ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 21.12.2011 
SEK(2011) 1623 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
Euroopa statistikapr ogrammi 2013-2017 kohta 
{KOM(2011) 928 lõplik} 
{SEK(2011) 1625 lõplik}  
ET 2   ET SISSEJUHATUS  
Majandus- ja sotsiaalpoliitilis t arutelu on Euroopa Liidus  viimastel aastatel suunanud 
mitmekülgne poliitiline vastulöök finants- ja majanduskriisile, usalduskriis, mis sai alguse 
Kreeka ülemäärasest eelarvepuudujäägist 2009. aasta sügisel, ning väga tuline debatt, kuidas 
tõhustada ELi majanduse juhtimist, võttes al useks komisjoni 2010. aasta septembris vastu 
võetud ettepanekud. Nimetatud ettepaneku ük s peamine tunnusjoon on võtta laiemalt ja 
tõhusamalt kasutusele Euroopa statistika ja näitajad, kui üks  peamine ja usaldusväärne 
võimalus majandus- ja sotsiaalpoliitika ning reformide seireks, otsuste tegemiseks ja hindamiseks nii riiklikul kui ka ELi tasandil.  
Samal ajal on kiiresti kasvav ja terav nõudlus usaldusväärse ja piisava Euroopa statistika 
järele vastuolus reaalsusega, kus kvaliteetse ja  ootustele vastava Euroop a statistika tootmine 
ei ole kõige lihtsam ülesanne . Euroopa statistikasüsteem (ESS) koosneb 27+1 partnerist, 300 
protsessist ja 50000 statistikust. Mitmed toimijad üritavad täita mitmeid omavahel võistlevaid 
prioriteete ning poliitikavaldkondade  vajadusi seoses ametliku ja usaldusväärse teabe ja 
kõvade andmetega, kohanduda subsidiaarsuse ja  kulutõhususe nõuetega, samal ajal kui inim- 
ja finantsressursid on väga piiratud.  
Arutelu majanduse juhtimise ja uute ELi po liitikate (nt justiits - ja siseküsimused, 
kliimamuutused, teadustegevus ja innovatsioon) ar endamise üle ning uute poliitiliste algatuste 
ja reformide üle, mis sellega kaasnevad, räägivad selgelt keelt, et on stra teegiliselt oluline, et 
komisjon kujundaks Euroopa statistikasüsteemist ühise kohustuse arendada, luua ja säilitada 
Euroopa statistika kõrget kvaliteeti. 
Käesolev Euroopa statistikaprogrammi (2013–2017)  ettepanek on jõuline samm viimaks ellu 
kaugeleulatuvaid ja kõikehõlmavaid poliitili si algatusi, nagu SKP täiendamise algatus,
1 
Euroopa arvepidamissüsteemi läbivaatamine (ESA 2010) või järelmeetmed Stiglitz-Sen-
Fitoussi komisjoni aruandele majandustegevuse ja sotsiaalsete edusammude mõõtmise kohta2. 
Samuti soovitakse programmiga muut a reaalsuseks statistilised prioriteedid ja algatused, nagu 
on komisjon otsustanud al ates 2009. aasta lõpust.  
ESP 2013–2017 hõlmab kõiki Eurostati toiminguid ja  eelarvet (ainus erand on 2013. aasta, 
sest see on viimane aasta, mil kehtib Eu roopa ettevõtlus- ja kaubandusstatistika 
kaasajastamise programm, MEETS). Selleks et  programm oleks võime line võimalikult palju 
kohanema Euroopa statistika pidevalt muutuva te nõuetega, esitatakse üksikasjalik teave 
erieesmärkide, üldeesmärkide ja  näitajate kohta iga- aastastes statistika tööprogrammides ja 
iga-aastastes juhtimiskavades. 
1. PROBLEEMI OLEMUS  
1.1. Probleemi kirjeldus 
Euroopa statistikasüsteem seisab silmitsi mitmete väljakutsetega:  
                                                 
1 KOM(2009) 433 lõplik 
2 Report on the Measurement of Economic Performa nce and Social Progress, J.E. Stiglitz, A.Sen, 
J. -P. Fitoussi, 2009  (edaspidi Stiglitz-Sen-Fitoussi aruanne) 
ET 3   ET (1) Esiteks on vajadus Euroopa statistika jä rele pidevalt tõusnud ning see suundumus 
tulevikus tõenäoliselt ei muutu.  
