Eriaruanne Piinamisvastasele 
võitlusele 
ja surmanuhtluse 
kaotamisele eraldatud 
ELi toetusET 2015  nr 09
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2015
Trükis ISBN 978-92-872-2673-0 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/403218 QJ-AB-15-009-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-2678-5 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/962816 QJ-AB-15-009-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-2652-5 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/192527 QJ-AB-15-009-ET-E
© Euroopa Liit, 2015
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
Piinamisvastasele 
võitlusele 
ja surmanuhtluse 
kaotamisele eraldatud 
ELi toetus
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2015  nr 09
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulusid ja kulusid, tulevasi arengusuundi 
ning poliitilist ja avalikku huvi.
Käesoleva tulemusauditi viis läbi välistegevuse kuluvaldkondade eest vastutav III auditikoda, mille eesistuja on kontrolli -
koja liige Karel Pinxten. Auditit juhtis kontrollikoja liige Klaus -Heiner Lehne; teda toetasid kabineti atašee Thomas Arntz; 
üksuse juhataja Sabine Hiernaux -Fritsch; rühmajuht Werner Vlasselaer ning audiitorid Kim Hublé ja Athanasios Tsamis.
Vasakult paremale: S. Hiernaux -Fritsch, T. Arntz, K.-H. Lehne, A. Tsamis,  
K. Hublé, W. Vlasselaer.

03
 Sisukord
Punkt
 Lühendid
I–VII  Kommenteeritud kokkuvõte
1–10  Sissejuhatus
1–4 Piinamise ja surmanuhtluse jätkuv esinemine
5–10  ELi piinamise ja surmanuhtluse vastane tegevus
11–12  Auditi ulatus ja lähenemisviis
13–53  Tähelepanekud
13–30  Hoolimata vajaduste õigest hindamisest ei suunanud komisjon rahalisi vahendeid optimaalselt
14–20  Vahendite jaotamisel ei võetud inimõigusi käsitlevaid riigipõhiseid strateegiaid nõuetekohaselt arvesse 
ja kooskõlastatus muu ELi tegevusega oli nõrk
21–27  Projektivaliku menetlus oli hästi dokumenteeritud, kuid mitte piisavalt põhjalik
28–30  Nõudlusel põhineva lähenemisviisiga tagati, et toetust saavatel organsatsioonidel oleksid tegevusega 
seoses piisavad ekspertteadmised ja omavastutus, kuid sel oli ka puudusi
31–53  Projektide elluviimine toimus plaanipäraselt, kuid demokraatia ja inimõiguste Euroopa 
rahastamisvahendi üldine mõju oli piiratud
32–39  Projektitegevuste elluviimine oli üldjoontes plaanipärane
40–48 Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi mõju piiras asjaolu, et selle rahalist toetust jagati 
väga hajutatult ja teatavatel juhtudel ka mittesoodsates poliitilistes tingimustes
49–53  Projektidega saavutatu on jätkusuutlik, kuid toetused ei muutnud kodanikuühiskonna organisatsioonide 
isemajandamist jätkusuutlikumaks
04 Sisukord
54–56  Järeldused ja soovitused
 I lisa.   Surmanuhtlus Aafrikas
 II lisa.   Surmanuhtlus Aasias
 III lisa.   Surmanuhtlus Ladina‑Ameerikas
 IV lisa.   Surmanuhtlus Ameerika Ühendriikides
 V lisa.   Ülemaailmsed projektikonkursid 2007–2013
 VI lisa.    Projektid, mille puhul vaatasid kontrollikoja audiitorid läbi kontseptsioonikirjelduste 
ja täielike ettepanekute komisjonipoolse hindamise
 VII lisa.   Kontrollitud toetused
 Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused
05
 Lühendid
COHOM : nõukogu inimõiguste töörühm
EEAS : Euroopa välisteenistus
EIDHR : demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend
OPCAT : piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside 
vastase konventsiooni fakultatiivprotokoll
ÜRO : Ühinenud Rahvaste Organisatsioon
06
 Kommenteeritud 
kokkuvõte
I
Rahvusvaheline üldsus on teinud suuri jõupingutusi 
piinamisele ja muule väärkohtlemisele lõpu tegemi -
seks. Sellest hoolimata esineb piinamist ja muud väär -
kohtlemist jätkuvalt ning paljudes maailma riikides 
jäävad selliste kuritegude toimepanijad karistuseta. 
Maailmas on ikka veel 58 surmanuhtlust kohaldavat 
riiki. Igal aastal viiakse läbi üle 5000 hukkamise.
II
EL on kindlalt pühendunud igasuguse piinamise ja 
muu väärkohtlemise tõkestamisele ja likvideerimisele 
ning surmanuhtluse kaotamisele kogu maailmas. 
Nende eesmärkide saavutamiseks kasutab EL mitut 
diplomaatilist algatust, mis sisaldavad kahepoolseid 
kokkuleppeid, poliitilist dialoogi ja osalemist mit -
mepoolsetel foorumitel. Lisaks peab EL inimõiguste 
järgimisel tehtavaid edusamme oma arengukoostöö 
põhitingimuseks ja rahastab nende probleemide 
lahendamiseks elluviidavaid projekte. Peamine kasu -
tatav vahend on demokraatia ja inimõiguste Euroopa 
rahastamisvahend (EIDHR), mille abil antakse projek -
tide elluviimiseks toetusi kodanikuühiskonna organi -
satsioonidele. Perioodil 2007–2013 eraldas komisjon 
piinamise ja surmanuhtluse vastase võitlusega seo -
tud projektidele 183 EIDHRi toetust kogusummas 
100,9  miljonit  eurot.
III
Kontrollikoda hindas EIDHRi mõjusust piinamise 
tõkestamise, piinamisohvrite rehabiliteerimise ja 
surmanuhtluse kaotamise edendamisel. Kontrollikoda 
uuris rahastamise jagamist ja tulemuste jätkusuutlik -
kust. Audititöö sisaldas analüütilist hindamist, vestlusi 
komisjoni ja Euroopa välisteenistuse (EEAS) töötajate 
ning toetust saanud organisatsioonidega, samuti 31 
projektist koosneva valimi põhjalikku läbivaatamist. 
Töö käigus tehti auditikülastusi Londonisse, Kongo 
Demokraatlikku Vabariiki, Gruusiasse ja Lõuna -Aafri -
kasse ning vaadati läbi Hiina ja Ameerika Ühendriiki -
dega seotud projektide dokumendid.
Kommenteeritud kokkuvõte 07
IV
Kontrollikoja hinnangul oli piinamise tõkestamisele, 
piinamisohvrite rehabiliteerimisele ja surmanuhtluse 
kaotamisele suunatud EIDHRi toetus vaid osaliselt 
mõjus.
V
Komisjon on igale partnerriigile nõuetekohaselt 
inimõiguste prioriteedid kehtestanud. Kuigi rahasta -
mine oli üldiselt hästi suunatud, ei võta komisjon neid 
prioriteete piisavalt arvesse. Lisaks ei ole rahastatud 
projektid sageli muu ELi tegevusega (nt tavapärane 
arenguabi ja partnerriigiga peetav dialoog) hästi koos -
kõlastatud. Projektide rahastamisel kasutatava nõud -
luspõhise lähenemisviisiga tagati, et projekte viisid 
tavaliselt ellu häid ekspertteadmisi omavad motivee -
ritud kodanikuühiskonna organisatsioonid. Projek -
tide valik oli hästi dokumenteeritud, kuid ei järginud 
piisavalt rangeid kriteeriume. Kui valitud projektides 
ka puudusi avastati, ei tehtud projektide ülesehituses 
vastavaid muudatusi.
VI
Projektitegevused viidi ellu plaanipäraselt ja on üldi -
selt kulutõhusaks osutunud. Toetuste abil saavutatud 
tulemused on jätkusuutlikud. Mõjuhindamise süstee -
mid on aga üsna nõrgad ning nende projektihinda -
mise loogilised raamistikud on ebaselged, puuduvad 
hästi määratletud võrdlusnäitajad ja eesmärgid ning 
projektide hindamise lähenemisviis on ebajärjepidev. 
Ohvritele abi andmiseks mõeldud projektide mõju on 
käegakatsutav, ehkki suunatud suhteliselt väikestele 
sihtrühmadele. Muude, üldjuhul õigus- või poliiti -
kavaldkonna reformidele suunatud projektide mõju 
piirab asjaolu, et projektide edenemine sõltub ka pal -
judest muudest teguritest ja poliitilisest kontekstist, 
mis ei ole alati soodsad. Saavutatud tulemuste puhul 
on suur tõenäosus, et nad on edaspidi jätkusuutlikud. 
Toetust saanud kodanikuühiskonna organisatsioonid 
on aga jätkuvalt finantsabist vägagi sõltuvad.VII
Kontrollikoda esitab komisjonile mitu soovitust selle 
kohta, kuidas parandada piinamise ja surmanuhtluse 
vastasele võitlusele toetuse andmist. Soovitused 
puudutavad rahaliste vahendite suunamist, koordinee -
rimist ELi teiste meetmetega, projektitaotluste valimist 
ja täiustamist, tulemuste hindamisraamistikku ja toe -
tust saavate organisatsioonide jätkusuutlikkust.
08
 Sissejuhatus
Piinamise ja 
surmanuhtluse jätkuv 
esinemine
01 
Inimõiguste ülddeklaratsiooni1 koha -
selt ei tohi kellegi suhtes rakendada 
piinamisi või julma, ebainimlikku, tema 
väärikust alandavat kohtlemist või 
karistust2. 1984. aastal allkirjastatud 
piinamise ning muu julma, ebainimliku 
või inimväärikust alandava kohtlemi -
se ja karistamise vastases ÜRO kon -
ventsioonis3 määratletakse piinamise 
mõiste (vt 1. selgitus ) ja kehtestatakse 
riikidele eeskirjad piinamisvastase 
võitluse tõhustamiseks. 2014. aasta 
lõpuks olid konventsiooni allkirjasta -
nud ja ratifitseerinud 156 riiki ning veel 
10 olid selle allkirjastanud, kuid mitte 
ratifitseerinud.02 
Piinamise ning muude julmade, eba -
inimlike või inimväärikust alandavate 
kohtlemis- ja karistamisviiside vastase 
konventsiooni fakultatiivprotokolli4 
(OPCAT) eesmärk on kehtestada piina -
mise tõkestamiseks sõltumatute rah -
vusvaheliste ja riiklike asutuste poolt 
kinnipidamisasutustesse tehtavate 
regulaarsete külastuste süsteem. 2014. 
aasta lõpuks olid OPCATi allkirjastanud 
ja ratifitseerinud 76 riiki ja veel 19 riiki 
olid selle allkirjastanud, kuid mitte 
ratifitseerinud. OPCATi laiem ratifitsee -
rimine on jätkuvalt võtmetähtsusega 
küsimus.
03 
Hoolimata rahvusvahelise üldsuse 
poolt tehtud jõupingutustest esineb 
piinamist jätkuvalt ja paljudes maailma 
riikides jäävad piinamise toimepanijad 
ikka veel karistuseta. Rahvusvaheliste 
kodanikuühiskonna organisatsioonide5 
hiljutistes aruannetes mainitakse piina -
mise ja väärkohtlemise esinemist 131 
riigis üle maailma. Seetõttu esineb pii -
namise tõkestamisel ja ohvrite rehabili -
teerimisel ikka veel olulisi probleeme.1 Vastu võetud ÜRO 
Peaassamblee poolt 
10. detsembril 1948.
2 Artikkel 5.
3 Vastu võetud ning avatud 
allakirjutamiseks, 
ratifitseerimiseks ja 
ühinemiseks ÜRO 
peaassamblee 10. detsembri 
1984. aasta resolutsiooniga 
nr 39/46, jõustunud 26. juunil 
1987.
4 Vastu võetud ÜRO 
Peaassamblee poolt 
18. detsembril 2002 ja 
jõustunud 22. juunil 2006.
5 Amnesty International, 
aruanne 2014/2015 „The State 
of the World’s Human Rights” 
ja Human Rights Watch „World 
Report 2015” (2014. aasta 
sündmused).
Piinamise definitsioon
Piinamine tähendab tahtlikku tegu, millega põhjustatakse isikule tugevat füüsilist või vaimset valu või kanna -
tust, eesmärgiga saada temalt või kolmandalt isikult teavet või ülestunnistust, karistada teda teo eest, mille 
tema või kolmas isik on toime pannud või mille toimepanemises teda kahtlustatakse, või ähvardada või veen -
da seda isikut või kolmandat isikut, või mis tahes diskrimineerimisel põhineval põhjusel, kui selline valu või 
kannatus põhjustatakse ametiisiku või muu ametiülesandeid täitva isiku algatusel või nõusolekul6.
6 Ametiisiku algatust või nõusolekut puudutava sõnastuse puhul laienevad riiklikud kohustused erasektorisse ning nende tõlgendamine peab 
sisaldama riigi suutmatust kaitsta oma jurisdiktsioonis inimesi eraisikute poolt toime pandud piinamise ja väärkohtlemise eest.1. selgitus
09 Sissejuhatus
7 Õiguslikult või praktikas. 
Nimetatud riikidest seitse on 
surmanuhtluse kaotanud vaid 
nn tavakuritegude puhul, 
erinevalt nn erakorralistest 
kuritegudest, nagu 
sõjakuriteod või erakorralistel 
asjaoludel toime pandud 
kuriteod.
8 Allikas:  Amnesty International. 
Need arvandmed on 
hinnangulised, kuna mitu riiki 
ei avalda ametlikke arve.
9 Lugemise hõlbustamiseks 
nimetatakse piinamist ja 
muud väärkohtlemist 
käesolevas tekstis edaspidi 
piinamiseks.
10 ELi lepingu artiklid 2, 3, 6 ja 21 
ning ELi toimimise lepingu 
artikkel 205.
11 Nõukogu poolt vastu võetud 
25. juunil 2012.
12 Cotonou lepinguga 
kehtestatakse Aafrika, Kariibi 
mere ja Vaikse ookeani 
piirkonna riikidele 
vastastikused kohustused (sh 
inimõiguste austamine), mille 
täitmist jälgitakse jätkuva 
dialoogi ja hindamise abil. 
Vastastikuste kohustuste 
suhtes kohaldatakse artikli 96 
kohast vaidluste lahendamise 
klauslit, mille alusel võib 
pidada konsultatsioone ja 
võtta asjakohaseid meetmeid, 
sealhulgas peatada lepingu 
kohaldamine asjaomase riigi 
suhtes.
13 Nt ÜRO Peaassamblee kolmas 
komitee, ÜRO Inimõiguste 
Nõukogu, Euroopa 
Julgeoleku- ja 
Koostööorganisatsioon ning 
Euroopa Nõukogu.04 
Kuigi 140 riiki on surmanuhtluse kaota -
nud7, kohaldatakse seda endiselt 58 rii -
gis (vt I–IV lisa ). Perioodil 2007–2014 
hukati 37 riigis keskmiselt kokku üle 
5000 inimese aastas8. Üle 83% hukka -
mistest leidis aset Hiinas, üle 13% Iraa -
nis, Iraagis, Põhja -Koreas ja Saudi Araa -
bias ning ligikaudu 3% teistes riikides. 
2014. aasta lõpus ootas surmanuhtluse 
täideviimist enam kui 19 000 inimest 
kogu maailmas.
ELi piinamise ja 
surmanuhtluse vastane 
tegevus
05 
Igasuguse piinamise ja muu väärkoht -
lemise9 ning surmanuhtluse kaotamine 
on ELi inimõiguste poliitika prioriteet. 
ELi kindel pühendumine nendele 
teemadele põhineb Euroopa Liidu 
aluslepingutel10 ja seda kajastatakse 
inimõiguste ja demokraatia strateegili -
ses raamistikus ja tegevuskavas11 ning 
ELi suunistes (vt 2. selgitus ).06 
Oma inimõiguste poliitika eesmärkide 
täitmiseks rakendab EL mitmesuguseid 
diplomaatilisi meetmeid. ELi mitte -
kuuluvate riikidega sõlmitavad part -
nerlus- ja koostöölepingud sisaldavad 
inimõiguste klauslit, et julgustada 
riike inimõiguste standardeid täitma. 
Nimetatud klausli järgimata jätmisel 
võetakse erinevaid meetmeid, nagu 
koostöö vähendamine või peatamine12. 
EL kaasab inimõigused ka partnerrii -
kide või piirkondlike organisatsioo -
nidega peetavatesse poliitilistesse 
dialoogidesse. Lisaks peab EL praegu 
41 ELi mittekuuluva riigiga spetsiaal -
seid inimõiguste teemalisi dialooge ja 
konsultatsioone ning edendab inimõi -
gusi ka osalemisega mitmepoolsetel 
foorumitel13. ELi mittekuuluvate riikide 
ametivõimudele diplomaatilise surve 
avaldamisel on olulisteks vahenditeks 
ka diplomaatilised demaršid (konfi -
dentsiaalsed) ja avaldused (avalikud).
ELi suunised
Inimõigusi käsitlevate ELi suunistega antakse nii ELi institutsioonidele kui ka liikmesriikidele praktilisi juhiseid 
ELi inimõiguste poliitika rakendamise kohta. Mitut erinevat teemat käsitlevaid ELi suuniseid on kokku 11. Ni -
metatud suunised töötas välja nõukogu inimõiguste töörühm (COHOM), kiitis heaks alaliste esindajate komi -
tee ja võttis vastu nõukogu. ELi suunised ei ole õiguslikult siduvad, kuid annavad tugeva poliitilise signaali 
liidu inimõigustealaste prioriteetide kohta.2. selgitus
10 Sissejuhatus
14 Inimõigustel põhineva 
lähenemisviisi väljatöötamise 
otsus tehti ELi inimõiguste ja 
demokraatia strateegilise 
raamistiku ning tegevuskava 
vastuvõtmise käigus (vt 
punkt 5).
15 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrus (EÜ) 
nr 1889/2006, 20. detsember 
2006, rahastamisvahendi 
loomise kohta demokraatia ja 
inimõiguste edendamiseks 
kogu maailmas (demokraatia 
ja inimõiguste Euroopa 
rahastamisvahend) (ELT L 386, 
29.12.2006, lk 1), mis asendati 
määrusega (EL) nr 235/2014 
(ELT L 77, 15.3.2014, lk 85). 
EIDHR jätkab ja asendab 1994. 
aastal loodud demokraatia ja 
inimõiguste Euroopa algatust.
16 Projekte võidakse rahastada 
kuni 100% ulatuses, kuid seda 
vaid nõuetekohaselt 
põhjendatud juhtudel.
17 „Piinamisvastane võitlus” 
tähendab nii piinamise 
tõkestamist kui ka 
piinamisohvrite 
rehabiliteerimist.07 
Pärast ELi inimõiguste ja demokraatia 
strateegilise raamistiku ning tegevus -
kava vastuvõtmist nimetas nõukogu 
25. juulil 2012 ametisse ELi inimõiguste 
poliitika ühtsuse, mõjususe ja nähta -
vuse eest vastutava ELi eriesindaja. 
Lisaks peab eriesindaja kaasa aitama 
inimõiguste strateegilise raamistiku ja 
tegevuskava ning muude vahendite 
(nagu inimõigusi käsitlevate ELi suunis -
te) rakendamisele. Eriesindaja ülesan -
deks on ka ELi mittekuuluvate riikide, 
rahvusvaheliste ja piirkondlike organi -
satsioonide ning kodanikuühiskonna -
ga peetava dialoogi tõhustamine.
08 
Lisaks nimetatud tegevusele eden -
dab EL inimõiguste kaitset seeläbi, et 
on seadnud inimõiguste kaitse, hea 
valitsemistava ja demokraatia oma 
arenguabialase koostöö põhitingimu -
seks. Nõukogu otsustas 2012. aastal 
arengukoostöö vallas välja töötada 
inimõigustele põhineva lähenemisviisi, 
tagamaks, et EL suurendab oma jõu -
pingutusi partnerriikide abistamiseks 
nende rahvusvaheliste inimõiguste 
alaste kohustuste täitmisel14. Sel ees -
märgil kaasab nõukogu inimõiguste 
kaitse põhimõtted kogu ELi arengu -
valdkonna tegevusse.09 
Lisaks rahastab EL täielikult inimõigus -
te edendamisele suunatud projekte. 
Piinamise tõkestamise, piinamisohvrite 
rehabiliteerimise ja surmanuhtluse 
kaotamise edendamise peamiseks 
vahendiks on geograafilistele vahendi -
tele lisaks loodud demokraatia ja inim -
õiguste Euroopa rahastamisvahend 
(EIDHR). Nimetatud vahend loodi 2006. 
aastal ELi mittekuuluvates riikides de -
mokraatia ja inimõiguste edendamise 
toetamiseks15.
10 
EIDHRile eraldatud eelarve kogumaht 
on 1,1  miljardit  eurot, mis hõlmab 
kõiki ELi inimõiguste alaseid eesmärke 
perioodil 2007–2013. Enamik EIDHRi 
vahenditest väljastatakse toetustena, 
mida jagatakse kodanikuühiskonna 
organisatsioonidele projektide elluvii -
miseks. Põhimõtteliselt on nimetatud 
toetuste puhul tegemist kaasrahasta -
misega, kuna nende abil rahastatakse 
ainult kuni 80% projektikuludest16. 
