Eriaruanne Hondurase prioriteetsetele 
valdkondadele eraldatud 
ELi toetuse mõjususET 2016  nr 30
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Päringud:  eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx
Veebisait:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016
Print ISBN 978-92-872-6255-4 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/979611 QJ-AB-16-030-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-6302-5 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/67247 QJ-AB-16-030-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-6301-8 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/02304 QJ-AB-16-030-ET-E
© Euroopa Liit, 2016
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
Hondurase prioriteetsetele 
valdkondadele eraldatud 
ELi toetuse mõjusus
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287  
lõike 4 teisele lõigule)EriaruanneET 2016  nr 30
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tu -
lemus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida 
nende mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi 
arengusuundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Käesoleva tulemusauditi viis läbi välistegevuse, turvalisuse ja õiguse valdkondadele spetsialiseerunud III auditikoda, 
mille eesistuja on kontrollikoja liige Karel Pinxten. Auditit juhtis kontrollikoja liige Bettina Jakobsen, keda toetasid 
kabinetiülem Katja Mattfolk, kabineti atašee Kim Storup, valdkonnajuht Alejandro Ballester-Gallardo ja auditijuht 
Werner Vlasselaer. Auditirühma kuulusid Thomas Arntz, Aurelia Petliza ja Ainhoa Pérez-Infante.
Vasakult paremale: A. Pérez-Infante, W. Vlasselaer, B. Jakobsen, T. Arntz, A. Petliza.

03
 Sisukord
Punkt
 Lühendid
I–VIII  Kokkuvõte
1–9 Sissejuhatus
1–4 Honduras on silmitsi märkimisväärsete arenguprobleemidega
5–9 Honduras saab Kesk-Ameerika riikidest kõige rohkem ELi arenguabi
10 -11  Auditi ulatus ja lähenemisviis
12– 62  Tähelepanekud
12–20  ELi lähenemine oli üldiselt asjakohane ja hästi koordineeritud, kuid ei olnud piisavalt hästi 
suunatud
13–16  ELi strateegiad käsitlesid olulisi vajadusi, kuid rahastamine oli liiga hajutatud
17–20  Vaatamata heale rahastajate koordineerimise struktuurile ei ole ülesanded veel mõjusalt jaotatud
21–31  Peamiselt eraldati eelarvetoetust asjakohastele riiklikele poliitikatele, kuid komisjonipoolses 
haldamises esines mõningaid puudusi
22–23  Üldiselt eraldati eelarvetoetust asjakohastele ja usaldusväärsetele riiklikele strateegiatele
24–30  Eelarvetoetuse eraldamine hõlmas olulisi riske, mida komisjon on teatud ulatuses maandanud
31 ELi delegatsioonil puudusid eksperditeadmised eelarvetoetusega seotud toimingute kohapeal 
haldamiseks
32–38  Enamasti saavutasid ELi meetmed eeldatud väljundid, kuid järelevalvevahendite puudused 
takistasid saavutatud tulemuste hindamist
33–35  Enamasti saavutati eeldatud väljundid, kuigi keerulise olukorra tõttu esines mõningaid viivitusi
36–38  Mitmesuguste vahendite kasutamisele vaatamata esines tulemuslikkuse järelevalves mõningaid puudusi
04 Sisukord 
39–45  Komisjon tegi jõupingutusi konstruktiivse poliitilise dialoogi tagamiseks, et aidata saavutada 
positiivsed muudatused
40–42  Komisjon on suurema osa prioriteetsete sektorite jaoks välja töötanud asjakohase poliitilise dialoogi
43–45  Komisjoni poliitiline dialoog lihtsustas ELi meetmete rakendamist ning viis reaalsete edusammudeni
46–62  ELi meetmed on keerulistes oludes aidanud kaasa positiivsele arengule, kuid üldine olukord 
Hondurases on endiselt muret tekitav
47–56  Vaesuse tase suurenes
57–59  ELi toetus edendas metsandussektori reforme, kuid üldist mõju on veel liiga vara hinnata
60–62  ELi toetus on aidanud julgeoleku- ja õigusasutustel tihedamat koostööd teha, kuid olukord riigis on 
endiselt kriitiline
63–67  Järeldused ja soovitused
 I lisa.  Hondurase kaart
 II lisa.   Soovituslikud eraldised Hondurase prioriteetsetele sektoritele ajavahemikul 2007–2013 
