[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 13.3.2009

KOM(2009) 124 lõplik

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1858/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Ettepaneku taust |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus”, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) kohaldamist muu hulgas Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes. |

Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Praegused meetmed kehtestati muu hulgas Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 1858/2005. |

Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Menetlusega seotud huvitatud isikutel on vastavalt algmääruse sätetele juba uurimise ajal olnud võimalus oma huvisid kaitsta. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab täielikku nimekirja tingimuste kohta, millele tuleb anda hinnang. |

Ettepaneku õiguslik külg |

Kavandatud meetmete kokkuvõte 9. jaanuaril 2008 algatas komisjon osalise vahepealse läbivaatamise, milles piirduti dumpingu uurimisega muu hulgas Indiast pärit terastrosside ja -kaablite ühe eksportiva tootja puhul. Uurimisega tehti kindlaks, et asjaomase eksportiva tootja dumpingumarginaal oli negatiivne. Seetõttu tuleks vastavalt tunnistada kehtetuks nende eksporttoodete suhtes kehtestatud dumpinguvastane tollimaks. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud ettepaneku määruse kohta, mis tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 8. aprillil 2009. |

Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, mida on viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |

Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |

Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel asutustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus peab olema minimaalne ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. |

Õigusakti valik |

Kavandatud õigusakt: määrus. |

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi. |

Mõju eelarvele |

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1858/2005, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks muu hulgas Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Kehtivad meetmed

(1) 1999. aasta augustis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1796/1999[2] (edaspidi „esialgne uurimine”) muu hulgas Indiast (edaspidi „asjaomane riik“) pärit terastrosside ja -kaablite (edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Äriühingu Usha Martin Limited (edaspidi „UML”) valmistatud toodete suhtes kohaldatavaks lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraks kehtestati 23,8 %.

(2) Otsusega 1999/572/EÜ[3] kiitis komisjon heaks UMLi hinnakohustuse ning selle tulemusena vabastati UMLi toodetud vaatlusaluse toote Indiast pärit import, mille suhtes kehtis hinnakohustus, eespool nimetatud lõplikust dumpinguvastasest tollimaksust.

(3) Pärast algmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist otsustas nõukogu 2005. aasta novembris määrusega (EÜ) nr 1858/2005,[4] et tuleb säilitada dumpinguvastased meetmed muu hulgas Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes (edaspidi „aegumist käsitlev uurimine”).

(4) 2006. aasta jaanuaris muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 121/2006[5] määrust (EÜ) nr 1858/2005 seoses eespool nimetatud hinnakohustuse rikkumisega ning selle kohustuse heakskiit tühistati komisjoni otsusega 2006/38/EÜ[6].

2. Vahepealse läbivaatamise taotlus

(5) 2007. aastal sai komisjon osalise vahepealse läbivaatamise taotluse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 (edaspidi „vahepealne läbivaatamine”). Üksnes dumpingu uurimist käsitleva taotluse esitas UML (edaspidi „taotleja”). Taotleja väitis, et tema ühendusse suunatud ekspordi hinnad olid tõusnud kiiremas tempos kui omamaised hinnad Indias, mida kinnitas dumpingumarginaali vähenemine. Seega väitis taotleja, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad.

(6) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et vahepealse läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning otsustas algatada kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 läbivaatamise, mis piirdub dumpingu kontrollimisega taotluse esitaja puhul. Komisjon avaldas algatamisteate 9. jaanuaril 2008. aastal Euroopa Liidu Teatajas ja alustas uurimist.

3. Uurimisega seotud isikud

(7) Komisjon teatas taotlevale eksportivale tootjale, eksportiva riigi ametiasutustele ja ühenduse tootjaid esindavale organisatsioonile Liaison Committee of EU Wire Ropes Industries (edaspidi „EWRIS”) ametlikult osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

4. Küsimustikud ja kontrollkäigud

(8) Küsimustikud saadeti UMLile ja temaga seotud äriühingutele, kes kõik vastasid ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta oma analüüside jaoks vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustes:

a) India

- Usha Martin Limited („UML”), Ranchi

b) Araabia Ühendemiraadid (AÜE)

- Brunton Wolf Wire Ropes FZCo, Dubai

c) Ühendkuningriik

- Usha Martin UK Ltd. („UMUK”), Worksop

5. Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

(9) Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”).

