 võttis Euroopa Parlamendi keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon vastu seadusandliku resolutsiooni, millega lükati komisjoni ettepanek tagasi.

8. ja 9. märtsil 2007 Brüsselis toimunud kohtumisel rõhutas Euroopa Ülemkogu, et EL on võtnud kohustuseks muuta Euroopa energiatõhusaks ja madalate kasvuhoonegaaside heitkogustega majanduspiirkonnaks. Autode süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamiseks on komisjon oma teatises ühenduse uuest strateegiast kõnealuses valdkonnas [KOM(2007) 19] teada andnud täiendavate seadusandlike meetmete võtmisest. Keskkonnasõbralike ja energiatõhusate hangete soodustamine aitab kaasa nende eesmärkide saavutamisele.

Seepärast on komisjon linnatransporti käsitlevas rohelises raamatus [KOM(2007) 551 „Uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamisel”] teinud teatavaks mootorsõidukite keskkonnasõbralikke riigihankeid käsitleva muudetud ettepaneku. Selles nähakse ette, et „Võimaliku lähenemisviisi aluseks võiks olla väliskulude arvessevõtmine, kasutades lisaks sõiduki hinnale riigihankelepingu sõlmimise kriteeriumina ka hangitavate sõidukite kogu kasutusiga hõlmavaid ning käitamisega seotud energiakasutuse, süsinikdioksiidi heitkoguste ja saasteainete heitkoguste kulusid. Lisaks sellele võidakse riigihangetega eelistada uusi Euro norme. Keskkonnasäästlikumate sõidukite varasem kasutuselevõtmine võib parandada ka linnaalade õhukvaliteeti.”

Linnatransporti käsitlevas rohelises raamatus märgitakse ära ka sidusrühmade poolt avalike arutelude käigus avaldatud toetus keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite turuletoomisele keskkonnasõbralike riigihangete kaudu. Nimetatud lähenemisviisi kaudu on võimalik saavutada olulist majanduslikku puhastulu sõidukite käitajatele ja ühiskonnale.

Eeldatakse, et käesoleva direktiiviga kaasnevad aja jooksul väiksemad kulutused keskkonnasõbralikele ja energiatõhusatele sõidukitele tänu mastaabisäästule, keskkonnasõbralike tehnoloogiate laialdasemale kasutamisele ja kogu sõidukipargi keskkonnasõbralikkuse üldisele paranemisele.

- Üldine taust

Komisjoni 9. veebruari 2005. aasta teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Liidu säästva arengu strateegia läbivaatamise kohta [KOM(2005) 37)] viidatakse keskkonnasõbralikumate sõidukite väljatöötamisele ja linnapiirkondade liikluskorraldusele ning soovitatakse riigihankeid kui keskkonnahoidlike uuenduste edendamise vahendit.

Komisjoni ettepanekus ELi energiapoliitika kohta [KOM(2007) 1: „Euroopa energiapoliitika”] tehti ettepanek seada ELis eesmärgiks saavutada aastaks 2020 kasvuhoonegaaside vähemalt 20% vähendamine võrreldes aastaga 1990. Samas on tehtud ka ettepanek seada ELis aastaks 2020 siduvad eesmärgid energiatõhususe edasise tõstmise kohta 20% võrra, taastuvenergia 20% taseme ja biokütuste 10% turuosa kohta mootorikütuste turul, muu hulgas selleks, et parandada energiavarustuse kindlust kütuseliikide mitmekesistamise teel.

Konkurentsivõimet, energeetikat ja keskkonda käsitleva kõrgetasemelise töörühma 27. veebruari 2007. aasta aruandes soovitatakse, et „era- ja riigihangetel tuleks arvesse võtta kogu sõiduki kasutusiga hõlmavaid kulusid rõhuga energiatõhususel. Liikmesriigid ja EL peaksid välja töötama ja avaldama avalike hangete juhised selle kohta, kuidas liikuda edasi säästvamate vahetoodete vähempakkumisest kooskõlas riigihangete direktiividega.”

Käesolev ettepanek on vastuseks nõukogu, parlamendi ja sidusrühmade soovile edendada keskkonnasõbralikke ja energiatõhusaid sõidukeid ning liikmesriikide ja sidusrühmade soovitustele tehnoloogia seisukohalt neutraalse lähenemisviisi kohta, samuti toetatakse otseselt Lissaboni strateegia raames kehtestatud prioriteete.

- Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

ELi õigusaktidega on sõidukitest tulenevat heidet reguleeritud nn Euro-normide abil, mille piirväärtused aasta-aastalt karmistuvad. Viimased normid, mida rakendatakse alates jaanuarist 2005, on Euro 4 normid sõiduautodele ja kergeveokitele. Euro 5 normid sõiduautodele ja kergeveokitele jõustuvad 2009. aastal ja Euro 6 normid 2014. aastal. Raskeveokite suhtes kehtivad alates oktoobrist 2005 Euro IV normid, 2008. aastal jõustuvad Euro V normid ning komisjon valmistab ette ettepanekut uute Euro VI normide kohta. Viimaste Euro-normide eelistamine riigihangetel soodustaks keskkonnasõbralike sõidukite varasemat turuletoomist.

Meetmete toime transpordist pärineva saaste tasemetele on olnud märkimisväärne. Mitmesuguste reguleeritud saasteainete heitkogused on alates 1995. aastast vähenenud keskmiselt 20–50% võrra. Eeldatakse edasist vähenemist, mille tulemusel langeks tase 2020. aastaks 25–50%-ni 2000. aasta tasemest (CAFE (Clean Air For Europe – puhas õhk Euroopale) modelleerimine, 2005).

