[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 9.10.2007

KOM(2007) 576 lõplik

2007/0207 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamiseks

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping kirjutati alla 23. novembril 2001 New Delhis ning see jõustus 14. oktoobril 2002. Lepingu artikli 11 punktis b on sätestatud: „Käesolev leping sõlmitakse esialgu viieks aastaks ning seda võib lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel pikendada pärast iga järjestikuse perioodi viimasel aastal teostatud hindamist.”

2. Euroopa Ühenduse ja India teadus- ja tehnoloogiakoostöö juhtiva teaduskomitee koosolekul 15. ja 16. novembril 2006 avaldasid mõlemad lepinguosalised huvi lepingu pikendamise vastu. Ühenduse kavatsus lepingut pikendada on kooskõlas positiivse hinnanguga, mille sõltumatu ekspert andis lepingu mõjule 2006. aasta oktoobris; eksperdi üks tähtsamaid soovitusi oli, et lepingut tuleks pikendada.

3. Lepingu kiire pikendamine veel viieks aastaks vastaks kummagi lepinguosalise huvidele, kuna see võimaldaks säilitada India ja Euroopa Ühenduse teaduslike ja tehnoloogiliste sidemete järjepidevust. Seda kinnitati ELi-India viimase, 2006. aasta oktoobris Helsingis toimunud tippkohtumise järeldustes.

4. Kuna pikendatud lepingu sisu on samasugune kui praeguse, 14. oktoobril 2007 lõppeva lepingu sisu, ei oleks mõtet järgida tavalist korda (EÜ asutamislepingu artikli 300 lõige 1) läbirääkimiste pidamisel selle lepingu pikendamiseks. Arvestades eeliseid, mida lepingu kiire pikendamine annaks kummalegi lepinguosalisele, on soovitatud ühe-etapilist menetlust (üksainus menetlus ja üksainus õigusakt allakirjutamise ja sõlmimise kohta).

5. Eespool nimetatud kaalutlusi arvesse võttes palub komisjon, et nõukogu:

- kiidaks pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist ühenduse nimel heaks sellise lepingu sõlmimise, mille eesmärk on pikendada Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vaheline teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö lepingut;

- volitaks nõukogu eesistujat määrama isiku, kellel on õigus lepingule alla kirjutada, millega ühendus avaldab nõusolekut, et leping on tema jaoks siduv.

- 2007/0207 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 170 teist lõiku koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2]

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu kiitis 25. juuni 2002. aasta otsusega[3] heaks Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnikaalase koostöö lepingu sõlmimise.

(2) Lepingu artikli 11 punktis b on sätestatud: „Käesolev leping sõlmitakse esialgu viieks aastaks ning seda võib lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel pikendada pärast iga järjestikuse perioodi viimasel aastal teostatud hindamist.”

(3) Euroopa Ühenduse ja India teadus- ja tehnoloogiakoostöö juhtiva teaduskomitee koosolekul 15. ja 16. novembril 2006 Brüsselis nõustusid mõlemad lepinguosalised lepingu pikendamisega veel viieks aastaks. Lepinguosalised leiavad, et kõnealuse lepingu kiire pikendamine on mõlema osalise huvides.

(4) Pikendatud lepingu sisu on sama kui 14. oktoobril 2007 aeguval lepingul.

(5) Leping, mille eesmärk on pikendada Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingut, tuleks ühenduse nimel heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse nimel kiidetakse heaks leping, millega pikendatakse Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelist teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingut uueks viieaastaseks ajavahemikuks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujale antakse volitused määrata isik, kellel on õigus lepingule alla kirjutada, millega ühendus avaldab nõusolekut, et leping on tema jaoks siduv.

Artikkel 3

Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

LEPING,

millega pikendatakse Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelist teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingut

EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi „ühendus”)

ühelt poolt ning

INDIA VABARIIGI VALITSUS (edaspidi „India”)

teiselt poolt,

edaspidi „lepinguosalised”,

PIDADES SILMAS teaduse ja tehnoloogia tähtsust oma majandusliku ja ühiskondliku arengu jaoks,

TÕDEDES, et ühendus ja India taotlevad ühiseid teaduse ja tehnoloogia alaseid eesmärke paljudes ühist huvi pakkuvates valdkondades ning et koostöö soodustamine võib lepinguosalistele tuua vastastikust kasu,

MÄRKIDES, et 20. detsembril 1993 ühenduse ja India vahel sõlmitud partnerlus- ja arengualase koostöö lepingu alusel on paljudes teaduse ja tehnoloogia valdkondades toimunud aktiivne koostöö ja teabevahetus,

