Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel ja kooskõlas lepingu artikli 16.13 lõikega 2 saatma teate menetluste lõpuleviimisest, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda.

(4)Lepingu artikli 16.16 „Otsese mõju puudumine“ kohaselt ei tohiks see isikutele anda muid õigusi või määrata muid kohustusi kui need, mis on lepinguosaliste vahel loodud rahvusvahelise õiguse alusel,

Komisjon teab, et tuleb leida tasakaal ELi reformitud investeerimispoliitikaga edasimineku ja liikmesriikide jaoks tundlike küsimuste vahel seoses võimaliku jagatud pädevuse teostamisega nendes küsimustes. Seepärast ei ole komisjon teinud ettepanekut kohaldada investeeringute kaitse lepingut ajutiselt. Sellele vaatamata on komisjon valmis esitama ettepaneku investeeringute kaitse lepingut ajutiselt kohaldada, kui liikmesriigid seda ettepanekut soovivad.

Kooskõlas läbirääkimisjuhistes seatud eesmärkidega tagas komisjon, et ELi investoreid ja nende investeeringuid Singapuris koheldakse õiglaselt ja erapooletult ning et neid ei diskrimineerita võrreldes Singapuri investeeringutega, mis on samasuguses olukorras. Samal ajal kaitseb investeeringute kaitse leping ELi investoreid ja nende investeeringuid Singapuris sundvõõrandamise eest, kui see ei toimu üldsuse huvides nõuetekohase protsessi kohaselt mittediskrimineerival alusel ja kui sellega ei kaasne kiire, piisav ja tõhus hüvitise maksmine sundvõõrandatud investeeringu õiglase turuväärtuse kohaselt.

Leping sisaldab kõiki uuendusi, mida hõlmab ELi uus lähenemisviis investeeringute kaitsele, ja selle täitmise tagamise mehhanisme, mida Singapuri ja ELi liikmesriikide kaheteistkümnes olemasolevas kahepoolses investeerimislepingus ei ole. Investeeringute kaitse lepingu üks väga oluline joon ongi see, et see leping asendab ja seega täiustab kahtteist olemasolevat kahepoolset investeerimislepingut.

8)põhjalik peatükk kaubanduse ja kestliku arengu kohta, mille eesmärk on tagada, et kaubandus toetab keskkonnakaitset ja sotsiaalset arengut ning edendab metsade ja kalavarude säästvat majandamist. Selles peatükis sätestatakse ka see, kuidas sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskond kaasatakse selle rakendamisse ja järelevalvesse;

7)ELi geograafiliste tähiste kaitse TRIPs-plus-tasemel pärast nende registreerimist Singapuris, kui Singapur on loonud geograafiliste tähiste registri (mida ta on kohustunud tegema pärast seda, kui Euroopa Parlament annab vabakaubanduslepingule oma nõusoleku);

Mõlemad eesmärgid on täielikult saavutatud: leping läheb olemasolevatest WTO raames võetud kohustustest kaugemale paljudes valdkondades, nagu teenused, riigihanked, mittetariifsed tõkked ja intellektuaalomandiõiguste kaitse, sealhulgas geograafilised tähised. Kõikides nendes valdkondades nõustus Singapur võtma ka uusi kohustusi, mis ulatuvad märkimisväärselt kaugemale nendest, millega Singapur on seni olnud valmis nõustuma, sealhulgas tema vabakaubanduslepingus Ameerika Ühendriikidega.

Nagu rõhutatud teatises „Kaubandus kõigile“, pühendab komisjon üha rohkem ressursse kaubandus- ja investeerimislepingute tõhusale rakendamisele ja täitmise tagamisele. 2017. aastal avaldas komisjon oma esimese aastaaruande vabakaubanduslepingute rakendamise kohta. Selle aruande peamine eesmärk on anda ELi vabakaubanduslepingute rakendamisest objektiivne ülevaade, tuues välja tehtud edusammud ja käsitlemist vajavad puudused. Aruanne peaks olema aluseks liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja laiemalt kodanikuühiskonnaga peetavale avatud arutelule ja koostööle vabakaubanduslepingute ja nende rakendamise teemal. Kuna aruanne esitatakse igal aastal, võimaldab see arenguid regulaarselt jälgida ja dokumenteerib ka seda, kuidas on käsitletud prioriteetseid küsimusi. Aruanne ELi-Singapuri vabakaubanduslepingut alates selle jõustumisest.

Investeeringute kaitse lepingu institutsiooniliste sätete peatükiga luuakse komitee, mille peamine ülesanne on jälgida ja lihtsustada lepingu rakendamist ja kohaldamist. Muude ülesannete seas võib komitee tingimusel, et mõlemad pooled on täitnud oma vastavad õigusnõuded ja viinud lõpule menetlused, otsustada nimetada ametisse investeerimiskohtu süsteemi kohtute liikmed, määrata kindlaks nende igakuise käsiraha ja tasud ning võtta vastu lepingu siduvad tõlgendused.

Kaubanduskomitee ülesanne on ka suhelda lepingu toimimise ja rakendamise asjus kõigi huvitatud pooltega, sealhulgas erasektori ja kodanikuühiskonnaga. Lepingus tunnistavad mõlemad pooled läbipaistvuse ja avatuse tähtsust ning kinnitavad, et nad võtavad arvesse üldsuse seisukohti, et lepingu rakendamisel tuginetaks paljudele eri vaatenurkadele.

Vabakaubanduslepingu institutsiooniliste sätete peatükiga luuakse kaubanduskomitee, mille peamine ülesanne on jälgida ja lihtsustada lepingu rakendamist ja kohaldamist. Kaubanduskomitee koosneb ELi ja Singapuri esindajatest, kes kohtuvad iga kahe aasta tagant või emma-kumma poole palvel. Kaubanduskomitee ülesanne on valvata kõikide lepingu alusel loodud erikomiteede (kaubavahetuskomitee, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete komitee, tollikomitee ning teenuskaubanduse, investeeringute ja riigihangete komitee) tegevuse järele.

ELi-Singapuri vabakaubandusleping ja investeeringute kaitse leping sisaldavad institutsioonilisi sätteid, millega nähakse ette rakendusasutuste struktuur, et pidevalt jälgida lepingute rakendamist, toimimist ja mõju. Kuna need lepingud kuuluvad lahutamatu osana ELi ja Singapuri üldiste kahepoolsete suhete raamesse, mida reguleeritakse partnerlus- ja koostöölepinguga, moodustavad nimetatud struktuurid koos partnerlus- ja koostöölepinguga ühise institutsioonilise raamistiku osa.

ELi-Singapuri investeeringute kaitse lepingul on finantsmõju ELi eelarve kulude poolel. See on ELi jaoks (pärast ELi-Kanada laiaulatuslikku majandus- ja kaubanduslepingut) juba teine leping, millesse inkorporeeritakse investori ja riigi vaheliste investeeringuvaidluste lahendamiseks investeerimiskohtu süsteem. Alates 2018. aastast (tingimusel et leping jõustub) on ette näha 200 000 euro suurust iga-aastast täiendavat kulu esimese astme kohtust ja apellatsioonikohtust koosneva alalise struktuuri rahastamiseks. Samal ajal hõlmab leping haldusressursside kasutamist eelarverea XX 01 01 01 alt (Institutsioonides töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud), arvestades et hinnanguliselt määratakse lepingust tulenevaid ülesandeid täitma üks täistööajaga administraator. See on ära näidatud finantsselgituses ja toimub seal nimetatud tingimustel.

ELi-Singapuri vabakaubanduslepingul on finantsmõju ELi eelarve tulude poolel. Pärast lepingu rakendamist võib kaotatud tollimaksude summa küündida hinnanguliselt 248,8 miljoni euroni. Hinnangu aluseks on lepingu puudumisel aastani 2025 eeldatav keskmine import ja see näitab Singapurist pärit impordi suhtes kehtestatud ELi tollitariifide kaotamisest tingituna igal aastal saamata jäävat tulu.

ELi-Singapuri vabakaubanduslepingu ja investeeringute kaitse lepingu suhtes ei kohaldata õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi menetlusi. Sellele vaatamata sisaldavad need sätteid, mis lihtsustavad kaubanduse ja investeerimisega seotud menetlusi, vähendavad ekspordi ja investeerimisega seotud kulusid ja võimaldavad seega rohkematel väikeettevõtjatel äritegevust mõlemal turul. Eeldatav kasu on muu hulgas: vähem koormavad tehnilised eeskirjad, vastavusnõuded, tolliprotseduurid ja päritolureeglid, intellektuaalomandiõiguste kõrgetasemeline kaitse ning VKEde kui nõude esitajate väiksemad vaidluste lahendamise kulud investeerimiskohtu süsteemis.

Välistöövõtja tehtud kaubanduse jätkusuutlikkust käsitlevas mõjuhindamises, mis viidi lõpule 2009. aastal, jõuti järeldusele, et ambitsioonikal ELi-ASEANi vabakaubanduslepingul oleks (SKP, sissetuleku, kaubanduse ja tööhõive seisukohast) oluline positiivne mõju nii ELi kui ka Singapuri jaoks. Mõju rahvatulule hinnatakse ELi puhul 13 miljardile eurole ja Singapuri puhul 7,5 miljardile eurole. Nende arvude põhjal võib mõju olla alahinnatud, sest nende aluseks on 2007. aasta kaubandusstruktuurid ja sestsaadik on kaubavahetus märkimisväärselt suurenenud (+32%).

Nii kaubanduse jätkusuutlikkust käsitleva mõjuhindamise aruanne kui ka selle ettevalmistamise raames peetud konsultatsioonid on olnud komisjoni jaoks väärtuslikuks panuseks kõikidesse kahepoolsetesse kaubandus- ja investeerimisalastesse läbirääkimistesse, mis on seni käivitatud ASEANi eri liikmesriikidega.

Pealegi ei saa majanduslikul modelleerimisel põhinevates hinnangutes arvesse võtta ELi-Singapuri vabakaubanduslepingu ja investeeringute kaitse lepingu kui ASEANi piirkonnas ja kogu Aasias ELi laiemate eesmärkide saavutamise seisukohalt otsustava tähtsusega lepingute strateegilist väärtust ELi jaoks. ELi-Singapuri vabakaubandusleping on ELi-Korea vabakaubanduslepingu järel teine ELi suuremahuline kaubandusleping olulise Aasia partneriga, samas kui ELi-Singapuri investeeringute kaitse leping on omakorda esimene investeeringute kaitse leping, mille EL sõlmib Aasia partneriga.

Arvestades Singapuri rolli Euroopa ja Kagu-Aasia vahelise kaupade ja teenustega kauplemise keskusena, on tõenäoline ka, et lepingust tulenev kasu suureneb, kui EL sõlmib lepingud teiste ASEANi liikmesriikidega.

Neid võimaliku majandusliku mõju hinnanguid peetakse konservatiivseks, arvestades seda, kui keeruline on täpselt mõõta, millist mõju avaldab mittetariifsete kaubandustõkete kõrvaldamine, mis on lepingu põhikomponent.

Arvestades suurt erinevust kahe riigi majanduse suuruses, samuti Singapuri majanduse suhtelist avatust, on vältimatu, et lepingust tulenev kasu on kummagi partneri puhul erinev. Analüüsi kohaselt võib ELi reaalne SKP kasvada 10 aasta jooksul umbes 550 miljoni euro võrra, samas kui Singapuri majandus võib samal perioodil kasvada 2,7 miljardi euro võrra.

Käesolev ettepanek on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 218, millega nähakse ette, et otsused rahvusvaheliste lepingute kohta võtab vastu nõukogu. Käesolevas ettepanekus esitatud eesmärgi saavutamiseks ei ole võimalik kasutada muud õiguslikku vahendit.

Investeeringute kaitse lepingu küsimuses kinnitas kohus, et vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 207 kuuluvad ELi ainupädevusse kõikide investeeringute kaitset käsitlevate sisuliste sätete need osad, mis käsitlevad välismaiseid otseinvesteeringuid. Lisaks kinnitas kohus, et investeeringute kaitsega seotud riikidevaheliste vaidluste lahendamise mehhanism kuulub ELi ainupädevusse. Lõpetuseks märkis kohus, et ELil on jagatud pädevus kaudsete investeeringute ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise alal (asendati hiljem investeeringute kaitse lepingus investeerimiskohtu süsteemiga), mille puhul liikmesriigid on kostjad. Neid elemente ei saa sidusal viisil eraldada sisulistest sätetest ega riikidevaheliste vaidluste lahendamisest ja need tuleks seega lisada ELi tasandi lepingutesse.

ELi-Singapuri investeeringute kaitse lepingule kirjutab liit alla vastavalt nõukogu otsusele, mille aluseks on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 5, ja sõlmib selle lepingu vastavalt nõukogu otsusele, mille aluseks on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 6, pärast seda, kui Euroopa Parlament on andnud oma nõusoleku ja liikmesriigid on lepingu oma asjakohaste siseriiklike menetluste kohaselt ratifitseerinud.

Peale selle on lisatud õigusliku alusena ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 7, mille kohaselt võib nõukogu volitada komisjoni kiitma heaks liidu seisukohta vabakaubanduslepingu teatavate muudatuste osas, arvestades, et vabakaubanduslepingus on sätestatud kiirendatud ja/või lihtsustatud menetlused selliste muudatuste heakskiitmiseks. Seepärast tuleks komisjonile anda volitus heaks kiita muudatused või parandused, mille kaubanduskomitee peab tegema lisades 9-A kuni 9-I vastavalt artiklile 9.18 „Kohaldamisala muutmine ja korrigeerimine“ ja lisades 10-A ja 10-B vastavalt vabakaubanduslepingu artiklile 10.17 „(Geograafiliste tähiste kaitse süsteem“ ja artiklile 10.18 „Geograafiliste tähiste loetelu muutmine“.

Liit kirjutab ELi-Singapuri vabakaubanduslepingule alla pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist vastavalt nõukogu otsusele, mille aluseks on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 5, ja sõlmib selle lepingu vastavalt nõukogu otsusele, mille aluseks on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 6.

Oma 26. mai 2017. aasta arvamuses 2/15 kinnitas kohus ELi ainupädevust kõikides lepingus käsitletavates küsimustes, mille üle on Singapuriga läbirääkimisi peetud, välja arvatud kaudsed investeeringud ning investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamine, mille puhul liikmesriigid on kostjad ja mida kohus pidas ELi ja liikmesriikide jagatud pädevusega küsimuseks. Investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamist käsitlev tekst asendati seejärel investeeringute kaitse lepingus investeerimiskohtu süsteemiga. ELi ainupädevuse tuletas kohus ELi toimimise lepingu artikli 207 lõike 1 alusel ühise kaubanduspoliitika kohaldamisalast ja ELi toimimise lepingu artikli 3 lõikest 2 (lähtudes sellest, kas leping mõjutab olemasolevaid ühiseeskirju, mis sisalduvad teisestes õigusaktides).

