SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Nõukogu võttis 10. novembril 2011 vastu otsuse, millega volitati Euroopa Komisjoni pidama läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Afganistani Islamivabariigi vahelise partnerlus- ja arengukoostöölepingu üle. Läbirääkimised lõpetati 29. aprillil 2015 pärast läbirääkimiste neljandat, Brüsselis toimunud vooru. Partnerlus- ja arengukoostööleping parafeeriti 2. juulil 2015 Kabulis.

13. jaanuaril 2016 esitasid kõrge esindaja ja komisjon nõukogule ühisettepaneku nõukogu otsuse kohta kirjutada alla ja sõlmida partnerlus- ja arengukoostööleping Euroopa Liidu ja Afganistani vahel (ainult ELi pädevuses olev leping). Nõustudes lepingu sisuga, eelistasid liikmesriigid COASIs ühehäälselt nn segalepingut, mida kohaldatakse ajutiselt.

See seisukoht sai 7. septembril 2016 COREPERis ametliku kinnituse, milles paluti komisjonil ja kõrgel esindajal vaadata läbi vastavad ettepanekud, et võtta arvesse segalepingut ja ajutist kohaldamist. Partnerlus- ja arengukoostöölepingu muutmist segalepinguks ja uute sätete lisamist ajutise kohaldamise kohta on pärast seda Afganistani lepingupoolega arutatud ja temaga nende osas kokkuleppele jõutud.

Partnerlus- ja arengukoostööleping kujutab endast esimest lepingulist suhet Euroopa Liidu ja Afganistani vahel ning on kinnituseks, et EL kohustub toetama Afganistani edasist arengut nn ümberkorralduste kümnendil (2014–2024). See on alates 2001. aastast kujunenud ELi ja Afganistani ulatusliku koostöö õiguslik raamistik ning see on võetud ELi Afganistani strateegiasse aastateks 2014–2016, mille nõukogu võttis vastu juunis 2014, samuti mitmeaastasesse sihtprogrammi aastateks 2014–2020 arengukoostöö rahastamisvahendi raames. Partnerlus- ja arengukoostööleping moodustab ELi ja Afganistani suhete aluse järgmiseks kümneks aastaks ja seda saab automaatselt pikendada viieaastaste ajavahemike kaupa.

Partnerlus- ja arengukoostööleping kajastab põhimõtteid ja tingimusi, millel rajaneb ELi ja Afganistani edaspidine partnerlus (I ja II jaotis). See hõlmab oluliste elementide klausleid, mis käsitlevad inimõigusi ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist. Samuti nähakse partnerlus- ja arengukoostöölepinguga ette võimalus koostööks mitmesugustes valdkondades, sealhulgas arengukoostöö (III jaotis), kaubandus ja investeeringud (IV jaotis) ning õigus ja õigusriik (V jaotis). Viimati nimetatud valdkond ei hõlma ainult ulatuslikke klausleid organiseeritud kuritegevuse, rahapesu ja narkootikumide vastase võitluse kohta, vaid ka koostööd rände alal, ja sisaldab sõnaselget soovitust tagasivõtmislepingu sõlmimiseks. Partnerlus- ja arengukoostööleping sisaldab peatükke, milles käsitletakse ka mitmeid konkreetseid valdkondi valdkondliku koostöö raames (VI jaotis), mis kinnitab seda, et partnerlus- ja arengukoostöölepingu eesmärk on koostöö.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

Õiguslik alus

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb õiguslik alus valida objektiivsete näitajate alusel, nagu õigusakti eesmärk ja sisu, mida saab kohtulikult kontrollida.

Lepingu eesmärk on vastavalt artiklile 2 (Olemus ja kohaldamisala) luua poolte vahel mitmele sambale toetuv partnerlus dialoogi ja koostöö toetamiseks.

Lepingus käsitletakse poliitilist koostööd (II jaotis), arengukoostööd (III jaotis), kaubandus- ja investeerimisalast koostööd (IV jaotis), koostööd justiits- ja siseküsimustes (V jaotis), valdkondlikku koostööd (VI jaotis) ja piirkondlikku koostööd (VII jaotis). Lisaks sisaldab leping sätteid institutsioonilise raamistiku kohta (VIII jaotis) ja lõppsätteid (IX jaotis).

Lepingu eesmärgi ja sisu üksikasjalik analüüs näitab, et osa lepingu sätteid kuulub Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonda ning teine osa kaubandus- ning arengukoostööpoliitika valdkonda. Lisaks näitab analüüs, et ühtki neist elementidest ei saa pidada teistest vähem tähtsaks ega teistest selgelt tähtsamaks. Seega peaks ettepanekul olema mitu õiguslikku alust, eelkõige ELi lepingu artikkel 37 ning ELi toimimise lepingu artiklid 207 ja 209.

Õiguslik laad

Õiguslikust küljest näitab partnerlus- ja arengukoostöölepingu kohaldamisala analüüs, et aluslepingutega on ELile antud pädevus tegutseda kõikides valdkondades, mis jäävad partnerlus- ja arengukoostöölepingu kohaldamisalasse. Kõnealuse õigusliku analüüsi alusel tegid kõrge esindaja ja komisjon algselt ettepaneku lepingu eelnõu kohta, mis allkirjastataks ja sõlmitaks ainult ELi pädevuses oleva lepinguna. Poliitilisest seisukohast leidsid kõrge esindaja ja komisjon, et palju lühem ja paremini prognoositav ratifitseerimismenetlus partnerlus- ja arengukoostöölepingu jõustumiseks ainult ELi pädevuses oleva lepinguna vastas liidu huvidele tegutseda kiirelt Afganistani üleminekuprotsessi otsustaval hetkel. Partnerlus- ja arengukoostöölepingu kiire jõustumine võiks anda märku Euroopa Liidu täielikust pühendumisest Afganistani üleminekuprotsessi edukale läbiviimisele.

Kuid, nagu eespool märgitud, on liikmesriigid nõukogus (COASI töörühmades 13. jaanuaril ja 20. juulil 2016 ning COREPERis 7. septembril 2016) ühehäälselt nõudnud, et komisjon ja kõrge esindaja muudaksid lepingu segalepinguks, mida kohaldatakse ajutiselt. Selle seisukoha alusel ning pikkade viivituste vältimiseks lepingu ratifitseerimisprotsessis, on komisjon ja kõrge esindaja otsustanud kohandada lepingut ja täiendada oma ettepanekut lepingu allakirjutamiseks vastavalt ettepanekuga osalise ajutise kohaldamise kohta, et kajastada neis segalepingu tüüpi ja ajutist kohaldamist.

Seetõttu on lisatud eelnõus tehtud ettepanek lepingu allakirjutamiseks segalepinguna. See hõlmab ka paljude selliste sätete ajutist kohaldamist, mida oleks kasulik kohaldada ELi ja Afganistani vahel ajutiselt kuni lepingu jõustumiseni.

Muud õiguslikud kaalutlused

Lepinguga luuakse institutsiooniline raamistik, mis koosneb ühiskomiteest (vt VIII jaotis, „Institutsiooniline raamistik“, artikkel 49). Ühiskomitee võib moodustada erikomiteesid või töörühmi, kes abistavad teda tema ülesannete täitmisel. Artikliga 54 „Kohustuste täitmine“ kehtestatakse ka vaidluste lahendamise kord, mida kasutatakse juhul, kui lepinguosaline ei täida oma lepingujärgseid kohustusi.