Eriaruanne Kreekale tehnilise abi 
andmise parandamiseks 
tuleb tulemustele rohkem 
tähelepanu pöörata ET 2015  nr 19
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2015
Trükis ISBN 978-92-872-3492-6 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/16406 QJ-AB-15-020-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-3456-8 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/37402 QJ-AB-15-020-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-3482-7 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/958244 QJ-AB-15-020-ET-E
© Euroopa Liit, 2015
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
Kreekale tehnilise abi 
andmise parandamiseks 
tuleb tulemustele rohkem 
tähelepanu pöörata
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2015  nr 19
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi arengu -
suundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi tulude, teadusuuringute ja sisepoliitika, finants- ja majandusjuhtimise ning Euroopa Lii -
du institutsioonide ja asutuste auditeerimise eest vastutav IV auditikoda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Milan Martin 
Cvikl. Auditit juhtis kontrollikoja liige Baudilio Tomé Muguruza; teda toetasid kabinetiülem Daniel Costa de Magalhães ja 
kabineti atašee Ignacio García de Parada, inimressursside direktoraadi direktor Zacharias Kolias, auditirühma juht Kamila 
Lepkowska ning audiitorid Giuseppe Diana, Mirko Gottmann, Efstathios Efstathiou ja Theodoros Karantanos.
Vasakult paremale:  T. Karantanos, D. Costa de Magalhães, K. Lepkowska, Z. Kolias, 
B. Tomé Muguruza, G. Diana, M. Gottmann, I. García de Parada, E. Efstathiou.
03
 Sisukord
Punkt
 Lühendid
I–IX  Kokkuvõte
1–8 Sissejuhatus
1-2 Kreeka kriis ja makromajanduslikud kohandamisprogrammid
3-4 Programmide elluviimiseks antav tehniline abi
5–8 Tehnilise abi suurus ja metoodika
9–14 Auditi ulatus, eesmärgid ja lähenemisviis
9–11 Auditi ulatus ja eesmärgid
12–14 Auditi lähenemisviis
15–26 I osa. Kreeka rakkerühmal oli toimiv tegevusstruktuur, kuid puudus ühtne 
strateegiline suund ja eriotstarbeline eelarve
15–18 Kreeka rakkerühm loodi võrreldes programmi käivitamisega hilja ja alternatiive arvesse võtmata
19–22 Puudus ühtne strateegiadokument
23-24 Kreeka rakkerühmale ei eraldatud eriotstarbelist eelarvet
25-26 Kreeka rakkerühmal oli paindlik sisekord, kuid töötajate vajadusi ei olnud nõuetekohase analüüsi 
alusel määratletud
04 Sisukord
27–54 II osa. Kreeka rakkerühm täitis üldiselt oma mandaadi, kuid esines puudusi
28-29 Suured ülesanded keerukas kontekstis
30–32 Kooskõlastussüsteem toimis rahuldavalt
33-34 Kreeka rakkerühma roll oli auditeeritud projektides vägagi erinev
35–37 Kreeka rakkerühm kasutas mitut tehnilise abi andmise viisi, kuid osa neist ei sobinud abi 
olemusega kokku
38–41 Tehnilise abi andjate valik ei põhinenud alati alternatiivide põhjalikul analüüsil
42–45 Toetus ELi rahaliste vahendite kasutamise kiirendamiseks oli nõuetekohaselt struktureeritud
46-47 Toetused olid piisavalt põhireformide vajadustele suunatud, kuid ei põhinenud alati põhjalikul 
vajaduste analüüsil
48–50 Mõne lepingu tingimused ei olnud selgesti määratletud
51 Tehniline abi oli programmitingimuste seisukohast asjakohane
52 Kreeka rakkerühm tegi mõjusat järelevalvet tehnilise abi andmise üle  …
53-54 … ja erineval määral ka väliste teenuseosutajate töö tulemuste üle
55–73 III osa. Tehnilise abiga saadi erinevaid tulemusi
55–57 Kreeka rakkerühm ei teinud tehnilise abi tulemuste ja mõju üle süstemaatilist järelevalvet
58-59 Väljundid olid rahuldavad, kuid mõni neist saavutati hilinemisega
60–73 Panus reformiprotsessi oli erinev
61–63 Avalik haldus
64-65 Ettevõtluskeskkond
66 Struktuurifondid
67–71 Maksustamine (tulude haldamine)
72-73 Suutlikkuse suurendamine
05 Sisukord
74–79 Järeldused ja soovitused
75 Tehnilise abi korraldamine ja planeerimine
76 Kreeka rakkerühma mandaadi täitmine
77–79 Tehnilise abi tulemused
 I lisa.  Tehnilise abi projektide ülevaade poliitikavaldkondade kaupa
 II lisa.  Ülevaade auditeeritud tehnilise abi projektidest
 III lisa.  Auditi jooksul külastatud asutused
 IV lisa.  Haldusreformi ja e-valitsuse ministeeriumi ning OECD vahel Kreeka halduskoormuse 
vähendamiseks sõlmitud toetusleping
 V lisa.  Kreeka rakkerühma roll tehnilise abi andmisel poliitikavaldkondade kaupa
 Komisjoni vastus
06
 Lühendid
Haldusreformi rakenduskava
Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat (ECFIN) : Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse 
peadirektoraat
Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat : Euroopa Komisjoni tööhõive, 
sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat
Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat : Euroopa Komisjoni regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat
ERF : Euroopa Regionaalarengu Fond
ESF : Euroopa Sotsiaalfond
Fiscalise programm : ELi koostööprogramm liikmesriikide maksuametitele
Kreeka laenuleping
GSCO : Kreeka Vabariigi koordineerimise peasekretariaat
IMF : Rahvusvaheline Valuutafond
IRS: Maksuamet (maksude kogumise ja maksuseaduse jõustamise eest vastutav USA valitsusasutus) vastastikuse 
mõistmise memorandum
OECD : Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon
TAIEX : Tehnilise abi ja teabevahetuse rahastamisvahend
Kreeka rakkerühm
07
 Kokkuvõte
I
2010. aasta kevadel, kui Kreeka seisis silmitsi tõsise 
finantskriisiga, palus ta rahvusvaheliselt kogukonnalt 
finantsabi. Vastusena sellele otsustasid euroala riigid 
ja IMF luua kaks järjestikust makromajanduslikku 
kohandamisprogrammi. 2011. aasta suvel käivitas 
komisjon tehnilise abi programmi, mida pidi komisjoni 
ja Kreeka ametiasutuste vahel kokkulepitud reformide 
elluviimiseks koordineerima Kreeka rakkerühma nime 
kandev üksus.
II
Kreeka rakkerühm keskendus makromajanduslikeks 
kohandamisprogrammideks ja ELi rahaliste vahendite 
kasutamise kiirendamiseks vajalike reformide ellu -
viimise toetamisele. Tehnilise abi andmisel osalesid 
Kreeka rakkerühma töötajad ning teiste liikmesriikide 
avaliku teenistuse, rahvusvaheliste organisatsioonide 
ja erasektori eksperdid. Tehnilise abi andmine toimus 
mitmel viisil: Kreeka ametiasutuste pideva abistami -
sega residentidest ekspertide poolt ning uuringute, 
aruannete ja temaatiliste seminaride kaudu.
III
Auditi eesmärk oli analüüsida, kuidas Kreeka rakke -
rühm oli oma eesmärke täitnud. Täpsemalt uuris 
kontrollikoda Kreeka rakkerühma organisatsioonilist 
korraldust ja rahastamiskorda, seda, kuidas tehnilist 
abi tegelikkuses anti ja selle üle järelevalvet tehti, ning 
selle panust reformide edenemisesse. Kontrollikoda 
auditeeris üksikasjalikult kolmeteistkümmet tehnilise 
abi projekti ja hankis muud tõendusmaterjali komis -
joni, Kreeka valitsusasutustesse ja teiste sidusrühmade 
juurde tehtud külastuste käigus.Üksuse tegevus oli hea, kuid …
IV
Kreeka rakkerühm andis komisjonile tehnilise abi 
laiaulatusliku programmi koordineerimiseks paindliku 
mehhanismi. Kreeka ametiasutustele anti tõhusalt teh -
nilist abi, kuid see ei mõjutanud alati reformide kulgu. 
Seda hinnangut tuleks siiski vaadelda Kreeka heitliku 
poliitilise olukorra ja vajalike reformide kiireloomuli -
suse kontekstis.
… üksus ise oli ebatäielik
V
Kreeka kriisile reageerimise kiireloomulisus tähendas 
seda, et Kreeka rakkerühm loodi väga kiiresti, analüüsi -
mata täielikult teisi võimalusi, samuti puudus eriots -
tarbeline eelarve. Tehnilise abi andmiseks ja konkuree -
rivate prioriteetide üle otsustamiseks puudus ühtne 
põhjalik strateegiadokument, kuigi Kreeka rakke -
rühma mandaat nägi ette tehnilise abi määratlemise 
ja koordineerimise. Kõnealuse dokumendi puudumi -
sel tegi Kreeka rakkerühm Kreeka ametiasutustega 
koostööd „nõudluspõhiselt” ja vastavalt programmide 
tingimuslikkusele.
Asjakohane tehniline abi
VI
Vaatamata Kreeka rakkerühma loomist mõjutavatele 
puudustele leidis kontrollikoda, et kõigis auditeeritud 
valdkondades oli tehnilise abi andmine asjakohane ja 
üldiselt programmitingimustega kooskõlas. 2014. aasta 
novembriks oli Kreeka rakkerühm kaheteistkümnes 
poliitikavaldkonnas koordineerinud 118 tehnilise abi 
projekti. Selle tegevuse kaudu (ja alati ajalise surve 
all) töötas Kreeka rakkerühm välja paindliku ja mitme -
kesistatud süsteemi tehnilise abi andmiseks.
Kokkuvõte 08
Mõne projekti menetlused olid nõrgad
VII
Kreeka rakkerühmapoolne tehnilise abi andmise 
keeruka protsessi koordineerimine oli üldiselt toimiv 
ja isegi uuenduslik, kuid projektitasandil ei olnud 
süsteem alati tõhus. Teenuseosutajate valikumenet -
lused ei põhinenud alati olemasolevate alternatiivide 
põhjalikul analüüsil. Osa pikaajalistest abiprojektidest 
on puuduliku ülesehitusega: teenuseosutajatega 
sõlmitud lepingutes ei mainita selgesõnaliselt, mida 
tahetakse nende abil saavutada.
Järelevalvet on võimalik parandada
VIII
Kreeka rakkerühma kasutatav tehnilise abi andmise 
järelevalvesüsteem oli tõhus, kuid väliste teenuseosu -
tajate tegevuse kontrollide ulatus oli vägagi erinev. 
Pealegi ei teinud rakkerühm süstemaatilist järelevalvet 
selle üle, kuidas Kreeka ametiasutused võtsid soovi -
tuste põhjal järelmeetmeid, ega ka tehnilise abi laiema 
mõju üle, ehkki see tuleks tehnilise abi kavandamisele 
kasuks.
Tehnilise abi mõju
IX
Tehnilise abi mõju reformide üldisele edenemisele 
oli erinev. Struktuurikulutuste valdkonnas edenesid 
reformid hästi, kuid avaliku halduse ja maksureformi 
valdkonnas oli tehniline abi sageli vaid osaliselt tõhus. 
Reformide elluviimine ei kuulunud aga Kreeka rakke -
rühma vastutusalasse, vaid olenes mitmest välisest 
tegurist.Kontrollikoja soovitused
a) Tehnilise abi andmise üksused tuleks luua täpselt 
määratletud eesmärkidel põhineva strateegia 
alusel.
b) Komisjon peaks looma ekspertide reservi, mida 
oleks võimalik tehnilise abi projektide puhul liik -
mesriikides juhtumipõhiselt kasutada.
c) Tehnilise abi järjepidevuse tagamiseks ja koor -
dineerimistöö vähendamiseks peaks komisjon 
konkreetsetes poliitikavaldkondades keskenduma 
partnerite arvu ühtlustamisele.
d) Tehnilise abi puhul tuleks koostada eelisjärjekord 
ja seada eesmärgid ning seda tuleks vastavalt keh -
tivatele õigusaktidele ja reguleerivale raamistikule 
anda kõige sobivama ja tõhusama rakenduskorra 
alusel.
e) Komisjon peaks teenuseosutajad valima võrdleva 
analüüsi põhjal ja määratlema tehnilise abi lepin -
gutes tulemuste täpse mahu.
f) Komisjon peaks tagama, et tehnilist abi kontrolli -
takse süstemaatiliselt ja hinnatakse võrreldes 
seatud eesmärkidega ning saadud kogemusi kasu -
tatakse protsessis uuesti.
g) Reformide talitluspidevuse ja jätkusuutlikkuse 
tagamiseks peaks tehniline abi olema suuna -
tud liikmesriikide ametiasutuste suutlikkuse 
suurendamisele.
09
 Sissejuhatus
Kreeka kriis ja 
makromajanduslikud 
kohandamisprogrammid
01 
2010. aasta kevadel, kui riigi rahandust 
ähvardas tõsine kriis, palus Kreeka 
rahvusvaheliselt kogukonnalt finants -
abi. Euroala riigid andsid esimese 
makromajandusliku kohandamisprog -
rammi (allkirjastati 2010. aasta mais) 
raames toetust Kreeka laenulepingu 
kujul. Sellele järgnes laen Euroopa Fi -
nantsstabiilsuse Fondist, mis anti teise 
kohandamisprogrammi (allkirjastati  
2012. aasta märtsis) raames. Euroala 
riikide poolt Kreeka laenulepingule 
eraldatud esialgne summa oli 80  mil -
jardit  eurot ning IMF pidi eraldama 
veel 30  miljardit  eurot. Euroala riikide 
ja IMFi poolt mõlema programmi raa -
mes võetud kulukohustuste kogusum -
ma on hetkel 245,7  miljardit  eurot.
02 
Finantsabi paketile oli lisatud kolmi -
ku (komisjon, IMF ja EKP) ja Kreeka 
ametiasutuste vahel kokku lepitud 
ning vastastikuse mõistmise memo -
randumis (VMM) sisalduv kõikehõlmav 
reformiprogramm. Reformiprogrammi -
ga kehtestati finantsabi konkreetsed 
tingimused ning seda kontrolliti regu -
laarselt (esimest programmi kontrolliti 
viis korda, teist neli korda – viimane 
kontroll tehti 2014. aasta aprillis). 
Sekkumisloogika põhines kolmel 
eesmärgil:
 ο finantsturgude usalduse ja riigi  
rahanduse jätkusuutlikkuse 
taastamine;
 ο majanduskasvu edendamine ja 
konkurentsivõime taastamine;
 ο finantssektori stabiilsuse 
kaitsmine.Programmide 
elluviimiseks antav 
tehniline abi
03 
Vastastikuse mõistmise memorandu -
miga nõutavate reformide elluviimise 
toetamiseks ja ELi rahaliste vahendite 
kasutamise kiirendamiseks asutas ko -
misjon 2011. aasta suvel Kreeka rakke -
rühma. Kreeka rakkerühma mandaat 
on esitatud 1. selgituses . Komisjoni 
„kõikehõlmava Kreekale tehnilise abi 
andmise programmi” koostamiskava 
kinnitati nõukogu 23. ja 24. juuni  
2011. aasta istungil.
10 Sissejuhatus
04 
Kreeka rakkerühm loodi organisatsioo -
nilise üksusena, mis oli seotud komis -
joni inimressursside peadirektoriga. 
Rakkerühma juhataja nimetati pea -
direktoriks ning ta andis majandus- ja 
rahandusküsimuste ja euro voliniku 
juhendamisel aru otse komisjoni  
presidendile. Komisjoni 18. aprilli  
2012. aasta otsuse kohaselt paigutati 
Kreeka rakkerühm 1. mail 2012 ma -
jandus- ja rahandusküsimuste pea -
direktoraadi alla, et „tagada komisjoni 
tegevuse võimalikult hea sünergia, 
koordineerimine ja järjepidevus Kreeka 
kohandamisprogrammi toetamisel”. 
Kreeka rakkerühma esindused olid 
Brüsselis ja Ateenas ning 25. veebruari 
2015. aasta seisuga oli neis kokku  
65 töötajat. Rakkerühma organi -
satsiooniline struktuur on esitatud 
joonisel 1 .Kreeka rakkerühma mandaat
Rakkerühma ülesanded olid järgmised:
1) Kreeka poolt ELi/IMFi kohandamisprogrammi elluviimiseks vajatava tehnilise abi kindlaksmääramine ja 
koordineerimine, tehes selleks tihedat koostööd Kreekaga ning kasutades teiste liikmesriikide panust;
2) asjaomaste Kreeka ametiasutuste abistamine tehnilise abi liigi üksikasjade kindlaksmääramisel;
3) ELi rahaliste vahendite kasutamise kiirendamiseks (---) seadusandlike, regulatiivsete, halduslike ja vajadu -
se korral ka (uute) programmimeetmete soovitamine;
4) kõikidele tehnilise abi ülesannetele selgete tingimuste kehtestamine, mille käigus pannakse paika tehnili -
se abi olemus ja ulatus (---), eelarvelised ja inimressursid ning oodatavad tulemused koos vahe-eesmärki -
de ja lõplike tähtaegadega;
5) komisjonile ja Kreeka ametiasutustele kvartalipõhiste eduaruannete ning (vajaduse korral) sagedasemate 
hoiatusaruannete esitamine.1. selgitus
11 Sissejuhatus 1. joonisKreeka rakkerühma organisatsiooniline struktuur
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda komisjoni andmete põhjal.Majandus- ja 
rahandusküsimuste 
peadirektoraat
Kreeka rakkerühma rühmajuht
(Kreeka rakkerühma 
peanõunik)Vastastikuse mõistmise 
memorandumi
seirerühma juhatajaMajandus- ja rahandusküsimuste 
peadirektoraadi
Ateena büroo juhatajaMajandus- ja rahandusküsimuste 
ning euro asepeadirektor
Kreeka rakkerühma juhtAnnab aru Euroopa Komisjoni presidendile
Esinduse
juhatajaKreeka rakkerühma temaatilised 
rühmad (klastrid)Kreeka rakkerühm
Erinõunik Majandus- ja rahandusküsimuste 
peadirektoraadi peadirektor
ECFIN.DDG1
Vastutab riikide seire eest
ECFIN.G
Valdkonna liikmesriikide majandus 
II direktor
Kolmiku liider
ECFIN.G.3
Kreeka üksus 
(vastastikuse mõistmise 
memorandumi seire)
12 Sissejuhatus
Tehnilise abi suurus ja 
metoodika
05 
Tehnilise abi kontseptsiooni ei olnud 
Kreeka rakkerühma või Kreekale anta -
va abi konkreetses kontekstis mää -
ratletud. Finantsmääruses sätestatud 
määratluse kohaselt on tehniline abi 
„[---] programmi või meetme raken -
damiseks vajalik toetus- ja suutlikku -
se suurendamise tegevus, eelkõige 
ettevalmistav, haldus-, järelevalve-, 
hindamis-, auditi- ja kontrollitegevus.” 
Tehnilist abi annavad tavaliselt rahvus -
vahelised organisatsioonid, kes aitavad 
kohandamisprogramme ellu viivaid rii -
ke eksperditeadmiste ja nõuannetega.
06 
Kreeka puhul hõlmasid tehnilise abi 
meetmed paljusid teemasid: 12 po -
liitikavaldkonnas viidi ellu 118 üksik -
projekti (vt I lisa ). Kreeka rakkerühma 
tegevus on suunatud avaliku halduse 
reformimisele, maksusüsteemi täiusta -
misele ja ettevõtluskeskkonna majan -
duskasvu taastamisele.
07 
Praktikas algas tehnilise abi andmise 
protsess Kreeka ametiasutuste poolt 
koostatud abitaotluse esitamisega. 
Taotluse ulatus kajastas programmi 
tingimuslikkust. Kreeka rakkerühm vas -
tutas tehnilise abi vahendite kindlaks -
määramise ja kättesaadavaks tegemise 
ning nende rakendamise koordinee -
rimise eest. Abi andmise eest vastu -
tasid Kreeka rakkerühma töötajad 
või väliseksperdid ning abi andmine 
toimus lühiajaliste külastuste, madala 
maksumusega lepingute ja pikaajalise 
abi kaudu. Teatud juhtudel võis mõne 
liikmesriigi valitsus, kes oli vastavas 
poliitikavaldkonnas stabiilselt edukas 
olnud, võtta „valdkonna liidrina” (või 
„reformipartnerina”) vastutuse enda 
kanda.08 
Tehnilise abi andjad edastasid oma 
sisendi (peamiselt eksperdiuuringud ja 
pidev praktiline toetus) asjaomastele 
Kreeka ametiasutustele. Seejärel pidid 
ametiasutused vastavalt programmi -
tingimustele ja oma reformikavade -
le soovitused ellu viima. Tehnilise 
abi andmise protsess on esitatud 
joonisel 2 .
