[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 21.12.2005

KOM(2005) 668 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE,

EDUARUANNE KOMISJONI REFORMIMISEST PÄRAST REFORMIMANDAADI LÕPPEMIST

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE,

EDUARUANNE KOMISJONI REFORMIMISEST PÄRAST REFORMIMANDAADI LÕPPEMIST

1. SISSEJUHATUS

2000. aastal käivitas komisjon pretsedenditu haldusreformi, mis põhines varasematel uuendamisalgatustel. Komisjon valmistas oma ametiaja jooksul ette suurima haldusmuutuse institutsiooni loomisest alates. Selle eesmärk oli töömeetodite, finantsjuhtimissüsteemide ja personalipoliitika põhjalik läbivaatamine. Meetmeid võeti neljas valdkonnas, mida võib nimetada reformi sammasteks: tõhusa teeninduskultuuri loomine, strateegiline planeerimine, personalipoliitika ning audit, finantsjuhtimine ja kontroll. Need meetmed lähtusid viiest põhimõttest: iseseisvus, vastutus, aruandekohustus, tõhusus ja läbipaistvus.

Reformimandaadiga sooviti luua uusi haldus- ja juhtimisvõimalusi, mis võimaldaksid komisjonil toime tulla laienenud ülesannete ja pädevusega ELis ning rahvusvahelises tegevuskeskkonnas. Reformimandaadis käsitleti mitmeid komisjoni pikaajalisi probleeme ja puudusi, millele on osundatud mitmes sise- ja välisaruandes ning uurimuses. Komisjoni usaldusväärsus oli välispartnerite ja avalikkuse silmis tõsise kahtluse all. Seetõttu tuli komisjonil taas keskenduda oma põhiülesannetele ja poliitilistele eesmärkidele. Leitud puuduste kõrvaldamiseks oli vaja luua uus ja tugev finantsjuhtimis-, kontrolli- ja auditisüsteem. Personali võimete täielikuks rakendamiseks oli vaja uut personalipoliitikat. Nii personali kui ka välispartnerite vajadused eeldasid uut teeninduskesksemat töökultuuri.

Eelnimetatud reformi põhikomponendid muutsid põhjalikult komisjoni tööharjumusi. Mineviku probleemide ja vastutusega tegelenud traditsioonilisest tsentraliseeritud bürokraatiast hakkas kujunema tulemusjuhtimisel põhinev organisatsioon, mis suudab lahendada oleviku ja tuleviku väljakutseid. Reformi võimalusi kasutades saab komisjon edasi liikuda neid konsolideerides ja optimeerides ning teeninduskesksust silmas pidades lihtsustades ning olla samas nende tõhususe ja mõjukuse suurendamise nimel piisavalt paindlik.

Käesolev eduaruanne, mis hõlmab ajavahemikku 2004. aasta veebruarist kuni tänase päevani, on koostatud vastuseks komisjoni 2005. aasta seadusandlust ja töökava käsitlevas Euroopa Parlamendi resolutsioonis[1] esitatud palvele anda ülevaade reformi rakendamise käigu kohta. Komisjon kasutab seda võimalust, et kaardistada saavutatud edu ning anda ülevaade strateegilise planeerimise, finants- ja personalijuhtimise ning töömeetodite edaspidist arengut oma ametiajal.

2. ÜLEVAADE EDUSAMMUDEST

Käesolevas aruandes käsitletaval perioodil viidi lõpuni kõik komisjoni reformialases valges raamatus loetletud reformimeetmed. Reformi põhieesmärk oli uus teeninduskeskne töökultuur, mis võimaldaks komisjonil keskenduda oma põhitegevusele ja poliitilistele eesmärkidele ning teostada poliitikat tõhusamalt ja mõjusamalt.

Komisjoni tegevuse läbipaistvamaks ja tõhusamaks muutmiseks hakati kasutama strateegilise planeerimise tsüklit, milles on ühitatud planeerimis- ja eelarveprotsessid. See tsükkel põhineb tegevuspõhisel juhtimisel, mis on komisjoni integreeritud tulemusjuhtimissüsteemi nurgakivi.

Personalijuhtimises toimus edasiminek seoses uute personalieeskirjadega, mis muuhulgas näevad ette lineaarse karjäärisüsteemi personali motiveerituse tõstmiseks ja teenete paremaks arvestamiseks. Komisjon tagas laienemisperioodiks stabiilsuse ja 1. mail 2004 jõustunud personalieeskirjade ladusa kasutuselevõtmise.

Finantsjuhtimissüsteemi uuendati eelarvevahendite käsutajate vastustust laiendades ning aruandekohustust suurendades. Uuendamisprotsessis oli oluline tekkepõhise raamatupidamise kasutuselevõtmine 1. jaanuarist 2005. Lisaks arendati ühenduse ressursside tõhusamaks ja mõjusamaks kasutamiseks sisekontrolli ja auditit. Nüüd, mil need võimalused on kujunenud komisjoni üksuste haldamisel igapäevaseks, algab komisjonis uus konsolideerumisetapp.

Tõhusa teeninduskultuuri loomine

Läbipaistvus ja üldsusega suhtlemine

Reform on muutnud komisjoni suhtlemise avalikkusega märkimisväärselt läbipaistvamaks ja tõhusamaks. Hea haldustava eeskirjas sätestatakse nõuded, mille eesmärk on tagada üldsuse kõrgetasemeline teenindamine. Nende nõuete kohaselt tuleb iga isiku küsimusi käsitleda erapooletult, õiglaselt ja mõistliku aja jooksul. Komisjoni töö läbipaistvust on suurendatud mitme meetme abil, nt teavitatakse komisjoni strateegilisest planeerimisest, igapäevatööst ja saavutustest veebisaidi kaudu.[2]

Komisjoni dokumentidega tutvumise taotluste arv on järsult kasvanud (2003–2004. a. 70%) ning positiivse tagasiside suhtosa on stabiilselt umbes 2/3. Veebisaidi „Openness and access to Documents" (avatus ja ligipääs dokumentidele) külastatavus kolmekordistus 2004. aastal eelmise aastaga võrreldes. Komisjon võttis 30. jaanuaril 2004 vastu aruande üldsuse dokumentidele juurdepääsu käsitleva määruse põhimõtete rakendamise kohta.[3] Selles aruandes järeldati, et määruse eesmärgid on täidetud.

Juhtimine ja parem õigusloome

Haldusreform on aidanud Euroopa juhtimist parendada. Komisjoni 2002. aasta juuni parema õigusloome tegevuskavas kavandatud muutused – nt üldsusega konsulteerimise põhimõtete ja miinimumnõuete kehtestamine ning eksperdiabi hankimine ja kasutamine – on nüüd konkretiseeritud ja neid juurutatakse sammhaaval komisjoni töömeetodites.[4] Nt veebisaidil „Your voice in Europe“ (Sinu hääl Euroopas)[5] võivad kodanikud võtta sõna päevakajalistel poliitilistel teemadel ja vastata küsitlustele, osaledes sel moel interaktiivses poliitika kujundamises. Prodi komisjon võttis meetmeid ühenduse õigusaktide rikkumisel algatatavate rikkumismenetluste juhtimise parendamiseks. Need meetmed aitavad komisjonil täita 2003. aasta detsembris allkirjastatud õigusloome parandamist käsitlevas institutsioonidevahelises kokkuleppes võetud kohustusi.

