EUROOPA KOMISJON Brüssel,14.7.2021 COM(2021) 393 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE ELi piirialad: Euroopa integratsiooni eluslaborid



1.SISSEJUHATUS Kui Euroopa Komisjon teatise „Majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamine ELi piirialadel“ (edaspidi „2017. aasta teatis“) vastu võttis, ei osanud keegi arvata, et kolme aasta möödudes teadvustame endale selgelt sisepiiride olemasolu, sest paljud piiripunktid suletakse ja võetakse enneolematuid meetmeid, mis piiravad inimeste liikumisvabadust ja takistavad piiriülest elu. 2017. aasta teatises rõhutati, et piirialadel on Euroopa integratsiooniprotsessis väga oluline roll. Paljud piirialade esindajad nimetavad neid alasid „Euroopa integratsiooni laboriteks“, sest seal toimub intensiivne piiriülene suhtlus ja paljude inimeste igapäevane tegevus leiab aset mõlemal pool piiri. Need on piirkonnad, kus ühtse turu ja liikumisvabaduse eelised on väga nähtavad ning kus Euroopa integratsiooni uusi ideid ja lahendusi sageli esimest korda katsetatakse. 2017. aasta teatises toodi esile ka paljusid piiriülese elu aspekte mõjutavad püsivad probleemid: piiriülese ühistranspordi puudumine, oskuste ja diplomite tunnustamisega seotud raskused, piiratud juurdepääs läheduses osutatavatele avalikele teenustele ning asjaolu, et sageli puuduvad ühiste ressursside, probleemide ja võimaluste ühiseks haldamiseks tõeliselt piiriülesed juhtimissüsteemid. Piiriüleste piirkondade eesmärkide saavutamist on sageli pärssinud lahknevad siseriiklikud õigusnormid, mis tulenevad erinevustest ELi õigusraamistiku, näiteks ELi direktiivide rakendamisel. 2020. ja 2021. aastal näitas COVID-19 pandeemia selgelt, kui tihedalt on ELi liikmesriigid ja piirkonnad omavahel seotud. Kahjuks näitas see ka seda, kui haavatavad võivad olla ELi sisepiirid ning kui kiiresti võidakse avatud ruumi ja vaba liikumise eelised kaotada, ehkki ajutiselt. Mitmes liikmesriigis olid esimesteks meetmeteks sisepiiridel piirikontrolli taastamine ja oma territooriumile sisenemise keelamine naabritele, kes tavaolukorras ületavad sageli piiri mitmesugustel põhjustel. Paljudel piirialadel muutus nende meetmete negatiivne mõju kiiresti väga nähtavaks. See halvas teenused, sealhulgas terviseteenused, kuna piirialatöötajatel kadus juurdepääs oma töökohtadele. Kaupade vaba liikumise takistused pärssisid hädavajaliku meditsiinivarustuse tarnimist. Ka üldsus osutas sellele negatiivsele mõjule: komisjoni poolt 2020. aastal korraldatud avalikus konsultatsioonis piiritakistuste ületamise kohta teatas 65 % vastajatest, et piiride sulgemise tõttu tajuvad nad piire senisest enam takistusena. Seepärast võetakse COVID-19 pandeemiast saadud kogemusi ja õppetunde asjakohaselt arvesse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva sisepiirideta ala strateegias, mis hiljuti vastu võeti. Lisaks sellele on komisjon ette valmistamas Schengeni piirieeskirjade muudatust, mille eesmärk on praeguses süsteemis kindlakstehtud puudused kõrvaldada. Samas on aastakümneid kestnud heanaaberlikud suhted ja konstruktiivne piiriülene koostöö toonud kaasa ka märkimisväärse solidaarsuse. Liikmesriigid, kus intensiivravi vajavate patsientide arv ei olnud väga suur, pakkusid abi ja võtsid oma tervishoiuasutustes vastu patsiente suuremate ravivajadustega naaberriikidest. Mõnedel piirialadel koordineerisid väljakujunenud piiriülesed struktuurid kriisile reageerimist ja toimisid usaldusväärse teabe väärtusliku allikana inimeste jaoks, keda muutuvad ja vastuolulised eeskirjad sageli segadusse ajasid. Samuti nägime ikka ja jälle lihtsa inimliku empaatia ilminguid naaberkogukondade vahel. Solidaarsus piirialadel COVID-19 pandeemia ajal Luksemburgi, Belgia, Prantsusmaa ja Saksamaa suurpiirkonnas moodustati pandeemia rakkerühm, kelle ülesanne oli koordineerida pandeemiale reageerimist mitmel tasandil (nt intensiivravi voodikohtade kättesaadavuse jälgimine). Naaberlinnades Görlitzis (Saksamaa) ja Zgorzelecis (Poola) korraldatud erakorralises olukorras (nt leetrite massilise puhangu korral) tegutsemise ühisõppuste käigus saadud kogemusele tuginedes loodi COVID-19 pandeemia ajal piiriülene teabevahetussüsteem. Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus Bánát Triplex Confinium ühendab Ungari, Rumeenia ja Serbia kolmepoolsel piirialal asuvaid kohalikke omavalitsusüksusi. Rühmitus tuli kokku, et toimetada Ungarist 37-le rühmituses osalevale Rumeenia omavalitsusüksusele hädavajalikud näomaskid ja kätepuhastusvahendid. Austria ja Itaalia piirialal saatis Lõuna-Tirooli piirkond kaitsevahendeid Bolzano ja Trentino autonoomsetesse provintsidesse ning Tirooli linnade Innsbrucki, Halli ja Linzi haiglad hoolitsesid intensiivravi vajavate Itaalia patsientide eest. Euroopa Komisjon reageeris oma õiguslike volituste piires operatiivselt, avades kiiresti „rohelised koridorid“ oluliste kaupade transiidiks ning võttes vastu kahed suunised: töötajate vaba liikumise kohta ja erakorralise abi kohta piiriüleses tervishoius. Lisaks käsitleti komisjoni ettepaneku alusel vastu võetud nõukogu soovituses (EL) 2020/1475 ja selle muudatuses (EL) 2021/119 koordineeritud lähenemisviisi vaba liikumise piiramisele COVID-19 pandeemiale reageerimisel. Muudatusega nähti ette erieeskirjad piirialade elanikele, kes ületavad sageli piiri selleks, et minna tööle või kooli, saada arstiabi või hoolitseda pereliikmete eest. Neilt ei tohiks nõuda karantiini jäämist, kui nad ületavad piiri hädavajalikel eesmärkidel. Lisaks, kui sellistel aladel kehtestatakse piiriülese reisimise korral testimisnõue, peaks testimise sagedus olema proportsionaalne. Kui epidemioloogiline olukord on mõlemal pool piiri ühesugune, ei tuleks reisimisel testimisnõuet kehtestada. Kriis näitas siiski, et piirialade vastupidavus sõltub suuresti institutsioonilisest raamistikust ja valmisoleku tasemest, mis sageli nähakse ette ja otsustatakse riigi tasandil. Seda asjaolu tuleks täiendavalt käsitleda. Seetõttu koosneb käesolev aruanne kahest osast. Esiteks antakse ülevaade edusammudest 2017. aasta teatise tegevuskavas välja kuulutatud meetmete rakendamisel. Teiseks, tuginedes tehtud analüüsidele ja sidusrühmadega peetud konsultatsioonidele ning võttes arvesse COVID-19 kriisist saadud õppetunde, käsitletakse aruandes 2017. aasta tegevuskava eesmärgiga suurendada selle tulemuslikkust ja kohandada seda uutele oludele. Uusi meetmeid välja ei pakuta, kuid Euroopa Komisjon uurib, kuidas saaks mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 algatusi ja programme kasutada selleks, et stimuleerida nende piirialade taastumist, mille majandust kriis on eriti tõsiselt häirinud. Aruandes käsitletakse ka ELi välispiire naaberriikidega, kelle Euroopa Liiduga ühinemise tee on kokku lepitud. 2.Peamised saavutused tegevuskava rakendamisel 2017. aasta kümnepunktilise tegevuskava rakendamiseks on nüüdseks tehtud piirikeskuse koordineerimisel tööd veidi üle kolme aasta. Käesoleva aruande lõpus olevas tabelis on esitatud üksikasjalik hinnang igale meetmele. 2020. aastal läbi viidud avalikus konsultatsioonis, mille eesmärk oli mõista nende meetmete mõju ja praegust olukorda piiriülestes piirkondades, saadi 453 vastust, mida kasutati sisendina käesoleva aruande koostamisel. Paljud tulemused on eriti tähtsad ja seetõttu on need allpool eraldi esile tõstetud. Need on tähtsad mitmel põhjusel: mõned neist aitasid parandada arusaamist piirialade elanike alalistest raskustest, teised andsid uut hoogu piiriüleste ühisalgatuste väljatöötamisele. Üldiselt andsid need vastused positiivse panuse aruande koostamisse. 1.Täiustatud abivahendite kogum piiriüleseks suhtluseks 2018. aastal võttis komisjon vastu seadusandliku ettepaneku õiguslike ja haldustakistuste kõrvaldamise mehhanismi kohta, et pakkuda õiguslikku abivahendit piiriüleste õiguslike või haldustakistuste ületamiseks praktiliste lahenduste leidmiseks. Selleks et olla nende takistuste ületamisel teerajaja, käivitas komisjon 2019. aastal uuendusliku algatuse „Piirilahendused“(b-solutions), mille raames pakutakse piirialade ametiasutustele õigusalast tuge piiriülest suhtlust mõjutavate õiguslike või haldustakistuste algpõhjuste väljaselgitamiseks ja võimalike lahenduste kindlakstegemiseks. See algatus on olnud edukas ja selle tulemusena on lahendatud 90 piiritakistuste juhtumit. Need juhtumid hõlmasid 27 piiriülest piirkonda 21 liikmesriigis ning kõrvaldati eelkõige tööhõive, ühistranspordi, tervishoiu ja institutsioonidevahelise koostööga seotud takistused. Piirilahenduste algatusest saadud peamised õppetunnid on järgmised: 1)iga lahendus peab olema kohandatud konkreetsele kontekstile, kuigi sageli võib olla kasulik võtta arvesse teiste piirialade kogemusi sarnaste takistuste kõrvaldamisel;

