ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõike 3 kohaselt ei kohaldata subsidiaarsuse põhimõtet valdkondades, mis kuuluvad ELi ainupädevusse.

Liidul on investeeringute kaitse valdkonnas osaliselt ainupädevus ja osaliselt jagatud pädevus.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 3 on sätestatud, et liidul on ühise kaubanduspoliitika suhtes ainupädevus. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 207 on välismaised otseinvesteeringud, sealhulgas võimalus pidada selles valdkonnas läbirääkimisi ja sõlmida rahvusvahelisi lepinguid, osa liidu ühisest kaubanduspoliitikast.

Euroopa Kohus on ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingut käsitlevas arvamuses 2/15 kinnitanud, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 207 on liidul ainupädevus investeerimislepingus tavaliselt sisalduvate sisuliste kaitsenõuete osas niivõrd, kui need on seotud välismaiste otseinvesteeringutega. Samas arvamuses on Euroopa Kohus selgitanud, et kaudsete investeeringutega seotud sisuliste kaitsenõuete puhul on pädevus jagatud liidu ja selle liikmesriikide vahel.

Euroopa Kohus on arvamuses 2/15 täiendavalt selgitanud, et investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteemi raames on pädevus (nii välismaiste otseinvesteeringute kui ka kaudsete investeeringute puhul) jagatud liidu ja selle liikmesriikide vahel, kui teatavates vaidlustes tuleb kostjaks olla liikmesriigil.

Liit on koos liikmesriikidega osaline lepingutes, millega nähakse ette tavapärane investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteem (energiaharta (ECT)) või investeerimiskohtu süsteem (ELi ja Kanada vaheline laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping (CETA)), ja mille alusel algatatud vaidlustes võib kostjaks olla liit. Lisaks peab komisjon läbirääkimisi mitme vabakaubanduslepingu ja eraldi investeerimislepingu sõlmimise üle, mis sisaldavad investeerimiskohtu süsteemi kohaldamist käsitlevat sätet. Kavakohaselt on vähemalt mõne eespool nimetatud lepingu alusel algatatud vaidluse puhul kostjaks liit.

Seega on liidu osalemine kavandatava konventsioonis vajalik selleks, et lisada selle kohaldamisalasse eespool nimetatud lepingute alusel algatatud vaidlused, mille puhul kostjaks on liit.

Olemasolevate lepingutega, milles liit on osaline ja mis sisaldavad investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteemi või investeerimiskohtu süsteemi kohaldamisega seotud sätet (ECT ja CETA), nähakse ette, et mõnel juhul on kostjaks liikmesriik. Ka investeerimiskohtu süsteemi käsitlevat sätet sisaldavate kavandatavate lepingutega võidakse ette näha, et teatavate vaidluste puhul on kostjaks liikmesriik. Lisaks on liit andnud liikmesriikidele määruse nr 1219/2012 alusel volituse jätta kehtima või sõlmida peaaegu 1 400 kahepoolset investeerimislepingut, mis sisaldavad tavapärast investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise süsteemi käsitlevat sätet. Seepärast peavad käesoleva algatuse raames kavandatavat reformi, mille eesmärk on kasutusele võtta investeerimisvaidluste mitmepoolne lahendusviis, lisaks liidule toetama ka liikmesriigid.
Eelduste kohaselt suurendab ettepanek määruse nr 1141/2014 eesmärkide saavutamise tulemuslikkust mõningate lünkade kõrvaldamise teel selles. See põhineb, nagu eespool öeldud, erinevate sidusrühmade ulatuslikult panusel ja piiratud arvu sihtotstarbeliste lahenduste analüüsil.

Käesolevale ettepanekule ei ole lisatud konkreetset mõjuhinnangut, sest sellel ei ole eelduste kohaselt laiemat majanduslikku, sotsiaalset ega keskkonnamõju.