EIDHRil on ülemaailmne mõõde, hõl -
mates mitut tööstusriiki, ja sellest on 
võimalik toetusi saada ilma kahepoolse 
nõusolekuta, kuna projekti elluviimise 
riigi valitsuse heakskiit ei ole nõutav. 
Perioodil 2007–2013 eraldati piinamis -
vastasele võitlusele17 ja surmanuhtluse 
kaotamisele EIDHRist 100 miljonit eu -
rot (vt tabel 1 ). Sel perioodil sõlmitud 
lepingute arv on esitatud tabelis 2 . 
Enamik projektidest puudutab teadlik -
kuse tõstmise kampaaniaid, teavitus -
tegevust, järelevalvet, ennetusmeet -
meid, õigusabi piinamisohvritele ja 
surmamõistetuile ning ohvrite ravimist 
ja rehabiliteerimist.
11 Sissejuhatus Tabel 1Piinamise ja surmanuhtlusega seotud EIDHRi kulutused mandrite kaupa 
perioodil 2007–2013
(eurodes)
Piinamine 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 KOKKU
Aafrika 0 3 967 906 456 120 4 248 938 2 192 122 514 511 3 844 082 15 223 679
Ameerika 0 2 226  820 388 122 1 178 945 758 097 0 2 530 910 7 082 894
Aasia 36 465 10 281  020 613 754 2 366  367 1 936 457 0 11 242 841 26 476 904
Euroopa 0 2 956 958 235 093 2 661 831 2 830 007 100 000 787 065 9 570 954
Mitut mandrit hõlmav 0 6 175 025 0 10 800 143 1 499 207 0 6 734 343 25 208 718
KOKKU 36 465 25 607 729 1 693 089 21 256 224 9 215 890 614 511 25 139 241 83 563 149
Surmanuhtlus 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 KOKKU
Aafrika 0 0 76 863 285 000 734 333 0 0 1 096 196
Ameerika 0 0 1 581 610 290 859 0 1 345 046 0 3 217 515
Aasia 0 0 722 028 731 761 1 416 450 2 009 842 0 4 880 081
Euroopa 0 0 0 0 0 200 074 0 200 074
Mitut mandrit hõlmav 0 0 4 067  552 657 674 0 3 263 246 0 7 988 472
KOKKU 0 0 6 448 053 1 965 294 2 150 783 6 818 208 0 17 382 338
Allikas:  Euroopa Komisjon.Tabel 2Piinamise ja surmanuhtlusega seotud EIDHRi lepingute arv mandrite kaupa perioodil 
2007–2013
(eurodes)
Piinamine 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 KOKKU
Aafrika 0 7 4 5 4 3 6 29
Ameerika 0 7 3 3 6 0 4 23
Aasia 1 19 5 5 4 0 18 52
Euroopa 0 7 2 4 6 1 3 23
Mitut mandrit hõlmav 0 6 0 10 1 0 6 23
KOKKU 1 46 14 27 21 4 37 150
Surmanuhtlus 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 KOKKU
Aafrika 0 0 1 1 1 0 0 3
Ameerika 0 0 4 2 0 2 0 8
Aasia 0 0 2 2 2 3 0 9
Euroopa 0 0 0 0 0 1 0 1
Mitut mandrit hõlmav 0 0 7 1 0 4 0 12
KOKKU 0 0 14 6 3 10 0 33
Allikas:  Euroopa Komisjon.
12
 Auditi ulatus 
ja lähenemisviis
11 
Kontrollikoda hindas EIDHRi mõjusust 
piinamise tõkestamise, piinamisohvri -
te rehabiliteerimise ja surmanuhtluse 
kaotamise edendamisel. Auditis kes -
kenduti järgmisele kahele küsimusele:
a) kas rahastamine oli hästi jaotatud;
b) kas toetuste abil saavutati jätku -
suutlikud tulemused.
12 
Audit keskendus aastatele 2007–2013 
ning viidi läbi ajavahemikul juulist 2014 
kuni jaanuarini 2015. See koosnes mit -
mest osast. Esiteks uuris kontrollikoda 
vaadeldaval perioodil rahastamise 
jaotamist viie üleilmse projektikonkursi 
kaudu (vt V lisa ). Uurimise käigus viidi 
läbi vestlusi Euroopa välisteenistuse 
ning arengu ja koostöö peadirektoraa -
di töötajatega. Samuti vaadati läbi 45 
projekti kontseptsioonikirjelduste ja 
täielike ettepanekute komisjonipoolne 
hindamine (vt VI lisa ). Teiseks uuris 
kontrollikoda auditi käigus külastatud 
kolmele Londonis asuvale kodaniku -
ühiskonna organisatsioonile antud 
seitset EIDHRi toetust. Kolmandaks 
uuris kontrollikoda 13 EIDHRi projekti, 
mis puudutasid Kongo Demokraatlikku 
Vabariiki, Gruusiat ja Lõuna -Aafrikat. 
Selleks tegi kontrollikoda nimetatud 
riikidesse auditikülastusi, et intervjuee -
rida asjaomaste ELi delegatsioonide 
töötajaid ja EIDHRi toetusi saanud 
organisatsioonide esindajaid. Samuti 
vaatas kontrollikoda läbi 11 Hiina ja 
Ameerika Ühendriikidega seotud EID -
HRi projekti dokumendid (vt VII lisa ). 
Auditivalim moodustab 24% asjaomas -
test kuludest.
13
 Tähelepanekud
Hoolimata vajaduste 
õigest hindamisest ei 
suunanud komisjon 
rahalisi vahendeid 
optimaalselt
13 
Kontrollikoda uuris, kas projekti -
konkursid põhinesid nõuetekohasel 
vajaduste hindamisel ning olid hästi 
suunatud ja kooskõlastatud muu ELi 
tegevusega (nt tavapärane arenguabi 
ja dialoog). Auditi käigus hinnati ka 
projektide valikut, uurides, kas valiku -
protsess oli läbipaistev, hästi doku -
menteeritud ja põhjalik ning kas nõud -
luspõhine lähenemisviis oli sobilik.
Vahendite jaotamisel ei 
võetud inimõigustealaseid 
riigistrateegiaid 
nõuetekohaselt arvesse 
ja kooskõlastus muu ELi 
tegevusega oli nõrk
14 
Kuna piinamise ja surmanuhtluse vas -
tasele võitlusele eraldatud rahalised 
vahendid on võrreldes probleemidega, 
mida nende abil lahendada püütakse, 
tagasihoidlikud (vt punkt 10), tuleb 
need suunata oluliste vajaduste ja 
arvestatava arengupotentsiaaliga 
riikidesse ja teemadele. Komisjon saab inimõiguste olukorra kohta partnerrii -
kides asjakohast teavet avalikult saa -
daoleva teabe, kodanikuühiskonna or -
ganisatsioonide kontaktide edastatud 
andmete ja kohapeal aktiivselt olukor -
ra uurimise kaudu. ELi delegatsioonid 
koostavad regulaarselt teatisi inimõi -
gustega seotud teemade kohta ning 
lisavad asjakohaseid kommentaare ja 
analüüse oma juhtimisaruannetesse18.
15 
Komisjon kasutab kättesaadavat 
teavet vajaduste nõuetekohaseks 
hindamiseks ja prioriteetide määrat -
lemiseks, nagu nähtub erinevatest 
dokumentidest. EIDHRi mitmeaastased 
strateegiadokumendid19 sisaldavad 
EIDHRi eeldatavate tulemuste kirjel -
dust ja vastavaid finantseraldisi. Lisaks 
sisaldavad aasta tegevusprogrammid 
rahastatavate tegevuste põhielemen -
tide20 individuaalseid kirjeldusi. Riigi 
tasandil defineeritakse prioriteedid 
inimõigustealastes riigistrateegiates 
(vt 3. selgitus ). Nimetatud riigistra -
teegiad on konfidentsiaalsed, kaasa 
arvatud nende prioriteete sisaldav osa, 
mis vähendab kõnealuste dokumenti -
de lisaväärtust.18 Välistegevuse juhtimise 
aruanded.
19 Hinnataval perioodil olid 
sellised strateegiadokumendid 
koostatud perioodideks 
2007–2010 ja 2011–2013.
20 Eraldatud summa, prioriteedid 
ja vahendite jaotamise 
lähenemisviis.
Inimõigustealased riigistrateegiad
2011. aasta teisest poolest alates on EL ja selle liikmesriigid koostanud üle 150 inimõigustealase riigistratee -
gia. Iga strateegia sisaldab asjaomase riigi olukorra põhjalikku analüüsi ning ELi ja liikmesriikide mitut ühist 
prioriteeti. Kava kohaselt tuleb strateegiaid ajakohastada iga kahe aasta tagant või oluliste muutuste korral. 
57 strateegia puhul kuulub prioriteetide hulka piinamisvastane võitlus ja 72 strateegia puhul surmanuhtluse 
vastane võitlus.3. selgitus
14 Tähelepanekud
16 
Toetusi jagatakse projektikonkursside 
alusel (nõudluspõhine lähenemisviis). 
Perioodil 2007–2013 korraldati kolm 
piinamisvastasele võitlusele pühenda -
tud üleilmset projektikonkurssi ja kaks 
surmanuhtluse vastasele võitlusele 
pühendatud üleilmset projektikon -
kurssi. Neid projektikonkursse haldas 
arengu ja koostöö peadirektoraadi 
peakorter ning konkursside tule -
musel anti toetusi vastavalt 80 ja 24 
projektile. Projektid valiti välja 789 
projektitaotluse hulgast. Toetusi jagati 
ka riigipõhiste toetuskavade raames. 
Tegemist on projektikonkurssidega, 
mida juhivad ELi delegatsioonid ja mis 
on riigipõhised. Konkursside tulemusel 
anti piinamisvastasele võitlusele 70 
ja surmanuhtluse vastasele võitlusele 
üheksa toetust. Projektikonkursside 
eesmärgid on EIDHRi strateegiadoku -
mentides ja ELi suunistes kehtestatud 
eesmärkidega kooskõlas.
17 
Üleilmsed projektikonkursid ei kes -
kendunud riikidele, kus piinamise ja 
surmanuhtluse vastane võitlus kuulu -
vad ELi hinnangul prioriteetide hulka 
(vt 3. selgitus ). Kui Hiinat ja Ameerika 
Ühendriike käsitlevate läbivaadatud 
projektide üldeesmärgid on selgelt 
ELi inimõigustealase riigistrateegia 
prioriteetide hulgas mainitud, siis Kon -
go Demokraatliku Vabariigi, Gruusia 
ja Lõuna -Aafrika inimõigustealastes 
riigistrateegiates ei ole piinamisvasta -
ne võitlus selge prioriteedina keh -
testatud  – ometi on ka nende riikide 
projektid seotud piinamisvastase 
võitlusega. Sellest tulenevalt kasutati 
EIDHRi vahendeid riikides, kus piinami -
se või surmanuhtluse vastane võitlus 
prioriteetide hulka ei kuulunud.18 
Enamiku projektikonkursside eesmärke 
oli kirjeldatud üldsõnaliselt. Kui 2007. 
aastal piinamisvastase võitluse toeta -
miseks korraldatud projektikonkursil 
eristati ennetustegevust (1. osa) ja 
rehabiliteerimist (2.osa), siis 2009. ja 
2012. aasta konkurssidel seda enam 
ei tehtud. Viimastel julgustati pigem 
kolme omavahel tihedalt seotud ja 
üksteist tugevdavat prioriteeti (tõkes -
tamine, vastutus ja rehabiliteerimine) 
hõlmava põhjaliku ja tervikliku lähe -
nemisviisi kasutamist. Surmanuhtlust 
puudutavatel projektikonkurssidel 
edendati samuti integreeritud lähe -
nemisviisi. Neil puudusid konkreetne 
rõhuasetus ja eesmärgid.
19 
Gruusias on EIDHRi projektidega hästi 
sobitatud muu ELi tegevus, nagu tra -
ditsiooniline arenguabi, ELi ja Gruusia 
vahelise assotsieerimislepingu läbi -
rääkimised ning dialoog. Gruusiaga 
peetav inimõigustealane dialoog on 
eriti tähtis, kuna see koondab EIDHRi 
projekte, käsitledes teemasid, millele 
projektid on suunatud. Teistes kontrol -
litud riikides ei rakendata aga EIDHRi 
projektide puhul ühtset, strateegilist 
ja koordineeritud lähenemisviisi, et 
käsitleda piinamise ja surmanuht -
lusega seotud teemasid. Projektid 
ei täienda üksteist ega ole seotud 
komisjoni traditsioonilise arenguabi -
ga. Ka ei täienda komisjoniga peetav 
dialoog EIDHRi projekte nii mõjusalt 
kui võiks. Piinamisega seotud küsimusi 
ei ole käsitletud Kongo Demokraatliku 
Vabariigi ja Lõuna -Aafrikaga peetavas 
inimõigustealases dialoogis, hoolima -
ta asjaolust, et EIDHRi projektid on 
suunatud piinamise tõkestamisele ja 
piinamisohvrite rehabiliteerimisele. 
15 Tähelepanekud
Surmanuhtluse teema sisaldub küll 
Hiinaga peetavas inimõigustealases 
dialoogis ning ELi ja Ameerika Ühend -
riikide inimõiguste valdkonna kon -
sultatsioonis, kuid arutusele tulnud 
küsimused ei olnud samad, millele 
EIDHRi projektid suunatud olid.
20 
Arengukoostöö puhul inimõigustel 
põhineva lähenemisviisi kohaldamine 
(vt punkt 8) on ajakavast maas. Mais 
201421 esitas komisjon nõukogule kava, 
milles kirjeldati, kuidas hakkab komis -
jon inimõigustel põhinevat arengu -
koostöö lähenemisviisi välja töötama. 
Kava sisaldab praktilisi kontrollnimekir -
ju ja selles kuulutatakse välja toetuspa -
keti loomine. Inimõigustel põhinevat 
lähenemisviisi ei ole veel rakendama 
hakatud, ehkki selle esimene hindami -
ne peaks toimuma juba 2016. aastal.Projektide valikumenetlus 
oli hästi dokumenteeritud, 
kuid ei toetunud piisavalt 
rangetele kriteeriumidele
21 
Projektide valikumenetlus oli läbipais -
tev ja hästi dokumenteeritud. Projekti -
de hindamine (vt 4. selgitus ) tugineb 
kõigi hindajate üksikasjalikel punk -
tisummadel ja kirjeldaval hinnangul. 
Lisaks on hindamiskomisjonide üldised 
järeldused piisavalt üksikasjalikud ja si -
saldavad projektide lõplikku paremus -
järjestust, valiku künnise määratlust, 
selgitust projektide rahastamiskõlb -
matuks tunnistamise kohta ja projekti 
uuesti hindamise aluseid.21 Inimõiguste ja demokraatia 
strateegilise raamistiku ja 
tegevuskava kohaselt (vt 
punkt 5) pidi see olema lõpule 
viidud 2013. aastaks.
Projektitaotluste hindamine
ELi välistegevuse raames lepingute sõlmimise korda käsitleva praktilise juhendi kohaselt peavad toetust 
saada soovivad kodanikuühiskonna organisatsioonid kõigepealt esitama oma projekti põhijooni kirjeldava 
kontseptsioonikirjelduse. Kui hindamiskomisjon kiidab kontseptsioonikirjelduse heaks, palutakse neil esitada 
täielik projektitaotlus. Kontseptsioonikirjeldust ja täielikku projektitaotlust hindavad kaks inimest: enamikul 
juhtudest sõltumatu välishindaja ja kavandatud tegevuse elluviimise asukohariigi ELi delegatsiooni esinda -
ja22. Hindamisel kasutatakse punktide andmise süsteemi ja standarditud hindamistabeleid, mille kriteeriumid 
hõlmavad kavandamise, asjakohasuse, suutlikkuse, teostatavuse, mõjususe, jätkusuutlikkuse ja kulutõhususe 
aspekte. Toetust antakse kõige rohkem punkte saanud projektidele.
22 Kui projekt hõlmab tegevusi mitmes riigis, hindab seda rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi piirkondliku direktoraadi esindaja.4. selgitus
16 Tähelepanekud
22 
Komisjoni kasutatavad standardi -
tud hindamistabelid (vt 4. selgitus ) 
sisaldavad mitut puudust, mis pärsivad 
kvalitatiivset ja objektiivset hindamist:
a) tabelid sisaldavad vähe juhiseid 
erinevate kriteeriumide hindami -
seks ja paljude kriteeriumide puhul 
kasutatakse sõnastust „piisav”, 
„asjakohane”, „rahuldav” ja „stra -
teegiliselt valitud”, selgitamata, 
mida täpselt oodatakse;
b) 2011. aastast alates hinnatakse 
projektide asjakohasust ainult 
kontseptsioonikirjelduse ja mitte 
täieliku taotluse alusel;
c) mitu kriteeriumi on kaasatud ühe 
punktisumma alla. Ei ole selge, kui -
das punkte anda, kui individuaal -
sete kriteeriumide punktisummad 
on erinevad;
d) olulise tähtsusega aspektidele, 
nagu projekti teostatavus ja mõju, 
ei ole kehtestatud minimaalseid 
nõudeid.
23 
Komisjon väljastab hindajatele suuni -
sed iga projektikonkursi jaoks eraldi. 
Suuniste eesmärk on anda hindajatele 
hindamisjuhised, tagamaks, et kõik 
hindamised oleksid tehtud ühtsel ja 
järjepideval viisil. Hindajatele mõeldud 
suunised ei leevenda aga piisavalt 
standarditud hindamistabelite puudu -
si (vt punkt 22) ega selgita piisavalt, 
kuidas projektikonkursside erinõudeid 
hindama peaks. Näiteks piinamisega 
seoses viidatakse projektikonkurssidel 
sellele, et eelistatakse terviklikku ja 
põhjalikku lähenemisviisi ning tege -
vusi, mis on suunatud majanduslike, 
sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste edendamise ja piinamise likvideerimi -
se vaheliste seoste uurimisele. Sur -
manuhtluse puhul peaksid projektid 
sisaldama integreeritud lähenemisviisil 
põhinevaid surmanuhtluse vastase 
võitluse meetmeid. Neid kriteeriu -
me aga ei selgitata ega väljendata 
punktides.
24 
Kontrollikoja läbivaadatud projekti -
hindamisi (vt punkt 12) ei tehtud alati 
piisava rangusega:
a) 45 läbivaadatud projektihindami -
sest 25 puhul ei esitatud vähemalt 
ühes kirjeldavas hinnangus iga 
kriteeriumi analüüsi, kuigi see oli 
ette nähtud. Need hinnangud on 
seetõttu vähem põhjendatud;
b) 45 läbivaadatud projektist nelja 
puhul puudus täpne selgitus selle 
kohta, miks teatavatele kriteeriu -
midele madalad punktisummad 
anti;
c) 45 läbivaadatud projektist 11 
puhul leidsid kontrollikoja audii -
torid, et antud punktisummad 
ja kirjeldavad hinnangud on 
omavahel vastuolus. Enamikul 
juhtudel tähendas see, et hooli -
mata negatiivsetest kirjeldavatest 
hinnangutest anti suhteliselt suuri 
punktisummasid.
17 Tähelepanekud
25 
Hindajad esitasid sama projekti kohta 
sageli erinevaid arvamusi. 45 läbivaa -
datud projekti puhul erinesid kahe 
hindaja antud punktisummad kõigist 
kriteeriumidest 20 protsendil ükstei -
sest oluliselt23. Hindamiskomisjon võib 
ka hindajate antud punktisummasid 
mitte aktsepteerida ja kõiki kriteeriu -
me uuesti hinnata. Uute hindamiste 
suhtes kasutatav lähenemisviis ei ol -
nud aga järjepidev. Viiest läbivaadatud 
projektikonkursist kolme puhul tegi 
hindamiskomisjon uue hindamise, kui 
kahe hindamise lõplikke punktisum -
masid peeti märkimisväärselt erine -
vaks. Lisaks muudeti aja jooksul ka 
märkimisväärse erinevuse määratlust. 
Sel põhjusel ei tehtud mitme märki -
misväärselt erinevaid punktisummasid 
saanud projekti puhul uusi hindami -
si. Ühe projektikonkursi24 raames ei 
tehtud uusi hindamisi, kuigi hindajate 
antud punktide kogusummad erinesid 
märkimisväärselt25 nelja projekti puhul 
kümnest. Ühe teise projektikonkursi26 
raames tehti uus hindamine, kuid ei 
täpsustatud, milliste projektide puhul 
seda teha tuleks, ja uuesti ei hinna -
tud kaheksast projektist kolme, mille 
puhul kahe hindaja antud punktide 
kogusummad üksteisest märkimisväär -
selt erinesid.26 
Kodanikuühiskonna organisatsiooni -
de taotletavate toetuste puhul tuleb 
järgida teatavaid piiranguid. Toetuste 
minimaalne ja maksimaalne suurus on 
vaadeldava perioodi jooksul suure -
nenud. Surmanuhtlustega seotud 
projektide keskmine lepingumaht 
suurenes 550 000 eurolt 2008. aasta 
projektikonkursil 735 000 eurole 2011. 
aasta projektikonkursil. Piinamisega 
seotud projektide keskmine lepingu -
maht suurenes 715 000 eurolt 2007. 
aasta projektikonkursil 903 000 eurole 
2009. aasta projektikonkursil. Lepin -
gumahtusid suurendati lepingute 
arvu ja seeläbi komisjoni töökoormuse 
vähendamiseks.