Paljudes kohtades ei vasta välisõhu kvaliteet siiski veel ELi direktiivides sätestatud nõuetele. Probleeme tekitavad tahkete osakeste piirväärtused, mis jõustusid jaanuaris 2005, ning sedasama võib tulevikus eeldada dilämmastikoksiidi puhul, kui piirväärtusi alandatakse jaanuaris 2010.

Üha enam linnu kehtestavad heite vähendamiseks sõidukite vaba liikumise piirangud. Keskkonnasõbralikumate sõidukite kiirem kasutuselevõtt võib aidata avalik-õiguslikel asutustel täita õhukvaliteedi direktiividest tulenevaid kohustusi ning toetada säästvat liikuvust linnapiirkondades.

- Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

Ettepanekuga täiendatakse ELi meetmeid saasteainete heite miinimumnormide kohta, süsinikdioksiidi heite vähendamise kohta sõidukiparkidele piirangute kehtestamise, märgistamise ja fiskaalmeetmete abil ning alternatiivsete kütuste, näiteks biokütuste turuleviimise edendamise kohta, samuti aitab see kaasa üldise energiatõhususe parandamisega seotud eesmärkide saavutamisele.

Ühenduse uus strateegia autode süsinikdioksiidi heidete suhtes on esitatud komisjoni 2007. aasta veebruari teatises [KOM(2007) 19]. Õiguslik raamistik peaks tagama eesmärgi (120 g süsinikdioksiidi km kohta) saavutamise nii sõidukitehnoloogia tõhustumise kui ka suurema biokütuste kasutamise tulemusena. Autode süsinikdioksiidi heidete vähendamist käsitleva ühenduse strateegia kolmandas sambas käsitletakse selliste fiskaalmeetmete kasutamist, mis soodustavad vähem süsinikdioksiidi heiteid õhku paiskavaid sõiduautosid. Vastavalt komisjoni esitatud direktiivi ettepanekule [KOM(2005) 261] peaksid registreerimismaks ja aastane liiklusmaks vähemalt osaliselt põhinema süsinikdioksiidi heitel. Lisaks sellele tuleks müügikohtades anda tarbijatele teavet süsinikdioksiidi heite kohta ning komisjon kaalub tarbijatele antavat teavet, kütusesäästlikkust ja süsinikdioksiidi heidet käsitleva direktiivi läbivaatamist, et parandada sõidukite märgistamist. Käesolev ettepanek madala süsinikdioksiidi heitega sõidukite soodustamiseks riigihangete kaudu täiendab teisi, juba käivitatud meetmeid.

Intelligentsete autode tehnoloogiate mõju puhtamale ja tõhusamale liikuvusele [KOM(2007) 541] saaks võimendada, toetades seda keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite riigihangetega.

Tavapäraste sõidukitehnoloogiate parendamist ja alternatiivsete tehnoloogiate arendamist on ühendus toetanud oma rahastamisega teadus- ja arendustegevuse raamprogrammide ja struktuurifondide kaudu ning komisjon on seda edendanud oma meetmetega alternatiivkütuste ja -sõidukite suhtes, näiteks biokütused, maagaas, veeldatud naftagaas (LPG), elektrimootoriga sõidukid, hübriidsõidukid (sisepõlemis- ja elektrimootoriga) ja vesiniku-/kütuseelemendiga sõidukid.

Keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite edendamine ühistransporditeenustega seotud hangete kaudu, mida käesoleva algatusega stimuleeritakse, kiirendab nende tehnoloogiate turu arengut ning aitab kaasa energia säästmisele, kliimakaitsele ja õhu kvaliteedi parandamisele. Ülemaailmsetel ühistransporditeenuste turgudel võib saavutada konkurentsieeliseid.

2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE

- Konsulteerimine huvitatud isikutega

Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus

Komisjon on pidanud konsultatsioone sidusrühmade ja liikmesriikidega keskkonnasõbralike sõidukite arendamise ja nende poolt turu hõlvamise edendamise võimalike meetmete üle.

Käesoleva seadusandliku algatuse jaoks on eri lähenemisviisidel põhinevate ekspertuuringute raames peetud konsultatsioone, mida on muudetud ettepaneku raames laiendatud. Neid on täiendanud komisjoni talitustevaheline töörühm. On ära kuulatud sidusrühmad ja riikide eksperdid. Põhjalikumat teavet koguti küsimustike abil ekspertuuringute raames ja linnatransporti käsitleva rohelise raamatu ettevalmistamise raames peetud avalikul arutelul Internetis. On olnud ka kahepoolseid kontakte sidusrühmadega, et jagada teavet ja süvendada arutelu võimalike lähenemisviiside üle.

Keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite edendamist käsitlevat muudetud ettepanekut on esitletud ja arutatud talitustevahelises töörühmas linnatransporti käsitleva rohelise raamatu ettevalmistamisel ning sellega seotud talitlustevahelistes töörühmades, näiteks üldiste keskkonnasõbralike riigihangetega ja riigihangete poliitikaga tegelevad töörühmad, samuti avalikel konverentsidel, millel osalesid ka sidusrühmad.

Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine

CARS 21 kõrgetasemeline töörühm toetas komisjoni algatust esitada ettepanek keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite edendamiseks, tingimusel et lähtutakse tehnoloogia seisukohalt neutraalsest ja jõudluspõhisest lähenemisviisist.

Konsultatsioonide kõikides etappides avaldati toetust keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite edendamisele riigihangete kaudu. Laialdaselt toetati väliskulude lisamist lepingu sõlmimise kriteeriumide hulka ning Euro-normide varajast rakendamist.

- Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Asjaomased teadus- ja ekspertiisivaldkonnad

Läbiviidud uurimuste tulemuseks oli kõnealuse algatuse mõju kvalitatiivne ja kvantitatiivne analüüs tasuvusanalüüsi kaudu ning uurimustega koguti andmeid nimetatud algatuse üldise raamistiku hindamiseks.

ExternE uurimus[1], komisjoni programm „Puhas õhk Euroopale” (Clean Air for Europe – CAFE)[2] ja HEATCO uurimus[3] on andnud teavet süsinikdioksiidi, lämmastikoksiidide, muude süsivesinike kui metaani ja tahkete osakeste heitmetega seotud kuludest. Kulusid arvestatakse ajaldatud väärtuses, et pakkumismenetlus oleks lihtne.

Kasutatud metoodika

Seadusandliku meetme eri lähenemisviise hindasid sõltumatult kaks konsultanti, COWI ja PriceWaterhouseCoopers. Tehnoloogiale suunatud lähenemisviisi puhul võeti aluseks valik konkreetseid keskkonnasõbralike ja energiatõhusatena käsitatavaid tehnoloogiaid. Tehnoloogia seisukohalt neutraalse lähenemisviisi puhul kaaluti kütusetarbimise ning süsinikdioksiidi ja saasteaineheite kulude arvessevõtmist sõidukite hangetel.

Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti

Euroopa autotootjate ühendus (The European Automobile Manufacturers Association, ACEA), Euroopa veeldatud maagaasi assotsiatsioon (European LPG Association, AEGPL), Euroopa autoosade tarnijate assotsiatsioon (European Association of automobile component suppliers, CLEPA), Euroopa naftaettevõtete assotsiatsioon rafineerimise ja tarnimise keskkonna-, tervise- ja ohutusküsimustes (CONCAWE), CIVITASt esindavad linnad (Stockholm, Bremen, Rotterdam), Deutscher Städtetag, Euroopa emulsioonkütuste tootjate ühendus (European Emulsion Fuel Manufacturer's Association, EEFMA), Euroopa maagaasisõidukite asssotsiatsioon (European Natural Gas Vehicle Association, ENGVA), Euroopa autotööstuse uurimis- ja arendusnõukogu (European Council for Automotive R&D, EUCAR), Euroopa transpordi- ja keskkonnaliit (European Federation for Transport and Environment, T&E), rahvusvaheline ühistranspordi liit (International Union of Public Transport, UITP), Euroopa tööstusassotsiatsioon (European Industry Association, UNICE).

Liikmesriikide ekspertidega konsulteeriti transpordi- ja keskkonnaekspertide ühisrühma kaudu.

Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõte

Peamised järeldused olid, et käesoleval direktiivil võiks olla positiivne mõju keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite turule ja keskkonnale ja et sellega võiks toetada tööstust keskkonnasõbralike ja energiatõhusate tehnoloogiate arendamisel. Võimaldamaks tööstusele paindlikkust tehnika ja majanduse arenguga kohanemisel, soovitati tehnoloogia seisukohalt neutraalset lähenemisviisi.

Väliskulude arvessevõtmist hangete otsustusprotsessis peeti tõhusaks majanduslikuks lähenemisviisiks, mis parandaks turu läbipaistvust mootorsõidukite tegevuskulude ja ühiskondlike kulude osas ning mida sõidukiparkide haldajad, äri- ja erakliendid võiksid laiemalt kasutada.

Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendid

Esialgsed arutelude dokumendid ja koosolekute protokollid on asjaomaste organisatsioonide ja laiema üldsuse jaoks avaldatud Internetis.

- Mõju hindamine

Peamised tegevusvõimalused, mida kaaluti, olid vabatahtlikud kokkulepped, teabe levitamine ja regulatiivsed meetmed. Meetmete võtmata jätmine on kriteerium, mille alusel võrrelda muid poliitilisi kavasid.

- Vabatahtlikud kokkulepped toovad kaasa ebakindla tulemuse ning raskused eesmärgi saavutamiseks tehtavate jõupingutuste ja arengu hindamisel. Tootjate jaoks on need siiski arengut soodustavad. Üldiselt hõlmaks vabatahtlik algatus vaid osa avalik-õiguslikest asutustest ja veoettevõtjatest ning tähendaks, et selle mõju kogu turule oleks väiksem kui üldisel kohustusel. Probleemiks võib olla ka see, et tootjad ei paku kogu ELis riigihanke algatusele vastavaid sõidukeid. Kuna poliitika eesmärgiks on edendada keskkonnasõbralike ja energiatõhusate mootorsõidukite turgu, ei näi olevat tõhus heaks kiita uus vabatahtlik kokkulepe autotööstusega. Vabatahtlik süsteem tähendaks teabe- ja veenmiskampaaniat eesmärgiga suunata hankeotsuseid.

