Lühikokkuvõte Saksamaa kohtusüsteemi, mida iseloomustab liidumaade oluline roll õigusemõistmisel, toetab jätkuvalt kohtute tajutava sõltumatuse väga kõrge tase. Arutamisel on seadusandlik ettepanek, mille kohaselt tuleks piirata harva kasutatavat justiitsministrite volitust anda prokuröridele juhtumipõhiselt juhiseid, võttes arvesse Euroopa Kohtu kohtupraktikat. Arutluse all on mõnede kohtu eesistujate valimise kriteeriumid föderaalsetes kohtutes, kuna kogemusnõuetest loobumise ettepanek pälvis mõningast kohtunike kriitikat. Kohtunike ja prokuröride täiendavate ametikohtade loomine 2019. aasta õigusriigi pakti alusel edeneb. Nagu märgiti ka 2020. aasta õigusriigi aruandes, püsib pikaajaline kohtunike värbamise probleem, pidades silmas ka peatselt saabuvat kohtunike pensionile mineku lainet. Jätkatakse algatustega, mille eesmärk on edendada veelgi kohtusüsteemi digiteerimist. Mitmel liidumaal luuakse spetsiaalseid kaubanduskohtuid, kus keskendutakse rahvusvahelistele küsimustele ja kus ollakse valmis töötama inglise keeles. Kohtusüsteem toimib endiselt tõhusalt ja haldusasjadega seotud tõhususe näitajad on paranenud. Korruptsiooni ennetamise strateegilises tegevuses tehti täiendavaid edusamme, täiustades juba kehtestatud korruptsioonivastase võitluse raamistikku. Saksamaa ajakohastab oma strateegilist raamistikku, mis käsitleb korruptsiooni ennetamist föderaalhalduses. Uue seadusega kehtestatakse 2022. aasta jaanuariks lobitöö register, kuid selles ei kajastata nn õigusloomelist jalajälge. Endiselt esineb puudusi parlamendiliikmete kõrvaltegevuse reguleerimises ja vara avalikustamise eeskirjades, kuid mõni parandus on väljatöötamisel. Erakondade rahastamise eeskirjades on õiguslikke lünki, sealhulgas sponsorluse asjus, ja annetuste ülemmäärasid peetakse liiga kõrgeks. Korruptsioonist tulenev rahaline kahju vähenes märkimisväärselt, sest tüüpilised sularahalised altkäemaksud ilmutavad langussuundumust. Tähelepanu keskmesse on tõusmas muud, mitterahalised altkäemaksu vormid, näiteks tasuta piletid üritustele ning võimalik ebakohane mõjutamine äri- ja poliitikaringkondade esindajatele korraldatud eraõhtusöökidel. Saksamaa on maailmas esirinnas piiriülese altkäemaksu kuriteo eest isikutele süüdistuse esitamises, kuid puuduvad asjaomased äriühingute kriminaalvastutust käsitlevad õiguslikud sätted. Saksamaal on hästi toimiv meediavabadust ja mitmekesisust reguleeriv raamistik. Läbivaadatud audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi ülevõtmise käigus ajakohastati Saksamaa meediaõiguse raamistikku, eelkõige liidumaadevahelise meedialepingu kujul, mis jõustus 2020. aasta novembris. Meedia ja asjaomaste reguleerivate asutuste sõltumatuse tase on endiselt kõrge. Saksa õigusega on tagatud meediaomandi läbipaistvuse hea tase. Hoolimata tugevast õigusraamistikust on peamiseks mureküsimuseks endiselt ajakirjanike füüsiline turvalisus, eriti meeleavalduste kajastamisel. Sellega seoses täheldati 2020. aastal märkimisväärsel arvul ajakirjanike vastu suunatud agressiooni juhtumeid. Kontrolli- ja tasakaalustussüsteemil on COVID-19 pandeemia ajal olnud aktiivne roll. Piiravaid meetmeid on peamiselt võtnud liidumaade valitsused nakkushaiguste vastast kaitset käsitleva seaduse alusel, mida on mitu korda muudetud, sealhulgas 2020. aasta novembris, et suurendada föderaalparlamendi järelevalverolli. Nende meetmete suhtes on kohaldatud ulatuslikku kohtulikku kontrolli. Mõningast muret on väljendatud seoses sidusrühmadega konsulteerimise perioodi lühenemise suundumuse laienemisega. 9. juunil 2021 algatas komisjon Saksamaa suhtes liidu õiguse ülimuslikkuse põhimõtte rikkumise pärast rikkumismenetluse seoses Saksamaa Liitvabariigi konstitutsioonikohtu 5. mai 2020. aasta otsusega. Kodanikuühiskonda käsitlev õigusraamistik on endiselt tugev, kuid ebakindlust esineb mittetulundusühenduste suhtes maksuvabastuse kohaldamise küsimuses. Sidusrühmade sõnul võib mure maksuvabastuse kaotamise pärast panna nad hoiduma seisukoha võtmisest potentsiaalselt tundlikes küsimustes.