27 
Väiksemad kodanikuühiskonna 
organisatsioonid on toetuste taotle -
misel keerukate taotlusprotseduuride, 
keeleliste nõuete27 ja teatavate projek -
tikonkursside puhul kehtiva mitmes 
riigis tegutsemise nõude tõttu suhte -
liselt ebasoodsas olukorras. Toetuste 
suurenenud miinimumsumma muu -
tis toetuste taotlemise neile veelgi 
raskemaks isegi juhtudel, kui neil on 
potentsiaalselt võimalik luua asjako -
haseid ja mõjusaid projekte. Olukorra 
leevendamiseks korraldab komisjon 
kohalikele kodanikuühiskonna orga -
nisatsioonidele seminare ja koolitusi, 
edendab partnerlust ja lubab alltoe -
tuste kasutamist.23 Ühele kriteeriumile antud viie 
punkti puhul vähemalt 
kahepunktiline erinevus. Iga 
hindamine sisaldab 17 
kriteeriumi, seega kontrollis 
kontrollikoda kokku 765 
kriteeriumi.
24 Projektikonkurss 126-224.
25 Rohkem kui 10 punkti 50-st.
26 Projektikonkurss 131-085.
27 Taotlused tuleb esitada kas 
inglise, prantsuse või 
hispaania keeles.
18 Tähelepanekud
Nõudlusel põhineva 
lähenemisviisiga tagati, 
et toetust saavatel 
organisatsioonidel oleksid 
tegevusega seoses piisavad 
ekspertteadmised ja 
omavastutus, kuid sel oli ka 
puudusi
28 
Nõudlusel põhinev lähenemisviis või -
maldab käsitleda tundlikke teemasid 
ilma valitsuselt nõusolekut taotlemata. 
Läbivaadatud projektide taotlejatel on 
piisavalt tehniliste oskustega töötajaid 
ja enamikul juhtudest on nad juba 
sarnase mahu ja sisuga projekte ellu 
viinud. Enam kui veerandil juhtudest 
oli projekti maht aga märkimisväärselt 
suurem kui toetust saava organisat -
siooni kõik eelnevad ettevõtmised, mis 
seadis potentsiaalselt ohtu projekti 
nõuetekohase elluviimise. Neist juh -
tudest osutus siiski ainult ühe organi -
satsiooni piiratud suutlikkus suureks 
probleemiks.
29 
Nõudlusel põhineval lähenemisviisil on 
mitu negatiivset tagajärge:
a) projektide geograafiline ulatus ei 
pruugi hõlmata kohti, kus EIDHRi -
ga oleks võimalik saavutada kõige 
suuremat mõju. Enamikul juhtu -
dest hõlmavad projektid üldiselt 
neid alasid, kus organisatsioonid 
juba tegutsesid. Teatud juhtudel 
oli toetustegevustel seetõttu väga 
piiratud potentsiaalne mõju, kuna 
projektid olid suunatud riikidele, 
kus edenemist ei ole poliitilistel 
põhjustel mõistlik oodata;b) toetuste saamise nimel võivad 
kodanikuühiskonna organisatsioo -
nid esitada liiga ambitsioonikate 
eesmärkidega projekte. Läbivaada -
tud 31 projektist olid kontrollikoja 
hinnangul 13 projekti eesmärgid 
liiga ambitsioonikad. Projektid olid 
tavaliselt seotud muudatustega, 
milleks vajatakse sihtriigi valitsuse 
panust. Viimase olemasolu kohta 
aga tõendid puuduvad – pigem on 
olukord vastupidine;
c) toetust saavad organisatsioonid ei 
saa selgelt pühenduda mõõdeta -
vatele tegevustele. Komisjonil on 
seetõttu väga keeruline hilisemas 
etapis objektiivselt hinnata, kas 
projekti tegevus on rahuldavalt 
ellu viidud. Projekti tegevuse 
hindamiseks on kindlaks määratud 
näitajad, kuid vaatamata sellele, 
et need näitajad on põhimõtteli -
selt mõõdetavad, ei ole tavaliselt 
kindlaks määratud võrdlusaluseid 
ega kvantifitseeritud eesmärke, 
ehkki enamikul juhtudel oleks see 
võimalik olnud.
30 
Nõudlusel põhineva lähenemisviisi 
negatiivseid tagajärgi ei ole nõueteko -
haselt hinnatud. Kui hindajad leiavad 
projektitaotlustes puudusi, ei tehta 
selle tulemusel projektide ülesehituses 
parandusi28. See tähendab võimaluse 
kasutamata jätmist.28 Komisjoni 29. oktoobri 2012. 
aasta delegeeritud määruse 
(EL) nr 1268/2012, mis käsitleb 
Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määruse (EL, 
Euratom) nr 966/2012 (mis 
käsitleb Euroopa Liidu 
üldeelarve suhtes 
kohaldatavaid finantseeskirju) 
kohaldamise eeskirju 
(ELT L 362, 31.12.2012, lk 1), 
artikli 204 lõikes 5 
sätestatakse, et taotlust ei või 
oluliselt muuta.
19 Tähelepanekud
29 Keskmiselt 97,8%.
30 Kuigi tõendamist oli keeruline 
teha nende 10 juhtumi puhul, 
kus isegi projekti 
põhitegevused olid 
kvantifitseerimata (vt punkt 
29).Projektide elluviimine 
toimus plaanipäraselt, 
kuid EIDHRi vahendite 
üldine mõju oli piiratud
31 
Kontrollikoda uuris, kas projektide 
tegevus, eelarve täitmine ja ajakava 
järgimine oli plaanipärane. Lisaks 
hindas kontrollikoda, kas projektide 
kulutõhususele pöörati piisavalt tähe -
lepanu. Kontrollikoda uuris ka seda, 
kas projektide mõju oli ootuspärane ja 
tulemused jätkusuutlikud.
Projektitegevuste 
elluviimine oli üldjoontes 
plaanipärane
32 
Projekte ellu viivad kodanikuühiskonna 
organisatsioonid andsid oma tegevuse 
kohta aru projektide rakendusperioo -
dide vältel ja nende lõpus. Projektiaru -
andlus oli enamjaolt suunatud tegevu -
sele, mitte eesmärkide saavutamisele. 
See pärsib kulude tulemuspõhist 
haldamist.33 
Probleem on seotud asjaoluga, et 
kodanikuühiskonna organisatsioo -
nide esitatud loogilised raamistikud 
(vt 5. selgitus ) on tavaliselt kehvasti 
koostatud. Nimetatud raamistikes 
esitatakse tavaliselt erieesmärgid, 
eeldatavad tulemused ja tegevus, mis 
ei ole täielikult omavahel kooskõlas. 
Tegelikkuses ei ole loogilise raamistiku 
ettenähtud vorm selliste projektide 
jaoks kuigi sobilik ja on paljude koda -
nikuühiskonna organisatsioonide jaoks 
liiga keeruline.
34 
Läbivaadatud projektide eelarve -
test on alati kinni peetud ja need on 
peaaegu täiel määral ära kasutatud29. 
Üldiselt viidi projektide põhitegevus 
ellu plaanipäraselt30. Vaatamata sellele 
oli 16 läbivaadatud projektist, mille 
elluviimine oli juba lõpetatud, kahek -
sa puhul osa kavandatud tegevusest 
läbi viimata. See oli tavaliselt tingitud 
projektide liigsest ambitsioonikusest 
(vt punkt 29).
Loogilised raamistikud
Toetust taotlevad kodanikuühiskonna organisatsioonid peavad elluviidava projekti kohta esitama loogilise 
raamistiku. Loogiline raamistik on standardse tabeli vormis dokument, mis sisaldab projekti üldiseid eesmär -
ke, erieesmärke, eeldatavaid tulemusi ja kavandatud tegevust.5. selgitus
20 Tähelepanekud
35 
Neljal juhul takistasid projektide plaa -
nipärast elluviimist ootamatud sünd -
mused (nt partnerid ei andnud oma 
oodatud panust või toimusid suured 
muutused poliitilises keskkonnas). Neil 
juhtudel võtsid kodanikuühiskonna 
organisatsioonid komisjoniga konsul -
teerides nõuetekohaseid meetmeid. 
Selleks vahetati välja kas üks või mitu 
projektipartnerit või muudeti projekti 
geograafilist ulatust.
36 
11 projekti rakendusperioodi pikendati 
kaks kuni 13 kuud. Rakendusperioodi 
pikendamise põhjendustes ei selgita -
tud veenvalt seda, miks toetust ei ol -
nud algse perioodi lõpuks täielikult ära 
kasutatud, ega tõendatud, et pikendus 
on projekti eesmärkide saavutamiseks 
vajalik ja piisav. On oht, et projekti 
rakendusperioode pikendati põhiliselt 
selleks, et toetust saavad organisat -
sioonid saaksid eelarve täielikult ära 
kasutada, mitte selleks, et projekti 
eesmärgid saavutada.37 
Kuna toetuslepingud sõlmitakse han -
kemenetluste asemel projektikonkurs -
side põhjal, on komisjonil raske täiel 
määral tagada kulude kulutõhusust. 
Komisjon ei määratlenud ka kulutõ -
hususe hindamiseks võrdlusnäitajaid. 
Vaatamata sellele ei ole siiski tõendeid, 
mis näitaksid, et enamiku läbivaadatud 
projektide üldkulud ei ole eeldatavate 
tulemuste seisukohast põhjendatud. 
Mitmel juhul on individuaalsed palgad 
isegi suhteliselt madalad, mis näitab 
paljude projekte ellu viivate kodaniku -
ühiskonna organisatsioonide töötajate 
suurt pühendumust. 31 uuritud juhust 
kolme puhul oli kulutõhusus siiski mit -
teoptimaalne. Neil juhtudel olid üldku -
lud võrreldes eeldatavate tulemustega 
liiga suured.
38 
Kontrollikoda võrdles 31 läbivaadatud 
projektist omavahel 14 projekti, mis 
olid suunatud toetuse andmisele otse 
lõplikele toetusesaajatele31. Nende 
projektide puhul on tõendeid sellest, 
et toetust saavates riikides asuvate 
organisatsioonide poolt ellu viidud 
projektid on suurema kulutõhususega 
kui need, mis viiakse ellu teistes riiki -
des. Need projektid hõlmavad suure -
mal hulgal lõplikke toetusesaajaid ja 
keskmised kulud toetusesaaja kohta 
on madalamad.31 Ajavahemikul 2007–2013 
sõlmitud 183 toetuslepingust 
76 olid seotud projektidega, 
mille põhitegevus oli lõplikele 
toetusesaajatele (nt 
piinamisohvrid) abi andmine.
21 Tähelepanekud
39 
Enamik läbivaadatud projektide eelar -
vetest sisaldas kaudsete kulude katteks 
tehtavate otsekulutuste 7% suurene -
mist. Toetust saavatel organisatsioo -
nidel on erinevad arusaamad sellest, 
mida see kindlasummaline toetus 
katab. Sellest tulenevalt käsitletakse 
kontoriruumide üürikulu, finants-/hal -
dus-/üldjuhtide palkasid ja muid kulu -
sid erinevalt. Olenevalt olukorrast võib 
toetussumma lisaks kaudsete kulude 
kindlasummalisele toetusele sisaldada 
osaliselt või täielikult ka nimetatud 
kulusid.
EIDHRi vahendite mõju piiras 
asjaolu, et selle rahalist 
toetust jagati väga hajutatult 
ja teatavatel juhtudel ka 
ebasoodsates poliitilistes 
tingimustes
40 
EIDHRi toetused, mis on suunatud 
piinamise ja surmanuhtluse vastasele 
võitlusele, näitavad ELi suurt pühen -
dumust piinamisvastasele võitlusele ja 
surmanuhtluse kaotamisele. Toetuste 
eesmärk on suurendada ELi moraalset 
mõju inimõiguste küsimustes. Eral -
datud vahendid on siiski suhteliselt 
tagasihoidlikud (vt punkt 10) võrreldes 
ülemaailmsete probleemidega, mida 
nende abil lahendada tuleb (vt punktid 
1–4). Perioodil 2007–2013 jagati toetus 
hajutatult laiali 183 projektile rohkem 
kui 120 riigis üle maailma, vähendades 
seeläbi toetuse mõju.41 
Projektide mõju oli üldiselt keeruline 
hinnata, kuna oodatav mõju oli sageli 
mittemateriaalne, tulemusnäitaja -
tele ei kehtestatud sihtväärtusi (vt 
punkt 29) ja kodanikuühiskonna orga -
nisatsioonide poolt komisjonile esita -
tav aruandlus oli suunatud tegevusele 
(vt punkt 32). Lisaks sõltub edenemine 
peale projektiga saavutatu veel palju -
dest välistest teguritest. Seetõttu on 
keeruline ja mõnel juhul isegi võimatu 
hinnata, kui suurel määral aitas tege -
vus tulemuste saavutamisele kaasa.
42 
Projektide mõju mõõtmiseks tehakse 
hindamisi. Hindamistega ei ole aga 
võimalik saada täielikku ülevaadet, 
kuna lähenemisviis on ühtlustamata. 
Toetust taotlev organisatsioon peab 
ise otsustama, kas ta planeerib projekti 
hinnata või mitte32.
43 
31 läbivaadatud projektist 14 põhite -
gevuseks oli lõplikele toetusesaajatele 
abi andmine. 10 projekti saavutasid 
selle eesmärgi. Eesmärgi täitmist näita -
vad abi saanud inimeste arv, projekte 
ellu viinud kodanikuühiskonna orga -
nisatsioonide maine ja lõplike toetu -
sesaajate tänu, mis nähtub statistikast 
ja mida väljendati kontrollikojaga 
peetud vestluste käigus. Kui Gruusias 
ellu viidud projektid välja arvata, on 
läbivaadatud projektidel siiski üldiselt 
piiratud mõju, kuna need keskenduvad 
väikestele sihtrühmadele.32 31 läbivaadatud projektist 
ainult 18 puhul oli projekti 
lõpus ette nähtud selle 
hindamine. Vt ka kontrollikoja 
eriaruande nr 18/2014 
„EuropeAidi hindamisele ja 
tulemustele suunatud 
järelevalve süsteemid” 
punkt 26 ( http://eca.europa.
eu).
22 Tähelepanekud
44 
Ülejäänud nelja põhiliselt lõplikele toe -
tusesaajatele abi andmisele keskenduva 
projekti puhul ei ole tõendeid olulise 
mõju kohta. Kahe projektiga anti õi -
gusalast abi surmanuhtlust ootavatele 
isikutele Ameerika Ühendriikides, kuid 
vaid väga vähestel juhtudel oli võimalik 
surmanuhtlust ära hoida. Kahe ülejää -
nud projekti tulemusel viidi paljudes 
riikides piinamisjuhtumeid kohtusse, 
kuid praeguseks on teada vaid paar 
positiivse tulemusega kohtuotsust.
45 
31 läbivaadatud projektist 17 põhiees -
märk ei olnud lõplikele toetusesaaja -
tele abi andmine. Üheksal juhul on 
projekt lõpule viidud ja neist kuue 
mõju väiksem kui eeldatud:
a) üheksas endises Nõukogude Liidu 
vabariigis piinamise tõkestamisele 
suunatud projekt oli järelevalve -
süsteemide loomisel ja rehabilitee -
rimise parimate tavade mudelite 
edendamisel osaliselt mõjus. Puu -
duvad tõendid selle kohta, et pro -
jektiga oleks suurendatud valitsus -
te ja kodanikuühiskonna vahelist 
koostoimet piinamise valdkonnas, 
kodanikuühiskonna suutlikkust ja 
kõige haavatavamate vangirühma -
de juurdepääsu tugiteenustele;
b) projektiga, mis käsitles surmanuht -
lust 17 riigis, suurendati edukalt 
üldist teadlikkust, edendati läbi -
paistvust, tugevdati võrgustikke ja 
ühendusi ning suurendati kodani -
kuühiskonna suutlikkust. Projekti -
ga ei õnnestunud aga saavutada 
suuremaid projektieesmärke, nagu 
surmanuhtluse kaotamine või huk -
kamiste suhtes moratooriumide 
kehtestamine. Kriminaalõiguspo -
liitika kujundamise ja õigusreformi 
puhul toimus mõningane edene -
mine ainult neljas 17-st projekti 
elluviimise riigist ja rahvusvahelis -
te konventsioonide ratifitseerimise 
suurendamise eesmärk jäi täielikult 
saavutamata;c) ühe Gruusia sõjaväevanglate kinni -
pidamistingimusi käsitleva projekti 
mõju ei olnud tõendatud. Kehva -
de tingimustega sõjaväevanglad 
suleti pärast projekti lõppu, kuid 
puuduvad tõendid sellest, et kõ -
nealune projekt sellele kaasa oleks 
aidanud;
d) kahes Ameerika Ühendriikide 
osariigis surmanuhtluse vastu 
võitlevate organisatsioonide 
tugevdamisele suunatud projektil 
oli mõningane mõju, kuid see oli 
oodatust tunduvalt väiksem;
23 Tähelepanekud
e) projekt, mille eesmärk oli suunata 
Hiinat OPCATi allkirjastamist kaa -
luma ning aidata kaasa piinamise 
ja muude väärkohtlemise vormide 
tõkestamisele Hiinas, ei saavuta -
nud enamikku oma üksikasjalikest 
projektieesmärkidest. Mõningane 
edasiminek toimus kohtueelsete 
kinnipidamisasutuste seires ja rah -
vusvaheliste normidega parema 
kooskõla saavutamiseks muudeti 
kriminaalõigust. OPCATi allkirjas -
tamise kaalumise osas rohkem edu 
siiski ei saavutatud, ebaseadusli -
kult saadud tõendite alaseid uusi 
rakenduseeskirju ei kohaldatud, 
seire katseprojekt viidi ellu ainult 
ühes kinnipidamisasutuses ja kae -
buste esitamise täiustatud mehha -
nismi kasutusele ei võetud;
f) üks projekt oli suunatud surma -
nuhtluse kohaldamise vähenda -
misele Hiinas, edendades kohtute 
kaalutlusõigust kohalike kohtute 
kohtunike koolitamise ning koh -
tumenetlusteks mõeldud ran -
gete süüdimõistmise ja tõendite 
kogumise suuniste väljatöötamise 
abil. Projekti rakendusperioodil 
toimus mitu positiivset muudatust. 
Reformiti mitut surmanuhtlusega 
seotud õigusakti ja poliitilist mee -
det, nt ühtlustati surmanuhtluse 
määramise standardit, surmanuht -
lus määrati ainult neile kurjate -
gijatele, kes olid toime pannud 
eriti raskeid kuritegusid, ja surma -
nuhtlust ei kohaldatud enam 13-le 
mittevägivaldse kuriteo liigile. 
Otsest seost nimetatud projekti ja 
kõnealuste muudatuste vahel ei 
ole aga võimalik leida.46 
Kaheksa poolelioleva projekti puhul 
on veel liiga vara teha nende mõju 
kohta järeldusi. Siiski on märke sellest, 
et vähemalt kahe projekti mõju saab 
olema oodatust väiksem:
a) projekt, millega toetatakse kuue 
Aafrika riigi siseriiklike eeskirjade 
suuremat vastavust rahvusvahelis -
tele piinamist käsitlevatele õigus -
alastele kohustustele, normidele 
ja menetlustele. Kuigi korraldatud 
seminarid on olnud edukad (mida 
tõendab üha suurenev osalejate 
arv), ei ole tõendeid projekti oluli -
se mõju kohta;
b) teise projekti raames tehti uurin -
guid Hiina kohtute poolt krimi -
naalõiguse parema tõlgendamise 
suuniste väljatöötamiseks. Suuni -
sed on esitatud kõrgemale rahva -
kohtule, kuid tagasisidet ei ole veel 
saadud. Tehtud jõupingutused 
ei hakka vilja kandma, kui õigus -
asutused ei soovi neid suuniseid 
kasutada. Positiivse tulemuse 
saavutamine ei ole tõenäoline, 
kuna riigiametnikud soovivad üha 
vähem toetada surmanuhtluse 
kaotamist pooldavaid algatusi.
