[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 11.1.2006

SEK(2006) 27 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005–2008

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Taust

1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva kasvu tingimuste tugevdamise vahendiks. 2005. aastal muudeti pakti esimest korda. Reformimisel tunnistati pakti kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid sooviti tugevdada nii pakti tõhusust ja selle mõju majandusele kui ka tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1], mis moodustab osa paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsus- või lähenemisprogrammid ja nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid peavad esitama (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid peavad esitama (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Rootsi esitas esimese lähenemisprogrammi detsembris 1998. Vastavalt määrusele esitas nõukogu 8. veebruaril 1999 arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Vastavalt samale menetlusele peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama, majandus- ja rahanduskomitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on õigus neid kontrollida.

Nimetatud programmides peavad liikmesriigid täpsustama oma keskmise pikkusega perioodi eesmärgid seoses eelarveseisundiga ja esitama poliitilised meetmed nende saavutamiseks ja hoidmiseks, sealhulgas asjakohased prognoosid majanduse kohta. Pakti reformimise järel peaks keskmise pikkusega perioodi eesmärk olema iga liikmesriigi puhul erinev, pidades silmas liidu majanduslikku ja eelarvelist mitmekesisust, sealhulgas jätkusuutlikkusega seotud eelarveriske. Reformi osaks on ka vajadus luua majanduse tõusuperioodidel kõrgendatud eelarvedistsipliini abil korrastatum lähenemine eelarvepoliitikas majandustsükli jooksul, samas kui ajutisel kõrvalekaldumisel keskmise pikkusega perioodi eesmärkidest või sellele eesmärgile suunatud kohandamiskavas tuleks arvestada olulisi struktuurireforme, millel on tõestatav mõju pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

Võttes arvesse komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosi, tegevusjuhendit[2], potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi, on komisjon kontrollinud Rootsi hiljuti esitatud ajakohastatud lähenemisprogrammi ja võtnud alljärgneva hindamise põhjal vastu soovituse nõukogule asjakohase otsuse tegemiseks.

Hinnang

1. Rootsi kuues ajakohastatud lähenemisprogramm saadeti komisjonile 24. novembril 2005 ja see hõlmab ajavahemikku 2005–2008. Programm põhineb 2006. aasta eelarveseadusel, mille parlament võttis vastu 16. detsembril 2005. Programm järgib üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri. Programmis on puudusi uue tegevusjuhendiga sätestatud kohustuslikes ja vabatahtlikes andmetes (eelkõige puuduvad tööjõukulud). Rootsi programmis on sõnaselgelt määratlemata eelarveseisundi keskmise pikkusega perioodi eesmärk, mille esitamine on tegevusjuhendi kohaselt nõutav.

2. Viimase kümne aasta jooksul on Rootsi aastane keskmine SKT reaalkasv olnud pisut alla 3%. Selle kasvuga on kaasnenud märkimisväärne tootlikkuse tõus ja puhasekspordi positiivne areng. Kuid viimaste aastate jooksul on tööhõive kasv olnud väike ja tööhõive on vähenenud ning töötus suurenenud. Inflatsioon on jäänud keskpanga seatud eesmärgi, milleks on 2% +/- 1 protsent, madalamasse vahemikku. Ajakohastatud programmis prognoositakse SKT reaalkasvuks 2,4% 2005. aastal, 3,1% 2006. aastal, 2,8% 2007. aastal ning 2,3% 2008. aastal. Tööhõive peaks järgnevatel aastatel eeldatavasti paranema. Ajakohastatud programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium tundub usutav ja vastab üldjoontes komisjoni talituste hinnangule ja 2005. aasta sügisprognoosidele. Ajakohastatud programmi andmete alusel ühiselt kokkulepitud metoodika põhjal tehtud arvutused näitavad, et SKT potentsiaalse kasvu määrad on jätkuvalt suhteliselt kõrged, kuid näitavad keskmise pikkusega perioodil kerget langustendentsi. 2005. aastal oli majanduses väikesel hulgal vabu vahendeid, kuid juba 2006. aastal hakkab SKT lõhe kaduma. Inflatsioonisurve peaks eeldatavasti jääma tagasihoidlikuks ning programmiperioodi jooksul lähenema järk-järgult keskpanga eesmärgile, milleks on 2%. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik.