Barroso komisjon toonitab komisjoni iga-aastases tööprogrammis olulisemate seadusandlike ja poliitika kujundamise ettepanekute mõju hindamise (eriti oluliste majandusmõjude hindamise) tähtsust, et tagada komisjoni ettepanekute vastavus kõrgeimatele kvaliteedinõuetele ning mõju hoolika analüüsi arvestamine nende väljatöötamisel. Mõju hindamise ja üldsusega konsulteerimise kaudu paraneb veelgi ettepanekute kvaliteet, mistõttu nõukogu ja Euroopa Parlament saavad neid kiiremini vastu võtta.[6] Tööprogrammis kavandatu elluviimist on oluliselt parendatud – vastav näitaja oli eelmise komisjoni ametiaja alguses 50% ja 2004. aastal 70%. 2005. aastal kavatseb komisjon viia ellu 90% oma tööprogrammist.

Uut mõju hindamise kord esitati komisjoni talituste 2004. aasta oktoobri töödokumendis „Mõju hindamine: järgmised sammud konkurentsivõime ja säästva arengu toetuseks“.[7] Seda parendati 2005. aasta märtsi teatises „Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus.“[8] 2005. aasta juunis komisjon vaatas läbi ja kinnitas ka komisjonisisesed mõju hindamise suunised,[9] milles täpsustakse nt subsidiaarsus- ja proportsionaalsuspõhimõtetega arvestamist ning ka mõju hindamist majanduse ja konkurentsi seisukohast. Suunistes toonitatakse vajadust uurida mitmeid poliitilisi võimalusi, et parandada mitte üksnes ettevõtete, vaid ka üksikisikute olukorda.

Vastavalt märtsi teatises „Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus“ lubatule esitas komisjon menetluses olevate eelnõude sõelumise tulemusi septembris ning teatas 68 eelnõu tagasivõtmisest. Oktoobris 2005 esitles komisjon õigusaktide lihtsustamise programmi uut etappi, mis põhineb sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide tulemustel ning valdkonnakesksemal lähenemisviisil. Vastav veebikonsultatsioon käivitati 2005. aasta 1. juunil. Liikmesriike ja olulisemaid sidusrühmi kutsuti samuti osalema ja esitama lihtsustamise ettepanekuid, mis võimaldaksid parandada ettevõtluskeskkonda ja konkurentsivõimet.

Pärast seda kui avaldati komisjoni talituste töödokumendid halduskulude kohta (2005. aasta märtsis) ja viidi lõpule katsetamine (aprillis-septembris 2005), esitles komisjon oma seisukohta halduskoormuse hindamise ühise metoodika kohta, mida liikmesriigid ja ELi institutsioonid kasutavad ELi õigusaktide mõjude hindamisel.

Töömeetodite ja -korra lihtsustamine

Töömeetodite ja -korra lihtsustamine on reformi lahutamatu osa ning sellega on jõutud kaugemale kui valges raamatus plaaniti. Vahetegevuskava[10], sh meetmed otsustusprotsessi lihtsustamiseks, teostati edukalt. Komisjoni tegevusjuhiste põhjalik läbivaatamine lõpetati 2003. aastal. Kõik lihtsustamist käsitlevad dokumendid on komisjoni töötajatele kättesaadavad siseveebis, sealtkaudu võivad töötajad ka anda tagasisidet ning teha ettepanekuid.

Kooskõlas liidu e-Euroopa tegevuskavaga käivitati oktoobris 2001 e-komisjoni tegevuskava, mille eesmärk on komisjoni sisehalduskorra uuendamine, teabevahetuse parendamine komisjoni ja tema välispartnerite vahel ning komisjoni poolt üldsusele ja ettevõtetele pakutavate teenuste arendamine. Mitmed algatused on juba käivitatud, et rakendada veebipõhised lahendused personali ja finantskontrolli valdkonnas. Komisjon on olulise algatuse e-DOMEC raames uuendanud oma dokumendihaldust.[11] Digitaaltehnoloogiad võimaldavad komisjonil tõhustada infovahetust ning märksa paremini teavitada erinevaid kodanikuühiskonna rühmi ja partnerasutusi. 2004. a. oktoobris täiendas komisjon e-komisjoni tegevuskava memorandumiga uue IT-juhtimise ja ühitavuse kohta.

Komisjoni liikmete töömeetodid

2004. aasta detsembris leppisid komisjoni liikmed kokku mitme uue kooskõlastamist ja komisjonisisese töö ettevalmistamist parandava meetodi suhtes.[12] Nt töötavad volinikud sisekooskõlastuse huvides senisest sagedamini rühmadena. Uued töömeetodid kajastuvad läbivaadatud komisjoni sise-eeskirjades.

Hajutamine ja komisjoni haldustalitused

Reformialasest valgest raamatust lähtudes töötas komisjon välja teatavate programmide rakendamisülesannete täitevasutustele hajutamise poliitika. Selle eesmärk on keskendada komisjoni töötajad institutsiooni põhiülesannete rakendamisele ja tõhustada ühenduse programmide eesmärkide saavutamist. Luuakse kolm täitevasutust, mis peaksid olema täielikult tegevusvalmis 2005. aasta lõpuks või 2006. aasta alguseks.[13] Veel kahe täitevasutuse loomise ettevalmistused on hästi edenenud.[14]

2004. aastal lõppes teine tegevusaasta kolmel haldustalitusel – individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametil ning nii Brüsseli kui ka Luxembourgi infrastruktuuri- ja logistikatalitusel – üleminekuetapist jõuti konsolideerimisetappi. Talituste juhatuste hinnangul on nende asutamise põhjused ka praegu enamasti asjakohased. Talitused teostasid haldusplaanid edukalt, nende tegevust on võimalik põhjalikumalt hinnata 2005. aasta tegevusnäitajate põhjal. Teatavates valdkondades on vaja jätkata talituste ning halduse peadirektoraadi pädevuste täpsustamist.

Strateegiline planeerimine

Komisjoni strateegilise planeerimise tsükkel algab nii nagu ka muudes tulemusjuhtimissüsteemides strateegia ja kõrgemate eesmärkide kavandamisega, millele järgneb ressursside jaotus ning tegevuskava koostamine, millele omakorda järgneb rakendus- ja järelevalveetapp, järelaruandlus ning jätkuv täiustamine, mis lähtub eelkõige hindamisest ja auditist. Strateegilise planeerimise tsükliga on poliitilised prioriteedid, sh ressursside jaotus, toodud otsustamisprotsessi keskmesse. Poliitika prioriteedid ja neist tulenevad ressursivajadused määratletakse iga-aastases poliitilises strateegias, täpsemad ressursitaotlused esitatakse tegevusalade ja tulemuste kaupa kogutud informatsiooni põhjal esialgses eelarveprojektis.

