Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästvat kasutamist puudutavaid majandamismeetmeid ning millega muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 973/2001 (KOM(2003)0589 - C5-0480/2003 - 2003/0229(CNS))



Euroopa Liidu Teataja 124 E , 15/05/2006 Lk 0527 - 0535



P6_TA(2005)0234 Vahemere kalavarude säästev kasutamine * Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästvat kasutamist puudutavaid majandamismeetmeid ning millega muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93 ja (EÜ) nr 973/2001 (KOM(2003)0589 — C5-0480/2003 — 2003/0229(CNS)) (Nõuandemenetlus) Euroopa Parlament, - võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2003)0589) [1]; - võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C5-0480/2003); - võttes arvesse kodukorra artiklit 51; - võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0112/2005), 1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; 2. palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; 3. palub nõukogul end informeerida, kui nõukogu kavatseb kõrvale kalduda Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist; 4. palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; 5. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. Muudatusettepanek 1 Põhjendus 6 (6) Käesolevas määruses ette nähtud majandamissüsteem hõlmab ühenduse laevade Vahemere kalavarudesse puutuva kalapüügiga seotud toiminguid, olenemata sellest, kas need leiavad aset ühenduse või rahvusvahelistes vetes, kas neid toiminguid teevad kolmandate riikide laevad liikmesriikide kalastusvööndites või liidu kodanikud Vahemere avamereosas. (6) Käesolevas määruses ette nähtud majandamissüsteem hõlmab ühenduse laevade Vahemere kalavarudesse puutuva kalapüügiga seotud toiminguid, olenemata sellest, kas need leiavad aset ühenduse või rahvusvahelistes vetes, kas neid toiminguid teevad kolmandate riikide laevad liikmesriikide kalastusvööndites või liidu laevad Vahemere avamereosas. Muudatusettepanek 2 Põhjendus 23 (23) Kuna ühenduse kalapüük moodustab üle 75 % mõõkkala väljapüügist Vahemeres, on vaja muuta nõukogu 14. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 973/2001, milles sätestatakse teatavad tehnilised meetmed teatavate siirdekalavarude kaitseks, et kehtestada ühenduse alammõõt lossitavale kalale, samuti sellele piirmäärale vastavad õngejada spetsifikaadid ning neljakuuline õngejadaga püügi keeld noorte mõõkkalade kaitsmiseks. (23) Kuna ühenduse kalapüük moodustab üle 75 % mõõkkala väljapüügist Vahemeres, on vaja sätestada majandamiseeskirjad. Et tagada nende eeskirjade tõhusus, peaksid tehnilised meetmed teatavate siirdekalavarude kaitseks andma välja pädevad piirkondlikud kalandusorganisatsioonid. Vastavalt peaks komisjon nii kiiresti kui võimalik esitama Vahemere üldisele kalanduskomisjonile (GFCM) ja Rahvusvahelisele Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjonile (ICCAT) sobivad ettepanekud, et kehtestada alammõõt lossitavale kalale Vahemere kalapüügis, samuti spetsifikaadid, mis võimaldavad õngejadadel vastata sellele piirmäärale. Kokkuleppe puudumine määratud ajavahemiku vältel ei takista ELil rakendada