3. Aastatel 2002–2004 on kroon euro suhtes olnud suhteliselt stabiilne, kuid on viimasel ajal Rootsi stabiilsest makromajanduslikust keskkonnast, kindlatest kasvuväljavaadetest ja jooksevkonto ülejäägist hoolimata pisut nõrgenenud, peegeldades arvatavasti suhteliselt madalaid repokursse. Rootsi pikaajaliste riigi võlakirjade ja euroala võlakirjade tootlikkuse erinevus, mis 2004. aasta algul oli 50 baaspunkti ringis, on langenud peaaegu nulli lähedale.

4. 18. jaanuaril 2005 kiitis nõukogu oma arvamuses heaks Rootsi 2004. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud eelarvestrateegia. 2005. aasta eelarve täitmise osas seati 2004. aasta ajakohastatud programmis eesmärgiks valitsemissektori ülejääk 0,6% SKTst, praeguses ajakohastatud programmis prognoositakse 1,6%list ülejääki, hoolimata 2005. aasta kasvuprognoosi vähendamisest. Üldiselt on tulud laekunud oodatust paremini, mis osaliselt tuleneb mõningatest ühekordsetest ettevõtte tulumaksulaekumistest, kuid ka kulutused on kasvanud tagasihoidlikult.

5. Rootsi eelarveraamistiku eesmärk on tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, täielik tööhõive ning jätkusuutlik kasv. Seda eesmärki silmas pidades kuuluvad Rootsi eelarveraamistikku valitsemissektori eelarveülejäägi eesmärk keskmiselt 2% SKTst kogu tsükli jooksul, keskvalitsuse kulude mitmeaastased nominaalsed ülemmäärad ja tasakaalus eelarve nõue kohalikele omavalitsustele. Ajakohastatud programmis on ette nähtud valitsemissektori ülejäägiks 2005. aastal 1,6%, 2006. aastal 0,9%, 2007. aastal 1,2% ja viimasel, 2008. aastal 1,7%. Nii kulu- kui tulusuhe väheneb vaatlusalusel perioodil järkjärguliselt. Tulusuhte vähendamine on kavandatud programmiperioodi algusse, kulusuhte vähendamine aga perioodi lõpuossa. Pensionisüsteem ja kohaliku omavalitsuse alamsektor on prognoosi kohaselt stabiilses ülejäägis, kuid keskvalitsuse puudujääk toob kaasa muutusi valitsemissektori finantsseisundis. Rootsi kasutab 2007. aasta kevadeni Eurostati 2004. aasta märtsi teise samba kogumispensionskeemide liigitamist käsitleva otsuse rakendamiseks üleminekuperioodi. Selle otsuse rakendamine mõjutab valitsemissektori eelarve tasakaalule nii, et SKTd korrigeeritakse igal aastal 1% võrra allapoole. Eelmise programmiga võrreldes kinnitab ajakohastatud programm üldiselt kavandatud riigi rahanduse kohandamist veidi soodsama makromajandusliku stsenaariumi taustal.

6. Komisjoni talituste poolt programmi alusel vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale tehtud arvutuste kohaselt on prognoositav tsükliliselt kohandatud tasakaal ühekordseid meetmeid arvestamata 1% SKTst 2006. aastal. 2005. aastal oli see 1,75%. Seega toimub 2006. aastaks kavandatud rahanduspoliitiline ekspansioon SKT lõhe vähenedes ja tsükliliste tingimuste paranedes. Tsükliliselt kohandatud tasakaal paraneb järk-järgult, liikudes aastatel 2007–2008 1,5–2%ni.

7. Programmis seatakse ajakohastatud programmi strateegiat suunavaks keskmise pikkusega perioodi kontrollväärtuseks riigi ülejäägieesmärk keskmiselt 2% tsükli jooksul. See on ka eeskirjadele tugineva Rootsi eelarveraamistiku nurgakiviks. Seetõttu võib kontrollväärtust 2% SKTst pidada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgiks.

8. Kuna programmis esitatud keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (milleks on puudujääk ligikaudu 0,5% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine täitma ka ülemäärase puudujäägi vastase kindlusvaru tagamise eesmärgi. Asjakohasuse seisukohalt on programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk märkimisväärselt ambitsioonikam, kui pikaajalise võlasuhte ja keskmise SKT kasvu põhjal prognoosida võiks. Selle saavutamine on pikaajalise jätkusuutlikkuse seisukohalt siiski esmatähtis.