2)lahenduste rakendamine on tavaliselt keeruline ja aeganõudev protsess, mida on võimalik ellu viia ainult eri tasanditel otsuseid tegevate asutuste osalusel ja nende poliitilise pühendumuse korral; 3)lahenduste leidmiseks saab kasutada mitmesuguseid abivahendeid; mõned neist on välja töötatud Euroopa tasandil, teised aga võivad olla kättesaadavad riigi tasandil. Sageli eeldavad need lahendused siiski õigusraamistiku muutmist. Üldiselt tuleneb piirilahenduste algatuse edukus ka asjaolust, et see sillutab teed pikemaajalistele kokkulepetele liikmesriikide ja piirkondade vahel tõkete lõplikuks kõrvaldamiseks, nagu kirjeldatakse järgmises infokastis. Need katseprojektid toovad esile ka õiguslike ja haldustakistuste kõrvaldamise mehhanismi potentsiaali. Esimesest 43st piirilahenduse juhtumist 13 puhul (30 %) väljendasid osalejad ja eksperdid selgelt arvamust, et kui selline ELi õiguslik abivahend nagu õiguslike ja haldustakistuste kõrvaldamise mehhanism oleks olnud kättesaadav, oleks see aidanud korduvaid piiritakistusi kõrvaldada. Õiguslike ja haldustakistuste kõrvaldamise mehhanism on nõukogus veel arutusel, kuid Euroopa Parlament esitas selle kohta 2019. aastal üldjoontes positiivse seisukoha. Komisjon on jätkuvalt veendunud ettepaneku positiivses mõjus. Hea tava: erakorralise arstiabi teenused Prantsusmaa ja Hispaania piiril Kuigi Hospital de Cerdanya on Euroopa esimene kahe riigi haigla, ei olnud arstidel veel hiljuti võimalik pakkuda abi meditsiinilistes hädaolukordades teisel pool piiri, kuna nende arstistaatust ei tunnustatud vastastikku automaatselt. 2019. aastal leiti piirilahenduste projekti raames võimalus selle haldustakistuse ületamiseks. 2020. aastal viisid lahenduse eest vastutavad kohalikud ametiasutused selle ellu. Prantsusmaa ja Hispaania 15. märtsi 2021. aasta tippkohtumise järel järgitakse nüüd uut poliitilist kohustust arendada piiriüleses piirkonnas edasi piiriüleste terviseteenuste ühist raamistikku. 2.Piiriüleste terviseteenuste areng Tervishoiusektor on viimastel aastatel pälvinud üha suuremat tähelepanu. Seetõttu saadakse nüüd palju paremini aru piiriülestest terviseteenustest, nende lisaväärtusest (näiteks kui hõlbustatakse juurdepääsu piiriülestele terviseteenustele patsientide läheduses) ja nendega seotud korduvatest probleemidest (sageli on need seotud ravikulude hüvitamisega). Poliitika areng ja rahaline toetus, sealhulgas Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) rahastatavate Interregi piiriülese koostöö programmide raames, toimivad käsikäes, et hõlbustada selliste piiriüleste terviseteenuste arendamist, mis võivad sageli päästa elusid (nt võimaldades piirialade elanikel saada märksa kiiremini eriarstiabi või erakorralist arstiabi). Hea tava: projekt „HealthAcross“ Pärast aastaid kestnud ettevalmistusi ja koostööd Austria ja Tšehhi vahel avati Austria linnas Gmündis uus ühine meditsiinikeskus, kus ka Tšehhi patsiendid võivad saada statsionaarset ja ambulatoorset ravi. 3. Uued piiriülesed ühistranspordiühendused Õiguslike takistuste kõrval on üks kõige keerulisemaid probleeme, millega piirialade elanikud silmitsi seisavad, piiratud võimalus pääseda ühistranspordiga teisel pool piiri asuvatele aladele. Liiga paljud liinid lõpevad endiselt piiril ja ühiseid ühistranspordisüsteeme mõjutab liiga palju haldustakistusi. Pärast raudteesektoris puuduvate transpordiühenduste põhjalikku kaardistamist ja mitut ELi eelarvest rahastatud konkreetset projekti on mitmes piiriüleses piirkonnas asutud seda probleemi lahendama. Mõnel piirialal on loodud partnerlused ühiste ühistransporditeenuste arendamiseks, sealhulgas integreeritud sõiduplaanid ja piletimüük. Edusammud on olnud märkimisväärsed, kuid palju on veel teha. Hea tava: uus piiriülene veerem Prantsusmaa ja Saksamaa piirialal rahastatakse Interregi programmist piiriülese rongi prototüübi „Coradia polyvalent“ väljatöötamist. 2024. aastaks peaks mõlemas piirkondlikus raudteevõrgus osutama piirüleseid teenuseid 30 sellist rongi. 4.Rahalise toetuse selge raamistik 1. juulil 2021 jõustus uus Interregi määrus,mille alusel toetatakse piiriülese koostöö programme aastatel 2021–2027. Määrus sisaldab uut Interregi erieesmärki „koostöö parem juhtimine“, mis suurendab Interregi piiriülese koostöö programmide potentsiaali aktiivselt kõrvaldada piiritakistusi asjaomastes piirkondades (nii sise- kui ka välispiiridel). Lisaks sellele on Euroopa Komisjon esitanud tulevastele programmiasutustele piirisuunised, mis on koostatud selleks, et liikmesriike, piirkondi ja partnerriike programmitöö protsessis juhendada, tuginedes peamiselt 2017. aasta tegevuskava rakendamisel saadud teadmistele. Samal ajal julgustatakse uues ERFi määruses liikmesriike ja piirkondi kasutama oma riiklikke ja piirkondlikke ERFi programme, et investeerida piiriülestesse algatustesse ja taristuprojektidesse. Naaberpiirkondades tehtavate investeeringutega koostoime saavutamine oleks oluline samm ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkuse suurendamiseks piirialadel. 