•Põhiõigused

Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 2 „rajaneb Euroopa Liit sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.“

Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõigetele 1 ja 2 „toimib liit esindusdemokraatia alusel“ ja „on kodanikud liidu tasandil otseselt esindatud Euroopa Parlamendis“. Sama sätte neljandas lõigus on sätestatud: „Euroopa tasandi erakonnad aitavad kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele“. Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 11 ja 12 on sätestatud õigus väljendusvabadusele ja ühinemisvabadusele. Konkreetselt on Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 12 öeldud, et „igaühel on õigus rahumeelselt koguneda ning moodustada ühinguid kõigil tasanditel, eelkõige poliitika, ametiühingute ja kodanikuühiskonna valdkonnas; see kätkeb igaühe õigust ametiühinguid luua ja neisse astuda. Liidu tasandi poliitilised erakonnad toetavad liidu kodanike poliitilise tahte väljendamist“.

Käesoleva ettepaneku kohaste muudatuste eesmärk on loetletud sätete järgimine, ja seega on need kooskõlas harta artikliga 12 tagatud põhiõigustega ning jõustavad neid.
SELETUSKIRI

Kirjas, mille komisjon registreeris 7. oktoobril 2016, taotles Poola erandit käibemaksudirektiivi artiklist 193, et kohaldada pöördmaksustamist kõvaketaste, nt pooljuhtketaste (SSD) ja kõvakettaseadmete (HDD) suhtes. Käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt teavitas komisjon 12. ja 13. juuli 2017. aasta kirjadega teisi liikmesriike Poola taotlusest. Komisjon teatas 13. juuli 2017. aasta kirjas Poolale, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käibemaksudirektiivi artiklis 193 on sätestatud, et tavaliselt tasub käibemaksu kaupu tarniv või teenuseid osutav maksukohustuslane.

Käibemaksudirektiivi artikli 395 kohaselt taotleb Poola erandit käibemaksudirektiivi artiklist 193, et saada luba kohaldada pöördmaksustamist kõikide kõvaketaste (sh SSD ja HDD) suhtes, mis ei ole hõlmatud käibemaksudirektiivi artikliga 199a. Selle menetluse kohaselt vastutab maksukohustuslane, kellele tarneid tehakse, käibemaksu maksmise eest. Samal ajal kõnealune maksukohustuslane deklareeriks ja arvaks maha tarnele vastava käibemaksu, kui tal oleks täielik mahaarvamisõigus, mis viiks selleni, et riigikassasse käibemaksu tegelikult ei laekuks.

Poola taotleb erandit, et takistada käibemaksupettuste edasist levikut kõvaketaste sektoris. Paljude elektroonikatoodete suhtes kohaldatakse Poolas pöördmaksustamise mehhanismi, mis põhineb käibemaksudirektiivi artiklil 199a (nutitelefonid, sülearvutid, videomängukonsoolid jne ning hiljuti protsessorid). Pärast pöördmaksustamise mehhanismi rakendamist viimati nimetatud toodete suhtes, hakati Poola sõnul elektrooniliste toodete kategoorias kasutama käibemaksupettuste sooritamiseks kõvakettaid. Käibemaksupettused hakkasid kõvaketaste turul kasvama, kui hakati kasutama „puuduva lüli“ (MTIC) mehhanismi. Selle tava mahul ja ulatusel on väga negatiivne mõju tarnijatele, kes ei osale pettuses, ja see võib vähendada käibemaksutulu.

Tuginedes Poola esitatud teabele, koosneb pettuse mehhanism ettevõtjatest, kes registreerivad üksused konkreetsele aadressile ja esitavad maksudeklaratsioone teatava aja jooksul. Kõnealused üksused ootavad õiget aega, et teha mõni suur omamaine müük, kogudes käibemaksu oma klientidelt ja sulgedes ettevõtte, maksmata riigieelarvesse käibemaksu. Enamikul juhtudel on kõnealuseid üksusi võimatu kontrollida, sest virtuaalsete büroode tõttu on keeruline leida nende tegelikku tegevuskohta ja tegevuses osalevaid inimesi, registrijärgset asukohta muudetakse sageli, sooritatud tehingute dokumendid puuduvad jne.

