ET Euroopa Liidu Teataja C 296/4

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

2013/C 296/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„VALENÇAY”

EÜ nr: FR-PDO-0105-01055-30.10.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

—  Toote nimetus — ☒ Toote kirjeldus —  Geograafiline piirkond — ☒ Päritolutõend — ☒ Tootmismeetod —  Seos geograafilise piirkonnaga — ☒ Märgistus — ☒ Riiklikud nõuded — ☒ Muu (järelevalveahela tähtsamaid kontrollikohti ja taotlejate rühma käsitlevate andmete ajakohastamine)

2. Muudatus(t)e liik

— ☒ Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine —  Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet —  Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) —  Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3. Muudatus(ed)

3.1. Taotlejate rühm

Piima kogujad tagavad piima päritolu piima transportimisel tootjalt ja töötlejani, seega on nad sarnaselt piimatootjatega kõnealuse sektori lahutamatu osa. Seda arvesse võttes peaksid piimakogujad olema märgitud taotluse esitanud ettevõtjate nimekirjas ning nad lisati kõnealusesse nimekirja.

3.2. Toote kirjeldus

Lähtudes juustutootmise tehnoloogia eripärast, on toote kirjeldust täiendatud. Sellesse on lisatud täiendavad organoleptilised näitajad.

— „Valençay” on juust, mida toodetakse toorest täispiimast piimhappebakterite abil.

— „Valençay” juust on kujult neljatahuline tüvipüramiid. Tavaliselt on juustu koorik hele- kuni sinakashall ning sisu portselanvalge, homogeense, sileda ja peene tekstuuriga.

— Juustu kooriku tekkimisel on tähtis osa taimse söe kasutamisel.

— Juustul on järgmised iseloomulikud omadused: — laagerdamise alguses on sisu kreemjas ja voolav, laagerdamise käigus muutub tekstuur tihkemaks. — Juustul on kerge kitsepiima, alustaimestiku ja seenelõhn, millel on lillelõhna varjund. — Laagerdumise alguses on kitsepiimale omane maitse aimatav, kuid laagerdumise käigus muutub see tugevamaks.

— Kuivainesisaldus on vähemalt 40 % juustu kogumassist ning kuivainesisaldus juustu kohta on — suure vormi sees valminud juustu puhul üle 90 grammi — ja väikese vormi sees valminud juustu puhul üle 45 grammi.

3.3. Üksikasjad, mis tõendavad toote päritolu geograafilisest piirkonnast

Selle osa sõnastust on muudetud. Selleks, et spetsifikaat vastaks riiklikest õigusaktidest tulenevatele nõuetele, lisati spetsifikaadile järgmised punktid:

— lao käitaja kohustus esitada taotlejate rühmale identifitseerimisdeklaratsioon;

— kohustus pidada asjakohast registrit, et tagada piima ja kaitstud päritolunimetusega juustu „Valençay” jälgitavus;

— kohustus esitada taotlejate rühmale deklaratsioon juustu „Valençay” iga-aastase toodangu kohta;

— ettevõtja kohustus tagada kitsedele antava sööda jälgitavus ja täpsustused tootekontrolli üksikasjade kohta.

3.4. Tootmismeetod

Tehtud täpsustused on seotud järgmiste aspektidega.

— Kari — Määratletud on lüpsikitse mõiste. — Lubatud on kitsede paaritamine väljaspool tavapärast paaritusperioodi.