3.Edasine areng Piiriülesed piirkonnad vajavad kohandatud lahendusi ja poliitikameetmeid, mis võimaldavad maksimeerida nende potentsiaali, kõrvaldada olemasolevaid tõkkeid, hoogustada nende majanduse elavdamist ja suurendada vastupidavust. Seda arvamust väljendasid ka Euroopa elanikud 2020. aastal korraldatud avaliku konsultatsiooni käigus. 79 % vastajatest märkis, et Euroopa meetmed piirialade toetuseks on olulised, sest need aitavad suurendada üksikisikute ja organisatsioonide vahelist usaldust ning juhivad tähelepanu sellele, et riiklikes õigusraamistikes ei arvestata sageli piirialadega. Lisaks nõustus 42 % vastajatest, et Euroopa Komisjoni poolt viimase viie aasta jooksul võetud meetmed on piiriüleseid piirkondi enneolematul määral ergutanud ja need meetmed peaksid jätkuma. 65 % vastajatest ei nõustunud sellega, et komisjoni meetmed peaksid piirduma Interregi programmide rahastamisega. Võttes arvesse alates 2017. aastast saadud kogemusi, sealhulgas COVID-19 kriisi õppetunde ja eelkõige vajadust ulatuslikuma ja sügavama institutsioonidevahelise piiriülese koostöö järele, ning Euroopas ja maailmas kliimamuutuste tõttu kiiresti lahendamist vajavaid probleeme, teeb komisjon ettepaneku võtta meetmeid nelja teemavaldkonna raames: I.vastupidavus institutsioonidevahelise süvendatud koostöö kaudu, II.rohkem paremaid piiriüleseid avalikke teenuseid, III.aktiivsed piiriülesed tööturud, IV.piirialad Euroopa rohelise kokkuleppe kontekstis. Nende teemavaldkondade raames võetavad meetmed peavad võimaldama piirialadel katsetada uuenduslikke lahendusi piiriüleses kontekstis, et need alad toimiksid jätkuvalt Euroopa integratsiooni tulipunktide ja laboritena. Piirialadel muutuvad Euroopa integratsioonist tulenevad eelised, aga ka integratsiooni puudujäägid üldsuse jaoks nähtavaks ja reaalseks. Seepärast peavad komisjon ja liikmesriigid tegema nende aladega koostööd uuenduslike lähenemisviiside ühisel arendamisel, et süvendada nende integratsiooni ja edendada piiriüleseid suhteid. Piiriülestes piirkondades välja töötatud ja katsetatud lähenemisviise ja lahendusi Euroopa integratsiooni suurendamiseks saaks seejärel laiemalt kasutada ka teistes piirkondades.

Uuenduslikke meetmeid piiriüleste piirkondade arendamiseks saab rakendada siis, kui avaliku sektori asutused ja muud organisatsioonid käsitlevad oma eri töövaldkondades piiriülest piirkonda tervikuna, mitte kahe eraldiseisva osa summana. Seda on võimalik saavutada uue poliitika ja 2021.–2027. aasta finantsvahendite abil. Uuenduslikke lahendusi võetakse kasutusele mitmes poliitikavaldkonnas, näiteks: ·Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused ja tugevdatud koostalitlusvõime poliitika, mida rahastatakse programmist „Digitaalne Euroopa“, võimaldavad tihendada koostööd naaberriikide vahel ning toetada avalike teenuste ja ettevõtete digitaalset innovatsiooni piiriülestes piirkondades; ·koordineeritud haldusprotsessid riigihangete läbiviimiseks võimaldavad edendada piiriüleseid ärisidemeid. Taaste- ja vastupidavusrahastu juhtalgatuse „Moderniseerimine“ raames avaliku halduse ühendamise valdkonnas ellu viidavad piiriülesed projektid aitaksid süvendada koostööd naaberpiirkondade haldusasutuste vahel. 2014. aasta riigihankedirektiividega kehtestati erisätted ajutiste ühishangete ja selliste hangete kohta, mis hõlmavad eri liikmesriikide avaliku sektori hankijaid, eelkõige ühiseid juriidilisi isikuid, sealhulgas Euroopa territoriaalse koostöö rühmitusi; ·VKEde strateegia pakub piirialadele raamistikku lahenduste leidmiseks VKEsid mõjutavatele piiriülestele probleemidele; ·TEN-T võrgu rahastamiseks ette nähtud Euroopa ühendamise rahastu hõlmab piiriülestele ühendustele keskenduvaid sihipäraseid meetmeid, mille eesmärk on mõlemal pool piiri asuvate transpordivõrkude integreerimine, samuti digitaalsete taristute ja teenuste integreerimine; ·kasvav tähelepanu kestlikkusele ja pandeemia mõju kujundavad uut põlvkonda tarbijaid, kes otsivad võimalusi, kuidas tekitada puhkusel vähe CO2 heidet või plastijäätmeid. See pakub uusi võimalusi piiriüleseks koostööks ühise turismi ning arukate ja kestlike turismisihtkohtade kohalike võrgustike valdkonnas. Komisjon toetab piiriüleste piirkondade innovatsiooni edaspidise arengu kavandamisel nii, et piirialade kogukondade