24 Tähelepanekud
47 
Projekti piiratud mõjul on mitu 
põhjust:
a) osa projekti eesmärkidest olid liiga 
ambitsioonikad ja neid ei olnud 
seetõttu võimalik täita (vt punkt 
29);
b) piinamise ja surmanuhtluse 
valdkonnas toimuv edasiminek on 
tavaliselt aeglane ja võtab kauem 
aega kui projektide elluviimine;
c) sihtriikide poliitiline olukord ei 
olnud märkimisväärse edu saa -
vutamiseks alati soodne. Selliste 
projektieesmärkide, mis ei ole 
otseselt lõplikele toetusesaajatele 
suunatud, saavutamiseks on valit -
suse tahe eriti tähtis.48 
Kuigi edasiminek ei sõltu mitte ainult 
projektiga saavutatust, vaid ka välis -
test teguritest (vt punkt 41), on märke 
sellest, et kuuel läbivaadatud projektil, 
mis aitasid kaasa surmanuhtluse kao -
tamisele Ameerika Ühendriikides, oli 
positiivne koosmõju. Surmanuhtluse 
kaotamisele kaasaaitamine toimus mit -
mel viisil. Neli projekti olid suunatud 
teadlikkuse suurendamisele, näiteks 
hukatute perekondadele sõna andmi -
se, ohvritele eneseväljendusvõimalust 
pakkuva riikliku tugikeskuse ( national 
speakers bureau ) käivitamise ja ülerii -
gilise meediakampaania korraldamise 
abil. Kahe projekti raames tehti uurin -
guid: ühega uuriti poliitikakujundajate 
mõju ja teisega hinnati surmanuhtluse 
olukorda neljas osariigis. Kõnealused 
projektid aitasid saavutada positiivseid 
tulemusi (vt 6. selgitus ), kuigi nende 
täpset ulatust ei ole võimalik hinna -
ta. On märke sellest, et teadlikkuse 
suurendamise projektidel on olnud 
suurem mõju kui uuringuid sisaldaval 
kahel projektil.
Surmanuhtlusega seoses toimunud muudatused Ameerika Ühendriikides
Surmanuhtlusega seoses toimunud muudatused Ameerika Ühendriikides olid vaadeldaval perioodil enamjaolt 
positiivsed. Surmanuhtlus kaotati New Mexico osariigis (2009. aastal), Illinoisi osariigis (2011. aastal), Connec -
ticuti osariigis (2012. aastal) ja Marylandi osariigis (2013. aastal). Surmaotsuste arv langes 118-lt 2009. aastal 
83-le 2013. aastal ja hukkamiste arv 52-lt 2009. aastal 39-le 2013. aastal33.
33 Allikas:  Death Penalty Information Center. 2015. aastal kaotati surmanuhtlus ka Nebraska osariigis.6. selgitus
25 Tähelepanekud
34 Kontrollikoda leidis ainult ühe 
erandi.Projektide tulemused 
on jätkusuutlikud, kuid 
toetused ei parandanud 
kodanikuühiskonna 
organisatsioonide 
isemajandamise võimet
49 
Läbivaadatud projektitaotlustes 
käsitleti finantsalast, institutsioonilist 
ja poliitilist jätkusuutlikkust. Lisaks 
käsitletakse tulemuste jätkusuutlikkust 
kodanikuühiskonna organisatsioonide 
poolt projekti elluviimise lõpus esita -
tavates aruannetes34. Kuigi projektide 
mõju on sageli oodatust väiksem (vt 
punktid 43–48), aitasid need kaa -
sa muutustele, mis on tõenäoliselt 
püsivad.
50 
Lisaks võimaldasid antud toetused or -
ganisatsioonidel mitmel juhul suuren -
dada oma geograafilist haaret, mis oli 
neile kasulik. Mõnel juhul suurendas 
EIDHRi toetus isegi organisatsiooni 
temaatilist ulatust.
51 
Enamik kodanikuühiskonna organisat -
sioonidest ei ole aga isemajandavad. 
Osa kõnealustest kodanikuühiskonna 
organisatsioonidest suudavad osa oma 
rahalistest vajadustest kindlustada sis -
setulekut andva tegevuse või üldsuselt 
saadavate annetustega, kuid see on 
üldiselt väga väike osa. Kodanikuühis -
konna organisatsioonid sõltuvad oma 
rahastamisel väga suures osas toetus -
test, mida annavad vähesed piinami -
se ja surmanuhtluse vastast võitlust 
toetavad rahastajad.52 
Asjaolu, et kodanikuühiskonna organi -
satsioonid ei ole isemajandavad, ohus -
tab nende tegevuse jätkuvust. EIDHRi 
rahastamise peatamine või lõpetamine 
sunnib kodanikuühiskonna organisat -
sioone sageli oma tegevust lõpetama 
ja oma töötajaid vallandama, misläbi 
kaotatakse ka ekspertteadmised. Osal 
juhtudest ohustab isemajandamise 
võime puudumine isegi kodanikuühis -
konna organisatsioonide tegevuse 
jätkumist.
53 
Ainult viis läbivaadatud projekti 31-st 
sisaldasid kodanikuühiskonna organi -
satsioonide isemajandavamaks muut -
mise tegevust. Nimetatud eesmärki ei 
saavutatud kolmel juhul, kuna kavan -
datud sissetulekut andvat tegevust ei 
käivitatud või kogukondlik isevastu -
tus teenuste eest ei toiminud. Kahel 
ülejäänud juhul oli isemajandamise 
saavutamine edukas:
a) Kongo Demokraatlikus Vabarii -
gis elluviidud projektiga, millega 
rahastati kohalikke seksuaalse vä -
givalla ohvritele psühholoogilise ja 
õigusabi andmise keskusi, muudeti 
need keskused isemajandavaks. 
Selle saavutamiseks kasutati erine -
vaid sissetuleku andmise tegevusi, 
nagu põllumajandustegevus, pa -
garitoodete valmistamine, puu -
tööd ja kudumine, või anti kohali -
kule kogukonnale mikrolaene;
b) ühe Ameerika Ühendriikides 
elluviidud projektiga võimaldati 
kahe osariigi kohalikel kodaniku -
ühiskonna organisatsioonidel oma 
rahalise jätkusuutlikkuse tagami -
seks välja töötada rahakogumiska -
va. Mõlemad sidusettevõtted said 
ilma koordineeriva organisatsiooni 
riikliku tasandi rahastamiseta raha -
liselt jätkusuutlikuks.
26
 Järeldused  
ja soovitused
54 
EIDHRi toetused piinamisvastasele 
võitlusele, piinamisohvrite rehabili -
teerimisele ja surmanuhtluse kaotami -
sele olid vaid osaliselt mõjusad, kuna 
nappe rahalisi vahendeid ei suunatud 
optimaalselt ja edasiminekut pärssis 
ebasoodne poliitiline olukord.
1. soovitus
Nappe vahendeid tuleks paremini 
suunata
Komisjon peaks EIDHRi vahendid 
suunama kõige asjakohasematele 
teemadele ning kõige suuremate 
vajadustega riikidele ja riikidele, kus 
inimõigustealases riigistrateegias mää -
ratletud prioriteete arvestades võib 
oodata kõige suuremat mõju.
55 
Komisjon hangib partnerriikide inimõi -
guste olukorra kohta asjakohast teavet 
ja kehtestab kõigile partnerriikidele 
asjakohased prioriteedid. Kuigi rahas -
tamine oli üldiselt hästi suunatud, ei 
võta komisjon neid prioriteete piisavalt 
arvesse. Lisaks ei ole EIDHRi toetustega 
rahastatud projektid paljudes riikides 
sageli muu ELi tegevusega (nt tavapä -
rane arenguabi ja partnerriigiga pee -
tav dialoog) piisavalt hästi sobitatud 
või kooskõlastatud. Projektide rahasta -
misel kasutatava nõudluspõhise lähe -
nemisviisiga tagati, et projekte viisid 
tavaliselt ellu häid juhtimisalaseid ja 
tehnilisi ekspertteadmisi omavad moti -
veeritud kodanikuühiskonna organisat -
sioonid. Kuigi projektide valikumenet -
lus oli hästi dokumenteeritud, ei olnud 
see piisavalt range ja teatavaid nõud -
lusel põhineva lähenemisviisi puudusi 
ei vähendatud piisavalt. Juhtudel, kui 
valitud projektide eesmärgid olid liiga ambitsioonikad või jäi selgusetuks, 
mida saavutama peaks, ei parandatud 
projekti ülesehitust (vt punktid 14–30).
2. soovitus
Kooskõlastust muu ELi tegevusega 
tuleks parandada
Komisjon peaks igal võimalusel sätes -
tama selgesõnaliselt ELi prioriteedid 
vastavalt inimõigustealastele riigi -
strateegiatele ja keskendama projek -
tide valiku, komisjoni traditsioonilise 
arenguabi ja poliitilise dialoogi koor -
dineeritud viisil neile prioriteetidele. 
Lisaks peaks komisjon tagama inimõi -
gustel põhineva lähenemisviisi sujuva 
kohaldamise.
3. soovitus
Projektide valikut tuleks parandada
Komisjon peaks veelgi täiustama stan -
darditud hindamistabeleid ja hinda -
jatele mõeldud suuniseid, tagamaks, 
et kõik hindamised on ühtlased ja 
järjepidevad. Hindajatele tuleb täieli -
kult selgeks teha, milliseid kriteeriume 
nad hindama peavad ja kuidas tuleb 
punkte anda. Hindamisi tuleks teha 
rangemalt ja kõikidele hinnatavatele 
kriteeriumidele tuleks anda selged 
selgitused. Uute hindamiste tegemise 
lähenemisviis peaks olema selge ja 
järjepidevalt kohaldatav.
27 Järeldused ja soovitused 
4. soovitus
Rohkem peaks kasutama võimalusi 
selliste projektitaotluste parandami ‑
seks, mille kavandamises hindajad on 
puudusi leidnud
Komisjon peaks hindajate leitud 
puuduste paremaks arvessevõtmiseks 
taotlejatelt süstemaatilisemalt nõudma 
projektitaotluste kohandamist, taga -
des samas, et kohandamised ei oleks 
oluliselt suured ning et õiglane ja võrd -
ne kohtlemine oleks seeläbi tagatud.
56 
Üldiselt on projektid plaanipäraselt 
ellu viidud ja tavaliselt kulutõhusad, 
eriti partnerriikides kodanikuühiskon -
na organisatsioonide elluviidud pro -
jektid. Toetustega saadud tulemused 
on jätkusuutlikud. Mõjuhindamise süs -
teemid on aga üsna nõrgad ning neis 
sisalduvate projektiraamistike loogika 
on ebaselge, puuduvad hästi määratle -
tud võrdlusnäitajad ja eesmärgid ning 
projektide hindamise lähenemisviis 
on ebajärjepidev. Ohvritele abi andmi -
seks mõeldud projektide mõju on küll 
käegakatsutav, kuid see on suunatud 
suhteliselt väikestele sihtrühmadele. 
Õigus- või poliitikavaldkonna reformi -
dele suunatud projektide mõju on kee -
ruline hinnata, kuna projektide ede -
nemine sõltub tavaliselt ka paljudest 
muudest teguritest. Paljudel juhtudel 
pärssis projektide mõju ebasoodne 
poliitiline olukord. Saavutatud tulemu -
sed on jätkusuutlikud. Toetust saanud 
kodanikuühiskonna organisatsioonid 
olid aga suurel määral finantsabist sõl -
tuvad ja nende tegevuse intensiivsus 
väheneb sageli oluliselt EIDHRi toetus -
te lõppemisel (vt punktid 32–53).5. soovitus
Tulemushindamise raamistikku tu ‑
leks edasi arendada
Komisjon peaks eesmärkide, tegevuse 
ja mõju vaheliste seoste selgemaks 
muutmise nimel lihtsustama EIDHRi 
projektide loogilise raamistiku vormi. 
Mõjunäitajad ja mõõdetavad eesmär -
gid tuleks määratleda võrdlusaluste ja 
kavandatava projektitegevuse alusel. 
Projektide hindamise lähenemisviis 
vajab ühtlustamist.
6. soovitus
Toetust saavate organisatsioonide 
jätkusuutlikkuse arendamisele tuleb 
rohkem keskenduda
Komisjon peaks projektikonkursside 
käigus edendama meetmeid, mis muu -
daksid kodanikuühiskonna organisat -
sioonid veelgi iseseisvamalt toimivaks 
(nt rahastajatevahelise koordineerimi -
se kaudu), ja kaaluma võimalusi häid 
tulemusi saavutanud organisatsiooni -
dele toetuse andmise jätkamiseks.
28 Järeldused ja soovitused 
III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Karel PINXTEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 30. juuni 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

29
 Lisad
Surmanuhtlus AafrikasI lisa
Algeria
Libya
SudanMali
ChadNigerEgypt
AngolaEthiopia
South AfricaNigeriaMauritania
NamibiaZambiaKenyaSomalia
Democratic 
Republic of the Congo
Botswana MozambiqueMorocco
MadagascarSouth Sudan
CongoCameroon
ZimbabweGabonGhanaGuinea
TanzaniaUgandaTunisia
Senegal
Central African Republic
Côte d'IvoireBurkina Faso
BeninEritrea
MalawiLiberiaTogoSierra Leone
LesothoRwandaDjibouti
Guinea-Bissau
SwazilandEquatorial Guinea
MauritiusEquatorial Guinea
ComorosCape Verde
Sao Tome and PrincipeSeychellesGambia
Burundi
Halduspiirid: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat0 250 500 750 1000  kmAllikas: Amnesty International 2013Surmanuhtluse kaotamist pooldav
De facto surmanuhtluse kaotamist pooldav 
Surmanuhtlust kohaldav
Allikas:  Eurostat.
30 Lisad
Surmanuhtlus AasiasII lisa
ChinaRussian Federation
IndiaKazakhstan
Mongolia
Saudi ArabiaTurkey
Iraq
PakistanIran
Myanmar YemenAfghanistan
Thailand
IndonesiaUzbekistan
OmanJapanTurkmenistan
Syria
VietnamNepalKyrgyzstan
MalaysiaTajikistan
CambodiaJordan
MalaysiaBangladeshGeorgia Azerbaijan
Laos
Sri LankaSouth KoreaDem People's Rep of Korea
Bhutan
Israel
United Arab EmiratesKuwait
QatarLebanon
Singapore MaldivesBahrainPalestine
BruneiPhilippinesArmenia
Halduspiirid: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat0250 500 750 1000  kmSurmanuhtluse kaotamist pooldav
De facto surmanuhtluse kaotamist pooldav
Ainult tavakuritegude puhul 
surmanuhtluse kaotamist pooldav
Surmanuhtlust kohaldav
Allikas: Amnesty International 2013
Kõnealust nimetust ei tõlgendata Palestiina Riigi tunnustamisena ja see ei piira liikmesriikide individuaalseid seisukohti selles küsimuses.
Allikas:  Eurostat.
31 Lisad
Surmanuhtlus Ladina‑AmeerikasIII lisa
BrazilUnited States of America
ArgentinaPeruMexico
BoliviaColombiaVenezuela
ChileParaguayEcuadorGuyana
UruguayCuba
SurinameNicaraguaHonduras
Guatemala
PanamaGuyana (France)Haiti
Costa RicaBelizeDominican Republic
El SalvadorJamaicaBahamas
Halduspiirid: © EuroGeographics © UN-FAO0 250 500 750 1000  kmAllikas: Amnesty International 2013Surmanuhtluse kaotamist pooldav
De facto surmanuhtluse kaotamist pooldav
Ainult tavakuritegude puhul 
surmanuhtluse kaotamist pooldav
Surmanuhtlust kohaldav VenezuelaColombiaCuba
PanamaHaiti
GuyanaDominican Republic
Jamaica
Trinidad and TobagoDominica
Martinique (France)Bahamas
BarbadosGuadeloupe (France)
GrenadaSaint Vincent and
the GrenadinesSaint Kitts and NevisAntigua and Barbuda
Saint Lucia
Allikas:  Eurostat.
32 Lisad
Surmanuhtlus Ameerika ÜhendriikidesIV lisa
Mexico
Bahamas
CubaTexasUtahMontana
CaliforniaNevadaIdaho
ArizonaOregon
KansasColoradoIowaWyoming
New MexicoNebraskaMinnesota
Ohio
MissouriIllinois
GeorgiaOklahomaSouth Dakota
AlabamaArkansasWashington
WisconsinNorth DakotaMaine
VirginiaNew York
LouisianaKentucky
TennesseePennsylvania
North Carolina
FloridaIndianaMichigan
MississippiSouth CarolinaWest VirginiaVermont
MarylandNew JerseyNew Hampshire
Massachusetts
Connecticut
DelawareRhode Island
District of Columbia
Halduspiirid: © UN-FAO0 250 500 750 1000  kmAlaska
Hawaii
0 500 1000  km 0 200 400 kmCanadaRussiaCanada
Allikas: Amnesty International 2013Surmanuhtluse kaotamist pooldav
Surmanuhtlust kohaldav
Allikas:  Eurostat.