— Söötmine — Lüpsikitse aastane söödaratsioon (sööt ja täiendsööt) sisaldab vähemalt 820 kg kuivainet, mis on pärit asjaomasest geograafilisest piirkonnast ja kuni 275 kg kuivainet, mis on pärit mujalt. Söödaratsioon võib sisaldada kuni 130 kg kunstlikult kuivatatud sööta, mis tähendab, et vähemalt 75 % kogu söödaratsioonist on pärit asjaomasest geograafilisest piirkonnast. — Et tagada seos geograafilise piirkonnaga, on määratud kindlaks rohumaa maksimaalne koormus hektari kohta ning rohumaa mõiste hõlmab muu hulgas ka valmimata teravilja (haljassööda) põlde. — Määratletud on koresööda mõiste. — Rohumaa esimesel niitmisel saadud sööta, mille kuivainesisaldus on vähemalt 55 %, on lubatud kiletada, seega on hooajal võimalik teha täiendav varajane niide ja seda ka ebasoodsate ilmastikutingimuste korral. Kõnealune esimene niide tagab sööda parema kvaliteedi ning võimaldab seega vähendada täiendsööda osakaalu ja suurendada kohaliku toorme kasutamist põllumajandusettevõttes. Terviseohu vähendamiseks on kiletatud sööda päevast kogust lüpsikitse kohta piiratud kuivaine 1 kilogrammini. — Lubatud täiendsööda nimekirja on täpsustatud. — Transgeensete kultuuride kasvatamine põllumajandusettevõtte aladel, kus toodetakse piima, millest valmistatakse kaitstud päritolunimetusega juustu „Valençay”, on keelatud. Samuti on keelatud GMOde kasutamine lüpsikitsede söödas.

— Juustu valmistamisel kasutatav piim — Täpsustatud on, et piim võib olla kogutud kuni neljast lüpsikorrast ning põllumajandusettevõttes tootmise korral kuni kahest lüpsikorrast.

— Tootmine Täpsustatud on tootmisetappe. — Piima eeltöötlemine: täpsustatud on piima eeltöötlemisele iseloomulikke nõudeid, sest see etapp mõjutab juustu valmistamiseks kasutatava piima kvaliteeti ning võimaldab kasutada piima kogu lõhnapotentsiaali. — Laabi lisamine: piima kalgendamiseks lisatakse vaid väike kogus laapi. See on kooskõlas juustu tüübiga (piimhappebakterite abil toodetud laagerdatud juust). Liiter laapi sisaldab 520 mg kümosiini, mis on juustutootmises laabi puhul tavaline. — Kalgendamine: määratud on kindlaks kalgendamise kestus ja temperatuur, sügavkülmutatud kalgendi kasutamine on keelatud. — Kalgendi kogumine ja eelnõrutamine: täpsustatud on et vormida tohib ainult otse kalgendinõust kogutud kalgendit. — Vormimine ja nõrutamine: täpsustatud on vormi kuju ja nõrutamise kestust. — Soolamine: juustu soolamise tehnoloogia on tihedalt seotud oskusteabega ning oluline on säilitada erinevaid juustutootmise tavasid (juust asetatakse pärast soolamist vormi tagasi või mitte, soolamine ja söega katmine). Juustu „Valençay” olulisimad iseloomulikud omadused on pealtsoolamine ja üleni söega katmine.

— Laagerdamine ja turustamine: täpsustatud on optimaalse laagerdumise tagamiseks vajalikke tingimusi. — Täpsustatud on laagerdamise miinimumtemperatuuri, et tagada juustu kattumine koorikuga. — Turustatavad juustud peavad olema üleni kaetud koorikuga. See tingimus ning laagerdumise minimaalse kestuse või turustusvalmiduse kindlaksmääramine tagavad, et laagerdumine on jõudnud ettenähtud etappi. — Täpsustatud on ettevõttes toodetud ja laagerdajale üle antud juustu hoiutingimusi ning säilitamise tähtaega, et need vastaksid tootmisprotsessi omapärale. — Gaasipakendite kasutamine on keelatud.

3.5. Märgisel kasutatav eriteave

Välja on jäetud järgmine lõik: „Juustud, mida müüakse kaitstud päritolunimetuse all, peavad kandma märgist, mille abil saab tootmisettevõtet tuvastada ja toodet jälgida.”

Mitmesugustel põhjustel ei ole ükski märgistussüsteem taganud rahuldavat tulemust. Sõltuvalt kasutatud märgise füüsikalistest omadustest on täheldatud märgise kustumist kalgendi suure happesuse tõttu, probleeme märgise kinnitamisega, märgise kattumist juustu koorikuga laagerdumise ajal või märgistamise korraldusliku poolega seotud probleeme.

Seepärast kustutatakse spetsifikaadist viited juustu eemaldatavale tuvastusmärgisele. Välja on jäetud nõue paigutada märgisele andmed tootjaettevõtte kohta ning neid andmeid ei pea märkima ka märgisele või pakendile.

Ajakohastatud on võimalike väljendite kasutamist (sh ei ole enam lubatud lisada märget „Produit du Berry” (Berry piirkonna toode)) ning kohustuslikuks on muudetud Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse sümboli kasutamine.

