Ettepanek Nõukogu määrus mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Mikroneesia Liiduriikide vahelise partnerluslepingu sõlmimist Mikroneesia Liiduriikides kalastamise kohta /* KOM/2005/0502 lõplik - CNS 2005/0206 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 17.10.2005 KOM(2005) 502 lõplik 2005/0206 (CNS) . Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Mikroneesia Liiduriikide vahelise partnerluslepingu sõlmimist Mikroneesia Liiduriikides kalastamise kohta . (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI Euroopa Ühenduse tuunipüügilaevade juurdepääsu Vaikse ookeani läänepiirkondade keskosa kalastuspiirkondadele peetakse EÜ tööstusliku tuunipüügi pikaajalise arengu seisukohalt väga oluliseks. Vaikse ookeani lääneosa on maailma suurim tuunipüügiala (sealne tuunipüük moodustab 50% maailma tuunipüügist). Teadusuuringud on näidanud, et praegu on varude seisund hea ja et teatavate liikide puhul ei ole suurimat võimalikku ohutut püügitaset veel saavutatud. 2001. aasta juunis volitas ministrite nõukogu komisjoni pidama läbirääkimisi kahepoolsete tuunipüügilepingute sõlmimiseks Vaikse ookeani läänepiirkondade keskosa AKV-riikidega, et luua EÜ tuunipüügilaevadele Vaikse ookeani piirkonnas tuunipüügilepingute võrgustik. 2002. aasta juulis pidas komisjon läbirääkimisi Kiribati Vabariigiga ja sõlmis temaga esimese lepingu kõnealuses piirkonnas. Leping jõustus 2003. aasta septembris. Teisena parafeeriti 2004. aasta jaanuaris leping Saalomoni saartega ning see peaks jõustuma 2006. aasta esimesel poolel. Lisaks peeti uurimuslikke läbirääkimisi ka teiste rannikuäärsete riikidega – Mikroneesia Liiduriikidega, Paapua Uus–Guineaga ja Cooki saartega. Mikroneesia Liiduriikidega peeti läbirääkimisi 2003. aasta lõpust kuni 2004. aasta alguseni. EÜ ja Mikroneesia kalastusalase partnerluslepingu tekst parafeeriti Pohnpeis (Mikroneesia) 13. mail 2004. aastal. Sellega nähakse ette ühenduse kalalaevade Mikroneesia vetes kalastamise tingimused ja ühenduse toetus Mikroneesia säästva kalanduspoliitika rakendamisele. Leping jõustub siis, kui lepinguosalised vahetavad teated asjakohaste vastuvõtmismenetluste lõpetamise kohta. Lepingu lahutamatuteks osadeks on protokoll ja tehniline lisa. Euroopa Ühenduse ja Mikroneesia vahelise lepingu puhul võeti kasutusele partnerlusel põhinev lähenemisviis, mida soovitas komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule saadetud teatises ning mille nõukogu kiitis heaks oma 2004. aasta juulis tehtud järeldustes. Kalastusalase partnerluslepingu protokoll, mis määrab kindlaks kalapüügivõimalused ja rahalise toetuse, on sõlmitud esialgu kolmeks aastaks. Protokoll näeb samuti ette, et Mikroneesia Liiduriikide poolt EÜ laevadele antavad kalapüügivõimalused peavad olema kooskõlas Vaikse ookeani läänepiirkondade keskosa riikide poolt Vaikse ookeani lääneosas seinnoodapüügi juhtimist käsitleva Palau kokkuleppe raames piirkondlikult vastu võetavate korralduslike otsustega. Lisaks sätestatakse, et EÜ püügikoormus Mikroneesia majandusvööndis peab olema kooskõlas tuunivarude teaduslikel kriteeriumidel põhineva nõuetekohase hindamise tulemustega, sealhulgas Vaikse ookeani ühenduse sekretariaadi poolt igal aastal koostatud teaduslike ülevaadetega. EÜ kalapüügivõimaluste kohaselt on lubatud kalastada 6 seineril ja 12 õngepüügilaeval. Alates teisest aastast võidakse kalapüügivõimalusi ühenduse taotlusel suurendada sõltuvalt Palau kokkuleppe osaliste ja/või muude pädevate piirkondlike kalandusühenduste korralduslikest otsustest. Kalapüügivõimalusi võidakse ka vähendada, kui seda teadusuuringute tulemuste põhjal nõuavad pädevad juhtimisorganid või asutused. Üldiseks rahaliseks toetuseks on määratud 559 000 eurot aastas. Alates teisest aastast võib aastast toetust suurendada 65 000 euro võrra iga täiendavalt väljastatud seinerilitsentsi kohta. Mikroneesia otsustas eraldada 18% aastasest rahalisest toetusest valdkondliku kalanduspoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks eesmärgiga edendada oma vetes vastutustundlikku kalapüüki. Toetuse kasutamisel lähtutakse EÜ ja Mikroneesia vahelise kokkuleppega püstitatud eesmärkidest. Kalastustegevuse järelevalve ja kontrolli suhtes sätestab protokolli lisa, et EÜ laevad peavad vastama täielikult kõigile piirkondlikele normidele (sealhulgas laevaseiresüsteemi nõuded), mis on kehtestatud kooskõlas Vaikse ookeani saarte foorumi kalandusametiga (Forum Fishery Agency, FFA) ning selle juhendamisel. EÜ laevaomanikud maksavad kalastustasu 15 000 eurot seineri kohta ja 4200 eurot õngepüügilaeva kohta. Lisaks peavad EÜ laevaomanikud võtma iga laeva pardale vähemalt ühe Mikroneesia meremehe ning aitama kaasa riikliku vaatlejate programmi rakendamisele. Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et kõnealune uus leping on majanduslikult kasulik ja Vaikse ookeani läänepiirkondade keskosas toimuva EÜ tööstusliku tuunipüügi arengu seisukohalt strateegiliselt tähtis. Aidates kaasa varude vastutustundliku ja säästva kasutamise edendamisele, on leping võrdselt kasulik nii ühendusele kui ka Mikroneesiale. Komisjon teeb ettepaneku, et nõukogu võtaks määrusega vastu otsuse kõnealuse uue kalastusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta. 2005/0206 (CNS) Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Mikroneesia Liiduriikide vahelise partnerluslepingu sõlmimist Mikroneesia Liiduriikides kalastamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga, võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1] võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[2] ning arvestades järgmist: 1. Ühendus ja Mikroneesia Liiduriigid (edaspidi “Mikroneesia”) on pidanud läbirääkimisi ja parafeerinud kalastamisalase partnerluslepingu, millega lubatakse ühenduse kaluritel kalastada vetes, mis kalastuse osas kuuluvad Mikroneesia Liiduriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla. 2. Kõnealune leping näeb ette majandus–, finants–, tehnilist ja teaduskoostöö kalanduse valdkonnas, et tagada ressursside säilitamine ja säästlik kasutamine, ning sätestab samuti ettevõtjatevahelised partnerlussuhted, mille eesmärgiks on arendada kalandussektori ja sellega seotud valdkondade majandustegevust, lähtudes ühistest huvidest. 3. Kõnealune leping tuleks heaks kiita. 4. Tuleks määrata kindlaks liikmesriikide kalapüügivõimaluste jaotamine. 5. Liikmesriigid, mille laevad kalastavad käesoleva lepingu alusel, teavitavad komisjoni Mikroneesia kalastusvööndis püütud varude kogustest kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 500/2001,[3] ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Mikroneesia Liiduriikide vaheline partnerlusleping Mikroneesia Liiduriikides kalastamise kohta (edaspidi “leping”). Lepingu tekst on lisatud käesolevale määrusele. Artikkel 2 Lepingu protokollis sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt: - | tuunikülmutusseinerid: | Hispaania: Prantsusmaa: | 75% ettenähtud kalapüügivõimalustest 25% ettenähtud kalapüügivõimalustest | - | triivõngejadaga kalapüügilaevad: | Hispaania: Portugal: | 8 laeva 4 laeva | Kui nimetatud liikmesriikide litsentsitaotlused ei kata kõiki protokollis sätestatud kalapüügivõimalusi, võib komisjon võtta arvesse ka teistest liikmesriikidest esitatud litsentsitaotlusi. Artikkel 3 Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Nõukogu nimel Eesistuja EUROOPA ÜHENDUSE JA MIKRONEESIA LIIDURIIKIDE VAHELINE KALANDUSALANE PARTNERLUSLEPING LEPING EUROOPA ÜHENDUSE JA MIKRONEESIA LIIDURIIKIDE VAHELINE PARTNERLUSLEPING MIKRONEESIA LIIDURIIKIDES KALASTAMISE KOHTA EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi “ühendus”) ja Mikroneesia Liiduriikide valitsus (edaspidi “Mikroneesia”); edaspidi “lepinguosalised"; VÕTTES ARVESSE ühenduse ja Mikroneesia vahelisi sõprussuhteid ja tihedat koostööd, eelkõige Lomé ja Cotonou kokkulepete raames, ning nende ühist soovi suhteid säilitada ja edasi arendada; VÕTTES ARVESSE Mikroneesia soovi oma kalavarusid tihedama koostöö kaudu otstarbekamalt kasutada ning ühenduse tuunipüügilaevade soovi pääseda kalastama Mikroneesia majandusvööndisse; MEENUTADES, et kaldajoonest kuni 200 meremiilini ulatuvas vööndis kuuluvad siirdekalavarude säilitamine, majandamine ja otstarbekas kasutamine Mikroneesia suveräänsete õiguste ja jurisdiktsiooni alla; VÕTTES ARVESSE Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kalavarude kokkulepet; OLLES TEADLIKUD 1995. aasta FAO konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud põhimõtete tähtsusest; KINNITADES, et rannikuriikide suveräänsete õiguste kasutamine nende riikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes elusressursside kasutamisel, kaitsmisel ja majandamisel peab olema kooskõlas rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja tavadega ning peab võtma nõuetekohaselt arvesse piirkondlikul tasandil kujunenud tavasid; OLLES OTSUSTANUD teha vastutustundliku kalapüügi edendamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et tagada mere elusressursside pikaajaline kaitse ja jätkusuutlik kasutamine; OLLES VEENDUNUD, et taoline koostöö peab toimuma ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, mis täiendavad üksteist, on kooskõlas asjaomase poliitikaga ja tagavad jõupingutuste sünergia; OLLES OTSUSTANUD algatada kõnealuste eesmärkide saavutamiseks dialoogi, et aidata Mikroneesial kujundada oma valdkondlikku kalanduspoliitikat ning teha kindlaks sobivad vahendid kõnealuse poliitika tõhusaks rakendamiseks ning ettevõtjate ja kodanikuühiskonna protsessi kaasamiseks; SOOVIDES leppida kokku Mikroneesia majandusvööndis kalastavate ühenduse laevade kalastustegevuse tingimustes ja ühenduse toetuses vastutustundliku kalapüügi edendamiseks kõnealuses majandusvööndis; OLLES OTSUSTANUD teha tihedamat koostööd kalamajanduses ja sellega seotud valdkondades, soodustades kalandusse tehtavaid otseseid investeeringuid, sealhulgas mõlema lepinguosalise ettevõtjaid kaasavate ühisettevõtete loomist; ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Kohaldamisala 1. Käesolev leping kehtestab põhimõtted, eeskirjad ja korra, millega reguleeritakse: a) majandus-, finants-, tehnilist ja teaduskoostööd kalandussektoris, et edendada Mikroneesia majandusvööndis vastutustundlikku kalapüüki, tagamaks kalavarude kaitset ja jätkusuutlikku kasutamist, ning arendada Mikroneesia kalandussektorit; b) tingimusi, mis määravad ühenduse kalalaevade juurdepääsu Mikroneesia majandusvööndile; c) järelevalve teostamist Mikroneesia majandusvööndi kalapüügi üle, eesmärgiga tagada eespool nimetatud eeskirjade ja tingimuste täitmine; d) kalavarude tõhusaks säilitamiseks ja majandamiseks võetavaid meetmeid; e) ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi ennetamist; ning f) ettevõtjate koostöö edendamist, sealhulgas partnerluste loomist äriühingute vahel, eesmärgiga arendada ühistest huvidest lähtudes kalandussektori ja sellega seotud valdkondade majandustegevust. Artikkel 2 Mõisted 1. Käesolevas lepingus kasutatakse järgmiseid mõisteid: a) Mikroneesia ametiasutus – Mikroneesia Riiklik Ookeaniressursside Korraldusasutus (National Oceanic Resource Management Authority, edaspidi “NORMA”); b) ühenduse ametiasutus – Euroopa Komisjon; c) Mikroneesia majandusvöönd – Mikroneesia suveräänsete kalastamisõiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed, mis on määratletud Mikroneesia seadustiku jagudes 18 ja 24; d) ühenduse laev – ühenduse liikmesriigi lipu all sõitev ja ühenduses registreeritud kalalaev; e) ühisettevõte – äriühing, mille on Mikroneesias kalapüügiks või sellega seotud tegevusteks asutanud laevaomanikud või lepinguosaliste ettevõtted; f) ühiskomitee – komitee, mis koosneb ühenduse ja Mikroneesia esindajatest, kelle ülesanded on esitatud käesoleva lepingu artiklis 9; g) kalapüük on: i kalade otsimine, püüdmine, väljapüüdmine või saagi kogumine; ii katse kalu otsida, püüda, välja püüda või saaki koguda; iii osalemine muus tegevuses, mille tulemusena võib põhjendatult eeldada kalade asukoha määramist, nende püüdmist või saagi kogumist; iv mis tahes peibutuspüügivahendite või nende juurde kuuluva varustuse, sealhulgas raadiomajakate paigaldamine, otsimine ja tagasikogumine; v mis tahes merel toimuv tegevus, millega otseselt toetatakse või valmistatakse ette punktides i–iv kirjeldatud tegevust; ning vi mis tahes muu õhu- või veesõiduki kasutamine punktides i–v kirjeldatud tegevuse eesmärgil, välja arvatud hädaolukorras meeskonna tervise ja ohutusega või laeva ohutusega seotud tegevused; h) kalalaev – mis tahes laev, mida kasutatakse kalastamiseks või mis on mõeldud kalastamiseks, sealhulgas abilaevad, transpordilaevad ning kõik muud laevad, mis on otseselt seotud kõnealuste kalastustegevustega; i) ettevõtja – mis tahes isik, kes vastutab kalalaeva töö eest või juhib või kontrollib seda, sealhulgas omanik, prahtija või kapten; j) ümberlaadimine – osa või kogu kalasaagi ümberlaadimine ühelt kalalaevalt teisele kalalaevale selleks määratud sadamas. Artikkel 3 Käesoleva lepingu rakendamist reguleerivad põhimõtted ja eesmärgid 1. Käesolevaga kohustuvad lepinguosalised edendama Mikroneesia majandusvööndis vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes vööndis kalastavate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest, ilma et see piiraks samas geograafilises piirkonnas paiknevate arengumaade vahel sõlmitud kokkulepete, sealhulgas vastastikuste kalastuskokkulepete kohaldamist. 