Tegevuspõhise juhtimise meetodid kajastuvad komisjoni töömeetodites ning neid kasutatakse teiste institutsioonidega suhtlemisel. Juhtidelt nõutakse prioriteetsete eesmärkide saavutamisele keskendumist, asjakohaste tegevuste käivitamist ning järelevalve ja aruandluse teostamist. Selleks, et meetmete mõju poliitikale oleks suurem, tuleb süsteemsemalt kasutada teavet tulemuste kohta (eesmärkide saavutamist mõõtvad näitajad), mis võimaldab parandada igapäevast juhtimist. Komisjoni suurema osalemise korral poliitilistes protsessides saaks ta oma tulemusjuhtimissüsteemi paremini ära kasutada.

2004. aasta sügise algul andsid eelarvepädevad institutsioonid komisjonile teavet tulemuste kohta. Seda kasutati esialgset eelarveprojekti[15] põhjendamisel nõukogu eesistuja aruandes ja Euroopa Parlamendi töödokumendis.[16] Vaatamata komisjoni püüdlustele soovitusi arvestada, kasutavad eelarvepädevad institutsioonid teavet tulemuste kohta suhteliselt vähe, mistõttu reformi mõju eelarveprotseduurile on piiratud.

Juunis 2005 vastuvõetud 2004. aasta kokkuvõte [17] võimaldas komisjonil esitada ülevaate oma üksustesisesest juhtimisest. Ehkki vastav teave on põhimõtteliselt kättesaadav iga-aastases tegevusaruandes, järelhindamistes ja teistes kohustuslikes aruannetes, antakse edaspidi üldusele poliitikatulemustest põhjalikumalt aru, et lugejad saaksid ülevaate olulisemate algatustega saavutatust.

Strateegilised eesmärgid aastateks 2005–2009

Jaanuaris 2005 esitas komisjon oma strateegilised eesmärgid aastateks 2005-2009[18] ja 2005. a. tööprogrammi[19]. Lühidalt öeldes keskenduti strateegilistes eesmärkides heaolule, solidaarsusele laienenud liidus ja julgeolekule ning nende levitamisele liidust väljaspool. Eriti oluline on heaolu, kuna see on seotud Lissaboni strateegia majanduskasvu ja tööhõive alaste eesmärkidega.

President Barroso ütles mitme aasta strateegiliste eesmärkide ja tööprogrammi esitlemisel, et komisjoni sihiks on süvendada ühiste eesmärkide saavutamiseks koostööd parlamendi ja nõukoguga. Seda sihti arvestades vaadati hiljem läbi komisjoni ja parlamendi vaheline raamkokkuleppe ning selles toonitati pideva kahepoolse dialoogi vajadust kõrgeimal tasemel. President Barroso rõhutas ka uuesti teavitamise, kodanike kuulamise ning nende jaoks ning nendega koos töötamise tähtsust.

Personalipoliitika

Uued personalieeskirjad, mis on reformi viimane suurim õigusakt, võeti ametlikult vastu 22. märtsil 2004. Need jõustusid 1. mail 2004. Sellega lõppes pikk ja töömahukas ümberkorraldusperioodi, mille jooksul koostati sisereformiks vajalik õiguslik raamistik. Personalieeskirju täiendati personali isiklikku vastutust, ametialast ebakompetentsust, lepingulisi ja ajutisi töötajaid käsitlevate rakenduseeskirjade vastuvõtmisega. Järk-järguline abipersonalist loobumine algas 2004. aastal ning juunis 2005 käivitas EPSO lepinguliste töötajate konkursi, et luua asjakohane andmepank. Teenistuse lõpetamist käsitleva ühekordse skeemi ( dégagement ) ning laienemisettevalmistuste lõpetamise järel teostati personali ümberkorraldused, et suunata inimressursse üksustesse, kus seda kõige enam vajatakse.

2005. aastal hinnati personali kolmandat korda uue süsteemi alusel. Kuna see on personali jaoks jätkuvalt tundlik küsimus, algatati märtsis 2004 süsteemi põhjalik välisekspertiis, mille sihiks on paremini seostada edutamine ja teened, täiustada karjääriastmeid ning suurendada läbipaistvust.

Liikuvussuunised on aidanud parendada liikuvuse juhtimist komisjonis ning heade tavade levitamisega üritatakse luua karjäärijuhtimist, mis võimaldab komisjonil tagada, et „õige inimene on õigel ajal õiges kohas“, ning suurendada nii tõhusust ja mõjusust. Üldiselt on kogemused seoses liikuvusega positiivsed, kuid teatavaid ametikohti mõjutas kohustuslik liikuvus halvasti, nt kadus ekspertiis ja institutsiooniline mälu. Nende küsimustega tuleb tegeleda.

Koolitusel oli komisjoni personalipoliitikas jätkuvalt võtmeroll. 2004. aastal tuli ühe ametniku kohta keskmiselt 9,1 koolituspäeva, mis on võrreldes 6,9 päevaga 2001. aastal märkimisväärne kasv. Pärast 2001. aasta märkimisväärset 63,6-protsendilist tõusu kasvas üldine koolituseelarve 2002. ja 2003. aastal stabiilselt ning 2004. aastal oli kasv 37 protsenti. Euroopa Haldusjuhtimise Kooli loomine jaanuaris 2005 peaks koolitust institutsioonides veelgi parendama.

Komisjoni juhtimiskoolituse ja arengu hindamisel järeldati, et komisjoni koolituskeskusüksuse juhtimiskoolitus on ulatuslik ja koolitatute poolt kõrgelt hinnatud. 2004. aasta lõpuks oli keskastmejuhtide programmi lõpetanud umbes 800 juhti. 2004. aasta lõpus töötati välja ja võeti kasutusele tegevuspõhisele õppele keskenduv jätkuosa. 2004. aastal algas kõrgemale juhtkonnale tippjuhtide programmi ja juhiprogrammi väljatöötamine.

2004. ja 2005. aastal võttis komisjon vastu kolm teatist kõigi tasandite personali töölevõtmise kohta uutest liikmesriikidest.[20] Teatistes täpsustati kõrgema juhtkonna töölevõtmise metoodikat ja korda ning sätestati üleminekuperioodil rakendatavad üldpõhimõtted. Samuti kavandati komisjoni üksuste kaupa nii kõigi töötajate kui ka keskastme juhtide töölevõtmise eesmärgid. Töötajate osas eesmärk põhimõtteliselt täideti, kuid juhtide (eelkõige keskastme juhtide) töölevõtmine kohati venib, mistõttu seda jälgitakse tähelepanelikult.

Komisjon võttis vastu komisjonisisese naiste ja meeste võrdseid võimalusi käsitleva neljanda tegevuskava , mille sihiks on toetada komisjoni soolise võrdõiguslikkuse poliitikat. Selles pakutakse ka mitmeid meetmeid, mis põhinevad 2003. aasta lõpus lõppenud välisekspertiisi olulisematel tähelepanekutel. Need meetmed aitasid komisjonil 2005. aastal saavutada oma eesmärgid naiste töölevõtmise ja ametissenimetamise suhtes.