jaoks oleks atraktiivne mitte ainult jääda oma asukohta, vaid ka edendada oma elu, maksimeerides kodupiirkonna potentsiaali. Ka noortel on piirialade edendamisel oluline roll. Nende suurt huvi piiriülese koostöö vastu näitab laialdane osalemine Euroopa vabatahtliku teenistuse loomise ajal käivitatud Interregi vabatahtliku tegevuse kavas. Alates 2019. aastast on Interregi programmides ja projektides osalenud üle 500 noore vabatahtliku. Mõned noored aitasid ka koostada noorte koostöömanifesti. Enamikku allpool kirjeldatud nelja teemavaldkonna aspektidest saab kõigil ELi sise- ja välispiirialadel rahaliselt toetada uue Interregi piiriülese koostöö programmi, ühinemiseelse abi rahastamisvahendi piiriülese koostöö programmi ja Interreg NEXT programmide kaudu. Eelkõige just sel eesmärgil kavandati uus eesmärk „Koostöö parem juhtimine“, mis kehtestati Interregi määrusega. Aastatel 2021–2027 ELi sise- ja välispiiridel rakendatavast 65st piiriülese koostöö programmist lähtutakse vähemalt 50 puhul sellest eesmärgist, et tugevdada piiriülest juhtimist. Näiteks võiks programmidega ette näha väikeprojektide fondide loomise, et kõrvaldada takistused või investeerida arengustrateegiate ühisesse kavandamisse või ühistesse ruumilise planeerimise mehhanismidesse. Rahalist toetust võiks kasutada ka selleks, et uurida vajadust ühiste avalike teenuste järele või investeerida usaldusväärse piiriülese statistika väljatöötamisse, nagu Euroopa Kontrollikoda hiljuti soovitas. 3.1.Vastupidavus institutsioonidevahelise süvendatud koostöö kaudu Piiriüleste piirkondade toetamiseks võetavad meetmed peavad tuginema tugevatele juhtimismehhanismidele, et tagada meetmete kestlikkus ja kestvus ning kindlustada, et need ei sõltu üksnes individuaalsest heast tahtest. Piiriüleste piirkondade ühisel haldamisel on veel palju arenguruumi alates tulevaste investeeringute teemal ühiste avalike konsultatsioonide korraldamisest kuni maakasutuse ühise planeerimise ja ühiste avalike teenuste kaalumiseni läheduse alusel. 2020. aasta avaliku konsultatsiooni käigus märkis 56 % vastajatest, et peamised õigusloomeprotsessidest tulenevad takistused on seotud institutsioonidevahelise koostööga. ELis on juba olemas koostöö arendamise vahendid, eelkõige Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste (ETKR) näol, mille puhul on tagatud kindel õigusraamistik ühisalgatuste ja -investeeringute elluviimiseks. Praeguseks on loodud 80 ETKRi, kelle tegevus hõlmab mitmesuguseid valdkondi, sealhulgas avalike teenuste haldamist. Piiriülese koostöö tõhustamiseks on siiski vaja teha tihedamat koostööd rakendamise eest vastutavate riiklike asutustega. Koos Regioonide Komitee hallatava ETKRide platvormiga teeb komisjon tööd selle nimel, et edendada ETKRide kasutamist kogu ELis. Muud ELi eelarvest toetatavad koostöövormid, nagu programmi „Erasmus+“ alla kuuluvad Euroopa ülikoolide liidud või Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused, võivad kasutada ETKRe õigusliku abivahendina piiriülese koostöö toetamiseks, laiendades seega selle mõju ühtekuuluvuspoliitikast kaugemale. Piiriüleste piirkondade potentsiaali realiseerimiseks pakub võimalusi ka õiguslike ja haldustakistuste kõrvaldamise mehhanism, mille kohta komisjon tegi ettepaneku 2018. aastal ja millega seatakse sisse õigusraamistik piiritakistuste kõrvaldamiseks. Kui väljakujunenud koostöö juba pakub seda raamistikku, kujutab õiguslike ja haldustakistuste kõrvaldamise mehhanism endast lisavõimalust. Juhul kui takistuste kõrvaldamiseks puudub institutsiooniline mehhanism, pakub õiguslike ja haldustakistuste kõrvaldamise mehhanism valmislahendust. Liikmesriikide tasandil hõlbustavad koostööd olemasolevad ametlikud kokkulepped, millega luuakse tegutsemiseks ühine kokkulepitud õigusraamistik. Piirkondlikel rühmitustel, nagu Beneluxi Majandusliit või Põhjamaade Ministrite Nõukogu, on oluline roll tõrgeteta suhtlusraamistiku loomisel. Sarnased eesmärgid on sellistel kahepoolsetel lepingutel nagu Aacheni leping Prantsusmaa ja Saksamaa vahel ning sellistel koostöövormidel nagu Eesti ja Läti valitsustevaheline komisjon. Rohkem oleks võimalik saavutada näiteks siis, kui uute õigusaktide väljatöötamisel või ELi direktiivide ülevõtmisel uurida võimalusi ühiselt kontrollida nende rakendatavust piirialal. Seejuures on kasulikuks aluseks territoriaalse mõju hindamise vahend, mida komisjon oma parema õigusloome vahendite raames praegu kasutab. Liikmesriigid peaksid kahepoolsete kontaktide raames kaaluma ka võimalusi piiriülese