ET 
 
 
EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS, 
9. märts 2009,  
Riigikogu taotlusel,  
seoses seaduseelnõuga Eesti finantssüsteemi stabiliseerimismeetmete kohta 
(CON/2009/18) 
 
Sissejuhatus ja õiguslik alus  
25. veebruaril 2009 sai Euroopa Keskpank (EKP) Riigikogu taotluse avaldada arvamust seoses 
riigieelarve seaduse, riigi eraõiguslikes juriidilist es isikutes osalemise seaduse ja Riigikogu kodu- ja 
töökorra seaduse muutmise seaduse ee lnõuga (edaspidi „seaduseelnõu”). 
EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Üh enduse asutamislepingu artikli 105 lõikel 4 ja 
nõukogu 29. juuni 1998. aasta otsuse 98/415/EÜ (Eur oopa Keskpangaga konsulteerimise kohta riikide 
ametiasutuste poolt seoses õigusakti eelnõude sätetega)1 artikli 2 lõike 1 kuuendal taandel, kuna 
seaduseelnõu käsitleb finantsinstitutsioone ja mõjutab oluliselt finantsinstitutsioonide ja -turgude 
stabiilsust. Euroopa Keskpanga nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa 
Keskpanga kodukorra artik li 17.5 esimese lausega. 
 1.  Seaduseelnõu eesmärk ja peamine sisu 
1.1 Seaduseelnõul on eelkõige kaks eesmärki: a) tagada Eesti finantss üsteemi, eelkõige 
pangandussektori, stabiilsus ja toimimine, sh ki ndlustada võrdsed mängureeglid teistes riikides 
asuvatele pankadele ja nende E estis asuvatele filiaalidele; ja  b) vältida või piirata riskide 
ülekandumist reaalmajandusse ja taga da majanduse jätkusuutlik areng. 
1.2 Seaduseelnõul põhinevad meetmed näevad ette st abiliseerimisreservi vahend ite kasutamist Eestis 
tegutsevatele krediidiasutustele likviidsus- või ma ksevõimega seotud raskusi või olulisi tõrkeid 
makse- ja arveldussüsteemides põhjustada võiva  finantskriisi lahendamiseks või ennetamiseks 
(edaspidi „finantskriis”). Finantskriisi puhul kohaldatavad sisulised meetmed on järgmised: 
a) valitsus võib omandada emiteer itud võlakohustusi mis tahes vormis; b) riigigarantii võib anda 
mis tahes isikule; ja c) riik võib asutada  või omandada osaluse äriühingus ka ilma 
vähemusotsustusõiguseta.  
                                                 
1  EÜT L 189, 3.7.1998, lk 42.  
2 1.3 Seaduseelnõu menetluslikud sätted näevad ette stabiliseerimisreservi vahendite finantskriisi 
olukorras paigutamise kiirmenetluse Riigikogus valitsuse ettepanekul ning lühikesed tähtajad 
juurdepääsuks riigieelarve vahenditele finant skriisi olukorras. Üleminekusätte kohaselt võib 
Riigikogu otsuse eelnõusid finantskriisi olukorras kiirmenetleda kuni 1. juulini 2010, kui otsus käsitleb osaluste või finantsvara omandamist , riigigarantii andmist, laenude või muude 
võlakohustuste võtmist ja andmis t või omandamist, stabiliseerimisreservi vahendite kasutamist.  
 2. Üldised märkused 2.1 Konsulteerimine esitati EKP-le 25. veebruaril 2009 koos palvega anda arvamus 11. märtsiks 2009, 
s.o 10 päeva enne seaduseelnõu kavandatud vastuvõ tmist. Rahvusvaheliste finantsturgude häireid 
arvesse võttes on EKP olnud paindlik ja vastanud konsulteerimistaotlustele lühikese aja jooksul. 
Käesoleval juhul oleks EKP-ga võinud konsult eerida varem, kuna seaduseelnõu võeti Riigikogu 
menetlusse 18. detsembril 2008. Oma 25. mai 2008. aasta arvamuses CON/2008/14, Riigikogu taotlusel, seoses Eesti Panga sea duse muutmise seaduse eelnõuga
2, märkis EKP, et nõukogu otsuse 
artikli 4 kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et EKPga konsulteeritakse kohasel ajal, mis 
võimaldab konsulteerival ametiasutusel EKP arvamust arvesse võtta enne seaduseelnõu sätete 
kohta sisulist otsust tegemata. Samuti märkis EKP, et kohustust konsulteerida EKPga Eesti õigusloome kohasel etapil tuleb tulevikus täita ning kehtestada kohased menetlusnormid EKPga õigeaegse konsulteerimise tagamiseks, kui see on nõutav.  