Audit, finantsjuhtimine ja kontroll

Peamised sisekontrollialgatused

Komisjoni üksuste 2004. aasta tegevusaruannete põhjal jäi juhtimisest ja järelevalvest üldiselt hea mulje. Tegevusaruannetes tehtud möönduste põhjal võib öelda,[21] et enamik probleeme korduvad ning need lahendatakse keskpika ajavahemiku jooksul. Juunis 2005 komisjoni poolt vastuvõetud 2004. aasta kokkuvõttes[22] käsitleti seda olukorda ja kavandati meetmed komisjoni vastutuse, järelevalvevõime ja aruandekohustuse suurendamiseks – nt ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava ja ülekomisjonilise riskijuhtimise metoodika (vt. allpool).

Eurostati sündmuste mõjul 2004. aastal vastuvõtud volinike käitumisjuhendisse[23] võeti senini kehtiv nõue, et kõiki volinikke peab vähemalt iga kuue kuu järel teavitama finantsjuhtimisega seotud riskidest ja raskustest, sisekontrolli ja -auditi tõhususest ning kontrollorganite ja eelarve täitmist kinnitava asutuse poolt tõstatatud küsimustest.

Peamiste kontrollieesmärkide osas pöörati 2004. aastal määruste ja korra järgimise hindamise asemel rohkem tähelepanu sisekontrolli tõhususe analüüsimisele.[24] Sisekontrolli ja riskijuhtimise alal vastutuse suurendamiseks korraldati ka koolituskursusi.

Kogu komisjonis tehti 2004. aastal esimesi samme riskijuhtimise suhtes ühise lähenemisviisi kujundamiseks: seitse komisjoni üksust esitasid oma 2005. aasta juhtimisplaani koostades katselise pilootprojekti oma peamiste riskide hindamiseks ning vastavate tegevuskavade koostamiseks. Talitustevaheline juhtimiskomitee on pärast seda jälginud komisjoni poolt 2005. aasta oktoobris vastuvõetud ühise lähenemisviisi arengut.

2002. aasta tegevusaruannete kokkuvõtte valmimise järel loodi uus järelkontrollivõrgustik, et määratleda suunised ning vahetada komisjoni üksuste vahel häid kogemusi.[25] Üks võrgustiku eesmärke on leppida kokku ühises terminoloogias ja vigade liigitamises.

2005. aasta septembris märkis Kontrollikoda oma üldiselt positiivses hinnangus komisjoni hindamisraamistikule, et komisjoni üksused jätkavad oma hindamistegevuse laiendamist ja parendamist ning pööravad üha enam tähelepanu kuluprogrammide traditsioonilistest valdkondadest väljaspool toimuvale (sh poliitika ja horisontaalsed teemad). Märkimisväärset edu on saavutatud järelhindamisel, eelkõige valdkondades, kus järelhindamine toimub käsikäes mõju hindamisega. Kesktasandil pööratakse kasvavat tähelepanu hindamistulemuste olulisemaid punkte eriti kokkuvõtvalt esitavate dokumentide koostamisele, et suurendada hindamisandmete kasutamise võimalusi kõrgemal tasemel.

2005. aastal võttis komisjon vastu ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava[26] ning koostas sellega seotud aruande puuduste hindamise kohta.[27] Viimatinimetatus käsitles komisjon sisekontrolliraamistiku vajakajäämisi võrreldes Kontrollikoja ettepanekus komisjoni sisekontrolliraamistiku kohta esitatud põhimõtetega (arvamus nr 2/2004). Nende dokumentide peamine eesmärk on kaasa aidata selgemate aruandlusreeglite kehtestamisele ja suurema kindluse tagamisele ühenduse eelarve täitmise suhtes. Samuti tahetakse iga-aastases tehingute seaduslikkust ja korrektsust kinnitavas avalduses selgemalt näidata nende protsesside toimivust eelarve täitmist kinnitavale asutusele ja Kontrollikojale. See eeldab liikmesriikide aktiivset osalust ühises haldamises.

Peamised algatused finantsjuhtimise ja raamatupidamise valdkonnas

2004. aastal alustati ettevalmistusi, et minna 1. jaanuaril 2005 üle tekkepõhisele raamatupidamisele. Uus raamatupidamissüsteem vastab rahvusvahelistele avaliku sektori raamatupidamisstandarditele, mille on välja töötanud Rahvusvaheline Raamatupidajate Föderatsioon, ning võib aidata komisjonil selles valdkonnas juhtrolli saavutada. See nõudis kogu komisjonilt suuri pingutusi, eelkõige infosüsteemide ja koolituse ning juriidiliste isikute, arvete, põhivara, olemasolevatele ja endistele lepingutele antud tagatiste ja ettemaksete registreerimise suhtes. Hoolimata sellest, et mitmed praktilised probleemid vajavad veel lahendamist, nähakse raamatupidamissüsteemi uuendamises ja sellega seotud arengutes mitmeid eeliseid. Näiteks võimalus jälgida ühenduse raha kontsentreerumist teatavate töövõtjate kätte, hoomata tagatistega seotud riske, kontrollida paremini ettemakseid ja maksetähtaegu ning suurendada raamatupidamisaruannete usaldusväärsust. Ka andmeturve ja ligipääsureeglid olid projekti arendamisel kesksel kohal. Projekti üks peamisi eelisi on see, et 2005. aastast alates pääseb raamatupidamisandmetele (eelkõige aktivale ja passivale) ligi integreeritud süsteemi kaudu. Kokkuvõttes on need meetmed suur samm Euroopa Kontrollikoja poolt osundatud puuduste kõrvaldamiseks.

3. mail 2005. aastal võttis komisjon vastu ettepaneku finantsmääruse läbivaatamiseks. Selle eesmärgiks oli eelkõige juhtimismudelite edasine täpsustamine ning kontrollimise kulude ja plusside tasakaal. Ettepanekus toonitatakse, et eelarvevahendite käsutajad vastutavad eelkõige hangete ja toetuste riske arvestava sisekontrolli piisavuse eest. Ettepaneku kohaselt peab raamatupidaja lõplike raamatupidamisaruannete allkirjastamisega kinnitama, et need on koostatud arvete esitamise eeskirjade ning raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -korra kohaselt.

Komisjon kiitis finantsmääruse rakenduseeskirjade esimese muudatuse heaks juulis 2005.[28] See käsitles peamiselt uue avalikke hankeid käsitleva direktiivi rakendamist ning oli esmareaktsioon rahandusüksuste tõstatud juhtimisküsimustele, mis puudutavad väiksema eelarvega lepinguid ja toetusi. Muudatus arvestas ka 2002. aasta tegevusaruannete kokkuvõttes põhisummade kohta esitatud järeldusi. Eesmärgiks on kontrollimise kulude ja plusside tasakaal.

Peamised sisekontrollialased algatused

2004. aastal teostas siseauditi talitus reformialase valge raamatu meetmest lähtudes komisjoni üksustes mitmeid süvaauditeid, riskihinnanguid ja dokumentaalseid hindamisi. Lisaks vahetule eesmärgile – anda nendele komisjoni üksustele sõltumatu audiitorhinnang ning anda komisjonile esimest korda pärast reformi käivitamist põhjalikku tagasisidet – andsid need auditid ka siseauditi talitusele aluse omaenda riskipõhiste ametistandardeid ja -tavasid arvestavate auditiprogrammide edasiarendamiseks.

