ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1. Aruande esitava üksuse otsusel võib investeerimisettevõtte kontserni kuuluv omaniküksus kohaldada oma osaluse suhtes investeerimisettevõttes maksustatava kasumi jaotamise meetodit, tingimusel et kontserni kuuluv omaniküksus ei ole investeerimisettevõte ja põhjendatult võib eeldada, et tema investeerimisettevõttelt saadavad eraldised maksustatakse maksumääraga, mis on võrdne minimaalse maksumääraga või ületab seda.

1. Aruande esitava üksuse otsusel võib investeerimisettevõtte või kindlustusinvesteeringute ettevõtte kontserni kuuluv omaniküksus kohaldada oma osaluse suhtes investeerimisettevõttes maksustatava kasumi jaotamise meetodit, tingimusel et kontserni kuuluv omaniküksus ei ole investeerimisettevõte ja põhjendatult võib eeldada, et tema investeerimisettevõttelt saadavad eraldised maksustatakse maksumääraga, mis on võrdne minimaalse maksumääraga või ületab seda.
(4) Määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisas on juba järgmiste ainete ja ainerühmade sisalduse piirnormid: a) tetrabromodifenüüleetri, pentabromodifenüüleetri, heksabromodifenüüleetri, heptabromodifenüüleetri ja dekabromodifenüüleetri summaarne sisaldus (välja arvatud dekabromodifenüüleeter, mida ei ole kõnealuse määruse V lisasse kantud); b) heksabromotsüklododekaan; c) kloro-C10–13-alkaanid (lühiahelalised klooritud parafiinid, SCCPd) ja d) polüklooritud dibenso-p-dioksiinid ja dibensofuraanid (PCDDd/PCDFid). Määruse (EL) 2019/1021 artikli 15 lõike 2 kohaselt on asjakohane muuta kõnealuste ainete IV lisas esitatud piirnorme, et kohandada neid vastavalt teaduse ja tehnika arenguga . Selleks, et tagada kooskõla määruse (EL) 2019/1021 IV lisas esitatud polübroomitud difenüüleetrite (PBDEd) loeteluga, tuleks kõnealuse määruse V lisa tabeli kolmandas veerus loetletud PBDEde hulka lisada aine dekabromodifenüüleeter.

(4) Määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisas on juba järgmiste ainete ja ainerühmade sisalduse piirnormid: a) tetrabromodifenüüleetri, pentabromodifenüüleetri, heksabromodifenüüleetri, heptabromodifenüüleetri ja dekabromodifenüüleetri summaarne sisaldus (välja arvatud dekabromodifenüüleeter, mida ei ole kõnealuse määruse V lisasse kantud); b) heksabromotsüklododekaan; c) kloro-C10–13-alkaanid (lühiahelalised klooritud parafiinid, SCCPd) ja d) polüklooritud dibenso-p-dioksiinid ja dibensofuraanid (PCDDd/PCDFid). Määruse (EL) 2019/1021 artikli 15 lõike 2 kohaselt on asjakohane muuta kõnealuste ainete IV lisas esitatud piirnorme, et kohandada neid teaduse ja tehnika arengu kohaselt . Selleks, et tagada kooskõla määruse (EL) 2019/1021 IV lisas esitatud polübroomitud difenüüleetrite (PBDEd) loeteluga, tuleks kõnealuse määruse V lisa tabeli kolmandas veerus loetletud PBDEde hulka lisada aine dekabromodifenüüleeter.
G.

arvestades, et 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel registreeritud valimisaktiivsus oli kõrgem kui kõigi varasemate Euroopa Parlamendi valimiste ajal viimase 20 aasta jooksul; arvestades, et osalemise määrad varjavad suuri erinevusi liikmesriikide vahel; arvestades, et suurem valimisaktiivsus on hea märk, mis näitab, et liidu kodanikud, eelkõige nooremad põlvkonnad tunnevad Euroopa integratsiooni arengu vastu üha suuremat huvi, nagu näitavad ka 9. märtsi 2021. aasta Eurobaromeetri eriuuringu tulemused; arvestades, et see määr tähendab endiselt, et ainult pool liidu kodanikest osalesid; arvestades, et kasvav huvi Euroopa Parlamendi valimiste vastu näitab, et liidu kodanikud nõuavad liidult kliimamuutuste, majanduse taastamise, inimõiguste ja õigusriigi kaitse, rände ning Euroopa Liidu rolli valdkonnas rahvusvahelistes suhetes kiiret tegutsemist; arvestades, et tuleb teha teavitusalaseid jõupingutusi, et suurendada kodanike huvi Euroopa küsimuste vastu ning suurendada sellega seoses Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste rolli;
(14)

