Kommenteeritud kokkuvõte

Mõjuhinnang: Ettepanek, millega muudetakse direktiivi 2006/1/EÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol



A. Vajadus meetmete järele

Mis on lahendamist vajav probleem ja miks on see probleemiks ELi tasandil?

1) ELi teatavates liikmesriikides ei saa omal kulul vedavad ettevõtjad (s.o oma kaupu ise transportivad ettevõtjad) kasutada üle kuue tonni kaaluvaid renditud kaubaveokeid ja seetõttu ei saa nad seonduvatest eelistest (paindlikkuse, tootlikkuse ja kapitalipaigutuse kontekstis) kasu; 2) piiranguid kehtestavates ELi liikmesriikides on sõidukite rentimise turud siiani vähe arenenud, mis toob kaasa kõrgemad hinnad ja väiksema valiku neile, keda piirangud ei mõjuta; 3) võimalus keelata ELi muus liikmesriigis renditud sõidukite kasutamine on viinud ELi liikmesriikides eri piirangute kohaldamiseni; sellest tulenev õiguskindlusetus ei lase vedajatel ELi muudes liikmesriikides sõidukeid rentida; 4) sõidukite rentimise sektoris aktiivselt tegutsevad ettevõtjad ja vedajad ei saa oma sõidukiparki kõige tõhusamal viisil kasutada (nt paigutades ajutise tippnõudluse ajal oma sõidukeid ümber).

Mida soovitakse saavutada?

‒ ELi autoveoturu täiendav lõimimine ja turul võrdsete võimaluste loomine; ‒ renditud sõidukite kasutamise jaoks ühtse õigusraamistiku loomine; ‒ ELi vedajatele võimalikult tõhusa tegutsemise võimaldamine; ‒ transpordi negatiivse sotsiaalse ja keskkonnamõju vähendamine.

Milline on ELi tasandi meetmete lisaväärtus (subsidiaarsus)?

Autovedu on üha enam rahvusvaheline. ELi autoveoturul ja sõidukite rentimise sektoris saab võrdsed võimalused saavutada üksnes meetmete võtmisega ELi tasandil. ELi liikmesriigid ei leia ühtseid lahendusi.

B. Lahendused

Millised eri variante on eesmärkide saavutamiseks kaalutud? Kas on olemas eelistatud variant? Kui ei ole, siis miks?

Variant 0: ELi liikmesriikides direktiivi kohaldamise kohta soovituste ja suuniste andmine ja renditavate kaubaveosõidukite kasutamise piiranguid käsitleva ühtse käsitlusviisi edendamine. Variant 1: õigusaktide sihipärased muudatused. 1a: lubada ELis omal kulul toimuvate vedude puhul kasutada renditavaid kaubaveosõidukeid. 1b: lubada ELi muus liikmesriigis renditud kaubaveosõidukeid kasutada kolm kuni neli kuud. 1c: variantide 1a ja 1b kombinatsioon. Variant 2: renditavate sõidukite kasutamise puhul samade (või vähemalt mittepiiravamate eeskirjade mittekohaldamine, sest renditavate sõidukite kasutamist ei tohi panna ebasoodsamasse olukorda) eeskirjade kohaldamine kui ettevõtjate omatavate sõidukite kasutamise puhul . 1c on kõige tõhusam variant. See võimaldab suhteliselt väikeste kuludega saada suurimat majanduslikku kasu. See on parem kui variant 2, kuna sellega on kogu ELis ette nähtud ühtsed eeskirjad kõnealuseks ajaks renditud sõidukite kasutamise kohta.

Millisel seisukohal on eri sidusrühmad? Kes millist varianti toetab?

Vedajad ja sõidukite rentimise sektor toetavad ELi autoveoturu ühtsete eeskirjade kehtestamist. Teatud avaliku sektori asutused ja ametiühingute esindajad kardavad, et omal kulul vedavatele ettevõtjate suhtes kehtinud piirangute kõrvaldamine põhjustab veelgi suuremat konkurentsisurvet ja et ELi muus liikmesriigis renditud sõidukite kasutamise lubamine muudab autovedu reguleerivate õigusaktide järgimise tagamise veelgi raskemaks.

C. Eelistatud variandi mõju

Millised on eelistatud variandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste variantide) eelised?

