[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 22.1.2008

KOM(2008) 6 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile tegevuskava Forest Focus rakendamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses (Forest Focus) {SEK(2008) 30}

SISSEJUHATUS JA REGULEERIMISALA

Käesoleva aruande esitamisega täidetakse määruse nr 2152/2003 artiklis 19 sätestatud aruandekohustust. Kõnealuse määrusega kehtestati neljaks aastaks (1. jaanuar 2003 kuni 31. detsember 2006) ühenduse tegevuskava (edaspidi Forest Focus) metsade seisundi laiapõhjaliseks, ühtlustatud, terviklikuks ja pikaajaliseks seireks.

Kõnealune määrus tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 614/2007 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta. Kuna rahastamisvahend LIFE+ hõlmab Forest Focuse reguleerimisalasse jäävaid meetmed, ei ole põhjust teha ettepanekut Forest Focuse jätkamiseks pärast 2006. aastat.

Seepärast piirdutakse käesolevas aruandes ainult Forest Focuse rakendusetapiga.

Forest Focus: tegevuskava ja selle rakendamine

Taust ja eesmärgid

Varasematel õigusaktidel tuginev tegevuskava Forest Focus oli peamiselt seotud metsade tervisliku seisundi seirega vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese õhusaaste kauglevi konventsioonile, millega on ühinenud ka ühendus.[1] Asjaomased ühenduse õigusaktid, nagu nõukogu 17. novembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 3528/86 ühenduse metsade kaitse kohta õhusaaste eest[2] ja nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2158/92 ühenduse metsade kaitse kohta tulekahjude eest[3] kaotasid 2002. aasta lõpus kehtivuse.

Forest Focus keskendus metsadele avalduva õhusaaste seirele, metsatulekahjude, nende põhjuste ja tagajärgede seirele ning metsatulekahjude ennetamisele. Tegevuskavas nähti ette ka uute seirevahendite kasutuselevõtmine seoses mullaseirega, süsinikdioksiidi sidumisega, bioloogilise mitmekesisusega, kliimamuutusega ja metsade kaitsefunktsiooniga, ning seiretegevuse tõhususe hindamine. Sellekohased uuringud, eksperimendid ja näidisprojektid on liikmesriikidel praegu pooleli ning need lõpetatakse 2008. aastal.

Tegevuskava kohaselt säilitati tuhandetest vaatluspunktidest ja proovitükkidest (I ja II tase, vt joonealune märkus 1) koosnevad võrgustikud eesmärgiga teostada metsade ökosüsteemide perioodilist ja pidevseiret.

Rakendamine

Komisjon vastutas tegevuskava koordineerimise, arendamise ja selle üle teostatava järelevalve eest. Forest Focuse eesmärkide saavutamiseks olid liikmesriigid kohustatud koostama aastateks 2003–2004 ja 2005–2006 (jaotatud kahte etappi – 2005 ja 2006) kaheaastased riiklikud programmid. Need programmid esitati kinnitamiseks komisjonile ning kuulusid ühtlasi ka eelhindamisele.

Kõik liikmesriigid pidid riikliku programmi juhtimiseks määrama pädeva asutuse. Kuna Belgia, Saksamaa ja Portugal määrasid riigi kohta rohkem kui ühe pädeva asutuse, rakendavad kava kokku 41 pädevat asutust. Sinna hulka kuuluvad ka nende ELi 10 liikmesriigi pädevad asutused, kes ühinesid kavaga 2004. aastal (välja arvatud Malta).

Komisjon võttis vastu otsused[4] kava rakendavate liikmesriikide asutuste määramise, riiklike programmide ja nende eelarvete kohta ning teavitas osalevaid liikmesriike oma otsustest. Seejärel sõlmis komisjon iga riikliku programmi perioodiks liikmesriikide pädevate ametiasutustega kokkulepped. Kõnealuste otsuste põhjal sõlmis komisjon pädevate ametiasutustega kokku 123 kokkulepet, mis katsid kogu ajavahemiku 2003–2006.