I.Kohtusüsteem

Saksamaa kohtusüsteem on föderaalse ülesehitusega. Kohtuvõimu teostavad föderaalsed kohtud ja 16 liidumaa kohtud. Õigusemõistmisega seotud pädevus ja töökoormus on suuremas osas liidumaadel. Kohtusüsteemi moodustavad üldkohtud (tsiviil- ja kriminaalkohtud) ning erikohtud (haldus-, maksu-, töö- ja sotsiaalkohtud). Kohtunike ja prokuröride (v.a föderaalsete kohtute kohtunikud ja prokurörid ning Saksamaa Liitvabariigi kõrgeima üldkohtu peaprokurör) ametisse nimetamine on liidumaade pädevuses. Ehkki ametisse nimetamise menetluste üksikasjad liidumaade vahel erinevad, on neil teatavad ühised elemendid, eeskätt saavutustest lähtumise põhimõte ning ametisse nimetamisega seotud menetluse ja otsuse kohtulik kontroll. Föderaalsete kohtute puhul valib kandidaadid kohtunike valimise komisjon (Richterwahlausschuss) ning kohtunikud nimetab ametisse täidesaatva võimu organ, kusjuures selles protsessis tuleb konsulteerida asjaomaste kohtute kohtunike nõukogudega (Präsidialräte). Praegu on 16 liidumaal kokku 638 kohalikku kohut, 115 piirkondlikku kohut ja 24 kõrgemat piirkondlikku kohut ning ka 51 halduskohut ja 15 kõrgemat halduskohut. Föderaalseid kohtuid on viis: Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim üldkohus, Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim halduskohus, Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim maksukohus, Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim töökohus ja Saksamaa Liitvabariigi kõrgeim sotsiaalkohus. Põhiseaduslikkuse järelevalve tagavad Saksamaa Liitvabariigi konstitutsioonikohus ja liidumaade konstitutsioonikohtud. Prokuratuur kuulub Saksamaal täidesaatva võimu alla ning föderaalsel tasandil on kõrgeim süüdistusorgan Saksamaa Liitvabariigi kõrgeima üldkohtu juures tegutsev peaprokurör. Liidumaa tasandil on igal liidumaal oma prokuratuur. Saksamaa osaleb Euroopa Prokuratuuri tegevuses. Saksamaal on 27 piirkondlikku advokatuuri, mille katusorgan on Saksamaa Liitvabariigi advokatuur.

Sõltumatus

Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on endiselt kõrge. Üldjoontes peab 80 % üldsusest ja 69 % ettevõtjatest kohtute ja kohtunike sõltumatust 2021. aasta seisuga väga suureks või võrdlemisi suureks. Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse näitaja on püsinud viimase viie aasta jooksul kõrgel tasemel. Üldsuse hinnangute alusel on näitaja tase 2020. aastaga võrreldes veelgi veidi tõusnud, ettevõtjate hinnangute alusel on see aga eelmiste aastate stabiilse tasemega võrreldes mõnevõrra langenud.