33 Lisad
Üleilmsed projektikonkursid 2007–2013
Projekti ­
konkurssLiik ja 
kirjeldusTeema ValdkondProjektile 
antud toetu ­
se suurus  
(eurodes)Kestus Algselt 
eraldatud 
summa  
(eurodes)Lõplik 
eraldatud 
summa  
(eurodes)
126–224Üleilmne 
projekti­
konkurss  
„Piiratud 
projektikon ­
kurss 2007”PiinaminePiinamise ja muude väärkohtlemise vormi ­
de puhul inimõiguste ­ ja demokraatiaala ­
se tegevuse toetamine  
1. osa : piinamise tõkestamine  
(30% summast)  
2. osa : piinamise ohvrite rehabiliteerimi ­
ne (70% summast)Minimaalne :
200 000  
Maksimaalne :
1 500 000 Minimaalne :
12 kuud  
Maksimaalne : 
36 kuud22 000  000 22 171 837
127–238Üleilmne 
projekti­
konkurss  
„Avalik pro ­
jektikonkurss 
2008”SurmanuhtlusSurmanuhtlust käsitlevate ELi suunistega 
hõlmatud inimõigusi ja demokraatiat 
puudutavate teemade toetustegevusMinimaalne :
150 000  
Maksimaalne :
1 000  000 Minimaalne :
12 kuud  
Maksimaalne :
36 kuud4 000  000 8 244 166
128–815Üleilmne 
projekti­
konkurss  
„Piiratud 
projektikon ­
kurss 2009”PiinaminePiinamise ja muude väärkohtlemise vormi ­
de puhul inimõiguste ­ ja demokraatiaala ­
se tegevuse toetamineMinimaalne :
200 000  
Maksimaalne :
1 500 000 Minimaalne :
18 kuud  
Maksimaalne :
36 kuud20 000  000 25 266 659
131–085Üleilmne 
projekti­
konkurss  
„Piiratud 
projektikon ­
kurss 2011”Piinamine/ 
surmanuhtlus1. osa : kodanikuühiskonna võrgustike 
tugevdamine inimõiguste ja demokraatli ­
ku reformi edendamisel  
‘= > ei ole piinamisega konkreetselt seotud; 
auditi ulatuses sisaldub vaid üks 1. osa 
projekt  
2. osa : surmanuhtluse kaotamist käsitle ­
vaid ELi suuniseid toetav tegevusMinimaalne :
200 000  
Maksimaalne :
1 500 000 Minimaalne :
18 kuud  
Maksimaalne :
36 kuud1. osa : 
14 600  000
2. osa : 
7 000  0001. osa : 
855 324  
(seotud 
ainult 
auditiga 
hõlmatud 
projektiga)  
2. osa : 
6 618 135
132–762Üleilmne 
projekti­
konkurss  
„Piiratud 
projektikon ­
kurss 2012”PiinamineKaristamatusevastased meetmed  
1. osa : kodanikuühiskonna meetmed 
piinamise ning muu julma, ebainimliku või 
alandava kohtlemise või karistuse vastu  
2. osa : kodanikuühiskonna meetmed, 
edendamaks Rahvusvahelise Kriminaal ­
kohtu ja Rooma statuudi süsteemi mõjusat 
toimimist  
‘= > 2. osa auditi ulatuses ei sisalduMinimaalne :
500 000
Maksimaalne :
1 500 000 Minimaalne :
24 kuud
Maksimaalne :
36 kuud1. osa : 
16 215 000
2. osa : 
6 000  00021 219  618
Allikas:  Euroopa Komisjon.V lisa
34 Lisad
Projektid, mille puhul kontrollikoja audiitorid vaatasid läbi kontseptsioonikirjel ‑
duste ja täielike ettepanekute komisjonipoolse hindamise
RiikLepingu 
numberProjekti ­
konkurssTeema Toetusesaaja Projekti nimetusToetus­
summa  
(eurodes)Valituks osutumise 
põhjus
Gruusia2008/148 ­044 2007/126 ­224Piina ­
mineAssociation Jus ­
tice And LibertyPrevention of torture in 
military guardhouses 
(sõjaväevanglates piinamise 
tõkestamine)204 961,00 Auditeeritud
2008/148 ­184 2007/126 ­224Piina ­
mineEmpathy 
AssociationStrengthening the System 
of Rehabilitation for Torture 
Victims in Georgia  
(piinamisohvrite rehabilitee ­
rimissüsteemi tugevdamine 
Gruusias)679 937, 0 0 Auditeeritud
Hiina 2008/148 ­024 2007/126 ­224Piina ­
mineThe Great Britain 
— China CentrePrevention of Torture in the 
PRC (piinamise tõkestamine 
Hiina Rahvavabariigis)787 966,00 Auditeeritud
Kongo Demo ­
kraatlik Vabariik2008/148 ­156 2007/126 ­224Piina ­
mineSolidarité Pour La 
Promotion Sociale 
Et La Paix AsblAssistance et réhabilitation des 
victimes de la torture en RDC  
(piinamisohvrite abistamine 
ja rehabiliteerimine Kongo 
Demokraatlikus Vabariigis)421 836,0 Auditeeritud
Argentina, 
Brasiilia, Mada ­
gaskar, Maroko, 
Tai ja Türgi2008/148 ­045 2007/126 ­224Piina ­
mineAssociation for 
the Prevention of 
TorturePreventing torture through the 
promotion of the Optional Pro ‑
tocol to the convention against 
Torture in five target countries  
(piinamisvastase konvent ­
siooni fakultatiivprotokolli 
edendamisega viies sihtriigis 
piinamise tõkestamine)986 306,00Hindajate antud punk ­
tisummad erinevad 
oluliselt
Moldova 2008/148 ­070 2007/126 ­224Piina ­
mineÜRO 
arenguprogrammSupport for the strengthe ‑
ning the national preventive 
mechanism as per OPCAT 
provisions  (riikliku tõkesta ­
mismehhanismi toetamine 
vastavalt piinamisvastase 
konventsiooni fakultatiiv­
protokolli sätetele)640  000,00Hindajate antud punk ­
tisummad erinevad 
oluliselt
Iisrael 2009/148­ 034 2007/126 ­224Piina ­
mineAdalah — The 
legal Center for 
Arab minority 
rights in IsraelCombating and preventing 
torture and ill‑treatment of 
Palestinian prisoners held in 
Israeli prisons and Palestinian 
civilians in the Occupied 
Palestinian Territory  (Iisraeli 
vanglates hoitavate Palestiina 
vangide ja okupeeritud Pales ­
tiina territooriumil Palestiina 
tsiviilisikute piinamise ja 
väärkohtlemise tõkestamine 
ja selle vastane võitlus)638 651,00 Jäi napilt valikust väljaVI lisa
35 Lisad
RiikLepingu 
numberProjekti ­
konkurssTeema Toetusesaaja Projekti nimetusToetus­
summa  
(eurodes)Valituks osutumise 
põhjus
Argentinalepingut ei 
sõlmitud2007/126 ­224Piina ­
mineComité para la 
defensa de la 
salud, la ética 
profesional y los 
derechos huma ­
nos asocian civilPrograma de asistencia 
y rehabilitación a víctimas 
de la represión y la tortura 
en contextos de acciones 
judiciales por crímenes de las 
humanidad683 708,00 Jäi napilt valikust välja
Indialepingut ei 
sõlmitud2007/126 ­224Piina ­
mineStichting 
Interkerkelijke 
Organisatie voor 
Ontwikkeling ­
swerkingReducing the impact of conflict 
among disadvantaged groups 
in Nepal  (Nepaalis ebasoodsas 
olukorras olevate rühmade 
vahelise konflikti mõju 
vähendamine)530 243,00Projekti nimetus ei 
ole seotud ülemaa ­
ilmse projektikonkursi 
eesmärgiga
Keenia 2008/148 ­075 2007/126 ­224Piina ­
mineIndependent Me ­
dico ­Legal UnitInitiative of holistic rehabi ‑
litation and prevention of 
torture‑project  (piinamise 
tervikliku tõkestamise ja 
rehabiliteerimise algatuse 
projekt)1 058 322,00Hindajate antud punk ­
tisummad erinevad 
oluliselt
Gruusia 2013/318 ­878 2013/132 ­762Piina ­
mineEmpathy 
AssociationCaucasian Anti – Torture 
Network: Multi Rehabilitation 
Services for Torture Victims 
and Fight Impunity (Kaukaasia 
piinamisvastane võrgustik: 
mitmesugused rehabiliteeri ­
misteenused piinamisohvri ­
tele ja karistamatusevastased 
meetmed)980 000,00 Auditeeritud
Hiina 2013/318 ­802 2013/132 ­762Piina ­
mineThe Rights 
Practice LbgFighting torture in China: 
strengthening the role of civil 
society  (piinamisvastane 
võitlus Hiinas: kodanikuühis ­
konna rolli tugevdamine)662 500,00 Auditeeritud
Lõuna ­Aafrika 2013/318 ­879 2013/132 ­762Piina ­
mineStichting Young 
In Prison (YIP)Ending impunity in torture and 
cruel, inhuman and degrading 
treatment of children in prison 
in South Africa and Malawi 
(karistamatuse ja piinamise 
vastane võitlus ning laste 
julma, ebainimliku ja alanda ­
va kohtlemise tõkestamine 
Lõuna ­Aafrika ja Malawi 
vanglates)8 8 2 817, 0 0 AuditeeritudVI lisa
36 Lisad VI lisaRiikLepingu 
numberProjekti ­
konkurssTeema Toetusesaaja Projekti nimetusToetus­
summa  
(eurodes)Valituks osutumise 
põhjus
London, 
Ühendkuningriik2013/318 ­874 2013/132 ­762Piina ­
mineThe Redress Trust 
Limited LBGReparation for Torture: Global 
Sharing of Expertise Target 
countries: Kenya, Peru, Libya 
and Nepal (with some activities 
involving up to 15 countries 
in Africa, Asia, Latin America, 
the Middle East and Europe  
(piinamisega tekitatud kahju 
korvamine: ülemaailmne 
ekspertteadmiste vahetami ­
ne. Sihtriigid: Keenia, Peruu, 
Liibüa ja Nepaal (osa tegevus ­
test hõlmab kuni 15 Aafrika, 
Aasia, Ladina ­Ameerika, 
Lähis ­Ida ja Euroopa riiki))1 194 521,00 Auditeeritud
Kongo Demo ­
kraatlik Vabariik2013/318 ­8862013/318 ­
886Piina ­
mineCentre Inter ­
national Pour 
La Justice 
Transitionnelle In ­
ternational Center 
For Transitional 
Justice AsblComplementarity in practice: 
strengthening the national ju ‑
dicial response to international 
crimes in Democratic Republic 
of Congo (DRC) and Cote d’Ivoi ‑
re (vastastikuse täiendavuse 
põhimõtte rakendamine: 
Kongo Demokraatlikus Vaba ­
riigis ja Côte d’Ivoire’is toime 
pandud rahvusvaheliste 
kuritegude suhtes võetavate 
riiklike õiguslike meetmete 
tugevdamine)959 965,00 Auditeeritud
Kolumbia 2013/318 ­801 2013/132 ­762Piina ­
mineCorporación cent ­
ro de atención 
psicosocialPrevención y  Atención 
Integral a personas y familias 
víctimas de tortura en Colom ­
bia y Ecuador738 410,00 Jäi napilt valikust välja
AKV riigid 2013/318 ­847 2013/132 ­762Piina ­
mineOmega Research 
Foundation 
LimitedTowards stronger controls on 
the supply and use of torture 
technologies  (piinamisel 
kasutatava tehnoloogiaga 
varustamise ja selle kasuta ­
mise rangema kontrollimise 
suunas)1 059  387 ,00Hindajate antud punk ­
tisummad erinevad 
oluliselt
Uganda 2013/318 ­799 2013/132 ­762Piina ­
mineAfrican Centre For 
Treatment And 
Rehabilitation Of 
Torture Victims 
(valitsusväline 
organisatsioon)Piinamise tõkestamise, 
rehabiliteerimise ja vastutuse 
tugevdamine ja tõhustamine 
Ida­Aafrikas1 200  000,00Hindajate antud punk ­
tisummad erinevad 
oluliselt
37 Lisad VI lisaRiikLepingu 
numberProjekti ­
konkurssTeema Toetusesaaja Projekti nimetusToetus­
summa  
(eurodes)Valituks osutumise 
põhjus
Ameerika 
Ühendriigid2009/167 ­748 2008/127 ­238Surma ­
nuhtlusMurder Victim’s 
Families For 
Human Rights 
(mittetulundus­
organisatsioon)Voices of Victims Against the 
Death Penalty  (ohvrite hääled 
surmanuhtluse vastu)485 615,65 Auditeeritud
2009/167 ­820 2008/127 ­238Surma ­
nuhtlusThe National Coa ­
lition To Abolish 
The Death Penalty National Coalition to 
Abolish the Death Penalty 
Intensive Assistance Program 
(surmanuhtluse kaotamise 
rahvuskoalitsiooni intensiivne 
abiprogramm)305 060,86 Auditeeritud
2009/167 ­888 2008/127 ­238Surma ­
nuhtlusWitness To 
Innocence 
CorporationAmerican DREAM Campaign 374 944,62 Auditeeritud
2009/211 ­244 2008/127 ­238Surma ­
nuhtlusAmerican Bar 
Association FundThe Death Penalty Assessments 
Project: Toward a Nationwide 
Moratorium on Executions  
(surmanuhtluse hindamiste 
projekt: hukkamiste kohta 
üleriigilise moratooriumi 
suunas)708 162,00 Auditeeritud
Hiina 2009/167­ 381 2008/127 ­238Surma ­
nuhtlus The Great Britain 
China CentrePromoting Judicial Discretion 
in the Restriction and Reduc ‑
tion of Death Penalty Use  
(kohtu kaalutlusõiguse 
edendamine surmanuhtluse 
kohaldamise piiramiseks ja 
vähendamiseks) 576 723,00 Auditeeritud
London, 
Ühendkuningriik2009/167­ 880 2008/127 ­238Surma ­
nuhtlusPenal Reform 
International UkProgressive Abolition of the 
Death Penalty and Alternati ­
ves that Respect International 
Human Rights Standards926 924,00 Auditeeritud
2009/214 ­466 2008/127 ­238Surma ­
nuhtlusReprieve LbgEngaging Europe in the fight 
for US abolition504 454,00 Auditeeritud
Ameerika 
Ühendriigid2009/167­ 889 2008/127 ­238Surma ­
nuhtlusDeath Penalty 
Information 
CenterChanging the Course of the 
Death Penalty Debate:  
A Proposal for Public Opinion 
Research, Message Develop ­
ment, and Communications 
on Capital Punishment in 
the U.S.193 443,00 Auditeeritud
Kõik riigid 2009/167­ 901 2008/127 ­238Surma ­
nuhtlusInternational 
Harm Reduction 
AssociationRestricting the Death Penalty 
for Drug Offences through 
Human Rights Impact 
Assessment (HRIA) of Mul ­
ti­lateral Drug Enforcement 
Assistance for Death Penalty 
States292 565,00Hindajate antud punk ­
tisummad erinevad 
oluliselt
38 Lisad
RiikLepingu 
numberProjekti ­
konkurssTeema Toetusesaaja Projekti nimetusToetus­
summa  
(eurodes)Valituks osutumise 
põhjus
Benin, Burkina 
Faso, Burundi, 
Kongo  
Brazzaville,  
Lesotho, 
Libeeria, Malawi, 
Mali, Niger, 
Kesk ­Aafrika 
Vabariik, Togo –  
Kesk ­Aasia 
vabariigid – 25 
Kariibi mere 
piirkonna riiki2009/167 ­753 2008/127 ­238Surma ­
nuhtlusComunita 
Di S Egido 
Acapassociazone 
Cultura Assistenza 
PopolareDu moratoire à l’abolition de 
la peine capitale. Promotion 
du rôle de la société civile au 
plan international et syner ­
gies politico ­institutionnelles725 000,00 Jäi napilt valikust välja
Valgevenelepingut ei 
sõlmitud2008/127 ­238Surma ­
nuhtlusAssociazione 
Terra del FuocoRunning for rights 203 000,00Projekti nimetus ei 
ole seotud ülemaa ­
ilmse projektikonkursi 
eesmärgiga
Ameerika 
Ühendriigid2012/297­ 0762011/131 ­
085/2Surma ­
nuhtlusWitness to 
Innocence 
CorporationEyes Wide Open Project 850 032,14 Auditeeritud
2012/297 ­0782011/131 ­
085/2Surma ­
nuhtlusEqual Justice USA 
Inc CorporationBreaking Barriers: Engaging 
New Voices to Abolish the 
Death Penalty in the United 
States495 014,31 Auditeeritud
Hiina 2012/297­ 0722011/131 ­
085/2Surma ­
nuhtlusBeijing Normal 
University„Use less” – judicial restraints 
on the use of the death 
penalty in China938 783,76 Auditeeritud
London, 
Ühendkuningriik2012/297­ 0792011/131 ­
085/2Surma ­
nuhtlusPenal Reform 
International UK 
LGBProgressive abolition of the 
death penalty and implemen ­
tation of humane alternative 
sanctions after a moratorium 
or abolition864  038,00 Auditeeritud
2012/297­ 0802011/131 ­
085/2Surma ­
nuhtlusReprieve LGBEngaging Europe in the 
Fight for Abolition in the USA, 
MENA, and South East Asia715 47 7, 0 0 Auditeeritud
Jordaanialepingut ei 
sõlmitud2011/131 ­
085/2Surma ­
nuhtlusWomen for Cultu ­
ral DevelopmentMa’ Alhaya (All for Life) 479 666,80Hindajate antud punk ­
tisummad erinevad 
oluliselt
Ameerika 
Ühendriigidlepingut ei 
sõlmitud2011/131 ­
085/2Surma ­
nuhtlusNevada Coalition 
against the Death 
PenaltyCoordinated Nevada 358 153,00 Jäi napilt valikust välja
Liibanonlepingut ei 
sõlmitud2011/131 ­
085/2Surma ­
nuhtlusAssociation 
Justice et 
MiséricordeLutte pour l’abolition de la 
peine de mort au Liban (sur ­
manuhtluse vastane võitlus 
Liibanonis)1 200  000,00Hindajate antud punk ­
tisummad erinevad 
oluliseltVI lisa
39 Lisad
RiikLepingu 
numberProjekti ­
konkurssTeema Toetusesaaja Projekti nimetusToetus­
summa  
(eurodes)Valituks osutumise 
põhjus
Gruusia 2010/222 ­921 2010/128 ­815Piina ­
mineGeorgian Centre 
For Psycho ­Social 
And Medical 
Rehabilitation For 
Torture VictimsEnsuring access to rehabilita ‑
tion services for people affected 
by torture and contribution 
to the prevention of torture in 
Georgia  (piinamisest mõju ­
tatud inimestele rehabilitee ­
rimisteenustele juurdepääsu 
tagamine ja piinamise 
tõkestamisele kaasaaitamine 
Gruusias)766 000,00 Auditeeritud
Lõuna ­Aafrika 2010/222 ­102 2010/128 ­815Piina ­
mineUniversity Of 
Cape TownHarnessing African institu ­
tions for the prevention and 
combating of torture and 
other ill ­treatment in six 
African states — the deve ­
lopment and implementation 
of operational standards.1 194 359,00 Auditeeritud
Kongo DV 2010/222 ­810 2010/128 ­815Piina ­
mineCoopi ­  Coope ­
razione 
InternazionaleProjet de prévention, 
protection et réhabilitation 
des victimes de VS et de 
leurs communautés et au 
renforcement des capacités 
communautaires et étatiques 
à l’Est de la RDC 1 395  000,00 Auditeeritud
London, 
Ühendkuningriik2010/222 ­086 2010/128 ­815Piina ­
minePenal Reform 
InternationalStrengthening institutions 
and building civil society 
capacity to combat torture in 
9 CIS countries 1 130 583,00 Auditeeritud
2010/222 ­733 2010/128 ­815Piina ­
mineThe Redress Trust 
Limited LbgReparation for torture: 
Global Sharing of Expertise  
(piinamisega tekitatud kahju 
korvamine: ülemaailmne eks ­
pertteadmiste vahetamine)1 033 805,00 Auditeeritud
Benin 2010/223 ­216 2010/128 ­815Piina ­
mineCare France 
AssociationETODE: Pour la justice et les 
droits des femmes et des filles1 159 409,00 Jäi napilt valikust välja
Nigeerialepingut ei 
sõlmitud2010/128 ­815Piina ­
mineConcern UniversalPreventing Women’s Ill ­treat ­
ment / Rehabilitating widows 
in CRS and Eboyni State313 060,00Hindajate antud punk ­
tisummad erinevad 
oluliselt
Türgilepingut ei 
sõlmitud2010/128 ­815Piina ­
mineRoh Sagliginda 
Insan Haklari 
Girisimi (Human 
Rights in Mental 
Health Initiative)Project for creating a civic 
monitoring system in the 
mental health field380 000.00Projekti nimetus ei 
ole seotud ülemaa ­
ilmse projektikonkursi 
eesmärgiga
Allikas:  Euroopa Komisjon.VI lisa
40 Lisad VII lisaLäbivaadatud toetused
RiikLepingu 
numberProjekti ­
konkurssTeema Toetusesaaja Projekti nimetusToetus ­
summa  
(eurodes)
London, 
Ühend­
kuningriik2013/318 ­874 2013/132 ­762 PiinamineThe Redress Trust 
Limited LBGReparation for Torture: Global Sharing of 
Expertise Target countries: Kenya, Peru, Libya 
and Nepal (with some activities involving up to 
15 countries in Africa, Asia, Latin America, the 
Middle East and Europe  (piinamisega tekitatud 
kahju korvamine: ülemaailmne eksperttead ­
miste vahetamine. Sihtriigid: Keenia, Peruu, 
Liibüa ja Nepaal (osa tegevustest hõlmab kuni 
15 Aafrika, Aasia, Ladina ­Ameerika, Lähis ­Ida 
ja Euroopa riiki))1 194 520,70
2009/167­ 880 2008/127 ­238 SurmanuhtlusPenal Reform Interna ­
tional UK LGBProgressive Abolition of the Death Penalty and 
Alternatives that Respect International Human 
Rights Standards926 924,40
2009/214 ­466 2008/127 ­238 Surmanuhtlus Reprieve LBG Engaging Europe in the fight for US abolition 504 454,40
2012/297 ­0792011/131 ­
085/2SurmanuhtlusPenal Reform Interna ­
tional UK LBGProgressive abolition of the death penalty 
and implementation of humane alternative 
sanctions after a moratorium or abolition 8 6 4  037, 6 0
2012/297­ 0802011/131 ­
085/2Surmanuhtlus Reprieve LBGEngaging Europe in the Fight for Abolition in 
the USA, MENA, and south ­east Asia715 476,94
2010/222 ­086 2010/128 ­815 PiinaminePenal Reform Interna ­
tional UK LGBStrengthening institutions and building civil 
society capacity to combat torture in 9 CIS 
countries 1 130 583,00
2010/222 ­733 2010/128 ­815 PiinamineThe Redress Trust 
Limited LBGReparation for torture: Global Sharing of Experti ‑
se (piinamisega tekitatud kahju korvamine: 
ülemaailmne ekspertteadmiste vahetamine)1 033 805,00
Hiina2008/148 ­024 2007/126 ­224 PiinamineThe Great Britain — 
China CentrePrevention of Torture in the PRC  (piinamise 
tõkestamine Hiina Rahvavabariigis)787 966,00
2013/318 ­802 2013/132 ­762 Piinamine The Rights Practice LBGFighting torture in China: strengthening the role 
of civil society  (piinamisvastane võitlus Hiinas: 
kodanikuühiskonna rolli tugevdamine)662 500,00
2009/167 ­381 2008/127 ­238 SurmanuhtlusThe Great Britain — 
China CentrePromoting Judicial Discretion in the Restriction 
and Reduction of Death Penalty Use  (surma ­
nuhtluse kasutamise piiramiseks ja vähenda ­
miseks kohtu kaalutlusõiguse edendamine)576 723,00
2012/297­ 0722011/131 ­
085/2SurmanuhtlusInternational Death 
Penalty Research 
Centre, Beijing Normal 
University„Use less” – judicial restraints on the use of 
the death penalty in China938 783,76
41 Lisad VII lisaRiikLepingu 
numberProjekti ­
konkurssTeema Toetusesaaja Projekti nimetusToetus ­
summa  
(eurodes)
Kongo 
Demokraatlik 
Vabariik2008/148 ­156 2007/126 ­224 PiinamineSolidarite Pour La 
Promotion Sociale Et La 
Paix AsblAssistance et réhabilitation des victimes de la 
torture en RDC (piinamisohvrite abistamine 
ja rehabiliteerimine Kongo Demokraatlikus 
Vabariigis)421 836,00
2013/318­ 886 2013/132 ­762 PiinamineCentre International 
Pour La Justice Transi ­
tionnelle International 
Center For Transitional 
Justice AsblComplementarity in practice: strengthening 
the national judicial response to international 
crimes in Democratic Republic of Congo (DRC) 
and Cote d’Ivoire  (vastastikuse täiendavuse 
põhimõtte rakendamine: Kongo Demokraatli ­
kus Vabariigis ja Côte d’Ivoire’is toime pandud 
rahvusvaheliste kuritegude suhtes võetavate 
riiklike õiguslike meetmete tugevdamine)959 965,00
2010/222 ­810 2010/128 ­815 PiinamineCoopi — Cooperazione 
InternazionaleProjet de prévention, protection et réhabilita ­
tion des victimes de VS et de leurs commu ­
nautés et au renforcement des capacités 
communautaires et étatiques à l’Est de la RDC1 395  000,00
2012/307 ­100 132­685 PiinamineSolidarite Pour La 
Promotion Sociale Et La 
Paix AsblAssistance aux survivants de la torture et ac ­
tions de prévention (Monitoring, plaidoyers et 
sensibilisation) contre la torture en RD Congo131 500,00
2013/308 ­415 132­685 PiinamineLigue De La Zone 
Afrique Pour La Defense 
Des Droits Des Enfants 
Etudiants Et Eleves AsblMonitoring et suivi d’instructions des dossiers 
judiciaires des femmes et enfants victimes des 
violences sexuelles et basées sur le genre103 300,00
2009/224 ­243 128­135 PiinamineLigue De La Zone 
Afrique Pour La Defense 
Des Droits Des Enfants 
Etudiants Et Eleves AsblRenforcement d’un kiosque juridique et 
de soutien psychologique concernant les 
violences faites aux femmes61 463,00
Gruusia2008/148 ­044 2007/126 ­224 PiinamineAssociation Justice And 
LibertyPrevention of torture in military guardhouses  
(sõjaväevanglates piinamise tõkestamine)204 961,00
2008/148 ­184 2007/126 ­224 Piinamine Empathy AssociationStrengthening the System of Rehabilitation for 
Torture Victims in Georgia  (piinamisohvrite re ­
habiliteerimissüteemi tugevdamine Gruusias)679 937, 0 0
2013/318 ­878 2013/132 ­762 Piinamine Empathy AssociationCaucasian Anti – Torture Network: Multi 
Rehabilitation Services for Torture Victims and 
Fight Impunity  (Kaukaasia piinamisvastane 
võrgustik: mitmesugused rehabiliteerimistee ­
nused piinamisohvritele ja karistamatusevas ­
tane võitlus)980 000,00
2010/222 ­921 2010/128 ­815 PiinamineGeorgian Centre For 
Psycho ­Social And 
Medical Rehabilitation 
For Torture VictimsEnsuring access to rehabilitation services for 
people affected by torture and contribution to 
the prevention of torture in Georgia  (piinamisest 
mõjutatud inimestele rehabiliteerimistee ­
nustele juurdepääsu tagamine ja piinamise 
tõkestamisele kaasaaitamine Gruusias)766 000,00
42 Lisad
RiikLepingu 
numberProjekti ­
konkurssTeema Toetusesaaja Projekti nimetusToetus ­
summa  
(eurodes)
Lõuna ­Aafrika2013/318 ­879 2013/132 ­762 PiinamineStichting Young In 
Prison (YIP)Ending impunity in torture and cruel, inhuman 
and degrading treatment of children in prison 
in South Africa and Malawi  (karistamatuse ja 
piinamise vastane võitlus ning laste julma, 
ebainimliku ja alandava kohtlemise tõkestami ­
ne Lõuna ­Aafrika ja Malawi vanglates)8 8 2 817, 0 0
2010/222 ­102 2010/128 ­815 PiinamineUniversity Of Cape 
TownHarnessing African institutions for the 
prevention and combating of torture and other 
ill­treatment in six African states ­ the deve ­
lopment and implementation of operational 
standards1 194 359,00
2012/302 ­948 131­543 PiinamineThe Greater Nelspruit 
Rape Intervention 
Project GroupSexual Assault and Domestic Violence Rights 
Programme173 317,00
Ameerika 
Ühendriigid2009/167 ­748 2008/127 ­238 SurmanuhtlusMurder Victim’s Fami ­
lies For Human RightsVoices of Victims Against the Death Penalty 485 615,65
2009/167 ­820 2008/127 ­238 SurmanuhtlusThe National Coalition 
To Abolish The Death 
PenaltyNational Coalition to Abolish the Death Penalty 
Intensive Assistance Progra m (surmanuhtluse 
kaotamise rahvuskoalitsiooni intensiivne 
abiprogramm)305 060,86
2009/167 ­888 2008/127 ­238 Surmanuhtlus Witness to Innocence American DREAM Campaign 374 944,62
2009/211 ­244 2008/127 ­238 SurmanuhtlusAmerican Bar 
AssociationThe Death Penalty Assessments Project: Toward 
a Nationwide Moratorium on Executions  (sur ­
manuhtluse hindamise projekt: hukkamiste 
üleriigilise moratooriumi suunas)708 162,00
2009/167­ 889 2008/127 ­238 SurmanuhtlusDeath Penalty Informa ­
tion CenterChanging the Course of the Death Penalty 
Debate:  
A Proposal for Public Opinion Research, 
Message Development, and Communications 
on Capital Punishment in the U.S.193 443,00
2012/297­ 0762011/131 ­
085/2Surmanuhtlus Witness to Innocence Eyes Wide Open Project 850 032,14
2012/297 ­0782011/131 ­
085/2SurmanuhtlusEqual Justice USA Inc 
CorporationBreaking Barriers: Engaging New Voices to 
Abolish the Death Penalty in the United States495 014,31
Allikas:  Euroopa Komisjon.VII lisa 
43
Tunnistades, et inimõiguste mõju tugevdamiseks 
on vaja suurendada sidusust ja sünergiat ELi muude 
jõupingutustega, tegutsevad meie talitused juba 
selle saavutamise nimel, pidades silmas habrast 
tasakaalu ELi inimõiguste prioriteetide, projektide 
asjakohasuse ning kodanikuühiskonna partneror -
ganisatsioonide suutlikkuse ja isevastutuse vahel. 