2.2 Viimasel ajal on EKP vastu võtnud mitmei d arvamusi seoses liikmesriikide poolt võetud 
meetmetega finantshäirete olukorras. Rõhutatud on  ühtse lähenemise tähtsu st, mille eesmärgiks on 
usalduse taastamine finantsturgude vastu, koos kõlas euroala riikide 12. oktoobri 2008. aasta 
deklaratsiooniga Euroopa kooskõlastatud tege vuskava kohta (edaspidi „deklaratsioon”)
3. Euroala 
riikide juhid kinnitasid sellega oma valmisolekut te gutseda ühiselt, otsustavalt ja laiahaardeliselt, et 
taastada usaldus ja tagada finantssüsteemi kohane toimimine eesmärgiga taastada majanduse 
rahastamiseks kohased ja tõhusad tingimused. Nad leppisid kokku Euroopa Liidu ning euroala valitsuste, keskpankade ja järe levalveasutuste poolt järgitavad ühised põhimõtted, et vältida 
riigisiseste meetmete ebasoodsat mõju teistele liikmesriikidele ja ühtse turu toimimisele. Selle 
koordineeritud tegevuse eesmärgid on järgmi sed: i) finantsinstitutsioonidele kohaste 
likviidsustingimuste tagamine; ii) pankade hetkel  piiratud rahastamise parandamine; iii) pankadele 
täiendava kapitali juurdevoolu pakkumine, et jätkuvalt tagada  majanduse kohane toimimine; 
iv) kitsikuses pankade tõhus rekapitaliseerimine; v) raamatupidamiseeskirjade piisavalt paindlik 
kohaldamine praeguses erakorralises turusitu atsioonis; vi) Euroopa riikide vahelise 
koostöömenetluse parandamine
4.   
                                                 
2  Kõik EKP arvamused on avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu. 
3  Avaldatud eesistujamaa Pran tsusmaa veebileh el www.ue2008.fr. 
4  Vt Brüsseli 15.-16. oktoobri 2008 Euroopa Nõukogu,  eesistujariigi järeldused, avaldatud veebilehel 
www.consilium.europa.eu.  
3 2.3 Lisaks märgib EKP, et seaduseelnõu seletus kirjas osutatakse majandus- ja rahandusküsimuste 
nõukogu (ECOFIN) poolt 7. oktoobr i 2008 tehtud järeldustes liikmesriikidele antud soovitustele5. 
ECOFIN soovitas järgmist: i) sekkumised peaksid olema õigeaegsed ja toetus peaks põhimõtteliselt 
olema ajutine; ii) kaitsta tuleb maksumaksjate huve; iii) olemasolevad aktsionärid peaksid kandma 
sekkumise põhjendatud tagajärgi; iv) valitsusel p eaks olema õigus teha muudatusi juhtkonnas; 
v) juhtkond ei peaks säilitama põhjendamatuid  hüvesid; vi) valitsustel on muuhulgas pädevus 
sekkuda tasustamisse; vii) kaitsta tuleb konkuren tide õigustatud huve, eelkõige riigiabi reeglite 
osas; ja viii) vältida tuleks negatiivset edas ikanduvat mõju. Euroopa Nõukogu kiitis need 
põhimõtted heaks kõikide liikmesriikide osas 16. oktoobril 20086. Seda arvesse võttes rõhutab 
EKP, et kõik liikmesriikide poolt võetavad meet med usalduse taastamiseks finantsturgude vastu 
peaksid olema suunatud nende ühiste põhimõtete rakendamisele koostöös teiste liikmesriikide ja 
ELi institutsioonidega. 
2.4 EKP märgib, et seaduseelnõust ei nähtu, et kes kpangal oleks mis tahes roll. Võttes arvesse olukorra 
„finantskriisina” määratlemise fundamentaalset tä htsust asjaomaste meetmete puhul, soovitab EKP 
kehtestada vastava otsuse tegemise menetlus ja kasutada riigi keskpangas tehtavat usaldusnõuete 
makroanalüüsi. 
