Kõigil kolmel juhul on programmide ulatus ja eelarve ning programmide raames ellu viidav tegevus nõuetekohaselt määratletud; programmide lõpptähtajad jäävad väljapoole praegust rahastamisperioodi. Programmid ei hõlma kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ladustamist sügavates geoloogilistes kihtides asuvasse hoidlasse ning see tuleb asjakohase direktiivi nõuete kohaselt välja töötada iga liikmesriigi riiklikus tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise kavas, .

Oluline on märkida, et praeguste määruste kohaselt piirdub programmide ulatus üksnes dekomisjoneerimisega ja välja on jäetud eelmistel perioodidel toetatud energeetikasektori leevendusmeetmed. See üleminek energeetika- ja dekomisjoneerimisprojektide keeruka kombinatsiooni rahastamiselt keskendumisele üksnes dekomisjoneerimisprogrammidele, mille aluseks on heakskiidetud üksikasjalikud dekomisjoneerimiskavad, oli tulemuslikkuse ja tõhususe suurendamise üks peamisi eeldusi.

Üldiselt püsib programmide rakendamine ajakavas, mis võimaldab saavutada määrustes sätestatud erieesmärgid käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku raames ette nähtud rahastusega. Kogu seiretegevuses on täheldatud tõhususe suurendamise selget suundumust, mida kinnitavad ka sõltumatud eksperdid. Mõnes valdkonnas on viivituste riski vaja täiendavalt maandada ja tähelepanelikult jälgida.

Kõik dekomisjoneerimisprogrammide rakendajad viivad aktiivselt ellu dekomisjoneerimistegevust. Slovakkias on jõutud kõige kaugemale ning praegu tegeletakse seal Bohunice tuumaelektrijaama reaktorihoone demonteerimise ja saastest puhastamisega. Kozloduy ja Ignalina tuumarajatistes on demonteerimine ja saastest puhastamine hästi edenenud abihoonetes. Lisaks sellele on Leedus hoogsalt käimas kõige olulisem ohutusega seotud projekt, mis hõlmab kasutatud tuumkütuse eemaldamist RBMK-reaktorist (sarnane Tšernobõlis kasutatuga). Teise reaktori südamiku kütusest tühjendamine viidi lõpule 25. veebruaril 2018 (s.t 15 kuud enne tähtaega).

Asjakohasus

(1)Seoses mitmeaastase finantsraamistikuga 2014–2020 tõdetakse, et programmide üld- ja erieesmärgid on jätkuvalt väga asjakohased, arvestades mitmeaastase finantsraamistiku väljatöötamise ajal määratletud vajadusi (s.t edusammud pöördumatul dekomisjoneerimisel ja ohutuse suurendamine).

Sidusus

(2)Määrused on kooskõlas ELi poliitikaga, mille eesmärk on tagada tuumaohutuse kõrgeim tase. Programmide õiguslik alus on täielikult kooskõlas Euratomi asutamislepingu õigustikuga, eelkõige tuumaohutuse valdkonnas, ning kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise valdkonnas8. See ei mõjuta ELi rahastuse erakordset laadi, mis tuleneb programmide aluseks olevatest konkreetsetest ajaloolistest sündmustest. ELi toetus tagas viivitamatu demonteerimise strateegiate rakendamise, võimaldas kiiremini vähendada radioloogilise ohu taset ja vältida ebamõistliku koorma jätmist tulevastele põlvkondadele, kattes osaliselt liikmesriikide kohustused.

(3)Liikmesriigid kujundasid programmide ulatuse eeltingimuste täitmisega. Sellest tulenevalt on kasutatud tuumkütuse ja kõrge radioaktiivsusega jäätmete pikaajaline käitlemine programmidest sõnaselgelt välja jäetud ning vastavalt nõukogu direktiivile 2011/70/Euratom lasub rahaline vastutus selle tegevuse eest liikmesriikidel.

(4)Programmid on kooskõlas ka ELi poliitikaga sellistes valdkondades nagu keskkonna- ja sotsiaalkaitse.

Tulemuslikkus

(5)Praeguseks on kõigi kolme programmi rakendamisel tehtud edusamme ja lõpuks on lahendatud ka pikaaegsed probleemid, mis said alguse eelmise finantsraamistiku kehtivuse ajal. Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemiseks vajalik põhitaristu on kas kasutusele võetud või võetakse peagi kasutusele, andes dekomisjoneerimistegevusele uut hoogu.

(6)Kõigis kolmes tuumarajatises on turbiinisaalide ja abihoonete demonteerimine ja saastest puhastamine hästi edenenud. Dekomisjoneerimisprogrammide rakendajad on protsesside kitsaskohad kindlaks teinud ja edukalt kõrvaldanud.