13 Sissejuhatus Joonis 2Tehnilise abi andmise protsess
Allikas : Euroopa Kontrollikoda Kreeka rakkerühma andmete põhjal.KoordineerimineVajaduste
kindlaks-
määramineElluviimine
Kreeka tehnilise 
abi taotlused
Vastastikuse mõistmise 
memorandumSõltumatud eksperdid
Siseriiklikud asutusedKreeka rakkerühma kvartaliaruandedJätkuv toetusUuringud
Kreeka 
ametiasutused
Struktuurireformid
Vastastikuse 
mõistmise 
memorandumRahvusvahelised 
organisatsioonid
Komisjoni 
talitustevaheline konsultatsioonKõrgetasemelised 
kohtumised Liikmesriigid Rahvusvahelised organisatsioonid Kreeka  ametiasutused Sidusrühmad
14
 Auditi ulatus, eesmärgid 
ja lähenemisviis
1 Ei ole konkreetsete 
poliitikavaldkondadega 
seotud.
2 Auditi käigus uuriti 
poliitikavaldkonda 
„rahastamise kättesaadavus”, 
kuid ei saadud asjakohaseid 
leide.Auditi ulatus ja eesmärgid
09 
Käesoleva auditiga hinnatakse Kreeka 
rakkerühma koordineerimisel Kreekale  
antud ELi tehnilist abi. Peamine ees -
märk oli hinnata, kui tõhusalt seda abi 
hallati ja mil määral aitas see kaasa 
reformide edenemisele Kreekas.
10 
Selle eesmärgi täitmiseks uuris 
kontrollikoda:
 ο Kreeka rakkerühma organisatsioo -
nilist korraldust ning tehnilise abi 
rahastamist ja kavandamist (punk -
tid 15–26);
 ο tehnilise abi andmist vastavalt 
Kreeka rakkerühma volitustele 
(punktid 27–54) ja
 ο reformide edenemisesse antud 
panust (punktid 55–73).
11 
Aruanne ei hõlmanud makromajan -
duslike kohandamisprogrammide 
kavandamise, järelevalve ja elluviimise 
hindamist.Auditi lähenemisviis
12 
Kontrollikoda analüüsis Kreeka rakke -
rühma loomisega seotud horisontaal -
seid aspekte1 ja tehnilise abi üldist hal -
damist, samuti 13 projektist koosnevat 
valimit (vt II lisas  esitatud ülevaade). 
Valim hõlmas viit poliitikavaldkon -
da, mis olid Kreeka reformiprotsessi 
eduku  se seisukohast olulise tähtsuse -
ga (avalik haldus, tulude haldamine, et -
tevõtluskeskkond, rahastamise kätte -
saadavus2 ja struktuurifondid).
13 
Tehnilise abi projektid valiti välja 
järgmiste kriteeriumide alusel: teema 
asjakohasus reformiprotsessis, projek -
tide elluviimine lõppjärgus, tehnilise 
abi andmise viiside ja kõikide rahasta -
mismehhanismide hõlmatus.
14 
Põhiline audititegevus hõlmas kü -
lastusi Kreeka rakkerühma ja teiste 
asjaomaste komisjoni talituste juurde. 
Tõendusmaterjali koguti ka teenuse -
osutajate, Kreeka ametiasutuste ja 
teiste sidusrühmade juurde tehtud 
auditi- ja teabekülastuste käigus.  
III lisa  sisaldab auditi käigus külasta -
tud asutuste loetelu.
15
 I osa 
Kreeka rakkerühmal oli toimiv 
tegevusstruktuur, kuid puudus ühtne 
strateegiline suund ja eriotstarbeline eelarve
Kreeka rakkerühm loodi 
võrreldes programmi 
käivitamisega hilja ja 
alternatiive arvesse 
võtmata
15 
2011. aasta suve algul Kreeka pea -
ministri ja komisjoni vahel toimunud 
teabevahetuses peeti Kreeka rakkerüh -
ma loomist algse makromajandusliku 
kohandamisprogrammi eduka elluvii -
mise peamiseks vahendiks. Komisjon 
kehtestas Kreeka rakkerühma põhikor -
ra, sh volituste ulatuse (vt 1. selgitus ), 
20. juulil 2011. Selle otsuse kohaselt 
pidid esimesed ametisse nimetamised 
jõustuma 1. septembril 2011. Sellel 
kuupäeval alustas tööd üheksa töö -
tajat (sh peamised kõrgema astme 
töötajad) ja järgmise kahe kuu jooksul 
liitus nendega veel 30, mis tähendas, 
et 2011. aasta oktoobri lõpu seisuga oli 
Kreeka rakkerühmas 39 töötajat.16 
Selleks ajaks oli esimese makro -
majandusliku kohandamisprogrammi 
(käivitati algselt 2010. aasta mais) 
viies läbivaatamine juba alanud ning 
Kreeka laenulepingu kohaselt ja IMFi 
poolt esimese programmi raames välja 
makstavast 73  miljardi  euro suurusest 
laenu kogusummast oli tehtud kuus 
väljamakset summas 65  miljardit  eurot 
(vt joonis 3 ).Joonis 3Kreeka rakkerühma loomise ja rahaliste väljamaksete tegemise ajakava võrdlus
Allikas : Euroopa Kontrollikoda Kreeka rakkerühma ja vastastikuse mõistmise memorandumi andmete põhjal.140
120
100
80
60
40
20
0
Eraldatud ﬁnantsabiEuroopa Ülemkogu tervitab komisjoni kavatsust luua 
Kreeka jaoks tehnilise abi programmKreeka rakkerühma tegevuse algusMiljardit eurot
Esimene programmi 
läbivaatamineTeine makromajanduslik
 kohandamisprogramm
Viies programmi 
läbivaatamineNeljas programmi 
läbivaatamineKolmas programmi 
läbivaatamineTeine programmi 
läbivaatamineEsimene 
makromajandus-
lik kohan-
damisprogramm
Märts 2012Veebruar 2012Detsember 2011 November 2011 Oktoober 2011 September 2011 Juuli 2011 Märts 2011 Jaanuar 2011 Detsember 2010 September 2010Mai 2010
16
I osa. Kreeka rakkerühmal oli toimiv tegevusstruktuur, 
kuid puudus ühtne strateegiline suund ja eriotstarbeline 
eelarve
17 
Kreeka rakkerühma tegevus pidi kest -
ma nii kaua, kuni vajati tuge program -
mi elluviimiseks. 1. juulil 2015 asendati 
Kreeka rakkerühm uue struktuuri -
reformi toetava teenistusega, et 
koordineerida majanduskasvu soodus-
tavaid haldus- ja struktuurireforme ELi 
tasandil. Komisjon moodustas selle 
üksuse, et rakendada Kreeka rakke -
rühma ja Küprose tugirühma poolt 
aja jooksul kogutud eksperditeadmisi, 
praktilist oskusteavet ja väljatöötatud 
töömeetodeid, ning uus üksus koos -
neb mainitud kahe rühma endistest 
töötajatest.
18 
Kreeka rakkerühma loomisel ei analüü -
sinud komisjon alternatiivseid võima -
lusi tehnilise abi andmiseks. Komisjon 
ei tõestanud eelkõige seda, et Kreeka 
rakkerühma institutsiooniline üles -
ehitus ja volitused olid olemasolevate 
suutlikkusalaste puuduste käsitlemi -
seks kõige sobivamad. Kreeka rakke -
rühma loomise aluseks oleva kriitilise 
analüüsi puudumist võib põhjendada 
kiireloomulisuse ja poliitilise ebakind -
lusega. Selle kohta märkis komisjon, 
et kasutas olemasolevate vahendite ja 
õigusaktide raamistikus Kreeka toeta -
mise kaudu saadud kogemusi3. Kreeka 
rakkerühma töökorda ei ole kunagi läbi 
vaadatud, kuigi komisjon oli 20. juulil 
2011. aastal kehtestanud iga-aastase 
kontrolli.Puudus ühtne 
strateegiadokument
19 
Kuigi Kreeka rakkerühma prioriteedid 
olid teatud määral sisedokumentides 
ja esitlustes kehtestatud, puudus selle 
tegevuse aluseks olev ühtne kõike -
hõlmav strateegiadokument. Kree -
ka rakkerühm ei koostanud näiteks 
strateegiakava, mis oleks keskpikas 
perspektiivis kehtestanud tehnilise 
abi andmise korralduse üksikasjad, 
tehnilise abi meetmete prioriteetsuse 
järjekorra ja vajalikud ressursid. Kreeka 
rakkerühma strateegilise suuna aluseks 
oli tegelikkuses makromajanduslik 
kohandamisprogramm ja meetmete 
prioriteetsuse järjekorda seadmine sõl -
tus Kreeka ametiasutuste taotlustest.
20 
Kreeka rakkerühma koordineeritud 
tehnilise abi tegevust viidi peamiselt 
ellu „nõudluspõhiselt”. Pärast Kreeka 
rakkerühmaga konsulteerimist esitasid 
Kreeka ametiasutused üksikasjalikud 
taotlused kahel korral 2011. ja 2012. 
aas tal ning ajakohastasid neid hiljem 
eraldi konkreetseid poliitikavaldkondi 
arvestades. Selline reageeriv „nõudlus -
põhine” lähenemisviis on vastuolus 
Kreeka rakkerühma aktiivsema loo -
muga volitustega, mis näevad ette 
„tehnilise abi määratlemise ja koor -
dineerimise tihedas koostöös Kreeka 
ametiasutustega”.3 Koostööraamistik hõlmas nt 
Euroopa Komisjoni alalist 
esindust Ateenas, tööhõive, 
sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse peadirektoraadi 
poolt struktuurifondide 
elluviimiseks loodud tehnilist 
rakkerühma ning majandus- ja 
rahandusküsimuste 
peadirektoraadi alalisi 
programmi 
järelevalvetöötajaid.
17
I osa. Kreeka rakkerühmal oli toimiv tegevusstruktuur, 
kuid puudus ühtne strateegiline suund ja eriotstarbeline 
eelarve
21 
Kreeka rakkerühm ei teinud süstemaa -
tilist vajaduste hindamist, otsustamaks, 
milliseid teemasid või valdkondi peaks 
tehnilise abiga käsitlema ja millises 
prioriteetsuse järjekorras. Vastavalt 
Kreeka rakkerühma volitustele tulene -
sid prioriteedid vastastikuse mõistmi -
se memorandumist. Arvestades aga 
vastastikuse mõistmise memorandumi 
väga suurt ulatust, ei olnud sellega 
võimalik otseseid tehnilise abi andmise 
juhendeid saada, kuna Kreeka rakke -
rühma ressursid ja Kreeka ametiasutus -
te haldussuutlikkus olid piiratud. Nime -
tatud piirangutest hoolimata pakkus 
Kreeka rakkerühm vahetevahel Kreeka 
ametiasutuste esialgsetest taotlus -
test suuremat tehnilist abi (põhiliselt 
rubriikide „innovatsioon” ja „tagatud 
miinimumsissetulek” all).
22 
Kreeka rakkerühm ei säilitanud ülevaa -
det projektidest, mis viidi ellu Kreekas 
ja mida rahastati muudest allikatest 
kui komisjoni poolt otse hallatav ELi 
eelarve (sh struktuurifondide (nt ESF) 
raames kaasrahastatavad projektid). 
Kuigi Kreeka rakkerühm ei vastutanud 
struktuurifondide projektide elluvii -
mise ja järelevalve eest, oleks selline 
ülevaade olnud kasulik tehnilise abi 
kavandamisel ja koordineerimisel. 
Arvestades tehnilise abi ja struktuuri -
fondide sarnaseid eesmärke, aitaks 
rakenduskavade raames ellu viidud 
projektide jaoks tehtud ettevalmistava 
töö arvessevõtmine saavutada täielik -
ku sünergiat ka tehnilise abi projektide 
puhul.Kreeka rakkerühmale ei 
eraldatud eriotstarbelist 
eelarvet
23 
Kreeka rakkerühmal puudus eriots -
tarbeline eelarve; selle tegevust ja 
tehnilise abi meetmeid rahastati mit -
me eelarverea alt (täpsemalt Euroopa 
Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaal -
arengu Fondi ja komisjoni halduseel -
arve raames). Avaliku halduse reformi 
kontekstis leidis kontrollikoda, et 
struktuurifondidega pakutavaid rahas -
tamisvõimalusi ei kasutatud tehnilise 
abi eesmärkidel täielikult ära. Tehnilise 
abiga seotud rakenduskava eelarvet 
vähendati oluliselt ja suunati ümber 
nendele meetmetele, mis ei olnud ot -
seselt keskvalitsuse reformiga seotud.
18
I osa. Kreeka rakkerühmal oli toimiv tegevusstruktuur, 
kuid puudus ühtne strateegiline suund ja eriotstarbeline 
eelarve
24 
Kuna rahastamine toimus erinevatelt 
eelarveridadelt, ei olnud komisjonil 
võimalik Kreekas ellu viidavate tehnili -
se abi meetmetega seotud kulukohus -
tuste täpset kogusummat (ja seetõttu 
ka nende võimalikku kogumaksumust) 
kindlaks määrata. Kreeka rakkerühma 
andmete kohaselt oli otsese tsentrali -
seeritud eelarve täitmise raames ellu 
viidavate tehnilise abi meetmetega4 
seotud kulukohustuste kogusumma 
aastatel 2011–2013 11,2 miljonit eurot.  
Lisaks sellele eelarvele kasutati 
teatavate tehnilise abi meetmete rahastamiseks liikmesriikidega koos -
töös toimuva eelarve täitmise raames 
struktuurifonde5. 2014. aasta märtsis 
toimunud kõrgetasemelisel kohtumi -
sel6 esitatud teabe kohaselt oli kõne -
aluste meetmetega seotud kulukohus -
tuste kogusumma aastatel 2011–2014 
14,2 miljonit eurot. Mõlemat rahas -
tamisallikat arvesse võttes eraldati 
kõige rohkem vahendeid rahvatervise 
poliitikavaldkonnale. Tsentraliseeritud 
halduse raames said kõige rohkem  
vahendeid tulude haldamine ja ette -
võtluskeskkond (vt joonis 4 ).Joonis 4Tehnilise abi kulukohustused poliitikavaldkondade kaupa (2011–2013)1
1 2011–2014 liikmesriikidega koostöös toimunud eelarve täitmise raames.
Allikas : Euroopa Kontrollikoda Kreeka rakkerühma andmete põhjal.0 2 4 6 8 10 12
Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega(miljonit eurot)
Tööturg ja sotsiaalkindlustus
MuuRahvatervis
Erastamine, maakasutus ja kinnistusregister Struktuurifondid ja valdkondlikud probleemidPiirkondliku ja kohaliku tasandi haldusreformKeskvalitsuse tasandi haldusreform, e-valitsusEttevõtluskeskkond ning toote- ja teenuseturgude reform, 
riigihanked, parem õigusloome
Tulude haldamine ja riigi rahanduse juhtimine4 Välja arvatud töötajad ja 
halduskulud ning Fiscalise 
programmi kulukohustused.
5 Otsene tsentraliseeritud 
eelarve täitmine tähendab, et 
raha kasutavad komisjoni 
töötajad otse (töövõtjate valik, 
toetused, raha ülekandmine, 
järelevalve jne). Eelarve 
täitmine koostöös 
liikmesriikidega tähendab, et 
eelarve täitmine 
delegeeritakse liikmesriikidele.
6 Kreeka rakkerühma poolt 
regulaarselt korraldatavad 
kohtumised tehnilise abi 
koordineerimiseks ja sellega 
seotud aruteludeks. 
Osalejateks olid liikmesriigid, 
teenuseosutajad ja 
sidusrühmad.
19
I osa. Kreeka rakkerühmal oli toimiv tegevusstruktuur, 
kuid puudus ühtne strateegiline suund ja eriotstarbeline 
eelarve
Kreeka rakkerühmal oli 
paindlik sisekord, kuid 
töötajate vajadusi ei 
olnud nõuetekohase 
analüüsi alusel 
määratletud
25 
Kreeka rakkerühma tegevus korraldati 
üheteistkümne poliitikavaldkondade -
ga seotud klastrite ja ühe horisontaalse 
rühma ümber, kes vastutas tehnilise 
abi koordineerimise ja haldamise eest. 
Klastrid kajastasid vastastikuse mõist -
mise memorandumi struktuuri ja pea -
misi suuri ülesandeid, mida Kreeka pidi 
reformiprotsessi käigus täitma hakka -
ma. Iga klastri juhiks oli koordinaator, 
kellel oli üldine vastutus tegevuse si -
semise korraldamise, teabe  edastuse ja 
Kreeka rakkerühma üldiste dokumen -
tide koostamise eest. Koordinaatorid 
pidid ka kindlaks määrama projektid, 
mis võiksid teistele klastritele huvi 
pakkuda, ning haldama lepinguid 
koos majandus- ja rahandusküsimuste 
peadirektoraadi piirkondlike ametni -
kega. Klastrite ülesehitus võimaldas 
töötajatel (sh koordinaatoritel) töötada 
mitmes rühmas ja andis Kreeka rakke -
rühma juhtkonnale paindlikkuse, et 
ressursside jaotust kiiresti muuta.
26 
2012. aasta aprillis kehtestatud Kreeka 
rakkerühma maksimaalne töötajate 
arv (67) ei põhinenud tegelike vajadus -
te analüüsil. 1. veebruari 2014. aasta 
seisuga oli töötajate koguarv kehtesta -
tud maksimumarvust oluliselt väiksem 
(üheksa vaba töökohta). 2015. aasta 
veebruariks oli pärast värbamismenet -
luste lõpuleviimist järel ainult kaks 
vaba töökohta. 1. juulil 2015 ühendati 
Kreeka rakkerühm struktuurireformi 
toetava teenistusega.
20
 II osa 
Kreeka rakkerühm täitis üldiselt oma 
mandaadi, kuid esines puudusi
27 
Kreeka rakkerühma mandaat hõlmas 
viit peamist komponenti (vt 1. selgi -
tus). Aruande käesolevas osas ana -
lüüsitakse seda, kui suurel määral iga 
komponent täideti.
Kreeka rakkerühma 
mandaat
1) Kreeka poolt ELi/IMFi kohan -
damisprogrammi ellu viimiseks 
vajatava tehnilise abi kindlaks -
määramine ja koordineerimine, 
tehes selleks tihedat koostööd 
Kreekaga ning kasutades teiste 
liikmesriikide panust;
Suured ülesanded 
keerukas kontekstis
28 
Kreeka rakkerühm seisis silmitsi suure 
ülesandega: koostada kõikehõlmav 
tehnilise abi programm, millega toeta -
da kohandamisprogrammide elluvii -
mist ja Kreeka reformide üldist jätku -
suutlikkust. Ajavahemikul mai 2010 
kuni oktoober 2011 muudeti esimest 
kohandamisprogrammi viis korda. Kui 
Kreeka rakkerühm loodi, sisaldas prog -
ramm paljusid üksikasjalikke tingimusi, 
mis olid Kreeka ametiasutuste tehnilise 
abi taotluse aluseks.29 
Kolme esimese tegevuskuu jooksul 
käivitas Kreeka rakkerühm tehnilise 
abi algatused enamikus poliitikavald -
kondades, kus Kreeka ametiasutused 
olid abi palunud. Rakkerühma esime -
ne kvartaliaruanne (november 2011) 
näitas, et sel ajahetkel viidi tehnilist abi 
ellu üheksas valdkonnas, sh põhivald -
kondades nagu eelarve ja maksusta -
mine, avalik sektor ja ettevõtluskesk -
kond. 2014. aasta novembri seisuga 
oli Kreeka rakkerühmal aktiivne osa 
118s tehnilise abi projektis. Tehnilise 
abi andmisel pidi Kreeka rakkerühm 
järgima lühikesi tähtaegu, mis oli 
tingitud kohandamisprogrammiga 
seotud tingimuste täitmisest. Lisaks 
pidi Kreeka rakkerühm töötama väga 
heitlikus poliitilises olukorras, mistõttu 
pidi tehnilise abi projektide lähenemis -
viisi ja sisu sageli muutma.