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

(10) Osalise vahepealse läbivaatamise vaatlusalust toodet nimetatakse tavapäraselt terastrossiks ja see on sama, mis on määratletud esialgses ja aegumisega seotud uurimises, mille alusel praegused meetmed on kehtestatud. Selle toote moodustavad terasest, kuid mitte roostevabast terasest trossid ja kaablid, sealhulgas mittehargnevad trossid ja kaablid, mille ristlõike maksimaalne läbimõõt on vähemalt 3 mm ning mis on pärit Indiast ja praegu liigitatud CN-koodide ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 alla.

2. Samasugune toode

(11) Leiti, et UMLi toodetud terastrossidel, mida müüakse India omamaisel turul, ning nendel, mida UML ekspordib ühendusse, on ühesugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused ja kasutusviisid. Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

(12) Et paremini mõista vaatlusaluse ja samasuguse toote laadi, tuleks meeles pidada, et terastrosside tootmisprotsess koosneb keermete põimimisest, mis on omakorda põimitud terasest valtstraadi kimbust. Uurimistes on tavaks määrata kindlaks toote kontrollnumbrid, mille puhul võetakse arvesse toote üksikasjalikke omadusi, et eristada neid mitmesuguseid tooteliike, mida eksportiv tootja toodab ja müüb asjaomase riigi omamaisel turul, nendest, mida eksporditakse ühendusse.

(13) Ühenduse tootmisharu väitel ei võetud dumpingu arvutamiseks soovitatud toote kontrollnumbrite kindlaksmääramisel arvesse kaht põhielementi – südamiku tüüpi ja traadi tõmbetugevust.

(14) Ent UMLi dumpingumarginaali kindlakstegemiseks määrati toote kontrollnumbrid äriühingu enda tootekodeerimissüsteemi kohaselt, et tagada omamaisel turul müüdavate toodete füüsikaliste omaduste võrreldavus ühendusse eksporditavate toodete omadustega.

(15) Eespool nimetatud asjaolusid silmas pidades leiti, et toote kontrollnumbrite muutmine ei ole vajalik, ning seetõttu tuli see väide tagasi lükata.

(16) Taotleja väitis, et üksteisega väga sarnased tooteliigid tuleks kaasata eksporditud liikide ja omamaisel turul müüdud tooteliikide võrdlusse, võttes arvesse väidetavaid minimaalseid erinevusi trossi diameetris, nagu traatide asetus keermetes, keermete arv keerme/traadi kombinatsioonides, või traadi omadusi, nagu galvaanitud traadi vastandamine galvaanimata traadile.

(17) Siiski leiti, et uurimises, milles vaadatakse läbi väidetavalt muutunud asjaolusid, tuleks järgida võimalikult samu parameetreid, mida oli kasutatud eelmistes uurimistes. Lisaks näitas väite uurimine, et võimalik mõju uurimise järeldustele oleks tähtsusetu. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

C. DUMPING

1. Normaalväärtus

(18) Normaalväärtuse määramiseks tehti esiteks UMLi puhul kindlaks, kas tema vaatlusaluse toote omamaine kogumüük oli tüüpiline võrreldes tema ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahuga. Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt on omamaine müük tüüpiline siis, kui omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote müügi kogumahust. Leiti, et UMLi müük toimus omamaisel turul tüüpilistes kogustes.

(19) Seejärel tehti kindlaks need omamaisel turul müüdud vaatlusaluse toote liigid, mis olid identsed ja vahetult võrreldavad ekspordiks ühendusse müüdud liikidega.

(20) Iga tooteliigi puhul, mida UML müüs omamaisel turul ja mis leiti olevat ühendusse ekspordiks müüdavate tooteliikidega vahetult võrreldavad, tehti algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamisel kindlaks, kas omamaine müük oli toimunud tüüpilises koguses.

(21) Algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt kontrolliti ka seda, kas iga tooteliigi omamaine müük oli toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks tehti kindlaks, kui suur osa vaatlusaluse eksporditava toote igast liigist müüdi uurimisperioodi jooksul kasumlikult sõltumatutele klientidele omamaisel turul.

