ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 13.11.2008 
SEK(2008) 2863 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile: 
 
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV 
energiamõjuga toodete energiatarbimise ja muude ressursside tarbimise näitamise 
kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses 
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE 
  
{KOM (2008) 778 lõplik} 
{SEK(2008) 2862} 
 
ET 2   ET KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Käesolev mõjuhinnang on lisatud ettepa nekule uuesti sõnastada kodumasinate 
energiamärgistust käsi tlev direktiiv 92/75/EMÜ1 (edaspidi „energiamärgistuse direktiiv”). 
Energiamärgistuse direktiivi uuesti sõnastamine on säästva tarbimise ja tootmise ning säästva tootmispoliitika (edaspidi „STT/STP”) tegevuskava üks osa. 
 
Vastavalt energiamärgistuse direktiivile, mis võeti vastu 1992. aastal, peavad jaemüüjad 
tarbijatele müügikohas esitama kodumasinate ener giatarbimise võrdlust võimaldava märgise. 
Hinnanguliselt on aastatel 1996–2004 tänu energiamär gistusele igal aastal energiat säästetud 
umbes 3 Mtoe,2 mis tähendab ligikaudu 14 Mt võrra väik semat süsinikdioksiidi heidet aastas. 
Energiamärgistus on kohustuslik energiamärgi stuse raamdirektiivi rakendusmeetmetega 
hõlmatud toodete puhul. Energiamärgistu ssüsteem on aidanud kodumasinaturul edukalt 
kasutusele võtta energiatõhusamaid tooteid.  Sellega antakse tarb ijatele kasulikku ja 
võrreldavat teavet, mille alusel on neil võimalik kaaluda investeerimist tõhusamatesse 
                                                 
1 Nõukogu direktiiv 92/75/EMÜ, 22. september 199 2, kodumasinate energia ja muude ressursside 
tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses. 
2 Arvesse ei võeta Cecedi (Euroopa kodumasinad) ja Eicta (telerid) omaalgatuslike kohustustega seotud 
energiasäästu.  
 
ET 3   ET seadmetesse, et kokku hoida jooksvaid kulus id (peamiselt kasutamisega seotud 
energiatarbimiskulusid). 
Samuti aitab energiamärgistuse direktiiv tootjatel oma tooteid turul paremini positsioneerida 
ning saada tulu paremate ja uuenduslikum ate seadmete kasutuselevõtuks tehtud 
investeeringutest. Seepärast leitakse, et kõneal une süsteem on kasulik kõi kidele osalistele – 
tarbijatele, tööstusharule ja keskkonnale. 
STT/STP tegevuskava kohaselt oleks tänu ener giamärgistuse direktiivile ja ökodisaini 
direktiivile võimalik energiat rohkem sääs ta ja keskkonnamõju vähendada, kui need 
hõlmaksid kõiki energiamõjuga toodete rühmi (s.t tooteid, mille kasutamine mõjutab 
energiatarbimist). 
Praegu kehtiv energiamärgistuse direktiiv on raamistik, mille alusel on komisjonil (keda 
abistab regulatiivkomitee) võimalik vastu võtta konkreetsete kodumasinate3 märgistamist 
käsitlevaid rakendusmeetmeid. Selleks ajakohasta takse praegu märgiseid, et võtta need vastu 
2009. ja 2010. aastal.  
STT/STP tegevuskava mõju hinnangus märgitakse,  et energiamärgistus e direktiivi piiratud 
kohaldamisala tõttu ei kasutata ära kõiki  selle võimalusi kliimamuutuste mõju 
leevendamiseks, ELi eesmärgi saavutamis ele (20 % energiasääst 2020. aastaks) 
kaasaaitamiseks ning säästva tootmise ja tarbimise eesmärgi saavutamiseks. Käesolevas 
mõjuhinnangu aruandes analüüsitakse seega, ka s energiamärgistuse direktiivi kohaldamisala 
oleks võimalik laiendada ja selle toimimist tugevdada, kuidas seda ol eks võimalik teha ning 
milline mõju võiks sellel olla. Kuna energiamärgistuse direktiiv on raamdirektiiv, mis tooteid otseselt ei mõjuta, on sell e keskkonna-, majandus- ja sots iaalmõju üksikasju võimalik 
kvantitatiivselt hinnata ainult konkreetsete toodete kohta vastuvõetud rakendusmeetmete 
puhul. Sellest tulenevalt kaalutakse võimaliku muutmise tõenäolisi eeliseid ja puudusi, 
kontrollides mitmeid valitud prioriteetseid  tooterühmi, millel on märkimisväärne 
keskkonnamõju ja mille märgistamine tundub olevat asjakohane vahend. 
Eesmärk on parandada energiamärgistuse direkt iivi ja selle rakendusmeetmete tõhusust ning 
samal ajal vähendada halduskoormust ja  selgitada välja võimalused kasutada 
energiamärgistuse direktiivi raamistikuna, mille  alusel kehtestada ühtlustatud kohustuslikud 
riigihangete ja soodustust e kriteeriumid siseturul. 
                                                
 
3 Külmikud, sügavkülmikud ja nende kombinatsioonid, pesumasinad, kuivatid ja nende kombinatsioonid; 
nõudepesumasinad, küpsetusahjud, veekuumutid ja kuumaveesalvestid, valgustusseadmed ja 
õhukonditsioneerid. 
 
