Mõlemat liiki assigneeringute erinevate summade põhjus on liigendatud assigneeringute kasutamine teatavate komisjoni poolt otseselt rakendatavate meetmete puhul. Need on peamiselt seotud põllumajandustoodete müügiedendusmeetmetega ning poliitilise strateegia ja kooskõlastusmeetmetega.

Selle eelarveartikli puhul on seni deklareeritud kulud 4 protsendipunkti ehk 44 miljonit eurot kuluprofiilist väiksemad. Seda väikest erinevust peetakse ajutiseks ja eelarves ettenähtud summat on kavas rakendada aasta lõpu poole.

Sektoris deklareeritud kulud ületavad profiili peaaegu 53 miljoni euro ehk 7 protsendipunktiga. Praegu eeldatakse siiski, et eelarves ettenähtud summast piisab kõigi vajaduste katmiseks.

Kvaliteedi parandamise programmide kulud on 9 miljoni euro ehk 20 protsendipunkti võrra väiksemad, kui võis eeldada aprilli lõpuks vastavalt kuluprofiilile. Eelarvega ettenähtud summa kasutatakse ära eeldatavasti aasta lõpuks.

Käesoleva aruande lisas on esitatud eelarve esialgne täitmine ajavahemikul 16. oktoobrist 2018 kuni 30. aprillini 2019. Võrdlus on tehtud määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 28 kohaselt loodud varajase hoiatamise süsteemi kulude profiiliga.

Lisas, milles kajastatakse 2019. aasta eelarve esialgset täitmist, ei ole puu- ja köögiviljasektori ning tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste eelarveassigneeringute real eelnimetatud sihtotstarbelist tulu arvesse võetud. Tegemist on kõnealuste eelarveartiklitega seotud heakskiidetud assigneeringutega, mis on vastavalt 715 miljonit eurot ja 34 388 miljonit eurot.

Nende kavade jaoks heakskiidetud assigneeringute ja sihtotstarbelise tulu summa on vastavalt:

3.1.4.Müügiedendus

Kuluprofiiliga võrreldes 27 miljonit eurot ehk 15 protsendipunkti väiksemaid kulusid peetakse ajutiseks ja eelarves ettenähtud summat on kavas rakendada aasta lõpu poole.

3.1.5.Piim ja piimatooted

–66 miljoni euro suurust kõrvalekaldumist kuluprofiilist selgitab liikmesriikide deklareeritud tulu, mis saadi lõssipulbri müügist (võrreldes bilansilise väärtusega). Lõssipulbri riiklike varude odavnemine aasta lõpus kirjendati 2018. eelarveaastal, et korrigeerida selle hetke varude väärtust prognoositava müügihinna suhtes. Sellest ajast alates on turul olnud pidev kasvutrend. Seetõttu müüakse lõssipulbrit selle bilansilisest väärtusest kõrgema hinnaga, mille tulemusena saadakse tulu, mida liikmesriigid on deklareerinud.

3.2.Otsetoetused

Otsetoetuste assigneeringute kasutamine on prognoositust veidi suurem.

3.2.1.Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused

Deklareeritud kulud on 624 miljonit eurot ehk 1,8 protsendipunkti kuluprofiilist suuremad.

Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade komponent ning ümberjaotatav toetus on profiiliga kooskõlas. Looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetus on kuluprofiilist natuke väiksem (4,5 protsendipunkti), samas kui sama eelarveartikli ülejäänud kolme kava kulud on kuluprofiilist suuremad, eelkõige põhitoetuskava puhul (489 miljoni euro võrra).

3.2.2.Muud otsetoetused

Selle eelarveartikli raames deklareeritud kulud on profiiliga kooskõlas.

4.EAGFile eraldatud sihtotstarbelise tulu rakendamine

Lisas esitatud tabelist nähtub, et 2019. aasta aprilli lõpus oli sihtotstarbelist tulu laekunud 283,2 miljonit eurot, mis on 4,8 miljonit eurot rohkem, kui 2019. aasta eelarve vastuvõtmisel eeldati. See hõlmab järgmist:

·raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise ning vastavuse kontrolli otsustest tuleneva korrigeerimise tulu oli 200,2 miljoni eurot;

·eeskirjade eiramise eest nõuti sisse 81,6 miljonit eurot ja

·piimamaksust saadava tulu jääk ulatus 1,4 miljoni euroni.

Koos eelnevast eelarveaastast üle kantud tuluga 448,8 miljonit eurot on sihtotstarbelise tulu kogusumma 30. aprilli 2019. aasta seisuga 732,0 miljonit eurot. Eelarveaasta jooksul kogutakse eeldatavasti täiendavaid summasid.

5.Järeldused