I. SISSEJUHATUS

Julgeolek on teema, mida on alates selle komisjoni ametiaja algusest pidevalt käsitletud, muu hulgas president Junckeri 2014. aasta juuli suunistes ja värskeimas, 2016. aasta septembri kõnes olukorrast Euroopa Liidus. Seda teemat käsitleti ka 2016. aasta septembri Bratislava deklaratsioonis ja tegevuskavas, milles rõhutati Euroopa Liidu olulist ülesannet rahva julgeoleku tagajana ja kutsuti liitu üles tegema kõik vajaliku liikmesriikide toetamiseks sisejulgeoleku tagamisel ja terrorismi vastu võitlemisel. Viimastel kuudel on tehtud püsivaid edusamme 2015. aasta aprilli Euroopa julgeoleku tegevuskava rakendamisel ning tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu poole liikumisel, nagu kavandatud komisjoni 2016. aasta teatises. Selles kontekstis lõi president Juncker julgeolekuliidu voliniku portfelli. Volinikku abistab valdkondadevaheline töökond, kes tugineb kogu komisjoni oskusteabele, et töödega edasi minna ja tagada meetmete rakendamine.

Käesolev aruanne on esimene igakuine aruanne tehtud edusammude kohta teel toimiva ja tulemusliku julgeolekuliidu suunas. Kuuaruannetes käsitletakse komisjoni mitmesuguste töösuundade rakendamist julgeoleku valdkonnas ja tehakse kindaks, kus on vaja teha suuremaid jõupingutusi. Nendes aruannetes keskendutakse kahele laiale sambale: võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse ning nende tugisüsteemidega ning kaitse- ja vastupanuvõime suurendamine. Aruanded hõlmavad julgeolekuvaldkonna kõiki poliitikasuundi ja nendes tuuakse esile meetmed, mida ELi institutsioonid ja ametid on selles valdkonnas võtnud. Samal ajal hindab komisjon põhjalikult ELi olemasolevate terrorismivastaste vahendite tulemuslikkust.

Nagu komisjon on varemgi öelnud, on ühe liikmesriigi sisejulgeolek tänapäeval kõigi sisejulgeolek. Kodanike nõutava ja oodatava kollektiivse julgeoleku taseme saame saavutada üksnes koostööd tehes. Selle töö keskmes peab olema põhiõiguste täielik austamine, sest liidu julgeoleku saab tagada ainult siis, kodanikud on kindlad, et nende põhiõigusi austatakse täielikult.

Käesolevas aruandes antakse ülevaade sellest, mis on saavutatud pärast komisjoni 2016. aasta aprilli teatist. Tulevastes aruannetes keskendutakse tulemustele ning need kajastavad liidu kõigi poliitikasuundade julgeolekumõõdet ja toovad esile nende panuse tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu loomisesse.

II. TERRORISMI JA ORGANISEERITUD KURITEGEVUSE NING NENDE TUGISÜSTEEMIDEGA VÕITLEMISE TUGEVDAMINE

a) Õigusraamistik terrorismi vastu võitlemiseks ning rahastamise ja tulirelvade kättesaamatuks muutmine

Terrorismivastase võitluse tugevdamine eeldab tulemuslikku tegutsemist, et peatada terroristidele toetuse andmine ja võtta neilt ära vahendid rünnakute tegemiseks.

Komisjoni ettepanekuga võtta vastu direktiiv terrorismivastase võitluse kohta tahetakse kiiresti rakendada rahvusvahelised standardid ja kohustused ning tagada samal ajal, et ELi tasandil käsitletakse läbivaadatud kriminaalõiguse raamistikuga asjakohaselt esile kerkivaid probleeme, sealhulgas neid, mida põhjustavad tagasi saabuvad terroristidest välisvõitlejad. Terroristidele eluaseme, transpordi või materiaalse toe pakkumine või avalik üleskutse panna toime terrorikuritegu on samuti terrorismiga seotud süüteod, mida tuleks karmilt karistada. Alates 2016. aasta septembrist on toimunud kolm kolmepoolset kohtumist, mille raames on kõnealust ettepanekut arutatud ja jõutud mitmes olulises küsimuses üksmeelele. Komisjonil on hea meel, et kaasseadusandjatel on ühine eesmärk saavutada kavandatud direktiivi osas kokkulepe enne aasta lõppu.