ET 4   ET Käsitletakse nelja järgmist varianti: 
1) poliitika ei muutu. Kaks alavõimalust: 
1a) säilib praegune olukord;  1b) säilib praegune olukord + 1 – praegu kehtiva energiamärgistuse direktiivi 
täielik rakendamine. 
2) võetakse mõni muu kui reguleeriv meede; 3) muudetakse direktiivi – praegu kehtivat energiamärgistuse direktiivi rakendatakse 
täielikult ja selle kohaldamisalasse lis atakse kõik energiamõjuga tooted, v.a 
transpordivahendid; 
4) direktiiv tunnistatakse kehtetuks ja se lle sätteid rakendatakse ökodisaini direktiivi 
raames – praegu kehtivat energiamärgistuse di rektiivi rakendatakse täielikult ja selle 
kohaldamisalasse lisatakse kõik energiam õjuga tooted, v.a transpordivahendid.  
Hinnanguliselt võiks variandiga 1b (täielikult rakendada praegu kehtivat raamistikku), mille 
aluseks on prioriteetsena käsitatavad kodumasi nad, säästa 2020. aastaks  energiat ligikaudu 22 
Mtoe, mis tähendab 65 Mt võrra väiksema t süsinikdioksiidi he idet. Rohkem kui pool 
kõnealusest kokkuhoiust tuleneks üksnes küt te- ja veesoojendusseadmetest, mis 
energiamärgistuse direktiivi kohaldamisala sse seni veel ei kuulu. Ülejäänud kokkuhoid 
tuleneks kehtiva kaheksa meetme ajakohastamises t ja uuest televisiooni käsitlevast meetmest.  
2. variandi (vabatahtlikud kokkul epped / võetud kohustused) eelis oleks ettevõtjatele ja 
ametiasutustele lisanduv vähene halduskoor mus, mis sõltub mõne muu kui reguleeriva 
meetme rakendamise viisist, ent selle kohaldamine sõltuks täielikult tööstusharu koostöövalmidusest ja tahtest, kusjuures tööstu ssektor on kõnealuse variandi tagasi lükanud 
(CECED
4 ja EICTA5). Kõnealuse variandi puhul leiti,  et sellega kaasnev energiasääst on 
parimal juhul üksnes marginaalne. 
3. variandi (täielikult rakendada praegu kehtivat  raamistikku ja laiendada selle kohaldamisala 
kõikidele energiamõjuga toodetele) ka asneb mõningane halduskoormus seoses 
uuestisõnastamisega, ent iga ajakohastatud ja uue väljatöötatav a rakendusmeetme puhul 
säästetaks umbes neli miljonit eurot ülev õtmiskulusid, kui dire ktiivid asendatakse 
rakendusmäärustega. Prognoositakse, et laie ndades energiamärgi stuse direktiivi 
kohaldamisala energiamõjuga toodetele, olek s 2020. aastaks võimalik täiendavalt kokku hoida 
ligikaudu 27 Mtoe,6 mis tähendaks 78 Mt väiksemat süsi nikdioksiidiheidet võrreldes sellega, 
kui säilib praegune olukord. Juba üksnes kolm e vaatlusaluse prioriteetse tooterühma 
(kaubanduslikud kütte- ja külmutusseadmed ni ng aknad) puhul on võimalik täiendavalt kokku 
hoida ligikaudu 5 Mtoe võrreldes variandiga  1b. Täpsemad andmed kõnealuste toodetega 
seotud võimaliku kokkuhoiu kohta saab ökodisainiala stest ettevalmistavatest uuringutest ja 
                                                 
4 Euroopa kodumasinatootjate komitee 
5 Euroopa info- ja sidetehnoloogiaettevõtjate ühendus 
6 Kõnealuse arvu puhul tugineti eeldusele, et aastaks 2020 säästetakse tänu energiamärgistuse direktiivi 
täielikule rakendamisele energiat umbes 22 Mtoe ja tänu direktiivi kohaldamisala laiendamisele 
säästetakse veel ligikaudu 5 Mtoe, kusjuures aluseks on võetud kolm prioriteetset tooterühma (aknad, 
kaubanduslikud külmikud ja kütteseadmed).  
 
ET 5   ET nendele järgnevatest konkreetsete toodete mõ ju hinnangust. Täiendavate muudatustega, 
näiteks lisades märgise kasutamisega seotud õiguskaitset käsitlevad sätted, täpsustades 
teavitusnõudeid ning kehtestades kohustuslike ri igihangete ja soodustuste raamistiku, oleks 
veelgi võimalik süsteemi tõhustada  ja energiasäästu suurendada. 
4. variandiga, mis tähendab energiamärgist use direktiivi kehtetuks tunnistamist ja 
energiamärgistuse rakendamist ökodisaini dire ktiivi raames, oleks te oreetiliselt võimalik 
saavutada samaväärne kokkuhoid nagu 3. variandiga  ning vähendada regulatiivsete vahendite 
arvu, ent seda ei oleks kuidagi võimalik pidada lihts ustamiseks. Põhjuseks on asjaolu, et 
kõnealused õigusaktid on oma olemuselt erinevad : ökodisaini direktiiviga keelatakse tooted, 
mille puhul kõikide oluliste keskkonnaaspektidega seotud näitajad on kogu oluelusringi jooksul muudest halvemad. Energiamärgistuse direktiiviga nähakse ette energiamärgistus, mis annab tarbijatele teavet toote energiatõhususe kohta (samuti va jaduse korral selle kohta, kui 
palju kulub muid ressursse, näiteks vett) toote kasutamise korral.  
Analüüsist ja variantide võrdlusest selgub, et va riandid 1b ja 3 on eesmärkide saavutamiseks 
kõige kulutõhusamad ja sobivamad ning et neid toetavad ka sidusrühmad. 
Järelevalve ja hindamine peaksid toimuma säästva tarbimise ja tootmise ning säästva 
tootmispoliitika (STT/STP) tegevuskava raames kooskõlas ökodisaini ja ökomärgist 
käsitlevate õigusaktide ja m uude seonduvate õigusaktidega.