Peamine tulemus on olnud internetifirmade loodud ühise räsikoodide andmebaasi toimiva prototüübi esitlus. Andmebaas võimaldab märgistada terroristlikku veebisisu, sellist sisu kindlaks määrata, seda oma tegevuspõhimõtete alusel hinnata ning see pöördumatult kõrvaldada. Praegu keskenduvad ettevõtted andmebaasi testimisele ja selle skaleeritavuse suurendamisele ning uute, eelkõige väiksemate ettevõtete otsimisele ja konsortsiumiga liitmisele, et vahendi mõju ja ulatust maksimaalselt suurendada. Lisaks rõhutas EL, kui oluline on see, et ettevõtted oleksid proaktiivsemad ja kasutaksid kuritahtliku infosisu automaatset tuvastamist.

Märtsis külastas USAd komisjoni juhitud ELi delegatsioon, kuhu kuulusid nõukogu praegune ja tulevane eesistujariik, ELi terrorismivastase võitluse koordinaator, Europoli internetisisust teavitamise üksuse juht ja radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku tippkeskuse direktor. USAs kohtuti suuremate sotsiaalmeedia- ja internetiettevõtetega, et tugevdada vabatahtlikku partnerlust ELiga ning tagada, et ELi internetifoorumil 2016. aasta detsembris kokkulepitud algatused viiakse ellu. Nagu varasemates aruannetes selgitatud, on 2015. aasta detsembris loodud ELi internetifoorum oluline komisjonipoolne meede vastuseks interneti kasvavale kuritarvitamisele terroriorganisatsioonide poolt.

Hiljuti vastu võetud seadusandlike ettepanekute osas toetab komisjon jätkuvalt liikmesriike ELi broneeringuinfo direktiivi kiirel rakendamisel. Komisjon korraldas 8. märtsil broneeringuinfo direktiivi rakendamist käsitleva neljanda kohtumise, kus selgus, et mitu liikmesriiki tegeleb praegu õigusaktide vastuvõtmise või muutmisega, mis on vajalikud broneeringuinfo direktiivi vastuvõtmise ettevalmistamiseks. Komisjon jälgib ja toetab direktiivi rakendamist.

7. aprillil 2017 jõustusid Schengeni piirieeskirjade muudatused, mis käsitlevad isikute, sh ELi kodanike süsteemset kontrolli välispiiril piirikontrolli tugevdamise eesmärgil. Selle olulise õigusaktiga parandatakse Schengeni alal julgeolekut ilma liikumist takistamata. Liikmesriigid, kus kontrollimine avaldab teatavatel maa- ja merepiiridel liikumise sujuvusele ebaproportsionaalset mõju, võivad kindlaksmääratud tingimustel ja eelneva riskihindamise alusel, mis kinnitab julgeolekuriski puudumist, piiratud ajavahemikul otsustada kasutada nendel piiridel ELi kodanike sihipärast kontrollimist andmebaaside alusel. Riskihindamise alast teavet tuleb jagada Euroopa piiri- ja rannikuvalvega. Piirihalduse osas käivitus 23. märtsil kaasseadusandjate kolmepoolne arutelu komisjoni ettepanekute üle luua ELi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, mis parandaks piirihaldust, aitaks võidelda ebaseadusliku rändega ja tugevdaks sisejulgeolekut ning millega registreeritaks kolmandate riikide kodanike liikumine üle Schengeni ala välispiiri. Komisjon kutsub kaasseadusandjaid üles ettepanekut kiiresti menetlema, et süsteemi arendamist saaks sel aastal alustada, tagades seega süsteemi toimimise alates 2020. aasta algusest. Kummagi kaasseadusandjaga peetavad tehnilised arutelud ELi reisiteabe ja reisiloa süsteemi (ETIAS) üle on hästi edenenud. Komisjon pakub jätkuvalt kaasseadusandjatele aktiivset tuge ja toetab ettepaneku vastuvõtmist. ELi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ja ETIASt käsitlevad ettepanekud on Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse kohaselt seadusandlikud prioriteedid. Seepärast on institutsioonid kokku leppinud, et neid ettepanekuid käsitletakse õigusloomeprotsessis esmajärjekorras, et tagada nende kiire elluviimine.