 Juhul kui Eesti Panga ekspertteadmisi, näiteks eespool osutatud usaldusnõuete makroanalüüsi, 
tuleb praktikas rakendada, peab EK P vajalikuks, et see vastab täie likult asutamislepingu artikli 101 
lõikes 1 sätestatud keskpanga poolt rahastamise keelule, koosmõjus nõukogu 13. detsembri 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 3603/93 asutamislepingu artiklis 104 ja artikli 104b lõikes 1 nimetatud 
keeldude kohaldamiseks vajalike määratluste täpsustamise kohta
7. Lisaks peab EKP vajalikuks, et 
Eesti Panga poolt antavad eksperthinnangud või n õuanded seoses riigi toetusmeetmetega vastavad 
täielikult Eesti Panga institutsion aalsele ja finantssõltumatusele, mis tagab tema asutamislepingust 
ja Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa K eskpanga põhikirjast tulene vate ülesannete kohase 
täitmise8. Lisaks peab EKP vajalikuks, et seaduseelnõ uga kavandatud toetusmeetmete rahastamine 
toimub eranditult riigieelarvest ja, juhul kui rah astamine tingib riigi laenuvõtmise, ei kaasne sellega 
riigieelarve eelmakseid või tagasimakseid Eesti Panga poolt9.  
                                                 
5  Vt „Vahetu reageerimine finantstur gude ebastabiilsusele”, ECOFINi 7. oktoo bri 2008. aasta järe ldused, avaldatud 
veebilehel www.ue2008.fr. 
6  Vt Brüsseli 15.-16. oktoobri 2008 Euroopa Nõuk ogu, eesistujariigi järeldused, punkt 3.  
7  EÜT L 332, 31.12.1993, lk 1. 
8  Vt EKP 27. novembri 2008. aasta arva muse CON/2008/79 (Kreeka majandus- ja  rahandusministeeriumi taotlusel, 
seaduseelnõu kohta, mis käsitleb  majanduse likviidsust seoses rahvusvahelise finantskriisi mõjuga, ja seda rakendava 
otsuse projekti kohta) punkti 3.3.  Vt ka EKP 1. detsembri 2008. aasta arvamuse CON/2008/81 (Ungari 
rahandusministeeriumi taotluse l, seaduseelnõu kohta, mis käsitleb finant svahendussüsteemi tugevdamist) punkti 3.10 ja 
EKP 8. jaanuari 2009. aasta arvamuse CON/2009/3 (Sloveenia rahandusministeeriu mi taotlusel, määruse kohta, millega 
kehtestatakse riigi kapitaliinvesteeringute  ja riigi nõuete kapitaliosaluseks vahe tamise kriteeriumid ja tingimused riigi 
rahastamise seaduse artikli 81a  alusel) punkte 3.2.2 ja 3.2.3.  
9  Selles osas vaata näiteks järg mist: EKP 19. detsembri 2008. aasta  arvamuse CON/2008/88 (Sloveenia 
rahandusministeeriumi taotlusel, määruse kohta, millega keht estatakse garantii andmise krite eriumid ja tingimused riigi 
rahastamise seaduse artikli 86a alus el) punkti 3.3, EKP 22. detsembri 2008. aasta arvamuse CON/2008/92 (Sloveenia 
rahandusministeeriumi taotlusel, määrus e kohta, millega kehtestatakse laenu an dmise kriteeriumid ja tingimused riigi 
rahastamise seaduse artikli 81a  alusel) punkti 3.2.3 ja EKP arvamuse CON/2009/3 punkti 3.2.3.  
4  
3. Konkreetsed märkused 3.1 Toetusmeetmete rakendamine  
3.1.1 Seaduseelnõu kohaselt on Riigikogu otsuste eelnõude  kiirmenetlus finantskriisi olukorras valitsuse 
ettepanekul ajutine. Konkreetselt on sellele menetlusele sätestatud tähtpäev 1. juuli 2010. 