vastavasisulisi meetmeid kuni lõpliku mitmepoolse kokkuleppe saavutamiseni. Muudatusettepanek 3 Artikli 1 lõike 1 punkti a alapunkt ii ii) ühenduse kalalaevad Vahemerel väljaspool alapunktis i osutatud vett; ii) ühenduse kalalaevad Vahemerel väljaspool alapunktis i osutatud vett; ja Muudatusettepanek 4 Artikli 1 lõike 1 punkti a alapunkt iii iii) Vahemeres väljaspool alapunktis i osutatud vetes liikmesriikide kodanike poolt, piiramata lipuriigi esmavastutust; Muudatusettepanek 5 Artikli 2 punkt 16 A (uus) 16 a) lõkspüünis — püügivahend, mis on kinnitatud merepõhja ja mis toimib mereloomi püüdva lõksuna. Need on valmistatud korvi-, tünni- või puurikujulisena ning enamikul juhtudel kuulub nende koosseisu võrguga kaetud jäik või pooljäik raam. Neil on üks või mitu ühtlase lõpuosaga lehtrit või suud, mis võimaldavad liigil siseneda siseossa. Need kinnitatakse vahendi abil, mida nimetatakse landiks või veoõngeks, mille iga osa on kindla vahemaa järel ühendatud emaliini külge; Muudatusettepanek 6 Artikkel 4 1. Traalvõrkude, tragide, lõkspüüniste, seinnootade, seinnoodapaatidega, kaldanootade või muude sarnaste võrkudega kalastamine mererohumätaste (Posidonia oceanica) või muude meres kasvavate seemnetaimede, koralli- ja punavetikamätaste kohal on keelatud. Muudatusettepanek 7 Artikli 4 lõige 1 A (uus) 1 a. Samuti keelatakse veetavate võrkpüüniste kasutamine sügavamal kui 1000 meetrit. Muudatusettepanek 8 Artikli 5 lõige 2 2. Sellise teabe põhjal ning mis tahes muu sama otstarbega teabe põhjal määrab nõukogu enne 31. detsembrit 2004 kaitstud alad, mis asuvad eelkõige tervikuna või osaliselt liikmesriikide territoriaalmerest eemal, sealhulgas niisuguses piirkonnas keelatud või lubatud kalastustoimingud. 2. Sellise teabe põhjal ning mis tahes muu sama otstarbega teabe põhjal määrab nõukogu enne 31. detsembrit 2005 kaitstud alad, mis asuvad eelkõige tervikuna või osaliselt liikmesriikide territoriaalmerest eemal, sealhulgas niisuguses piirkonnas keelatud või lubatud kalastustoimingud. Muudatusettepanek 9 Artikli 6 lõige 1 1. Liikmesriigid määravad enne 31. detsembrit 2004 kaitstud lisaalad oma territoriaalvetes, milles kalastustoimingud võivad olla piiratud või keelatud, selleks et kaitsta ja majandada vee-elusressursse või majandada või parandada mere ökosüsteemide kaitsestaatust. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teevad otsuse püügivahendite kohta, mida võib nendel kaitstud aladel kasutada, ning asjakohaste tehniliste eeskirjade kohta, mis on vähemalt sama ranged kui ühenduse õigusaktid. 1. Liikmesriigid määravad enne 31. detsembrit 2005 kaitstud lisaalad oma territoriaalvetes, milles kalastustoimingud võivad olla piiratud või keelatud, selleks et kaitsta ja majandada vee-elusressursse või majandada või parandada mere ökosüsteemide kaitsestaatust. Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teevad otsuse püügivahendite kohta, mida võib nendel kaitstud aladel kasutada, ning asjakohaste tehniliste eeskirjade kohta, mis on vähemalt sama ranged kui ühenduse õigusaktid. Muudatusettepanek 10 Artikkel 7 1. Püügiks ei ole lubatud kasutada ning pardal hoida järgmisi vahendeid: a) toksilised, uimastavad ja söövitavad ained; a) toksilised, uimastavad ja söövitavad ained; b) elektrišokigeneraatorid; b) elektrišokigeneraatorid; c) lõhkeained; c) lõhkeained; d) segatuna plahvatusohtlikud ained; d) segatuna plahvatusohtlikud ained; e) järelveetavad seadmed punase vääriskoralli kogumiseks; e) järelveetavad seadmed punase vääriskoralli kogumiseks; f) pneumaatilised vasarad või muud löökvahendid kaljudel elavate liikide kogumiseks. f) pneumaatilised vasarad või muud löökvahendid kaljudel elavate liikide kogumiseks. 2. Järgmiste liikide püügiks ei ole lubatud kasutada põhjavõrke ega ankurdatud ujuvvõrke: pikkuim-tuun (Thunnus alalunga), harilik tuun (Thunnus thynnus), mõõkkala (Xiphias gladius), atlandi latikas (Brama brama), haid (Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphyrnidae; Isuridae; Lamnidae). Muudatusettepanek 11 Artikli 8 lõiked 1–4 1. Keelatud on järelveetava võrgu, haardnooda või nakkevõrgu kasutamine või pardal hoidmine punase merilatika püügiks, välja arvatud juhul, kui võrgusilma suurus võrgu kõige väiksemate silmadega osas on kooskõlas lõigetega 3–6. 1. Keelatud on järelveetava võrgu, haardnooda või nakkevõrgu kasutamine või pardal hoidmine püügiks, välja arvatud juhul, kui võrgusilma suurus võrgu kõige väiksemate silmadega osas on kooskõlas lõigetega 3–6. 2. Võrgusilma suurus määratletakse komisjoni määruses (EÜ) nr 129/2003 sätestatud menetluse kohaselt. 2. Võrgusilma suurus määratletakse komisjoni määruses (EÜ) nr 129/2003 sätestatud menetluse kohaselt. 3. Järelveetavate võrkude, v.a lõikes 4 mainitud võrkude puhul, on võrgusilma miinimumsuurus: 3. Järelveetavate võrkude, v.a lõikes 4 mainitud võrkude puhul, on võrgusilma miinimumsuurus: 1) kuni 31. detsembrini 2005: 40 mm; 1) kuni 31. detsembrini 2006: 40 mm; 2) alates 1. jaanuarist 2006: 50 mm; 2) alates 1. jaanuarist 2007 asendatakse eelmises punktis viidatud võrk ruudukujuliste silmadega võrguga, mille silma suurus nooda päras on 40 mm, või laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel rombikujuliste silmadega võrguga, mille silma suurus on 50 mm. Eelmise lõiguga seoses on kalalaevadel lubatud kasutada ja hoida pardal ainult üht kahest võrgutüübist ning tuleb valida kas ruudukujuliste silmadega võrk, mille silma suurus nooda päras on 40 mm, või rombikujuliste silmadega võrk, mille silma suurus on 50 mm. 3) alates 1. jaanuarist 2009: 60 mm. 4. Sardiini ja anšoovise püügiks piirkondades, kus nimetatud liigid moodustavad püügist pärast sorteerimist eluskaalus vähemalt 85 %, kasutatavate pelaagiliste traalvõrkude võrgusilma miinimumsuurus on 20 mm. 4. Sardiini ja anšoovise püügiks piirkondades, kus nimetatud liigid moodustavad püügist pärast sorteerimist eluskaalus vähemalt 80 %, kasutatavate pelaagiliste traalvõrkude võrgusilma miinimumsuurus on 20 mm. Muudatusettepanek 12 Artikli 9 lõige 1 1. Mis tahes õngejadaga kalastamine või selle pardalhoidmine, kui selle konksude kogupikkus on alla 5 cm ja laius alla 2,5 cm, on keelatud kõigi kalalaevade puhul, mis kasutavad õngejadasid ja kahvasid või mille pardal on besuugot (Pagellus bogaraveo), mis moodustab pärast sorteerimist üle 20 % saagi eluskaalust. 