(2) Teiseks on muutunud statistika olemus: järjest suurem on nõudlus keerulise 
mitmemõõtmelise statistika järele, mis olek s veel kvaliteetsem ja väiksema ajalise 
nihkega kui enne.  
(3) Kolmandaks, kuna teabeturule on lisandunud uusi toimijaid, kes pakuvad uut tüüpi 
statistikat, sealhulgas selliseid, kes pakuvad infot peaaegu reaalajas, on ESSi 
prioriteet tulevikus andmete värskus, eriti lühiajalise majandusteabe puhul.  
(4) Neljandaks, eelarvelised piirangud nii riik likul kui ka Euroopa tasandil, mis on 
tekkinud majanduskriisi tõttu, ning vajadus  vähendada ettevõtete ja kodanike 
koormust muudavad olukorra veelgi keerulisemaks.  
ELi statistika tootmist käsitlev as teatises ning Euroopa sta tistikasüsteemi st rateegias selle 
rakendamiseks on kõnealuseid probleeme lahatu d, soovides muuta ESSi  tööpõhimõtteid, et 
muuta süsteem tõhusamaks ja paindlikum aks. Uus tootmismeetod, mille eesmärk on 
tõhustada ELi statistika tootmist, toob rake ndamisel kaasa suur e tõhususe tõusu ning 
suurendab ESSi suutlikkust rahuldada statisti lise teabe vajadusi. Kuid rohkem kui kunagi 
varem on vaja paremat prioriteetide se admist ja koormuse vähendamist, sest 
vastamiskoormuse vähendamine lühemas perspekt iivis on olulisem ku i pikaajalise visiooni 
elluviimine. 
1.2. ELi meetme põhjendus. Subsidiaarsus ja  Euroopa Liidu meetme lisaväärtus 
ELi statistika ja komisjoni meetmete võtmise  õiguse aluseks on Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artikkel 338. ELi ja riik liku tasandi ühispädevus on põhj endatud statistika paljude 
aspektide riigiülese olemuseg a nii üldises plaanis, kuid ee lkõige Euroopa statistika puhul. 
Liikmesriigid tagavad statistilise teabe te geliku kogumise riigi tasandil, kuid ainult 
koordineeritud lähenemine Euroopa statistika kui terviku arendamisele, tootmisele ja 
levitamisele garanteerib ELi m eetmeteks vajaliku statistika si dususe ja võrreldavuse. Lisaks 
on see nii riikliku kui ka ELi tasandi poliitika kujundajate huvides, et statistilised toimingud 
on tõhusalt ja tulemuslikult ette planeerit ud, muu hulgas mitmeaastase programmi kaudu, 
nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 223/2009  Euroopa statistika kohta. ELi meede on 
põhjendatud programmis sisalduvate toimingute tõttu, sest liikmesriigid ei suuda piisavalt hästi saavutada kavandatava meetme eesmärki, nimelt Euroopa statistika arendamist, tootmist ja levitamist ESP 2013–2017 raames. See on paremi ni saavutatav ELi ta sandil Euroopa Liidu 
õigusakti alusel, sest ainult komisjon saab k ooskõlastada vajalikku statistiliste andmete 
ühtlustamist Euroopa tasandil kõikides k äesoleva õigusaktiga hõlmatud statistika 
valdkondades, samas kui andmete kogumist saav ad korraldada liikmesriigid. Seetõttu võib 
meetmed võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud s ubsidiaarsuspõhimõtte 
kohaselt. 
ELi meetme lisaväärtus seisneb selles, et see võimaldab keskenduda statistilistele toimingute 
ELi poliitikavaldkondade puhul ning Euroopa statis tikasüsteemi jaoks olulistele küsimustele 
tervikuna. Lisaks võimaldab ELi meede ressur sse tõhusamalt kasutada ja aitab riiklikel 
statistikaametitel teha seda, mida nad tegema peavad, kuid milleks neil alati võimalusi ei ole, 
näiteks prioriteetide seadmist, ühtlustamist ja  metoodika arendamist. Ettepaneku eriline 
lisaväärtus seisneb panuses mõnedesse ELi prio riteetsetesse algatust esse, eelkõige Euroopa 
2020. aasta strateegiasse ja ma jandusjuhtimise tõhustamisse. 
