LISA dokumendile: Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korrapärast tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ /* <EMPTY>/2012/0XXX draft */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST · Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Ettepaneku eesmärk on sätestada sõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse ajakohased ühtlustatud eeskirjad, et suurendada liiklusohutust ja tõhustada keskkonnakaitset. Ettepaneku eesmärk on aidata saavutada liiklusohutuse valdkonna poliitikasuunistes 2011–2020[1] esitatud eesmärk vähendada 2020. aastaks liiklussurmade arvu poole võrra. Ka aitab see vähendada autovedude tekitatavat heidet, mis tuleneb sõidukite kehvast hooldusest. · Üldine taust Enne kui sõiduk lastakse turule, peab see vastama kõigile asjaomase sõiduki tüübikinnituse või üksiksõiduki kinnituse nõuetele, millega tagatakse optimaalne ohutustase ja vastavus keskkonnanõuetele. Iga liikmesriik kohustub esimest korda registreerima sõiduki, mis on saanud Euroopa tüübikinnituse sõidukitootja väljastatud vastavustunnistuse alusel. Kõnealuse registreerimisega antakse ametlik luba kasutada sõidukit avalikel teedel ja sellega jõustatakse sõidukite eri nõuete kehtestamise eri kuupäevad. Pärast sellise kinnituse saamist peavad teedel liiklevad sõidukid läbima korralise tehnoülevaatuse. Ülevaatuse eesmärk on tagada, et teedel liiklevad sõidukid on jätkuvalt sõidukorras, liiklusele ohutud ega sea ohtu juhti ega muid liiklejaid. Seepärast kontrollitakse sõidukite vastavust teatavatele sellistele nõuetele nagu ohutus-, keskkonnakaitse- ning järelpaigaldamisnõuded. Tulenevalt sellest, et kaubaveoks ettenähtud tarbesõidukeid täismassiga üle 3,5 tonni ning reisijateveoks ettenähtud üle 8 istekohaga tarbesõidukeid kasutatakse korrapäraselt ja intensiivselt peamiselt ärieesmärgil, peavad kõnealused sõidukid läbima täiendava liiklevate sõidukite kohapealse tehnokontrolli, mille käigus kontrollitakse mis tahes ajal ja kus tahes ELis sõidukite vastavust keskkonna- ja tehnonõuetele. Sõiduki kasutusaja jooksul võidakse see uuesti registreerida tulenevalt omaniku vahetumisest või sõiduki viimisest teise liikmesriiki seal alaliseks kasutamiseks. Samamoodi tuleks kehtestada sõiduki registreerimist käsitlevad sätted, millega tagatakse, et vahetult liiklusohtlikke sõidukeid ei kasutata teedel liiklemiseks. Tehnoülevaatuse eesmärk on kontrollida ohutusseadiste toimivust, keskkonnanäitajaid ja sõiduki vastavust tüübikinnitusele. · Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Tehnoülevaatuspaketiga võetakse üle tehnoülevaatuskorda käsitleva kehtiva õigusraamistiku kehtivad nõuded, mis hõlmavad tehnoülevaatust,[2] liiklevate sõidukite tehnokontrolli[3] ning sõidukite registreerimise eeskirju[4]. Tehnoülevaatust käsitlevate kehtivate õigusaktidega võrreldes laiendatakse käesoleva ettepanekuga kehtiva korra ulatust uutele sõidukikategooriatele, sh mootorratastele, ning laiendatakse vanemate sõidukite puhul tehtava ülevaatuse sagedust suure läbisõiduga sõidukitele. Ettepanekuga kehtestatakse ka uued ülevaatusstandardi ja -kvaliteedi nõuded, eelkõige seoses ülevaatuseks kasutatavate seadmete, ülevaatust tegeva personali oskuste ja koolitusega ning ülevaatussüsteemi järelevalvega. · Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ettepanek on kooskõlas transpordipoliitika valges raamatus[5] esitatud ELi eesmärgiga muuta teed ohutumaks ning selle eesmärk on rakendada liiklusohutuse valdkonna poliitikasuunistes 2011–2020 esitatud konkreetne strateegia. Seoses ettepaneku keskkonnaaspektidega aitavad ettenähtud nõuded vähendada CO2-heidet ja muud mootorsõidukite tekitatavat õhusaastet kooskõlas keskkonnahoidlikke ja energiatõhusaid sõidukeid käsitleva Euroopa strateegiaga,[6] integreeritud energia- ja kliimapoliitikaga[7] (nn 20-20-20-strateegiaga), samuti aitavad need saavutada õhukvaliteedi eesmärke, mis on ette nähtud direktiiviga 2008/50/EÜ[8]. Peale selle on ettepanek seoses ühtse turu poliitika uuesti käivitamisega kooskõlas Monti 2010. aasta aruandes[9] esitatud soovitustega kasutatud autode piiriülese liikumisega seotud haldustõkete kõrvaldamise kohta. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED · Konsulteerimine huvitatud isikutega Konsultatsioonimeetodid Komisjon konsulteeris ettepaneku koostamisel sidusrühmadega mitmel viisil. – Toimus üldine internetiarutelu, mis hõlmas ettepaneku kõiki aspekte. – Ekspertide ja sidusrühmadega konsulteeriti seminaridel. – Koostati uuring Euroopa Liidu tehnoülevaatuse jõustamise tulevaste valikuvõimaluste kohta, et teha kindlaks võimalikud meetmed ja töötada välja kuluanalüüsivahend tehnoülevaatuse mõju hindamiseks. Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Internetiarutelu käigus tõstatasid huvirühmad mitmeid küsimusi. Käesolevale ettepanekule lisatud mõjuhinnangus on esitatud täielik ülevaade tõstatatud sisulistest küsimustest ning käsitletud nende arvessevõtmist. Ajavahemikul 29. juulist 2010 kuni 24. septembrini 2010 toimus avalik internetiarutelu. Komisjon sai 9 653 vastust elanikelt, liikmesriikide ametiasutustelt, seadmete tarnijatelt, ülevaatuspunktidelt, autotöökodade ühendustelt ning sõidukitootjatelt. Tulemused on esitatud järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/transport/road_safety/take-part/public-consultations/pti_en.htm. · Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Asjaomased teadus-/erialavaldkonnad Ettepanek eeldas erinevate poliitikavalikute ja nendega seotud majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste mõjude hindamist. Kasutatud metoodika Väliskonsultant (Europe Economics) koostas eri poliitikavalikute mõju hinnangu, kasutades mitut teaduslikku ja hindamisaruannet eelkõige eri poliitikavalikute mudelite koostamiseks ning kulude ja tulude rahas väljendamiseks. Kõige ulatuslikumalt kasutati järgmisi uuringuid: – komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/30/EÜ (ühenduses liiklevate kommertsveokite tehnokontrolli kohta) kohaldamise kohta liikmesriikides. Aruandlusperioodid 2005–2006 ja 2007–2008[10]; – AUTOFORE (2007); – „MOT Scheme Evidence-base”, transpordiministeerium (UK, 2008); – DEKRA, „Road Safety Report 2008 – Strategies for preventing accidents on Europe's roads”; – DEKRA, „Road Safety Report on Trucks 2009”; – DEKRA, „Motorcycle road safety report 2010”; – TÜV aruanded 2009 / 2010. Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendid Kõik lõplikud ja heakskiidetud uuringuaruanded on kättesaadavad liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi veebilehel või pannakse sinna. · Mõju hindamine Ettepaneku peamiste aspektide puhul kaaluti järgmisi valikuvõimalusi. (a) Lähenemisviis, mille kohaselt poliitikat ei muudeta, on võrdlusalus, millega võrreldakse muid poliitikavalikuid. Selle valikuvõimaluse kohaselt tuleks säilitada praegune ELi õigusraamistik. Ka ei kohandataks lühiajaliselt direktiivi 2009/40/EÜ tehnilist lisa, mida hiljuti komiteemenetluse teel muudeti direktiiviga 2010/48/EL[11]. Tehnoülevaatuse ulatus ega sagedus seega ei muutu ning ei võeta täiendavaid meetmeid seoses teabevahetusega. Endiselt puuduks teabevahetuse raamistik. (b) Pehmel õigusel põhinev lähenemisviis hõlmaks nii kehtivate õigusaktide paremat rakendamist kui ka nende kohaldamise tõhusamat jälgimist. Selle valikuvõimalusega ei kehtestata uusi õigusakte, kuid komisjon teeks uusi ja suuremaid jõupingutusi ülevaatuse standardite parandamiseks ja jõustamiseks ning võtaks meetmeid teabevahetuse soodustamiseks. (c) Seadusandlik lähenemisviis põhineks kahel järgmisel komponendil. – Selleks et saavutada eesmärk suurendada teel liiklevate sõidukite ohutust, seisneb esimene komponent korralist tehnoülevaatust ja liiklevate sõidukite etteteatamata kontrolli hõlmavate ELi ohutusalaste miinimumnõuete karmistamises ning kohustuslike nõuete kindlaksmääramises. See on oluline, kuna aitab tagada, et süsteemilüngad ei vähenda tehnoülevaatuseeskirjade üldise jõustamise tõhusust. – Selleks et saavutada eesmärk teha kättesaadavaks tehnoülevaatuse tegemiseks vajalikud andmed ja selle käigus saadavad andmed, sisaldab kõnealuse korra teine komponent kehtivaid andmebaase ühendava ühtlustatud ELi andmebaasi loomist, mis tagab: korralist tehnoülevaatust tegevate ülevaatuspunktidele juurdepääsu vastavustunnistust ning elektroonilisi ohutussüsteeme (nt ABS,[12] ESC,[13]turvapadjad, jne) käsitlevale teabele; kontrollitulemuste vahetamise liikmesriikide vahel ja oluliste täitevasutuste juurdepääsu süsteemile; et korralist tehnoülevaatust tegevad ülevaatuspunktid edastavad kontrollitulemused ja eelkõige läbisõidumõõdiku näidu liikmesriigi ja Euroopa tasandi täitevasutustele aruandluse ja statistika eesmärgil. Mitmes liikmesriigis teeb tehnoülevaatust suur hulk erasektoris tegutsevaid sellekohase loa saanud ülevaatuspunkte. Selleks et tagada järjepideva lähenemisviisi kasutamine, tuleks sellised ühised menetlused nagu miinimumtähtajad ja edastatava teabe olemus täpsustada õigusaktides. Mõjuhinnang on siiski osutanud pehme õiguse ja reguleeriva lähenemisviisi kombinatsiooni eelistele. Seepärast on mõjuhinnanguga kavandatud pehme õiguse meetmed integreeritud õigusaktidesse. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG · Kavandatud meetmete kokkuvõte Ülevaatuspunktidel on juurdepääs ülevaatuse tegemiseks vajalikule tehnilisele teabele, sh elektroonilisi ohutusseadiseid (nt ABS ja ESC) hõlmavale teabele. Tootjad tagavad juurdepääsu kõnealusele teabele, nagu see juba toimib sõidukite remonti ja hooldust hõlmava teabe puhul. Ülevaatust läbivate sõidukite ulatust laiendatakse mootori jõul liikuvatele kahe- või kolmerattalistele sõidukitele, kuni 3,5 tonni kaaluvatele kerghaagistele ja üle 40 km/h valmistajakiirusega traktoritele. Võttes arvesse sõiduki vanust ja aastast läbisõitu, suurendatakse vanadele sõidukitele tehtava ülevaatuse sagedust ning suure aastase läbisõiduga sõidukid läbivad ülevaatuse igal aastal, nagu seda juba tehakse taksode ja kiirabiautode puhul. Tehnoülevaatuse läbimiseks ettenähtav neljakuuline tähtaeg võimaldab elanikele ja sõiduki käitajatele piisavat paindlikkust. Ülevaatuse tegemiseks kasutatavad seadmed peavad vastama teatavatele miinimumnõuetele, millega tagatakse kirjeldatud ülevaatusmeetodite tõhusus. Vastavalt ühtlustatud eeskirjadele hinnatakse avastatud puudusi lähtuvalt nende liiklusohtlikkusest. Tehnoülevaatust tegevatel inspektoritel peavad olema teatavad teadmised ja oskused ning nad peavad olema läbinud nõuetekohase koolituse. Inspektoritel ei ole huvide konflikti, eriti majanduslikke, isiklikke ega perekondlikke seoseid sõiduki registreerimistunnistuse omanikuga. Tehnoülevaatuseks loa saanud erasektoriasutuste tehtava tehnoülevaatuse üle teostatakse järelevalvet. Tehnoülevaatuse tulemused, sh teave sõiduki läbisõidu kohta, säilitatakse riiklikes registrites, mis hõlbustab läbisõitu hõlmavate pettuste kindlakstegemist. Läbisõidumõõdikuga seotud pettust tuleks ka süstemaatilisemalt käsitada rikkumisena, mille eest määratakse karistus. Mitmes liikmesriigis teeb tehnoülevaatust suur hulk erasektoris tegutsevaid sellekohase loa saanud ülevaatuspunkte. Liikmesriikide vaheliseks tõhusaks teabevahetuseks tuleks kindlaks määrata riiklikud kontaktpunktid ja teatav ühtne kord, milles tuleks täpsustada vähemalt teabe edastamise tähtaeg ja edastatava teabe laad. Komisjonile antakse volitus muuta käesolevat määrust, et vajaduse korral arvesse võtta ELi tüübikinnitusalaste õigusaktide arengut seoses teatavate sõidukikategooriatega ning ajakohastada lisasid tehnika arengust tulenevalt, võttes vastu delegeeritud õigusakte, sh kehtestades alternatiivseid ülevaatusmenetlusi, mis põhinevad väljatöötatavatel ajakohastel heite järeltöötluse süsteemidel, millega kontrollitakse sõidu ajal tekkiva NOx ja tahkete osakeste heite vastavust normidele. · Õiguslik alus Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 91. · Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ELi ainupädevusse. Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke piisavalt saavutada järgmisel põhjusel: tehnoülevaatuse tehnilised miinimumnõuded on kehtestatud liidu tasandil ja nende rakendamine liikmesriikides on tinginud nõuete suure erinevuse liidus, millel on negatiivne mõju nii liiklusohutusele kui ka siseturule. Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. · Proportsionaalsuse põhimõte Nagu mõju hindamine näitas, on ettepank kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, sest see ei lähe liiklusohutuse suurendamise ja keskkonnakaitse tõhustamise eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, kuna sellega parandatakse tehnoülevaatuse kvaliteeti ja karmistatakse seda ning luuakse raamistik sujuvaks teabevahetuseks. See hõlmab muu hulgas inspektorite teadmisi ja koolitust käsitlevaid miinimumstandardeid, kuna tänapäevased sõidukid on keerulist tehnikat sisaldavad tooted. See kehtib ka tehnoülevaatuseks kasutatavate seadmete miinimumnõuete kohta. Kõik need meetmed on vajalikud ülevaatuse kvaliteedi parandamiseks. · Vahendi valik Kavandatav vahend: määrus. Määruse kasutamist peetakse sobivaks sellepärast, et see tagab vajaliku kindluse eeskirjade täitmise suhtes ning seda ei ole vaja liikmesriikide õigusaktidesse üle võtta. 4. MÕJU EELARVELE Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet. 5. MUU TEAVE [täitmine ei ole kohustuslik] · Seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamine Ettepaneku vastuvõtmisega kaasneb seniste õigusaktide kehtetuks tunnistamine. · Euroopa Majanduspiirkond Kavandatavas õigusaktis käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda kohaldada ka Euroopa Majanduspiirkonnas. 2012/0184 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 91, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[14], võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[15], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) 28. märtsi 2011. aasta valges raamatus „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas”[16] seadis komisjon eesmärgiks hukkunute arvu nulltaseme, mis tähendab, et liit peaks viima autovedude põhjustatud liiklussurmade arvu 2050. aastaks nulli lähedale. Selle eesmärgi saavutamiseks peaks sõidukitehnoloogia oluliselt kaasa aitama autovedude liiklusohutuse suurendamisele. (2) Komisjon tegi oma teatises „Euroopa kui liiklusohutusala: poliitikasuunised liiklusohutuse valdkonnas aastateks 2011–2020”[17] ettepaneku seada alates 2010. aastast sihiks vähendada liidu liiklussurmade koguarvu 2020. aastaks veel poole võrra. Selle eesmärgi saavutamiseks määras komisjon kindlaks seitse strateegilist eesmärki, sh ohutumaid sõidukeid hõlmavad meetmed, strateegia vigastuste arvu vähendamiseks ja vähem kaitstud liiklejate, eelkõige mootorratturite ohutuse suurendamiseks. (3) Tehnoülevaatus on osa üldisemast korrast, millega tagatakse, et sõidukeid hoitakse nende kasutamise ajal liiklusele ohutus ja keskkonna seisukohast vastuvõetavas seisukorras. Kõnealune kord peaks hõlmama kõigi sõidukite korralist tehnoülevaatust ja kommertsvedusid tegevate liiklevate sõidukite tehnokontrolli ning sõidukite registreerimist käsitlevaid sätteid, et liiklusohutust vahetult liiklusohtlikke sõidukeid ei kasutataks teedel liiklemiseks. (4) Liidus on sõidukite ohutuse valdkonnas vastu võetud mitmeid tehnilisi standardeid ja nõudeid. Siiski on korralise tehnoülevaatusega vaja tagada, et pärast sõidukite turulelaskmist vastavad need kogu kasutusaja jooksul ohutusstandarditele. Kõnealust korda tuleks kohaldada nende sõidukikategooriate suhtes, mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. märtsi 2002. aasta direktiiviga 2002/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/61/EMÜ,[18] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiviga 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta,[19] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta ja direktiivi 74/150/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta)[20]. (5) Liiklusohutuse ja sõiduki tehniliste puuduste vahel on selge vastastikseos. Euroopa teedel hukkus 2009. aastal liikluses 35 000 inimest. Eeldades, et tehniliste puuduste seos liiklussurmadega on proportsionaalselt sama nagu liiklusõnnetuste puhul, on liidus üle 2 000 liiklussurma aastas tingitud sõidukite tehnilistest puudustest. Kättesaadavate uuringute kohaselt oleks võimalik ära hoida 900–1 100 liiklussurma, kui tehnoülevaatuse süsteemi täiustataks vastavalt. (6) Suure osa autovedude tekitatavast koguheitest ja eriti CO2-heitest põhjustab väike hulk sõidukeid, mille heitekontrollisüsteem ei tööta nõuetekohaselt. Hinnanguliselt tekitab 5 % sõidukitest 25 % kõigist saasteainetest. Seepärast aitaks korraline tehnoülevaatus kaasa keskkonnaseisundi parandamisele, kuna sõidukite tekitatav keskmine heide väheneks. (7) Usaldusväärsed uurimistulemused näitavad, et mootorratturitega seotud liiklusõnnetustest 8 % on tingitud tehnilistest puudustest või on nendega seotud. Mootorratturid on kõige suuremasse riskirühma kuuluvad liiklejad ning nendega seotud liiklussurmade arv ühe suureneb. Mopeedijuhtidega seotud liiklussurmade arv on keskmisest suurem: 2008. aastal sai surma üle 1 400 mopeedijuhi. Seepärast lisatakse ülevaatusele suunatavate sõidukite hulka ka kõige suuremasse riskirühma kuuluvad liiklejad, so mootori jõul liikuvad kahe- või kolmerattalised sõidukid. (8) Veoautode asemel kasutatakse kohalike vedude tegemisel järjest enam põllumajanduslikke sõidukeid, mille valmistajakiirus ületab 40 km/h. Nende riskipotentsiaal on veoautodega võrreldav ja kõnealust sõidukikategooriat tuleks käsitleda tehnoülevaatuse seisukohast samamoodi. (9) Ajaloolise väärtusega sõidukid aitavad säilitada nende valmistamise ajastu pärandit ning neid kasutatakse avalikel teedel vähe, mistõttu peaks see jääma liikmesriikide otsustada, kas laiendada korralist tehnoülevaatust kõnealustele sõidukitele. Ka peaksid liikmesriigid otsustama, kas reguleerida muud liiki erisõidukite tehnoülevaatust. (10) Tehnoülevaatus on iseseisev valdkond ja seega peaks seda korraldama liikmesriigid või pädevad asutused liikmesriikide järelevalve all. Igal juhul peaksid tehnoülevaatuse eest jätkuvalt vastutama liikmesriigid, isegi kui liikmesriigis kehtiv süsteem võimaldab anda vastava loa erasektori üksustele, sealhulgas remonditöid tegevatele üksustele. (11) Sõidukite ja eriti nende elektrooniliste ohutusseadiste kontrollimisel on oluline, et oleks juurdepääs iga sõiduki tehnilisele spetsifikatsioonile. Seepärast peaks sõidukitootja esitama kõik vastavustunnistusega hõlmatud andmed ja ka võimaldama juurdepääsu andmetele, mida on vaja ohutust ja keskkonda mõjutavate seadmete toimivuse kontrollimiseks. Seepärast tuleks kohaldada ka remonditöid ja hooldust hõlmavale teabele juurdepääsu käsitlevaid sätteid, võimaldades ülevaatuspunktidele juurdepääsu tehnoülevaatuse tegemiseks vajalikele andmeelementidele. See on oluline eelkõige elektrooniliste kontrollisüsteemide puhul ja hõlmata tuleks kõiki tootja paigaldatud elemente. (12) Selleks et tagada ülevaatuste kõrge tase kogu liidus, tuleks liidu tasandil kindlaks määrata ülevaatuseks kasutatavad seadmed, nende hooldamine ja kalibreerimine. (13) Tehnoülevaatust tegevad inspektorid peaksid olema sõltumatud ja vältida tuleks huvide konflikti. Seega ei tohiks tehnoülevaatuse tulemused olla seotud palga, majandusliku ega isikliku huviga. (14) Ülevaatustulemusi ei tohiks kaubanduslikul eesmärgil muuta. Kui inspektori tehtud tehnoülevaatuse tulemused on selgelt valed, peaks järelevalveasutus saama tehnoülevaatustulemusi muuta. (15) Tehnoülevaatuse kõrge tase eeldab ülevaatust tegevalt personalilt kõrgetasemelisi oskusi ja pädevust. Tuleks kehtestada koolitussüsteem, sh algkoolitus ja korrapärane täiendkoolitus. Tuleks kindlaks määrata üleminekuperiood, et tagada ülevaatust tegeva olemasoleva personali sujuv kohanemine korrapärase koolituskorraga. (16) Selleks et säilitada aja möödudes ülevaatuse kõrge kvaliteet, peaksid liikmesriigid kehtestama kvaliteedi tagamise süsteemi, mis hõlmab tehnoülevaatuse tegemise lubade andmist, järelevalvet ja loa tagasivõtmist, peatamist või tühistamist. (17) Ülevaatussagedust tuleks kohandada vastavalt sõiduki tüübile ja läbisõidule. Sõidukitel ilmnevad tehnilised puudused suure tõenäosusega teatavas vanuses ja kui sõidukeid kasutatakse intensiivselt, siis pärast teatavat läbisõitu. Seepärast on asjakohane muuta vanemate ja suurema läbisõiduga sõidukite ülevaatused sagedamaks. (18) Sõiduki omanikele ja käitajatele teatava paindlikkuse võimaldamiseks peaks liikmesriikidel olema võimalik määrata kindlaks mitme nädala pikkune periood, mille jooksul tehnoülevaatus tuleb teha. (19) Tehnoülevaatus peaks hõlmama kõiki kontrollitava sõiduki konkreetse disaini, konstruktsiooni ja varustuse seisukohalt asjakohaseid punkte. Seoses sellega tuleks sõidukitehnoloogia praegust taset silmas pidades kontrollitavate punktide loetellu lisada nüüdisaegsed elektroonilised süsteemid. Tehnoülevaatuse ühtlustamiseks tuleks kõigi kontrollitavate punktide jaoks ette näha kontrollimeetod. (20) Ühtlustamise hõlbustamiseks ning standardite järjepidevuse huvides tuleks kõikide kontrollitavate punktide jaoks ette näha mittetäielik loetelu rikete peamistest põhjustest. Selleks et ülevaatust läbiva sõiduki olukorda hinnataks ühetaoliselt, tuleks avastatud puudusi hinnata ühise standardi alusel. (21) Kui tehnoülevaatuse käigus avastatakse tehnoülevaatust läbival sõidukil puudusi, eelkõige liiklusohtlikke puudusi, peaks registreerimistunnistuse omanik need puudused viivitamata kõrvaldama. Ohtlike puuduste korral tuleks sõiduk ajutiselt registrist kustutada kuni kõigi puuduste kõrvaldamiseni. (22) Iga tehtud ülevaatuse kohta tuleks väljastada tehnoülevaatuse kontrollkaart, millel on märgitud muu hulgas teave sõiduki kohta ja ülevaatuse tulemused. Liikmesriigid peaksid kõnealust teavet koguma ja säilitama andmebaasis, et tagada asjakohaste tehnoülevaatuse järelmeetmete võtmine. (23) Läbisõidumõõdikuga seotud pettused esinevad kasutatud sõidukite müügil 5–12 % juhul, mis tähendab ühiskonna jaoks mitme miljardi euro suurust kahju aastas ja seda, et sõiduki tehnoülevaatuse tulemused on valed. Läbisõidumõõdikuga seotud pettuste vastu võitlemisel hõlbustaks läbisõidumõõdiku rikkumist või sellega manipuleerimist kindlaks teha see, kui tehnoülevaatuse kontrollkaardile märgitakse läbisõit ja kehtestatakse kohustus esitada eelmise ülevaatuse kontrollkaart. Läbisõidumõõdikuga seotud pettust tuleks ka süstemaatilisemalt käsitada rikkumisena, mille eest määratakse karistus. (24) Mitmes liikmesriigis teeb tehnoülevaatust suur hulk erasektoris tegutsevaid sellekohase loa saanud ülevaatuspunkte. Liikmesriikidevaheliseks tõhusaks teabevahetuseks tuleks kindlaks määrata riiklikud kontaktpunktid ja teatav ühtne kord, milles tuleks täpsustada vähemalt teabe esitamise tähtaeg ja teabe laad. (25) Tehnoülevaatus on osa üldisemast õiguskorrast, millega reguleeritakse sõidukeid kogu nende kasutusaja jooksul alates tüübikinnitusest kuni registreerimise, kontrolli ja lammutamiseni. Riiklike elektrooniliste sõidukiandmebaaside väljatöötamine ja nende ühendamine sõidukitootjate elektroonilise andmebaasiga peaks põhimõtteliselt tõhustama sõidukit hõlmavat haldusahelat ning aitama vähendada halduskoormust. Seepärast peaks komisjon koostama uuringu, milles käsitletakse Euroopa elektroonilise sõidukiteabeplatvormi loomise teostatavust, maksumust ja sellest saadavat kasu. (26) Selleks et täiendada käesolevat määrust tehniliste üksikasjadega, tuleks komisjonile delegeerida volitused võtta vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaseid õigusakte eesmärgiga võtta vajaduse korral arvesse liidu tüübikinnitusalaste õigusaktide arengut seoses sõidukikategooriatega ja ka vajadust ajakohastada lisasid tulenevalt tehnika arengust. Eriti oluline on, et komisjon korraldaks ettevalmistustöö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas eksperditasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning nõuetekohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (27) Käesoleva määruse ühtsete rakendamistingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused. Rakendusvolitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[21]. (28) Ülevaatuspunktides ülevaatuse tegemiseks kasutatavad rajatised ja seadmed peavad vastama tehnoülevaatusnõuetele. Kuna see eeldab oluliste investeeringute tegemist ja kohandusi, mida muidu ei oleks kohe tehtud, tuleks nõuetele vastavuse tagamiseks ette näha viie aasta pikkune ajavahemik. Samamoodi tuleks