ja 2014–2020
 III lisa.  Kahepoolne toetus Hondurasele: perioodi 2007–2015 otsused
 IV lisa.  ELi meetmetele rahastamislepingutes kehtestatud tingimused
 Komisjoni vastus
05
 Lühendid
APN : toetus riiklikule kavale (Apoyo al Plan Nacional)
EuroFor : metsandussektori Euroopa toetusprogramm (Programa de apoyo europeo al sector forestal)
Eurojusticia : kiire ja juurdepääsetava kohtusüsteemi edendamine Hondurases (Promoviendo una Justicia Rápida 
y Accesible en Honduras)
EUROSAN : toiduohutus, toitumine ja toimetulek kuivas koridoris (Seguridad Alimentaria, Nutrición y Resiliencia en 
el Corredor Seco)
MADIGEP : toetusmeetmed institutsioonide ülesehitamiseks ja avaliku poliitika juhtimiseks (Medidas de Apoyo al 
Desarrollo Institucional y la Gestión de Políticas Públicas)
MIP : mitmeaastane sihtprogramm (ELi ja Hondurase suhete strateegilised eesmärgid perioodiks 2007–2013)
MOSEF : Hondurase metsandussektori kaasajastamise projekt (Proyecto Modernización del Sector Forestal de 
Honduras)
NIP : riiklik näidisprogramm (ajavahemiku 2007–2013 riigistrateegia dokument jagati kaheks järjestikuseks riiklikuks 
näidisprogrammiks, mis vastavalt katsid ajavahemiku 2007–2010 ja 2011–2013)
PAAPIR : avaliku halduse ja piirkondliku integratsiooni toetusprogramm (Programa de Apoyo a la Administración 
Pública y a la Integración Regional)
PAPSAC : vee ja kvaliteedi valdkondlik toetusprogramm (Programa de Apoyo Sectorial Agua y Calidad)
PASS : Hondurase julgeolekusektori toetusprogramm (Programa de Apoyo al Sector Seguridad en Honduras)
SKP : sisemajanduse koguprodukt
UNICEF : ÜRO Lastefond
WHO : Maailma Terviseorganisatsioon
06
 Kokkuvõte
I
Honduras on Kesk-Ameerika riik, kus on kõrge vaesuse määr ja ulatuslik vägivald. Viimastel aastatel on EL ja selle 
liikmesriigid tihendanud koostööd Hondurasega, eelkõige seoses assotsieerimislepingu allakirjutamisega 2012. aas -
tal. EL on suunanud arengukoostöö vahendeid Hondurasele nii projektide kui ka eelarvetoetuse kaudu.
II
Kontrollikoda hindas Hondurase prioriteetsetele valdkondadele eraldatud ELi kahepoolse arengutoetuse mõjusust. 
Selleks hinnati komisjoni juhtimist ja seda, millises ulatuses on saavutatud ELi arengutoetuse eesmärgid. Audit 
keskendus perioodile 2007–2015, mil ELi eraldatud toetuse suurus oli 119 miljonit eurot. Kontrollitud prioriteetsed 
sektorid olid vaesuse vähendamine, metsandus ning julgeolek ja õigus.
III
Kontrollikoda järeldas, et ELi arengutoetus Hondurase prioriteetsetele sektoritele oli auditeeritud perioodil osaliselt 
mõjus. Toetus aitas kaasa mitme positiivse muudatuse saavutamisele nendes sektorites, kuid keerulised olud riigis 
ning haldusalased puudused vähendasid selle mõju. Üleüldine olukord riigis on endiselt muret tekitav. Vaesus on 
kasvanud, metsaga kaetud ala on vähenenud ning vägivald on endiselt ulatuslik ja mõrvade arv suur.
IV
ELi meetmed olid asjakohased ja enamasti saavutasid eeldatud väljundid, kuigi suurte viivitustega, mis tulenesid 
enamasti välistest teguritest. Komisjoni lähenemisviis ei olnud piisavalt hästi suunatud, sest rahaline abi jagunes 
mitme valdkonna peale, mis seadis ohtu abi mõju. Kontrollikoda leidis puudusi seoses vahenditega, mida komisjon 
kasutas ELi meetmete tulemuslikkuse järelevalveks.
V
Kuigi rahastajate koordineerimise struktuur on Hondurases hea, oli tegelik koostöö võrdlemisi piiratud, mis oma -
korda põhjustas mõnel konkreetsel juhul toetuste kattumist. Komisjon teeb siiski jõupingutusi, et alates 2018. aas -
tast kavandada programme koos ELi liikmesriikidega.
VI
Komisjon on töötanud välja dialoogistrateegiad, mille abil struktureerida Hondurase valitsusega mitmes valdkonnas 
peetavat poliitilist dialoogi. Tegemist on hea tavaga, kuigi komisjon ei ole teinud kirjalikke hindamisi selle kohta, 
millises ulatuses on saavutatud dialoogistrateegiates seatud eesmärgid. Üldiselt on komisjoni poliitiline dialoog 
olnud konstruktiivne ning aidanud kaasa ELi meetmete eesmärkide saavutamisele.