Siseauditi talitus märkis, et on paranenud sisekontrollistandardite rakendamine ning planeerimise ja tulemuste järelevalve meetodid (tegevuspõhine juhtimine), uus finantsmäärus on suurendanud rahandussüsteemi usaldusväärsust, ning kasutusele on võetud rahvusvahelisel raamatupidamisstandardil põhinev kaasaegne raamatupidamine ja aruandlus. Siseauditi talituse hinnangul tuleb pöörata suuremat tähelepanu sisekontrollistandardite ja iga-aastaste juhtimisplaanide rakendamise mõjususele, ülekomisjonilise riskijuhtimissüsteemi kasutuselevõtule ning finantsjuhtimise ja sisekorra rakendamise kontrolli ja järelevalve parendamisele.

Asepresident Kallase juhitav uus auditi järelevalvekomitee alustas tööd 2004. aasta lõpus. Selle pädevust laiendati, nii et see hõlmab ka siseauditi üksusi, lisaks tegeleb komitee veel eelarve täitmise korda puudutavate küsimustega.

2004. aasta jaanuari reformialases eduaruandes palus komisjon siseauditi talitusel esitada kaks korda aastas aruande siseauditi üksuste auditite olulisematest tulemustest. Senini on koostatud kaks niisugust aruannet, milles juhitakse komisjoni tähelepanu olulisematele riskidele komisjoni üksustes nii koos kui ka eraldi võetuna.

Siseauditi talituse ja komisjoni siseauditi üksuste koostöö on märkimisväärselt paranenud. Komisjoni audiitoreid juhib siseaudiitor ja see hõlbustab infovahetust, sh auditi kavandamist, ning meetodite ja aruandevormide ühtlustamist. Siseauditi üksuste kvaliteedikontrolli ja siseauditi talitusele esitatava aruandluse nõudeid on lihtsustatud. Siseauditi talitus ja siseauditi üksused järgivad nüüd ühiseid auditiaruandluse miinimumnõudeid – eelkõige tähelepanekute ja soovituste gradatsiooni suhtes.

3. POLIITIKA EDASINE ARENG

Töökorra ja -meetodite lihtsustamine on praeguse komisjoni kogu tegevust hõlmav eesmärk. Selles kajastub organisatsioonis valitsev üksmeelne arusaam, et reformid ning jõulisem tegutsemine olid vajalikud finantsjuhtimises, kuid mõningaid rakendatud meetmeid võib nüüd saadud kogemusi arvestades täiustada, et tõhusamalt täita põhiülesandeid (Euroopa kodanikele kasuliku poliitika väljatöötamine ja rakendamine) .

Komisjon on võtnud teavitamise üheks oma strateegiliseks eesmärgiks. Juulis 2005 kiitis komisjon heaks „Komisjoni Euroopa-alase teavitamise parandamise tegevuskava,“ mille sihiks on keskenduda üldsuse selgele, ulatuslikule ja kiirele teavitamisele. Komisjoni pühendumist teavitamise parandamisele näitab hiljuti käivitatud „Plaan D: demokraatia, dialoog, debatt,“ mis paneb aluse Euroopa tuleviku põhjalikule arutamisele.

Komisjoni strateegilises planeerimises on määratletud mitmed valdkonnad, mida tuleb arendada, et komisjoni tegevus läbipaistvuse suurendamisel, tegevuse ja ressursijaotuse parendamisel ning poliitiliste prioriteetide saavutamisel oleks tulemuslikum.

Personalihalduse eesmärk on personalieeskirjade ja teiste reformimeetmete jätkuv konsolideerimine ja täiustamine ning teenustekeskse halduskultuuri edasise arengu tagamine. Lihtsustamise eesmärk on suurem tõhusus ja töötajate rahulolu, mida plaanitakse saavutada klientide vajadustele keskendudes ning võimalusel paindlikumalt tegutsedes. Lisaks võetakse meetmeid läbipaistvuse suurendamiseks ning töötajate ja juhtkonna vahelise teavituse ja keskustelu edendamiseks, et saavutada personalipoliitika ja selle eesmärkide täielik mõistmine.

Komisjon plaanib teostada oma poliitilised eesmärgid ja prioriteedid, kuid samas ka edendada laitmatut finantsjuhtimist ning tehingute seaduslikkust ja korrektsust. See tähendab kõikidele poliitilistele organisatsioonidele omaste riskide asjakohast juhtimist ning koos liikmesriikidega (kes haldavad 80% liidu eelarvest) ühtse sisekontrolli raamistiku loomist. Komisjoni poliitika mõju tuleb selgelt hinnata ning rahaasjad peavad olema täpsed ja läbipaistvad. Lihtsamad ja selgemad eeskirjad, mis põhinevad eelkõige finantsmäärusel, ning kontrolli kulude ja eeliste suurem tasakaalustatus muudavad eelloetletu saavutamise lihtsamaks.

Tõhusa teeninduskultuuri loomine

Läbipaistvus ja avalikkusega suhtlemine

Kookõlas aastate 2005–2009 strateegilisi eesmärke käsitlevas teatises võetud kohustusega ning „Plaani D: demokraatia, dialoog ja debatt“ loogilise jätkuna käivitas komisjon novembris 2005 Euroopa läbipaistvuse algatuse. Selle ettepaneku peaeesmärk on tõsta üldsuse usaldust Euroopa institutsioonide suhtes, suurendades viimaste aruandekohustust ja üldsuse poolt kontrollitavust. Ettepanekus kavandatakse rohelise raamatu avaldamist 2006. aasta algul, et käivitada avalik arutelu ühenduse fondide kasutamise läbipaistvuse ja kodanikeühiskonnaga konsulteerimise arendamisest ning huvigruppide rollist otsustusprotsessis. Komisjon võtab jätkuvalt meetmeid, et olla Euroopa kodanike suhtes avatum, nt muudetakse teave kaasaegse info-ja kommunikatsioonitehnoloogia abil kättesaadavamaks. Eelöelduga seoses vaadatakse läbi ka üldsuse dokumentidele juurdepääsu käsitlev määrus.

Juhtimine ja parem õigusloome

Komisjoni töö parema õigusloome ja õigusaktide lihtsustamise nimel jätkub ja hoogustub. Mõju hindamise valdkonnas jätkub valitud lähenemisviisi järelevalve ja hindamine, mille raames arvestatakse kasutajate ja teiste asjaosaliste arvamusi. Komisjoni mõju hindamissüsteemi ulatuslik ja väliseksperte kaasav hindamine käivitatakse 2006. aasta alguses. See aitab määratleda mõju hindamissüsteemi plusse ja miinuseid. Hindamise metoodikasse panustamiseks luuakse samuti välisekspertide võrgustik.