järelevalveasutuste jaoks ette näha viie aasta pikkune ajavahemik, mille jooksul nad peaksid täitma kõik ülevaatuspunktidele loa andmise ja nende järelevalvega seotud kriteeriumid. (29) Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt näha ette liidus ühised tehnoülevaatuse miinimumnõuded ja ühtlustatud eeskirjad, ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada, mistõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas aluslepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. (30) Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 osutatule. (31) Käesoleva määrusega ajakohastatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivis 2009/40/EÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta)[22] sätestatud tehnilisi nõudeid ning laiendatakse selle reguleerimisala, et hõlmata eelkõige ülevaatuspunktide ja nende järelevalveasutuste asutamine ning tehnoülevaatust tegevate inspektorite määramine. Seepärast tuleks kõnealune direktiiv kehtetuks tunnistada. Peale selle integreeritakse käesolevasse määrusesse eeskirjad, mis sisalduvad komisjoni 5. juuli 2010. aasta soovituses 2010/378/EL vigade hindamise kohta tehnoülevaatuse käigus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/40/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta,[23] et tehnoülevaatusmeetodeid paremini reguleerida, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK REGULEERIMISESE, MÕISTED JA REGULEERIMISALA Artikkel 1 Reguleerimisese Käesoleva määrusega kehtestatakse sõidukite korralise tehnoülevaatuse kord. Artikkel 2 Reguleerimisala 1. Käesolevat määrust kohaldatakse selliste sõidukite suhtes, mille valmistajakiirus ületab 25 km/h ja mis kuuluvad järgmistesse direktiivis 2002/24/EÜ, direktiivis 2007/46/EÜ ja direktiivis 2003/37/EÜ osutatud kategooriatesse: – vähemalt neljarattalised sõidukid, mida kasutatakse reisijate veoks ja millel on lisaks juhiistmele kuni kaheksa istekohta (M1-kategooria sõiduk); – mootorsõidukid, mida kasutatakse reisijate veoks ja millel on lisaks juhiistmele üle kaheksa istekoha (M2- ja M3-kategooria sõidukid); – vähemalt neljarattalised sõidukid, mida kasutatakse kaupade maateeveoks ja mille registrimass ei ületa 3 500 kg (N1-kategooria sõidukid); – kaubaveoks kasutatavad sõidukid, mille registrimass ületab 3 500 kg (N2- ja N3-kategooria sõidukid); – haagised ja poolhaagised, mille registrimass ei ületa 3 500 kg (O1- ja O2-kategooria sõidukid); – haagised ja poolhaagised, mille registrimass ületab 3 500 kg (O3- ja O4- kategooria sõidukid); – kahe- või kolmerattalised sõidukid (L1e-, L2e-, L3e-, L4e-, L5e-, L6e- ja L7e-kategooria sõidukid); – ratastraktorid, mille valmistajakiirus ületab 40 km/h (T5-kategooria sõidukid). 2. Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste sõidukite suhtes: – ajaloolise väärtusega sõidukid; – relvajõudude, tuletõrje, tsiviilkaitse, hädaabi- või päästeteenistuse sõidukid; – põllumajandus-, aiandus-, metsandus või kalandusettevõtjate sõidukid, mille valmistajakiirus ei ületa 40 km/h; – tsirkuse või lõbustuspargi varustust vedavad erisõidukid, mille valmistajakiirus ei ületa 40km/h ja mis liiguvad üksnes asjaomase liikmesriigi territooriumil; 3. Liikmesriigid võivad kehtestada riigisiseseid nõudeid seoses selliste lõike 2 kohaste sõidukite tehnoülevaatusega, mis on registreeritud nende territooriumil. Artikkel 3 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 1) „sõiduk” – mootorsõiduk või selle haagis, v. a rööbassõiduk; 2) „mootorsõiduk” – mootori jõul liikuv ratastega sõiduk, mis liigub omal jõul ja mille valmistajakiirus ületab 25 km/h; 3) „haagis” — mitteiseliikuv ratastel sõiduk, mis on konstrueeritud ja valmistatud vedamiseks mootorsõiduki poolt; 4) „poolhaagis” – haagis, mis on kavandatud mootorsõiduki külge haakimiseks nii, et osa sellest toetub mootorsõidukile ning oluline osa selle massist ja selle koorma massist kandub üle mootorsõidukile; 5) „kahe- või kolmerattalised sõidukid” – mootori jõul liikuv kaherattaline külgkorviga või külgkorvita sõiduk, kolmerattalised ja väikesed neljarattalised mootorsõidukid; 6) „liikmesriigis registreeritud mootorsõiduk” – liikmesriigis registreeritud või kasutusele võetud sõiduk; 7) „ajaloolise väärtusega sõiduk” – sõiduk mis vastab kõigile järgmistele tingimustele: – see on valmistatud vähemalt 30 aastat tagasi; – selle sõidukorras hoidmiseks kasutatakse varuosi, mis jäljendavad sõiduki ajaloolisi osi; – selle peamiste osade (mootor, pidurid, roolisüsteem või vedrustus) tehnilisi näitajaid ei ole muudetud; – selle välimust ei ole muudetud; 8) „registreerimistunnistuse omanik” – inimene, kelle nimele sõiduk on registreeritud; 9) „tehnoülevaatus” – kontroll, et sõiduki kõik osad vastavad ohutus- ja keskkonnanäitajatele, mis kehtivad tüübikinnituse andmise, esimese registreerimise või kasutuselevõtmise ja ka järelpaigaldamise ajal; 10) „tüübikinnitus” – direktiivis 2007/46/EÜ osutatud mis tahes kategooriat hõlmav tüübikinnitus; 11) „puudused” – tehnilised defektid ja muud tehnoülevaatuse käigus avastatud mittevastavused; 12) „tehnoülevaatuse kontrollkaart” – pädeva asutuse või ülevaatuspunkti väljastatud kontrollkaart, millel on esitatud sõiduki ülevaatuse tulemused ja üldhinnang; 13) „inspektor” – isik, keda liikmesriik on volitanud tegema tehnoülevaatust ülevaatuspunktis või pädeva asutuse nimel; 14) „pädev asutus” – ametiasutus või avalik-õiguslik asutus, kes vastutab riikliku tehnoülevaatussüsteemi eest, sh vajaduse korral tehnoülevaatuse tegemise eest; 15) „ülevaatuspunkt” – avalik või eraõiguslik, sh sõiduki remondiga tegelev asutus või ettevõte, kellele liikmesriik on andnud volituse teha tehnoülevaatust; 16) „järelevalveasutus” – liikmesriigi asutatud asutus, kes vastutab ülevaatuspunktidele loa andmise ja nende järelevalve eest. II PEATÜKK ÜLDKOHUSTUSED Artikkel 4 Kohustused 1. Mootorsõidukid ja nende haagised läbivad vastavalt käesolevale määrusele korralise ülevaatuse sõiduki registreerimise liikmesriigis. 2. Tehnoülevaatust teevad üksnes liikmesriigi pädevad asutused või liikmesriigi volitatud ülevaatuspunktid. 3. Sõidukitootjad võimaldavad ülevaatuspunktidele või vajaduse korral pädevale asutusele juurdepääsu tehnoülevaatuse tegemiseks vajalikule tehnilisele teabele, mis on esitatud I lisas. Komisjon võtab vastu üksikasjalikud eeskirjad I lisas esitatud tehnilisele teabele juurdepääsu korra kohta kooskõlas artikli 16 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. 4. Registreerimistunnistuse omanik vastutab selle eest, et sõiduk on kogu aeg liiklusele ohutus ja sõidukõlblikus seisukorras. III PEATÜKK TEHNOÜLEVAATUSNÕUDED Artikkel 5 Ülevaatuse kuupäev ja sagedus 1. Sõidukid läbivad tehnoülevaatuse esmase registreerimise aastapäeval vähemalt järgmise intervalliga: – L1e-, L2e-, L3e-, L4e-, L5e-, L6e- ja L7e-kategooria sõidukid: neli aastat pärast sõiduki esmast registreerimist, siis kahe aasta pärast ja seejärel igal aastal; – M1-, N1- ja O2-kategooria sõidukid: neli aastat pärast sõiduki esmast registreerimist, siis kahe aasta pärast ja seejärel igal aastal; – takso või kiirabiautona registreeritud M1-kategooria sõidukid, M2-, M3-, N2-, N3-, T5-, O3- ja O4-ketegooria sõidukid: üks aasta pärast sõiduki esmast registreerimist ning seejärel igal aastal. 2. Kui pärast sõiduki esmast registreerimist tehtud tehnoülevaatuse ajal on M1- või N1-kategooria sõiduki läbisõit 160 000 km, tehakse tehnoülevaatus seejärel igal aastal. 3. Tehnoülevaatuse kontrollkaardi omanik võib paluda ülevaatuspunkti või vajaduse korral pädevat asutust teha tehnoülevaatus ajavahemikus alates lõike 1 kohasele esmasele registreerimise aastapäevale järgneva kuu algusest kuni kõnealusele kuupäevale järgneva teise kuu lõpuni, ilma et see mõjutaks järgimise tehnoülevaatuse kuupäeva. 4. Viimase tehnoülevaatuse kuupäevast olenemata võib pädev asutus nõuda, et sõiduk peab läbima tehnoülevaatuse või täiendava ülevaatuse enne lõigetes 1 ja 2 osutatud kuupäeva järgmistel juhtudel: – pärast õnnetust, milles on tõsiselt kahjustada saanud sõiduki sellised peamised ohutusega seotud osad nagu rattad, vedrustus, deformatsioonitsoonid, roolisüsteem või pidurid; – kui ohutus- ja keskkonnasüsteeme ning sõiduki osi on muudetud; – kui sõiduki registreerimistunnistuse omanik muutub. Artikkel 6 Ülevaatuse sisu ja meetodid 1. Tehnoülevaatus hõlmab II lisa punktis 2 osutatud valdkondi. 2. Lõikes 1 osutatud iga valdkonna puhul teevad liikmesriigi pädevad asutused või ülevaatuspunkt tehnoülevaatuse, mis hõlmab vähemalt II lisa punktis 3 osutatud punktide kontrollimist selleks ettenähtud meetodite alusel. Artikkel 7 Puuduste hindamine 1. Iga kontrollitava punkti jaoks on III lisaga ette nähtud võimalike puuduste miinimumloetelu ja nende raskusaste. 2. Tehnoülevaatuse tegemisel määrab inspektor kindlaks iga avastatud puuduse raskusastme ja klassifitseerib selle ühte järgmisse rühma: – väikesed puudused, mis ei mõjuta olulisel määral sõiduki ohutust, ja muud väiksemad nõuetele mittevastavused; – suured puudused, mis võivad halvendada sõiduki ohutust või asetada teised liiklejad ohtu, või muud olulisemad nõuetele mittevastavused; – ohtlikud puudused, mis on otseselt ja vahetult liiklusohtlikud, nii et sõidukit ei tohi mingil tingimusel liiklemiseks kasutada. 3. Sõiduk, mis kuulub rohkem kui ühte lõike 2 kohasesse puudusterühma, klassifitseeritakse kõige raskemale puudusele vastavasse rühma. Sõiduk, millel on mitu samasse puuduste rühma kuuluvat puudust, klassifitseeritakse raskuselt järgmisse rühma, kui kõnealused puudused koos on rohkem liiklusohtlikud. Artikkel 8 Tehnoülevaatuse kontrollkaart 1. Sõiduki tehnoülevaatuse teinud ülevaatuspunkt või vajaduse korral pädev asutus väljastab kõnealuse sõiduki kohta tehnoülevaatuse kontrollkaardi, millel on esitatud vähemalt IV lisa kohased elemendid. 2. Ülevaatuspunkt või vajaduse korral pädev asutus väljastab sõiduki ülevaatusele toonud isikule tehnoülevaatuse kontrollkaardi või tehnoülevaatuse elektroonilise kontrollkaardi korral selle nõuetekohaselt kinnitatud väljatrüki. 3. Alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast ja hiljemalt kolm aastat pärast seda edastavad ülevaatuspunktid asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele elektrooniliselt teabe, mis on esitatud nende väljastatud tehnoülevaatuse kontrollkaartidel. Nad edastavad kõnealuse teabe mõistliku aja jooksul pärast tehnoülevaatuse kontrollkaartide väljastamist. Enne seda võivad ülevaatuspunktid edastada selle teabe pädevale asutusele mis tahes muul viisil. Pädev asutus säilitab kõnealust teavet 36 kuud alates selle saamise kuupäevast. 4. Läbisõidumõõdiku näidu kontrollimiseks ja juhul, kui seda pärast eelmist tehnoülevaatust ei teatatud elektrooniliselt, palub inspektor sõiduki ülevaatusele toonud isikul näidata eelmise tehnoülevaatuse järel väljastatud kontrollkaarti. 5. Tehnoülevaatuse tulemused teatatakse sõiduki registreerinud asutusele. Teatatakse andmed, mis on esitatud tehnoülevaatuse kontrollkaardil. Artikkel 9 Puuduste korral võetavad järelmeetmed 1. Üksnes väikeste puuduste korral tagab selliste puuduste viivitamatu kõrvaldamise registreerimistunnistuse omanik. Sõiduk ei pea läbima uut ülevaatust. 2. Suurte puuduste korral otsustab pädev asutus, millistel tingimustel võib sõidukit enne uue tehnoülevaatuse läbimist kasutada. Uus ülevaatus tehakse kuue nädala jooksul alates algsest ülevaatusest. 3. Ohtlike puuduste korral ei kasutata sõidukit avalikel teedel ja see kustutatakse ajutiselt registrist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi XXX (millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta)[24] artikliga 3a seniks, kuni puudused on kõrvaldatud ja väljastatakse uus tehnoülevaatuse kontrollkaart, mis kinnitab, et sõiduk on sõidukorras. Artikkel 10 Tehnoülevaatuse tõend Ülevaatuspunkt või vajaduse korral liikmesriigi pädev asutus, kes on teinud oma territooriumil registreeritud sõiduki tehnoülevaatuse, väljastab ülevaatuse edukalt läbinud iga sõiduki kohta tõendi. Ülevaatustõendile on märgitud järgmise tehnoülevaatuse kuupäev. Kõik liikmesriigid tunnistavad lõike 1 kohaselt väljastatud tõendit. IV PEATÜKK Haldussätted Artikkel 11 Ülevaatuseks kasutatavad rajatised ja seadmed 1. Ülevaatuseks kasutatavad rajatised ja seadmed vastavad V lisas esitatud minimaalsetele tehnilistele nõuetele. 