07 Kokkuvõte 
VII
ELi delegatsioonil Hondurases puudusid vajalikud makromajanduslikud ja riigi rahanduse haldamise eksperdi -
teadmised, mis olid vajalikud eelarvetoetusega seotud toimingute haldamiseks. Lisaks hõlmas Hondurasele eelar -
vetoetuse eraldamine olulisi riske seoses ebastabiilse makromajandusliku raamistiku ja riigi rahanduse puuduliku 
juhtimisega. Komisjonil õnnestus riske osaliselt maandada. Komisjon ei hinnanud piisavalt struktureeritult seda, kas 
riik vastab eelarvetoetuse saamise kriteeriumidele, ega näidanud, kas riigi saavutatud edusammud vastavad selgelt 
määratletud lähteväärtustele ja sihtmärkidele. Lisaks ei reageerinud komisjon alati järjepidevalt, kui partnerriik ei 
vastanud eelarvetoetuse saamise kriteeriumidele. See tekitas vastuolulist teavet, mis võis avaldada kahjulikku mõju 
toetuse mõjususele.
VIII
Kontrollikoda esitab komisjonile palju soovitusi, mille eesmärk on parandada ELi lähenemisviisi, eelarvetoetuse toi -
mingute haldamist, ELi meetmete tulemuslikkuse mõõtmist ja poliitilist dialoogi prioriteetsetes sektorites.
08
 Sissejuhatus
Honduras on silmitsi märkimisväärsete 
arenguprobleemidega
01 
Honduras on Kesk-Ameerikas asuv madalama keskmise sissetulekuga riik (vt 
kaarti I lisas ), kus elab üle 8 miljoni inimese. Riigipöördele järgnenud 2009. aasta 
novembris toimunud üldvalimistest alates on riigis valitsenud üks poliitiline 
erakond.
02 
ÜRO 2015. aasta inimarengu indeksis1 oli Honduras 131. kohal 188st ning seega 
loetakse seda keskmise inimarenguga riigiks. Riigi vaesusmäär on üks Ladi -
na-Ameerika kõrgemaid, 68,2% elanikkonnast on vaesusest mõjutatud ning 
39,7% neist elab äärmises vaesuses2. Lisaks on Honduras ka üks Ladina-Ameerika 
kõige suurema ebavõrdsusega riike.
03 
Aastate jooksul on Honduras võtnud vastu mitu strateegiat oma arengualaste 
probleemide lahendamiseks (vt 1. selgitus ).1 ÜRO Arenguprogrammi 2015. 
aasta inimarengu aruanne.
2 Riikliku statistikainstituudi 
(Instituto Nacional de 
Estadística ) 2014. aasta 
andmete kohaselt
Valitsuse arengustrateegiad
2001. aastal kiitis valitsus heaks vaesuse vähendamise strateegiadokumendi, mis toimib arenguabi suunami -
se raamistikuna. Honduras on ainus Ladina-Ameerika riik, kes sellise strateegia on koostanud. See oli nõutav 
võlakoorma vähendamiseks suurtes võlgades olevate vaeste riikide algatuse raames. Valitsus vaatas perioodi 
2006–2008 vaesuse vähendamise strateegia läbi, et parandada vahendite suunamist äärmises vaesuses elava -
tele inimestele, kuid ei kinnitanud muudetud strateegiat ametlikult.
Pärast 2009. aasta riigipööret leppisid poliitilised erakonnad kokku pikaajalises kavas (riigi visioon aastateks 
2010–20383) ja keskmise pikkusega kavas (riiklik kava aastateks 2010–20224). Pikaajalises kavas on esitatud neli 
ambitsioonikat üldeesmärki, mis on seotud 2038. aastaks saavutatava sotsiaalse, poliitilise ja majanduspolii -
tikaga. Eesmärgid viiakse ellu kahe riikliku kava ja seitsme valitsuse kava abil. Perioodi 2010–2022 riiklik kava 
keskendub 11 strateegilisele valdkonnale.
3 Visión de País 2010–2038.
4 Plan de Nación 2010–2022.1. selgitus
09 Sissejuhatus 
04 
Üks väikese majanduskasvu ja vaesuse ebapiisava vähendamise põhjus on makro -
majanduslik ebastabiilsus. Vägivalla tase Hondurases on väga kõrge, mõrvade arv 
elaniku kohta on üks maailma suuremaid. Koos karistamatuse ja korruptsiooniga 
on see Hondurase arengu peamine takistaja.
Honduras saab Kesk-Ameerika riikidest kõige rohkem 
ELi arenguabi
05 
EL on Ameerika Ühendriikide järel Hondurase kõige suurem kaubanduspartner. 
Juunis 2012 kirjutasid EL ja liikmesriigid Kesk-Ameerika riikidega alla assotsiee -
rimislepingule. Leping tugineb kolmele sambale: poliitiline dialoog, koostöö ja 
kaubandus. Kaubandussammas jõustus Hondurases ajutiselt juulis 2013, poliitilise 
dialoogi ja koostöö sambad aktiveeritakse, kui kõik ELi liikmesriigid on lepingu 
ratifitseerinud.