9. Kokkuvõttes tunduvad programmi eelarveprognooside riskid olevat tasakaalustatud. Selle põhjuseks on asjaolu, et viimased rahvamajanduse arvepidamise andmed viitavad sellele, et 2005. aasta kasv oli programmis prognoositust suurem. Lisaks ilmneb viimastest andmetest likviidsete vahendite kohta, et ka maksutulud on 2005. aasta lõpus olnud märkimisväärselt suuremad, kui ajakohastatud programmi eelarveandmetes. Tulemus eelarve osas võib olla programmis kavandatust parem.

10. Seda riskihinnangut silmas pidades tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted olevat piisavad, et tagada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamine programmiperioodi lõpuks. Kuid 2006. aasta ekspansiivse eelarve tõttu kaldub eelarveseisund keskmise pikkusega perioodi eesmärgist 2006. ja 2007. aastal kõrvale ligikaudu 1% võrra SKTst, seades ohtu keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamise programmiperioodi jooksul. Lisaks on oht, et märkimisväärselt ekspansiivne rahanduspoliitika 2006. aastal (mil tsükliliselt kohandatud tasakaal väheneb peaaegu ühe protsendipunkti võrra) ei pruugi olla asjakohane selles mõttes, et kõnealust ajavahemikku võiks pidada majanduse tõusuajaks. Kuid nagu eespool välja toodud, on programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutavast märkimisväärselt ambitsioonikam. Eelkõige on kogu programmiperioodi jooksul olemas piisav varu, et tavaliste tsükliliste kõikumiste korral ei ületataks puudujäägiläve 3% SKTst. Käesolev hinnang tundub olevat piisav ka juhul, kui teise samba kogumispensioniskeemid liigitatakse 2007. aastal valitsemissektorist välja, nagu Eurostat nõuab. Üldiselt on eelarveseisund usaldusväärne ning eelarvestrateegia on hea näide paktiga kooskõlas olevast fiskaalpoliitikast.

11. Koguvõla suhe väheneb prognoosi kohaselt jätkuvalt ning jõuab 2008. aastal 46%ni SKTst. Peamiselt võtab laenu eelarvepuudujäägis olev keskvalitsussektor ning pensionisüsteemi ülejääk investeeritakse peamiselt varadesse, mis ei kuulu valitsemissektorile, ning seega väheneb koguvõla suhe aeglaselt. Võla suhe finantsvarasid arvestamata on negatiivne, viidates valitsemissektori netovaraseisundile, mis prognooside kohaselt peaks suurenema -6%lt SKTst 2004. aastal ligikaudu -9%le 2008. aastal. Need prognoosid tunduvad olevat mõistlikud.

12. Rootsi rahanduse jätkusuutlikkusega seoses on vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist tulenevad riskid madalad. Koguvõla tase on praegu tublisti alla 60%lise kontrollväärtuse ja peaks prognooside kohaselt jääma sellest madalamaks peaaegu kogu programmiperioodi vältel. Jätkusuutlikkusega seotud küsimuste asetamine fiskaalpoliitiliste prioriteetide sekka ning pensionisüsteemi reform, millega ohjatakse pensionikulusid ning kogutakse vahendeid, parandab märkimisväärselt riigi rahanduse väljavaateid. Praegu soodne eelarveseisund aitab piirata elanikkonna vananemise prognoositud mõju eelarvele ning kavandatav eelarve stabiliseerimine, et saavutada programmiperioodi lõpuks kaheprotsendiline keskmise pikkusega perioodi eesmärk, aitab kaasa jätkusuutlikkuse parandamisele.

13. Kavandatud meetmed on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega riigi rahanduse valdkonnas. Kui piisavat ranget keskmise pikkusega perioodi eelarveseisundit kavatsetakse säilitada, võib keskmise pikkusega perioodi eesmärgist kõrvalekaldumine aastatel 2006–2007 tuua kaasa protsüklilisuse ohu ning ohustada ka kesmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamist programmiperioodi lõpuks.

14. Rootsi riiklikus reformiprogrammis (NRP), mis esitati 21. oktoobril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, pannakse suurt rõhku jätkusuutlikule arengule ja rõhutatakse, tööturul kõrge osalustaseme ja töötatud tundide arvu saavutamine ja säilitamine on olulised väljakutsed ning mõjutavad riigi rahandust pikaajalises perspektiivis märkimisväärselt. NRP hõlmab 2006. aasta eelarvet, millel põhineb ka ajakohastatud programm ning selles mõttes on need kaks dokumenti vastavuses.

15. Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 kolmanda lõikega Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2005–2008

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[3], eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

16. 24. jaanuaril 2006 kontrollis nõukogu Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2005–2008. Programm järgib üldjoontes uues tegevusjuhendis sätestatud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide näidisstruktuuri. Programmis on puudusi uue tegevusjuhendiga sätestatud kohustuslikes ja vabatahtlikes andmetes (eelkõige puuduvad tööjõutulud). Rootsi programmis pole selgelt kindlaks määratud tegevusjuhendis nõutud eelarveseisundi keskmise pikkusega perioodi eesmärki.

17. Viimase kümne aasta jooksul on Rootsi aastane keskmine SKT reaalkasv olnud pisut alla 3%. Selle kasvuga on kaasnenud märkimisväärne tootlikkuse tõus ja puhasekspordi positiivne areng. Kuid viimaste aastate jooksul on tööhõive kasv olnud väike ja tööhõive on vähenenud ning töötus suurenenud. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse SKT reaalkasvu suurenemist 2,4%lt 2005. aastal 3,1%le 2006. aastal ja järgnevate programmiperioodi aastate jooksul keskmiselt 2,5% võrra aastas. Programmiperioodi kahe esimese aasta kasvuprognoos viitab tsükliliste tingimuste paranemisele, mis seejärel peaksid prognooside kohaselt jääma üldiselt neutraalseteks. Praegu olemasoleva teabega võrreldes tundub stsenaarium usutav. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik.

18. 18. jaanuaril 2005 kiitis nõukogu oma arvamuses heaks Rootsi 2004. aasta ajakohastatud lähenemisprogrammis esitatud eelarvestrateegia. 2005. aasta eelarve täitmise osas seati 2004. aasta ajakohastatud programmis eesmärgiks valitsemissektori ülejääk 0,6% SKTst, praeguses ajakohastatud programmis prognoositakse 1,6%list ülejääki, hoolimata 2005. aasta kasvuprognoosi vähendamisest. Üldiselt on tulud laekunud oodatust paremini, mis osaliselt tuleneb mõningatest ühekordsetest ettevõtte tulumaksulaekumistest, kuid ka kulutused on kasvanud tagasihoidlikult.

19. Eelarveraamistiku eesmärk on tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, täielik tööhõive ning jätkusuutlik kasv. Seda eesmärki silmas pidades kuuluvad Rootsi eelarveraamistikku valitsemissektori eelarveülejäägi eesmärk keskmiselt 2% SKTst kogu tsükli jooksul, keskvalitsuse kulude mitmeaastased nominaalsed ülemmäärad ja tasakaalus eelarve nõue kohalikele omavalitsustele. Ajakohastatud programmis on ette nähtud valitsemissektori ülejäägiks 2005. aastal 1,6%, 2006. aastal 0,9%, 2007. aastal 1,2% ja viimasel, 2008. aastal 1,7%. Nii kulu- kui tulusuhe väheneb vaatlusalusel perioodil järkjärguliselt. Tulusuhte vähendamine on maksukärbete tõttu kavandatud programmiperioodi algusse aastasse 2006, kulusuhte vähendamine aga perioodi lõpuossa ning peaks toimuma tänu prognoositavale olukorra paranemisele tööturul. Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes kinnitab praegune ajakohastatud programm üldjoontes kavandatud rahanduspoliitilist kohandamist pisut soodsama makromajandusliku stsenaariumi tingimustes.

20. Programmis seatakse ajakohastatud programmi strateegiat suunavaks keskmise pikkusega perioodi kontrollväärtuseks riigi ülejäägieesmärk keskmiselt 2% tsükli jooksul. See on ka eeskirjadele tugineva Rootsi eelarveraamistiku nurgakiviks. Seetõttu võib kaht protsenti SKTst pidada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgiks, kuna see vastab stabiilsuse ja kasvu paktis ning tegevusjuhendis keskmise pikkusega perioodi eesmärkide põhimõtetele. Programmiperioodi jooksul peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal kavakohaselt paranema ligikaudu 1%lt SKTst 2006. aastal ligikaudu 1,5–2%le SKTst 2008. aastal.