21. märtsil 2017 algas kaasseadusandjate kolmepoolne arutelu, mis käsitleb komisjoni 5. juuli 2016. aasta ettepanekut 4. rahapesuvastase direktiivi sihipäraste muudatuste kohta. Ettepanek on koostatud sellisena, et see hõlmaks uusi terrorismi rahastamise vahendeid, nagu virtuaalvaluutad ja ettemaksekaardid, ning suurendaks läbipaistvust, et aidata võidelda rahapesu vastu. Komisjon kutsub kaasseadusandjaid läbirääkimisi selle olulise ettepaneku üle võimalikult kiiresti lõpule viima, sest see aitab veelgi vähendada terroristidele kättesaadavaid vahendeid.

Euroopa Parlament kiitis 14. märtsi 2017. aasta täiskogul heaks tulirelvade direktiivi läbivaatamise. Ettepanekuga laiendatakse oluliselt keelatud relvade (A-klass) loetelu, eemaldades seega kõige ohtlikumad relvad tsiviilkasutusest. Ühtlasi tuuakse direktiivi kohaldamisalasse akustilised ja laskekõlbmatuks muudetud relvad ning suurendatakse relvade jälgitavust, tugevdades märgistuseeskirju ja teabevahetust liikmesriikide vahel. Nõukogu peaks ettepaneku lõplikult heaks kiitma 25. aprillil. Liikmesriikidel on 15 kuud, et uued normid siseriiklikku õigusesse üle võtta, ja 30 kuud, et võtta kasutusele andmesalvestussüsteem tulirelvade jälgimiseks ja kindlakstegemiseks vajaliku teabe registreerimiseks.

Direktiiv (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas 31. märtsil. Uued normid aitavad terrorirünnakuid ära hoida, kriminaliseerides muu hulgas terrorismi rahastamise, terrorismi eesmärgil koolituse ja reisimise ning sellise reisimise korraldamise ja hõlbustamise. Lisaks sellele suurendavad need terrorismiohvrite õigusi ning neile on lisatud loetelu teenustest, mis vastavad terrorismiohvrite erivajadustele. Liikmesriigid peavad need uued normid siseriiklikku õigusesse üle võtma 8. septembriks 2018.

Organiseeritud kuritegevusel on keskne roll terrorirünnakute korraldamises, kuna see pakub terroristidele võimalust raha ja relvade omandamiseks. Piir küberkuritegevuse ja nn tavalise kuritegevuse vahel on kadumas, kuna kurjategijad kasutavad internetti nii oma tegevuse laiendamiseks kui ka vahendite hankimiseks ja uute kuriteoviiside arendamiseks. Terrorism, organiseeritud ja küberkuritegevus on seega omavahel seotud ning organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse toetamine on ELi põhiprioriteet julgeolekuliidu raames.

Käesolevas aruandes käsitletakse julgeolekuliidu olulisemate seadusandlike ja mitteseadusandlike aktide rakendamisel saavutatud edu. Erilise tähelepanu all on võitlus raske ja organiseeritud kuritegevuse vastu, mis on üks kolmest 2015. aasta Euroopa julgeoleku tegevuskava põhivaldkonnast. Rasket rahvusvahelist ja organiseeritud kuritegevust käsitleva ELi uue poliitikatsükli (2018–2021) raames tehtava töö osas esitatakse käesolevas aruandes komisjoni nägemus ELi tulevastest prioriteetidest raske ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses.

Komisjon korraldas 27. märtsil piiriülese õiguskaitsekoostöö parandamiseks seminari, kus keskenduti piiriülesele jälitustegevusele, mille puhul alustavad ühe liikmesriigi õiguskaitsetöötajad kahtlustatava jälitamist (tavaliselt autoga) oma riigi piirialadel ja jätkavad seda naaberliikmesriigi territooriumil. Esimesel seminaril toimus konstruktiivne dialoog, mille käigus arutati jälitustegevusega seotud praktilisi küsimusi ja võimalusi sellise tundliku piiriülese politseikoostöö hõlbustamiseks.