ET 4   ET 2. EESMÄRGID 
Mitmeaastase programmi puhul on valikuvõimalusi palju. Olles konsulteerinud tihedalt 
kõikide Euroopa statistikasüsteemi sidusrühmadeg a, leitakse, et järgmised üld-, eri- ja 
tegevuseesmärgid vastavad kõige paremini si dusrühmade vajadusele, võttes arvesse Euroopa 
statistikat käsitlevate õigusak tide kõiki asjaomaseid sätteid. 
Mitmeaastase statistikaprogrammi üldeesmärgid  on järgmised: 
(1) pakkuda kvaliteetset ja priori teetidele vastavat  statistilist teavet Euroopa Liidu 
poliitikavaldkondade arendamiseks, järelevalveks ja hindamiseks; 
(2) rakendada Euroopa statistika uut tootmismeetodit eesmärgiga suurendada tõhusust ja 
parandada kvaliteeti; 
(3) tugevdada partnerlust Euroopa statistikas üsteemi sees ja väljaspool seda, et 
suurendada ESSi produktiivsust ja tagada  selle juhtiv roll maailmas ametliku 
statistika puhul. 
Eespool esitatud üldeesmärk e täiendavad erieesmärgid  puudutavad järgmisi valdkondi. 
(1) Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja  kaasava majanduskasvu strateegia  
(2) Majanduse juhtimise tugevdamine ja integr eerimine ning järeleva lvetsükkel, millega 
lõimitakse stabiilsuse ja kas vu pakti ning majanduspoliitikat. 
(3) Majanduse globaliseerumine ja üleilmsed väärtusahelad. 
(4) Majanduslik ja sotsiaalne suutlikkus. 
(5) Keskkonnaalane arvepidamine ja kliimamuutustega seotud statistika. 
(6) Ettevõtlusstatistika, lühiajalised näitajad, rahvusvahe lised tehingud, üleilmastumine, 
ühtse turu seire , innovatsioon, turism. 
(7) Kodanike Euroopa (nt sotsiaalne ühtekuul uvus, vaesus, demograafilised probleemid, 
tööturg, haridus ja koolitus, elukvaliteet, ohutus , tervis ja puuded, vaba liikumine ja 
ühtne turg jne). 
(8) Georuumiline ja keskkonnaalane statistiline teave pluss sektoristatistika (transport, 
põllumajandus, kalandus, metsandus). 
Eespool esitatud üld- ja eriees märke täiendavad tegevuseesmärgid  puudutavad järgmisi 
valdkondi. 
(1) ESSi kvaliteedijuhtimissüsteem. 
(2) Prioriteetide seadmine ja lihtsustamine. 
(3) Mitmeotstarbeline statistika ja tootmise tõhustamine. 
(4) Levitamine ja teavitamine. 
ET 5   ET (5) Koolitus, innovatsioon ja teadusuuringud statistika valdkonnas. 
(6) Partnerlus ESSi sees; Koostöö Euroopa Keskpankade Süsteemi ning Euroopa ja 
rahvusvaheliste organisatsioonidega, kes osal evad statistika toot mises. Statistiline 
nõustamine ja statistiline ab i riikides väljaspool ELi. 
3. TEGEVUSVÕIMALUSED  
Eespool kokkuvõtlikult esitatud eesmärgid võib saavutada erineva tõhususega erinevatel 
viisidel, mille võib jagada kolmeks peamiseks võimaluseks: 
3.1. Variant 1: nn nullvariant, ehk Euroopa statistikaprogrammi ei ole 
Ilma Euroopa statistikaprogrammi õigusliku raamistikuta koguks ja/või toodaks Euroopa 
statistikat komisjoni talitused iseseisvalt, kasutades selleks oma ressursse ning ESSi institutsionaalsete statistikatoo tjate ja/või eratootjate abi.  