suhtluse hõlbustamiseks, eelkõige võimaldades teha erandeid siseriiklikest õigusnormidest või tõhustades vastastikust tunnustamist vastastikuste teadmiste, standardite ja usalduse alusel. Komisjon on valmis toetama piiriüleste piirkondade jaoks tugevamate juhtimissüsteemide väljatöötamist. Seda on võimalik saavutada mitmel viisil, millest mõned on loetletud allpool olevas kastis. Liikmesriike ja piirkondi julgustatakse selles protsessis osalema, eelkõige kasutades Interregi järgmise põlvkonna piiriülese koostöö programme, et investeerida kestlikkesse koostöösüsteemidesse, mis on kohandatud nende konkreetsetele oludele. Meetmed ·Komisjon pikendab 2019. aastal käivitatud piirilahenduste algatust aastatele 2021–2027 ja laiendab seda ühinemiseelsetele piirialadele. Tulemuste kohta jagatakse teavet piirikeskuse võrgustiku veebiplatvormil ja muude kanalite kaudu. ·Selleks et tõsta teadlikkust piiriülese koostöö lisaväärtusest, töötab komisjon välja enesehindamismeetodi, mille abil saab analüüsida nii piiriülese koostöö intensiivsust kui ka selle panust Euroopa integratsiooni piirialadel. ·Komisjon toetab jätkuvalt statistikaametite tööd tõenduspõhise poliitika kujundamiseks vajalike piiriüleste andmete koostamisel ja analüüsimisel: ühe käimasoleva katseprojekti eesmärk on määrata kindlaks piiriülesed linnad ja funktsionaalsed linnapiirkonnad, et koguda nende kohta andmeid keskpika perioodi jooksul. Komisjon jätkab Euroopa piiriülese seire võrgustiku töö toetamist. 3.2.Rohkem paremaid piiriüleseid avalikke teenuseid Piirialade elanikud asuvad sageli oma riigi piires pakutavatest teenustest kaugel ja on digitaalselt ebapiisavalt ühendatud, kuid elavad teisel pool piiri pakutavate lähiteenuste läheduses. Mõnedel piirialadel on juba välja kujunenud pikaajaline traditsioon avalike teenuste jagamiseks või isegi ressursside koondamiseks, et pakkuda lähiteenuseid kõigile mõlemal pool riigipiiri elavatele inimestele. 2020. aasta avaliku konsultatsiooni käigus nimetasid vastajad piiriüleste avalike teenuste kasutamise peamise takistusena raskusi juurdepääsul usaldusväärsele ühistranspordile, teisel kohal oli ühiste digiteenuste puudumine. COVID-19 pandeemia on toonud esile tervishoiusektori piiriüleste avalike teenuste kaks aspekti. Ühest küljest on üle piiri liikumise piirangute äkiline kehtestamine takistanud patsientide, aga ka meditsiinitöötajate juurdepääsu tervishoiuasutustele. Paradoksaalsel kombel muutsid need piirangud igapäevase piiriülese voo tähtsuse väga nähtavaks. Teisest küljest on terav vajadus meditsiiniteenuste järele suurendanud piiriülest solidaarsust ja näidanud, et piirialade vastupidavus kriisidele sõltub omavahelisest piiriülesest koostööst. Sarnastele järeldustele on jõutud hariduse, kultuuri ja vaba aja veetmise teenuste kättesaadavuse puhul, unustamata vajadust võimaldada teenustele füüsilist juurdepääsu vähese CO2 heitega transpordisüsteemide (nagu rongid, trammid ja bussid) abil. Näiteks ELi energiasüsteemide integreerimise strateegias osutatakse elektrisõidukite laadimise teenuste puhul piiriülese koostalitluse jätkuvale puudumisele, mis takistab keskkonnahoidlikumate piiriüleste transporditeenuste arendamist.

Hiljutises uuringus, mida rahastati Interregi programmi raames, kogus Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustik teavet 580 piiriülese avaliku teenuse kohta ELi sisepiiridel. Praegu on enamik neist piiriülestest avalikest teenustest seotud keskkonnakaitse, elanikkonnakaitse, katastroofide ohjamise ja transpordiga. Tulevikusuundumused osutavad uutele piiriülestele avalikele teenustele eelkõige ruumilise planeerimise, majanduse arendamise, turismi ja kultuuri valdkonnas. Paljud piirkonnad uurivad võimalusi piiriüleste avalike teenuste osutamiseks tervishoius ja tööturul. Pandeemia on toonud tähelepanu keskpunkti ka digitaliseerimise olulisuse. Piirialade toetamine tähendab seda, et kooskõlas Euroopa koostalitlusvõime raamistikus ja ELi e-valitsuse tegevuskavas sätestatud üldeesmärgi ja põhimõtetega tagatakse, et digitaalsed avalikud teenused on vaikimisi koostalitluslikud ja piiriülesed. Nii Regioonide Komitee (2020. aastal avaldatud arvamuses) kui ka Euroopa Parlament (katseprojekti „Piiriülene kriisidele reageerimise integreeritud algatus (CB-CRII)“ raames) on rõhutanud vajadust luua piiriüleste avalike teenuste jaoks tugevam ja stabiilsem raamistik. Euroopa Komisjon on selle eesmärgipüstitusega täielikult nõus ja teeb ettepaneku võtta selles valdkonnas konkreetseid