Kooskõlastussüsteem 
toimis rahuldavalt
30 
Paljusid liikmesriike, rahvusvahelisi 
organisatsioone ja ELi üksusi hõlmava 
keeruka tehnilise abi andmise süsteemi 
toimimiseks vajati tõhustatud koordi -
neerimismeetmeid. Selleks korraldas 
Kreeka rakkerühm regulaarseid kõrge -
tasemelisi kohtumisi, et abi andmist 
koordineerida. 2014. aasta keskpaigaks 
oli korraldatud kümme sellist kohtu -
mist. Põhilise koordineerimisvahendi -
na olid need kohtumised tehnilise abi 
ressursside koondamisel (eriti algsel 
perioodil) ja abi andmise ühtlustamisel 
kasulikud. Kõrgetasemelistel kohtumis -
tel oli palju osalejaid, kelle hulgas oli 
igat liiki tehnilise abi partnereid.
21
II osa. Kreeka rakkerühm täitis üldiselt oma mandaadi, 
kuid esines puudusi
31 
Lisaks kõrgetasemelistele kohtumistele 
lõi Kreeka rakkerühm kolm peamist 
Kreeka ametiasutustega toimuva üldi -
se koordineerimise kanalit:
 ο kõrgetasemelised poliitilised 
kohtumised, millel osaleb Kreeka 
rakkerühma juhataja;
 ο iganädalased klastritasandi (konk -
reetse poliitikavaldkonna eest 
vastutavad Kreeka rakkerühma 
töötajad) kohtumised vastavate 
Kreeka ametiasutustega;
 ο Kreeka rakkerühma töötajate le -
pingud Kreeka ametiasutustega (sh 
lepingud Kreeka riigiametites iga -
päevaselt töötavate ekspertidega).
32 
Projektide tasandil suutis Kreeka 
rakke  rühm tõhustada koordineerimist 
nii Kreeka ametiasutuste kui ka tee -
nuseosutajatega. Kõikide projektide 
puhul korraldasid Kreeka rakkerühma 
töötajad kohtumisi teiste asutuste töö -
tajatega või osalesid neil kohtumistel. 
Mõnel juhul ei olnud koordineerimine 
siiski tõhus:
 ο halduskoormuse projekti puhul 
leidis kontrollikoda puudusi OECD 
ja Kreeka ametiasutuste vahelises 
koostöös ning täpsemalt Kreeka 
ekspertide poolt antavate sisendi -
te kvaliteedis. Kreeka rakkerühma 
koostööalased jõupingutused ei 
olnud piisavad, et viivitusi tasa 
teha ja projekt esialgse kontsept -
siooni kohaselt ellu viia (vt  IV lisa ). ο Struktuurifondide valdkonnas 
osutus vajalikuks ühtekuuluvus -
poliitika elluviimismenetluse 
võrdleva analüüsi tegemine. 
Selleks alustas Kreeka rakkerühm 
2013. aasta septembris ühe liikmes -
riigi ametiasutustega koostööd, 
kuid see lõpetati ilma mingi selge 
põhjuseta.
Kreeka rakkerühma roll 
oli auditeeritud 
projektides vägagi erinev
33 
Kreeka rakkerühma töö osakaal oli iga 
projekti puhul erinev (vt V lisas  Kreeka 
rakkerühma rolli üksikasjalikumat 
analüüsi) . Rakkerühma tegevus muutis 
liikmesriikidest ressursside kogumise 
ja väliste teenuseosutajate haldami -
se  oluliselt paremaks7. Kõnealustel 
juhtudel vastutas Kreeka rakkerühm 
muu hulgas tingimuste kavandamise, 
teenuseosutajate valiku (konsulteeri -
des tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sot -
siaalse kaasatuse peadirektoraadiga) 
ning nende tegevuse järelevalve eest. 
Kreeka rakkerühm mõjutas seega olu -
liselt Kreeka ametiasutustele tegelikult 
antava tehnilise abi mahtu ja kvaliteeti.
34 
Vastupidiselt eelnevale ei olnud Kree -
ka rakkerühma roll halduskoormuse 
projektis nii selgesti määratletud. 
Rakkerühm ei osalenud teenuseosutaja 
valikus, OECD ja Kreeka ametiasutuste  
vaheliste lepinguliste korralduste 
kindlaksmääramises ega elluviimise 
järelevalves. Rakkerühm oli põhiliselt 
vahendaja rollis, kuid piiratud tõhusu -
sega (vt punkt 32).7 Näiteks avaliku sektori reformi, 
ettevõtluskeskkonna 
(kutsealade liberaliseerimine), 
eelarve ja maksustamise 
valdkondades.
22
II osa. Kreeka rakkerühm täitis üldiselt oma mandaadi, 
kuid esines puudusi
Kreeka rakkerühma 
mandaat
2) Asjaomaste Kreeka ameti -
asutuste abistamine teh -
nilise abi liigi üksikasjade 
kindlaksmääramisel.Kreeka rakkerühm 
kasutas mitut tehnilise 
abi andmise viisi, kuid osa 
neist ei sobinud abi 
olemusega kokku
35 
Oma mandaadi täitmiseks pidi Kreeka 
rakkerühm kasutama paljusid tehnilise 
abi andmise viise (vt  joonis 5 ). Põhili -
selt anti tehnilist abi väliste töövõtjate 
vahendusel ning seda osaliselt haldus -
like piirangute tõttu, mis takistasid 
komisjonil eksperte otse kaasata. 
Pärast tehnilise abi projekti valideeri -
mist kasutati tavaliselt kombinatsiooni 
pikaajalistest ja lühiajalistest eksperti -
dest, vastamaks Kreeka valitsuse toe -
tusesaajate spetsiifilistele vajadustele.Joonis 5Tehnilise abi andmise viisid
Allikas : Euroopa Kontrollikoda Kreeka rakkerühma andmete põhjal.Pikaajalised lepingud
Spetsiiﬁlist oskusteavet omavatelt 
rahvusvahelistelt või riiklikelt organisatsioonidelt 
saadav toetus. Lepingud allkirjastas komisjon otse 
(kasutades tsentraalset ESFi eelarvet) või neid 
haldasid Kreeka ametiasutused ja kandsid kulud 
struktuurifondidest. Madala maksumusega lepingud
Toetus konkreetsetele lühiajalistele projektidele. 
Lepinguid, mille maksumus jäi alla 15 000 euro, 
rahastas Euroopa Komisjon otse ESFi raames ette 
nähtud tsentraalsest tehnilise abi eelarvest. Seda 
liiki toetust kasutati tavaliselt nt ettevõtluskesk-
konna klastris. Ekspertmissioonid
Lühiajalised ekspertide külastused või töötoad, 
mille eesmärk on kogemuste jagamine 
ja parimate tavade vahetamine ning mida 
korraldavad rahvusvaheliste organisatsioonide 
või liikmesriikide poolt delegeeritud eksperdid. 
Ekspertmissioone kasutati ulatuslikult 
tehnilise abi andmiseks avaliku halduse 
ja maksustamise valdkonnas. Kreeka rakkerühma töötajad
Ametnikud, lepingulised töötajad ja riiklikud 
eksperdid andsid Kreeka ametiasutustele otsest 
abi juhtumipõhiselt või Kreeka institutsioonides 
resideeruvate ekspertide kaudu. Viimatimainitud 
lähenemisviisi kasutati avaliku halduse, 
maksustamise ja struktuurifondide valdkondades.
23
II osa. Kreeka rakkerühm täitis üldiselt oma mandaadi, 
kuid esines puudusi
36 
Riiklike arenguagentuuridega8 sõlmi -
tud pikaajaliste lepingutega antava 
tehnilise abi puhul (maksustamise ja 
avaliku halduse valdkonnas) vastutas 
Kreeka rakkerühm ekspertide valiku ja 
nendega läbirääkimiste pidamise eest. 
Agentuurid küll rahastasid eksperti -
de tegevust, kuid üldiselt tegutsesid 
eksperdid sõltumatult (nt ilma agen -
tuuride metoodikaalaste suunisteta). 
Maksustamise valdkonnas tegutseva 
agentuuri halduskuludega9 seotud tee -
nustasu oli 7%. Nende lepingute puhul 
näitab vastutusvaldkondade jaotus, 
et riiklikke agentuure kasutati põhi -
liselt väliste töövõtjate töölevõtmise 
rahastamiseks. Agentuuride tegelik 
sisend piirdus vaid ametlike küsimus -
te lahendamisega (mitte sisulise nõu 
andmisega) ja halduskulud pidi tasuma 
komisjon.
37 
Keeruka õiguskeskkonnaga valdkon -
dades, nagu tulude haldamine ja avalik 
haldus, saavutati paremaid tulemusi 
siis, kui resideeruvad eksperdid paigu -
tati riiklikesse ametiasutustesse juba 
varakult. Sellisel juhul olid ekspertidel 
head võimalused tuvastamaks ja kõr -
valdamaks praktilised takistused ja pii -
rangud, mis esinevad nt võlamenetlus -
te mahakandmises, ning lihtsustamaks 
õigusloome protsessis ette tulevate 
viivituste alast teabevahetust.Tehnilise abi andjate valik 
ei põhinenud alati 
alternatiivide põhjalikul 
analüüsil
38 
Auditeeritud pikaajalistest tehnilise abi 
projektidest nelja puhul oli komisjon 
sõlminud töövõtulepingu otse (kaks 
IMFiga maksustamise valdkonnas, kaks 
riiklike arenguagentuuridega avaliku 
halduse ja maksustamise valdkonnas). 
Ettevõtluskeskkonna (halduskoormu -
se vähendamine) valdkonnas sõlmi -
sid OECDga toetuslepingu Kreeka 
ametiasutused.
39 
Komisjoniga otse sõlmitavate pika -
ajaliste lepingute puhul dokumen -
teeriti tehnilise abi andjate valikut 
vastavalt finantsmääruse sätetele10. 
Hanke  menetluste korraldamist ei 
nõutud, kuid rahvusvahelise koostöö 
ja arengu peadirektoraat tegi valitud 
teenuse  osutajate eelkontrolli ja kiitis 
heaks komisjoniga lepingute sõlmi -
mise. OECDga sõlmitud toetuslepin -
gu puhul viisid toetuste määramise 
menetlusi läbi Kreeka ametiasutused 
ja õigusaktidega ei nõutud võistleva 
pakkumis  menetluse korraldamist. Valik 
ei põhinenud aga põhjalikul ja doku -
menteeritud analüüsil, mis võrdleks 
alternatiivsete teenuseosutajate suhte -
lisi eeliseid. See kehtis nii komisjoni kui 
ka Kreeka ametiasutuste hallatavate 
menetluste puhul.8 Riiklikud arenguagentuurid on 
avaliku sektori asutused, 
kellele liikmesriik teeb 
ülesandeks teistele riikidele 
(peamiselt arengumaadele) 
eksperditeadmiste ja abi 
andmise.
9 Aluseks on võetud 
kogueelarve summas 
600 000 eurot.
10 Peamiselt 
rahastamisotsustega.
24
II osa. Kreeka rakkerühm täitis üldiselt oma mandaadi, 
kuid esines puudusi
40 
Riiklike arenguagentuuridega lepingu 
sõlmimise otsus kajastas liikmesriikide 
tehnilise abi andmisse kaasamise stra -
teegiat. Näiteks pidas komisjon riikliku 
arenguagentuuri avaliku halduse vald -
konda kaasamist loogiliseks valikuks, 
kuna see organisatsioon on varasemalt 
valdkonna liidriga koostööd teinud.
41 
Agentuuri organisatsiooniline struk -
tuur sisaldas ka spetsiaalset temaatilist 
üksust riigi rahanduse ja riigi moder -
niseerimise jaoks, kuid sel puudus 
eelnev Kreeka keskvalitsuse reformi 
mahuga sarnaste tehnilise abi projek -
tide elluviimise kogemus. Tavaliselt 
tegeles agentuur arengumaadega 
(eriti Sahara-tagune Aafrika ja Bal -
kani maad). Ajavahemikul 2013-2014 
oli agentuuri ainsaks ELis ellu viidud 
projektiks Kreeka avaliku halduse 
reformi toetamine. Teine maksustami -
se valdkonnas tehnilise abi andmiseks 
kaasatud riiklik arenguagentuur oli 
varem keskendunud vaesuse vähenda -
misele ning tegutses põhiliselt Aasia ja 
Aafrika vähearenenud riikides.
Kreeka rakkerühma 
mandaat
3) ELi rahaliste vahendite kasu -
tamise kiirendamiseks (---) 
seadusandlike, regulatiivsete, 
halduslike ja vajaduse korral 
ka (uute) programmimeetmete 
soovitamine.Toetus ELi rahaliste 
vahendite kasutamise 
kiirendamiseks oli 
nõuetekohaselt 
struktureeritud
42 
Kreeka rakkerühm andis Kreekale 
kõikehõlmava toetuspaketi struk -
tuurifondide valdkonnas. 2014. aasta 
novembri seisuga oli kaheksa struk -
tuurifondide juhtimise parandamisele 
suunatud projekti kas pooleli või 
lõpetatud. Need projektid hõlmasid 
nii horisontaalseid teemasid (järele -
valve, menetluste lihtsustamine) kui 
ka eriotstarbeliste prioriteetide (nt 
jäätmekäitlus, energeetika, turism) 
elluviimise eritoetusi.
43 
Kontrollikoda leidis, et auditi käigus 
üksikasjalikult uuritud prioriteetsete 
projektide järelevalves oli tehnilise abi 
kasutus jagatud kolme kategooriasse: 
i) horisontaalsete teemadega seotud 
probleemide lahendamine, ii) toimiva 
järelevalvesüsteemi loomine Kreekas ja 
iii) prioriteetsetest projektidest kindla 
riskihindamissüsteemi alusel valitud 
40 projekti otsene järelevalve. Viimane 
tegevus lõpetati 2012. aasta keskel, 
kuna Kreeka osapool võttis kasutusele 
nõuetekohase järelevalvemehhanismi.
25
II osa. Kreeka rakkerühm täitis üldiselt oma mandaadi, 
kuid esines puudusi
44 
Struktuurifondide valdkonnas vastu -
tuse jagamise puhul oli heaks näiteks 
komisjonisisesest koostööst Kreeka 
rakkerühma ning regionaal- ja linna -
poliitika peadirektoraadi vaheline 
koostöö. Selge ülesannete jaotus tagas 
selle, et Kreeka rakkerühm ei sekkunud 
igapäevasesse järelevalvesse, mida 
tegi regionaal- ja linnapoliitika pea -
direktoraat, vaid tegeles struktuurifon -
dide elluviimist mõjutavate horison -
taalsete teemadega. Horisontaalsed 
probleemid määrati kindlaks 2011. aas -
ta novembris (nt õigusaktide lihtsus -
tamine, kinnistusraamatu korraldus) ja 
neid käsitleti kogu Kreeka rakkerühma 
tegevusaja jooksul.
45 
Struktuurifondide valdkonnas anti 
tehnilist abi Kreeka rakkerühma 
(nii transpordiministeeriumis kui ka 
Kreeka rakkerühma kontoris töötava -
te) töötajate kaudu. Antud juhul oli 
Kreeka rakkerühmal hästi määratletud 
roll, mille tulemusel saadi positiiv -
seid väljundeid (vt punktid 41 ja 42). 
Tuleb märkida, et struktuurifondide 
elluviimisega tegelev rakkerühm oli 
juba enne Kreeka rakkerühma loomist 
olemas. Nimetatud rakkerühm koosnes 
ühest komisjoni ametnikust ja kolmest 
muust Euroopa Investeerimispanga 
nimetatud eksperdist. Komisjoni amet -
nik vastutas programmi elluviimise 
eest struktuurifondide valdkonnas, 
aidates Kreeka ametiasutustel taot -
lusi esitada ja koostades regulaarselt 
eduaruandeid.Kreeka rakkerühma 
mandaat
4) Kõikidele tehnilise abi 
ülesanne tele selgete tingimuste 
kehtestamine, mille käigus pan -
nakse paika tehnilise abi ole -
mus ja maht (---), eelarvelised ja 
inimressursid ning oodatavad 
tulemused koos vahe-eesmärki -
de ja lõplike tähtaegadega.
Toetused olid piisavalt 
põhireformide 
vajadustele suunatud, 
kuid ei põhinenud alati 
põhjalikul vajaduste 
analüüsil
46 
Auditeeritud projektide puhul leidis 
kontrollikoda, et abi maht oli väliseks -
pertide poolt tuvastatud põhiprob -
leemidega üldiselt kooskõlas. Mak -
sustamise valdkonnas oli tehnilise abi 
aluseks olev tehniline analüüs välja -
töötatud näitajate ja valitud valdkon -
dade poolest asjakohane. Tehnilise abi 
maht oli struktuurifondide valdkonnas 
samuti hästi määratletud. Tehnilise 
abiga kavandatud järelevalvesüsteem 
põhines usaldusväärsel riskianalüüsil ja 
sellele järgnes eriotstarbeline tehniline 
abi, mis oli suunatud üksikprojektide 
elluviimise toetamisele.
26
II osa. Kreeka rakkerühm täitis üldiselt oma mandaadi, 
kuid esines puudusi
47 
Kontrollikoda leidis siiski puudusi seo -
ses tehnilise abi mahuga halduskoor -
muse vähendamise ja avaliku halduse 
valdkondades:
a) halduskoormuse vähendamise pu -
hul oli tehnilise abi maht väiksem 
kui Kreeka ametiasutuste poolt 
2010. aastal käivitatud sarnasel 
projektil. Kõnealune projekt, mis 
kavandati haldusreformi raken -
duskava raamistikus, peatati ja 
asendati OECD-ga tehnilise abi 
andmise kohta sõlmitud kokkulep -
pega. Lisaks muudele erinevustele 
hõlmas algne projekt kõikide selle 
valdkonna õigusaktide põhjalikku 
hindamist, kuid OECD-ga sõlmitud 
kokkulepe keskendus 20 protsen -
dile kõige rohkem koormavatest 
õigusaktidest. Lähenemisviisi 
muutmise põhjuseid selgitavaid 
dokumente ei koostatud;
b) avaliku halduse valdkonnas antav 
tehniline abi ei põhinenud Kreeka 
rakkerühma enda koostatud vaja -
duste analüüsil, vaid selle puhul 
lähtuti OECD avaliku sektori juhti -
mise ülevaates „Kreeka keskvalit -
suse ülevaade” esitatud leidudel ja 
soovitustel. Tehnilise abi raames ei 
rakendatud siiski peamist soovi -
tust, mis puudutas reforme takis -
tavate asjaolude prognoosimist ja 
nende süstemaatilist järelkontrolli;
c) sünergiat struktuurifondidega ei 
olnud täielikult kasutatud. Tehni -
lise abi spetsiifilised vajadused ja 
maht määrati kindlaks ilma hal -
dusreformi rakenduskava korral -
dusasutuse või tööhõive, sotsiaal -
küsimuste ja sotsiaalse kaasatuse 
peadirektoraadiga konsulteerima -
ta, kuigi rakenduskaval ja tehnili -
sel abil olid sarnased eesmärgid. 
Osa haldusreformi rakenduskava 
meetmetest peatati ja viidi otsese 
tsentraliseeritud halduse raames 
ellu (piiratul määral) tehnilise abi 
projektidena.Mõne lepingu tingimused 
ei olnud selgesti 
määratletud
48 
Hoolimata tehnilise abi hästi määrat -
letud mahust, ei olnud tehnilise abi 
tingimused või tegevuskavad teatud 
juhtudel rahuldavad. Üks komisjoni ja 
IMFi vaheline toetusleping ja avaliku 
halduse reformi tegevuskava11 sisalda -
sid erilisi puudusi.
49 
2011. aasta detsembris sõlmitud toe -
tuslepingus „Riigi rahanduse juhtimise 
ja maksude haldamise tõhustamine 
Kreekas” ei määratud täpselt kindlaks 
IMFi poolt tehtava töö mahtu. Kõne -
aluse lepinguga kehtestati vaid väga 
üldine vastutusvaldkondade jaotus 
tehnilise abi protsessis osalevate part -
nerite vahel, mille kohaselt pidi IMF 
maksude haldamise valdkonna tehnili -
se abi andmist juhtima, koordineerima 
ja jälgima. Väljundinäitajad ei olnud 
iga osaleja konkreetsete vastutusvald -
kondadega seotud. Vastutusvaldkon -
nad määrati suurema üksikasjalikkuse -
ga kindlaks lepingu hilisema muutmise 
käigus (kaks aastat pärast lepingu 
allkirjastamist).11 Tegevuskava oli vastavalt 
Kreeka rakkerühma, Kreeka 
ametiasutuste ja valdkonna 
liidri (liikmesriik, mis võttis 
endale vastutuse olla 
konkreetses 
poliitikavaldkonnas peamine 
reformipartner) vahelisele 
kokkuleppele avaliku halduse 
valdkonnas tehnilise abi 
andmise üldise visiooni 
hoidmise ja ühtlustatud 
järelkontrolli tegemise 
vahend. Selles kirjeldati 
haldusreformi üldist 
ülesehitust ja elluviimise 
strateegiat.