Meie eesmärk on aga kõige paremate projektide 
väljavalimine. Piinamise ja surmanuhtluse vastane 
võitlus kuulub ELi üleilmsete prioriteetide hulka. 
Seda rõhutatakse veel kord teatises, mis käsitleb ELi 
inimõiguste tegevuskava aastateks 2015–2019. See, 
et teatavate riigi prioriteetide seas ei ole „piina -
mine” sõnaselgelt ära märgitud, ei tähenda, et selles 
riigis ei saaks piinamisvastaseid projekte läbi viia.
Lõpuks olgu märgitud, et toetuse andmise menet -
luse käigus tuleb eelkõige taotlejate väga suure 
arvu tõttu arvesse võtta nii läbipaistvuse kui ka 
toetuse taotlejate õiglase ja võrdse kohtlemise 
nõudeid.
VI
EIDHRi programmi raames rahastatud projektid 
annavad jätkusuutlikke tulemusi ja on kulutõhusad. 
Nende projektide sisu on sageli tugevalt poliitilise 
iseloomuga ning lihtsalt mõõdetavaid arvnäitajaid 
nende hindamiseks ei ole, erinevalt näiteks tee -
deehitusprojektidest. Pealegi sõltuvad inimõigus -
tealased algatused oma olemuse tõttu poliitilisest 
ja õiguslikust taustast, mille kontrolli all hoidmist ei 
saa eeldada üheltki rahastajalt. Inimõiguste vald -
konna paradoksaalne tunnusjoon on asjaolu, et 
kõige hädavajalikum tegevus toimub kõige raske -
mates tingimustes.
EL on üks väga vähestest rahastajatest, kes toe -
tab rahaliste vahenditega võitlust piinamise vastu 
ja tegutsemist surmanuhtluse kaotamise nimel. 
Paljudel juhtudel on EL ainus rahastaja. Seetõttu 
sõltuvad meie partnerorganisatsioonid suuresti 
meie toetusest. Komisjon püüab sellise sõltuvuse 
mõju leevendada koostöös muude selles valdkon -
nas tegutsevate väheste rahastajatega (näiteks ÜRO 
vabatahtlik fond piinamisohvrite toetamiseks või ELi 
liikmesriikide piinamisvastane töörühm), et tagada 
võimalikult ulatuslik kooskõlastamine ja sidusus.
Palun vaadake ka meie vastust punktile 33.Kommenteeritud kokkuvõte
IV
Komisjon ja Euroopa välisteenistus on täielikult 
veendunud, et demokraatia ja inimõiguste Euroopa 
rahastamisvahend (edaspidi „EIDHR”) kui üks piina -
mise ja surmanuhtluse vastase võitluse vahenditest 
toimib tõhusalt. Seda arusaama jagab suures osas 
ka inimõiguste eest võitlev kogukond. Seda tõen -
dab näiteks Ameerika advokatuuri avalik tunnustus 
EIDHRi toetuse rollile surmanuhtluse kaotamisel 
Pennsylvania osariigis.
V
Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamis -
vahendi kasutamine toimub täielikus kooskõlas 
Euroopa Liidu inimõiguste prioriteetidega nii 
üleilmselt kui ka üksikutes riikides. EIDHRi olemus 
ja eesmärgid seavad inimõigustega tegelevad 
organisatsioonid juhtivale positsioonile ja annavad 
neile poliitiliste eesmärkide saavutamiseks tõhusa 
ja praktilise tööriista, aidates samal ajal ellu viia ELi 
eesmärke – see on olukord, millest võidavad kõik. 
Toetuse määramise menetlusi, mille alusel EIDHR 
tegutseb, rakendatakse rangelt ja läbipaistvalt  – see 
on märkimisväärne saavutus, kui arvestada igale 
konkursikutsele vastavate toetuse taotlejate väga 
suurt arvu üle kogu maailma ja inimõiguste kaitse 
alaste taotluste hindamisele iseloomulikke raskusi  – 
selles valdkonnas on kvantifitseeritud hindamist 
keeruline läbi viia. EIDHRi kaudu toetatakse meet -
mete võtmist väga keerulises poliitilises olukorras 
ja sageli ka riigis kujunenud rasketes tingimustes, 
võttes arvesse, et inimõigustealaseid eesmärke ei 
ole lihtne ellu viia isegi kõige soodsamates tingi -
mustes. EIDHRiga seotud kaebuste või kohtuvaid -
luste äärmiselt väike arv ja kahtlemata püsivalt suur 
taotluste hulk iga projektikonkursi puhul (kontrol -
likoja uuritud projektikonkursside raames kokku 
umbes 1200 kontseptsioonikirjeldust) näitavad, 
et seda seisukohta jagab suures osas ka üleilmne 
inimõiguste eest võitlev kogukond. Seetõttu 
kavatseb komisjon kindlalt jätkata EIDHRi nõudlus -
põhist kasutamist, julgustades kodanikuühiskonna 
organisatsioone kavandama projekte vastavalt oma 
haldus-, tegevus- ja geograafilisele suutlikkusele 
ning oma strateegiale.Komisjoni ja Euroopa 
välisteenistuse vastused
Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused 44
Need kaks rakendamisviisi täiendavad teineteist ja 
võimaldavad tegutseda kogu maailmas kooskõlas 
EIDHRi volitustega.
15
Kohaliku inimõigustealase riigistrateegia peamisi 
prioriteete võib avalikustada olenevalt kohalikest 
oludest (üldine poliitiline taust, inimõiguste kait -
sega seotud arutelude võimalikkus) ja ELi dele -
gatsioonide juhtide nõusolekul. Juhul kui nende 
prioriteetide üldsusele tutvustamine tõenäoliselt 
kahjustaks rakendatava strateegia elluviimist, tuleks 
avalikustamist siiski vältida.
Lisaks on oluline, et inimõigustealaste riigistratee -
giate prioriteedid tehakse teatavaks EIDHRi raken -
damise eest vastutavatele isikutele.
16
Projektikonkursside kõrval kasutatakse EIDHRi 
raames teisi rakendamise viise, näiteks sihipäraseid 
meetmeid.
Palun vaadake meie vastust punktile 14.
17
EIDHRi olemus ja eesmärgid seavad inimõigustega 
tegelevad organisatsioonid juhtivale kohale ja 
annavad neile poliitiliste eesmärkide saavutamiseks 
tõhusa ja praktilise tööriista, aidates samal ajal ellu 
viia ELi eesmärke  – see on olukord, mis tuleb kasuks 
kõigile. Rahastamise ja poliitiliste prioriteetide vas -
tastikune täiendavus ja sidusus on loomulikult pea -
mine põhimõte, pidades silmas habrast tasakaalu 
selliste tegurite vahel nagu ELi inimõiguste alased 
prioriteedid, projektide asjakohasus ning kodani -
kuühiskonna partnerorganisatsioonide suutlikkus 
ja isevastutus. Lisaks sellele tugevdab meie toetuse 
sidusust õigustepõhise lähenemisviisi järkjärguline 
rakendamine arengu suhtes.
Üleilmsete projektikonkursside korral eelistab 
komisjon oma menetlustes alt-üles-lähenemisviisi ja 
määrab oma prioriteedid kindlaks tihedas koos -
töös kodanikuühiskonna organisatsioonidega. See 
tähendab, et EIDHR edendab paindlikult mitte -
kohustavat lähenemisviisi ja innustab kodaniku -
ühiskonna organisatsioone kavandama projekte 
kooskõlas oma haldus-, tegevus- ja geograafilise 
suutlikkuse ning oma strateegiaga.VII
Kontrollikoja antud kuuest soovitusest nõustub 
komisjon ühega, nõustub osaliselt kolmega ja ei 
nõustu kahe ülejäänud soovitusega.
Sissejuhatus
05
ELi kindlat pühendumist piinamise ja väärkohtle -
mise ning surmanuhtluse kaotamisele rõhutatakse 
veel kord hiljuti vastu võetud inimõiguste ja demo -
kraatia tegevuskavas aastateks 2015–2019.
Tähelepanekud
14
Reageerimaks vajadustele ja kooskõlas kogu maa -
ilmas kehtivate volitustega ühitab EIDHR stratee -
giliselt sihtprojekte, projektikonkursse ja hädaolu -
kordade fonde, mida haldavad nii peakorter kui 
ka delegatsioonid, kasutades toetuste määramise 
õiguslikus raamistikus ettenähtud menetlusi.
Projektikonkurss on rahastamisvahendi esmane 
rakendamise viis. See põhineb partnerlusel koda -
nikuühiskonna organisatsioonidega ja soodus -
tab alt-üles-lähenemisviisi, millega julgustatakse 
kodanikuühiskonna organisatsioone kavandama 
projekte kooskõlas oma haldus-, tegevus- ja geo -
graafilise suutlikkuse ning oma strateegiaga.
EIDHRi teine rakendamise viis võimaldab sihtpro -
jekte kavandada vahenditena, mis täidavad projek -
tikonkursi lüngad vastavalt poliitilistele prioritee -
tidele kõige raskemate tingimustega riikides. Seda 
paindlikkust rõhutatakse 2015. aasta tegevusprog -
rammis ja selle eesmärk on „toetada meetmete 
võtmist otsetoetuste kaudu paindlikul ja reageerival 
viisil tõendatud lühi-, kesk- ja pikaajaliste inim -
õiguste kriiside korral, mille puhul konkursikutse 
avaldamine oleks kohatu või võimatu, ja/või mille 
puhul inimõiguste nimel tegutsevate rahastavate 
organisatsioonide ja inimõiguste kaitsjate töö on 
tõsiselt takistatud”.
Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused 45
19
Tunnistades, et inimõiguste mõju tugevdamiseks 
on vaja suurendada sidusust ja sünergiat ELi muude 
jõupingutustega, tegutsevad meie talitused juba 
selles suunas, pidades silmas habrast tasakaalu ELi 
inimõiguste prioriteetide, projektide asjakohasuse 
ning kodanikuühiskonna partnerorganisatsioonide 
suutlikkuse ja isevastutuse vahel. Meie eesmärk on 
seejuures kõige paremate projektide väljavalimine.
EIDHR on volitatud tegutsema kogu maailmas. 
EIDHR järgib oma volituste täitmisel lähenemis -
viisi, mille kohaselt ühitatakse sidusad ja üksteist 
täiendavad vahendid: üleilmsed projektikonkursid 
(temaatiline eesmärk), kohalikud projektikonkursid 
(temaatiline ja geograafiline eesmärk) ja sihtpro -
jektid (kõige raskemate juhtumite korral), samuti 
hädaolukordade fond.
Palun vaadake ka meie vastust punktile 17.
Euroopa välisteenistus ja komisjon võtavad arvesse 
kontrollikoja märkusi inimõigustealaste dialoogide 
kohta ja soovivad rõhutada teatavaid asjaolusid: 
inimõigustealaste dialoogide teemad lepitakse 
kokku riigi ja Euroopa välisteenistuse vahel, kon -
sulteerides delegatsiooni, DEVCO ja komisjoni 
teiste talitustega. Dialoogi eesmärk on käsitleda 
inimõigustealastes riigistrateegiates ja/või riiklikes 
inimõiguste strateegiates määratletud prioriteete. 
Võttes arvesse selle protsessi poliitilist iseloomu, 
võib arutelukava muutuda, et tagada pigem kesken -
dumine teatavatele põhiprioriteetidele kui käsitleda 
iga kord kõiki prioriteete. See ei tähenda, et EIDHRi 
projektide eesmärgid jäetakse riigi ja ELi vahelise 
üldise dialoogi raames kajastamata.
EIDHRi surmanuhtluse teemaliste projektide elluvii -
misel järgitakse peaaegu täielikult surmanuhtlust 
käsitlevates ELi inimõiguste suunistes sätesta -
tud poliitilisi põhimõtteid, täpsemalt toetutakse 
kolmele sambale (täielik kaotamine, moratoorium, 
miinimumnõuete järgimine). Ehkki kolmandate 
riikidega peetud inimõigustealases dialoogis üles 
kerkinud küsimused ei lange projektide sisuga 
täielikult kokku, ei tähenda see mingil juhul järjepi -
devuse puudumist. Ameerika Ühendriikide juhtum Üleilmsete projektikonkursside iseloomu tõttu 
oleme keskendunud tundlikumatele meetmetele, 
mida on raske ellu viia riiklikul tasandil või raken -
dada kohalike projektikonkursside raames.
Komisjon võtab kohalike projektikonkursside korral 
toetuse määramise ja valiku kriteeriumide juures 
arvesse kujunenud olukorraga seotud riske ja tund -
likke asjaolusid, samuti sidusust ELi inimõiguste 
strateegiaga.
Piinamise või surmanuhtluse vastase võitluse konk -
reetse prioriteedina kehtestamata jätmine inimõi -
gustealases riigistrateegias ei saa olla põhjuseks 
vastava projekti rahastamisest keeldumiseks selles 
riigis. Arvestades valdkonna üleilmset iseloomu, on 
vaja suurendada teadlikkust ja teha selgitustööd 
kogu maailmas, et tugevdada mõju mitmepoolsetel 
foorumitel.
Inimõigustealaste riigistrateegiate protsess käivitati 
alles hiljuti.
Gruusia puhul koostati kaks kolmest hinnatud 
projektist enne, kui nõukogu oli 10. mail 2011 inim -
õigustealase riigistrateegia heaks kiitnud. Samuti 
mõjutas poliitiline taust oluliselt reageerimist ja 
toetust piinamisvastasele võitlusele Gruusias.
Piinamisvastane võitlus ei kuulunud Lõuna -Aafrika 
inimõigustealase riigistrateegia viie prioriteedi 
hulka. Sellele vaatamata lisati piinamisvastane võit -
lus prioriteedina Lõuna -Aafrika 2014. aasta koha -
likule konkursikutsele. Järelikult asus ELi delegat -
sioon Pretorias seisukohale, et toetatav valdkond on 
inimõigustealane prioriteet.
18
Valitud käsitlus tagab tervikliku lähenemisviisi ja 
seda on arutatud kodanikuühiskonna organisatsioo -
nidega, et asjakohaselt lahendada mitmesugused 
probleemid, millega nende küsimustega tegelevad 
parimaid tulemusi saavutavad organisatsioonid 
kokku puutuvad. Sellele vaatamata tunnistab komis -
jon, et üleilmse projektikonkursi valikuprotsessis on 
veel ruumi konkreetsuse ja otstarbekuse suurenda -
miseks ning kavandatud tegevuse täpsustamiseks. 
Seetõttu on komisjon teinud tööd projektikonkurs -
side muutmiseks veelgi eesmärgipärasemaks, näi -
teks on püütud eesmärgipärasemaks muuta EIDHRi 
2015. aasta üleilmset projektikonkurssi, mille kutse 
avaldatakse juulis 2015.
Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused 46
 — üldise koolituspaketi väljatöötamise ja delegat -
sioonidele tehnilise abi andmise kohta avaldati 
2014. aasta juuli lõpus eelteade. Praegu valmis -
tatakse ette teenuslepingu teadet, mis sisaldab 
üksikasjalikku teavet nii nõutava teenuse iseloo -
mu kui ka ulatuse kohta.
22
Standarditud hindamistabelid ja muud suunisdo -
kumendid tagavad toetustaotluste range ja järje -
kindla hindamise nii kontseptsioonikirjelduse kui ka 
täieliku taotluse etapil, eriti kui võtta arvesse EIDHRi 
projektikonkursside raames esitatud taotluste väga 
suurt arvu.