meetmeid. Meetmed ·Komisjon toetab piiriüleste piirkondade vastupidavuse suurendamist, eelkõige tugevate piiriüleste avalike teenuste arendamise, sealhulgas digitaliseerimise ja koostalitluse kaudu. Kaks käimasolevat uuringut (üks avalike teenuste ja teine ühistranspordi kohta) loovad aluse korduvate probleemide kõrvaldamise hea tava ja lahenduste jagamiseks. Piiriülestel piirkondadel on tulevikus võimalik saada kõikehõlmavat teavet platvormi kaudu, mis luuakse Euroopa Parlamendi eespool nimetatud CB-CRII katseprojekti raames. ·Komisjon tõhustab piiriülese tervishoiu valdkonnas juba võetavaid meetmeid: 1.piiriüleses tervishoius patsiendiõiguste kohaldamist käsitleva direktiivi hindamine, et teha kindlaks, kui tulemuslikult on see täitnud oma eesmärgi hõlbustada üldsuse juurdepääsu ohututele ja kvaliteetsetele piiriülestele terviseteenustele teises ELi liikmesriigis (pidades eelkõige silmas järelejäänud õiguslikke ja haldustõkkeid); 2.programmi „EL tervise heaks“ raames rahastamise võimalused seoses riikidevahelise koostööga teadmiste ja hea tava edasiandmisel; 3.tervishoiupoliitika paremaks kujundamiseks tervishoiu Euroopa andmeruumi kavandatav loomine eesmärgiga toetada tõenduspõhist reguleerimist ning paremat tervisealast teadustegevust ja innovatsiooni, sealhulgas ühist juurdepääsu piiriülestele terviseteenustele. 3.3.Aktiivsed piiriülesed tööturud Paljusid piirialasid iseloomustab sotsiaal-majanduslik asümmeetria mõlemal pool riigipiiri. Tõeliselt piiriüleste tööturgude loomine pakub nii ettevõtjatele kui ka tööotsijatele mitmesuguseid eeliseid: tööandjatel on juurdepääs suuremale hulgale oskustele ja pädevustele ning tööotsijatel on juurdepääs rohkematele vabadele töökohtadele. Lisaks on naaberturge katsetada soovivatel VKEdel otsene juurdepääs potentsiaalselt teistsuguste keeleoskustega tööotsijatele. Selle tulemusena võib piiriülene pendelränne aidata vältida rände sotsiaalseid kulusid, mis vastasel juhul võivad viia kvalifitseeritud tööjõu lahkumiseni piirialadelt. Edu saavutamiseks tuleks aga piiriüleseid piirkondi käsitada hariduse ja koolituse, oskuste ja pädevuste, tööhõive ning sotsiaalkindlustuse kättesaadavuse mõttes ühtse territooriumina. Nii see aga veel ei ole: 2020. aasta avaliku konsultatsiooni käigus nimetasid vastajad piiriülestes piirkondades hariduse, koolituse ja tööhõivega seotud peamiste probleemidena keelelisi erinevusi ning raskusi diplomite, oskuste ja kvalifikatsioonide tunnustamisel. Peale selle edendatakse praegu piiriülest koolitust ja tööotsimist harva süstemaatiliselt, mistõttu on laiemas piiriüleses piirkonnas keeruline nõudluse ja pakkumise potentsiaali maksimaalselt realiseerida. Raskuste näited on järgmised: -kvalifikatsiooni tunnustamisega seotud takistused (hoolimata sellistest läbipaistvusvahenditest nagu Euroopa kvalifikatsiooniraamistik ja sellistest õiguslikest vahenditest nagu kutsekvalifikatsioonide direktiiv), sealhulgas teabe või teadmiste puudumine asjaomaste haldusmenetluste kohta; -vabade töökohtade leidmisel või potentsiaalsete töötajateni jõudmisel esinevad raskused, mis on tingitud sellest, et tööturg ei ole integreeritud ja tööturuasutuste tegevus ei ole koordineeritud. Väga sageli ei avaldata kooskõlastatult teavet kummalgi pool piiri olevate vabade töökohtade kohta. Takistuseks on ka koostalituslike digitaalsete süsteemide puudumine; -siseriiklike maksude, sotsiaalkindlustussüsteemidele juurdepääsu ning kohaldatavate õigusaktide keerukus võivad tekitada pendeltöötajatega seotud probleeme; -piiriüleste pendeltöötajate kaugtööga seotud takistused, mis tulenevad kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramise keerukusest ning kiire ja usaldusväärse internetiühenduse puudumisest piiriäärsetes maapiirkondades. Piiriülesed pendeltöötajad kogevad eeltoodud raskusi, kuigi olukorra parandamiseks on astutud märkimisväärseid samme. Näiteks seoses suurenenud kaugtööga andis sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjon välja suunised pragmaatiliste lahenduste leidmiseks, mis võimaldaksid töötajate sotsiaalkindlustusel jääda riiki, kus asub nende „tavapärane“ töökoht (tavaliselt ettevõtte asukoha riik). Igapäevane üle piiri toimuv pendelränne tööle ja tagasi koju peaks olema sama lihtne kui pendelränne suurlinna eeslinnadest. On selge, et piiriülestel pendeltöötajatel peavad olema samasugused õigused nagu neil, kes ei ületa tööl käimiseks iga päev piiri. Riiklikud ja piirkondlikud õigusraamistikud tuleks läbi vaadata ja neid tuleks muuta, kui leiab