ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 17.12.2004 
KOM(2004) 808 lõplik 
2004/0281 (AVC)   
Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS 
kohta Euroopa Ühenduse ja selle liikmesrii kide ning Süüria Araabia Vabariigi vahelise 
Euroopa-Vahemere piirkonna assotsieer umislepingu Euroopa Ühenduse nimel 
allkirjastamiseks ja selle ajutiseks kohaldamiseks 
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
Euroopa-Vahemere piirkonna assotsieerumis lepingu sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa 
Ühenduse ja selle liikmesriikide ning te iselt poolt Süüria Araabia Vabariigi vahel 
 
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. Lisatud ettepanekud moodustavad õigusaktid Euroopa-Vahemere piirkonna 
assotsieerumislepingu allkirjastamiseks ja sõlmimiseks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikid e ning teiselt poolt Süüria  Araabia Vabariigi vahel. 
(a) Ettepanek nõukogu otsuse kohta lepingu allkirjastamiseks; 
(b) Ettepanek nõukogu otsuse kohta lepingu sõlmimiseks. 
2. Süüria suhteid Euroopa Ühendusega reguleerib hetkel 18. juulil 1977 sõlmitud 
(jõustunud 1. jaanuaril 1978) koostööleping, mida on muudetud sellele järgnevate 
protokollidega. Nõukogu võttis vastu oma läbi rääkimisdirektiivid  18. detsembril 
1997 ja formaalselt alustas komisjon assotsieerumislepingu läbirääkimisi 14.–15. mail 1998. Esimesel neljal aastal  oli edasiliikumine väga  aeglane. Läbirääkimiste 
kiirus muutus pärast Süüria valitsuse ümberkujundamist 2001. aasta detsembris ning 
5.–6. juunil 2002 toimunud kaheksandal istung järgul lepiti kokku teksti esimestes 
peatükkides. Pärast Süüria mahuka toll itariifistiku esitami st said 2003. aasta 
septembris alata intensiivsed tollimaksude kaotamise läbirääkimised, mis viisid läbirääkimiste lõpetamiseni nende kaheteistkümnendas ja viimases voorus 8.–9. detsembril 2003, millele järgnes rida tehnilisi arutelusid, mis viisid teksti parafeerimiseni komisjoni ja Süüria va litsuse poolt 19. otkoo bril 2004 Brüsselis. 
3. Ettepandud assotsieerumisleping EL ja Süür ia vahel loob uued ja tihedamad suhted 
Euroopa-Vahemere piirkonna partnerluse kontekstis, mis sai alguse 1995. aastal 
Barcelona deklaratsiooniga . Assotsieerumisleping aitab kaasa regiooni rahu ja 
julgeoleku tagamisele ning stimuleerib Süüria ja EL ning Süüria ja tema Vahemere piirkonna partnerite vahelis i kaubandus- ja majandussuhteid. Ettepandud leping oleks 
viimane puuduv osa Euroopa-Vahemer e piirkonna vabakaubanduspiirkonna 
loomises 2010. aastal, nagu on ette nähtud Barcelona deklarat sioonis. Barcelona 
deklaratsioon rõhutab EL prioriteeti selle julgeo leku ning majanduslike ja 
sotsiaalsete suhete tugevdamises koos  lõunapoolsete Vahemere piirkonna 
partneritega. Lepingud on sõlmitud juba Tuneesia, Maroko, Alžeeria, Egiptuse, 
Iisraeli, Palestiina ala (PLO ), Jordaania ja Liibanoniga; puudu on veel ainult Süüria. 
4. EL-Süüria assotsieerumisleping on piir amatu kehtivusajaga ning avab tee 
võrdväärsel vastastikusel kohtlemisel ja partnerlusel põhinevate suhete 
süvendamiseks paljudes valdkondades. De mokraatlike põhimõtete ja inimõiguste 
austamine on lepingu oluline osa. Kooskõlas nõukogu 17. novembri 2003 otsusega massihävitusrelvade leviku vastase võitluse kohta sisaldab leping olulise osana ka olemasolevate kohustuste täitmist desarmeer imist ja massihävitusrelvade leviku 
tõkestamist käsitlevate õigusaktide raames.  
5. EL-Süüria assotsieerumisleping on samal aadne teiste Euroopa-Vahemere piirkonna 
assotsieerumislepingutega, kuid sisaldab kaugeleulatuvamaid ja olulisi sätteid 
mitmes valdkonnas: relvade leviku tõkestamin e, terrorismivastasus,  ulatuslik tollide 
kaotamine põllumajandustoodetele, kaubanduse tehnilised takistus ed, sanitaar- ja 
fütosanitaarmeetmed, kaubanduse hõlbusta mine, asutamisõigus ja teenused, 
riigihanked, intellektuaalse omandi õi gused ja kaubandusvaidluste lahendamise 
mehhanismid. Samuti nähakse ette kaubandus- ja kaubandusega seotud  sätete ajutine 
kohaldamine.  
 
ET 3   ET 6. Leping keskendub järgmistele põhielementidele: 
– regulaarne poliitiline dialoog, mis sisald ab koostööd ja relvastuse leviku 
tõkestamist; 
– majanduslik, sotsiaalne ja kulturiline di aloog ja koostöö paljudes valdkondades; 
– Euroopa Ühenduse ja Süüria vahelis e vabakaubanduspiirkonna järkjärguline 
loomine maksimaalselt kaheteistkümne aasta jooksul. Mõlemad lepinguosalised 
tunnistavad vabakaubanduse olulisust,  mis on garanteeritud 1994. aasta üldise 
tolli- ja kaubanduskokkuleppega (edasp idi GATT) ning WTO asutamislepingule 
lisatud teiste mitmepoolsete kaubavahetuslepingutega;  
– kinnitatakse Süüria tööstustoodete ekspor di vaba juurdepääsu ühendusse vastavalt 
1978. aasta koostöölepingule. Vastutasuks  liberaliseerib S üüria enda poolt 
ühenduse toodetele kehtestatud impordir ežiimi, vähendades pärast lepingu 
jõustumist kõik tollimaksud kaheteistkümneaastase üleminekuperioodi lõpuks nullini; 
– töödeldud põllumajandustoodete osas nä hakse ette konkreetsed vastastikused 
soodustused; 
– Süüriast pärit põllumajandustooted li beraliseeritakse ühenduses vastavalt 
Barcelona protsessi eesmärkidele (j ärkjärguline liberaliseerimine koos 
läbivaatamise klausliga). Tundlike toodete loetelu os as kohaldatakse 
tariifikvoodid. Ühendusest Süüriasse ek sporditavate toodete tollimaksud 
kaotatakse lineaarselt, nii et nulltariif saavutatakse alates lepingu jõustumisest 
kaheteistkümneaastase üleminekuperioodi lõpuks; 
– Süüriast ühendusse imporditud kala ja  kalatoodete kaubandus, välja arvatud 
piiratud arv tooteid, liberaliseeritakse ühe -kahe aasta jooksul. Nendele toodetele, 
millede osas liberaliseerimist ette ei nähta, kehtestatakse lepingus tariifikvoodid. 
Ühendusest Süüriasse eksporditava kala ja kalatoodete tol limaksud kaotatakse 
lineaarselt maksimaalselt 12a astase üleminekuperioodi jooksul alates lepingu 
jõustumisest; 
– asutamisõigus ja teenused, mis garant eerivad Euroopa investoritele Süürias 
ettevõtete asutamisel enamsoodustusreži imi või võrdse kohtlemise (olenevalt 
sellest, kumb on soodsam) ja avavad peaaegu kõik sektorid, välja arvatud 
mõningad, mis kuuluvad hetkel riig i monopoli, investeeringuteks. 
Telekommunikatsiooni valdkond avatakse hiljemalt kuus aastat pärast jõustumist; 
– kaubandusvaidluste lahendamise sätted koo skõlas WTO vaidluste lahendamise 
mehhanismile; 
– isikute liikumise sätted; 
– maksed ja kapitali liikumine, konkurents, riigihanked, intellektuaalse, tööstus- ja 
kaubandusomandi õigused ning stan dardid, tehnilised eeskirjad ja 
vastavushindamisprotseduurid; 
 
ET 4   ET – kohustused ja koostöö rände (kaasa arvatud tagasivõtmine), õigusriigi, 
narkootikumide ja organiseeritud kurite gevuse vastu võitlemise, rahapesu ja 
terrorismi vastu võitlemise valdkonnas;  
– institutsionaalsed sätted lepingu rakendamise kohta, mis sisaldavad 
ministeeriumide tasemel assotsiats iooninõukogu loomist lepingu rakendamise 
jälgimiseks, ning assotsiatsioonikomitee loomist; 
– assotsiatsiooninõukogu võtab tarvitusel e kõik vajalikud meetmed koostöö ja 
kontaktide soodustamiseks Euroopa Parlame ndi ja Süüria Rahvusassamblee vahel. 
Lepingu eesmärgiks on toetada Süüria majandus- ja poliitilist reformi, valmistada Süüriat ette 
maailmamajandusse integreerimiseks ning edenda da regionaalset inte gratsiooni. Regulaarse 
poliitilise dialoogi kaudu võimaldab leping Euroopa  Liidul kaasata aruteludesse Süüriaga kõik 
vastastikust huvi pakkuvad teema d, eriti inimõigusi ja demokraat likke põhimõtteid, terrorismi 
ja relvade leviku tõkestamist puudutavad teemad. 
 
ET 5   ET Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS 
kohta Euroopa Ühenduse ja selle liikmesrii kide ning Süüria Araabia Vabariigi vahelise 
Euroopa-Vahemere piirkonna assotsieer umislepingu Euroopa Ühenduse nimel 
allkirjastamiseks ja selle ajutiseks kohaldamiseks  
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse as utamislepingut, eriti selle arti klit 310 seoses artikli 300 
teise lõike esimese lõigu esimese lausega, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut1, 
ning arvestades, et: (1) Nõukogu võttis 18. detsembril 1997 vastu direktiivid, mille alusel komisjon avas 
läbirääkimised Euroopa-Vahemere piirkonn a assotsieerumislepingu sõlmimiseks ühelt 
poolt Europpa Ühenduse ja selle liikmesr iikide ning teiselt poo lt Süüria Araabia 
Vabariigi vahel; 
(2) Need läbirääkimised on lõppenud ning  leping parafeeriti 19. oktoobril 2004; 
(3) Euroopa Komisjon ja Süüria Araabia Vaba riik kohustusid kuni assotsieerumislepingu 
jõustumiseni kohaldama ajut iselt teatav aid sätteid. 
(4) Ajutise kohaldamise rakendamiseks va jalikud meetmed keht estatakse vastavalt 
nõukogu 28. juuni 1999 otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestati komisjonile antud rakendamisvolituste kord
2. 
(5) Assotsieerumisleping tuleks sõlmida ühenduse nimel ning selle sätete ajutine 
kohaldamine tuleks vastu võtta. 
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:  
Artikkel 1 
Kuna lepingut on võimalik sõlmida hilisem al kuupäeval, volitatakse käesolevaga nõukogu 
eesistujat määrama isik(ud), kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama 
Euroopa-Vahemere piirkonna assotsieerumisle pingu ühelt poolt Euroop a Ühenduse ja selle 
liikmesriikide ning teiselt poolt Süüria Araabia Vabariigi vahel. 
                                                 
1 EÜT C 
2 EÜT L 184, 17.7 1999 lk 23. 
 
ET 6   ET Artikkel 2 
Järgmised assotsieerumislepingu sätted kohaldat akse ajutiselt, kuni selle jõustumiseni: 
artikkel 2, artiklid 7 to 42, artikke l 61, artiklid 63 to 89, artikke l 97, artiklid 99 to 102, artikkel 
107, artikkel 120, artiklid 132 to 138, ning artiklid 140 ja 141. 
Artikkel 3 
Lepingu ajutiseks kohaldamiseks vajalikud meet med kehtestatakse va stavalt artiklis 4 
nimetatud korrale. 
Artikkel 4 
(1) Komisjoni abistab asutamislepingu  I lisas loetlemata töödeldud 
põllumajandussaadustega kauplemist puudut avaid horisontaalküsimusi käsitlev 
korralduskomitee, mis moodustati nõukogu 6. de tsembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 
3448/93, millega kehtestatakse põllumajandustoodete3, töötlemise tulemusena 
saadavate teatavate kaupade osas kohald atav kauplemiskord, artikli 16 alusel; nõukogu 
19. juuni 2001. aasta suhkrusektori turgude  ühise korralduse kohta käiva määruse 
(EÜ) nr 1260/2001 alusel, 4 moodustatud suhkruturu korra lduskomitee, mida muudeti 
komisjoni 19. aprilli 2002. aasta määrusega (EÜ) 680/20025, või vajadusel turgude 
ühise korralduse kohta käivate teiste määr uste alusel moodustatud komiteed või 
tolliseadustiku komitee, mis moodustati ühenduse tolliseadustiku6 kehtestanud 12. 
oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 248a alusel. Kui viidatakse 
käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse  1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7. Otsuses 
1999/468/EÜ artiklis 4 (3) ettenähtud  tähtajaks kehtestatakse üks kuu. 
(2) Komitee võtab vastu oma töökorra. 
Brüssel,  
 Nõukogu nimel 
 Eesistuja 
  
                                                 
3 EÜT L 318, 20.12.1993, lk 18. 
4 EÜT L 104, 20.4.2002, lk 26. 
5 EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. 
6 EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1, Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2700/2000 (EÜT L 311, 
12.12.2000 lk 17). 
 
ET 7   ET 2004/0281 (AVC) 
Ettepanek 
NÕUKOGU OTSUS 
kohta Euroopa-Vahemere piirkonna assotsi eerumislepingu sõlmimiseks ühelt poolt 
Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ni ng teiselt poolt Süüria Araabia Vabariigi 
vahel  
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepin gut, eriti selle artikli t 310 seoses artikli 300 
teise lõike teise lausega, ja  kolmanda lõike teist lõiku, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
7 
ning arvestades, et: (1) Euroopa-Vahemere piirkonna assotsieerum isleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja 
selle liikmesriikide ja teiselt poolt Süüria  Araabia Vabariigi va hel kirjutati Euroopa 
Ühenduse nimel alla [koht] [aeg], ning võidakse lõplikult sõlmida hilisemal kuupäeval vastavalt … nõukogu otsu sele …./………./EÜ. 
(2) leping tuleb heaks kiita,  ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
Artikkel 1 
Euroopa-Vahemere piirkonna assotsieerumisle ping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle 
liikmesriikide ja teiselt poolt S üüria Araabia Vabariigi vahel, lepingu lisad ja protokollid ning 
lõppaktis sisalduvad ühisdeklar atsioonid ja Euroopa Ühendus e deklaratsioonid on Euroopa 
Ühenduse nimel heaks kiidetud. 
Esimeses lõikes nimetatud parafeeritud te kstid moodustavad käesoleva otsuse osa.  
Artikkel 2 
Ühenduse seisukoha koos assotsiatsiooninõu kogu ja assotsiatsiooni komiteega määratleb 
nõukogu komisjoni ettepanekul või vajaduse ko rral komisjon vastavalt asutamislepingute 
vastavatele osadele.  
                                                
 
7 EÜT C […], […], lk 
 
ET 8   ET Vastavalt lepingu artiklitele 124 ja 127 j uhatab assotsiatsio oninõukogu nõukogu eesistuja. 
Komisjoni esindaja juhatab a ssotsiatsioonikomiteed vastava lt kokku lepitud eeskirjadele.  
Otsuse assotsiatsiooninõukogu ja  assotsiatsioonikomitee otsu ste avaldamise kohta Euroopa 
Liidu Teatajas teeb vastavalt nõukogu ja  komisjon iga juhtumi puhul eraldi.  
Artikkel 3 
Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingu artiklis 142 ette nähtud 
teatise Euroopa Ühenduse nimel hoiule andma.  
Brüssel,  
 Nõukogu nimel 
 Eesistuja 
 
ET 9   ET LISA  
EUROOPA-VAHEMERE PIIRKONNA  
ASSOTSIEERIMISLEPING 
ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSTE  
JA NENDE LIIKMESRIIKIDE 
JA TEISELT POOLT SÜÜRIA ARAABIA VABARIIGI VAHEL 
 
ET 10   ET BELGIA KUNINGRIIK 
TŠEHHI VABARIIK 
TAANI KUNINGRIIK 
SAKSAMAA LIITVABARIIK 
EESTI VABARIIK 
KREEKA VABARIIK 
HISPAANIA KUNINGRIIK 
PRANTSUSE VABARIIK 
IIRI 
ITAALIA VABARIIK 
KÜPROSE VABARIIK 
LÄTI VABARIIK 
LEEDU VABARIIK 
LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK 
UNGARI VABARIIK 
MALTA VABARIIK 
HOLLANDI KUNINGRIIK 
AUSTRIA VABARIIK 
POOLA VABARIIK 
PORTUGALI VABARIIK 
SLOVEENIA VABARIIK 
SLOVAKKIA VABARIIK 
SOOME VABARIIK 
ROOTSI KUNINGRIIK 
SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, 
EUROOPA ÜHENDUSE  asutamislepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid”, ja 
EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi „ühendus”, ühelt poolt, 
 
ET 11   ET ja SÜÜRIA ARAABIA VABARIIK , edaspidi „Süüria”, teiselt poolt, 
ARVESTADES ühelt poolt ühenduse ja selle liikme sriikide ja teiselt poolt Süüria vahelisi 
olemasolevaid traditsioonilisi sidemeid ning nende ühiseid väärtushinnanguid, 
ARVESTADES, et ühelt poolt ühendus ja selle liikme sriigid ja teiselt poolt Süüria soovivad 
neid sidemeid tugevdada ja luua püsivad va stastikkusel, partnerlus el ja ühisel arengul 
põhinevad suhted, 
ARVESTADES seda, kui oluliseks lepi nguosalised peavad Ühinenud Rahvaste 
Organisatsiooni põhikirja eesmärke ja põhimõttei d, inimõiguste järgimist, demokraatlikke 
põhimõtteid ning poliitilisi ja majanduslikke va badusi, mis ongi assiotsiatsiooni aluseks, 
ARVESTADES Euroopas ja Süürias viimastel aastatel toimunud poliitiliste ja majanduslike 
arengutega ning olles teadlik vajadusest ühenda da oma jõupingutused poliitilise stabiilsuse ja 
majandusarengu tugevdamiseks läbi koostöö soodustamise nii Euroopa-Vahemere piirkonna laiapõhjalise raamistiku kui allpiirkondlikul tasandil; 
OLLES TEADLIKUD Süüria kavatsuses t arendada oma majanduse koostoimet 
maailmamajandusega ning tema sellealasest koo stööst ühenduse ja sell e liikmesriikidega; 
OLLES TEADLIKUD käesoleva, koostööl ja dialoogil põhinev a lepingu olulisusest püsiva 
julgeoleku ja stabiilsuse saavut amisel Euroopa-Vahemere piirkonnas;  
ARVESTADES, et massihävitusrel vad ja nende kandevahendite levik nii valitsustele kui 
valitsusvälistele osalejatele on üks tõsisemaid ohte rahvusva helisele stabiilsusele ja 
julgeolekule; 
SOOVIDES teha koostööd massihävitusrelva dega seotud kaupade  ja tehnoloogiate 
ebaseadusliku kasutamise ja salakaubaveo ohu vastu võitlemisel ning tunnustades, et tõhusa 
riikliku kontrollisüsteemi loomin e ekspordi, transiidi ja lõppka sutuse üle hõlbustab samuti 
Süüria arenguks vajalike kaupa de ja tehnoloogiate omandamist; 
TEADLIKENA, et rahvusvaheli ne kuritegevus ja terrorism kujutavad ohtu lepingu 
eesmärkide saavutamisele ja piirkonna stabiilsusele; 
SOOVIDES luua ja arendada regulaarset poliitilist dial oogi vastastikku huvi pakkuvates 
kahepoolsetes ja rahvusvahelistes küsimustes; 
VÕTTES ARVESSE ühenduse soovi toetada S üüriat läbi tõhusate koostöömehhanismide 
tema püüdlustes majandusreformi ja sotsiaalse arengu suunas;   
PIDADES SILMAS ühenduse ja Süüria vahelist er inevust majandusliku ja sotsiaalse arengu 
tasemes ning soovides teha koostööd nende erine vuste ületamiseks ja saavutada käesoleva 
assotsieerumislepingu eesmärgid se lle vastavate sätete kaudu; 
SOOVIDES tugevdada koostööd re gulaarse dialoogi abil maja ndus-, teadus-, keskkonna-, 
tehnoloogia, audiovisuaalsetes, sotsiaal- ja kul utuuriküsimustes eesmärgiga õppida teineteist 
tundma ning saavutada parem vastastikune mõistmine; 
 
ET 12   ET VÕTTES ARVESSE vabakaubanduse olulisust ühendus e ja Süüria jaoks, mille tagab üldine 
tolli- ja kaubanduskokkulepe aastast 1994 (GATT)  ja teised mitmepoolsed lepingud, mis 
moodustavad Maailma Kaubandusorganisats iooni (WTO) asutamislepingu lisad; 
OLLES VEENDUNUD, et käesolev assots ieerumisleping loob nende majandussuhete 
edasisele arengule sobiva keskkonna, eriti kaubanduse, investeerin gute, tehnoloogilise 
moderniseerimise, koostöö, kaasa arvatud majanduse asjakohase restruktureerimise 
valdkonnas; 
KINNITADES, et käesoleva lepingu sä tted, mis kuuluvad Euroopa Ühenduse 
asutamislepingu kolmanda osa neljanda jaotise reguleerimi salasse, on siduvad 
Ühendkuningriigi ja Iirimaa kui eraldi lepinguosaliste suhtes ja mitte kui Euroopa Ühenduse ühe osa suhtes, kuni Ühendkuningriik või Iirimaa (v astavalt) teatab Süüriale, et lepingu sätted 
on muutunud tema kui Euroopa Ühenduse osa suhtes siduvaks vastavalt Euroopa Liidu 
lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepi ngule lisatud protokolli le Ühendkuningriigi ja 
Iirimaa seisundi kohta. Sama kehtib Taani ko hta vastavalt nimetatud lepingutele lisatud 
protokollile Taani seisundi kohta; 
on kokku leppinud järgmises: 
Artikkel 1 
1. Käesolevaga moodustatakse assotsia tsioon ühelt poolt ühenduse ja selle 
liikmesriikide ja teiselt poolt Süüria vahel. 
2. Käesoleva lepingu eesmärgid on:  
(a) luua sobiv raamistik lepinguosaliste vahelisele poliitilisele dialoogile, mis 
võimaldab nende vahel arendada tihed aid sidemeid kõigis valdkondades, mis 
pakuvad lepinguosalistele dialoogi pidamiseks huvi; 
(b) luua tingimused kaubavahetuse, teenuste  ja kapitali kaubanduse järkjärguliseks 
liberaliseerimiseks; 
(c) arendada kaubavahetust ja ede ndada tasakaalusta tud majandus- ja 
sotsiaalsuhteid lepinguosaliste vahel, eriti läbi dialoogi ja koostöö, mille eesmärgiks on suurendada Süürias heaolu ning kiirendada majanduslikku ja sotsiaalset arengut; 
(d) soodustada koostööd nii Euroopa-Vahem ere piirkonna laiapõhjalise raamistiku 
kui allpiirkondlikul tasand il läbi Süüria ja tema  piirkondlike partnerite 
integratsiooni;  
(e) edendada koostööd majanduse, sotsiaal -, kultuuri- ja rahandusvaldkonnas ning 
teistes vastastikku huvi pakkuvates valdkondades. 
 