Terrorismi rahastamisega seoses võttis komisjon 5. juulil 2016 vastu ettepaneku neljanda rahapesuvastase direktiivi sihipäraste muudatuste kohta, nagu oli tehtud teatavaks komisjoni 2016. aasta veebruari tegevuskavas terrorismi rahastamise vastase võitluse kohta. Kavandatud muudatuste eesmärk on võidelda terroristide rahastamise uute vahenditega (nt virtuaalsed vääringud, ettemaksekaardid) ja suurendada läbipaistvust, et võidelda rahapesu vastu. Euroopa Parlament ja nõukogu on alustanud tööd ettepanekut käsitleva seisukoha väljakujundamiseks ning selleks, et kolmepoolsed kohtumised saaksid alata 2017. aasta alguses, peaks töö edenema kiiresti. 14. juulil 2016 võttis komisjon vastu loetelu kolmandatest riikidest, kelle rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras esineb strateegilisi puudusi. Nendest 11 riigist pärit rahavoogudele peavad pangad nüüd tegema lisakontrolle („tugevdatud hoolsusmeetmed“).

Komisjon on hakanud kiiremini rakendama oma 2015. aasta detsembri tegevuskava operatiivkoostöö suurendamise kohta ELi tasandil, et võidelda tulirelvade ja lõhkeainetega ebaseadusliku kauplemise ning nende kasutamise vastu. Suurem osa tegevuskava meetmetest on juba rakendatud või rakendamisel. Käimas on töö tulirelvadega seotud teabevahetuse kiirendamiseks ja intensiivistamiseks nii Euroopa kui ka rahvusvahelisel tasandil. Lisaks on algatatud dialoogid Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonna ning Lääne-Balkani riikidega, et parandada teabevahetust ja operatiivkoostööd võitluses tulirelvadega kauplemise vastu, mis toimub kahel kõnealusel marsruudil.

Pariisi rünnakute järel võttis komisjon 18. novembril 2015 vastu rakendusmääruse tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise ühiste miinimumnormide kohta. Rakendusmäärus jõustus 8. aprillil 2016 ja sellega on nähtud ette laskekõlbmatuks muudetud tulirelvade jäädav kasutuskõlbmatus. Tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise eest vastutav komitee kohtus 2016. aasta septembris, et hinnata vajadust tulirelvade laskekõlbmatuks muutmise normide täiendava läbivaatamise järele. Komisjon esitas ka ettepaneku tulirelvade direktiivi (direktiiv 477/91) läbivaatamise kohta, et piirata juurdepääsu kõige ohtlikumatele tsiviilkasutuseks ette nähtud tulirelvade kategooriatele. Nõukogu jõudis komisjoni ettepanekus üldjoontes kokkuleppele 10. juunil 2016 ning Euroopa Parlamendi siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon hääletas ettepaneku üle 19. juulil 2016. Kaasseadusandjad alustasid ettepaneku üle poliitilisel tasandil arutelusid 27. septembril 2016; nüüd toimuvad mitmed tehnilised arutelud. Oluline on jõuda kokkuleppele enne aasta lõppu. Komisjon kutsub ka edaspidi kaasseadusandjaid üles säilitama oma julgeid püüdlusi, eelkõige eesmärki keelustada kõige ohtlikumad poolautomaattulirelvad.

Terroristid on kasutanud Euroopas korraldatud rünnakutes isevalmistatud lõhkeaineid. Komisjon teeb aktiivselt tööd, et vähendada juurdepääsu lähteainetele, mida saab kasutada isevalmistatavate lõhkeainete valmistamiseks, ja et parandada õiguskaitseasutuste töötajate ja muude avalike kohtade, ühistranspordi ja elutähtsa infrastruktuuri julgeolekut tagavate töötajate tuvastamissuutlikkust. Selle töö raames rahastati teadusprojekti ehituskaupade kauplustes vabalt kättesaadavate toodete plahvatavuse neutraliseerimiseks. Projekti tulemusel taotleti patente, mida hakatakse asjaomases tööstusharus kasutama. Komisjon peab koos liikmesriikidega kiiresti uurima, kuidas teadustöö tulemusi kasutama hakata, et takistada terroristide juurdepääsu kõnealustele võimalikele pommide koostisosade allikatele.