1. Mis tahes õngejadaga kalastamine või selle pardalhoidmine, kui selle konksude kogupikkus on alla 3,95 cm ja laius alla 1,65 cm, on keelatud kõigi kalalaevade puhul, mis kasutavad õngejadasid ja kahvasid või mille pardal on besuugot (Pagellus bogaraveo), mis moodustab pärast sorteerimist üle 20 % saagi eluskaalust. Muudatusettepanek 13 Artikkel 12 1. Järelveetavate püügivahendite kasutamine on keelatud rannikust kuni 3 meremiili kaugusel või kuni 50 m samasügavusjooneni piirkondades, kus selline sügavus saavutatakse rannikule lähemal. 1. Järelveetavate püügivahendite kasutamine on keelatud rannikust kuni 3 meremiili kaugusel või kuni 50 m samasügavusjooneni piirkondades, kus selline sügavus saavutatakse rannikule lähemal. 2. Traalvõrkude ja hüdrauliliste põhjavõrkude kasutamine on keelatud kuni 1,5 meremiili kaugusel rannikust. 2. Traalvõrkude ja hüdrauliliste põhjavõrkude kasutamine on keelatud kuni 0,5 meremiili kaugusel rannikust. 3. Seinnootade kasutamine on keelatud rannikust kuni 0,5 meremiili kaugusel või kuni 50 m samasügavusjooneni piirkondades, kus selline sügavus saavutatakse rannikule lähemal. 3. Seinnootade kasutamine on keelatud rannikust kuni 300 meetrit kaugusel või kuni 50 m samasügavusjooneni piirkondades, kus selline sügavus saavutatakse rannikule lähemal. 4. Järelveetavate püügivahendite, seinnootade ja muude haardnootade kasutamine on keelatud kuni 1 meremiili kaugusel kooskõlas artiklitega 5 ja 6 asutatud kaitsealade piiridest. 5. Liikmesriigi taotlusel võib komisjon teha lõigetest 1 ja 3 kohaliku erandi, kui see on põhjendatud eriliste geograafiliste piirangutega või kui kõnealune püük piirkonnas on äärmiselt valikuline ega mõjuta oluliselt merekeskkonda ning tingimusel, et sellist püüki puudutab artiklis 17 osutatud kaitsekorralduskava. Liikmesriigid peavad sellise erandi saamiseks esitama ajakohased teaduslikud ja tehnilised põhjendused. 5. Liikmesriigi taotlusel võib komisjon teha lõigetest 1 ja 3 kohaliku erandi, kui see on põhjendatud eriliste geograafiliste piirangutega, näiteks rannikuala suurusega, kui kõnealune püük piirkonnas on äärmiselt valikuline, ei mõjuta oluliselt merekeskkonda ja sellega on seotud väike arv laevu ning tingimusel, et sellist püüki puudutab artiklis 17 osutatud kaitsekorralduskava. Liikmesriigid peavad sellise erandi saamiseks esitama ajakohased teaduslikud ja tehnilised põhjendused. Muudatusettepanek 14 Artikli 14 lõige 1 1. Erandina artiklist 13 võib alamõõdulisi mereorganisme püüda, pardal hoida, ümber laadida, maale toimetada, transportida, säilitada, müüa, esitleda või müügiks pakkuda kalavarude asustamiseks või ümberasustamiseks selle liikmesriigi loal ja järelevalve all, kus neid toiminguid tehakse. 1. Erandina artiklist 13 võib alamõõdulisi mereorganisme elusalt püüda, pardal hoida, ümber laadida, maale toimetada, transportida, säilitada, müüa, esitleda või müügiks pakkuda kalavarude asustamiseks või ümberasustamiseks selle liikmesriigi loal ja järelevalve all, kus neid toiminguid tehakse. Muudatusettepanek 15 Artikli 14 lõige 3 A (uus) 3 a. Piirkonnale mitteomaste liikide sissetoomine ja ümberasustamine ning asustamine on keelatud. Muudatusettepanek 16 Artikli 15 lõige 1 1. Siirdekalade harrastuspüügiks on keelatud kasutada veetavaid võrkpüüniseid, haardnootasid, seinnootasid, tragisid, nakkevõrke, abaraid ja õngejadasid. 