Finantskriisi meetmete lõpetamist või lõppemi st seaduseelnõu ei käsitle. Riigigarantii suhtes 
kohaldatavate üldiste tingimuste kohaselt antakse ja lõpetatakse see Riigikogu otsusega; selles 
otsuses tuleb osutada algus- ja lõpptähtpäev. Va litsuse laenu andmise osas valmistab vastavad 
lepingud ette rahandusministeerium. EKP kordab, et lõpptähtajata skeem ei ole deklaratsiooniga 
kooskõlas ja sellest tuleks hoiduda . Eelkõige juhib deklaratsioon sõnaselgelt tähelepanu riigisiseste 
toetusskeemide ajutise olemuse vajadusele, i segi juhul kui neid pikendatakse või uuendatakse
10. 
EKP soovitab seaduseelnõusse lisada sätted toetusm eetmete ajutise olemuse kohta, samuti sätted 
nende meetmete lõpetamise/ta gasimaksmise võimaluste kohta. 
3.1.2 Samuti ei sätesta seaduseelnõu mis tahes tingi musi, reegleid või piiranguid, mida kohaldataks 
finantskriisi meetmeid saama õigustatud isikutele ja /või üksusele, v.a asjaolu, et meetmed võetakse 
„finantskriisi lahendamiseks või ennetamiseks”. Selles suhtes soovitab EKP tungivalt 
konsulteerival asutusel seaduseelnõust tulenevate  toetusmeetmete rakendusala selgitada. Samuti 
juhitakse tähelepanu asjaolule, et oluline on kehtestada läbipaistev ja prognoositav raamistik; 
selleks tuleb määratleda millistel tingimustel saavad finantsasutused finantskriisi olukorras 
raamistikule juurdepääsu, mis on Eesti ametiasutu ste pädevuse kasutamise piirid toetusmeetmete 
andmise otsustamisel ning millistel tingimustel toetusmeetmeid antakse.  
3.2 Toetuse saajate valimine 
„Finantskriisi” mõiste seaduseelnõus osutab Eestis  tegutsevatele krediidiasutustele. Välja arvatud 
viide „[riigieelarve seaduse § 402] lõikes 3 nimetamata isikule” riigigarantii andmise osas, ei 
määratle seaduseelnõu, kes vastab finantskriisi meetmete saamise tingimustele, eelkõige kas see 
hõlmab ka välispankade tütarette võtteid. EKP juhib tähelepanu deklaratsioonile, mille kohaselt 
peab liikmesriikide tegevuse kujundamine m uuhulgas vältima võrdsete tingimuste mis tahes 
moonutusi ning kõik [euroala] riikides asutatud ja  tegutsevad finantsasutused ja olulist tegevust 
omavad välisasutuste tütarettevõtted peaksid vast ama kõnealuste meetmete saamise tingimustele. 
EKP on varem väljendanud, et vä ltida tuleks meetmeid, mida või b tõlgendada kui konkreetsele 
                                                 
10  „…Igal juhul tuleb need meetmed kujundada viisil, mis vä ldiksid võrsete tingimuste mis tahes moonutusi ja võimalikke 
kuritarvitusi nende arvel, kes pole meetmete subjektiks. Seetõttu peavad meetmed olema piiratud summaliselt, ajaliselt  
[rõhutus lisatud] ja nende kohaldamine peab toimuma pädevate  ametiasutuste finantsjärelev alve all…” (deklaratsioon, 
eespool joonealune märkus 3). Vt ka kom isjoni teatise „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on 
võetud seoses finantsasutustega prae guse ülemaailmse finantskriisi olukorra s” , avaldatud veebilehel www.eur-
lex.europa.eu, punkti 24. 
5 asutustele suunatud eeliskohtlemist11. EKP juhib samuti tähelepanu komisjoni juhistele tagatise 
saajate nõuetelevastavuse kohta12. 
3.3 Seos eurosüsteemi rahapoliitikaga 
3.3.1 EKP märgib, et kooskõlas deklaratsiooniga peavad liikmesriigid tegutsema koordineeritult, et 
vältida olulistest erinevustest riikide rakendusme etmetes tulenevat ebasood sat mõju, mis tekitab 
moonutusi üleilmsetel pangandusturgudel. Võ rdsete tingimuste tagamiseks on oluline 
harmoneerida riigigarantiide kujundus nii euro alal kui ELis. Eelkõige kordab EKP, et 
liikmesriikide koordineerimatut tegevust tuleks  vältida, kuna sellega võib kaasneda euroala 
rahaturu fragmentatsioon. Selles osas juhib EKP tähelepanu EKP nõukogu poolt 20. oktoobril 
2008. aastal vastu võetud soovituste kogumile kohase raamistiku kohta valitsuse garantiide andmisel pankade poolt emiteeritud võlakohustustele
13. Selles suhtes on EKP-l järgmised 
märkused. 