2. Lepinguosalised teevad koostööd eesmärgiga abistada Mikroneesiat valdkondliku kalanduspoliitika kujundamisel ja rakendamisel Mikroneesia majandusvööndis ning algatavad vajalike reformide arutamiseks poliitilise dialoogi. Käesolevaga kohustuvad lepinguosalised iga valdkondliku kalanduspoliitika muudatuse korral teineteist teavitama ja teineteisega nõu pidama. 3. Lepinguosalised teevad samuti koostööd kõnealuse lepingu alusel rakendatud meetmete, programmide ja tegevuste ühistel või ühepoolsetel eel- ja järelhindamistel ning jooksvatel hindamistel. 4. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut rakendatakse kooskõlas majanduse ja sotsiaalvaldkonna hea valitsemistava põhimõtetega. 5. Ühenduse laevadel töötavate Mikroneesia meremeeste tööd reguleerib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsioon, mida kohaldatakse asjaomaste lepingute ja üldiste töötamistingimuste suhtes. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelikku tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist. Artikkel 4 Teaduskoostöö 1. Käesoleva lepinguga hõlmatud ajavahemikus vahetavad ühendus ja Mikroneesia teavet Mikroneesia majandusvööndi ressursside hetkeolukorra kohta; vajaduse korral peetakse ühiskomiteele meetmete soovitamise eesmärgil ühine teaduskohtumine vastavalt artikli 9 punktile b. 2. Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega otse või asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide raames, et tagada elusressursside majandamine ja kaitse Vaikse ookeani kesk- ja lääneosas ning teha koostööd sellega seotud teadusuuringute alal. Artikkel 5 Ühenduse laevade pääs Mikroneesia majandusvööndisse 1. Käesolevaga kohustub Mikroneesia andma ühenduse laevadele püügiloa oma majandusvööndis kooskõlas käesoleva lepinguga ning selle protokolli ja lisaga. 2. Käesoleva lepinguga reguleeritavad kalastustegevused toimuvad vastavalt Mikroneesia õigusaktidele. Mikroneesia teavitab komisjoni viivitamata kõigist nimetatud õigusaktide muudatustest ning kohaldab neid kolm kuud pärast teavitamist. 3. Mikroneesia vastutab protokollis sätestatud kalapüügi järelevalve tõhusa rakendamise eest. Ühenduse laevad peavad vastama kõnealuse järelevalve nõuetele. Mikroneesia poolt kalavarude kaitse huvides võetavad kalapüüki reguleerivad meetmed põhinevad objektiivsetel ja teaduslikel kriteeriumidel. Neid kohaldatakse, diskrimineerimata ühenduse, Mikroneesia ja kolmandate riikide laevu ning ilma et see piiraks sama geograafilise piirkonna arengumaade vahel sõlmitud lepingute, sealhulgas vastastikuste kalanduskokkulepete kohaldamist. 4. Ühendus võtab kõik asjakohased meetmed tagamaks, et ühenduse laevad peavad kinni käesoleva lepingu sätetest ja Mikroneesia majandusvööndi kalastustegevust reguleerivatest õigusaktidest. Artikkel 6 Litsentsid 1. Laevale püügilitsentsi saamise kord, kohaldatavad tasud ja laevaomanike kasutatavad makseviisid määratakse kindlaks protokolli lisas. Artikkel 7 Rahaline toetus 1. Ühendus annab Mikroneesiale rahalist toetust kooskõlas protokollis ja lisades sätestatud tingimustega, ilma et see piiraks Mikroneesiale Cotonou lepinguga ettenähtud rahastamist. Rahaline toetus arvestatakse kahe omavahel seotud teguri põhjal, milleks on: a) ühenduse laevade juurdepääs Mikroneesia majandusvööndisse; ning b) ühenduse rahaline toetus vastutustundliku kalapüügi edendamiseks ja kalavarude säästvaks kasutamiseks Mikroneesia majandusvööndis. 2. Lõike 1 punktis b nimetatud rahalise toetuse osa määratakse kindlaks ning toetust kasutatakse kooskõlas lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel protokolli kohaselt püstitatud eesmärkidega, mida tahetakse saavutada Mikroneesia valdkondliku kalanduspoliitika raames ning vastavalt selle rakendamiseks läbiviidavatele ühe- ja mitmeaastastele programmidele. 3. Ühenduse rahalist toetust makstakse igal aastal kooskõlas protokolliga ning ilma et see piiraks käesoleva lepingu ja selle protokolli sätete kohaldamist toetuse summa muutumise korral seoses järgmiste asjaoludega: a) rasked tingimused, välja arvatud loodusnähtused, mis takistavad kalastustegevusi Mikroneesia majandusvööndis, kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 14; b) ühenduse laevadele lubatud kalapüügivõimaluste vähendamine lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel asjaomaste varude majandamise huvides, kui seda peetakse parimate olemasolevate teadusnõuannete põhjal ressursside kaitse ja säästva kasutamise seisukohalt vajalikuks, kooskõlas protokolli artikliga 4; c) ühenduse laevadele lubatud kalapüügivõimaluste suurendamine lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel, kui kalavarude olukord seda parimate olemasolevate teadusnõuannete põhjal võimaldab, kooskõlas protokolli artiklitega 1 ja 4; d) Mikroneesia valdkondliku kalanduspoliitika rakendamiseks antava ühenduse rahalise toetuse tingimuste ümberhindamine, kooskõlas protokolli artikliga 5, kui seda põhjendavad mõlema lepinguosalise hinnangul ühe- ja mitmeaastaste programmide tulemused; e) käesoleva lepingu lõpetamine vastavalt artiklile 12; f) käesoleva lepingu kohaldamise peatamine vastavalt artiklile 13. Artikkel 8 Ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahelise koostöö edendamine 1. Lepinguosalised soodustavad majandus-, ettevõtlus-, teadus- ja tehnilist koostööd kalandussektoris ja seonduvates sektorites. Lepinguosalised peavad nimetatud eesmärgi saavutamiseks võetavate erinevate meetmete kooskõlastamiseks teineteisega nõu. 2. Lepinguosalised soodustavad kalapüügivõtete ja -vahendite, kalakaitseviiside ja kalatoodete tööstusliku töötlemise alast teabevahetust. 3. Lepinguosalised püüavad luua soodsaid tingimusi lepinguosaliste territooriumidel asuvate ettevõtete sidemete laiendamiseks tehnika-, majandus- ja ärivaldkondades, toetades ettevõtluse ja investeerimise arengut soodustava keskkonna loomist. 4. Lepinguosalised soodustavad otseseid investeeringuid, eelkõige vastastikuseid huve teenivate ühisettevõtete asutamist. Ühisettevõtete loomine Mikroneesiasse ja ühenduse laevade üleandmine ühisettevõtetele toimub süstemaatiliselt kooskõlas Mikroneesia ja ühenduse õigusega. Artikkel 9 Ühiskomitee 1. Käesoleva lepingu rakendamise järelevalveks moodustatakse ühiskomitee. Nimetatud komitee täidab järgmisi ülesandeid: a) järelevalve lepingu täitmise, tõlgendamise ja rakendamise üle, eriti protokolli artikli 5 lõikes 2 viidatud ühe- ja mitmeaastaste programmide määratlemine ning nende rakendamise hindamine; b) vajalike sidemete loomine kalanduse valdkonnas vastastikust huvi pakkuvate küsimuste ning eelkõige kalavarude säästva majandamise tagamiseks võetavate konkreetsete meetmete arutamiseks; c) tegutsemine kõnealuse lepingu tõlgendamise või rakendamisega seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina; d) vajaduse korral kalapüügivõimaluste taseme ja sellest tulenevalt rahalise toetuse ümberhindamine; nõupidamised toimuvad vastavalt protokolli artiklites 1, 2 ja 3 sätestatud põhimõtetele; e) mis tahes muud ülesanded, mille määravad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel. 2. Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi Mikroneesias ja ühenduses ning selle eesistujaks on koosolekut läbi viiv lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise taotlusel peab komitee erikoosolekuid. Artikkel 10 Käesoleva lepingu geograafiline kohaldamisala 1. Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, selles asutamislepingus sätestatud tingimustel ja teiselt poolt Mikroneesia territooriumi suhtes. Artikkel 11 Kestus 1. Käesolevat lepingut kohaldatakse üheksa aastat alates selle jõustumiskuupäevast; seejärel on see pikendatav kolme aasta kaupa, kui ei esitata kirjalikku lepingu lõpetamise teatist kooskõlas artikliga 12. Artikkel 12 Lõpetamine 1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada tõsiste asjaolude korral, nagu asjaomaste varude vähenemine, ühenduse laevadele tagatud kalapüügivõimaluste väiksema kasutuse kindlakstegemine või suutmatus täita lepinguosaliste võetud kohustusi seoses ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetud kalapüügi ennetamisega. 2. Asjaomane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest käesolevast lepingust taganeda vähemalt kuus kuud enne esialgse ajavahemiku või iga täiendava ajavahemiku möödumist. 3. Eelmises lõikes osutatud teatise üleandmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone. 4. Artiklis 7 nimetatud rahalist toetust vähendatakse lepingu lõpetamise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. 5. Enne käesoleva lepingu protokollide kehtivusaja lõppemist peavad lepinguosalised läbirääkimisi, et otsustada vastastikusel kokkuleppel lisas ja protokollis vajalike täienduste või muudatuste tegemine. Artikkel 13 Rahalise toetuse maksmise peatamine ja ülevaatamine 1. Käesoleva lepingu rakendamise võib peatada kummagi lepinguosalise algatusel lepingu, selle protokolli või lisa sätete rakendamise suhtes esineva tõsise eriarvamuse korral. Lepingu peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline oma kavatsusest teatama kirjalikult vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. Kõnealuse teatise saamisel alustavad osalised konsultatsioone eriarvamuste lahendamiseks vastastikusel kokkuleppel. 2. Artiklis 7 nimetatud rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt peatamise kestusele. Artikkel 14 Rahalise toetuse maksmise peatamine vääramatu jõu korral 1. Kui kalastustegevust Mikroneesia majandusvööndis takistavad tõsised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega, võib Euroopa Ühendus protokolli artiklis 2 sätestatud rahalise toetuse maksmise lepinguosaliste nõupidamise järel peatada, kui ühendus on maksete peatamise ajaks kõik ettenähtud summad täielikult tasunud. 2. Rahalise toetuse maksmist jätkatakse niipea, kui lepinguosalised on pärast nõupidamist ühiselt leidnud, et kalastamistegevust takistavad asjaolud on kõrvaldatud ning olukord võimaldab kalastustegevuse jätkamist. Makse sooritatakse kahe kuu jooksul pärast mõlema lepinguosalise kinnituse saamist. 3. Ühenduse laevadele käesoleva lepingu artikli 6 ja protokolli artikli 1 kohaselt väljastatud litsentside kehtivust pikendatakse selle ajavahemiku võrra, mil kalastustegevused olid peatatud. Artikkel 15 Protokoll ja lisa 1. Protokoll ja lisa on käesoleva lepingu lahutamatu osa. Artikkel 16 Jõustumine 1. Käesolev leping, mis on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, prantsuse, saksa, slovaki, sloveenia, soome, portugali, rootsi, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed, jõustub kuupäeval, mil kokkuleppeosalised teatavad teineteisele selle vastuvõtmise menetluste lõpuleviimisest. 2. Käesolevat lepingut ei kohaldata enne 1. jaanuari 2005. PROTOKOLL, Millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mikroneesia Liiduriikide vahelises Mikroneesia Liiduriikides kalastamis E PARTNERLUSLEPINGUS SÄTESTATUD KALAPÜÜGIVÕIMALUSED JA MAKSED Artikkel 1 Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused 1. Mikroneesia annab vastavalt lepingu artiklile 6 ühenduse tuunipüügilaevadele aastased kalapüügilitsentsid kooskõlas Mikroneesia seadustiku jaoga 24 ning Vaikse ookeani lääneosa seinnoodapüüki käsitleva Palau kokkuleppe (edaspidi “Palau kokkulepe”) piirmääradega. 2. Kolmel esimesel aastal pärast käesoleva protokolli jõustumist antakse lepingu artikliga 5 ette nähtud kalapüügivõimaluste kohaselt aastased litsentsid Mikroneesia majandusvööndis 6 seinerile ja 12 õngepüügilaevale ühel ajal kalastamiseks. 