1. Siirdekalade harrastuspüügiks on keelatud kasutada veetavaid võrkpüüniseid, haardnootasid, seinnootasid, tragisid, nakkevõrke, abaraid, põhjaõngejadasid ja õngejadasid. Muudatusettepanek 17 Artikli 15 lõige 3 lõik 1 A (uus) Muudatusettepanek 18 Artikli 17 lõige 1 1. Liikmesriigid võtavad 31. detsembriks 2004 vastu majandamiskavad nende vetes seinnoodapaatide, kaldanootade, haardnootade ja tragidega toimuva kalapüügi kohta. Nende majandamiskavade suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 6 lõikeid 2 ja 3 ning lõike 4 esimest lõiku. 1. Liikmesriigid võtavad 31. detsembriks 2005 vastu majandamiskavad nende vetes seinnoodapaatide, kaldanootade, haardnootade ja tragidega toimuva kalapüügi kohta. Nende majandamiskavade suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 6 lõikeid 2 ja 3 ning lõike 4 esimest lõiku. Muudatusettepanek 19 Artikli 17 lõike 5 punkt D A (uus) d a) finantstoetus püügikeeluaja puhul. Muudatusettepanek 20 Artikkel 22 Artikkel 4 a (määrus (EÜ) nr 973/2001) Määrusesse (EÜ) nr 973/2001 lisatakse järgmine artikkel 4 a: "Artikkel 4 a 1. Järgmiste liikide püügiks Vahemeres ei ole lubatud kasutada põhjavõrke ega ankurdatud ujuvvõrke: pikkuim-tuun (Thunnus alalunga), harilik tuun (Thunnus thynnus), mõõkkala (Xiphias gladius), atlandi latikas (Brama brama), haid (Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphyrnidae; Isuridae; Lamnidae). 2. Kõikidel kalalaevadel, mis kasutavad õngejadasid ning mis toovad maale või millel on pardal mõõkkala (Xiphias gladius) koguses, mis moodustab enam kui 20 % püügist eluskaalus pärast sorteerimist, on keelatud Vahemerel püügiks kasutada või pardal hoida õngejadasid konksudega, mille kogupikkus on alla 10 cm ja laius alla 4,5 cm. 3. Vahemerel on igal aastal alates 1. oktoobrist kuni 31. jaanuarini keelatud pelaagiliste õngejadadega järgmiste liikide püük: pikkuim-tuun (Thunnus alalunga), harilik tuun (Thunnus thynnus), mõõkkala (Xiphias gladius) ja haid (Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphyrnidae; Isuridae; Lamnidae). 4. Lõikes 2 mõistetakse: a) konksude kogupikkusena konksu sääre maksimaalset kogupikkust selle konksu tipust, mida kasutatakse õngejada kinnitamiseks ja mis on harilikult silmakujuline, kuni konksu kõveruse haripunktini; b) konksude laiusena suurimat horisontaalset kaugust konksu sääre välisosast kuni kida välisosani." Muudatusettepanek 21 Artikkel 23 IV lisa mõõkkala puudutav osa (määrus (EÜ) nr 973/2001) Määruse (EÜ) nr 973/2001 IV lisa mõõkkala puudutav osa asendatakse järgmise sõnastusega: "mõõkkala (Xiphias gladius) Atlandi ookeanis: 25 kg või 125 cm (alalõuast); mõõkkala (Xiphias gladius) Vahemeres: 110 cm (alalõuast) või 16 kg täiskaaluga (terve kala kaal enne töötlemist või mis tahes osa eraldamist) või 14 kg kaaluga ilma lõpuste ja sisikonnata (kaal pärast lõpuste ja sisikonna eemaldamist). [2]" Muudatusettepanek 22 (Komisjoni tehtud kompromissmuudatusettepanek) Artikkel 