Forest Focuse nelja aasta eelarve oli kokku 65 miljonit eurot, sealhulgas 9 miljonit eurot tulekahjuennetusmeetmete jaoks. Euroopa Liit toetas rahaliselt riiklikke programme tegevuse tüübist olenevalt kas 50% või 75% ulatuses. Kava raames teostatud tegevused on esitatud aastate kaupa I lisas.

Forest Focuse tegevused võib igas riiklikus programmis jagada järgmiselt (vt joonis 1 ja 2):

- projekti koordineerimise ja haldamisega seotud tegevused, nagu näiteks riikliku programmi koordineerimisega seotud tegevused;

- I taseme seirevõrgustiku põhjal teostatavad B1 tegevused, nagu süstemaatilise ruutvõrgustiku loomine ja hooldus;

- II taseme proovitükkidel, kus tehakse ka intensiivseiret, teostatavad B2 tegevused, nt võra mõõtmisega seotud tegevused;

- metsatulekahjude ennetamisega , sealhulgas Euroopa metsatulekahjuteabesüsteemiga (EFFIS) seotud B3 tegevused. Need hõlmavad tuletõkestusvööndite loomist, Euroopa metsatulekahjuteabesüsteemi hooldust ja edasist arendamist ning teadlikkuse tõstmiseks korraldatavaid kampaaniaid;

- C tegevused: uuringud ja näidisprojektid , nagu metsatulekahjude põhjuste ja dünaamika uuringud, seire katseetapid (vt ka lisas esitatud uuringute loetelu).

[pic]

Joonis 1. Eelarveeraldised protsentuaalselt tegevuse liikide kaupa. (A: projekti koordineerimine ja haldamine; B1: I taseme seire; B2: II taseme intensiivseire; B3: metsatulekahjude ennetamine; C: uuringud ja näidisprojektid)

Komisjon (teadusuuringute ühiskeskus) andis kavale varem ja annab ka nüüd nii tehnilist kui teaduslikku tuge. Tema teaduslik koordineerimisorgan on loonud andmebaasi, mis vastab tegevuskava andmekogumiskorra nõuetele, ning arendanud ja edendanud Euroopa metsatulekahjuteabesüsteemi liikmesriikide ja parlamendi nõuete kohaselt. Teadusuuringute ühiskeskus haldab ka komisjoni Euroopa metsaandmete keskust.

Komisjoniga sõlmitud lepingu põhjal tagati rahvusvahelise metsakoostööprogrammi ICP Forests raames (vt joonealune märkus 1) eksperdirühmade toimimine ning töötati välja I ja II taseme metsaseire ühtlustatud meetodid ja standardid, sealhulgas ka ühise seire käsiraamat ning välivaatluste ja laborianalüüside kvaliteedikontrollisüsteemid. Kõnealuseid ülesandeid aitas programmi ICP Forests raames täita kuus partnerit, kelleks olid peamiselt metsauuringute instituudid.

[pic]

Joonis 2. Eelarveeraldised tegevuse liikide kaupa ajavahemikul 2003–2006. (A: projekti koordineerimine ja haldamine; B1: I taseme seire; B2: II taseme intensiivseire; B3: metsatulekahjude ennetamine; C: uuringud ja näidisprojektid)

Aruandlus

Liikmesriigid täitsid oma iga-aastaseid aruandekohustusi, edastades komisjonile aastaaruande ja Forest Focuse tegevuskava raames kogutud aastaandmed (ja tehes need üldsusele kättesaadavaks[5]). Programmi esimest perioodi (2003–2004) käsitlevad vahearuanded on juba komisjonile esitatud. Lõpparuanded esitatakse pärast vastava riikliku programmi lõppu, eeldatavasti kolme aasta jooksul pärast kõnealuse programmiperioodi lõppu. Selline viivitus on peamiselt tingitud vajadusest lõpetada uuringud. Lisaks sellele peavad kava rakendavad pädevad ametiasutused teavitama komisjoni regulaarselt ka programmi rakendamisel tehtavatest edusammudest.