ARVESTADES Helsingis 2006. aasta oktoobris toimunud ELi-India tippkohtumise otsuseid, milles on märgitud: „Juhid soovivad, et 2007. aastal pikendataks ELi-India teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingut”,

SOOVIDES laiendada teadus- ja tehnoloogiakoostööd, et tugevdada koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades ning edendada koostöö tulemuste rakendamist majandusliku ja ühiskondliku kasu saamiseks,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk

Lepinguosalised hoogustavad ja hõlbustavad ühenduse ning India teadus- ja arendustegevuse alast koostööd ühist huvi pakkuvates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „koostöö” – käesoleva lepingu alusel toimuv tegevus, mida lepinguosaliste teevad või toetavad ja mis hõlmab ka ühiseid teadusuuringuid;

b) „teave” – teaduslikud või tehnilised andmed ning teadus- ja arendustöö tulemused või meetodid, mis tulenevad käesoleva lepingu alusel teostatud ühisest teadustööst, samuti igasugune muu teave, mida koostöös osalejad, sealhulgas vajaduse korral lepinguosalised ise, vajalikuks peavad;

c) „intellektuaalomand” – Stockholmis 14. juulil 1967 sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2 määratletud intellektuaalomand;

d) „ühine teadustöö” – ühe või mõlema lepinguosalise rahaliselt toetatav teadustöö, tehnoloogiaarenduse või -tutvustamise projekt, mis hõlmab koostööd nii ühendusest kui ka Indiast pärit osalejate vahel ning mille lepinguosalised või rakendusasutused on kirjalikult määratlenud ühise teadustööna. Kui lepingut rahastab ainult üks lepinguosaline, määratleb projekti see lepinguosaline ja asjaomases projektis osaleja;

e) „osaleja” või „uurimisüksus” – iga isik, kõrgharidusasutus, teadusasutus või iga muu ühenduses või Indias asuv juriidiline isik või ettevõtja, kes osaleb koostöös, sealhulgas lepinguosalised ise.

Artikkel 3

Põhimõtted

Koostöö toimub järgmiste põhimõtete alusel:

a) partnerlus tasakaalustatud vastastikuse kasu nimel;

b) vastastikune juurdepääs kummagi lepinguosalise teadus- ja tehnoloogiaarendustegevusele;

c) koostööd mõjutada võiva teabe õigeaegne vahetamine;

d) intellektuaalomandi õiguste nõuetekohane kaitse.

Artikkel 4

Koostöö ulatus

Käesoleva lepingu alusel toimuv koostöö võib hõlmata Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 164 kohase raamprogrammiga hõlmatud teadusuuringuid, tehnoloogiaarendusi ja -tutvustamisi (edaspidi „TTA”) ning vastavates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades toimuvat sarnast TTA-tegevust Indias.

Käesolev leping ei mõjuta India osalemist muus ühenduse tegevuses.

Artikkel 5

Koostöö vormid

Koostöö vormid võivad olla järgmised:

- India teadusasutuste osalemine raamprogrammiga hõlmatud TTA-projektides ning ühenduses asuvate teadusasutuste osalemine India sarnaste TTA-sektorite projektides. Sellise osalemise suhtes kehtivad kummagi lepinguosalise kohaldatavad eeskirjad ja kord;

- ühised TTA-projektid; ühiseid TTA-projekte rakendatakse siis, kui osalejad on koostanud lisas esitatud tehnoloogiahalduskava (milles käsitletakse teabe levitamist ja kasutamist ning teabele juurdepääsu õigusi);

- juba rakendatud TTA-projektide ühendamine kummagi lepinguosalise TTA-programmide suhtes kohaldatavate eeskirjade ja korra kohaselt,

- teadlaste ja tehnikaekspertide külastused ja vahetused,

- teadusseminaride, konverentside, sümpoosionide ja õpikodade ühine korraldamine ning ekspertide osalemine sellises tegevuses;

- kooskõlastatud meetmed rahastatud TTA-ühisprojektide tulemuste levitamiseks ja kogemuste vahetamiseks;

- seadmete ja materjalide vahetamine ning ühiskasutamine, sealhulgas kõrgtasemel teadusrajatiste ühine kasutamine;

- käesoleva lepingu kohase koostööga seotud tavasid, õigusakte ja programme käsitlev teabevahetus,

- iga muu juhtkomitee soovitatud vorm, mida loetakse vastavaks kummagi lepinguosalise kohaldatavatele põhimõtetele ja menetlustele.