Juulis 2015 pöördus komisjon Euroopa Liidu Kohtusse, et saada ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 11 kohaselt arvamus selle kohta, kas liidul on vajalik pädevus üksinda allkirjastada ja sõlmida leping, mille üle oli Singapuriga läbirääkimisi peetud, või kas ELi liikmesriikide osalemine on teatavate küsimuste puhul vajalik või vähemalt võimalik.

Pealegi, nagu kõik muud kaubandus- ja investeerimislepingud, mille üle komisjon on läbirääkimisi pidanud, kaitsevad ka ELi-Singapuri vabakaubandusleping ja investeeringute kaitse leping täielikult avalikke teenuseid ning tagavad, et valitsuste õigus kehtestada avalikkuse huvides õigusnorme säilib lepingute alusel täielikult ja moodustab nende aluspõhimõtte.

ELi ja Singapuri pikaajalised kaubandus- ja majandussuhted on seni arenenud ilma konkreetse õigusliku raamistikuta. Vabakaubandusleping ja investeeringute kaitse leping, mille üle peeti läbirääkimisi, on erilepingud, millega jõustatakse partnerlus- ja koostöölepingu kaubandus- ja investeerimissätted, ning need saavad ELi ja Singapuri kahepoolsete suhete lahutamatuks osaks.

Võttes aluseks nõukogu poolt 2007. aastal vastu võetud läbirääkimisjuhised, mida täiendati 2011. aastal investeeringute kaitse lisamisega, on komisjon pidanud Singapuri Vabariigiga läbirääkimisi ambitsioonika ja ulatusliku vabakaubanduslepingu ja investeeringute kaitse lepingu üle, seades eesmärgiks uute võimaluste ja õiguskindluse loomise, et soodustada kahe partneri vahel kaubandust ja investeeringuid. Lepingute õiguslikult läbivaadatud tekst on avalikustatud ja kättesaadav järgmise lingi kaudu:

23. aprillil 2007 andis nõukogu komisjonile loa alustada ASEANi liikmesriikidega läbirääkimisi piirkondadevahelise vabakaubanduslepingu üle. Ehkki mõistetakse, et eesmärk oli pidada läbirääkimisi piirkondadevahelise vabakaubanduslepingu üle, anti selle loaga siiski ka võimalus pidada kahepoolseid läbirääkimisi juhul, kui ei oleks olnud võimalik jõuda kokkuleppele pidada ASEANi liikmesriikide rühmaga ühiseid läbirääkimisi. Arvestades piirkondadevahelistes läbirääkimistes tekkinud probleeme, tunnistasid mõlemad pooled, et on jõutud ummikseisu, ja lepiti kokku teha läbirääkimistes vaheaeg.

Jõuliselt kasvava majandusega Kagu-Aasia riigid oma rohkem kui 600 miljoni tarbija ja kiirelt kasvava keskklassiga on Euroopa Liidu eksportijate ja investorite jaoks olulised turud. Kaubavahetus mahus 208 miljardit eurot ja teenuskaubandus mahus 77 miljardit eurot teevad Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) tervikuna USA ja Hiina järel ELi suuruselt kolmandaks kaubanduspartneriks väljaspool Euroopat. Samal ajal on EL 263 miljardi eurose välismaiste otseinvesteeringute kogumahuga (2016) ASEANis suurim välismaiste otseinvesteeringute tegija, kusjuures ASEAN tervikuna on omakorda ELis suuruselt teine Aasia välismaiste otseinvesteeringute tegija, kelle välismaiste otseinvesteeringute kogumaht oli 116 miljardit eurot (2016).

2. Suurema õiguskindluse huvides lepivad lepinguosalised kokku, et ükski käesoleva lepingu säte ei kohusta neid tegutsema vastuolus kohustustega, mis nad on võtnud WTO asutamislepingu raames.

1. Käesolev leping on partnerlus- ja koostöölepinguga reguleeritud üldiste kahepoolsete suhete lahutamatu osa ning osa ühisest institutsioonilisest raamistikust. See on erileping, millega jõustatakse partnerlus- ja koostöölepingu kaubandussätted.

Suurema õiguskindluse huvides ei tõlgendata käesolevat lepingut nii, et sellega saaks isikutele anda muid õigusi või määrata muid kohustusi kui need, mis on lepinguosaliste vahel loodud rahvusvahelise õiguse alusel.

4. 30 päeva jooksul alates lõike 2 kohase teate esitamisest võib kumbki lepinguosaline taotleda konsultatsioonide alustamist selle üle, kas käesoleva lepingu mõne sätte lõpetamine peaks jõustuma hilisemal kuupäeval, kui on ette nähtud lõikega 2. Kõnealused konsultatsioonid algavad 30 päeva jooksul pärast seda, kui lepinguosaline on sellise taotluse esitanud.

1. Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et see kohustaks lepinguosalist esitama konfidentsiaalset teavet, mille avalikustamine takistaks õiguskaitsetoiminguid või oleks muul viisil vastuolus avalike huvidega või kahjustaks konkreetsete riigi- või eraettevõtete seaduslikke ärihuve.

iv) sõja ajal või muus rahvusvaheliste suhete kriisiolukorras või selleks, et kaitsta olulise tähtsusega avalikku infrastruktuuri (see on seotud side-, elektri- või veeinfrastruktuuriga, mille kaudu pakutakse üldsusele eluks vajalikke kaupu ja teenuseid) tahtlike katsete eest takistada või häirida nende toimimist;

1. Erandlikel asjaoludel, kui kapitali liikumine põhjustab või ähvardab põhjustada lepinguosalistele tõsiseid raskusi raha- või vahetuskursipoliitika toimimises, võib asjaomane lepinguosaline ajutiselt võtta kapitali liikumise, maksete või ülekannete osas kaitsemeetmeid. Need meetmed on rangelt vajalikud, ei kesta mingil juhul kauem kui kuus kuud, ega kujuta endast lepinguosalise ja samasuguses olukorras oleva lepingus mitte osaleva riigi meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist.

3. Kui lepinguosaline säilitab või on vastu võtnud piiravad meetmed või on teinud neis muudatusi, teavitab ta sellest viivitamata teist lepinguosalist.

2. Lepinguosalised püüavad vältida lõikes 1 nimetatud piiravate meetmete kohaldamist. Käesoleva artikli alusel vastu võetud või säilitatud piiravad meetmed peavad olema mittediskrimineerivad ja piiratud kestusega ega tohi minna kaugemale, kui on vajalik maksebilansi ja välise finantsolukorra parandamiseks. Piiravad meetmed peavad vastama WTO asutamislepinguga kehtestatud tingimustele ja Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirjale, kui see on kohaldatav.

2. Ükski käesoleva lepingu säte ei mõjuta Singapuri ega liidu või mõne selle liikmesriigi õigusi ja kohustusi, mis tulenevad Singapuri ja liidu või mõne selle liikmesriigi vahel sõlmitud maksualasest lepingust. Käesoleva lepingu ja sellise lepingu vastuolu korral kohaldatakse vastuolu ulatuses viimati nimetatud lepingut. Kui Singapur ja liit või mõni selle liikmesriik on sõlminud maksualase lepingu, on selle lepingu kohastel pädevatel asutustel ainuvastutus käesoleva lepingu ja kõnealuse lepingu võimalike vastuolude kindlakstegemise eest.

1. Käesolevat lepingut kohaldatakse maksumeetmete suhtes üksnes niivõrd, kui see on vajalik käesoleva lepingu sätete kohaldamiseks.

1. Lepinguosalised võivad kokku leppida käesoleva lepingu muutmises. Muudatus jõustub pärast seda, kui lepinguosalised on vahetanud kirjalikud teated, mis tõendavad, et nad on oma vastavad kohaldatavad õiguslikud nõuded täitnud ja menetlused lõpule viinud, nagu on ette nähtud dokumendis, millega muudatus tehakse.

2. Kaubanduskomitee või erikomitee võivad teha asjakohaseid soovitusi, kui see on käesoleva lepinguga ette nähtud.

1. Lepinguosalised võivad teha kaubanduskomitees või erikomiteedes otsuseid, kui see on käesoleva lepinguga ette nähtud. Tehtud otsused on lepinguosaliste jaoks siduvad ning lepinguosalised võtavad otsuste rakendamiseks vajalikud meetmed.

Kui muudetakse WTO asutamislepingu mõnda sätet, mille lepinguosalised on inkorporeerinud käesolevasse lepingusse, peavad lepinguosalised teineteisega vajaduse korral kaubanduskomitee vahendusel nõu, et leida vastastikku rahuldav lahendus. Sellise läbivaatamise tagajärjel võivad lepinguosalised kaubanduskomitee otsusega käesolevat lepingut vastavalt muuta.

2. Erikomiteede koosseis, volitused, ülesanded ja vajaduse korral toimimine on kindlaks määratud käesoleva lepingu asjakohastes sätetes või need määrab kindlaks kaubanduskomitee.

6. Tunnistades läbipaistvuse ja avatuse tähtsust, kinnitavad lepinguosalised, et nad võtavad arvesse üldsuse seisukohti, et käesoleva lepingu rakendamisel tuginetaks paljudele eri vaatenurkadele.

e) ilma et see piiraks neljateistkümnenda peatüki „Vaidluste lahendamine“ ja viieteistkümnenda peatüki „Vahendusmehhanism“ kohaldamist, otsib võimalusi käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades tekkida võivate probleemide lahendamiseks või käesoleva lepingu tõlgendamist või kohaldamist käsitlevate vaidluste lahendamiseks ja

3. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti ja ilma et see piiraks artikli 15.5 „Vahendusmenetluse eeskirjad“ lõike 6 kohaldamist, on menetluse kõik etapid, sealhulgas kõik nõuanded ja välja pakutud lahendused konfidentsiaalsed. Lepinguosalised võivad aga avalikustada asjaolu, et vahendamine toimub.

b) asjaolu, et teine lepinguosaline on väljendanud valmisolekut nõustuda vahendusmenetluses käsitletud meetme suhtes leitud lahendusega ega või

1. Kui lepinguosalised on lahenduses kokku leppinud, võtavad mõlemad lepinguosalised vajalikud meetmed, et rakendada mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus kokkulepitud aja jooksul.

c) vahendaja kirjaliku avaldusega selle kohta, et vahendamistegevuse jätkamine oleks kasutu, olles eelnevalt pidanud nõu lepinguosalistega, kõnealuse avalduse kuupäeval või

c) selgitama, kuidas on taotluse esitanud lepinguosalise arvates kaubandust kahjustav mõju seotud selle meetmega.

2. Kui vastav lepinguosaline leiab, et vastust ei ole võimalik 20 päeva jooksul esitada, teavitab ta taotlevat lepinguosalist viivituse põhjustest, lisades prognoosi lühima ajavahemiku kohta, mille jooksul tal on võimalik vastus esitada.

2. Kui lepinguosaline on teatava meetme suhtes algatanud vaidluse lahendamise menetluse kas käesoleva peatüki või WTO asutamislepingu alusel, ei saa ta, olenemata lõikest 1, enne esimese menetluse lõpetamist algatada sama meetme suhtes vaidluse lahendamise menetlust teise lepingu alusel. Peale selle ei algata lepinguosaline vaidluse lahendamise menetlust käesoleva peatüki alusel ja WTO asutamislepingu alusel, välja arvatud juhul, kui kohustused, mille üle vaieldakse, on kummagi lepingu alusel oluliselt erinevad või kui valitud foorum ei suuda teha kõnealuse kohustusega seotud hüvitise saamise taotluse kohta järeldusi menetluslikel või jurisdiktsiooniga seotud põhjustel, tingimusel, et asjaomase foorumi suutmatus seda teha ei tulene sellest, et vaidluses osalev lepinguosaline rikub hoolsuskohustust.

2. Vahekohtu otsus on lepinguosalistele siduv, kuid sellega ei looda füüsilistele ja juriidilistele isikutele õigusi ega kohustusi. Otsuses esitatakse tuvastatud asjaolud, artiklis 14.2 „Kohaldamisala“ osutatud sätete kohaldatavus ja vahekohtu mis tahes järelduste ja otsuste põhjendused. Kaubanduskomitee teeb vahekohtu otsused tervikuna üldsusele kättesaadavaks, välja arvatud juhul, kui ta otsustab seda mitte teha, et kaitsta kummagi lepinguosalise poolt konfidentsiaalseks määratud teabe konfidentsiaalsust.

1. Mõlema lepinguosalise kirjaliku taotluse korral peatab vahekohus mis tahes ajal oma töö lepinguosaliste kokkulepitud ajavahemikuks, mis ei ületa 12 kuud, ning alustab uuesti tööd selle ajavahemiku möödumisel kaebuse esitanud lepinguosalise kirjaliku taotluse põhjal või enne kõnealuse kokkulepitud ajavahemiku möödumist mõlema lepinguosalise kirjaliku taotluse põhjal. Kui kaebuse esitanud lepinguosaline ei taotle enne kokkulepitud peatamisperioodi lõppu, et vahekohus uuesti tööd alustaks, käsitatakse käesoleva jao kohaselt algatatud vaidluste lahendamise menetlusi lõpetatutena. Ilma et see piiraks artikli 14.21 „Seosed WTO raames võetud kohustustega“ kohaldamist, ei piira vahekohtu töö peatamine ja lõpetamine kummagi lepinguosalise õigusi muudes menetlustes.

2. Kui lepinguosalised ei jõua 30 päeva jooksul alates teate saamisest kokkuleppele selle kohta, kas lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, täidab teatatud meetmega artiklis 14.2 „Kohaldamisala“ osutatud sätteid, taotleb kaebuse esitanud lepinguosaline algselt vahekohtult kirjalikult selles küsimuses otsuse tegemist. Taotlusest teavitatakse samaaegselt teist lepinguosalist ja kaubanduskomiteed. Vahekohtu otsus tehakse lepinguosalistele ja kaubanduskomiteele teatavaks 45 päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast. Kui vahekohus otsustab, et täitmiseks võetud meede on artiklis 14.2 „Kohaldamisala“ osutatud sätetega kooskõlas, tuleb kohustuste täitmise peatamine lõpetada.

c) artiklis 14.2 „Kohaldamisala“ osutatud sätetega vastuolus olevad meetmed on artikli 14.13 „Vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmete läbivaatamine pärast kohustuste täitmise peatamist“ lõike 2 alusel tehtud otsusega tühistatud või muudatuste abil kõnealuste sätetega kooskõlla viidud.