3. Alates protokolli teisest kohaldamisaastast ja ilma et see piiraks lepingu artikli 9 punkti d ja protokolli artikli 4 kohaldamist, võidakse ühenduse taotluse korral protokolli artikli 1 lõikega 2 seineritele eraldatud kalapüügilitsentside arvu suurendada. See on võimalik vaid siis, kui varud seda lubavad ning kui see on kooskõlas Palau kokkuleppes sätestatud aastaste piirmääradega ning asjakohase tuunivarude hinnanguga, mis põhineb objektiivsetel ja teaduslikel kriteeriumidel, sealhulgas Vaikse ookeani ühenduse sekretariaadi poolt kord aastas avaldataval dokumendil “Vaikse ookeani lääne- ja keskosa tuunipüügi ülevaade ja kalavarude seisund” ( Western and Central Pacific Tuna Fishery Overview and Status of Stocks ). 4. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse vastavalt käesoleva protokolli artiklitele 4, 6 ja 7. Artikkel 2 Rahaline toetus - makseviisid 1. Lepingu artiklis 7 viidatud rahaline toetus on 559 000 eurot aastas. 2. Esimest lõiget kohaldatakse vastavalt käesoleva protokolli artiklile 4 ja lepingu artiklitele 13 ja 14. 3. Kui ühenduse laevade aastane tuunikala kogupüük Mikroneesia majandusvööndis ületab 8600 tonni, suurendatakse aastast rahalist toetust 65 euro võrra iga täiendavalt püütud tuunikalasaagi tonni kohta. Samas ei ületa ühenduse makstav aastane kogusumma lõikes 1 viidatud rahalise toetuse kolmekordset määra. 4. Iga Mikroneesia poolt vastavalt artikli 1 lõikele 3 antava täiendava seinnoodalitsentsi korral suurendab ühendus käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 nimetatud rahalist toetust 65 000 euro võrra aastas. 5. Toetus tuleb tasuda esimesel kohaldamisaastal kolme kuu jooksul pärast lepingu jõustumiskuupäeva ning järgmistel aastatel hiljemalt käesoleva protokolli allkirjastamise aastapäeval. 6. Vastavalt artiklile 5 on Mikroneesial täielik kõnealuse rahalise toetuse kasutamise otsustusvabadus. 7. Rahaline toetus makstakse Mikroneesia Panga Pohnpei filiaalis avatud Mikroneesia üldisele arvelduskontole. Artikli 1 lõike 3 ja artikli 2 lõike 4 alusel väljastatud täiendavate litsentside eest maksab ühendus aastase rahalise toetuse samale arvelduskontole. NORMA edastab Euroopa Komisjonile pangaandmed enne lepingu jõustumiskuupäeva. 8. Maksete tõendamiseks saadetakse NORMA-le maksete või ülekannete tõendite koopiad. Artikkel 3 Koostöö vastutustundliku kalapüügi alal 1. Käesolevaga kohustuvad mõlemad lepinguosalised edendama Mikroneesia majandusvööndis vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes nendes vetes kalastavate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest. 2. Käesoleva protokolliga hõlmatud ajavahemiku jooksul teostavad ühendus ja Mikroneesia järelevalvet Mikroneesia majandusvööndi kalavarude olukorra ja säästva kasutuse üle. 3. Lähtudes Palau kokkuleppe osaliste iga-aastase koosoleku järeldustest ja Vaikse ookeani ühenduse sekretariaadi iga-aastasest varude hindamisest, konsulteerivad lepinguosalised üksteisega käesoleva lepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitee raames ning võtavad vajaduse korral vastastikusel kokkuleppel meetmeid kalavarude säästva majandamise tagamiseks. Artikkel 4 Kalapüügivõimaluste ülevaatamine 1. Artiklis 1 nimetatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel suurendada tingimusel, et Palau kokkuleppe osaliste iga-aastase koosoleku järeldused ja Vaikse ookeani ühenduse sekretariaadi iga-aastane varude läbivaatamine kinnitavad, et suurendamine ei ohusta Mikroneesia kalavarude säästvat majandamist. Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõikes 1 nimetatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. 2. Kui lepinguosalised lepivad kokku artiklis 1 ette nähtud kalapüügivõimaluste vähendamiseks võetavates meetmetes või kui Palau kokkuleppe osaliste otsus nõuab kalapüügi vähendamist, vähendatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. 3. Lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel vaadata üle ka kalapüügivõimaluste jaotamise erinevate laevaliikide vahel, tingimusel et muudatused vastavad teaduskohtumisel esitatud soovitustele, mis käsitlevad kõnealuse ümberjaotamisega mõjutatud varude majandamist. Kui see on kalapüügivõimaluste ümberjaotamise seisukohast vajalik, lepivad lepinguosalised kokku rahalise toetuse kohandamises. Artikkel 5 Toetus vastutustundliku kalapüügi edendamisele Mikroneesias 1. Mikroneesia kujundab välja ning võtab kasutusele valdkondliku kalanduspoliitika, et arendada vastutustundlikku kalapüüki. Nimetatud eesmärgi täitmiseks eraldatakse 18% käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 nimetatud rahalisest toetusest. Kõnealuse toetuse kasutamisel lähtutakse lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel määratletud eesmärkidest ning nende saavutamiseks rakendatavatest ühe- ja mitmeaastastest programmidest. 2. Lõike 1 kohaldamiseks lepivad ühendus ja Mikroneesia protokolli jõustumisel ja hiljemalt kolm kuud pärast selle jõustumiskuupäeva lepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomitee raames kokku mitmeaastases valdkondlikus programmis ning selle üksikasjalikes rakenduseeskirjades, mis käsitlevad eelkõige järgmist: (a) ühe- ja mitmeaastaseid juhiseid lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse asjaomase protsendimäära kasutamiseks; (b) vastutustundliku ja säästva kalapüügi juurutamiseks püstitatud ühe- ja mitmeaastaseid eesmärke, võttes arvesse Mikroneesia riiklikus kalanduspoliitikas ja muudes vastutustundliku ja säästva kalapüügi edendamisega seotud või neid mõjutavates poliitikasuundades väljendatud prioriteete; (c) iga-aastase tulemuste hindamise kriteeriume ja menetlusi. 3. Lepinguosalised peavad kõik mitmeaastase valdkondliku programmi suhtes kavandatud muudatused ühiskomitee raames heaks kiitma. 4. Igal aastal määrab Mikroneesia lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse protsendi, mida kasutatakse mitmeaastase programmi rakendamiseks. Käesoleva protokolli esimesel kohaldamisaastal teavitatakse ühendust kõnealuse protsendimäära eraldamisest ühiskomitee raames toimuva mitmeaastase valdkondliku programmi heakskiitmise ajal. Kõigil järgnevatel aastatel teavitab Mikroneesia Euroopa Komisjoni uuest protsendimäärast hiljemalt 45 päeva enne käesoleva protokolli allkirjastamise aastapäeva. 5. Lõikes 1 sätestatud rahalise toetuse kaheksateistkümneprotsendilise (18%) osa kasutamist kontrollib NORMA. 6. Kui see on mitmeaastase valdkondliku programmi rakendamise tulemuste iga-aastase hindamise alusel põhjendatud, võib Euroopa Komisjon taotleda käesoleva protokolli artikli 5 lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse osa vähendamist, et viia programmi rakendamiseks tegelikult eraldatud summad vastavusse selle rakendamise tulemustega. Artikkel 6 Vaidlused – käesoleva protokolli rakendamise peatamine 1. Käesoleva protokolli tõlgendamise või kohaldamisega seotud lepinguosalistevahelised vaidlused lahendatakse lepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitee raames toimuvate lepinguosaliste nõupidamiste käigus, korraldades selleks vajaduse korral erikoosoleku. 2. Ilma et see piiraks artikli 7 kohaldamist, võib käesoleva protokolli kohaldamise ühe lepinguosalise algatusel peatada, kui lepinguosaliste vahelist vaidlust peetakse tõsiseks ning kui lõike 1 kohaselt ühiskomitee raames peetud konsultatsioonide tulemusena ei ole saavutatud lahendust vastastikusel kokkuleppel. 3. Käesoleva protokolli rakendamise peatamiseks peab huvitatud lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. 4. Peatamise korral jätkavad lepinguosalised konsultatsioone vaidluse lahendamiseks vastastikusel kokkuleppel. Lahenduseni jõudmisel jätkatakse käesoleva protokolli rakendamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt ajavahemikule, mil käesoleva protokolli rakendamine oli peatatud. Artikkel 7 Käesoleva protokolli rakendamise peatamine makse tasumatajätmise tõttu 1. Kui ühendus ei tasu käesoleva protokolli artiklis 2 sätestatud makseid, võidakse vastavalt lepingu artiklile 9 peatada käesoleva protokolli rakendamine järgmistel tingimustel: a) NORMA teavitab Euroopa Komisjoni maksete tasumata jätmisest. Viimane viib läbi vajaliku kontrolli ning teeb vajaduse korral makse hiljemalt 45 tööpäeva jooksul teatise kättesaamise kuupäevast. b) Kui makset ei tehta ning seda ei põhjendata nõuetekohaselt punktis a sätestatud ajavahemiku jooksul, on Mikroneesial õigus peatada käesoleva protokolli rakendamine. Mikroneesia teavitab peatamisest viivitamata Euroopa Komisjoni. c) Käesoleva protokolli rakendamist jätkatakse asjaomase makse sooritamise järel. Artikkel 8 Siseriiklikud õigusaktid 1. Käesoleva protokolli ja selle lisa alusel kala püüdvate laevade tegevuse, eelkõige ümberlaadimise, sadamateenuste kasutamise ja varude hankimise suhtes kohaldatakse Mikroneesia asjakohaseid siseriiklikke õigusakte. Artikkel 9 Jõustumine 1. Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad lepingu jõustumiskuupäeval. LISA Ühenduse laevade kalast USTEGEVUST REGULEERIVAD TINGIMUSED MIKRONEESIA MAJANDUSVÖÖNDIS I PEATÜKK LITSENTSI TAOTLEMISE VORMINÕUDED JA LITSENTSIDE VÄLJASTAMINE 1. jagu Litsentside väljastamine 1. Mikroneesia Liiduriikide majandusvööndis kalastamise litsentsi võivad saada ainult heakskiidetud laevad. 2. Heakskiidu saamiseks peavad asjaomase laeva omanik ja kapten olema eelnevalt täitnud kõik kohustused, mis käesoleva lepingu kohaselt kaasnevad nende kalastustegevusega Mikroneesias. Laev peab olema nõuetekohaselt kantud piirkondlikku registrisse ja laevaseiresüsteemi registrisse. 3. Kõigil kalapüügilitsentsi taotlevatel ühenduse laevadel peab olema Mikroneesias asuv esindaja. Litsentsitaotlusel tuleb ära märkida nimetatud esindaja nimi, aadress ja kontaktandmed. 4. Euroopa Komisjon esitab Riikliku Ookeaniressursside Korraldamise Asutuse tegevjuhile (edaspidi “tegevjuht”) Mikroneesia eest vastutava Euroopa Komisjoni delegatsiooni (edaspidi “delegatsioon”) kaudu taotluse iga laeva kohta, kes soovib käesoleva lepingu alusel kala püüda, vähemalt 30 päeva enne taotletava litsentsi kehtivusaja alguskuupäeva. 5. Taotlused esitatakse tegevjuhile asjakohastel vormidel, mis litsentsi esmasel taotlemisel on koostatud liites 1a esitatud näidise järgi ning litsentsi uuendamisel liite 1b näidise järgi. 6. Kõigile litsentsitaotlustele tuleb lisada järgmised dokumendid: a) makse või maksetõend litsentsi kehtivusaja eest tasutud litsentsitasu kohta; b) lipuriigiks oleva liikmesriigi kinnitatud mõõtekirja koopia, milles on esitatud laeva mahutavus brutoregistertonnides või brutotonnides; c) vähemalt 15 cm x 10 cm suurune värske kinnitatud värvifoto, millel on näha laeva seisund külgvaates taotluse esitamise ajal; d) kõik muud dokumendid või sertifikaadid, mida nõutakse käesoleva protokolli kohaselt asjaomase laevaliigi suhtes kohaldatavate eeskirjade järgi; e) tunnistus nõuetekohase kandmise kohta piirkondlikku registrisse ja piirkondlikku laevaseiresüsteemi registrisse; f) litsentsi kehtivusajal olemasoleva kindlustuse tõendi ingliskeelne koopia; g) taotluse esitamise tasu või 250 euro (laeva kohta) tasumise maksetõend; h) vaatleja tasu 500 eurot. 7. Kõik tasud makstakse protokolli artikli 2 lõikes 7 nimetatud arvelduskontole. 8. Tasud hõlmavad kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamalõivud, teenus- ja ümberlaadimistasud. 9. Delegatsioon väljastab kõigi laevade litsentsid laevaomanikele või nende esindajatele 30 tööpäeva jooksul pärast seda, kui tegevjuht on saanud kõik punktis 6 nimetatud dokumendid. 10. Kui litsents allkirjastatakse ajal, mil delegatsiooni kontorid on suletud, saadetakse see otse laeva esindajale ning selle koopia saadetakse delegatsioonile. 11. Litsentsid väljastatakse konkreetsele laevale ning neid ei saa loovutada. 12. Tõendatud vääramatu jõu korral asendatakse laevale antud litsents ühenduse taotlusel uue litsentsiga, mis antakse mõnele teisele samasuguste tunnustega laevale, ilma lisatasuta. Selleks, et määrata võimalikud ühenduse lisamaksed vastavalt protokolli artikli 2 lõikele 3, võetakse ühenduse laevade püügitaseme arvestamisel arvesse mõlema asjaomase laeva kogupüüki. 13. Esimese laeva omanik või esindaja tagastab tühistatava litsentsi delegatsiooni kaudu tegevjuhile. 14. Uus litsents hakkab kehtima päeval, mil tegevjuht litsentsi väljastab. Mikroneesia delegatsiooni teavitatakse uuest litsentsist. 15. Litsents peab alati olema laeva pardal, asetatuna nähtavale kohale kaptenisillal, ilma et see piiraks käesoleva lisa IX peatüki punkti 1 kohaldamist. Mõistliku ajavahemiku jooksul pärast litsentsi väljastamist, kuid mitte kauem kui 45 päeva, ning kuni litsentsi originaali saamiseni tõendab käesoleva lepingu järelevalve ja jõustamise raames vajaliku kehtiva litsentsi originaali olemasolu täpne litsentsi koopia või muu tegevjuhti poolt heaks kiidetud dokument. 2. jagu Litsentsi väljastamise tingimused – tasud ja ettemaksed 1. Litsentside kehtivusaeg on üks aasta. Neid võib uuendada. Litsentse uuendatakse vastavalt protokolliga määratud kalapüügivõimaluste kättesaadavusele. 2. Ühe Mikroneesia majandusvööndis püütud tonni tasu on 35 eurot. 3. Litsentsid väljastatakse pärast seda, kui protokolli artikli 2 lõikes 7 nimetatud arvelduskontole on tasutud järgnevalt esitatud standardsummad: a) 15 000 eurot tuunipüügiseineri kohta, mis on võrdväärne aasta jooksul püütava 428 tonni tuunikala ja sellele lähedaste liikide eest ettenähtud tasudega; b) 4200 eurot triivõngejadaga kalapüügilaeva kohta, mis on võrdväärne aasta jooksul püütava 120 tonni tuunikala ja sellele lähedaste liikide eest ettenähtud tasudega. 4. Euroopa Komisjon koostab kalandusaasta eest tasumisele kuuluvate maksude lõpparuande iga aasta 30. juuniks eelmisel aastal püütud koguste kohta, võttes aluseks laevaomanike esitatud püügiaruanded. Andmeid kinnitavad ühenduse püügiandmete kontrollimise eest vastutavad teadusasutused (Institut de Recherche pour le Development (IRD), the Instituto Español de Oceanografía (IEO) või Instituto Portugues de Investigaçao Maritima (IPIMAR)) ning Vaikse ookeani ühenduse sekretariaat. Komisjon koostab kinnitatud püügiandmete arvestuse põhjal aruande iga litsentsi kehtivusaja kohta makstavate tasude kohta, mille arvestamisel lähtutakse hinnast 35 eurot püütud tonni kohta. 5. Komisjoni koostatud maksuaruanne edastatakse tegevjuhile kontrollimiseks ja heakskiitmiseks. Riiklik Ookeaniressursside Korraldamise Asutus (NORMA) võib esitada maksuaruande kohta küsimusi 30 päeva jooksul pärast selle esitamist ning nõuda erimeelsuste korral ühiskomitee kokkukutsumist. Kui 30 päeva jooksul pärast aruande väljastamist vastuväiteid ei esitata, loetakse maksuaruanne Mikroneesia poolt heaks kiidetuks. 6. Lõplik maksuaruanne esitatakse samaaegselt ja viivitamatult tegevjuhile, delegatsioonile, Vaikse ookeani ühenduse sekretariaadile ja laevaomanikele nende kohalike ametiasutuste kaudu. 7. Laevaomanikud peavad tegema kõik täiendavad maksed Mikroneesiale neljakümne viie (45) päeva jooksul pärast kinnitatud lõpparuande esitamist protokolli artikli 2 lõikes 7 nimetatud arvelduskontole. 8. Kui lõpparuandes esitatud summa on väiksem kui käesoleva jao punktis 3 nimetatud ettemaks, ei hüvitata saadud vahet laevaomanikule. II PEATÜKK KALASTUSVÖÖNDID JA KALASTUSTEGEVUS 1. Protokolli artiklis 1 nimetatud laevadel on lubatud kalastada Mikroneesia majandusvööndis, välja arvatud territoriaalvetes ja järgmistel kaartidel nimetatud madalikel: DMAHTC nr 81019 (2nd ed. March 1945; revised 7/17/72, corrected thru NM 3/78 of June 21, 1978), DMAHTC nr 81023 (3rd ed. Aug. 7 1976) ja DMAHATC nr 81002 (4th ed. Jan. 26, 1980 corrected thru NM 4/48). Tegevjuht teavitab komisjoni kõnealuste kalastamiseks suletud alade võimalikest muudatustest vähemalt kaks kuud enne muudatuste kohaldamist. 2. Kalastamine ei ole lubatud 2 meremiili raadiuses Mikroneesia valitsuse, kodaniku või muu isiku ankruga kinnitatud peibutuspüügivahendist, mille asukoha kohta esitatakse geograafilised koordinaadid, ning 1 meremiili raadiuses veealusest korallrifist, mida on kujutatud eelmises lõikes nimetatud kaardil. 3. Seinerid ja õngepüügilaevad tohivad püüda ainult tuunikala ja sellele lähedasi liike. Muu kalaliigi kui tuuni juhuslikust kaaspüügist tuleb NORMAt teavitada. 4. Põhjakalastus ja korallidel kalastamine on Mikroneesia majandusvööndis keelatud. 5. Ühenduse laevad peavad kõik püügivahendid kinni sorima, kui kõnealused laevad on liiduriikide sisevetes, territoriaalmeres või 1 miili raadiuses veealusest korallrifist. 6. Ühenduse laevade kalastamistegevus ei tohi häirida kohalikku traditsioonilist kalapüüki ning kõik püütud kilpkonnalised, mereimetajad ja korallriffidel elutsevad kalad tuleb vabastada viisil, mis tagab kõnealuste erinevate liikide isenditele võimalikud suured ellujäämisvõimalused. 7. Ühenduse laevad, nende kaptenid ja operaatorid tegutsevad kalastamisel viisil, mis ei häiri teiste kalalaevade kalastamistegevust ega kahjusta teiste kalalaevade kalapüügivahendeid. 8. Mikroneesia majandusvööndis kalastavad ühenduse laevad ei laadi oma kalasaaki merel ümber ühelgi tingimusel. III PEATÜKK Püügiaruannete koostamine 1. Käesoleva lisa tähenduses määratletakse ühenduse laeva merereisi kestus järgmiselt: a) ajavahemik Mikroneesia majandusvööndisse sisenemise ja vööndist lahkumise vahel; või b) ajavahemik Mikroneesia majandusvööndisse sisenemise ja ümberlaadimise vahel; või c) ajavahemik Mikroneesia majandusvööndisse sisenemise ja Mikroneesia sadamasse jõudmise vahel. 2. Kõik käesoleva lepingu alusel Mikroneesia vetes kalastamiseks loa saanud ühenduse laevad on kohustatud teavitama tegevjuhti oma püügikogustest järgmisel viisil: a) Aruannetes peab kajastuma laeva püük iga reisi ajal. Need edastatakse iga reisi lõpus ning igal juhul enne laeva Mikroneesia majandusvööndist lahkumist elektroonilisel kujul tegevjuhile, saates koopia delegatsioonile. Mõlemad aruande saajad saadavad laevale kohe elektroonilised kinnitused, saates teisele aruande saajale kinnituse koopia. b) Litsentsi aastase kehtivusaja jooksul punkti 2 alapunkti a tähenduses elektrooniliselt saadetud aruannete originaalid edastatakse tegevjuhile füüsilisel kandjal neljakümne viie (45) päeva jooksul pärast nimetatud ajavahemikus sooritatud viimase reisi lõppu. Samal ajal saadetakse paberkoopiad Euroopa Komisjonile. c) Ühenduse laevad deklareerivad oma püügi asjakohastel püügipäeviku vormidel, mis on esitatud liidetes 2a ja 2b. Ajavahemike kohta, mil laev ei viibi Mikroneesia vetes, tehakse nimetatud püügipäevikusse märge “väljaspool Mikroneesia Liiduriikide majandusvööndit”. d) Püügipäeviku vormile peavad ühenduse laevad märkima iga püügivahendite vettelaskmise kuupäeva, kellaaja ja laeva asukoha ning samuti iga püügivahendite vettelaskmisega saadud saagi täielikud andmed. Kui teataval päeval laeval vettelaskmist ei toimunud või kui vettelaskmine toimus, kuid kala ei saadud, peab laev kandma kõnealuse teabe igapäevase püügipäeviku vormi. Nendel päevadel, mil kalastamistegevust ei toimu, peab laev märkima kalastamistegevuste puudumise püügipäeviku vormi enne kõnealuse päeva keskööd kohaliku aja järgi. e) Kõik ühenduse laevad esitavad püügipäevikud viivitamata täitevametnikele ja teistele NORMA volitatud isikutele ja üksustele kontrollimiseks. f) Muude kalaliikide kui tuuni juhusliku kaaspüügi korral märgivad ühenduse laevad püütud kalaliigid ning iga liigi osa ja koguse massi või arvuna püügipäeviku vormil täpsustatud viisil, olenemata sellest, kas saak jäetakse pardale või lastakse merre tagasi. g) Püügipäevikute vormid tuleb täita loetavas kirjas iga päev ning need peab allkirjastama laeva kapten. 3. Kui käesoleva peatüki sätetest ei peeta kinni, on Mikroneesial õigus rikkumise toime pannud laeva litsents vorminõuete täitmiseni peatada ning kohaldada kehtivates Mikroneesia õigusaktides sätestatud sanktsioone. Sellest teavitatakse Euroopa Komisjoni. IV PEATÜKK MEREMEESTE MUNSTERDAMINE 1. Iga lepingu alusel kalastav ühenduse laev on kohustatud meeskonnaliikmena tööle võtma vähemalt ühe (1) Mikroneesia kodaniku. Mikroneesia kodanike teenistustingimused peaksid vastama Mikroneesia asjaomases tööstusharus järgitavatele tingimustele. 2. Juhul, kui ühenduse laeval ei ole võimalik võtta meeskonnaliikmena tööle ühte (1) Mikroneesia kodanikku muudel põhjustel peale punktis 9 esitatu, on laevaomanikud kohustatud maksma ühekordse hüvitise, mis võrdub kahe meeskonnaliikme palkadega Mikroneesia majandusvööndi kalastushooajal. Kõnealust summat kasutatakse Mikroneesia meremeeste ja/või kalameeste koolituseks ja see makstakse protokolli artikli 2 lõikes 7 täpsustatud arvelduskontole. 3. Laevaomanikel on võimalik vabalt valida pardale võetavad meremehed tegevjuhti esitatud nimekirjast. 4. Laevaomanik või esindaja teatab tegevjuhile asjaomase laeva pardale võetavate Mikroneesia meremeeste nimed ning nende meeskonnaliikme staatuse. 5. Ühenduse laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelikku tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist. 6. Mikroneesia meremeeste töölepingud, mille koopiad antakse allakirjutanutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel, pidades nõu tegevjuhiga. Kõnealused lepingud hõlmavad meremeeste suhtes kohaldatavat sotsiaalkindlustust, sealhulgas elukindlustust ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustust. 7. Mikroneesia meremeeste palgakulud kannavad laevaomanikud. Palgad fikseeritakse enne litsentside väljastamist laevaomanike või nende esindajate ja tegevjuhi vastastikusel kokkuleppel. Mikroneesia meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui Mikroneesia laevameeskondade meremeestel ning nende palgad ei tohi mingil tingimusel olla ILO standarditest madalamad. 8. Kõik ühenduse laevadele tööle võetud meremehed teatavad oma kohaleilmumisest asjaomase laeva kaptenile nende kavandatud pardalemineku päevale eelneval päeval. Kui meremees ei teata oma kohaleilmumisest kokkulepitud pardalemineku kuupäeval ja kellaajal, on laevaomanikud automaatselt vabastatud meremehe pardalevõtmise kohustusest. Tegevjuhti teavitatakse maksest viivitamata. V PEATÜKK Tehniline kirjeldus 1. Ühenduse laevad peavad vastama Mikroneesia ja Palau kokkuleppe osaliste võetud meetmetele, mis käsitlevad kalapüügivahendeid ja nende tehnilisi kirjeldusi, ning kõigile muudele nende kalastustegevuste suhtes kohaldatavatele tehnilistele meetmetele. VI PEATÜKK Vaatlejad 1. Litsentsitaotluse esitamisel tasuvad kõik asjaomased ühenduse laevad spetsiaalselt vaatlejate programmi tarbeks vaatleja tasu, nagu on täpsustatud käesoleva lisa I peatüki 1. jao punkti 6 alapunktis h, protokolli artikli 2 lõikes 7 nimetatud arvele. 2. Ühenduse laevad, millel on lepingu alusel lubatud kalastada Mikroneesia majandusvööndis, võtavad NORMA määratud vaatlejaid pardale järgmistel tingimustel: a) Tegevjuht määrab igal aastal pardal teostatava vaatlusprogrammi ulatuse, lähtudes nende laevade arvust, millel on lubatud kalastada tema pädevusse kuuluvates vetes, ning püütavate kalavarude seisundist. Vastavalt sellele määrab tegevjuht kalapüügiliikide kaupa kindlaks nende laevade arvu või protsendimäära, mis peavad võtma pardale vaatleja. b) Tegevjuht koostab nimekirja laevadest, mis peavad võtma pardale vaatleja, samuti nimekirja määratud vaatlejatest. Kõnealuseid nimekirju ajakohastatakse. Need edastatakse komisjonile vahetult pärast koostamist ning seejärel iga kolme kuu tagant, kui neid on ajakohastatud. c) Tegevjuht teavitab asjaomaseid laevaomanikke või nende esindajaid oma kavatsusest saata laeva pardale määratud vaatleja kas litsentsi väljastamise ajal või hiljemalt viisteist (15) päeva enne vaatleja kavandatud laevalemineku kuupäeva ning teatab vaatleja nime esimesel võimalusel. 3. Vaatlejate pardalviibimise aja määrab tegevjuht, kuid üldjuhul ületa see nende kohustuste täitmiseks vajaminevat aega. Tegevjuht teatab vaatleja pardalviibimise kestuse laevaomanikele või nende esindajatele, kui ta teatab neile asjaomase laeva pardale võetava vaatleja nime. 4. Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul ja kümme päeva ette, millistes Mikroneesia sadamates ja millistel kuupäevadel neil on kavas vaatlejad pardale võtta. 5. Kui vaatlejad võetakse pardale välisriigi sadamas, kannab nende reisikulud laevaomanik. Kui laev, mille pardal on Mikroneesia vaatleja, lahkub Mikroneesia majandusvööndist, tuleb laevaomaniku kulul võtta kõik meetmed, et tagada vaatleja võimalikult kiire naasmine Mikroneesiasse. 6. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kuue (6) tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, siis vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest. 7. Vaatlejatel on laevaohvitseri õigused. Nad täidavad järgmisi ülesandeid: a) laeva püügitegevuse jälgimine; b) püügiga tegelevate laevade asukoha kontrollimine; c) bioloogiliste proovide võtmine teadusprogrammide raames; d) kasutatavate püügivahendite ülesmärkimine; e) Mikroneesia majandusvööndis püügipäevikusse kantud püügiandmete kontrollimine; f) kaaspüükide protsendimäära kontrollimine ning vette tagasi lastud turustamiskõlblike kalade, vähkide, peajalgsete ja mereimetajate koguse hindamine; g) püügiandmete, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi koguste edastamine raadio teel kord nädalas. 8. Kaptenid lubavad Mikroneesia majandusvööndis kalastavate heakskiidetud laevade pardale Mikroneesia volitatud vaatlejaid ning teevad kõik võimaliku, et tagada vaatlejate kohustuste täitmise ajal nende füüsiline turvalisus ja heaolu: a) laeva kapten lubab laeva pardale teadusuuringuid, järelevalvet ja muid ülesandeid teostavad volitatud vaatlejad ning abistab neid; b) kapten aitab tagada vaatlejale täieliku juurdepääsu laeva pardal asuvatele vahenditele ja seadmetele, mida volitatud vaatleja võib oma kohustuste täitmiseks vajalikuks pidada, ning võimaldab neid kasutada; c) vaatlejatel peab olema juurdepääs sillale, pardal olevatele kaladele ning kohtadele, mida võidakse kasutada kala hoidmiseks, töötlemiseks, kaalumiseks ja säilitamiseks; d) vaatlejad võivad võtta mõistlikul hulgal proove ning neil peab olema täielik juurdepääs laeva aruannetele, sealhulgas selle logiraamatutele, püügipäevikutele ja dokumentatsioonile nende kontrollimiseks ja kopeerimiseks; ning e) vaatlejatel on lubatud koguda igasugust teavet majandusvööndi kalapüügi kohta. 9. Pardal olles peavad vaatlejad: a) tegema kõik selleks, et nende pardalolek ei segaks laeva tavapärast tegevust, b) suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust. 10. Vaatlusperioodi lõpus ning enne laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande, mis tuleb allkirjastada kapteni juuresolekul, kes võib enne oma allkirja panemist lisada asjakohaseid lisamärkusi. Vaatleja laevalt lahkumisel esitatakse aruande koopiad kaptenile ja delegatsioonile. 11. Laevaomanikud kannavad vaatlejate majutuskulud laevas laevaohvitseridega samadel tingimustel. 12. Vaatleja töötasu ja sotsiaalkindlustusmaksed tasub Mikroneesia valitsus. VII PEATÜKK Laeva IDENTIFITSEERIMINE 1. Kalapüügi ja mereohutuse tagamiseks tuleb kõik laevad tähistada ja identifitseerida kooskõlas Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) heaks kiidetud kalalaevade tähistamise ja identifitseerimise standardnõuetega. 2. Laeva nimi peab olema kirjutatud selgelt, ladina tähtedega laeva vöörile ja ahtrile. 3. Laev, mille nimi ja raadiokutsung või kutsungitähed ei ole nõuetekohasel viisil esitatud, võidakse eskortida täiendavaks uurimiseks Mikroneesia sadamasse. 4. Laeva operaator tagab rahvusvahelise kutsungi- ja avariisageduse (2182) kHz (HF) ja/või rahvusvahelise kutsungi- ja avariisageduse (156,8) MHz (kanal 16, VHF-FM) pideva jälgimise, et hõlbustada teabevahetust Mikroneesia valitsuse kalamajanduse-, järelevalve- ja jõustamisasutustega. 5. Laeva operaator tagab, et pardal on rahvusvaheliste signaalkoodide (INTERCO) värske ja ajakohastatud väljaanne, mis on igal ajal kättesaadav. VIII PEATÜKK Teabevahetus Mikroneesia liiduriikide patrulllaevadega 1. Heakskiidetud laevade ja Mikroneesia valitsuse patrulllaevade teabevahetus toimub rahvusvaheliste signaalkoodide abil järgmiselt: Rahvusvaheline signaalkood – tähendus: L …………………………..Peatuge kohe SQ3 ……………………….Peatuge või aeglustage sõitu, me soovime teie laeva pardale tulla QN ………………………..Manööverdage oma laev meie laeva kõrvale tüürpoordi QN1 ………………………Manööverdage oma laev meie laeva kõrvale pakpoordi TD2 .……………………...Kas teie laev on kalalaev? C ………………………….Jah N ………………………….Ei QR ………………………...Me ei saa oma laeva teie laeva kõrvale manööverdada QP …………………………Me manööverdame oma laeva teie laeva kõrvale IX PEATÜKK JÄRELEVALVE 1. Euroopa Komisjon peab ajakohastatud nimekirja laevadest, kellele on käesoleva protokolli alusel väljastatud kalapüügilitsents. Kõnealune nimekiri edastatakse selle koostamise ning iga ajakohastamise järel kalapüügi kontrollimise eest vastutavatele Mikroneesia asutustele. Seejärel võib laevaomanik saada kõnealuse nimekirja kinnitatud koopia, mida hoitakse laeva pardal kalapüügilitsentsi asemel litsentsi väljastamiseni. 2. Vööndisse sisenemine ja sealt väljumine: a) Ühenduse laevad teavitavad tegevjuhti oma kavatsusest Mikroneesia majandusvööndisse siseneda vähemalt 24 tundi ette ning kohe pärast sealt lahkumist. Mikroneesia majandusvööndisse jõudes peavad kõnealused laevad tegevjuhti kohe teavitama faksi või e-posti teel vastavalt liites 3 esitatud näidisele, või raadio teel. b) Lahkumisest teatades teatavad laevad ka oma asukoha ja pardal oleva saagi koguse ja liigid vastavalt liites 3 sätestatud näidisele. Kõnealune teave tuleb eelistatavalt esitada faksi teel, kuid kui see ei ole faksi puudumisel võimalik, siis e-posti või raadio teel. c) Laevu, mis kalastavad ilma tegevjuhti eelnevalt teavitamata, koheldakse litsentsita laevadena. d) Litsentsi väljastamisel teatatakse laevadele NORMA faksi- ja telefoninumbrid ja e-posti aadress. 3. Kontrollimenetlused: a) Mikroneesia majandusvööndis kalastavate ühenduse laevade kaptenid annavad pardaletuleku loa kalastamistegevuse kontrollimise ja järelevalve eest vastutavatele Mikroneesia volitatud ametiisikutele ning hõlbustavad nende kohustuste täitmist mis tahes ajal, kui nad viibivad Mikroneesia majandusvööndis või Mikroneesia liiduriikide territoriaalvetes või sisevetes. b) Ametiisikutel on täielik juurdepääs laeva aruannetele, sealhulgas selle logiraamatutele, püügipäevikutele, dokumentatsioonile ja kõigile andmete salvestamiseks kasutatud elektroonikaseadmetele, ning laeva kapten lubab kõnealustel volitatud ametiisikutel teha märkmeid kõigi NORMA väljastatud lubade või muude lepinguga sätestatud dokumentide kohta. c) Laeva kapten täidab kohe kõik volitatud ametnike esitatud mõistlikud juhised ning hõlbustab turvalist pardaletulekut ning laeva, seadmete, varustuse, aruannete, kala ja kalatoodete kontrollimist. d) Laeva kapten või meeskonnaliikmed ei tohi kohuseid täitvaid volitatud ametnikke solvata, häirida, takistada, ähvardada, keelata nende pardalepääsu, neile vastu hakata ega nende töösse sekkuda. e) Nimetatud ametiisikud ei jää pardale kauemaks kui nende kohustuste täitmiseks vajalik. f) Kontrolli lõpetamisel väljastatakse laeva kaptenile asjakohane tõend. 4. Kalalaevade arestimine: a) Tegevjuht teavitab delegatsiooni 48 tunni jooksul Mikroneesia majandusvööndis kalastavate ühenduse laevade arestimisest või nende suhtes sanktsioonide kohaldamisest. b) Samal ajal saab delegatsioon lühiaruande arestimise põhjuste ja asjaolude kohta. 5. Arestiteade: a) Järelevalveametniku koostatud teatele kirjutab alla laeva kapten. b) Kõnealune allkiri ei piira kapteni õigusi või kaitset, mida ta võib kasutada seoses eeldatava rikkumisega. c) Kapten juhib laeva järelevalveametniku poolt määratud sadamasse. Väiksemate rikkumiste korral võib tegevjuht lubada peatatud laeval kalastamistegevust jätkata. 6. Aresti korral peetav nõupidamine: a) Enne laeva kapteni või meeskonna või laeva lasti ning varustuse suhtes meetmete võtmist, välja arvatud oletatava rikkumisega seotud tõendite kindlustamise abinõud, korraldatakse ühe päeva jooksul alates eespool nimetatud teabe saamisest delegatsiooni ja tegevjuhi vaheline nõupidamine, millest võtab võimaluse korral osa ka asjaomase liikmesriigi esindaja. b) Nõupidamisel vahetavad lepinguosalised asjakohaseid dokumente ja teavet, mis võib aidata selgitada olukorra põhjustanud asjaolusid. Laevaomanikku või tema esindajat teavitatakse nõupidamise tulemustest ja kõigist laeva arestimisega kaasnevatest meetmetest. 7. Aresti lahendamine: a) Enne kohtumenetluse algatamist üritatakse oletatav rikkumine lahendada omavahelise kokkuleppega. Kokkuleppe sõlmimisele suunatud toimingud lõpetatakse hiljemalt neli (4) tööpäeva pärast laeva arestimist. b) Vastastikuse kokkuleppe korral määratakse trahvi suurus kooskõlas Mikroneesia õigusaktidega. c) Kui juhtumi suhtes ei ole võimalik jõuda vastastikkusele kokkuleppele ning asi tuleb anda pädevale kohtule arutamiseks, peab laevaomanik tasuma protokolli artikli 2 lõikes 7 nimetatud pangakontole tagatise, mis hõlmab rikkumise eest vastutavate osaliste makstavaid arestimiskulusid, trahve ja hüvitisi. d) Pangatagatist ei saa tagasi võtta enne kohtumenetluse lõppu. Tagatis vabastatakse kohe, kui kohtumenetlus lõpeb süüdimõistva otsuseta. Samuti vabastab menetlust läbiviiv kohus süüdimõistva otsuse korral vahesumma, kui trahvisumma on väiksem kui antud tagatise väärtus. e) Laev vabastatakse ja selle meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda: (1) kui on täidetud vastastikusest kokkuleppest tulenevad kohustused; või (2) kui enne kohtumenetluse lõppu on sisse makstud punkti 7 alapunktis c nimetatud tagatis ning pädev kohtuasutus on selle heaks kiitnud. 8. Ümberlaadimine: a) Ühenduse laevad, mis soovivad laadida kalasaagi ümber Mikroneesia vetes, teevad seda määratud Mikroneesia sadamates. b) Kõnealuste laevade omanikud peavad esitama tegevjuhile vähemalt 48 tundi ette järgmise, liite 3 punktis 4 sätestatud näidisele vastava teabe. c) Ümberlaadimist käsitletakse Mikroneesia majandusvööndist lahkumisena. Laevad peavad seetõttu esitama tegevjuhile oma püügiaruanded ning teatama enda kavatsusest kalapüüki jätkata või lahkuda Mikroneesia majandusvööndist. d) Igasugune muu saagi ümberlaadimine, mida ei ole eespool käsitletud, on Mikroneesia majandusvööndis keelatud. Iga käesolevat sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Mikroneesia õigusaktides sätestatud sanktsioone. 9. Punkerdamine: Kui punkerdamine toimub Mikroneesia merereisi ajal, peavad ühenduse laevad teatama sellest vastavalt liite 3 punktis 6 esitatud näidisele. 10. Mikroneesia sadamas lossivate või ümberlaadivate ühenduse laevade kaptenid võimaldavad kõnealuste tegevuste kontrollimist Mikroneesia inspektorite poolt. Kui kontroll on lõpetatud, väljastatakse laeva kaptenile sellekohane tõend. X PEATÜKK LAEVASEIRESÜSTEEM 1. Kõik ühenduse laevad peavad vastama Mikroneesia majandusvööndi suhtes kohaldatava piirkondliku laevaseiresüsteemi nõuetele. Kõik ühenduse laevad paigaldavad pardale automaatse asukohateabe edastaja (automatic location communicator, edaspidi “ALC”), hooldavad seda ja hoiavad igal ajal töökorras. Laeva kapten ja operaator nõustuvad mitte muutma, eemaldama või laskma eemaldada laevale paigaldatud ALCd, välja arvatud vajalike remondi- ja hooldustööde teostamiseks. Iga laeva operaator kannab ALC soetus-, hooldus- ja kasutuskulud ise ning teeb selle kasutamisel täielikult koostööd NORMAga. 2. Punkt 1 ei välista lepinguosaliste võimalust kaaluda muude laevaseiresüsteemide kasutamist. XI PEATÜKK Keskkonnavastutus 1. Ühenduse laevad tunnustavad Mikroneesia tundlike laguunide ja atollide (mereliste) keskkonnatingimuste säilitamise vajadust ning ei lase vette aineid, mis võivad kahjustada mereressursside kvaliteeti. 2. Ühenduse laevad ei lase üheski sadamas vette kalu või kaaspüüki ega anna kalu või kaaspüüki üle ühelegi isikule ega ühingule enne asjakohase Mikroneesia liiduriigi vastutava asutuse kirjaliku loa ning NORMA kirjaliku nõusoleku saamist. XII PEATÜKK Ettevõtja vastutus 1. Ettevõtja tagab, et laevad on merekõlblikus seisundis ning nende pardal on kõigi reisijate ja meeskonnaliikmete turvalisuse ja ellujäämise tagamiseks piisavad seadmed ja vahendid. 2. Mikroneesia, selle liiduriikide, kodanike ja elanike kaitse tagamiseks peab operaator oma laeva asjakohaselt ja täielikult kindlustama rahvusvaheliselt tunnustatud ja NORMA heaks kiidetud kindlustusfirmas kõigi Mikroneesia jurisdiktsiooni alla kuuluvate piirkondade osas, sealhulgas laguunide ja atollide piirkondade, territoriaalmere, veealuste korallriffide ja majandusvööndi osas, mida tõendab käesoleva lisa 1. peatüki 1. jao punkti 6 alapunktis f viidatud tõend kindlustuse olemasolu kohta. 3. Kui ühenduse laevaga juhtub Mikroneesia vetes (sealhulgas sisevetes, territoriaalmeres ja majandusvööndis) mereõnnetus või õnnetusjuhtum, mille tagajärjel tekitatakse kahju keskkonnale, varale või isikule, teavitavad laev ja operaator sellest kohe NORMAt ja Mikroneesia Transpordi-, Side- ja Infrastruktuuri Ministeeriumi. XIII PEATÜKK Kohaldatavad seadused, eeskirjad ja normid 1. Laev ja laeva operaatorid peavad rangelt kinni käesolevast lisast ja Mikroneesia ning selle liiduriikide seadustest, eeskirjadest ja normidest ning rahvusvahelistest lepingutest, konventsioonidest ja kalanduskokkulepetest, mille osaline on Mikroneesia. Kui käesolevast lisast ja Mikroneesia ning selle liiduriikide seadustest, eeskirjadest ja normidest ei suudeta rangelt kinni pidada, võivad sellega kaasneda olulised trahvid ning muud tsiviil- ja kriminaalkaristused. LISAD 1. Loataotluse vormid a. Kalapüügiloa taotlemine ja registreerimine b. Loa uuendamise taotlus 2. Püügipäevikute vormid a. Seinnooda püügipäevik b. Õngepüügi püügipäevik 3. Aruannete üksikasjad VÄLISMAISE KALALAEVA Liide 1a REGISTREERIMISE & PÜÜGILOA TAOTLUS Liide 1a National Oceanic Resource Management Authority | P.O. Box PS122 | Telefon: | (691) 320-2700/5181 | Palikir, Pohnpei FM 96941 | Faks: | (691) 320-2838 | Federated States of Micronesia | E-post: | norma@mail.fm | JUHISED: | Taotleja PEAB taotluse allkirjastama ja märkima kuupäeva; vastasel korral see ei kehti. | Aadress tähendab täielikku postiaadressi. | Vajalikku kohta märkida selgesti X. | Kasutada meetermõõdustiku ühikuid; muude süsteemide kasutamise korral tuleb ühikud täpsustada. | Käesolevale taotlusele tuleb lisada värske 6 x 8 tolline värvifoto laeva kohta, millel on näha laeva nimi ja registreerimisnumber. | Lisada Forum Fisheries Agency (FFA) piirkondliku registri ja laevaseiresüsteemi (VMS) sertifikaatide koopiad. | Kui laev on varem registreeritud, märkida: | Piirkondlikud nõuded: | Laeva varasem nimi | FFA registrinumber | Varasem registreerimisnumber | FFA VMS registrinumber | Varasem rahvusvaheline raadiokutsung | ALC tüüp | Laeva andmed: | Laeva nimi | Laeva liik: (valida sobiv) | Üksi tegutsev seiner | Kalaveolaev/külmutuslaev | Otsingulaev | Õngejadalaev | Punkerlaev | Muu | Ritvõngelaev | Rühmas tegutsev seiner | Täpsustada | Registreerimisriik | Registreerimisnumber registreerimisriigis | Rahvusvaheline raadiokutsung | Laeva omanik: | Laeva kasutaja/prahtija: | Nimi | Nimi | Aadress | Aadress | Laeva kapten: | Kalastamise eest vastutav kapten: | Nimi | Nimi | Aadress | Aadress | Tegutsemiskoht (tegutsemiskohad): | Loa andmed: | Valida sobiv loa kehtivusaeg ning täpsustada soovitav jõustumiskuupäev. | Sadam 1/Riik | 1 aasta | _________________________ | Sadam 2/Riik | 6 kuud | _________________________ | Sadam 3/Riik | 3 kuud | _________________ | Lubatud kalastuspiirkonna lipp/riik | Muu (täpsustada): | _________________ | Laeva spetsifikatsioon: | Kere materjal: | Teras ڤ | Puit ڤ | Klaaskiuga sarrustatud polüester ڤ | Muude materjalide korral täpsustada | Ehitamise aasta | Kogumahutavus | Ehitamise koht | Kogupikkus | Meeskonnaliikmete arv | Peamasinate võimsus (märkida ühikud) | Kütuse kandevõime (kiloliitrites) | Külmutusvõimsus päevas (vajaduse korral rohkem kui üks): Meetod Võimsus Temperatuur (c) Tonni päevas Soolvesi (NaCl) BR ڤ ____________________________ ________________ Soolvesi (CaCl) CB ڤ ____________________________ ________________ Õhk (õhujuga) BF ڤ ____________________________ ________________ Õhk (keerised) RC ڤ ____________________________ ________________ Muude korral täpsustada _______________ ____________________________ ________________ Ladustamisvõimsus (vajaduse korral rohkem kui üks): Meetod Võimsus Temperatuur (c) Kuupmeetrites Jää IC ڤ ____________________________ ________________ Külmutatud merevesi RW ڤ ____________________________ ________________ Soolvesi (NaCl) BR ڤ ____________________________ ________________ Soolvesi (CaCl) CB ڤ ____________________________ ________________ Õhk (keerised) RC ڤ Muude korral täpsustada _______________ ____________________________ ________________ Täita vastavalt vajadusele kas A, B, C või D. A. Seinerite puhul : Helikopteri registreerimisnumber __________________________ Võrgu pikkus (meetrites)________________ Helikopteri mudel ______________________________________ Võrgu sügavus (meetrites) _______________ Abilaev: 1. nimi _______________________________________________ Tüüp 1 _________________________ 2. nimi _______________________________________________ Tüüp 2 _________________________ 3. nimi _______________________________________________ Tüüp 3 _________________________ B. Ritvõngelaevade puhul : Automaatsete tõstukite arv (nende puudumisel 0) __________ Sööda säilitamine (vajaduse korral rohkem kui üks) Ringlusmeetod Võimsus (vajaduse korral x) kuupmeetrites Loomulik NN ڤ ____________________________ Ringlus CR ڤ ____________________________ Külmutatud RC ڤ ____________________________ C. Õngejadalaevade puhul : Keskmine ujukite arv ____________________________________ Õngejada pikkus kilomeetrites ______________ Keskmine õngekonksude arv ujuki kohta ____________________ Õngejada materjal ______________________________________ D. Abilaevade puhul : Tegevused (vajaduse korral rohkem kui üks) Külmutuslaev ڤ Luurelaev ڤ Ankrulaev ڤ Lisalaev/emalaev ڤ Muude korral täpsustada____________________________________________________________________________ Abistatav(ad) kalalaev(ad) ________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________ Kinnitan, et eespool esitatud teave on tõene ja täielik. Mõistan, et pean viivitamata teatama eespool esitatud teabe muudatustest, ning mõistan ka seda, et selle nõude täitmata jätmine võib mõjutada minu laeva staatust FFA piirkondlikus registris. Käesolev taotlus on esitatud vastavalt järgmisele lepingule: Lepingu nimi | Lepingu jõustumiskuupäev | Taotleja: Märkida, kas taotleja on omanik, prahtija või volitatud esindaja _________________________________ Taotleja nimi: | Telefon: | Aadress: | Faks: | E-post: | Allkiri: | Kuupäev: | VÄLISMAISE KALALAEVA Liide 1b PÜÜGILOA UUENDAMISE TAOTLUS National Oceanic Resource Management Authority | P.O. Box PS122 | Telefon: | (691) 320-2700/5181 | Palikir, Pohnpei FM 96941 | Faks: | (691) 320-2838 | Federated States of Micronesia | E-post: | norma@mail.fm | JUHISED: | Käesolev taotlusvorm kehtib AINULT selle laeva suhtes, mille püügiluba uuendatakse sama püügilepingu alusel, mille põhjal väljastati ka esimene püügiluba (või eelmised püügiload). | Taotleja PEAB taotluse allkirjastama ja märkima kuupäeva; vastasel korral see ei kehti. | Aadress tähendab täielikku postiaadressi. | Vajalikku kohta märkida selgesti X. | Piirkondlikud nõuded: | FFA registrinumber | FFA VMS registrinumber | Laeva andmed: | Laeva nimi | Eelmise loa number | Registreerimisriik (lipp) | Lipuriigi registreerimisnumber | Rahvusvaheline raadiokutsung | Laevaliik (varustus): | Üksi tegutsev seiner | Kalaveolaev/külmutuslaev | Otsingulaev | Õngejadalaev | Punkerlaev | Muu (täpsustada) | ____________ | Ritvõngelaev | Rühmas tegutsev seiner | Loa andmed: | Valida sobiv loa kehtivusaeg ning täpsustada soovitav jõustumiskuupäev. | 1 aasta | 6 kuud | 3 kuud | Loa jõustumiskuupäev | Käesolevaga taotlen Mikroneesia Liiduriikide Riiklikult Ookeaniressursside Korraldusasutuselt (NORMA) eespool nimetatud laeva püügiloa uuendamist. Kinnitan, et eespool esitatud teave on tõene ja täielik. Mõistan, et pean viivitamata teatama eespool esitatud teabe muudatustest, ning mõistan ka seda, et selle nõude täitmata jätmine võib mõjutada minu laeva staatust FFA piirkondlikus registris. Käesolev taotlus on esitatud vastavalt järgmisele lepingule: Lepingu nimi | Lepingu jõustumiskuupäev | Taotleja: Märkida, kas taotleja on omanik, prahtija või volitatud esindaja _________________________________ Taotleja nimi: | Telefon: | Aadress: | Faks: | E-post: | Allkiri | Kuupäev | Liide 2a REV: SPC/FFA DEC 1996 VAIKSE OOKEANI LÕUNAOSA PIIRKONDLIK SEINNOODA PÜÜGIPÄEVIK LK _____ LK-de koguarv ______ LAEVA NIMI | PÜÜGILOA VÕI LITSENTSI NUMBER (NUMBRID) | AASTA | KALANDUSETTEVÕTTE NIMI | FFA PIIRKONDLIK REGISTRINUMBER | LOSSIMISSADAMA ESINDAJA NIMI | LÄHTESADAM | LOSSIMISSADAM | REGISTREERIMISRIIK | FFA TÜÜBIKINNITUSEGA ALC (JAH/EI) ? | . KÕIK KUUPÄEVAD JA KELLAAJAD PEAVAD OLEMA ESITATUD UTC/GMT SÜSTEEIS . KÕIK KAALUD PEAVAD OLEMA ESITATUD MEETERMÕÕDUSTIKU TONNIDES | LAHKUMISE KUUPÄEV JA KELLAAEG | SADAMASSE SAABUMISE KUUPÄEV JA KELLAAEG | REGISTREERIMISNUMBER REGISTREERIMISRIIGIS | RAHVUSVAHELINE RAADIOKUTSUNG | KALA KOGUS PARDAL ENNE REISI ALGUST | KALA KOGUS PARDAL PÄRAST LOSSIMIST | KUU | PÄEV | TEGEVUSE KOOD | 01:00 UTC VÕI ASUKOHT VETTELASKMISEL | PARVEDE KOGUMISE KOOD | VETTELASKMISE KELLA-AEG | PARDAL HOITAV SAAK | VETTE TAGASI LASTUD SAAK | KALAKONSERVITEHASESSE, KÜLMHOONESSE, KÜLMUTUSLAEVALE VÕI MUULE LAEVALE LOSSITUD SAAK | Liide 2b REV: SPC/FFA DEC 1996 VAIKSE OOKEANI LÕUNAOSA PIIRKONDLIK ÕNGEPÜÜGI PÜÜGIPÄEVIK LK _____LK-de koguarv _____ LAEVA NIMI | PÜÜGILUBA VÕI LITSENTSI NUMBER (NUMBRID) | AASTA | KALANDUSETTEVÕTTE NIMI | FFA PIIRKONDLIK REGISTRINUMBER | LOSSIMISSADAMA AGENDI NIMI | LÄHTESADAM | LAHKUMISE KUUPÄEV JA KELLAAEG | REGISTREERIMISRIIK | FFA TÜÜBIKINNITUSEGA ALC (JAH/EI) ? | . KÕIK KUUPÄEVAD JA KELLAAJAD PEAVAD OLEMA ESITATUD UTC/GMT SÜSTEEMIS . KÕIK KAALUD PEAVAD OLEMA ESITATUD KILOGRAMMIDES | LOSSIMISSADAM | SADAMASSE SAABUMISE KUUPÄEV JA KELLAAEG | REGISTREERIMISNUMBER REGISTREERIMISRIIGIS | RAHVUSVAHELINE RAADIOKUTSUNG | PEAMINE SIHTLIIK | KONKSUDE ARV UJUKITE VAHEL | Liide 3 Aruannete üksikasjad NORMAle esitatav aruanne Faks: (691) 320-2383, e-post: norma@mail.fm 1. Mikroneesia majandusvööndisse saabumisest teatamine 24 tundi enne Mikroneesia majandusvööndisse sisenemist (a) | Teatamise kood | ZENT | (b) | Laeva nimi | (c) | Loa number | (d) | Sisenemise kuupäev (pp.kk.aa) | (e) | Sisenemise kellaaeg (GMT) | (f) | Sisenemise koht | (g) | Pardal oleva kalasaagi üldkogus | (i) seinnooda kohta märkida üldkogus kaalu ja liikide kaupa: | VÖÖTTUUN | (SKJ)____. ___(mt) | KULDUIM-TUUN | (YFT)____. ___(mt) | MUUD | (OTH)____. ___(mt) | (ii) õngepüügi kohta märkida arvuline kogus liikide kaupa: | KULDUIM-TUUN | (YFT)____. ___(mt) | SUURSILM-TUUN | (BET)____. ___(mt) | PIKKUIM-TUUN | (ALB)____. ___(mt) | HAID | (SHK)____.___(mt) | MUUD | (OTH)____.___(mt) | nt ZENT/ COSMOS/F031-EUCPS-00000-01/10-5-04/0635Z/1230N; 150E/SKJ: 200;YFT: 90; OTH: 50 | 2. Mikroneesia majandusvööndist lahkumise teatamine Kohe pärast kalastuspiirkonnast lahkumist: (a) | Teatamise kood | ZDEP | (b) | Laeva nimi | (c) | Loa number | (d) | Lahkumise kuupäev (pp.kk.aa) | (e) | Lahkumise kellaaeg (GMT) | (f) | Lahkumise koht | (g) | Pardal oleva kalasaagi üldkogus | (i) seinnooda kohta märkida üldkogus kaalu ja liikide kaupa: | VÖÖTTUUN | (SKJ)____. ___(mt) | KULDUIM-TUUN | (YFT)____. ___(mt) | MUUD | (OTH)____. ___(mt) | (ii) õngepüügi kohta märkida arvuline kogus liikide kaupa: | KULDUIM-TUUN | (YFT)____. ___(mt) | SUURSILM-TUUN | (BET)____. ___(mt) | PIKKUIM-TUUN | (ALB)____. ___(mt) | HAID | (SHK)____.___(mt) | (h) | Mikroneesia majandusvööndis saadud kogusaak kaalu või kalade arvu (vastavalt vajadusele) ja liikide kaupa (sarnaselt pardal olevale kalasaagile) | (i) | Kalastuspäevi kokku | nt ZDEP/ COSMOS/F031-EUCPS-00000-01/20-5-04/0635Z/1300N; 145E/SKJ: 300;YFT: 130; OTH: 80/FSMEEZ; SKJ: 100;YFT: 40;OTH: 30/10 | 3. Iganädalane asukoht ja kalasaagi aruanne Mikroneesia majandusvööndis olemise ajal Iga kolmapäeva keskpäeval pärast sisenemisaruannet või viimast nädalaaruannet, kui laev on endiselt Mikroneesia majandusvööndis. (a) | Teatamise kood | WPCR | (b) | Laeva nimi | (c) | Loa number | (d) | Iganädalase asukoha kuupäev (pp.kk.aa) | (e) | WPCR asukoht | (f) | Kalasaak pärast viimase aruande esitamist | (i) seinnooda kohta märkida üldkogus kaalu ja liikide kaupa: | VÖÖTTUUN | (SKJ)____. ___(mt) | KULDUIM-TUUN | (YFT)____. ___(mt) | MUUD | (OTH)____. ___(mt) | (ii) õngepüügi kohta märkida arvuline kogus liikide kaupa: | KULDUIM-TUUN | (YFT)____. ___(mt) | SUURSILM-TUUN | (BET)____. ___(mt) | PIKKUIM-TUUN | (ALB)____. ___(mt) | HAID | (SHK)____.___ (mt) | MUUD | (OTH)____.___(mt) | (g) | Püügipäevade arv nädalas | nt WPCR/COSMOC/F031-EUCPS-00000-01/12-5-04/0530N; 14819E/SKJ: 200;YFT: 90;OTH: 50/10 | 4. Sadamast lahkumine Kohe pärast sadamast lahkumist. (a) | Teatamise kood | PDEP | (b) | Laeva nimi | (c) | Loa number | (d) | Lahkumise kuupäev (pp.kk.aa) | (e) | Lahkumise kellaaeg (GMT) | (f) | Sadama nimi | (g) | Pardal oleva kalasaagi üldkogus | (i) seinnooda kohta märkida üldkogus kaalu ja liikide kaupa: | VÖÖTTUUN | (SKJ)____. ___(mt) | KULDUIM-TUUN | (YFT)____. ___(mt) | MUUD | (OTH)____. ___(mt) | (ii) õngepüügi kohta märkida arvuline kogus liikide kaupa: | KULDUIM-TUUN | (YFT)____. ___(mt) | SUURSILM-TUUN | (BET)____. ___(mt) | PIKKUIM-TUUN | (ALB)____. ___(mt) | HAID | (SHK)____.