23 A (uus) Artikkel 23 a Komisjoni ettepaneku põhjal teeb nõukogu otsuse tehniliste meetmete kohta Vahemere noorte mõõkkalade kaitsmiseks enne 31. märtsi 2006. Muudatusettepanek 23 II Lisa jagu 1, "TRAGID" Muudatusettepanek 24 II Lisa jao 3 taane 3 — Pardal ei tohi hoida rohkem kui 4000 m abarat, seisevvõrku või ankurdatud nakkevõrku laeva kohta. — Pardal ei tohi hoida rohkem kui 6000 m abarat, seisevvõrku või ankurdatud ujuvnakkevõrku laeva kohta, võttes arvesse, et ühe kaluri puhul ei tohi sellised võrgud ületada 2500 m, millele võib teise kaluri kohta lisada 2000 m ja kolmanda kohta 1500 m. Muudatusettepanek 25 II Lisa jaod 6, 7 ja 8 6. Põhjaõngejada 6. Põhjaõngejada - Keelatud on hoida pardal ja asetada rohkem kui 7000 meetrit õngejada laeva kohta. - Keelatud on hoida pardal ja asetada rohkem kui 3000 konksu laeva kohta. 7. Lõksõngejadad süvamerekoorikloomade püügiks 7. Lõksõngejadad süvamerekoorikloomade püügiks 8. Mailid (pinnaõnged) 8. Mailid (pinnaõnged) - 2000 konksu hariliku tuuni (Thunnus thynnus) püügiga tegeleva laeva kohta; - 3500konksu mõõkkala (Xyphias gladius) püügiga tegeleva laeva kohta; - 5000 konksu pikkuim-tuuni (Thunnus thynnus) püügiga tegeleva laeva kohta. Muudatusettepanek 26 III Lisa Teaduslik nimi | Minimaalne suurus | Teaduslik nimi | Minimaalne suurus | 1.Kalad | 1.Kalad | Dicentrarchus labrax | | Dicentrarchus labrax | 25 cm | Diplodus annularis | 12 cm | Diplodus annularis | 12 cm | Diplodus puntazzo | 18 cm | Diplodus puntazzo | 18 cm | Diplodus sargus | 23 cm | Diplodus sargus | 23 cm | Diplodus vulgaris | 18 cm | Diplodus vulgaris | 18 cm | Engraulis encrasicolus * | 11 cm | Engraulis encrasicolus * | 9 cm | Epinephelus spp. | 45 cm | Epinephelus spp. | 45 cm | Lithognathus mormyrus | 20 cm | Lithognathus mormyrus | 20 cm | Merluccius merluccius | 15 cm | Merluccius merluccius | 20 cm | Mullus spp. | 11 cm | Mullus spp. | 11 cm | Pagellus acarne | 17 cm | Pagellus acarne | 17 cm | Pagellus bogaraveo | 33 cm | Pagellus bogaraveo | 33 cm | Pagellus erythrinus | 15 cm | Pagellus erythrinus | 15 cm | Pagrus pagrus | 18 cm | Pagrus pagrus | 18 cm | Polyprion americanus | 45 cm | Polyprion americanus | 45 cm | Sardina pilchardus** | 13 cm | Sardina pilchardus** | 11 cm | Scomber japonicus | 18 cm | Scomber japonicus | 18 cm | Scomber scombrus | 18 cm | Scomber scombrus | 18 cm | Solea vulgaris | 25 cm | Solea vulgaris | 20 cm | Sparus aurata | 20 cm | Sparus aurata | 20 cm | Trachurus spp. | 15 cm | Trachurus spp. | 15 cm | 2.Koorikloomad | 2.Koorikloomad | Homarus gammarus | 30 cm LT | Homarus gammarus | 30 cm LT | Nephrops norvegicus | 20 mm LC 70 mm LT | Nephrops norvegicus | 20 mm LC 70 mm LT | Palinuridae | 105 mm LC | Palinuridae | 90 mm LC | Parapenaeus longisrostris | 20 mm LC | Parapenaeus longisrostris | 20 mm LC | 3.Kahepoolmelised karploomad | 3.Kahepoolmelised karploomad | Pecten jacobeus | 11 cm | Pecten jacobeus | 10 cm | Venerupis spp | 25 mm | Venus spp. | 25 mm | [1] ELTs seni avaldamata. [2] Vahemeres ei kohaldata mõõkkalade puhul artikli 7 lõike 1 teises lõigus osutatud lubatud kõikumist 15 %. --------------------------------------------------