Kaalumisel on muudatused seoses justiitsministrite volitusega anda prokuröridele juhiseid juhtumipõhiselt. Jaanuaris 2021 esitati liidumaadele ja sidusrühmadele konsulteerimiseks ettepanek muuta prokuröridele juhtumipõhiselt juhiste andmise süsteemi, mille üle viimastel aastatel on arutatud. Ettepanek on muu hulgas vastus Euroopa vahistamismääruse kohaldamisega seotud Euroopa Kohtu kohtupraktikale. Ettepaneku kohaselt seadustataks kohustus järgida seaduslikkuse põhimõtet ja kehtestataks nõue põhjendada juhtumipõhiste juhiste andmist ja esitada need kirjalikult. Sellised kavandatud kaitsemeetmed oleksid kooskõlas Euroopa Nõukogu soovitustega. Lisaks kaotataks ettepaneku kohaselt võimalus anda juhtumipõhiselt juhiseid kriminaalasjade puhul, millega seoses tehakse ELi õigusalast koostööd, kuid muul juhul see võimalus säilitataks. Sidusrühmad on väljapakutud kaitsemeetmeid laialdaselt tervitanud, kuid vastukaja ettepaneku viimati osutatud aspekti kohta on olnud erinev. Mõned liidumaad ja sidusrühmad leiavad, et praegune juhiste süsteem tuleb säilitada, et järgida põhiseaduses sätestatud demokraatia põhimõtet ja tagada seeläbi prokuratuuri vastutus. Teised sidusrühmad leiavad, et volitus anda juhtumipõhiselt juhiseid tuleks täielikult kaotada ning et ettepaneku kohaselt eraldataks riigisisesed küsimused kunstlikult ELi õigusalast koostööd hõlmavatest küsimustest. Valitsus vaatab konsultatsiooni käigus saadud tagasiside läbi, otsustamaks, kas ja kuidas ettepanekuga edasi liikuda.

Jätkuvalt on arutluse all kohtu eesistujate valimise kriteeriumid föderaalsetes kohtutes, kuna teatavatest kogemusnõuetest loobumise ettepanek pälvis mõningast kriitikat. Föderaalsetes kohtutes teeb senati esimehe, aseesimehe ja kohtu eesistuja ametikohale edutamise otsuse liidupresident vastutava ministri ettepanekul. Ettepanek põhineb menetlusel, millesse kaasatakse kohustuslikus korras asjaomase kohtu kohtunike nõukogu. Kandidaatide valikul kohaldatav saavutustest lähtumise põhimõte on määratletud seaduses sätestatud nõuete kaudu ning kohtu eesistuja ametikoha puhul valikukriteeriumide kaudu. Avalduste hindamisel arvestatakse eelkõige ametialast hinnangut, mille on andnud vastava kohtu eesistuja. 2020. aasta septembris muutis justiitsministeerium kohtu eesistuja ametikohale valimise kriteeriume kõigis tema vastutusalasse kuuluvates föderaalsetes kohtutes, jättes täpsemalt välja nõude, mille kohaselt peab kohtu eesistujaks saamiseks olema tavaliselt viie aasta pikkune asjaomases föderaalses kohtus töötamise kogemus. Föderaalsete kohtute esimehed ja sidusrühmad on seda otsust kritiseerinud, väites, et selline kogemus on kohtu eesistuja ülesannete täitmiseks vajalik, ning avaldanud kahetsust selle üle, et neid ei kaasatud piisavalt muudatuste ettevalmistamisse. Ministeeriumit kritiseeriti ka valikukriteeriumide läbivaatamise pärast poolelioleva värbamismenetluse käigus. Kriitikast tingituna peab justiitsministeerium föderaalsete kohtutega dialoogi. 2021. aasta alguses esitas ministeerium Saksamaa Liitvabariigi kõrgeima maksukohtu aseesimehe ja esimehe vabadele ametikohtadele nimetamiseks liidupresidendile kaks kandidaati, kelle oli välja valinud föderaalne kohtunike valimise komisjon, kuid kellel ei ole viie aasta pikkust Saksamaa Liitvabariigi kõrgeimas maksukohtus töötamise kogemust. Praegu on pooleli esimehe ja aseesimehe ametikohale edutamise menetlust käsitlev apellatsiooniprotsess, millega seoses on ametisse nimetamine peatatud. Euroopa Nõukogu leiab, et kõrgeimate kohtute esimeeste ametisse nimetamise kord peaks olema kindlaks määratud seadusega, põhinema saavutustel ja välistama ametlikult igasuguse poliitilise mõjutamise võimaluse.