3.6. Täiendavad muudatused. Lisatud on tabel järelevalveahela tähtsamatest kontrollikohtadest

Lisaks on ajakohastatud kontrollistruktuuri andmeid.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (3)

„VALENÇAY”

EÜ nr: FR-PDO-0105-01055-30.10.2012

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus

„Valençay”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Juustu „Valençay” valmistatakse kitsedelt saadud toorest täispiimast. See on piimhappebakterite abil toodetud laagerdatud pehme juust.

Juust on

— kujult neljatahuline tüvipüramiid,

— tal on hele- kuni sinakashall koorik, mis on saadud taimse söe lisamisel

— ning homogeense, sileda ja peene tekstuuriga portselanvalge sisu.

Neljatahulise tüvipüramiidi kujuga vormi sisemõõdud on järgmised:

— suur vorm: vormi põhja küljepikkus on 50–55 millimeetrit ning vormi põhja ja külje vaheline nurk 96–102;

— väike vorm: vormi põhja küljepikkus 40–44 millimeetrit ning vormi põhja ja külje vaheline nurk 96–102.

Juust viiakse laagerdumiskohast välja ja turustatakse alles siis, kui selle pealispind on üleni kaetud hallituskoorikuga, mida on palja silmaga selgelt näha. Juustu tohib laagerdumiskohast välja viia ja turustada alates 11. päevast pärast laabi lisamist piimale.

Juustu „Valençay” maitsmisel võib täheldada, et

— laagerdumise alguses on sisu kreemjas ja voolav, laagerdumise käigus muutub tekstuur tihkemaks;

— juustul on kerge kitsepiima, alustaimestiku ja seenelõhn, millel on lillelõhna varjund;

— laagerdumise alguses on kitsepiimale omane maitse aimatav, kuid laagerdumise käigus muutub see tugevamaks.

Kuivainesisaldus on vähemalt 40 % juustu kogumassist ning kuivainesisaldus juustu kohta on

— suure vormi sees valminud juustu puhul üle 90 grammi

— ja väikese vormi sees valminud juustu puhul üle 45 grammi.

Juustu müüakse lõpptarbijale tüki kaupa.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Juustu „Valençay” valmistamisel kasutatakse Alpi või Saaneni tõugu kitsedelt või nende kahe tõu ristanditelt saadud piima.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Et tagada otsene seos piirkonna ja toote vahel, peab lüpsikitsede aastase keskmise söödaratsiooni kuivainest vähemalt 820 kg olema pärit asjaomasest geograafilisest piirkonnast.

Koresööt, va kuivatatud koresööt, peab olema pärit geograafilisest piirkonnast, kas tootjaettevõttest või väljastpoolt seda. Lüpsikitse aastane koresööda kogus peab sisaldama vähemalt 655 kg kuivainet. Koresööt võib olla värske, päikesekuivatatud või kunstlikult kuivatatud. Väljastpoolt geograafilist piirkonda pärit kunstlikult kuivatatud söödaga saadav aastane kuivainekogus ei tohi olla suurem kui 130 kg.

Lubatud kore- ja täiendsööt on loetletud asjakohases nimekirjas.

Kiletatud rohtu on lubatud kitsedele sööta mitte rohkem kui 1 kg kuivanet lüpsikitse kohta päevas tingimusel, et kiletatud rohu kuivainesisaldus on vähemalt 55 % ning rohi on kogutud rohumaa esimesest niitest.

Rohumaa on ettevõtte poolt haritav rohumaa, kus kasvatatakse lubatud koresööda nimekirjas loetletud taimeliike (välja arvatud põhk), mis on ettenähtud lüpsikitsede söödaks. Rohumaa koormus ei tohi olla suurem, kui 12 kitse rohumaa hektari kohta.

Lüpsikitse söödaratsioonis ei tohi väljastpoolt asjaomast geograafilist piirkonda pärit sööda aastane kuivainekogus olla suurem kui 275 kg.

Täiendsööda kuivaine kogus kitsede söödas ei tohi olla suurem kui 440 kg aastas.

