1.Sissejuhatus

Tervisliku elu jaoks on puhas õhk, puhas vesi ja puhas muld vastupidavas ja elujõulises looduskeskkonnas väga olulised. COVID-19 pandeemia põhjustatud isoleeritus andis paradoksaalsel kombel uusi teadmisi puhta ja elurikka keskkonna väärtusest. Euroopa Liidu ees seisvaid probleeme, sealhulgas saaste vähendamise väljakutset, suurendavad praegu kahtlemata Venemaa sõda Ukraina vastu ja sellest tulenev energia- ja majanduskriis, COVID-19 kriisi järgsed taastamispüüdlused ning kliimast tingitud üleujutused, kuumalained ja põuad.

Euroopa rohelises kokkuleppes sätestatud keskmise pikkusega ja pikaajaline kava, mida kinnitati kaheksandas keskkonnaalases tegevusprogrammis aastani 2030 ning milles on sätestatud 2050. aasta prioriteetsed eesmärgid, on endiselt kehtiv. Kooskõlas eesmärgiga jõuda 2050. aastaks kliimaneutraalsuseni sisaldab see kava mürgivaba keskkonna saavutamiseks vajalikku nullsaaste eesmärki. ELi tegevuskavas „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas“ ja kestlikkust toetavas kemikaalistrateegias on esitatud 2050. aasta visioon ning määratud kindlaks 2030. aasta eesmärgid ja konkreetsed meetmed, et suunata EL teele, mis võimaldab tal saavutada nii nullsaaste kui ka kliima- ja looduse taastamise eesmärgid. Komisjon on esitanud mitu asjakohast ettepanekut, viimati välisõhu kvaliteedi direktiivi ja asulareovee puhastamise direktiivi läbivaatamiseks ning veepoliitika raamdirektiivi kohase veesaasteainete nimekirja ajakohastamiseks, ning samuti ettepaneku Euro 7 kohase mootorsõidukite heitealase tüübikinnituse kohta. Euroopa vähktõvevastase võitluse kavas rõhutatakse saaste vähendamise kui inimeste tervise parandamise vahendi tähtsust.

Käesolev lõimitud nullsaaste seire- ja väljavaatearuanne on lahutamatult seotud kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammi seireraamistikuga, milles on üksikasjaliku ja sidusa ülevaate andmiseks esitatud põhinäitajad prioriteetsete eesmärkide kaupa ja muud sektoripõhised seirevahendid, näiteks kliimamuutuste, elurikkuse ja ringmajanduse jaoks. Aruande üldeesmärk on esitada nullsaaste tegevuskavas sätestatud kuue eesmärgiga seotud edusammud ja väljavaated, tuues esile ka olemasolevad lüngad. Selles vastatakse näiteks järgmistele küsimustele: Kui saastatud on Euroopa Liit? Millised on viimaste aastate suundumused? Kas 2030. aasta nullsaaste eesmärke on võimalik saavutada?



Aruandega toetatakse saaste paremat juhtimist, eelkõige:

·pakkudes uusi ja asjakohaseid teadmisi;

·kontrollides, kas poliitika rakendamine kulgeb kavakohaselt;

·analüüsides koostoimet ja kompromisse ELi eri poliitikameetmete vahel;

·aidates kasutada varajasi hoiatusi soovituste andmiseks üha rohkem muret tekitavate saasteainete kohta, tuginedes viimastele uurimistulemustele.

Samuti tuuakse aruandes esile mitmesugused puudused ja lüngad, mis tuleb lähiaastatel kõrvaldada. Need on muu hulgas seiret ja aruandlust käsitleva ELi õigusraamistiku puudumisest tulenevad raskused pinnasereostuse hindamisel, mis kõrvaldatakse mulla seisundit ja metsade seiret käsitlevate tulevaste õigusaktidega, ning samuti probleemid seoses tervikliku ülevaate saamisega selliste eri teadusallikatest või projektidest pärit andmete alusel, mis ei ole hõlpsasti võrreldavad. Üks väljakutseid on värskeimate kättesaadavate andmete parem jagamine ja kasutamine, et need vastaksid FAIRi (leitavad, juurdepääsetavad, koostalitlusvõimelised ja taaskasutatavad) põhimõtetele. Kui õhu poliitika puhul on olemas peaaegu reaalajas saadavad andmed, siis vee ja merekeskkonna hindamiseks kasutatavad andmed on sageli aegunud ja puudulikud, ehkki riigi tasandil on kättesaadavad ajakohasemad andmed. Pinna- ja põhjavee saasteainete seiret ja aruandlust käsitlevates viimastes ettepanekutes on selle küsimusega osaliselt tegeletud, kuid seda tuleb täiendada asjakohaste vee- ja merendusalaste õigusaktide tulevase läbivaatamisega.

Käesolev aruanne on poliitikakokkuvõte, mis hõlmab Euroopa Keskkonnaameti (EEA) koostatud seirearuannet, milles võetakse arvesse kõige asjakohasemaid varasemaid ja praegusi andmed kõigi ELi tasandil jälgitavate saastevaldkondade kohta, ning komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse koordineerimisel koostatud väljavaatearuannet. Modelleerimise ja prognoosimise tulemused põhinevad peamistest – sealhulgas hiljuti esitatud – ELi poliitikaalgatustest eeldatavasti saadaval hinnangulisel kasul seoses saaste vähendamisega. Käesoleva esimese nullsaaste väljavaatearuande teabeallikad on kolmas puhta õhu poliitika aruanne, samuti müra, toitainete, tarbimise ja tootmise väljavaate hinnangud ning hiljutise nullsaaste prognoosi käsitleva aruande peamised järeldused. Lisaks sellele on ELi teadusprogrammide tulemused kokku võetud hiljutises aruandes, mis hõlmab mitut ELi rahastatud projekti, mis pakuvad nullsaaste teadmusbaasi jaoks väärtuslikku tuge ja uuenduslikke lahendusi.

2.Nullsaaste seire

Selles peatükis esitatakse nullsaaste seire tulemuste lühikokkuvõte. Käsitletakse seni tehtud edusamme ja kaugust 2030. aasta eesmärkide saavutamiseni.

2.1.Nullsaaste ja tervis