2. Ülevaatuspunktid või vajaduse korral liikmesriigi pädev asutus hoiavad ülevaatuseks kasutatavad rajatised ja seadmed kooskõlas valmistaja esitatud spetsifikatsioonidega. 3. Mõõteseadmeid tuleb korrapäraselt kalibreerida kooskõlas valmistaja esitatud spetsifikatsioonidega. Artikkel 12 Inspektorid 1. Tehnoülevaatuse teevad inspektorid, kes vastavad VI lisa kohastele pädevuse ja koolituse miinimumnõuetele. 2. Liikmesriigid väljastavad pädevuse ja koolituse miinimumnõuetele vastavatele inspektoritele sertifikaadi. See sertifikaat sisaldab vähemalt VI lisa punktis 3 osutatud teavet. 3. Inspektorid, kelle liikmesriigi pädevad asutused või ülevaatuspunktid on tööle võtnud käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva seisuga, on vabastatud VI lisa punkti 1 nõuete täitmisest. Liikmesriigid väljastavad kõnealustele inspektoritele samaväärse sertifikaadi. 4. Tehnoülevaatust tegevatel inspektoritel ei ole huvide konflikti, eelkõige majanduslikke, isiklikke ega perekondlikke seoseid, ülevaatust läbiva sõiduki registreerimistunnistuse omanikuga. 5. Ülevaatuspunkt teavitab sõiduki ülevaatusele toonud isikut vajalikest remonditöödest ega muuda ülevaatustulemusi kaubanduslikel eesmärkidel. 6. Inspektori tehtud tehnoülevaatuse tulemusi saab muuta üksnes järelevalveasutus, kui inspektori tehtud tehnoülevaatuse tulemused on selgelt valed. Artikkel 13 Ülevaatuspunktidele loa andmine ja järelevalve 1. Järelevalveasutus täidab vähemalt VII lisa punktis 1 esitatud ülesanded ning kõnealuse lisa punktides 2 ja 3 esitatud nõuded. Liikmesriigid avalikustavad eeskirjad ja menetluse, mis hõlmavad järelevalveasutuste töökorraldust, ülesandeid ja töötajate suhtes kohaldatavaid nõudeid. Järelevalveasutused on ülevaatuspunktidest ja sõidukitootjatest sõltumatud. 2. Pädeva asutuse vahetult käitatavad ülevaatuspunktid on vabastatud järelevalvet ja lubade andmist käsitlevate nõuete täitmisest. V PEATÜKK KOOSTÖÖ JA TEABEVAHETUS Artikkel 14 Liikmesriikidevaheline halduskoostöö 1. Liikmesriigid määravad riikliku kontaktpunkti, mis vastutab käesoleva määruse kohaldamist käsitleva teabe vahetamise eest teiste liikmesriikidega ja komisjoniga. 2. Liikmesriigid edastavad komisjonile oma riiklike kontaktpunktide nimed ja kontaktandmed hiljemalt [üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist] ning teatavad talle viivitamata kõnealuse teabe muutumisest. Komisjon koostab kõikide kontaktpunktide nimekirja ja edastab selle liikmesriikidele. Artikkel 15 Elektrooniline sõidukiteabeplatvorm Komisjon uurib sellise elektroonilise sõidukiteabeplatvormi teostatavust, maksumust ja sellest saadavat kasu, mille eesmärk on vahetada tehnoülevaatusega seotud teavet ülevaatuse, registreerimise ja sõiduki tüübikinnituse eest vastutavate liikmesriikide pädevate asutuste, ülevaatuspunktide ja sõidukitootjate vahel. Sellise uurimise alusel pakub ta välja ja hindab erinevad poliitikavalikuid, sh võimalus jätta kõrvale artikli 10 kohane ülevaatustõendi nõue. Kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse kohaldamisest esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule uurimistulemuste aruande ja lisab sellele vajaduse korral õigusakti ettepaneku. VI PEATÜKK SÄTTED DELEGEERITUD ÕIGUSAKTIDE JA RAKENDUSVOLITUSTE KOHTA Artikkel 16 Tehnoülevaatuse komitee 1. Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2. Käesolevale lõikele osutamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Kui komitee arvamust tuleb küsida kirjaliku menetluse teel, peatatakse kõnealune menetlus ilma tulemuseta, kui arvamuse esitamise tähtaja jooksul teeb komitee eesistuja vastavasisulise otsuse või komitee liikmete lihthääleenamus seda nõuab. Artikkel 17 Delegeeritud õigusaktid Komisjoni volitatakse võtma vastu delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 19, et: – ajakohastada vajaduse korral artikli 2 lõiget 1 ning artikli 5 lõikeid 1 ja 2, et võtta arvesse sõidukikategooriate muutust tulenevalt artikli 3 lõikes 1 osutatud õigusaktide muudatustest; – ajakohastada lisasid tehnika arengust tulenevalt või selleks, et võtta arvesse rahvusvaheliste või liidu õigusaktide muudatusi. Artikkel 18 Delegeeritud volituste rakendamine 1. Komisjonile antakse käesolevas artiklis sätestatud tingimustel õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte. 2. Artiklis 17 osutatud delegeeritud volitused antakse määramata ajaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäevast]. 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 17 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba kehtivate delegeeritud õigusaktide kehtivust. 4. Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 5. Kooskõlas artikliga 17 vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. VII peatükk LÕPPSÄTTED Artikkel 19 Karistused 1. Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Nimetatud karitused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed, hoiatavad ja mittediskrimineerivad. 2. Kõik liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et läbisõidumõõdikuga manipuleerimine või selle rikkumine on kuritegu, mille eest määratakse tegelik, proportsionaalne, ennetav ja mittediskrimineeriv karistus. 3. Liikmesriigid teatavad sellised sätted komisjonile hiljemalt [üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist] ja teatavad viivitamata komisjonile kõikidest järgnevatest sätetesse tehtud muudatustest. Artikkel 20 Üleminekusätted 1. Artiklis 11 osutatud tehnoülevaatuseks kasutatavaid rajatisi ja seadmeid, mis ei vasta V lisas esitatud miinimumnõuetele [käesoleva määruse kohaldamise kuupäeval], võib kasutada tehnoülevaatuse tegemiseks kuni viie aasta jooksul alates kõnealusest kuupäevast. 2. Liikmesriigid kohaldavad VII lisas esitatud nõudeid vähemalt alates viiendast aastast, mis järgneb käesoleva määruse kohaldamise kuupäevale. Artikkel 21 Kehtetuks tunnistamine Direktiiv 2009/40/EÜ ja komisjoni soovitus 2010/378/EL tunnistatakse kehtetuks alates [käesoleva määruse kohaldamise kuupäev]. Artikkel 22 Jõustumine ja kohaldamine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates [12 kuud pärast jõustumist]. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] KOM (2010) 389 (lõplik). [2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/40/EÜ, 6. mai 2009, mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta (ELT L 141, 6.6.2009, lk 12). [3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/30/EÜ, 6. juuni 2000, ühenduses liiklevate kommertsveokite tehnokontrolli kohta (nagu seda on muudetud) (EÜT L 203, 10.8.2000, lk 1). [4] Nõukogu direktiiv 1999/37/EÜ, 29. aprill 1999, sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57). [5] KOM (2011) 144 (lõplik). [6] KOM (2010) 186 (lõplik). [7] KOM(2008) 30 (lõplik). [8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/50/EÜ 21. mai 2008, välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (ELT L152, 11.6.2008, lk 1). [9] http://ec.europa.eu/bepa/pdf/monti_report_final_10_05_2010_en.pdf. [10] KOM(2010) 754 (lõplik). [11] ELT L 173, 8.7.2010, lk 47. [12] Mitteblokeeruv pidurisüsteem. [13] Elektrooniline stabiilsuskontroll. [14] ELT C, , lk. [15] ELT C, , lk. [16] KOM(2011) 144 (lõplik). [17] KOM(2010) 389 (lõplik). [18] EÜT L 124, 9.5.2002, lk 1. [19] ELT L 263, 9.10.2007, lk 1. [20] ELT L 171, 9.7.2003, lk 1. [21] ELT L 55, 28.2.2011, lk 13. [22] ELT L 141, 6.6.2009, lk 12. [23] ELT L 173, 8.7.2010, lk 74. [24] ELT L XXX, XX.XX.XXXX, lk XX. LISA dokumendile: Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korrapärast tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ I LISA Tootja poolt kättesaadavaks tehtavad tehnilised andmed 1. Pidurisüsteem 1.1. Sõidupidur – Üldkirjeldus, k.a varu-/rikkepidur ja märkus pidurite staatilise katsetamise seadmel testimise võimaluse kohta – Ülevaatejoonis – Piduriseadis – Koormuse regulaator: asend ja tööomadused – Võrdluspidurdusjõud – Trumlid – Kettad – Piduri hõõrdkate ja piduriklotsid – Pneumopidurdus – Hüdropidurdus 1.2. Seisupidur – Üldkirjeldus – Seisupiduri juhtseadis – Seisupidurit rakendav telg / rakendavad teljed – Elektrooniline seisupidur 1.3. Kestuspidurid – Üldkirjeldus – Piduriseadis 1.4. Elektroonilised juhtimissüsteemid – Blokeerumatud pidurisüsteemid (ABS) – Pidurdusassistendi süsteem (BAS) – Elektrooniline stabiilsuskontrollisüsteem (ESC) – Elektrooniline pidurisüsteem (EBS) 1.5. Haagisepidur – Haagisepidurite liitmikud (üldkirjeldus) – Ohutussüsteemi kirjeldus 2. Rooliseade – Süsteemi üldkirjeldus – Tööpõhimõte – Roolikarbi asukoht – Roolivõimendi põhimõte – Rooliratta läbimõõt – Roolimehhanismi elektrooniline juhtimine – Elektroonilised lisaelemendid 3. Nähtavus 3.1. Klaasid – Tuuleklaas – Muud välisklaasid (v.a katuseluuk) – Katuseluuk – Siseklaasid – Avariiväljapääsu klaasid 3.2. Tahavaatepeeglid – Tahavaatepeeglite arv – Kategooriad – Tahavaatepeeglite asukoht – Tüübikinnitusmärk 3.3. Klaasipuhastid – Klaasipuhastite arv – Klaasipuhastite pikkus 3.4. Klaasipesurid – Klaasipesurite arv 3.5. Niiskuse eemaldamise süsteem – Tööpõhimõte 4. Tuled, helkurid ja elektriseadmed 4.1. Esilaternad – Kaugtuli – Lähituli 4.2. Eesmised ja tagumised ääretulelaternad, küljgmised ja ülemised ääretulelaternad – Eesmised ääretulelaternad – Tagumised ääretulelaternad – Külgmised ääretulelaternad – Eesmised ülemised ääretulelaternad – Tagumised ülemised ääretulelaternad 4.3. Piduritulelaternad – Laternate arv – Laternate asukoht – Valgusallikas – Tüübikinnitusmärk – Kohanduvad pidurituled 4.4. Suuna- ja ohutulelaternad – Laternate arv – Laternate asukoht – Valgusallikas – Tüübikinnitusmärk – Märgulampi – Ohutulede sisselülitamise põhimõte 4.5. Eesmised ja tagumised udutulelaternad – Eesmised udutulelaternad – Tagumised udutulelaternad – Laternate arv 4.6. Tagurdustulelaternad – Laternate arv – Laternate asukoht – Valgusallikas – Tüübikinnitusmärk 4.7. Tagumine numbritulelatern – Laternate arv – Laternate asukoht – Valgusallikas – Tüübikinnitusmärk 4.8. Helkurid, külgmised helkurid ja tagumised märgistusplaadid – Eesmised mittekolmnurksed helkurid – Tagumised mittekolmnurksed helkurid – Külgmised mittekolmnurksed helkurid – Tagumised märgistusplaadid 4.9. Pukseeriva ja pukseeritava sõiduki elektriühendused – Ühendusskeem – Ühendusstandard 4.10. Mittekohustuslikud laternad – Mittekohustuslike laternate loend – Mittekohustuslike laternate asukoht – Tüübikinnitusmärk 4.11. Aku – Akude arv – Pinge (V) – Mahtuvus (Ah) – Asukoht 4.12. Elektrooniliselt juhitavad valgustussüsteemid – Üldkirjeldus 5. Teljed, veljed, rehvid, vedrustus 5.1. Teljed – Üldkirjeldus 5.2. Rattad – Mõõde – Materjal 5.3. Rehvid – Arv – Paigutus – Mõõde – Kiiruskategooria – Koormusindeks – Varurataste arv – Varuratta mõõde – Varurattaga samaväärne seadis 5.4. Vedrustus – Süsteemi üldkirjeldus – Vedrud – Amortisaatorid – Põikstabilisaatorid – Õhkvedrustus – Vedrustuse elektrooniline kontroll 6. Šassii ja selle kinnitused 6.1. Šassii või raami kinnitused – Üldkirjeldus 6.2. Kütusepaak ja -torud – Kütusepaakide arv – Paakide üldkirjeldus – Paagi kasutusaja lõppkuupäev (vajaduse korral) – Paigutus – Mahutavus – Märgistus – Kütusepaagi kaitstus – Kütusetorude üldkirjeldus 6.3. Kaitserauad, külgmine allasõidutõke ja tagumised allasõidutõkked – Eesmine allasõidutõke – Külgmine allasõidutõke – Tagumine allasõidutõke 6.4. Varuratta kandur – Asukoht 6.5. Haakeseadmed ja pukseerimisseadised – Haakeseadmed – Pukseerimisseadmed 6.6. Jõuülekanne – Üldkirjeldus – Käiguvahetuse tüüp – Käikude arv – Diferentsiaalid / iselukustuvad diferentsiaalid – Veotelgede arv – Jõuülekande töörežiimid – Sidur: üldkirjeldus – Jõuülekande elektrooniline kontroll 6.7. mootori kinnitused – Üldkirjeldus 6.8. Kabiin ja kere – Üldkirjeldus – Uksed – Istmed – Kabiini astmed – Muud sõiduki sise- ja välisseadmed – Porikaitsmed, pritsmekaitsevarustus 7. MUU VARUSTUS 7.1. Turvavööd – Iga istme turvavöötüüp – Tüübikinnitusmärk – Pürotehnilised eelpingutid 7.2. Turvapadjad – Turvapatjade arv ja paigutus – Märgistus – Märgulamp – Kaassõitja turvapadja väljalülitamine 7.3. Tulekustuti – Arv ja paigutus – Kategooriad 7.4. Vargusevastased seadmed – Kasutustõkis 7.5. Ratta tõkiskingad – Arv ja paigutus 7.6. Helisignaalseade – Seadmete arv ja paigutus: – Tüübikinnitusmärk – Müratase (dB(A)) 7.7. Kiirusmõõdik – Ühikud (km/h või m/ph) – Suurim märgitud kiirus (km/h või m/ph) – Skaalajaotus 7.8. Sõidumeerik – Mark ja mudel – Tüübikinnitusmärk – Seerianumber – Plommide asukoht – Andmesildi asukoht 7.9. kiiruspiirik – Seadistatud kiirus – Mark ja mudel – Kontrollimiseks vajalike ühenduspistikute paigutus – (pööre/km või impulss/km) – w (pööre/km või impulss/km) – Andmesildi asukoht 7.10. Läbisõidumõõdik – Kohtade arv 8. SAASTE 8.1. Müra – Seadme tekitatava müra vähendamise süsteemide ja seadmete üldkirjeldus – Seisumüra tase (dB(A) @ min-1) – Sõidumüra tase (dB(A)) – Väljalasketorul asuvate summutite arv – Väljalasketorul asuvate summutite asukoht – Väljalasketorul asuvate summutite märgistus 8.2. Bensiinimootori tekitatav heide – CO (g/km või g/kWh) – CO tühikäigul (kogus %des) – CO kõrgetel pööretel tühikäigul (kogus %des @ min-1) – CH kõrgetel pööretel tühikäigul (kogus %des @ min-1) – Lambda kõrgetel pööretel tühikäigul (min-1) – CH (g/km või g/kWh) – NOx (g/km või g/kWh) – CH + NOx (g/km) – CO2 (g/km) – Viide EÜ tüübikinnituse keskkonnakategooriale – Pardadiagnostikasüsteemi (OBD) pistiku tüüp ja asukoht – Pardadiagnostikasüsteemi (OBD) andmevahetusprotokoll – Sõidukile paigaldatud heitekontrolliseadmed – Sõidukile paigaldatud heitekontrolliseadmete asukoht – Katalüüsmuunduri mark – Lambdaandurite arv 8.3. Diiselmootori tekitatav heide – CO (g/km või g/kWh) – CH (g/km või g/kWh) – NOx (g/km või g/kWh) – CH + NOx (g/km) – CO2 (g/km) – Tahkete osakeste heide (diiselmootori puhul) (g/km või g/kWh) – Korrigeeritud neeldumistegur diislikütuse puhul (m-1) (opaaksus) – Viide EÜ tüübikinnituse keskkonnakategooriale – Pardadiagnostikasüsteemi (OBD) pistik – Pardadiagnostikasüsteemi (OBD) andmevahetusprotokoll – Sõidukile paigaldatud heitekontrolliseadmed – Sõidukile paigaldatud heitekontrolliseadmete asukoht – Katalüüsmuunduri märgistus – Osakeste püüduri märgistus 8.4. Elektromagnetiliste häirete vähendamine – Süüteküünalde juhtmestiku kirjeldus – Süüteküünalde juhtmestiku märgistus II LISA ÜLEVAATUSE SISU JA MEETODITE MIINIMUMNÕUDED 1. ÜLDNÕUDED Käesolevas lisas määratakse kindlaks testitavad sõidukisüsteemid ja -komponendid; esitatakse nende testimise üksikasjalikud meetodid ja kriteeriumid, mille alusel määratakse kindlaks, kas sõiduk on vastuvõetavas seisundis. Ülevaatus peab hõlmama vähemalt punktis 3 loetletud punkte, tingimusel et need seonduvad asjaomases liikmesriigis testitava sõiduki varustusega. Ülevaatusel tuleks kasutada praegu kättesaadavaid meetodeid ja seadmeid ega tohiks kasutada sõiduki lammutamiseks või selle mis tahes osa eemaldamiseks mõeldud vahendeid. Kõiki loetletud punkte tuleb käsitada sõiduki korrapärasel ülevaatusel kohustuslikuna, välja arvatud märkega (X) tähistatud punktid, mis on küll seotud sõiduki seisundi ja selle sobivusega teedel kasutamiseks, kuid ei ole tehnoülevaatusel peamise tähtsusega. „Läbikukkumise põhjuseid” ei kohaldata juhul, kui need on seotud nõuetega, mis ei olnud sätestatud asjaomase sõiduki tüübikinnitust käsitlevas õigusaktis sõiduki esmase registreerimise või kasutuselevõtu ajal või järelpaigaldusnõuetes. Kui osutatakse visuaalsele ülevaatusele, tähendab see seda, et peale detailide visuaalse ülevaatamise peab inspektor võimaluse korral neid ka käsitsema, mürataset hindama või rakendama muid asjakohaseid kontrollimeetodeid ilma seadmeid kasutamata. 2. ÜLEVAATUSE ULATUS Ülevaatus peab hõlmama vähemalt järgmisi elemente: 0) sõiduki identifitseerimine; 1) pidurisüsteem; 2) rooliseade; 3) nähtavus; 4) valgustusseadmed ja elektrisüsteemi osad; 5) teljed, veljed, rehvid, vedrustus; 6) šassii ja selle kinnitused; 7) muu varustus; 8) saaste; 9) täiendavad ülevaatused reisijateveoks kasutatavatele M2- ja M3-kategooria sõidukitele. 3. ÜLEVAATUSE SISU JA MEETODID Ülevaatus hõlmab vähemalt järgmises tabelis loetletud punkte ning miinimumnõuete ja meetodite kasutamist. Punkt || Meetod || Tehnoülevaatuse mitteläbimise põhjused || || 0. SÕIDUKI IDENTIFITSEERIMINE || 0.1. Registreerimismärgid (kui need on nõuete kohaselt vajalikud) (1) || Visuaalne kontroll || (a) Registreerimismärk puudub (registreerimismärgid puuduvad) või on kinnitatud nii ebakindlalt, et see võib (need võivad) ära kukkuda. (b) Kiri puudub või on loetamatu. (c) Ei vasta sõiduki dokumentidele või registrikirjetele. || 0.2. Valmistajatehase tähis / tehasetähis / seerianumber || Visuaalne kontroll || (a) Puudub või seda ei ole võimalik leida. (b) Ei ole täielik, loetamatu. (c) Ei vasta sõiduki dokumentidele või registrikirjetele. || 1. PIDURISÜSTEEM || 1.1. Mehaaniline seisund ja toimimine || 1.1.1. Sõidupiduri pedaali / käsipiduri hoova šarniir || Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel Märkus: Võimendiga pidurisüsteemidega sõidukeid tuleks kontrollida väljalülitatud mootoriga. || (a) Šarniir on liiga tihke. (b) Ülemäärane kulumine või lõtk. || 1.1.2. Pedaali / käsipiduri hoova seisund ja pidurijuhtimisseadme käigutagavara || Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel Märkus: Võimendiga pidurisüsteemidega sõidukeid tuleks kontrollida väljalülitatud mootoriga. || (a) Liigne või ebapiisav käigutagavara. (b) Pidurdusseadis ei vabane korralikult. (c) Piduripedaali libisemisvastane kate puudub, on lahtine või siledaks kulunud. || 1.1.3. Vaakumpump või kompressor ja mahutid || Komponentide visuaalne kontroll tavapärase töörõhu juures. Kontrollitakse vaakumi või õhurõhu ohutu taseme saavutamiseks kuluvat aega ning hoiatusseadise, mitmemähiselise kaitseklapi ja rõhualandusventiili toimimist. || (a) Ebapiisav õhurõhk/vaakum, et võimaldada piduri rakendamist vähemalt kaks korda pärast hoiatusseadise töölehakkamist (või kui mõõtur näitab ohtu). (b) Ohutuks tööks vajaliku õhurõhu/vaakumi tekkeks kuluv aeg ei vasta nõuetele(1). (c) Mitmekontuuriline kaitseklapp või rõhualandusventiil ei tööta. (d) Märkimisväärset rõhulangust põhjustav õhuleke või kuuldavad õhulekked. (e) Pidurisüsteemi toimimist mõjutada võiv väline kahjustus. || 1.1.4. Alarõhu hoiatusmärgutuli või näidik || Toimimise kontroll || Defektne mõõtur või märgutuli või mõõturi või märgutule rike. || 1.1.5. Seisupidurikraan || Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel || (a) Käepide on pragunenud, kahjustunud või liigselt kulunud. (b) Ebakindel klapivõll või klapp. (c) Ühendused on lahti või süsteem lekib. (d) Mitterahuldav toimimine. || 1.1.6. Seisupiduri tööseade, pidurikang, piduri lukustus, elektrooniline seisupidur || Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel || (a) Piduri lukustus ei pea kindlalt. (b) Kangiliigend või lukustusmehhanism on ülemäära kulunud. (c) Kangi liigne liikumine, mis viitab ebaõigele reguleerimisele. (d) Tööseade puudub, see on kahjustunud või ei tööta. (e) Mitterahuldav toimimine, hoiatusmärgutuli näitab riket. || 1.1.7. Piduriklapid/ventiilid (jalgpidurikraanid, rõhualandajad, regulaatorid) || Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel || (a) Klapp/ventiil on kahjustunud või õhku lekib liigselt. (b) Kompressorist tuleb liigselt õli. (c) Klapp/ventiil on ebakindel või valesti paigaldatud. (d) Hüdraulikavedeliku leke. || 1.1.8. Haagisepidurite ühendused (elektri- ja pneumoühendused) || Pukseeriva veoki ja haagise pidurisüsteemide ühenduse lahtivõtmine ja uuesti ühendamine || (a) Kraan või isetihenev ventiil on defektne. (b) Kraan või klapp on ebakindel või valesti paigaldatud. (c) Ülemäärased lekked. (d) Ei tööta õigesti. || 1.1.9. Energiavaru survepaak || Visuaalne kontroll || (a) Paak on kahjustunud, roostes või lekib. (b) Äravooluseade ei tööta. (c) Paak on ebakindel või valesti paigaldatud. || 1.1.10. Pidurivõimendid, peasilinder (hüdraulilistel süsteemidel) || Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel || (a) Võimendi on defektne või ebatõhus. (b) Peasilinder on defektne või lekib. (c) Peasilinder on ebakindel. (d) Pidurivedelikku ei ole piisavas koguses. (e) Puudub peasilindri paagi kork. (f) Pidurivedeliku hoiatuslamp põleb või on defektne. (g) Pidurivedeliku taseme hoiatussüsteem ei tööta korralikult. || 1.1.11. Jäigad piduritorud || Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel || (a) Ilmne purunemise või pragunemise oht. (b) Torud või ühenduskohad lekivad. (c) Torud on kahjustunud või ülemäära korrodeerunud. (d) Torud on paigaldatud valesti. || 1.1.12. Elastsed pidurivoolikud || Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel || (a) Ilmne purunemise või pragunemise oht. (b) Voolikud on kahjustunud, mässitud, väändunud või liiga lühikesed. (c) Voolikud või ühenduskohad lekivad. (d) Voolikud paisuvad rõhu all. (e) Voolikud on mõranenud. || 1.1.13. pidurihõõrdkatted ja -klotsid || Visuaalne kontroll || (a) Katted on ülemääraselt kulunud. (b) Katted on määrdunud (õli, määre jne). (c) Katted puuduvad. || 1.1.14. Piduritrumlid, pidurikettad || Visuaalne kontroll || (a) Trumlid või kettad on ülemääraselt kulunud või kriimustatud või pragunenud, ebakindlad või mõranenud. (b) Trumlid või kettad on määrdunud (õli, määre jne). (c) Trumlid või kettad puuduvad. (d) Alusplaat on ebakindel. || 1.1.15. Piduritrossid, -vardad, -hoovastik || Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel || (a) Tross on kahjustunud või sõlmes. (b) Komponent on ülemääraselt kulunud või roostes. (c) Tross, varras või liitmik on ebakindel. (d) Trossijuhik on defektne. (e) Pidurisüsteemi vaba liikumine on piiratud. (f) Hoovad/liitmikud ei liigu õigesti, viidates valele reguleerimisele või liigsele kulumisele. || 1.1.16. Piduri tööseadmed (sh vedruakud või hüdraulilised silindrid) || Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel || (a) Tööseade on mõranenud või kahjustunud. (b) Tööseade lekib. (c) Tööseade on ebakindel või valesti paigaldatud. (d) Tööseade on ülemäära roostes. (e) Survekolvi või -membraani ebapiisav või ülemäärane vabakäik. (f) Tolmukaitse puudub või on ülemäära kahjustunud. || 1.1.17. Koormuse regulaator || Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel || (a) Ühendused on defektsed. (b) Ühendused on valesti reguleeritud. (c) Regulaator on kinni kiilunud või ei tööta. (d) Regulaator puudub. (e) Andmesilt puudub. (f) Andmed on loetamatud või ei vasta nõuetele.(1) || 1.1.18. Kulumise kompensaatorid ja näiturid || Visuaalne kontroll || (a) Kompensaator on kahjustunud, kinni kiilunud või liigub valesti, on ülemäärselt kulunud või valesti reguleeritud. (b) Kompensaator on defektne. (c) Kompensaator on valesti paigaldatud või asendatud. || 1.1.19. Aeglustisüsteem (kui see on paigaldatud või nõutav) || Visuaalne kontroll || (a) Ühendused või kinnitused on ebakindlad. (b) Süsteem on ilmselt defektne või puudub. || 1.1.20. Haagisepidurite automaatne rakendumine || Pukseeriva veoki ja haagise pidurisüsteemide ühenduse lahtivõtmine || Ühenduse lahtivõtmisel ei rakendu haagisepidur automaatselt. || 1.1.21. Terve pidurisüsteem || Visuaalne kontroll || (a) Muud süsteemi seadmed (näiteks jäätumisvastane pump, õhukuivati jms) on väliselt kahjustatud või ülemäära roostes, nii et see kahjustab pidurisüsteemi. (b) Õhu- või antifriisi leke. (c) Mis tahes komponent on ebakindel või valesti paigaldatud. (d) Mis tahes komponenti on sobimatult parandatud või muudetud[1]. || 1.1.22. Kontrolliühendused (kui need on paigaldatud või nõutavad) || Visuaalne kontroll || (a) Puudub. (b) Ühendused on kahjustunud, kasutuskõlbmatud või lekivad. || 1.2. Sõidupiduri toimimine ja tõhusus || 1.2.1. Toimimine || Mõõdetakse pidurite staatilise katsetamise seadmel ülevaatuse ajal või, kui see ei ole võimalik, teekatsetuse ajal, rakendades pidureid järk-järgult kuni maksimaalse vajutuseni. || (a) Ühe või mitme ratta pidurdusjõud on ebapiisav. (b) Ühe ratta pidurdusjõud on vähem kui 70% sama telje teise ratta maksimaalsest mõõdetud pidurdusjõust. Teekatsetuse korral kaldub sõiduk sirgjoonest liigselt kõrvale. (c) Pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (blokeerumine). (d) Mõne ratta pidur rakendub liiga vara või hilja. (e) Ratta täispöörete ajal pidurdusjõud kõigub ülemääraselt. || 1.2.2. Tõhusus || Testimine pidurite staatilise katsetamise seadmega või kui seda ei ole tehnilistel põhjustel võimalik kasutada, siis teekatsetusel meerik-aeglustusmõõdiku abil, et määrata kindlaks pidurdustegur, mis suhestub registrimassi või poolhaagiste puhul lubatud teljekoormuste summaga. Sõidukeid või haagist, mille registrimass ületab 3500 kg, tuleb kontrollida kooskõlas standardis ISO 21069 sätestatud nõuetega või samaväärsete meetoditega. Teekatsetused tuleks teha kuivades ilmastikutingimustes siledal ja sirgel teel. || Ei anna vähemalt järgmist minimaalset pidurdustõhusust: Pärast direktiivi 2010/48/EL jõustumist esmaselt registreeritud sõidukid: – N1-kategooria: 50 % – M1-kategooria: 58 % – M2- ja M3-kategooria: 50 % – N2- ja N3-kategooria: 50 % – O2-, O3- ja O4-kategooria: · poolhaagised: 45 % · täis- või kesktelghaagised: 50 % Enne direktiivi 2010/48/EL jõustumist registreeritud sõidukid: N1-kategooria: 45 % M1-, M2- ja M3-kategooria: 50 % [2] N2- ja N3-kategooria: 43 % [3] O2-, O3- ja O4-kategooria: 40 % [4] Muud kategooriad. - L-kategooriad (mõlemad pidurid): L1e-kategooria: 42 % L2e-, L6e-kategooria: 40 % L3e-kategooria: 50 % L4e-kategooria: 46 % L5e-, L7e-kategooria: 44 % - L-kategooriad (tagarataste pidurid): kõik kategooriad: 25 % || 1.3. Varu-/hädapiduri toimimine ja tõhusus (kui tegemist on eraldi süsteemiga) || 1.3.1. Toimimine || Kui varupidurisüsteem on sõidupidurisüsteemist eraldatud, kasutatakse punktis 1.2.1 osutatud meetodit. || (a) Ühe või mitme ratta pidurdusjõud on ebapiisav. (b) Ühe ratta pidurdusjõud on vähem kui 70% sama telje teise ratta maksimaalsest mõõdetud pidurdusjõust. Teekatsetuse korral kaldub sõiduk sirgjoonest liigselt kõrvale. (c) Pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (blokeerumine). 