3. Kui lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, on arvamusel, et kohustuste täitmise peatamise ulatus ei ole võrdväärne rikkumise põhjustatud tühistamise või vähenemisega, võib ta kirjalikult taotleda, et selles küsimuses teeks otsuse algne vahekohus. Sellisest taotlusest teatatakse kaebuse esitanud lepinguosalisele ja kaubanduskomiteele enne lõikes 2 nimetatud kümnepäevase tähtaja möödumist. Algne vahekohus, olles vajaduse korral küsinud ekspertide arvamust, teatab oma otsusest kohustuste täitmise peatamise ulatuse kohta lepinguosalistele ja kaubanduskomiteele 30 päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast. Kohustuste täitmist ei peatata enne, kui algne vahekohus on oma otsuse teinud, ja peatamine peab olema kooskõlas vahekohtu otsusega.

1. Kui lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, ei teata enne mõistliku tähtaja möödumist ühestki vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmest või kui vahekohus leiab, et otsuse täitmiseks ei ole võetud ühtki meedet või et meede, millest artikli 14.11 „Vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmete läbivaatamine“ lõike 1 kohaselt teatati, ei ole kooskõlas kõnealuse lepinguosalise kohustustega, mis tulenevad artiklis 14.2 „Kohaldamisala“ osutatud sätetest, alustab lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, kaebuse esitanud lepinguosalisega läbirääkimisi, et saavutada vastastikku rahuldav kokkulepe hüvitise kohta.

2. Kui lepinguosalised ei jõua kokkuleppele lõike 1 kohaselt teatatud meetme olemasolus või kokkusobivuses artiklis 14.2 „Kohaldamisala“ osutatud sätetega, võib kaebuse esitanud lepinguosaline kirjalikult taotleda, et selles küsimuses teeks otsuse algne vahekohus. Taotluses tuleb ära märkida vaidlusalune meede ja artiklis 14.2 „Kohaldamisala“ osutatud sätted, millega see meede lepinguosalise arvamuse kohaselt kokku ei sobi, nõnda, et sellest ilmneks piisavalt selgelt kaebuse õiguslik alus, ning selgitada, mil viisil on see meede artiklis 14.2 „Kohaldamisala“ osutatud sätetega vastuolus. Algne vahekohus teeb oma otsuse teatavaks 45 päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast.

2. Kiireloomulistel juhtudel, sealhulgas seoses kiiresti riknevate kaupade või, kui see on asjakohane, hooajakaupade või -teenustega, teeb vahekohus kõik võimaliku, et teha oma otsus teatavaks 75 päeva jooksul alates vahekohtu moodustamise kuupäevast. Igal juhul peab vahekohus otsusest teatama hiljemalt 90 päeva jooksul alates vahekohtu moodustamise kuupäevast.

3. Kiireloomulistel juhtudel, sealhulgas seoses kiiresti riknevate kaupade või, kui see on asjakohane, hooajakaupade või -teenustega, teeb vahekohus kõik võimaliku, et esitada vahearuanne poole lühema tähtaja jooksul, kui on sätestatud lõikes 1, ja lepinguosalised võivad esitada vahekohtule kirjaliku taotluse vahearuande konkreetsete aspektide läbivaatamiseks poole lühema tähtaja jooksul, kui on sätestatud lõikes 2.

a) kui mõlemad lepinguosalised on artikli 14.20 „Vahekohtunike nimekirjad“ lõike 2 kohaselt isikud välja pakkunud, võib kumbki lepinguosaline valida väljapakutud isikute hulgast 15 päeva jooksul alates lõikes 2 osutatud konsultatsioonide alustamisest ühe vahekohtuniku, kes ei tegutse eesistujana. Kui lepinguosaline ei suuda vahekohtunikku valida, valib kaubanduskomitee esimees või tema esindaja vahekohtuniku loosi teel isikute hulgast, kelle on välja pakkunud see lepinguosaline, kes ei suutnud vahekohtunikku valida, või

2. Vahekohtu moodustamise taotlus esitatakse kirjalikult lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, ja kaubanduskomiteele. Kaebuse esitanud lepinguosaline märgib oma taotluses konkreetse vaidlusaluse meetme ja selgitab, kuidas see meede rikub artiklis 14.2 „Kohaldamisala“ osutatud sätteid, nõnda, et sellest selgitusest ilmneks piisavalt selgesti kaebuse õiguslik alus.

4. Konsultatsioonid kiireloomulistes küsimustes, sealhulgas seoses kiiresti riknevate kaupade või, kui see on asjakohane, hooajakaupade või -teenustega, peetakse 15 päeva jooksul alates taotluse kättesaamise kuupäevast ja loetakse lõppenuks 30 päeva möödumisel taotluse kättesaamise kuupäevast, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti.

3. Konsultatsioonid peetakse 30 päeva jooksul alates taotluse kättesaamise kuupäevast ja need toimuvad selle lepinguosalise territooriumil, kelle vastu kaebus esitati, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti. Konsultatsioonid loetakse lõppenuks 60 päeva möödumisel taotluse kättesaamise kuupäevast, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti. Konsultatsioonid on konfidentsiaalsed ning need ei piira kummagi lepinguosalise õigusi võimalikes edasistes menetlustes.

Käesoleva peatüki eesmärk on vältida ja lahendada lepinguosalistevahelisi vaidlusi seoses käesoleva lepingu tõlgendamise ja kohaldamisega, et jõuda võimaluse korral mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.

3. Lepinguosalised tagavad, et selliseid otsuseid rakendab asjaomase haldusmeetmega seotud amet või asutus ja et nendega reguleeritakse asjaomase ameti või asutuse tegevust, kusjuures selliseid otsuseid võib lepinguosaliste õigusnormide alusel edasi kaevata või uuesti läbi vaadata.

1. Kumbki lepinguosaline asutab kooskõlas oma siseriiklike õigusaktidega kohtuasutused või kohtulaadsed asutused või halduskohtud või peab neid ülal või kehtestab vastavad menetlused, et käesoleva lepinguga hõlmatud küsimustega seotud haldusmeetmed viivitamata läbi vaadata ja vajaduse korral neid korrigeerida. Kõnealused kohtud peavad olema erapooletud või sõltumatud ametist või asutusest, kelle ülesanne on võtta halduslikke täitemeetmeid, ning neil ei tohi olla olulist huvi küsimuse lahenduse suhtes.

c) tagama, et nende menetlused põhinevad nende õigusnormidel ja on nendega kooskõlas.

7. Lepinguosalised kehtestavad või säilitavad asjakohased mehhanismid, mille ülesanne on püüda tõhusalt lahendada üldkohaldatavate meetmete võtmisel teise lepinguosalise huvitatud isikute jaoks tekkida võivaid probleeme. Kõnealused protsessid peaksid olema hõlpsalt kättesaadavad, tähtajalised, tulemustele orienteeritud ja läbipaistvad. Need ei piira apellatsiooni- või läbivaatamismenetlusi, mida lepinguosalised kehtestavad või võtavad. Samuti ei piira need lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad neljateistkümnendast peatükist „Vaidluste lahendamine“ ja viieteistkümnendast peatükist „Vahendusmehhanism“.

c) kõnealuste meetmete avaldamise ja jõustumise vahele jäetakse piisavalt aega, välja arvatud juhul, kui see ei ole pakilisusest tulenevalt võimalik.

a) sellised meetmed on huvitatud isikutele mittediskrimineerival viisil kergesti kättesaadavad ametlikult määratud kanali kaudu ning, kui see on teostatav ja võimalik, elektrooniliste vahendite kaudu sellisel viisil, et huvitatud isikutel ja teisel lepinguosalisel on võimalik meetmetega tutvuda;

5. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, koosneb eksperdikomisjon kolmest isikust. 30 päeva jooksul alates kuupäevast, mil taotluse saanud lepinguosaline saab kätte taotluse eksperdikomisjoni moodustamiseks, konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et saavutada kokkulepe komisjoni koosseisus. Kui lepinguosalised ei suuda eksperdikomisjoni koosseisus nimetatud aja jooksul kokkuleppele jõuda, valivad nad lõikes 3 osutatud asjaomasest alamnimekirjast esimehe vastastikusel kokkuleppel või, juhul kui nad ei jõua veel seitsme päeva jooksul kokkuleppele, loosi teel. 14 päeva jooksul pärast 30 päeva pikkuse ajavahemiku möödumist valib kumbki lepinguosaline ühe lõike 4 nõuetele vastava eksperdi. Lepinguosalised võivad leppida kokku, et eksperdikomisjonis osaleb mis tahes teine lõike 4 nõuetele vastav ekspert. Juhul kui eksperdikomisjoni koosseis ei ole kindlaks määratud selle 44 päeva pikkuse perioodi jooksul alates kuupäevast, mil taotluse saanud lepinguosaline saab kätte taotluse eksperdikomisjoni moodustamiseks, valitakse ülejäänud ekspert∕eksperdid seitsme päeva jooksul loosi teel selle lepinguosalise või nende lepinguosaliste koostatud ja lõikes 3 osutatud alamnimekirja(de)st, kes ei ole menetlust lõpule viinud. Kui kõnealust nimekirja ei ole veel koostatud, valitakse eksperdid loosi teel isikute hulgast, kelle üks või mõlemad lepinguosalised on ametlikult välja pakkunud. Eksperdikomisjoni moodustamise kuupäev on päev, mil valitakse viimane kolmest eksperdist.

3. Oma esimesel koosolekul pärast käesoleva lepingu jõustumist koostab kogu nimekirja vähemalt 12 isikust, kes soovivad ja saavad tegutseda eksperdikomisjonis. Kõnealune nimekiri koosneb kolmest alamnimekirjast: üks alamnimekiri kummagi lepinguosalise jaoks ning üks alamnimekiri isikutest, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanikud ja kes täidavad eksperdikomisjoni esimehe kohuseid. Mõlemad lepinguosalised nimetavad oma nimekirjas vähemalt neli isikut eksperdikomisjonis tegutsemiseks. Samuti teeb kumbki lepinguosaline ettepaneku kahe isiku kohta, kes kantakse mõlema lepinguosalise kokkuleppel esimeeste alamnimekirja. Oma koosolekutel vaatab kogu nimekirja läbi ja tagab, et see püsib vähemalt kõnealusel tasemel.

3. Lepinguosalised teevad kõik endast oleneva, et saavutada küsimuses vastastikku rahuldav lahendus. Lepinguosalised võtavad arvesse ILO või asjakohaste mitmepoolsete keskkonnaorganisatsioonide või -asutuste tegevust, et edendada lepinguosaliste ja kõnealuste organisatsioonide koostööd ning tegevuse ühtsust. Vajaduse korral võivad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel küsida nende organisatsioonide või asutuste või mis tahes sobilikuks peetava isiku või organi arvamust, et küsimust igakülgselt uurida.

3. Lepinguosalised tunnistavad vajadust tagada, et fossiilkütuste riigitoetuse süsteemide väljatöötamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse vajadust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja piirata võimalikult ulatuslikult kaubanduse moonutamist. Kuigi artikli 11.7 „Keelatud subsiidiumid“ lõike 2 punkti b ei kohaldata söetööstusele antavate subsiidiumide suhtes, on lepinguosalistel ühine eesmärk vähendada järk-järgult fossiilkütuste subsiidiume. Sellise vähendamisega võivad kaasneda meetmed vähese CO2-heitega kütustele üleminekuga seotud sotsiaalsete tagajärgede leevendamiseks. Peale selle edendavad lepinguosalised aktiivselt säästva ja turvalise vähese CO2-heitega majanduse väljakujundamist, investeerides näiteks taastuvenergiasse ja energiatõhusatesse lahendustesse.

1. Lepinguosalised otsustavad teha jätkuvalt erilisi jõupingutusi, et hõlbustada ja edendada keskkonnakaupade ja -teenustega seotud kauplemist ja investeeringuid, muu hulgas nendega seotud mittetariifsete tõkete kõrvaldamise kaudu. Samuti tunnistavad lepinguosalised selliste meetmete kasulikkust, mis on suunatud vabatahtlike või erasektori säästva arengu tagamise kavade, näiteks ökomärgistamise või õiglase ja eetilise kaubandusega hõlmatud kaupadega kauplemise edendamiseks.

Lepinguosalised võtavad lepinguosalistevahelist kaubandust mõjutada võivaid keskkonnakaitsemeetmeid koostades ja rakendades arvesse asjakohast teaduslikku teavet ning asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, suuniseid ja soovitusi, kui need on olemas, ja ettevaatuspõhimõtet.

c) kehtestama tõhusad järelevalve- ja kontrollimeetmed, näiteks asjakohased sadamariigi meetmed, et tagada kaitsemeetmetest kinnipidamine, ja ning

4. Ükski käesoleva lepingu säte ei takista lepinguosalistel võtta vastu või säilitada meetmeid, et rakendada mitmepoolseid keskkonnakokkuleppeid, mille osalised nad on, tingimusel, et selliseid meetmeid ei rakendata viisil, mis võiks tekitada meelevaldset või põhjendamatut diskimineerimist lepinguosaliste vahel või kaubanduse varjatud piiramist.

1. Lepinguosalised tunnistavad rahvusvahelise keskkonnaalase juhtimise ja lepingute olulisust, sest need on rahvusvahelise kogukonna vastus ülemaailmsetele või piirkondlikele keskkonnaprobleemidele, ning rõhutavad vajadust tõhustada kaubandus- ja keskkonnapoliitika, -eeskirjade ja -meetmete vastastikust toetust. Sellega seoses konsulteerivad nad ja teevad vajaduse korral koostööd seoses läbirääkimistega vastastikust huvi pakkuvate kaubandusalaste keskkonnaküsimuste üle.

Lepinguosalised võtavad lepinguosaliste vahelist kaubandust mõjutada võivaid töötervishoiu ja -ohutuse meetmeid koostades ja rakendades arvesse asjakohast teaduslikku ja tehnilist teavet ning asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, suuniseid ja soovitusi, kui need on olemas, sealhulgas kõnealustes rahvusvahelistes standardites, suunistes ja soovitustes sätestatud ettevaatuspõhimõtet.