Poola on võtnud sellist liiki pettustega võitlemiseks mitmeid meetmeid (maksuameti reform, et koondada vahendid pettusevastaseks võitluseks, ühtse auditi toimiku kehtestamine, kohustuslikud igakuised käibemaksudeklaratsioonid, halduskaristuste kehtestamine jne), ning kavandatakse ka edasisi reforme (nt vabatahtlik jagatud maksete süsteem). Kuni meetmed annavad tõhusaid tulemusi, leiab Poola, et on vaja täiendavat toetust ajutise meetmena nagu siseriiklik pöördmaksustamismehhanism.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesolev ettepanek on üks osa õigusaktide paketist, millega kehtestatakse liidusisese piiriülese kaubanduse jaoks lõplik käibemaksusüsteem, mille põhimõte seisneb kauba maksustamisel sihtliikmesriigis, et luua tugev ühtne Euroopa käibemaksuala. Seadusandlik ettepanek liidusisese kaubanduse suhtes kohaldatava lihtsama ja pettusekindla lõpliku käibemaksusüsteemi kohta lisati komisjoni 2017. aasta tööprogrammi. Need ettepanekud liidusisese piiriülese kaubanduse suhtes kohaldatava lõpliku käibemaksusüsteemi kohta hõlmavad ka praeguse käibemaksusüsteemi täiustamist, mida on nõudnud liikmesriigid.

Nii lõpliku käibemaksusüsteemi kui ka praeguse süsteemi teatavate eespool nimetatud täiustuste puhul peaks maksukohustuslastel olema teatavatel tingimustel võimalik saada sertifitseeritud maksukohustuslase staatus. Sertifitseeritud maksukohustuslase süsteem peaks võimaldama kinnitada, et konkreetset ettevõtjat saab üldiselt käsitada usaldusväärse maksumaksjana. Teatavaid lihtsustuseeskirju, mis on seotud call-off-varu süsteemiga, aheltehingutega ja teise liikmesriiki veetava või lähetatava kauba transportimise tõendamisega ja millega võib kaasneda pettuseoht, tuleks kohaldada üksnes siis, kui asjakohastesse tehingutesse on kaasatud sertifitseeritud maksukohustuslased. Sertifitseeritud maksukohustuslase süsteem peaks ka võimaldama lõpliku käibemaksusüsteemi järk-järgult kohaldada, sest lõpliku süsteemi esimeses etapis kohaldataks pöördmaksustamist, kui liidusiseste kaubatarnete puhul on kauba omandaja sertifitseeritud maksukohustuslane. Põhjendus on see, et kuna määratluse järgi on sertifitseeritud maksukohustuslane usaldusväärne maksumaksja, ei tohiks esineda mingit pettust, kui sertifitseeritud maksukohustuslasele tehtud liidusiseste kaubatarnete pealt käibemaksu ei võeta.

Seoses sellega on ettevõtjate ja maksuhaldurite jaoks oluline, et ettevõtjale antud sertifitseeritud maksukohustuslase staatust on võimalik kohe veebis kontrollida. Selleks peavad liikmesriigid salvestama teabe ettevõtjate ja nendele antud sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse kohta elektroonilises süsteemis ning kõikide liikmesriikide pädevad asutused peavad tagama mis tahes ettevõtjale antud sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse kinnitamise. Need liikmesriikide kohustused tuleb kehtestada halduskoostööd käsitlevas õigusaktis, näiteks nõukogu 7. oktoobri 2010. aasta määruses (EL) nr 904/2010 halduskoostöö ning maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas (edaspidi „käibemaksualase halduskoostöö määrus“).
SELETUSKIRI

CARIFORUMi-ELi majanduspartnerluslepingu 2. peatüki 2. jao „Intellektuaalomand“ artikliga 145 on kehtestatud geograafiliste tähiste kaitse tase, kaitse kestus ja muud parameetrid. Kuid kõnealuse lepinguga ei ole kehtestatud kaitstud geograafiliste tähiste loetelu. Seepärast sisaldab CARIFORUMi-ELi majanduspartnerluslepingu artikkel 145 ka läbivaatamisklauslit, mille kohaselt peavad lepinguosalised täiendama geograafiliste tähistega seotud sätteid ja koostama kaitstud geograafiliste tähiste loetelu.