06 
EL ja liikmesriigid sõlmisid Kesk-Ameerika riikidega ka poliitilise dialoogi ja koos -
töö lepingu, mis jõustus 1. mail 2014. Leping näeb ette poliitilise dialoogi mitmel 
tasandil ning hõlmab ka võimalust koostööks välis- ja julgeolekupoliitika alal.
07 
Hondurase tosina suure rahastaja seas on EL neljandal kohal, ELi toetus moodus -
tab 11% kogu riigile antavast ametlikust arenguabist. Komisjon kavandab ELi ka -
hepoolse toetuse seitsmeaastasteks perioodideks. Rahastamispaketti suurendati 
perioodiks 2007–2013 eraldatud 223  miljonilt  eurolt 235  miljoni  euroni perioodiks 
2014–2020 (vt II lisa ). Perioodi 2007–2013 peamised prioriteedid olid vaesuse 
vähendamine, loodusvarad ning julgeolek ja õigus. Perioodi 2014–2020 peamised 
prioriteedid on toiduga kindlustatus, mille raames keskendutakse põllumajan -
duslikele pereettevõtetele, tööhõive ja inimväärne töö ning õigusriik.
08 
Alates perioodist 2007–2015 sõlmiti toetusmäärade alusel lepinguid 194 miljo -
ni euro ulatuses ning tehti makseid kogusummas 119 miljonit eurot (vt 1. joonis  
ja III lisa ). Ligi pool kahepoolsest toetusest eraldatakse eelarvetoetusena5 (üldine 
ja valdkondlik eelarvetoetus). Teine pool rakendatakse projektidena. Komisjon 
täiendab ELi meetmeid poliitilise dialoogi abil.5 Eelarvetoetus on abi andmise 
viis, mille raames kannab 
komisjon rahalised vahendid 
üle partnerriigi riigikassasse, et 
anda täiendavaid 
eelarveressursse riikliku 
arengustrateegia või 
valdkondliku strateegia 
toetuseks. Sellega kaasneb 
poliitiline dialoog, 
tulemuslikkuse hindamine ja 
suutlikkuse arendamine.
10 Sissejuhatus 1. joonis
Allikas:  Euroopa Komisjon.Perioodi 2007–2015 ELi meetmete kohta tehtud otsuste alusel tehtud maksed
Miljonites eurodes
EelarvetoetusTehniline abiProjektitoetus
2015 2014 2013 2012 2011 201040
35
30
25
20
15
10
5
0
09 
Lisaks kavandatud kahepoolsele koostööle on Honduras saanud abi ka järgmis -
test meetmetest:
a) Ladina-Ameerika piirkondliku koostöö programmid. Need käsitlevad sotsiaal -
set ühtekuuluvust, head juhtimistava, kohalike linnade arengut, veesekto -
rialaseid teadmisi, energiat isoleeritud kogukondadele ning kliimamuutust. 
Piirkondlike eraldiste kogumaht on märgatavalt kasvanud: 556  miljonilt  eurolt 
perioodil 2007–2013 805 miljoni euroni perioodil 2014–2020;
b) Kesk-Ameerika allpiirkondade programm, mis keskendub julgeolekule ja 
õigusele, kliimamuutusele ja erasektori arendamisele töökohtade loomiseks. 
Eraldiste kogumaht on samuti märgatavalt kasvanud: 75  miljonilt  eurolt pe -
rioodil 2007–2013 120 miljoni euroni perioodil 2014–2020;
c) 47 projekti rahastati temaatilistelt eelarveridadelt, nagu haridus, detsent -
raliseerimine, toiduohutus ja inimõigused. Asjaomased kulud ulatusid 
24 miljoni  euroni;
d) Ladina-Ameerika investeerimisrahastu, millest on Hondurasele eraldatud 
7 miljonit  eurot teede-ehitusprojektile ning mille raames on kavandamisel 
elektriprojekt;
e) stabiliseerimisvahendist rahastatud projekt maksumusega 1,1 miljonit eurot 
tõe- ja lepituskomisjoni toetuseks pärast 2009. aasta riigipööret (vt punkt 1).
11
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
10 
Kontrollikoda hindas Hondurase prioriteetsetele valdkondadele eraldatud ELi 
arengutoetuse mõjusust. Selleks hinnati komisjoni juhtimist ja seda, millises 
ulatuses on saavutatud ELi arengutoetuse eesmärgid. Audit keskendus aasta -
tele 2007–2015 ning viidi läbi ajavahemikul novembrist 2015 kuni aprillini 2016. 
Kontrollitud prioriteetsed sektorid olid vaesuse vähendamine, loodusvarad ning 
julgeolek ja õigus. Need sektorid said perioodil 2007–2015 89% kahepoolsest 
toetusest (vt III lisa ).