27
II osa. Kreeka rakkerühm täitis üldiselt oma mandaadi, 
kuid esines puudusi
50 
Avaliku halduse reformi tegevus-
kava sisaldas 58 meedet, mis tuli ellu 
viia ajavahemikul 2012–2013. Mõnel 
meetmel puudus elluviimise kava ning 
tegevuskavas ei olnud tulemusi/väljun -
deid ja vahe-eesmärke alati kindlaks 
määratud. Teatud juhtudel oli ülesehi -
tus kehv ja planeerimine liiga ambit -
sioonikas (vt 2. selgitus ). Planeerimise 
aluseks olid aga tähtajad, mille Kreeka 
ametiasutused olid 2011. aasta lõpus 
asjaomastes õigusaktides vastavalt 
vastastikuse mõistmise memorandu -
mile kehtestanud. Tuleb märkida, et 
mõnel juhul ei olnud tegevuskavas 
tulemuste mõõtmiseks vajalikke näita -
jaid kehtestatud.
Kreeka rakkerühma 
mandaat
5) Komisjonile ja Kreeka ametiasu -
tustele kvartalipõhiste eduaru -
annete ning vajaduse korral ka 
sagedasemate hoiatusaruanne -
te esitamine.Tehniline abi oli 
programmitingimuste 
seisukohast asjakohane
51 
Tehnilise abi sisu oli üldiselt vastas -
tikuse mõistmise memorandumis 
kehtestatud programmitingimustega 
kooskõlas. 118-st tehnilise abi projek -
tist ei olnud aga 11 (finantseerimisasu -
tuste, tervise ja siseasjade valdkonnad) 
võimalik kohandamisprogrammide 
eritingimustega seostada. Kreeka 
rakkerühma mandaadis oli siseasja -
de poliitikavaldkonda konkreetselt 
mainitud, kuigi vastastikuse mõistmise 
memorandumis seda ei mainitud.
Näiteid avaliku halduse keskasutuste reformi tegevuskava liiga ambitsioonikast 
ülesehitusest
Tegevuskava kohaselt tuli esimese viie reorganiseerimisel oleva ministeeriumi ümberkorraldusstsenaariumid 
koostada nelja kuu jooksul (2012. aasta maiks). Tegelikkuses suudeti viiest hindamisaruandest üheksa kuuga 
(2012. aasta oktoobriks) koostada kaks, mida kasutati hiljem katseprojektidena. Kui tegevuskava 2012. aasta 
jaanuaris koostati, ei täpsustatud selles restruktureerimisprojekti lõplikku valmimistähtaega. Tegelikkuses 
jõudis kõikide ministeeriumide (sh kaks pilootprojekti) restruktureerimine lõpule kaks ja pool aastat hiljem 
ehk 2014. aasta augustis.
Tegevuskava kohaselt oleks kõikide keskvalitsuse töötajate tööülesannete klassifitseerimise reformimine pida -
nud lõpule viidama kuue kuu jooksul (st 2012. aasta juuliks). See tähtaeg seati hoolimata projekti õiguslikust 
ja organisatsioonilisest keerukusest (sh peaaegu 1500 erineval ametikohal töötava töötaja hindamine), mida 
OECD oli juba märkinud Kreeka keskvalitsuse kaardistamist tehes. Tähtajast kinni ei peetud ja tööde klassifit -
seerimine jõudis lõpule kaks aastat hiljem ehk 2014. aasta sügisel.2. selgitus
28
II osa. Kreeka rakkerühm täitis üldiselt oma mandaadi, 
kuid esines puudusi
Kreeka rakkerühm tegi 
mõjusat järelevalvet 
tehnilise abi andmise  
üle …
52 
Kreeka rakkerühma põhivahendid 
tehnilise abi andmise üldise järelevalve 
tegemisel olid kvartaliaruanded, mille 
lisad sisaldasid tehnilise abi tabeleid:
a) Kvartaliaruannetes kirjeldati peale 
tehnilise abiga otseselt seotud 
saavutuste põhjalikult ka peamis -
te poliitikavaldkondade arengut 
ja reformide üldist edenemist. 
Seepärast sobisid need aruanded 
hästi tehnilise abi sisu ja mahu 
esitlemiseks, kuid mitte üksikpro -
jektide mõju näitamiseks. Kuigi 
Kreeka rakkerühma mandaadis oli 
konkreetselt sätestatud, et aruan -
deid tuleb esitada kvartalipõhiselt, 
koostati 2011. aasta sügise ja  
2015. aasta suve vahelisel ajal vaid 
seitse aruannet (koostama oleks 
pidanud 15). Kreeka rakkerühm 
avaldas viimase aruande  
2014. aasta juulis;
b) tehnilise abi tabelid sisaldasid 
teavet tehnilise abi projektide 
edenemise (keskendudes üldistele 
eesmärkidele), valdkonna üldiste 
arengusuundade, aruandlus-
perioodi jooksul antud tehnilise 
abi ja edasiste plaanide kohta;
c) üksikasjalikumat järelevalvet tehti 
klastritasandil. Üldist edenemist 
arutati Kreeka rakkerühma juhiga 
korraldatavate regulaarsete kohtu -
miste käigus, mida dokumenteeriti 
nõuetekohaselt.… ja erineval määral ka 
väliste teenuseosutajate 
töö tulemuste üle
53 
Madala väärtusega lepingute puhul 
edastasid teenuseosutajad Kreeka 
rakkerühmale vahearuandeid, mille 
rakkerühm vaatas läbi. Kommentaa -
rid olid selged ja juhtisid tähelepanu 
ühtsuse, täielikkuse ja ELi õigusaktide 
järgimisega seotud probleemidele. Pä -
rast lõplike tulemuste valmimist hindas 
Kreeka rakkerühm tingimuste täitmist. 
Selle tulemusel valmis teatis tööhõive, 
sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasa -
tuse peadirektoraadile, mida kasutati 
makse heakskiitmiseks.
54 
Pikaajaliste lepingute puhul suutis 
Kreeka rakkerühm näidata, et tegi 
tehnilise abi andmise üle põhjalikku 
järelevalvet ja oli kõikide pikaajalise 
abi andjatega regulaarses ühen -
duses. Regulaarne ühendus tagati 
sagedaste kohtumiste, resideeruvate 
ekspertide ja IMFiga koos tehtavate 
ühismissioonidega (maksustamise 
valdkonna jaoks). Kontrollikoda leidis 
siiski puudusi mõne pikaajalise lepingu 
järelevalves:
a) järelevalve ei olnud tõendatavate 
näitajatega seostatud – IMFiga 
sõlmitud lepingu järelkontrolli 
neid osi, millega hinnati lepinguga 
seatud eesmärkide saavutamist, ei 
dokumenteeritud süstemaatiliselt. 
Kreeka rakkerühm ei analüüsinud 
süstemaatiliselt tehnilise abi tege -
likke tulemusi võrreldes algselt 
kokkulepitud eesmärkide või 
näitajatega. Seetõttu ei muudetud 
järelkontrolli tulemusel algseid 
projekti tähtaegu ja tulemusnäita -
jaid, kuigi see oleks olnud vajalik 
kiiresti muutuva välise olukorra 
kajastamiseks;
29
 III osa  
Tehnilise abiga saadi erinevaid tulemusi
b) Kreeka rakkerühma piiratud kaa -
satus – halduskoormuse projekti 
raames anti tehnilist abi OECD ja 
Kreeka ametiasutuste vahelise 
kahepoolse lepingu alusel. See -
tõttu ei olnud Kreeka rakkerühm 
lepinguliste tingimuste ja saadud 
tulemuste vahelise kooskõla järele -
valvesse otseselt kaasatud.
Kreeka rakkerühm ei 
teinud tehnilise abi 
tulemuste ja mõju üle 
süstemaatilist järelevalvet
55 
Mõjuhindamise kontekstis oli tehnilise 
abi soovituste elluviimise mõju hin -
damine Kreeka ametiasutuste üles -
anne. Kreeka rakkerühm ei nõudnud 
tehnilise abi saajatelt süstemaatiliselt 
tagasisidet ega teinud tehnilise abi 
elluviimise või selle laiema mõju üle 
järelevalvet. Mõju hindamine sisaldus 
teataval määral Kreeka rakkerühma 
tellitud välishindamistes12 ja eri poliiti -
kavaldkondades, nagu maksustamine, 
kus toodi näiteid järelevalvemeetme -
test. Elluviimise süstemaatiline ülevaa -
de oleks siiski abiks Kreeka ametiasu -
tuste abi ärakasutamise suutlikkuse 
hindamisel ja tehnilise abi planeerimi -
se parandamisel.56 
Kuigi Kreeka rakkerühm ei teinud 
tehnilise abi soovituste elluviimise üle 
süstemaatiliselt järelevalvet, sisaldasid 
kvartaliaruanded mõningaid tulemus -
näitajaid, nagu:
 ο struktuurifondide kasutusmäärad;
 ο turu likviidsus (Kreeka ette -
võtetele kättesaadavad 
rahastamisvahendid);
 ο maksudega seotud näitajad (nt 
tasumata maksuvõlg, auditite arv, 
käibemaksukohustuse täitmine).
57 
Kahel auditeeritud poliitikavaldkon -
dadega seotud juhul lõid Kreeka 
ameti  asutused ise tõhusad järelevalve -
süsteemid (vt 3. selgitus ).
Näiteid Kreeka ametiasutuste poolt loodud tõhusatest järelevalvesüsteemidest
– Halduskoormuse vähendamine – vastutav ministeerium koostas andmebaasi, et kontrollida 86 soovituse 
elluviimist 13 poliitikavaldkonnas.
– Kreeka rakkerühm aitas Kreeka ametiasutustel luua IT-vahendi struktuurifondide elluviimise projekti -
tasandi järelevalveks. See vajadustele kohandatud vahend toimis vastavalt vastastikuse mõistmise memo -
randumis kehtestatud kriteeriumidele.3. selgitus12 Kreeka rakkerühm tellis 
tehnilise abi meetmete 
välishindamise kahest 
konsulteerimisfirmast 
koosnevalt konsortsiumilt. 
Hindamise ulatus oli piiratud 
ning hõlmas vaid maksu- ja 
keskvalitsuse reforme 
perioodil 2011–2013.  
2014. aasta detsembris käivitas 
Kreeka rakkerühm veel ühe 
hankemenetluse Kreeka 
riigikontrolli tegevuskava 
raames antava tehnilise abi 
hindamiseks.
30
III osa. Tehnilise abiga saadi erinevaid tulemusi
Väljundid olid 
rahuldavad, kuid mõni 
neist saavutati 
hilinemisega
58 
2014. aasta novembriks oli Kreeka 
rakkerühm koordineerinud 118 tehnili -
se abi projekti (vt joonis 6 ), millest 104 
olid pooleli (82) või lõpetatud (22).  
Ülejäänud 14 projekti olid seisma 
jäetud, kuid mõningane ettevalmistus -
töö oli juba alanud. Abi oli antud 
12 poliitikavaldkonnas, mis toetasid 
reformiprotsessi Kreekas ja hõlmasid 
väga keerukaid valdkondi, nagu avalik 
haldus ja maksustamine.59 
Kuigi väliste teenuseosutajate väljun -
did olid vastavate lepingutingimustega 
kooskõlas, leidis kontrollikoda mõnin -
gaid viivitusi tehnilise abi elluviimisel. 
Näiteks sõlmiti leping OECDga  
2012. aas  ta novembris ning selle 
täitmine pidi kavakohaselt algama 
kahe kuu jooksul pärast allkirjastamist. 
Lepingu allkirjastamist oli juba võrrel -
des programmile algselt kehtestatud 
tähtajaga (2011. aasta kolmas kvartal) 
edasi lükatud. Ettevalmistavas etapis 
esinenud viivituste tõttu lükkasid le -
pingupooled (Kreeka ametiasutused ja 
OECD) projekti alguse edasi 2013. aasta 
märtsi lõppu. OECD esitas viimase 
tulemuse 2014. aasta aprillis, mis oli 
projekti muudetud ajakavaga koos -
kõlas. Aruande lõplik versioon avaldati 
2014. aasta septembris.Joonis 6Projektide arv poliitikavaldkondade kaupa
Allikas : Euroopa Kontrollikoda Kreeka rakkerühma andmete põhjal.0 2 4 6 8 10 12 14 16 1817
16
14
13
13
10
8
7
7
6
5
2 Riigiabi haldamine ja rikkumisedSiseasjadKohtureformAvalik sektorErastamine ja kinnistusregisterÜhtekuuluvuspoliitikaTervishoidTöö- ja sotsiaalkaitseRahapesuvastane/korruptsioonivastane võitlusFinantseerimisasutusedEttevõtluskeskkondEelarve ja maksustamine
31
III osa. Tehnilise abiga saadi erinevaid tulemusi
Panus reformiprotsessi oli 
erinev
60 
Tehnilise abi lõppeesmärk oli kaasa 
aidata tõhusa ja jätkusuutliku reformi 
läbiviimisele poliitikavaldkondades, 
millele tehniline abi oli suunatud, isegi 
kui reformi elluviimise kohustus oli 
Kreeka ametiasutuste (mitte Kreeka 
rakkerühma või komisjoni) kanda. Teh -
nilise abi tulemusel tehtud reformid on 
seega oluliseks tehnilise abi edukuse 
näitajaks. Aruande käesolevas osas 
analüüsitakse auditeeritud tehnilise 
abi projektide (vt II lisa ) tulemusel teh -
tud reformide edenemist ja näidatakse 
olulisi nendevahelisi erinevusi.
Avalik haldus
61 
Avaliku halduse reformi osana anti 
tehnilist abi selleks, et aidata Kreeka 
ametiasutustel hinnata ja reorganisee -
rida avaliku sektori asutuste struktuuri. 
Hindamisel oli aga väga vähene mõju 
teatud asutuste (eriti riigi ministeeriu -
mid) korraldusele ja ametijuhendeid ei 
koostatud süstemaatilisel viisil. Olgugi 
et juhtivate ametikohtade üldist arvu 
vähendati 40%, ei muutunud selle 
tulemusel ministeeriumide töötajate ja 
funktsioonide arv oluliselt. Reformiga 
ei suudetud seega avalikus teenistuses 
oluliselt suuremat liikuvust ja paindlik -
kust saavutada.62 
Kehva ministeeriumidevahelise koor -
dineerimise parandamiseks kasutati 
tehnilist abi ja loodi koordineerimise 
peasekretariaat. Kõnealune peasek -
retariaat sai täielikult toimivaks alles 
2013. aasta novembris. Peakoordinaa -
tori ametikoht pidi riigi järjepidevuse 
tagamiseks algselt olema viieaastase 
ametiajaga „alaline” avaliku teenistu -
se juhtiv ametikoht. Tegelikkuses oli 
pärast peasekretariaadi loomist sellel 
ametikohal kahe aasta jooksul kolm 
poliitilistel kaalutlustel ametisse nime -
tatud isikut. See oli vastuolus tehnilise 
abi soovitusliku mudeliga, mis oli 
suunatud tegevuse järjepidevuse riski 
käsitlemisele.
63 
Vastupidiselt keskvalitsuse reorgani -
seerimise raames kasutusele võetud 
organisatsiooniskeemidele ei saavuta -
tud uue koordineerimise peasekreta -
riaadi loomisega peaministrile alluvate 
talituste tõhusamat korraldust. Kreeka 
rakkerühma, valdkonna liidri ja Kreeka 
töörühma algseid ettepanekuid vastu 
ei võetud ning alates 2013. aastast on 
kasutusel olnud kolm haldusstruktuuri, 
millel on olnud probleeme ülesannete 
kattuvuse ja dubleerimisega (vt  
joo  nis 7 ). Kolmele peasekretariaadile 
anti üle kahesaja erineva, kuid üksik -
asjalikult kirjeldatud ülesande.
32
III osa. Tehnilise abiga saadi erinevaid tulemusi
Ettevõtluskeskkond
64 
86st halduskoormuse vähendamisega 
seotud OECD soovitusest 60 puhul oli 
vaja muuta esmaseid õigusakte.  
2014. aasta novembri seisuga olid  
vajalikud õigusaktid vastu võetud  
52 juhul. Seitsmel juhul oli seadusand -
lik töö pooleli või edasi lükatud.65 
32st muudatusi vajavast teisesest  
õigusaktist ei olnud 19t 2014. aasta no -
vembri lõpuks rakendatud. Kõnealused 
juhtumid pärinesid erinevatest vald -
kondadest (eriti energeetikavaldkon -
nast – seitse juhtumit) ja moodustasid 
kokku 22,5% kogu halduskoormast 
(millest 12% oli seotud ühe õigusaktiga 
käibemaksuseaduse valdkonnas).Joonis 7Ülesannete kattuvus valitsuses
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
Peaministri
peasekretariaatKoordineerimise
peasekretariaatValitsuse
peasekretariaat
4 õigustalitust3 haldustoe üksust13 valitsuse tegevuse
koordineerimisüksust
8 strateegilist üksust3 poliitilist kabinetti
33
III osa. Tehnilise abiga saadi erinevaid tulemusi
Struktuurifondid
66 
Vahendite üldise kasutusmäära seisu -
kohast oli Kreeka positsioon ajavahe -
mikul 2010. aasta kuni 2014. aasta 
september kõikide ELi liikmesriikide 
hulgas paranenud ja tõusnud 17. kohalt 
6-ndale. Regionaal- ja linnapoliitika 
peadirektoraadi andmed näitavad, et 
2011. aasta lõpus (st kolm kuud pärast 
Kreeka rakkerühma loomist) oli struk -
tuurifondide üldine kasutusmäär Kree -
kas (väljamaksetaotluse alusel) 1,5% 
üle ELi keskmise ja riik asus 18. kohal. 
2014. aastal ületas kasutusmäär ELi 
keskmist 11,5%. 2012. aasta eesmärki 
ei saavutatud, kuid 2013. aastal ületas 
vahendite kasutusmäär oluliselt vas -
tastikuse mõistmise memorandumis 
kehtestatud eesmärki (finantsperspek -
tiivi jooksul kokku 258 miljonit eurot)13.
Maksustamine (tulude 
haldamine)
67 
Maksude kogumise projektiga võeti 
2014. aastal kasutusele uued maksu -
de kogumise meetodid ning sellega 
parandati tõhusust. Sellele vaatamata 
ei pakkunud Kreeka ametiasutused 
sissenõudmismenetluste eest vastu -
tavatele töötajatele mingit õiguslikku 
abi. Tehnilise abi toel loodud suures 
võlgnevustega tegelevas üksuses ei 
olnud piisavalt töötajaid (2013. aasta 
lõpus alla 30 töötaja ja 2014. aasta ok -
toobris 57 töötajat, samas kui soovitus -
lik täiskoosseis oli 90).68 
Kreeka õigusraamistiku kohaselt 
peavad maksuasutused sissenõu -
tamatuks peetavate võlgade puhul 
läbi viima kohmakaid menetlusi, selle 
asemel et suunata ressursid sinna, kus 
sissenõudmine on tõenäolisem. Selles 
valdkonnas oli tehniline abi suunatud 
menetluste lihtsustamisele ja sissenõu -
tamatute võlgade probleemi käsit -
lemisele, kuid Kreeka ametiasutuste 
tegevus oli selles küsimuses vähene.
69 
Nn suurte maksumaksjate kontrolli -
miseks ei määratud piisaval arvul 
töötajaid. Vastavas üksuses oli suur 
tööjõu voolavus ja selle tõhusust pärs -
sis veelgi asjaolu, et maksejõuetute 
äriühingute auditeerimine oli pooleli. 
Selles valdkonnas suurendati tehnilist 
abi alates 2014. aasta aprillist. IMFi ja 
komisjoni ühiskülastuste aruannete ko -
haselt oli üldine tulemuslikkus mitte -
rahuldav, kuna võrreldes vastastikuse 
mõistmise memorandumi eesmärkide -
ga tehti liiga vähe auditeid, valdkonnas 
ei suurendatud suutlikkust ja ülesanne -
te täitmiseks eraldatud ressursid olid 
vähesed ning nendega ei ole tõenäoli -
selt võimalik saada suurt tulu.