Lennundusjulgestuse valdkonnas on tehtud edusamme kolmandatest riikidest ELi saabuvate lendudega seotud ohtude ja haavatavuse riskihindamises. Jaanuaris alustati tööd sellise riskimaatriksi väljatöötamiseks, mis ühendab ohuhinnangu ja üksikasjalikud haavatavuse elemendid. See saaks aluseks väliste suutlikkuse suurendamise pingutuste prioriseerimisel ja koordineerimisel haavatavates kolmandates riikides. Kuigi EL on välja töötanud tugeva lennundusjulgestusraamistiku, on võimalike julgeolekulünkade täitmiseks vaja eespool nimetatud protsesse kiirendada. Hiljuti USA ja Ühendkuningriigi poolt kehtestatud teatavate elektroonikaseadmete keeld rõhutab vajadust tihendada koostööd liikmesriikide vahel, austades samal ajal nende õigust võtta kolmandatest riikidest saabuvate lendude suhtes täiendavaid julgestusmeetmeid. Sellise koostöö paremaks koordineerimiseks korraldas komisjon 31. märtsil ekspertide salastatud kohtumise, kus osalesid liikmesriigid, Austraalia, Kanada ja USA.

ELi poliitikatsükli eesmärk on tagada liikmesriikide õiguskaitseasutuste ning ELi institutsioonide ja ametite vaheline tulemuslik koostöö, mille väljundiks oleks sidus ja kindel operatiivtegevus ELi ees seisvate kõige pakilisemate kuritegevusega seotud ohtude vastu. See on tõenduspõhine protsess ning selle aluseks on Europoli esitatud raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hinnang (SOCTA), kus esitatakse hulk soovitusi ELi ees seisvate põhiliste kuritegevusega seotud ohtude kohta. ELi SOCTA aruanne on alus liikmesriikide vahelisele arutelule kuritegevusega seotud ohtude vastase võitluse prioriteetidest ELi tasandil. Justiits- ja siseküsimuste nõukogu kiidab seejärel prioriteedid heaks ning need kajastuvad piiriüleses operatiivtegevuses liikmesriikide tasandil, eelkõige liikmesriikide ja ELi ametite ühistegevuses, mida toetab kuritegevusega seotud ohte käsitlev valdkondadevaheline Euroopa platvorm (EMPACT) . Komisjon on pakkunud ja jätkab rahalise abi pakkumist ELi poliitikatsükli rakendamiseks ning on lisaks aastatel 2015–2016 eraldatud 9 miljonile eurole eraldanud 4 miljonit eurot 2017. aastaks.

Üldkokkuvõttes on praegune ELi poliitikatsükkel (2013–2017) edukalt rakendatud. Komisjoni tellitud sõltumatus hindamises jõuti järeldusele, et poliitikatsükkel on täitnud oma põhieesmärgi, milleks oli parandada liikmesriikide vahelist koostööd raske ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses . ELi poliitikatsükli tulemusena on paranenud teabe vahetamine, heade tavade jagamine ning mitme ühise uurimise ja ühisoperatsiooni käivitamine liikmesriikide vahel. See on aidanud kaasa heade suhete ja usaldusväärsuse kasvule, sealhulgas kolmandate riikidega.

Uus poliitikatsükkel käivitati 9. märtsil 2017, kui Europol esitles ELi 2017. aasta SOCTA aruannet. Aruandes uuritakse võimalikke seoseid raske ja organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vahel, nimelt võimalusi, et organiseeritud kuritegevus toetab terrorismi muu hulgas tulirelvadega kaubitsemise, võltsitud dokumentide koostamise või narkokaubandusest saadud tulu abil. See lähenemisviis esitati Euroopa julgeoleku tegevuskavas, millele järgnes teatis „Euroopa julgeoleku tegevuskava elluviimine, et võidelda terrorismi vastu ning liikuda tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu poole“ .

ELi 2017. aasta SOCTA aruandes soovitati keskenduda viiele prioriteetsele kuritegevusega seotud ohule: 1) küberkuritegevus, 2) uimastitootmine, uimastikaubandus ja uimastite levitamine, 3) rändajate smugeldamine, 4) organiseeritud vargused ja röövimised (organiseeritud varavastane kuritegevus) ja 5) inimkaubandus. Lisaks sellele soovitati tegeleda kolme valdkondadevahelise küsimusega, mis võimaldavad või soodustavad kõiki raske ja organiseeritud kuritegevuse liike: a) dokumentide võltsimine, b) finantskuriteod, k.a rahapesu ja c) ebaseaduslike kaupade ja teenuste müük veebis.