11 
Kontrollikoja audit hõlmas dokumentide hindamist, intervjuusid komisjoni pea -
korteri ja Euroopa välisteenistuse töötajatega ning Hondurase külastust. Külastu -
se eesmärk oli koguda lisateavet ning intervjueerida ELi delegatsiooni töötajaid, 
riiklike asutuste esindajaid, toetusesaajaid, muid rahastajaid ning kodanikuühis -
konna organisatsioone.
12
 Tähelepanekud
ELi lähenemine oli üldiselt asjakohane ja hästi 
koordineeritud, kuid ei olnud piisavalt hästi suunatud
12 
Kontrollikoda uuris, kas komisjon koostöös Euroopa välisteenistusega prioriseeris 
toetust vajavaid sektoreid, käsitledes järjepidevalt riigi peamisi vajadusi. Lisaks 
uuriti, kas komisjon oli koordineerinud oma lähenemisviisi teiste Hondurases 
tegutsevate rahastajatega.
ELi strateegiad käsitlesid olulisi vajadusi, kuid rahastamine 
oli liiga hajutatud
13 
Hondurase kahepoolse toetuse kavandamisel keskendus komisjon mitmele 
prioriteetsele valdkonnale6. Komisjoni kavandamisdokumentides esitati enamasti 
veenvad põhjendused uute valdkondadega tegelemiseks, sest tegemist oli olu -
liste vajadustega, mis olid kaetud asjakohaste ja usaldusväärsete riiklike stratee -
giatega. Mõnel juhul eraldati perioodi 2011–2013 komisjoni strateegia raames aga 
toetust valdkondadele (nagu taastuvenergia, energiatõhusus ja konkurentsivõi -
me parandamise kvaliteedisüsteemid), mille jaoks Hondurase valitsus ei olnud 
valdkondlikku strateegiat heaks kiitnud. Seega ei ole näidatud, et komisjoni 
toetus nendele valdkondadele oli ka valitsuse prioriteediks.
14 
Komisjon rakendas oma strateegiad meetmete kaudu, mis hõlmasid rahalise abi 
andmist (vt III lisa ). Meetmete eesmärgid (vt 2. selgitus ) olid üldsõnaliselt mää -
ratletud, eriti vaesuse vähendamise osas, mis oli perioodi 2007–2013 prioriteetne 
sektor. Meetmed hõlmasid mitut valdkonda, sh haridus, tervis, vesi ja kanalisat -
sioon, kvaliteetsed süsteemid, statistilised süsteemid ja riigi rahanduse juhtimine. 
Piiratud fokuseeritus tähendas, et tegevused ja rahaline toetus olid suunatud 
väga mitmele valdkonnale, mis seadis ohtu nende võimaliku mõju. Lisaks kaasne -
sid komisjoni strateegiavalikutega sagedased muudatused, sest komisjon reagee -
ris paindlikult riiklike strateegiate muudatustele. Sellest tulenevalt said mõningad 
valdkonnad toetust vaid lühikest aega. Peamised näited on seotud põhihariduse 
toetamise, tervise, kvaliteedisüsteemide ning vee ja kanalisatsiooniga, mis olid 
prioriteetsed valdkonnad kolm-neli aastat.6 Komisjon määratles 
perioodideks 2007–2013 ja 
2014–2020 kuus prioriteetset 
sektorit. Need hõlmasid mitut 
eri valdkonda, nagu haridus, 
tervis, vesi ja kanalisatsioon, 
metsandus, taastuvenergia, 
julgeolek ja õigus jne. 
Lähemalt vt II lisa.
13 Tähelepanekud 
15 
Komisjoni strateegiate rakendamiseks kasutatavate meetmete raames ellu vii -
dud tegevused olid hästi koordineeritud ja täiendasid muid ELi toetustegevusi 
(kahepoolsed, piirkondlikud ja temaatilised programmid). Lisaks olid suuremal 
osal juhtudest eesmärgid ja tegevused kooskõlas toetatava sektori vajadustega. 
Auditiga tehti siiski kindlaks järgmised erandid.
a) Projekti MOSEF poolt kohalikele omavalitsustele eraldatud toetus ei olnud 
suunatud metsandussektori vajadustele. Näited hõlmasid üldiste hügieeni -
põhimõtete alast koolitust, veehoidlate ehitamist veevarustuse tagamiseks, 
prügikastide paigaldamist algkooli, teeradade ja kioskite ehitamist linnaparki 
ning päikesepaneelide paigaldamist. ELi meetmed ei olnud aga piisavalt 
suunatud maaomandi ebakindlusele, mis on üks peamisi metsandussekto -
ri nõrku kohti. Ebakindlus on põhjustatud asjaolust, et maa omandiõiguse 
andmisega tegelevad kolm asutust ilma omavahelise koordineerimiseta. See 
avaldab negatiivset mõju võitlusele metsade hävitamise, metsatulekahjude ja 
ebaseadusliku raiega.ELi meetmete eesmärgid kontrollitud prioriteetsetes sektorites
Vaesuse vähendamine
APN (2009)  Toetus selliste riiklike kavade ja strateegiate rakendamiseks, mis on suunatud põhihariduse 
kvaliteedi tagamisele ja tervisestrateegiatele, mille eesmärk on emade ja laste suremu -
se vähendamine. Väiksemas ulatuses toetatakse ka avaliku teenistuse reformi ja riiklikku 
statistikainstituuti7.