- Teabe levitamine keskkonnakriteeriumide kasutamise kohta sõidukite riigihankemenetluses: kõnealune võimalus ei hõlmaks ühtki otsest nõuet. Teabe ja teadmiste levitamine peab siiski olema korraldatud ning EL võib liikmesriikidele teavet edastada. Teabele juurdepääs lihtsustab avalik-õiguslike asutuste jaoks keskkonnakriteeriumide arvessevõtmist lepingute sõlmimisel ja sõidukite ostmisel. Tehnilisi omadusi ja täiendavaid rahalisi kulusid käsitleva teabe kättesaadavus aitab teha otsuseid sõidukite riigihangete puhul. See võiks aidata ületada teadmiste puudumist ja suurendada keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite riigihangete mahtu avalikus sektoris.

- Selge nõue selle kohta, et mootorsõidukite riigihangete puhul võetakse arvesse energiatarbimist, süsinikdioksiidi ja saasteainete heidet.

Analüüsiti seadusandliku algatuse eri lähenemisviise keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamiseks: tehnoloogia seisukohalt neutraalne lähenemisviis, mis põhines energia ja saasteainete kulude kaasamisel hankeotsuse tegemisse või olemasolevatel heitkoguste normidel, ning tehnoloogiale suunatud lähenemisviis, mis põhines tehnoloogiate valikul.

Kokkuvõte

Mõju hindamine on näidanud, et võib eeldada positiivset mõju keskkonnale ja Euroopa tööstuse konkurentsivõimele. Kõige suuremat majanduslikku tulu on võimalik saavutada lepingu sõlmimise ühe kriteeriumina väliskulude kohustusliku arvestamise nõudega kõikide hankeotsuste puhul. Sõidukiomanikud saaksid otsest kasu pikaajalisest energiasäästust, mis ületaks tunduvalt võimalikud kõrgemad sõidukite hinnad. Lisaks võidaks ühiskond ka süsinikdioksiidi ja saasteainete heidete vältimisest.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

- Kavandatud meetmete kokkuvõte

Sõiduki kasutusiga hõlmavad käitamisega seotud energiatarbimise, süsinikdioksiidi ja saasteainete heite kulud lisatakse mootorsõidukite riigihangete lepingu sõlmimise tingimuste hulka kõikide avalik-õiguslike asutuste ja avalik-õiguslikele asutustele teenuseid osutavate ettevõtjate hangetel, samuti kõikidel avalik-õiguslike asutuste litsentsi, loa või volituse alusel ühistransporditeenuste osutamiseks ostetavate mootorsõidukite hangetel. Sõiduki kasutusiga hõlmavad käitamisega seotud kulud tähendavad hangitavate sõidukite käitamisega seotud energiatarbimise, süsinikdioksiidi ja saasteainete heidete rahalisi väärtusi, mis arvutatakse käesolevas direktiivis sätestatud metoodika kohaselt.

- Õiguslik alus

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 175 lõige 1.

- Subsidiaarsuse põhimõte

Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse sedavõrd, kuivõrd ettepanek ei hõlma ühenduse ainupädevusse kuuluvat valdkonda.

Mõnes piirkonnas on kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil juba võetud meetmeid keskkonnasõbralike riigihangete edendamiseks ning energiatõhusamate ja keskkonnasõbralikumate sõidukite tootmiseks. Nendel tasanditel võetavad meetmed võivad siiski tekitada siseturu killustumist, põhjustada suuri kulusid ja takistada mastaabisäästu. Samas ei ole ka tõenäoline, et tootjad hakkaksid tootma spetsiaalseid sõidukiseeriaid, mis vastaksid piiratud turu nõudmistele. Autotööstus toodab kõrgelt integreeritud üleeuroopalise turu jaoks. Tootjatele kulutasuva raamistiku tagamiseks tuleks toetus keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite turgudele ühtlustada ELi tasemel.

Keskkonnasõbralike, ELi tasemel ühtlustatud kriteeriume kasutavate riigihangete laiaulatuslikum rakendamine võiks anda turule olulise tagatise keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite tuleviku osas ning seega olla sõidukite tootjatele tõeliseks stiimuliks. See aitaks oluliselt parandada selliste sõidukite tootmise ökonoomsust ja jõuda kriitilise massini, mis tagaks mastaabisäästu.

Suunatud riigihange Euroopa tasandil oleks ka loogiliseks jätkuks teadus- ja arendustegevuse raamprogrammide ja struktuurifondide raames toetatavale keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite arendamise rahastamisele ühenduse poolt. Ühenduse rahastamist, näiteks struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendeid, võiks kasutada ühistranspordis kasutatavate keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite tehnoloogia arendamise edendamiseks ja alternatiivsete sõidukikütuste jaotusvõrkude loomiseks.

Kui avalik-õiguslikud asutused ja eraettevõtjad korraldavad ühiselt keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite hankeid samade põhimõtete alusel, annaks see olulise stiimuli sõidukite tootjatele ja tagaks seda tüüpi sõidukitele turu olemasolu, nagu on märgitud energiatõhusust käsitlevas tegevuskavas. Ühistranspordisõidukite hea nähtavus võiks stimuleerida teisi turul osalejaid rakendama sarnast lähenemisviisi, mille puhul võetakse hankeotsuste tegemisel arvesse väliskulusid.