21. Kuna programmis esitatud keskmise pikkusega perioodi eesmärk on alammäärast (milleks on puudujääk ligikaudu 0,5% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine täitma ka ülemäärase puudujäägi vastase kindlusvaru tagamise eesmärgi. Asjakohasuse seisukohalt on programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk märkimisväärselt ambitsioonikam, kui pikaajalise võlasuhte ja keskmise potentsiaalse SKT kasvu põhjal prognoosida võiks. Selle saavutamine on pikaajalise jätkusuutlikkuse seisukohalt siiski esmatähtis.

22. Tulemus 2005. aasta eelarve osas võib olla programmis kavandatust parem. Eelkõige toetavad seda hinnangut kassapõhised andmed maksutulude kohta ning kvartaalsed rahvamajanduse arvepidamise andmed.

23. Seda riskihinnangut silmas pidades tunduvad programmi eelarvealased põhimõtted olevat piisavad, et tagada programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamine programmiperioodi lõpuks. Kuid 2006. aasta ekspansiivse eelarve tõttu kaldub eelarveseisund keskmise pikkusega perioodi eesmärgist 2006. ja 2007. aastal kõrvale ligikaudu 1% võrra SKTst, seades ohtu keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamise programmiperioodi jooksul. Lisaks on oht, et märkimisväärselt ekspansiivne rahanduspoliitika 2006. aastal (mil tsükliliselt kohandatud tasakaal väheneb peaaegu ühe protsendipunkti võrra) ei pruugi olla asjakohane selles mõttes, et kõnealust ajavahemikku võiks pidada majanduse tõusuajaks. Kuid nagu eespool välja toodud, on programmi keskmise pikkusega perioodi eesmärk stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutavast märkimisväärselt ambitsioonikam. Eelkõige on kogu programmiperioodi jooksul olemas piisav varu, et tavaliste tsükliliste kõikumiste korral ei ületataks puudujäägiläve 3% SKTst. Käesolev hinnang tundub olevat piisav ka juhul, kui teise samba kogumispensioniskeemid liigitatakse 2007. aastal valitsemissektorist välja, nagu Eurostat nõuab. Üldiselt on eelarveseisund usaldusväärne ning eelarvestrateegia on hea näide paktiga kooskõlas olevast fiskaalpoliitikast.

24. Eeldatav võla suhe on 2005. aastal jõudnud 51%ni SKTsse, mis on oluliselt vähem asutamislepingus sätestatud 60%lisest kontrollväärtusest. Programmis on prognoositud võla suhte vähenemist 46%ni SKTsse 2008. aastaks.

25. Rootsi rahanduse jätkusuutlikkusega seoses on vananeva elanikkonnaga seotud eelarvekulude prognoosist tulenevad riskid madalad. Koguvõla tase on praegu tublisti alla 60%lise kontrollväärtuse ja peaks prognooside kohaselt jääma sellest madalamaks kogu programmiperioodi vältel. Jätkusuutlikkusega seotud küsimuste asetamine fiskaalpoliitiliste prioriteetide sekka ning pensionisüsteemi reform, millega ohjatakse pensionikulusid ning kogutakse vahendeid, parandab märkimisväärselt riigi rahanduse väljavaateid. Praegu soodne eelarveseisund aitab piirata elanikkonna vananemise prognoositud mõju eelarvele ning kavandatav eelarve stabiliseerimine, et saavutada programmiperioodi lõpuks kaheprotsendiline keskmise pikkusega perioodi eesmärk, aitab kaasa jätkusuutlikkuse parandamisele[4].

26. Kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas on üldiselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Kui piisavat ranget keskmise pikkusega perioodi eelarveseisundit kavatsetakse säilitada, võib keskmise pikkusega perioodi eesmärgist kõrvalekaldumine aastatel 2006–2007 tuua kaasa protsüklilisuse ohu ning ohustada ka keskmise pikkusega perioodi eesmärgi saavutamist programmiperioodi lõpuks.

27. Rootsi riiklikus reformiprogrammis (NRP), mis esitati 21. oktoobril 2005 tööhõivet ja majanduskasvu käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kontekstis, pannakse suurt rõhku jätkusuutlikule arengule ja rõhutatakse, et tööturul kõrge osalustaseme ja töötatud tundide arvu saavutamine ja säilitamine on olulised väljakutsed ning mõjutavad riigi rahandust pikaajalises perspektiivis märkimisväärselt. NRP hõlmab 2006. aasta eelarvet, millel põhineb ka ajakohastatud programm ning selles mõttes on need kaks dokumenti vastavuses.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus 1

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reaalne SKT (muutus %) | LP nov 2005 | 3.6 | 2.4 | 3.1 | 2.8 | 2.3 |

