Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2022/C 481/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse kohta vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Αφρίνα/Αfrina“

ELi nr: PGI-GR-02822 – 6.12.2021

KPN ( ) KGT (X)

1. [KPNi või KGT] nimetus(ed)

„Αφρίνα/Αfrina“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Kreeka

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Rühm 2.6. Sool

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toode „Αφρίνα/Afrina“ on üksnes Mesolongi soolaväljalt pärit fleur de sel. See on lisanditeta meresool, mida ei ole pärast kokkukogumist mingil moel töödeldud.

Toode „Αφρίνα/Afrina“ koosneb õhukestest valgetest naatriumkloriidkristallidest, mis moodustuvad kristalliseerumistiigis veepinnal soodsate ilmastikutingimuste korral (tuul, temperatuur, päikesepaiste). Toode on tavasoolast vähem soolane, suure magneesiumisisalduse tõttu kergelt mõrkja maitsega ning seega ideaalne toor- ja röstitud toitude ning ka magustoitude valmistamiseks. Toode on rikas mikroelementide – merevees leiduvate metallide – ja eriti magneesiumi (Mg) poolest.

Toodet „Αφρίνα/Afrina“ kogutakse ainult käsitsi ning sellel on tabelites 1 ja 2 esitatud organoleptilised, füüsikalised ja keemilised omadused.

Tabel 1

Organoleptilised ja füüsikalised omadused

Välimus Valged kristallid Maitse Soolane Lõhn Lõhnatu Granulomeetrilised andmed > 3 mm 0 % 1–3 mm 45–55 % < 1 mm 45–55 %





Tabel 2

Keemiline koostis

Keemilised parameetrid Sisaldus (%) Niiskus 1,0 –5,0 Vees lahustumatu 0,020 –0,120 Kaltsium (kuivaines) 0,010 –0,300 Magneesium (kuivaines) 0,060 –0,300 Sulfaadid (kuivaines) 0,200 –1,100 NaCl (kuivaines) 97,0 –99,5

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

–

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Geograafilises piirkonnas teostatakse järgmised tootmisetapid:

— vee välja pumpamine merest;

— merest väljapumbatud vee ringlemine aurustumistiikides;

— vee suunamine kristalliseerumistiiki;

— soola kogumine;

— toote „Αφρίνα/Afrina“ looduslik nõrutamine.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Vastavalt ajaloolistele, geograafilistele ja antropoloogilistele kriteeriumidele asub geograafiline piirkond, kus toodet „Αφρίνα/Afrina“ toodetakse, Lääne-Kreekas Aitoolia-Akarnaania maakonna Iera Polis Mesolongiou omavalitsusüksuses ning see on määratletud soolavälja geograafiliste piiridega:

— Foinikia märgaladest põhja pool

— Vanast Mesolongi-Aitolikose maanteest ida-kirde suunas

— Mesolongi laguunist lääne pool

— Iera Polis Mesolongiou omavalitsusüksusest lõuna-kagu suunas.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Toodet „Αφρίνα/Afrina“ toodetakse Mesolongi laguunis ning see on omandanud suurepärase maine ja tuntuse nii Kreekas kui ka välismaal. Toote geograafilisest päritolust tulenev maine ja omadused osutavad seega toote seotusele geograafilise piirkonnaga.

Maine põhineb peamiselt toote tekstuuril ja maitsel, mis on tingitud Mesolongi soolatiikide ja laguuni erilisest mikrokliimast ning traditsioonilisest käsitsi kogumisest. See tootmisviis on aegade jooksul püsinud peaaegu muutumatuna.

Mesolongi soolatiigid on ideaalne tootmiskeskkond, mida kaitstakse Ramsari konventsiooni ja Natura 2000 alusel. Toote mainet toetavad Mesolongi soolatiikide ökosüsteemi ainulaadsus ja Mesolongi laguuni kuulsus. Juba Homeros nimetas laguuni imekauniks järveks. Professor Christos Siasos (Agrinioculture, 2014) kirjeldab Mesolongit kui valge kulla maad.

Soolatiigi (aurustumis- ja kristalliseerumistiigid) põhi on savist, sest savi on veekindel. Aurustumistiikides seisva merevee soolasisaldus suureneb ja soola väljakristalliseerumine toimub kristalliseerumistiigis. Kristalliseerumistiigi põhi on kogu pikkuses ja laiuses ühtlaselt sile. Seega kannab iga väiksemgi lainetus toote „Αφρίνα/Afrina“ tiigi serva, kus see kokku kogutakse.

Toote „Αφρίνα/Afrina“ tootmiseks on vaja, et piisava koguse merevee pinnalt toimuks pidev aurustumine, mille toimel vee soolasisaldus suureneks ja sool hakkaks välja kristalliseeruma. Kontsentreerumine toimub looduslikult tänu päikese soojusele ja valitsevale mikrokliimale (tuul, temperatuur, suhteline õhuniiskus). Soolade kiiremaks kontsentreerumiseks on lisaks päikesepaistele vaja ka tugevat tuult, eriti suveperioodil, kuid soola kristalliseerumise ajal ei tohi olla liigselt sademeid.

Suure pindalaga kristalliseerumistiigi pinnal moodustub õhuke soolakristallide kiht. Läänetuuled kannavad kristallikihi tiigi idaserva, kus toode „Αφρίνα/Afrina“ kokku kogutakse.