2. Lepinguosalised kinnitavad veel kord täieliku ja tootliku tööhõive ja kõigi jaoks inimväärse töö tagamist käsitlevast ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu ministrite 2006. aasta deklaratsioonist tulenevat kohustust tunnistada, et täielik ja tootlik tööhõive ning inimväärne töö kõigi jaoks on säästva arengu põhielement kõikides riikides ja rahvusvahelise koostöö peamine eesmärk. Lepinguosalised on otsustanud edendada rahvusvahelise kaubanduse arengut sellisel viisil, mis soodustab täielikku ja tootlikku tööhõivet ning inimväärset tööd kõigi jaoks.

1. Lepinguosalised tunnistavad rahvusvahelise tööhõive- ja tööküsimuste alase koostöö ning lepingute olulisust, sest need on rahvusvahelise kogukonna vastus globaliseerumisest tulenevatele majanduslikele, tööhõivealastele ja sotsiaalsetele probleemidele ning võimalustele. Nad kohustuvad vastavalt vajadusele konsulteerima ja tegema koostööd vastastikust huvi pakkuvates kaubandusalastes töö- ja tööhõiveküsimustes.

1. Lepinguosalised tunnistavad kummagi lepinguosalise õigust kehtestada oma keskkonna- ja töökaitse tasemed ning võtta vastavalt sellele vastu või muuta oma sellealaseid õigusakte ja põhimõtteid kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud normide või selliste lepingute põhimõtetega, mille osalisriigid nad on ja millele on viidatud artiklites 12.3 „Mitmepoolsed tööstandardid ja -lepingud“ ja 12.6 „Mitmepoolsed keskkonnastandardid ja -kokkulepped“.

4. Lepinguosalised tunnistavad, et nende eesmärk on tugevdada oma kaubandussuhteid ja koostööd viisil, mis edendab säästvat arengut seoses lõigetega 1 ja 2. Võttes arvesse mõlema lepinguosalise konkreetseid asjaolusid, ei kavatse nad ühtlustada lepinguosaliste tööstandardeid või keskkonnanorme.

3. Lepinguosalised tunnistavad, et ei ole asjakohane soodustada kaubandust või investeeringuid, langetades või vähendades siseriiklike töö- ja keskkonnaalaste õigusaktidega ette nähtud kaitse taset. Samal ajal rõhutavad lepinguosalised, et keskkonna- ja tööstandardeid ei tohiks kasutada kaubanduse kaitsemeetmena.

2. Lepinguosalised tunnistavad, et majandusareng, sotsiaalne areng ja keskkonnakaitse on säästva arengu omavahel seotud ja üksteist tugevdavad elemendid. Nad rõhutavad kaubandusalastes sotsiaal- ja keskkonnaküsimustes tehtava koostöö kasulikkust, sest see on osa ülemaailmsest lähenemisviisist kaubandusele ja säästvale arengule.

Lepinguosalised tunnistavad koostöö ja kooskõlastamise tähtsust, et veelgi tugevdada tõhusat õiguskaitset. Nende vastavad ametiasutused püüavad kooskõlastada oma vastavate õiguskaitset ja teha selles valdkonnas koostööd, et täita käesoleva lepingu eesmärk tagada oma kaubandussuhetes vaba ja moonutamata konkurents.

1. Lepinguosalised nõustuvad tegema kõik endast oleneva, et heastada või kõrvaldada oma konkurentsiõiguse kohaldamise kaudu või muul viisil konkurentsimoonutused, mille on tekitanud muud kaupade ja teenustega kauplemisega seotud eripärased subsiidiumid, mida ei ole käsitletud artiklis 11.7 „Keelatud subsiidiumid“ niivõrd, kuivõrd need mõjutavad või võivad tõenäoliselt mõjutada kummagi lepinguosalise kaubandust, ja takistada selliste olukordade tekkimist. 11-A lisas on esitatud suunised eelkõige seda liiki subsiidiumide kohta, millega sellist mõju ei kaasne.

välja arvatud juhul, kui subsiidiume andev lepinguosaline on teise lepinguosalise taotlusel tõendanud, et kõnealune subsiidium ei mõjuta praegu ega tõenäoliselt ka edaspidi kaubavahetust teise lepinguosalisega.

b) mis tahes vormis toetus maksejõuetutele või raskustes äriühingutele (nagu laenud ja tagatised, sularahatoetused, kapitalisüstid, vara üleandmine turuhinnast madalama hinnaga või maksuvabastused) ilma realistlikel eeldustel põhineva usaldusväärse ümberkorralduskavata, mille eesmärk on tagada maksejõuetu või raskustes äriühingu pikaajalise elujõulisuse taastumine mõistliku aja jooksul, ilma et äriühing ise ümberkorraldamiskulusid olulisel määral kataks,

2. Käesolevat peatükki kohaldatakse subsiidiumi suhtes üksnes juhul, kui see on eripärane subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 2 tähenduses. Kõiki artikliga 11.7 „Keelatud subsiidiumid“ hõlmatud subsiidiume käsitatakse eripäraste subsiidiumidena.

Kuigi käesolevat peatükki ei tõlgendata nii, et see takistaks lepinguosalisi asutamast või ülal pidamast riigimonopole, kohandavad lepinguosalised ärilisi riigimonopole, et välistada selliste monopolide poolne diskrimineerimine seoses tingimustega, mille alusel kaupa hangitakse teise lepinguosalise füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt või turustatakse neile.

3. Lepinguosalised tagavad, et nende eri- või ainuõiguse saanud äriühingud ei kasuta oma eri- või ainuõigust selleks, et osaleda kas otseselt või kaudselt ning muu hulgas oma tehingute kaudu emaettevõtjate, tütarettevõtjate või ühisele omanikule kuuluvate ettevõtjatega konkurentsivastases tegevuses mõnel muul turul, kus sellistel äriühingutel puudub eri- või ainuõigus, mis kahjustaks teise lepinguosalise investeeringuid ja kaupade või teenustega kauplemist.

2. Ilma et see piirakse lõike 1 kohaldamist, nõustuvad lepinguosalised nimetama kontaktisiku dialoogi jätkamiseks, sealhulgas vajaduse korral selleks, et korraldada oma vastavate käesolevas peatükis käsitletud valdkondade tehniliste ekspertide koosolekuid intellektuaalomandi küsimuste arutamiseks.

e) intellektuaalomandiga seotud küsimuste alane teabevahetus ja koostöö, kui see on vajalik ja asjakohane keskkonnasõbraliku tehnoloogia arendamiseks, ja ning

2. Kaupade puhul, mida veetakse lepinguosalise territooriumil transiitkaubana või mis seal ümber laaditakse ning mis on suunatud teise lepinguosalise territooriumile ja mille puhul kahtlustatakse, et need rikuvad õigusi või on võltsitud, esitavad lepinguosalised teisele lepinguosalisele kas omal algatusel või teise lepinguosalise taotlusel kättesaadavat teavet, mis võimaldab võtta kõnealuste saadetiste suhtes tõhusaid õiguskaitsemeetmeid. Lepinguosalised ei tohi edastada teavet, mille on konfidentsiaalselt esitanud lastisaatja, laevandusettevõte või tema agent.

2. Lepinguosalised kehtestavad või säilitavad tollikontrolli all olevate kaupade suhtes menetlused, mille kohaselt nende pädevad asutused võivad omal algatusel peatada selliste kaupade vabasse ringlusesse laskmise, mille puhul kahtlustatakse, et tegemist on:

1. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, kehtestavad või säilitavad lepinguosalised tollikontrolli all olevate kaupade suhtes menetlused, mille kohaselt õiguste omaja võib paluda nende pädevatel asutustel peatada selliste kaupade vabasse ringlusesse laskmine, mille puhul kahtlustatakse, et tegemist on:

e) „disainilahenduse õigust rikkuvad kaubad“ – mis tahes kaubad, mille disainilahendus on registreeritud ja mille puhul on kasutatud seda disainilahendust või sellest mitte oluliselt erinevat disainilahendust ilma õiguse omaja või tema poolt tootjariigis nõuetekohaselt volitatud isiku nõusolekuta, kui selliste kaupade valmistamine oleks rikkumine selle lepinguosalise siseriiklike õigusaktide alusel, kus kaubad asuvad.

d) „autoriõigust rikkuvad kaubad“ – mis tahes kaubad, mis on ilma õiguse omaja või tema poolt tootjariigis nõuetekohaselt volitatud isiku nõusolekuta valmistatud koopiad, mis on tehtud otseselt või kaudselt kaubaartikli järgi, mille puhul koopia valmistamine oleks autoriõiguse või sellega kaasnevate õiguste rikkumine selle lepinguosalise siseriiklike õigusaktide alusel, kus kaubad asuvad;

4. Lepinguosalised võivad oma siseriiklike õigusaktidega ette näha tingimused, mille alusel teenuseosutajatel on õigus kasutada käesolevas artiklis sätestatud erandeid ja piiranguid. Ilma et see piiraks lõigete 1–3 kohaldamist, võivad lepinguosalised kehtestada asjakohased menetlused väidetavatest rikkumistest tõhusaks teatamiseks ja vastuväidete tõhusaks esitamiseks nende isikute poolt, kelle materjal vea või vale tuvastamise tõttu eemaldatakse või blokeeritakse.

3. Õigus kasutada käesoleva artikli kohaseid erandeid ja piiranguid ei ole seotud asjaoluga, kas teenuseosutaja jälgib oma teenust või otsib aktiivselt ebaseaduslikule tegevusele viitavaid asjaolusid, välja arvatud sel määral, mil see on kooskõlas selliste tehniliste meetmetega.

1. Ilma et see piiraks lõigete 2–6 kohaldamist, näevad lepinguosalised oma siseriiklike õigusaktidega ette erandid või piirangud seoses teenuseosutajate vastutusega või nende suhtes võetavate parandusmeetmete ulatusega autoriõiguse või sellega kaasnevate õiguste või kaubamärgiõiguse rikkumiste puhul, mis toimub nende poolt või nende nimel kontrollitavate või hallatavate süsteemide või võrkude kaudu.

Autoriõiguse või sellega kaasnevate õigustega seotud tsiviilkohtumenetluse puhul näevad lepinguosalised vähemalt kirjandus- või kunstiteose, esituse või fonogrammi puhul ette eelduse, et vastupidiste tõendite puudumise korral on õiguste omaja füüsiline või juriidiline isik, kelle nimi on sellise teose, esituse või fonogrammi puhul tavapärasel viisil esitatud, ja tal on sellest tulenevalt õigus rikkumismenetluse algatamiseks.

Lepinguosalised tagavad, et nende kohtuorganitel on intellektuaalomandi õiguse rikkumisega seotud tsiviilkohtumenetluse lõppedes vajaduse korral õigus kohustada kaotajat tasuma võitja kohtukulud või -tasud ja asjakohased advokaaditasud või muud kulud, vastavalt lepinguosalise siseriiklikele õigusaktidele.

4. Ükski käesoleva artikli säte ei takista lepinguosalisi sätestamast võimalust, et kui rikkuja ei olnud ega pidanud põhjendatult olema teadlik sellest, et ta tegeleb õigusrikkumisega, võivad nende kohtuasutused anda korralduse maksta saadud tulu tagasi või maksta kahjutasu, mille suurus võib olla eelnevalt kindlaks määratud.

3. Lõike 2 alternatiivina võivad lepinguosalised näha ette, et nende kohtuorganitel on asjakohastel juhtudel õigus määrata kindlasummaline kahjutasu, tuginedes sellistele elementidele nagu vähemalt sama suur summa kui autoritasu või tasud, mida rikkuja oleks pidanud maksma, kui ta oleks kõnealuse intellektuaalomandi õiguse kasutamiseks luba taotlenud.

2. Intellektuaalomandi õiguse rikkumisest tuleneva kahju suuruse kindlaksmääramisel on lepinguosalise kohtuorganitel lubatud võtta väärtuse hindamisel muu hulgas arvesse iga põhjendatud väidet, millele õiguste omaja tugineb, kaasa arvatud saamata jäänud tulu, rikkumisega seotud kaupade või teenuste väärtus turuhinnas või nende soovituslik jaemüügihind. Vähemalt autoriõiguse või sellega kaasnevate õiguste rikkumise korral ning kaubamärgi võltsimise korral tagavad lepinguosalised, et nende kohtuorganitel on õigus kohustada rikkujat maksma rikkumisega teenitud tulu välja õiguste omajale kas kahjutasu alternatiivina, täiendusena või selle osana.

1. Lepinguosalised tagavad, et intellektuaalomandi õiguskaitse tagamisega seotud tsiviilkohtumenetluste puhul on nende kohtuorganitel õigus kohustada rikkujat, kes teadis või pidi teadma, et ta paneb toime rikkumise, maksma õiguste omajale kahjutasu, mis oleks piisav kompenseerimaks kahju, mida õiguste omaja on saanud intellektuaalomandi õiguste rikkumise tõttu.

Lepinguosaline võib oma siseriiklike õigusaktidega ette näha, et asjakohastel juhtudel ning selle isiku taotluse korral, kelle suhtes tuleb kohaldada artiklis 10.41 „Muud parandusmeetmed“ ja/või artiklis 10.42 „Ettekirjutused“ sätestatud meetmeid, on nende kohtuorganitel tsiviilkohtumenetluses, mille käigus on tehtud kohtuotsus õiguste omaja intellektuaalomandi õiguse rikkumise kohta, õigus anda korraldus maksta kahju kannatanud isikule artiklis 10.41 „Muud parandusmeetmed“ ja/või artiklis 10.42 „Ettekirjutused“ sätestatud meetmete asemel rahalist hüvitist juhul, kui asjaomase isiku tegevuses puudus tahtlus või raske hooletus, kui kõnealuste meetmete kohaldamine põhjustaks talle ebaproportsionaalselt suurt kahju ning kui kannatanud isikule rahalise hüvitise maksmine näib olevat piisavalt rahuldav.

Lepinguosalised näevad ette, et õiguste omaja taotluse korral on nende kohtuorganitel tsiviilkohtumenetluses, mille käigus on tehtud kohtuotsus õiguste omaja intellektuaalomandi õiguse rikkumise kohta, õigus teha rikkujale või vajaduse korral kolmandale isikule, kes kuulub asjaomase kohtuorgani jurisdiktsiooni alla, ettekirjutus rikkumise lõpetamiseks. Kui see on lepinguosalise siseriiklike õigusaktidega ette nähtud, võib ettekirjutuse täitmata jätmisel vajaduse korral määrata selle täitmise tagamiseks korduva rahalise karistuse.

b) nõuda, et materjalid ja seadmed, mida on peamiselt kasutatud õigusi rikkuvate kaupade valmistamiseks, hävitatakse või kõrvaldatakse väljaspool turustuskanaleid põhjendamatute viivitusteta ilma mingisugust kompensatsiooni maksmata sellisel viisil, et vähendada edaspidiste rikkumiste ohtu.