Üldiselt antakse Forest Focuse tegevuskava kohta selgitusi Euroopa Komisjoni ja rahvusvahelise metsakoostööprogrammi ICP Forests raames avaldatavates aastaaruannetes ja mitmetes liikmesriikide metsa- ja keskkonnapoliitikat kajastavates teaduslikes väljaannetes (vt veebilehte http://www.icp-forests.org/Reports.htm). Rahvusvahelise metsakoostööprogrammi ICP Forests aruannete koostamist ja avaldamist kaasfinantseerib komisjon toetuslepingu alusel.

RAKENDAMISE ÜKSIKASJAD

Metsatulekahjud

Selleks, et töötada välja metsatulekahjude ohu hindamiseks sobivad meetodid ning kaardistada põlenud alad Euroopas, moodustasid komisjon ja liikmesriigid 1998. aastal teabevahetusplatvormi kujul metsatulekahjudega tegeleva alalise, kuid mitteametliku ekspertide rühma. Järgmiste aastate jooksul viisid selle tegevused Euroopa metsatulekahjuteabesüsteemi (EFFIS)[6] loomiseni teadusuuringute ühiskeskuse poolt. Seejärel toetati Euroopa metsatulekahjuteabesüsteemi Forest Focuse tegevuskava alusel ning keskkonna peadirektoraadi ja teadusuuringute ühiskeskuse vahelise kokkuleppega tagati selle tegevuse jätkamine. Euroopa metsatulekahjuteabesüsteemi raames tegeletakse liikmesriikide kogutud andmete säilitamise ja analüüsimise ning tulekahjudega seotud tegevuste koordineerimisega Euroopa tasandil; Euroopa metsatulekahjuteabesüsteem pakub ka tulekahjuohu päevaprognoosi, analüüsib tulekahjuohu arengut aasta jooksul ning annab hinnangu viimasele tulekahjude hooajale, tehes seega kindlaks puudused tulekahjude ohjamises ja nende vastu võitlemises nii ELi territooriumil kui väljaspool seda. Euroopa metsatulekahjuteabesüsteemi raames ettevõetavat tegevust koordineerib komisjon, et anda teavetlõppkasutajatele, peamiselt liikmesriikide kodanikukaitse- ja metsateenistustele. Euroopa metsatulekahjuteabesüsteemi kasutatakse ka selleks, et hinnata Euroopa Liidu solidaarsusfondist rahalise abi saamise taotlustes kirjeldatud metsakahjustusi.[7] Metsatulekahjude eksperdirühm koosneb liikmesriikide asutuste, sealhulgas kodanikukaitse valdkonna ekspertidest. Kõnealune rühm on ELi tasandil ainus ühine tulekahjuekspertide võrgustik, kuhu kuuluvad kõikide liikmesriikide esindajad ja ka esindajad teatavatest Vahemere piirkonna kolmandatest riikidest, kus esineb märkimisväärne tulekahjuoht. Sellisel koostööl naabruses asuvate kolmandate riikidega on eriti suur väärtus, kuna piiriüleste ennetusmeetmete loomine ja vastastikuse abi osutamine tuletõrjes sõltub Euroopa tuleohtude ühisest kaardistamisest.

Forest Focus võimaldas rahastada tulekahjude ennetamise struktuurseid meetmeid, nagu metsateede, veevõtukohtade või tulekahju avastamise punktide ehitamine, eeldusel, et selleks ei olnud antud abi maaelu arengut käsitleva määrusega nr 1257/1999[8] ja et need ei moodustanud osa maaelu arengu riiklikest või regionaalsetest programmidest.