70 
Projektiga „Rikaste eraisikute ja suure 
sissetulekuga füüsilisest isikust ette -
võtjate üle kontrolli loomine” seotud 
tulemused olid samuti väga piiratud. 
Rikaste eraisikute auditeerimiskeskus 
loodi alles 2013. aasta juunis. 2013. aas -
tal tehti ca 450 auditit. Maksuotsuste 
sagenemine tõi vaid 22-protsendilise 
kogumismääraga sisse 108 miljonit   
eurot. Tootlikkus oli madal, kuna kõik 
audiitorid tegelesid vähem kui kolme 
juhtumiga aastas ja üldine edenemine 
oli aeglane.13 Tehnilise abi tõhustatud 
andmine ei olnud ainus 
komisjoni poolt kasutatav 
vahend struktuurifondide 
kasutusmäära 
suurendamiseks.  
2011. aasta juulis suurendati 
struktuurifondide 
kaasrahastamise määra 
85 protsendile ja 2011. aasta 
detsembris veel täiendavalt 
10%.
34
III osa. Tehnilise abiga saadi erinevaid tulemusi
71 
Aeglane edenemine ja maksustamist 
käsitlevate projektide kaudu tehnilise 
abi andmisel esinenud probleemid olid 
tingitud ka mitmest poliitilisest (uued 
valimised 2012. aasta kevadel) ja orga -
nisatsioonilisest (suur tööjõu voolavus 
ja peamiste juhtivtöötajate ametikoh -
tade mittetäitmine) välistegurist. Nen -
de tegurite koosmõju pärssis tehnilise 
abi andmise protsessi.
Suutlikkuse suurendamine
72 
Mitmes projektis oli tehnilise abi 
horisontaalseks eesmärgiks Kreeka 
haldus  asutuste suutlikkuse suurenda -
mine. Halduskoormuse vähendamise 
kontekstis korraldas OECD kahepäe -
vase koolitusprogrammi 44 avalikule 
teenistujale erinevatest osakondadest, 
mis kuulusid enamikus projektiga 
seotud valdkondadesse. OECD hin -
nangu koha  selt ei kasutatud projekti 
suut likkuse suurendamise komponenti 
täiel määral ära, kuna koolitustegevu -
seks eraldatud aeg oli piiratud.
73 
Avaliku halduse valdkonnas kinnitas 
avaliku halduse riiklik kõrgkool, et sai 
tehnilisest abist kasu rahvusvaheliste 
ekspertidega (põhiliselt korruptsiooni -
vastase koolituse spetsialistid) kontak -
tide loomise kaudu. Lisaks osales 1200 
avalikku teenistujat riikliku avaliku hal -
duse ja kohaliku omavalitsuse keskuse 
korraldatud koolitusel. Enamik läbivii -
dud kursustest (84%) käsitles rahapesu 
ja korruptsiooni.
35
 Järeldused  
ja soovitused
74 
Kreeka rakkerühma moodustamisega 
lõi komisjon paindliku mehhanismi 
tehnilise abi laiapõhjalise programmi 
koordineerimiseks. Tehnilise abi and -
mine oli Kreeka makromajanduslike 
kohandamisprogrammide tingimus -
tega üldiselt kooskõlas. Kreeka rakke -
rühm suutis oma mandaadi üldjoontes 
täita. Esines aga puudusi ja reformide 
edenemise mõjutamisel saadi erine -
vaid tulemusi. Seda hinnangut tuleks 
vaadelda Kreeka heitliku poliitilise 
olukorra ja vajalike reformide kiire -
loomulisuse kontekstis.
Tehnilise abi 
korraldamine ja 
planeerimine
75 
Kui Kreeka rakkerühm 2011. aasta suvel 
loodi, oli esimese makromajandusliku 
kohandamisprogrammi käivitamisest 
möödunud juba rohkem kui aasta ja 
märkimisväärses mahus finantsabi 
oli juba antud. Selles kontekstis lõi 
komisjon konkreetselt tehnilise abi 
andmisele suunatud asutuse, ilma 
alternatiivseid lahendusi uurimata. Abi 
andmine toimus „nõudluspõhiselt” 
pärast Kreeka ametiasutustelt taotlu -
se saamist ja kooskõlas vastastikuse 
mõistmise memorandumiga, kuid ei 
põhinenud ühtsel põhjalikul stratee -
giadokumendil. Kreeka rakkerühmale 
ei eraldatud eriotstarbelist eelarvet 
(punktid 15–26).1. soovitus
Tehnilise abi andmise üksused tuleks 
luua täpselt määratletud eesmärkidel 
põhineva strateegia alusel. Strateegias 
tuleks määratleda osalejate vastutus -
valdkondade olemus ja jaotus. Toetust 
saav liikmesriik peaks omandiõiguse ja 
elluviimise mõjususe tagamiseks selle 
strateegia ametlikult jõustama.
Kreeka rakkerühma 
mandaadi täitmine
76 
Kreeka rakkerühm loodi, et eriman -
daadi alusel, milles määratakse kind -
laks rakkerühma vastutusvaldkonnad 
ja tegevuse ulatus, toetada Kreeka 
reformiprogrammi. Kreeka rakkerühm 
suutis selle mandaadi üldjoontes täita, 
kuid esines ka puudusi.
 ο Vajaduste kindlaksmääramine 
ja tehnilise abi andmise koordi -
neerimine : Kreeka rakkerühm lõi 
tehnilise abi andmiseks varieeruva 
süsteemi, kasutades põhiliselt vä -
liseid teenuseosutajaid – osaliselt 
haldusalaste piirangute tõttu, mis 
takistasid komisjonil eksperte otse 
värvata. Nimetatud süsteem tingis 
suurema koordineerimisvajaduse. 
Üldiselt haldas Kreeka rakkerühm 
seda süsteemi hästi, olgugi et 
projektide tasandil esines puudusi 
(punktid 28–34).
36 Järeldused ja soovitused 
 ο Tehnilise abi üksikasjade mää -
ratlus : Kreeka rakkerühm kasutas 
mitut tehnilise abi andmise viisi, 
mis osal juhtudest ei olnud osuta -
tavate teenuste olemust arvesta -
des kõige sobivamad. Teenuseosu -
tajaid ei valitud olemasolevate 
võimaluste võrdleva analüüsi alu -
sel (punktid 35–41).
 ο ELi rahaliste vahendite kasuta -
mise toetamine : Kreeka rakke -
rühm andis Kreekale ELi rahaliste 
vahendite kasutamise toetamiseks 
tasakaalustatud meetmepaketi. 
Nimetatud toetust andsid Kreeka 
rakkerühma töötajad ja see oli 
teiste komisjoni talitustega hästi 
koordineeritud (punktid 42–45).
 ο Lepingutingimuste kavandami -
ne: tehnilise abi maht oli Kreeka 
makromajandusliku kohandamis -
programmiga seotud tingimustega 
üldiselt kooskõlas, kuid mõningate 
lepingute puhul sisaldas lepingu -
tingimuste kavand puudusi. Osa 
teenuseosutajatega sõlmitud 
lepingutest ei täpsustanud sel -
gelt tehtava töö ulatust (punktid 
46 –51).
 ο Eduaruanded : Kreeka rakke -
rühm kasutas oma tegevuse 
kohta aruandluse koostamiseks 
muu hulgas kvartaliaruandeid. 
Neid avaldati aga nõutust vähem 
(punktid 52–54).2. soovitus
Komisjon peaks looma ekspertide 
reservi, mida oleks võimalik tehnilise 
abi projektide puhul liikmesriikides 
juhtumipõhiselt kasutada.
3. soovitus
Komisjon peaks tehnilise abi program -
mide kavandamisel analüüsima mitme 
partneri kaasamisest ja sellest tulene -
vast suuremast koordineerimisvajadu -
sest põhjustatud keerukust. Komisjon 
peaks tehnilise abi järjepidevuse ta -
gamiseks konkreetsetes poliitikavald -
kondades keskenduma partnerite arvu 
ühtlustamisele.
4. soovitus
Tehnilise abi meetmed tuleks seada 
prioriteetsuse järjekorda, hinnates sel -
leks nende potentsiaali täita stratee -
gilisi eesmärke. Tehnilise abi puhul tu -
leks seada eesmärgid ning seda tuleks 
vastavalt kehtivatele õigusaktidele ja 
reguleerivale raamistikule anda kõige 
sobivama ja tõhusama rakenduskorra 
alusel, ning samuti tuleks arvestada 
poliitilise kontekstiga.
37 Järeldused ja soovitused 
5. soovitus
Komisjon peaks teenuseosutajate vali -
kul võrdlema olemasolevaid võimalusi. 
Lepingutes tuleks selgelt määratleda 
tulemuste maht ja kehtestada mõõde -
tavad tulemusnäitajad.
Tehnilise abi tulemused
77 
Kreeka rakkerühm ei teinud tehnilise 
abi soovituste elluviimise ja mõju üle 
süstemaatilist järelevalvet. Kontrolli -
koda on teadlik, et reformide elluviimi -
ne oli Kreeka ametiasutuste ülesanne 
ja järelevalvet tehti makromajandus -
liku kohandamisprogrammi raames. 
Kreeka rakkerühm võiks siiski teha 
järelevalvet, et hinnata tehnilise abi 
tõhusust ja vajadusel muuta selle  
mahtu või elluviimise vahendeid 
(punk  tid 55–57).
78 
Kõikides auditeeritud poliitikavald -
kondades edenes tehnilise abi and -
mine hästi. 2014. aasta novembriks oli 
Kreeka rakkerühm kaheteistkümnes 
poliitikavaldkonnas koordineerinud 
118 tehnilise abi projekti. Kreeka rak -
kerühm andis Kreeka ametiasutustele 
poliitiliselt väga ebakindlas olukorras 
tõhusalt asjakohast tehnilist abi (punk -
tid 58–59).79 
Kreeka reformide üldise edenemise 
mõjutamise seisukohast olid Kreeka 
rakkerühma saavutatud tulemused eri -
nevad. Struktuurifondide elluviimine 
edenes hästi. Avaliku halduse ja mak -
sustamise valdkondades oli tehniline 
abi aga vaid osaliselt tõhus – Kreeka 
ametiasutused ei viinud seda ellu nii 
ulatuslikult ja kiiresti kui kavandati 
(punktid 60–73).
6. soovitus
Komisjon peaks toetust saavalt 
liikmesriigilt (saavatelt liikmesriiki -
delt) küsima tagasisidet tehnilise abi 
andmise kohta. Tehnilise abi elluviimist 
tuleks süstemaatiliselt kontrollida, 
võrreldes seda seatud eesmärkidega. 
Kreeka rakkerühma tegevuse suhtes 
peaks komisjon tegema põhjaliku 
järelhindamise. Nimetatud meetmed 
on väga olulised tehnilise abi tõhususe 
hindamisel ja/või tehnilise abi andmise 
kohandamisel.
7. soovitus
Jätkusuutlike tulemuste saavutamiseks 
peaks tehniline abi olema suunatud 
riiklike haldusasutuste suutlikkuse suu -
rendamisele. Tehnilist abi tuleks anda 
talitluspidevuse ja reformide jätku -
suutlikkuse eesmärgil, mis tähendab, 
et need tuleks kohalike omavalitsuste 
praktikasse juurutada.
38 Järeldused ja soovitused 
IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Milan Martin CVIKL, võttis käesoleva 
aruande vastu 11. novembri 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

39
 Lisad
Tehnilise abi projektide ülevaade poliitikavaldkondade kaupa
Avaliku sektori reform
Halduse reformimine keskvalitsuse tasandil
1.  Alalise ministeeriumidevahelise peasekretariaadi loomine reformi koordineerimiseks ja elluviimiseks;
2.  keskvalitsuse reformi kaheaastase strateegia ja tegevuskava vastuvõtmine;
3.  Kreeka ministeeriumide sisestruktuuri hindamine ja reorganiseerimine (tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud tasandil);
4.  personalistrateegia määratlemine (töölevõtmise kord, karjäärijuhtimine, koolitus, liikuvus jne), juhendite koostamine MAREG koordineerimise 
raames kõikide ministeeriumide personalitalituste korralduse kohta.
Halduse reformimine piirkondlikul/kohalikul tasandil
5.  Vabatahtlik liikuvusprogramm omavalitsuste töötajatele;
6.  ühendusesisene liikuvus- ja hindamisprotsess;
7.  e-valitsuse strateegia (Kreeka digitaalarengu strateegia põhikomponent).
Eelarve ja maksustamine
Tulude haldamine
8.  Korraldus ja juhtimine;
9.  võlgade sissenõudmise ja haldamise tugevdamine;
10.  maksumaksja auditifunktsiooni uuendamine;
11.  kontrolli tõhustamine suurte äriühingutest maksumaksjate üle;
12.  kontrolli kehtestamine rikaste eraisikute ja suure sissetulekuga füüsilisest isikust ettevõtjate üle;
13.  maksuvaidluste lahendamise süsteemi tugevdamine;
14.  Šveitsi ja Kreeka vaheline maksukokkulepe.
Maksupoliitika
15.  Õigusraamistiku täiustamine, eelkõige tulumaksuseadustiku, maksumenetluse seadustiku ja kinnisvaramaksu seadustiku parandamise abil;
16.  käibemaksuseadustiku läbivaatamine ja käibemaksupettuste avastamisel tehtud edusammud.
Riigi rahanduse juhtimine
17.  Eelarve koostamise ajakohastamine;
18.  makseprotsesside täiustamine;
19.  eelarvealase aruandluse täiustamine;
20.  riigi rahanduse juhtimise õigusaktide, institutsioonide ja süsteemide tõhustamine;
21.  registrite seadustik ja raamatupidamisalased õigusaktid.
Kreeka riiklik kontrolliasutus
22.  Kreeka riikliku kontrolliasutuse ning parlamendi ja teiste asjaomaste sidusrühmade vaheliste suhete tugevdamine;
23.  iga-aastase auditikava koostamine ja elluviimine;
24.  katseauditite abil finantsauditi suutlikkuse suurendamine.I lisa
40 Lisad
Rahapesu ja korruptsiooni vastu võitlemise meetmed
Rahapesu ja maksude maksmisest kõrvalehoidumine
25.  Koostada tegevuskava, mis sisaldaks nende meetmete eesmärke, prioriteete ja ajakava, mida erinevad valitsusasutused, õiguskaitseasutused, 
riigiprokuratuuri talitused ja järelevalveasutused peavad võtma, et rakendada maksude maksmisest kõrvalehoidumise tuvastamiseks rahapesu 
ärahoidmise vahendeid;
26.  tõhustada finantseerimisasutuste ja muude aruandvate üksuste poolt maksude maksmisest kõrvalehoidumise kohta rahapesu andmebüroole esita -
tavat aruandlust;
27.  tõhustada rahapesu andmebüroo analüütilisi vahendeid ja oskusi maksude maksmisest kõrvalehoidumise tuvastamisel;
28.  tõhustada maksude maksmisest kõrvalehoidumisega seotud finantsuurimist ja õiguskaitset;
29.  tõhustada rahapesuvastases võrgustikus osalevate ametiasutuste vahelist koordineerimist;
30.  tõhustada teabevahetust.
Korruptsioon
31.  Koostada tegevuskava, mis sisaldaks võetavate meetmete eesmärke, prioriteete ja ajakava;
32.  koostada üldine siseriiklik korruptsioonivastane strateegia;
33.  tõhustada koordineerimist riikliku koordinaatori abil;
34.  tugevdada ennetust, teadlikkuse parandamist ja riiklikku lojaalsust;
35.  tõhustada finantsuurimist ja korruptsioonijuhtumite uurimist, eriti suure riskiga sektorites;
36.  tõhustada teabevahetust;
37.  tugevdada õigusraamistikku.
Ettevõtluskeskkond
38.  Parandada ettevõtlustegevuse näitajaid, lihtsustades menetlusi ettevõtjate jaoks (seoses kolme näitajaga: idufirmad, vara registrisse kandmine ja 
ehituslubade hankimine).
Kaubanduse lihtsustamine
39.  tollivormistusele eelnevate menetluste (sertifikaatide ja ekspordilitsentside hankimine) lihtsustamine ja ekspordi tarbeks omavahel ühendatud 
elektroonilise süsteemi (ühtne liides) loomine;
40.  tolliprotseduuride lihtsustamine;
41.  toll: tolliasutuste reorganiseerimine ja reformimine;
42.  ekspordi edendamine;
43.  ettevõtete halduskoormuse vähendamine;
44.  ettevõtlust piiravate õigusaktide läbivaatamine;
45.  riigihanked;
46.  riiklikud ehitustööd;
47 .  investeeringute heakskiitmise ja litsentsimise lihtsustamine;
48.  ettevõtluspargid;
49.  ettevõtluskeskkonna reformide majanduslik analüüs;
50.  VKEde poliitika: kõrvaldada VKEde tegevust pärssivad regulatiivsed, halduslikud ja õiguslikud kitsaskohad, sh rahastamise kättesaadavusega seotud 
aspektid.I lisa
41 Lisad
Reguleeritud kutsealade ja tegevuste liberaliseerimine
51.  Reguleeritud kutsealade määrust liberaliseeriva muudatuse kaalumine;
52.  kutsealade liberaliseerimise mõju hindamise projekt: juristid ja notarid, arhitektid ja insenerid, torulukksepad ja elektrikud, raamatupidajad, 
stividorid;
53.  mõningate kaitstud ja jagatud tegevusalade kaotamine.
Finantseerimisasutused
Pangandus
54.  Kriisilahendusmenetluste rakendamine pangandus- ja kindlustussektoris.
Kindlustus
55.  Kindlustuse tagatisskeemide reform;
56.  Kreeka valitsus (Kreeka Pank) analüüsib kindlustussektori suutlikkust katta sotsiaalkindlustuse/pensioniskeemide kulud kooskõlas ELi õigusraamis -
tiku tõhustatud tingimustega;
57.  Kreeka Pank koostab tööandjapensioni skeemide õigusakti ettepaneku ja töötab välja vastava poliitika.
Juurdepääs rahastamisele
58.  Majanduskasvu arendamise institutsioon Kreekas;
59.  riikliku ettevõtluse ja arengufondi (ETEAN) riskijuhtimine;
60.  laenamise eesmärgid;
61.  pankade/VKEde dialoogiplatvorm;
62.  VKEdele kättesaadava rahastamise mitteametliku teabeportaali (espa.gr) täiustamine / VKEde rahastamistaotluste käsitlemise haldusvahendi 
loomine;
63.  tagatisvahendi puudumist kompenseeriva rahastamisvahendi toetuskava väljatöötamine, mille abil lihtsustada VKEdele laenu andmist;
64.  rahastamisvahendi toetuskavade väljatöötamise toetamine;
65.  mikrolaenud/mikrokrediit: katseprojektide käivitamine;
66.  mikrolaenud/mikrokrediit: väljaspool pangandussektorit mikrokrediiti pakkuvate asutuste loomine; ning
67.  mikrokrediidi andmist reguleeriv õigusraamistik.
Erastamine ja kinnistusregister
68.  Kinnisvara;
69.  kinnistusregister;
70.  maakasutus ja maa planeerimine;
71.  lennujaamad;
72.  sadamad.
Vesi
73.  Reguleeriva raamistiku, hinnapoliitika ja loa muutmise (EYDAP – Ateena vee- ja kanalisatsiooniettevõte) kehtestamine, riigi võlgade 
tasaarveldamine;
74.  EYATHi (Thessaloníki vee- ja kanalisatsiooniettevõte) ja teiste vee-ettevõtete hinnapoliitika ühtlustamine, erisekretariaadi personali värbamine ja 
toimimine, vee reguleerimisasutuste tugevdamine.I lisa
42 Lisad
Kohtureform
75.  e-õiguskeskkond;
76.  vahendus;
77 .  õigusvaldkonna statistika kogumine;
78.  tsiviilkohtumenetluse seadustiku muutmine;
79.  õiguselukutsele juurdepääs;
80.  haldusküsimustes kohtuväliste lahendite kasutamine.
Ühtekuuluvuspoliitika
81.  Prioriteetsed projektid;
82.  jäätmekäitlus;
83.  struktuurifondide juhtimis- ja kontrollisüsteemi lihtsustamine ja uue seaduse väljatöötamine perioodiks 2014–2020;
84.  energeetika;
85.  lennundus;
86.  turism;
87 .  logistika;
88.  elektrooniline side.