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

CARIFORUMi-ELi majanduspartnerluslepingu kohaselt peavad lepinguosalised kaitstud geograafiliste tähistega seotud korda täpsustama, sealhulgas koostama kaitstud nimetuste loetelu. Majanduspartnerlusleping on kooskõlas liidu ühise kaubanduspoliitika valdkonnas kehtivate õigusnormidega.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Meetme õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 218.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

•Proportsionaalsus

Soovituses nõukogu otsuse kohta järgitakse CARIFORUMi-ELi majanduspartnerluslepingu kehtivaid sätteid. Sisuliseks täienduseks on kaitstud geograafiliste tähiste loetelu ja sätted koostöömenetluse kohta. See on minimaalselt vajalik CARIFORUMi-ELi majanduspartnerluslepingu nõuete täitmiseks.
SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

Käesolev ettepanek on koostatud, pidades silmas ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu (edaspidi „leping“) kavandatud allakirjutamist, ajutist kohaldamist ja sõlmimist. Ettepaneku eesmärk on võimaldada nõukogul kiita heaks lepingu sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) nimel.

Kuna Euroopa Aatomienergiaühendus on ka ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia vahelise ulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu osaline, esitab komisjon nõukogule eraldi soovituse kiita heaks komisjoni poolt sõlmitava lepingu need osad, mis on hõlmatud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga.

Euroopa Aatomienergiaühenduse poolt allakirjutatavate ja sõlmitavate rahvusvaheliste lepingute suhtes kohaldatakse menetlust, mis erineb ELi suhtes kohaldatavast menetlusest. Eeskätt on sätestatud Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklis 101, et sellised lepingud sõlmib komisjon nõukogu heakskiidul. Seepärast peab nõukogu vastu võtma kaks eraldi otsust lepingule allakirjutamise ja selle sõlmimise kohta: ühe, mida kohaldatakse ELi suhtes, ja teise, mida kohaldatakse Euroopa Aatomienergiaühenduse suhtes.

Selleks et Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel leping sõlmida, esitab komisjon nõukogule soovituse anda Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 101 teise lõigu alusel selleks oma heakskiit.

Kui nõukogu on oma heakskiidu andnud ja komisjon teinud asjakohase otsuse, saab komisjon lepingule Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel alla kirjutada ja selle sõlmida.

2. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Komisjon soovitab nõukogul vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 101 teisele lõigule kiita heaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia vahelise ulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu sõlmimine nendes küsimustes, mis kuuluvad Euroopa Aatomienergiaühenduse pädevusse.

Lisatud ettepanek koos komisjoni otsusega lepingu sõlmimise kohta on õiguslik vahend ulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu sõlmimiseks Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.

Vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 102 ei või leping Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks jõustuda enne, kui liikmesriigid on komisjonile teatanud, et see on kooskõlas nende vastavate siseriiklike õigusaktidega kehtima hakanud.

Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega kiidetakse heaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia vahelise ulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu sõlmimine komisjoni poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,

võttes arvesse komisjoni soovitust
SELETUSKIRI

13. juunil 2017 esitas komisjon ettepaneku võtta vastu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), ja muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 seoses kesksetele vastaspooltele tegevusloa andmise korra ja sellega seotud asutustega ning kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tunnustamise nõuetega (komisjoni ettepanek EMIR II kohta (COM (2017) 331 final)).