Artikkel 6

Koostöö kooskõlastamine ja hõlbustamine

a) Käesoleva lepingu kohase koostöö kooskõlastamist ja hõlbustamist korraldavad India poolt teadus- ja tehnoloogiaministeerium (teaduse ja tehnoloogia osakond) ning ühenduse poolt Euroopa Ühenduste Komisjoni talitused, kes tegutsevad rakendusasutustena.

b) Rakendusasutused moodustavad käesoleva lepingu haldamiseks teadus- ja tehnoloogiakoostöö juhtkomitee (edaspidi „juhtkomitee”); sellesse komiteesse kuulub võrdne arv kummagi lepinguosalise ametlikke esindajaid ning selle kaaseesistujad on mõlema lepinguosalise esindajad; juhtkomitee kehtestab oma töökorra.

c) Juhtkomitee ülesanded hõlmavad järgmist:

i) edendada ja jälgida artiklis 4 osutatud koostööd ning ka mitmesuguste muude ühenduse programmide, mida raamprogramm ei hõlma, raames toimuvat koostööd, mis võib mõjutada ja tõhustada käesoleva lepinguga hõlmatud koostööd;

ii) aidata välja arendada ühiseid TTA-projekte, mida lepinguosalised kulude jagamise alusel rahastavad ja mis saadakse vastusena heakskiidetud ühiskonkursi kutsele, mille teksti rakendusasutused on üheaegselt avaldanud. Kumbki lepinguosaline valib ühisprojektid välja vastavalt oma valimismenetlusele, milles võivad aga osaleda mõlema poole eksperdid;

iii) nimetada järgmiseks aastaks vastavalt artikli 5 esimesele ja teisele taandele võimalike TTA-koostöö valdkondade hulgast need ühist huvi pakkuvad esmatähtsad valdkonnad või alamvaldkonnad, milles püütakse teha koostööd;

iv) teha mõlema lepinguosalise osavõtjatele artikli 5 kolmanda taande kohaselt ettepanekuid selliste projektide ühendamiseks, mis oleksid vastastikku kasulikud ja täiendaksid üksteist;

v) anda soovitusi artikli 5 neljanda kuni kaheksanda taande kohaselt;

vi) nõustada lepinguosalisi käesolevas lepingus sätestatud põhimõtete kohase koostöö edendamise ja parandamise alal;

vii) kontrollida käesoleva lepingu rakendamise ja sellega hõlmatud tegevuse tõhusust;

viii) esitada igal aastal lepinguosalistele aruanne käesoleva lepingu alusel toimunud koostöö seisu, ulatuse ja tõhususe kohta. See aruanne antakse edasi Euroopa Ühenduse ja India vahelise partnerlus- ja arengualase koostöö lepingu raames moodustatud ühiskomisjonile.

d) Juhtkomitee tuleb üldreeglina kokku kord aastas, eelistatavalt enne Euroopa Ühenduse ja India vahelise partnerlus- ja arengualase koostöö lepingu raames moodustatud ühiskomisjoni koosolekut ning vastavalt ühiselt kokkulepitud ajakavale; koosolekuid tuleks pidada vaheldumisi ühenduses ja Indias. Kummagi lepinguosalise taotluse alusel võib korraldada erakorralisi koosolekuid.

e) Juhtkomitee võtab otsused vastu konsensuse alusel. Igal koosolekul koostatakse protokoll, milles esitatakse otsused ja põhilised arutatud küsimused. Protokolli kooskõlastavad juhtkomitee määratud kaaseesistujad.

f) Juhtkomitee koosolekute puhul kannab osalejate reisi- ja majutuskulud see osapool, keda osaleja esindab. Kõik muud juhtkomitee koosolekuga seotud kulud kannab vastuvõttev lepinguosaline.

Artikkel 7

Rahastamine

a) Koostöö sõltub vajalike rahaliste vahendite olemasolust ning kummagi lepinguosalise territooriumil kohaldatavatest õigusnormidest (sealhulgas maksu- ja tollimaksuvabastusi käsitlevatest õigusnormidest) ning toimub vastavalt lepinguosaliste põhimõtetele ja programmidele.

b) Osalejad jagavad väljavalitud koostööprojektidega seotud kulud ilma vahendite ülekandmiseta ühelt lepinguosaliselt teisele.

c) Koostöö täpsed haldus- ja finantseeskirjad täpsustatakse üksikasjalikumalt rakenduskorras.

d) India osalusega TTA-projektide suhtes, mida ühendus rahastab muude meetmete kui raamprogrammi kaudu, ei kohaldata punktides b ja c nimetatud sätteid.