3.3.2 Esiteks, EKP arusaama kohaselt võib seaduseelnõu alu sel riigigarantii anda riigi finantsasutuste ja 
hoiuste tagamise skeemide igat liiki kohustustele. Seetõttu märgib EKP, et seaduseelnõu ei välista 
kohaldamist, selgesõnaliselt või kaudselt, pankade vahelistele hoiustele, allutatud või tagatud 
kohustustele, näiteks tagatud võlakirjadele14. EKP kordab, et vältida tule b pankadevaheliste hoiuste 
hõlmamist riigigarantiiga, eelkõige põhjusel, et sellega võivad kaasneda riikide mitmete 
rahaturusegmentide moonutused, mis võivad suure ndada lühiajaliste võl akirjade emissioone 
liikmesriikides. 
3.3.3 Teiseks, EKP on seisukohal, et sätet võib la iendada pankade laenut egevusele antavatele 
riigigarantiidele. Selles osas kordab EKP, et kord pankade võlakohustustele valitsuse garantii 
andmiseks peaks oma praktilises rakenduses olema suunatud järgmisele: i) lahendama likviidsusraskustes maksejõuliste pankade rahast amisprobleeme pikemaaj alise pangalaenu turu 
toimimise parandamise kaudu; ja ii) säilitama võr dsed tingimused finantsasutuste jaoks ja vältima 
turumoonutusi. 
3.3.4 Kolmandaks, riigigrantiide hinnakujunduse osas on oluline selle garantii hinnakujunduse 
harmoneerimine euroalal ja ELis, kus võrdsed tingimused on keskse tähtsusega. Eelkõige on 
oluline tagada, et riigigarantii hinnakujundus põhineks  riskil ja turutingimustel ning et selle aluseks 
oleks vastav turul pakutav garantii. 
                                                 
11  Vt EKP 15. oktoobri 2008. aasta arvamu se CON/2008/48 (Iirimaa rahandusministri  taotlusel, krediidiasutuste 
finantstoetuse kava 2008 projekti kohta) punkti 3.4.  
12  Vt komisjoni teatise „Riigiabi eeski rjade kohaldamine meet mete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega 
praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” punkti 18, m ille kohaselt „Sellise tagatise s aamise kriteeriumid peavad 
finantsasutuste jaoks olema objektiivsed, võtma arvesse ne nde tähtsust asjakohases panga ndussüsteemis ja majanduses 
tervikuna, ja mittediskrimineerivad, et vältida lubamatut kahju ümbe rkaudsetel turgudel ja siseturul tervikuna. Riigist 
lähtuva diskrimineerimise keelu põhimõtte rakendamiseks peak s kava hõlmama kõiki asjaomases liikmesriigis asutatud 
ja seal aktiivselt tegutsevaid finantsasutusi, sealhulgas nende tütarettevõtjaid.” 
13  Vt „ Recommendations of the Governing C ouncil of the European Central Ba nk on government guarantees for bank 
debt”, avaldatud EKP kodulehel http://www.ecb.europa .eu/pub/pdf/other/recommendations_on_guaranteesen.pdf. 
14  EKP märgib, et seaduseelnõu seletuskirja kohaselt dom ineerivad Eesti pangandusturu l Skandinaavia suurpankade 
tütarettevõtjad ja filiaalid ning et pangandussektoru kõrge kontsentratsiooni tõtt u ei peetud otstarbekaks garanteerida 
pankadevahelisi laene nagu teistes liikmesriikides.  
6 3.3.5 Neljandaks, oluline on tagada, et toetust saavad fi nantsasutused ei kasuta oma garanteeritud staatust 
ebakohaselt ning ei suurenda turgu moonutavat tege vust ega soodusta tavatut bilansikasvu. Selles 
osas soovitab EKP kehtestada kohased tagatised , näiteks nõuded riigigarantiil põhinevate 
finantstoodete turustamisele või tegevuse laiendamisele. 
