Kavandatava määruse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELTL“) artikkel 352. Euroopa Liidu üldine eesmärk on tagada, et tema enda tegevuse käigus austatakse igakülgselt liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhiõigusi. Kavandatavate tehnilist laadi muudatustega kindlustatav ameti tõhusam ja asjakohasem tegevus ning parem juhtimine aitab selle eesmärgi täitmisele kaasa ilma, et aluslepingus oleks selleks sätestatud erivolitusi.

Ettepaneku järgi jäävad ameti volitused samaks. Kolmteist aastat pärast asutamismääruse vastuvõtmist on siiski vaja teha mõningaid tehnilist laadi muudatusi, et viia määrus kooskõlla ühise lähenemisviisi nõuetega, parandada ameti juhtimist, tõhusust ja tegevuse tulemusi ning täpsustada, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist 2009. aasta detsembris on ameti pädevusvaldkond liidu õigus.

Amet asutati nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 alusel. Ameti eesmärk „on pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi ühenduse asjakohastele institutsioonidele, organitele, ametkondadele ja asutustele ning ühenduse liikmesriikidele, kui need rakendavad ühenduse õigust, et aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi“ (asutamismääruse artikkel 2).

Ehkki tegemist on ühendusest liidu teinud Lissaboni lepingu jõustumise otsese õigusliku tagajärjega, väärib see siiski asutamismääruses sõnaselget sätestamist, et täielikult kajastada ameti asjakohasust liidu institutsioonide, organite, ametkondade ja asutuste ning liikmesriikide abistamisel põhiõigustega seotud küsimustes.

Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 168/2007 (millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet; edaspidi „asutamismäärus“) artikliga 2 on ameti eesmärk „pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi ühenduse asjakohastele institutsioonidele, organitele, ametkondadele ja asutustele ning ühenduse liikmesriikidele, kui need rakendavad ühenduse õigust, et aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi“.

Ameti asutamismääruse kavandatavad muudatused on olemuselt tehnilised. Need ei mõjuta kuidagi kodanikke, ettevõtjaid, liikmesriike ega ametiasutuste eelarveid. Algatuse mõju piirdub vaid ameti endaga. Seetõttu ei olnud mõjuhinnangu koostamine vajalik.

Ameti eespool märgitud teise välise hindamise tulemusena jõuti järeldusele, et amet peaks jätkama oma senist tegevust ning tema praegune volitus on asjakohane ja vastab sidusrühmade vajadustele. Väline hindaja teatas, et valdav enamus sidusrühmadest tunnustab ameti poolt liidule antavat lisaväärtust, leiab, et ameti tegevuse tulemuste kvaliteet on vaieldamatu ning selle tõhusus ja mõju liidu tasandil märgatav. Väline hindaja järeldas siiski, et asutamismääruses on vaja teha mõningaid sihipäraseid tehnilist laadi muudatusi, et parandada ameti tegevuse juhtimist, tõhusust ja tulemuslikkust: i) esiteks tuleks täpsustada, et alates Lissaboni lepingu jõustumisest 2009. aasta detsembris peab amet tegutsema liidu pädevuse piires; ii) teiseks tuleks ameti asutamismäärus viia kooskõlla detsentraliseeritud ameteid käsitleva ühise lähenemisviisiga, et suurendada tõhusust ja parandada juhtimist.

Proportsionaalsuse põhimõtet järgitakse täiel määral kuivõrd kavandatavad muudatused puudutavad üksnes neid asutamismääruse osi, mida on vaja täpsustada või muuta, et parandada ameti tegevuse tõhusust, asjakohasust ja juhtimist.

Muudatustega täpsustatakse, et ameti hindamise korraldab komisjon iga viie aasta järel alates käesoleva muutmismääruse jõustumisest ning iga teise hindamise käigus vaetakse ka ameti saavutatud tulemusi, arvestades tema eesmärke, volitust ja ülesandeid, sealhulgas seda, kas ameti tegevuse jätkamine on neid eesmärke, volitust ja ülesandeid silmas pidades endiselt põhjendatud.

Välja jäetakse lõige, milles oli sätestatud, et amet kasutab ametisse määrava asutuse volitusi (see asendatakse sättega, mille kohaselt kasutab neid volitusi haldusnõukogu, kes delegeerib need oma otsusega edasi direktorile).