1.3.2. Tõhusus || Kui varupidurisüsteem on sõidupidurisüsteemist eraldatud, kasutatakse punktis 1.2.2 osutatud meetodit. || Pidurdusjõud on väiksem kui 50 %[5] punktis 1.2.2 osutatud sõidupiduri pidurdusjõust registrimassi järgi arvutatuna või poolhaagiste puhul lubatud teljekoormuste summa järgi arvutatuna. (välja arvatud L1e- ja L3e-kategooria). 1.4. Seisupiduri toimimine ja tõhusus 1.4.1. Toimimine || Piduri rakendamine pidurite staatilise katsetamise seadmel ülevaatuse ajal ja/või teekatsetuse ajal aeglustusmõõdikut kasutades || Ühel küljel pidur ei tööta või teekatsetuse korral kaldub sõiduk sirgjoonest liigselt kõrvale. 1.4.2. Tõhusus || Testitakse pidurite staatilise katsetamise seadmel või teekatsetusel tajur-aeglustusmõõdiku või meerik-aeglustusmõõdiku abil või paigutades sõiduki teadaoleva gradiendiga kallakule. Veoautosid tuleks võimaluse korral testida laadituna. || Kõikide sõidukikategooriate puhul ei ole pidurdusjõud vähemalt 16 % registrimassi järgi arvutatuna või mootorsõidukitel 12 % täismassi järgi arvutatuna, kusjuures kohaldatakse neist kahest suuremat (välja arvatud L1e- ja L3e-kategooria). 1.5. Aeglustisüsteemi toimimine || Visuaalne kontroll ning võimaluse korral süsteemi toimimise testimine || (a) Pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (ei kohaldata mootorpiduri suhtes). (b) Süsteem ei tööta. 1.6. Blokeerumatu pidurisüsteem (ABS) || Visuaalne kontroll ja hoiatusseadise kontroll || (a) Hoiatusseadise rike. (b) Hoiatusseadis näitab süsteemi riket. (c) Ratta kiirusandurid puuduvad või on kahjustunud. (d) Juhtmestik on kahjustunud. (e) Muud osad puuduvad või on kahjustunud. 1.7 Elektrooniline pidurisüsteem (EBS) || Hoiatusseadise visuaalne kontroll. || (a) Hoiatusseadise rike. (b) Hoiatusseadis näitab süsteemi riket. 1.8 Pidurivedelik || Keemistemperatuuri või veesisalduse mõõtmine || (a) Pidurivedeliku keemistemperatuur liiga madal või veesisaldus liiga suur. (b) Pidurivedelik määrdunud. (c) Pidurivedelikku ei ole piisavas koguses. 2. ROOLISEADE 2.1. Mehaaniline seisund 2.1.1. Rooliseadme seisund || Kanalile paigutatud või tõstukile tõstetud sõidukil, mille rattad on õhus või pöördplatvormidel, tehakse roolirattaga täispööre. Rooliseadme toimimise visuaalne kontroll. || (a) Seade ei tööta sujuvalt. (b) Hammassektorvõll on väändunud või selle tihvtid on kulunud. (c) Hammassektorvõll on ülemääraselt kulunud. (d) Hammassektorvõlli ülemäärane liikumine. (e) Rooliseade lekib. 2.1.2. Rooliseadme korpuse kinnitus || Kanalile paigutatud või tõstukile tõstetud ning ratastega maapinnale toetuval sõidukil keeratakse rooliratast/juhtrauda päripäeva ja vastupäeva või kasutatakse spetsiaalselt kohandatud rooli vabakäigu mõõtjat. Korpuse šassiile kinnitumise visuaalne kontroll. || (a) Rooliseadme korpus ei ole nõuetekohaselt kinnitatud. (b) Kinnitusavad šassiil on välja veninud. (c) Kinnituspoldid puuduvad või on purunenud. (d) Rooliseadme korpus on mõranenud. 2.1.3. Roolihoovastiku seisund || Kanalile paigutatud või tõstukile tõstetud ning ratastega maapinnale toetuval sõidukil loksutatakse rooliratast päripäeva ja vastupäeva või kasutatakse spetsiaalselt kohandatud rooli vabakäigu mõõtjat. Rooliseadme komponentide võimaliku kulumise ja mõranemise ning nende turvalisuse visuaalne kontroll. || (a) Komponendid, mis peaksid olema kohtkindlad, liiguvad üksteise suhtes. (b) Liigendid on ülemääraselt kulunud. (c) Teatav komponent on mõranenud või deformeerunud. (d) Puuduvad lukustusseadmed. (e) Komponendid on eritelgsed (nt rööpvarras või juhtvarras). (f) Sobimatu parandamine või muutmine. (g) Tolmukaitse puudub, on kahjustunud või oluliselt halvenenud seisundis. 2.1.4. Roolihoovastiku toimimine || Kanalile paigutatud või tõstukile tõstetud ning ratastega maapinnale toetuval ja töötava mootoriga (roolivõimendi) sõidukil tehakse roolirattaga täispööre. Hoovastiku liikumise visuaalne kontroll. || (a) Liikuv roolihoovastik kahjustab šassii kohtkindlat osa. (b) Rooli piirajad ei tööta või puuduvad. 2.1.5. Roolivõimendi || Roolimehhanismil kontrollitakse lekete esinemist ja hüdraulikavedeliku taset paagis (kui see on nähtav). Maapinnale toetuvate rataste ja töötava mootoriga sõidukil kontrollitakse võimendiga roolimehhanismi töötamist. || (a) Vedelikuleke. (b) Vedelikku ei ole piisavalt. (c) Mehhanism ei tööta. (d) Mehhanism on mõranenud või ebakindel. (e) Komponendid on eritelgsed või kahjustunud. (f) Sobimatu parandamine või muutmine. (g) Trossid/voolikud on kahjustunud või ülemäära roostes. 2.2. Rooliratas, roolisammas ja juhtraud 2.2.1. Rooliratta/juhtraua seisund || Maapinnale toetuvate ratastega sõidukil loksutatakse rooliratast roolisamba suhtes täisnurga all küljelt küljele ning rakendatakse kerget langevat ja tõusvat survet. Vabakäigu visuaalne kontroll. || (a) Rooliratas ja -sammas liiguvad üksteise suhtes – kinnitus on lõtv. (b) Roolirattarummul puudub kinnitusseade. (c) Roolirattarumm, -rõngas või kodarad on mõranenud või lahti tulnud. 2.2.2 Roolisammas / käänmikuhargid ja rooliratta külge kinnitatavad sangad || Kanalile paigutatud või tõstukile tõstetud ning massiga maapinnale toetuval sõidukil lükatakse ja tõmmatakse rooliratast roolisamba suhtes üles-alla, rooliratast/juhtrauda lükatakse roolisamba/sangade suhtes täisnurga all eri suundades. Vabakäigu ning painduvate ühenduste või universaalliigendite seisundi visuaalne kontroll. || (a) Rooliratta keskme ülemäärane liikumine üles või alla. (b) Roolisamba ülemise osa ülemäärane liikumine radiaalselt samba telje suhtes. (c) Painduvad ühendused on kahjustunud. (d) Kinnitus on defektne. (e) Sobimatu parandamine või muutmine. 2.3. Rooli vabakäik || Kanalile paigutatud või tõstukile tõstetud ning massiga ratastele toetuval sõidukil keeratakse rooliratast kergelt päripäeva ja vastupäeva, ilma et rattad liiguks, kusjuures rattad on otseasendis ja roolivõimendiga sõidukitel mootor töötab. Vabakäigu visuaalne kontroll. || Ülemäärane rooli vabakäik (näiteks roolirattarõnga teatav punkt liigub rohkem kui ühe viiendiku ulatuses rooliratta läbimõõdust või ei vasta nõuetele.(1) 2.4 Rataste kokku- või lahkujooks (X)(2) || Asjakohase seadmega kontrollitakse juhtrataste kokku-või lahkujooksu. || Kokku- või lahkujooks ei vasta sõiduki tootja andmetele või nõuetele.(1) 2.5. Haagise pöördtelje pöördlaud || Kontrollimine visuaalselt või spetsiaalselt kohandatud rooli vabakäigu mõõtja abil || (a) Komponent on kahjustunud või pragunenud. (b) Ülemäärane lõtk. (c) Kinnitus on defektne. 2.6. Elektrooniline roolivõimendi(Electronic Power Steering, EPS) || Visuaalne kontroll, mootorit käivitades ja välja lülitades kontrollitakse vastavust rooliratta nurga ja rataste nurga vahel. || (a) EPSi rikketuli näitab süsteemis riket. (b) Rooliratta nurk ja rataste nurk ei ole vastavuses. (c) Roolivõimendi ei tööta. 3. NÄHTAVUS 3.1. Vaateväli || Juhikohalt avaneva vaatevälja visuaalne kontroll || Takistused juhi vaateväljas, mis mõjutavad oluliselt nähtavust ettepoole või külgedele || 3.2. Klaasi seisund || Visuaalne kontroll || (a) Klaas või läbipaistev esipaneel (kui see on lubatud) on mõranenud või tuhmunud. (b) Klaas või läbipaistev esipaneel (sealhulgas peegel- või toonkilega kaetud klaas) (1), mis ei vasta nõuetes esitatud spetsifikatsioonidele (XX)(3). (c) Klaasi või läbipaistva esipaneeli seisund ei ole vastuvõetav. || 3.3. Tahavaatepeeglid või -seadmed || Visuaalne kontroll || (a) Peegel või seade puudub või ei ole paigaldatud vastavalt nõuetele.(1) (b) Peegel või seade ei tööta, on kahjustunud, lahti tulnud või ebakindel. || 3.4. Klaasipuhastid || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || (a) Puhastid ei tööta või puuduvad. (b) Puhasti hari puudub või on silmnähtavalt defektne. || 3.5 Klaasipesurid || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || Pesurid ei tööta õigesti. || 3.6 Niiskuse eemaldamise süsteem (X)(2) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || Süsteem ei tööta või on silmnähtavalt defektne. || 4. TULED, HELKURID JA ELEKTRISEADMED || 4.1. Esilaternad || 4.1.1. Seisund ja toimimine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || (a) Valgus/valgusallikas on defektne või puudub. (b) Projektsioonisüsteem (reflektor ja hajutiklaas) on defektne või puudub. (c) Latern ei ole kindlalt kinnitatud. || 4.1.2. Reguleeritus || Määratakse kindlaks iga lähitulelaterna horisontaalne reguleeritus, kasutades esilaternate reguleerituse kontrollimise seadet või ekraani. || Esilaterna reguleeritus ei jää nõuetes sätestatud piiridesse.(1) || 4.1.3. Lülitid || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || (a) Lüliti ei tööta nõuetele vastavalt.(1) (Samaaegselt põlevate esilaternate arv) (b) Kontrollseadise talitluse rike. || 4.1.4. Vastavus nõuetele(1) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || (a) Latern, selle valguse värvus, asend või valgustugevus ei vasta nõuetele.(1) (b) Miski laternaklaasil või valgusallikal vähendab ilmselgelt valgustugevust või muudab valguse värvi. (c) Valgusallikas või latern ei vasta nõuetele. || 4.1.5. Reguleerimisseadmed (kui need on kohustuslikud) || Visuaalne kontroll ja võimaluse korral kontrollimine käitamisel || (a) Seade ei tööta. (b) Käsijuhtimisega seadet ei saa juhikohalt käitada. || 4.1.6. Esilaternate puhastusseade (kui see on kohustuslik) || Visuaalne kontroll ja võimaluse korral kontrollimine käitamisel || Seade ei tööta. || 4.2. Eesmised ja tagumised ääretulelaternad, külgmised ääretulelaternad ja ülemised ääretulelaternad || 4.2.1. Seisund ja toimimine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || (a) Valgusallikas on defektne. (b) Laternaklaas on defektne. (c) Latern ei ole kindlalt kinnitatud. || 4.2.2 Lülitamine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || (a) Lüliti ei tööta vastavalt nõuetele.(1) (b) Kontrollseadise talitluse rike. || 4.2.3. Vastavus nõuetele(1) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || (a) Latern, selle valguse värvus, asend või valgustugevus ei vasta nõuetele.(1) (b) Miski laternaklaasil või valgusallikal vähendab valgustugevust või muudab valguse värvi. || 4.3. Piduritulelaternad || 4.3.1. Seisund ja toimimine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || (a) Valgusallikas on defektne. (b) Laternaklaas on defektne. (c) Latern ei ole kindlalt kinnitatud. || 4.3.2. Lülitamine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || (a) Lüliti ei tööta vastavalt nõuetele.(1) (b) Kontrollseadise talitluse rike. || 4.3.3. Vastavus nõuetele(1) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || Latern, selle valguse värvus, asend või valgustugevus ei vasta nõuetele.(1) || 4.4. Suuna- ja ohutulelaternad || 4.4.1. Seisund ja toimimine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || (a) Valgusallikas on defektne. (b) Laternaklaas on defektne. (c) Latern ei ole kindlalt kinnitatud. || 4.4.2. Lülitamine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || Lüliti ei tööta vastavalt nõuetele.