Kvaliteet

2019. aasta õigusriigi pakti rakendamine edeneb, kuid kohtunike värbamisega seotud pikemaajalised probleemid püsivad. Õigusriigi paktiga ette nähtud 2 000 kohtuniku ja prokuröri ametikoha loomine ja täitmine liidumaades edeneb. Enamikus liidumaades on loodud kõik ette nähtud ametikohad (mõnes ka rohkem, kui on kohustuslik) ja ülejäänud liidumaades luuakse kõik vajalikud ametikohad 2021. aasta detsembriks. Loodud on ka föderaalsel tasandil ette nähtud ametikohad. 10. juunil 2021 esitasid föderaalvalitsus ja liidumaad pakti rakendamise seisu kohta ühisaruande, milles järeldati, et rakendamine on edenenud hästi, tuues täpsemalt välja selle, et seni on loodud üle 2 700 kohtuniku ja prokuröri ametikoha, millest 2 500 on täidetud. Siiski leiavad sidusrühmad, et vaja on lisainvesteeringuid, eelkõige kohtute uute ülesannete lisandumist arvesse võttes, ning on seetõttu teinud ettepaneku õigusriigi pakti laiendada. Justiitsministrite konverentsi 16. juuni 2021. aasta otsusega taotlesid 16 liidumaad ühiselt õigusriigi pakti jätkamist ja laiendamist, et seda kohaldataks ka pärast 2021. aastat, sealhulgas kohtusüsteemi digiteerimiseks vajalike investeeringute rahastamiseks. Nagu 2020. aasta õigusriigi aruandes juba märgiti, seistakse kohtutes ja prokuratuurides pikas perspektiivis silmitsi värbamisprobleemiga, pidades silmas peatselt saabuvaid pensionile mineku laineid; sidusrühmad juhivad endiselt tähelepanu alustavate kohtunike ja prokuröride palkade konkurentsivõime küsimusele ning sellega seoses liidumaadevahelistele palgatasemete erinevustele. Liidumaad, eelkõige Saksamaa idaosas, on käivitanud mitu algatust, mille eesmärk on innustada koolilõpetajaid asuma tööle õigusvaldkonna ametikohtadel, pidades silmas pärast taasühinemist tööle võetud kohtunike oodatavat pensionile jäämise lainet.

Jätkuvalt tehakse jõupingutusi kohtusüsteemi digiteerimise edendamiseks, sealhulgas seoses COVID-19 pandeemiaga. Saksamaal on kehtestatud põhjalikud menetluseeskirjad digivahendite kasutamiseks tsiviil- ja haldusõiguslikes menetlustes. Mis puudutab kriminaalasjade menetluse põhiistungeid, siis need on vähem arenenud, eelkõige seoses võimalusega viia suuline menetlus süüdistatavaga läbi kaugsidevahendite abil. Kohtutele ja prokuratuuridele mõeldud elektroonilised sidevahendid on täielikult kasutusele võetud. Tsiviil- ja haldusasjade algatamiseks ja jälgimiseks kasutatavad digilahendused on heal tasemel, kuid kriminaalasjade puhul need nii heal tasemel pole. Liidumaade tasandil on edenemas kolm elektrooniliste failide kasutuselevõtu projekti, mille üldeesmärk on minna 2026. aastaks täielikult üle elektroonilistele failidele. Föderaalvalitsus töötab koostöös liidumaade ja föderaalsete kohtutega välja mitut täiendavat digiteerimisprojekti, sealhulgas projekte, millega luuakse kõigi kohtute jaoks ühine videokonverentside platvorm ja IT-rakendus, mis võimaldab kodanikel saada abi kohtule nõuete esitamisel. Valitsuse ja sidusrühmade hinnangul on tsiviilmenetlusseadustikus ette nähtud praegused digitaalsete istungite võimalused teinud lihtsamaks kohtute töö jätkamise COVID-19 pandeemia ajal.

