EUROOPA KOMISJON Brüssel,8.3.2018 COM(2018) 112 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 2017. aastal liikmesriikidelt saadud eelarveandmete kvaliteedi kohta



KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 2017. aastal liikmesriikidelt saadud eelarveandmete kvaliteedi kohta SISUKORD 1. Taust 2. 2017. aastal valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suuruse kohta esitatud aruannete peamised järeldused 2.1. Ajakohasus, usaldusväärsus ja täielikkus 2.1.1. Ajakohasus 2.1.2. Usaldusväärsus 2.1.3. Tabelite ja neile lisatud teabe täielikkus 2.1.4. Lisatabel finantsasutuste toetamiseks toimuvast valitsuse sekkumisest aru andmiseks 2.1.5. Küsimustik valitsustevaheliste laenude kohta 2.2. Vastavus arvepidamiseeskirjadele ja statistiliste andmete järjepidevus 2.2.1. Teabevahetus ja selgitused 2.2.2. Dialoogkülastused ja metodoloogilised külastused 2.2.3. Eurostati konkreetsed nõuanded 2.2.4. Aktuaalsed metodoloogilised küsimused

2.2.5. Kooskõla valitsemissektori arvepidamise andmetega 2.3. Avaldamine 2.3.1. Üldnäitajate ja üksikasjalike aruandetabelite avaldamine 2.3.2. Reservatsioonid andmete kvaliteedi suhtes 2.3.3. Esitatud andmete muutmine 2.3.4. Metaandmete avaldamine (loetelud) 3. Kokkuvõte

1.Taust Nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 8 lõikes 3 on sätestatud, et komisjon (Eurostat) esitab korrapäraselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruandeid liikmesriikide esitatud tegelike andmete kvaliteedi kohta. Neis iga-aastastes aruannetes esitatakse üldine hinnang selle kohta, kas andmed on ajakohased, usaldusväärsed, täielikud, järjepidevad ja kooskõlas arvepidamiseeskirjadega. Komisjon võttis eelmise aruande (2016. aasta andmete kohta) vastu 9. märtsil 2017. Eurostat hindab kooskõlas määrusega (EL) nr 549/2013 korrapäraselt liikmesriikide esitatud tegelike andmete ja ka nende aluseks olevate valitsemissektori arvepidamise andmete kvaliteeti. Hindamisel keskendutakse teguritele, mis selgitavad valitsemissektori eelarvepuudujääki/-ülejääki ning muutusi valitsemissektori võlas. Liikmesriigid saadavad sellekohase teabe Eurostatile kaks korda aastas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelites, vastustes küsimustikule ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelite kohta, lisatabelis finantsasutuste toetamiseks toimuva valitsuse sekkumise kohta ning kahepoolsetes selgitustes. Ühtlasi hoiab Eurostat ühendust liikmesriikidega, korraldades ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames korrapäraselt dialoogkülastusi. Käesoleva aruande aluseks on 2017. aastal ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames liikmesriikide poolt esitatud andmetega seotud peamised järeldused ja tulemused. Selles keskendutakse 2017. aasta oktoobris esitatud värskeimatele aruannetele, võrreldes neid vajaduse korral 2017. aasta aprillis ja 2016. aastal saadetud andmetega. 2.2017. aastal valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suuruse kohta esitatud aruannete peamised järeldused 2.1.Ajakohasus, usaldusväärsus ja täielikkus 2.1.1.Ajakohasus Liikmesriigid peavad kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit, esitama Eurostatile tegelikud ja kavandatud andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta. 2017. aastal ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud aruanded hõlmasid ajavahemikku 2013‑2017. 