Silo kasutamine söödana ja söötmismeetod, kus täiendsööta kasutatakse ainult põhu lisandina, on keelatud

Transgeensete kultuuride kasvatamine on keelatud kõikidel põllumajandusettevõtte aladel, kus toodetakse piima, millest valmistatakse kaitstud päritolunimetusega juustu „Valençay”. Kitsede söödas on lubatud kasutada ainult sellist taimset- ja täiendsööta, mis ei ole saadud transgeensetest toodetest. Lubatud maksimaalne saastekünnis peab olema kooskõlas ühenduse eeskirjadega ning seda kohaldatakse iga söödakomponendi kohta eraldi.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piim peab olema toodetud, juustuks töödeldud ja juust peab olema valminud geograafilises piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Valençay” turustamisel on igal juustul individuaalne märgis, millel on kaitstud päritolunimetus (esitatud tähtedega, mille kõrgus on 1,3 korda suurem märgisel olevate suurimate tähemärkide kõrgusest), märge „Appellation d'origine protégée” (kaitstud päritolunimetus) ning Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse sümbol. Väikese vormiga toodetud juustu puhul peab märgisele, arvetele ja kaubadokumentidele lisama omadussõna „petit” (väike), kuid seda ei tohi nimetusega „Valençay” kokku kirjutada ega märkida otse kõnealuse nimetuse kohale.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Departemang: Cher (18): järgmised kommuunid: Beddes, Charost, Chéry, Chézal-Benoit, Genouilly, Graçay, La-Celle-Condé, Lignières, Massay, Maisonnais, Montlouis, Nohant-en-Graçay, Rezay, Saint-Ambroix, Saint-Outrille, Saint-Baudel, Saint-Hilaire-en-Lignières, Saugy, Touchay, Villecelin.

Departemang: Indre (36): järgmised kantonid: Ardentes, Argenton-sur-Creuse, Buzancais, Chateauroux-Centre, Chateauroux-Est, Chateauroux-Ouest, Chateauroux-Sud, Chatillon-sur-Indre, Ecueillé, Issoudun-Nord, Issoudun-Sud, Levroux, Saint-Christophe-en-Bazelles, Saint-Gaultier, Valençay, Vatan; järgmised kommuunid: Chazelet, Cluis (1986. aasta katastri osad A1, A3, A5, B1, B2, B3), Dunet, Fougerolles, Gournay, La Berthenoux, La Châtre, Lacs, Lourouer-Saint-Laurent, Le Magny, Lys-Saint-Georges, Maillet, Malicornay, Mers-sur-Indre, Mézières-en-Brenne, Montgivray, Montipouret, Montlevicq, Neuvy-Saint-Sépulcre, Nohant-Vicq, Obterre, Paulnay, Prissac, Roussines, Sacierges-Saint-Martin, Saint-Aout, Saint-Chartier, Saint-Christophe-en-Boucherie, Saint-Civran, Saint-Michel-en-Brenne, Sarzay, Thevet-Saint-Julien, Sainte-Gemme, Saulnay, Tranzault, Verneuil-sur-Igneraie, Vicq-Exemplet, Vigoux, Villiers.

Departemang: Indre et Loire (37): Montrésori kantoni kõik kommuunid ning departemangu järgmised kommuunid: Beaulieu-les-Loches, Bossay-sur-Claise, Bridoré, Charnizay Ferrières-sur-Beaulieu, Loches, Perrusson, Saint-Flovier, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-Saint Germain, Sennevieres, Verneuil-sur-Indre.

Departemang: Loir et Cher (41): järgmised kommuunid: Chateauvieux, Billy (1983. aasta katastri osad D, ZI, ZK, ZL, ZM, ZN, ZO, ZP, ZR, ZT, ZV, ZW, ZX), Chatillon-sur-Cher, Couffy, Gièvres, La Chapelle-Montmartin, Maray, Meusnes, Saint-Julien-sur-Cher, Saint-Loup, Selles-sur-Cher.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Geograafiline piirkond, kus kaitstud päritolunimetusega juustu „Valençay” toodetakse, koosneb neljast põllumajanduspiirkonnast – Boischaut Nord, mis on kaitstud päritolunimetuse „Valençay” ajalooline päritolupiirkond, Champagne Berrichonne, Brenne ja Boischaut Sud. Need neli kultuuriliselt lähedast põllumajanduspiirkonda moodustavad Bas-Berry geograafilise piirkonna. Piirkonnale on iseloomulikud rohkem või vähem kivised savimullad ja savi-lubjamullad. Ookeaniline kliima on kontinentaalse kliima sugemetega, mistõttu sademete hulk on suhteliselt väike (650–750 mm aastas). Aprillis, mais ja juunis on sademeid sageli, keskmiselt üks sajupäev iga kahe või kolme päeva kohta, kuid suvi on pigem kuiv.

