Kuna komisjon keskendub piiratud arvul teemadele, mis on Euroopa kodanikele kõige olulisemad, ning uusi algatusi esitati vähem, vähenes ka liikmesriikide parlamentidelt saadud arvamuste (sealhulgas põhjendatud arvamused) koguarv. 2015. aastal saadi 350 arvamust, mis on 30 % vähem kui 2014. aastal, mil laekus 506 arvamust (vt 1. lisa).

Uue komisjoni võetud poliitilist kohustust keskenduda rohkem prioriteetidele ja tulemustele kajastab ka komisjoni 2015. aasta tööprogramm, milles on aasta jooksul vastuvõtmiseks loetletud 23 uut algatust. Seda on oluliselt vähem kui eelneva viie aasta tööprogrammides, kus keskmiselt pakuti välja 130 uut algatust.

Seetõttu on komisjoni arvates selge, et liikmesriikide individuaalsete meetmetega ei saa rahuldavalt käsitleda ühiseid probleeme, millega kõik liikmesriigid selles valdkonnas silmitsi seisavad.

Lisaks väitis komisjon, et varjupaigataotlejate ümberpaigutamise kriisimehhanism võimaldaks ELil käsitleda kiireloomulist olukorda ja aidata hädaolukorraga silmitsi seisvaid liikmesriike, ilma et iga kord oleks vaja läbida pikaldane vastuvõtmismenetlus. Komisjon rõhutas, et liikmesriikide individuaalsest tegevusest selliste olukordade käsitlemiseks ei piisa. Koordineerimata lahenduste kasutamisega ei ole võimalik täielikult lahendada üksikisikute ebaproportsionaalse sissevoolu probleemi ega jagada vastutust võrdselt liikmesriikide vahel.

Vastustes märkis komisjon, et ettepanek moodustab osa praegust pagulaskriisi käsitlevast suuremast mitmekülgsete meetmete paketist, millest osa ettepanekuid on juba esitatud ja osa esitatakse peatselt. Õigusliku alusega seoses rõhutas komisjon, et ettepanek tuleks vastu võtta samal õiguslikul alusel nagu määrus (EL) nr 604/2013, mida uue määrusega muudetakse. Komisjon tuletas meelde, et pagulaskriis avaldab liikmesriikide varjupaigasüsteemidele erakordset survet, mis võib seada ohtu Dublini eeskirjade kohaldamise. Praegune süsteem ei näe vastutuse kriteeriumiga seoses ette ühtegi erandit ning tekitab sellega ebaühtlust ja mõnel juhul süvendab kriisi.

Pagulaskriisi käsitlemiseks ja kooskõlas Euroopa rände tegevuskavaga on kriisiolukorras ümberpaigutamise mehhanismi käsitleva komisjoni ettepaneku eesmärk seada sisse struktureeritud solidaarsuse mehhanism. Komisjon võib mehhanismi kasutusele võtta igal ajal, et aidata mis tahes liikmesriiki, mis on kriisiolukorras ja mille varjupaigasüsteem on sattunud kolmandatest riikidest pärit kodanike ebaproportsionaalselt suure sissevoo tõttu äärmusliku surve alla. Sellised tulevased hädaolukorrad ja kolmandate riikide kodanike ümberpaigutamise määrab kindlaks komisjon objektiivsete ja kontrollitavate kriteeriumide põhjal. See on osa ettepanekute paketist, mis hõlmab 120 000 pagulase erakorralist ümberpaigutamist Kreekast, Ungarist ja Itaaliast, Euroopa ühist turvaliste päritoluriikide nimekirja ning tagasisaatmispoliitika tõhustamist.

2015. aasta tööprogramm võeti vastu 16. detsembril 2014 ja esimene asepresident Frans Timmermans saatis selle kõikide liikmesriikide parlamentide Euroopa suhete komisjonide esimeestele. Vastu saadi 26 arvamust, mille tulemusena on see vaatlusaluse aasta enim kommenteeritud komisjoni dokument. Nimetatud arv hõlmab tööprogrammi kohta laekunud individuaalseid arvamusi, mis saadi 12 esinduskogult, samuti 14 esinduskogu ühisarvamust, milles iga esinduskogu määras komisjoni välja pakutud algatuste seas kindlaks oma prioriteedid. Ühisarvamus esitati pärast mitteametlikku kohtumist, mille Madalmaade Tweede Kamer korraldas 19. jaanuaril 2015 Brüsselis liikmesriikide parlamentide rolli kohta. Lisaks arutati kohtumisel põhjendatud arvamuse ehk nn kollase kaardi menetluse parandamise võimalusi (vt 3. jaotis). Kõik ühisarvamuse allkirjastanud esinduskogud määrasid prioriteediks digitaalse ühtse turu strateegia. Peaaegu kõik esinduskogud pidasid esmatähtsaks ka järgmisi algatusi: energialiidu strateegiline raamistik, töötajate liikuvuse pakett, kaubandus- ja investeerimisstrateegia töökohtade loomiseks ja majanduskasvuks ning Euroopa rände tegevuskava.