Mitu liidumaad on loonud spetsiaalsed kaubanduskohtud, mis keskenduvad rahvusvahelistele vaidlustele. 2020. aasta novembris alustas Baden-Württembergi liidumaal Mannheimis ja Stuttgardis tegevust uus kaubanduskohus, mille pädevuses on menetleda suure rahalise väärtusega kaubandusasju, eelkõige selliseid, millel on rahvusvaheline mõõde. Kohtumenetlusi võib poolte taotlusel läbi viia ka ainult inglise keeles. Sarnased kohtu eriüksused, mis tegelevad kaubandusvaidlustega ja kus menetlusi on võimalik läbi viia inglise keeles, on loodud juba ka Hesseni, Nordrhein-Westfaleni ja Saarimaa liidumaa kohtute juurde. Nende algatuste üldine eesmärk on suurendada Saksamaa atraktiivsust rahvusvaheliste kaubandusvaidluste lahendamise kohana. Liidumaade justiitsministrite konverentsi 2020. aasta novembris vastu võetud kirjalikus seisukohas kutsutakse liidumaasid üles looma õiguslikke tingimusi selliste kaubanduskohtute vabatahtlikuks loomiseks, mis tegeleksid üksnes rahvusvahelise mõõtmega kaubandusasjadega, mille rahaline väärtus on üle 2 miljoni euro, ja mille menetlused viidaks läbi inglise keeles. Liidunõukogu esitas mais 2021 liidupäevale Nordrhein-Westfaleni ja Hamburgi liidumaa seaduseelnõu, milles tehakse ettepanek muuta kohtu põhikirja seadust, et võimaldada selliste kohtute loomist.

Tõhusus

Kohtusüsteem toimib jätkuvalt tõhusalt ja haldusasjade menetlemise tõhusus on suurenenud. Haldusasjade osas on 2019. aastal vähenenud kohtuasjas otsusele jõudmiseks kuluv aeg (435 päevalt 2018. aastal 397 päevale 2019. aastal) ning tõusnud on algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr (97,1 %-lt 2018. aastal 109 %-le 2019. aastal). Sellega on pööratud vastupidiseks langustrend, mis valitses eelmistel aastatel, kui haldusasjade menetlemise tõhusus vähenes. Tõhususe suurenemine on toonud kaasa ka pooleliolevate haldusasjade arvu vähenemise, kuigi see on endiselt suhteliselt suur – 1,0 kohtuasja 100 elaniku kohta. Tsiviil- ja kaubandusvaidluste puhul on tulemusnäitajad püsinud stabiilsena (algatatud ja lõpuleviidud kohtumenetluste määr on pisut tõusnud: 97,2 %-lt 2018. aastal 98,8 %-le 2019. aastal). Sidusrühmade hinnangul ei ole COVID-19 pandeemia seni kohtusüsteemi tõhususele märkimisväärset mõju avaldanud. Selgitamaks välja, miks sissetulevate tsiviilasjade arv pidevalt väheneb, on justiitsministeerium tellinud teemakohase uuringu.

II.Korruptsioonivastase võitluse raamistik

Saksamaal on föderaalsel tasandil mitu korruptsiooni ennetamise eest vastutavat asutust, sealhulgas Saksamaa Liitvabariigi siseasjade, ehitus- ja kogukonnaküsimuste ministeerium ning kõrgeim kontrolliasutus. Praegu vaadatakse läbi föderaalhalduses korruptsiooni ennetamist käsitlevat 2004. aasta direktiivi, millega nähakse ette strateegiline õigusraamistik korruptsiooni ennetamiseks föderaalsetes avalikes haldusasutustes. Läbivaatamisel on föderaalse tasandi ametnike kingitusi ja soodustusi käsitlevad üksikasjalikud lisaeeskirjad ning korruptsiooni ennetamise direktiivi osana ka põhjalikud käitumisjuhendid, mille eesmärk on ennetada korruptsiooni föderaalsel tasandil. Mis puutub korruptsiooni eest vastutusele võtmisse, siis rakendab Saksamaa detsentraliseeritud lähenemisviisi. Korruptsioonikuritegude uurimise ja nende eest süüdistuste esitamise eest vastutavad Saksamaal 16 liidumaad. Mõnel liidumaal on loodud korruptsiooni valdkonnaga tegelevad politsei ja prokuratuuri eriüksused. Saksamaa Liitvabariigi kriminaalpolitseiametil on roll rahvusvahelise ja kohaliku tasandi vahelise ning liidumaade politseiametite vahelise teabevahetuse tagamisel.