ET 13   ET Artikkel 2 
Demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste ülddeklaratsiooniga kehtestatud põhiliste 
inimõiguste austamine on ühendus e ja Süüria sise- ja välispoliitika al us ning käesoleva 
lepingu oluline osa. 
I JAOTIS 
POLIITILINE DIALOOG JA KOOSTÖÖ 
Artikkel 3 
Lepinguosaliste vahel seatakse sisse korrapära ne poliitiline dialoog ja koostöö, millega 
edendatakse nendevahelisi püs ivaid koostöösuhteid ja anta kse panus Vahemere piirkonna 
heaolusse, stabiilsusesse ja julgeolekusse ni ng luuakse kultuuridevahelise mõistmise ja 
sallivuse õhkkond. 
Artikkel 4 
Lepinguosalised väljendavad oma ühist eesmärki püüda rajada Lähis-Idas mõlemapoolselt ja 
tõhusalt kontrollitav tsoon, kus ei ole tuuma-, keemia- ega bioloogilisi massihävitusrelvi ega 
nende kasutamise süsteeme. Lepinguosalised  lepivad kokku ärgitada koos Vahemere 
piirkonna partnereid allkirjast ama, ratifitseerima ja rakendama kõiki tuumarelva leviku 
tõkestamise meetmeid, mille hulka kuuluvad ka tu umarelva leviku tõkestamise leping (NPT), 
üldine tuumakatsetuste keelustamise leping  (CTBT), bioloogiliste relvade konventsioon 
(BWC) ja keemiarelva keelustamise konventsioon (CWC). 
Artikkel 5 
1. Lepinguosalised lepivad kokku tegema koostööd ja panustama massihävitus-, 
tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relv ade ning nende kandevahendite leviku 
vastasesse võitlusesse täites täielikult oma olemasolevaid kohustusi rahvusvaheliste 
desarmeerimise ja tuumarelva leviku tõkest amise lepingute ja kokku lepete ning teiste 
olemasolevate rahvusvaheliste kohustuste ning ÜRO Julgeolekunõukogu 
resolutsioonide raames ning tagades ne nde tõhusa rakendamise. Lepinguosalised 
lepivad kokku, et see säte moodustab käesoleva lepingu põhiosa. 
2. Lepinguosalised teevad selle saavutamiseks koost ööd ja annavad oma panuse 
järgmisel viisil: 
astudes samme kõigi teiste asjakohaste ra hvusvaheliste õigusaktide allkirjastamiseks, 
ratifitseerimiseks või nendega liitu miseks ning täielikuks rakendamiseks; 
luues tõhusad riiklikud massihävitusrel vadega seotud kaupade ja tehnoloogiate 
ekspordi, transiidi ja l õppkasutuse, kaasa arvatud ka hese kasutusega kaubad, 
kontrollsüsteemid, mis sisaldavad täitmism enetlusi koos asjakohaste karistustega. 
3. Artiklite 4 ja 5 elemente tä iendab ja tugevdab artiklis 6 sätestatud poliitiline dialoog. 
 
ET 14   ET Artikkel 6 
1. Poliitiline dialoog katab ühist huvi pakkuvaid  teemasid, eriti rahu, rahvusvahelise 
seaduse ja territoriaalse terviklikkuse austamist, p iirkondlikku stabiilsust ja 
julgeolekut, inimõigusi, demokraatiat ja piirkondlikku arengut, ning selle eesmärgiks 
on avada tee uutele koostöövormidele, et  saavutada ühiseid eesmärke nendes 
valdkondades. 
2. Poliitiline dialoog ja koostöö keskendub eriti: 
(a) lepinguosaliste lähenemisprotsessi hõlbustamisele, arendades paremat 
vastastikust mõistmist ning edendades üksmeelt läbi korrapäraste nõupidamiste 
vastastikku huvi pakkuvates ra hvusvahelistes küsimustes; 
(b) kummalegi lepinguosalisele võimalu se andmisele teise lepinguosalise 
seisukohtade ja huvide paremaks mõistm iseks ning nende asjakohasele arvesse 
võtmisele; 
(c) tuumarelva leviku tõkestamise rahvusva helisele tugevdamisele ja vastastikuse 
julgeoleku ja stabiilsuse suurenda misele Euroopa-Vahemere piirkonnas; 
(d) ühisalgatuste abistamisele käesoleva lepingu aluseks olevate põhimõtete järgi. 
3. Poliitiline dialoog toimub korrapära selt ja vajaduse korral, eriti: 
(a) ministeeriumide tasandil, peam iselt assotsiatsiooninõukogu raames; 
(b) ühelt poolt Süüria kõrgemate ametnike  ja teiselt poolt nõu kogu eesistuja, keda 
abistab peasekretär/kõrge esindaja , ja Euroopa Komisjoni tasandil; 
(c) kasutades täiel määral ära diplomaatilisi kanaleid, kaasa arvatud ametnike 
korrapärased pressikonverents id ja kontaktid kolmandate  riikide diplomaatiliste 
esindajatega; 
(d) kasutades vajadusel teisi meetmeid, kui need aitavad kaasa selle dialoogi 
tugevdamisele, arendamisele ja kiirendamisele. 
II JAOTIS 
KAUPADE VABA LIIKUMINE 
PÕHIPRINTSIIBID 
Artikkel 7 
Ühendus ja Süüria loovad vabakaubanduspiir konna järk-järgult maksimaalselt 12 aastat 
kestva üleminekuperioodi jooksul, mis algab käesoleva lepingu jõustumisest vastavalt 
käesoleva lepingu ning 1994. aastal sõlmitud üldise tolli- ja  kaubanduskokkuleppe ja selle 
järgnevate muudatuste, ed aspidi GATT-i, sätetega . 
 
ET 15   ET I PEATÜKK 
TOLLIMAKSUDE KAOTAMINE 
Artikkel 8 
Tollimaks sisaldab maksu või lõivu, mis on kehtes tatud seoses kauba impordi või ekspordiga, 
sealhulgas mis tahes kujul lisamaksu või -lõivu seoses sellise impordi või ekspordiga, kuid ei 
sisalda: 
(a) riigisiseseid makse või muid riigilõi ve, mis on kehtestatud kooskõlas artikli 24 
lõikele (1); 
(b) dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid tollimakse, mis on rakendatud kooskõlas 
artiklitega 28 ja 29;  
(c) tasusid ega muid lõive, mis on kehtestatud kooskõlas GATT-i VIII artikliga, eriti 
piiratakse neid tasusid ja muid lõive summani, mis vastab osutatud teenuste 
ligilähedasele maksumusele ning millega ei  kaitsta kaudselt kodumaiseid tooteid ega 
maksustata importi tulusaamise eesmärgil. Need põhinevad määradel, mis vastavad 
osutatud teenuse tege likule väärtusele. 
Artikkel 9 
1. Lepinguosaliste vahelised impordi toll imaksud kaotatakse vastavalt alltoodud 
punktidele 1 ja 2. 
2. Lepinguosaliste vahelised ekspordi tollimak sud kaotatakse alates käesoleva lepingi 
jõustumisest. 
3. Kõigi toodete tollimaksu baasmäär, mille le kohaldatakse tollimaksude kaotamise 
sätteid, on: 
a) käesoleva lepingu allkirjastamise p äeval tegelikult kohaldatud erga omnes 
Euroopa Ühenduse ühise tollitariifistiku maksumäärad;8 
b) I lisas sätestatud Süüria tollimaks. 
4. Kui lepinguosaline vähendab oma lõikes 3 nimetatud kohaldatavat tollimaksu määra 
enne üleminekuperioodi lõppu, kohaldatak se selle lepinguosalise tollimaksude 
kaotamise sätteid alates vähendami se kuupäevast alandatud määradele. 
5. Süüria ühinemisel WTO-ga on tollimaksu baasmääraks, millele kohaldatakse 
tollimaksude kaotamise sätteid, WTO seotud tollimäär või ühinemiskuupäeval erga 
omnes põhimõttel kohaldatud madalam tollimäär. Kui pärast WTO-ga ühinemist 
kohaldatakse tollimaksu vähendamist erga omnes  põhimõttel, kehtib vähendatud 
                                                 
8 Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2658/87 EÜT L256 07/09/1987; komisjoni määrus (EÜ) nr1789/2003 L281 
30/10/2003 (lisa I: nomenklatuurr iga-aastane uuendus). 
 
ET 16   ET maksumäär tollimaksu baasmäärana al ates selle vähendamise kohaldamise 
kuupäevast. 
Artikkel 10 
Alates käesoleva lepingu allkirjastamisest ei kehtestata lepinguosaliste vahelises 
kaubavahetuses uusi tollimakse ega tõst eta juba kohaldatavaid tollimakse. 
1. jagu  
TÖÖSTUSTOOTED 
Artikkel 11 
Selle jao sätteid kohaldatakse  ühendusest ja Süüriast pärit toodetele, mis kuuluvad 
koondnomenklatuuri gruppidesse 25 kuni  29 ja Süüria tollitariifis tikku, välja ar vatud II lisas 
loetletud tooted. 
Artikkel 12 
Süüriast pärit toodete importi ühendusse lubatakse tollimaksuvabalt, nagu on määratletud 
artiklis 8. 
Artikkel 13 
(1) Artiklis 8 määratletud tollimaksud, mi da kohaldatakse ühendusest pärit kaupade 
importimisel Süüriasse, esitatakse lineaar seks kaotamiseks kuni nullini vastavalt 
järgmisele skeemile ja ajakavale: 
1. Kõik I lisas loetletud 1%, 1,5%, 1,7%, 3% ja 3,5% tollimaksud kaotatakse 
alates käesoleva lepingu jõustumise päevast. 
2. Välja arvatud lõigete 7 ja 8 alla kuuluvad tooted, kaotatakse kõik I lisas 
loetletud 5% ja 7% tollimaksud kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu 
jõustumisest. 
3. Välja arvatud lõigete 7 ja 8 alla kuuluvad tooted, kaotatakse kõik I lisas 
loetletud 10%, 11,75% ja 14,5% tollimaksud kuue aasta jooksul alates 
käesoleva lepingu jõustumisest. 
4. Välja arvatud lõigete 7 ja 8 alla kuuluvad tooted, kaotatakse kõik I lisas 
loetletud 20% ja 23,5% tollimaksud ühe ksa aasta jooksul alates käesoleva 
lepingu jõustumisest. 
5. Välja arvatud lõigete 7 ja 8 alla kuul uvad tooted, kaotatakse kõik loetletud 
29%, 35% ja 47% tollimaksud kaheteist kümne aasta jooksul alates käesoleva 
lepingu jõustumisest. 
6. Välja arvatud tooted 8703.23.91 ja 8703.23.92, vähendatakse kõiki I lisas 
loetletud üle 50% tollimakse 50%-ni al ates käesoleva lepingu jõustumisest 
 
ET 17   ET ning kaotatakse kaheteistkümne aasta  jooksul alates käesoleva lepingu 
jõustumisest. 
7. Protokollis 8 loetletud ja Maailma Ka ubandusorganisatsiooni infotehnoloogia 
lepingu alla kuuluvate toodete  kõik tollimaksud kaotat akse alates käesoleva 
lepingu jõustumise päevast. 
8. Kategooriate HS 28, 29, 30, 31, 35, 36, 37 ja 38 toodete kõik tollimaksud 
kaotatakse käesoleva lepingu jõustumise hetkest. 
9. I lisas nimetatud toote 8703.23.91 tollimak su vähendatakse lineaarselt 145%-lt 
65%-le kolme aasta jooksul alates k äesoleva lepingu jõustumisest, ning 
kaotatakse seejärel üleminekuperioo di järelejäänud üheksa aasta jooksul. 
10.  I lisas nimetatud toote 8703.23.92 tollimaksu  vähendatakse lineaarselt 255%-lt 
150%-le kolme aasta jooksul pärast kä esoleva lepingu jõustumist ning 
kaotatakse seejärel üleminekuperioo di üheksa järelejäänud aasta jooksul. 
(2) Kui antud toote puhul ilmnevad tõsise d raskused, võib assotsiatsioonikomitee 
vastavalt lõikele (1) kohalda tavad ajakavad ühisel kokkuleppel läbi vaadata, võttes 
arvesse, et läbivaatamiseks esitatud ajak ava ei või kõnealuse toote osas pikendada 
rohkem kui enimalt 12 aasta pikkuseks üleminekuperioodiks. Kui assotsiatsioonikomitee ei ole otsust tei nud 30 päeva jooksul alates Süürialt ajakava 
läbivaatamise taotluse saamisest, võib Süür ia ajutiselt peatada ajakava kohaldamise 
kuni üheks aastaks.  
Artikkel 14 
Imporditollimaksude kaotamist käsitlevaid sättei d kohaldatakse ka fiskaalsete tollimaksude 
suhtes.  
Artikkel 15 
1. Erandina artikli 12 sätetest võib Süüria  võtta piiratud kestusega meetmeid, mis 
seisnevad tollimaksude suurendamises või taaskehtestamises üleminekuperioodi 
jooksul. 
a) Need meetmed võivad hõlmata üksne s noori tööstusharusid või teatavaid 
sektoreid, mida korraldatakse ümber või mi s on suurtes raskustes, eriti kui need 
raskused põhjustavad olulis i sotsiaalseid probleeme. 
b) Nende meetmetega kehtestatavad ühe ndusest pärit olevate toodete suhtes 
Süürias kohaldatavad imporditollimaks ud ei või ületada 25% väärtuselisest 
tollimaksust ja peavad andma eelise ühendusest pärit toodetele. Nende toodete 
impordi koguväärtus, mille suhtes rake ndatakse kõnealuseid meetmeid, ei või 
ületada 20% ühendusest pärit tööstust oodete koguimpordist viimase kolme 
aasta jooksul, mille kohta on olemas statistilised andmed. 
 
ET 18   ET c) Neid meetmeid kohaldatakse kuni viis aastat, kui assotsia tsioonikomitee ei ole 
lubanud pikemat kehtivusaega. Nende meetmete kohaldamine lõpetatakse hiljemalt maksimaalse 12 aasta pikkuse üleminekuaja lõppedes. 
d) Kõnesolevaid meetmeid ei tohi võt ta, kui kõikide asjaomase tootega seotud 
tollimaksude, koguseliste piirangute või samaväärse toimega maksude või 
meetmete kaotamisest on möödunud rohkem kui kolm aastat. 
e) Süüria teatab assotsia tsioonikomiteele igast erakorralisest meetmest, mida ta 
kavatseb võtta. Ühendus võib 30 päeva jooksul pärast teate saamist enne nende meetmete rakendamist taotleda nende rakendamise ja nende kohaldamise valdkondade üle nõu pidamist. Nimetat ud meetmete võtmisel annab Süüria 
komiteele käesoleva artikli alusel kehtes tatud tollimaksude kaotamise ajakava. 
Ajakavas nähakse ette kõnesolevate tollimaksude järkjärguline kaotamine iga-aastaste võrdsete osadena, alustades hiljemalt kahe aasta möödumisel nende kehtestamisest.  
2. Erandina lõike 1 neljandast lõigust võib assotsiatsioonikomitee lubada Süürial jätkata 
lõike 1 kohaselt võetavate meetmete rakenda mist kõige rohkem kolme aasta jooksul 
pärast 12 aasta pikkuse üleminekuaja lõppu, et  võtta arvesse uue tööstuse rajamisel 
ettetulevaid raskusi. 
Jagu 2 
PÕLLUMAJANDUS-, KALANDUS- JA TÖÖDELDUD PÕLLUMAJANDUSTOOTED 
Artikkel 16 
Käesoleva jao sätteid kohaldat akse koondnomenklatuuri, Süüria tollitariifistiku ja peatükkides 
1 kuni 24 ning lisas II loe tletud ühendusest ja Süür iast pärit toodetele. 
Artikkel 17 
Ühendus ja Süüria suurendavad järk-järgu lt omavahelise põllumajandus-, kalandus- ja 
töödeldud põllumajandustoodete kaubanduse liberaliseerimist.  
Artikkel 18 
1. Süüriast pärit põllumajandustoodete impordi  korral ühendusse tehakse protokolli nr 1 
sätete kohaseid soodustusi. 
2. Ühendusest pärit põllumajandustoodete impor di korral Süüriasse tehakse protokolli 
nr 2 sätete kohaseid soodustusi. 
3. Süüriast pärit kalandust oodete impordi korral ühendusse  tehakse protokolli nr 3 
sätete kohaseid soodustusi. 
4. Ühendusest pärit kalandustoodete impordi korral Süüriasse tehakse protokolli nr 4 
sätete kohaseid soodustusi. 
 
ET 19   ET Artikkel 19 
Selle jao alla kuuluvate töödeldud põllumajandus toodete kaubavahetuse korral rakendatakse 
protokollis nr 5 sätestatud korda. 
Artikkel 20 
1. Lepingu kolmanda rakendamisaasta jooksul va atavad ühendus ja Süüria olukorra üle, 
et määrata vastavalt artiklis 17 sätest atud eesmärgile kindlaks meetmed, mida 
ühendus ja Süüria kohaldavad alates neljanda  aasta algusest pärast  käesoleva lepingu 
jõustumist. 
2. Ilma eelnevat artiklit piiramata ning ar vestades põllumaja ndus-, kalandus- ja 
töödeldud põllumajandustoodete kaubavahe tuse mahtu, kontrollivad ühendus ja 
Süüria assotsiatsiooninõ ukogus üksikute toodete kaupa vastastikku ja korrektselt 
võimalusi anda teineteisele muid soodustusi.  
Artikkel 21 
1. Lepinguosalised teevad koostööd sanitaar - ja fütosanitaarvaldkonnas eesmärgiga 
hõlbustada kaubandust. Lepinguosalised on  sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete 
rakendamisel seotud WTO sanitaar- ja füto sanitaarmeetmete lepingu põhimõtetega.  
2. Lepinguosalised teevad nõudmisel kindlaks ja lahendavad konkreetsete sanitaar- ja 
fütosanitaarmeetmete kohaldamisel tekkivad probleemid eesmärgiga saavutada vastastikku rahuldav lahendus. 
Artikkel 22 
1. Kui lepinguosalise põllumajanduspoliitika rakendamise või selle kehtivate eeskirjade 
muutmise tagajärjel kehtestatakse eriees kirjad või kui selle põllumajanduspoliitika 
rakendamisega seotud sätteid muudeta kse või laiendataks e, võib kõnealune 
lepinguosaline asjaomaste toodete puhul mu uta käesolevast lepingust tulenevat 
korda. 
2. Sel juhul informeerib asjaomane lepinguosaline assotsiatsioonikomiteed. 
Assotsiatsioonikomitee tuleb kokku teise lepinguos alise taotlusel, et vajalikul määral 
arvesse võtta teise le pinguosalise huvisid. 
3. Kui ühendus või Süüria muudab lõike 1 kohaldamisel käesolevas lepingus 
põllumajandustoodete jaoks ettenähtud kor da, annavad nad teise lepinguosalise 
territooriumilt pärit toodetele nende importimisel käesolevas lepingus ettenähtud soodustustega võrdseid soodustusi. 
4. Käesoleva artikli kohaldamist võib arut ada assotsiatsiooninõukogu nõupidamistel. 
 
ET 20   ET PEATÜKK 2 
ÜHISSÄTTED 
Artikkel 23 
Kõik muud impordi- ja ekspordipiirangud ja  keelud peale tollimaksude lepinguosaliste 
vahelises kaubavahetuses, mis on kehtestatud k vootide, impordi- või ekspordilitsentside või 
muude meetmetega, tühistatakse käesoleva lepin gu jõustumisel. Uusi meetmeid ei kehtestata. 
See säte ei piira artikli te 28 ja 29 kohaldamist.  
Artikkel 24 
1. Teise lepinguosalise territ ooriumile imporditud toodete suhtes ei kohaldata otseselt 
ega kaudselt riigisiseseid makse ega muid  riigisiseseid lõive kui need, mida 
kohaldatakse otseselt või kaudselt samas uguste kodumaiste toodete suhtes. Lisaks 
sellele ei kohalda lepinguosa lised riigimakse ega muid riigilõive, et võimaldada 
kodumaise toodangu kaitsmist. 
2. Teise lepinguosalise territ ooriumile imporditud toodete suhtes kohaldatakse vähemalt 
sama soodsat režiimi kui samasuguste kodumaiste toodete suhtes kõigi nende riigisisest müüki, müügiks pa kkumist, ostmist, vedu, tu rustamist või kasutamist 
mõjutavate seaduste, määruste ja nõuete osas. Käesoleva lõik e sätted ei takista 
kohaldamast diferentseeritud riigisisesei d veokulusid, mis põhinevad eranditult 
veovahendite majanduslikul toimimisel ja  mitte toote riiklikul päritolul. 
3. Kumbki lepinguosaline ei tohi kehtestada  ega säilitada ühtki siseriiklikku koguselist 
eeskirja, mis on seotud toodete segamise, töötlemise või kasutamisega piiritletud 
kogustes või suhetes ja milles otseselt või kaudselt nõutakse, et asjakohase eeskirjaga reguleeritava mis tahes toote piiritletud kogus või proportsionaalne osa peab olema 
pärit omamaistest allikatest. Lisaks sellele ei kohalda kumbki lepinguosaline 
siseriiklikke kvantitat iivseid eeskirju, et võimaldada kodumaise toodangu kaitsmist. 
4. Käesoleva artikli sätteid ei kohaldata riig ihanget reguleerivate seaduste, määruste, 
menetluste ega tavade suhtes, mis kuuluvad artiklite 67 kuni 71 alla. 
Artikkel 25 
Pettusevastane koostöö
 
1. Lepinguosalised on nõus, et halduskoostöö on oluline selle jaotise alusel tagatud 
kohtlemise rakendamiseks ja kontrollimiseks, ning rõhutavad oma kohustust võidelda eeskirjade eirami sega ning tolli- ja se llega seotud pettustega. 
2. Kui lepinguosaline teeb objek tiivse teabe põhjal kindlaks, et selle jaotise alusel on 
halduskoostöö eeskirjade eiramise ja/või  pettuse osas tegemata jäetud, võib 
asjaomane lepinguosaline kooskõlas selle artik liga ajutiselt peatada asjaomas(t)e 
too(de)te vastava sooduskohtlemise. 
 