(1) || 4.4.3. Vastavus nõuetele(1) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || Latern, selle valguse värvus, asend või valgustugevus ei vasta nõuetele.(1) || 4.4.4. Vilkumissagedus || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || Vilkumissagedus ei vasta nõuetele.(1) || 4.5. Eesmised ja tagumised udutulelaternad || 4.5.1. Seisund ja toimimine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || (a) Valgusallikas on defektne. (b) Laternaklaas on defektne. (c) Latern ei ole kindlalt kinnitatud. || 4.5.2 Reguleeritus (X)(2) || Kontrollimine käitamisel ning esitulede reguleerituse kontrollimise seadme abil || Valgusvihu valguse ja varju piiri korral on eesmine udutuli horisontaalselt valesti reguleeritud. || 4.5.3. Lülitamine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || Lüliti ei tööta vastavalt nõuetele(1). || 4.5.4. Vastavus nõuetele(1) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || (a) Latern, selle valguse värvus, asend või valgustugevus ei vasta nõuetele(1) (b) Süsteem ei tööta vastavalt nõuetele(1) || 4.6. Tagurdustulelaternad || 4.6.1. Seisund ja toimimine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || (a) Valgusallikas on defektne. (b) Laternaklaas on defektne. (c) Latern ei ole kindlalt kinnitatud. || 4.6.2. Vastavus nõuetele(1) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || (a) Latern, selle valguse värvus, asend või valgustugevus ei vasta nõuetele(1). (b) Süsteem ei tööta vastavalt nõuetele(1). || 4.6.3. Lülitamine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || Lüliti ei tööta vastavalt nõuetele(1). || 4.7. Tagumine numbritulelatern || 4.7.1. Seisund ja toimimine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || (a) Latern heidab otsevalgust taha. (b) Valgusallikas on defektne. (c) Latern ei ole kindlalt kinnitatud. || 4.7.2. Vastavus nõuetele(1) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || Süsteem ei tööta vastavalt nõuetele(1). || 4.8. Helkurid, nähtavamaks tegemise märgistus (valgustpeegeldav) ja tagumised märgistusplaadid || 4.8.1. Seisund || Visuaalne kontroll || (a) Helkurseadmed on defektsed või kahjustunud. (b) Helkur ei ole kindlalt kinnitatud. || 4.8.2. Vastavus nõuetele(1) || Visuaalne kontroll || Seade, selle peegeldatav värv või asend ei vasta nõuetele(1). || 4.9. Valgustusseadmete kohustuslikud märgutuled || 4.9.1. Seisund ja toimimine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || Seade ei tööta. || 4.9.2. Vastavus nõuetele(1) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || Ei vasta nõuetele(1). || 4.10. Pukseeriva sõiduki ja haagise või poolhaagise elektriühendused || Visuaalne kontroll: võimaluse korral kontrollida elektriühenduse jätkuvust. || (a) Kohtkindlad komponendid ei ole kindlalt kinnitatud. (b) Isolatsioon on kahjustunud või selle seisund on halvenenud. (c) Haagise või pukseeriva sõiduki elektriühendused ei tööta õigesti. || 4.11. Elektriühendused || Kanalile paigutatud või tõstukile tõstetud sõiduki visuaalne kontroll, sealhulgas mõnel juhul mootoriruumi sisemuse kontroll. || (a) Elektriühendused on ebakindlad või ei ole õigesti kaitstud. (b) Elektriühendused on kahjustunud. (c) Isolatsioon on kahjustunud või selle seisund on halvenenud. || 4.12. Mittekohustuslikud laternad ja helkurid (X)(2) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || (a) Paigaldatud latern/helkur ei vasta nõuetele(1). (b) Latern ei tööta vastavalt nõuetele(1). (c) Latern/helkur ei ole kindlalt kinnitatud. || 4.13. Aku(d) || Visuaalne kontroll || (a) Aku on ebakindel. (b) Aku lekib. (c) Defektne lüliti (kui see on nõutav). (d) Defektsed kaitsmed (kui need on nõutavad). (e) Ebasobiv ventilatsioon (kui see on nõutav). || 5. TELJED, VELJED, REHVID JA VEDRUSTUS || 5.1. Teljed || 5.1.1. Teljed || Kanalile paigutatud või tõstukile tõstetud sõiduki visuaalne kontroll Kasutada võib lõtkutestereid; neid on soovitatav kasutada üle 3,5-tonnise brutomassiga sõidukite puhul. || (a) Telg on murdunud või deformeerunud. (b) Telg on sõiduki külge kinnitatud ebakindlalt. (c) Sobimatu parandamine või muutmine. || 5.1.2. Käänmikud || Kanalile paigutatud või tõstukile tõstetud sõiduki visuaalne kontroll Kasutada võib lõtkutestereid; neid on soovitatav kasutada üle 3,5-tonnise brutomassiga sõidukite puhul. Kõigile ratastele rakendatakse vertikaal- või külgjõudu ning üles märgitakse liikumise ulatus teljetala ja käänmiku vahel. || (a) Käänmik on murdunud. (b) Pöörlipolt ja/või puksid on ülemäära kulunud. (c) Ülemäärane liikumine teljetala ja käänmiku vahel. (d) Käänmikupolt on teljel lahti tulnud. || 5.1.3. Rattalaagrid || Kanalile paigutatud või tõstukile tõstetud sõiduki visuaalne kontroll. Kasutada võib lõtkutestereid; neid on soovitatav kasutada üle 3,5-tonnise brutomassiga sõidukite puhul. Ratast loksutatakse või rakendatakse igale rattale külgjõudu ning üles märgitakse, kui suures ulatuses liigub ratas käänmiku suhtes ülespoole. || (a) Ülemäärane lõtk rattalaagrites. (b) Rattalaagrid on liiga tihked, kinni kiilunud. || 5.2. Veljed ja rehvid || 5.2.1. Rattarumm || Visuaalne kontroll || (a) Mis tahes rattamutrid või -poldid puuduvad või on lahti tulnud. (b) Rumm on kulunud või kahjustunud. || 5.2.2. Veljed || Kanalile paigutatud või tõstukile tõstetud sõiduki kõikide velgede visuaalne kontroll mõlemast küljest || (a) Mis tahes mõra või defekt keevises. (b) Rehvide lukustusrõngad ei ole korralikult paigaldatud. (c) Velg on tõsiselt deformeerunud või kulunud. (d) Velje suurus või tüüp ei vasta nõuetele(1) ning mõjutab liiklusohutust. || 5.2.3. Rehvid || Kogu rehvi visuaalne kontroll, kas siis pöörates maapinnalt üles tõstetud ratast koos rehviga (sõiduk on paigutatud kanalile või tõstetud tõstukile) või sõites sõidukiga üle kanali edasi ja tagasi || (a) Rehvi suurus, koormustaluvus, tüübikinnitusmärk või nimikiirus ei vasta nõuetele(1) ning mõjutab liiklusohutust. (b) Samal teljel asuvate rataste või topeltrataste rehvid on erineva suurusega. (c) Samal teljel asuvad rehvid on erineva konstruktsiooniga (radiaal-/diagonaalrehvid). (d) Mis tahes tõsine kahjustus või auk rehvis. (e) Rehvimustri jääksügavus ei vasta nõuetele(1). (f) Rehv hõõrdub teiste komponentide vastu. (g) Lõigatud mustriga rehvid ei vasta nõuetele(1). (h) Rehvirõhu kontrollsüsteemi talitluses esineb häire või see ei ole ilmselt töökorras. || 5.3. Vedrustus || 5.3.1. Vedrud ja stabilisaator || Kanalile paigutatud või tõstukile tõstetud sõiduki visuaalne kontroll Kasutada võib lõtkutestereid; neid on soovitatav kasutada üle 3,5-tonnise brutomassiga sõidukite puhul. || (a) Vedrud on šassii või telje külge kinnitatud ebakindlalt. (b) Vedru osa on kahjustunud või murdunud. (c) Vedru puudub. (d) Sobimatu parandamine või muutmine. || 5.3.2. Amortisaatorid || Kanalile paigutatud või tõstukile tõstetud sõiduki visuaalne kontroll või võimaluse korral eriseadmeid kasutades || (a) Amortisaatorid on šassii või telje külge kinnitatud ebakindlalt. (b) Tõsisele lekkele või rikkele osutav kahjustunud amortisaator. || 5.3.2.1. Amortiseerimise tõhususe kontroll || Kasutatakse eriseadmeid ning võrreldakse vasaku/parema külje erinevusi ja/või tootjate esitatud absoluutväärtusi. || (a) Oluline erinevus vasaku ja parema külje vahel. (b) Esitatud miinimumväärtusi ei ole saavutatud. || 5.3.3. Toorsioonvardad, reaktiivvardad, õõtshargid ja -hoovad || Kanalile paigutatud või tõstukile tõstetud sõiduki visuaalne kontroll Kasutada võib lõtkutestreid; neid on soovitatav kasutada üle 3,5-tonnise brutomassiga sõidukite puhul. || (a) Komponent on šassii või telje külge kinnitatud ebakindlalt. (b) Komponent on kahjustunud, mõranenud või ülemäära roostes. (c) Sobimatu parandamine või muutmine. || 5.3.4. Vedrustuse liigendid || Kanalile paigutatud või tõstukile tõstetud sõiduki visuaalne kontroll Kasutada võib lõtkutestereid; neid on soovitatav kasutada üle 3,5-tonnise brutomassiga sõidukite puhul. || (a) Pöörlipolt ja/või puksid või vedrustuse liigendid on ülemäära kulunud. (b) Tolmukaitse puudub või on oluliselt halvenenud seisundis. || 5.3.5. Õhkvedrustus || Visuaalne kontroll || (a) Süsteem ei tööta. (b) Mis tahes komponent on kahjustunud, halvenenud seisundis või seda on muudetud ning see kahjustab süsteemi toimimist. (c) Kuuldav leke süsteemis. || 6. ŠASSII JA SELLE KINNITUSED || 6.1. Šassii või raam ja selle kinnitused || 6.1.1. Üldseisund || Kanalile paigutatud või tõstukile tõstetud sõiduki visuaalne kontroll || a) Ühe külje või risttala pragunemine või deformeerumine. b) Tugevdusplaadid või kinnitused on ebakindlad. c) Konstruktsiooni jäikust mõjutav ülemäärane rooste. || 6.1.2. Väljalasketorud ja summutid || Kanalile paigutatud või tõstukile tõstetud sõiduki visuaalne kontroll || a) Heitgaasisüsteem on ebakindel või lekib. b) Kabiini või sõitjateruumi tuleb heitgaasi. || 6.1.3. Kütusepaak ja -torud (sh kütteaine paak ja torud) || Kanalile paigutatud või tõstukile tõstetud sõiduki visuaalne kontroll, LPG-/CNG-süsteemide korral kasutatakse lekke tuvastamise seadmeid. || (a) Ebakindel paak või torud. (b) Vedeliku leke, täiteava kork puudub või laseb läbi. (c) Kahjustunud või katkihõõrdunud torud. (d) Kütuse korkkraan (kui see on nõutav) ei tööta õigesti. (e) Tuleoht, mis on tingitud: - kütuselekkest; - ebaõigelt varjestatud kütusepaagist või heitgaasitorustikust; - mootoriruumi seisundist. (f) - LPG-/CNG- või vesinikusüsteem ei vasta nõuetele(1). || 6.1.4. Kaitserauad, külgmised allasõidutõkked ja tagumised allasõidutõkked || Visuaalne kontroll || (a) Komponent on lahti tulnud või kahjustunud ning võib riivamisel või kokkupuutel põhjustada kahju. (b) Seade ei vasta ilmselgelt nõuetele(1). || 6.1.5. Varuratta kandur (olemasolu korral) || Visuaalne kontroll || (a) Varuratta kanduri seisund ei vasta nõuetele. (b) Varuratta kandur on pragunenud või ebakindel. (c) Varuratas ei ole kandurile turvaliselt kinnitatud ning võib sealt välja kukkuda. || 6.1.6. Haakeseadmed ja pukseerimisseadised || Võimaliku kulumise ja nõuetekohase talitluse visuaalne kontroll, pöörates erilist tähelepanu kõikidele paigaldatud ohutusseadistele, ja/või mõõturi kasutamine || (a) Komponent on kahjustunud, defektne või pragunenud. (b) Komponent on ülemäära kulunud. (c) Kinnitus on defektne. (d) Mis tahes ohutusseadis puudub või ei tööta õigesti. (e) Mis tahes näidik ei tööta. (f) Registreerimismärk või üks laternatest (kui seda ei kasutata) on varjatud. (g) Sobimatu parandamine või muutmine. || 6.1.7. Jõuülekanne || Visuaalne kontroll || (a) Turvapoldid on lahti tulnud või puuduvad. (b) Ülekandevõlli laagrid on ülemäära kulunud. (c) Universaalliigendid on ülemäära kulunud. (d) Kahjustunud painduvad ühendused. (e) Kahjustunud või paindunud võll. (f) Laagri korpus on mõranenud või ebakindel. (g) Tolmukaitse puudub või on oluliselt halvenenud seisundis. (h) Ebaseaduslik jõuallika muutmine. || 6.1.8. Mootori kinnitused || Visuaalne kontroll – ei pea toimuma tingimata kanalil või tõstukil || Paigaldusdetailid on halvenenud seisundis, silmnähtavalt ja tõsiselt kahjustunud, lahti tulnud või mõranenud. || 6.1.9. Mootori jõudlus || Visuaalne vaatlus || (a) Juhtseadme ebaseaduslik muutmine. (b) Ebaseaduslik mootori muutmine. || 6.2. Kabiin ja kere || 6.2.1. Seisund || Visuaalne kontroll || (a) Lahti tulnud või kahjustunud paneel või osa, mis võib tekitada kahju. (b) Ebakindel kerepost. (c) Mootorisuits või heitgaasid pääsevad kabiini. (d) Sobimatu parandamine või muutmine. || 6.2.2. Paigaldus || Visuaalne kontroll kanalil või tõstukil || (a) Ebakindel kere või kabiin. (b) Kere/kabiin ei tundu olevat šassiil otse. (c) Kere/kabiin on šassii või risttalade külge kinnitamata või on kinnitatud ebakindlalt. (d) Kinnituskohad on ülemäära roostes. || 6.2.3. Uksed ja ukselukud || Visuaalne kontroll || (a) Uks ei avane või ei sulgu korralikult. (b) Uks võib iseenesest avaneda või ei püsi suletuna. (c) Uks, hinged, lukud, tugipost on puudu, lahti tulnud või halvenenud seisundis. || 6.2.4. Põrand || Visuaalne kontroll kanalil või tõstukil || Ebakindel või oluliselt halvenenud seisundis põrand. || 6.2.5. Juhiiste || Visuaalne kontroll || (a) Iste on lahti tulnud või defektse konstruktsiooniga. (b) Istme reguleerimise mehhanism