2017. aasta andmed on riigiasutuste kavandatud näitajad, samas kui 2013.‑2016. aasta andmed on tegelikud andmed. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 8 lõikega 1 hindab Eurostat liikmesriikide esitatud tegelikke andmeid, mitte aga kavandatud andmeid. Kõik liikmesriigid pidasid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse mõlema teate esitamisel kinni ettenähtud tähtajast. 2.1.2.Usaldusväärsus 2017. aasta aprillis ja oktoobris esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete vahepealsel ajal tehtud korrektsioonid olid peamiselt tingitud lähteandmete, eeskätt jooksevsaldode ja maksuandmete ajakohastamisest ning muudatustest metoodikas, nagu üksuste või tehingute ümberklassifitseerimine. Seoses 2016. aasta andmete korrigeerimisega aprilli ja oktoobri teadete esitamise vahelisel ajal vähenes kaheksa ja suurenes kümne liikmesriigi valitsemissektori eelarveülejääk/-puudujääk (protsendina SKPst). Suurimad positiivsed korrektsioonid tehti Taanis, Rootsis (+0,3 protsendipunkti), Tšehhis ja Soomes (+0,2 protsendipunkti) ning suurimad negatiivsed korrektsioonid tehti Eestis (–0,6 protsendipunkti), Slovakkias (–0,5 protsendipunkti) ja Kreekas (–0,3 protsendipunkti). Muudel põhjustel kui SKP korrigeerimise tõttu korrigeeriti 2016. aasta võla taset kõige rohkem ülespoole Rootsis (+0,9 protsendipunkti), Ungaris ja Küprosel (0,7 protsendipunkti) ning Luksemburgis (+0,3 protsendipunkti), samas kui Maltal korrigeeriti võla taset allapoole (–0,4 protsendipunkti).

SKP korrigeerimine mõjutas märgatavalt mitme liikmesriigi võla suhet SKPsse. SKP korrigeerimisest tingitud suurenemist täheldati eelkõige Kreekas (+1,7 protsendipunkti), Luksemburgis ja Prantsusmaal (+0,4 protsendipunkti) ja Lätis (+0,2 protsendipunkti) ning vähenemist 24 liikmesriigis, eelkõige Iirimaal (–2,7 protsendipunkti), Horvaatias, Küprosel ja Sloveenias (–1,3 protsendipunkti), Ühendkuningriigis (–1,0 protsendipunkti), Austrias ja Ungaris (–0,9 protsendipunkti), Itaalias (–0,6 protsendipunkti) ning Bulgaarias, Tšehhis, Madalmaades ja Soomes (–0,5 protsendipunkti). 2.1.3.Tabelite ja neile lisatud teabe täielikkus Aruandetabelite täitmine on juriidiline kohustus ning vajalik selleks, et Eurostat saaks korralikult kontrollida andmete kvaliteeti. Määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 8 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama Eurostatile asjakohase statistilise teabe, mis „eelkõige tähendab [---]: a) rahvamajanduse arvepidamise andmeid; b) loetelusid; c) ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabeleid; d) teadetega seotud lisaküsimustikke ja selgitusi“. On olemas neli peamist ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelit: -tabel 1 hõlmab valitsemissektori eelarveülejääki/-puudujääki (kogusummana ja valitsemissektori allsektorite kaupa) ning võla taset (kogusummana ja finantsinstrumentide kategooriate kaupa). Samuti hõlmab see SKPd kehtivates turuhindades ning valitsemissektori kulutusi kapitali kogumahutustele põhivarasse ja intressidele; -tabelites 2A–2D esitatakse andmed, mis selgitavad valitsemissektori eelarvepositsiooni (nn jooksevsaldo rahvamajanduse arvepidamise metoodikas) ja valitsemissektori iga allsektori eelarveülejäägi/-puudujäägi (nn laenuandmise/-võtmise netoväärtus rahvamajanduse arvepidamise metoodikas) siseriiklike määratluste seoseid ; -tabelites 3A–3D esitatakse andmed, mis selgitavad valitsemissektori eelarveülejäägi/-puudujäägi ja muude asjakohaste tegurite osa valitsemissektori võla taseme varieerumises ja võla konsolideerimises, ning -tabel 4 sisaldab peamiselt andmeid kaubanduskrediidi ja ettemaksete kohta. 