ET 21   ET 3. Selle artikli tähenduses on haldusko ostöö tegemata jätmine muuhulgas: 
a) asjaomas(t)e too(de)te päritolust aatuse kindlakstegemisega seotud kohustuste 
korduv täitmata jätmine; 
b) päritolutõendi edasin e korduv kontrollimata jätmine või kontrollimise ja/või 
selle tulemuste edastamisega hilinemine; 
c) korduv keeldumine või lubamatu viivitus volituste saamisel, et viia läbi haldus- 
ja uurimiskoostööd dokumentide ehtsus e või lepingute järgi soodusrežiimi 
andmiseks vajaliku teabe õigsuse tõestamiseks. 
Selle artikli tähenduses võib ees kirjade rikkumiseks või pettusek s muuhulgas olla olukord, kui 
kaupade import suureneb järsul t ilma rahuldava põhjuseta, ül etades teise lepinguosalise 
tavalist tootmistaset ja ek spordivõimsust ning on seotud eeskirjade rikkumist või pettust 
puudutava objektiivse teabega. 
4. Ajutist peatamist võib kohald ada järgmistel tingimustel: 
a) Lepinguosaline, kes on objektiivse teab e põhjal teinud kindlaks halduskoostöö 
tegemata jätmise ja/või pettuse tolli- ja sellega seotud küsimustes, teavitab oma leiust liigselt viivitamat a assotsiatsioonikomiteed, edastades ka objektiivse 
teabe, ning alustab assotsiatsioon ikomitees konsultatsioone eesmärgiga 
saavutada mõlema lepinguosalise jaoks vastuvõetav lahendus. 
b) Kui lepinguosalised on assotsiatsiatsioonikomitees  konsultatsioone alustanud, 
nagu ülal kirjeldatud, ning ei suuda saavutada vastuvõetavat lahendust 3 kuu 
jooksul alates teate saamisest, võib as jaomane lepinguosaline ajutiselt peatada 
asjaomas(t)e too(de)te sooduskohtlemise. Assotsiatsioonikomit eed teavitatakse 
ajutisest peatamisest liigselt viivitamata. 
c) Ajutine peatamine selle artikli tä henduses on piiratud vajadusega kaitsta 
asjaomase lepinguosalise finantshuvisid. Aj utine peatamine ei tohi ületada kuut 
kuud, mida võib pikendada. Ajutisest peatamisest teavitakse 
assotsiatsioonikomiteed kohe pärast selle heakskiitmist. Ajutise peatamise üle toimuvad assotsiatsioonikomitees peri oodiliselt konsultats ioonid, eelkõige 
eesmärgiga selle lõpetamiseks niipea, kui nende kohaldamise tingimusi enam ei eksisteeri. 
5. Samaaegselt teate edastamisega assotsia tsioonikomiteele selle artikli lõike 4 (a) 
alusel peab asjaomane lepinguosaline avaldama oma ametlikes teadaannetes teate importijatele. Importijatele mõeldud teade pe ab sisaldama teavet selle kohta, et 
asjaomase toote osas on objektiivse te abe põhjal aset leidnud halduskoostöö 
tegemata jätmine ja/või eeski rjade rikkumine või pettus. 
Artikkel 26 
Käesoleva lepingu sätete kohaldamine ei pi ira nõukogu 26. juuni 1991. aasta määrust (EMÜ) 
nr 1911/91 ja nõukogu 25. märtsi 2002. aasta m äärust (EÜ) nr 704/2002 ühenduse õiguse 
sätete kohaldamise kohta Kanaari saartel. 
 
ET 22   ET Artkkel 27 
1. Käesolev leping ei välista toll iliitude, vabakaubanduspiirkondade või 
piirikaubanduse korra säilitamist või loom ist, kui nendega ei muudeta käesolevas 
lepingus ette nähtud kaubavahetuskorda. 
2. Ühendus ja Süüria peavad assotsiatsiooninõukogus nõu selliste tolliliitude või 
vabakaubanduspiirkondade loomise kokkul epete üle ning vajadusel muude 
põhiküsimuste üle, mis on seotud kolmandate riikidega kauplemise poliitikaga. Eelkõige toimuvad niisugused nõupidamised kolmanda riigi ühinemisel ühendusega, et oleks tagatud käesolevas  lepingus deklareeritud ühenduse ja Süüria vastastikuste 
huvide arvestamine. 
Artikkel 28 
1. Kui üks lepinguosalistest leiab, et kaubava hetuses teise lepinguos alisega kasutatakse 
dumpingut üldise tolli- ja kaubanduskokkul eppe VI artikli tähenduses, võib ta võtta 
asjakohaseid meetmeid niisuguse te gevuse vastu üldise tolli- ja 
kaubanduskokkuleppe VI artikli kohaldamise lepingu ning asjakohaste riigisiseste 
õigusaktide kohaselt. 
2. Selle artikli suhtes ei kohaldata käesol eva lepingu V jao (Vaidluste lahendamine) 
sätteid. 
Artikkel 29 
1. Lepinguosaliste vahel kohaldatakse WTO s ubsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete 
lepingut. 
2. Kui üks lepinguosalistest leiab, et ka ubavahetuses teise lepinguosalisega toimub 
subsideerimine 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) VI ja XVI 
artikli tähenduses, võib ta  võtta asjakohaseid meetme id niisuguse tegevuse vastu 
kooskõlas eeskirjadega, mis on määr atletud WTO subsiidiumide ja 
tasakaalustusmeetmete lepinguga ning as jakohaste siseriikli ke õigusaktidega. 
3. Selle artikli suhtes ei ko haldata käesoleva lepingu V ja otise (Vaidluste lahendamine) 
sätteid. 
Artikkel 30 
1. Lepinguosaliste vahel kohaldatakse 1994. aasta GATT-i XIX artiklit ja WTO 
kaitsemeetmete lepingut. 
2. Enne 1994. aasta GATT-i kokkuleppe ja WT O kaitsemeetmete lepingus määratletud 
kaitsemeetmete rakendamist annab meet meid rakendada sooviv lepinguosaline 
koostöönõukogule kogu asjakohase info, mi da on tarvis olukorra põhjalikuks 
hindamiseks, et leida lepinguosalistele vastuvõetav lahendus. 
 
ET 23   ET Lahenduse leidmiseks peavad lepinguosalised viivitamatult pärast taotlevalt 
lepinguosaliselt taotluse saamist nõu a ssotsiatsiooninõukogus. Kui nõupidamise 
tulemusena ei jõua lepinguosalised kokkul eppele kaitsemeetmete rakendamisest 
loobumise osas 30 päeva jooksul alates nõup idamise algusest, võib kaitsemeetmeid 
rakendada kavatsev lepinguos aline kohaldada 1994. aasta GATT-i XIX artikli sätteid 
ning WTO kaitsemeetmete lepingut. 
3. Käesoleva artikli kohaste kaitsemeetmete vä ljavalimisel eelistav ad lepinguosalised 
neid, mis segavad käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist kõige vähem. Sellised meetmed ei tohi minna kaugemale, kui on vajalik märgatava kahju hüvitamiseks ning meetmeid kohaldades tuleb säilitada k äesoleva lepinguga antud soodustuste tase. 
4. Kaitsemeetmete rakendamisel teavitatakse viivitamata assotsiatsioonikomiteed ja 
nende osas konsulteritakse korrapäraselt komiteega eriti eesmärg iga neid niipea 
kaotada, kui asjaolud seda võimaldavad. 
5. Selle artikli suhtes ei ko haldata käesoleva lepingu V ja otise (Vaidluste lahendamine) 
sätteid. 
Artikkel 31 
1. Kui käesoleva jaotise järgimisest tuleneb: 
reeksport kolmandasse riiki, mille suhtes eksportiv riik säilitab asjaomase toote osas 
koguselisi ekspordipiiranguid, ek sporditollimakse või sama väärse toimega meetmeid 
või  
eksportiva lepinguosalise jaoks  olulise toiduaine või toot e tõsine puudujääk või selle 
oht; 
ja kui eespool kirjeldatud asjaolud põhjustavad või võiva d põhjustada eksportivale 
lepinguosalisele suuri raskusi, võib viim ane võtta sobivaid meetmeid lõikes 2 
sätestatud tingimustel ja korras. 
2. Meetmete valimisel tuleb esmatähtsaks pidada neid meetmeid, mis segavad 
käesolevas lepingus sätestatud korra toim imist kõige vähem. Sellised meetmed ei 
tohi kujutada põhjendamatut diskrimineerim ist või kaubavahetuse varjatud piiramist, 
ning kui asjaolud ei õigusta enam meetmete võtmist, siis nende võtmine lõpetatakse. 
Samuti ei kasutata lõike 1 punkti b alus el võetavaid meetmeid, suurendamaks 
omamaise asjaomast kaupa töötleva tööstu se eksporti või sellele tagatavat kaitset. 
3. Enne käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 nimetatud meetmete võtmist või niipea kui 
võimalik juhtudel, millele kohaldatakse käes oleva artikli lõiget 4, esitab ühendus või 
Süüria vastavalt olukorrale assotsiatsioonikomiteele kogu asjakohase teabe, et leida 
lepinguosalist rahuldav lahendus . Lõikes 1 kirjeldatud ol ukordadest tulenevatest 
raskustest teatatakse nende uur imiseks koostöönõukogule. Koostöönõukogu võib 
teha vajaliku otsuse nende raskuste kõrva ldamiseks. Kui nõukogu ei ole teinud otsust 
30 päeva jooksul talle asja arutamiseks esitamisest, võib eksportiv lepinguosaline 
kohaldada asjaomase toote eksportimisel sobivaid meetmeid. 
 
ET 24   ET 4. Kui viivitamatut reageerimist nõudvate erandl ike ja kriitiliste as jaolude tõttu on kas 
eelnev informeerimine või läbivaatamine võimatu, võib meetmete kohaldamist kavandav osapool viivitamata kohaldada ettevaatusabinõusid, mis on vajalikud 
olukorra lahendamiseks, ning informeerib se llest viivitamata teist lepinguosalist. 
5. Kõigist vastavalt käesolevale artiklile koha ldatud meetmetest teatatakse viivitamata 
assotsiatsioonikomiteele, kus neid käsitletakse regulaarselt toimuvatel konsultatsioonidel eelkõige selleks, et koos tada ajakava nende kaotamiseks niipea, 
kui asjaolud võimaldavad. 
Artikkel 32 
Käesolevas lepingus sätestatu ei välista selliste impordi-, ekspor di- või transiidikeeldude või -
piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbl use, avaliku korra või julgeoleku seisukohast; 
seoses inimeste, loomade või taimede elu ja  tervise kaitsmise; kunsti-, ajaloolise ja 
arheoloogilise väärtusega rahvuslike rikkuste kaitsmise; taastumatute loodusvarade 
säilitamise; intellektuaal-, tööstus- ja kauba ndusomandi kaitsmise ning kulla või hõbedaga 
seotud eeskirjadega. Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski meelevaldse diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise ka ubanduse varjatud piiramist. 
Artikkel 33 
Päritolustaatusega toodete mõiste selle jaotis e sätete kohaldamiseks ja nendega seotud 
halduskoostöö meetod on sä testatud protokollis 6. 
Artikkel 34 
Ühendusse importimisel kasutatakse kaupade liigitamiseks kaupade koondnomenklatuuri. 
Süüriasse importimisel kasutatakse kaupade  liigitamiseks Süür ia tollitariifistikku. 
Artikkel 35 
Süüria püüab alustada läbirääkimisi riikideg a, kes on sõlminud Euroopa Liiduga tolliliidu 
lepingu eesmärgiga luua nende riikid ega kõigis tolliliidu valdkondades sama 
kaubavahetusrežiim, nagu on ette nähtud käesoleva assotsieerumislepinguga. 
 
ET 25   ET PEATÜKK 3 
TOLL JA TOLLIKÜSIMUSED 
Artikkel 36 
Eesmärgid  
Lepinguosalised tunnistavad, et kaubandussätete täielikku kohaldamist ni ng sellele järgnevaid 
vastastikuseid soodustusi tänu tollimaksude liberaliseerimisele suurenenud kaubavoogudele 
tuleb toetada tõhusate tolliteenistustega.  Sel eesmärgil nõustuvad lepinguosalised, et 
tollialased õigusaktid ja protseduurid peavad põ hinema lihtsustamisel, harmoniseerimisel ja 
komputeriseerimisel, samuti mittediskrimineerim isel, läbipaistvusel ja vajadusel vältida 
ebavajalikke protseduurilisi ta kistusi kaubandusele. Nende vahendite abil kohustuvad 
lepinguosalised soodustama seaduslikku kauba ndust ja rakendama tõhusat kontrolli, et 
võidelda pettuse ja keelatud kaubandusega. 
Artikkel 37 
Toll ja halduskoostöö  
1. Selleks et tagada vastavus selle jaotis e sätetega ning vastat a tõhusalt artiklis 1 
sätestatud eesmärkidele, lähtub lepinguos aliste vaheline koostöö järgmistest 
põhimõtetest ning lepinguosalised kohustuvad: 
a) vahetama teavet tollialaste õigus aktide ja tollipro tseduuride kohta; 
b) tagama lepinguosaliste kahe- ja  mitmepoolsel tasandil kokku lepitud 
tollieeskirjade ja protseduuride õige rakendamine; 
c) tegema võimaluse korral koostööd õigus like ja tegevusalgatuste alal, mis on 
seotud impordi, ekspordi ja  tolliprotseduuridega, ni ng äriringkonnale osutatava 
teenuse tõhustamise suunas; 
d) tegema koostööd tolliprotseduuride arvu tistamisel ja töötav ad võimalusel koos 
ühiste standardite kehtestamise suunas; 
e) võimaldama ja kindlustama ümberlaadimiste ja transiitliikumiste vabaduse läbi 
oma vastavate territooriumide vastav alt 1994. aasta GATT-i V artiklile ja 
rakendada vastavaid kokku lepitud rahvus vahelisi ja/või regionaalseid 
transiidile kohaldatavaid standardeid ja õigusakte; 
f) tagama, et kõik impordi ja eks pordiga seotud halduslõivud ja maksud 
avaldatakse eelnevalt ning need vastavad  osutatavatele teenustele vastavalt 
1994. aasta GATT-i VIII artiklile; 
g) leidma võimalusel ühised seisukohad to lli valdkonnas sellistes rahvusvahelistes 
organisatsioonides nagu WTO, Maailma Tolliorganisatsioon (WCO), Ühinenud Rahvaste Organisatsioon (ÜRO) ja ÜRO kaubandus- ja arengukonverents (UNCTAD); ja 
 
ET 26   ET h) osutama vajaduse korral te hnilist abi, sealhulgas se minaride korraldamine ja 
praktikantide töölerakendamine. 
2. Olenemata lõikest 1, pakuvad mõlema le pinguosalise valitsused tolliküsimustes 
vastavalt protokolli 7 sätete le vastastikust haldusabi.  
Artikkel 38 
Tolli- ja seadusand likud protseduurid  
1. Lepinguosalised lepivad kokku, et nende va stavad kaubandus- ja tollisätted ning -
protseduurid põhinevad: 
a) seadusliku kaubanduse kaitsmisel läbi  tõhusa jõustamise ja seaduslikele 
nõuetele vastavuse; 
b) õigusaktidel, milles välditakse äriühi ngute tarbetut koormamist, mis ei takista 
pettusevastast võitlust ja milles hõlbustatakse veelgi kõrgetele nõudmistele vastavate ettevõtjate tegevust; 
c) kummagi lepinguosalise ühtsel tollis eadustikul, mida kohaldatakse kogu 
lepinguosalise territooriumil; 
d) kaasaegsete tollimeetodite rakendamisel, sealhulgas riskianalüüs, lihtsustatud 
protseduurid kauba sisenemiseks ja vabastamiseks, vabastamisjärgsed 
kontrollid ja ettevõtte auditeerimismeetodid; 
e) läbipaistvatel, tõhusatel ja lihtsustatud protseduuridel,  et vähendada kulusid ja 
suurendada ettevõtjate, kaas a arvatud väikese ja keskmi se suurusega ettevõtjate 
jaoks ennustatavust; 
f) rahvusvahelistele standarditele va stavate infotehnoloogial põhinevate 
süsteemide arendamisel nii ekspordi- kui ka impordioperatsioonideks, et 
asendada paberipõhised protseduur id ning võimaldada kauplejate ja 
tolliasutuste, aga ka tolli ja teiste ametiasutuste vahel kogu ametliku teabe 
elektroonilist vahetamist ning soodustada sellega kiireid va bastusprotseduure. 
Sellised süsteemid võivad samuti ette näha maksude, lõivude ja muude tasude maksmise elektroonilise ülekande teel; 
g) eeskirjadel ja protseduuridel, mille ga nähakse ette siduvad eelotsused 
tolliküsimuste, eriti tariifse klassifits eerimise ja päritolureeglite kohta. Otsust 
võib muuta või tühistada ig al ajal, kuid alles pärast  asjaomasele ettevõtjale 
teatamist ning ilma tagasiulatuva jõuta, kui otsus ei põhine esitatud ebaõigel 
või mittetäielikul teabel; 
h) lihtsustatud protseduuridel volita tud kaubandusringkondadele vastavalt 
objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele, millele vastavad nii väikese ja keskmise suurusega e ttevõtjad kui suuremad ettevõtjad; 
(i) impordisätetel, mis ei sisalda nõudeid kauba eelinspekteerimise kohta, nagu on 
määratletud WTO kauba eelinspekteerimise lepingus; ja 
 
ET 27   ET j) eeskirjadel, mis tagavad, et karist used väiksemate tollieeskirjade või 
protseduurinõuete rikkumiste ees t on proportsionaalsed ning nende 
rakendamine ei põhjusta tollivormistuses liigseid viivitusi vastavalt 1994. aasta 
GATT-i VIII artiklile. 
2. Töömeetodite tõhustamiseks , asjatute takistuste vä ltimiseks kaubandusele ning 
operatsioonide mittediskrineerimise, läbipaistvuse, tõhususe, terviklikkuse ja vastutuse tagamiseks lepinguosalised: 
a) lihtsustavad kaupade vabastamise ja  tollivormistusega seotud nõudeid ja 
formaalsusi; see sisaldab koostööd protseduuride vä ljatöötamise valdkonnas, 
millega võimaldatakse impordi- ja ekspordiandmete edastamist ühele asutusele; ning tolli ja teiste kontro llorganite tegevuse koordineerimist, et 
võimaldada ametlike impordi- ja ekspor dikontrollide läbiviimist võimalusel 
ühe asutuse poolt. 
b) astuvad järgmisi samme tolli ja teis te asutuste poolt nõutavate andmete ja 
dokumentide vähendamise, lihtsustamise ja standardimise suunas, sealhulgas 
ühtse haldusdokumendi või andmesõnu mi kasutamine rahvusvaheliste 
standardite alusel ja tuginede s võimalikult palju müügiteabele.  
c) kohaldavad tolli valdkonna s rahvusvahelisi eeskirju ja  standardeid, sealhulgas 
võimaluse korral tolliprotseduuride lihtsustamist ja ühtlustamist käsitleva muudetud Kyoto konventsiooni põhiosa.  
d) sätestavad tõhusad ja kiired prot seduurid, mis annavad kaebuse esitamise 
õiguse tolli ja muude asut uste haldustoimingute, ka uba importi või eksporti 
mõjutavate määruste ja otsust e kohta kooskõlas 1994. aasta GATT-i X 
artikliga. 
e) tagavad, et terviklikkuse kõrgeimad standardid säilitatakse asjakohaste selle 
valdkonnaga seotud rahvusvaheliste  konventsioonide ja dokumentide 
põhimõtteid kajastavate meetmete kohaldamisega. 
Artikkel 39 
Suhted äriringkondadega
 
Lepinguosalised lepivad kokku, et: 1) ettevõtjatega on vaja õigeaegselt konsulteer ida olulistes õigusalaseid ettepanekuid ja 
tolliga seotud üldprotseduure käsitlevates  küsimustes. Selleks kehtestab iga 
lepinguosaline vastavad konsulta tsioonimehhanismid asutuste ja ettevõtjate vahel; 
2) võimalikult palju avaldatakse elektroonilisel  teel ning uued tolliga seotud õigusaktid 
ja üldised protseduurid, samuti muudatused avalikustatakse enne selliste õigusaktide 
ja protseduuride jõustumist. Samuti teevad nad avalikult kättesaadavaks ettevõtjatele huvi pakkuva teabe, näiteks tolliasutus te tööajad, sealhulgas sadamates ja 
piiriületuspunktides, ning kontak tpunktid infopäringute tarvis; 
 
ET 28   ET 3) ettevõtjate ja vastavate asutuste  vahelisele koostööle aidatakse kaasa 
mitteomavoliliste ja avali kult kättesaadavate vastastikuse mõistmise memorandumite 
kasutamise kaudu, mis põhinevad neil,  mis WCO on välja kuulutanud;  
4) tagatakse, et nende vastavad tolli- ja  tollialased nõuded ja protseduurid vastavad 
jätkuvalt kaubandusringkonna vajadustele, jä rgivad parimaid tavasid ning kui 
olukord võimaldab nende nõuete või protse duuride eesmärkide saavutamist vähem 
koormaval viisil või kaubandust vähem p iirates, kohandatakse need protseduurid 
vastavalt. 
Artikkel 40 
Tolliväärtuse määramine  
1. 1994. aasta GATT-i tolliväärtuste määramis e leping ilma reservatsioonide ja 
võimalusteta reguleerib lepi nguosaliste vahelise kaubandus e suhtes kohaldatavaid 
tolliväärtuse määramise eeskirju. 
2. Lepinguosalised teevad koostööd eesmä rgiga saavutada ühtne lähenemisviis 
tolliväärtuste määramise küsimuses, eriti töömeetodite ja toimimise aspektide „hea 
tava“, tunnus- või viiteindeksite kasutamise, tolliväärtuse täpsuse tõendamiseks vajaliku dokumentatsiooni väljatöötamisel ja väärtpaberite kasutamisel. 
Artikkel 41 
Läbivaatamine
 
Artiklites 38 kuni 40 säte statud tingimused vaadatakse assotsia tsioonikomitees igal aastal läbi. 
Artikkel 42 
Tollikoostöö erikomitee  
1. Käesolevaga asutavad lepinguosalised tolli koostöö ja päritolureeg lite erikomitee, mis 
koosneb lepinguosaliste esindajatest. Ko mitee tuleb kokku lepinguosaliste vahel 
eelnevalt kokkulepitud kuupäeval ja päev akorraga. Komitee eesistujaks on 
vaheldumisi iga lepinguosalise esindaja. Ko mitee annab aru assotsiatsioonikomiteele. 
2. Komitee ülesanded hõlmavad: 
a) selle jaotise rakendamise ja kohaldamise järelevalve; 
b) foorumi võimaldamine, et konsulteerid a ja arutada kõigi tollialaste küsimuste 
üle, sealhulgas eelkõige tolliprotseduuride, tolliväärtuse määramise, tariifirežiimide, tollinomenklatuuri, tollikoostöö ja vastastikuse haldusabi 
osutamise üle; 
c) foorumi võimaldamine, et konsulteer ida ja arutada päri tolureeglite ja 
haldiskoostöö üle; 
 
ET 29   ET d) koostöö tõhustamine tolliprotseduuride arendamise, kohaldamise ja 
rakendamise alal, vastastikune haldusabi tolliküsimustes, pä ritolureeglite ja 
halduskoostöö küsimustes. 
3. Lepinguosalised võivad kokku leppida lisak ohtumiste pidamises tollikoostöö või 
päritolureeglite ja va stasikuse haldusabi osas .  
III JAOTIS 
ASUTAMISÕIGUS JA TEENUSED 
PEATÜKK 1 
ASUTAMISÕIGUS 
Artikkel 43 
1. a) Ühendus ja selle liikmesriigid või maldavad Süüria äriühingutele vähemalt 
sama soodsaid asutamistingimusi kui mi s tahes kolmanda riigi äriühingutele; 
b) Ilma et see piiraks III lisas loetletud reservatsioonide kohaldamist, võimaldab 
ühendus oma liikmesriikides asutatud Süüria äriühingute tütarettevõtetele vähemalt sama soodsaid tegevustingimusi kui ühenduse või mis tahes kolmanda riigi äriühingutele; 
c) Ühendus ja selle liikmesriigid võimal davad Süüria äriühingute liikmesriigis 
asutatud filiaalidele vähemalt sama s oodsaid tegevustingimusi kui mis tahes 
kolmanda riigi samalaadsetele filiaalidele. 
2. (a) Ilma et see piiraks IV lisas loetle tud reservatsioonide kohaldamist, võimaldab 
Süüria ühenduse äriühingutele oma te rritooriumil vähemalt sama soodsaid 
asutamistingimusi kui oma või mis ta hes kolmanda riigi äriühingutele, 
olenevalt sellest, mis on soodsam; 
b) Süüria võimaldab oma territoor iumil asutatud üh enduse äriühingute 
tütarettevõtetele vähemalt sama soodsaid tegevustingimusi kui samalaadsetele 
Süüria äriühingutele; 
c) Süüria võimaldab oma territooriumil asutatud ühenduse äriühingute filiaalidele 
vähemalt sama soodsaid tegevustingimusi kui mis tahes kolmanda riigi samalaadsetele äriühingutele. 
3. Lõike 1 punkti b ja lõike 2 punkti b sätteid  ei saa kasutada selleks, et hoiduda 
täitmast lepinguosalise selliseid õigusnor me, mida kohaldatakse selle lepinguosalise 
territooriumil asutatud teise lepinguosalise äriühingute tütarettevõ tjate või filiaalide 
juurdepääsu suhtes teatavatel e sektoritele või tegevustele. 
Lõike 1 punktide b ja c ning lõike 2 punkti b kohaselt koheldakse äriühinguid, 
tütarettevõtteid ja filiaale, mis on asut atud ühenduses või Süürias käesoleva lepingu 
jõustumise päeval, ja äriühinguid, tütarettevõ tteid ja filiaale, mis on asutatud pärast 
seda. 
 
ET 30   ET Artikkel 44 
1. Artikli 43 sätteid ei kohaldata õhu-, sisevee- ega meretranspordi suhtes. 
2. Mõlemad lepinguosalised lubavad teise le pinguosalise laevandus ettevõtjatel, kes 
osutavad rahvusvahelisi mereveoteenuseid, kaasa arvatud osaliselt merel toimuvad 
mitmeliigilised veod, arendada oma territoor iumil allpool nimetatud äritegevust kas 
tütarettevõtja või filiaali vormis, võimald ades vähemalt sama soodsaid asutamis- ja 
tegevustingimusi kui need, mida võima ldatakse oma äriühingutele või mõne 
kolmanda riigi äriühingu tütarettevõtjale või filiaalile, sõltuvalt sellest, millised tingimused on soodsamad. Silmas on peetud järgmisi tegevusi, kuid nende loetelu 
pole ammendav: 
a) meretransporditeenuste ja sellega seot ud teenuste turustamine ja müük vahetult 
klientidele pakkumise tegemisest arve esit amiseni, sõltumata sellest, kas neid 
teenuseid osutab või pakub teenuse osut aja ise või selline teenuse osutaja, 
kellega teenuse müüjal on püsivad ärisuhted; 
b) igasuguste transporditeenuste ja  nendega seotud teenuste, sealhulgas 
ühendveoteenuste pakkumiseks vajalike sisemaatransporditeenuste, eelkõige 
sisevee-, maantee- ja raudteetranspordi teenuste ostmine ja kasutamine enda 
huvides või oma klientide nimel (ja edasimüük oma klientidele); 
c) veo- ja tollidokumentide või muude v eetavate kaupade päritolu ja laadiga 
seotud dokumentide koostamine; 
d) äriteabe andmine igasuguste vahend itega, kaasa arvatu d arvutipõhised 
infosüsteemid ja elektrooniline andmevahetus (kui telekommunikatsiooniga seotud mittediskrimineerivatest pi irangutest ei tulene teisiti); 
e) ärisuhete loomine koha like laevandusettevõtjatega , sealhulgas osalemine 
äriühingu aktsiakapitalis ja kohapeal palgatavate inimeste tööle võtmine 
(välismaalastest töötajate puhul käesol eva lepingu asjakohaste sätete järgi); 
f) äriühingute nimel tegutsemine, ko rraldades vajaduse korral laevade 
sadamaskäike või lasti vastuvõtmist. 
Artikkel 45 
Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: 
a) ühenduse äriühing  või Süüria äriühing  – äriühing, mis on asutatud vastavalt 
liikmesriigi või Süüria õigusaktide kohaselt  ja mille registrijärgne asukoht või 
juhatuse asukoht või põhitegevuskoht  on vastavalt ühe nduse või Süüria 
territooriumil. 
 Liikmesriigi või Süüria õigusaktide kohaselt asutatud äri ühingut, kellel on 
vastavalt ühenduse või Süür ia territooriumil üksnes registrijärgne asukoht, 
käsitletakse siiski vastav alt ühenduse või Süüria är iühinguna, kui tema tegevus 
on tegelikult ja pidevalt seotud vastavalt ühe liikmesriigi või Süüria majandusega; 
 
ET 31   ET b) äriühingu tütarettevõtja  – esimesena nimetatud äriühingu tegeliku kontrolli all 
olev äriühing; 
c) äriühingu filiaal  – äriüksus, mis ei ole iseseisev juriidiline isik, kuid on laadilt 
püsiv, näiteks emaettevõtja laiendus, millel on oma juhtkond ja vahendid äritehingute tegemiseks kolmandate isikutega nii, et viimased, kuigi teades, et vajaduse korral on olemas õiguslik side emaettevõtjaga, mille peakontor asub välismaal, ei pea suhtlema otse kõneal use emaettevõtjaga, va id võivad teha 
tehinguid nimetatud laienduseks oleva äriüksusega; 
d) asutamine  – punktis a nimetatud ühenduse või Süüria äriühingu õigus alustada 
majandustegevust, asutades tütarettevõtja id ja filiaale vastavalt Süürias või 
ühenduses; 
e) tegevus  – majandustegevus; 
f) majandustegevus  – tööstuslik, kaubanduslik  ja kutsealane tegevus; 
g) liikmesriigi või Süüria kodanik  – vastavalt liikmesriigi või Süüria kodanikuks 
olev füüsiline isik; 
h) rahvusvaheliste merevedude, seal hulgas osaliselt merel toimuvate 
ühendvedude puhul kohaldatakse käesoleva ja  2. peatüki sätteid ka vastavalt 
väljaspool ühendust või Süüriat asuvate l iikmesriigi või Süüria kodanike suhtes 
ning väljaspool ühendust või Süüriat asutat ud ja vastavalt liikmesriigi või 
Süüria kodanike kontrollitav ate laevandusettevõtjate su htes, kui nende laevad 
on registreeritud vastavalt selles liikmesriigis või Süürias kooskõlas asjakohaste õigusaktidega. 
Artikkel 46 
1. Lepinguosalised teevad kõik endast oleneva, et vältida selliseid meetmeid või 
samme, mis kitsendavad teineteise äri ühingute asutamis- ja tegevustingimusi, 
võrreldes käesoleva lepingu allaki rjutamisele eelnenud päevaga. 
2. Käesoleva artikli sätted ei  piira artikli 57 sätete koha ldamist. Artikli 57 alla 
kuuluvaid olukordi reguleerivad üks nes nimetatud artikli sätted. 
Artikkel 47 
1. Ühenduse ettevõttel või Süüria territoorium il asutatud Süüria või  ühenduse ettevõttel 
on õigus vastuvõtjariigis kehtivate õigus normide alusel vast avalt Süüria või 
ühenduse territooriumil tööle võ tta või lasta oma tütarettevõtjal või filiaalil tööle 
võtta töötajaid, kes on vastavalt ühenduse liikmesr iigi või Süüria kodanikud, 
tingimusel et need töötajad on lõikes 2 m ääratletud võtmeisikud ja neid võtavad tööle 
üksnes sellised äriühingud, tütarettevõtted või filiaalid. Nende t öötajate elamis- ja 
tööluba hõlmab üksnes ajavahem ikku, milleks nad on tööle võetud. 
 
ET 32   ET 2. Eespool nimetatud äriühingute, edaspidi  „organisatsioonid”,  võtmeisikud on punktis 
c määratletud „äriühingusiseselt ülevii davad isikud”, kes kuuluvad järgmisse 
liigitusse, tingimusel et organisatsioon on ju riidiline isik ja et asjaomased isikud on 
olnud selle teenistuses või selle aktsionärid (v.a enamusaktsionärid) vähemalt 
üleviimisele vahetult eelnenud aasta jooksul: 
a) organisatsioonis juhtiv al kohal töötavad isikud, kes peaasjalikult juhivad 
ettevõtet ja kelle tegevust äriühingu juhatus või aktsionä rid või samalaadne 
organ jälgib (jälgivad) või juhib (juhivad) ning kelle pädevuses on: 
ettevõtte, selle osakonna või  allüksuse juhtimine; 
teiste järelevalve-, kutse- või juhtimistegevusega seotud töötajate järelevalve ja 
kontroll; 
isiklikult töötajate töölevõtmine ja töölt vabastamine või soovituste andmine 
nende palkamiseks, vabastamiseks või muu tööjõuga seotud tegevus; 
b) organisatsioonis töötavad  isikud, kellel on ettevõtte tegevuse, uurimisseadmete, 
töövõtete või juhtimise seisukohalt olulisi harukordseid teadmisi. Selliste teadmiste hindamisel võib lisaks ettevõtte s vajalikele teadmistele arvesse võtta 
selliseks tööks või tegevuseks vajalikke  erialaoskusi, mis eeldavad tehnilisi 
eriteadmisi, kaasa arvatud kuulumine tööt ajate hulka, kelle erialal on nõutav 
luba; 
c) äriühingusiseselt üleviidav isik  – füüsiline isik, kes töötab organisatsioonis ühe 
lepinguosalise territooriumil ja kes viia kse seoses majandustegevusega ajutiselt 
üle teise lepinguosalise terri tooriumile; asjaomasel organisatsioonil peab olema 
põhitegevuskoht lepinguosalis e territooriumil ja isik  tuleb üle viia selle 
organisatsiooni ettevõttesse (filiaali, tütarettevõtte sse), kelle majandustegevus 
teise lepinguosalise territooriumil on sisuliselt samasugune. 
3. Liikmesriikide või Süüria kodanike si senemine vastavalt Süüria või ühenduse 
territooriumile ning ajutine viibimine Süürias või ühenduse territooriumil on lubatud, kui äriühingute esindajad on lõike 2 punktis a määratletud juhtival kohal töötavad 
isikud ja kui nad vastutavad Süüria või  ühenduse äriühingu asutamise eest vastavalt 
ühenduses või Süürias, kui: 
a) need esindajad ei teosta m üüki ega osuta ise teenuseid, ja 
b) äriühingul ei ole ühtegi teist esindajat,  kontorit, filiaali ega tütarettevõtet 
vastavalt ühenduse liikme sriigis või Süürias. 
Artikkel 48 
Et ühenduse kodanikel ja Süüria kodanikel olek s lihtsam alustada ja jätkata tegevust 
reguleeritud kutsealal, uurib assotsiatsi ooninõukogu, milliseid meetmeid on vaja võtta 
kvalifikatsioonide vastas tikuseks tunnustamiseks. 
 
ET 33   ET Artikkel 49 
Artikli 43 sätted ei takista lepinguosalist kohaldamast erieeskirju, mis käsitlevad tema 
territooriumil selliste teise lepi nguosalise äriühingute filiaalide asutamist ja tegevust, mis ei 
ole asutatud esimesena nimetatud lepinguosalis e territooriumil, ja mis on põhjendatud nende 
filiaalide ning tema territooriumil asutatud är iühingute filiaalide juriidiliste või tehniliste 
erinevustega või finantsteenuste puhul usal datavusnormatiivide täitmise järelevalvega. 
Kohtlemise erinevused ei või olla suuremad, ku i on tingimata vajalik sellistest juriidilistest 
või tehnilistest erinevustest tulenevalt või  finantsteenuste puhul usaldatavusnormatiivide 
täitmise järelevalvest tulenevalt. 
PEATÜKK 2 
TEENUSTE PIIRIÜLENE OSUTAMINE  
Artikkel 50 
1. Lepinguosalised annavad oma parima, et järk-järgult lubada  teenuseid osutada 
ühenduse ja Süüria äriühingutel, kes asuva d teise lepinguosalise territooriumil kui 
teenuse tarbija, võttes arvesse leping uosaliste teenindussektori arengut. 
2. Assotsiatsiooninõukogu annab vajalikud soovitu sed lõikes 1 kirjeldatud eesmärgi 
saavutamiseks. 
Artikkel 51 
Et tagada lepinguosaliste vahelise veonduse kooskõlastatud areng, mis on kohandatud nende 
kaubandusvajadustele, võivad le pinguosalised pärast käesol eva lepingu jõustumist ja 
nõupidamisi sõlmida vajaduse korral erilepingui d, mis käsitlevad vastastikuse turulepääsu ja 
teenuste osutamise tingimusi õhu-, maan tee-, raudtee- ja siseveetranspordis. 
Artikkel 52 
1. Rahvusvahelise meretranspordi puhul  kohustuvad lepinguosalised tõhusalt 
rakendama põhimõtet, mis tagab piiramatu juurdepääsu rahvusvahelisele 
mereveoturule ja mereliiklusele kaubanduslikel alustel. 
a) Lepinguosalised jätkavad piiram atu juurdepääsu põhimõtte tõhusat 
rakendamist rahvusvahelisel merendusturul ja kaubanduses kaubanduslikul ja mittediskrimineerival alusel; 
b) Lepinguosalised kinnitavad oma tahe t luua vaba konkurentsi keskkond, mis on 
puist- ja vedellastive dude oluline tunnusjoon.  
2. Lõike 1 põhimõtete kohaldamisel lepinguosalised: 
a) ei võta kasutusele lastijaotusklauslei d tulevastes kahepoolsetes lepingutes 
kolmandate riikidega, mis hõlmavad puist- ja vedellastivedusid ning 
liinilaevandust. See ei välista siiski se llise korra võimalust liinilaevavedude 
 
ET 34   ET puhul sellistel erandlikel asjaoludel, mille puhul käesoleva lepingu osalise 
liinilaevandusettevõtjatel ei oleks teisiti enam võimalik osaleda asjaomasesse kolmandasse riiki suunduvatel võ i sealt lähtuvatel vedudel; 
b) kaotavad ja hoiduvad käesoleva le pingu jõustumisel mis tahes ühepoolsete 
meetmete ja haldus-, tehniliste ning muude takistuste kehtestamisest, millel võib olla diskrimineeriv mõju rahvusvahe liste meretransporditeenuste vabale 
osutamisele. 
Muu hulgas kohtlevad lepinguosalised teise lepinguosalise lipu all sõitvaid või teise 
lepinguosalise kodanike või äriühi ngute kasutatavaid laevu, mi da kasutatakse kaupade või 
reisijate või mõlema vedamiseks, sadamatele juurdepääsul, nende sadamate infrastruktuuride 
ja abiteenuste kasutamisel ning sellega seotud tasude, maksude ja tolliteenuste osas ning 
kaikohtade ja peale- ja mahalaadimisvahend ite kasutamise võimaldamisel vähemalt sama 
soodsalt kui oma laevu. 
PEATÜKK 3 
ÜLDSÄTTED 
Artikkel 53 
1. Lepinguosalised kohustuvad kaaluma käes oleva jaotise arendamist seoses 
“„majandusintegratsiooni lepinguga” nagu t eenustekaubanduse üldlepingu (GATS) 
V artiklis määratletud. 
2. Assotsiatsiooninõukogu kontroll ib lõikes 1 osutatud eesmärki esimest korda 
hiljemalt viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest. 
3. Assotsiatsiooninõukogu võtab kontrollimisel arvesse lepinguosaliste seaduste 
ühtlustamisel asjaomaste tegevuste osas tehtud edusamme. 
Artikkel 54 
1. Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse pi irangutega, mis on õigus tatud avaliku korra 
või julgeoleku või rahva tervise seisukohalt. 
2. Neid ei kohaldata tegevuse suhtes, mis on emma-kumma asjaomase lepinguosalise 
territooriumil kas või juhuti seotud avaliku võimu teostamisega. 
Artikkel 55 
Käesoleva jaotise kohaldamisel ei takista käesoleva lepingu sätted lepingu osalisi 
kohaldamast oma õigusnorme, mis käsitlevad füüsili ste isikute riiki sisene mist, seal viibimist 
ja töötamist, töötingimusi, asutamist ja teenuste  osutamist, tingimusel, et sellega ei kaotata 
ega vähendata soodustusi, mida lepinguosaliste l on õigus käesoleva le pingu erisätte alusel 
saada. Eeltoodud säte ei piira artikli 54 kohaldamist. 
 
ET 35   ET Artikkel 56 
Süüria ja ühenduse äriühingut e ühiselt kontrollitava te ja nende ainuomanduses olevate 
äriühingute suhtes kohaldatakse sa muti käesoleva jaotise sätteid. 
Artikkel 57 
Tingimused, mida üks lepinguosaline võimaldab teis ele käesoleva lepingu alusel, ei või olla 
GATSiga hõlmatud valdkondade ja meetmete os as soodsamad kui tingimused, mida selline 
esimene lepinguosaline võimaldab GATSi sätete kohaselt ja mis kehtivad iga teenindusvaldkonna, allvaldkonna ja teenindusviisi kohta. 
Artikkel 58 
Käesoleva jaotise kohaldamisel ei võeta arvesse tingimusi, mida ühendus, selle liikmesriigid 
või Süüria võimaldavad majandusintegratsiooni  lepingutest tulenevate kohustuste alusel 
GATS-i V artikli põhimõtete kohaselt. 
Artikkel 59 
1. Käesoleva lepingu muudest sätetest hoolim ata ei takistata le pinguosalist võtmast 
meetmeid järelevalvekaalutlustel, sealhulgas investor ite, hoiustajate, 
kindlustusvõtjate või nende is ikute kaitseks, kelle suhtes finantsteenuse osutajal on 
usalduskohustus, või rahandussüsteemi terviklikkuse ja stabiilsuse tagamiseks. Kui sellised meetmed on vastuolus käesoleva lepingu sätetega, ei või neid kasutada 
selleks, et lepinguosaline saaks hoiduda lepingujärgsete kohustuste täitmisest. 
2. Käesoleva lepingu sätteid ei tõlgendata  nii, nagu oleks lepinguosaline kohustatud 
avalikustama üksikklientide äritegevuse ja kontodega seotud teavet või avalik-
õiguslike isikute valduses olevat salajast  või ärisaladuse a lla kuuluvat teavet. 
Artikkel 60 
Käesoleva lepingu sätted ei piira kummagi lepinguosalise õi gust võtta kõiki vajalikke 
meetmeid, et takistada käesoleva lepingu säte tele toetudes kõrvaleho idumist lepinguosalise 
meetmetest, mis on seotud kolmandate riikide pääsuga tema turgudele. 
 
ET 36   ET IV JAOTIS 
MAKSED, KAPITALI LIIKUMINE JA MUUD  
MAJANDUST KÄSITLEVAD SÄTTED 
PEATÜKK 1 
MAKSED JA KAPITALI LIIKUMINE 
Artikkel 61 
Kui artikli 63 sätetest ei tulene teisiti, kohus tuvad lepinguosalised lubama kõigi jooksvate 
maksete tegemist vabalt konverteeritavas valuutas.  
Artikkel 62 
1. Ühendus ja Süüria tagavad käesoleva le pingu jõustumisest alates maksebilansi 
kapitalikonto kohaste tehingute puhul ka pitali vaba liikumise välismaiste 
otseinvesteeringute korral Süüria äriü hingutesse, mis on asutatud vastavalt 
kehtivatele seadustele, ning Asutamisõiguse ja  teenuste jaotise sä tete kohaselt tehtud 
investeeringute korral nendest saadud ka sumi vaba likviidseks muutmise ja 
kodumaale tagasi toimetamise. 
2. Lepinguosalised peavad teineteisega nõu, et  hõlbustada kapita li liikumist ühenduse 
ning Süüria vahel ja see sobival ajal täielikult liberaliseerida. 
Artikkel 63 
Kui üks või mitu ühenduse liikmesriiki või Süüria on tõsistes raskustes või neid ähvardavad 
tõsised raskused seoses maksebilansiga, võib  ühendus või Süüria va stavalt GATTi raames 
kehtestatud tingimustele ja Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirja V III ja XIV artiklile 
kehtestada piirangud jooksvatele maksetel e, kui sellised meetmed on hädavajalikud. 
Olenevalt asjaoludest teatab ühe ndus või Süüria viivitamata se llest teisele lepinguosalisele 
ning esitab võimalikult kiiresti meetmete kõrvaldamise ajakava. 
 
ET 37   ET PEATÜKK 2 
KONKURENTS 
Artikkel 64 
1. Järgnev on kokkusobimatu käesoleva lepingu nõuetekohase toimimisega niivõrd, kui 
see võib mõjutada kaubandust ühenduse ja Süüria vahel: 
a) kõik ettevõtjatevahelis ed kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja 
ettevõtjatevaheline kooskõlastatud tegevus, mille eesmärk on konkurentsi takistamine, piiramine või moonutamine või mis seda esile kutsub; 
b) turgu valitseva seisundi kuritarvitamine  ühenduse või Süüria  territooriumil või 
selle olulisel osal ühe või mitme ettevõtja poolt. 
2. Lepinguosalised teevad koostööd oma konkuren tsiseaduse rakendamisel ja vahetavad 
teavet, võttes arvesse piiranguid, mis tule nevad ameti- ja ärisaladuse nõuetest. 
Koostöövormid on sätestatud V lisas. 
3. Kui ühendus või Süüria leiab, et teatav teguviis on käesoleva artikli lõikega 1 
kokkusobimatu ja kui see teguviis tekitab võ i võib tekitada teisele lepinguosalisele 
tõsiseid piiranguid, võib ta võtta s obivaid meetmeid pärast konsulteerimist 
assotsiatsioonikomitees või kui küsim use konsulteerimiseks esitamisest on 
möödunud 30 tööpäeva. 
Artikkel 65 
Ilma et see piiraks GATT-is ettenähtud kohustusi , kohandavad liikmesriig id ja Süüria järk-
järgult oma kaubanduslikke riigimonopole tagama ks, et viie aasta möödumisel käesoleva 
lepingu jõustumisest ei oleks kaupade ha nkimis- ja turustamistingimuste suhtes 
diskrimineerimist liikmesriikide ja Süüria  kodanike vahel. Assotsiatsioonikomiteed 
teavitatakse selle eesmärgi ra kendamiseks võetud meetmetest. 
Artikkel 66 
Riigi osalusega äriühingutele ja eri- või ainuõigustega ettevõtjatele tagab 
assotsiatsiooninõukogu, et käesolev a lepingu jõustumispäevale jär gnevast viiendast aastast ei 
jõustata ega säilitata ühtki meedet, mis m oonutab kaubandust ühenduse ja Süüria vahel 
sedavõrd, et see on vastuolus lepinguosaliste  huvidega. See säte ei takista nendele 
ettevõtjatele antud eriülesannete täitmist juriidiliselt ega faktiliselt. 
 
ET 38   ET PEATÜKK 3 
RIIGIHANKED 
Artikkel 67 
Riigihanked  
1. Lepinguosalised seavad eesmärgiks om a riigihangete tu rgude tulemusliku 
kahepoolse ja järkjärgulise avamise. 
2. Kumbki lepinguosaline tagab, et tema poolsed pakkumisi ja osalemistaotlusi 
vastuvõtvad üksused, mis on osutatud VII lisa s, tegutsevad läbipaistval, mõistlikul ja 
mittediskrimineerival viisil vastavalt lisas  VII toodud määratlusele, ning et kummagi 
lepinguosalise tarnijaid koheldakse võrdselt ja tagatakse avatud ja tõhusa konkurentsi 
põhimõte. 
3. Käesoleva jaotisega hõlmatud riigihankeid käsitlevate seaduste, määruste, menetluste 
ja tavade osas võimaldab kumbki lepi nguosaline teise lepinguosalise kaupadele, 
teenustele ja tarnijatele vähemalt sama soodsa režiimi, kui ta võimaldab omaenda 
kaupadele, teenustele ja tarnijatele. 
4. Käesoleva lepinguga hõlmatud riigihanke id käsitlevate seaduste, määruste, 
menetluste ja tavade ning erihangete osas  tagab kumbki lepinguosaline, et tema VII 
lisas loetletud pakkumisi ja osalem istaotlusi vastuvõtvad üksused: 
a) ei kohtle mõnda kohapeal set tarnijat vähem soodsa lt kui teisi kohapealseid 
tarnijaid teise lepinguo salise isiku välismaise kuuluvuse või omandiõiguse 
määra põhjal ja 
b) ei diskrimineeri kohapeal set tarnijat või teenuste os utajat selle alusel, et 
tarnitav toode või pakutav teenus  pärineb teiselt lepingupoolelt.  
5. Kolmandate riikide kaupade le, teenustele ja tarnijatele avatud riigihankeid ja 
erihankeid käsitlevate seaduste, määruste , menetluste ja tava de osas võimaldab 
Süüria teise lepinguosalise kaupadele, teenus tele ja tarnijatele vähemalt sama soodsa 
režiimi, kui ta võimaldab mistahes kolmanda riigi kaupadele, teenustele ja tarnijatele. 
Riigihankelepinguga (GPA) k aetud riigihankeid käsitl evate seaduste, määruste, 
menetluste ja tavade osas võimaldab ühendus viivitamata ja tingimusteta Süüria kaupadele, teenustele ja tarnijatele vähemalt sama soodsat kohtlemist kui GPA 
osapoolte kaupadele, teenustele ja tarnijatele. 
6. Lepinguosalised vaatavad regulaarselt üle hanketurgude tõhusa avamise ning 
alustavad hiljemalt kolme aasta pärast läbi rääkimisi eesmärgiga laiendada VII lisas 
osutatud üksuste loetelu. 
7. Käesolevas artiklis sätestatut ei tõlgendata: 
kohustavana lepinguosalist esitama mis tahes teavet, mille avaldamist ta peab oma 
esmatähtsaid julgeolekuhuve kahjustavaks; 
 
ET 39   ET takistavana lepinguosalist võtmast mis tahes meetmeid, mida ta peab vajalikuks oma 
esmatähtsate julgeolekuhuvide  kaitseks riigi julgeolekuks vältimatute või  riigi kaitse-
eesmärkideks vajalike riigihangete suhtes. 
8. Käesolevat artiklit ei kohaldata lepingutele, mis on sõlmitud vastavalt: 
rahvusvahelisele kokkuleppele projekti ühiseks rakendamiseks või kasutamiseks 
lepinguosaliste poolt; 
vägede paigutamisega seotud ra hvusvahelistele kokkulepetele; 
rahvusvahelise organisatsiooni  teatavale menetluskorrale; 
lepinguvälistele kokkulepetele  või riigi abile ja ri igihangetele abi- või 
koostööprogrammide raames. 
Artikkel 68 
Riigihangete läbipaistvus  
1. Kumbki lepinguosaline avaldab viivitamat a seadused, määrused, kohtuotsused ja 
üldrakendatavad haldusotsused, sealhul gas standardsed lepingupunktid seoses 
käesoleva jaotisega hõlmatud riigihankega lisas VII nimetatud asjakohastes väljaannetes, sealhulgas ametliku lt määratud elektroonilises meedias. 
2. Kumbki lepinguosaline avaldab samal viis il kõik kõnealuste meetmete muudatused. 
3. Kumbki lepinguosaline tagab, et tema vastavad üksused tagavad asjaomaste 
riigihankemenetlustega loodud pakkumisvõima luste tõhusa levitamise, varustades 
teise lepinguosalise tarnija id kogu teabega, mis on va jalik kõnealuses hankes 
osalemiseks. 
4. Riigihangete korraldamise teated peavad sisaldama VII lisas sätestatud teavet ning 
need tuleb avaldada õigeaegselt sel liste vahendite kaudu, mis võimaldavad 
võimalikult laiaulatuslikku ja mittediskrimineerivat juurdepääsu lepinguosaliste huvitatud tarnijatele.  Need vahendid on loetletud VII lisas. 
Artikkel 69 
Riigihanke tähtaeg
 
1. Kõik pakkumisi ja osalemistaotlusi vast uvõtvate üksuste poolt kehtestatud tähtajad 
peavad olema piisavad, et võimaldada teis e lepinguosalise tarnijatel ja omamaistel 
tarnijatel pakkumisi ning vajaduse korral osalemistaotlusi või kvalifitseerimistaotlusi ette valmistada ja esitad a. Nende tähtaegade määramis el võtavad üksused kooskõlas 
oma põhjendatud vajadustega arvesse sel liseid tegureid nagu kavandatava hanke 
keerukus ja pakkumiste tavapärane edas tamisaeg nii välis - kui ka kodumaalt. 
 
ET 40   ET 2. Lepinguosalised tagavad, et nende vast avad üksused võtavad pakkumiste või 
osalemistaotluste vastuvõtmise või tarnijate nimekirja kvalifitseerumise viimase kuupäeva määramisel nõuetekohaselt arve sse avaldamisega seotud viivitusi. 
3. Minimaalsed tähtajad pakkumiste vast uvõtmiseks on määratletud lisas VII. 
Artikkel 70 
Pakkumiste vaidlustamine
 
1. Iga lepinguosaline näeb ette mittediskrimineerivad, kiired, läbipaistvad ja tõhusad 
menetlused, mis võimaldavad pakkujatel esitada kaebusi käesoleva lepingu 
väidetavate rikkumiste kohta, mis toimuvad seoses hangetega, mille vastu nad tunnevad või on tundnud huvi. 
2. Vaidlusi arutab erapooletu ja sõltumatu  kontrolliorgan. Kontrolliorgan, mis ei ole 
kohus, peab kuuluma kohtu kontrolli alla või tal peavad olema kohtuga sarnased menetlustagatised. 
Artikkel 71 
Koostöö ja abi riigihangete osas
 
1. Lepinguosalised teevad koost ööd riigihangete osas, vahe tades kogemusi ja teavet 
parimate tegutsemisviiside ja reguleerivate raamistike osas. 
2. Lepinguosalised püüavad teha koostööd eesmärgiga saavutada 
riigihankesüsteemidest ja statistikast pa rem arusaamine ja parem juurdepääs nende 
vastavatele turgudele. 
3. Tehnilist abi osutatakse põhjendatud taotlu se alusel eelkõige üheskoos väljatöötatud 
koolitusprogrammide kaudu. 
 
ET 41   ET PEATÜKK 4 
TEISED MAJANDUSKÜSIMUSED 
Artikkel 72 
Intellektuaalse, tööstus- ja kaubandusomandi õigused  
1. Selle artikli ja VI lisa sätete kohaselt või maldavad ja tagavad pooled intellektuaalse, 
tööstus- ja kaubandusomandi õiguste∗ piisava ja tõhusa kaitse  vastavalt kõrgeimatele 
rahvusvahelistele standarditele, seal hulgas intellektuaalomandi õiguste 
kaubandusaspektide lepingus (TRIPS) ja maailma kaubandusorganisatsiooni (WTO) 
asutamislepingu lisas IC sätestatud eeski rjadele, ning tõhusad vahendid nende 
õiguste kaitsmisel. 
2. Pooled vaatavad selle artikli ja VI lisa rakendamist regulaarselt läbi. 
Artikkel 73 
Standardid, tehnilised eeskirjad ja vastavushindamismenetlused  
1. Kohaldatakse WTO tehniliste kaubandustõkete lepingu mõistes standarditest, 
tehnilistest eeskirjadest ja vastavushinda mismenetlustest tulenevaid õigusi ja 
kohustusi, sealhulgas sätet, mille kohaselt „liikmed tagavad, et tehnilisi eeskirju ei koostata, võeta vastu ega kohaldata, kavats edes tekitada või tekitades tarbetuid 
takistusi rahvusvahelisele kaubandusele”. 
2. Lepinguosalised võtavad vajalikke meetme id soodustamaks, et Süüria kasutaks 
tööstustoodete puhul ning sertifitseerimis menetlustes ühenduse tehnilisi eeskirju ja 
Euroopa standardeid. 
3. Lepinguosalised sõlmivad lõikes 2 sätest atud põhimõtete alusel sertifitseerimiste 
vastastikuse tunnustamise kokkuleppeid, kui vajalikud tingimused on täidetud. 
4. Koostöö eesmärk on aidata Süürial lähe ndada oma õigusakte ühenduse vastava 
valdkonna õigusaktidele. 
                                                
 
∗ Käesoleva lepingu mõistes sisaldab kaubandusomandi õigus arvutiprogrammide ja andmebaaside 
autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi, patentide,  tööstusdisaini, geograafiliste tähiste, kaasa arvatud 
päritolu- ja allikamärgistused, teenindusmärkide, kaubanduslike nimetuste, mikrolülituste topoloogia, taimesortide, avaldamisele mittekuuluva teabe ja kõ lvatu konkurentsi kaitsega seotud õigusi, nagu on 
sätestatud tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni artiklis 10 bis (1967. aasta Stockholm akt), ning 
teisi VI lisas loetletud mitmepoolsete konventsioonidega seotud õigusi 
 
ET 42   ET V JAOTIS 
VAIDLUSTE LAHENDAMINE 
 I PEATÜKK 
EESMÄRK JA REGULEERIMISALA 
Artikkel 74 
Eesmärk  
Käesoleva jaotise eesmärk on lahendada lepinguosaliste vahelisi kaubandusvaidlusi 
võimalusel vastastikuse kokkuleppe teel. 
Artikkel 75 
Reguleerimisala  
Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse kõikide vaidluste suhtes, mis on seotud jaotiste II–V 
tõlgendamise ja kohaldamisega, sealhulgas sellistel j uhtudel, kui üks lepi nguosaline leiab, et 
teise lepinguosalise meetmega rikutakse neid ja otisi, kui ei ole selgelt sätestatud teisiti. 
II PEATÜKK 
VAIDLUSTE ÄRAHOIDMINE 
KONSULTATSIOONID JA VAHENDAMINE 
Artikkel 76 
Konsulteerimised  
1. Lepinguosalised püüavad lahendada jaotiste II–IV tõlgendamisega ja rakendamisega 
seotud erimeelsused ausameelsete konsulteerimiste teel, eesmärgiga jõuda mõlemat lepinguosalist rahuld ava lahenduseni. 
2. Lepinguosaline palub teiselt le pinguosaliselt kirja likult konsultatsioon i, saates kirja 
koopia kaubanduskomiteele ning näidates ki rjas, kuidas meede kahjustab tema 
õigusi. Samuti tuleb viidata nende jaotiste vastavatele sätetele. 
3. Konsultatsioone alus tatakse 30 päeva jooksul alates taotluse esitamisest, ning neid 
peetakse kostjariigi territ ooriumil, kui lepinguosalis ed ei lepi teisiti kokku. 
Konsultatsioonid loetakse l õppenuks 60 päeva jooksul alat es taotluse esitamisest, 
välja arvatud juhul, kui mõlemad lepinguos alised on nõus konsulta tsioone jätkama. 
Kogu konsulteerimiste käigus avaldat ud informatsioon on konfidentsiaalne. 
 
ET 43   ET 4. Kui konsultatsioone ei p eeta lõikes 3 nimetatud tä htaja jooksul ning mõlemat 
lepinguosalist rahuldava lahenduse kohta ei ole sõlmitud lepingut, võib hagev 
lepinguosaline taotleda vahekohtu m oodustamist vastavalt artiklile 78. 
Artikkel 77 
Vahendus  
1. Kui konsultatsioonide teel ei õnnestu mõ lemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni 
jõuda, võivad lepinguosalised vastastikusel  kokkuleppel kasutada kaubanduskomitee 
poolt nimetatud vahendajat. Vahendustaot lus esitatakse kirjalikult ning peab 
sisaldama konsultatsioonide teemaks ol nud meedet ning vastastikku kokku lepitud 
vahendustingimusi. 
2. Kaubanduskomitee esimees nimetab 10 pä eva jooksul alates vahendustaotluse 
saamisest vahendaja, kes loositakse artikli 79 lõikes 2 nimetatud isikute hulgast, kes 
ei ole kummagi lepinguosalise kodani k. Vahendaja korraldab kohtumise 
lepinguosalistega hiljemalt 30 päeva jooksul  pärast tema nimetamist. Vahendajale 
esitatakse hiljemalt 15 päeva enne koht umist mõlema lepinguosalise ettepanekud 
ning vahendaja esitab oma arvamuse h iljemalt 45 päeva jooksul pärast tema 
nimetamist. Vahendaja arvamus võib sisald ada soovitusi edasis te sammude kohta, 
mis on kooskõlas nende jaotistega, mille abil vaidlust võiks lahendada. Vahendaja arvamus ei ole siduv. 
3. Lõikes 2 nimetatud ajalisi piiranguid võib vastavalt olukorra le lepinguosaliste 
kokkuleppel muuta. Mõlemad pooled peav ad kõigist muudatustest teavitama 
kirjalikult kaubanduskomiteed. 
4. Juhul kui vahenduse tulemusena jõut akse mõlemat lepinguosalist rahuldava 
lahenduseni, teavitavad mõlemad pooled  sellest kirjaliku lt kaubanduskomiteed. 
III PEATÜKK 
VAIDLUSTE LAHENDAMISMENETLUS 
Artikkel 78 
Vahekohtu moodustamise algatamine
 
1. Kui lepinguosalised ei suuda vaidlust artik lis 76 kirjeldatud kons ultatsioonide käigus 
lahendada, või kui lepinguosalised kasutasi d artiklis 77 kirjeldatud vahendust ning ei 
ole 15 päeva jooksul alates vahendaja arva muse avaldamisest mõlemat lepinguosalist 
rahuldavast lahendusest teatanud, või kui le pinguosaline ei suuda  täita vastastikku 
kokku lepitud lahendust, võib hagev lepinguosaline taotleda vahekohtu 
moodustamist, esitades kirjaliku taotlu se nii kostjale kui kaubanduskomiteele. 
2. Hagev lepinguosaline näitab taotluses meetmed, mis tema meelest on nende 
jaotistega vastuolus ning viit ab ka vastavatele sätetele. 
 
ET 44   ET Artikkel 79 
Vahekohtunike nimetamine  
1. Vahekohus koosneb kolmest liikmest. 2. Kaubanduskomitee koostab hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva lepingu jõustumist 
nimekirja vähemalt 15 isikust,  kes soovivad ja saavad va hekohtuniku ülesannet täita. 
Kumbki lepinguosaline võib valida vahekoht unikeks viis isikut. Lepinguosalised 
lepivad kokku 5 isikus, kes ei ol e kummagi lepinguosalise kodanikud 
Kaubanduskomitee tagab, et nimekirja hoita kse alati nendele nõuetele vastavana. 
3. Vahekohtunikel peavad olema eritead mised või kogemused õiguse ja/või 
rahvusvahelise kaubanduse valdkonnas. Nad peavad olema sõltumatud, täitma oma ülesandeid üksikisikuna, nad ei tohi vast u võtta juhtnööre üheltk i organisatsioonilt 
ega valitsuselt
9 ega olla nendega seotud ning peavad järgima VIII lisas sätestatud 
tegevusjuhendit. 
Artikkel 80 
Vahekohtu koosseis  
1. 10 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise taotluse esitamist 
kaubanduskomiteele peavad lepinguosalis ed vahekohtu koosseisu osas kokkuleppe 
saavutamiseks nõu. Juhul kui lepinguosalis ed ei jõua selle koosseisu osas 
kokkuleppele, võib kumbki lepinguosaline pa luda kaubanduskomitee esimehel või 
komitee delegaadil valida kõik kolm liiget loosi teel, tõmmates kõigist kolmest nimekirja kategooriast (st kummagi lepinguos alise valitud vahekoht unike nimekirjad 
ja mõlema poole mittekodanikest koos tatud ühine nimekiri). Juhul kui 
lepinguosalised jõuavad ühe või rohkema  vahekohtu liikme osas kokkuleppele, 
valitakse ülejäänud liikmed loosi teel va stavatest nimekirjadest. Vahekohtusse 
kuulub alati kaks liiget, ke s on kummagi lepinguosalise kodanikud, ja ühest liikmest, 
kes ei ole kummagi lepinguosalise ko danik, viimane on ka vahekohtu esimees. 
2. Vahekohtu moodustamise kuupäev on päe v, millal valitakse kolm vahekohtunikku. 
3. Kui üks lepinguosaline leiab, et vahekoht unik ei vasta tege vusjuhendi nõuetele, 
peavad lepinguosalised nõu ning kui jõua vad vastavale kokkuleppele, vahetavad 
selle vahekohtuniku välja ni ng valivad uue vahekohtuniku va stavalt lõikele 4. Juhul 
kui lepinguosalise ei jõua vahekohtuniku vä ljavahetamise osas kokkuleppele, antakse 
küsimus edasi vahekohtu esimehele
10, kelle otsus on lõplik. 
                                                 
9 See ei takista valitsuse liikmetel ja ametnikel vahekohtunikeks olemast, kuid nad peavad tegutsema 
rangelt ad personam  põhimõttel ning ei tohi oma riigi valitsuselt ega asutustelt juhiseid saada. Sama 
kehtib mis tahes muust allikast, olgu selleks valitsusväline or ganisatsioon või kolmanda riigi valitsus, 
pärit juhiste kohta. 
10 Kui lepinguosaline leiab, et vahekohtu esimees ei vasta tegevusjuhendi nõuetele, suunatakse küsimus 
edasi vahekohtu ühele järelejäänud kolmanda riigi kodanikust liikmele, kelle nime tõmbab loosi teel 
kaubanduskomitee, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti. 
 
ET 45   ET 4. Kui vahekohtunik ei saa istungil osaleda võ i kui ta vahetatakse vastavalt lõikele 3 
välja, valitakse asendusliige 5 päeva j ooksul vastavalt esialgse vahekohtuniku 
valimise menetlusele. Vahekohtu istungid peatatakse selle menetluse ajaks. 
Artikkel 81 
Töökord  
1. Kaubanduskomitee rakendab vahekohtu istung ite läbiviimisel lepinguosaliste vahel 
kokku lepitud ja käesolevale lepingule lisatud töökorda. 
2. Vahekohtu istungid on vastavalt töökorra le avalikud, välja arvatud juhul, kui 
vahekohus otsustab enda algatusel võ i lepinguosaliste ta otlusel teisiti. 
Artikkel 82 
Teave ja tehniline nõustamine  
Lepinguosalise taotluse korral võ i omal initsiatiivil võib vahekohus saada teavet ja tehnilisi 
nõuandeid isikutelt ja organisa tsioonidelt, keda ta peab asjakohaseks. Vahekohtul on 
vajadusel lisaks õigus küsida ekspertide arvamu st. Sel viisil hangitud mis tahes teave tuleb 
avaldada mõlemale lepinguosalisele. Huvi tatud lepinguosalistel on õigus esitada 
vahekohtutele amicus curiae  kokkuvõtteid vast avalt töökorrale. 
Artikkel 83 
Kohaldatav seadus  
Vahekohtud tõlgendavad käesolevate jaotiste sätteid kooskõlas rahvusvahelise avaliku õiguse 
tõlgendamise tavapäraste reeglitega, sealhu lgas rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini 
konventsiooniga. 
Artikkel 84 
Vahekohtu otsus  
1. Vahekohus edastab oma otsuse lepinguosal istele ja kaubanduskomiteele 90 päeva 
jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupä eva. Kui vahekohus arvab, et sellest 
tähtajast ei suudeta kinni pidada, teav itab vahekohtu esimees sellest kirjalikult 
kaubanduskomiteed ja lepinguosalisi, näid ates ära ka hilinemise põhjused. Mitte 
mingil juhul ei tohiks vahekohus seda teha  hiljem kui 120 päeva pärast vahekohtu 
moodustamise kuupäeva. 
2. Otsuses esitatakse faktilise d leiud, käesoleva lepingu asjakoh aste sätete kohaldatavus 
ning vahekohtu mis tahes leidud e ja järelduste põhimotiiv. 
3. Kiireloomulistel juhtumitel, sealhulgas seoses kergestiriknevate kaupadega, teeb 
vahekohus kõik võimaliku, et anda oma otsus lepinguosalistele 75 päeva jooksul alates vahekohtu moodustamise kuupäevast. Mitte mingil juhul ei tohiks vahekohus 
 
ET 46   ET seda teha hiljem kui 100 päeva pärast se da kuupäeva. Vahekohus võib teha eelotsuse 
selle kohta, kas juhtum on kiireloomuline. 
4. Kõik vahekohtu otsused, sealhulgas lõppotsus ja mis tahes eelotsused, võetakse vastu 
häälteenamusega. 
5. Kaebuse esitanud lepinguosaline võib oma kaebuse tagasi võtta, teavitades sellest 
kirjalikult vahekohtu esimeest, kaubanduskom iteed ja teist lepinguosalist mis tahes 
hetkel enne otsuse edastamist lepinguos alistele ja kaubanduskomiteele. Selline 
loobumine ei piira lepinguosalise õigust esita da uus kaebus samas asjas hilisemal 
ajahetkel. 
6. Vahekohus võib mõlema lepinguosalise taotluse l igal ajal oma t öö ajutiselt peatada 
ajavahemikuks, mis ei ületa 12  kuud. 12 kuu möödudes aeguvad vahekohtu 
moodustamise volitused, ilma et see piiraks kaebuse esitanud lepinguosalise õigust taotleda kunagi hiljem vahekohtu moodustamist samas asjas. 
Artikkel 85 
Otsuse täitmine
 
1. Lepinguosalised on kohustatud võtma vahe kohtu otsuse täitmiseks vajalikke 
meetmeid ning püüavad jõuda otsuse rakendamiseks vajalikus ajas kokkuleppele. 
2. Hiljemalt 30 päeva jooksul pärast otsuse väljastamist lepinguosalistele teatab 
kostjaks olev osapool kaebuse esitanud os apoolele aja, mida ta vajab otsuse 
täitmiseks (edaspidi „mõistlik aeg”). Mõlemad lepinguosalised seavad endale 
eesmärgiks leppida kokku mõistlik aeg. 
3. Juhul kui lepinguosalised ei jõua vahekoht u otsuse täitmiseks vajaliku mõistliku aja 
suhtes kokkuleppele, taotleb kaebuse es itanud lepinguosaline kaubanduskomiteelt 
esialgse vahekohtu uuesti kokku kutsumist, et  määrata mõistliku aja pikkus. Pärast 
kaubanduskomitee poolt kokku kutsumist teeb  vahekohus otsuse 20 päeva jooksul 
pärast selle taasmoodustamist. Juhul kui es ialgne vahekohus või mõned selle liikmed 
ei saa kokku tulla, kohaldatakse artiklis 80 kirjeldatud korda. 
4. Asjaomane lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist ja ka ubanduskomiteed enne 
mõistliku aja möödumist meetmetest, mida ta on vahekohtu otsuse täitmiseks vastu 
võtnud või kavatseb vastu võtta. 
5. Juhul kui lepinguosaliste vahel tekib arvamuste lahknevus meetme vastavuse kohta 
nendele jaotistele ja lõikele 4, võib kaebuse esitanud lepi nguosaline taotleda 
kaubanduskomiteelt kirjalikult küsimuses otsuse tegemiseks esialgse vahekohtu kasutamist, näidates taotluses, kuidas m eede on nende jaotistega vastuolus. Pärast 
kaubanduskomitee poolt kokku kutsumist teeb  vahekohus otsuse 45 päeva jooksul 
alates selle taasmoodustamisest. 
 
ET 47   ET 6. Juhul kui esialgne vaheohus või mõni  selle liige ei saa uuesti kokku tulla, 
kohaldatakse artiklis 80 kirjeldatud menetlust . Otsuse tegemiseks on ka sellisel juhul 
45 päeva alates vahekohtu moodustamisest. 
7. Juhul kui asjaomane lepinguosaline ei teav ita rakendusmeetmetest enne mõistliku aja 
möödumist, peab kostjaks olev osapool kaebuse esitanud lepinguosalise nõudmisel 
esitama ajutise hüvituse pakkumise. Juhul kui lepinguosalised ei saavuta 30 päeva 
jooksul pärast mõistliku aja lõppu hüvituse osas kokkulepet, on kaebuse esitanud lepinguosalisel õigus, sellest kaubanduskomit eed teavitades, peatada jaotistes II–V 
toodud soodustuste rakendamine võrdselt se llise tühistamise või vähendamise 
tasemega, mille on põhjustanud meede, mille kohta on leitud, et see rikub käesolevate jaotiste tingimusi. Tead e edastatakse samaaegselt ka teisele 
lepinguosalisele. Kaebuse esitanud lepinguos aline võib kümme päeva pärast teate 
esitamist rakendada peatamise, välja arva tud juhul, kui kostjaks olev osapool on 
taotlenud vahekohtu moodustami st vastavalt lõikele 8. 
8. Kui kostjaks olev osapool leiab, et peatamise tase ei vasta meetme põhjustatud 
tühistamisele või vähendamisele, tuleb ka ubanduskomisjonile esitada taotlus enne 
lõikes 7 nimetatud 10päevast tähtaega  vahekohtu taaskokkukutsumiseks. Vahekohus 
teavitab kaubanduskomiteed soodustuste peatamise tasemest 30 päeva jooksul alates vahekohtu moodustamise taotluse esitamise st. Soodustusi ei peatata enne, kui 
vahekohus on oma otsuse teinud ning mis tahes peatamine peab vastama vahekohtu 
otsusele. 
9. Soodustuste peatamine on ajutine ning seda  kohaldatakse nii kaua, kuni meede, 
millega rikuti jaotisi II–V, on tühistatud või muudetud selliselt, et see on käesolevate jaotistega vastavuses, või kuni lepinguosal ised on vaidluse suhtes kokkuleppele 
jõudnud. Kui kostjaks olev osapool leiab, et ta on otsuse täitmiseks vajalikud 
meetmed rakendanud, kuid soodustused on endi selt peatatud, võib pöörduda esialgse 
vahekohtu poole, kes teeb otsuse, kas sel line peatamine tuleb lõpetada või seda 
muuta. Otsus tehakse 45 päev a jooksul alates kirjaliku ta otluse esitamisest vahekohtu 
taasmoodustamiseks. 
10. Juhul kui esialgne vahekohus või m õni selle liige ei saa uuesti kokku tulla, 
kohaldatakse artiklis 80 kirjeldatud menetlu st. Otsuse tegemiseks on sellisel juhul 
aega 45 päeva alates vahekohtu taasmoodustamisest. 
11. Kõik selles artiklis sätestatud otsused on lõplikud ja siduvad ning need tuleb muuta 
kättesaadavaks kaubanduskomiteele, kes avalikustab need juhul, kui kaubanduskomitee ei otsusta konsensuse teel teisiti. 
12. Süüria Araabia Vabariigi liitumisel Maai lma Kaubandusorganisatsiooniga ei välista 
miski käesolevas lepingus Maailma Kaubandus organisatsiooni vaidluste lahendamise 
organi lubatud soodustuste pe atamist lepinguosalise poolt. 
 
ET 48   ET IV PEATÜKK 
ÜLDSÄTTED 
Artikkel 86 
1. Käesoleva jaotise alusel kehtestatud vahekohtumenetlu se käigus ei käsitleta 
küsimusi, mis on seotud kumm agi lepinguosalise Maailma 
Kaubandusorganisatsiooni (WTO) aluslepingust tulenevate õiguste ja kohustustega. 
2. Käesolevates jaotistes ette nähtud va idluste lahendamismenetlus ei piira ühtki 
tegevust WTO raamistikus, sealhulgas vaidluste lahendamine. Siiski ei tohi lepinguosaline juhul, kui konkreetse meetme  suhtes on algatataud vaidluse 
lahendamismenetlus kas käesoleva jaotise artikli 78 lõike 2 või  WTO lepingu alusel, 
alustada sama meetme suhtes teist me netlust enne, kui esimene menetlus on 
lõppenud. Selle lõike mõistes loetakse va idluse lahendamismenetlus WTO lepingu 
raames alustatuks alates lepinguosa lise taotluse esit amisest vahekohtu 
moodustamiseks vastavalt WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja 
protseduuride käsitusleppe artiklile 6. 
3. Kuni Süüria Araabia Vabariigi saam iseni Maailma Kaubandusorganisatsiooni 
liikmeks tõlgendab vahekohus käesoleva lepingu jaotiste II–V sätte eeldatavat 
rikkumist, mis sisaldab või viitab Maai lma Kaubandusorganisats iooni aluslepingu 
sättele, vastavalt Maailma Kaubandusorgani satsiooni vaidluste lahendamise organi 
vastavatele otsustele. Süria Araabia Vabariigi liitumisel Maailma Kaubandusorganisatsiooniga peatavad va hekohtud menetlused, kui nad leiavad, et 
nad ei saa vaidlust lahendada ilma WTO sätet tõlgendamata, kui sellisele sättele viidatakse käesoleva lepingu jaotistes II–V. Sellisel menetluse peatamisel võib kumbki lepinguosaline taotleda vaidluse lahendamist WTO-s. 
Artikkel 87 
1. Kõik selles jaotises kehtestatud tähtajad on antud kalendripäevades alates viidatavale 
tegevusele või asjaolule järgnevast päevast. 
2. Kõiki selles jaotises nimetatud tä htaegu võib lepinguosaliste vastastikusel 
kokkuleppel pikendada. 
Artikkel 88 
Käesolevas jaotises sätest atud menetluste raames esitatavad dokumendid, välja arvatud 
vahekohtu otsused, on konfidentsiaalsed. 
Artikkel 89 
Süüria Araabia Vabariigi kirjalikud ja suu lised nõuded esitatakse ar aabia keeles, Euroopa 
Ühenduse nõuded mis tahes Euroopa Liidu ametlikus keeles. 
 
ET 49   ET VI JAOTIS 
MAJANDUSKOOSTÖÖ  
Artikkel 90 
Eesmärgid  
1. Lepinguosalised kohustuvad intensiivist ama majanduskoostööd vastastikuste huvide 
ja käesoleva lepingu üldiste eesmärkide kohaselt. 
2. Majanduskoostöö eesmärk on toetada Süür ia enda jõupingutusi püsiva majandusliku 
ja sotsiaalse arengu saavutamiseks. 
Artikkel 91 
Reguleerimisala  
1. Koostöös keskendutakse peamiselt sektor itele, mis kannatavad si seraskuste all või 
mida mõjutab Süüria majanduse üldine libe raliseerimine ning eelkõige Süüria ning 
ühenduse vahelise kaubandus e liberaliseerimine. 
2. Koostöös keskendutakse peamiselt val dkondadele, mis võivad lähendada ühenduse ja 
Süüria majandust, eelkõige neile, mis aitavad kaasa püsiva kasvu ja tööhõive 
saavutamisele. 
3. Lepinguosalised edendavad Süüria ja teiste piirkonna riikide majanduskoostööd. 
4. Eri sektorite majanduskoostöö elluviimisel  võetakse arvesse keskkonnakaitset ja 
ökoloogilise tasakaalu säilitamist, mis on nende sektorite seisukohast oluline, 
sealjuures arvestatakse ka lepinguosalis te majandus- ja sotsiaalarengu taset. 
5. Lepinguosalised võivad kokku leppida, et  hõlmavad majanduskoostööga muid 
sektoreid, mis ei ole käesolev a jaotise sätete ga reguleeritud. 
Artikkel 92 
Meetodid ja üksikasjalikud eeskirjad  
Majanduskoostööd tehakse eelkõige järgmiste tegevuste kaudu: 
a) kahe lepinguosalise korrapärane kõiki makromajanduspoliitika aspekte hõlmav 
majandusdialoog; 
b) korrapärane teabe ja ideede  vahetus igas koostöösektoris,  kaasa arvatud ametnike ja 
ekspertide kohtumised; 
c) nõuannete, teadmiste ja koolituse edasiandmine; d) ühistegevus, nagu se minarid ja õpikojad; 
 
ET 50   ET e) tehniline, haldus- ja õigusloomeabi; 
f) ühisettevõtete soodustamine; teadusuuringut e tulemuste kasutamine tehnoloogilistes 
rakendustes, innovatiivsetes lahendustes ja arengus. 
Artikkel 93 
Piirkondlik koostöö  
Piirkondliku koostöö edendamiseks toetavad le pinguosalised toiminguid, millel on piirkondlik 
mõju või mis ühendavad piirkonna teisi riike. 
Sellised toimingud võivad hõlmata järgmist: a) piirkonnasisese ka ubanduse soodustamine; 
b) investeeringud; c) keskkonnaküsimused; d) majandusliku infrastruktuuri väljatöötamine; e) teaduslikud ja tehnoloogilised uuringud; f) kultuuriga seotud küsimused; g) tolliga seotud küsimused; h) infotehnoloogia; i) veeküsimused, sealhulgas niisutamine. 
Artikkel 94 
Haridus ja koolitus
 
Lepinguosalised teevad koostööd selleks, et te ha kindlaks ja rakendada kõige tõhusamaid 
meetmeid, et parandada märkimisväärselt ha riduse ja kutsehariduse olukorda Süürias, 
eelkõige seoses avaliku ja erasektori ettevõt etega, kaubandusega seotud teenustega, avaliku 
haldusega ja ametiasutustega, tehniliste asutuste, standardiseerimis- ja sertifitseerimisasutuste ja teiste asjakohaste organisatsioonidega. Seoses  sellega pööratakse erilist tähelepanu tööstuse 
restruktureerimisega seotud kutseõppele. 
Koostöö soodustab ka ühenduse ja Süüria eriasu tuste vaheliste sidemete  loomist ning edendab 
teabe ja kogemuste vahetust ning tehniliste ressursside ühist kasutamist . 
 
ET 51   ET Artikkel 95 
Teadus- ja tehnikakoostöö  
Koostöö eesmärk on: a) soodustada püsisidemete loomist lepinguos aliste teadus- ja tehnoloogiaringkondade 
vahel eelkõige järgmiste toimingute abil: 
pakkuda Süüriale juurdepääsu ühenduse t eadus- ja arendusprogrammidele kooskõlas 
kolmandate riikide osalust reguleerivate olemasolevate sätetega; 
Süüria osalemine detsentral iseeritud koostöö võrgustikes; 
koolituse edendamine teadus- ja arendussektoris. 
b) Süüria teadus- ja rakendusteadus- ning arenguvõimaluste suurendamine inimressursi 
võimekuse suurendamise ning teadus-, tehni lise ja materiaalse abi osutamisega 
uurimisasutustele. 
c) tehnoloogiliste uuenduste toetamine, uut e tehnoloogiate edastamine ja oskuste 
levitamine, eelkõige keskkonnasõbralike meetodite edendamise ja Süüria 
tööstusalase võimekuse kiirendamise eesmärgil. 
Artikkel 96 
Keskkond
 
1. Koostöö eesmärk on vältida keskkonnaseis undi halvenemist,  parandada selle 
kvaliteeti, ohjeldada saastamist, kaitsta  inimtervist ja kasutada loodusvarasid 
mõistlikult, et tagada jätkusuutlik areng. 
2. Koostöö, mis edendab ka piirkondlikke  keskkonnaprojekte, keskendub eelkõige 
järgmiste õigusaktide, sealhulgas ÜRO lepingute harmoniseerimisega seotud 
valdkondadele: 
a) kõrbestumise vastu võitlemine; b) bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine; 
c) integreeritud veeressursside majanda mine, sealhulgas niisutamine ning pinna- 
ja põhjavee saastumise või sooldumise ohjeldamine; 
d) taastuvate energiaallikate kasutamine; e) puhta tootmise edendamine ja tööstustegevuse tõttu tekkivate 
keskkonnamõjude ja ohutusriskide ennetamine; 
f) kaubandus ja keskkond; 
 
ET 52   ET g) õhukvaliteedi kontrollimine; 
h) meresaaste ennetamine ja kontrollimine; i) jäätmemajandus; j) põllumajanduse mõju pinnase ja vee omadustele; k) keskkonnaalane kasvatus  ja keskkonnateadlikkus; 
l) kõrgetasemeliste keskkonnajuhtim is-, -otsustus-, -seire- ja -
järelevalvemeetodite kasutamine, sealhulgas keskkonnateabesüsteemide (EIS) kasutamine ja keskkonnamõju hindamine (EIA); 
(m) keskkonnakriiside juhtimine. 
Artikkel 97 
Tööstuskoostöö
 
Koostöö edendab ja tugevdab eelkõige: a) tööstuskoostööd ühenduse ja S üüria ettevõtjate va hel, sealhulgas Süüria pääsu nii 
ettevõtjate vastastikusek s lähendamiseks kui ka hajutatud koostööks loodud 
ühenduse võrkudesse; 
b) Süüria tööstuse, sealhulgas vastavat e valdkondade, nt standardite, kvaliteedi 
kindlustamise ja tööstusdiasini infrastruktuu ri ja tugiasutuste moderniseerimist ja 
ümberstruktureerimist; 
c) eraettevõtluse arengut s oosiva keskkonna loomist ja toetamist, et stimuleerida 
tööstustoodangu kasvu ja mitmekesistamist , pidades silmas jätkusuutlikku arengut; 
d) koostööd ühenduse ja Süüria  väikeste ja keskmise s uurusega ettevõtete vahel; 
e) uuendusi, teadus- ja are ndustegevust ning tehnoloogia ja toodete omandamist Süüria 
majandusarengu kiirendamiseks; 
f) Süüria tööstustoodangu mitmekesistamist; g) inimressursside suurendamist; 
h) investeerimissummade hõlpsamat kättesaadavust;  
i) uuenduste soodustamist; j) teabe abiteenuste arendamist; k) või mis tahes muud poolte vahe l kokku lepitud koostöövaldkonda. 
 
ET 53   ET Artikkel 98 
Investeeringud ja inve steeringute edendamine  
Koostöö eesmärgiks on Süürias investeeringute ja oks soodsa ja stabiilse keskkonna loomine. 
See tähendab eriti järgmiste valdkondade arendamist: 
a) ühtlustatud ja lihtsustatu d halduskord; ühisinvesteeri nguvahendid, eelkõige mõlema 
lepinguosalise väikestesse ja keskmise s uurusega ettevõtetesse investeerimiseks; 
infokanalid ja investeerimisvõimalu ste kindlakstegemise vahendid; 
b) osapoolte vahelisi investeeringuid s oodustava õiguskeskkonna loomine, vajaduse 
korral liikmesriigi ja Süüria vahelist e investeeringukaitselepingute sõlmimise ja 
topeltmaksustamist ärahoidvate lepingute sõlmimise teel; 
c) juurdepääs kapitaliturgudele tootlike  investeeringute rahastamiseks Süürias;  
d) Süüria ja ühenduse äriühingute ühisettevõtted. 
Artikkel 99 
Standardid, tehnilised eeskirjad ja vastavushindamismenetlused  
Käesolevas valdkonnas on koostöö eesmärk eelkõige: a) suurendada ühenduse eeskirjade kohaldam ist tehniliste eeskirjade, metroloogia, 
akrediteerimise, standardimise ja vastavushindamise valdkonnas; 
b) Süüria laborite ja vastavushindamise asut uste arendamine eesmärgiga sõlmida õigel 
ajal ja võimaluste piires vastavushindamise vastastikuse tunnustamise lepingud; 
c) standardimis- ja kvaliteedistruktuur ide ja -asutuste arendamine Süürias. 
Artikkel 100 
Intellektuaalse, tööstus- ja kaubandusomandi õigused
 
Koostöö intellektuaalse, tööstu s- ja kaubandusomandi õiguste valdkonnas laie neb taotluse 
korral ja kokku lepitud tingimustel muuhulgas järgmistele valdkondadele: 
a) intellektuaalse, tööstus- ja kaubandusom andi õiguste kaitse ja järgimise alane 
õigusloome; 
b) õiguste valdajatel selliste õiguste kur itarvitamise ja konkurentidel nende õiguste 
rikkumise takistamine; 
c) võltsimise ja piraatluse vastase võitluse ga tegelevate riiklike organisatsioonide 
loomine ja tugevdamine, kaasa arvatud tööt ajate koolitamine, teadlikkuse tõstmine ja 
teadmistel põhineva võimekuse loomisega seotud tegevused, mille eesmärgiks on tugevdada Süüria võimet rakendada intell ektuaalse, tööstus- ja kaubandusomandi 
õiguse kaitset. 
 
ET 54   ET Artikkel 101 
Finantsteenused  
Lepinguosalised teevad koostööd selleks, et üh tlustada oma standardei d ja eeskirju, eelkõige 
selleks, et: 
a) tugevdada ja restrukturee rida Süüria rahandussektorit; 
b) arendada panganduse, kindlustuse ja teis te Süüria finantssekt orite raamatupidamis-, 
järelevalve- ja reguleerimissüsteeme. 
Artikkel 102 
Põllumajandus ja kalandus  
1. Lepinguosalised keskenduvad koostöös järgmisele: 
a) selliste tegevuspõhimõtete toetam ine, mida nad rakendavad toodangu 
mitmekesistamiseks; 
b) erasektori arengu soodustamine toidusõltuvuse vähendamiseks; c) keskkonnasõbraliku põllumajanduse edendamine; d) kalavarude säilitamine ja  ratsionaalne juhtimine; 
e) vabatahtlike suhete tihendamine ühenduses ja Süürias majandusharusid ja 
elukutseid esindavate ettevõtjate, ühe nduste ja organisatsioonide vahel; 
f) erainvesteeringute toetamine ja edendamine; g) tehniline abi ja koolitus; h) agronoomiauuringud, uute tehnoloogiate kasutamine; i) koostöö fütosanitaar- ja veterinaarstandardite osas; 
j) infrastruktuuride ja jaotuse moderniseerimine; k) maapiirkondade ühtlane arendamine, s ealhulgas põhiteenuste parandamine ja 
sellega seotud majandus tegevuse arendamine; 
l) koostöö maapiirkondade vahel, maap iirkondade arenguga seotud kogemuste ja 
oskusteabe vahetus; 
m) või mis tahes muu lepinguosaliste vahel kokku lepitud koostöövaldkond. 
2. Koostöö võib toimuda nt oskusteabe vahendamise, ühisettevõtete loomise või 
koolitusprogrammide vormis. 
 
ET 55   ET Artikkel 103 
Vedu  
Koostöö ja tehniline abi keskendub eelkõige järgmistele valdkondadele: 
a) Euroopa ja Vahemere piirkonna transpordivõrgustiku arendamisega, eriti 
ühendustega seotud üld- ja regionaalse t huvi pakkuvate raudtee, sadamate ja 
lennujaamade infratsruktuuride restr uktureerimine ja moderniseerimine 
jätkusuutlikku arengut  silmas pidades; 
b) ühenduses valitsevatele tegevusstandard itele vastavate standardite loomine ja 
tagamine; 
c) tehniliste seadmete täienda mine, et need vastaksid ühendus e kõigi transpordiliikide, 
konteinervedude ja ümberlaadimise standarditele; 
d) transiidinõuete järkjärguline lihtsustamine; e) lennujaamade, raudteejaamade ja lennujuhtimiskeskuste korralduse parandamine, 
sealhulgas asjaomaste siseriikli ke asutuste koostöö parandamine 
f) laevandusohutuse suurendamine ja meres aaste, eriti süsivesinike meretranspordiga 
seotud saaste ennetamine, ning mereohutusega seotud meetmete rakendamine; 
g) linnatranspordi arendamine. 
Artikkel 104 
Infüühiskond ja elektrooniline side
 
Koostöös keskendutakse järgmisele: a) dialoogi arendamine infoühiskonna eri aspektide, kaasa ar vatud e-strateegia 
aspektide ja elektroonilise side po liitika ja reguleerimise üle; 
b) info- ja kommunikatsioonitehnoloogia st andardimine, vastavustestimine ja 
sertifitseerimine; 
c) Euroopa Liidu ja Süüria  võrkude ja teenuste ühenda mine ja koostalitlusvõime; 
d) raadiosideskaala planeerimine ja juht imine eesmärgiga saavutada Euroopa-Vahemere 
piirkonnas koordineeritud ja efek tiivne raadioside kasutamine; 
e) uute info- ja sidetehnoloogiate, kaasa ar vatud satelliittehnoloogi a ja infoteenuste 
levitamine; 
f) teadus-, tehnilise arengu ja ühisprojektide edendamine või tööstusrakendused 
elektroonilises sides ja infoühiskonnas; 
g) Süüria organitele võimaluse andmine osaleda neile mõeldud asjaoaste valdkondade 
pilootprojektides ja Euroopa programmides. 
 
ET 56   ET Artikkel 105 
Energia  
Koostöö ja tehniline abi keskendub eelkõige järgmistele valdkondadele: 
a) uute gaasi- ja elektriühenduste arenda mine eesmärgiga parandada tarnete kindlust 
Mashreqi regioonis ning Euroopa-Vahem ere piirkonna energiavõrkude edasine 
arendamine; 
b) energia infratsruktuuride ja ülekande võrkude, sealhulgas maa-aluste õli- ja 
gaasihoidlate ohutuse ja tu rvalisuse suurendamine; 
koostöö naftavarude tootmise  arendamise valdkonnas; 
tehnoloogiaalane koostöö rafineerimissektor is ja naftatoodete kvaliteedinormide 
harmoniseerimine; 
c) energiaturgude avamine ja tõhusate reguleer ivate raamistike arendamine, kaasa 
arvatud eristamine ja sõltumatud regul eerivad organid, eesmärgiga tagada 
hästitoimiv turg ja kulusid ka jastav energiahinna kujundamine; 
d) tehnoloogiline koostöö rahvusvaheliste standardite ja menetluste valdkonnas, 
energiapoliitika analüüs, energiabila nsid, energeetikaandmete kogumine ja 
juhtimine; 
e) taastuva energia ja piirkonnale omaste  energiaallikate edendamine ning energia 
säästmise ja energia tõhustamise meetmete edendamine, eriti ehituse ja transpordisektoris; 
f) koostöö uuendatud energiatootmise, -üle kande- ja -jaotusteh noloogiate valdkonnas, 
et vähendada tehnilisi kadusid ja suurendada efektiivsust. 
Artikkel 106 
Turism
 
Käesolevas valdkonnas on koostööala sed prioriteedid järgmised: 
a) turismitööstusega seotud teadmiste parandamine ja turismi mõjutava poliitika 
suurema järjepidevuse tagamine; 
b) koostöö edendamine naaberriik ide piirkondade ja linnade vahel; 
c) turistidele pakutava t eabe kvaliteedi tõstmine ja  nende huvide kaitsmine; 
d) kultuuripärandi tähtsuse  esiletoomine turisminduses; 
e) turismi ja keskkonna vastastikuse säästva koostoime tagamine; f) turismi konkurentsivõimelisuse tõstmine  eelkõige hotellide juhtimises suurema 
professionaalsuse toetamise kaudu; 
 
ET 57   ET g) teabe vahetamine turismi kavandatava ar engu ja turismialaste turundusettevõtmiste, 
esitluste, näituste, kohtumi ste ja väljaannete kohta.  
Artikkel 107 
Toll 
1. Lepinguosalised edendavad ja toetavad koostööd nende tolliteenistuste vahel, et 
tagada artiklis 36 sätestatud eesmärkide saavutamine, eelkõige tollimenetluste lihtsustumine ja seadusliku kaubanduse toet amine, säilitades tõhusa kontrollivõime. 
2. Ilma käesoleva lepinguga loodud koostööd pi iramata, osutatakse haldusasutuste 
vahelist vastastikust abi tolliküsimustes vastavalt protokollile 7: Haldusasutuste vaheline vastastikune abi tolliküsimustes. 
3. Koostöö toob muuhulgas kaasa: 
a) tehnilise abi osutamise, sealhulgas va jadusel seminaride organiseerimine ja 
praktikantide vahetus; 
b) parima kasutusviisi arendamine ja jagamine; ning c) tolliküsimuste parandamine ja lihtsustamine turule juurdepääsu, 
päritolueeskirjade ja nendega seotud küsimuste osas. 
Artikkel 108 
Statistikaalane koostöö
 
Käesolevas valdkonnas on koost öö peamine eesmärk meetodite ühtlustamine, et luua 
usaldusväärne statistika haldamise baas ka ubandust, elanikkonda, migr atsiooni ja üldiselt 
kõiki käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondi kä sitlevatest statistilistest andmetest, mis 
sobivad statistika koostamiseks. 
VII JAOTIS 
SOTSIAAL- JA KULTUURIKOOSTÖÖ 
PEATÜKK 1 
SOTSIAALDIALOOG 
Artikkel 109 
1. Lepinguosalised alustavad vastastikust huvi pakkuvates sotsia alsetes küsimustes 
korrapärast dialoogi. 
2. Dialoogi käigus püütakse leida viise ja vahendeid, et teha täiendavaid edusamme 
töötajate liikumise ning vastuvõtjariikide terr itooriumil seaduslikult elavate Süüria ja 
 
ET 58   ET Euroopa Liidu kodanike võrdse kohtlemise  ning sotsiaalse integreerimise 
valdkonnas. 
3. Dialoogi käigus keskendutakse probl eemidele, mis on seotud järgmistega: 
a) võõrkogukondade elu- ja töötingimused; b) ränne; c) Süüria ja ühenduse kodanike võrdset kohtlemist käsitlevad projektid ja 
programmid, kultuuri ja tsivilisatsioo ni vastastikune tundmaõppimine, sallivuse 
suurendamine ja diskrimineerimise kõrvaldamine. 
PEATÜKK 2 
SOTSIAALKOOSTÖÖ MEETMED 
Artikkel 110 
1. Lepinguosalised kinnitavad koos majanduse arenguga toimuva sotsiaalse arengu 
tähtsust. Nad asetavad eelisjärjekorda eelkõ ige sotsiaalsete põhiõiguste austamise. 
2. Lepinguosaliste parema koostöö tagami seks sotsiaalvaldkonnas nähakse ette 
meetmed ja kavad lepinguosaliste le huvi pakkuvates valdkondades. 
Eelistatakse järgmiseid tegevusi: a) migratsiooniga seotud surve vähendamine kõrge migratsiooniastmega 
piirkondades töökohtade loomise ja koolituse pakkumise kaudu; 
b) kodumaale tagasi saadetud ebaseadus like immigrantide re integreerimine; 
c) naiste rolli suurendamine sots iaalses ja majanduslikus arengus; 
d) Süüria pereplaneerimis- ning ema ja  lapse kaitse kavade arendamine ja 
edendamine; 
e) sotsiaalkaitsesüsteemi parandamine; f) ravikindlustussüsteemi arendamine; g) elutingimuste parandamine ebasoodsamatel, tiheda asustusega aladel; 
h) liikmesriikides elavate Süüria ja Euroopa noorte ühisrühmade 
vahetusprogrammide rakendamine ja ra hastamine, et edendada kultuuride 
vastastikust tundmaõppimist ja soodustada sallivust. 
 
ET 59   ET Artikkel 111 
Koostööprojekte võib koordine erida koos liikmesriikide ja asjaomaste rahvusvaheliste 
organisatsioonidega. 
Artikkel 112 
Enne käesoleva lepingu jõustumisele järgneva esimese aasta lõppu moodustab 
assotsiatsiooninõukogu töörühma. Töörühma üles anne on hinnata ko rrapäraselt 1. ja 2. 
peatüki sätete rakendamist. 
PEATÜKK 3 
KULTUURIKOOSTÖÖ 
Artikkel 113 
1. Vastastikuse tundmise ja arusaamise edendamiseks ning võttes arvesse juba 
väljatöötatud projekte, kohust uvad lepinguosalised teinetei se kultuurist lugu pidades 
tugevdama kestva kultuuridialoogi eeldus i ja soodustama pi devat omavahelist 
kultuurikoostööd kõikides tegevusvaldkondades. 
2. Lepinguosalised pööravad koostööprojektide ja -kavade kindlaksmääramisel ning 
ühismeetmete võtmisel eelkõige tähe lepanu noortele, kirjalikele ning 
audiovisuaalsetele välje ndus- ja sidevahenditele ning om a kultuuripärandi kaitsele ja 
levitamisele. 
3. Lepinguosalised otsivad võimalusi Süüria  osaluse suurendamiseks ühenduse selle 
valdkonan algatustes. 
4. Lepinguosalised edendavad vastastikku kasu likku tegevust informatsiooni ja side 
alal. 
VIII JAOTIS 
KOOSTÖÖ ÕIGUSE JA RÄNDE VALD KONNAS NING ORGANISEERITUD 
KURITEGEVUSE VASTU VÕITLEMISE VALDKONNAS 
Artikkel 114 
Õigusinstitutsioonide ja -normide tugevdamine  
Tehes koostööd selle jaotise al la kuuluvates valdkondades, p eavad lepinguosalised eriti 
tähtsaks õigusnormide ja -institutsioonide tugevdamist kõikidel ta sanditel haldussfääris 
üldiselt ning eelkõige õiguska itse ja kohtusüsteemi vallas. 
Kohtualases koostöös keskendutak se eelkõige kohtuorganite ises eisvusele, nende mõjususe 
parandamisele ja juristide koolitusele. 
 
ET 60   ET Artikkel 115 
Rändealane koostöö  
1. Lepinguosalised kinnitavad nende terr itooriumide vaheliste rändevoogude ühise 
juhtimise tähtsust. Eesmärgiga suure ndada nendevahelist koostööd alustavad 
lepinguosalised laiaulatuslikku dialoogi kõigi s rändega seotud küsimustes, sealhulgas 
illegaalne ränne, inimsmugeldamine ja -kaubandus, rändeküsimuste kajastamine sisserändajate päritoluriigi majandus- ja sotsiaalarengu strateegiates. 
2. Koostöö põhineb lepinguosa liste vastastikuse nõustami se käigus läbi viidud 
vajaduste analüüsil ning seda viiakse e llu kooskõlas ühenduse, liikmesriikide ja 
Süüria vastavate kehtivate õigusaktidega.  Koostöö keskendub eelkõige järgmistele 
valdkondadele: 
a) rände algpõhjused; b) vastu võetud isikute õigused ja seisund, seaduslikult riigis elavate 
mittekodanike õiglane kohtlemine, haridus ja koolitus, ning rassismi ja ksenofoobia vastased meetmed; 
c) vastastikku huvi pakkuvad küsimused viisavaldkonnas; 
d) piirikontrolli valdkonna organisatsi oon, koolitus, parimad kasutusviisid ja 
muud tegevuslikud meetmed ning vajaduse ko rral varustus, olles teadlik selle 
võimalikust kahesest kasutamisest; 
e) tõhusa ja ennetava poliit ika väljatöötamine illegaalse  rände, sisserändajate 
smugeldamise ja inimkaubanduse valdkonna s, sealhulgas smugeldajate ja 
inimkaubitsejate võrgustikega võitlem ise ja sellise inimkaubanduse ohvrite 
kaitsmise küsimused; 
f) riiklike õigusaktide ja praktikate väljatöötamine ja rakendamine rahvusvahelist 
kaitset vajavate isikute suhtes, eesm ärgiga täita kehtivaid rahvusvahelisi 
õigusakte; 
g) illegaalsete elanike humaansetes ja väärikates tingimustes tagasisaatmine, 
sealhulgas nende vabatahtliku tagasimine ku soodustamine ning selliste isikute 
tagasilubamine vastav alt paragrahvile 3. 
3. Illegaalse sisserände vältimise ja kont rollimise alas e koostöö raames lepivad 
lepinguosalised kokku lubada oma illegaalseid sisserändajaid tagasi. Selleks : 
võtab Süüria liikmesriigi nõudmise korral pä rast vajalike identifitseerimismenetluste 
läbiviimist ilma täiendavate formaalsust eta tagasi kõik oma kodanikud, kes viibivad 
liikmesriigi territooriumil ebaseaduslikult;  
võtavad Euroopa Liidu liikmesriigid Süüria nõudmise korral pärast vajalike 
identifitseerimismenetluste läbiviimist ilma täiendavate formaalsusteta tagasi kõik oma kodanikud, kes viibivad Süüria  territooriumil ebaseaduslikult.  
 
ET 61   ET Euroopa Liidu liikmesriigid ja Süüria annava d enda kodanikele asjakoha sed isikut tõendavad 
dokumendid ja lubavad neil kasutada kõnealus te eesmärkide saavutamiseks vajalikke 
haldusvõimalusi. 
Lepinguosalised lepivad kokku, et sõlmivad nõude korral Süüria ja Euroopa Ühenduse 
vahelise lepingu, millega reguleer itakse Süüria ja Euroopa Lii du liikmesriikide tagasivõtmise 
erikohustusi, sealhulgas  teiste riikide kodanike ja koda kondsuseta isikute tagasivõtmise 
kohustust. 
Selle sätte mõistes kasutatakse terminit „lep inguosalised” ühenduse ja selle liikmesriikide 
ning Süüria tähistamiseks. 
Artikkel 116 
Rahapesu  
1. Lepinguosalised on ühel meelel, et on vaja teha igakülgseid jõupingutusi ja koostööd, 
et vältida enda rahandussüsteemide kasu tamist kuritegelikul teel ja eelkõige 
ebaseaduslike narkootik umide ja psühhotroopsete ainete ga seotud kuritegevusest 
saadud raha pesuks. 
2. Koostöö selles vallas võib hõlmata haldus - ja tehnilist abi, et edendada rahapesu 
tõkestamise eesmärgil selliste normide rakendamist ja vajalike standardite ja mehhanismide tõhusat toimimist, mis on kooskõlas tunnustatud rahvusvaheliste 
standarditega, seal hulgas rahapesuvast ane töökond (FATF). 
Artikkel 117 
Ebaseaduslike narkootikumide vastane koostöö
 
1. Lepinguosalised teevad koostööd enda volit uste ja pädevuse piires, et tagada 
tasakaalustatud ja ühtne lähenemine läbi  pädevate asutuste tõhusa koordineerimise 
tervise, õiguse ja siseasjade vald konnas eesmärgiga vähendada ebaseaduslike 
narkootikumide levitamist, nendega kaupl emist ja nõudmist nende järele ning 
saavutada tõhusam kontroll keemiliste lähteainete ebaseadusliku kaubanduse üle. 
2. Lepinguosalised lepivad kokku nende eesmärkide saavutamiseks vajalikud 
koostöövahendid. Tegevus põhineb ühiselt kokku lepitud põhimõtetel, mis on 
kooskõlas vastavate rahvusvaheliste konventsioonidega, ÜRO Üldassamblee 
poliitilise deklaratsiooni ja na rkootikumide nõudluse vähendamise 
erideklaratsiooniga, mis võeti vastu ÜRO Üldassambl ee eriistungil 1998. aastal. 
3. Pooltevaheline koostöö sisaldab tehnili st ja haldusabi eelkõige järgmistes 
valdkondades: riiklike õigusaktide ja poliitikate väljatööt amine; riiklike 
institutsioonide ja teabekeskuste loomine; personali koolitus; narkootikumide alane teadustöö; illegaalsete na rkootikumide ja psühhotroopsete ainete valmistamiseks 
kasutatavate lähteainete mitmekesistumi se tõkestamine. Lepinguosalised võivad 
vastastikusel kokkuleppel teha koo stööd ka muudes valdkondades. 
 
ET 62   ET Artikkel 118 
Organiseeritud kuriteg evuse alane koostöö  
1. Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd organiseeritud kuritegevuse 
tõkestamise ja sellega võitlemise osas, eelkõige järgmistes valdkondades: inimkaubandus; dokumentide võltsimine; seksu aalsetel eesmärkidel ärakasutamine; 
korruptsioon; rahaliste vahendite võltsimin e; keelatud, võltsitud või piraattoodete 
ebaseaduslik kaubandus ja ebaseadusli kud tehingud teatud tööstusjäätmete ja 
radioaktiivse materjaliga; tulirelvade ja lõhkeainete kaubandus; arvutikuritegevus; 
varastatud autod. 
2. Lepinguosalised teevad tihedat koostööd asjakohaste mehhanismide ja standardite 
väljatöötamisel. 
3. Tehniline ja halduskoostöö selles valdkonnas sisaldab kuritegevuse vastu 
võitlemisega või selle tõkestamisega tegelevate asutuste ja struktuuride koolitamist ja tugevdamist ning meetmete väljatööt amist kuritegevuse tõkestamiseks. 
IX JAOTIS 
TERRORISMIVASTANE KOOSTÖÖ 
Artikkel 119 
Lepinguosalised lepivad kokku teha koostööd te rrorismi tõkestamise ja vähendamise 
valdkonnas kooskõlas rahvusvaheliste konventsi oonide, ÜRO resolu tsioonide ning oma 
vastavate õigusaktidega. Seda teevad nad eelkõige: 
1. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1373 ning muude asjakohaste ÜRO 
resolutsioonide, rahvusvah eliste konventsioonide ja instrumentide täieliku 
rakendamise raamistikus; 
2. vahetades teavet terrorirühmituste ja  nende tugivõrgus tike kohta kooskõlas 
rahvusvaheliste ja siseriiklike õigusaktidega; 
3. vahetades arvamusi terrorismi vastu võitlem iseks kasutatavate vahendite ja meetodite 
kohta, sealhulgas tehnika ja koolituse osas, ning vahetades kogemusi terrorismi 
tõkestamise osas. 
X JAOTIS 
RAHANDUSALANE KOOSTÖÖ 
Artikkel 120 
Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks ja Süüria toetamiseks uue raamistiku täielikuks 
kasutamiseks vajalike reformide elluviim isel tehakse Süüriaga rahandusalast koostööd 
vastavalt ühenduse asjaomaste fina ntsmenetlustele ja ressurssidele. 
 
ET 63   ET Lepinguosalised lepivad kokku kõnealuste menetlust e osas, kasutades kõige asjakohasemaid 
vahendeid. 
Lisaks käesoleva lepingu V ja  VIII jaotisega hõlmatud val dkondadele tehakse finantskoostööd 
eelkõige järgmistes valdkondades : 
a) majanduse ja halduse ajakohastamis eks ettenähtud reformide edendamine; 
b) majanduse infrastruktuuri ajakohastamine; c) erainvesteeringute ja tö ökohtade loomise soodustamine; 
d) reageerimine vabakaubanduspiirkonna as tmelisest rajamisest Süüriale põhjustatud 
majandusliku mõju tagajärgedele, eelkõige mo derniseerides tööstust  ja muutes selle 
struktuuri; 
e) sotsiaalsektoris rakendatava poliitikaga kaasnevad meetmed. 
Artikkel 121 
Vahemere riikide ümberkorralduskavade toetamiseks ettenähtud ühenduse 
rahastamisvahendite raames ja koostöös S üüria asutuste ning muude toetajate, eriti 
rahvusvaheliste finantseerimisasutustega, uurib ühendus sobivaid võimalusi, et toetada Süüria 
poolt teostatavat ümberkorralduspoliitikat, mille eesmärk on taastada finantstasakaal kõikides 
tähtsates aspektides ning luua majanduskasvu toetav ja samal ajal sotsiaalset heaolu 
suurendav majanduskeskkond. 
Artikkel 122 
Koordineeritud lähenemisviisi ka sutuselevõtmise tagamiseks er andlike makromajanduslike ja 
rahandusprobleemide puhul, mis võivad tekkida käesoleva lepingu rakendamise tagajärjel, 
peavad lepinguosalised V jaotises  ettenähtud korrapärast majandus dialoogi, et pöörata erilist 
tähelepanu kaubanduse ja fina ntsvoogude kontrollimisele ühendus e ja Süüria vahelistes 
suhetes . 
XI JAOTIS 
INSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA LÕPPSÄTTED   
Artikkel 123 
Käesolevaga asutatakse assotsiatsiooninõukogu, kes tuleb kokku ministrite tasandil üks kord 
aastas ja alati vajaduse korral oma esimehe al gatusel ning kooskõlas oma töökorras sätestatud 
tingimustega. 
Assotsiatsiooninõukogu vaatab läbi käesoleva le pingu rakendamises ning Süüria reformi- ja 
arengusaavutuste toetamiseks tehtava koos töö edusammud. Assotsiatsiooninõukogu vaatab 
läbi kõik käesoleva lepinguga seotud tähtsad küsimused ja kõik muud vastastikust huvi 
pakkuvad kahepoolsed või rahvusvahelised küsimused. 
 
ET 64   ET Artikkel 124 
1. Koostöönõukogusse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa 
Komisjoni liikmed ning teiselt pool t Süüria valitsuse liikmed. 
2. Assotsiatsiooninõukogu liikmeid võib es indada nõukogu töökorras sätestatud 
tingimustel. 
3. Assotsiatsiooninõukogu kehtestab oma töökorra. 4. Koostöönõukogu eesistujaks on nõukogu t öökorras sätestatud tingimustel 
vaheldumisi Euroopa Liidu Nõukogu liig e ja Süüria valitsuse liige. 
Artikkel 125 
1. Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamis eks on assotsiatsiooninõukogul õigus teha 
otsuseid käesolevas lepi ngus ettenähtud juhtudel. 
2. Tehtud otsused on lepinguosaliste jaoks  siduvad ning nad võtavad vajalikke 
meetmeid nende otsuste rakendamisek s. Assotsiatsiooninõukogu võib anda ka 
asjakohaseid soovitusi. 
3. Ta koostab oma otsused ja soovituse d kahe lepinguosalise kokkuleppel. 
Artikkel 126 
1. Nõukogu volituste kohaselt moodustatakse assotsiatsioonikomitee, kes vastutab 
käesoleva lepingu rakendamise eest. 
2. Assotsiatsiooninõukogu võib anda oma volitu sed osaliselt või täielikult edasi 
assotsiatsioonikomiteele. 
Artikkel 127 
1. Assotsiatsioonikomitee tuleb kokku ametnike  tasandil ja sinn a kuuluvad ühelt poolt 
Euroopa Liidu Nõukogu liikmete ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmete esindajad ning teiselt poolt Süüria valitsuse esindajad. 
2. Assotsiatsioonikomitee kehtestab oma töökorra. 
3. Assotsiatsioonikomitee eesis tuja on vaheldumisi Euroopa Komisjoni ja Süüria 
Valitsuse liige. 
 
ET 65   ET Artikkel 128 
1. Assotsiatsioonikomiteel on volitused teha otsuseid käesoleva lepingu haldamise 
kohta ning nõukogu poolt temale delegeeritud valdkondades. 
2. Ta koostab oma otsused lepinguosaliste om avahelisel kokkuleppel. Need otsused on 
lepinguosalistele kohustuslikud ja nad võtavad  nende täitmiseks vajalikke meetmeid. 
Artikkel 129 
Assotsiatsiooninõukogu moodustab le pingu rakendamiseks vajali kud töörühmad ja organid 
ning moodustab hiljemalt 6 kuu jooksul pärast ja otiste II–V rakendamist V jaotise II peatüki 
artiklis 76 nimetatud organi. 
Article 130 
Assotsiatsiooninõukogu võtab vajalikud meetmed, et hõlbustada Euroopa Parlamendi ja 
Süüria Rahvusassamblee vahe list koostööd ja kontakte. 
Artikkel 131 
Kumbki lepinguosaline võib suunata assotsia tsiooninõukogule vaidlused, mis on seotud 
käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamise ga, välja arvatud V jaotisega reguleeritud 
küsimused, mis on seotud kaubandusvaidluste lahendamisega jaotiste II–IV raames. 
Artikkel 132 
Käesolevas lepingus sätestatu ei ta kista lepinguosalisel võtta meetmeid: 
a) mida ta peab vajalikuks, et vältida oma oluliste julgeolekuhuvidega vastuolus oleva 
teabe avalikustamist; 
b) mis on seotud relvade, laskemoona või  sõjatarvikute tootmise või nendega 
kauplemisega või kaitsevajadusteks as endamatu teadus- või arendustöö või 
tootmisega, tingimusel et need meetmed ei  halvenda konkurentsitingimusi selliste 
toodete suhtes, mis ei ole er iomaselt sõjalise otstarbega; 
c) mida ta peab enda julgeoleku seis ukohalt vajalikuks avali kku korda mõjutavate 
tõsiste siseriiklike rahutu ste, sõja või sõjaohtu kujut avate tõsiste rahvusvaheliste 
pingete korral või selleks, et täita oma kohustusi, mis ta  on endale võtnud rahu ja 
rahvusvahelise julgeoleku säilitamiseks. 
 
ET 66   ET Artikkel 133 
Käesoleva lepinguga reguleeritud valdkondades ja ilma et see piiraks lepingus sisalduvate 
erisätete kohaldamist: 
a) ei tohi meetmed, mida Süüria  rakendab ühenduse suhtes, põhjustada 
diskrimineerimist liikmesriikide, nend e kodanike ega nende äriühingute vahel; 
b) ei tohi meetmed, mida ühendus rakendab Süüria suhtes, põhjustada diskrimineerimist 
Süüria kodanike ega Süüria äriühingute vahel. 
Artikkel 134 
Käesoleva lepingu sätetel ei ole järgmisi mõjusid: 
a) kummagi lepinguosalise poolt antud maks usoodustuse laiendamine rahvusvahelistele 
lepingutele või kokkulepetele, millega ta on seotud;  
b) kummagi lepinguosalise poolt pettuse või  maksudest kõrvalehoidmise vältimisele 
suunatud meetmete vastuvõtmise või kohaldamise takistamine; 
c) kummagi lepinguosalise õiguse piiramine kohaldada oma maksualaste õigusaktide 
sätteid maksumaksjate suhtes, kes ei ol e oma elukoha poolest ühesuguses olukorras. 
Artikkel 135 
1. Lepinguosalised võtavad kõik üld- või er imeetmed, mida on vaja nende käesolevast 
lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. Nad hool itsevad käesolevas lepingus 
sätestatud eesmärkide saavutamise eest. 
2. Kui üks lepinguosalistest leiab, et teine lepinguosaline ei ol e täitnud käesoleva 
lepingu järgset kohustust, võib ta võtta asja kohaseid meetmeid. Enne nende võtmist, 
välja arvatud eriti pakilistel juhtudel, esitab ta assotsiatsiooninõukogule kogu 
asjakohase teabe, mida on vaja olukor ra põhjalikuks uurim iseks, et leida 
lepinguosalistele vastuvõetav lahendus. 
Meetmete väljavalimisel tuleb eelistada neid, mis segavad käesoleva lepingu täitmist 
kõige vähem. Nendest meetmetest teatat akse viivitamata assotsiatsiooninõukogule ja 
teise lepinguosalise taotlusel arutatakse neid nimetatud organis. 
Artikkel 136 
Õigusaktide ühtlustamine  
Lepinguosalised annavad endast parima käesoleva lepingu rakendamiseks vajalike 
õigusaktide ühtlustamisel. 
 
ET 67   ET Artikkel 137 
Protokollid 1 kuni 8 ja lisad I kuni VIII  on käesoleva lepingu lahutamatud osad. 
Deklaratsioonid ja kirjavahetus on esitat ud lõppaktis, mis moodustab käesoleva lepingu 
lahutamatu osa. 
Artikkel 138 
Käesoleva lepingu kohaldamisel on „lepinguosali steks” ühelt poolt ühendus või liikmesriigid 
või ühendus ja liikmesriigid nende vastavate volituste kohaselt ja teiselt poolt Süüria. 
Artikkel 139 
Käesolev leping on sõlmitud määramata ajaks. 
Kumbki lepinguosaline võib käes oleva lepingu üles öelda, teatades sellest teisele 
lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab ke htivuse kuue kuu möödumi sel sellise teatamise 
päevast. 
Artikkel 140 
Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt ne nde territooriumide suhtes, kus kohaldatakse 
Euroopa Ühenduse asutamislepinguid nendes lepingut es sätestatud tingimust el, ja teiselt poolt 
Süüria territooriumi suhtes. 
Artikkel 141 
Käesolev leping, mis on koostatud kahes eksemplari s araabia, hispaania, tš ehhi, taani, saksa, 
eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, lä ti, leedu, ungari, malta, hol landi, poola, portugali, 
slovakkia, sloveenia, soome ja rootsi keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed, 
antakse hoiule Euroopa L iidu Nõukogu peasekretariaati . 
Artikkel 142 
1. Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt. 
Käesolev leping jõustub sellise teise kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, 
millal lepinguosalised teatavad teineteisele , et esimeses lõigus nimetatud menetlused 
on lõpule viidud. 
2. Jõustumisel asendab käesolev leping Eu roopa Majandusühenduse ja Süüria vahelise 
lepingu ning Euroopa Söe- ja Teraseühendus e ja Süüria vahelise lepingu, millele 
kirjutati alla Brüsse lis 18. jaanuaril 1977. 
 
ET 68   ET Artikkel 143 
Ajutine rakendamine  
1. Hoolimata artiklist 142  kohustuvad ühendus ja Süüria ra kendama artiklit 2, artikleid 
7 kuni 42 (II jaotis: Kaupade vaba liikumine) , artikleid 61 ja 63 (Maksed ja kapitali 
liikumine), artikleid 64 kuni 73 (Konkur ents, Riigihanked, ja Muud 
majandusküsimused), artikleid 74 kuni 89 (V  jaotis: Vaidluste la hendamine), artiklit 
97 (Tööstuskoostöö), artiklit 99 (Sta ndardid, tehnilised eeskirjad ja 
vastavushindamismenetlused), artiklit  100 (Intellektuaal se, tööstus- ja 
kaubandusomandi õigused), artiklit 101 (Finantsteenused), artiklit 102 
(Põllumajandus ja kalandus), artiklit 107 (Toll), artiklit 120, artikleid 132 kuni 138, 
ja artikleid 140 ja 141 (XI ja otis: Institutsioonilised, üld- ja lõppsaätted) kolmanda 
kuu esimesest päevast alates sellest, kui ühe ndus ja Süüria on teineteisele teatanud 
selleks vajalike meetmete läbiviimisest.  Teated saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu 
peasekretariaadile, kes võtab käesoleva lepingu hoiule. 
2. Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Ar aabia Vabariigi vahe l 18. jaanuaril 1977 
allkirjastatud lepingu alusel moodusta tud koostöönõukogu täidab oma ülesandeid 
mutatis mutandis  alusel kuni assotsieerumislepi ngu XI jaotises sätestatud 
assotsiatsioonikomitee loomiseni. 
Ülalnimetatud artiklite aj utisel kohaldamisel tõlge ndatakse „assotsiatsiooninõukogu“ 
ja „assotsiatsioonikomiteed“ koostöönõukogu ja selle loodud komiteedena. 
3. Kui lepinguosalised rakendavad vastavalt lõikele 1 käesoleva lepingu mis tahes sätet 
enne selle jõustumist, mõistetakse mis tahes viidet sellisele sättele kuni käesoleva lepingu jõustumiseni viitena kuupäevale, millest alates lepinguosalised nõustuvad rakendama seda sätet kooskõlas lõikega 1. 
 
ET 69   ET Kogu lepingut puudutav ühisdeklaratsioon  
Lepinguosalised kordavad käesoleva lepingu alusel suhete arendamisel oma täielikku 
kohustust austada Ühinenud Rahvaste Organisats iooni põhikirja põhimõtteid ja eesmärke ning 
kohustuvad tegema koostööd eesmärgiga saavutada Lähis-Idas põhjendatud ja laiaulatuslik 
rahu vastavalt Madridi suunist ele ja ÜRO Julgeolekunõukogu reso lutsioonidele 242 ja 338, 
ning püüda luua piirkonnas kõigi massihävitus-, t uuma-, bioloogiliste ja keemiarelavade vaba 
tsoon ning luua stabiilne ja heaolupiirkond. 
Euroopa Ühenduse deklarat sioon artikli 64 kohta  
Ühendus deklareerib, et arti kli 64 lõike 1 tõlgendamise kont ekstis hindab ta kõiki selle 
artikliga vastuolus olevaid tegevusi Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklites 81 ja 82 
sisalduvatest eeskirjadest, sealhulgas teisesed  õigusaktid, tulenevate kriteeriumide alusel. 
Ühisdeklaratsioon artikli 64 kohta  
Lepinguosalised tunnistavad, et Süüria kavatseb välja töötad a oma konkurentsiseaduse. Selle 
seaduse väljatöötamisel arvestab Süüria Eur oopa Liidus välja tööt atud konkurentsieeskirju. 
Haldusmetmete rakendamise tingimuseks on S üüria konkurentsiseaduse jõustumine ja selle 
rakendamise eest vastutava asutuse ülesannete vastuvõtmine. 
Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu Nõuk ogu deklaratsioon rändealast koostööd 
puudutava artikli (artikkel 115) kohta  
Artikkel 115 ei piira Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel volituste sisemist 
jagamist tagasilubamise lepingute sõlmimiseks. 
Rändealast koostööd puudutav ühis deklaratsioon (artikkel 115 (f))  
Lepinguosalised lepivad kokku, et jaotise VIII artikli 115 (f) rakend amisel tagavad nad 
„tagasisaatmise keelu” põhimõtete austamis e, ilma et see piiraks Ühinenud Rahvaste 
Organisatsiooni Üldassamblee re solutsiooni 194 (1948) sätteid. 
Ühisdeklaratsioon artikli 113 kohta  
Lepinguosalised deklareerivad, et nad pöör avad erilist tähelepanu arheoloogiliste 
vaatamisväärsuste ja mälestiste kaitsele, säilitamisele ja taastamisele. 
Lepinguosalised lepivad kokku teha koostööd Süüria kultuuripärandiga seotud ja 
ebaseaduslikult riigist välja viidud arheloogiliste väärtu ste tagastamise osas vastavalt 
kultuuriväärtuste ebaseadusliku sisseveo, välj aveo ja omandiõiguse üleandmise keelamise 
ning ärahoidmise abinõude konve ntsioonile (UNESCO 1970). 
Ühisdeklaratsion EÜ üldise soodustuste süsteemi kohta  
Käesoleva lepinguga tagatud soodustused sisald avad Euroopa Ühenduse üldise soodustuste 
süsteemiga (GSP) tagatud soodustusi vastav alt nõukogu 10. detsembri 2001 määrusele (EÜ) 
nr 2501/2001 of 10, mis kehtestab ül dise tariifsete soodustuste ka va alates 1. jaanuarist 2002 
kuni 31. detsembrini 2004, mida pikendati 2005. aastani nõukogu 15. de tsembri 2003. aasta 
määrusega (EÜ) nr 2211/2003. Seejärel võtab Euroopa Ühendus õigeaegselt asjakohased 
meetmed Süüria eemaldamiseks GSP soodustatud riikide nimekirjast. 
 
ET 70   ET PROTOKOLLIDE JA LISADE LOEND 
Protokoll 1 : Süüriast pärit põllumajan dustoodete ühendusse importimise kord. 
Protokoll 2 : Ühendusest pärit põllumaja ndustoodete Süüriass e importimise kord. 
Protokoll 3 : Süüriast pärit kalandust oodete ühendusse importimise kord 
Protokoll 4 : Ühendusest pärit kaland ustoodete Süüriasse importimise kord. 
Protokoll 5 : Töödeldud põllumajandustoodete kord. Protokoll 6 : Päritolustaatusega toodete de finitsioon ja halduskoostöö meetodid. 
Protokoll 7 : Haldusasutuste vaheline va stastikune abistamine tolliküsimustes. 
Protokoll 8 : Artikliga 13.7 kaetud toodete nimekiri. 
I lisa: Artiklis 9.3 nimetat ud Süüria tollitariifistik. 
II lisa: Artiklites 11 ja 16 nimetatud toodete nimekiri. 
III lisa: Artiklis 43.1.b nimetatud ühenduse kl auslite nimekiri (Asutamisõigus). 
IV lisa: Artiklis 43.2 nimetatud Süüria klauslite nimekiri (Asutamisõigus). 
V lisa: Artiklis 64.2 nimetatud koostöövormid (Konkurents). VI lisa: Intellektuaalse, tööstu s- ja kaubandusomandi õigused. 
VII lisa: Riigihanked: prot seduurireeglid, taotlusi vastuv õtvate üksuste loetelu ja 
muud dokumendid. 
VIII lisa: Vaidluste lahendamine (V jaotis): protseduurireeglid ja käitumiskoodeks.  
 
ET 71   ET FINANCIAL STATEMENT (fichefin/04/32780) 
 DATE: 25/10/2004 
1. BUDGET HEADING: 
Chapter 10 – Agricultural Duties APPROPRIATIONS: 
Budget 2004: € 858,975 million 
2. TITLE: 
Euro-Mediterranean Agreement establishing an association between the European Community and its Member States of the one part, and the Sy rian Arab Republic of the other part 
3. LEGAL BASIS: 
Article 310 of the Treaty, in conjunction with Article 300 (2) and Article 300 (3) 
4. AIMS: 
To establish an association between the Community and the Syrian Arab Republic 
5. FINANCIAL IMPLICATIONS 12 MONTH 
PERIOD 
 
 
(EUR million) CURRENT 
FINANCIAL 
YEAR 
2004 
(EUR million) FOLLOWING 
FINANCIAL 
YEAR 
2005 
(EUR million) 
5.0 EXPENDITURE 
- CHARGED TO THE EC BUDGET (REFUNDS/INTERVENTIONS) - NATIONAL AUTHORITIES 
- OTHER 0,024 - 0,024 
5.1 REVENUE 
- OWN RESOURCES OF THE EC  (LEVIES/CUSTOMS DUTIES) - NATIONAL -1.336 - -1.336 
  2006 2007 2208  
5.0.1 ESTIMATED EXPENDITURE 0,024 0,024 0,024    
5.1.1 ESTIMATED REVENUE -1.336 -1.336 -1.336 […] 
5.2 METHOD OF CALCULATION: 
Expenditure: 12 man-missions per year x €2000 per mission Revenue: 
Revenue loss is based on current trade levels, and is estimated at an annual € 11.000 for processed 
agricultural products and at € 1,77 million for agricultural products. This amount will not be affected by increases in trade volumes within the tariff quotas, since this is unlikely to exceed quota levels in the coming few years. The amount is reduced by 25% for collection costs. 
6.0 CAN THE PROJECT BE FINANCED FROM APPROPRIATIONS ENTERED IN THE 
RELEVANT CHAPTER OF THE CURRENT BUDGET?  
YES  
6.1 CAN THE PROJECT BE FINANCED BY TRANSFER BETWEEN CHAPTERS OF 
THE CURRENT BUDGET?  
YES 
6.2 WILL A SUPPLEMENTARY BUDGET BE NECESSARY? NO 
6.3 WILL APPROPRIATIONS NEED TO BE ENTERED IN FUTURE BUDGETS? NO 
OBSERVATIONS: The yearly gross loss in own resources in 2005 and later is estimated at € 1,781 million (before deduction of 25% for collection costs) yearly.