ei tööta õigesti. || 6.2.6. Muud istmed || Visuaalne kontroll || (a) Istmed on defektsed või ebakindlad. (b) Sõidukisse paigaldatud istmed ei vasta nõuetele(1). || 6.2.7. Juhtimisseadised || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || Sõiduki ohutuks käitamiseks vajalik seadis ei tööta õigesti. || 6.2.8. Kabiini astmed || Visuaalne kontroll || (a) Ebakindel aste või platvorm. (b) Astme või platvormi seisund võib kasutajatele vigastusi põhjustada. || 6.2.9. Muud sõiduki sise- ja välisseadmed || Visuaalne kontroll || (a) Muu seadme kinnitus on defektne. (b) Muu seade ei vasta nõuetele(1). (c) Hüdraulikaseade lekib. || 6.2.10. Poritiivad, -plekid, -kummid, pritsmekaitsevarustus || Visuaalne kontroll || (a) Komponent puudub, on lahti tulnud või tõsiselt roostes. (b) Komponent on rattale liiga lähedal. (c) Ei vasta nõuetele(1). || 7. MUU VARUSTUS || 7.1. Turvavööd/turvavöö pandlad ja turvasüsteemid || 7.1.1. Turvavööde/turvavööde pannalde kinnituste turvalisus || Visuaalne kontroll || (a) Kinnituspunkt on oluliselt halvenenud seisundis. (b) Kinnituspunkt on lahti tulnud. || 7.1.2. Turvavööde/turvavööde pannalde seisund || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || (a) Kohustuslik turvavöö puudub või ei ole paigaldatud. (b) Turvavöö on kahjustunud. (c) Turvavöö ei vasta nõuetele(1) (d) Turvavöö pannal on kahjustunud või ei toimi õigesti. (e) Turvavöö tõmbur on kahjustunud või ei toimi õigesti. || 7.1.3. Turvavöö koormuse piiraja || Visuaalne kontroll || Koormuse piiraja ilmselt puudub või ei sobi kasutamiseks asjaomases sõidukis. || 7.1.4. Turvavöö eelpingutid || Visuaalne kontroll || Eelpinguti ilmselt puudub või ei sobi kasutamiseks asjaomases sõidukis. || 7.1.5. Turvapadjasüsteem || Visuaalne kontroll || (a) Turvapadjasüsteem ilmselt puudub või ei sobi kasutamiseks asjaomases sõidukis. (b) Turvapadjasüsteem ilmselt ei tööta. || 7.1.6. SRS-süsteemid || Rikkeindikaatori visuaalne kontroll || SRS-süsteemi rikkeindikaator näitab mis tahes riket süsteemis. || 7.2. Tulekustuti (X)(2) || Visuaalne kontroll || (a) Puudub. (b) Ei vasta nõuetele(1). || 7.3. Lukud ja kasutamistõkis || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || (a) Tõkis ei toimi – ei takista sõiduki käitamist. (b) Defektne või tahtmatu lukustumine või blokeerumine. || 7.4. Ohukolmnurk (kui see on nõutav) (X)(2) || Visuaalne kontroll || (a) Puudub või ei ole komplektne. (b) Ei vasta nõuetele(1). || 7.5. Esmaabivahendid (kui need on nõutavad) (X)(2) || Visuaalne kontroll || Puudub, ei ole komplektne või ei vasta nõuetele(1). || 7.6. Ratta tõkiskingad (-kiilud) (kui need on nõutavad) (X)(2) || Visuaalne kontroll || Puuduvad või on halvas seisundis. || 7.7. Helisignaalseade || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || (a) Ei tööta. (b) Ebakindel juhtseadis. (c) Ei vasta nõuetele(1). || 7.8. Kiirusmõõdik || Visuaalne kontroll või kontrollimine käitamisel teekatsetuse ajal või elektrooniliste vahendite abil || (a) Ei ole paigaldatud vastavalt nõuetele(1). (b) Ei tööta. (c) Mõõdikut ei saa valgustada. || 7.9. Sõidumeerik (kui see on paigaldatud/nõutav) || Visuaalne kontroll || (a) Ei ole paigaldatud vastavalt nõuetele(1). (b) Ei tööta. (c) Defektsed või puuduvad plommid. (d) Kalibreerimisplaat puudub, on loetamatu või aegunud. (e) Ilmne rikkumine või manipuleerimine. (f) Rehvide suurus ei vasta kalibreerimisparameetritele. || 7.10. Kiiruspiirik (kui see on paigaldatud/nõutav) || Visuaalne kontroll ja asjakohaste seadmete olemasolu korral kontrollimine käitamisel || (a) Ei ole paigaldatud vastavalt nõuetele(1). (b) Ei ole ilmselt töökorras. (c) Vale määratud kiirus (kui seda on kontrollitud). (d) Defektsed või puuduvad plommid. (e) Kalibreerimisplaat puudub, on loetamatu või aegunud. (f) Rehvide suurus ei vasta kalibreerimisparameetritele. || 7.11 Läbisõidumõõdik, kui see on olemas || Visuaalne kontroll || (a) Ilmselt manipuleeritud (pettus). (b) Ilmselt ei tööta. || 7.12 Elektrooniline stabiilsuskontroll (ESC), kui see on paigaldatud/nõutav || Visuaalne kontroll || (a) Ratta kiirusandurid puuduvad või on kahjustunud. (b) Juhtmestik on kahjustunud. (c) Muud osad puuduvad või on kahjustunud. (d) Lüliti on kahjustunud või ei tööta õigesti. (e) ESC-süsteemi rikkeindikaator näitab mis tahes riket süsteemis. || 8. SAASTE || 8.1. Müra || 8.1.1 Müravähendussüsteem || Subjektiivne hindamine (välja arvatud juhul, kui inspektori arvates võib müratase olla piiri peal – sel juhul võib teha pideva müra katse, kasutades müramõõdikut). || (a) Müratasemed ületavad nõuetes lubatavaid tasemeid(1). (b) Müravähendussüsteemi mingi osa on tulnud lahti, võib küljest ära kukkuda, on kahjustunud, valesti paigaldatud, puudub või seda on ilmselt muudetud, nii et see mõjutab negatiivselt müratasemeid. || 8.2. Heitgaasid || 8.2.1 Bensiinimootori tekitatav heide || 8.2.1.1 Heitgaaside kontrolli seadmed || Visuaalne kontroll || (a) Tootja paigaldatud heitekontrolliseadmed puuduvad, neid on muudetud või need on ilmselt vigased. (b) Heitkoguste mõõtmist mõjutavad lekked. || 8.2.1.2 Gaasiline heide || Heitkoguste mõõtmine heitgaasianalüsaatori abil kooskõlas nõuetega(1). Teise võimalusena võib sobivate pardadiagnostika (OBD) seadmetega varustatud sõidukite puhul heitgaasisüsteemi nõuetekohast toimimist kontrollida OBD-seadme vastava näidu põhjal, kontrollides OBD-süsteemi nõuetekohast toimivust heitgaaside mõõtmise kohas tühikäigul tootja soovitatavatel katse ettevalmistamise tingimustel ja kooskõlas muude nõuetega(1). || (a) Gaasilised heited ületavad tootja kindlaksmääratud konkreetsed tasemed (b) või, juhul kui see teave ei ole kättesaadav, süsinikmonooksiidi heited ületavad i) sõidukite puhul, mille heitgaase ei kontrollita spetsiaalse heitekontrollisüsteemi abil, – 4,5%, või – 3,5% vastavalt nõuetes1 kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale(1). ii) sõidukite puhul, mille heitgaase kontrollitakse spetsiaalse heitekontrollisüsteemi abil, – tühikäigul 0,5% – kõrgendatud pööretel 0,3% või – tühikäigul 0,3%[6] – kõrgendatud pööretel 0,2% vastavalt nõuetes(1) kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale. (c) Lambda väärtus ei jää vahemikku 1± 0,03 või ei ole kooskõlas tootja spetsifikatsiooniga. (d) OBD osutab olulisele rikkele. || 8.2.2 Diiselmootori tekitatav heide || 8.2.2.1 Heitgaaside kontrolli seadmed || Visuaalne kontroll || (a) Puuduvad tootja paigaldatud heitekontrolliseadmed või need on ilmselt vigased. (b) Heitkoguste mõõtmist mõjutavad lekked. || 8.2.2.2 Suitsusus Seda nõuet ei kohaldata enne 1. jaanuari 1980 registreeritud või kasutusele võetud sõidukite suhtes. || a) Heitgaaside suitsusust mõõdetakse vabakiirendusel (koormust ei rakendata miinimumpööretest kuni katkesti rakendumiseni), käigukang on neutraalses asendis ja sidur on lahutatud. b) Sõiduki ettevalmistus 1. Sõidukit võib testida ilma ettevalmistuseta, kuid ohutuse mõttes tuleks kontrollida, kas mootor on soe ja rahuldavas mehaanilises seisukorras 2. Eeltingimused: i) Mootor peab olema täiesti soe, näiteks mootoriõli temperatuur peab õlimõõtevarda torus sondiga mõõdetuna olema vähemalt 80 °C või, kui see on madalam, vastama normaalsele töötemperatuurile või peab infrapunase kiirguse alusel mõõdetud mootorisilindrite temperatuur olema eespool nimetatud temperatuuriga vähemalt samaväärne. Kui seoses sõiduki koostega ei ole selline mõõtmine praktiline, võib mootori normaalse töötemperatuuri määrata muul viisil, näiteks mootori jahutusventilaatori töötamise põhjal; ii) heitgaasisüsteemi puhastatakse vähemalt kolme vabakiirendustsükliga või samaväärse meetodiga. c) Testimise kord Mootor ja mis tahes turboülelaadur peab enne iga vabakiirendustsüklit olema tühikäigul. Suure võimsusega diiselmootorite puhul tähendab see vähemalt kümnesekundilist ootamist pärast gaasipedaali vabastamist. 2. Iga vabakiirendustsükli alustamiseks tuleb gaasipedaal kiiresti ja sujuvalt (vähem kui ühe sekundiga), kuid mitte ägedalt alla vajutada, et saavutada maksimaalne sissepritse pritsepumbast. 3. Iga vabakiirendustsükli ajal jõuab mootor enne gaasipedaali vabastamist maksimaalselt lubatud pööreteni või automaatülekandega sõidukite puhul tootja määratud pööreteni või, kui need andmed ei ole kättesaadavad, kahe kolmandikuni maksimaalselt lubatud pööretest. Seda saab kontrollida näiteks mootori pöörete arvu jälgides või jättes piisavalt aega gaasipedaali esimesest vajutamisest kuni selle vabastamiseni, mis 1. lisa kategooriatesse 1 ja 2 kuuluvate sõidukite puhul peaks olema vähemalt kaks sekundit. 4. Sõiduk loetakse ülevaatuse mitteläbinuks ainult siis, kui vähemalt viimase kolme vabakiirendustsükli aritmeetiline keskmine ületab piirnormi. Seda võib arvutada, jättes kõrvale mis tahes mõõtmised, mis märkimisväärselt erinevad mõõdetud keskmisest, või kasutades mis tahes statistilist arvutusmeetodit, mis võtab arvesse mõõtmiste hajuvust. Liikmesriigid võivad kehtestada piirangu katsetsüklite arvule. 5. Mittevajaliku testimise vältimiseks võivad liikmesriigid tunnistada ülevaatuse mitteläbinuks need sõidukid, mille mõõtmistulemused pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või puhastustsükli läbimist ületavad märkimisväärselt piirnormi. Samuti võivad liikmesriigid mittevajaliku testimise vältimiseks tunnistada ülevaatuse läbinuks need sõidukid, mille mõõtmistulemused jäävad pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või puhastustsükli läbimist märkimisväärselt allapoole piirnormi. || (a) Sõidukite puhul, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud pärast nõuetes kindlaksmääratud kuupäeva(1), ületab suitsusus taset, mis on märgitud sõidukile kinnitatud tootja andmesildil; (b) kui see teave ei ole kättesaadav või kui nõuete(1) alusel ei ole kontrollväärtuste kasutamine lubatud, siis ülelaadeta mootorite puhul 2,5 m-1 , turbomootorite puhul 3,0 m-1, või nõuetes(1) määratletud või pärast nõuetes(1) kindlaksmääratud kuupäeva esmaselt registreeritud või kasutusele võetud sõidukite puhul 1,5 m-1[7]. || 8.3 Elektromagnetiliste häirete vähendamine || Raadiohäired (X)(2) || Visuaalne kontroll || Teatav nõuetes(1) sätestatud nõue ei ole täidetud. || 8.4 Muud keskkonnaga seotud punktid || 8.4.1. Vedelikulekked || Visuaalne kontroll || Mis tahes ülemäärane vedelikuleke, mis võib kahjustada keskkonda või kujutada ohtu teistele liiklejatele. || 9. TÄIENDAVAD ÜLEVAATUSED REISIJATEVEOKS KASUTATAVATELE M2- JA M3-KATEGOORIA SÕIDUKITEL || 9.1. Uksed || 9.1.1 Sisse- ja väljapääsud || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || (a) Defektne toimimine. (b) Halvenenud seisund. (c) Avariiolukordadeks ettenähtud juhtimisseade on defektne. (d) Uste kaugjuhtimisseadmed või hoiatusseadised on defektsed. (e) Ei vasta nõuetele(1). || 9.1.2. Avariiväljapääsud || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel (kui see on asjakohane) || (a) Defektne toimimine. (b) Avariiväljapääsu tähistavad sildid puuduvad või on loetamatud. (c) Puudub klaasipurustushaamer. (d) Ei vasta nõuetele(1). || 9.2. Niiskuse ja jäite eemaldamise süsteem (X)(2) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || (a) Ei tööta õigesti. (b) Mürgiste gaaside või heitgaaside pääsemine juhikabiini või sõitjateruumi. (c) Defektne jäite eemaldamise süsteem (kui see on kohustuslik). || 9.3. Ventileerimis- ja küttesüsteem (X)(2) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || (a) Defektne toimimine. (b) Mürgiste gaaside või heitgaaside pääsemine juhikabiini või sõitjateruumi. || 9.4. Istmed || 9.4.1 Sõitjakohad (sh reisisaatjate istmed) || Visuaalne vaatlus || a) Istmed on defektsed või ebakindlad. b) Klappistmed (kui need on lubatud) ei tööta automaatselt. c) Ei vasta nõuetele(1) || 9.4.2 Juhiiste (lisanõuded) || Visuaalne kontroll || a) Defektne erivarustus, näiteks virvendus- või pimestamiskaitse. b) Juhikabiini vaheseinad on ebakindlad või ei vasta nõuetele(1). || 9.5. Sisevalgustusseadmed ja navigeerimisseadmed (X)(2) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || Seade on defektne või ei vasta nõuetele(1). || 9.6. Vahekäigud, seisukohad || Visuaalne kontroll || (a) Ebakindel uks. (b) Defektsed käsipuud või käepidemed. (c) Ei vasta nõuetele(1). || 9.7. Trepid ja astmed || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel (kui see on asjakohane) || (a) Halvenenud või kahjus