Komisjon ja nõukogu eesistujariik valmistavad ELi 2017. aasta SOCTA aruande põhjal ette oma ettepanekud kuritegevuse vastase võitluse prioriteetide kohta ELi uues poliitikatsüklis (2018–2021). Prioriteedid vaatab läbi sisejulgeolekualase operatiivkoostöö alaline komitee ning justiits- ja siseküsimuste nõukogu kinnitab need juunis 2017.

Selleks et määrata kindlaks ELi tulevased prioriteedid raske ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses, kinnitab komisjon Europoli poolt esile toodud viit prioriteetset kuritegevusega seotud ohtu (vt allpool punktid 1–5). Lisaks sellele peab komisjon vajalikuks pöörata erilist tähelepanu ja eraldada ELi tasandil rahalisi vahendeid järgmise kolme kuritegevusega seotud ohuga võitlemiseks: 6) tulirelvadega kauplemine, 7) käibemaksupettus ning 8) keskkonnakuriteod. Need kolm valdkonda tuleks samuti lisada prioriteetsete kuriteoohtudena ELi uude poliitikatsüklisse (vt allpool punktid 6–8).

Üks põhiprobleem, mida ELi 2017. aasta SOCTA aruandes esile tõsteti, on uute tehnoloogiate kasutamine kurjategijate poolt. Kurjategijad kasutavad ja kohandavad tehnoloogiat üha oskuslikumalt ja tulemuslikumalt peaaegu kõigi organiseeritud kuritegevuse liikide puhul. Igat liiki ebaseaduslike toodete ja teenustega kauplemiseks kasutatakse aina rohkem internetti. Seepärast peavad õiguskaitseasutustel olema piisavad vahendid sellise internetikuritegevusega võitlemiseks ning õppe- ja koolituskoostöö korraldamiseks. Siin on oluline roll Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametil, kes pakub eesliinil töötavatele õiguskaitseametnikele asjakohast koolitust, mis on vastavuses poliitiliste prioriteetide ja kindlakstehtud ohtudega.

Raskel ja organiseeritud kuritegevusel on ka väline mõõde. ELi 2017. aasta SOCTA aruandes tõdeti, et organiseeritud kuritegevusega ELis on seotud rohkem kui 180st eri rahvusest isikuid, kes elavad nii ELis kui ka väljaspool seda. 40 % kahtlustatavatest ei ole ELi liikmesriikide kodanikud. Organiseeritud kuritegevuse peamised salakaubavedude marsruudid saavad alguse väljastpoolt ELi. Algatatud on meetmed võitlemaks organiseeritud kuritegevuse ohtudega väljaspool Euroopa Liitu. Oluline on jätkata seoste tagamist ELi sisejulgeoleku ja välistegevuse vahel raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude vastu võitlemisel, sh Europoli ja kolmandate riikide koostöö kaudu.

1.Küberkuritegevus

Kasvanud on küberrünnakute intensiivsus, maht ja kvaliteet . Küberkuritegevus on oma olemuselt rahvusvaheline: ohvrid, kurjategijad ja tõendusmaterjal asuvad sageli eri riikides, eri jurisdiktsiooni all. Liikmesriigid on näidanud üles huvi seada küberkuritegevuse vastane võitlus esikohale. Seda ilmestavad mitmed küberrünnakute, internetis laste seksuaalse ärakasutamise ja maksekaardipettuse vastased tegevuskavad. ELi tasandil on olulise panuse küberkuritegevuse vastasesse võitlusse andnud küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus (EC3). Eurojust teeb EC3-ga tihedat koostööd, lähetades sinna eksperdi ja osaledes programminõukogu töös. EC3 koosseisus tegutseb ka ühine küberkuritegevuse vastane rakkerühm , mille ülesanne on juhtida luureteabel põhinevat koordineeritud tegevust peamiste küberohtude vastu, tehes seda piiriülese uurimise ja partnerite korraldatud operatsioonide abil.