3.3.6 Viiendaks, seaduseelnõu kohaselt võib valitsus omandada finantsasutuste varasid. Selles osas on 
EKP-l rahapoliitika seisukohast olulisi tähelepane kuid. Kuigi nendes meetmetel on soodne mõju 
Eesti pangandussüsteemi suhtes usalduse tõstmise le, on oluline, et finantsasutuste varade 
omandamise eest makstav hind määrataks ELi s koordineeritult. EKP peab nende tehingute 
hinnakujundust oluliseks. 
3.4 Riigi kapitaliinvesteeringute tingimused 
3.4.1  Kooskõlas deklaratsiooniga kordab EKP, et vä ltida tuleks koordineerimata otsuseid liikmesriikide 
vahel, kuna sellest võib tuleneda oluline finant sasutuste kohtlemise erinevus liikmesriikides. See 
märkus on asjakohane ka riigi kapitalii nvesteeringutega seotud meetmete osas. 
3.4.2 EKP kasutab juhust korrata oma eelmistes arva mustes väljendatud seisukohti. Eelkõige juhib EKP 
Riigikogu tähelepanu EKP nõukogu poolt reka pitaliseerimise osas tehtud konkreetsete 
soovitustele15 (edaspidi „soovitused rekapitaliseerimise hinnakujunduse kohta”) Selles osas märgib 
EKP, et rekapitaliseerimise meetmete eesmärk p eaks olema põhimõtteliselt tugevate finantsasutuste 
kapitalipositsiooni tugevdamine pangandussüsteemi toimimise ja stabiilsuse parandamiseks ja 
majanduse kohase rahastamise tagamiseks. Ee lkõige tuleks läheneda ühetaoliselt 
rekapitaliseerimise tingimustele ja finantsasutustele esimese taseme ( Tier 1 ) kapitali jaoks mõeldud 
instrumentide hinnakujundusele. EKP rõhutab re kapitaliseerimise kohase hinnakujunduse tähtsust 
finantssüsteemi stabiilsuse tõstmise eesmärgi seisu kohast, kuna sellega kaasneb tagasipöördumine 
normaalsete turutingimuste ja majanduse kohase ra hastamise tagamise juurde. Oma soovitustes 
rekapitaliseerimise hinnakujunduse kohta rõhutab EKP, et kapitalitoetuse hinnakujundus peab 
põhinema riskil ja turutingimustel ning arvesse tuleb võtta nii kapitalisüstiks valitud konkreetse 
instrumendi kui ka asjaomase asutuse konkreetset riski. Kapitalisüsti instrumentide eriomaduste 
(näiteks eelisaktsiad) valimisel tuleks arvestad a, et nendega ei kaasneks kapitalikulu ülemäärane 
tõus; samas toetatakse riigilt pankadele antava toetuse kiiret lõpetamist. 
3.4.3 Võttes arvesse varasemaid EKP arvamusi16, tuleb tagada kõnealuste meetmete kooskõla ühenduse 
konkurentsiõigusega, eelkõige riigiabi reeglitega, ning  et riigi aktsionäri roll peaks olema ajaliselt 
piiratud. Selles osas tuleb rõhutada, kooskõlas soovitustega rekapitaliseerimise hinnakujunduse 
kohta, et sätestada tuleb tingimused instrumentid e tagasimaksmiseks või tagasipööramiseks; seda 
võib teha ajavahemiku või turutingimuste arengu alu sel, et tagada riigi sekkumise ajutisus ja vältida 
selle sekkumise kasutamist finantsasustuste poolt pikema aja vältel. 
                                                 
15  „Recommendations of the Governing Council of the Europe an Central Bank on the pricing of recapitalisations”, 20. 
november 2008, avaldatud EKP kodulehel 
http://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/recommenda tions_on_pricing_for_recapitalisationsen.pdf.  
16  Vt näiteks EKP arvamu se CON/2009/3 punkti 3.1.3. 
7 Käesolev arvamus avaldatakse EKP veebilehel. 
  Frankfurt Maini ääres, 9. märts 2009 
 
[alla kirjutanud] 
 
EKP president 
Jean-Claude TRICHET