Kavandatavate muudatuste eesmärk on sätestada, et:

-täpsustatakse, et otsused võetakse vastu kohalolevate liikmete häälteenamusega ning Euroopa Nõukogu esindajal on hääleõigus küsimustes, mis puudutavad otsuseid, mille üle võib asjaomane esindaja artikli 12 lõike 8 kohaselt hääletada haldusnõukogus.

Kõikide teiste kavandatavate muudatuste eesmärk on viia asutamismäärus kooskõlla ühise lähenemisviisi ning raamfinantsmäärusega, et parandada ameti tegevuse tõhusust, asjakohasust ja juhtimist.

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

(1)Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet“) asutati nõukogu määrusega (EÜ) nr 168/2007, et anda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi liidu institutsioonidele, organitele, ametkondadele ja ametitele ning liikmesriikidele.

(2)Selleks, et selgemini määratleda ameti tegevuse ulatus ning parandada selle juhtimist ja tõhusust, tuleb täpsustada ja ajakohastada määruse (EÜ) nr 168/2007 teatud sätteid, muutmata seejuures ameti eesmärki ja ülesandeid.

(3)Esiteks, et igakülgselt kajastada ameti asjakohasust liidu institutsioonide, organite, ametkondade ja asutuste ning liikmesriikide abistamisel põhiõigustega seotud küsimustes, tuleb määruses täpsustada, et alates Lissaboni lepingu jõustumisest hõlmab ameti tegevusala liidu kogu pädevust, sealhulgas kriminaalasjades tehtavat politsei- ja õigusalast koostööd.

(4)Lisaks sellele on vaja määruses (EÜ) nr 168/2007 teha mõningaid sihipäraseid tehnilist laadi muudatusi, et ameti juhtimine ja tegevus oleks kooskõlas Euroopa Parlamendi, ELi Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 19. juuli 2012. aasta detsentraliseeritud ameteid käsitlevale ühisavaldusele lisatud ühises lähenemisviisis (edaspidi „ühine lähenemisviis“) ette nähtud põhimõtetega. Määruse (EÜ) nr 168/2007 ühises lähenemisviisis sätestatud põhimõtetega kooskõlla viimine puudutab ameti konkreetset tööd ja olemust ning selle eesmärk on lihtsustada ameti tegevust, parandada selle juhtimist ja suurendada tõhusust.

(5)Esiteks, ameti tegevusvaldkondade määratlus peaks põhinema üksnes ameti mitmeaastasel programmdokumendil. Praegune lähenemisviis, mille puhul kehtestatakse iga viie aasta tagant paralleelselt ulatuslik temaatiline mitmeaastane raamistik, tuleks lõpetada, kuna see on olnud üleliigne alates 2017. aastast, mil amet on igal aastal võtnud vastu mitmeaastase programmdokumendi, et täita komisjoni delegeeritud määrust (EL) nr 1271/2013 (millele järgnes komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/715). Liidu poliitilisest kavast ja sidusrühmade vajadustest lähtuvalt sätestatakse mitmeaastases programmdokumendis selgelt valdkonnad ja konkreetsed projektid, millega amet kolme aasta vältel tegeleb. See peaks võimaldama ametil oma tööd ja temaatilist tähelepanukeset teatavaks ajaks planeerida ning kohandada seda iga-aastaselt vastavalt esilekerkivatele prioriteetidele.

(6)Teiseks, mitut määruse (EÜ) nr 168/2007 sätet tuleks muuta selleks, et tagada asutuse haldusnõukogu parem juhtimine ja toimimine.

(7)Arvestades haldusnõukogu olulist järelevalverolli peaks selle liikmetelt lisaks sõltumatusele, põhiõiguste valdkonna teadmistele ja juhtimiskogemusele nõudma ka asjakohaste haldus- ja eelarvealaste oskuste olemasolu.

(8)Täpsustada tuleks, et ehkki haldusnõukogu liikmeid ja asendusliikmeid ei saa uuesti ametisse nimetada järjestikusteks perioodideks, peaks olema võimalik nimetada endist liiget või asendusliiget ametisse üheks või mitmeks mittejärjestikuseks ametiajaks. Kui ühest küljest õigustab järjestikuseks ametiajaks ametisse nimetamise keelamist liikmete sõltumatuse tagamine, siis teisest küljest lihtsustaks liikmete mittejärjestikuseks ametiajaks uuesti ametisse nimetamise lubamine liikmesriikidel sobivate, kõikidele vajalikele nõuetele vastavate liikmete ametisse määramist.