Artikkel 8

Töötajate ja varustuse liikumine

Kumbki lepinguosaline võtab oma territooriumil kehtivate õigusnormide alusel kõik asjakohased meetmed ja teeb kõik endast oleneva, et hõlbustada lepinguosaliste poolt käesoleva lepingu sätete alusel kindlaksmääratud koostööga seotud isikute ja selles koostöös kasutatava varustuse sisenemist oma territooriumile, seal viibimist ja sealt väljumist.

Artikkel 9

Teabe levitamine ja kasutamine

Käesoleva lepingu kohasest ühisest teadustööst tulenevat teavet levitatakse ja kasutatakse ning sellest teadustööst tulenevaid intellektuaalomandi õigusi hallatakse, jagatakse ja teostatakse käesoleva lepingu lisa nõuete kohaselt. Kõnealune lisa on käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 10

Territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut selles asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt India territooriumi suhtes. See ei takista koostöö tegemist avamerel, kosmoses või kolmandate riikide territooriumil kooskõlas rahvusvahelise õigusega.

Artikkel 11

Jõustumine, lõpetamine ja vaidluste lahendamine

a) Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teineteisele kirjalikult teatavad, et nad on lõpetanud oma siseriiklikud menetlused, mis on vajalikud lepingu jõustumiseks.

b) Käesolev leping sõlmitakse viieks aastaks ning seda võib lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel pikendada pärast eespool nimetatud ajavahemiku viimasel aastal teostatud hindamist.

c) Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kokkuleppel. Muudatused jõustuvad kuupäeval, mil lepinguosalised teineteisele kirjalikult teatavad, et nad on lõpetanud oma siseriiklikud menetlused, mis on vajalikud lepingu muutmiseks.

d) Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu igal ajal lõpetada, teatades sellest kirjalikult kuus kuud ette. Käesoleva lepingu tähtaja möödumine või lepingu lõpetamine ei mõjuta ühegi selle alusel sõlmitud kokkuleppe kehtivust ega kehtivusaega ega lepingu lisa kohaselt tekkinud eriõigusi ega -kohustusi.

e) Lepinguosalised lahendavad kõik käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamisega seotud küsimused või vaidlused vastastikusel kokkuleppel.

Artikkel 12

Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja hindi keeles ning kõik need tekstid on võrdselt autentsed.

Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

LISA

INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED

Käesoleva lepingu alusel loodud või antud õigused intellektuaalomandile jagatakse käesolevas lisas sätestatud viisil.

KOHALDAMINE

Käesolevat lisa kohaldatakse lepingu alusel toimuvate ühiste teadusuuringute suhtes, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.

I. Õiguste omandiline kuuluvus ning nende jagamine ja teostamine

1. Käesolevas lisas kasutatakse lepingu artikli 2 punktis c esitatud intellektuaalomandi määratlust.

2. Käesolevas lisas käsitletakse õiguste ja soodustuste jaotamist lepinguosaliste ja nende osalejate vahel. Kumbki lepinguosaline ja tema osalejad tagavad, et teine lepinguosaline ja tema osalejad võivad omandada neile käesoleva lisa kohaselt kuuluvad intellektuaalomandi õigused. Käesoleva lisaga ei muudeta ega piirata muul viisil lepinguosalise ja tema kodanike või osalejate omavahelist õiguste, soodustuste ja autoritasude jagamist, mis määratakse kindlaks kummagi lepinguosalise seaduste ja tavadega.

3. Lepinguosalised lähtuvad ka järgmistest põhimõtetest, mis tuleks sätestada kokkulepetes:

a) tõhus intellektuaalomandi kaitse. Lepinguosalised tagavad, et nemad ja/või nende osalejad teavitavad üksteist õigeaegselt käesoleva lepingu või rakenduskokkulepete alusel tekkinud intellektuaalomandist ja taotlevad sellisele intellektuaalomandile aegsasti kaitset;

b) tulemuste tõhus kasutamine, mille puhul võetakse arvesse lepinguosaliste ja nende osalejate panust;

c) teise lepinguosalise osalejate mittediskrimineeriv kohtlemine võrreldes oma osalejate kohtlemisega seoses teabe omandilise kuuluvuse, kasutamise ja levitamisega ning intellektuaalomandi omandilise kuuluvuse, jagamise ja teostamisega;

d) konfidentsiaalse äriteabe kaitse.

4. Osalejad koostavad ühiselt tehnoloogiahalduskava (THK). THK on ühises teadustöös osalejate vaheline erikokkulepe, milles määratletakse nende vastavad õigused ja kohustused, sealhulgas ühise teadustöö käigus tekkiva teabe ja intellektuaalomandi omandilise kuuluvuse ja kasutamisega, sealhulgas avaldamisega seotud õigused ja kohustused. Intellektuaalomandi suhtes sätestatakse THKs tavaliselt muu hulgas omandiline kuuluvus, kaitse, kasutajaõigused teadus- ja arendustööks, kasutamine ja levitamine, sealhulgas ühise avaldamise kord, külalisteadlaste õigused ja kohustused ning vaidluste lahendamise kord. THKs käsitletakse ka eel- ja taustteavet, litsentsimist ja objektiivset vormi. THK koostatakse kummagi lepinguosalise kehtivate eeskirjade raames, võttes arvesse ühise teadustöö eesmärke, lepinguosaliste ja osalejate suhtelist rahalist ning muud panust, territoriaalse või kasutusvaldkonniti litsentsimise häid ja halbu külgi, kohaldatavate õigusaktidega kehtestatud nõudeid, vajadust vaidluste lahendamise korra järele ning muid tegureid, mida osalejad peavad vajalikuks. Ühistes tehnoloogiahalduskavades käsitletakse ka külalisteadlaste (st väljastpoolt lepinguosalisi ja osalejaid pärit teadlased) tehtava teadustööga seotud intellektuaalomandi õigusi ja kohustusi. Teadustöö rahastamises osaleva lepinguosalise vastutav rahastamisasutus või -amet kinnitab THKd enne konkreetsete teadus- ja arengukoostöölepingute sõlmimist, millele need lisatakse.

5. Ühise teadustöö käigus tekkinud teave või intellektuaalomand, mida THKs ei käsitleta, jagatakse vastavalt THKs sätestatud põhimõtetele. Kui tekib vaidlus, mida ei ole võimalik kokkulepitud vaidluste lahendamise korra kohaselt lahendada, kuulub see teave või intellektuaalomand kõigi sellises ühises teadustöös osalejate ühisomandisse, mille käigus teave või intellektuaalomand tekkis. Igal osalejal, kelle suhtes seda sätet kohaldatakse, on õigus kasutada sellist teavet või intellektuaalomandit oma ärilistel eesmärkidel ja geograafiliste piiranguteta.

6. Kumbki lepinguosaline tagab kooskõlas kohaldatavate seadustega, et teine lepinguosaline ja tema osalejad võivad omandada neile jagatud õigused intellektuaalomandile.

7. Säilitades käesoleva lepinguga mõjutatud valdkondades konkurentsitingimused, püüab kumbki lepinguosaline tagada, et käesoleva lepingu ja selle kohaselt sõlmitud kokkulepete alusel omandatud õigusi teostatakse nii, et soodustatakse eelkõige:

i) käesoleva lepingu kohaselt loodud, avaldatud või muul viisil kättesaadavaks tehtud teabe levikut ja kasutamist;

ii) rahvusvaheliste normide vastuvõtmist ja rakendamist.

8. Käesoleva lepingu lõpetamine või selle tähtaja möödumine ei mõjuta osalejate käesoleva lisa kohaseid õigusi ega kohustusi, mis on seotud heakskiidetud käimasolevate projektide alusel saadud intellektuaalomandiga.

II. Autoriõigusega kaitstud teosed ja teaduskirjandus

Lepinguosalistele või nende osalejatele kuuluvaid autoriõigusi käsitletakse kooskõlas Berni konventsiooni (1971. aasta Pariisi akt) ja intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga (TRIPS-leping). Ilma et see piiraks III jao kohaldamist ja kui lepinguosalised ei ole THKs kokku leppinud teisiti, avaldavad lepinguosalised või osalejad teadustöö tulemused ühiselt. Kui sellest üldreeglist ei tulene teisiti, kohaldatakse järgmist korda.

1. Kui lepinguosaline või tema avalikud asutused avaldavad käesoleva lepingu kohasest ühisest teadustööst tulenevaid teaduslikke ja tehnilisi ajakirju, artikleid, aruandeid või raamatuid, sealhulgas videolinte ja tarkvara, on teisel lepinguosalisel õigus saada ülemaailmne, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste tööde tõlkimiseks, paljundamiseks, kohandamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks.