1. Lepinguosalised tagavad, et õiguste omaja taotluse korral on nende kohtuorganitel tsiviilkohtumenetluses, mille käigus on tehtud kohtuotsus õiguste omaja intellektuaalomandi õiguse rikkumise kohta, vähemalt autoriõigust rikkuvate kaupade ja võltsitud kaubamärke kandvate kaupade puhul õigus:

2. Lõikes 1 viidatud asjakohane teave võib hõlmata teavet isikute kohta, kes on seotud rikkumise või oletatava rikkumise mis tahes aspektiga, ning teavet õigust rikkuvate või oletatavalt rikkuvate kaupade ja teenuste tootmisvahendite või turustuskanalite kohta, sh kolmandate isikute kohta, kes on oletatavasti kaasatud selliste kaupade või teenuste tootmisse või turustamisse.

1. Ilma et see piiraks privileege, teabeallika konfidentsiaalsuse kaitset või isikuandmete töötlemist käsitlevate siseriiklike õigusaktide kohaldamist, tagavad lepinguosalised, et intellektuaalomandi õiguskaitsega seotud tsiviilkohtumenetluses on nende kohtuorganitel õigus kohustada rikkujat või oletatavat rikkujat, et ta esitaks õiguste omaja põhjendatud taotluse korral õiguste omajale või kohtuorganitele vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele vähemalt tõendite kogumise eesmärgil asjakohase teabe, mida rikkuja või oletatav rikkuja valdab või kontrollib.

5. Kui ajutised meetmed tühistatakse või kui need muutuvad kehtetuks hageja mis tahes teo või tegevusetuse tõttu või kui hiljem leitakse, et intellektuaalomandi õigust ei ole rikutud, on kohtuorganitel õigus kostja nõudel kohustada hagejat maksma kostjale nõuetekohast hüvitist nende meetmetega tekitatud mis tahes kahju eest.

4. Lepinguosalised tagavad, et nende kohtuorganitel on ajutiste meetmete kohaldamisel õigus nõuda hagejalt iga mõistlikult kättesaadava tõendi esitamist, et olla piisava kindlusega veendunud, et hageja õigusi on rikutud või et on olemas sellise rikkumise vahetu oht, ning nõuda hagejalt kautsjonit või võrdväärset tagatist, mis oleks piisav kostja kaitseks ja kuritarvituse vältimiseks. Selline kautsjon või võrdväärne tagatis ei tohiks põhjendamatult takistada kõnesoleva ajutiste meetmete kehtestamise menetluse kasutamist.

3. Vähemalt autoriõigust või sellega kaasnevaid õigusi rikkuvate kaupade ja võltsitud kaubamärke kandvate kaupade puhul tagavad lepinguosalised, et tsiviilkohtumenetluse käigus on nende kohtuorganitel õigus nõuda kahtlaste kaupade, rikkumisega seotud materjalide ja seadmete ning vähemalt võltsitud kaubamärke kandvate kaupade puhul ka rikkumisega seotud tõendavate dokumentide originaalide või koopiate arestimist või muul moel kinnipidamist.

2. Lepinguosalised tagavad, et nende kohtuorganitel on õigus võtta vajaduse korral ajutisi meetmeid inaudita altera parte, eriti kui viivitus tekitaks õiguste omajale tõenäoliselt korvamatut kahju või kui on ilmne tõendite hävimise oht. Inaudita altera parte menetlustes tagavad lepinguosalised, et nende kohtuorganitel on õigus toimida ajutiste meetmete taotlemise korral kiiresti ning teha otsus põhjendamatute viivitusteta.

1. Lepinguosalised tagavad, et nende kohtuorganitel on õigus määrata kiireid ja tõhusaid ajutisi meetmeid:

3. Ükski käesoleva peatüki säte ei mõjuta lepinguosaliste õigust tagada üldiselt oma siseriiklike õigusnormide täitmine ega kohusta kumbagi lepinguosalist muutma oma õigusakte, mis on seotud intellektuaalomandi õiguste kaitse tagamisega. Ilma et see piiraks eespool kirjeldatud üldpõhimõtteid, ei loo ükski käesoleva peatüki säte kummalegi lepinguosalisele kohustust:

c) need ei tohi olla ülemäära keerukad või kulukad ega sisaldada sobimatuid tähtaegu või põhjendamatuid viivitusi ning

b) need on õiglased ja erapooletud;

1. Kui lepinguosaline nõuab enne agrokeemiatootele turustamisloa andmist kõnealuse toote ohutust ja efektiivsust käsitlevate katseandmete või uuringute esitamist, ei luba asjaomane lepinguosaline kolmandatel isikutel katseandmed ja uuringud esitanud isikule antud turustamisloa põhjal turustada sama või sarnast toodet ajavahemikul, mille pikkus on vähemalt kümme aastat alates tema territooriumil loa andmise kuupäevast, välja arvatud juhul, kui katseandmed ja uuringud esitanud taotleja on andnud selleks oma nõusoleku.

Kui lepinguosaline nõuab enne farmaatsiatootele turustamisloa andmist kõnealuse toote ohutust ja efektiivsust käsitlevate katseandmete või uuringute esitamist, ei luba asjaomane lepinguosaline kolmandatel isikutel kooskõlas katseandmed ja uuringud esitanud isikule antud turustamisloaga turustada sama või sarnast toodet ajavahemikul, mille pikkus on vähemalt viis aastat alates tema territooriumil loa andmise kuupäevast, välja arvatud juhul, kui katseandmed ja uuringud esitanud taotleja on andnud selleks oma nõusoleku..

Lepinguosalised tunnistavad, et nende vastavatel territooriumidel patendiga kaitstud farmaatsiatoodete suhtes võidakse enne nende vastavale turule lubamist kohaldada haldusliku turustamisloa menetlust. Lepinguosalised võimaldavad patendikaitsega antavate õiguste kehtivusaega pikendada, et hüvitada patendiomanikule patendi tegeliku kehtivusaja lühenemine, mis tuleneb halduslikust turustamisloa menetlusest. Patendikaitsega antavate õiguste kehtivusaega võidakse pikendada kuni viis aastat.

Lepinguosalised tuletavad meelde patendikoostöölepingust (sõlmitud 19. juunil 1970 Washingtonis, muudetud 28. septembril 1979 ja 3. veebruaril 1984) tulenevaid kohustusi. Kui see on asjakohane, teevad lepinguosalised mõistlikes piirides kõik endast oleneva, et täita kooskõlas oma siseriiklike õigusaktide ja menetlustega patendiõiguse lepingu (vastu võetud 1. juunil 2000 Genfis) artikleid 1–16.

11. Mitte miski C alajaos „Geograafilised tähised“ ei kohusta lepinguosalist kaitsma teise lepinguosalise geograafilist tähist, mida ei kaitsta või mille kaitse on lõpetatud kooskõlas selle päritoluriigi õigusega. Lepinguosalised teavitavad teineteist juhul, kui geograafilist tähise päritoluriigis lõpetatakse selle kaitse.

9. Lepinguosaline võib ette näha, et kõik C alajao „Geograafilised tähised“ alusel esitatavad taotlused kaubamärgi kasutamise või registreerimise kohta tuleb esitada kas viie aasta jooksul pärast seda, kui kaitstud tähise kahjustav kasutamine on saanud selle lepinguosalise territooriumil üldtuntuks või pärast kaubamärgi registreerimise kuupäeva selle lepinguosalise territooriumil, kui see kuupäev eelneb kahjustava kasutamise üldtuntuks saamise kuupäevale selle lepinguosalise territooriumil ja tingimusel, et kaubamärk on selleks kuupäevaks avaldatud ja et geograafilist tähist ei ole kasutatud ega registreeritud petmise eesmärgil.

8. Mitte miski C alajaos „Geograafilised tähised“ ei takista lepinguosalist kaitsmast vastavalt oma siseriiklikule õigusele geograafilise tähisena terminit, mis on vastuolus taimesordi või loomatõu nimetusega.

7. Mitte miski C alajaos „Geograafilised tähised“ ei kohusta lepinguosalist kohaldama selle sätteid teise lepinguosalise geograafilise tähise suhtes seoses viinamarjatoodetega, mille puhul asjaomane tähis on identne sellise viinamarjasordi tavapärase nimetusega, mis esineb selle lepinguosalise territooriumil kuupäeval, mil asjaomase lepinguosalise suhtes jõustus WTO asutamisleping.

6. Mitte miski C alajaos „Geograafilised tähised“ ei kohusta lepinguosalist kohaldama selle sätteid teise lepinguosalise geograafilises tähises sisalduva mis tahes nimetuse suhtes seoses kaupade või teenustega, mille puhul selline nimetus on identne tavalises keelepruugis kasutatava terminiga, näiteks selliste kaupade või teenuste üldnimetus selle lepinguosalise territooriumil.

5. Mitte miski C alajaos „Geograafilised tähised“ ei kohusta lepinguosalist kohaldama selle sätteid teise lepinguosalise geograafilise tähise suhtes seoses kaupade või teenustega, mille puhul asjaomane tähis on identne tavalises keelepruugis kasutatava terminiga, näiteks selliste kaupade või teenuste üldnimetus selle lepinguosalise territooriumil.

2. Põllumajandustoodete ja toiduainete puhul ei kohusta mitte miski C alajaos „Geograafilised tähised“ lepinguosalist takistama teise lepinguosalise konkreetse geograafilise tähise jätkuvat ja samalaadset kasutamist kaupade või teenuste puhul oma kodanike ja residentide poolt, kes on kasutanud kõnealust geograafilist tähist pidevalt seoses samade või seonduvate kaupade või teenustega kõnealuse lepinguosalise territooriumil kas:

1. C alajaos „Geograafilised tähised“ osutatud toodete import, eksport ja turustamine lepinguosalise territooriumil on reguleeritud asjaomase lepinguosalise siseriikliku õigusega.

ei tohi C alajao „Geograafilised tähised“ rakendamiseks vastu võetud meetmed kahjustada kaubamärgi registreerimiskõlblikkust või registreerimise kehtivust või kasutamise õigust põhjusel, et see kaubamärk on kas identne või sarnane mingi geograafilise tähisega.

3. Kui kaubamärgi registreerimise taotlus on esitatud või kaubamärk on registreeritud heauskselt või kui õigus kaubamärgile on omandatud heauskse kasutamise kaudu, kui selline võimalus on lepinguosaliste vastavate õigusaktidega ette nähtud, kas:

2. Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, tunnistavad lepinguosalised, et varasema vastuolulise kaubamärgi olemasolu lepinguosalise territooriumil ei välista täielikult samasuguste kaupade geograafilise tähise järgnevat registreerimist asjaomase lepinguosalise territooriumil.

1. Ilma et see piiraks artikli 10.22 „Üldeeskirjad“ kohaldamist, keelduvad lepinguosalised selliste geograafiliste tähiste puhul, mis on loetletud 10-B lisas ja jätkuvalt kaitstud geograafiliste tähistena lepinguosalise artikli 10.17 „Geograafiliste tähiste kaitsmise süsteem“ lõikes 2 osutatud süsteemi alusel, kaupade kaubamärgi registreerimisest, kui see sisaldab või kujutab endast geograafilist tähist, mis näitab kaupa samasuguse kaubana, või tunnistavad sellise kaubamärgi kehtetuks ametiülesande korras, kui lepinguosalise siseriiklik õigus seda võimaldab või kui huvitatud isik seda taotleb, juhul kui tegemist on kaupadega, mis ei ole pärit asjaomasel geograafilisel tähisel näidatud kohast, tingimusel, et kaubamärgi registreerimise taotlus esitatakse hilisemal kuupäeval kui taotlus geograafilise tähise registreerimiseks asjaomasel territooriumil.

C alajao „Geograafilised tähised“ alusel kaitstud geograafiliste tähiste kasutamise õigus ei piirdu taotlejaga tingimusel, et kõnealune kasutamine on seotud asjaomase geograafilise tähisega tuvastatud kaupadega.

6. Kui lepinguosalisele esitatakse taotlus registreerida või kaitsta geograafilist tähist, mis on homonüümne mõne 10-B lisas loetletud geograafilise tähisega, kaalub kõnealune lepinguosaline taotluse esitaja ning asjaomaste tootjate seisukohti ja ettepanekuid, et määrata kindlaks tingimused, mille alusel geograafilisi tähiseid üksteisest eristada.

5. Ilma et see piiraks TRIPS-lepingu artikli 23 lõike 3 kohaldamist, määrab kumbki lepinguosaline praktilised tingimused, mille alusel homonüümseid geograafilisi tähiseid tema territooriumil üksteisest eristada, pidades silmas, et tagatakse asjaomaste tootjate õiglane kohtlemine ning et tarbijaid ei eksitata.

c) geograafilisele tähisele on lisatud sellised märked nagu „liik“, „tüüp“, „laad“, „imitatsioon“ vms.

3. Ilma et see piiraks artikli 10.22 „Üldeeskirjad“ kohaldamist, näevad lepinguosalised selliste 10-B lisas loetletud põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste puhul, mis on jätkuvalt kaitstud geograafiliste tähistena artikli 10.17 „Geograafiliste tähiste kaitsmise süsteem“ lõikes 2 osutatud süsteemi alusel, ette õiguslikud vahendid, mis võimaldavad huvitatud isikutel vältida mis tahes geograafilise tähise kasutamist, mis näitab kaupa samasuguse kaubana, mis ei ole pärit kõnealusel geograafilisel tähisel märgitud kohast, isegi kui:

c) geograafilisele tähisele on lisatud sellised märked nagu „liik“, „tüüp“, „laad“, „imitatsioon“ vms.