Töö- ja sotsiaalkaitse
89.  Sotsiaalmajanduse väljatöötamise toetamine Kreekas;
90.  riikliku tööhõiveameti (OAED) tegevuse ajakohastamine;
91.  tööinspektsiooni (SEPE) tegevuse edasiarendamine;
92.  noorte töötuse vastane võitlus;
93.  tööhõive tegevuskava;
94.  ajutist tööd pakkuvad bürood;
95.  kollektiivne koondamine;
96.  sotsiaalkindlustusmaksed;
97.  sotsiaalkindlustussüsteemi muutmine;
98.  sotsiaalhoolekande turvavõrk;
99.  haridus.
Innovatsioon
100.   Uue teadusuuringute ja innovatsiooniseaduse vastuvõtmine;
101.  innovatsioonialase tegevuskava väljatöötamine, pöörates erilist tähelepanu aruka spetsialiseerumise strateegiale.I lisa
43 Lisad
Tervishoid
Tervishoiureform
102.  Rahvatervise valdkonna reformi kõikehõlmava programmi elluviimine;
103.   ravimipoliitika  – hinnakujundus ja hüvitamine;
104.   e-tervis;
105.  diagnoosiga seotud rühmad ja haiglate juhtimine;
106.   terviseturism;
107.  esmatasandi arstiabi;
108.  riikliku tervishoiuteenuste asutuse (EOPYY) juhtimine, struktuur, ülesanded ja vastutusvaldkonnad;
109.   riiklike tervishoiuteenuste töötajad;
110.  rahvatervis;
111.  hanked.
Siseasjad
112.  Varjupaiga- ja rändeosakonna reformimine;
113.  Kreeka suutlikkuse suurendamine SOLID programmi vahendite ärakasutamiseks;
114.  SOLID programmi vahenditega seotud hanked;
115.  rändega seotud apellatsioonimenetluste kiirendamine ja täiustamine;
116.   ametiasutuste suutlikkuse suurendamine struktuurifondide kasutamiseks rände valdkonnas.
Riigiabi haldamine ja rikkumised
117.  Riigiabi haldamine;
118.   rikkumised.
Allikas : Kreeka rakkerühma projektide loetelu poliitikavaldkondade kaupa.I lisa
44 Lisad
Ülevaade auditeeritud tehnilise abi projektidest
Poliitikavaldkonnad Kirjeldus Tehnilise abi andmise viisid
Avalik haldus (avaliku 
sektori reform)Koordineerimise peasekretariaadi loomine
Keskvalitsuse reformi kaheaastase strateegia ja 
tegevuskava vastuvõtmine
Kreeka ministeeriumide sisestruktuuri hindamine ja 
reorganiseerimine (tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud 
tasandil)
Personalistrateegia määratlemine (töölevõtmise kord, 
karjäärijuhtimine, koolitus, liikuvus, juhtivtöötajate 
töölevõtmine, töötajate hindamine)Kaks resideeruvat eksperti Kreeka keskvalitsuses
Madala maksumusega leping:
Keskvalitsuse reformimise tugiteenused (lepingu maksumus 15 
000 eurot, tegelikud kulud 10 500 eurot).
Suuremahulised lepingud:
Riikliku arenguagentuuriga sõlmitud leping (lepingu maksumus 
750 000 eurot, tegelikud kulud 304 000 eurot).
Lähetused:
ESFi tsentraalsest eelarvest rahastatavad eksperdimissioonid, 
edasised missioonid rahastatakse AROPi kaudu ja riikliku 
arenguagentuuriga sõlmitud lepingu raames.
Tulude haldamine (eelarve 
ja maksustamine)Võlgade sissenõudmise ja haldamise tugevdamine
Kontrolli tõhustamine suurte äriühingutest maksumaksjate 
üle
Kontrolli kehtestamine rikaste eraisikute ja suure 
sissetulekuga füüsilisest isikust ettevõtjate üleKolm resideeruvat eksperti Kreeka keskvalitsuses
Lähetused:
Fiscalise ja ESFi tsentraalse eelarve raames rahastatavad 
eksperdimissioonid.
Suuremahulised lepingud:
IMF, rahastatav ESFi tsentraalsest eelarvest, hõlmab nt võlgade 
sissenõudmist (lepingu kogumaksumus 3,25  miljonit  eurot).
Riiklik arenguagentuur, rahastus ESFi tsentraalsest eelarvest 
(eelarve suurus 600 000 eurot).
Ettevõtluskeskkond Ettevõtete halduskoormuse vähendamineSuuremahuline leping:
ministeeriumi poolt OECDga sõlmitud haldusreformi ja 
e-valitsuse toetusleping, mida rahastatakse haldusreformi 
rakenduskavast (lepingu maksumus 1,2  miljonit  eurot).
Madala maksumusega leping:
seadusandlike ülesannete täitmiseks Kreeka õigusbürooga 
sõlmitud leping (lepingu maksumus 15 000  eurot).
EttevõtluskeskkondReguleeritud kutsealade ja tegevusalade liberaliseerimine: 
teiseste õigusaktide sõelumine ja muutmine
Reguleeritud kutsealade ja tegevusalade liberaliseerimine: 
kutsealade liberaliseerimise mõju hindamine
Mõningate kaitstud ja jagatud tegevusalade kaotamineMadala maksumusega lepingud:
neli eraldi teenuseosutajaga sõlmitud lepingut (kogumaksumus 
50 000 eurot).
Rahastamisele juurdepääs 
(finantseerimisasutused)Majanduskasvu arendamise institutsioon Kreekas Kreeka rakkerühma otsene toetus.
Struktuurifondid 
(ühtekuuluvuspoliitika)Järelevalve tegemine 181st prioriteetsest projektist 40 üle. Kreeka rakkerühma otsene toetus.II lisa
45 Lisad
Auditi jooksul külastatud asutused
Üksus Külastuse liik Külastuse eesmärk
Kreeka rakkerühm AuditikülastusTehnilise abi projektide ja horisontaalsete küsimustega seotud intervjuud ja 
auditi tõendusmaterjali kogumine.
Euroopa Komisjoni peasekretariaat AuditikülastusHorisontaalsete küsimustega seotud intervjuud ja auditi tõendusmaterjali 
kogumine.
Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse peadirektoraatAuditikülastusStruktuurifondide ja avaliku halduse valdkondade tehnilise abi projektidega 
seotud intervjuud ja auditi tõendusmaterjali kogumine.
Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat AuditikülastusMaksustamise valdkonna tehnilise abi projektidega seotud intervjuud ja 
auditi tõendusmaterjali kogumine.
Regionaal- ja linnapoliitika 
peadirektoraatAuditikülastusStruktuurifondide valdkonna tehnilise abi projektidega seotud intervjuud ja 
auditi tõendusmaterjali kogumine.
Kreeka Vabariigi haldusreformi ja e-valit -
suse ministeeriumAuditikülastusMinisteeriumi ja OECD vahel halduskoormuse vähendamiseks sõlmitud 
lepingu raames antud tehnilise abiga seotud intervjuud ja auditi tõendus -
materjali kogumine.
Kreeka Vabariigi haldusreformi ja e-valit -
suse ministeerium (MAREG)Teabekogumiskülastus Tehnilise abi projektide ja horisontaalsete küsimustega seotud intervjuud.
Kreeka Vabariigi koordineerimise 
peasekretariaatTeabekogumiskülastus Tehnilise abi projektide ja horisontaalsete küsimustega seotud intervjuud.
Avaliku halduse ja kohaliku omavalitsuse 
riiklik keskus (EKDDA)Teabekogumiskülastus Avaliku halduse valdkonna tehnilise abi projektidega seotud intervjuud.
Õiguspoliitika teadusuuringute instituut 
(INERP)Teabekogumiskülastus Tehnilise abi projektidega seotud intervjuud.
Riiklik arenguagentuur AuditikülastusIntervjuud ja auditi tõendusmaterjali kogumine seoses avaliku halduse 
valdkonna delegeeritud lepinguga.
OECD Teabekogumiskülastus Intervjuu seoses halduskoormuse vähendamise valdkonna toetuslepinguga.
IMF Auditikülastus Kahe maksustamisvaldkonna toetuslepingu audit.
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.III lisa
46 Lisad
Haldusreformi ja e-valitsuse ministeeriumi ning OECD vahel Kreeka halduskoormuse 
vähendamiseks sõlmitud toetusleping
Kreeka ekspertide profiil ja 
ülesanded οProjekti metoodika nägi ette tiheda koostöö Kreeka avaliku halduse asutustega.
 ο13 ekspertide rühma (kokku 75 eksperti) valiti avaliku hankemenetluse kaudu.
 οNõutavad oskused olid: head konkreetse valdkonna reguleeriva raamistiku alased teadmised, väga hea inglise keele 
oskus ja võime keerukat materjali esitleda.
 οKreeka eksperdid pidid andma oma panuse asjaomasesse reguleerivasse raamistikku, millega kaardistati 
halduskoormust ja mis olid vastavates ministeeriumides kontaktpunktideks.
Kreeka ekspertide panuse 
kvaliteet οValitud ekspertide profiilid ei vastanud täielikult algsetele nõuetele:
i. piiratud oskused keeruka ingliskeelse materjali koostamisel;
ii. ebapiisavad teadmised Kreeka õigussüsteemist ja asjaomastest õigusaktidest (vaid neli rühmajuhti 13st esindasid 
erimääruste koostamise eest vastutavaid ministeeriume);
iii. projektis osaleti osalise tööajaga.
 οKreeka ekspertide poolt esitatud andmete kehv kvaliteet oli projekti puhul suureks probleemiks, kuigi OECD hinnangul 
suudeti projekt edukalt lõpule viia, kasutades andmete kogumiseks täiendavaid vahendeid.
 οOECD otsustas leevendava meetmena sõlmida nelja kohaliku õigusbürooga alltöövõtu lepingu õigusaktide 
kaardistamiseks 13 valdkonnas.
Kreeka rakkerühma 
ülesanded οOsalemine töörühmades, Kreeka ametiasutuste ja teenuseosutajate vahelise suhtluse vahendamine, mille abil sooviti 
täiustada lepingute haldamist (mis Kreeka rakkerühma hinnangul oli ebarahuldav).
 οTalitustevaheliste konsultatsioonide koordineerimine, eesmärgiga kontrollida õigusaktide kooskõla ELi õigusega.IV lisa
47 Lisad
Kreeka rakkerühma roll tehnilise abi andmisel poliitikavaldkondade kaupa
Halduskoormuse vähenda -
mine (ettevõtluskeskkond) οPeamiselt vahendaja, eesmärgiga parandada Kreeka ametiasutuste, OECD ja muude komisjoni talituste vahelist 
koordineerimist.
 οEi osalenud teenuseosutajate valimisel, OECD ja Kreeka ametiasutuste vaheliste lepingutingimuste kehtestamises ega 
järelevalve tegemises.
 οOsales kaheksast kõrgetasemelisest komitee kohtumisest neljal.
 οAndis ülevaate projekti elluviimisest, osales töökohtumistel, esitas kommentaarid aruande kavandi kohta ja korraldas 
talitustevahelisi konsultatsioone 11 komisjoni peadirektoraadiga.
 οAndis eriotstarbelist tehnilist abi pärast projekti lõpuleviimist antud soovituste elluviimise toetamiseks.
Reguleeritud kutseala -
de liberaliseerimine 
(ettevõtluskeskkond) οMääratles lepingutingimused vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumi nõuetele ja Kreeka ametiasutuste 
nõudmistele.
 οToetas lepingute sõlmimise menetlust (teenuseosutajate valik, suhtlus kandidaatidega).
 οTegi järelevalvet aruande tulemuste üle (aruande kavandite kommentaarid, lõplik hindamine).
 οTegi tihedat koostööd Kreeka ametiasutustega (regulaarsed kohtumised, teabevahetus, tehnilise abi kohandamine 
nende vajaduste ja ootustega).
Avalik haldus (avaliku 
sektori reform)Üldiselt:
 οtoetas pidevalt koordineerimise peasekretariaadi loomist, muu hulgas resideeruva eksperdi kaudu.
 οToetas protsessi, millega määratleti keskvalitsuse haldusreformi kaheaastane strateegia ja tegevuskava, peamiselt 
Kreeka rakkerühma resideeruva eksperdi abil (kes osales algse strateegia kavandamises).
 οToetas Kreeka ministeeriumide hindamist ja reorganiseerimist pikaajalise välislepingu abil, mis täideti küll vähesel 
määral (1,5 aastat pärast allkirjastamist 55 %), kuna vastava tehnilise abi taotlusi ei esitatud piisavalt.
 οTegi personalistrateegia valdkonnas antud tehnilise abi meetmete järelevalvet ja koordineerimist; otsene sisend 
valdkonna liidri ja välise töövõtja poolt.
Riikliku arenguagentuuriga sõlmitud leping:
 οesitas töövõtjale kõik asjaomased andmed ja dokumendid.
 οOli ühenduses Kreeka ametiasutustega ja edendas ELi kui toetuse andja ja elluviidud meetmete rahastaja nähtavust.
 οEdastas riiklikule agentuurile saadetud ekspertide aruanded ja tulemused asjaomastele Kreeka ametiasutustele.
 οToetas ekspertide valikut kriteeriumide määratlemise abil.
Tulude haldamine (eelarve 
ja maksustamine) οÜldiselt: määratles tingimused, värbas eksperte, jagas neile tehnilise abi ülesanded ja rakendas nende töö tulemusi 
tehnilise abi andmise raames.
 οIMFi lepingud: koostas tingimused ja jälgis valdkonnas toimuvaid arenguid. Ei teinud väljundite kõikehõlmavat analüüsi, 
andis töövõtjale ainult mitteametlikku tagasisidet (puudus viide tulemusnäitajatele).
Struktuurifondid 
(ühtekuuluvuspoliitika) οAndis otse Kreeka rakkerühma kaudu (sh resideerivad eksperdid) tehnilist abi, mis avaldas suurt mõju Kreeka 
ametiasutustele antud tehnilise abi mahule ja kvaliteedile.V lisa
48
Selle põhjal leiab komisjon, et olemas oli igakülgne 
vajaduste analüüs, mis võimaldas komisjonil teha 
poliitiline otsus Kreeka taotluse pakilisusele reagee -
rimiseks: komisjoni president võttis enda ülesan -
deks koordineerida komisjoni tasandi jõupingutusi, 
tehes ettepaneku otseselt komisjoni hallatavate 
kõikehõlmavate tehnilise abi meetmete kohta, mille 
eesmärk oli toetada ELi/IMFi kohandamisprogrammi 
elluviimist ja kiirendada ELi rahaliste vahendite 
kasutamist.
Selles raamistikus tehti otsus luua Kreeka rakke -
rühm. Rühm koordineeris mitmesuguseid tehnilise 
abi alaseid jõupingutusi ja toetas Kreeka ametiasu -
tusi nende otsesesse vastutusalasse kuuluvate 
tehnilise abi vahendite haldamisel.
Komisjon on seisukohal, et „tehnilise abi prog -
rammi” kontseptsiooni tuleb tõlgendada Kreeka 
rakkerühmale määratud ülesande kontekstis.
Tehnilise abi meetmete hulka, mida komisjoni 
otsuse kohaselt koordineerib Kreeka rakkerühm, ei 
kuulu need vahendid ja lepingud, mida haldavad 
otse Kreeka ametiasutused ja mille eest komisjon  
seega ei vastuta. Kreeka ametiasutustel lasub 
otsene vastutus rahaliste vahendite eest, mida nad 
haldavad otseselt.
Komisjoni vastutusalasse kuuluvaid tehnilise abi 
meetmeid rahastatakse kesksel tasandil Euroopa 
Sotsiaalfondist (ESF) ja Euroopa Regionaalarengu 
Fondist (ERF) (tehnilise abi meetmed, mille suhtes 
komisjon on sõlminud otselepingu rahvusvaheliste 
organisatsioonide, riiklike agentuuride ja liikmes -
riikide ekspertidega) ühissätete määruse (EL) 
nr 1303/2013 artikli 58 alusel. Seda tuleb eristada 
tehniliseks abiks ette nähtud rakenduskavade 
vahenditest, mida Kreeka ametiasutused kasuta -
vad ühissätete määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 59 
alusel tehnilise abi meetmeid käsitlevate lepingute 
sõlmimiseks ja selliste meetmete rahastamiseks 
liikmesriikidega koostöös toimuva eelarve täitmise 
raames. Seega ei saa viimast käsitada „ühtse tehni -
lise abi programmi” osana.Kokkuvõte
I
Komisjon tunneb heameelt Kreekale tehnilise abi 
andmist käsitleva Euroopa Kontrollikoja aruande 
üle.
Komisjon otsustas luua Kreeka rakkerühma järgmise 
lähtestsenaariumi analüüsi põhjal.
– 2010. aasta mais palus Kreeka valitsus rahvus -
vaheliselt kogukonnalt finantsabi. 2010. aastal 
nõustus eurorühm andma esimese finantsabi -
programmi raames kahepoolseid laene 80  mil -
jardi  euro väärtuses. IMF võttis kohustuse anda 
täiendavalt 30  miljardit  eurot.
– Vastutasuks nõuti Kreekalt mitme struktuuri -
reformi ja fiskaalmeetme rakendamist, eesmär -
giga riiki moderniseerida, tagada finants- ja 
eelarvestabiilsus ning tugevdada majandust 
kooskõlas esimese finantsabiprogrammi – 
makromajandusliku kohandamisprogrammi – 
aluseks olevate tingimustega.
– Kreeka ametiasutuste esialgsed meetmed 
osutusid aga ebapiisavaks ja struktuurirefor -
mide rakendamine ei edenenud nii edukalt kui 
oodati, hoolimata sellest, et Kreeka käsutuses 
olid kõik ELi olemasolevad õiguslikud, regulee -
rivad ja rahalised vahendid (nt struktuurifondid, 
Fiscalise programm jne).
– Kreeka ametiasutused tunnistasid puudusi 
oma haldussuutlikkuses ja probleeme seoses 
kõikehõlmava reformiprogrammi elluviimisega 
suure ajalise surve all ning palusid komisjonil 
toetada nende jõupingutusi ja pakkuda abi 
nõutavate struktuurireformide tegemisel.Komisjoni  
vastus
Komisjoni vastus 49
elluviimiseks kasutatavate vahendite andmise kohta.
Peamine eesmärk, miks komisjon Kreeka rakke -
rühma lõi, oli pakkuda Kreeka ametiasutustele 
tehnilist abi programmi põhielementide rakenda -
miseks, sealhulgas ELi struktuurifondide kasutamise 
parandamiseks. Kreeka rakkerühma loomine paran -
das oluliselt Kreekale kättesaadava olemasoleva abi 
kvaliteeti ja laiendas selle ulatust.
Kreeka rakkerühmale tehti sõnaselgelt ülesandeks 
aidata Kreeka ametiasutustel rakendada makro -
majandusliku kohandamisprogrammi tingimusi, 
mis olid kokku lepitud nende võlausaldajatega. (Vt 
Kreeka rakkerühma volituste asjakohased osad: 
1) Kreeka poolt ELi/IMFi kohandamisprogrammi 
elluviimiseks vajatava tehnilise abi kindlaksmää -
ramine ja koordineerimine, tehes selleks tihedat 
koostööd Kreekaga ja kasutades teiste liikmesrii -
kide panust; 2) vastavat liiki tehnilise abiga seotud 
üksikasjade kindlaksmääramisel asjaomaste Kreeka 
ametiasutuste abistamine.)
Seega vastas Kreeka rakkerühma sisese kavandamis -
tsükli kehtestamine sellele üldisele kontekstile, 
hõlmates otsuste tegemise protsessis eri võimalusi 
tehnilise abi andmiseks, millega tagati vajalik paind -
likkus. Meetmete prioriseerimine sõltus: 1) Kreeka 
ametiasutuste taotlustest ja 2) makromajanduslikus 
kohandamisprogrammis täpsustatud tingimustest 
ning seda tuli kohandada vastavalt läbirääkimiste 
tulemustele.
Arvestades poliitilist ebastabiilsust Kreekas, õnnes -
tus Kreeka rakkerühmal säilitada tehnilise abi 
raamistiku üldine sidusus, mis ühiste tehnilise abi 
meetmete puhul saavutati koostöös valdkonna 
liidritega.