PAPSAC (2012)  Vee- ja kanalisatsioonitingimuste parandamine ning põllumajandusliku toidutööstuse kon -
kurentsivõime parandamine kvaliteedile keskendudes.
Loodusvarad
MOSEF (2011) Metsakaitse instituudi8 ja kohaliku tasandi metsamajanduse tugevdamine.
EuroFor (2013)   Toetus riikliku metsandusprogrammi rakendamiseks ja kogukonnapõhiseks metsa 
majandamiseks.
Julgeolek ja õigus
PASS (2008)  Toetus julgeolekusektorile riikliku julgeoleku ja õiguse alase poliitika heakskiitmise, insti -
tutsioonilise suutlikkuse arendamise, ennetuse ja rehabilitatsioonipoliitika ning vanglates 
elutingimuste parandamise kaudu.
Eurojusticia (2013)   Peamiselt suunatud õigusele, institutsioonilise suutlikkuse tugevdamisele korruptsiooni ja 
vägivallakuritegude eest süüdistuste esitamiseks ja karistamiseks, sektori sise- ja väliskont -
rollide arendamisele ja õiguskaitse kättesaadavuse parandamisele.
7 Instituto Nacional de Estadística.
8 Instituto de Conservación Forestal.2. selgitus
14 Tähelepanekud 
b) Nagu muud rahastajad, toetas ka EL haridussektorit, suunates vahendid eel -
koolile ja põhiharidusele (1.–6. klass), mitte kolmandale astmele (7.–9. klass), 
kuigi viimane vajas riigi ametiasutuste9 arvates rohkem toetust.
16 
Tehnilist abi anti osana meetmetest ning vaesuse vähendamise puhul erimeet -
mete kaudu10. Tehniline abi oli riiklike ametiasutuste jaoks prioriteet. See võimal -
das suunata toetused asjaomastele vajadustele ning vältida dubleerimist. Kuna 
komisjon tegeles mitme valdkonnaga (vt punktid 13 ja 14), ei piisanud olemasole -
vatest vahenditest prioriteetsete valdkondade konkreetsete vajaduste täitmiseks, 
vaatamata valdkondade vastutavate ministeeriumide konkreetsetele taotlustele. 
Taotlused olid seotud asjaomaste vajadustega, mida ka teised rahastajad ei olnud 
käsitlenud.
a) Mitu tervishoiuministeeriumi esitatud tehnilise abi taotlust lükati tagasi, 
sh ka taotlus uurida elanikkonna vitamiini- ja mineraalainepuudust ning 
taotlus integreeritud tervishoiusüsteemi ja sellega seotud infosüsteemide 
väljaarendamiseks.
b) Ainult üksikud kohalikud ametiasutused, kes said pädevaks vee ja kanalisat -
siooni haldamises, said kasu suutlikkuse arendamise toetusest, ning teatud 
üldiseid tehnilise abi taotlusi vee- ja kanalisatsiooni sektoris ei täidetud. 
Täitmata jäänud vajadused hõlmasid abi õigusaktide koostamiseks, kohalike 
projektide vormistamiseks ja veemajanduse teabesüsteemi väljatöötamiseks.
c) Konkurentsivõime parandamise kvaliteedisüsteemide täiustamiseks mõel -
dud tehniline abi ei hõlmanud mitut valitsuse kindlaks tehtud peamist 
vajadust, nagu kvaliteeti edendava seaduse rakendusmääruse koostamine, 
toidus mürgiste jääkide tuvastamise meetodite valideerimine, mitme riikli -
ku strateegia konsolideerimine ja strateegilise kava koostamine Hondurase 
akrediteerimisbüroole.
Vaatamata heale rahastajate koordineerimise struktuurile ei 
ole ülesanded veel mõjusalt jaotatud
17 
Peamine koordineerimismehhanism hõlmab kõiki olulisemaid rahastajaid11 ning 
koosneb kolmest tasandist (vt 2. joonis ), sh valdkondlik tasand, kus rahasta -
jad jagavad teavet ning vahetavad mõtteid. Komisjon osaleb aktiivselt mitmes 
töörühmas.9 Nagu märgitud riiklikus 
hariduskavas ( Plan de 
educación 2010–2014!Para el 
cambio ya! ).
10 PAAPIR ja MADIGEP.
11 Kanada, Prantsusmaa, 
Saksamaa, Itaalia, Jaapan, 
Madalmaad, Hispaania, 
Ühendkuningriik, USA, Rootsi, 
Šveits, Kesk-Ameerika 
Majandusintegratsiooni Pank, 
Ameerika Riikide Arengupank, 
Maailmapank, Rahvusvaheline 
Valuutafond ja Euroopa 
Komisjon.