Selleks, et teha komisjonile ettepanekuid metsatulekahjude ennetamise poliitika kujundamise kohta pärast 2006. aastat, loodi 2004. aastal metsatulekahjude ennetamise ekspertide ad hoc töörühm, mis koosnes huvitatud liikmesriikide esindajatest ja metsasektori peamistest valitsusvälistest organisatsioonidest.

Muu hulgas soovitas töörühm,[9] et nii LIFE+ programmis kui maaelu arengut käsitlevates määrustes oleks kehtestatud erisätted keskkonna kaitsmiseks tulekahjude eest. Need on ajavahemikuks 2007–2013 sätestatud nüüd mõlemas. LIFE+ sisaldab sätteid metsatulekahjudega seotud teabe, teadlikkuse tõstmiseks korraldatavate kampaaniate ning tulekahjude ennetusega tegelevate töötajate koolituse kohta. Maaelu arengut käsitlev määrus näeb ette tulekahjude ennetus- ja taastamismeetmed. Lisaks sellele toetas töörühm Euroopa metsatulekahjuteabesüsteemi kui strateegilist planeerimise vahendit ja metsatulekahjude seire keskset elementi. Forest Focuse tegevuskavaga toetatud Euroopa metsatulekahjuteabesüsteemi tööd jätkatakse kuni 2010. aasta lõpuni Euroopa Parlamendi poolt metsade kaitseks ja säilitamiseks antava toetuse abil.

Alates 2000. aastast on komisjon tihedas koostöös eksperdirühmadega andnud välja metsatulekahjusid käsitlevaid aastaaruandeid[10], milles on esitatud statistika enam mõjutatud liikmesriikide tulekahjude kohta (vt lisas esitatud tabelid „Tulekahjude arv” ja „Põlenud ala”).

Metsa seisundi seire ja muu keskkonnaseire – hindamisaruanne

Kuigi mitmed Forest Focuse tegevuskava raames korraldatud tegevused ei lõppe enne 2008. aastat, tellis komisjon 2005. aastal välishinnangu eeskätt seoses programmi haldamisega ja metsade seisundi seirega. Hindamise teostas Ühendkuningriigi metsauuringute instituut ja Soome metsauuringute instituut (vt veebilehte

http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/final_report.pdf).

Hindamisel leiti, et:

Programmide haldamine oli tulus, kuid enam kui ühe pädeva asutusega liikmesriikides olid halduskulud suuremad.

Seiretegevuses (I ja II taseme proovitükid) ei tuleks piirduda üksnes sellega, kuidas metsade tervislik seisund on seotud õhusaastega. See peaks hõlmama ka kliimamuutuse, bioloogilise mitmekesisuse ja metsade kaitsefunktsiooniga seotud parameetreid.

Metsaseire teostamisel tuleks arvesse võtta ka riigisiseste metsauuringute tulemusena saadud andmeid.

Tagada tuleks seirekava rakendamise jätkumine.

Aruandes rõhutatakse ka seda, et Forest Focuse tegevuskava käsitleva määruse kehtivuse lõppedes ei ole liikmesriigid enam kohustatud teostama ELi tasandil koordineeritud metsaseiret ning selleks, et edaspidi vältida koordineerimata tegevusi, tuleks ELis välja töötada tõhusat haldamist, andmete salvestamist, analüüsi, kvaliteedikontrolli ja aruandlust võimaldav raamistik.

Komisjon märgib, et kuna see hinnang anti rakendamise algetapis, on tema peamine soovitus seiretegevuse laiendamise kohta arvatud LIFE+ reguleerimisalasse.

Komisjon meenutab, et metsaseire jätkamist nähakse ette ka aastateks 2007–2011 koostatud ELi metsanduse tegevuskavas[11]. Tegevuskava 8. põhimeede näeb ette Euroopa metsaseiresüsteemi loomise. Liikmesriikide selge soov arendada edasi Euroopa metsaseiresüsteemi ilmneb ka nõukogu järeldustest[12] ELi metsanduse tegevuskava kohta.

LIFE+ programmi raames ei ole ettepanekuid veel saadud, kuid neid võivad teha uuringute eest vastutavad metsandusasutused. Kuna LIFE+ projektis osalemine on vabatahtlik, peaks seire olema tulevikus rohkem seotud pigem konkreetsete keskkonnapoliitika teemadega nagu kliimamuutus, bioloogiline mitmekesisus ja metsade kaitsefunktsioon ning mitte koosnema õhusaastega seotud traditsiooniliste parameetrite põhjal teostatavate vaatluste jätkamisest, nagu seda tehti Forest Focuse raames.

Kava haldamist arvesse võttes märgib komisjon, et keskmine rahastamiskohustus programmi kohta on väike. Aastatel 2003–2004 jäi see vahemikku 20 000–2 700 000 eurot, mis oli keskmiselt umbes 0,5 miljonit eurot lepinguosalise kohta. 2005. aastal jäi see vahemikku 20 000–2 100 000 eurot, mis oli keskmiselt umbes 0,4 miljonit eurot lepinguosalise kohta ning 2006. aastal vahemikku 28 000–2 100 000 eurot, mis oli keskmiselt umbes 0,4 miljonit eurot lepinguosalise kohta. Sellest 7% kulus erinevatel pädevatel asutustel riiklike programmide koordineerimisele ja haldamisele.

[1] Tänu üldsuse suuremale teadlikkusele õhusaaste võimalikust kahjulikust mõjust metsadele käivitati ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni alusel 1985. aastal rahvusvaheline metsakoostööprogramm ICP Forests (rahvusvaheline koostööprogramm metsale õhusaaste poolt avaldatava mõju hindamiseks ja seireks). Programmiga ICP Forests seiratakse koostöös Euroopa Komisjoniga Euroopa metsi kahte eri intensiivsuse tasemega seiret kasutades. Esimese taseme puhul seiratakse kogu Euroopat süstemaatiliselt katvat riikidevahelist ruutvõrgustikku, mis koosneb 6000 vaadeldavast proovitükist suurusega 16 x 16 km . Intensiivseireks valitakse umbes 800 Euroopa metsade ökosüsteemidest võetud II taseme proovitükki. Kõnealuste I ja II taseme proovitükid on Forest Focuse programmiga ühised. Praegu osaleb programmis ICP Forests 40 riiki. Vt ka veebilehte: http://www.icp-forests.org/Political.htm

[2] EÜT L 326, 21.11.1985, lk 2.

[3] EÜT L 217, 31.7.1992, lk 3–7.

[4] 2003–2004. aasta otsus: komisjoni otsus K(2004)4901 (lõplik).

2005. aasta otsus komisjoni otsus K(2006)874 (lõplik).

2006. aasta otsus: komisjoni otsus K(2006) 2466 (lõplik).

[5] Kuigi pädevate ametiasutustega arutleti andmete avaldamise üle mitu korda, ei jõutud selles küsimuses kokkuleppele. Seepärast ei ole andmed nende omanikega nõu pidamata üldsusele kättesaadavad.

[6] Euroopa metsatulekahjuteabesüsteemi eesmärk on anda asjaomast teavet Euroopa metsade kaitsmiseks tulekahjude eest, pakkudes teavet nii tulekahjueelse kui -järgse seisundi kohta http://effis.jrc.it/wmi/viewer.html

[7] Nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrus 2012/2002, EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

[8] EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80.

[9] http://ec.europa.eu/environment/forests/wgffp.htm,

[10] http://forest.jrc.it/documents/2006/ForestFiresInEurope2005.pdf

[11] KOM(2006) 302 (lõplik), 15.6.2006.

[12] Nõukogu järeldused ELi metsanduse tegevuskava kohta aastateks 2007–2011. 2758. põllumajanduse ja kalanduse nõukogu istung. 24.–25. oktoober 2006.