2017. aastal hõlmasid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelid 1 ja 2 aastaid 2013–2017 ning ülejäänud tabelid aastaid 2013–2016. Kõik liikmesriigid esitasid Eurostatile aprillis ja oktoobris kõik ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelid. Oktoobri aruandluses täitsid kõik liikmesriigid täielikult ülemaarase eelarvepuudujäägi menetluse tabeli 1 ning esitasid tabelis 2 andmeid seose kohta jooksevsaldo ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse eelarveülejäägi/-puudujäägi näitajate vahel kõigi allsektorite puhul. Ühendkuningriik kajastas esmakordselt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelites 2A ja 2C üleminekukirjeid. Mõni riik (Saksamaa ja Austria) ei teatanud kõiki vormil nõutud üleminekukirjeid ning mõni riik (Saksamaa, Itaalia, Madalmaad, Soome ja Rootsi) esitas mõne jääksumma. Kõik liikmesriigid ei esitanud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelis 3 kõiki jaotusi, eriti kohalike omavalitsuste puhul. Valitsemissektori kaubanduskrediidi ja ettemaksete seis tuleks esitada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelis 4. Kõik valitsemissektori allsektorid, sh allsektorite üksused, on täielikult hõlmatud siiski vaid veidi enam kui pooltel liikmesriikidel. Belgia, Bulgaaria, Saksamaa, Iirimaa, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Luksemburg, Malta, Madalmaad, Poola ja Ühendkuningriik teatasid, et nende andmed on esialgsed, mis tähendab, et neid võidakse edaspidistes teadetes korrigeerida. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelite täielikkust saab veel parandada. Ülejäänud probleemid ei peaks aga andmete kvaliteedile erilist mõju avaldama. Kõik liikmesriigid esitasid vastused ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelite teemalisele küsimustikule. Ehkki vastuste täielikkus ja kvaliteet on paranenud, oleks siiski vaja teha veel edusamme, kuna mõni riik ei esitanud kõiki küsimustikus nõutud üksikasju. See puudutab eelkõige keskvalitsuse nõuete ja võlgade kustutamisega seotud andmeid, muude saadavate/makstavate arvete liigendamist, riigigarantiide kajastamist (peamiselt kohaliku omavalitsuse puhul) ja andmeid kapitalisüstide kohta. 2.1.4.Lisatabel finantsasutuste toetamiseks toimuvast valitsuse sekkumisest aru andmiseks Alates 15. juulist 2009 on Eurostat kogunud lisateavet finantsasutuste toetamiseks toimuva valitsuse sekkumise kohta. 2017. aastal kogutud andmed olid seotud ajavahemikuga 2007–2016. Valitsuse sekkumisest asjaomasel ajavahemikul ei teatanud vaid viis liikmesriiki (Eesti, Malta, Poola, Rumeenia ja Slovakkia). Soomes (2008) ja Tšehhis (2013–2015) oli teatatud sekkumine seotud vaid tingimuslike kohustustega. 2016. aastal teatasid kõik riigid peale Sloveenia ja Küprose oma puudujäägi vähesest kasvust või neutraalsest mõjust, mis oli tingitud finantsasutuste toetuseks toimunud valitsuse sekkumisest. Eurostat avaldas koos ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse pressiteatega teate, mis sisaldas lisateavet lisatabeli sisu ja andmete kohta.