2. Ilma et see piiraks artikli 10.22 „Üldeeskirjad“ kohaldamist, näevad lepinguosalised selliste 10-B lisas loetletud veinide ja kangete alkohoolsete jookide geograafiliste tähiste puhul, mis on jätkuvalt kaitstud geograafiliste tähistena artikli 10.17 „Geograafiliste tähiste kaitsmise süsteem“ lõikes 2 osutatud süsteemi alusel, ette õiguslikud vahendid, mis võimaldavad huvitatud isikutel vältida mis tahes geograafilise tähise kasutamist, mis näitab veini veinina, mis ei ole pärit kõnealusel geograafilisel tähisel märgitud kohast, või kanget alkohoolset jooki kange alkohoolse joogina, mis ei ole pärit kõnealusel geograafilisel tähisel märgitud kohast, isegi kui:

a) kõigi selliste kauba tähistamise või tutvustamise viiside kasutamist, mis näitavad või lubavad oletada, et kõnealune kaup pärineb mujalt kui sellest geograafilisest piirkonnast, kust see tegelikult pärit on, eksitades üldsust kauba geograafilise päritolu suhtes, ja

1. Ilma et see piiraks artikli 10.22 „Üldeeskirjad“ kohaldamist, näevad lepinguosalised selliste 10-B lisas loetletud veinide, kangete alkohoolsete jookide, põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste puhul, mis on jätkuvalt kaitstud geograafiliste tähistena artikli 10.17 „Geograafiliste tähiste kaitsmise süsteem“ lõikes 2 osutatud süsteemi alusel, ette õiguslikud vahendid, mis võimaldavad huvitatud isikutel vältida:

Lepinguosalised nõustuvad võimalusega muuta nende 10-B lisas loetletud veinide, kangete alkohoolsete jookide, põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste loetelu, mida mõlemad lepinguosalised peavad C alajao „Geograafilised tähised“ alusel kaitsma. 10-B lisa kõnealune muutmine toimub tingimusel, et geograafilised tähised on olnud ja on jätkuvalt kaitstud geograafiliste tähistena asjaomase lepinguosalise artikli 10.17 „Geograafiliste tähiste kaitsmise süsteem“ lõikes 2 osutatud süsteemi alusel.

3. Pärast seda, kui geograafiliste tähiste kaitse menetlused on kummagi lepinguosalise territooriumil kõikide 10-A lisas loetletud nimetuste osas lõpule viidud, kohtuvad lepinguosalised niipea kui võimalik, et võtta artiklis 16.1 „Kaubanduskomitee“ osutatud kaubanduskomitees vastu otsus selle kohta, millised 10-A lisas kummagi lepinguosalise puhul sisalduvad nimetused, mis on olnud ja on jätkuvalt kaitstud geograafiliste tähistena asjaomase lepinguosalise lõikes 2 osutatud süsteemi alusel, tuleb loetleda 10-B lisas.

b) haldusmenetlus, millega tõendatakse, et geograafiline tähis, mis on kantud või mis kavatsetakse kanda lõike 2 punktis a osutatud registrisse, näitab, et kaup on pärit lepinguosalise territooriumilt või lepinguosalise territooriumi piirkonnast või paikkonnast, kui kauba teatav omadus, maine või muu iseloomulik tunnus on olulisel määral seostatav kauba geograafilise päritoluga;

2. Lepinguosalise geograafiliste tähiste suhtes, mida teine lepinguosaline peab kaitsma, kohaldatakse C alajagu „Geograafilised tähised“ üksnes juhul, kui need tähised on nende päritoluriigis geograafiliste tähistena tunnustatud ja deklareeritud.

b) teoste, esituste või fonogrammide koopiate levitamine, import levitamise eesmärgil, ülekandmine ringhäälingus, edastamine või üldsusele kättesaadavaks tegemine, teades, et õiguste teostamist käsitlev elektrooniline teave on kõrvaldatud või et seda on ilma loata muudetud.

1. Õiguste teostamist käsitleva elektroonilise teabe kaitsmiseks näevad lepinguosalised ette piisava õiguskaitse ja tõhusad õiguskaitsevahendid iga isiku vastu, kes teadlikult ja ilma loata paneb toime mis tahes järgmise teo või kelle puhul võib seoses tsiviilõiguslike kaitsevahenditega põhjendatult eeldada, et ta on teadlik, et tegu põhjustab, võimaldab, hõlbustab või varjab autoriõiguse või sellega kaasnevate õiguste rikkumist. Kõnealused teod on järgmised:

c) lepinguosalised on jõudnud pärast lõike 4 kohaseid konsultatsioone kokkuleppele või

b) vastuväite esitav lepinguosaline on teatanud muutvale lepinguosalisele, et ta võtab oma vastuväite tagasi;

c) lõike 4 punkti c puhul ei ole lepinguosaliste konsultatsioonide käigus välja pakutud kompenseerivad kohandused piisavad vastastikku kokku lepitud võrreldava kohaldamisala säilitamiseks,

c) kõik nõuded seoses kompenseerivate kohandustega ja selliste kohanduste tasemega, mis tulenevad lõike 1 kohaselt teatatud muudatustest. Kohandamine võib seisneda kohaldamisala kompenseerivas laiendamises muutva lepinguosalise poolt või samaväärse kohaldamisala tühistamises vastuväiteid esitava lepinguosalise poolt, et säilitada õiguste ja kohustuste tasakaal ning käesoleva peatükiga ette nähtud vastastikku kokku lepitud kohaldamisala võrreldav tase.

a) lõike 2 kohase teatamise korral tõendid selle kohta, et valitsuse kontroll või mõju hankija käesoleva lepinguga hõlmatud hanke üle on tegelikult kõrvaldatud;

2. Kui hankija kavatsetakse kustutada lepingu lisadest 9-A kuni 9-G põhjusel, et valitsuse kontroll või mõju hankija käesoleva lepinguga hõlmatud hanke üle on tegelikult kõrvaldatud, lisab muudatusettepaneku teinud lepinguosaline (edaspidi „muutev lepinguosaline“) teatesse tõenduse selle kohta, et kõnealune valitsuse kontroll või mõju on tegelikult kõrvaldatud. Valitsuse kontroll või mõju 9-C lisas loetletud hankijate käesoleva lepinguga hõlmatud hanke üle loetakse tegelikult kõrvaldatuks:

b) juhul, kui läbivaatav organ on tuvastanud lõikes 1 nimetatud rikkumise või tegematajätmise, parandusmeetmete võtmine või tekkinud kahju korvamine, mida võib piirata pakkumuse ettevalmistamise või vaidlustamise kuludega. Kui hankeleping on juba sõlmitud, võivad lepinguosalised ette näha, et parandusmeetmeid ei saa kasutada.

a) kiired ajutised meetmed, et tarnijal oleks võimalik hankes edasi osaleda. Sellised ajutised meetmed võivad põhjustada hankeprotsessi peatamise. Menetlustega võib ette näha, et selliste meetmete kohaldamise üle otsustamisel võib arvesse võtta nende ülekaalukalt ebasoodsaid tagajärgi asjakohastele huvidele, sealhulgas avalikele huvidele. Meetmete võtmata jätmist põhjendatakse kirjalikult j ning

c) menetluse osalistel on õigus võtta endale esindaja ja saatja;

6. Lepinguosalised tagavad, et kui läbivaatav organ ei ole kohus, peab olema võimalik tema otsused kohtusse edasi kaevata või peavad kehtima menetlused, millega tagatakse, et:

5. Kui vaide vaatab esimesena läbi muu kui lõikes 4 osutatud asutus, tagab lepinguosaline, et tarnijal on võimalik algne otsus edasi kaevata erapooletule haldus- või kohtuasutusele, kes ei sõltu hankijast, kelle hanget ta vaidlustab.

2. Kui tarnija, kellel on või on olnud huvi käesoleva lepinguga hõlmatud hanke vastu, esitab kaebuse lõikes 1 osutatud rikkumise või tegematajätmise kohta, soovitab see lepinguosaline, kelle hankija hanke korraldas, tarnijal ja hankijal leida lahendus omavahelise konsultatsiooni teel. Hankija vaatab kõnealuse kaebuse läbi erapooletult ja kiiresti ning nii, et see ei mõjuta tarnija osalemist käimasolevates ega tulevastes hangetes ega tema õigust taotleda parandusmeetmete võtmist haldusliku või kohtuliku läbivaatamismenetluse kaudu.

Vaidlustamise kord on kirjalik ja see tehakse üldiselt kättesaadavaks elektrooniliselt ja/või pabermeedia kaudu.

seoses käesoleva lepinguga hõlmatud hankega, mille suhtes tarnijal on või on olnud huvi. Igal juhul tagavad lepinguosalised, et läbivaatav organ saab tarnijapoolse vaidlustamise korral tutvuda tema vastavate hankijate tehtud otsustega selle kohta, kas konkreetse hanke näol on tegemist käesoleva peatükiga hõlmatud hankega.

7. Kui hankija teeb kindlaks, et pakkumus on oluliselt madalam seetõttu, et tarnija on saanud subsiidiumi, võib pakkumuse üksnes sel alusel tagasi lükata alles pärast tarnijaga peetud konsultatsioone, mille käigus viimane ei suuda hankija kehtestatud piisava aja jooksul tõendada, et kõnealune subsiidium on antud kooskõlas käesolevas lepingus subsiidiumide andmise kohta sätestatud korraga.

6. Kui hankijale esitatakse pakkumus, mille hind on teiste pakkumustega võrreldes oluliselt madalam, võib ta kontrollida, kas tarnija vastab osalemistingimustele ja on suuteline lepingutingimusi täitma ja/või kas hinnas on võetud arvesse subsiidiumide andmist.

5. Välja arvatud juhul, kui hankija jõuab järeldusele, et lepingu sõlmimine ei ole avalikes huvides, sõlmib ta lepingu tarnijaga, kes hankija hinnangul on suuteline täitma lepingutingimusi ja kes ainuüksi teadetes ja hankedokumentides sätestatud lepingutingimuste kohaselt on esitanud:

2. Hankija ei karista ühtegi tarnijat selle eest, et sai tema pakkumuse kätte pärast pakkumuste esitamise tähtaega, kui hilinemine on tingitud üksnes hankija tehtud veast.

f) kui hankija hangib prototüüpi või esimest toodet või teenust, mis on välja töötatud tema tellimusel teatava teadusuuringut, katsetus-, uurimis- või esialgset arendustööd käsitleva lepingu alusel ja selle raames. Esimese toote või teenuse esialgne arendustöö võib hõlmata piiratud ulatuses tootmist või teenuse osutamist, et võtta arvesse kohapealse katsetamise tulemusi ja tõendada, et kaup või teenus sobib masstootmiseks või -tarnimiseks kooskõlas vastuvõetavate kvaliteedistandarditega, kuid ei hõlma masstootmist või -tarnimist eesmärgiga saavutada kaubanduslik tasuvus või katta teadus- ja arendustööde kulud;

d) niivõrd, kuivõrd see on rangelt vajalik, kui kiireloomulise olukorra tõttu, mis on tingitud sündmustest, mida hankija ei võinud ette näha, ei ole avatud või valikhanke korras olnud võimalik saada kaupu või teenuseid õigeks ajaks;

8. Kui 9-B või 9-C lisa kohane hankija on valinud kõik kvalifitseeritud tarnijad või piiratud arvu kvalifitseeritud tarnijaid, võib pakkumuste esitamise tähtaja kehtestada kokkuleppel valitud tarnijatega. Sellise kokkuleppe puudumise korral on tähtaeg vähemalt kümme päeva.

c) tegemist on hankija poolt põhjendatud kiireloomulise juhtumiga, mil lõike 3 kohaselt kehtestatud pakkumuste esitamise tähtaega ei saa kasutada.

a) hankija on avaldanud kavandatud hankeid käsitleva teate, nagu on kirjeldatud artikli 9.6 „Teated“ lõikes 4, vähemalt 40 päeva ja mitte rohkem kui 12 kuud enne kavandatud hanke teate avaldamist ning kavandatud hankeid käsitlevas teates on esitatud järgmine teave:

b) piisavalt varakult, et tarnijatel oleks aega oma pakkumusi vajaduse korral muuta ja need uuesti esitada.

a) kõikidele teabe muutmise või uuesti avaldamise ajal hankes osalevatele tarnijatele, kui need on hankijale teada, kõikidel muudel juhtudel aga esitab muudatused samal viisil, kui ta esitas algse teabe, ning

c) vastama huvitatud või hankes osaleva tarnija esitatud mõistuspärastele päringutele tingimusel, et küsitud teave ei anna kõnealusele tarnijale eelist teiste tarnijate ees.

a) tegema hankedokumendid kättesaadavaks selle tagamiseks, et huvitatud tarnijatel on piisavalt aega esitada nõuetekohane pakkumus;

10. Hankijad võivad kehtestada hanke teostamisega seotud keskkonnaalaseid tingimusi, kui need on kooskõlas käesolevas peatükis sätestatud eeskirjadega ning neile on viidatud kavandatud hanke teates või mõnes muus teates, mida kasutatakse kavandatud hanke teatena, või hankedokumentides.

c) kõnealused kirjeldused on kättesaadavad kõikidele huvitatud isikutele.

3. Kui tehnilistes kirjeldustes kasutatakse konstruktsiooni ja välistunnustega seotud näitajaid, peaks hankija lisama vajaduse korral hankedokumentidesse näiteks sõnad „või samaväärne“, et näidata, et ta võtab arvesse samaväärsete kaupade ja teenuste pakkumusi, kui need selgelt vastavad hanke tingimustele.

b) võtma tehniliste kirjelduste aluseks rahvusvahelised standardid, kui need on olemas; muul juhul võtma aluseks siseriiklikud tehnilised normid, tunnustatud siseriiklikud standardid või ehituseeskirjad.

13. 9-C lisas loetletud hankija võib võimaldada tarnijal, kes on vastavalt lõikele 10 taotlenud enda kandmist korduvkasutatavasse nimekirja, esitada asjaomase hanke raames pakkumuse, kui hankijal jääb piisavalt aega, et kindlaks teha, kas tarnija vastab osalemistingimustele.

b) hankija esitab tarnijatele, kes on talle teatanud oma huvist konkreetse hanke vastu, kiiresti piisavalt teavet, mis võimaldab neil kindlaks teha, kas nad on huvitatud hankes osalema, sealhulgas kogu ülejäänud teabe, mida nõutakse artikli 9.6 „Teated“ lõikes 2, niivõrd, kuivõrd see teave on kättesaadav.

a) teade avaldatakse kooskõlas lõikega 7 ja see sisaldab lõikes 8 nõutud teavet ning kogu kättesaadavat artikli 9.6 „Teated“ lõikes 2 nõutud teavet ning märget, et tegemist on kavandatud hanke teatega või et ainult korduvkasutatavas nimekirjas loetletud tarnijad saavad edaspidi korduvkasutatava nimekirjaga hõlmatud hangete teateid, ja

b) teade avaldatakse elektrooniliselt ja see on kogu kehtivusaja jooksul püsivalt kättesaadav.

c) hankija nimi ja aadress ning muud andmed, mis on vajalikud temaga ühenduse võtmiseks ning kõikide vajalike nimekirjaga seotud dokumentide saamiseks;

6. Kui hankedokumente ei tehta alates lõikes 4 osutatud teate avaldamise kuupäevast avalikult kättesaadavaks, tagab hankija, et need tehakse kõikidele lõike 5 kohaselt välja valitud kvalifitseeritud tarnijatele kättesaadavaks üheaegselt.