Junckeri juhitava komisjoni esimene tööprogramm tähistas varasemaga võrreldes selget muutust. Selles kinnitati, et komisjoni jõupingutused ja ressursid suunatakse töökohtade loomist ja majanduskasvu tõenäoliselt enim mõjutavatele ettepanekutele. Tööprogrammis esitati suhteliselt piiratud arvul uusi ettepanekuid, mis keskendusid president Junckeri poliitiliste suuniste kümnele prioriteedile, ning lisaks koostati tühistatavate õigusaktide loetelu, mis sisaldas ligikaudu 80 komisjoni varasemate koosseisude menetlusse võetud õigusakti. Need olid läbirääkimiste käigus unarusse jäänud, sündmuste arengu tõttu aegunud või lahjendatud tasemeni, kus need ei saanud enam algset eesmärki saavutada. 2015. aasta tööprogrammis määrati kindlaks ka kohustus vaadata läbi 79 kehtivat õigusakti, et kontrollida, kas need sobivad endiselt oma eesmärgi täitmiseks.

Euroopa Komisjoni presidendina Euroopa Parlamendilt heakskiitu taotledes teatas Jean-Claude Juncker, et kavatseb läbi vaadata geneetiliselt muundatud organismide lubamist käsitlevad õigusaktid. Praeguse süsteemi puhul ei ole liikmesriikidel kunagi õnnestunud jõuda kvalifitseeritud häälteenamuseni ei loa andmise ega sellest keeldumise küsimuses, mistõttu on loa andmist käsitleva lõpliku otsuse pidanud alati tegema komisjon. Kavandatav muudatus võimaldaks liikmesriikidel teha Euroopa tasandil lubatud toodete suhtes lõpliku otsuse – piirata või keelata geneetiliselt muundatud toidu või sööda kasutamist – riigi tasandil. Selliseid otsuseid saaks teha üksnes tingimusel, et riigipõhised keelamised või piiramised on kooskõlas liidu õigusega ega ole seotud tervise- ja keskkonnariskidega. Neid hindab Euroopa Liidu kui terviku seisukohast Euroopa Toiduohutusamet.

Komisjonile laekus 12 arvamust, sealhulgas kaks põhjendatud arvamust, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud 2015. aasta aruandes subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta. Muu hulgas kritiseeriti tootjate ja importijate ettenägematuid kulusid ja ühtsel turul häirete tekkimise ohtu. Lisaks väideti, et geneetiliselt muundatud kultuurtaimi võidakse keelata pigem poliitilistel kui teaduslikel põhjustel. Mitme liikmesriigi parlamendid leidsid, et ettepanek kahjustab geneetiliselt muundatud toidu ja sööda ohutust ELis, kuid olid eriarvamusel asjakohase riskihindamismehhanismi küsimuses. Näiteks arvas Iirimaa Houses of the Oireachtas, et Euroopa Toiduohutusamet peaks jääma ainuisikuliselt vastutavaks geneetiliselt muundatud organismide ohutuse hindamise eest Euroopa tasandil. Saksamaa Bundesrat omakorda kutsus üles riskihindamismenetlust täielikult ümber kujundama.

Esimesel lugemisel 28. oktoobril 2015 lükkas Euroopa Parlament ettepaneku tagasi, kuna kahtluse all oli selle kooskõla ühtse turuga ja teostatavus. Nõukogu ei ole veel ettepaneku suhtes seisukohta võtnud. Komisjon omalt poolt on määratlenud ettepaneku ühe algatusena, millega seoses soovitakse saavutada kaasseadusandjatega (Euroopa Parlament ja nõukogu) kiiret edu.

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013.

President Junckeri juhitava uue komisjoni poliitilistes suunistes loetletud esimene prioriteet käsitles Euroopa konkurentsivõime tugevdamist ja investeeringute edendamist töökohtade loomiseks. 2015. aasta jaanuaris esitas komisjon tihedas koostöös Euroopa Investeerimispangaga ettepaneku Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi loomise kohta. Selle eesmärk on kõrvaldada praegu Euroopa Liidus esinev investeeringute puudujääk, kaasates erasektori rahastamise strateegilistesse investeeringutesse, mida turg ei suuda üksi rahastada. Fondi tegevuse keskmes on strateegilised investeeringud taristusse ja innovatsiooni ning riskifinantseerimine väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning keskmise tulukapitalisatsiooniga ettevõtjate jaoks kogu Euroopas.

Selle olulise poliitilise algatuse kohta esitati poliitilise dialoogi raames üksteist arvamust. Üldiselt suhtusid liikmesriikide parlamendid ettepanekusse luua Euroopa tasandil strateegiliste investeeringute toetamise mehhanism soosivalt. Nad kutsusid üles ettepanekut kiiresti rakendama ja nõudsid läbipaistvat rahastatavate projektide valimise protsessi.