Inimtegur on samuti oluline, sest traditsiooniline soola kogumise meetod, mis on aastate jooksul püsinud peaaegu muutumatuna, on samuti aidanud luua ja säilitada toote mainet. Oskustöölised koguvad toodet „Αφρίνα/Afrina“ käsitsi, kasutades puidust tööriistu, ning nende väljaõpe ja kogemused tagavad lõpptoote ühtlase kvaliteedi. Toote kindlakstegemine ja eraldamine nõuab kogemusi ja oskusi. Seda traditsioonilist tehnikat on edasi andud ühelt soolaasjatundjate põlvkonnalt teisele.

Soolakristallide käsitsi kogumine veepinnalt tagab toote puhtuse, mudaosakeste puudumise (soolakristallid ei puutu kokku kristalliseerumistiigi põhjaga) ja loomuliku valge värvuse. Sellest lähtuvalt ei ole toodet vaja pesta ja selles on rohkem anorgaanilisi soolasid, eriti lahustuvaid magneesiumisoolasid. Toote „Αφρίνα/Afrina“ magneesiumisisaldus on seega suurem kui teistel tavalistel sooladel ja töödeldud kaubanduslikel sooladel, mis annab tootele erilise maitse (veidi mõrkjas, vähem soolane) ja muudab selle ideaalseks toor- või röstitud toitude ning isegi magustoitude jaoks.

„Αφρίνα/Afrina“ on Mesolongi piirkonnas toodetud fleur de sel’i traditsiooniliselt kasutatav nimetus. Sõnast „afrós“ (vaht) tulenev nimetus „Αφρίνα/Afrina“ osutab toote tekkeprotsessile. Oma raamatus „Mesolongi“ (1925) kirjutas K. A. Stasinopoulos: „Lisaks toodetakse laguunis loodusliku aurustamise teel luksuslikku soola Afrina. Laguuni kaldal tekkivate kergete lainete mõjul moodustub vaht. Päikese kuumuses vaht kuivab ja saadaksegi Afrina.“

Toote mainest annavad tunnistust mitmed ajaloolised ja bibliograafilised viited.

Esimesed ajaloolised viited tootele „Αφρίνα/Afrina“ pärinevad eelmise sajandi algusest. Oma raamatus „To alas“ (Sool) (1906) kirjutas K. A. Stasinopoulos, et „kõikidest loodusliku aurustumise teel saadud sooladest ja kõikidest Kreeka sooladest üldiselt on parim Mesolongist pärit Afrina“. Toodet „Αφρίνα/Afrina“ peeti kvaliteetseks ja maitsvaks ning see oli ka väga luksuslik kingitus (Mesolongi, K. A. Stasinopoulos, 1925).

Toote maitse ja tekstuur on võitnud ekspertidelt suurt tunnustust, näiteks teoses „To alas“ (Sool) (1906) kirjutas K. A. Stasinopoulos: „vaht on sama valge kui lumi ja õhkõrn kui eeter“. Lisaks mainib professor Christos Siasos („Agrinioculture“, 2014) toote järgmisi omadusi: „Enne seda kui sool tiigist kokku kogutakse, tekivad kristalliseerumistiigi serva helbed. Need helbed moodustavad selles piirkonnas Afrina nime kandva fleur de sel’i. Toodet kogutakse käsitsi. Seda peetakse parimaks ja maitsvaimaks soolaks. Tootel on iseloomulik tekstuur, see sulab suus ja sellel on kirev maitsebukett.“

Mesolongist pärit kirjaniku Akakia Kordosi 1979. aastal avaldatud ja auhinnatud raamatus, milles kirjeldatakse Mesolongi dialekti, on umbes 2000 kohalikku sõna ja väljendit, nende hulgas ka „Afrina: soolavaht“.

Egeuse ülikooli professor Theodora Petanidou kirjutas 1997. aastal avaldatud raamatus soolast ja selle tähtsusest Euroopa ajaloos ja kultuuris, et „Afrina on Mesolongi piirkonnas traditsiooniline nimetus veepinnal väikeses koguses moodustuvate soolakristallide jaoks“.

Kaasaegsed viited trükistes ja internetis, raadios ja televisioonis ning kokandusprogrammides toetavad ja suurendavad toote erilist mainet ja tuntust.

Toodet „Αφρίνα/Afrina“ kasutavad paljud tuntud kokad. Näiteks kasutas toodet oma roas noor kokk Nikos Billis, kes võitis auhinna San Pellegrinos, kus ta esindas Vahemere piirkonna riike (Gastronomos, 2016). Stelios Parliaros, George Calombaris, Sotiris Kontizas, Argyros Barbarigos jt kasutavad oma toitudes ka toodet „Αφρίνα/Afrina“.

Väärib märkimist, et 2019. aastal loodi Mesolongi Tourlida piirkonnas Kreeka esimene soolamuuseum, mis kinnitab piirkonna mainet ja tihedat seost soolaga.

Toote „Αφρίνα/Afrina“ suurepärast kvaliteeti on viimastel aastatel järjepidevalt tunnustatud. Ei ole juhus, et toode on saanud kaks auhinda rahvusvahelistelt toidu- ja maitsevõistlustelt – hõbemedal 2016. aastal Ateenas korraldatud võistlusel „Olymp Awards Food and Beverage Competition“ ning tunnustusauhind 2020. aastal Londonis korraldatud võistlusel „Great Taste awards“. Märkimist väärib ka asjaolu, et 2016. aastal Ateenas toimunud ELi lõunaosa liikmesriikide tippkohtumisel oli pidulikuks kingituseks „Αφρίνα/Afrina“.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafes_afrina280622.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.