VI
Komisjon tagas, et Kreeka rakkerühma ülesehitus 
oleks tõhus ning võtaks piisavalt arvesse asjaoma -
seid volitusi ja tehnilise abi andmise konteksti. See 
osutus tehnilise abi andmisel edukaks. Vt ka komis -
joni vastused punktidele IV ja V.Kreeka rakkerühm tegi järelevalvet otseselt rühma 
vastutusalasse kuuluvate tehnilise abi meetmete 
rakendamise üle. Liikmesriikidega koostöös toimuva 
eelarve täitmise raames vastutavad üksikprojek -
tide kavandamise, järelevalve ja rakendamise eest 
liikmesriigid. Komisjon teeb järelevalvet kokkulepi -
tud vahe-eesmärkide täitmise üle, lähtudes aruan -
netest, mida liikmesriigid esitavad programmide 
kohta.
IV
Seoses „tehnilise abi laiaulatusliku programmiga” vt 
komisjoni vastus punktile I.
Komisjon tunnistab, et Kreeka rakkerühm ei mõjuta -
nud alati reformide kulgu, kuid seda tuleb vaadelda 
laiemas poliitilises kontekstis, võttes arvesse päde -
vuste jagunemist liikmesriikide ja Euroopa Liidu ins -
titutsioonide vahel. Struktuurireformide elluviimine 
kuulus ja kuulub jätkuvalt Kreeka ametiasutuste 
vastutusalasse, samal ajal kui Kreeka rakkerühm 
nõustas/abistas taotluse korral Kreeka ametiasutusi.
Olenemata Kreeka ametiasutuste soovidest ei laie -
nenud Kreeka rakkerühma volitused, õigused ega 
kohustused reformide elluviimisele.
Komisjoni vastus pealkirjale „ … üksus 
ise oli ebatäielik ” enne punkti V
Kreeka rakkerühm oli paindlik üksus, võttes arvesse 
selle suutlikkust kohaneda kiiresti muutuvas kesk -
konnas ja selle usaldusväärseid tehnilise abi and -
mise viise.
Seepärast ei nõustu komisjon, et Kreeka rakke -
rühma tuleks kirjeldada väljendiga „ebatäielik 
üksus”.
V
Seoses komisjoni strateegiaga Kreeka rakkerühma 
loomisel andis Kreeka makromajanduslik kohan -
damisprogramm Kreeka rakkerühma volitustele ja 
tööle üldise strateegilise suuna, samal ajal kui selle 
tegevuse ülesehitus ja juhtimine olid kavandatud nii, 
et need võimaldaksid probleemsetele ja muutuva -
tele asjaoludele kiiresti reageerida. Mis tahes muu 
võimalus peale Kreeka rakkerühma loomise oleks 
tähendanud pikaajalise õigusloomeprotsessi alus -
tamist, et muuta juba kehtivaid eeskirju reformide 
Komisjoni vastus 50
VIII
Kreeka rakkerühm saab teha „süstemaatilist järele -
valvet” ainult sellise tehnilise abi üle, mille eest 
tema kui hankija vastutab otseselt. Komisjon mär -
gib, et liikmesriikidega koostöös toimuva eelarve 
täitmise puhul vastutavad üksikprojektide kavanda -
mise, järelevalve ja rakendamise eest liikmesriigid. 
Liikmesriigi ametiasutus määrab auditeerimisorga -
nid, mis teevad järelevalvet juhtimis- ja järelevalve -
süsteemi tõhusa toimimise üle asjaomases riigis. 
Komisjon teeb järelevalvet kokkulepitud vahe-ees -
märkide täitmise üle, lähtudes aruannetest, mida 
liikmesriigid esitavad programmide kohta (komis -
jon küsis liikmesriikidelt sihtotstarbeliselt teavet 
individuaalsete poliitikaprioriteetide rakendamise 
edusammude kohta). Kuigi Kreeka rakkerühm tegi 
järelevalvet tema kui hankija otsesesse vastutus -
alasse kuuluva tehnilise abi rakendamise üle, vastu -
tab reformide elluviimise eest jätkuvalt Kreeka.
IX
Komisjon tunnistab, et tehnilise abi mõju reformide 
üldisele edenemisele oli erinev. Seda tuleb vaa -
delda laiemas poliitilises kontekstis, võttes arvesse 
pädevuste jagunemist liikmesriikide ja Euroopa 
Liidu institutsioonide vahel. (Struktuuri)reformide 
elluviimine kuulus ja kuulub jätkuvalt Kreeka 
ametiasutuste vastutusalasse, samal ajal kui Kreeka 
rakkerühm nõustas/abistas taotluse korral Kreeka 
ametiasutusi.
Kontrollikoja soovitused
Vt ka komisjoni vastused soovitustele 1–7 allpool.
Kontrollikoja soovitus a) 
Komisjon nõustub 1. soovitusega.
Kontrollikoja soovitus b) 
Komisjon nõustub 2. soovitusega.VII
Kreeka rakkerühma tegevuse rahastamisel ja eel -
arve koostamisel järgiti täielikult õigusraamistikku 
ning kehtivaid komisjoni eeskirju ja menetlusi. 
Kreeka rakkerühma tehnilise abi projekte, mis olid 
Kreeka valitsusega kokku lepitud, rahastati komis -
joni keskselt hallatavatest vahenditest ja rahasta -
mine kinnitati komisjoni järjestikuste rahastamis -
otsustega. Seetõttu täideti tehnilise abi meetmete 
rahastamisel tavapäraseid läbipaistvusnõudeid ja 
komisjoni vastavad otsused avalikustati.
Samamoodi olid menetlused, mida Kreeka rakke -
rühm järgis rahvusvaheliste organisatsioonide või 
riiklike agentuuridega pikaajaliste lepingute sõlmi -
misel, kooskõlas finantsmääruse, selle kohaldamise 
eeskirjade ja otsuste tegemise protsessiga ette näh -
tud menetlustega, mis muu hulgas hõlmasid teenu -
seosutajate nõutavate eksperditeadmiste tehnilise 
taseme ja spetsialiseerumise taseme analüüsi. Kõiki 
valitud riiklikke agentuure ja rahvusvahelisi organi -
satsioone oli komisjoni tasandil auditeeritud (nelja 
ja kuue samba hindamine) ning tehtud kindlaks, et 
neil on piisavad kogemused ELi eelarvest rahastata -
vate lepingute haldamisel.
Komisjon nõustub vajadusega määratleda lepin -
gu te väljundid ja oodatavad tulemused. Tegelikult 
nõutakse finantsmääruses ja kuue samba hindamise 
läbinud organisatsioonidega sõlmitavates raam -
lepingutes tulemuspõhiseid projekte , mille puhul 
järgitakse loogilise raamistiku kirjeldust ning mille 
hinna ja kvaliteedi suhe tehakse kindlaks lepingu 
sõlmimise protsessi alguses. Tuleb aga märkida, et 
sarnaselt kõikide muude projektidega, mille raames 
võetavad meetmed on seotud juhendamisfunkt -
siooniga, ei ole Kreeka ametiasutustesse läheta -
tud ekspertide puhul võimalik tulemusi eelnevalt 
määratleda, sest meetmeid käsitlev aruanne koos -
tatakse alati tagantjärele.
Komisjoni vastus 51
Sissejuhatus
03
Seoses „kõikehõlmava Kreekale tehnilise abi and -
mise programmiga” vt komisjoni vastus punktile I.
Kreeka rakkerühma asutamise eesmärk oli luua uus 
lähenemisviis, et kõrvaldada olemasolevate vahen -
dite puudused, suurendada komisjoni panuse mõju 
kriisi kontekstis ja aidata Kreekal viia ellu vajalikud 
reformid.
07
Kreeka rakkerühma toimimiseks moodustas komis -
jon komisjoni talituste ja liikmesriikide ekspertidest 
koosneva eriotstarbelise rühma, mis anti Kreeka 
ametiasutuste käsutusse. Sõltuvalt vajadustest ja 
asjaoludest valis Kreeka rakkerühm kõige asjakoha -
sema lähenemise ja vahendite kasutusviisi, muu 
hulgas komisjoni, rahvusvaheliste organisatsioo -
nide, riiklike agentuuride ekspertide ja/või teiste 
liikmesriikide kõrgete ametnike lähetamine Kreeka 
ministeeriumidesse ja valitsusasutustesse, õpi -
kodade korraldamine ning lühiajalise eksperdiabi 
kasutamise võimaldamine.
I osa
Komisjoni vastus pealkirjale „ I osa. 
Kreeka rakkerühmal oli toimiv 
tegevusstruktuur, kuid puudus ühtne 
strateegiline suund ja eriotstarbeline 
eelarve ” enne punkti 15
Komisjon leiab, et Kreeka rakkerühma strateegiline 
suund tulenes vastastikuse mõistmise memoran -
dumist ja Kreeka tehnilise abi taotlusest. Vt vastus 
punktile V ja käesolevat jaotist käsitlevad punktid 
allpool.Kontrollikoja soovitus c) 
Komisjon nõustub 3. soovitusega.
Kontrollikoja soovitus d) 
Komisjon nõustub 4. soovitusega.
Komisjon peab andma tehnilist abi kooskõlas 
õigusraamistikuga.
Kontrollikoja soovitus e) 
Komisjon nõustub 5. soovitusega.
Teenuseosutajate valimisel kasutatakse finants -
määruses täpsustatud menetlusi, mida järgivad kõik 
komisjoni talitused, mis osalevad Kreeka ameti -
asutustele tehnilise abi andmises.
Vt ka komisjoni vastus punktile VII.
Kontrollikoja soovitus f) 
Komisjon nõustub 6. soovitusega ja kontrollib süste -
maatiliselt tehnilist abi, mille andmine kuulub tema 
kui hankija otsesesse vastutusalasse.
Kontrollikoja soovitus g) 
Komisjon nõustub 7. soovitusega.
Seda suutlikkuse suurendamise aspekti rõhutatakse 
tulevase struktuurireformi tugiteenuse tegevuses.
Komisjoni vastus 52
Arvestades rakkerühma volituste piiratud kestust, ei 
kaalutud selle töökorra puhul alternatiivseid võima -
lusi. Haldus- ja personalikorraldus vaadati aga vähe -
malt korra aastas läbi eelarveprojekti koostamise ja 
eelarvemenetluse raames, samuti kontrollimise ja 
heakskiitmise käigus.
Komisjoni vastus pealkirjale „Puudus 
ühtne strateegiadokument”  enne 
punkti 19
Kreeka rakkerühma loomisel leidis komisjon, et 
Kreeka rakkerühma volitustele ja tööle annab 
üldise strateegilise suuna Kreeka makromajanduslik 
kohandamisprogramm. Kreeka rakkerühma tege -
vuse ülesehitus ja juhtimine olid kavandatud nii, et 
need võimaldaksid probleemsetele ja muutuvatele 
asjaoludele kiiresti reageerida. Peamine eesmärk, 
miks komisjon lõi Kreeka rakkerühma, oli pakkuda 
Kreeka ametiasutustele tehnilist abi programmi 
põhielementide rakendamiseks, sealhulgas ELi 
struktuurifondide kasutamise parandamiseks. 
Kreeka rakkerühma loomine parandas oluliselt 
Kreekale kättesaadava olemasoleva abi kvaliteeti ja 
laiendas selle ulatust.
19
Komisjon tuletab meelde, et lisaks makro -
majanduslikul kohandamisprogrammil põhinevale 
Kreeka rakkerühma strateegilisele suunale esitas 
Kreeka rakkerühm juba 11. oktoobril 2011 volinike 
kolleegiumile töökorra ja temaatiliste valdkon -
da de kaupa kavandatud meetmete üldkirjelduse, 
milles oli selgelt täpsustatud ja selgitatud tehni -
lise abi korraldust, võimalikku rahastamist ja abi 
andmise viise; seda täiendas edasiste tehnilise abi 
meetmete rakendamise rahastamisviiside, kasu -
tatavate summade (tsentraliseeritud ja koostöös 
liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise puhul) ja 
ELi finantsmääruse kohase vahendite kasutamise 
kiirendamise võimaluse selge tutvustamine kõiki -
dele sidusrühmadele (liikmesriigid, rahvusvahelised 
organisatsioonid ja riiklikud agentuurid, eurorühma 
töörühm). Nendele lähenemisviisidele on tuginenud 
Kreeka rakkerühma töö kogu selle tegevusaja vältel.Komisjoni vastus pealkirjale „Kreeka 
rakkerühm loodi võrreldes programmi 
käivitamisega hilja ja alternatiive 
arvesse võtmata”  enne punkti 15
Komisjon valis asjakohase korralduse tehnilise abi 
andmiseks Kreeka kriisi kontekstis.
Kreeka rakkerühm loodi niipea, kui Kreeka oli esita -
nud komisjonile tehnilise abi taotluse ja komisjon 
oli teinud poliitilise otsuse Kreekale sellise tehnilise 
abi andmiseks.
Selleks et Kreeka rakkerühma korralduse raamis -
tikku ja selle loomise põhjuseid paremini mõista, 
tasub meelde tuletada, et komisjon reageeris 
niipea, kui probleemid ilmnesid, ning tegutses 
kiireloomulises olukorras, seistes silmitsi piiratud 
suutlikkusega.
17
Ajutiste tehnilise abi rühmade tegevuse lõpeta -
mine ja uuesti alustamine, nagu Kreeka või Küprose 
puhul, võib põhjustada eksperditeadmiste ja prakti -
lise oskusteabe olulist kaotsiminekut ning tõhususe 
vähenemist. Võttes arvesse reformidega seotud 
edasisi probleeme, otsustas komisjon seepärast 
luua struktuurireformi tugiteenuse kui komisjoni 
alalise, ent väga paindliku üksuse, millel on laiemad 
volitused ning mis pakub kohandatud eksperdi -
teadmisi ja praktilist tehnilist toetust majandus -
kasvu soodustavate haldus- ja struktuurireformide 
kavandamiseks ja rakendamiseks kõikidele liikmes -
riikidele, kes peaksid seda taotlema.
18
Komisjon valis asjakohase korralduse tehnilise abi 
andmiseks Kreeka kriisi kontekstis. Komisjon tunnis -
tas selget vajadust laiendada Kreekale kättesaada -
vat tehnilist toetust, pakkudes Kreeka riigiasutus -
tele tõhusamat tehnilist abi reformide elluviimise 
kiirendamiseks. Kreeka rakkerühm tugines komis -
jonis olemasolevatele laialdastele kogemustele ja 
eksperditeadmistele.
Komisjoni vastus 53
24
Täielikult komisjoni hallatavate eelarveridade 
mitmekesisust ei saa pidada puuduseks. Mitme 
eelarverea kasutamine horisontaalsete meetmete 
rahastamiseks on komisjoni tasandil tavapraktika.
Peale selle tuleb rõhutada, et Kreeka rakkerühma 
volitused ei hõlma süstemaatilist finantsjäreleval -
vet Kreeka ametiasutuste poolt struktuurifondide 
kaudu rahastatavate ja haldusreformi rakenduskava 
kaudu hallatavate tehnilise abi meetmete üle.
Tehnilise abiga seotud rakenduskava üldise üle -
vaate eest vastutavad asjaomases valdkonnas 
tegutsevad komisjoni talitused, samal ajal kui 
üksikprojektide üksikasjalikku nimekirja peavad 
liikmesriigid, kes peaksid selle komisjonile taotluse 
korral kättesaadavaks tegema, nagu on ette nähtud 
õigusraamistikuga.
Komisjoni vastus pealkirjale „Kreeka 
rakkerühmal oli paindlik sisekord, 
kuid töötajate vajadusi ei olnud 
nõuetekohase analüüsi alusel 
määratletud”  enne punkti 25
Komisjon leiab, et kõnealune pealkiri tuleks pigem 
sõnastada järgmises kontekstis: tulenevalt poliitili -
sest olukorrast ja vajadusest paindlikkuse järele, mis 
oli tingitud muutuvatest vajadustest sügava kriisi 
oludes ja kiireid meetmeid nõudvas keskkonnas, ei 
olnud teatavaid parameetreid, nagu töötajate täp -
set jaotust, võimalik eelnevalt kindlaks määrata.
26
Asjaolu, et alati ei olnud tööl maksimaalselt ette -
nähtud arv töötajaid, ei mõjutanud Kreeka rakke -
rühma tavapärast toimimist.20
Komisjon on seisukohal, et Kreeka rakkerühm täitis 
oma volitusi, abistades Kreeka ametiasutusi tehni -
lise abi vajaduste määratlemisel.
Samuti on see oluline küsimus seoses reformide  
elluviimise ühe aluspõhimõtte – riikide 
isevastutusega.
21
Üksikasjalikud argumendid on esitatud komisjoni 
vastuses punktile V.
22
Mis puudutab projekti, mille eelarvet täideti koos -
töös liikmesriikidega, siis vastutavad üksikprojek -
tide kavandamise, järelevalve ja rakendamise eest 
liikmesriigid. Komisjon teeb järelevalvet kokku -
lepitud vahe-eesmärkide täitmise üle, lähtudes 
aruannetest, mida liikmesriigid programmide kohta 
esitavad (komisjon küsis liikmesriikidelt sihtotstar -
beliselt teavet individuaalsete poliitikaprioriteetide 
rakendamise edusammude kohta).
Seoses tsentraliseeritult täidetavast tehnilise abi 
eelarvest rahastatavate meetmetega kontrolliti koos 
haldusreformi rakenduskava juhtidega toetuskõlb -
likkust enne töövõtjaga läbirääkimiste alustamist, 
eelkõige selleks, et vältida kattumist.
23
Komisjon tunnistab, et eriotstarbeline eelarvee -
raldis ELi eelarves oleks tehnilise abi kavandamist 
hõlbustanud. Sellest hoolimata kasutas Kreeka rak -
kerühm olemasolevaid rahalisi vahendeid parimal 
võimalikul viisil.
Komisjon leiab, et Kreeka ametiasutused ei ole 
täielikult ära kasutanud rahastamisvõimalusi, mida 
struktuurifondidest tehnilise abi andmiseks paku -
takse, hoolimata kogu abist, mida Kreeka rakke -
rühm sellise kasutamise toetamiseks pakkus. Tuleb 
aga märkida, et haldusreformi rakenduskava eel -
arvet vähendati kokkuleppel komisjoni talitustega 
alles siis, kui sai selgeks, et vastasel korral kaotaks 
Kreeka need summad (mille puhul olid kulukohus -
tused võetud kindlateks aastateks).
Komisjoni vastus 54
Komisjoni vastus pealkirjale „Kreeka 
rakkerühm kasutas mitut tehnilise abi 
andmise viisi, kuid osa neist ei sobinud 
abi olemusega kokku”  enne punkti 35
Komisjon leiab, et Kreeka rakkerühma abi and -
mise viisid olid piisavad ja vastasid eesmärgile, 
milleks need valiti, järgides täielikult kehtivat 
õigusraamistikku.
35
Otsus kasutada väliste üksuste abi töö teatavate 
aspektidega tegelemiseks on põhjendatud prakti -
liste vajadustega ning on seotud nii ülesannete aja -
kava kui ka ülesannete ja vajalike tehniliste oskuste 
äärmiselt spetsiifilise laadiga.
36
Maksustamise valdkonnas tegutsev agentuur, mil -
lele kontrollikoda viitab, täitis mitut ülesannet, mis 
pakkusid tõendatult lisaväärtust:
– sobilike ekspertide eelvalik liikmesriikide 
ametiasutustest või mujalt koostöös Kreeka 
rakkerühmaga;
– teenuslepingu puhul tehnilise kirjelduse koos -
tamine, pakkumismenetluse avamine sobilikele 
kandidaatidele, saadud pakkumiste analüüsimi -
ne, lepingu sõlmimine;
– riikide ametiasutustest lähetatud isikute puhul 
lähetuslepingu vormi koostamine, läbirääkimi -
sed liikmesriikide ametiasutustega;
– kõikidel juhtudel lepingu rakendamise finants -
juhtimine ja järelmeetmed (liikmesriikide ameti -
asutuste või töövõtja arved, töögraafikud, aru -
anded) ning vajaduse korral lepingu muutmine.II osa
28
Seoses sõnastusega „kõikehõlmav tehnilise abi 
programm” vt komisjoni vastus punktidele I ja 3.
32 Esimene taane
Kooskõlas makromajanduslikus kohandamisprog -
rammis sätestatud tingimustega sõlmisid Kreeka 
ametiasutused OECDga kaks tehnilise abi lepingut. 