3.2. Variant 2: ESP 2013-2017 oleks ühenduse statistikaprogrammi 2008–1012 kordus 
See variant ei sisalda muutus i võrreldes praeguse ühenduse st atistikaprogrammi hõlmatava 
statistikaga. Seda võib pidada põhistsenaar iumiks, millega teisi variante võrrelda. 
3.3. Variant 3: Luuakse uus viieaa stane Euroopa statistikaprogramm 
Heakskiitmiseks esitatakse Euroopa statistikaprogrammi ettepanek, mis hõlmab viit aastat 
2013–2017 ning mis hõlmab punktis 2 esitatud eesmärke. 
3.4. Muud variandid ja alamvariandid 
Variantide 1 ja 3 vahel on mitmeid vahevõimalu si (ja/või alamvõimalusi variandi 3 all) 
määratledes Euroopa statistika alamvaldkonda de erinevad kombinatsioonid, mida võiks 
kaasata mitmeaastasesse programmi. Neid mitmeid alamvõimalusi ei ole käesolevas dokumendis käsitletud jä rgmistel põhjustel. 
• Kõigi peamiste sidusrühmadega on juba ti hedalt konsulteeritud selle üle, milliseid 
statistikavaldkondi ESPga hõlmata (vt punkt 1.5). 
• Praeguse mitmeaastase programmi üks peamine probleem oli see, et sooviti võetavad 
meetmed määratleda liiga üksikasjalikult.  Variandi 3 eesmärk on kehtestada 
programm, mis oleks piisavalt paindlik  reageerimaks kiiresti muutuvatele 
poliitilistele vajadustele. Te gelikkuses on ESP raamprogramm
, mida rakendatakse 
iga-aastaste tööprogrammide kaudu, mis va lmistatakse ette menetlusega, mis hõlmab 
dialoogi statistika too tjate, kasutajate ja poliitika kujundajatega, et  määratleda igaks 
aastaks prioriteetsed valdkonnad. 
4. MÕJU  ANALÜÜS 
ESP 2013–2017 ei ole nende komisjoni algatust e hulgas, millel oleks kaugeleulatuv 
majanduslik, sotsiaalne või keskkonnaalane mõju ning seetõttu ei sisaldu see ka komisjoni 
tööprogrammis. 
ET 6   ET Euroopa statistika tootmise otsuseid s uunab poliitika kujundamine. Eesmärk on toetada 
poliitika kujundamist, pakkudes Euroopa instituts ioonidele ja liikmesriikide valitsustele 
asjakohast statistilist teavet, mida on va ja ELi poliitikavaldkondade kavandamiseks, 
rakendamiseks, järelevalveks ja hindamiseks.  
Statistika mõju on seotud tõigaga, et see on taristu, mis tänapäevases infoühiskonnas täidab 
mitmeid eesmärke. Statistika või statistikat käsitleva õigusakti sots iaalne, majanduslik või 
keskkonnaalane mõju ei ole mõõdetav, sest Euroopa  statistika roll on tõenditel põhinevate 
otsuste tegemise eelduseks. Viimastel aastatel on kvaliteetsete statisti liste andmete vajadus 
selgemalt esile kerkinud, kui andmete puudu likkus on põhjustanud kulukaid väärotsuseid, 
raha raiskamist või isegi poliitilise süsteemi tõrkeid. Kreeka kriis on näide halva statistika 
potentsiaalse mõju kohta. Euroopa poliitikav aldkondade kujundamine ja hindamine sõltuvad 
paljuski heast statistikast. Statistiline teave võim aldab poliitiliste otsuste tegijatel (eel-)hinnata 
oodatavat mõju või (järel-)hinnata  ELi poliitika tegelikku mõju. Statistikat on va ja jõudmaks 
tulemusteni, mida poliitikavaldkonnad saavut ada soovivad, ning mõõtmaks edusamme nende 
saavutamisel. Statistika peab olema eesmärgipäran e, et toetada otsuste tegemist neis kriitilise 
tähtsusega poliitikavaldkondades, mis on Eu roopa kodanikele kõige olulisemad ning kus 
valed otsused võivad Euroopale kalliks maksma minna.  