Nende näitajate kohaldamisel võiks komisjon võtta arvesse erinevaid elemente, näiteks subsiidiumi suurus absoluutarvudes või turu suuruse või investeeringu väärtuse suhtes. Näiteks on tõenäoliselt moonutav koondumine, mille puhul välisriigi subsiidium katab olulise osa sihtettevõtja ostuhinnast. Samuti võivad moonutusi põhjustada välisriigi subsiidiumid, mis katavad olulise osa riigihankemenetluse tulemusel sõlmitava lepingu hinnangulisest maksumusest. Kui välisriigi subsiidiumi antakse tegevuskulude katteks, võib see põhjustada moonutusi suurema tõenäosusega kui siis, kui seda antakse investeerimiskulude katteks. Välisriigi subsiidiumid väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele põhjustavad väiksema tõenäosusega moonutusi kui välisriigi subsiidiumid suurettevõtjatele. Lisaks tuleks arvesse võtta turu iseärasusi ja eelkõige turu konkurentsitingimusi, näiteks turuletuleku tõkkeid. Välisriigi subsiidiumid, mis põhjustavad liigset tootmisvõimsust, säilitades kahjumlikke varasid või ergutades investeerimist tootmisvõimsuse suurendamisse, mida muidu ei oleks tehtud või ostetud , põhjustavad tõenäoliselt moonutusi. Välisriigi subsiidium subsiidiumisaajale, kelle tegevus siseturul on näiteks liidus saadava käibe alusel mõõdetuna väike, põhjustab väiksema tõenäosusega moonutusi kui välisriigi subsiidium subsiidiumisaajale, kelle tegevus siseturul on suuremamahulisem. Arvesse võib võtta ka majandustegevuse arengut, et võimaldada komisjonil võtta meetmeid, kui ettevõtja tegevusaktiivsus on väike, kuid kasvab eeldatavasti jõudsalt. Komisjon peaks saama moonutuse hindamisel kaaluda, kas kolmandal riigil on tõhus subsiidiumide kontrollisüsteem, mis on vähemalt samaväärne liidu süsteemiga ja mille tõttu on vähem tõenäoline, et sellise kolmanda riigi antud subsiidiumid moonutavad siseturgu käesoleva määruse tähenduses. Seepärast peaks komisjon ergutama kolmandaid riike arendama selliseid subsiidiumide kontrollisüsteeme, sealhulgas sõlmima ja jõustama kahepoolseid lepinguid, mis sisaldavad sisulisi võrdseid tingimusi käsitlevaid sätteid, ning ergutama kolmandaid riike täitma rahvusvahelisi subsiidiumidega seotud kohustusi ja viima liiduga vastavusse algatused, mis on seotud subsiidiume käsitlevate rahvusvaheliste eeskirjade parandamise ja konkurentsi neutraalsusega, eelkõige WTO raames. Välisriigi subsiidiume, mis ei ületa 4 miljonit eurot, ei tohiks üldjuhul pidada siseturgu moonutavateks käesoleva määruse tähenduses. Komisjon peaks koostama ja avaldama suunised koos täiendavate üksikasjadega subsiidiumi moonutava olemuse hindamiseks, et tagada kõigile turuosalistele õiguskindlus. Suunistes tuleks esitada ka näiteid ja tüüpilisi juhtumeid moonutavate ja mittemoonutavate toetuste kohta.
5.