Ettepanekuga tahetakse tagada, et kapitaliturgude liidus oleks turgude edasise integreerimise, finantsstabiilsuse ja võrdsete tingimuste huvides tulemuslikum ja ühtsem kesksete vastaspoolte järelevalve süsteem. Ettepanekuga soovitakse muu hulgas tagada tihedam koostöö kesksete vastaspoolte üle järelevalvet tegevate riiklike pädevate asutuste ja liidu vääringute eest vastutatavate keskpankade vahel. Sellega seoses tehakse ettepanek asutada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) raames uus organ (keskseid vastaspooli käsitlev täitevkogu), mis vastutab kesksete vastaspooltega seotud üldiste ülesannete ning konkreetemalt liidu ja kolmandate riikide kesksete vastaspoolte järelevalve eest. Keskseid vastaspooli käsitlev täitevkogu moodustatakse alalistest ja konkreetse keskse vastaspoolega seotud liikmetest. Alaliste liikmete hulka kuuluvad keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu juhataja ja kaks sõltumatut direktorit, kes tegutsevad sõltumatult ja objektiivselt liidu kui terviku huvides. Iga konkreetse keskse vastaspoolega seotud liikmete hulka kuuluvad selle liikmesriigi, kus keskne vastaspool on asutatud, pädeva asutuse esindaja, kes on määratud vastavalt määrusele (EL) nr 648/2012, ja asjaomaste emitendist keskpankade esindajad. Ettepanekuga suurendatakse ka ESMA rolli kolleegiumides ja nähakse ette, et keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu alalised liikmed osalevad määruse (EL) nr 648/2012 kohaste kolleegiumide keskseid vastaspooli käsitlevatel kohtumistel ning et keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu juhataja on nende kohtumiste esimees ja juhataja.

Käesoleva dokumendi esitamisega soovitakse täiendada komisjoni ettepanekut EMIR II kohta. See on osa meetmepaketist, mille eesmärk on tõhustada ELi finantsturgude järelevalvet, parandades Euroopa järelevalveasutuste süsteemi toimimist. Käesoleva dokumendiga on konkreetselt nähtud ette keskseid vastaspooli käsitlevale täitevkogule lisaülesande andmine. Seda lisandust käsitatakse vajalikuna keskseid vastaspooli käsitleva täitevkogu tulemuslikuks loomiseks enne eelseisvat Euroopa järelevalveasutuste reformi.
•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele (ELi toimimise lepingu artikli 5 lõige 3) tuleb ELi tasandil võtta meetmeid ainult juhul, kui liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke täielikult saavutada ning seepärast saab kõnealuseid eesmärke kavandatud meetmete ulatuse või mõju tõttu paremini saavutada ELi tasandil.

Tegevuslubade andmine ja järelevalve on juba sätestatud MiFID II-s, seega on need sisuliselt reguleeritud liidu tasandil. Käesoleva ettepanekuga tehakse ainult üks muudatus, mille kohaselt hakkab ESMA riikide pädevate asutuste asemel vastutama aruandlusteenuste pakkujatele tegevuslubade andmise ja nende järelevalve eest. Seejuures tuleb silmas pidada, et finantsturud on oma olemuselt piiriülesed ja see trend üha süveneb. Samuti kasvab kiiresti finantsturgude andmemaht. Selliste väljakutsetega toimetulekuks on vaja parandada seda, kuidas MiFID II raamistikus käsitletakse andmetega seotud aspekte. Tehes aruandlusteenuste pakkujatele tegevuslubade andmise ja nende järelevalve ESMA ülesandeks, saab tagada, et kauplemisandmetele ja kauplemisaruandluse kanalitele kehtivad ühtsed tingimused ja et samal ajal vabaneb riigi pädevatel asutustel ressursse andmete lõppkasutajate üle järelevalve tegemiseks.
Kavandatav koostöömemorandumi muudatus ei suurenda liikmesriikide ametiasutuste ega sektori haldus- ja finantskoormust.