Avalik-õiguslike asutuste riigihanked kokku moodustavad umbes 16% ELi SKPst. ELi avalik-õiguslike asutuste aastased sõidukite riigihanked hõlmavad eeldatavalt umbes 110 000 sõiduautot, 110 000 kergeveokit, 35 000 veoautot ja 17 000 bussi. Vastavad turuosad on sõiduautode puhul veidi alla 1%, kaubikute ja veoautode puhul umbes 6% ning busside puhul umbes kolmandik.

Märkimisväärset mõju sõidukiturule on võimalik saavutada üksnes riigihangete ühendamisega ELi tasandil ühtlustatud kriteeriumide põhjal.

Keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite edendamise eesmärki ei ole võimalik liikmesriikides eraldi piisaval määral saavutada, vaid see nõuab meedet ühenduse tasandil, et saavutada sõidukite kriitiline mass, mida Euroopa tööstusharul oleks tulus toota.

Isegi kui kogu kasutusea energiatarbimise, süsinikdioksiidi ja saasteainete heidete kulude lisamine hankelepingu sõlmimise kriteeriumidele on kohustuslik, ei välista see avalik-õiguslike asutuste poolt muude vajalikuks peetavate kriteeriumide lisamist hankelepingu sõlmimise kriteeriumide hulka.

Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.

- Proportsionaalsuse põhimõte

Käesoleva direktiiviga võetakse kasutusele ühtlustatud metoodika ühistransporditeenusteks kasutatavate keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite riigihangetel. Selle rakendamine on esimeses etapis vabatahtlik ja muutub kohustuslikuks alles pärast üleminekuperioodi, mis võimaldab sujuvat üleminekut. Metoodika rakendamine keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite hangetel ei välista avalik-õiguslike asutuste poolt muude vajalikuks peetavate lepingu sõlmimise kriteeriumide lisamist.

Liikmesriigid vastutavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalike õigus- ja haldusnormide jõustamise eest.

- Õigusakti valik

Kavandatud õigusaktid: direktiiv.

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el.

Et tagada õiguskindlus keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite hangete osas ning et luua tootjate jaoks samadel tingimustel keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite laiemale turule arendamiseks vajalik stiimul, on hädavajalik kohustusliku lähenemisviisi rakendamine väliskulude arvessevõtmise ühtlustatud metoodika suhtes.

4. MÕJU EELARVELE

Piiratud mahus kulusid tekkib seoses aruandlusega direktiivi rakendamise kohta ja komitee koosolekute organiseerimisega, kui vaadatakse läbi käesoleva ettepaneku lisas esitatud tehnilised andmed.

5. TÄIENDAV TEAVE

- Läbivaatamis-/muutmis-/aegumisklausel

Ettepanek sisaldab komiteemenetlusega läbivaatamise klauslit.

- Vastavustabel

Liikmesriigid peavad komisjonile edastama direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtvate sätete tekstid ning nende sätete ja käesoleva direktiivi vastavustabeli.

- Ettepaneku üksikasjalik selgitus

Artiklis 1 määratletakse direktiivi eesmärk.

Artiklis 2 nõutakse sõiduki kasutusiga hõlmavate käitamisega seotud energiatarbimise, süsinikdioksiidi ja saasteainete heidete tegevuskulude lisamist mootorsõidukite riigihangete lepingu sõlmimise tingimuste hulka kõikide avalik-õiguslike asutuste ja avalik-õiguslikele asutustele lepingu alusel teenuseid osutavate ettevõtjate poolt. Liikmesriigid tagavad, et neid kriteeriume rakendatakse ka kõikide avalik-õiguslike asutuste litsentsi, loa või volituse alusel ühistransporditeenuste osutamiseks ostetavate maanteesõidukite hangetel.

Artiklis 3 määratletakse metoodika mootorsõidukite kasutusiga hõlmavate käitamisega seotud energiatarbimise, süsinikdioksiidi ja saasteainete heidete kulude arvutamiseks.

Artiklis 4 nähakse ette, et komitee kohandab andmeid, mida kasutatakse sõidukite kasutusiga hõlmavate käitamisega seotud energiatarbimise, süsinikdioksiidi ja saasteainete heidete tegevuskulude arvutamiseks.

Artiklis 5 sätestatakse regulatiivkomitee abi, mille järelevalvet teostab Euroopa Parlament.

Artiklis 6 sätestatakse komisjoni kohustus esitada aruandeid direktiivi rakendamise kohta, et hinnata direktiivi mõjusid ja teha vajadusel ettepanekuid võimalike edasiste meetmete osas.

Artiklid 7, 8 ja 9 sisaldavad tavapäraseid direktiivi jõustumise ja ülevõtmisega seotud sätteid.

2005/0283 (COD)

Muudetud ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV

keskkonnasõbralike ja energiatõhusate mootorsõidukite edendamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[4],

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[5],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[6],

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[7],

ning arvestades järgmist:

(1) EÜ asutamislepingu artikli 174 lõikes 1 viidatud loodusressursid ning nende kaalutletud ja ratsionaalne kasutamine hõlmab naftat, millele kuulub Euroopa energiatarbimises esikoht, kuid mis on samuti oluline saasteainete heite allikas.

(2) Komisjoni teatises „Säästev Euroopa parema maailma heaks: Euroopa Liidu säästva arengu strateegia”[8], mis esitati Göteborgis toimunud Euroopa Ülemkogul 15. ja 16. juunil 2001, nimetati säästva arengu peamiste takistustena kasvuhoonegaaside heidet ja transpordist pärinevat saastet.