rõhutab, et hoolimata tervishoiukriisist ja energia hiljutisest hinnatõusust tingitud keerulisest sotsiaalmajanduslikust olukorrast on euro kasutuselevõtt Horvaatias ja vajalike kriteeriumide täitmine tugev poliitiline signaal liidu ühisraha elujõulisuse ja atraktiivsuse kohta; väljendab seetõttu heameelt Horvaatia valitsuse järjekindlate pingutuste üle selles valdkonnas; on veendunud, et euro kasutuselevõtt Horvaatias aitab kaasa liidu vastupanuvõimele ja ühtsusele ning parandab liidu positiivset kuvandit piirkonnas, eriti kuna see on esimene oluline ELiga integreerumise protsess pärast Brexitit;
(29) Usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks nii, et samal ajal järgitakse fondi tulemuspõhist olemust, tuleks sätestada erieeskirjad, mis reguleerivad eelarvelisi kulukohustusi, makseid, maksete peatamist, rahaliste vahendite tagasinõudmist ja rahalise toetusega seotud lepingute lõpetamist. Liikmesriigid peaksid võtma asjakohaseid meetmeid tagamaks, et fondist toetatavate meetmete jaoks eraldatud vahendeid kasutatakse kooskõlas liidus ja liikmesriikides kohaldatava õigusega. Liikmesriigid peavad tagama, et asjakohastel juhtudel antakse sellist toetust kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega. Eelkõige peaksid nad tagama pettuste, korruptsiooni ja huvide konfliktide ärahoidmise, avastamise ja kõrvaldamise ning fondist ja muudest liidu programmidest topeltrahastamise vältimise. Rahalise toetuse maksete peatamine ja rahalise toetusega seotud lepingute lõpetamine, samuti rahaeraldise vähendamine ja tagasinõudmine peaks olema võimalik juhul, kui asjaomane liikmesriik ei ole kava rahuldaval viisil rakendanud või kui seoses fondist toetatavate meetmetega esineb tõsiseid eeskirjade eiramisi, s.t pettusi, korruptsiooni või huvide konflikte, või kui rahalist toetust käsitlevaid lepinguid on oluliselt rikutud. Tuleks kehtestada asjakohane ärakuulamismenetlus selle tagamiseks, et kui komisjon teeb otsuse maksete peatamise, makstud summade tagasinõudmise või rahalist toetust käsitlevate lepingute lõpetamise kohta, on liikmesriikidel õigus esitada oma märkused.

(29) Usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks nii, et samal ajal järgitakse fondi tulemuspõhist olemust, tuleks sätestada erieeskirjad, mis reguleerivad eelarvelisi kulukohustusi, makseid, maksete peatamist, rahaliste vahendite tagasinõudmist ja rahalise toetusega seotud lepingute lõpetamist. Liikmesriigid peaksid võtma asjakohaseid meetmeid tagamaks, et fondist toetatavate meetmete jaoks eraldatud vahendeid kasutatakse kooskõlas liidus ja liikmesriikides kohaldatava õigusega. Liikmesriigid peavad tagama, et asjakohastel juhtudel antakse sellist toetust kooskõlas ELi riigiabi eeskirjadega. Eelkõige peaksid nad tagama pettuste, korruptsiooni ja huvide konfliktide ärahoidmise, avastamise ja kõrvaldamise ning fondist ja muudest liidu programmidest topeltrahastamise vältimise. Rahalise toetuse maksete peatamine ja rahalise toetusega seotud lepingute lõpetamine, samuti rahaeraldise vähendamine ja tagasinõudmine peaks olema võimalik juhul, kui asjaomane liikmesriik ei ole kava rahuldaval viisil rakendanud või kui seoses fondist toetatavate meetmetega esineb tõsiseid eeskirjade eiramisi, s.t pettusi, korruptsiooni või huvide konflikte, või kui rahalist toetust käsitlevaid lepinguid on oluliselt rikutud. Rahalise toetusega seotud lepingu lõpetamise või rahaeraldise vähendamise ja tagasinõudmise korral tuleks need summad jaotada proportsionaalselt teistele liikmesriikidele. Tuleks kehtestada asjakohane ärakuulamismenetlus selle tagamiseks, et kui komisjon teeb otsuse maksete peatamise, makstud summade tagasinõudmise või rahalist toetust käsitlevate lepingute lõpetamise kohta, on liikmesriikidel õigus esitada oma märkused.
Euroopa Liidu Teataja 226 E , 15/09/2005 Lk 0336 - 0340



EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS 16. detsember 2004 paindlikkusinstrumendi kasutusele võtmise kohta vastavalt 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 24 programmi PEACE II pikendamiseks, detsentraliseeritud asutuste toetusteks ning Iraagi taastamiseks ja ülesehitamiseks EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamise kohta, [1] eriti selle punkti 24 ning arvestades järgmist: 25. novembril 2004 toimunud lepituskoosolekul leppisid mõlemad eelarvepädevad institutsioonid kokku paindlikkusinstrumendi kasutusele võtmises, et 2005. aasta eelarvest täiendavalt rahastada: - programmi PEACE II pikendamist 45 miljoni euroga, - toetusi detsentraliseeritud asutustele kokku 40 miljoni euro ulatuses ning - Iraagi taastamist ja ülesehitamist 100 miljoni euro ulatuses, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2005. eelarveaasta üldeelarves (edaspidi "2005. aasta eelarve") kasutatakse paindlikkusinstrumenti 185 miljoni euro eraldamiseks kulukohustuste assigneeringutena. Kõnealust summat kasutatakse selleks, et täiendavalt rahastada: - rubriigis 2 programmi PEACE II pikendamist 45 miljoni euro ulatuses, sellest 17,55 miljonit eurot 2005. aasta eelarve artikli 04 02 02 kohaselt ja 27,45 miljonit eurot artikli 13 03 02 kohaselt; - rubriigis 3 toetusi detsentraliseeritud asutustele kokku 40 miljoni euro ulatuses ning - rubriigis 4 abi Iraagi taastamiseks ja ülesehitamiseks 2005. aasta eelarve artikli 19 08 07 kohaselt 100 miljoni euro ulatuses. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas üheaegselt 2005. aasta eelarvega. Strasbourg, ... Euroopa Parlamendi nimel president Nõukogu nimel eesistuja [1] EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1. Kokkulepet on muudetud otsusega 2003/429/EÜ (ELT L 147, 14.6.2003, lk 25). --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja 166 E , 07/07/2005 Lk 0056 - 0057



P6_TA(2004)0020 Paranduseelarve projekt nr 9/2004 Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Liidu 2004. eelarveaasta paranduseelarve projekti nr 9 kohta, VIII eelarveosa B alamosa — Euroopa andmekaitseinspektor (13083/2004 — C6-0132/2004 — 2004/2100(BUD)) Euroopa Parlament, - võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 272 neljanda lõike eelviimast lõiku; - võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 177; - võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust [1], eriti selle artikleid 37 ja 38; - võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta [2]; - võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 1. juuli 2002. aasta otsust 1247/2002/EÜ Euroopa andmekaitseinspektori ülesannete täitmist reguleerivate määruste ja üldtingimuste kohta [3]; - võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsust 2004/55/EÜ nimetada EÜ asutamislepingu artiklis 286 sätestatud sõltumatu järelevalveorgan (Euroopa andmekaitseinspektor) [4]; - võttes arvesse Euroopa Liidu 2004. eelarveaasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 18. detsembril 2003 [5] ja mida kohandati seoses Euroopa Liidu laienemisega [6]; - võttes arvesse 6. mail 1999 Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamise kohta [7]; - võttes arvesse Euroopa Liidu 2004. eelarveaasta paranduseelarvet nr 2/2004 [8]; - võttes arvesse Euroopa Liidu 2004. eelarveaasta esialgset paranduseelarve projekti nr 10/2004, mida komisjon esitles 26. juulil 2004 (SEC(2004)1018); - võttes arvesse Euroopa Liidu 2004. eelarveaasta paranduseelarve projekti nr 9/2004, mille nõukogu koostas 7. oktoobril 2004 (13083/2004 — C6-0132/2004); - võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa; - võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0013/2004); A. arvestades, et paranduseelarve nr 2/2004 ei taganud kõiki vajalikke eelarveassigneeringuid Euroopa andmekaitseinspektorile terveks 2004. aastaks; 1. leiab, et kõik VIII eelarveosa B alamosas volitatud ametikohad peaksid olema alalised, et võimaldada tööle võtmist 2004. aastal; 2. kiidab heaks nõukogu paranduseelarve projekti nr 9/2004 muutmata kujul; 3. teeb oma presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa andmekaitseinspektorile. [1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. [2] EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1. [3] EÜT L 183, 12.7.2002, lk 1. [4] ELT L 12, 17.1.2004, lk 47. [5] ELT L 53, 23.2.2004. [6] ELT C 105, 30.4.2004, lk 9. [7] EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1. Kokkulepe Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2003/429/EC (ELT L 147, 14.6.2003, lk 25) muudetud kujul. [8] ELT L 128, 29.4.2004, lk 45. --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja 140 E , 09/06/2005 Lk 0048 - 0048