5. Hankija lubab konkreetses hankes osaleda kõigil kvalifitseeritud tarnijatel, välja arvatud juhul, kui hankija teatab kavandatud hanke teates, et hankes lubatakse osalema vaid piiratud arv tarnijaid, ning esitab tarnijate arvu piiramise kriteeriumid. Igal juhul on tarnijate arv, kellel on lubatud pakkumus esitada, piisav konkurentsi tagamiseks, ilma et see mõjutaks hankesüsteemi toimimise tõhusust.

b) võib nõuda varasemat tegevuskogemust, kui see on hanke tingimuste seisukohalt esmatähtis.

a) ei esita tingimust, et hankes osalemiseks peab tarnija olema eelnevalt sõlminud selle lepinguosalise hankijaga ühe või mitu lepingut või et tarnijal peab olema selle lepinguosalise territooriumil eelnevaid töökogemusi, ning

1. Hankija esitab hankes osalemiseks ainult need tingimused, mis on olulised tagamaks, et tarnija on õiguslikult, äriliselt, tehniliselt ja finantsiliselt suutlik käesoleva lepinguga hõlmatud hanget täitma.

5. 9-B või 9-C lisas nimetatud hankija võib plaanitavate hangete eelteadet käsitada kavandatava hanke teatena tingimusel, et selles esitatakse võimalikult täielikult lõikes 2 nimetatud teave, nagu see on kättesaadav, koos märkusega selle kohta, et huvitatud tarnijail on võimalik hankijale teatada oma huvist hanke vastu.

a) hankija nimi ja aadress ning muud andmed, mis on vajalikud hankijaga kontakteerumiseks ning selleks, et saada kõik asjaomased dokumendid hanke ning selle kulude ja maksetingimuste kohta, kui need on olemas;

a) tagama, et hanke elluviimisel kasutatakse muu hulgas ka autentimiseks ja andmete krüptimiseks infotehnoloogiasüsteeme ja tarkvara, mis on vabalt kättesaadavad ja muude vabalt kättesaadavate tehnoloogiasüsteemide ja tarkvaraga koostalitlusvõimelised, ning

2. Lähtuvalt nõudest, et selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mis põhjustab samasugustes tingimustes oleva lepinguosalise meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist või rahvusvahelise kaubanduse varjatud piiranguid, ei tõlgendata käesolevat peatükki selliselt, et see takistab lepinguosalist kehtestamast ja võtmast meetmeid, mis on:

1. Ühtki käesoleva peatüki sätet ei tõlgendata nii, et see takistaks lepinguosalist võtmast meetmeid või jätmast avalikustamata teavet, kui ta peab meetmete võtmist või teabe avalikustamata jätmist vajalikuks selleks, et kaitsta oma olulisi julgeolekuhuvisid, mis on seotud relvade, laskemoona või sõjavarustuse hankimise või riigi julgeoleku või riigikaitse seisukohalt hädavajalike hangetega.

c) kui ei ole kindel, kas tegu on tähtajalise lepinguga, kohaldatakse punkti b.

a) sama tüüpi kauba või teenuse osahangete väärtus, mille kohta sõlmiti lepingud eelneva 12 kuu jooksul või hankija eelneva eelarveaasta jooksul, mida on võimaluse korral korrigeeritud, et võtta arvesse ettenähtavaid muudatusi järgneva 12 kuu jooksul hangitavate kaupade või teenuste koguses või väärtuses, või

6. Selleks et teha hanke väärtuse hindamisel kindlaks, kas tegu on käesoleva lepinguga hõlmatud hankega, hankija:

c) mille väärtus on lõigete 6–8 kohaste hinnangute järgi kooskõlas artikliga 9.6 „Teated“ avaldatud teate avaldamise ajal võrdne lisades 9-A kuni 9-G sätestatud piirmääraga või sellest suurem;

j) „kohapealne“ – juriidiline isik on asutatud ühe lepinguosalise riigis, kuid on teise lepinguosalise füüsiliste või juriidiliste isikute omanduses või kontrolli all.

c) „ehitusteenused“ – teenused, mille eesmärk on mis tahes vahenditega ehitada hooneid või tsiviilrajatisi ÜRO ühtse tooteklassifikaatori 51. alajao tähenduses;

Sõltuvalt nõudest, et selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mis tooks kaasa meelevaldse või põhjendamatu diskrimineerimise samalaadsetes tingimustes oleva teise lepinguosalise suhtes või ettevõtluse või piiriülese teenuste osutamise varjatud piirangud, ei tõlgendata ühtki käesoleva peatüki sätet nii, et see takistaks kumbagi lepinguosalist kehtestamast või võtmast meetmeid, mis on:

3. Lepinguosalised tunnistavad teabe vaba liikumise olulisust internetis, nõustudes samas, et see ei tohiks kahjustada intellektuaalomandi omanike õigusi, arvestades intellektuaalomandiõiguste kaitse olulisust internetis.

1. Tunnistades, et elektrooniline kaubandus suurendab kaubandusvõimalusi paljudes valdkondades, nõustuvad lepinguosalised, et elektroonilise kaubanduse kasutamise ja arendamise soodustamine on tähtis ja et elektroonilise kaubanduse suhtes kohaldatakse WTO eeskirju.

a) ei kehtesta tulevikus kolmandate riikidega sõlmitavates meretransporditeenuste, sealhulgas puist- ja vedellastivedude ja liinivedude, lepingutes lastijaotusklausleid ning lõpetab mõistliku ajavahemiku jooksul selliseid lastijaotusklauslid, juhul kui need on olemas varasemates lepingutes, ning

b) kumbki lepinguosaline võimaldab teise lepinguosalise lipu all sõitvatele või teise lepinguosalise teenuseosutajate laevadele seoses muu hulgas juurdepääsuga sadamatele, sadamate infrastruktuuri ja meretranspordi abiteenuste kasutamisega ning sellega seotud tasude, maksude, tolliteenuste, kaikohtade ning peale- ja mahalaadimisvahenditega vähemalt sama soodsaid tingimusi kui oma laevadele või mis tahes kolmanda riigi laevadele, olenevalt sellest, kummad on soodsamad.

3. Ühtki käesoleva peatüki sätet ei tõlgendata nii, et see takistaks lepinguosalist või tema avalik-õiguslikke üksusi oma territooriumil ainuõiguslikult tegemast toiminguid või osutamast teenuseid lepinguosalise, sealhulgas tema avalik-õiguslike üksuste nimel või tagatisel või nende rahalisi vahendeid kasutades, välja arvatud juhul, kui lepinguosalise riigisiseste õigusnormide kohaselt võivad kõnealuseid toiminguid teha ka avalik-õiguslike üksuste või eraõiguslike institutsioonidega konkureerivad finantsteenuste osutajad.

1. Ühtki käesoleva peatüki sätet ei tõlgendata nii, et see takistaks lepinguosalist ja tema avalik-õiguslikke üksusi oma territooriumil ainuõiguslikult tegemast toiminguid või osutamast teenuseid, mis moodustavad osa riiklikust pensioni- või sotsiaalkindlustussüsteemist, välja arvatud juhul, kui lepinguosalise riigisiseste õigusnormide kohaselt võivad kõnealuseid toiminguid teha ka avalik-õiguslike üksuste või eraõiguslike institutsioonidega konkureerivad finantsteenuste osutajad.

Lepinguosaline lubab teise lepinguosalise finantsteenuste osutajatel osutada mis tahes uusi finantsteenuseid, mida esimene lepinguosaline lubaks osutada oma sarnastel finantsteenuste osutajatel, ilma et esimene lepinguosaline peaks võtma täiendavaid õiguslikke meetmeid. Lepinguosaline võib määrata, millise institutsioonilise või õigusliku vormi kaudu võib uut finantsteenust osutada, ja võib nõuda luba sellise teenuse osutamiseks. Kui lepinguosaline nõuab uue finantsteenuse osutamiseks sellist luba, tehakse otsus mõistliku aja jooksul ja loa andmisest võib keelduda üksnes ettevaatuse kaalutlustel, mis on sätestatud artiklis 8.50 „Ettevaatuserand“.

5. Kui artiklist 8.6 „Võrdne kohtlemine“ ei tulene teisiti ja ilma, et see piiraks muude finantsteenuste piiriülese kaubanduse reguleerimise vahendite kohaldamist, võib lepinguosaline kehtestada teise lepinguosalise piiriüleste finantsteenuste osutajate ja finantsinstrumentide suhtes registreerimis- või loanõude.

4. Lepinguosalised teevad kõik, mis suudavad, et tagada, et nende territooriumil rakendataks ja kohaldataks Baseli pangajärelevalve komitee tõhusa pangajärelevalve põhialuseid, Rahvusvahelise Kindlustusjärelevalve Assotsiatsiooni ja Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni dokumendi „Väärtpaberijärelevalve eesmärgid ja põhimõtted“ standardeid ja põhimõtteid ning rahvusvaheliselt kokku lepitud maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse standardit, mis on sõnastatud OECD 2008. aasta tulu- ja kapitalimaksu näidiskonventsioonis.

3. Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et see kohustaks lepinguosalist avalikustama üksikute klientide tehingute ja kontodega seotud teavet või avalik-õiguslike üksuste valduses olevat salajast või ärisaladuse alla kuuluvat teavet.

2. Need meetmed ei tohi põhjustada suuremat koormust, kui on vaja nende eesmärgi saavutamiseks, ega tohi omavoliliselt või põhjendamatult diskrimineerida teise lepinguosalise finantsteenuste osutajaid, võrreldes lepinguosalise enda samasuguste finantsteenuste osutajatega, ega piirata teenustekaubandust varjatud kujul.

1. Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, et see takistaks lepinguosalistel võtta vastu või säilitada põhjendatud meetmeid ettevaatuse kaalutlustel, sealhulgas

e) „isereguleeruv organisatsioon“ – valitsusväline organ, sealhulgas väärtpaberi- või futuuribörs või -turg, arveldusasutus või muu organisatsioon või ühing, millel on endal või millel on keskvalituse, piirkondliku või omavalitsuse või ametiasutuse statuudiga reguleerimis- või järelevalvealased volitused finantsteenuste osutajate üle.

i) lepinguosalise riigi valitsus, keskpank või rahandusasutus või lepinguosalise omanduses või tema kontrolli all olev üksus, mille peamine ülesanne on täita valitsuse või valitsustegevusega seotud funktsioone, välja arvatud peamiselt kaubanduslikel tingimustel finantsteenuseid osutavad üksused, või

Lepinguosaline ei keela üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutajatele paindlikkust sellise tehnoloogia valimisel, mida nad kasutavad oma teenuste osutamiseks, tingimusel, et lepinguosalised on võimelised võtma meetmeid selle tagamiseks, et eri võrkude lõppkasutajad saaksid üksteisega suhelda.

2. Lepinguosalised tagavad, et teise lepinguosalise üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude või -teenuste pakkuja, keda telekommunikatsiooni reguleeriva asutuse otsus mõjutab, saab esitada sellise otsuse kohta kaebuse õigus- või haldusasutusele, mis on asjaomastest pooltest sõltumatu.

1. Lepinguosalised tagavad, et teise lepinguosalise üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude või -teenuste pakkujatel on võimalik pöörduda õigeaegselt abi saamiseks telekommunikatsiooni reguleeriva asutuse või muu asjakohase asutuse poole, et lahendada siseriiklikest meetmetest tulenevad käesolevas alajaos käsitletavate küsimustega seotud vaidlused.

2. Lepinguosalised mõistavad, et otsused spektri eraldamise ja määramise ning sageduste haldamise kohta ei ole meetmed, mis on iseenesest vastuolus artiklitega 8.5 „Turulepääs“ ja 8.10 „Turulepääs“. Sellest tulenevalt on lepinguosalistel õigus kasutada spektri ja sageduse halduse poliitikat, mis võib mõjutada üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutajate arvu, eeldusel, et seda tehakse viisil, mis on kooskõlas käesoleva peatükiga. Lepinguosalistele jääb ka õigus eraldada sagedusribasid, võttes arvesse olemasolevaid ja tulevasi vajadusi.

1. Lepinguosalised tagavad, et litsentsimiskord on võimalikult lihtne ning ei muuda teenuse osutamist põhjendamatult keeruliseks ega viivita teenuse osutamisega.

3. Kui lepinguosaline nõuab telekommunikatsiooniteenuste osutajalt, et ta esitaks abonendikataloogid, tagab lepinguosaline, et teenuseosutaja kohaldab teiste selliste telekommunikatsiooniteenuste osutajate poolt neile esitatud teabe käitlemisel mittediskrimineerimise põhimõtet.

2. Selliseid kohustusi ei käsitata oma olemuselt konkurentsivastastena, juhul kui neid hallatakse läbipaistval, objektiivsel, mittediskrimineerival ja konkurentsi suhtes neutraalsel viisil ning kui need ei ole koormavamad, kui on lepinguosalise kindlaks määratud universaalteenuse jaoks vaja.

4. Reguleerivatel asutustel on õigus tagada, et nende vastavatel territooriumidel asuvad telekommunikatsioonivõrkude ja -teenuste pakkujad esitavad neile nõudmise korral kiiresti kogu teabe, sealhulgas finantsteabe, mis on vajalik selleks, et reguleerivad asutused saaksid täita oma ülesandeid kooskõlas käesoleva alajaoga. Nõutud teave peab olema mõistlikult proportsionaalne reguleeriva asutuse ülesannete täitmise suhtes ja seda käsitletakse kooskõlas konfidentsiaalsusnõuetega.

2. Lepinguosalised tagavad, et telekommunikatsiooni reguleerivate asutuste otsused ja menetlused on kõikide turul osalejate suhtes õiglased ja erapooletud ja et neid langetatakse ja rakendatakse asjatu viivituseta. Selleks tagavad lepinguosalised, et võimalikud finantshuvid seoses üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude või -teenuste pakkujatega ei mõjuta telekommunikatsiooni reguleeriva asutuse otsuseid ega asutuse järgitavaid menetlusi.

1. Lepinguosalised tagavad, et telekommunikatsiooni reguleeriv asutus on eraldiseisev telekommunikatsioonivõrkude või -teenuste või telekommunikatsiooniseadmete pakkujatest ega vastuta nende ees. Selleks tagavad lepinguosalised, et telekommunikatsiooni reguleerival asutusel ei ole sellise teenuseosutajaga seoses finantshuve ning ta ei kontrolli sellist teenuseosutajat.

Lepinguosalised tagavad, et nende territooriumil asuvad peamised rendiliiniteenuste osutajad pakuksid teise lepinguosalise juriidilistele isikutele rendiliiniteenuseid, mis on üldkasutatavad telekommunikatsiooniteenused, kiiresti ning mõistlikel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel tingimustel.

1. Lepinguosalistel on võimalik, võttes arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, kehtestada peamisele teenuseosutajale, kellel on õigus paigaldada vahendeid riigi- või eraomandile, selle kohale või selle alla, kohustus jagada selliseid vahendeid või omandit, sealhulgas hooneid, hoonete sissepääse, hoonete juhtmestikku, maste, antenne, torne ja muid tugikonstruktsioone, teibaid, kaablikanaleid, juhtmeid, pääseluuke ja kaablikappe.

1. Lepinguosalised tagavad, et nende territooriumil asuvad peamised teenuseosutajad pakuksid teise lepinguosalise üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude või -teenuste pakkujatele selliste seadmete füüsilist ühispaiknemist, mis on vajalikud vastastikuseks sidumiseks või juurdepääsuks eraldatud võrguelementidele, kiiresti ning mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel.

c) teistele üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude või -teenuste pakkujatele sellise tehnilisi vahendeid käsitleva teabe ja asjakohase kommertsteabe õigeaegne avaldamata jätmine, mis on neile üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutamiseks vajalik;

Lepinguosalised kehtestavad või säilitavad asjakohased meetmed, et üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude või -teenuste pakkujad, kes kas üksi või koos moodustavad tema territooriumil peamise teenuseosutaja, ei saaks võtta kasutusele konkurentsivastaseid võtteid või jätkata nende kasutamist. Konkurentsivastased võtted on eelkõige:

2. Reguleerivad asutused tagavad, et teenuseosutajad, kes saavad vastastikuse sidumise korra üle peetavate läbirääkimiste käigus teiselt ettevõtjalt teavet, kasutaksid kõnealust teavet üksnes sel eesmärgil, mille jaoks see on antud, ja peaksid alati kinni edastatud või salvestatud teabe konfidentsiaalsuse tagamise nõudest.

1. Lepinguosalised tagavad, et teenuseosutajal, kellel on lubatud pakkuda üldkasutatavaid telekommunikatsioonivõrke või -teenuseid, on õigus ja kohustus pidada vastastikust sidumist käsitlevaid läbirääkimisi teiste üldkasutatavaid telekommunikatsioonivõrke ja -teenuseid pakkuvate teenuseosutajatega. Vastastikune sidumine tuleks leppida kokku osapooltevaheliste äriläbirääkimiste tulemusena.

c) kasutada muid vabalt valitud operatsiooniprotokolle peale nende, mida on vaja selleks, et tagada telekommunikatsioonivõrkude ja -teenuste üldine kättesaadavus üldsusele.

2. Lepinguosalised tagavad, et sellistel teenuseosutajatel on lubatud:

1. Lepinguosalised tagavad, et kõigil teise lepinguosalise teenuseosutajatel on juurdepääs tema territooriumil või üle tema piiride pakutavatele üldkasutatavatele telekommunikatsioonivõrkudele ja -teenustele, sealhulgas renditavatele eraliinidele, ning et nad saavad neid kasutada mõistlikel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel tingimustel, sealhulgas tingimustel, mis on sätestatud lõigetes 2 ja 3.

j) „merealuse kaabli maabumiskoht“ – koht ja hooned, kuhu rahvusvahelised merealused kaablid suubuvad ja kus need lõppevad ning on ühendatud tagasiühenduslülide abil;

4. Lepinguosalised kehtestavad, säilitavad, muudavad või tühistavad teenuseosutajate õigused ja kohustused, mis on sätestatud artiklis 8.26 „Juurdepääs üldkasutatavatele telekommunikatsioonivõrkudele ja -teenustele ning nende kasutamine“, artiklis 8.28 „Võrkude vastastikune sidumine“, artiklis 8.29 „Peamiste teenuseosutajate vastastikune sidumine“, artiklis 8.30 „Peamiste teenuseosutajate käitumine“, artiklis 8.32 „Eraldatud võrguelemendid“, artiklis 8.33 „Ühispaiknemine“, artiklis 8.34 „Jaemüük“, artiklis 8.35 „Vahendite jagamine“, artiklis 8.36 „Rendiliiniteenuste osutamine“ ja artiklis 8.38 „Merealuse kaabli maabumiskohad“, viisil, mis on kooskõlas tema riikliku õigusega ja telekommunikatsiooniturge reguleerivate riigisiseste menetlustega. Liidu jaoks sisaldavad sellised menetlused liidu reguleerijate analüüsi liidu asjakohastes õigusaktides sätestatud asjakohaste toote- ja teenuseturgudude kohta, teenuseosutaja tunnistamist märkimisväärse turujõuga teenuseosutajaks, ning reguleerijate analüüsil põhinevat otsust kehtestada, säilitada, muuta või tühistada sellised õigused või kohustused.

3. Ühtki käesoleva alajao sätet ei tõlgendata nii, et see:

4. Lepinguosalised mõistavad, et paljudel juhtudel võimaldavad arvutiteenused ja nendega seotud teenused osutada muid teenuseid, nii elektrooniliste kui ka muude vahendite kaudu. Siiski on sellistel juhtudel oluline eristada arvutiteenuseid ja nendega seotud teenuseid (näiteks veebimajutus või rakendusmajutus) ning muid teenuseid, mida arvutiteenused ja nendega seotud teenused võimaldavad. Muud teenused, olenemata sellest, kas need osutuvad võimalikuks tänu arvutiteenustele ja nendega seotud teenustele või mitte, ei ole CPC 84ga hõlmatud.

3. Arvutiteenused ja nendega seotud teenused, olenemata sellest, kas neid osutatakse võrgu, sealhulgas interneti kaudu, on kõik teenused, mille sisuks on mõni järgmine või järgmiste kombinatsioon:

2. Lepinguosalised mõistavad, et CPC 84 (ÜRO koodeks, mida kasutatakse arvutiteenuste ja nendega seotud teenuste kirjeldamiseks) hõlmab kõiki arvutiteenuseid ja nendega seotud teenuseid. Tehnoloogia arengu tulemusena pakutakse neid teenuseid üha enam omavahel seotud teenuste kogumi või paketina, mis võib sisaldada mõningaid või kõiki lõikes 3 nimetatud põhifunktsioone. Näiteks sellised teenused nagu veebi- või domeenimajutus, andmekaevandamisteenused ja arvutusvõrgu teenused on arvutiteenuste põhifunktsioonide kogumid.

1. Arvutiteenuste alal, mis on liberaliseeritud kooskõlas B jaoga „Piiriülene teenuste osutamine“, C jaoga „Ettevõtlus“ ja D jaoga „Füüsiliste isikute ajutine kohalolek ärilisel eesmärgil“, järgivad lepinguosalised alljärgnevates lõigetes sätestatud käsitust.

2. Lepinguosalised tagavad, et pädevate asutuste kasutatavad menetlused ja otsused litsentsi või loa andmise käigus on kõikide taotlejate suhtes erapooletud. Pädevad asutused peaksid jõudma otsuseni sõltumatult ja ei tohiks olla aruandekohustuslikud ühegi teenuseosutaja ees, kes osutab teenuseid, millele litsentsi või luba taotletakse.

1. Lepinguosalised tagavad, et litsentsimis- ja kvalifikatsioonimenetlused ja -formaalsused on võimalikult lihtsad ning ei muuda teenuse osutamist põhjendamatult keeruliseks ega lükka seda edasi. Taotlejatelt seoses taotluse esitamisega nõutavad litsentsimistasud peavad olema mõistlikud ja mitte piirama teenuse osutamist.

Käesoleva lõike sätteid ei tõlgendata nii, et lepinguosaline on kohustatud asutama eespool nimetatud kohtuid või määrama menetlusi juhul, kui see oleks vastuolus tema põhiseadusliku struktuuri või õigussüsteemi olemusega.

3. Lepinguosalised asutavad või säilitavad kohtu, vahekohtu või halduskohtu või menetlused, mis kahju kannatanud ettevõtja või teenuseosutaja taotluse korral võimaldavad viivitamata läbi vaadata ettevõtlust, piiriülest teenuste osutamist või füüsiliste isikute ajutist ärilisel eesmärgil riigis viibimist mõjutavad haldusotsused ja vajaduse korral võtta asjakohaseid heastamismeetmeid. Kui kõnealused menetlused sõltuvad asutusest, kellele on usaldatud asjaomase haldusotsuse tegemine, tagavad lepinguosalised, et menetlused kindlustaksid tõepoolest objektiivse ja erapooletu läbivaatamise.

2. Luba või litsents antakse kättesaadavuse korral niipea, kui nõuetekohase läbivaatamisega on kindlaks tehtud, et tingimused on täidetud.

1. Lepinguosalised tagavad, et litsentsimisnõuete ja -menetlustega ning kvalifikatsiooninõuete ja -menetlustega seotud meetmed põhinevad kriteeriumidel, mis on:

c) „litsentsimisnõuded“ – sisulised nõuded lisaks kvalifikatsiooninõuetele, mida füüsiline või juriidiline isik peab täitma, et saada, muuta või pikendada luba teenuse osutamiseks või ettevõtluseks muus majandusvaldkonnas kui teenused;

3. Pärast ühise soovituse saamist vaatab teenuskaubanduse, investeeringute ja riigihangete komitee selle mõistliku aja jooksul läbi, et teha kindlaks, kas soovitus on käesoleva lepinguga kooskõlas.

1. Kõikides C jao „Ettevõtlus“ kohaselt liberaliseeritud sektorites võimaldab lepinguosaline teise lepinguosalise ettevõtjatel võtta oma ettevõttesse ajutiselt tööle selle teise lepinguosalise füüsilisi isikuid eeldusel, et tegemist on artiklis 8.13 „Kohaldamisala ja mõisted“ määratletud juhtivtöötajate või kõrgharidusega praktikantidega, ning võttes arvesse erikohustuste tabelis loetletud erandeid. Äriühingusisese üleviimise puhul on lubatud ajutiselt riiki siseneda ja seal viibida kuni kolm aastat, ettevõtluse eesmärgil ettevõtet külastavate isikute puhul 90 päeva 12 kuu kohta ja kõrgharidusega praktikantide puhul kuni üks aasta. Äriühingusiseste üleviimiste korral võib seda perioodi vastavalt siseriiklikule õigusele pikendada veel kuni kahe aasta võrra.

c) „äriteenuse müügiesindajad“ – füüsilised isikud, kes esindavad lepinguosalise teenuseosutajat ning soovivad ajutiselt siseneda teise lepinguosalise territooriumile, et pidada kõnealuse teenuseosutaja nimel läbirääkimisi teenuste müügi üle või sõlmida teenuste müümise lepinguid. Nad ei müü otse üldsusele ega saa töötasu vastuvõtva lepinguosalise riigis asuvast allikast.

b) „kõrgharidusega praktikandid“ – füüsilised isikud, kes on vähemalt ühe aasta olnud lepinguosalise juriidilise isiku töötajad, kellel on kõrgharidus ning kes viiakse ajutiselt üle teise lepinguosalise territooriumil asuva ettevõtte juurde, et edendada karjäärivõimalusi või saada äritegevuse korralduse ja meetoditega seotud väljaõpe;

juriidilises isikus töötavad füüsilised isikud, kellel on ettevõtte tegevuse, uurimisseadmete, töövõtete või juhtimise seisukohalt olulisi harukordseid või eriteadmisi. Selliste teadmiste hindamisel võetakse lisaks ettevõtte tööks vajalikele teadmistele arvesse asjakohasel juhul ka seda, kas isikul on kõrge erialaoskuste tase tehnilisi eriteadmisi eeldavaks tööks või tegevuseks, ning tema kuuluvust akrediteeritud kutseala töötajate hulka;

4. Käesoleva artikli põhjal võetud erikohustusi ei tõlgendata nii, et lepinguosaline on kohustatud hüvitama loomulikke ebasoodsaid konkurentsitingimusi, mis tulenevad vastava ettevõtluse või vastavate ettevõtjate välismaisusest.

e) lepinguosalise juriidilise isiku „tütarettevõtja“ – juriidiline isik, kes on sama lepinguosalise teise juriidilise isiku kontrolli all kooskõlas riigisisese õigusega.

d) olenemata punktist c kuuluvad käesoleva lepingu alla laevandusettevõtjad, kes on asutatud väljaspool liitu ja kes on vastavalt kas liidu liikmesriigi kodanike kontrolli all, kui nende laevad on registreeritud vastavalt asjaomase liidu liikmesriigi asjakohastele õigusaktidele ja sõidavad liidu liikmesriigi lipu all;

ii) liidu ja/või selle liikmesriigi või Singapuri füüsiliste või juriidiliste isikute kontrolli all, kui sellistel isikutel on õigus nimetada suurem osa tema juhtkonnast või juhtida muul õiguspärasel viisil tema tegevust;

ii) artikli 8.8 „Mõisted“ punkti d kohase ettevõtluse korral juriidiline isik, kes on vastavalt kas liidu liikmesriigi või Singapuri füüsiliste isikute või liidu või Singapuri juriidiliste isikute omanduses või kontrolli all.

i) juriidiline isik, kes on asutatud vastavalt Euroopa Liidu ja/või selle liikmesriigi, või Singapuri õigusaktidele ja kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht on vastavalt kas liidu või Singapuri territooriumil, või

4. Käesolevat peatükki ei kohaldata selliste meetmete suhtes, mis mõjutavad füüsilisi isikuid, kes püüavad pääseda lepinguosalise tööturule, ega kodakondsuse ning alalise elu- ja töökohaga seotud meetmete suhtes. Ühtki käesoleva peatüki sätet ei tõlgendata viisil, mis takistab lepinguosalist kohaldamast meetmeid, millega reguleeritakse teise lepinguosalise füüsiliste isikute pääsu tema territooriumile või nende ajutist viibimist tema territooriumil, sealhulgas meetmeid, mis on vajalikud tema piiride puutumatuse kaitseks ja füüsiliste isikute korrakohase liikumise tagamiseks üle tema piiride, tingimusel, et neid meetmeid ei kohaldata viisil, mi