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsuses nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm[9], on tunnistatud vajadust erimeetmete järele, millega parandatakse energiatõhusust ja energiasäästu ning kliimamuutusealaste eesmärkide integreerimist transpordi- ja energiapoliitikasse, ning samuti vajadust erimeetmete järele energiakasutuse ja kasvuhoonegaaside heite käsitlemiseks transpordisektoris.

(4) Komisjoni teatises „Euroopa energiapoliitika”[10] tehti ettepanek seada ELis eesmärgiks saavutada aastaks 2020 kasvuhoonegaaside vähemalt 20% vähendamine võrreldes aastaga 1990. On tehtud ka ettepanek võtta ELis aastaks 2020 siduvad eesmärgid energiatõhususe edasise suurendamise kohta 20% võrra, taastuvenergia 20% taseme ja biokütuste 10% turuosa kohta mootorikütuste turul, muu hulgas selleks, et parandada energiavarustuse kindlust kütuseliikide mitmekesistamise teel.

(5) Komisjoni teatises „Energiatõhususe tegevuskava: potentsiaali realiseerimine”[11] kinnitati, et komisjon jätkab jõupingutusi puhtamate, arukamate, ohutumate ja energiatõhusamate sõidukite turgude arendamisel riigihangete ja teadlikkuse tõstmise kaudu.

(6) Komisjoni 2001. aasta transpordi valge raamatu vahekokkuvõttes „Liikumisvõimeline Euroopa – Jätkusuutlik liikuvus meie mandril”[12] sedastati, et ühendus stimuleerib keskkonnasõbralikku innovatsiooni, eelkõige kehtestades järjestikuseid Euro-norme ja eelistades riigihangetel keskkonnasõbralikke sõidukeid.

(7) Komisjon on esitanud kompleksse uue strateegia, mis võimaldab EL-il saavutada aastaks 2012 uute sõiduautode süsinikdioksiidi heite osas eesmärgi 120 g/kg[13]. On kavandatud õiguslik raamistik, millega tagatakse sõidukitehnoloogia täiustamine. Täiendavad meetmed peaksid edendama kütusesäästlike sõidukite hankeid.

(8) Linnatransporti käsitlevas rohelises raamatus „Uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamisel”[14] on ära märgitud sidusrühmade toetus keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite turuletoomise soodustamisele keskkonnasõbralike riigihangete kaudu. Selles nähakse ette, et „võimaliku lähenemisviisi aluseks võiks olla väliskulude arvessevõtmine, kasutades lisaks sõiduki hinnale riigihankelepingu sõlmimise kriteeriumina ka hangitavate sõidukite kogu kasutusiga hõlmavaid ning käitamisega seotud energiakasutuse, süsinikdioksiidi heitkoguste ja saasteainete heitkoguste kulusid. Lisaks sellele võidakse riigihangetega eelistada uusi Euro-norme. Keskkonnasäästlikumate sõidukite varasem kasutuselevõtmine võib parandada ka linnaalade õhukvaliteeti”.

(9) CARS 21 kõrgetasemelise töörühma 12. detsembri 2005. aasta aruandes toetati komisjoni algatust keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite edendamiseks, tingimusel et lähtutakse tehnoloogia seisukohalt neutraalsest ja jõudluspõhisest lähenemisviisist.

(10) Konkurentsivõimet, energeetikat ja keskkonda käsitleva kõrgetasemelise töörühma 27. veebruari 2007. aasta aruandes soovitatakse, et era- ja riigihangetel peaks arvesse võtma sõiduki kogu kasutusiga hõlmavaid kulusid rõhuga energiatõhususel. Liikmesriigid ja EL peaksid välja töötama ja avaldama avalike hangete juhismaterjali selle kohta, kuidas minna edasi säästvamate vahetoodete vähempakkumisest kooskõlas riigihangete direktiividega.

(11) Keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite hind on tavapäraste sõidukite omast esialgu kõrgem. Selliste sõidukite järgi piisava nõudluse loomine peaks tagama, et mastaabisäästuga kaasneb kulude kahanemine.

(12) Sõidukite hanked ühistransporditeenuste osutamiseks võivad turgu oluliselt mõjutada, kui ühenduse tasemel rakendatakse ühtlustatud kriteeriume.

(13) Kõige suuremat mõju turule koos parima tulemusega tulususe osas avaldab see, kui sõiduki kogu kasutusiga hõlmavad energiatarbimise, süsinikdioksiidi ja saasteainete heitega seotud kulud lisatakse kohustuslikult ühistransporditeenuste osutamisel kasutatavate sõidukite hankelepingu sõlmimise kriteeriumide hulka.

(14) Energiatarbimise, süsinikdioksiidi ja saasteainete heite lisamine lepingu sõlmimise tingimustesse ei tekita kogukulude suurenemist, vaid pigem tähendab see sõiduki kogu kasutusiga hõlmavate kulude kajastamist hankeotsuses. Lisaks heitkoguste Euro-norme sätestavale seadusandlusele, millega kehtestatakse maksimaalsed heitkoguste piirväärtused, omistatakse sellise lähenemisviisiga rahalised väärtused tegelikele saasteainete heitkogustele ega nõuta lisanormide kehtestamist.

(15) ExternE uurimus[15], komisjoni programm „Puhas õhk Euroopale” (Clean Air For Europe – CAFE)[16] ning HEATCO uurimus[17] on selgitanud süsinikdioksiidi, lämmastikoksiidide, muude süsivesinike kui metaani ja tahkete osakeste heite kulusid. Kulusid arvestatakse ajaldatud väärtuses, et pakkumismenetlus oleks lihtne.