(22) Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest rohkem kui 80 % müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, st kõnealuse tooteliigi keskmine müügihind võrdus kõnealuse tooteliigi keskmise tootmiskuluga või oli sellest kõrgem, arvutati normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi keskmise hinnana, hoolimata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte.

(23) Nende tooteliikide puhul, mille omamaisel turul müüdud kogusest mitte rohkem kui 80 % müüdi hinnaga, mis ei olnud ühiku tootmiskuludest madalam, arvutati normaalväärtus kõnealuse tooteliigi ühiku tootmiskuludega võrdse või neist kõrgema hinnaga toimunud tehingute kaalutud keskmise hinnana.

(24) Nendel juhtudel, kui kõik teatava tooteliigiga tehtud müügitehingud olid kahjumlikud, otsustati, et kõnealust tooteliiki ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus ja seega tuli normaalväärtus arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.

(25) Nendel juhtudel, kui normaalväärtused tuli arvutada, arvutati need algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt, st asjaomase tooteliigi tootmiskulude alusel, millele liideti müügi-, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal. Algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt põhinesid müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud UMLi samasuguse toote müügi keskmistel müügi-, üld- ja halduskuludel ning kasumil.

2. Ekspordihind

(26) Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

(27) Kui müük toimus seotud importija või turustaja kaudu, võeti ekspordihinnaks hind, mida see seotud importija või turustaja kasutas edasimüügiks sõltumatutele klientidele ühenduses. Algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt kohandati kõiki importimise ja edasimüügi vahel esinenud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, mille said seotud importijad ühenduses uurimisperioodi jooksul. Kohandati maismaa- ja mereveokulusid, kindlustuskulusid, käitlemis-, pakendamis- ja krediidikulusid ning impordi tollimakse ja need arvati edasimüügihinnast maha, et saada tehasehind.

3. Võrdlus

(28) Keskmist normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse toote liigi puhul keskmise ekspordihinnaga tehasehindade tasandil ja samal kaubandustasandil. Algmääruse artikli 2 lõike 10 kohaselt ja õiglase võrdluse tagamiseks tehti kohandusi allahindluste, maismaa- ja mereveokulude, kindlustuskulude, käitlemis-, pakendamis-, ja krediidikulude puhul, mis arvestati kõik ekspordihinnast maha, et saada tehasehind.

(29) Käsitledes eksportmüüki seotud äriühingutele taotles UML kaubandustasandi kohandamist omamaise müügi puhul vahendajatele ning müügi puhul UMLi seotud äriühingutele selle alusel, et mõlemal juhul oli tegemist pikaajaliste ärisuhetega.

(30) Uurimisega tuvastati siiski, et edasimüügi puhul on seotud importijad vaid vahendajad UMLi ja ühenduse sõltumatu kliendi vahel. Seepärast ei mõjuta vahendavate isikute kaubandustasand võrdlust kauplejatele ja lõppkasutajatele toimunud omamaise müügi ning samale kliendikategooriale ühenduses toimunud ekspordi edasimüügi vahel. Seetõttu lükati väide tagasi.

(31) UML esitas veel ühe taotluse kohanduse tegemiseks, sest euro, USA dollari ja Briti naela vahetuskurss olid uurimisperioodil India ruupia suhtes ebasoodsas suunas arenenud. See taotlus lükati tagasi, sest kõnealust liikumist ei peetud püsivaks ja ka sellepärast, et peale eurodes toimunud otsemüügi sõltumatutele klientidele ühenduses hõlmas taotletud kohandus ka üleandehindu seotud äriühingutele.

4. Dumpingumarginaal

(32) Algmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt arvutati dumpingumarginaal võrreldes kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

(33) Eespool kirjeldatud tingimuste kohaselt võrreldi liikide lõikes kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote asjaomase liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga samal kaubandustasandil.

(34) Sõltumatutele äriühingutele ühenduses toimunud otsemüügi puhul tuvastatud dumpingumarginaal, mis on väljendatud protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, oli uurimisperioodil 2,6 %, samas kui seotud äriühingute puhul määrati selleks –3,9 %, mille tulemusena oli dumpingumarginaal negatiivne –2,8 %.

D. MUUTUNUD TINGIMUSTE PÜSIV ISELOOM

(35) Algmääruse artikli 11 lõike 3 kohaselt kontrolliti, kas leitud muutunud asjaolusid võib põhjendatult pidada püsivaks.