kinnitust, et need asetavad piiriülesed pendeltöötajad teiste töötajatega võrreldes ebakindlamasse olukorda. Piiriüleste pendeltöötajate suhtes kohaldatavad haldusmenetlused peaksid olema samaväärsed siseriiklikus kontekstis kohaldatavate haldusmenetlustega, et vältida vastakaid või tarbetult keerulisi olukordi. Liikmesriigid peaksid kaaluma selliste maksupoliitiliste meetmete võtmist ja maksualaste kokkulepete sõlmimist, millega ei karistata ühtegi piirkonda, nagu soovitas näiteks Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongress. Euroopa Tööjõuamet lihtsustab üksikisikute ja tööandjate juurdepääsu teabele tööjõu liikuvusega seotud teenuste kohta. Euroopa Tööjõuametil on kavas koostööd tugevdada ning toimida tööõiguse ja sotsiaalkindlustuse küsimustes vahendajana riiklike ametiasutuste vahel. Tööturud peaksid omandama laiema, üleeuroopalise perspektiivi. Komisjon kavatseb kaaluda piiriüleseid küsimusi süstemaatilisemalt, näiteks piiriülese pendelrände statistika struktureeritud ja püsiva väljatöötamise eesmärgil. Sama kehtib hariduse, koolituse ja oskuste kohta. See tähendab, et inimestel võib olla juurdepääs koolile või lasteaiale oma elukohariigis, kuid neil võib tekkida õiguslikke takistusi või vajadus läbida haldusmenetlus, kui nad soovivad kõnealuseid teenuseid riigis, kus nad töötavad. Samad probleemid esinevad kutsealase koolituse või praktikavõimaluste puhul. Kõrghariduse valdkonnas võib Euroopa ülikoolide liitudel koos naabruses asuvate piirialade partneritega olla oluline roll mitmekeelsuse edendamisel. Piiriüleste piirkondade elanikele tuleks anda juurdepääs haridusele ja koolitusele mõlemal pool piiri. Hõredalt asustatud piirkondades või rahvastikukao all kannatavates piirkondades võib koordineeritud haridus- ja koolitusteenuste võimaluste uurimine aidata säilitada neid teenuseid seal, kus need on ohus. Haridusressursside jagamine piirialadel aitab ka edendada kakskeelsust, vastastikust usaldust ja ühiseid oskusi, mis on kõik Euroopa integratsiooniga kaasnevad eelised. Euroopa haridusruum näitab, et oluline on ennetada õppimise ja oskuste arendamise struktuurseid takistusi. Selle algatuse raames püüdlevad Euroopa ülikoolide liidud selliseid eesmärke nagu mitmekeelsus, mis aitab kaasa hariduse pakkumise koordineerimisele kõnealustes piirkondades, ehkki kõnealuse algatuse ulatus on märksa laiem. Euroopa Liidus on juba mitu head näidet piirkondadest, kus pakutakse ühiseid haridusteenuseid või kus vastastikku tunnustatakse oskusi ja kvalifikatsioone üksteise õppekavasid puudutavate teadmiste ja usalduse alusel. Vaja on rohkem selliseid näiteid ning liikmesriigid peaksid tegema koostööd Euroopa Komisjoniga, et tugevdada piirialasid, pakkudes piiriüleseid haridusteenuseid. Meetmed ·EURESe piiriülesed partnerlused jätkavad piiriülestes piirkondades tööjõu liikuvuse edendamist. ·Euroopa Tööjõuamet jätkab teabele juurdepääsu lihtsustamist ja piiriüleselt liikuvate töötajate suhtes kohaldatavate eeskirjade suurema läbipaistvuse edendamist. ·Komisjon teeb koostööd ka teadusringkondade ja piirkondlike tööturu vaatlusrühmadega, et suurendada teadmisi piiriüleseid pendeltöötajaid mõjutavatest probleemidest. ·Komisjon loob struktureeritud partnerlused, mis hõlmavad vabatahtlikult osalevaid piirialasid, kus on juba tunnistatud ja kogetud regulatiivsetest või haldustakistustest tulenevaid turulepääsu tõkkeid, ning aitab neil välja töötada lahendusi alt üles suunatud ühtse turu vaimus. ·Komisjon jätkab teadlikkuse tõstmist Euroopa kvalifikatsiooniraamistikust ja aitab parandada selle rakendamist piiriülestes piirkondades, et toetada igat liiki ja iga taseme kvalifikatsioonide, sealhulgas väljaspool kõrgharidusasutusi omandatud kvalifikatsioonide mõistmist, läbipaistvust, võrreldavust ja tunnustamist. ·Maksustamise valdkonnas teatas komisjon 2020. aasta juulis oma õiglase ja lihtsa maksustamise tegevuskavas, millega toetatakse majanduse taastamise strateegiat, kavatsusest avaldada teatis, milles antakse ülevaade ELi õigusest tulenevatest maksumaksjate õigustest, ning esitada liikmesriikidele soovitus parandada piiriüleste maksutõketega silmitsi seisvate maksumaksjatest kodanike, näiteks piiriüleste pendeltöötajate olukorda. Eesmärk on loetleda kohtupraktikast ja tavadest tulenevad olemasolevad õigused, et teavitada maksumaksjaid ja maksuhaldureid asjaomastest õigustest ja kohustustest ning seeläbi parandada maksumaksjate ja maksuhaldurite vahelisi suhteid. 3.4.Piirialad Euroopa rohelise kokkuleppe kontekstis