•Vahendi valik

Ei kohaldu

3.JÄRELHINDAMISTE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISTE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

Ei kohaldu

•Konsulteerimine sidusrühmadega

Komisjon kaasas läbirääkimiste protsessi ühisettevõtte SESAR ja SESARi kasutuselevõtu haldusasutuse, mis kiitsid läbirääkimiste tulemused heaks. Need üksused esindavad laiaulatuslikku lennundussektori sidusrühmade platvormi, millele muudetud koostöömemorandum potentsiaalselt kasu toob. Lisaks sellele konsulteeris komisjon enne eelnõu tekstide parafeerimist koostöömemorandumi jaoks nõukogu poolt loodud erikomitee kaudu liikmesriikidega. Hispaania, Poola ja Küpros palusid selgitusi muudetud lepingu struktuuri, halduskorra ja vajaduse kohta kaasata EUROCONTROL tulemuslikkuse hindamisega seotud koostöövaldkonda. Pärast komisjoni esitatud selgitusi väljendasid liikmesriigid erikomitees oma toetust muudetud lepingu teksti suhtes.

•Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

•Mõjuhinnang

Nõukogu volitas komisjoni pidama läbirääkimisi koostöömemorandumi muutmise üle, tuginedes kolmele eesmärgile: koostöömemorandumi kohaldamisala laiendamine lennuliikluse korraldamise ajakohastamise täielikule tsüklile, halduskorra läbivaatamine, et muuta see tõhusamaks ja praktilisemaks, ning lennuliikluse korraldamise kasutuselevõtmise erikorra kaasamine. Need kolm eesmärki on täies ulatuses saavutatud. Kuigi ettepanek põhineb täielikult olemasoleva koostöömemorandumiga samadel eesmärkidel ja põhimõtetel, laiendatakse sellega liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise koostöö kohaldamisala lennuliikluse korraldamise ajakohastamise kõikide etappide, sealhulgas kasutuselevõtmise suhtes. See muutus on kehtiva lepingu alusel edukalt tehtud töö loomulik edasiarendus. Lisaks sellele tagab muudetud lepingu alusel reguleerimine tõhusama ja tulemuslikuma kõrgetasemelise juhtimise (administratiivne juhtimine), millega võimaldatakse mõlemale osalisele asjaomane esindatus koosolekutel ja sobiv koht strateegilisemateks aruteludeks.

Selle algatuse eesmärk ei ole siiski uute programmide ega uute rahastamismehhanismide loomine. Seepärast – nagu on osutatud tegevuskavas – ei ole mõjuhinnangut koostatud.

Komisjoni koostöömemorandumi muutmisega seotud läbirääkimiste alustamist käsitlevas ettepanekus oli sobivaima lahendusena nimetatud kehtiva koostöömemorandumi kohaldamisala muutmist, et hõlmata lennuliikluse korraldamise ajakohastamise kõik etapid, seahulgas kasutuselevõtmine, mis kuuluvad ühtse Euroopa taeva poliitika kohaldamisalasse, piirates samal ajal lennuliikluse korraldamisega mitteseotud tsiviillennunduse alase koostöö kohaldamisala teadus- ja arendustegevusega. Sellise lähenemise eeliseks on asjaolu, et koostöömemorandumiga jätkatakse koostöö korraldamist seoses kõikide lennuliikluse korraldamisega mitteseotud tsiviillennunduse alaste teadus- ja arendustegevuse teemadega ning säilitatakse juba läbiräägitud siduv koostööraamistik Ameerika Ühendriikidega.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate sätetega

•Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtetega

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

11. EAFi finantsmääruse artikli 21 lõike 7 kohaselt täpsustatakse eraldi, milliseid summasid haldab komisjon ja milliseid Euroopa Investeerimispank (EIP).

11. EIP on edastanud komisjonile oma hallatavate rahastamisvahendite kohta kulukohustuste ja maksete ajakohastatud prognoosi vastavalt Euroopa Arengufondi finantsmääruse artiklile 52.

11. EAFi finantsmääruse artikli 22 lõikes 1 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt järjestikku varasemate EAFide jaoks ette nähtud summad. Kuna komisjoni puhul on kustutatud kõik varasemate EAFide summad, käivad käesolevas ettepanekus nimetatud osamaksunõuded 11. EAFi summade kohta.