(7)Kõigis kolmes tuumarajatises on reaktorihoonete (kontrollialade) demonteerimine ja saastest puhastamine kulgenud vastavalt programmide ajakavadele ja tähtaegadele.

(8)Dekomisjoneerimisprogrammide peamisteks väljunditeks on materjalid, mis tuleb kas korduskasutusse või ringlusse võtta, ja ladustamiskujule viidud radioaktiivsed jäätmed, mis kas ladustatakse ajutiselt (ajutises jäätmehoidlas) või kõrvaldatakse. Kõigi kolme programmi puhul on nende materjalide mahud olnud plaanitust väiksemad mitmel põhjusel: i) rajatiste iseloomustamise paratamatu ebakindluse tõttu seati liiga kõrged sihtväärtused; ii) demonteerimistegevusest suunati jäätmekäitlusrajatistesse plaanitust vähem materjali; ja iii) spetsiifiliste vanade jäätmete voogudega seotud tehnilised raskused. Sellegipoolest on jäätmekäitlusprotsessides üldiselt suudetud tagada vajalik tootlikkus, samal ajal järgides kõrgeimaid ohutusstandardeid.

Tõhusus

(9)Praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kehtivuse alguses kehtestasid kõnealused kolm liikmesriiki eeltingimuste täitmiseks üksikasjalikud dekomisjoneerimiskavad. Kavadele lisati ajakohastatud üldkuluprognoosid. 2016. aastal viis komisjon lõpule uute kavade hindamise, tehes järelduse, et kavad on täielikud, asjakohased ja kõikehõlmavad ning et üldkuluprognoosid on üldiselt asjakohased (seda järeldust toetavad sõltumatu läbivaatamise tulemused11), kuid ettenägematute kulude määra tuleb tõsta 16 %ni. Kulutasuvuse jälgimiseks on nii ELi toetuse ulatuse piirid kui ka lähtestsenaariumi kulud seega selgelt paika pandud.

(10)Analüüs näitab, et praeguse finantsraamistiku kehtivuse ajal on programme üldiselt rakendatud kulutõhusalt ja et programmitöö protsess on jõudnud varasemast märksa kõrgema küpsusastmeni.

(11)Dekomisjoneerimise rahaliste võrdlusanalüüside tegemine on kõikjal maailmas endiselt keeruline ülesanne. Seetõttu on keeruline võrrelda kõnealust kolme programmi omavahel ja teiste dekomisjoneerimisprogrammidega, kuigi dekomisjoneerimise rahvusvahelist kuluarvestuse struktuuri on laialdasemalt kasutama hakatud.

(12)Analüüsis tuvastati ka peamised kulutasuvust mõjutavad tegurid.

·Alates 2014. aastast rakendatud juhtimissüsteem on suurendanud programmide tõhusust ja korralduslikud muudatused on kulutasuvust positiivselt mõjutanud.

·Riikide tagatava rahastuse suurenemine on väidetavalt suurendanud liikmesriikide vastutavust ja majanduslikku huvi. Siiski ei leitud tõendeid selle kohta, et riikide tagatava rahastuse suurem osakaal üksikprojektide tasandil on vastavuses suurema tulemuslikkusega.

·Ajakavast kinnipidamine on üks olulisi kulutasuvust mõjutavaid tegureid. Kulutasuvuse suurendamisele on kaasa aidanud eelmise finantsraamistiku kehtivuse ajal ilmnenud takistuste kõrvaldamine ja kaotatud aja tasategemine, kus võimalik (nt pikaajaliste lepinguliste vaidluste lahendamine Ignalinas). Lisaks andsid saavutatud väärtuse haldamise metoodika ja võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitajad programmide sidusrühmadele võimaluse näha ette viivituste mõju ning vähendada või vältida negatiivset mõju kuludele (vt näiteks infokasti Bohunice programmi kohta).

·Tööjõukulud on dekomisjoneerimiskulude oluline ja olemuslikult ajast sõltuv komponent. Kui kasutatakse peamiselt dekomisjoneerimisprogrammide rakendajate töötajaid, võivad tekkinud viivitused kulusid suurendada, eriti kui viivitused mõjutavad kriitilist teed, s.t programmi lõpptähtaega. Selle riski maandamiseks pakuvad alltöövõtustrateegiad piisavat paindlikkust vajaduste ja jõupingutuste kohandamiseks. Selliste strateegiate rakendamine on Bohunices hästi välja kujunenud ja edeneb ka Ignalinas, kus 2017. aastal kehtestati struktureeritud „teha-või-osta“ kava.