Samas kartsid mitme liikmesriigi parlamendid, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi rahastamiseks kärbitakse programmi „Horisont 2020“ raames teadusele, teadusuuringutele ja innovatsioonile eraldatud vahendeid. Mitu esinduskogu nõudsid, et fondi vahendid suunataks investeeringutele, mis toovad kasu Euroopa teadusuuringutele ja innovatsioonile. Austria Bundesrat ja Saksamaa Bundesrat ei olnud nõus kavandatava fondi kasutamisega tuumaenergiaprojektide rahastamiseks. Lisaks nõudsid mitu esinduskogu, sealhulgas Itaalia Senato della Repubblica, Rumeenia Camera Deputaţilor, Rumeenia Senat ja Slovakkia Národná Rada, et piirkondlike erinevuste vähendamiseks tuleks vahendid jagada tasakaalustatult üle Euroopa.

Pärast heakskiitmist Euroopa Parlamendis ja nõukogus jõustus 25. juunil 2015 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi asutamist käsitlev määrus. Ajakava vastas teatises „Investeerimiskava Euroopa jaoks“ kindlaks määratud sihiteadlikule eesmärgile võtta fond kasutusele 2015. aasta juuniks. Kaasseadusandjate kokku lepitud määrusega

vähendatakse raamprogrammi „Horisont 2020“ rahaliste eraldiste kavandatud kärbet 500 miljoni euro võrra. Euroopa ühendamise rahastu puhul piirati kavandatavat 3,3 miljardi euro suurust kärbet 2,8 miljardi euroni. Euroopa projektide registri läbipaistvusega seoses on määruse artikli 15 lõikes 1 täpsustatud, et komisjon loob Euroopa Investeerimispanga toetusel portaali, mis toimib avalikult juurdepääsetava ja kasutajasõbraliku andmebaasina, kust saab iga projekti kohta asjakohast teavet.

Projektide valimise kohta lisasid kaasseadusandjad artikli Euroopa Liidu tagatise kasutamise rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide kohta. Selles täpsustatakse, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi eesmärk on toetada projekte, mis

I.on majanduslikult elujõulised;

II.on kooskõlas liidu poliitikaga, sealhulgas territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgiga;

III.on täiendavad, nagu on määratletud määruse artiklis 5;

IV.suurendavad erasektori kapitali mobiliseerimist ning

V.on tehniliselt elujõulised.

Liidu poliitikavaldkondadega kooskõla käsitlev säte ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgiga on selge vastus nõudmistele tagada piirkondlik tasakaal.

Alates määruse jõustumisest on Euroopa Investeerimispanga grupp fondist toetuse saamiseks heaks kiitnud juba hulga projekte. Euroopa Investeerimispanga hinnangul on fond 2016. aasta maiks loonud Euroopas juurde ligikaudu 100 miljardi euro väärtuses investeeringuid.

Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas.

2015. aasta tööprogramm sisaldas selget lubadust suurendada pingutusi võitluses maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettuste vastu. Aasta jooksul võttis komisjon vastu mitu ettepanekut, mille eesmärk on käsitleda üldist nõudmist õigluse ja maksude läbipaistvuse järele. Samal ajal tagavad need äriühingutele ühtsel turul võrdsed tingimused. Kavandatud direktiiv moodustab osa suuremast maksude läbipaistvust käsitlevast paketist, mis võeti vastu 18. märtsil 2015. See kajastab ka Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni ja G20 riikide tehtud tööd maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise valdkonnas. Ettepanekuga luuakse süsteemsem ja siduvam lähenemisviis teabe vahetamiseks liikmesriikide ja komisjoni vahel. See hõlmab kõiki tulevasi piiriüleseid eelotsuseid, samuti kõiki otsuseid, mis on välja antud eelneva kümne aasta jooksul ja mis kavandatud direktiivi jõustumise kuupäeval veel kehtivad.

Komisjon sai kõnealuse ettepaneku kohta kümme arvamust, sealhulgas Rootsi Riksdagilt põhjendatud arvamuse, milles seati kahtluse alla ettepaneku vastavus subsidiaarsuse põhimõttele. Rootsi Riksdagi esitatud väiteid ja komisjoni vastust on üksikasjalikumalt kirjeldatud 2015. aasta aruandes subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta.

Paljud muud esinduskogud, kes arvamuse esitasid, avaldasid toetust Euroopa tasandil meetmete võtmisele agressiivse maksuplaneerimise vastu võitlemiseks, kuid mitu esinduskogu väljendas ka muret ettepaneku teatavate osade pärast. Eelkõige pidasid mõned esinduskogud küsitavaks nõuet kohustada liikmesriike vahetama teavet seoses kõikide veel kehtivate eelotsustega, mis on välja antud kümne aasta jooksul enne kavandatud direktiivi eeldatava jõustumise kuupäeva (1. jaanuar 2016). Kaks esinduskogu vaidlustasid igasuguse tagasiulatuvuse. Mitu esinduskogu väljendasid muret halduskoormuse pärast, mida kavandatud direktiiv kaasa tooks, samuti võimaluse pärast kohaldada direktiivi alates 1. jaanuarist 2016. Slovakkia Národná Rada rõhutas vajadust määrata selgelt kindlaks vahetatava teabe liik ning liikmesriikide kohustused, et vältida tarbetu teabe vahetamist. Saksamaa Bundesrat leidis, et teabevahetuses peaksid osalema ainult need liikmesriigid, keda asjaomane eelotsus otseselt puudutab.