Komisjoni talitused nov 2005 | 3.6 | 2.5 | 3.0 | 2.8 | puudub |

LP nov 2004 | 3.5 | 3.0 | 2.5 | 2.3 | puudub |

THHI inflatsioon (%) | LP nov 2005 | 0.9 | 1.5 | 1.5 | 2.0 | 2.0 |

Komisjoni talitused nov 2005 | 1.0 | 0.7 | 1.4 | 1.8 | puudub |

LP nov 2004 | 1.3 | 1.5 | puudub | puudub | puudub |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | LP nov 20052 | -0.3 | -0.4 | -0.1 | 0.1 | -0.1 |

Komisjoni talitused nov 20056 | -0.3 | -0.4 | -0.1 | 0.0 | puudub |

LP nov 20042 | -0.1 | 0.1 | -0.2 | -0.4 | puudub |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | LP nov 2005 | 1.6 | 1.6 | 0.9 | 1.2 | 1.7 |

Komisjoni talitused nov 2005 | 1.6 | 1.4 | 0.8 | 1.1 | puudub |

LP nov 2004 | 0.7 | 0.6 | 0.4 | 0.9 | puudub |

Eelarve esmane tasakaal (% SKTst) | LP nov 2005 | 3.2 | 3.2 | 2.5 | 3.0 | 3.6 |

Komisjoni talitused nov 2005 | 3.4 | 3.2 | 2.6 | 2.9 | puudub |

LP nov 2004 | 2.8 | 2.8 | 2.7 | 3.3 | puudub |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | LP nov 20052 | 1.7 | 1.8 | 0.9 | 1.1 | 1.7 |

Komisjoni talitused nov 2005 | 1.8 | 1.6 | 0.9 | 1.1 | puudub |

LP nov 20042 | 0.8 | 0.5 | 0.5 | 1.2 | puudub |

Struktuurne tasakaal3 (% SKTst) | LP nov 20054 | 1.1 | 1.6 | 0.9 | 1.1 | 1.7 |

Komisjoni talitused nov 20055 | 1.2 | 1.4 | 0.9 | 1.1 | puudub |

LP nov 2004 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | LP nov 2005 | 51.1 | 50.9 | 49.4 | 47.8 | 46.0 |

Komisjoni talitused nov 2005 | 51.1 | 50.6 | 49.4 | 47.8 | puudub |

LP nov 2004 | 51.7 | 50.5 | 50.0 | 49.0 | puudub |

Märkused: 1 Eelarveprognoosides ei arvestata mõju, mida avaldab Eurostati 2. märtsi 2004. aasta kogumispensioniskeemide liigitamist käsitlev otsus, mis peab olema ellu viidud riigi rahanduse alaste andmete esitamise ajaks 2007. aasta kevadel. Seda mõju arvesse võttes oleks valitsemissektori tasakaal 2005. aastal 0,6%, 2006. aastal -0,1%, 2007. aastal 0,2% ja 2008. aastal 0,7% SKTst. Valitsuse koguvõlg oleks 2005. aastal 51,4%, 2006. aastal 49,9%, 2007. aastal 48,3% ja 2008. aastal 45,6% SKTst. 2 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. 3 Tsükliliselt kohandatud tasakaal (nagu eelmistes ridades), välja arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed 4 Programmis puuduvad selged andmed ühekordsete ja muude ajutiste meetmete kohta. Rootsi rahandusministeerium on siiski esitanud hinnagu ühekordsete meetmete kohta, mis on 2004. aastal 0,6% SKTst ja 2005. aastal 0,2% SKTst. 5 Komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoosides sisalduvad ühekordsed ja ajutised meetmed (0,6% SKTst 2004. aastal ja 0,2% 2005. aastal; puudujääki vähendavad) 6 Kooskõlas prognoositava potensiaalse kasvuga 2,5%, 2,6%, 2,8% ja 2,7% vastavalt aastatel 2004–2007. Allikas: lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2005. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik dokumendid, millele käesolevas tekstis viidatakse, on kättesaadavad järgmisel veebisaidil:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Majandus- ja rahanduskomitee arvamus „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta", mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005 heaks kiitis.

[3] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[4] Pikaajalist jätkusuutlikkust käsitlevad üksikasjad on esitatud komisjoni talituste poolt koostatud programmi tehnilises hinnangus, mis avaldatakse veebisaidil:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm