[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 7.2.2007

SEK(2007) 137 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3 Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2006–2009

(komisjoni esitatud)

Üldine taust

1. juulil 1998 jõustunud stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tingimuste tugevdamise vahend. Pakti reformimisel 2005. aastal tunnustati selle kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid püüti tugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] mis moodustab osa stabiilsuse ja kasvu paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsus- või lähenemisprogrammid ning nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammid). Luksemburg esitas esimese stabiilsusprogrammi 1999. aasta veebruaris. Määruse kohaselt esitas nõukogu 15. märtsil 1999. aastal komisjoni soovituse põhjal ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega programmi kohta oma arvamuse. Sama menetluse kohaselt peab komisjon ajakohastatud stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ning majandus- ja rahanduskomitee neid kontrollima, samas kui nõukogul on omakorda õigus neid kontrollida.

AJAKOHASTATUD PROGRAMMI HINDAMISE TAUST

Komisjon on kontrollinud Luksemburgi 24. novembril 2006 esitatud viimast ajakohastatud stabiilsusprogrammi ning võtnud vastu soovituse nõukogu sellekohase arvamuse kohta (vt allpool hinnangus käsitletud põhipunktid).

Asjaolud, mille põhjal on hinnatud eelarvestrateegiat ajakohastatud stabiilsusprogrammis, on kokkuvõtlikult järgmised:

1. viimase kümne aasta majandus- ja eelarvetulemused;

2. kõige värskem hinnang riigi seisundile stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavate sätete alusel (eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta esitatud nõukogu arvamuse kokkuvõte); ning

3. komisjoni 2006. aasta oktoobri hinnang riiklikule reformikavale.

Viimaste aastate majandus- ja eelarvenäitajad

Luksemburgi viimase 25 aasta makromajanduslikud tulemused on olnud muljetavaldavad nii toodangu kui ka tööhõive kasvu osas. Viimastel aastatel esinenud väikestest eelarvepuudujääkidest hoolimata on riigi finantsseisund põhimõtteliselt usaldusväärne, valitsemissektori võlg on väga madal ning valitsemissektori reservid on suured. Töökohtade arvu olulisest suurendamisest hoolimata on tööturu olukord ebasoodsam, kui esmapilgul tundub. Tööpuudus, kuigi veel küllalt madal, on alates 2002. aastast pidevalt tõusnud ning mitteresidendid pakuvad residentidele tihedat konkurentsi. Peale selle jääb eakamate residentide tööhõivemäär viimaste aastate tõusust hoolimata üheks madalaimaks Euroopa Liidus. Töötute ja täiendavate pensionäride tõttu tekkiv koormus riigi rahandusele on siiani olnud kergesti talutav tänu tulude suurenemisele, kuid seda olukorda ei tohiks siiski alahinnata. Vananemisega seotud kulude prognoositav suur kasv järgmiste kümnendite jooksul sunnib muretsema riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse pärast.

Varasemale programmile nõukogu arvamuses antud hinnang

14. veebruaril 2006 võttis nõukogu vastu arvamuse eelmise ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, mis hõlmas ajavahemikku 2005–2008. Nõukogu oli arvamusel, et „kuigi programmis esitatud kulude piiramist sisaldav puudujäägi vähendamise üldstrateegia on kiiduväärne, oleks asjakohane, et Luksemburgi ametiasutused tugevdaksid jõupingutusi eelarve kohandamisel 2006. aastal ning määraksid kindlaks ja viiksid ellu 2007. ja 2008. aastaks vajalikud meetmed ning parandaksid rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eelkõige piirates avaliku sektori kulutuste suurenemist pensionisüsteemi reformimise kaudu.”

Komisjoni 2006. aasta oktoobri hinnang riiklikule reformikavale

Luksemburgi riikliku reformikava rakendamisaruanne esitati majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia raames 27. oktoobril 2006. Luksemburgi riiklikus reformikavas on määratud kindlaks peamised ülesanded/prioriteedid: kõrgekvaliteediline haridus- ja õppesüsteem, integreeritud majandus Euroopa ja rahvusvahelises kontekstis, atraktiivne majanduskeskkond, stabiilne makromajanduslik raamistik ning kestva arengu põhimõtete järgimine.

Komisjoni hinnang sellele programmile (võetud vastu 2006. aasta detsembri iga-aastase arenguaruande[2] osana) näitas, et Luksemburg rakendab väga edukalt oma riiklikku reformikava ning 2006. aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu istungil kokkulepitud meetmeid, kuid 2005. aastal nimetatud puuduste parandamisel on veel tegutsemisruumi. Vastuvõetud makromajanduslikud meetmed eeldavad eelarve tasakaalustamist ja madalamat inflatsiooni. Mikromajanduslikul tasandil rakendatakse praegu paljulubavat meetmestikku. Siiski on vaja pingutada, et rakendada aasta edusammude jälgimise ja hindamise süsteemi ning vaja on rakendada mitmed meetmed, näiteks tuleb abistada ettevõtluse alustajaid ning väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid. Edukatest reformidest tööhõive valdkonnas hoolimata puuduvad teated uutest algatustest tööhõivetaseme tõstmiseks vanemaealiste töötajate hulgas ning olulised reformid haridussüsteemi parandamiseks on veel ellu viimata.

Võttes arvesse saavutatud edu, soovitati Luksemburgil keskenduda järgmistele valdkondadele: strateegiad tööhõivemäära tõstmiseks vanemaealiste töötajate hulgas ning praeguste ennetähtaegselt pensionile jäämise süsteemide ümberkujundamine; edasised jõupingutused väljalangemismäära alandamiseks ning kunstlike tõkete kõrvaldamiseks hariduse eri liikide vahel; noorte tööpuudusele avalduva mõju tähelepanelik jälgimine seoses noortele suunatud hiljuti vastu võetud meetmetega; konkureerivate turgude, ELi direktiivide ülevõtmise ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tõhusam toetamine.

Hinnangus käsitletud põhipunktid Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 1 (stabiilsusprogrammid) ja artikli 9 lõikele 1 (lähenemisprogrammid) käsitletakse hinnangus järgmisi teemasid: kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on usutavad; kas liikmesriigi esitatud keskpika perioodi eelarve-eesmärk ja sellele suunatud kohandamiskava on asjakohased; kas selle kohandamiskava järgimiseks võetud ja/või kavandatud meetmed keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kõnealusel ajavahemikul on piisavad; kas keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava hindamisel on majanduse tõusuaegadel kohandamine suurem ja langusaegadel väiksem ning kas euroala ja vahetuskursimehhanismis osalevate (ERM II) liikmesriikide puhul on liikmesriik oma keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel seadnud sihiks, et eelarve tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal paraneb (ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 0,5% SKTst aastas; keskpika perioodi eesmärgile suunatud kohandamiskava kindlaksmääramisel (liikmesriikide puhul, kes ei ole seda veel saavutanud) või keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamisel (liikmesriikide puhul, kes on selle saavutanud) peamiste struktuurireformide rakendamine, millel on pikaajaline kokkuhoidu soodustav mõju (sh võimalikku majanduskasvu suurendades) ning seega tõestatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele (tingimusel, et säilitatakse asjakohane kindlusvaru seoses kontrollväärtusega 3% SKT ning et eelarveseisund peaks programmiperioodi jooksul taastuma keskpika perioodi eesmärgini), kusjuures eritähelepanu pööratakse pensionireformidele, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, kuhu kuulub kohustuslik täielikult finantseeritav pensionisammas; kas liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega. Programmi makromajanduslike prognooside usutavust hinnatakse komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosi põhjal, kasutades ka potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokku lepitud hindamismetoodikat. Majanduspoliitika üldsuunistele vastavust hinnatakse 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate riigi rahanduse valdkonnas vastu võetud majanduspoliitika üldsuuniste põhjal. Hinnangus jälgitakse ka: võla suhte arengut ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse väljavaateid, millele tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta esitatud nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruande kohaselt pöörata „eelarveseisundi järelevalves piisavat tähelepanu“. Komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatises sätestatakse lähenemisviis pikaajalise jätkusuutlikkuse hindamiseks;[3] majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames liikmesriikide esitatud riikliku reformikavaga integreerituse taset. Majandus- ja rahandusministrite nõukogu märkis Euroopa Ülemkogule saadetud 7. juuni 2005. aastal saadetud edastamisteatises majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2005–2008, et riiklikud reformikavad peaksid olema kooskõlas stabiilsus- ja lähenemisprogrammidega; vastavust tegevusjuhendile,[4] milles on muu hulgas ette nähtud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ühtne ülesehitus ja andmetabelid. |

- Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3 Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2006–2009

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[5] eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja sotsiaalkomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE.

4. [27. veebruaril 2007] vaatas nõukogu läbi Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2006–2009.

5. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette SKT reaalkasvu aeglustumist 5,5% tasemelt 2006. aastal keskmiselt 4,3% tasemeni ülejäänud programmiperioodil. Praeguse teabe põhjal hinnates näib, et see stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti realistlik.

6. Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarvepuudujäägiks 2006. aastal 1,0% SKTst, kusjuures eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis seati eesmärgiks puudujääk 1,8% SKTst. See on osaliselt selgitatav 2005. aasta puudujäägi vähendamisega eelmises ajakohastatud programmis 2,3%-lt SKTst 1,0%ni viimaste andmete kohaselt. Tulemus 2006. aasta puudujäägi osas võib uues programmis maksutulude tõenäolise alahindamise tõttu olla samuti hinnatust (1,5% SKTst) parem.

7. Programmi eelarvestrateegia keskpika perioodi peamine eesmärk on taastada tasakaal programmiperioodi jooksul. See tuleb saavutada valitsemissektori eelarve tasakaalu järkjärgulise parandamisega hinnanguliselt puudujäägilt 1,5% SKTst väikese ülejäägini 2009. aastal (0,1% SKTst). Esmase tasakaalu vähendamine peaks toimuma paralleelselt üldpuudujäägi vähenemisega. Kohandamine põhineb kulumäära alandamisel 3,8 protsendipunktini SKTst, mis peaks enam kui kompenseerima tulumäära vähenemise 2,1 protsendipunkti võrra SKTst. See strateegia on samalaadne 2005. aasta programmis kirjeldatud strateegiaga, mis üldiselt samalaadsel makromajanduslikul taustal ennustas suurimat puudujääki 2005. aastal, mitte 2006. aastal ning üldjoontes tasakaalustatud seisundi saavutamist mitte 2009. aastal, vaid 2008. aastal.

8. Programmiperioodi lõpuks peaks ühiselt kokku lepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne tasakaal (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) hinnangute kohaselt paranema, tõustes puudujäägilt ligikaudu 1,25% SKTst 2006. aastal ülejäägini ligikaudu 1% SKTst. Nagu ka eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis, on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne puudujääk 0,8% SKTst. Keskpika perioodi eesmärk tuleb programmi kohaselt saavutada 2007. aastaks, s.o aasta varem kui eelmises ajakohastatud programmis. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt ligikaudu 1% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine täitma ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekkimise korral. Keskpika perioodi eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ning tegevusjuhendiga euroala ja ERM II liikmesriikidele ette nähtud vahemikus ning peegeldab õigesti võlasuhet ja potentsiaalset keskmist majanduskasvu pikaajalises plaanis.

9. Eelarve täitmine võib olla programmis kavandatust parem. Eelkõige tundub, et hinnangud maksulaekumiste kohta on küllaltki ettevaatlikud, eriti 2007. aasta kohta. Eelarvetulemused on tõepoolest väga sageli olnud Luksemburgis viimastel aastatel prognoositud tulemustest paremad, üldjuhul eeldatavatest märkimisväärselt suuremate tulude tõttu.

10. Seda riskihinnangut arvestades tundub programmi eelarveseisund piisav, et tagada keskpika perioodi eesmärgi saavutamine 2007. aastaks, nagu on programmis kavandatud. Lisaks annab see iga aasta jaoks piisava kindlusvaru, et tavapäraste makromajanduslike kõikumiste korral ei ületa puudujääk alates 2007. aastast puudujäägiläve 3% SKTst. Eelarve kohandamise tempo programmis esitatud keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks on täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et euroala ja vahetuskursimehhanismiga ERM II ühinenud liikmesriikidel peaks struktuurne tasakaal paranema vähemalt 0,5% SKTst aastas ning et kohandamine peaks olema suurem majandusliku tõusu ajal ning võiks olla väiksem majandusliku languse perioodidel. Pärast keskpika perioodi eesmärgi saavutamist on programmis esitatud eelarvepoliitikaseisund täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga.

11. Valitsemissektori koguvõlg jõuab hinnangute kohaselt 2006. aastal 7,5%ni SKTst, mis on tunduvalt väiksem kui asutamislepingus sätestatud kontrollväärtus 60% SKTst. Programmis ennustatakse võla suhte vähest suurenemist 8,5%ni SKTst programmiperioodi lõpuks.

12. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele Luksemburgis on Euroopa Liidus üks suuremaid. Seda mõjutab märkimisväärselt pensionikulutuste tunduv suurenemine, mis tõuseb 7,5 protsendipunkti võrra SKTst, ning elanikkonna vananemisega seotud avaliku sektori kogukulud, mis ajavahemikul 2004–2050 suurenevad 8,25 protsendipunkti võrra (võrrelduna ELi keskmistega vastavalt 2,25 ja 3,5 protsendipunkti SKTst). Koguvõlg on praegu väga madal ning sotsiaalkindlustussektorisse on kogutud märkimisväärsed varad. Kuigi see reserv (hinnanguliselt ligikaudu 25% SKTst) aitab praegu suurel määral kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, ei piisa sellest pikaajalise võlasuhte mõju katmiseks, mis on tingitud elanikkonna vananemisega seotud oluliselt suurenevatest kulutustest. Kuigi tugeva eelarveseisundi säilitamine aitab osaliselt leevendada elanikkonna vananemisega seotud kulutusi, nagu asutused on tõdenud, tuleb teha teatavaid muudatusi pensioniskeemis, et ohjata riiklike kulutuste suurenemist tulevikus ning vähendada riske riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Üldiselt tundub, et Luksemburgi riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riskid on keskmised.

13. Stabiilsusprogramm sisaldab 2006. aasta oktoobri riikliku reformikava rakendusaruande üldmõju kvalitateedihindamist keskpika perioodi eelarvestrateegia raames. Lisaks annab see teavet riiklikus reformikavas kavandatud peamiste reformide otseste eelarvekulude või kokkuhoiu kohta ning tundub, et eelarveprognoosides on võetud arvesse riiklikus reformikavas nimetatud meetmete mõju riigi rahandusele. Stabiilsusprogrammis kavandatud meetmed riigi rahanduse valdkonnas tunduvad olevat kooskõlas riiklikus reformikavas ette nähtud meetmetega. Programm kinnitab valitsuse kavatsust hoida riiklikud investeeringud kõrgel tasemel ning see näib eelkõige kajastavat riikliku reformikava prioriteetseid meetmeid, mille eesmärk on suurendada teadus- ja arendustegevust, soodustada varude säästvat kasutamist ning parandada raudteeühendusi naaberriikidega.

14. Programmi eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige ei ole praeguseni algatatud ühtegi märkimisväärset pensionireformi.

15. (12) Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmeedastusnõuetega on programmis esitatud mõned kohustuslike ja valikuliste andmetega seotud puudused.[6] Peale selle kaldub programm mõnes olulises punktis kõrvale tegevusjuhendis sätestatud ülesehitusest.[7]

Üldiselt võib teha järelduse, et programmiga liigutakse oluliste kasvuprognooside kontekstis kiiresti keskpika perioodi eesmärgi suunas, milleni tuleks jõuda pärast 2007. aastat, ning selles kavandatakse seejärel puudujäägi edasist vähenemist. Hiljuti vastu võetud kulutusi ohjeldavad meetmed kehtivad siiski vaid ajutiselt (s.t 2009. aastani).

Eespool esitatud hinnangut ning pidades silmas ennustatavat elanikkonna vananemisest tingitud kulutuste suurenemist, soovitatakse Luksemburgil parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust struktuurireformi meetmete rakendamise abil (eeskätt pensionide valdkonnas).

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Reaalne SKT (muutus, %) | SP nov 2006 | 4,0 | 5,5 | 4,0 | 5,0 | 4,0 |

KOM nov 2006 | 4,0 | 5,5 | 4,5 | 4,2 | puudub |

SP nov 2005 | 4,0 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | puudub |

THHI inflatsioon (%) | SP nov 2006 | 3,8 | 2,9 | 1,4 | 2,0 | 2,0 |

KOM nov 2006 | 3,8 | 3,2 | 2,2 | 1,8 | puudub |

SP nov 2005 | 3,7 | 2,6 | 2,0 | 1,8 | puudub |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | SP nov 2006 1 | -1,6 | -0,3 | -0,8 | -0,5 | -1,6 |

KOM nov 2006 5 | -2,2 | -0,9 | -0,7 | -0,9 | puudub |

SP nov 2005 1 | -1,7 | -1,3 | -0,7 | -0,6 | puudub |

Valitsemissektori eelarvetasakaal (% SKTst) | SP nov 2006 | -1,0 | -1,5 | -0,9 | -0,4 | 0,1 |

KOM nov 2006 | -1,0 | -1,0 | -0,5 | -0,3 | puudub |

SP nov 2005 | -2,3 | -1,8 | -1,0 | -0,2 | puudub |

Esmane tasakaal (% SKTst) | SP nov 2006 | -0,8 | -1,3 | -0,8 | -0,2 | 0,3 |

KOM nov 2006 | -0,8 | -0,8 | -0,3 | -0,1 | puudub |

SP nov 2005 | -2,1 | -1,7 | -0,7 | 0,1 | puudub |

Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (% SKTst) | SP nov 2006 1 | -0,2 | -1,3 | -0,5 | -0,1 | 0,9 |

KOM nov 2006 | 0,0 | -1,1 | -0,2 | 0,1 | puudub |

SP nov 2005 1 | -1,5 | -1,2 | -0,6 | 0,1 | puudub |

Struktuurne tasakaal 2 (% SKTst) | SP nov 2006 3 | -0,2 | -1,3 | -0,5 | -0,1 | 0,9 |

KOM nov 2006 4 | 0,0 | -1,1 | -0,2 | 0,1 | puudub |

SP nov 2005 | -1,5 | -1,2 | -0,6 | 0,1 | puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | SP nov 2006 | 6,1 | 7,5 | 8,2 | 8,5 | 8,5 |

KOM nov 2006 | 6,0 | 7,4 | 7,3 | 7,1 | puudub |

SP nov 2005 | 6,4 | 9,6 | 9,9 | 10,2 | puudub |

Märkused: 1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe põhjal. 2 Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (nagu eelmistes ridades), v.a ühekordsed ja ajutised meetmed. 3 Programm ei sisalda ühekordseid ega ajutisi meetmeid. 4 Komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos ei sisalda ühekordseid ega ajutisi meetmeid. 5 Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule 4,1%, 4,1%, 4,4% ja 4,7% vastavalt aastatel 2005–2008. Allikas: Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Komisjoni teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule pealkirjaga - Majanduskaokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[3] Komisjoni teatis kevadisele Euroopa Ülemkogule pealkirjaga „Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia rakendamine − Tulemuste aasta” 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[4] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule – Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus (12.10.2006, KOM(2006)574, ning Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse peadirektoraat (2006) „Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus”, European Economy nr 4/2006.

[5] Täpsustused stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kohta ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille on kinnitanud majandus- ja rahandusministrite nõukogu 11. oktoobril 2005.

[6] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Dokumendid, millele on osutatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[7] Eelkõige puuduvad andmed valdkondadevahelise tasakaalu kohta (välja arvatud valitsemissektor).

[8] Puudub riigi rahanduse institutsioonilist eripära käsitlev punkt.