___ (mt) | MUUD | (OTH)____.___ (mt) | (h) | Järgmine sihtkoht | Pohnpei | nt PDEP/ COSMOS/F031-EUCPS-00000-01/23-5-04/0635Z/Pohnpei/SKJ:0; YFT:0; OTH:0 | 5. Punkerdamise aruanne Kohe pärast tankimist litsentsitud tankerilt. (a) | Teatamise kood | BUNK | (b) | Laeva nimi | COSMOS | (c) | Loa number | F031-EUCPS-0000-01 | (d) | Punkerdamise alustamise kuupäev ja kellaaeg (GMT) pp.kk.aa:ttmm | (e) | Asukoht punkerdamise alustamisel | (f) | Võetud kütuse kogus kiloliitrites | (g) | Punkerdamise lõppkuupäev ja -kellaaeg (GMT) | (h) | Asukoht punkerdamise lõpetamisel | (i) | Tankeri nimi | KIM | nt BUNK/ COSMOS/F031-EUCPS-00000-01/10-5-04/0635Z/1230N; 150E/160/10-5-04/1130N; 145E/KIM | 6. Ümberlaadimise aruanne Kohe pärast ümberlaadimist Mikroneesia heakskiidetud sadamas litsentsitud transpordilaevale. (a) | Teatamise kood | PNOT | (b) | Laeva nimi | COSMOS | (c) | Loa number | F031-EUCPS-0000-01 | (d) | Mahalaadimise kuupäev (pp.kk.aa) | (e) | Mahalaadimissadam | (f) | Ümberlaaditud kalasaak | (i) seinnooda kohta märkida üldkogus kaalu ja liikide kaupa: | VÖÖTTUUN | (SKJ)____. ___(mt) | KULDUIM-TUUN | (YFT)____. ___(mt) | MUUD | (OTH)____. ___(mt) | (ii) õngepüügi kohta märkida arvuline kogus liikide kaupa: | KULDUIM-TUUN | (YFT)____. ___(mt) | SUURSILM-TUUN | (BET)____. ___(mt) | PIKKUIM-TUUN | (ALB)____. ___(mt) | HAID | (SHK)____.___ (mt) | MUUD | (OTH)____.___ (mt) | (g) | Transpordilaeva nimi | KIN | (h) | Kalasaagi sihtkoht | JAAPAN | nt PNOT/ COSMOS/F031-EUCPS-00000-01/10-5-04/PAGO PAGO/SKJ: 200;YFT: 90; OTH: 50/KIN/JP | LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT 1. NAME OF THE PROPOSAL: Proposal for a Council Regulation on the conclusion of the Partnership Agreement between the European Community and the Federated States of Micronesia on fishing in the Federated States of Micronesia (FSM). 2. ABM / ABB FRAMEWORK 11. Fisheries 1103. International Fisheries Agreements 3. BUDGET LINES 3.1 Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines)) including headings: 110301: “International Fisheries Agreements” 11010404: “International Fisheries Agreements, administrative expenditure”. 3.2. Duration of the action and of the financial impact : The Agreement has been concluded for an initial period of 9 years. It shall be automatically renewable for additional period of three years unless it is denounced by one of the two Parties. The Protocol, which contains the provisions on fishing possibilities and the financial contribution, has been concluded for a period of 3 years starting from entry into force. 3.3 Budgetary characteristics ( add rows if necessary ): Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective | 11.0301 | Comp | Diff[4]/ | NO | NO | NO | No 4 | 11.010404 | Comp | Non-diff[5] | NO | NO | NO | No 4 | 4. SUMMARY OF RESOURCES 4.1 Financial Resources 4.1.1 Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA) EUR million (to 3 decimal places) Expenditure type | Section no. | Min. Max. | Year n | n + 1 | N + 2 | n + 3 | n + 4 and later | Total | Operational expenditure[6] | Commitment Appropriations (CA)[7] | 8.1 | a | Min. Max. | 0.559 1.677 | 0.559 1.807 | 0.559 1.807 | -- | -- | 1.677 5.291 | Payment Appropriations (PA)7 | b | Min. Max. | 0.559 1.677 | 0.559 1.807 | 0.559 1.807 | -- | -- | 1.677 5.291 | Administrative expenditure within reference amount[8] | Technical & administrative assistance (NDA) | 8.2.4 | c | -- | -- | 0.040 | -- | -- | 0.040 | TOTAL REFERENCE AMOUNT | Commitment Appropriations | A+c | Min. Max | 0.559 1.677 | 0.559 1.807 | 0.599 1.847 | -- | -- | 1.717 5.331 | Payment Appropriations | B+c | Min. Max | 0.559 1.677 | 0.559 1.807 | 0.599 1.847 | -- | -- | 1.717 5.331 | Administrative expenditure not included in reference amount[9] | Human resources and associated expenditure (NDA) | 8.2.5 | d | 0.065 | 0.065 | 0.065 | -- | -- | 0.195 | Administrative costs, other than human resources and associated costs, not included in reference amount (NDA) | 8.2.6 | e | 0.012 | 0.012 | 0.012 | -- | -- | 0.036 | Total indicative financial cost of intervention TOTAL CA including cost of Human Resources | A+c+d+e | Min. Max. | 0.636 1.754 | 0.636 1.884 | 0.676 1.924 | -- | -- | 1.948 5.562 | TOTAL PA including cost of Human Resources | B+c+d+e | Min. Max. | 0.636 1.754 | 0.636 1.884 | 0.676 1.924 | -- | -- | 1.948 5.562 | Co-financing details EUR million (to 3 decimal places) Co-financing body | Min. Max | Year n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n +4 and later | Total | …………………… | f | TOTAL CA including co-financing | a+c+d+e+f | 4.1.2 Compatibility with Financial Programming X Proposal is compatible with existing financial programming. ( Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective. ( Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement[10] (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspective). 4.1.3 Financial impact on Revenue X Proposal has no financial implications on revenue ( Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows: NB: All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex. EUR million (to one decimal place) Prior to action [Year n-1] | Situation following action | Total number of human resources | 0.6 | 0.6 | 0.6 | 5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES Details of the context of the proposal are required in the Explanatory Memorandum. This section of the Legislative Financial Statement should include the following specific complementary information: 5.1. Need to be met in the short or long term The need of this new bilateral fishery Agreement lies in the necessity to allow Community vessels to obtain fishing rights for purse seine vessels and surface long-liners in the Federated States of Micronesia’s fishing zone, exclusively for tuna and tuna-like species. Further to the entry into force of the EC/Kiribati Fishery Agreement in September 2003, this new Agreement extends and consolidates the fishing possibilities of the EC industrial tuna fleet in Central West Pacific. The idea of a network of tuna Agreements is essential for the consolidation of a fishery that, for its own nature, depends on the seasonal migration of the stocks concerned. In this context, it must be indicated that, in parallel to the new Federates States of Micronesia Agreement, the Commission has concluded, still in the Pacific area, another tuna agreement with the Solomon Islands which is currently the object of a separate adoption procedure. As the presence of EC tuna vessels in the region is recent and relatively modest in number, the Agreements negotiated with the FSM will permit to consolidate the presence of the EC fleet in Central West Pacific and open serious perspectives for the development of the European tuna fishing industry in the Pacific, which is the most important tuna fishing zone in the world. The access of EC tuna vessels to the Central West Pacific, in the full respect of regional and multilateral provisions for the conservation and sound management of the local fishery resources, is a key element for the long-term preservation of the world leadership position of the EC tuna fishing industry. Furthermore, the financial contribution paid by the Community, in conjunction with the licence fees paid by ship-owners, constitutes an important source of revenues for the FSM Government. In addition, the Agreement is going to generate an economic impact on the FSM’s fishery sector, mainly through the implementation of the partnership approach, and, more generally, on the economic development of the country at large. 5.2 Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy Fisheries agreements were concluded by the Community following changes to the Law of the Sea in the seventies. Member States agreed, in a Council Resolution of 3 November 1976, to transfer their competence in this domain to the Community and therefore fisheries agreement fall completely under the Community exclusive competence. As stated in its Communication on the CFP reform[12] and in the Communication on Fisheries Partnerships Agreements, it essential that an improved policy concerning the fisheries agreements is established together with all partners, private and public, within the Community. This is a major step to reconfirm the commitment of the Community to contribute to the sustainable development of fishing activities at the international level. This position was endorsed in 2003 by the European Parliament and in 2004 by the Council of Ministers. The Community is therefore proposing to establish a new type of fisheries agreements (Fisheries Partnership Agreements) in order to strengthen co-operation and to ensure the implementation of a sustainable fisheries policy and a rational and responsible exploitation of the resources in the mutual interest of the Parties concerned. In order to allow the European long distant waters fishing fleet to consolidate its role the sustainable exploitation of global fishing stocks must be ensured. As far as the proposed fisheries partnership agreement with FSM is concerned, the Community considers that such an agreement is the only solution: - to promote sustainable fisheries activities and provide a binding framework for all concerned parties, i.e. the Community, its Member states, the European operators and the third country to attain this objective and, - to protect and develop European fishing activities within these waters and to enhance their political and socio-economic impact both in Europe and in the FSM Islands. Furthermore, in order to reinforce the notion of a binding framework for all concerned parties, the Agreement contains an “exclusivity clause” that does not allow EC fishing vessels to fish in FSM’s waters outside the Agreement’s legal framework. During the whole process of negotiation, the Commission took account of the situation in FSM and the agreement will be implemented by both parties taking duly account of the development and environmental objectives of FSM. 5.3 Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM framework The negotiation and conclusion of fishery agreements with third countries responds to the general objective to maintain and safeguard traditional fishing activities of the EC fleet, including long distance fishing, and to develop partnership relations in view of enhancing sustainable exploitation of fisheries resources outside Community waters, while taking account broader environmental, economic and social concerns. The objective of the EC/FSM Agreement is to guarantee the access of 6 purse seine vessels and 12 surface long-liners to the FSM fishing zone for fishing exclusively tuna and tuna-like species. In conjunction with this objective, the Agreement aims at enhancing responsible fishing and the sustainable exploitation of fisheries resources in FSM fishing zone. Expected catches for the entire fleet are estimated at 8600 tons of tuna per year. The relative financial contribution is fixed at 559.000 euros per year. However, in case of annual catches exceeding 8600 tons, the Community will pay 65 euros per ton for each additional ton. In any case, the overall Community payment cannot exceed 1.677.000 euros per year. 18% of the financial contribution (approximately 100.000 euros per year) will be allocated to enhancing responsible fishing in FSM waters (art. 5 of the Protocol) The following indicators will be used in the context of the ABM framework to monitor the implementation of the agreement: - rate of utilisation of the fishing possibilities; - catch data and commercial value of the agreement; - contribution to employment and value added in the EC; - contribution to Community market stabilization; - contribution towards overall poverty reduction in FSM, including contribution to employment and infrastructure development in FSM and support to the State budget; - number and type of concrete results expected through the use of the percentage of the financial contribution allocated to enhancing responsible fishing in FSM’s fishing zone (art. 5 of the Protocol); - number of Joint Committee meetings and of technical meetings; - number of missions. 5.4 Method of Implementation (indicative) Show below the method(s)[13] chosen for the implementation of the action. X Centralised Management X Directly by the Commission ٱ Indirectly by delegation to: ٱ Executive Agencies ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission ٱ Shared or decentralised management ٱ With Member states ٱ With Third countries ٱ Joint management with international organisations (please specify) Relevant comments: 6. MONITORING AND EVALUATION 6.1 Monitoring system Continuous monitoring by the Commission is foreseen for the Agreement. The Commission is solely responsible for implementing the Agreement and will do so through its officials posted both in Brussels and in its Delegation in Fiji (responsible also for FSM). The licence application by EC ship-owners is closely followed by the competent Commission’s services. Data on actual catches are regularly collected. The implementation of the partnership approach and the use of the share of the financial contribution allocated to it will be managed in the light of objectives identified by mutual agreement between the two parties and the annual and multi-annual programming to attain them. For such purposes, the EC and FSM shall agree, within the Joint Committee, on a multi-annual sectoral programme and detailed implementing rules including criteria and procedures for evaluating the results obtained each year. As a general rule, from the entry into force of the Agreement, the competent Commission services will collect the appropriate information allowing the verification and follow up of the indicators listed at the above point 5.3. 6.2 Evaluation 6.2.1 Ex-ante evaluation An ex-ante evaluation has been carried out between July and August 2004 with the assistance of an independent consortium of consultants. The full evaluation will be made available on the DG FISH web site. The main elements of the impact assessment have been studied on the basis of a number of possible scenarios[14] to determine the range of possible economic, social and environmental impacts. When considering the financial and economic impacts of the 3 different scenarios, summary ranges for the three scenarios are provided below: Summary ranges of scenario impacts (annual average) Item | Range | Total EC value-added (Euro) | 570,679 – 1,141,357 | Total FSM value-added/licence fees (Euro) | 152,708 – 305,415 | Total EC Employment (No.) | 21 – 42 | Total FSM employment (No.) | 1 – 1.9 | Fleet catches (tonnes) | 3,806 – 7,612 | Compensation (Euro) | 559,000 – 602,333 | Catch value (Euro) | 2.9 – 5.9 million | Compensation as % of catch value (%) | 10 – 19 | Cost advantage for the EC (ratio) | 1.02 – 1.89 | Net EC benefit (Euro) | 11,679 – 539,024 | EC cost of compensation per tonne of fish (Euro) | 79 – 147 | FSM net benefit (Euro) | 705,633 – 895,598 | After tax profits for fishers (Euro) | 81,143 – 162,285 | Profit to fishers as % of catch value (%) | 2.8 – 2.9 | Scenario 2, which assumes an uptake of the FPA by 4 longliners and an increasing number of purse seiners from 4 in year 1, to 6 in year 2, and to 8 in year 3, is on balance the most advantageous for the Community. It provides the greatest levels of EU employment, the most cost effective scenario from the perspective of the Community (with a cost advantage ratio of 1.9), the greatest absolute value of net Community benefits (Euro 539,024), and the lowest cost per tonne of fish caught (Euro 79), the highest total value-added for the Community (Euro 1,141,357), and compensation as a percentage of catch value is lowest at 10%. Scenario 2 also provides the greatest post-tax profits to Community fishers (Euro 162,285). On balance, scenario 2 is also the most advantageous for the FSM creating the greatest net benefits (Euro 895,598). All scenarios result in net benefits for FSM, and after-tax profits for Community fishers. All three scenarios indicate that value-added created in the EU is 3-4 times that created in FSM, and little employment is created in FSM. But, mitigating against that in terms of equity, is that under all scenarios net benefits to FSM are greater than those for the EC. Under all three scenarios, the purse seine fleet provides the major share of benefits to the Community, Community fishers and FSM. The longline fleet only provides benefits greater that the purse seine fleet with regards to downstream value-added and employment in the Community, due to swordfish catches being sold in the EU. Licence fees are 1.1% of catch value for longliners, and 4.7% of catch value for purse seiners. Importantly, under all three scenarios, longline profitability appears to be marginal, and this could precipitate either a switch to tuna longlining (not considered very likely due to there being little albacore in FSM), or a lack of interest by longliners in the FPA (considered more likely). In terms of social impacts, the FPA is expected to create few impacts in either FSM or the EC in terms of food security or human capital. Impacts on social capital will not be significant in the EU, but compensation paid by the EU could have an impact on social capital in FSM, if used to support improved policy and management of tuna resources. Such improvements would be associated with improved social capital, and given the significant national level of fishery dependency, would lead to improvements in the social welfare of the general population. Some local employment benefits are also expected from transhipment and servicing of EU vessels. Natural capital impacts under all scenarios are not significant, while financial capital in FSM will be enhanced by the financial compensation flowing into the national treasury and by small amounts of fees for transhipment and servicing, and potentially for EC fishers by increasing the flexibility of their fishing strategy. No significant impacts on physical capital are expected under any scenario. In terms of environmental impacts, no significant negative impacts are expected under any scenarios; the level of EU vessel activity for both purse seining and longlining is very small in comparison to regional vessel numbers totals, and it is these regional totals that are expected to have an impact on the status of both target and bycatch species, given that they are also regional in nature. However it should be noted that overall, the net change of the FPA in the waters of FSM depends largely on whether the FPA vessels represent a replacement for the existing fishing operations, or are in addition to existing operations in the region. 6.2.2 Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past) The proposed Agreement with FSM is the first one with this country and, consequently, experience from interim or ex post evaluation of this specific Agreement is not yet available. Even though a similar Agreement with the Republic of Kiribati entered into force in September 2003, it is too early to draw lessons from its implementation and experience. Nevertheless, historical statistical data on catches from other long distance fleets (mainly US, Japan, Korea and Taiwan) have been taken into account. All such data, confirmed by EC ship-owners and supported by specialised scientific bodies, indicate that, in terms of catches, FSM fishing zone offers one of the best fishing grounds in the region. The EC fishing effort in the FSM is compatible with all the regional provisions applicable for the conservation and management of tuna resources (FFA Minimum Terms and Conditions, Palau Arrangement for the Management of the Western Pacific Purse seine Fishery). In addition, as regards conservation measures, several scientific studies and institutions confirm that the status of tuna stocks, particularly for skipjack and yellowfin – the bulk of industrial tuna fishing in Central West Pacific -, is good therefore that an increase of the fishing effort is admissible. 6.2.3 Terms and frequency of future evaluation Before the Protocol is renewed the entire period which it covers will be evaluated (ex-post assessment), measuring indicators relating to results (catches, values of catches) and impact (number of jobs created and maintained, relation between the cost of the Protocol and the value of catches). The indicators listed under the above point 5.3 will be used to perform the ex post evaluation. 7. ANTI-FRAUD MEASURES Fishery Agreements are commercial agreements with a financial contribution paid in exchange for fishing rights in the waters of third countries. This contribution is complemented by the licence fees paid by the EC ship-owners authorised to fish in the framework of the Agreement. The way such a contribution is used depends exclusively on the responsibility of the third country, which has negotiated the agreement with the Community as a sovereign state. In most cases, a part of the financial contribution is used to finance activities for improving or supporting the fishery policy of the concerned country. In this case, the programming of the activities, their implementation and the information about the results on their implementation to be provided to the Commission remain within the exclusive competence of the third country. Nonetheless, the Commission invites the third country to establish a permanent political dialogue with its services in order to improve the management of the Agreement and strengthen the Community’s contribution to the management of fishing resources. In the context of the new Fishery Partnership Agreements (FPA) it is foreseen that the Commission and the third country fix, by mutual agreement, the goals to be attained through the use of a part of the financial contribution allocated to this end. At the same time, both Parties will establish an annual and multi-annual programming for the pursuit of those goals. In the event that the implementation of the programme does not correspond to the level of resources fixed by the Protocol to this end, the Commission could ask for a reduction of the percentage of the financial contribution used in the context of the agreed programme. In any case, every payment realised by the Commission in the context of the fishery Agreement is subject to the normal Commission’s budgetary rules and procedures. This fact allows, in particular, to identify the bank accounts of the third country where the amounts of the financial contribution are paid. When it is specifically established by the Protocol, the Commission analyses in a detailed manner the activities benefiting of a specific financial support (part of the financial contribution) both in respect of the agreed programme and in respect of the implementation results as reported by the specific report provided by the third country to the Commission. However, in respect of the principle of national sovereignty, the Commission cannot carry out (directly or indirectly), by its own initiative, a financial audit concerning the financial contribution paid to third countries. 8. DETAILS OF RESOURCES 8.1 Objectives of the proposal in terms of their financial cost Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places) (Headings of Objectives, actions and outputs should be provided) | Type of output | Av. cost | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 and later | TOTAL | 8.2.2 Description of tasks deriving from the action ( Assist the negotiator in preparing and conducting the negotiations of the fisheries agreements: - Participate in negotiations with third countries to conclude fisheries agreements. - Prepare Draft Assessment Reports and Strategy notes for the Commissioner. - Present and defend the positions of the Commission in the external working group of the Council. - Participate in finding compromises with the Member States and reflect these in the final text of the Agreements. ( Monitoring of the agreements: - Day to day follow-up of the fisheries agreements. - Prepare and check the commitments and the payment orders of the financial compensations and of the targeted actions - Regular reporting of the implementation of the agreements. - Evaluation of the agreements - scientific and technical aspects ( Policy design: - Prepare draft Regulations and Decisions of the Council. Elaborate text of the agreements. - Launch and follow up the approval procedures. ( Technical assistance: - Prepare the Commission position in view of Joint Committees. ( Institutional Relations: - Represent the Commission before the Council, European Parliament and Member States in the context of the negotiation process. - Drafting of replies to written and oral Parliamentary que