Enamike statistikaalaste õigusak tide puhul ei ole mõju hindami se formaalsed nõuded seoses 
mõju analüüsiga kohaldatavad, sest st atistika kavandamise mõju on komisjoni 
poliitikavaldkondadel. Siiski mõjutab Euroopa st atistika tootmine riiklike statistikaametite 
koormust ning ettevõtete ja kodanike vastamiskoormust.  
Praeguse lähenemisviisi puhul oli ettevõtete  koormuse vähendamine seotud andmete 
kogumissüsteemi organiseerimisega, s.t et vähe ndamismeetmed sisaldusid eraldiseisvates 
Euroopa õigusaktides, mis käsitlesid statistilise teabe kogumist liikmesriikide ettevõtlussektori majandustegevuse kohta. Pidades silmas tehtud pingutusi, on nn stovepipe 
lähenemisviisil vähene potentsiaal kulude ja  koormuse vähendamiseks tulevikus. Koormuse, 
eelkõige VKEde koormuse, vähendamine saab tu levikus toimuda ainul uue, integreeritud 
lähenemisviisi alusel, mis tuleneb teatise nr  404 rakendamisest. Selline lähenemisviis on 
võimalik üksnes variandi 3 puhul. 
Mitmed programmis sisalduvad algatused võiv ad vähendada riigiasutuste ja ettevõtete 
halduskulu ja -koormust. Seda eesmärki on kõige parem saavutada pikaajaliste projektidega, 
mis tulenevad ELi statistika tootmismeetodit kä sitleva teatise rakendamisest. Teatis, mille 
eesmärk on tõhustada ELi statistika tootmist, toob rakendamisel kaasa suure tõhususe tõusu 
ning vastab statistilise teabe uutele vajadu stele. Muud projektid, mis kuuluvad hetkel 
MEETS-programmi reguleerimisalasse, lõimitaks e Euroopa statistikaprogrammi pärast 2013. 
aastat. 
Et saavutada käegakatsutavaid tulemusi koormu se vähendamisel ka lühemas perspektiivis 
ning selleks, et vabastada vajalikud ressursid uut ele ja strateegilistele vajadustele, on Eurostat 
võtnud kasutusele strateegilis e, prioriteete seadva mehhanismi. See koosneb kahest 
elemendist: prioriteetide läbivaatamine ja aegumisklausli lisamine uutele õigusaktidele. 
Prioriteetide läbivaatamine hõlmab iga-aastast statistiliste nõuete läbivaatamist. Järgmise 
aasta statistika tööprogrammi ette valmistades v aatab Eurostat igal aastal läbi olemasolevad 
nõuded statistikale, uurib võimalust lõpetada andmete kogumine teatavates valdkondades, 
millel on suur mõju kulude ja koormuse vähendamisele, ning teeb esialgse ettepaneku olemasoleva statistika kogumist  käsitleva õigusakti kehtetuk s tunnistamiseks; vabatahtliku 
statistika kogumise lõpetamiseks, mis põhine b suulisel kokkuleppel, ning valdkonnad, mida 
ET 7   ET võiks lihtsustada. Neid ettepanekui d arutatakse statistika tootjate ja kasutajatega, et tulla välja 
ettepanekute nimekirjaga, mida toetavad kõik si dusrühmad. Seejärel kaasatakse see Eurostati 
iga-aastasesse tööprogrammi, mille võtab vast u komisjon. Prioriteetide seadmise mehhanismi 
teine element on aegumisklausli lisamine uutel e õigusaktidele. Selle meetmega lisatakse 
tulevikus koostatavatele õigusaktidele a ndmete kogumise lõpptähtajad. See tähendab, et 
lõpptähtaja lähenedes algatataks e põhjalik arutelu selle üle,  kas andmete kogumist jätkata, 
ning andmeid ei koguta, kui selleks puudub selge ja põhjendatud vajadus.  