(16) Kohustuslike kriteeriumide rakendamine keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite hankel ei välista muude asjakohaste kriteeriumide kasutamist. See ei välista ka keskkonnasõbralikkuse suurendamise eesmärgil moderniseeritud sõidukite valikut.

(17) Käesoleva direktiiviga ei tohiks takistada tellivaid asutusi ja ostjaid eelistamast ühistransporditeenuste osutamiseks kasutatavate sõidukite hankel viimaseid saasteainete heite Euro-norme enne nende kohustuslikku rakendamist.

(18) Komisjonile tuleks anda volitused kohandada direktiiviga kehtestatud tehnilisi andmeid mootorsõidukite kogu kasutusiga hõlmavate käitamisega seotud kulude arvutamiseks. Kuna kõnealused meetmed on üldmeetmed ja on ette nähtud direktiivi vähem oluliste sätete muutmiseks, peab need vastu võtma vastavalt kontrolliga regulatiivmenetlusele, mis on sätestatud nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused)[18] artiklis 5a.

(19) Kuna keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite edendamise eesmärki ei ole võimalik piisavalt saavutada liikmesriikide tasandil ning seega nõuab see meetmeid ühenduse tasandil, et luua piisav hulk sõidukeid Euroopa tööstuse kulutasuvaks arenguks, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei minda käesoleva direktiiviga kaugemale, kui nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalik,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1 Sisu

Keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite kasutamise edendamiseks nõutakse käesolevas direktiivis, et kui direktiivides 2004/17/EÜ[19] ja 2004/18/EÜ[20] määratletud tähenduses tellivad asutused või ostjad hangivad mootorsõidukeid, lisatakse sõidukite kogu kasutusiga hõlmavad energiatarbimise, süsinikdioksiidi ja saasteainete heite kulud lepingu sõlmimise tingimuste hulka, ning kui avalike asutuste välja antud lepingu, litsentsi, loa või volituse alusel tegutsevad ettevõtjad ostavad selliseid sõidukeid, lisatakse need kulud ostutingimuste hulka.

Artikkel 2 Keskkonnasõbralike ja energiatõhusate sõidukite hanked

1. Liikmesriigid tagavad, et hiljemalt artikli 7 lõikes 1 nimetatud kuupäevast alates kasutavad direktiivides 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ määratletud tähenduses tellivad asutused ja ostjad artiklis 3 määratletud metoodikat alati, kui nad kohaldavad mootorsõidukite hangetel sõidukite kogu kasutusiga hõlmavaid käitamisega seotud energiatarbimise, süsinikdioksiidi ja saasteainete heite kulusid lepingu sõlmimise kriteeriumidena.

2. Liikmesriigid tagavad, et hiljemalt 1. jaanuaril 2012 lisavad kõik direktiivides 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ määratletud tähenduses tellivad asutused ja ostjad mootorsõidukite hangetel sõidukite kogu kasutusiga hõlmavad käitamisega seotud energiatarbimise, süsinikdioksiidi ja saasteainete heite kulud lepingu sõlmimise kriteeriumide hulka vastavalt artiklis 3 määratletud metoodikale.

3. Liikmesriigid tagavad, et hiljemalt 1. jaanuaril 2012 lisatakse avalik-õiguslike asutuste litsentsi, loa või volituse alusel ühistransporditeenuste osutamisel kasutatavate mootorsõidukite ostmisel sõiduki kogu kasutusiga hõlmavad käitamisega seotud energiatarbimise, süsinikdioksiidi ja saasteainete heite kulud ostutingimuste hulka vastavalt artiklis 3 määratletud metoodikale.

Artikkel 3 Energia- ja keskkonnakulud lepingu sõlmimise kriteeriumidena sõidukite hangetel

1. Käesoleva direktiivi kohaldamisel väljendatakse hangetega hõlmatud sõidukite kogu kasutusiga hõlmavad käitamisega seotud energiatarbimise, süsinikdioksiidi ja saasteainete heite kulud rahalises väärtuses ja arvutatakse vastavalt punktides a, b ja c sätestatud metoodikale.

1. Kogu kasutusiga hõlmav energiatarbimise kulu sõiduki käitamisel arvutatakse järgmise meetodi kohaselt:

2. sõiduki kütusekulu kilomeetri kohta vastavalt käesoleva artikli lõikele 2 teisendatakse energiatarbimiseks kilomeetri kohta, kasutades lisa tabelis 1 (kütuste energiasisaldus) esitatud ümberarvestustegureid;

3. kasutatakse ühtset rahalist väärtust energiaühiku kohta. See ühtne väärtus on transpordisektoris kasutatava bensiini või diislikütuse energiaühiku madalaim hind enne maksude tasumist;

4. kogu kasutusea jooksul sõiduki käitamisest tuleneva energiatarbimise kulu arvutamiseks korrutatakse lõike 3 kohane kogu kasutusaja läbisõit käesoleva punkti esimeses taandes määratletud energiatarbimisega kilomeetri kohta ning käesoleva punkti teises taandes määratletud energiaühiku hinnaga.

5. Kogu kasutusiga hõlmava, sõiduki käitamisest tuleneva süsinikdioksiidi heite kulu arvutamiseks korrutatakse lõike 3 kohane kogu kasutusea läbisõit lõike 2 kohase süsinikdioksiidi heitega kilogrammides kilomeetri kohta ning lisa tabelis 2 esitatud kuluga kilogrammi kohta.