P6_TA(2004)0003 Paranduseelarve projekt nr 8/2004 Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Liidu 2004. eelarveaasta paranduseelarve projekti nr 8/2004 kohta — III eelarveosa — Euroopa Komisjon (11042/2004 — C6-0109/2004 — 2004/2066(BUD)) Euroopa Parlament, - võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 272 neljanda lõike eelviimast lõiku, - võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 177, - võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002 määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust [1], eriti selle artikleid 37 ja 38, - võttes arvesse Euroopa Liidu 2004. eelarveaasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 18. detsembril 2003 [2] ning mida kohandati seoses Euroopa Liidu laienemisega [3], - võttes arvesse 6. mail 1999 Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamise kohta [4], - võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2000 otsust 2000/597/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta [5], - võttes arvesse Euroopa Liidu 2004. eelarveaasta esialgset paranduseelarve projekti nr 8/2004, mida Euroopa Komisjon esitles 28. mail 2004 (SEK(2004)0675), - võttes arvesse Euroopa Liidu 2004. eelarveaasta paranduseelarve projekti nr 8/2004, mille nõukogu koostas 16. juulil 2004 (11042/2004 — C6-0109/2004), - võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa, - võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0005/2004), A. arvestades, et paranduseelarve projekt nr 8/2004 puudutab eelarve tulude osa ning sisaldab mitmeid elemente, mis mõjutavad liikmesriikide osamaksete suurust ühenduse omavahenditesse, B. arvestades, et need elemendid puudutavad välismeetmete garantiifondi 2003. aasta ülejäägi tagasimakseid, samuti tollimaksude, käibemaksumäära ja rahvamajanduse kogutulu prognoosi iga-aastasi parandusi ning Ühendkuningriigi kasuks tehtava eelarve korrigeerimise rahastamiseks vajalike osamaksete tehnilist ümberarvestamist, C. arvestades, et Euroopa Komisjon on kohustunud esitama 2004. aasta suveks omavahendite raporti, mis on ette nähtud nõukogu otsuses 2000/597/EÜ, Euratom, ning esitama asjakohased ettepanekud üldise paranduskorra kohta; 1. kiidab heaks nõukogu paranduseelarve projekti nr 8/2004 muutmata kujul; 2. teeb oma presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja Euroopa Komisjonile. [1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. [2] ELT L 53, 23.2.2004. [3] ELT C 105, 30.4.2004, lk 9. [4] EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1. Kokkulepe otsusega 2003/429/EÜ (ELT L 147, 14.6.2003, lk 25) muudetud kujul. [5] EÜT L 253, 7.10.2000, lk 42. --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja 208 E , 25/08/2005 Lk 0057 - 0058