2. Lepinguosalised püüavad võimalikult laialdaselt levitada teaduslikku laadi kirjatöid, mis tulenevad käesoleva lepingu kohasest ühisest teadustööst ja mille avaldavad sõltumatud kirjastajad.

3. Kõigil autoriõigusega kaitstavate teoste eksemplaridel, mida levitatakse avalikult ja mis valmistatakse käesolevate sätete alusel, esitatakse teose autori või autorite nimi või nimed, välja arvatud juhul, kui autor on selgesõnaliselt keelanud oma nime nimetada. Samuti on eksemplaridel selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta.

III. Mitteavalikustatav teave

A. Mitteavalikustatav dokumenteeritud teave

1. Mõlemad lepinguosalised või, kui see on asjakohane, nende asutused või osalejad määravad võimalikult kiirelt ja eelistatavalt THKs kindlaks teabe, mille avalikustamist nad seoses käesoleva lepinguga ei soovi, võttes muu hulgas arvesse järgmisi kriteeriume:

1. teabe salajasus, mis tähendab, et teave tervikuna või oma teatavas koosseisus või koostisosade kogumina ei ole selle valdkonna asjatundjatele üldteada ega seaduslikul viisil hõlpsasti juurdepääsetav;

2. teabe tegelik või võimalik kaubanduslik väärtus, mis tuleneb selle salajasusest;

3. teabe varasem kaitse, mis tähendab, et teavet seaduslikult valdav isik on teabe salajas hoidmiseks võtnud olukorrale vastavaid meetmeid. Kui ei ole teisiti ette nähtud, võivad lepinguosalised ja osalejad teatavatel juhtudel kokku leppida, et käesoleva lepingu kohaste ühiste teadusuuringute käigus esitatud, vahetatud või loodud teavet ei või osaliselt ega täielikult avaldada.

2. Kumbki lepinguosaline tagab, et ta ise ja tema osalejad märgistavad mitteavaldatava teabe selgelt, näiteks kohase märke või piirava seletuskirja abil. See kehtib ka osutatud teabe täieliku või osalise reprodutseerimise korral. Käesoleva lepingu kohaselt mitteavaldatavat teavet saav lepinguosaline võtab arvesse selle leviku piiratust. Need piirangud lõpevad automaatselt, kui sellise teabe omanik teeb teabe teatavaks avalikkusele.

3. Vastuvõttev lepinguosaline võib käesoleva lepingu kohaselt edastatud mitteavalikustatavat teavet levitada oma koosseisus olevatele isikutele või oma töötajatele ning oma muudele asjaomastele ametitele või asutustele, kellel on konkreetsed volitused seoses käimasoleva ühise teadustööga, tingimusel, et mis tahes mitteavalikustatavat teavet levitatakse niimoodi üksnes kirjaliku konfidentsiaalsuslepingu alusel ja see on kooskõlas eespool sätestatuga sellisena hõlpsasti äratuntav.

4. Käesoleva lepingu kohaselt mitteavalikustatavat teavet esitava lepinguosalise eelneval kirjalikul nõusolekul võib vastuvõttev lepinguosaline levitada sellist mitteavalikustatavat teavet laiemalt, kui on lubatud lõikes 3. Lepinguosalised teevad sellist laiemat levitamist käsitleva eelneva kirjaliku nõusoleku taotlemise ja andmise korra koostamiseks koostööd ja kumbki lepinguosaline annab kõnealuse nõusoleku oma riigi tegevuspõhimõtete ja õigusaktidega lubatud ulatuses.

B. Mitteavaldatav dokumenteerimata teave

Käesoleva lepingu alusel korraldatud seminaridel ja muudel kohtumistel saadud dokumenteerimata mitteavaldatavat teavet või muud konfidentsiaalset teavet või teavet, mis tuleneb töötajate töölevõtmisest, rajatiste kasutamisest või ühisprojektidest, käsitlevad lepinguosalised või nende osalejad käesolevas lepingus dokumenteeritud teabe kohta sätestatud põhimõtete kohaselt; seda siiski tingimusel, et sellise mitteavalikustatava või muu konfidentsiaalse või eelisõigusliku teabe saajat on edastatava teabe konfidentsiaalsest olemusest eelnevalt kirjalikult teavitatud.

C. Kontroll

Kumbki lepinguosaline püüab tagada, et talle käesoleva lepingu alusel teatavaks saanud mitteavalikustatava teabe suhtes kohaldatakse käesolevas lepingus sätestatud järelevalvet. Kui ühele lepinguosalisele saab teatavaks, et ta ei suuda täita jagude A ja B sätteid või et see võib tõenäoliselt juhtuda, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega asjakohaste meetmete võtmiseks.

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Ettepanek: nõukogu otsus lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamiseks

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:

Poliitilise strateegia töötavad välja ja tegevust koordineerivad eelkõige järgmised peadirektoraadid: RTD, JRC, ENTR, INFSO ja TREN.

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:

Lepingu rakendamisega seotud kulud (õpikojad, seminarid, koosolekud jne) kaetakse Euroopa Ühenduse raamprogrammi eriprogrammide halduskulude ridadelt (xx.01.05.03).

3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:

Tähtaeg on viis aastat; lepingut võidakse pikendada lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel vastavalt lepingu artiklile 11.

3.3. Eelarve tunnusjooned:

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

xx 01.05.03 | Mittekohustuslik | Liigenda-mata[4] | EI | JAH | JAH | Nr [3] |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kulu liik | Jao nr | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | - | Kokku |

Tegevuskulud[5] |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | 0 | 0 |

Maksete assigneeringud | b | 0 | 0 |

Võrdlussummas sisalduvad halduskulud[6] |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | - | 0,550 |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU |

Kulukohustuste assigneeringud | a+c | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | - | 0,550 |

Maksete assigneeringud | b+c | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | - | 0,550 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud[7] |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | - | 0,2925 |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e |

Meetme soovituslik finantskulu kokku

Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 0,1685 | 0,1685 | 0,1685 | 0,1685 | 0,1685 | - | 0,8425 |

Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 0,1685 | 0,1685 | 0,1685 | 0,1685 | 0,1685 | - | 0,8425 |

Kaasrahastamise andmed

Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu):

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Kaasrahastav asutus | Aasta | N+1 | N+2 | N+3 | N+4 | N+5 jj | Kokku |

…………………… | f |

Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

x Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[8] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).

4.1.3. Finantsmõju tuludele

x Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:

miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |

Personal kokku | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Otsus võimaldab lepinguosalistel jätkata, täiustada ja tihendada koostööd ühist huvi pakkuvates teaduse ja tehnoloogia valdkondades.

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime

Leping põhineb järgmistel põhimõtetel: mõlemapoolne kasu; teineteisele võimaluste andmine koostööks, näiteks ühiste või koordineeritud pakkumiskutsete korraldamisega; vastastikuse juurdepääsu tagamine teineteise programmidele ja tegevusele, mis on seotud lepingu eesmärgiga, ning intellektuaalomandi tõhus kaitse ja intellektuaalomandi õiguste õiglane jagamine. Ettepanekuga nähakse ka ette ELi ekspertide ja ametnike lähetused ning õpikodade, seminaride ja koosolekute korraldamine Euroopa Ühenduses ja Indias. Käesoleva lepingu alusel teaduse ja tehnoloogia valdkonnas toimuv koostöö täiendab ja toetab muid ühenduse meetmeid India suhtes.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Otsus peaks võimaldama saada Indial ja Euroopa Ühendusel vastastikust kasu oma konkreetsete teadusprogrammidega saavutatud teaduslikest ja tehnilistest edusammudest. See võimaldab eriteadmiste vahetust ning oskusteabe edastamist teadlaste, tootjate ja kodanike huvides.

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

Tsentraliseeritud haldamine

x otse, haldajaks on komisjon

( kaudselt, haldamine on delegeeritud:

( rakendusasutustele

( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

( liikmesriikidega

( kolmandate riikidega

Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)

Asjakohased märkused:

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalvekord

Komisjoni talitused hindavad koostöölepingu raames korrapäraselt kõiki tegevusi, millele lisanduvad ühenduse ja India ühised korrapärased hindamised. Kõnealune hindamine hõlmab järgmist:

a) tulemuslikkuse näitajad:

- lähetuste ja koosolekute arv;

- eri valdkondade arv, milles tehakse koostööd;

b) teabe kogumine:

raamprogrammi eriprogrammidest saadud teabe põhjal ning teabe alusel, mida India annab lepingu kohaselt loodavale ühisele juhtkomiteele;

c) komisjon hindab kõnealuse osalemisega hõlmatud tegevusi enne viieaastase rakendusperioodi lõppu.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Komisjon hindab kõnealuse koostöölepinguga hõlmatud tegevusi enne viieaastase rakendusperioodi lõppu.