Komisjon kutsub jätkuvalt nõukogu, Euroopa Parlamenti (vastavalt institutsioonidevahelisele parema õigusloome kokkuleppele) ja liikmesriike üles õigusloomet märkimisväärselt ja kiiresti parendama. Komisjoni uus suund õigusaktide lihtsustamisele hõlmab järgmise kolme aasta tegevuskava, mille raames vaadatakse põhjalikult läbi ELi õigusaktid mitmes valdkonnas. Komisjon viib nii lõpuni tegevuse, millega täidetakse konkurentsinõukogu poolt 2004. aasta novembris kinnitatud 15 lihtsustamisalast prioriteeti.

Töökorra ja- meetodite lihtsustamine

Finantsjuhtimise ja halduskorra kasutajakeskne lihtsustamine on juba alanud. Lihtsustamine on võimalik veel auditi ja kontrolli valdkonnas. Eeldatakse, et nii nagu komisjon tervikuna teostab parema õigusloome plaani, võtavad ka kesksed ja tugitalitused lihtsustamise omaks ja keskenduvad rohkem sellele, kuidas uus või muutunud kord ja töömeetod mõjutavad komisjoni üksusi. Selleks tuleb sisekorra mõjude hindamiseks töötada välja asjakohaseid meetmed. Töötajate arvamusuuringud ja internetiküsitlused on meetmete täiendamise seisukohast olulised teabeallikad.

Komisjon võttis hiljuti vastu teatise[29] sellest, kuidas e-komisjon võimaldab uuendada komisjoni töömeetodeid ja parendada töötajatele, liikmesriikide ametnikele, koostööpartneritele, ettevõtetele ja kodanikele pakutavaid teenuseid. Komisjon taaskinnitas nii oma pühendumist e-komisjoni projektile ja plaani kasutada tõhususe ja läbipaistvuse suurendamiseks uusi tehnoloogoaid See on osa komisjoni panusest e-valitsusse, kusjuures laiem eesmärk on majanduskasvu ja töökohtade loomist toetava teadmistepõhise ühiskonna loomine. Edaspidi plaanitakse e-komisjoni raames arendada nt elektrooniliste poliitiliste ja haldusteenuste pakkumist nii komisjonis kui ka laiemalt, võtta kasutusse ühilduvad infosüsteemid, mis suurendavad tõhusust ja infotehnoloogilist julgeolekut ning vähendavad dubleerimist.

Hajutamine ja komisjoni haldustalitused

Oma esimeses teatises 2007 – 2013. aasta finantsperspektiivi kohta toonitas komisjon, et ta peab vastavalt asutamislepingule keskenduma poliitika väljatöötamisele ja järelevalvele. Komisjon määratles haldusjuhtimise põhimõtted (vähem otsest juhtimist, parem tulemuste kontrollimine ja suurem kulutasuvus) ning valdkonnad, kus programmide haldamise võib sisse osta täitevasutustelt. Praegu kaalub osa komisjoni üksusi sisseostu täitevasutustelt. Kuna ükski täitevasutus ei ole veel täielikult tegutsemiseks valmis, siis ei ole seni selge, kas selline võimalus on kõige kulutasuvam. Komisjon annab olukorrale esialgse hinnangu 2005. aasta kokkuvõttes. Pärast kolme tegevusaastat hindavad täitevasutust väliseksperdid. Hajutamist kaalutakse ainult juhul, kui on võimalik selgelt kindlaks teha kulutasuvus ning rahuldavalt lahendada juhtimis- ja kontrolliküsimused.

Lisaks kasutatakse ametite tegevuse hindamise (käivitatud oktoobris 2005) tulemusi nende töö täiustamisel, pädevuste täpsustamisel vastavalt vajadusele ning tegevuse institutsioonidevahelise mõõtme arendamisvõimaluste kavandamisel.

Strateegiline planeerimine ja programmeerimine

Strateegilise planeerimise tsükli põhipunkte võib kokku võtta järgnevalt:

Strateegilise planeerimise mitme aasta kava

Tuleb rõhutada, et strateegilise planeerimise tsükkel vältab mitu aastat. Iga-aastast poliitilist strateegiat tuleb hinnata mitme aasta perspektiivis ning selle koostamisel hinnatakse varemsaavutatut samuti mitme aasta eesmärkide seisukohast lähtuvalt. Iga-aastase poliitilise strateegia suuniste arutelu komisjoni liikmete vahel on tsükli poliitilise juhtimise nurgakivi. Selle tõhustamiseks täiustatakse komisjoni üksuste vahelist kooskõlastamist, suurendatakse osalemist arutelu ettevalmistavas töös ning keskendutakse peamistele poliitilistele valikuvõimalustele.

Eesmärkide seadmine kui töökultuuri osa

Komisjon suurendab jõupingutusi eesmärkide ja näitajate kvaliteedi parandamiseks, nende täpsemaks ja asjakohasemaks muutmiseks ning mitme aasta eesmärkide väljatöötamiseks. Vajadus saavutada põhieesmärgid ja anda tulemustest aru juurutatakse üha tugevamalt töökultuuri. Erilist tähelepanu pööratakse raskustele, millega komisjoni üksused on kokku puutunud üldsusele arusaadavate näitajate väljatöötamisel. Tippjuhtkond ja komisjon ise peavad samuti need näitajad omaks võtma.

Ressursside parem jaotamine

Ressursside jaotamisel kasutatavat teavet ja otsustusprotsessi on viimastel aastatel märkimisväärselt parendatud ning käsil on nende seostamine eelarveprotsessiga. Hiljutine otsus ressursside jaotamise, töökoormuse ja tulemuste hindamisel kasutatavate objektiivsete kriteeriumite ja näitajate läbivaatamiseks parendab seda protsessi veelgi. Komisjoni prioriteetide paremaks arvessevõtmiseks võib ajutiselt üksuste käsutusse anda teatavaid ametikohti, et neid eesmärkide saavutamise järel taas teistesse esmatähtsatesse valdkondadesse ümber paigutada. Seetõttu peaks teave tulemuste kohta nii esialgse eelarveprojekti koostamisel kui ka järgneva eelarvemenetluse käigus olema olulisel kohal.

Poliitika tulemuste parem aruandlus ja teavitamine

Kodanike ja teiste asjaosaliste teavitamine ELi saavutustest on komisjoni jaoks võtmetähtsusega. Komisjon plaanib teavitamist tõhustada, kasutades süstemaatilisemalt kvantitatiivset ja kvalitatiivset teavet tulemuste kohta. See hõlmab oluliste ja arusaadavate eesmärkide ja näitajate määratlemist. Strateegilise planeerimise tsükliga seoses nõutakse komisjoni üksustelt igas poliitikavaldkonnas peamiste eesmärkide määratlemist selges poliitilises keeles, mis teeks peamised poliitilised väljakutsed ja saavutused üldsusele arusaadavamaks.

Poliitika tulemuste aruandluse, sisekontrolli ja juhtimisteemade vahel parema tasakaalu saavutamiseks antakse strateegiliste poliitikaeesmärkide saavutamisel tehtust igal aastal aru Euroopa Parlamendile, nõukogule ja teistele asjaosalistele. Kokkuvõtvas aruandes keskendutakse jätkuvalt juhtimis- ja kontrolliküsimustele.