P6_TA(2004)0075 Finantsperspektiiv Euroopa Parlamendi resolutsioon finantsperspektiivi kohta seoses 2004. aasta detsembris toimuva Euroopa Ülemkogu kohtumisega Euroopa Parlament, - võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatisi (KOM(2004)0101 ja KOM(2004)0487); - võttes arvesse EÜ asutamislepingut ja eelkõige selle artiklit 272; - võttes arvesse 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet ja eelkõige selle artiklit 26 [1]; - võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut; - võttes arvesse nõukogule esitatud küsimust suuliseks vastamiseks O-0067/2004 (B6-0130/2004) arutelul; - võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5; A. arvestades, et praegune finantsperspektiiv kehtib 2006. aasta lõpuni; B. arvestades, et praegune finantsperspektiiv on osa üldisest institutsioonidevahelisest kokkuleppest, mida saab pikendada vaid institutsioonidevahelise vastastikuse usalduse kontekstis ning mõlema eelarvepädeva institutsiooni ühise kokkuleppe alusel; C. arvestades, et EÜ asutamislepingu artikkel 272 näeb ette iga-aastase eelarve vastuvõtmise ka juhul, kui finantsperspektiiv puudub; D. arvestades, et Euroopa Parlament on moodustanud ajutise komisjoni volitusega määrata tulevase finantsperspektiivi poliitilised prioriteedid nii seoses õigusloome kui ka eelarvega; 1. kinnitab Euroopa Parlamendi eesmärki luua 2006. aastale järgnevaks perioodiks mitmeaastane finantsraamistik; 2. tuletab meelde, et EÜ asutamisleping ei sätestada õiguslikku kohustust finantsperspektiivi vastu võtmiseks; 3. tuletab meelde, et 2006. aastale järgnevaks perioodiks finantsperspektiivi koostamiseks on vajalik Euroopa Parlamendi ja nõukogu vaheline kokkulepe, kuna mõlemad institutsioonid on asetatud võrdsele tasemele; 4. rõhutab, et Euroopa Parlament ei ole nõus uue finantsperspektiivi osas kokku leppima ilma tagatiseta, et rahastatakse: - ELi suuremat integreerumist ja ühtekuuluvust võimaldavaid poliitikaid, - parlamendi prioriteete, - paindlikku varu ettenägematute juhtumite või vajaduste tarvis; 5. kutsub Euroopa Ülemkogu üles tegema tulevastele eesistujariikidele ülesandeks jätkata institutsioonidevahelist dialoogi, konsulteerides regulaarselt Euroopa Parlamendiga, et tagada selles asjas eduka lõpptulemuse saavutamine, soovitatavalt Luksemburgi eesistumise ajal; 6. rõhutab, et otsustamismenetluste ajakava peaks võimaldama vältida mitmeaastaste programmide ning kulukohustuste ja maksete assigneeringute tegemise katkemist, nagu juhtus praeguse finantsperspektiivi kehtivusaja alguses; 7. nõuab igakuiste kolmepoolsete kohtumiste korraldamist, eesmärgiga tagada tõhus teabevahetus käimasolevate, vastavate ühisseisukohtadeni viivate sisemiste arutelude kohta, kaasa arvatud omavahendite küsimuses; 8. teeb oma presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja Euroopa Komisjonile. [1] EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1. Kokkulepet muudeti otsusega 2003/429/EÜ (ELT L 147, 14.6.2003, lk 25). --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja 208 E , 25/08/2005 Lk 0036 - 0036



P6_TA(2004)0069 Paranduseelarve nr 10/2004 projekt Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Liidu 2004. eelarveaasta paranduseelarve nr 10/2004 projekti kohta, III eelarveosa — Euroopa Komisjon (15179/2004 — C6-0209/2004 — 2004/2223(BUD)) Euroopa Parlament, - võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eelkõige selle artikli 272 lõike 4 eelviimast lõiku; - võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut ja eelkõige selle artiklit 177; - võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust [1], ja eelkõige selle artikleid 37 ja 38; - võttes arvesse Euroopa Liidu 2004. eelarveaasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 18. detsembril 2003. aastal [2] ning mida kohandati seoses Euroopa Liidu laienemisega [3]; - võttes arvesse 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamise kohta [4]; - võttes arvesse Euroopa Liidu 2004. eelarveaasta paranduseelarve nr 11/2004 esialgset projekti, mille Euroopa Komisjon esitas 13. oktoobril 2004. aastal (SEC(2004)1234); - võttes arvesse paranduseelarve nr 10/2004 projekti, mille nõukogu koostas 29. novembril 2004. aastal (15179/2004 — C6-0209/2004); - võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa; - võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0053/2004); A. arvestades, et vastupidiselt eelmistele aastatele, mida iseloomustasid suured struktuurifondide maksete ülejäägid, on paranduseelarve nr 11 esialgse projekti eesmärk eelarvestada täiendavaid vahendeid 1,0 miljardi euro ulatuses; B. arvestades, et 24. novembril 2003 toimunud eelarveteemalisel lepitusel kohustus nõukogu võtma arvesse kõiki täiendavate maksete vajadusi struktuurifondides; C. arvestades, et Euroopa Komisjonile 31. oktoobriks 2004 esitatud liikmesriikide maksenõuded näitavad, et täiendavate vahendite vajadus võib olla suurem kui 1,0 miljardit eurot; 1. kiidab paranduseelarve nr 10/2004 projekti heaks muutmata kujul; 2. teeb oma presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa Komisjonile ning teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele. [1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. [2] ELT L 53, 23.2.2004. [3] ELT C 105, 30.4.2004, lk 9. [4] EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1. Kokkulepet muudeti otsusega 2003/429/EÜ (ELT L 147, 14.6.2003, lk 25). --------------------------------------------------