Kui komisjon, täpsemalt tööhõive, sotsiaalküsi -
muste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat teeb 
järele  valvet rakenduskava alusel toimuva igapäe -
vase tegevuse üle, siis OECDga sõlmitud lepingute 
rakendamine ja järelevalve jäi Kreeka ametiasutuste 
vastutusalasse ning OECD-l lasus täielik vastutus 
oma tulemuste sisu eest. Kreeka ametiasutuste 
taotlusel abistas Kreeka rakkerühm Kreeka ameti -
asutusi ja OECDd lepinguga ettenähtud tulemuste 
täpsustamisel, muu hulgas õigusaktide koosta -
miseks allhangete korraldamise ning käibemaksu 
ja äriühingu  õiguse valdkonnas ekspertteadmiste 
pakkumise teel, nagu tehti ka kontrollikoja uuritud 
halduskoormuse vähendamise projekti puhul.
32 Teine taane
Struktuurifondide valdkonnas hõlbustas komisjon 
Portugali toetust Kreekale. Need kaks liikmesriiki 
leppisid kokku, et teatav kogemuste vahetamine 
oleks kasulik. Asjaoluga, et võimalikku koostööd ei 
toimunud, ei kaasnenud kummalegi poolele ega 
komisjonile mingit rahalist kahju.
34
Seoses Kreeka rakkerühma rolliga halduskoormuse 
projektis vt komisjoni vastus punktile 32.
Komisjoni vastus 55
Komisjoni vastus pealkirjale 
„Toetused olid piisavalt põhireformide 
vajadustele suunatud, kuid ei 
põhinenud alati põhjalikul vajaduste 
analüüsil”  enne punkti 46
Komisjon on arvamusel, et kontrollikoja kasutatud 
pealkiri „Toetused olid piisavalt põhireformide vaja -
dustele suunatud, kuid ei põhinenud alati põhjalikul 
vajaduste analüüsil” tuleks konteksti asetada. Argu -
mendid on esitatud komisjoni vastustes punktile V, 
sissejuhatuse punktile 19 ja käesolevale pealkirjale 
järgnevates punktides.
47 a) 
2012. aasta jaanuaris koostati Kreeka ametiasutuste 
määratletud haldusreformi tegevuskava, mis käsit -
les OECD avaliku sektori juhtimise ülevaates „Kreeka 
keskvalitsuse ülevaade” esitatud leide ja soovitusi. 
Tehniline abi, mida Kreeka rakkerühm andis aas -
tatel 2012–2013, põhines kõnealusel tegevuskaval 
ning makromajanduslikus kohandamisprogrammis 
sätestatud prioriteetidel.
Alates 2014. aastast põhines tehniline abi, mille 
raames Kreeka rakkerühm aitas Kreeka ametiasutusi 
dokumentide koostamisel, reformistrateegial ja 
haldusreformi kaheaastasel tegevuskaval.
47 b) 
Eri tegevuskavad ja kontrollikojale esitatud seitset 
sammast käsitlev tabel kajastasid kõiki OECD soovi -
tusi. Koos vastastikuse mõistmise memorandumiga 
olid need süstemaatiliselt abiks tehnilise abi taot -
luste tausta koostamisel. See ilmneb reformistratee -
gia ja kaheaastase tegevuskava koostamisel, millest 
viimane valmistati ette koos Kreeka valitsusasutus -
tega ja milles kasutatakse OECD soovitusi lähte -
punktina, et teha kindlaks puuduste kõrvaldamisele 
suunatud projektid.
47 c) 
Valitsustasandil toimuva juhtimise seisukohast oli 
ministeeriumidevaheline koordineerimine oluline 
element peasekretariaadi ja reforminõukogu loomi -
sel; see oli üks OECD keskne soovitus.39
Kreeka rakkerühma tegevuse rahastamisel ja eel -
arve koostamisel järgiti täielikult õigusraamistikku 
ning komisjoni kehtivaid eeskirju ja menetlusi.
Argumendid on esitatud komisjoni vastuses 
punktile VII.
40
Valdkonna liidri roll ulatub täpsustatud koostööst 
palju kaugemale: see tähendab pidevat dialoogi ja 
toetust viidatud valdkonnas, mille raames paku -
takse eksperditeadmisi, uuringuid, võrdlusana -
lüüse jne. Sellest tulenevalt on riiklike agentuuride 
osalemine projektide rakendamises loogiline ning 
põhjendatud selliste agentuuride ainulaadsete 
eksperditeadmiste ja pädevuste ning kõrge spetsia -
liseerituse tasemega (finantsmääruse kohaldamise 
eeskirjade artikli 190 lõike 1 punkt f).
41
Kõikidel ELi ekspertidel, kes saadeti kõnealuse 
agentuuri kaudu Kreeka ametiasutustesse, olid 
suured kogemused haldusreformidega oma riigis 
(Prantsusmaa, Inglismaa, Saksamaa, Hispaania jne).
Riikliku arenguagentuuri kogemused Balkani maa -
des olid Kreeka avaliku haldusreformi seisukohast 
asjakohased. Agentuur tegutses ka ühinemiseks 
valmistuvates riikides. Samuti on kõnealuse liikmes -
riigi süsteem varem inspireerinud suurt osa haldus -
korraldusest ja Kreeka institutsioone, mis õhutas 
Kreeka ametiasutusi ühiselt taotlema tegevustasan -
dil sellist riikliku arenguagentuuri toetust koostöös 
Kreeka rakkerühma ja reformipartneriga.
Komisjoni vastus 56
2. selgitus
Komisjon soovib juhtida tähelepanu asjaolule, et 
kuigi Kreeka rakkerühm väljendas mitmel korral 
rühmasiseselt muret seoses Kreeka ametiasutuste 
suutlikkusega nendest tähtaegadest kinni pidada, ei 
olnud Kreeka rakkerühmal volitusi neid muuta.
Kreeka õiguses ja vastastikuse mõistmise memo -
randumis sätestatud tähtaegadest kinnipidamiseks 
oleks keskvalitsuse kõikide töötajate töövald -
kondade klassifitseerimise reformimine pidanud 
tegevuskava kohaselt valmima kuue kuu jooksul 
(st 2012. aasta juuliks). See tähtaeg seati hoolimata 
projekti õiguslikust ja korralduslikust keerukusest, 
mida OECD oli juba märkinud Kreeka keskvalitsuse 
kaardistamisel. Kuigi algselt lepiti kokku kavanda -
mine Kreeka rakkerühma / valdkonna liidriga, ei ole 
Kreeka ametiasutused klados’ e süsteemi reformi 
siiani algatanud.
Tegevuskavad olid täielikult kooskõlas vastastikuse 
mõistmise memorandumi nõuetega.
Järelevalve selle valdkonna reformide edenemise 
üle ei kuulunud Kreeka rakkerühma vastutusalasse.
54 a) 
Eelkõige seoses IMFi antud tehnilise abiga tehti 
järelkontrolli komisjoni ja IMFi ühiste ülevaatlike 
aruannetega, mis koostati aastatel 2012–2014 igas 
kvartalis ja mida kasutati ulatuslikult tehnilise abi 
tulemuste ning projekti edasiste tehnilise abi vaja -
duste ja kavade analüüsimiseks.
Arvestades Kreeka olukorras toimunud muutuste 
ulatust ja ka koostoimet vastastikuse mõistmise 
memorandumi muutuvate nõuetega, olid kõnealu -
sed aruanded kasulikum ja operatiivsem vahend 
kui algses lepingus kajastatud väga üldiste tegevus -
kavade süstemaatiline ajakohastamine.
54 b) 
Vt komisjoni vastus punktile 32. OECDga sõlmitud 
halduskoormuse projekti käsitleva lepingu raken -
damine ja järelevalve jäi Kreeka ametiasutuste 
vastutusalasse.49
Lepingu koostamisel võeti arvesse komisjoni esialg -
set ebakindlust seoses IMFi tehtava töö mahuga ja 
komisjoni tehnilise abi andmise väga varases etapis 
esinenud ebakindlust seoses komisjoni suutlikku -
sega tagada maksude haldamise valdkonna resi -
deeruva nõustaja kohalolek, et tõhusalt toetada nn 
põhifunktsioonide (maksude kogumine, revisjon, 
rikaste eraisikute auditeerimine, vaidluste lahenda -
mine jne) alast tööd. Riigitulude peasekretariaadi 
loomine 2012. aasta lõpus suurendas tehnilise abi 
osaga seotud tegevust, mille IMF võttis enda kanda 
(institutsioonide reform ja korraldus), samal ajal kui 
komisjon suutis enamiku selle valdkonna tööst üle 
võtta 2013. aasta alguses, kui saabus teine residee -
ruv maksude kogumise ekspert.
Seda uut ülesannete jaotust selgitati IMFi maksu -
küsimuste osakonna 2013. aasta veebruaris esitatud 
aastaaruandes, mis käsitles ajavahemikku kuni 
2012. aasta detsembrini (vt eelkõige punkt 16).
50
Kreeka rakkerühm tegi märkimisväärseid pingutusi 
selgete tähtaegade kehtestamiseks kaheaastase 
tegevuskava väljatöötamise kaudu, mille tulemusel 
koostati üksikasjalikumad kavad. Kõnealused doku -
mendid on kontrollikojale esitatud.
Esialgsel perioodil kohandati tehnilise abi taotlusi, 
et aidata Kreekal keskenduda eeskätt vastastikuse 
mõistmise memorandumi nõuetele ja neile reagee -
rida. Selles valdkonnas oli tehnilise abi vajaduste 
kohandamine ilmselgelt tingitud tegelikust poliiti -
lisest olukorrast.
Komisjoni vastus 57
60
Pädevuste jagunemine liikmesriikide ja Euroopa 
Liidu vahel tähendab seda, et vastutus struktuuri -
reformide elluviimise eest lasub liikmesriigil. See -
pärast kuulus ja kuulub struktuurireformide elluvii -
mine jätkuvalt Kreeka ametiasutuste vastutusalasse, 
samal ajal kui Kreeka rakkerühm nõustas/abistas 
taotluse korral Kreeka ametiasutusi.
Ühine vastus punktidele 61–65
Vt komisjoni vastus punktile 60.
66
Kreeka saavutas programmitöö perioodil 2007–2013 
kõrge vahendite kasutamise määra, jõudes ELi 
tasandil heale positsioonile. See saavutati komis -
joni ja Kreeka ministeeriumide ning korraldusasu -
tuste ametnike tihedas koostöös, mille eesmärk oli 
pakkuda toetust haldusvaldkonnas, tähtaegade 
kehtestamisel ja vajaduse korral tehnilise toetuse 
andmisel.
Ühine vastus punktidele 67–70
Vt komisjoni vastus punktile 60.
71
Komisjon nõustub kontrollikoja analüüsiga maksus -
tamist käsitlevate projektide aeglase edenemise 
ja nende kaudu tehnilise abi andmisel esinenud 
probleemide põhjuste kohta. Vt ka komisjoni vastus 
punktile 60.
72
Vt komisjoni vastus punktile 60.III osa
Komisjoni vastus pealkirjale „ III osa. 
Tehnilise abiga saadi erinevaid 
tulemusi ” enne punkti 55
Komisjon on seisukohal, et pealkiri „III. osa. Tehni -
lise abiga saadi erinevaid tulemusi” tuleks asetada 
konteksti, võttes arvesse Kreeka ametiasutuste 
ja komisjoni erinevaid rolle seoses tehnilise abi 
mõjuga reformide üldisele edenemisele. Pädevuste 
jagunemine liikmesriikide ja Euroopa Liidu vahel 
tähendab seda, et vastutus struktuurireformide 
elluviimise eest lasub liikmesriigil. Seepärast kuulus 
ja kuulub struktuurireformide elluviimine jätkuvalt 
Kreeka ametiasutuste vastutusalasse, samal ajal kui 
Kreeka rakkerühm nõustas/abistas taotluse korral 
Kreeka ametiasutusi.
Ühine vastus punktidele 55 ja 56
Tehnilise abi meetmete ja soovituste rakendamise 
järelevalve vajaduse puhul tuleb võtta arvesse ins -
titutsioonide järelevalverolli programmi kontekstis, 
mitte üksnes Kreeka rakkerühma rolli.
56
Komisjon on arvamusel, et Kreeka rakkerühm tegi 
järelevalvet tema otsesesse vastutusalasse kuulu -
vate tehnilise abi meetmete elluviimise üle.
59
Seoses viivitustega selliste tehnilise abi projektide 
elluviimisel, mille eelarvet täideti koostöös liikmes -
riikidega, soovib komisjon rõhutada, et kooskõlas 
makromajanduslikus kohandamisprogrammis 
sätestatud tingimustega sõlmisid lepingu OECDga 
Kreeka ametiasutused, seega vastutasid lepingute 
rakendamise ja järelevalve eest täielikult Kreeka 
ametiasutused.
Vt ka komisjoni vastus punktidele 32 ja 47.
Komisjoni vastus 58
Seepärast kasutas komisjon olemasolevaid vahen -
deid vajalikele nõuetele vastavate ekspertidega 
lepingute sõlmimiseks.
Tuginedes personalieeskirjade sätetele, värbas 
komisjon eksperte tähtajaliselt ka otse; väliste 
eksperditeadmiste kasutamine põhines vajaduste 
analüüsil.
Seepärast kasutas komisjon ainult selliseid res -
sursse, mis olid Kreeka kontekstis nõutavate kiire -
loomuliste lahenduste raamistikus vajalikud, seal -
hulgas teatav arv teenuseosutajaid ja väliseksperte.
76 Teine taane
Teenuseosutajate valimisel järgis komisjon täielikult 
õigusraamistikku ja komisjoni kehtivaid eeskirju.
76 Neljas taane
Komisjon leiab, et lepingutingimuste kavand oli 
piisav. Lepingutingimuste ja tegevuskavade kavan -
damisel järgis komisjon erinevaid ja konkreetseid 
lähenemisviise, olenevalt projekti liigist, makro -
majandusliku kohandamisprogrammi tingimustest, 
kavandatava sekkumise liigist, töövõtja meetmes 
osalemise asjaoludest ja projekti edenemisest.
Vt ka komisjoni vastused punktidele 49 ja 50.
2. soovitus
Komisjon nõustub 2. soovitusega.Järeldused ja soovitused
74
Seoses komisjoni tõlgendusega „tehnilise abi 
laiapõhjalise programmi” kohta vt komisjoni vastus 
punktile I.
1. soovitus
Komisjon nõustub 1. soovitusega.
Uus struktuurireformi tugiteenus võtab seda soovi -
tust uute tehnilise abiga seotud ülesannete puhul 
arvesse.
Komisjon kavatseb hõlmata kontrollikoja soovituse 
struktuurireformi tugiteenuse tegevusraamistiku 
määratlusse.
76
Komisjon leiab, et Kreeka rakkerühm täitis oma 
mandaadi. Vt komisjoni vastus käesoleva aruande 
II osale.
76 Esimene taane
Komisjon on seisukohal, et tehniline abi oli tõesta -
tult optimaalne Kreeka ametiasutustesse saadetud 
ekspertide ning lühiajalise kohaliku ja rahvusvahe -
lise eksperdiabi kombineerimise teel, mille eesmärk 
oli täielikult käsitleda keerulisi reformivaldkondi, 
võttes samal ajal alati arvesse ülesannete ja vajalike 
tehniliste oskuste äärmiselt spetsiifilist laadi.
Väliste teenuseosutajate kasutamine oli tehnilise abi 
andmise eri mehhanismide hulgas äärmiselt oluline 
tehnilise abi andmiseks sellistel juhtudel, kui komis -
jonis puudusid sellekohased eksperditeadmised.
Komisjoni vastus 59
5. soovitus
Komisjon nõustub 5. soovitusega.
Menetlused, mida Kreeka rakkerühm järgis rahvus -
vaheliste organisatsioonide või riiklike agentuuri -
dega pikaajaliste lepingute sõlmimisel, olid koos -
kõlas finantsmääruse, selle kohaldamise eeskirjade 
ja otsuste tegemise protsessiga ette nähtud 
menetlustega.
Kõiki valitud riiklikke agentuure ja rahvusvahelisi 
organisatsioone oli komisjoni tasandil auditeeritud 
(nelja ja kuue samba hindamine) ning tehtud kind -
laks, et neil on piisavad kogemused ELi eelarvest 
rahastatavate lepingute haldamisel.
Komisjon soovib rõhutada, et seoses tulemus -
põhise lähenemisviisiga on tehtud täiendavaid 
jõupingutusi pärast uue finantsmääruse jõustumist 
2013. aastal: kuue samba hindamise läbinud organi -
satsioonidega sõlmitud uutes raamlepingutes nõuti 
tulemuspõhiseid projekte, mille puhul järgitakse 
loogilise raamistiku kirjeldust ning mille hinna ja 
kvaliteedi suhe tehakse kindlaks lepingu sõlmimise 
protsessi alguses.
77
Komisjon tegi järelevalvet tehnilise abi üldise 
rakendamise üle. Konkreetsed projektid reformide 
elluviimiseks teostati Kreeka ametiasutuste vastutu -
sel ja seepärast ei kuulunud need komisjoni järele -
valve alla.
79
Vt komisjoni vastus käesoleva aruande III osale ja 
punktile 55.3. soovitus
Komisjon nõustub 3. soovitusega.
Arvestades arvukaid jõupingutusi, mida liikmes -
riigid (nii euroala riigid kui ka teised), komisjon 
ning rahvusvahelised ja riiklikud organisatsioonid 
tegid Kreeka toetamiseks kriisiga toimetulekul ning 
vajalike reformide kavandamisel ja elluviimisel, 
leiab komisjon, et kaasatud sidusrühmade arv oli 
asjakohane.
Seepärast kajastas partnerite arv meetmeid, 
mis olid vajalikud igakülgseks tegelemiseks abi 
eesmärgiga.
4. soovitus
Komisjon nõustub 4. soovitusega.
Kreeka rakkerühma strateegia, mida iseloomustab 
suur paindlikkus, et oleks võimalik kiiresti ja tõhu -
salt reageerida muutuvatele vajadustele sügava 
kriisi oludes ja kiireid meetmeid nõudvas keskkon -
nas, osutus asjaoludega hästi kokkusobivaks. Komis -
jon soovib juhtida tähelepanu sellele, et sõltuvalt 
vajadustest ja asjaoludest valis Kreeka rakkerühm 
kõige asjakohasema lähenemise ja vahendite 
kasutusviisi, muu hulgas komisjoni, rahvusvaheliste 
organisatsioonide, riiklike agentuuride ekspertide 
ja/või teiste liikmesriikide kõrgete ametnike lähe -
tamine Kreeka ministeeriumidesse ja valitsusasu -
tustesse, õpikodade korraldamine ning lühiajalise 
eksperdiabi kasutamise võimaldamine.
Seega vastas Kreeka rakkerühmas kavandamistsükli 
kehtestamine sellele üldisele kontekstile, tagades 
vajaliku paindlikkuse tehnilise abi andmise eri 
võimalusi käsitlevate otsuste tegemise protsessis. 
Meetmete prioriseerimine sõltus Kreeka ametiasu -
tuste taotlustest ja makromajanduslikus kohanda -
misprogrammis täpsustatud tingimustest ning seda 
tuli kohandada vastavalt läbirääkimiste tulemustele.
Komisjoni vastus 60
6. soovitus
Komisjon nõustub 6. soovitusega ja kontrollib süste -
maatiliselt tehnilist abi, mille andmine kuulub tema 
kui hankija otsesesse vastutusalasse.
Struktuurireformi tugiteenuse tegevuse aluseks 
oleva uue raamistiku kehtestamisel võtab komisjon 
oma eelanalüüsis arvesse Kreeka rakkerühma poolt 
ellu viidud tehnilise abi meetmete käigus saadud 
õppetunde ja kogemusi. Peale selle kaalub komis -
jon pakkumismenetluse algatamist Kreekas võetud 
meetmete järelhindamiseks pärast seda, kui kõik 
tehnilise abi meetmed on lõpule viidud.
7 . soovitus
Komisjon nõustub 7. soovitusega.
Seda suutlikkuse suurendamise aspekti rõhutatakse 
tulevase struktuurireformi tugiteenuse tegevuses.
KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
EUROOPA
KONTROLLIKODA
Euroopa Komisjon lõi Kreeka rakkerühma 2011. aastal, et 
toetada makromajandusliku kohandamisprogrammi 
elluviimist laiaulatusliku tehnilise abiga. Käesolevas 
aruandes uuritakse, kas rakkerühm täitis oma mandaadi ja 
kas Kreekale antud abi aitas reformiprotsessile mõjusalt 
kaasa. Kontrollikoda leidis, et üldiselt suutis rakkerühm 
ennast keerukate tehnilise abi meetmete elluviimise ja 
koordineerimise toimiva mehhanismina tõestada. 
Mõningate projektide ülesehitus sisaldas siiski puudusi ja 
reformide elluviimisele kaasaaitamise seisukohast oli 
projektide mõju erinev.