6. Kogu kasutusiga hõlmava, sõiduki käitamisest tuleneva saasteainete heite kulu arvutamiseks liidetase kasutusiga hõlmavad lämmastikoksiidide, muude süsivesinike kui metaani ja tahkete osakeste heite kulud. Kogu kasutusiga hõlmava saasteaine kulu arvutamiseks korrutatakse lõike 3 kohane kogu kasutusea läbisõit lõike 2 kohase heitkogusega grammides kilomeetri kohta ning lisa tabelis 2 esitatud vastava kuluga grammi kohta.

2. Kütusetarbimine ning süsinikdioksiidi ja saasteainete heide kilomeetri kohta sõiduki käitamisel põhinevad ELi standarditud katsemenetlusel nende sõidukite puhul, mille katsemenetlused on määratletud tüübikinnitust käsitlevates ELi õigusaktides. Sõidukite puhul, mis ei ole ELi standarditud katsemenetlustega hõlmatud, tagatakse eri pakkumiste võrreldavus, kasutades laialdaselt tunnustatud katsemenetlusi, ametiasutuse katsete tulemusi või nende puudumisel tootjalt saadud teavet.

3. Sõiduki läbisõit kogu kasutusea jooksul põhineb hankes kasutatud tehnilistel näitajatel. Kui need puuduvad, kasutatakse lisa tabelis 3 esitatud näitajaid.

Artikkel 4 Kohandamine tehnika arenguga

Lisas mootorsõidukite kasutusiga hõlmavate käitamiskulude arvutamiseks esitatud andmete kohandused tehnika arenguga kujutavad endast direktiivi vähemoluliste sätete muutmist ning võetakse vastu vastavalt artikli 5 lõikes 2 nimetatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 5Komitee

1. Komisjoni abistab komitee.

2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artiklis 8 sätestatut.

Artikkel 6 Aruandlus ja läbivaatamine

1. Iga kahe aasta järel alates artiklis 8 nimetatud kuupäevast valmistab komisjon ette aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta ning liikmesriikide võetud meetmete kohta keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite hangete edendamiseks.

2. Aruandes hinnatakse direktiivi mõjusid ja vajadust edasiste meetmete võtmiseks, vajadusel lisatakse asjakohased ettepanekud.

Artikkel 7 Ülevõtmine

1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 18 kuu jooksul alates artiklis 8 osutatud kuupäevast. Nad edastavad komisjonile viivitamata nende õigusnormide teksti ning nende õigusnormide ja käesoleva direktiivi sätete vastavustabeli. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2. Liikmesriigid edastavad komisjonile peamiste siseriiklike õigusnormide teksti, mille nad võtavad vastu käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas.

Artikkel 8 Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Artikkel 9Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

LISA

Andmed mootorsõidukite kasutusiga hõlmavate väliskulude arvutamiseks käesoleva direktiivi kohaldamisel

Tabel 1: Mootorikütuste energiasisaldus

Kütus | Energiasisaldus |

Diislikütus | 36 MJ/liiter |

Bensiin | 32 MJ/liiter |

Maagaas | 38 MJ/Nm3 |

LPG (veeldatud naftagaas) | 24 MJ/liiter |

Etanool | 21 MJ/liiter |

Biodiislikütus | 33 MJ/liiter |

Emulsioonkütus | 32 MJ/liiter |

Vesinik | 11 MJ/Nm3 |

Tabel 2: Heidetega seotud kulud maanteetranspordis (2007. aasta hinnad):

CO2 | NOx | Muud süsivesinikud kui metaan | Tahked osakesed |

2 eurosenti/kg | 0,44 eurosenti/g | 0,1 eurosenti/g | 8,7 eurosenti/g |

Tabel 3: Mootorsõidukite läbisõit kasutusea jooksul

Sõidukikategooria (M- ja N-kategooriad, nagu need on määratletud direktiivis 2007/46/EÜ) | Läbisõit kasutusea jooksul |

Sõiduautod (M1) | 200 000 km |

Kergveokid (N1) | 250 000 km |

Raskeveokid (N2, N3) | 1 000 000 km |

Bussid (M2, M3) | 800 000 km |

[1] P. Bickel, R. Friedrich, ExternE, Methodology 2005 update, Euroopa Komisjon, Luxembourg, 2005.

[2] M. Holland, et al., CAFÉ 2005a, AEA Technology, Didcot, 2005.

[3] P. Bickel, et al., Stuttgart, 2006.

[4] ELT C ..., ..., lk ... .

[5] ELT C ..., ..., lk ... .

[6] ELT C ..., ..., lk ... .

[7] ELT C ..., ..., lk ... .

[8] KOM(2001) 264.

[9] EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

[10] KOM(2007) 1.

[11] KOM(2006) 545.

[12] KOM(2006) 314.

[13] KOM(2007) 19.

[14] KOM(2007) 551.

[15] P. Bickel, R. Friedrich, ExternE, Methodology 2005 update, Euroopa Komisjon, Luxembourg, 2005.

[16] M. Holland, et al., CAFÉ 2005a, AEA Technology, Didcot, 2005.

[17] P. Bickel, et al., Stuttgart, 2006.

[18] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

[19] ELT L 134, 30.4.2004, lk 1.

[20] ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.