Prognoosi kohaselt peaks omal kulul toimuvate vedude jaoks renditud kaubaveosõidukite kasutamise suhtes kehtinud piirangute (mida kohaldatakse praegu ainult Kreekas, Itaalias, Hispaanias ja Portugalis) kõrvaldamine võimaldama 2030. aastaks säästa kõnealustes riikides ligikaudu 75 miljonit eurot aastas. Lisaks peaks ELi muus liikmesriigis renditud sõidukite kasutamise lubamine kolmeks kuni neljaks kuuks võimaldama säästa ligikaudu 83 miljonit eurot aastas. Variant 1c võimaldaks seega vähendada tegevuskulusid kokku ligikaudu 158 miljonit eurot aastas. Lisaks suureneb sõidukite rentimise sektori kasumlikkus eeldatavalt 81 miljoni euro võrra, mis 2030. aastaks teeb kokku 240 miljonit eurot majanduskasu aastas. Variandi 1c kohaldamise tulemusena luuakse ligi 5 000 täiendavat töökohta, 2 900 sõidukite rentimise sektoris ja 1 700 autoveo sektoris. Tänu uuemate ja paremini hooldatud sõidukite kasutamisele peaks liiklusohutus veidi suurenema. Mõju keskkonnale on positiivne (heite vähenemine tänu suuremale kütusesäästlikkusele), kuid kuna sektor on suhteliselt väike, siis ei ole see mõju märkimisväärne.

Millised on eelistatud variandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste variantide) kulud?

Kuna eelistatud variandiga kõrvaldatakse renditavate sõidukite kasutamise piirangud, vähenevad nõuete täitmisega seotud kulud ettevõtjate jaoks. Liikmesriikide ametiasutuste puhul võivad täiendavad kulud olla seotud eeskirjade täitmise tagamisega, et takistada ettevõtjatel kogu oma sõidukiparki madalate maksudega riikidesse üle kandmast ja sealt tagasi rentimast. Eeskirjade järgimise tagamiseks kasutatavate olemasolevate süsteemide (nt Euroopa autoveo-ettevõtjate register (ERRU)) kasutamine peaks täiendavaid kulusid piirama. Kardetakse töötingimustele avalduvat võimalikku negatiivset mõju, mida võib põhjustada veelgi suurem konkurentsisurve avatumal turul ning omal kulul vedavate ettevõtjate ebaseadusliku konkurentsi võimalik suurenemine (kusjuures seda piiranguteta riikide asjaomased pooled ei karda). ELi muus liikmesriigis renditud sõidukite kasutamise lubamine võib autovedu reguleerivate õigusaktide järgimise tagamise keerulisemaks muuta.

Milline on mõju VKEdele ja konkurentsivõimele?

Renditud kaubaveosõidukite kasutamise lubamine (nt ajutine piiriülene rentimine) võib aidata autoveoturu ettevõtjatel (kes on peamiselt VKEd) kulusid kokku hoida ning paindlikkust ja tootlikkust suurendada. See käib ka nende omal kulul vedavate VEKEdest ettevõtjate kohta, kelle suhtes kehtib praegu renditud kaubaveosõidukite kasutamise keeld. Sõidukite rentimise sektor koosneb samuti peamiselt VKEdest, kes saavad tänu sellele meetmele tootlikkust suurendada.

Kas on ette näha märkimisväärset mõju riigieelarvetele ja ametiasutustele?

Mida rohkem suureneb renditavate sõidukite kasutamine, seda vähem sõidukeid kõikide vedude tegemiseks vajatakse tulenevalt renditavate sõidukite keskmisest suuremast kasutusmäärast. Variandi 1c puhul kaasneb sellega ELi mootorsõidukimaksude kontekstis eeldatavalt 18 miljoni euro suurune kahju. Samas prognoositakse, et vedajate ja sõidukeid rentivate ettevõtjate suurem produktiivsus annab 67 miljonit eurot äriühingu tulumaksust saadavat lisatulu. Seega peaks täiendavalt laekunud netomaksutulu kokku olema ligikaudu 49 miljonit eurot. Piiratud määral võivad eeskirjade täitmise tagamisega kaasneda täiendavad kulud, et takistada ettevõtjatel kogu oma sõidukiparki madalate maksudega riikidesse üle kandmast ja sealt uuendatud lühiajaliste lepingute kaudu tagasi rentimast (vt eespoolt).

Kas on oodata muud olulist mõju?

Ei

Proportsionaalsus?

Eelistatud variant ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik algatuse eesmärkide saavutamiseks.

D. Järelmeetmed

Millal poliitika läbi vaadatakse?