Lisaks sellele püütakse leida võimalikke lahendusi, et kõrvaldada küberkuritegevuse vastase kriminaaluurimisega seotud takistused, suurendades tõendite ja teabe kättesaadavust. Küberkuritegevuse vastase võitluse alane koostöö peab keskenduma ohvrite kindlakstegemisele ja kaitsmisele, tuginedes ELi õigusaktides sätestatud kuriteoohvrite õigustele ja olemasolevale parimale tavale. Koostööd internetis laste seksuaalse ärakasutamise vastu võitlemiseks tuleb jätkata ja tugevdada. Maksekaardipettuste osas tuleb laiendada senist õiguskaitsealast koostööd selliselt, et see hõlmaks ka muid mittesularahaliste maksete vastu suunatud kuriteoliike. Nagu terrorismi rahastamise vastase võitluse tugevdamise tegevuskavas märgitud, on komisjonil kavas ajakohastada mittesularahaliste maksevahenditega seotud pettuste ja võltsimiste vastast võitlust käsitlevat 2001. aasta raamotsust .

2.Uimastitootmine, uimastikaubandus ja uimastite levitamine

Ebaseaduslike uimastite turg on ELi suurim kuritegelik turg. ELi 2017. aasta SOCTA aruanne näitab, et rohkem kui kolmandik ELis tegutsevatest kuritegelikest rühmitustest on seotud eri liiki uimastite tootmise, levitamise ja nendega kaubitsemisega. ELi uimastituru väärtus on hinnanguliselt vähemalt 24 miljardit eurot aastas. Ebaseaduslik uimastiäri toetab varimajandust ja muid ebaseaduslikke tegevusi ning sünnitab vägivalda ja suuri sotsiaalseid probleeme.

ELi ebaseadusliku uimastiäri vastane võitlus tugineb ELi narkostrateegiale (2013–2020), mis hõlmab nii uimastite pakkumise kui ka nõudluse vähendamist. Komisjon esitas 15. märtsil eelnõu ELi uue narkootikumidealase tegevuskava (2017–2020) kohta. Selleks et EL saaks uute psühhoaktiivsete ainete valdkonnas kiiremini ja tulemuslikumalt tegutseda, kiitis nõukogu 2016. aasta detsembris heaks üldise lähenemisviisi uue seadusandliku paketi kohta, mille eesmärk on tegeleda uute psühhoaktiivsete ainetega ja kehtestada ohtlike ainete suhtes kontroll ELi tasandil. Kaasseadusandjate vaheline arutelu käivitati 1. märtsil.

3.Rändajate ebaseaduslik üle piiri toimetamine

Rändajate ebaseaduslik üle piiri toimetamine on praegu üks kiiremini kasvavaid organiseeritud kuritegevuse liike ELis. See mitte ainult ei toida ELi suunduvat ebaseaduslikku rännet, mõjutades piirijulgeolekut ja halvendades rände haldamist, vaid on ka raske kuritegu, mille tulemusena satuvad rändajad vägivalla ja ekspluateerimise ohvriks või kaotavad elu. Euroopa rände tegevuskavas ja ELi tegevuskavas rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks tunnistati vajadust seada esikohale smugeldamise parem ennetamine ja tõkestamine, sealhulgas ebaseadusliku rände ja surmajuhtumite vähendamine Vahemerel. Nende ülesannetega toimetulemiseks on kavas suurendada toetust Europolile, sealhulgas luua sisserändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastane Euroopa keskus. Esimese aasta tegevusaruanne kajastab seda ulatuslikku tuge, mida keskus Euroopa politsei- ja piirikontrolliasutustele keeruliste piiriüleste smugeldamisvastaste operatsioonide koordineerimisel pakub. Eurojust on nimetanud Kreeka ja Itaalia esmase vastuvõtu keskustesse õigusalased kontaktametnikud, kelle ülesanne on edastada asjakohane teave ja juhtumid Eurojusti riiklikesse büroodesse kohtumenetluslike järelmeetmete võtmiseks ja koordineerimiseks ELi tasandil. Rändajate ebaseaduslik üle piiri toimetamine toimub suures mahus ka Vahemere keskosa rändetee kaudu, millele osutatakse 25. jaanuari 2017. aasta ühisteatises.