Lõhkeainete vastu suunatud poliitikameetmed peavad samal ajal arvestama ka ohu pidevalt muutuvat laadi. Komisjon tegi koostöös liikmesriikidega hiljuti kindlaks täiendavad probleemsed lähteained, mida tuleks rohkem kontrollida. Novembris võtab komisjon vastu kolm delegeeritud õigusakti, millega need ained lisatakse lõhkeainete lähteainete turustamist ja kasutamist käsitleva määruse II lisasse. Selle tulemusel hakatakse nõudma õiguskaitseasutuste teavitamist nende ainetega seotud kahtlastest tehingutest, nende kadumisest ja vargustest.

Komisjon võtab samal ajal meetmeid, et tagada selle määruse täielik rakendamine liikmesriikides. 29. septembril 2016 algatas komisjon Küprose, Prantsusmaa, Luksemburgi ja Hispaania suhtes rikkumismenetluse, sest need liikmesriigis ei ole kõiki sätteid veel täielikult rakendanud. Komisjon esitab nende rakendamise ja Euroopa normide edasise karmistamise vajalikkuse kohta aruande 2017. aasta alguses.

b) Radikaliseerumise ennetamine ja võitlus selle vastu

Nii kohalikul tasandil kui ka interneti kaudu toimuva radikaliseerumise ennetamine on liidu terrorismivastase võitluse keskmes. 2016. aasta juunis esitas komisjon põhjaliku teatise selle kohta, kuidas töö ELi tasandil võib toetada liikmesriike vägivaldse ekstremismini viiva radikaliseerumise ennetamisel. ELi institutsioonid peaksid kavandatud meetmed kiiresti ellu viima. Komisjon on pärast tegevusjuhendi vastuvõtmist 2016. aasta mais jälginud, kuidas IT-ettevõtjad täidavad oma kohustusi, eelkõige kohustust eemaldada ebaseaduslik vihakõne vähem kui 24 tunni jooksul. Komisjon annab edusammudest aru justiits- ja siseküsimuste nõukogu 8. detsembri 2016. aasta kohtumisel. Pidades silmas 2015. aasta oktoobris toimunud kõrgetasemelist konverentsi, millel käsitleti radikaliseerumisele kriminaalõiguslike vahenditega reageerimist, ja nõukogu 20. novembri 2015. aasta järeldusi ning üleskutset esitada projekte vanglates radikaliseerumisega võitlemiseks, esitavad liikmesriigid praegu oma ettepanekuid. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja nende kohalikud ametiasutused kasutama täielikult ära mitmesuguseid toetusmeetmeid ja koostöövahendeid, et radikaliseerumist ennetada ja selle vastu võidelda, eelkõige radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku kaudu pakutava toetuse abil. 2016. aasta septembris algatas kõnealune võrgustik kampaania „Exit Hate“, et pakkuda ekstremistlikule propagandale alternatiivseid isiklikul kogemusel põhinevaid narratiive. Tänu võrgustiku hiljutisele tugevnemisele saab see nüüd abistada ka kolmandaid riike. Radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustik korraldas kohalikele noorsootöötajatele ja akadeemikutele visiite Türgisse ja Jordaaniasse, et koostada loetelu konkreetsetest meetmetest, mida koos kohalike kogukondadega rakendama hakatakse. 9. novembril 2016 korraldab komisjon kõnealuse võrgustiku kõrgetasemelise konverentsi radikaliseerumise teemal, mis viib kokku riiklikud ja kohalikud poliitikakujundajad ning praktilise töö tegijad, et arutleda selle üle, kuidas radikaliseerumist tulemuslikult tõkestada. Komisjon valmistab ette ka ELi internetifoorumi teist kõrgetasemelist kohtumist, mis peaks toimuma 8. detsembril 2016, et liikmesriigid, tööstusharu ja kodanikuühiskonna esindajad saaksid teha edusammudest kokkuvõtte ning juhtida edasist tööd veebis toimuva radikaliseerumise ennetamisel ja internetis terroristliku propaganda vastu võitlemisel. Bratislava tegevuskavas rõhutatakse seda, kui oluline on radikaliseerumise ennetamisel ELi toetus liikmesriikide meetmetele.

c) Piiriülese operatiivkoostöö parandamine ELi ametite toetusel