2.1.5.Küsimustik valitsustevaheliste laenude kohta Liikmesriigid esitavad andmeid kahepoolsete valitsustevaheliste laenude kohta, mida tavaliselt antakse finantsabiprogrammide raames. Need andmed ja lisateave Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi kohta esitatakse ka ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse pressiteates. Ajavahemikus 2013‑2016 puudutavad need andmed peamiselt Kreekale, Iirimaale ja Portugalile antud laene. EL 28 ja euroala koondandmete arvutamisel Maastrichti võlakriteeriumi jaoks arvatakse kahepoolsed valitsustevahelised laenud maha, sest neid mõlemaid kajastatakse konsolideeritult. 2.2.Vastavus arvepidamiseeskirjadele ja statistiliste andmete järjepidevus 2.2.1.Teabevahetus ja selgitused Aruannete esitamise sügisese/kevadise tähtaja ning andmete avaldamise vahele jäänud kolmenädalase teatamisaja jooksul võttis Eurostat ühendust kõikide riiklike statistikaametitega, et küsida lisateavet ja selgitusi arvepidamiseeskirjade kohaldamise kohta konkreetsete tehingute puhul. See tähendas tihedat kirjavahetust. Näiteks 2017. aasta sügisese aruandeperioodiga seoses saadeti esimene selgitusnõue 6. oktoobriks kõikidele liikmesriikidele, teist korda nõuti selgitusi 26 liikmesriigilt, kolmandat korda 17 liikmesriigilt ja neljandal korral ühelt liikmesriigilt. Eurostat palus mõnel liikmesriigil teha muudatusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelitesse ning tabelitesse, mis kajastasid teadetetabelite aluseks olevat valitsemissektori arvepidamist (st valtsemissektori kulude ja tulude aruanded, kvartaalsed aruanded finants- ja mittefinantskontode kohta), samuti küsimustikku ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelite kohta. Enamikul juhtudel seisnes 2017. aasta oktoobris lõppenud teatamisaja jooksul esitatud andmete muutmine tehniliste vigade parandamises, aruandesisese ebajärjepidevuse kaotamises ja teadete tabelites või seonduvates küsimustikes esitatud andmete kohandamises. Mõni üksik muudatus oli seotud ka lähteandmete, sealhulgas kavandatud 2017. aasta andmete ajakohastamisega. 2.2.2.Dialoogkülastused ja metodoloogilised külastused Määrusega (EÜ) nr 479/2009 on ette nähtud dialoog- ja metodoloogilised külastused. Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi ning Euroopa Keskpanga esindajad osalevad sellistel külastustel korrapäraselt vaatlejatena. Liikmesriikidesse korrapäraselt (vähemalt iga kahe aasta tagant) tehtavate dialoogkülastuste käigus kontrollib Eurostat esitatud andmeid, uurib metodoloogilisi küsimusi, arutab statistilisi protsesse ja loeteludes kirjeldatud allikaid ning hindab vastavust asjakohastele arvepidamiseeskirjadele (nt valitsemissektori piiritlemise, kirjendamisaja ning valitsemissektori tehingute ja kohustiste liigituse kohta). Metodoloogilisi külastusi tehakse vaid konkreetsetel juhtudel, kui on kindlaks tehtud andmete kvaliteediga seotud märkimisväärsed riskid või võimalikud probleemid. Võidakse korraldada ka erakorralisi või tehnilisi külastusi, kui Eurostat tõstatab liikmesriigiga seotud konkreetse ja olulise küsimuse, mille saab lahendada üksnes kohtudes asjaomaste asutustega. 2017. aastal tegi Eurostat ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames dialoogkülastuse Horvaatiasse, Iirimaale, Kreekasse (kaks korda), Itaaliasse, Küprosele, Ühendkuningriiki, Prantsusmaale, Rootsi, Lätti, Sloveeniasse, Eestisse, Austriasse, Slovakkiasse ja Hispaaniasse. Lisaks toimus erakorraline külastus Poolasse, Luksemburgi ja Ungarisse. 2017. aastal ei teinud Eurostat ühtegi metodoloogilist külastust. Iga dialoogkülastuse lõplikud tulemused, sealhulgas kokkulepitud tegevuspunktid ja ülevaade tõstatatud küsimuste lahendamise seisust, saadetakse majandus- ja rahanduskomiteele ning avaldatakse Eurostati veebisaidil. Tänu dialoogkülastustele ja tegevuspunktide rakendamisele on andmete kvaliteet aja jooksul märkimisväärselt paranenud. 