22 a)
Hindajate tähelepanu juhitakse ulatuslikule punk -
tile dokumendis nimetusega „ Suunised taotluste 
hindajatele ”, mida kasutatakse alates 2013. aastast 
praeguse ajani „ELi välistegevusega seotud riigi -
hangete ja toetuste menetlemise praktilise käsi -
raamatu” (edaspidi „praktiline käsiraamat”) lisade 
lahutamatu osana. Selle dokumendiga tuletatakse 
hindajatele tungivalt meelde, et ülimalt oluline on 
esitada hindamiskomisjonile läbinisti asjakohased 
ja hästi põhjendatud märkused hindamistabeli iga 
alajao kohta ja viia need märkused kooskõlla vas -
tavate punktisummadega. Lisaks sellele korralda -
takse kõikidele hindajatele enne hindamisprotsessi 
algust teabeüritus, et vastata nende kõikvõimalikele 
küsimustele hindamistabelis esitatud kriteeriumide 
kohta. Kogu protsessi vältel tagatakse Euroopa 
Komisjoni ja rühmajuhi vahel sujuv teabevahetus.
22 b)
Arvestades sellega, et projekti ei muudeta kahe 
etapi (kontseptsioonikirjeldus ja täielik taotlus) 
vahel, ei peetud asjakohasuse uut hindamist 
tingimata vajalikuks. Sellele vaatamata võimaldab 
praktilise käsiraamatu uus versioon, mis avaldatakse 
juulis 2015, hindajal üksikjuhul asjakohasust täieliku 
ettepaneku põhjal uuesti hinnata.on just selliseks näiteks. EL selgitab kahepoolsete 
konsultatsioonide käigus Ameerika poolele oma 
surmanuhtluse vastaseid üldise iseloomuga alga -
tusi, samuti USAs rakendatavaid konkreetseid 
meetmeid. Viimased selgitused on siiski üksnes USA 
valitsusasutustele teadmiseks, sest surmanuhtluse 
vastaste meetmetega tegeldakse USAs riigi tasandil, 
asjaomaste kuberneride ja armuandmiskomisjonide 
osalusel neis kohtades, kus hoitakse surmamõiste -
tud vange.
Kongo Demokraatlikus Vabariigis rakendati Sopropi 
projekti ühel ajal Aprodepepiga surmanuhtluse 
kaotamise kohta (2007–2009) ning ELi ja Kongo DV 
vahelise poliitilise dialoogiga. Vaatamata sellele, et 
parlament ei võtnud seadust surmanuhtluse kaota -
mise kohta vastu, andsid läbirääkimised seaduse üle 
siiski võimaluse edendada avalikku arutelu.
20
Et võtta kasutusele õigustel põhinev lähenemisviis, 
mis hõlmab ELi arengukoostöö puhul kõiki inimõi -
gusi, on astutud juba mitu konkreetset sammu:
 — õigustel põhineva lähenemisviisi ühtlustamine 
menetluste ja vormide puhul: abiandmisviiside 
kirjeldus, komisjoni projektide seiresüsteem 
(tulemustele orienteeritud seire) projektide ja 
programmide tulemuste ja väljundite jälgimi -
seks, komisjoni projektide hindamiskriteeriu -
mide tabel. Lisaks täiendati kodanikuühiskonna 
organisatsioonide kaasamise tegevuskavade 
koostamispõhimõtteid õigustel põhineva lähe -
nemisviisi peamiste elementidega;
 — õigustel põhinevat lähenemisviisi kui põhimõtet 
juba rakendatakse ELi tegevuskavas Nigeris ja 
Zimbabwes seoses õigussektori reformidega, 
samuti ELi abi kavandamisel Peruus;
 — korraldatud on koolitusi a) koostöö eest vastu -
tavatele isikutele, b) inimõiguste alal, c) soolise 
võrdõiguslikkuse alal, d) kodanikuühiskonna or -
ganisatsioonidele, e) kohalikele ametiasutustele, 
f) delegatsioonide õigussektori teabekeskuste -
le, samuti DEVCO peakorteri töötajatele;
Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused 47
hindajatele mõeldud suunistes ja samuti välishinda -
jatele korraldatud teabepäeval.
24
Läbivaadatud projektihindamiste käsitlemisel tuleks 
arvesse võtta konkursikutsetele vastuseks saadud 
kontseptsioonikirjelduste koguarvu (1193) ning 
menetletud ja hinnatud täielike ettepanekute arvu 
(316).
Vahepeal on menetlusnõudeid veelgi tugevdatud 
dokumendi „Suunised taotluste hindajatele” vastu -
võtmisega 2013. aastal  – üksikasjalikuma teabe saa -
miseks palun tutvuge meie vastusega punktile 22.
24 a)
Palun vaadake meie vastust punktile 24.
25
Seoses projektide võimaliku uuesti hindamisega 
palume arvesse võtta, et praktilise käsiraamatu 
punkti 6.4.8.6 kohaselt  „võib hindamiskomisjon heaks 
kiita järjestuse, mille sekretär on koostanud hindajate 
aruande põhjal. Kui komisjon ei nõustu hindajate hin -
netega projektile, näiteks juhul, kui hindajate antud 
hinnete vahel on olulised erinevused, peab ta seda 
otsust hindamisaruandes põhjendama ”.
Üks võimalus on korraldada uus hindamine, millega 
selgitatakse, miks hinnete lahknevus ei ole abso -
luutne kriteerium, eriti kui pidada silmas EIDHRi 
projektikonkurssidele laekunud taotluste suurt 
arvu.22 c)
Ühest küljest peavad hindamistabelid olema 
piisavalt üksikasjalikud, et taotlusi oleks võimalik 
igakülgselt hinnata. Teisest küljest peavad need 
jääma hindajate jaoks sedavõrd hallatavaks, et neid 
saaks mõistliku aja jooksul täita. Iga kriteeriumi 
üksiku aspekti eraldi käsitlemine suurendaks ka 
kattumise riski, mis tähendab, et sama detaili hinna -
takse mitme kriteeriumi raames. Seetõttu ei kavatse 
komisjon kehtivaid hindamistabeleid praegusel 
etapil muuta.
22 d)
Miinimumnõuetel põhinevat lähenemisviisi 
kohaldatakse sellise konkursikutse suhtes, mille 
raames hankija kirjeldab üksikasjalikult soovitud 
teenust, töid või tarneid, ja kehtestab taotlejatele 
täitmiseks algnõuded. See lähenemisviis ei sobi 
toetuste määramiseks, juhul kui taotleja piiritleb 
ise oma tegevuse. Ettekujutus, et komisjon saaks 
kehtestada konkreetsed nõuded teostatavusele või 
meetmete mõjule, mis võivad üksteisest oluliselt 
erineda ja mille sisu ei ole komisjonile ette teada, on 
ebareaalne.
23
Alates 2013. aastast on hindajatele mõeldud suuni -
sed praktilise käsiraamatu üks osa (E lisa punkt 4b) 
ja selle dokumendi jaos 3.2 sätestatakse kohustus 
lisada märkused iga kriteeriumi juurde. Lisaks sellele 
on viimasel ajal, alates 2012. aastast, saanud tavaks 
korraldada välishindajatele ühepäevane koolitus -
kursus, kus käsitletakse nende töö kõiki aspekte.
Palun vaadake ka meie vastust punkti 22 alapunk -
tile a.
Lisaks soovib komisjon selgitada, et tervikliku 
lähenemisviisi hindamist (mis eeldab organisatsioo -
nidevahelist partnerlust) ei ole hindamistabelitesse 
lülitatud. See otsus tehti teadlikult, et jätta väga 
headele projektidele, mis on suunatud ainult ühele 
või kahele piinamisvastase võitluse seisukohast 
asjakohasele tegurile, võimalus rahastuse saami -
seks. Suunistes soovitatakse tungivalt luua organi -
satsioonide vahel partnerlussidemeid, kuid seda ei 
ole muudetud kohustuslikuks. Seda punkti selgitati 
Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused 48
28
Komisjon hindab iga üksikjuhtumi puhul hoolikalt 
olukorda, et tagada toetust saava organisatsiooni 
suutlikkus ja tehnilised oskused konkreetse pro -
jekti elluviimiseks. Sellele vaatamata on taotlejate 
rahaline suutlikkus ainult üks kriteeriumidest, mida 
ettepanekute hindamisel arvesse võetakse. Mõnel 
juhul suudavad ainult toetatud vabaühendused 
väga tundlikus keskkonnas tegutseda. Komisjoni 
ülesandeks on ka väiksemate organisatsioonide 
toetamine ja abistamine toetuse rakendamisel ning 
nende juhtimissuutlikkuse tugevdamine.
29
EIDHR on loodud kodanikuühiskonna organisatsioo -
nide toetamiseks, et muuta need poliitiliste refor -
mide läbiviimise ja inimõiguste kaitse arvestatavaks 
jõuks. Seetõttu eelistab EIDHR nõudluspõhist lähe -
nemisviisi, et innustada kodanikuühiskonna organi -
satsioone kavandama enda projekte kooskõlas oma 
haldus-, tegevus- ja geograafilise suutlikkuse ning 
oma strateegiaga.
29 a)
Komisjon kasutab mitut rakendusmeetodit, mis 
võimaldavad EIDHRi volituste kohast geograafilist ja 
temaatilist tegevust.
Palun vaadake meie vastust punktile 14.
Peale selle soovib komisjon meenutada, et piina -
mise ja surmanuhtluse vastane võitlus on pika -
ajaline protsess. Projektide mõju ja tulemusi on 
enamikul juhtudel raske kvantifitseerida ja nende 
rakendamisel saadud teave on pigem kvalitatiivse 
kui kvantitatiivse iseloomuga. Võttes arvesse inim -
õigustega seotud projektide iseloomu, ilmneb just 
see asjaolu inimõigustealaste projektide hindamisel 
kõige sagedamini.
Lõpuks olgu mainitud, et kahtlemata on olemas 
riike, kus võimalused inimõiguste olukorra para -
nemiseks lähiajal on äärmiselt piiratud. Sellele 
vaatamata usub komisjon kindlalt, et see ei tohiks 
takistada kodanikuühiskonna organisatsioonide 
toetamist EIDHRi raames ja edaspidist koostööd 
nendes riikides, eriti kui see on niisuguse ülitund -
liku valdkonna ainus olemasolev rahastamisallikas. 
Tõhus lähenemisviis on arutelu edendamine, tead -
likkuse suurendamine ja selgitustöö.26
Toetuse suurus ei ole seotud selle eeldatud mõjuga, 
eriti sellises valdkonnas nagu inimõigused, kus 
on raske rakendada koguselist hindamist. EIDHRi 
raames tegeldakse tundlike küsimustega sageli 
rasketes poliitilistes oludes ning selle rakendamine 
nõuab põhjalikku ja ajamahukat juhtimist. Seetõttu 
on toetusesaajate suutlikkus programmi eesmär -
kide saavutamise seisukohalt oluline. Töökoormuse 
suurenemine koos usaldusväärse haldusjuhtimise 
põhimõtte rakendamisega toob kaasa ka toetusle -
pingute keskmise väärtuse täiesti vältimatu suure -
nemise. See on toetuste miinimumsummade suu -
rendamise ja alltoetuste paindlikuma kasutamise 
(kolmandate isikute rahaline toetamine) peamine 
põhjus.
27
Väiksemad organisatsioonid esitavad ka edaspidi 
taotlusi üleilmsetele projektikonkurssidele tavaliselt 
juba koos väljakujunenud partneritega. Paljude 
konkursikutsete puhul on partnerlus väga soovita -
tav, eriti üleilmse või mitut riiki hõlmava piirkond -
liku ulatusega meetmete korral. See võimaldab 
näiteks väiksematel organisatsioonidel suurendada 
oma suutlikkust ja pääseda juurde ELi rahalistele 
vahenditele.
Komisjon on viimase nelja aasta jooksul korralda -
nud enne üleilmse konkursikutse avaldamist koda -
nikuühiskonna seminari, et anda kohalikele organi -
satsioonidele (kuid mitte ainult) võimalus tutvuda 
EIDHRi tegevuse ja menetlustega. 2014. aastal oli 
EIDHRi foorumil üle 500 osaleja, sealhulgas rohujuu -
retasandi (toetatud) organisatsioonid.
Lisaks korraldavad ELi delegatsioonid kohalikele 
organisatsioonidele kohapeal kitsama suunitlusega 
koolituskursusi ELi menetluste teemal (projektitsükli 
juhtimine jms).
Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused 49
33
Selliste tundlike teemadega töötavad organisatsioo -
nid satuvad tihti ohtlikku olukorda, nende suutlik -
kus on piiratud ja mõnikord on neil ELi menetlus -
nõudeid raske täita. Komisjon soovib ka rõhutada, 
et ELi delegatsioonid ja peakorterid korraldavad 
järjepidevalt teabeüritusi ja koolitusi ELi menet -
luste, kaasa arvatud projektitsükli juhtimise kohta, 
et vähendada võimalikult suurel määral kodaniku -
ühiskonna organisatsioonide teadmatust ja oskuste 
puudumist.
34
Olgu märgitud, et kavandatud, kuid teostamata 
jäänud tegevusele eelarves ettenähtud summa 
arvatakse alati lõplikust väljamaksest maha.
36
See tähelepanek on seotud ühega paljudest või -
malikest riskidest, mida eelarvevahendite käsutaja 
peab arvesse võtma.
37
Komisjon ei nõustu kontrollikoja tähelepanekuga. 
Ebapiisav kulutõhusus on EIDHRi projektikonkurs -
side raames sõlmitud lepingute koguarvuga võrrel -
des marginaalne.
Tuleks lisada, et ehkki projektikonkurss ja riigihan -
kemenetlus vastavad samadele läbipaistvuse, õig -
luse ja võrdse kohtlemise põhimõtetele, erinevad 
riigihankelepingute ja toetuslepingute olemus ja 
nõuded oluliselt. Toetuste andmine välistab tavapä -
raselt tulusaamise ja selle puhul eeldatakse, et ise -
vastutus projekti eest lasub täielikult toetusesaajal, 
samas kui hangete puhul on tulu saamine lubatud 
ja sel juhul antakse tulemused, kaasa arvatud oman -
diõigused, täielikult üle komisjonile. Kulude tõhusus 
ei tarvitse alati olla seotud valitud menetlusliigiga.
Hankemenetlused on finantsmääruse artiklis 101 
määratletud järgmise seose kaudu: „ Riigihankele -
pingud on rahalise tasuga seotud lepingud, mis on 
sõlmitud kirjalikult ühe või enama ettevõtja ja ühe 
või enama tellija poolt ”. Ei ole selge, mil viisil see 
põhimõte oleks üldiselt rakendatav inimõiguste 
valdkonnas, kus väga vähesed ettevõtjad tegutseda 
riskivad.29 b)
Komisjon soovib rõhutada järgmist:
1) sellistes tundlikes valdkondades tegutsevad or -
ganisatsioonid satuvad tihti ohtlikku olukorda. 
Inimõigustealane tegevus nõuab ainuüksi oma 
iseloomu tõttu auahnete eesmärkide seadmist, 
mis võivad näida idealistlike või liiga kõrgelen -
nulistena. Siinkohal tuleks toonitada, et teatavad 
inimõigustealased eesmärgid ongi oma iseloomu 
tõttu muid lahendusi välistavad, näiteks piina -
mise, orjastamise või rassilise diskrimineerimise 
täielik keelamine; kuid nende eesmärkide asjako -
hasuse määravad konkreetne, reaalselt teostatav 
tegevus ja selle tulemused, mis vastavad sihtrüh -
ma peamistele vajadustele, ning saavutuste jätku -
suutlik ja püsiv mõju;
2) inimõigustealase olukorra parandamise koormus 
langeb mis tahes riigis peamiselt riigi valitsuse õl -
gadele. See vastab tegelikkusele eriti piinamise 
tõkestamise ja surmanuhtluse kaotamisega seo -
tud projektide puhul. Valitsuse või selle minis -
teeriumide poliitilist tahet on raske tõkestada ja 
poliitilise tausta areng võib projektide rakenda -
mist mõjutada nii soodsalt kui ka ebasoodsalt. Kui 
valitsus tahab kaotada surmanuhtlust või piina -
mist, võib sama eesmärgiga tegevuse rahastamist 
kahtlemata pidada ülearuseks.
29 c)
Palun vaadake meie vastust punktile 33.
30
Ettepaneku mis tahes muutmine, kui tegemist ei 
ole ebaoluliste aspektidega (vt finantsmääruse 
kohaldamise eeskirjade artikkel 204) või läbirääki -
mistega eeldatavate toetusesaajatega, on vastuolus 
projektikonkursside suhtes kohaldatava õigusliku 
raamistikuga. Toetuse taotlejatelt võib nõuda ainult 
tugidokumentide selgitamist või puuduva teabe 
esitamist. Seetõttu on läbipaistvuse ning toetuse 
taotlejate õiglase ja võrdse kohtlemise nõuded 
vastuolus projektide üle uuesti läbirääkimisega toe -
tuse andmise menetluse ajal, eriti kui pidada silmas 
taotlejate äärmiselt suurt arvu. Seoses tähelepane -
kutega hindajate ja hindamiskomisjoni asjaomaste 
rollide kohta osutame ka oma vastustele punktidele 
22, 23, ja 24.
Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused 50
43
Inimõiguste valdkonnas ei ole juba üksnes selle ise -
loomu tõttu võimalik teha otseseid kvantitatiivseid 
mõõtmisi. Palun vaadake meie vastust punktile 41.
Kui eesmärgid ja sihid on hästi määratled, isegi kui 
need on tagasihoidlikud, ja kui need on projekti raa -
mes edukalt täidetud, ei ole mõju tingimata piira -
tud. Eriti võib teatavate konkreetsete eesmärkidega 
seotud metoodika areng avaldada väga suurt mõju 
tulevikus teostatavatele projektidele ja sel viisil ka 
projekti pikaajalisele eesmärgile.
Palju näiteid võib tuua seoses projektidega, mida 
kontrollikoda uurib. Üks Kongo Demokraatlikus 
Vabariigis rakendatav projekt keskendus nimelt 
kodu- ja seksuaalvägivalla nais- ja lapsohvritele. 
Vabaühenduse ettepaneku kohaselt tuli luua jätku -
suutlik näidishoolduskoht abi andmiseks vägista -
mise kui teatud liiki väärkohtlemise all kannatanu -
tele  – väärkohtlemine samastatakse rahvusvahelise 
õiguse kohaselt piinamisega. Edu puhul (projekt 
jätkub) kohaldatakse seda metoodikat ka teistes 
valdkondades ja sellel võib olla mitmekordistav 
mõju.
Kontrollikoda tõstab esile Gruusias rakendatavat 
projekti, mis keskendub äärmiselt väikesele rüh -
male: kinnipeetavatele sõjaväeteenistujatele. See 
projekt näitab, et ennetamisel on ülimalt positiivne 
roll, isegi kui see ei ole väljastpoolt vahetult nähtav. 
Pikaajalise saavutusena andis projekt kodanikuühis -
konnale esimest korda võimaluse teha järelevalvet 
sõjaväevanglates ja toetas kaudselt Gruusia valit -
suse teadlikku otsust hakata rakendama riiklikku 
ennetavat järelevalvet inimõiguste kaitsja büroo 
juhtimise all.
44
Õigusalase abi tulemused on alati ebakindlad. 
Sellele vaatamata on vähestel positiivsetel kohtuas -
jadel, mida EIDHR toetas, olnud väga suur mõju ja 
need on loonud pretsedendi. Pealegi ei tohiks mõju 
piirata konkreetsete juhtumite tulemuste või koh -
tuotsustega, vaid see peaks hõlmama kõik vaheeta -
pid, mis võivad olla strateegilise tähtsusega muude 
juhtumite jaoks ja mida tuleks hinnata pikaajalisest 
perspektiivist lähtudes.
Palun vaadake meie vastuseid punktidele 43 ja 45.38
Ajalooliselt on välja kujunenud, et kõige asjatundli -
kumat piinamise, väärkohtlemise ja surmanuhtluse 
vastase võitluse alast oskusteavet valdavad organi -
satsioonid asuvad Euroopas (nt Londonis, Kopen -
haagenis, Genfis) ja USAs. Nad tegutsevad üleilmsel 
tasandil ja täidavad olulist rolli rahvusvaheliste 
inimõigustealaste organite eestkõnelejana. Kulu -
tõhususe kaalutlused tuleks tasakaalustada nende 
organisatsioonide loodud lisaväärtuse ja unikaalse 
oskusteabega.
Võttes arvesse seda, mis liiki projekte EIDHR tavali -
selt rahastab (suutlikkuse arendamine, koolitused, 
teavitamine jms), moodustavad inimressurssidele 
eraldatud rahalised vahendid sageli olulise osa 
üldeelarvest. Euroopas või USAs on töötasud kaht -
lemata palju kõrgemad kui enamikus kolmandates 
riikides.
39
Kaudsete kulude arvutamine protsendina otsestest 
rahastamiskõlblikest kuludest on praktilise käsiraa -
matu lepingustandardite kaudu juurdunud pikaaja -
line tava. Need kulud on sätestatud toetuslepingute 
üldisi tingimusi käsitlevas artiklis 14 ja vastavad 
kuludele, mida ei saa tegevusega otseselt seos -
tada. Seda määratlust täiendatakse sageli kulude 
üksikasjalikuma kirjeldusega toetuslepingu III lisas 
(eelarve).