(36) Uurimine näitas, et alates aegumise läbivaatamisest oli UML oma tootmist märkimisväärselt ümber korraldanud ja seda eelkõige hajutanud ning laiendanud oma müügivõrku kogu maailmas. Siiski ei olnud sellel asjaolul uurimisele kahjulikku mõju, sest kontserni raamatupidamissüsteem on alates tootmisest kuni müügini täielikult jälgitav.

(37) Ühenduse tootmisharu väitis, et UML eksportis ühendusse India päritolu terastrosse ja keermeid oma seotud tootjate kaudu Ühendkuningriigis ja Araabia Ühendemiraatides, muutes selle abil ühenduse turul müüdud terastrosside päritolu.

(38) Arvestades eespool esitatud väidet ning uurimise ammendavuse huvides uuriti ka kontsernisiseseid äritehinguid ja keermete terastrossideks töötlemist seotud tootjate juures Ühendkuningriigis ja Araabia Ühendemiraatides. Leiti, et kõnealused äritehingud ei mõjuta läbivaatamisega seotud uurimise tulemusi.

(39) Araabia Ühendemiraatide tootjaga seoses tehti kindlaks, et ta ei eksportinud uurimisperioodil ühendusse UMLilt Indiast ostetud terastrosse. Kõiki tema müügitehinguid kontrolliti ja leiti, et sihtkohad on mujal maailmas.

(40) Mis puutub keermete töötlemisse terastrossideks, siis leiti, et see töötlemine oli mõlema seotud tootja puhul olulise tähtsusega.

(41) Nagu eespool põhjenduses 36 märgitud, on kontsern Usha Martin oma tootmise ümber kujundanud ja seda hajutanud. Ta ei tooda terastrosse üksnes Indias, vaid ka muudes tootmisrajatistes üle maailma. Kontsern teeb Indias edasisi investeeringuid tootlikkuse suurendamiseks ja tootmise edendamiseks, kuid tegutseb samal ajal üha globaalsemalt, investeerides kõikjal maailmas, sealhulgas ühenduses.

(42) Samuti tuleb märkida, et Eurostati andmetel Indiast ühendusse suunduva terastrosside impordi keskmised hinnad on alates 2004. aastast näidanud kasvavat suundumust. Indiast pärit impordi keskmiste hindade tõus on tõepoolest olnud märgatavam kui maailma keskmiste impordihindade tõus.

(43) Eespool esitatut silmas pidades eeldatakse, et UMLi suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu kehtetuks tunnistamise tagajärjel ei suurene terastrosside import ega kordu Indiast pärit terastrosside dumpinguhinnaga import ühenduse turule.

(44) Seetõttu leiti, et olukord, mille tõttu algatati käesolev uurimine, ei muutu lähemas tulevikus sellisel viisil, mis võiks mõjutada käesoleva uurimise järeldusi. Seetõttu peetakse neid muutusi püsivaks.

E. DUMPINGUVASTASED MEETMED

(45) Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 ning võttes arvesse uurimise järeldusi, st dumpingu puudumine uurimisperioodil ja märkide puudumine dumpingu kordumisest tulevikus, tuleks Indiast pärit terastrosside ja -kaablite suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed UMLi puhul kehtetuks tunnistada.

(46) Huvitatud isikuid teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada Indiast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete kehtetuks tunnistamist UMLi puhul, ning neile anti võimalus esitada oma märkused.

(47) Huvitatud isikud tegid oma seisukohad teatavaks. Siiski ei olnud need märkused sellised, et nende tõttu oleks tulnud eespool esitatud järeldusi muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1858/2005 artikli 1 lõikes 2 muudetakse tabelit äriühingu Usha Martin Limited osas järgmiselt:

Riik | Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |

India | Usha Martin Limited 2A, Shakespeare Sarani Kolkata 700 071, West Bengal, India | 0 | 8613 |

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, [kuupäev]

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

[2] EÜT L 217, 17.8.1999, lk 1.

[3] EÜT L 217, 17.8.1999, lk 63.

[4] ELT L 299, 16.11.2005, lk 1.

[5] ELT L 22, 26.1.2006, lk 1.

[6] ELT L 22, 26.1.2006, lk 54.