Selline kliima on eriti sobilik kõrreliste heintaimede ja liblikõieliste taimede, eelkõige lutserni kasvatamiseks, mis on kitsedele söödaks antava heina peamised koostisosad.

Kitsekasvatuse kohta Berry piirkonnas on palju kirjalikke ülestähendusi, seda nii Karl Suure kroonikates kui ka Berry piirkonnas asuva Châtre'i linna 16. sajandi arhiividokumentides.

Paljud autorid alates Talleyrandist, kes oli kuni Prantsuse esimese keisririigi kehtestamiseni Valençay lossihärra, kuni George Sandini, on oma teostes kirjeldanud farmides kohalikuks tarbimiseks traditsiooniliselt toodetud juustu „Valençay” peent maitset. Talleyrandil on ka tähtis roll piirkonnas algupäraselt kasutatud juustuvormi kuju muutmisel tüvipüramiidi kujuliseks. Samuti aitas ta kaasa juustu jõudmisele Pariisi kõrgklassi söögilauale. Siiski saavutas juust aristokraatliku nimetuse „Valençay” all turul laialdase tuntuse alles 20. sajandil.

Töötajad on säilitanud oma oskusteabe. Kasutatakse kitsedelt saadud toorest täispiima, mida ei ole normaliseeritud. Enne kalgendamist toimub piima eeltöötlemine ning juustu tootmine toimub piimhappebakterite abil. Piima kalgendamiseks lisatakse vaid väike kogus laapi. Kalgend asetatakse vormi ettevaatlikult, et säilitada kalgendi tekstuuri. Kalgendit ei segata ega nõrutata eelnevalt. Nõrutamine toimub vormis ilma kalgendit pressimata. Pärast vormist välja võtmist kaetakse kogu juustu pind soola ja taimse söega. Laagerdumise käigus kattub juustu pealispind hallitusega ning tuleb esile juustu eripära.

5.2. Toote eripära

Juustu „Valençay” valmistatakse ainult kitsedelt saadud toorest täispiimast. See on pehme piimhappelise päritoluga laagerdatud juust, millel ainsana selles piirkonnas on tüvipüramiidi kuju ning mis on kaetud söega ja hallituskoorikuga.

Juustu sisu on ühtlane, sile ja tihe ning suus sulav. Juustul „Valençay” on kerge kitsepiima, alustaimestiku ja seenelõhn, millel on lillelõhna varjund.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Geograafilisele piirkonnale iseloomulik mullastik ning kliima on soodustanud kitsekasvatuse arengut. Karjakasvatusmeetodite puhul, mida rakendatakse juustu „Valençay” valmistamiseks ettenähtud piima tootmisel, eelistatakse asjakohasest geograafilisest piirkonnast pärit sööda kasutamist. Kuna sööt koosneb suuremas osas koresöödast, võimaldab see saada toorpiima, mille omadusi mõjutab kohalik taimestik, mis tekitab juustule sellise iseloomuliku kitsepiima, alustaimestiku ja seenelõhna, millel on lillelõhna varjund.

Juustu eriline tüvipüramiidjas kuju, mille loomise au omistatakse kohalikule ajaloolisele isikule, on üks juustu silmaga nähtavatest eripäradest.

Juustutootjate oskusteave, mis hõlmab piimhappebakterite lisamist, kalgendi kohest vormimist ja aeglast nõrutamist, võimaldab toota juustu, mille tekstuur on ühtlane, sile ja tihe.

Soola ja söega katmine ning hallituskooriku teke aeglase laagerdumise käigus on tegurid, mis reguleerivad valmimist ning aitavad kaasa toote maitse ja lõhna kujunemisele.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7 (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCValencay.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Vt joonealust märkust 2.

(4) Vt joonealust märkust 2.