5. VÕIMALUSTE VÕRDLUS  
5.1. Variant 1: nn nullvariant, ehk Euroopa statistikaprogrammi ei ole 
Viieaastase statistikaprogrammi puudumine Euroopa tasandil tooks  kaasa pikaajaliste kavade 
puudumise, mis on statistilise teabe arendamise, tootmise ja levitamise vältimatu eeldus. 
See variant ei tagaks üldse punkt is 3 esitatud eesmärkide täit mist. Puuduks Euroopa statistika 
õiguslik raamistik ning mingit tegevuseelarvet ei eraldataks. Statistika kasutajad (komisjoni 
peadirektoraadid, Euroopa Keskpank) peak sid statistikat ise tootma või otsima 
koordineerimatul ja ebatõhusal viisil ning samuti ei eksisteerik s Euroopa statistika ühiselt 
kokkulepitud kvaliteedi tagamise süsteemi. See koordineerimatu nõudlus statistika järele 
tõstaks ka eraisikute, kodumajapidamiste, ettevõtete ja ESSi institutsionaalsete 
statistikatootjate vastamiskoormust.  
5.2. Variant 2: ESP 2013-2017 oleks ühenduse statistikaprogrammi 2008–1012 kordus 
See variant tagaks punktis 3 nimetatud eesmärk ide täitmise ainult osaliselt ning vastaks 
osaliselt aegunud poliitilistele prioriteetidele.  Pakutav statistika vastaks ajavahemiku 2008–
2012 poliitika vajadustele ning see ei võtaks arve sse uusi arenguid ja Eu roopa Liidu poliitilisi 
prioriteete, nagu Euroopa 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu 
strateegia ning muud poliitikavaldkonnad, mida  on käsitletud komisjoni strateegilistes 
prioriteetides 2010–2014. Ebaadekvaat se statistika maksumus oleks märkimisväärne. Lisaks 
toodetaks see statistika stovepipe mudeli3 kohaselt, s.t ei kasutataks ära Euroopa statistika uue 
tootmismeetodi eeliseid, mille eesmärk on tõhususe suurendamine ja kvaliteedi parandamine. 
5.3. Variant 3: Luuakse uus viieaa stane Euroopa statistikaprogramm 
Selle variandi puhul vastab Euroopa statistika  paremini kasutajate vajadustele. Lepitakse 
kokku kvaliteedi tagamises ning statistika tootmi ne on kulutõhusam, sest kasutatakse uut 
meetodit.  
ESP 2013–2017 sätestatud eesmärgid on kooskõlas komisjoni strateegiliste prioriteetidega 
ning aitavad lahendada probleeme, millega Eu roopa statistikasüsteem lähiaastatel kokku 
puutub. 
                                                 
3 Stovepipe mudeli puhul toodetakse statistikat mitmete paralleelsete protsesside käigus riikide (mõnel 
juhul isegi piirkondade) ja valdkondade kaupa. Selle mudeli puhul vastab iga toote stovepipe  
konkreetsele statistikavaldkonnale, koos selle juurde kuuluva tootmissüsteemiga. Iga valdkonna puhul 
toimub kogu tootmisprotsess muudest valdkondadest sõltumatult – alates uuringutest, jätkates andmete kogumise ja töötlemisega kuni nende levitamiseni , ning igal valdkonnal on oma andmeesitajad ja 
kasutajarühmad. Stovepipe mudelit võib täheldada ka statistikavaldkondades, mis on reguleeritud 
Euroopa tasandil. 
ET 8   ET Eurostat analüüsis hoolikalt ESP kavandi kohta sidusrühmadelt saadud märkusi ning võttis 
neid ka arvesse ESP 2013–2017 muudetud versioon i ettevalmistamisel talitustevaheliseks 
konsultatsiooniks. 
ESP väljendab Eurostati strateeg ilist, prioriteete seadvat lähe nemisviisi, mis esitati Euroopa 
Statistikasüsteemi komiteele 2010. aastal. Kõnealuse lähenemisviisi kohaselt on negatiivsete 
prioriteetide seadmine olulin e osa iga-aastaste tööprogrammide  ettevalmistamisest ning 
seetõttu tehakse seda ESP kogu ajavahemiku jaoks . Et toimida üldise ja  paindliku vahendina, 
mis võimaldaks uute arengute arvesse võtmist, moodustab ESP Euroopa statistika arendamise, 
tootmise ja levitamise üldraamistiku, sätestades järgmisel viiel aastal võetavate meetmete peamised valdkonnad ja eesmärgid. Nende eesmärkide põhjalikum määratlemine ja kavandamine toimub komisjoni aastaste statis tika tööprogrammide raames. Sellega luuakse 
selge seos ESP ja iga-aastaste statistika tööprogrammide vahel. 