40
EIDHR töötab tundlikes ja keerulistes tingimustes, 
kus mõju on raske kvantifitseerida ja edenemine on 
mõnikord aeglane, eriti kõige raskemate juhtumite 
korral.
41
Need reaalsed raskused on iseloomulikud mis tahes 
inimõigustealasele tegevusele kolmandates riikides. 
Palun vaadake ka meie vastuseid punktidele 29, 32 
ja 43.
Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused 51
45 a)
Ehkki Valgevene, Venemaa ja Tadžikistani valitsu -
sed ei ole näidanud vähimatki kavatsust ratifitsee -
rida piinamisvastase konventsiooni fakultatiivset 
protokolli, ei tähenda see, et nendes riikides tuleks 
loobuda edaspidise ratifitseerimise nimel tehtavast 
tööst. Näiteks Tadžikistanis aitas projekti raames 
osutatud toetus kaasa kõige esimesele õigusva -
hemehe vanglakülastusele ning 2013. aasta lõpus 
töörühma loomisele järelevalve tegemiseks kinnipi -
damisasutustes. Töörühma liikmeteks on kodaniku -
ühiskonna ja vanglaametnike esindajad. Valgevenes 
toetati projekti kaudu piinamisvastaseid vabaühen -
dusi, kes hakkasid jälgima kohtueelseid kinnipida -
miskohti. Venemaal loodi projekti abil uued töö -
vahendid Venemaa vabaühendustele selgitustöö 
tegemiseks ametiasutustes.
45 b)
Piinamise ja surmanuhtluse vastane võitlus on 
pikaajaline protsess. Edu ja olukorra paranemine 
saavutatakse sageli aeglaselt ja see ei tarvitse kokku 
langeda lepingute piiratud kestusega. Ka poliitili -
sel taustal, näiteks piinamisvastase konventsiooni 
ratifitseerimisel või surmanuhtlusele moratooriumi 
kehtestamisel on tulemuste saavutamisel oluline 
roll. Kontrollikoda viitab selle tähelepaneku puhul 
projektile, mida viiakse ellu ülirasketes ja tundlikes 
tingimustes (Lähis- Ida ja Põhja -Aafrika, Ida -Aafrika, 
Venemaa, Kesk -Aasia, Valgevene), kus edasiminek 
on tõepoolest äärmiselt aeglane.
45 c)
Projekti puhul oli tegemist esmakordse sekkumi -
sega, mille raames vabaühendustel lubati jälgida 
sõjaväevanglaid. Vaadake meie vastust punktile 43 
projekti mõju kohta Gruusias.
45 d)
Lõpliku aruande kohaselt on kogu tegevus edukalt 
lõpule viidud, kuid vastab tõele, et mõju ei saavuta -
nud taset, mida organisatsioon eeldas, ning see ei 
ole selles valdkonnas kuigi harv nähtus.45
EIDHRi kaudu toetatud projektid annavad jätkusuut -
likke tulemusi ja on kulutõhusad. Nende projektide 
sisu on sageli tugevalt poliitilise iseloomuga. Liht -
salt mõõdetavaid arvnäitajaid nende hindamiseks ei 
ole, erinevalt näiteks teedeehitusprojektidest. Pea -
legi sõltuvad inimõigustealased algatused oma ole -
muse tõttu poliitilisest ja õiguslikust taustast, mille 
kontrolli all hoidmist ei saa eeldada üheltki rahasta -
jalt. Inimõiguste valdkonnale äärmiselt iseloomulik 
paradoks seisneb selles, et kõige hädavajalikumad 
meetmed tuleb võtta kõige raskemates tingimus -
tes. Lisaks sellele on surmanuhtluse ja piinamise 
vastane võitlus pikaajaline protsess. Võttes arvesse 
selliste projektide iseloomu ja tundlikke tingimusi, 
milles tegevus toimub, tunnistab komisjon, et mõju 
kvantifitseerimine on osutunud raskeks. Sellistes 
olukordades on vaja jääda aktiivseks kooskõlas  
EIDHRi eesmärkide ja tegevuse üleilmse ulatusega.
Lisaks sellele ei allu inimõiguste valdkond juba 
üksnes oma iseloomu tõttu otsesele kvantitatiivsele 
mõõtmisele.
Võimalikud toetusesaajad määravad alt-üles-lä -
henemisviisi järgides kindlaks esitatud projektide 
eesmärgid, tegevuse geograafilise ulatuse ja lõp -
likud toetusesaajad vastavalt oma (haldus-, tege -
vus- ja geograafilisele) suutlikkusele ja strateegiale. 
Seetõttu võivad taotlejate tegevusettepanekud 
olla tõepoolest liiga auahned ega tarvitse soovitud 
mõju saavutada.
Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused 52
47 a)
Palun vaadake meie vastust punkti 29 alapunktile a.
6. selgitus
Komisjonil on hea meel kontrollikoja tähelepaneku 
üle, milles osutatakse EIDHRi surmanuhtluse vastase 
võitluse positiivsetele tulemustele USAs.
EIDHRi tegevuse positiivse mõju näiteks on Penn -
sylvania osariigi kuberneri poolt hiljuti surmanuht -
lusele kehtestatud moratoorium, mille tulemusel 
lükati viivitamata ajutiselt edasi otsuse täideviimine 
vang Terrence Williamsi ja 186 teise isiku puhul, kes 
ootavad praegu Pennsylvanias surmanuhtlust.
Kuberner Tom Wolfi memorandumi, milles 
rõhutatakse Ameerika advokatuuri aruande 
(rahastas EIDHR) tähtsat rolli, leiate selle lingi 
alt: http://www.ydr.com/politics/ci_27523525/
gov -tom -wolf -issues -death -penalty -moratorium
Kuberner tõi oma otsuse ühe kaaluka põhjendusena 
esile Ameerika advokatuuri (ABA) hinnangu surma -
nuhtluse kohaldamisele Pennsylvanias.
51
Euroopa Liit on üks vähestest rahastajatest, kes 
toetab piinamise ja surmanuhtluse vastast võitlust 
rahaliste vahenditega. Paljudel juhtudel on liit 
ainus toetaja. Seetõttu sõltuvad meie partnerorga -
nisatsioonid väga palju EIDHRi toetusest. Euroopa 
Komisjon püüab seda olukorda leevendada, võimal -
dades neil EIDHRi projektide raames palgata eraldi 
töötajaid rahaliste vahendite kogumiseks, samuti 
teeb komisjon koostööd selle valdkonna väheste 
muude rahastajatega (näiteks ÜRO vabatahtlik fond 
piinamisohvrite toetamiseks või ELi liikmesriikide 
töörühm), et tagada võimalikult suur kooskõlasta -
mine ja sidusus.
Lisaks tuleb tunnistada vältimatut paradoksi, et 
komisjoni rahalise toetuse jätkamine või suurenda -
mine ei saa tagada vabaühenduste inimõigustealast 
sõltumatut jätkusuutlikkust. ELi rahalise toetuse 
suurendamine ei lahenda seda keerulist küsimust.45 e)
EIDHRi projektide iseloomu ja tundlike rakendamis -
tingimuste tõttu on mõju sageli raske kvantifitsee -
rida ning edenemine toimub mõnikord aeglaselt, 
eriti kõige raskemate juhtumite puhul, näiteks 
Hiinas. Sellistes tingimustes on vaja jääda aktiivseks 
kooskõlas EIDHRi eesmärkide ja tegevuse üleilmse 
ulatusega.
45 f)
Palun vaadake meie vastust punkti 45 alapunktile e.
46
Palun vaadake meie vastust punktile 45.
46 a)
Aafrikas rakendatava projekti mõju on vaja mõõta 
keskpikas perspektiivis. Seda hinnatakse täitmise 
tasandi (aruandlus, siseriiklike eeskirjade edasine 
vastavusse viimine) seire ning piinamise tõkesta -
mist ja piinamisvastast võitlust käsitlevate ratifit -
seeritud rahvusvaheliste õigusaktide ja riigisisese 
õigustiku tõhusa rakendamise (kohtupraktika areng, 
juurdepääs kinnipidamiskohtadele, heastamine ja 
piinamisjuhtumite arvu vähenemine) põhjal igas 
sihtriigis.
46 b)
Hiinas rakendatava projekti mõju on raske mõõta, 
kuna toetusesaaja ei ole esitanud asjakohaselt 
korrastatud teavet. Delegatsioon on saanud tea -
tavaid andmeid elementide kohta, mis osutavad 
tõenäoliselt edukale meetmele, mida rakendab 
osaleja, kellel on pikaajalised kogemused Hiina 
poliitiliste reformide alal. Samal ajal juhib projekti 
mõjukas professor, kelle erialateadmisi vajatakse 
kriminaalõiguse muudatuste käimasolevas läbivaa -
tamisprotsessis, mille tulemusel edaspidi loodeta -
vasti lühendatakse surmanuhtlusega karistatavate 
kuritegude loetelu.
Palun vaadake ka meie vastust punkti 29 alapunk -
tile a.
Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused 53
55
Oluline on, et inimõigustealased projektid, eriti 
piinamise ja surmanuhtluse vastased projektid, 
kajastaksid asjakohaselt prioriteete ja rakendusviise, 
mille määravad kindlaks need, kes tunnevad tege -
likku kohalikku olukorda paremini. Oleme dialoo -
gide käigus sageli arutanud projektide rahastamist 
ja nende eesmärke. Kuid korraga tuleb käsitleda 
väheseid prioriteete. Need prioriteedid valiti välja 
EEASi ja komisjoni talituste, delegatsiooni ning part -
nerriigi vaheliste konsultatsioonide käigus. Tuleb 
märkida, et paljud rahastatavad meetmed kujuta -
vad endast ühelt poolt väljakutset riigis juurdunud 
tavadele, mistõttu partnerriigid suhtuvad neisse 
kriitiliselt, või on teiselt poolt üleilmse, rahvusva -
helise iseloomuga, mille puhul ei ole võimalik anda 
tavapärast arengutoetust või pidada partnerriiki -
dega dialoogi.
Pidades silmas EIDHRi üleilmsetele konkursikutse -
tele vastavate taotlejate suurt arvu, tuleb märkida, 
et kuna praegu kehtiv toetuste andmise õiguslik 
raamistik ei näe sellist võimalust ette ning võttes 
arvesse õiglase ja võrdse kohtlemise ning läbipaist -
vuse üldisi põhimõtteid, ei kavatse komisjon enne 
lepingu allkirjastamist taotlejatega toetusetaotluste 
sisu üle läbirääkimisi pidada.
2. soovitus
Komisjon on selle soovitusega nõus.
Olenevalt kohalikest oludest (üldine poliitiline 
kliima, võimalused inimõiguste kaitse arutami -
seks) ja ELi delegatsioonide juhtide nõusolekul on 
võimalik kohaliku inimõigustealase riigistrateegia 
peamised prioriteedid avalikustada. Siiski tuleks 
avalikustamist vältida, kui hinnangud näitavad, et 
see kahjustaks strateegia elluviimist. See ei lõhu 
prioriteetide ja arenguabi sidusust.
Komisjon on alustanud õigustel põhineva lähene -
misviisi rakendamist ja jätkab seda. Üksikasjalikuma 
teabe saamiseks õigustel põhineva lähenemisviisi 
rakendamise kohta palume vaadata meie vastust 
punktile 20.52
Palun vaadake meie vastust punktile 51.
53 a)
Palun vaadake vastust punktile 51.
Järeldused ja soovitused
54
Inimõigustealast tegevust on selle olemuse tõttu 
raske hinnata ja see on eriti tundlik sihtriikide 
poliitilise arengu suhtes. Piinamise ja surmanuhtluse 
vastu suunatud meetmed on juba oma iseloomu 
tõttu veel tundlikumad kui muud inimõigusteala -
sed projektid. Neid eeldusi arvestades on EIDHRi 
vahendeid hästi kasutatud, säilitades väga hoolikalt 
habrast tasakaalu tegevuse laia ulatuse  – EIDHRi 
üleilmsed projektikonkursid on olnud äärmiselt 
edukad arvukate taotlejate ligitõmbamisel kogu 
maailmast  – ja vahendite range haldamise vahel. 
Komisjon kavatseb jätkata jõupingutusi EIDHRi kui 
ELi inimõigustealase välispoliitika eluliselt olulise 
vahendi osakaalu tugevdamiseks.
1. soovitus. Nappe vahendeid tuleks 
paremini suunata
Komisjon on selle soovitusega osaliselt nõus. Me 
nõustume sellega, et EIDHRi vahendeid on vaja 
suunata kõige asjakohasematele teemadele, ning 
üleilmsete projektikonkursside rakendusala juba 
ahendatakse, näiteks EIDHR 2015. aasta üleilmse 
konkursikutse puhul.
Komisjon jätkab kooskõlas alt-üles-lähenemisvii -
siga hapra tasakaalu kindlustamist ELi inimõiguste 
prioriteetide, projektide asjakohasuse ning kodani -
kuühiskonna partnerorganisatsioonide suutlikkuse 
ja isevastutuse vahel.
Võttes arvesse EIDHRi sageli äärmiselt rasketes 
tingimustes toimuva tegevuse iseloomu, lükkab 
komisjon seetõttu tagasi soovituse vähendada 
geograafilist sihtala ja jääb paindliku suunava lähe -
nemisviisi juurde, mis ei keskendu üksnes mõjule ja 
teatavatele valitud riikidele.
Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused 54
56
Nagu põhjalikult selgitatakse meie vastustes punk -
tidele 29 ja 45, on mõju inimõiguste valdkonnas eriti 
raske mõõta vastupidiselt mõnele muule valdkon -
nale, nagu arenguabi. Edu saavutamine inimõiguste 
valdkonnas on dünaamiline protsess, mille puhul 
isegi pealtnäha piiratud iseloomuga projekt võib 
kallutada tasakaalu surmanuhtluse kaotamise 
poole Pennsylvanias, nagu näitab meie vastus selle 
aruande 6. selgitusele. Konkreetse inimõigustea -
lase projekti otsese mõju mõõtmisega kaasnevaid 
probleeme ei leevenda olulisel määral tõenäoliselt 
isegi uute mõju mõõtmise süsteemide kasutusele 
võtmine.
Inimõigustega tegelevate organisatsioonide jaoks 
elutähtsat sõltumatu jätkusuutlikkuse küsimust ei 
saa lahendada, suurendades sõltuvust komisjoni 
pikaajalisest rahastamisest  – see puudutab eelkõige 
väljaspool ELi asuvaid ühendusi. Komisjon on see -
tõttu mõnel juhul nõustunud vahendite kogumiseks 
tehtavate jõupingutuste rahastamisega projekti 
eelarvest.
5. soovitus
Komisjon on selle soovitusega osaliselt nõus.
Raskete poliitiliste tingimuste tõttu, milles EIDHRi 
projekte ellu viiakse, tuleks kodanikuühiskonna 
organisatsioonidele kasuks lihtsustatud loogilise 
raamistiku rakendamine.
EIDHRi raames rakendatava alt-üles-lähenemisviisi 
kohaselt peaksid taotlejad ise kindlaks määrama 
sihid ja lähtetasemed. Arvesse tuleb võtta ka 
kodanikuühiskonna organisatsioonide erinevat 
suutlikkust. Sellele vaatamata tuleks inimõigus -
tealaste projektide mõju mis tahes mõõtmise puhul 
täies ulatuses arvesse võtta äärmiselt spetsiifilist 
konteksti, milles EIDHRi projekte ellu viiakse, rää -
kimata asjaolust, et just riikides või piirkondades, 
kus piinamise ja surmanuhtluse vastased meetmed 
on kõige vajalikumad, ei saa eeldada kiiret edene -
mist. Arvesse võtta tuleb ka inimõigustega seotud 
valdkondade kvantifitseerimise raskust. Seetõttu ei 
käsitle me teatavaid sihte ja lähtetasemeid kui töö -
vahendeid, mida saaks selles konkreetses kontekstis 
kasutada.
Komisjon juba töötab inimõigustealaste projektide 
mõjuhindamise parandamise nimel.3. soovitus
Komisjon on selle soovitusega osaliselt nõus. 
Standarditud hindamistabeleid ja hindajatele 
mõeldud suuniseid muudeti 2013. aastal ja komisjon 
ei kavatse neid lähiajal muuta. Sellele vaatamata 
hindab komisjon järjepidevalt oma menetlusi, eriti 
projektikonkursside raames kohaldatavaid menet -
lusi, et neid paremaks muuta.
Komisjon kohaldab EIDHRi projektikonkurssidele 
rangeid nõudeid; sellele vaatamata saadakse väga 
suurel arvul taotlusi (käesoleva auditiga hõlmatud 
EIDHRi projektikonkursil oli kokku 1193 taotlust). 
Hindamisprotsessi sidusus ja järjepidevus on juba 
tagatud avalike ja üksikasjalike menetluseeskirjade 
ja toetustaotluste hindajatele antud suuniste kaudu. 
Toetuse eraldamise kriteeriumid on selged ja neid 
hindavad järjekindlalt väliseksperdid ning taotluste 
uuesti hindamiseks on olemas konkreetsed suuni -
sed. Vaadake ka meie vastust punktile 23.
4. soovitus
Komisjon ei nõustu selle soovitusega.
Praegu kehtivate reeglite kohaselt lubatakse toetus -
taotlustes teha enne lepingu allkirjastamist ainult 
ebaolulisi kohandusi. See on võimaldanud rahasta -
miskõlbmatud või liiga suured kulutused teatavatel 
juhtudel esialgsest eelarvest välja jätta.
Komisjon ei astu sellele vaatamata enne lepingu all -
kirjastamist taotlejatega uutesse läbirääkimistesse 
projekti kavandamise üle, pidades silmas EIDHRi 
üleilmsete projektikonkursside taotlejate suurt arvu, 
võttes arvesse, et kehtiv toetusi käsitlev õigusraa -
mistik ei näe sellist võimalust ette, ja võttes arvesse 
õiglase ja võrdse kohtlemise ning läbipaistvuse 
üldisi põhimõtteid.
Finantsmääruse rakendamiseeskirjade artikli 204 
lõike 5 kohaselt võib hindamiskomisjon anda teata -
vaid soovitusi, mida eelarvevahendite käsutaja võib 
arvesse võtta lepingu sõlmimise tasandil.
Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vastused 55
6. soovitus
Komisjon ei nõustu selle soovitusega.
Inimõiguste valdkonnas aktiivselt tegutsevate 
kodanikuühiskonna organisatsioonide sõltumatus 
ja jätkusuutlikkus on komisjoni jaoks tähtsad – see -
tõttu on komisjon põhjendatud juhtudel nõustunud 
rahastama vabaühenduste vahendite kogumisega 
tegelevaid töötajaid. Sõltumatus ja jätkusuutlikkus 
tagatakse ka kaasrahastamise nõude kaudu – selle 
nõude edasine karmistamine võib siiski paljud 
meetmed alternatiivsete rahastamisallikate puudu -
mise tõttu ohtu seada. Sõltumatus ja jätkusuutlik -
kus eeldavad ka, et toetusesaajad ei tohiks pidada 
komisjoni oma ainsaks võimalikuks rahastajaks või 
oodata üha uute toetuslepingute sõlmimist, olene -
mata oma projektide tulemustest. See on veel oluli -
sem põhjusel, et tugevalt konkurentsipõhist projek -
tikonkursside menetlust kohaldatakse reeglina ka 
toetuste määramisel. Taotlejad, kes rakendavad oma 
projekte tulemuslikult, saavutavad tavaliselt häid 
tulemusi ka toetuse andmise menetluses.
Rahastajate tegevuse kooskõlastamine on kahtle -
mata asjakohane kavandamise, kuid mitte projekti -
konkursside etapis, ja me ei mõista, kuidas praegu 
kehtiv õiguslik raamistik saaks lubada kolmandate 
isikute sekkumist sellel tasandil.

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
EL on kindlalt pühendunud igasuguse piinamise ja 
muu väärkohtlemise tõkestamisele ja likvideerimisele 
ning surmanuhtluse kaotamisele kogu maailmas. 
Kontrollikoda hindas demokraatia ja inimõiguste 
Euroopa rahastamisvahendi tõhusust, mille abil 
antakse projektide elluviimiseks toetusi 
kodanikuühiskonna organisatsioonidele.
Kontrollikoja hinnangul oli antud toetus vaid osaliselt 
mõjus. Kuigi komisjon oli vajadusi nõuetekohaselt 
hinnanud, ei olnud toetused optimaalselt suunatud. 
Arvestades seda ja ebasoodsat poliitilist konteksti, ei 
olnud rahastatud projektide üldine mõju optimaalne. 
Kontrollikoda esitab komisjonile mitu soovitust 
projektitaotluste valiku, teiste ELi meetmetega 
koordineerimise, tulemuste hindamisraamistiku ja 
toetust saavate organisatsioonide jätkusuutlikkuse 
kohta.
EUROOPA
KONTROLLIKODA