Personalipoliitika

Töötajad on kahtlemata komisjoni jaoks kõige olulisemad, sest nendest sõltub poliitikameetmete arendamine ja rakendamine. Komisjoni edukus strateegiliste eesmärkide saavutamisel sõltub otseselt personalijuhtimise kvaliteedist ja innovatiivsusest. Ehkki komisjoni personalijuhtimises on aastatega toimunud märkimisväärne areng, näevad töötajad ja isegi kohaliku tasandi personalitöötajad seda kontrolli- ja järelevalvetegevusena.

Keskpika ajavahemiku jooksul on komisjonil kavas arendada personalijuhtimist osana strateegiast, mille sihiks on tagada selline personalijuhtimine, mis võimaldab komisjonil täita oma tegevuskavad ja eesmärgid. Oluline koht on IT-lahenduste laiemal kasutamisel, nt e-CVl – andmepangal, mis sisaldab ametialast teavet komisjoni töötajate kohta.

Komisjon jätkab tööd personalijuhtide eriteadmiste suurendamiseks, et muuta personalijuhtimine professionaalseks nii üksustes kui ka kogu institutsioonis. Oluline on kasvav teenustekesksus, jätkuv lihtsustamine, tulemustest sõltuva töökultuuri kujundamine ja isiklike saavutuste tunnustamine. Töö tegevuskavaga, mille sihiks on muuta personalijuhtimine keskpika ajavahemiku jooksul professionaalseks, on sujunud hästi.

Kaugem eesmärk on personalijuhtimise muutmine strateegiliseks partneriks, et töötajaskonda strateegiliselt kujundada. Personalijuhtimist arendatakse nii, et see hõlmaks ka kompetentside juhtimist, organisatsiooni arendamist, strateegiliste ressursside planeerimist jne.

Jätkatakse 2004. aasta juulis esitatud tegevuskava, mille eesmärk on ekspertide palkamine olemasolevate töötajate erikoolituse tarbeks. Komisjon toetab ka institutsioonidevahelise Euroopa Personalivaliku Ameti töökava, et konkurssidelt saadaks vabade ametikohade täitmiseks piisav arv edukaid kandidaate.

Komisjoni sihiks on ka tasakaal ühelt poolt personalijuhtimise detsentraliseerimise ja teiselt poolt personalieeskirjade ning personalijuhtimise poliitika järjekindla rakendamise vahel. Selleks peab halduse peadirektoraat olema aktiivne ühise personalijuhtimise alase kogemuse edendamisel ja toetamisel, et ka kohalikul tasandil võidaks olla paindlikum, kui see suurendab tõhusust.

Edu on saavutatud töölviibimise meeldivamaks muutmisel, millega jõutakse varsti lõpule. Võrdsete võimaluste valdkonnas seatakse realistlikud eesmärgid ja võetakse meetmeid sugudevahelise tasakaalu parandamiseks. Jätkub paindliku tööaja ja kaugtöö skeemide arendamine, et era- ja tööelu paremini kokku sobitada. Lisaks vaeb komisjon praegu võimalusi töötajate hindamis- ja edutamissüsteemi parendamiseks ja sobival juhul ka lihtsustamiseks.

Audit, finantsjuhtimine ja kontroll

Peamised sisekontrollialgatused

2004. aasta kokkuvõtte esimene mitme aasta eesmärk oli sisekontrollisüsteemide tõhus toimimine ja vastavate põhimõtete ning korra omaksvõtt kõigis komisjoni üksustes. Selleks kasutati eelkõige sisekontrollikoordinaatorite regulaarseid sisekontrolli ülevaateid. Kesküksused jätkavad asjakohaste suuniste väljatöötamist ning neid arutatakse sisekontrollikoordinaatorite võrgustikus.

Riskijuhtimise alal plaanitakse 2005–2006 tugevdada struktuure ja protsesse üksikute peadirektoraatide tasandil. 2006. aasta juhtimisplaanides käsitletakse riskijuhtimist ning alates 2006. aastast koostatakse keskseid suuniseid ja meetmeid komisjoni erinevate tegevuste, projektide ja protsesside tarbeks. 2007. aastal on kavas välja töötada siseriskide metoodika ning tähtsamate välispartnerite kaasamine.

Ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava abil on komisjonil kavas hakata täiustama praegust sisekontrolliraamistikku, et komisjon saaks pakkuda Kontrollikojale piisavaid tagatisi tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Liikmesriikide, parlamendi ja Kontrollikojaga toimuva arutelu ajal viib komisjon läbi sisekonsultatsioonid, mille sihiks on koostada 2006. aasta alguses tegevuskava, millega luuakse sellise ühtse raamistiku vundament. Need meetmed tuleks ellu viia järgnevatel kuudel ja aastatel.

Järelkontrolli tähtsust kinnitas ka 2004. aasta kokkuvõte. Sihiks on aruandlust tugevdada ja tõhustada. Selleks jätkatakse ühtlustamist ning keskendutakse järelkontrollile üksuste tasandil paika pandud strateegiate abil. Puuduste hindamise ja ühtse sisekontrolli raamistiku tegevuskava analüüs peaks pakkuma üksustele kontrollistrateegiaid, mis hõlmavad nii eel- kui ka järelkontrolli kulude ja eeliste tasakaalustamist.

Komisjon koostab praegu uut teatist hindamise kohta. Selle peaeesmärk on edendada sellise hindamisainese tekitamist, mida saab kasutada nii eelarve kui ka strateegia alaste otsuste tegemisel. Sihiks on ka praeguste hindamistavade -ja nõuete konsolideerimine, selgitamine ja lihtsustamine, et hindamine annaks komisjoni esmaseid teabevajadusi arvestades võimalikult palju lisaväärtust.

Peamised algatused finantsjuhtimise ja raamatupidamise valdkonnas

Muudetud finantsmäärust arutatakse nüüd teiste institutsioonidega ja vastavad rakenduseeskirjad peaksid jõustuma 1. jaanuaril 2007 - koos mitmete teiste 2007–2013. aasta programmiperioodi oluliste õigusaktidega.

Oktoobris 2005 võttis komisjon vastu ettepaneku rakenduseeskirjade täiendava lihtsustamise kohta. Selle sihiks on finantskorra lihtsustamine (eelkõige väiksema väärtusega lepingute ja välistegevuse puhul) nii komisjoni üksuste, ettevõtluse kui ka toetuste saajate jaoks.

Uuele raamatupidamissüsteemile ülemineku olulisemad muudatused teostati 2004. aasta lõpuks ja esimese tegevuspõhise raamatupidamisaasta lõpparuande valmimine kulgeb samuti plaanipäraselt. Nende muutuste ärakasutamiseks ning selleks, et kasu ulatuks komisjoni raamatupidamisest kaugemale, tuleb protsesse veel lõplikult täiustada. Näiteks 2005. aastal alustati Euroopa Arengufondi finantstegevuse (laenude võtmine ja andmine) ja delegatsioonide haldusrahade halduse raamatupidamissüsteemiga ühitamist ning ka arutelu komisjoni süsteemi avamisest ametitele ja teistele institutsioonidele. Komisjoni lepingute andmebaasi on kohustuslik sisestada 2005. aastal sõlmitud lepingud ning peadirektoraadid kinnitavad tegevuspõhise raamatupidamise algbilansi. Ühtlasi on võetud meetmeid IT-süsteemide toimivuse ja julgeoleku tõhustamiseks.