5.4. Eelistatud variant 
Variant 3, mille puhul kehtestataks uus v iieaastane ESP 2013–2017, näib olevat parim, 
pidades silmas asjaolu, et see on ainus variant,  millega tagataks kõigi sõnastatud eesmärkide 
saavutamine. Eemärkideks on: i) kvaliteetse statistika pakkumine, mis vastaks kasutajate vajadustele kaetuse, ajakohasuse, võrreldavuse ja usal dusväärsuse seisukohast; ii) toota 
statistilist teavet kulutõhusal t; ning iii) vähendada vastajat e vastamis- ja halduskoormust. 
Sellest tulenevalt on see variant kolmest va riandist ainus, mis suudab pakkuda rahuldavat 
lahendust kõikidele probleemidel e, mis on esitatud punktis 2.1. 
Tingmärkide selgitus: ++ = väga positiivne mõju; + = positiivne mõju; 0 = mõju puudub või 
on neutraalne; - = negatiivne mõju; -- = väga negatiivne mõju 
Variandid Eesmärkidega 
seotud 
tulemuslikkus Eesmärkide 
saavutamise 
tõhusus Vastavus ELi 
eesmärkidele, 
strateegiatele 
ja 
prioriteetidele Statistika 
kvaliteet Mõju 
eelarvele 
Variant 1 - -- -- -- - 
Variant 2 -- - + - 0 
Variant 3 ++ + ++ ++ +  
6. SEIRE  JA HINDAMINE 
ESP 2013–2017 on raamprogramm, mida rakendata kse iga-aastaste tööprogrammide ja 
juhtimiskavade kaudu. Saavutatud edu seir e toimub strateegilise planeerimise ja 
programmitöö tsükli osana ning ig al aastal valmib kaks aruannet eesmärkide saavutamise 
kohta nii iga-aastase kui ka mitmeaastase programmi puhul. 
Täpsemalt jälgitakse ja antakse aru kogu pr ogrammiperioodi jooksul järgneva kohta: 1) 
Eurostati leviandmebaasidele li satud väärtuste arv (statistil iste valdkondade kaupa), 2) 
kasutajate osakaal, kes hindavad Eu roopa statistika üldist kvalit eeti „väga heaks” või „heaks” 
ning 3) Eurostati veebisai dilt allalaaditud erinev ate publikatsioonide hulk. 
Eraldi seiret teostatakse ka uut tootmismeetod it käsitleva teatise rakendamise kohta. Esimene 
aruanne ettevalmistusetapi sujumise kohta esit ati Euroopa statistikasüsteemi komiteele 2011. 
mais ning see esitatakse majandus- ja ra handusküsimuste nõukogule 2011. aasta novembris. 
ET 9   ET Eelarve- ja finantsküsimusteg a seoses rakendatakse programmi  kooskõlas finantsmäärusega. 
Eurostat on koostanud kontrollistrateegia 2013 –2017, mis käib kaasas ESP rakendamisega. 
Keerukuse vähendamise (nt programmi eesmärk ide saavutamiseks antavad toetused on 
kindlad summad), kulutõhusate järelevalvemene tluste kasutamise ja riskipõhiste eel- ja 
järelkontrollide abil soovitaks e vähendada pettuste tõenäosust ja pettust ära hoida. 
Vastavalt Euroopa statistika määrusele on ette  nähtud vahearuande koostamine, mis pärast 
ESSi komiteega konsulteerimist saadetakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 
2015. aasta juunis. 
Pärast programmiperioodi lõppu tehakse ESP k ohta järelhindamine. Hindamisaruanne läheb 
konsulteerimiseks ESSi komiteesse ning seejär el saadetakse see 2018. aasta lõpuks Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule.