I.SISSEJUHATUS

Käesolev on kaheksas kuuaruanne, milles käsitletakse tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu loomisel tehtud edusamme ning milles võetakse kokku areng kahes peamises valdkonnas: võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse ning nende tugisüsteemidega ning kaitse- ja vastupanuvõime suurendamine nende ohtude suhtes.

Viimastel nädalatel on Euroopat taas kord tabanud mitu terrorirünnakut. 22. mail 2017 oli Manchester koletu terrorirünnaku ohver, kui kontserdisaali juures lõhatud pomm tappis 22 inimest, kellest paljud olid teismelised. Kaksteist päeva hiljem, 3. juunil 2017, toimus Londonis uus rünnak, kui terroristid sõitsid valimatult jalakäijate sekka Londoni sillal ning jätkasid seejärel mõrvarlikku rünnakut nugadega ja jalgsi lähedal asuvas Borough Market'is. 18. juunil toimus samasugune rünnak mošee lähistel, kus surma ja haavata said sealt väljunud süütud inimesed. Seejärel üritas terrorist rünnata 19. juunil 2017 Pariisis Avenue des Champs-Élysées’l politseinikke, kuid ta lasti maha. 20. juunil 2017 lasid Belgia julgeolekujõud Brüsselis Gare Centralis maha enesetapupommirünnakut üritanud mehe, kellel ei õnnestunud lõhkeseadet plahvatama panna. Nende rünnakute maht ja tempo osutavad veel kord, et vägivaldse äärmusluse vastu võitlemine on eluliselt tähtis ning liikmesriigid peavad tulema toime nii rünnakute takistamisega kui ka rünnakute põhjuseks oleva radikaliseerumise tõkestamisega ja selle vastu võitlemisega.

Käesolevas aruandes kirjeldatakse ELi tasandil radikaliseerumise tõkestamiseks ja selle vastu võitlemiseks võetud meetmeid ning tehakse kokkuvõte radikaliseerumisega seotud väljakutsetega toimetulemiseks tehtud edusammudest pärast aasta eest, 2016. aasta juunis vastu võetud komisjoni teatist, millega toetati vägivaldse ekstremismini viiva radikaliseerumise ennetamist . Aruandes esitatakse ka ajakohastatud teave muude prioriteetsete julgeolekumeetmete rakendamisel tehtud edusammude kohta ning kirjeldatakse järgmisi samme, mis on võetud teabevahetuse tõhustamiseks infosüsteemide koostalitlusvõime parandamise kaudu ning terrorismi rahastamise tõkestamise tegevuskava rakendamiseks, et saada jälile terrorismi rahastamisele ja seda tõkestada.

22.–23. juunil 2017 toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustes korrati ja kinnitati liidu otsust teha koostööd, et võidelda internetis toimuva radikaliseerumise levikuga, koordineerida tegevust vägivaldse äärmusluse ennetamiseks, sellega võitlemiseks ja selle ideoloogia käsitlemiseks, takistada terrorismi rahastamist, hõlbustada õiguskaitseasutuste ja usaldusväärsete partnerite kiiret ja suunatud teabevahetust ning parandada andmebaaside koostalitlusvõimet. G7 tippkohtumisel Taorminas tehtud avaldusega terrorismi ja vägivaldse äärmusluse vastu võitlemise kohta edastati selge sõnum rahvusvahelisest tahtest võidelda terrorismiohu suurenemise vastu ja rõhutati vajadust edasiste kooskõlastatud meetmete järele ülemaailmsel tasandil.

Käesolevas aruandes käsitletakse ka suurenenud küberohte ja sätestatakse lühiajalised meetmed nende vastu võitlemiseks, tuginedes WannaCry rünnaku tõrjumisel saadud kogemustele.

II. RADIKALISEERUMISE VÄLTIMIST TOETAVAD ELi MEETMED

Kuigi vägivaldne radikaliseerumine ei ole uus nähtus, on hiljutised terrorirünnakud ELis osutanud mõnede ELi kodanike kiirele ja ulatuslikule radikaliseerumisele. Terroristide värbajad kasutavad haavatavate inimesteni jõudmiseks mitmesuguseid meetodeid. Digitaalsete sidevahendite kasutamine selleks toob liikmesriikide ametiasutuste jaoks kaasa uusi ja erilisi väljakutseid. Seepärast mängib liikmesriikide toetamisel terrorismivastases võitluses keskset rolli ELi tasandil, nii võrgus kui ka võrguväliselt toimuv mitmetahuline radikaliseerumisvastane võitlus.

Selleks, et võidelda interneti kaudu toimuva radikaliseerumise vastu, on komisjon viimase kahe aasta jooksul teinud koostööd oluliste internetiplatvormidega, sealhulgas ELi internetifoorumi raames, et tagada terroristliku sisuga materjalide vabatahtlik veebist kõrvaldamine. Selle tegevusega on saavutatud häid tulemusi terroristliku sisuga materjalide veebist kõrvaldamisel ja ebaseadusliku internetis leviva vihakõne vastu võitlemisel, kuid siiski on veel palju teha. 22.–23. juunil 2017 toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustes on sätestatud, et „tuginedes ELi internetifoorumi tööle, ootab Euroopa Ülemkogu sektorilt selliste uute tehnoloogiate ja vahendite väljatöötamist, mis parandavad vägivalda õhutava internetisisu automaatset tuvastamist ja kõrvaldamist. Seda tuleks vajaduse korral täiendada asjakohaste seadusandlike meetmetega ELi tasandil.“ 27. juunil 2017 korraldas komisjon ELi internetifoorumi kõrgemate ametnike kohtumise, et leppida peamiste internetiteenuste pakkujatega kokku edasised meetmed võitluses terroristliku sisuga materjalide võrgus levitamise vastu. Eesmärk on, et internetiplatvormid teeksid rohkem, eelkõige peaksid nad tõhustama terroristliku sisu automaatset tuvastamist, jagama asjakohast tehnoloogiat ja vahendeid väiksemate ettevõtetega ning kasutama igakülgselt kordumatute digitaalsete sõrmejälgede (hashes) andmebaasi, andes sealhulgas Europolile juurdepääsu olulisele teabele ja luues aruandlussüsteemi eemaldatud terroristliku sisu kohta. Selleks et täiendada Europolis loodud ELi internetisisust teavitamise üksuse tegevust, kutsub komisjon kõiki liikmesriike üles looma riiklikke internetisisust teavitamise üksusi ja arendama nendevahelist võrgustikku, et teha koostööd internetiplatvormide ja Europoli juures tegutseva internetisisust teavitamise üksusega.

Hiljutised rünnakud osutavad, et enneolematu ulatusega radikaliseerumise tõttu on vaja täiendavaid meetmeid, et toetada radikaliseerumise ennetamist ja selle vastu võitlemist riiklikul ja kohalikul tasandil. Komisjon moodustab kiiresti kõrgetasemelise radikaliseerumise vastase võitluse eksperdirühma, et hõlbustada ELi meetmete edasiarendamist kõnealuses valdkonnas. Eksperdirühma ülesandeks on hoogustada tegevust sellistes esmatähtsates valdkondades nagu vangide radikaliseerumine, terroristlik propaganda internetis ja tagasipöörduvad terroristidest välisvõitlejad. Eksperdirühma tegevuse eesmärk on tugevdada radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustikku, mis on komisjoni peamine vahend, et toetada liikmesriike kõnealuses valdkonnas ja teha ühenduse tasandil koostööd kohalike spetsialistidega. Hiljuti, 19. juunil 2017, esitles võrgustik käsiraamatut tagasipöörduvate võitlejate kohta, et toetada liikmesriike tagasipöörduvate terroristidest välisvõitlejatega seotud probleemide lahendamisel. Käsiraamatus antakse ülevaade spetsialistide soovitustest mitmesuguste olukordade lahendamiseks, mis on seotud konfliktipiirkondadest naasvate inimestega. Järgnevatel kuudel korraldatakse võrgustiku raames riiklikele ametiasutustele mitu seminari, et neid tavasid üksikasjalikumalt käsitleda ja julgustada liikmesriike meetmeid võtma.

Radikaliseerumisega seotud keerulised probleemid nõuavad mitmetahulisi lahendusi, sealhulgas pikaajalisi meetmeid, nagu on sätestatud 2016. aasta juunis avaldatud teatises vägivaldse ekstremismini viiva radikaliseerumise ennetamise kohta. Viimase aasta jooksul on komisjon rakendanud enamikku muude valdkondade olulistest meetmetest, mis on seotud radikaliseerumise ennetamisega ja selle vastu võitlemisega. Et toetada liikmesriike vangide radikaliseerumisega seotud probleemide lahendamisel, loodi radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku raames vangla- ja kriminaalhooldusrühm, et anda juhiseid eesliini praktikutele nagu vangla- ja kriminaalhooldustöötajad, psühholoogid ja usuringkondade esindajad. Haridusel on radikaliseerumise ennetamisel võtmeroll ja komisjon on võtnud mitmeid samme, et rakendada Pariisi deklaratsiooni kodanikuaktiivsuse ning vabaduse, sallivuse ja mittediskrimineerimise ühiste väärtuste kohta hariduse kaudu. Selles tegevuses on keskne roll Erasmus+ programmil. Arvestades marginaliseerumise, haavatavuse ja radikaliseerumise seotust, on 26. aprillil 2017 vastu võetud sotsiaalsete õiguste Euroopa sammas oluline element radikaliseerumise ja vägivaldse äärmusluse algpõhjuste käsitlemisel. Euroopa ühiskondliku ühtekuuluvuse tugevdamiseks rakendab komisjon ka tegevuskava kolmandate riikide kodanike integreerimiseks laiaulatuslike meetmete kaudu, et toetada liikmesriike ja teisi osalejaid nende integratsioonipüüdlustes.

Liidu piiridest väljaspool tegutseb EL rahvusvahelistel foorumitel, eelkõige Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonis (OSCE) ja ülemaailmse terrorismivastase võitluse foorumi töörühmades, et toetada Lääne-Balkani, Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonna partnerriike radikaliseerumise ennetamisel ja sellega võitlemisel, koolitades asjakohaseid spetsialiste ja rahastades ennetustööle suunatud rohujuuretasandi algatusi. 2018. aastal käivitatakse uus Erasmus+ programmi virtuaalne noortevahetuse algatus, et suurendada kultuuridevahelist teadlikkust ja noortevahelist mõistmist ELis ja väljaspool seda. Radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku raames lähetati eksperte, et toetada ennetusmeetmeid Türgis, Lääne-Balkani riikides ja Tuneesias.

III. ELi MEETMED SEOSES KÜBEROHTUDE JA -KURITEGEVUSEGA

2017. aasta mais toimunud WannaCry lunavararünnak oli äratuskõne, mis osutas praeguses küberjulgeoleku raamistikus esinevatele lünkadele, eelkõige valmisoleku ja koostöö valdkonnas. Nagu digitaalse ühtse turu vahekokkuvõttes juba enne rünnakut kinnitati, hoogustab komisjon küberjulgeoleku alast tegevust. Muu hulgas on kavas läbi vaadata 2013. aastal koostatud küberjulgeoleku strateegia. Komisjon ja Euroopa välisteenistus hindavad praeguse strateegia rakendamisel tehtud edusamme. Eesmärk on tuvastada lüngad, mida käsitletakse strateegia läbivaatamisel 2017. aasta septembris.

Paralleelselt sellega ja vastates WannaCry rünnakule reageerimise käigus omandatud õppetundidele, tuleks nüüd võtta mitmeid lühiajalisi meetmeid, et parandada toimetulekut suurenenud küberriskidega. See hõlmab vajadust kiiresti edasi liikuda, et tugevdada liidu vastupidavust, eriti operatiivkoostööga seotud küsimustes.

WannaCry rünnak oli esimene juhtum, mis ajendas võrgu- ja infoturbe direktiivi alusel loodud liikmesriikide arvutiturbe juhtumitele reageerimise rühmi koostööle. Intsident näitas, et süsteem ei olnud veel täielikult töökorras. Samuti näitas see selget vajadust kiirendada käimasolevat tegevust olemasolevate IT-vahendite täiustamiseks ja lisavõimaluste kasutuselevõtmiseks, et võimaldada liikmesriikide arvutiturbe juhtumitele reageerimise rühmadel koostööd teha. Komisjon eraldab Euroopa Ühendamise Rahastust 14 liikmesriigile 10,8 miljonit eurot kaheaastaste projektide jaoks, mis käivitatakse 2017. aasta septembris. Praegu on avatud veel üks pakkumiskutse ja kõiki ülejäänud liikmesriike kutsutakse üles esitama oma rahastamistaotlusi.

Rünnaku ajal juhtis õiguskaitsetegevust Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskus. Keskuse ja selle pakutavate teenuste tugevdamiseks on keskusel vaja täiendavat IT-alast oskusteavet. Selleks peaks Europoli haldusnõukogu parandama 2017. aasta septembriks IT-spetsialistide värbamise võimalusi Europoli sise-eeskirjade kohaselt. Europoli tegevust selles valdkonnas toetatakse 2018. aastal täiendava personali värbamisega.