Peamised siseauditialgatused

Komisjoni siseaudiitorid üritavad erinevate sidusrühmade vahelist sünergiat paremini ära kasutada, paremini töökavasid kooskõlastada, jätkata siseauditi metoodika arendamist ja ühtlustamist ning laiendada IT-põhise auditijuhtimissüsteemi kasutust.

Komisjoni üksuste siseauditi kvaliteedi hindamise tsükkel, mida teostab siseauditi talitus, jõuab 2006. a. lõpule. Selle ulatusliku kvaliteedikontrolli, mis on kooskõlas valdkondlike standarditega, sihiks on tagada kvaliteetsete siseaudititeenuste kättesaadavus komisjoni üksustes ning luua objektiivne süsteem, mis võimaldab audiitoritel tugineda teiste siseauditite tulemustele.

Auditi järelevalvekomitee võtab endale täiendavaid ülesandeid ja tõstab oma võimet teostada auditite soovituste järgimise tõhusat järelevalvet.

Mis puutub auditeerimise ulatusse ja viisi, siis siseauditi talitus tegeleb jätkuvalt ka küsimustega, mis ületavad finantsjuhtimise ja raamatupidamise raamid. Need hõlmavad planeerimist ja poliitika kavandamist ja rakendamist, järelevalvet ning ametitavade arvestamist hindamise ja parema riskide juhtimise näol, samuti kontrolli ning juhtimisprotsesse.[30] Erilist tähelepanu pööratakse lihtsustamisele ja proportsionaalsusele, pigem paremate kui suurema hulga kontrollitoimingute arendamisele ning sisekontrolli standardite tõhusale rakendamisele nende formaalse täitmise asemel.

Peamised algatused OLAFi suhtes

Veebruaris 2004 võttis komisjon vastu esimese seeria ettepanekuid, millega muudetakse määruseid 1073/1999 ja 1074/1999.[31] Arvestades Kontrollikoja eriaruannet (nr 1/2005)[32] OLAFi juhtimise kohta ning Euroopa Parlamendi (eelarve kontrolli komisjoni) juulis 2005 korraldatud avalikku arutelu OLAFi arendamise kohta kavandab komisjon uut õigusakti ettepanekut, mis arvestab seniseid edusamme ning käsitleb eelkõige juhtimist ja kontrolli.

Viimastel aastatel on OLAF oma teenuseid märkimisväärselt arendanud, nt eelnõusid läbi töötades nende varase ettevalmistamise käigus pettuste ennetamise seisukohast komisjoni talituste huvides.

4. JÄRELDUSED

Komisjoni poolt 2000. aastal käivitatud reformid olid põhjalik uuendus, mille käigus muudeti oluliselt töömeetodeid ja -korda ning määruseid. See saavutus sai võimalikuks tänu sise- (töötajad ja juhtkond) ja välisjõudude (teised institutsioonid ja sidusrühmad) ühistele pingutustele. Barroso komisjoni hinnangul on reformi põhjendused jätkuvalt pädevad. Reformi lõpetamise järel on komisjonil kindel siht selle saavutuste põhjal arengut jätkata ning tagada komisjoni ressursside – töötajate ja raha – tõhus, mõjus ja läbipaistev kasutamine, et hõlbustada kontrollimist ja suurendada Euroopa kodanike usaldust . Komisjon on pühendunud strateegiliste eesmärkide saavutamisele heaolu, solidaarsuse, sotsiaalse õigluse ja julgeoleku valdkonnas. Keskendudes poliitika kujundamisele ja mõjusale teostamisele tahab ta muuta Euroopa hääle rahvusvahelisel tasandil hästi kuuldavaks.

Hõlbustamaks nende eesmärkide saavutamist oma ametiajal ajal kavatseb komisjon:

- jätkata mõjususe ja tõhususe huvides sisekorra ja töömeetodite konsolideerimist ja lihtsustamist , et saavutada parem tasakaal ühelt poolt riskide ja teiselt poolt kontrolli kulukuse vahel;

- tagada, et see protsess võetakse omaks kui pideva õppimise ja organisatsiooni täiustamise osa;

- parandada läbipaistvust, aruandlust ja teabevahetust Euroopa üldsuse, teiste institutsioonide ja partneritega; ning

- suurenda vastutusel, aruandlusel, otsustuspädevusel, paremal teabevahetusel ja dialoogil põhineva komisjoni uue juhtimiskultuuri omaksvõttu nii poliitilisel tasandil kui ka töötajate hulgas.

[1] (P6_TA(2005)0053).

[2] http://europa.eu.int/comm/atwork/index_en.htm.

[3] KOM(2004) 45.

[4] KOM(2002) 275 ja KOM(2002) 278.

[5] http://europa.eu.int/yourvoice/index_en.htm.

[6] Alates mõju hindamise kasutuselevõtust 2003. aastal on komisjon teostanud enam kui 100 mõju hindamist.

[7] SEK(2004) 1377.

[8] KOM(2005) 97.

[9] SEK(2005) 791.

[10] SEK(2000) 1757/6.

[11] e-DOMEC – elektrooniline arhiveerimine ja dokumendihaldus Euroopa Komisjonis.

[12] SEK(2004) 1617/4.

[13] Aruka energiakasutuse täitevasutus, rahvatervise programmi täitevasutus ning hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuri täitevasutus.

[14] Sh üleeuroopaline transpordivõrgu täitevasutus ja seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi täitevasutus, millele on viidatud dokumendis KOM(2005) 119.

[15] COMBUD 140/04, september 2004.

[16] DT/539456, august 2004.

[17] KOM(2005) 256.

[18] KOM(2005) 12, 26.1.2005.

[19] KOM(2005) 15, 26.1.2005.

[20] SEK(2005) 811, SEK(2004) 253, SEK(2004) 1602.

[21] Tõsised puudused finantsjuhtimises ning tehingute seaduslikkuses ja korrektsuses, mille kõrvaldamiseks on võetud meetmeid.

[22] KOM(2005) 256.

[23] KOM(2004) 93, 4. lisa.

[24] Komisjonis rakendatavad sisekontrollistandardid põhinevad suures osas COSO raamistikul (Treadway Komisjoni Sponsororganisatsioonide Komitee (Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission - COSO)

[25] SEK(2004) 986, 12.7.2004, rahastamisega seotud meede.

[26] KOM(2005) 252, 15.6.2005.

[27] Komisjoni töödokument, 2.8.2005.

[28] Määrus (EÜ) nr 1261/2005, 20.7.2005 (ELT L 201, 2.8.2005).

[29] “e-Komisjon 2006–2010: tõhususe ja läbipaistvuse võimaldamine”, C(2005) 4473.

[30] Siseaudiitorite Instituudi tulemusstandard 2100, http://www.theiia.org/?doc_id=1499.

[31] (KOM(2004) 103 ja 104)

[32] ELT C 202, 18.8.2005, lk. 1.