2.2.3.Eurostati konkreetsed nõuanded Liikmesriigid konsulteerivad korrapäraselt Eurostatiga, et saada seoses juba tehtud või tulevaste toimingutega selgust mitmesugustes rahvamajanduse arvepidamise küsimustes. Eurostat annab nõu kooskõlas avaldatud suunistega. Alates 2016. aasta juulist on Eurostat läbipaistvuse huvides avaldanud kõik oma nõuandeid sisaldavad kirjad ilma, et ta oleks küsinud selleks esmalt asjaomase liikmesriigi nõusolekut, mis on olnud varasem praktika. 2017. aasal avaldas Eurostat 12 nõuandeid sisaldavat kirja. 2.2.4.Aktuaalsed metodoloogilised küsimused Eurostat kontrollib ESA 2010 eeskirjade ja metodoloogiliste otsuste kohaldamist, analüüsides andmeid, mille liikmesriigid on esitanud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelites ja küsimustikus ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelite kohta, ning pidades ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames toimuvate dialoogkülastuste ajal arutelusid riiklike statistikaametitega. Eurostat koostab ESA 2010 üldisi eeskirju täiendavaid metodoloogilisi juhendeid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse arvepidamiseeskirjade ja valitsemissektori finantsstatistika kohta. Juhendid avaldatakse Eurostati vastutusel pärast konsulteerimist liikmesriikide statistikaametitega. Eurostati vastutusel antakse välja ka selgitused mõne väga konkreetse küsimuse puhul kohaldatavate arvepidamiseeskirjade kohta. 2017. aastal avaldas Eurostat juhendi mobiiltelefonilitsentside, geoloogilise uurimise õiguste ja muude lubade kohta (27. märtsil) ning energiatõhususe lepingute kajastamise kohta valitsemissektori arvepidamises (19. septembril). Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse statistika kogujatele mõeldud liikmesriikide suuniseid, milles keskendutakse valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga käsitleva teate koostamisele ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames, ajakohastati kooskõlas ESA 2010ga (23. märtsil).

Küsimusi, mida ei olnud olemasolevates käsiraamatutes ja juhendites piisavalt käsitletud, analüüsiti ja arutati tehnilistes töörühmades ja töökondades. Lisaks ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse statistikatöörühma kahele korralisele koosolekule korraldas Eurostat neli töökondade koosolekut (seoses energiatõhususe lepingutega, valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla teemalise käsiraamatuga, valitsemissektori finantsstatistikaga ja valitsemissektori ülesannete liigitamisega) ning kaks spetsiaalset ekspertide koosolekut (seoses finantsvõõrandamisstruktuuride ja lootusetute laenudega). Eurostat jätkas koostöös majandus- ja rahanduskomitee statistika allkomitee ning majandus- ja rahanduskomitee asendusliikmetega järelmeetmete võtmist seoses ECOFINi 2016. aasta novembri järeldustega statistika kohta. Kooskõlas nõukogu nõudmisega koostas Eurostat õigeaegse eduaruande ning esitas selle majandus- ja rahanduskomiteele. Samuti koostati dokument, millega nähti üksikasjalikult ette ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete esitamist toetava metoodika väljatöötamise ja rakendamise kord, mille põhieesmärk on kehtestada kindlad menetlused ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse ja valitsemissektori finantsstatistika valdkonnas tehtava metoodilise töö jaoks, keskendudes selgusele, läbipaistvusele ja õigeaegsusele. Selles dokumendis on sätestatud ESA 2010 kõrval rakendatavad eri liiki metoodilised juhised, kirjeldatud neist igaühe puhul konsultatsiooniprotsessi ja käsitletud rakendamisüksikasju. 