6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)

Ühenduse pooldav otsus lepingu pikendamise kohta põhines lepingu mõju hindamisel sõltumatu eksperdi poolt.

6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

Lepinguosalised hindavad lepingu täitmist lepingu artiklis 6 osutatud ühise juhtkomitee kord aastas peetavatel koosolekutel. Lepingu pikendamise küsimust hindavad mõlemad lepinguosalised; hindamine hõlmab mõju-uuringut, mille viivad läbi sõltumatud eksperdid.

7. PETTUSEVASTASED MEETMED

KUI RAAMPROGRAMMI RAKENDAMINE NÕUAB VÄLISTE LEPINGUPARTNERITE KASUTAMIST VÕI HÕLMAB RAHALISI TOETUSI KOLMANDATELE ISIKUTELE, TEEB KOMISJON VAJADUSE KORRAL FINANTSAUDITID, EELKÕIGE SIIS, KUI KOMISJONIL ON PÕHJUST KAHELDA TEHTUD VÕI TEGEVUSARUANDES KIRJELDATUD TÖÖ TÕEPÄRASUSES.

Ühenduse finantsauditeid viivad läbi ühenduse töötajad või raamatupidamiseksperdid, kes on heaks kiidetud auditeeritava lepinguosalise õigusaktide kohaselt. Ühendus on kõnealuse valiku tegemisel vaba, kuid peab vältima huvide konflikti, millest auditeeritav lepinguosaline võib ühendust teavitada.

Lisaks tagab komisjon, et teadustegevuses kaitstakse Euroopa Ühenduse finantshuve tõhusa kontrolliga ja eeskirjade eiramise või rikkumise korral rakendatakse ennetavaid ning proportsionaalseid meetmeid ja karistusi.

Kõnesoleva eesmärgi saavutamiseks lisatakse kõikidesse raamprogrammi rakendamisel kasutatavatesse lepingutesse eeskirjad kontrolli, meetmete ja karistuste kohta viidetega määrustele nr 2988/95, 2185/96, 1073/99 ja 1074/99.

Eelkõige tuleb lepingutes sätestada järgmised punktid:

- lepingu eraldi sätted, millega kaitstakse EÜ finantshuve tehtud tööde kontrollimise kaudu;

- halduskontrollide läbiviimine pettustevastase võitluse osana määruste nr 2185/96, 1073/99 ja 1074/99 kohaselt;

- lepingute rakendamisega seotud kõigi tahtlike või hooletusest tulenevate rikkumiste puhul halduskaristuste kohaldamine raammääruse nr 2988/95 kohaselt, sh musta nimekirja koostamine;

- asjaolu, et võimalikud sissenõudekorraldused eeskirjade rikkumise või pettuse puhul jõustatakse EÜ asutamislepingu artikli 256 kohaselt.

Lisaks rakendatakse teadus- ja eelarveküsimuste suhtes pidevalt siseauditit ja kontrolliprogrammi, mida viib läbi teadusuuringute peadirektoraadi vastutav personal, siseauditit, mida viib läbi teadusuuringute peadirektoraadi siseauditi osakond, ja kohapealseid inspekteerimisi, mida viib läbi Euroopa Liidu Kontrollikoda.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | - |

Ametnikud või ajutine personal[11] (XX 01 01) | A*/AD | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | - |

B*, C*/AST |

Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[12] |

Artikli XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[13] |

KOKKU | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | - |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Lepingu haldamine hõlmab ELi ja India ekspertide ning ametnike lähetusi ja koosolekutel osalemist.

8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)

x Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)

( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja nimetus) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | - | KOKKU |

Muu tehniline ja haldusabi | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | - | 0,550 |

– sise- |

– välis- |

Tehniline ja haldusabi kokku | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | - | 0,550 |

Õpikodade, konverentside ja seminaride korraldamiseks, et edendada India ja Euroopa Ühenduse vahelist teabevahetust ja teaduslikku koostööd.

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Kokku |

Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,2925 |

Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,2925 |

Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal

Summa on esitatud ametniku (sealhulgas kõik kategooriad) aastakulu põhjal, st:

117 000 eurot/2 = 58,500

Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | - | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |

XX 01 02 11 03 – Komiteed[15] |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |

2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |

3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

[1] ELT C […], […], lk […].

[2] ELT C […], […], lk […].

[3] EÜT L213, 9.8.2002, lk 29.

[4] Liigendamata assigneeringud.

[5] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.

[6] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.

[7] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[8] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[9] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.

[10] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.

[11] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[12] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[13] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.

[14] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.

[15] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.