(9)Seoses haldusnõukogu liikmete asendamisega tuleks täpsustada, et alati, kui ametiaeg lõpeb enne viie aasta möödumist, s.t mitte üksnes juhul, kui liige ei ole enam sõltumatu, vaid ka muudel juhtudel, näiteks ametist lahkumise või surma korral, on uus liige ametis kuni oma eelkäija viieaastase ametiaja lõpuni, välja arvatud juhul, kui eelkäija ametiaja lõpuni on vähem kui kaks aastat, millisel juhul võib hakata kulgema uus viieaastane ametiaeg.

(10)Selleks, et saavutada kooskõla institutsioonidesisese olukorraga, tuleks ameti haldusnõukogule anda ametisse määrava asutuse volitused. Need volitused tuleks direktorile edasi delegeerida, välja arvatud direktori ametisse nimetamisel. Haldusnõukogu peaks kasutama ametisse määrava asutuse volitusi ameti töötajate suhtes üksnes erandlike asjaolude korral.

(11)Selleks, et ennetada ummikseise ja lihtsustada hääletamiskorda juhatuse liikmete valimisel, tuleks sätestada, et haldusnõukogu valib juhatuse liikmed haldusnõukogu hääleõiguslike liikmete häälteenamusega.

(12)Lõpetuseks, et viia määrus (EÜ) nr 168/2007 ühise lähenemisviisiga veelgi paremini kooskõlla ja suurendada haldusnõukogu võimet teha järelevalvet ameti haldus-, tegevuse ja eelarvejuhtimise üle, tuleb anda haldusnõukogule lisaülesandeid ja täpsustada juhatuse ülesandeid. Haldusnõukogu lisaülesannete hulka peaks kuuluma julgeolekustrateegia, sealhulgas liidu salajase teabe käitlemise eeskirjade, kommunikatsioonistrateegia ning haldusnõukogu ja teaduskomitee liikmete huvide konfliktide ohjamist ja ärahoidmist käsitlevate eeskirjade vastuvõtmine. Selgelt tuleks sätestada, et juhatuse ülesanne teha järelevalvet haldusnõukogus vastuvõetavate otsuste ettevalmistamise üle hõlmab eelarve- ja personalitööga seotud küsimuste kontrollimist. Lisaks sellele tuleks juhatusele teha ülesandeks võtta vastu direktori koostatud pettusevastane strateegia ning tagada kohaste järelmeetmete võtmine pärast Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ja Euroopa Prokuratuuri tehtud auditeid ja uurimisi. Samuti tuleks sätestada, et vajaduse korral võib juhatus kiireloomulistes küsimustes teha haldusnõukogu nimel esialgseid otsuseid.

(13)Selleks, et lihtsustada teaduskomitee liikmete asendamise senist korda, peaks haldusnõukogul olema lubatud nimetada järelejäänud ametiajaks ametisse reservliikmete nimekirjas järjekorras järgmine isik, kui teaduskomitee liige tuleb asendada enne tema ametiaja lõppu.

(14)Kuna ameti direktori ametisse nimetamise menetlus näeb ette väga hoolika valiku ja sageli on võimalikke valikukriteeriumidele vastavaid kandidaate vähe, siis peaks direktori ametiaega saama pikendada kuni viie aasta võrra. Arvestades ka ametikoha tähtsust ja seda, et asjaomane menetlus on põhjalik, hõlmates Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni, peaks menetlus algama kaheteistkümne kuu jooksul enne ametiaja lõppu.

(15)Lisaks, et suurendada direktori volituste ja seega ameti tegevuse stabiilsust, peaks suurendama direktori ametist vabastamise ettepaneku tegemiseks praegu nõutavat haldusnõukogu liikmete ühekolmandikulist häälteenamust kahekolmandikulise häälteenamuseni. Lõpetuseks, et täpsustada direktori üldist vastutust ameti haldusjuhtimise eest, tuleks sõnaselgelt sätestada, et direktori kohustus on viia ellu haldusnõukogu poolt vastu võetud otsused, koostada ameti pettusevastane strateegia ning näha pärast sise- või välisauditite aruandeid ning OLAFi või Euroopa Prokuratuuri uurimisi ette tegevuskava järelmeetmete võtmiseks.

(16)Selleks, et viia määrus (EÜ) nr 168/2007 kooskõlla ühise lähenemisviisiga, tuleb sätestada, et komisjon peaks ametit iga viie aasta järel hindama.