22. veebruaril võttis komisjon vastu aruande uurimise kohta, mis korraldati seoses Austrias toimunud statistika manipuleerimisega (kooskõlas määrusega (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal ja komisjoni 3. mai 2016. aasta otsusega), ning soovituse võtta vastu nõukogu rakendusotsus, millega määratakse Austriale trahv Salzburgi liidumaal riigivõla andmetega manipuleerimise eest. Määruse (EL) nr 1173/2011 artikli 8 lõike 1 alusel teeb nõukogu soovituse kohta otsuse. 2.2.5.Kooskõla valitsemissektori arvepidamise andmetega Määruses (EÜ) nr 479/2009 sätestatud tähtajad andmete esitamiseks – 1. aprill ja 1. oktoober – on kehtestatud selleks, et tagada kooskõla andmete aluseks olevate valitsemissektori arvepidamise aasta- ja kvartaliandmetega, mis edastatakse Eurostatile mitmes ESA andmeedastustabelis. Näiteks peavad valitsuse eelarve kogukulu ja -tulu vastama esitatud eelarvepuudujäägi näitajatele. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmed olid üldjuhul kooskõlas ESA 2010 kohaselt esitatud valitsemissektori arvepidamise andmetega, kuigi esineb teatavaid kahtlusi finantsvarade ja -kohustuste seisu (bilanss) ning valitsemissektori kvartaalsete finantskontode suhtes (ESA tabel 27). Mõni liikmesriik peab tegema veel jõupingutusi, et parandada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabeli 3 kooskõla ESA tabeliga 27. Kreeka puhul esineb netofinantstehingute tasandil mitmel aastal märkimisväärseid vastuolusid, kuna Kreeka Panga esitatud finantskontode andmed ei ole viidud kooskõlla ELSTATi esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmetega. Kreeka Pank on jätnud mitmes küsimuses kinni pidamata Eurostati juhendist ESA 2010 kohase arvepidamise kohta. 2015. aasta oktoobris otsustas Eurostat jätta ESA tabeli 27 Kreeka kohta avaldamata, kuni probleemid saavad lahendatud. Saksamaa, Hispaania ja Portugali puhul ei ole statistilise erinevuse kajastamine 2017. aasta oktoobri teadete tabelites kooskõlas ESA tabeli 27 tavadega ning selle tulemuseks on märkimisväärne erinevus kõikide aastate puhul. SKP näitajad olid kõikide liikmesriikide puhul kooskõlas, kui jätta kõrvale väikesed erinevused Prantsusmaa ja Leedu puhul (vastavalt aprillis ja oktoobris), kes mõlemad esitasid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames raamatupidamise aastaaruande eelversiooni. Liikmesriikide esitatud andmed eelarveülejäägi/-puudujäägi, kapitali kogumahutuse kohta põhivarasse ja intressikulu kohta on täielikult kooskõlas asjaomasel aastal ja kvartaalselt valitsemissektori kulude ja tulude kohta esitatud andmetega (ESA tabelid 2 ja 25). Valitsemissektori võlga käsitlevad aasta- ja kvartaliandmed (ESA tabel 28) olid samuti täielikult kooskõlas kõikide liikmesriikide puhul. 2.3.Avaldamine 2.3.1.Üldnäitajate ja üksikasjalike aruandetabelite avaldamine Määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 14 lõikes 1 on sätestatud järgmist: „Komisjon (Eurostat) esitab tegelikku valitsemissektori eelarve puudujääki ja valitsemissektori võlga käsitlevad andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamiseks kolme nädala jooksul pärast [---] aruannete esitamise tähtpäevi [---]. Andmete esitamiseks avaldatakse need.“ Eurostat avaldas valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga käsitlevad andmed oma veebisaidil 24. aprillil ja 23. oktoobril koos kõigi lõplike aruandetabelitega, mille liikmesriigid olid esitanud, ja teadetega, milles käsitleti järgmist: -võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vaheline erinevus; -finantsasutuste toetamiseks toimuv valitsuse sekkumine; -kaubanduskrediidi ja ettemaksetega seotud kohustuste seis ning -valitsemissektori eelarveülejäägi/-puudujäägi ja võla korrektsioonid (see teave avaldati eraldi esmakordselt aprillis). Lisaks avaldati pressiteade kvartaalse valitsemissektori võla (Maastrichti võla) kohta (avaldamise ajakava on umbes t + 115 päeva) ja pressiteade valitsemissektori kvartaalse eelarvepuudujäägi kohta.