15 Tähelepanekud 
18 
Komisjon tegi tihedat koostööd ELi liikmesriikidega, sõlmides delegeerimislepin -
gud Saksamaa ja Hispaaniaga metsandus- ja õigussektoris. Ülesannete jaotus ei 
ole veel kuigi mõjus, kuid komisjon teeb pingutusi ühise programmide kavanda -
mise kasutuselevõtuks 2018. aastal12.2. joonisRahastajate koordineerimine Hondurases
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
12 2013. aastal koostasid EL ja 
Hondurases aktiivselt 
tegutsevad liikmesriigid ühise 
kavandamise tegevuskava.
Kõrgetasemeline saadikute ja mitmepoolne elanike esindajate rühm 
Poliitiline tasand
Tehniline rühm koos koostöö juhtidega 
13 valdkondlikku töörühma
Sooline 
võrdõiguslikkus 
Julgeolek, õigus, 
inimõigused
TervishoidDetsentraliseerimine 
ja kohalik arengLäbipaistvus 
ja hea 
juhtimistavaValimiste 
järelevalveAbi mõjusus
Toiduohutus 
ja toiitumine
Põllumajandus-
metsandus, keskond 
ja riskijuhtimine
Vesi ja 
kanalisatsioon
HaridusInimväärne töö 
ja majanduslik 
arengTaristu ja 
energeetika
16 Tähelepanekud 
19 
Koostöö muude rahastajatega ei ole olnud nii tihe. Auditi ajal ei olnud ülesanded 
jaotatud, mis tähendab, et prioriteetsetes valdkondades (eriti hariduse13, tervi -
se ning vee ja kanalisatsiooni alal) tegutses mitu eri lähenemisviise kasutavat 
rahastajat. Mõnel juhul põhjustas see isegi rahastamise kattumist (vt 3. selgitus ). 
Rahastajate paremat koordineerimist takistas peamiselt Hondurase valitsuse puu -
dulik koostöö ning mõne rahastaja vastuseis.13 Rahastajad keskendusid 
alghariduse kahele esimesele 
tsüklile, kuid kolmandale 
tsüklile ja keskharidusele 
pöörati vähe tähelepanu.
Rahastamise kattumine
Julgeoleku ja õiguse alal kattus rahastamine teatud määral julgeolekuministeeriumi tasandil, kus riikliku polit -
sei kriminaaluurijate koolitusele saadi raha mitmelt rahastajalt, kes kasutasid eri lähenemisviise ja doktriine.
Vee- ja kanalisatsiooni sektoris ei saanud pooled kohalikud omavalitsused üldse toetust, kuid teised said toe -
tust mitmelt rahastajalt korraga.3. selgitus
20 
Takistuseks oli ka hea ülevaate puudumine rahastajate pakutavast toetusest. 
Kõikide sektorite puhul ei tehtud vajalikku kaardistamist (näiteks konkurentsi -
võime parandamise kvaliteedisüsteemid), kaardistamine ei olnud täielik ja/või ei 
ajakohastatud seda piisavalt sageli.
Peamiselt eraldati eelarvetoetust asjakohastele 
riiklikele poliitikatele, kuid komisjonipoolses 
haldamises esines mõningaid puudusi
21 
Kontrollikoda uuris, kas eelarvetoetust eraldati asjakohastele ja usaldusväärsetele 
riiklikele strateegiatele. Lisaks uuriti, kas eelarvetoetuse eraldamisega seotud ris -
ke käsitleti asjakohaselt ning kas komisjon oli ELi delegatsiooni palganud piisava 
arvu asjakohase kvalifikatsiooniga töötajaid eelarvetoetuse-alaste toimingute 
haldamiseks.
17 Tähelepanekud 
Üldiselt eraldati eelarvetoetust asjakohastele ja 
usaldusväärsetele riiklikele strateegiatele
22 
Komisjon eraldas olulise osa oma rahalisest toetusest eelarvetoetusena (vt punkt 
8). Vaesuse vähendamise valdkonnas on komisjon seda teinud alates aastast 2010 
(APN ja PAPSAC) ning metsandussektoris koos projektitoetusega alates aastast 
2013 (EuroFor). Hiljuti tehti otsus kasutada alates 2016. aastast sama abi andmise 
viisi ka toiduohutuse sektori toetamisel (EUROSAN). Eelarvetoetuse eraldamise 
kaudu toetab komisjon enamikul juhtudest riiklikke arengustrateegiaid (vt 1. sel -
gitus ), mis hõlmavad asjaomaste valdkondade eesmärke, ning asjakohaseid ja 
usaldusväärseid valdkondlikke strateegiaid.
a) Vaesuse vähendamiseks oli valitsusel perioodiks 2010–2014 haridusstrateegia 
(Plan de educación!Para el cambio ya! ) ning tervishoiustrateegia ( Plan nacional 
salud ), mis mõlemad olid suunatud aastatuhande arengueesmärkide saavu -
tamisele. Riigil oli olemas ka strateegiline kava vee- ja kanalisatsioonisektori 
ajakohastamiseks.
b) Metsandussektorit hõlmas perioodi 2004–2021 riiklik metsandusprogramm14, 
mille eesmärk on vähendada keskkonna haavatavust ning arendada sektori 
suutlikkust majanduse arengule kaasa aitamiseks.
c) Toiduohutuse alal ajakohastati 2010. aastal riiklik toiduohutuse ja toitumis -
strateegia, mille eesmärk on parandada toiduohutust, toidu kättesaadavust 
ning toitumise taset. 2014. aastal teatas Hondurase president, et peamiseks 
prioriteediks on nn kuiv koridor  – piirkond15, mida ohustab krooniline toi -
dupuudus. Valitsus rakendab oma strateegiat riikliku programmi kaudu, mis 
kannab nime „Dry Corridor Alliance” („Kuiva koridori liit“).
23 
Valitsusel puudus aga selge strateegia16 programmi PAPSAC konkurentsivõime 
parandamise kvaliteedisüsteemide täiustamise eesmärgi jaoks17. Kuigi riiklik kava 
viitab vajadusele suurendada riigi konkurentsivõimet ja tootlikkust, ei märgita 
selles vajadust kvaliteedisüsteemide parandamise järele. Ka riiklikus konkurent -
sivõime strateegias18 ei loeta kvaliteedisüsteemide parandamist prioriteediks. 
Lisaks olid riigi pingutused kvaliteedisüsteemide parandamiseks killustatud ning 
selleks puudus eraldi eelarve, ja asjaomastel asutustel19 puudus pädevus poliitika 
ja reformide välja töötamiseks.14 Programa Nacional Forestal 
2004–2021
15 Piirkond katab Hondurase 
kesk-, lääne- ja lõunaosa.
16 Euroopa Komisjoni 
eelarvetoetuse suuniste 
kohaselt sõltuvad 
valdkondliku eelarvetoetuse 
programmid asjakohaste ja 
usaldusväärsete valdkondlike 
strateegiate olemasolust.
17 Kvaliteedisüsteemid on 
seotud normimise, 
metroloogia, akrediteerimise 
ja normidele vastavuse 
tagamisega.
18 Estrategia nacional de 
competitividad
19 Riiklik kvaliteedisüsteem ning 
planeerimise ja väliskoostöö 
ministeerium
18 Tähelepanekud 
Eelarvetoetuse eraldamine hõlmas olulisi riske, mida 
komisjon on teatud ulatuses maandanud
24 
Hondurases hõlmab eelarvetoetuse eraldamine mitut olulist riski, eelkõige seoses 
makromajanduse ebastabiilsuse ja riigi rahanduse juhtimise puudustega (nagu 
pettused ja korruptsioon). Komisjon kirjeldas neid puudusi vastavalt oma riskihin -
damisraamistikule20 ning püüdis neid maandada.
Makromajanduslik stabiilsus
25 
Toetusesaajariigi makromajanduslik sõltumatus on peamine tingimus ELi eelarve -
toetuse mõjususe tagamiseks. Hondurase makromajanduslik poliitika ei olnud 
stabiilne. 2008. aastal ei saanud Rahvusvaheline Valuutafond Hondurasega 
kokku  leppele, kuna Hondurase valitsus ei täitnud fondi soovitusi seoses raha- 
ja vahetuskursi poliitika, kulude kontrolli ja pangasüsteemi järelevalvega. Uus 
leping sõlmiti Rahvusvahelise Valuutafondiga oktoobris 2010, kuid märtsis 2012 
peatati see pärast lahkarvamusi seoses makromajandusliku poliitikaga, eriti va -
luutabörsi avamise vajadusega. Detsembris 2014 sai Rahvusvaheline Valuutafond 
lõpuks Hondurase valitsusega makromajandusliku poliitika teemal kokkuleppele 
ning sealtmaalt on poliitikat edukalt rakendatud. Riik on siiski endiselt haava -
tav väliste šokkide suhtes, eelkõige seoses USA majanduskasvu ja nafta hinna 
tõusuga.
26 
Komisjoni rakendatud riskimaandamismeetmed hõlmasid dialoogi, mis oli ra -
handusministeeriumiga eriti edukas ning suurendas ka ministeeriumi pädevust. 
Kasutati ka tehnilist abi, eelkõige selleks, et aidata analüüsida olukorda, hinnata 
riske ning teha majandusprognoose. Komisjoni tingimused toetuse maksmiseks 
(vt IV lisa ) hõlmasid usaldusväärse ja asjakohase makromajandusliku poliitika ole -
masolu. Üksikasju aga tingimuste kohta ei esitatud. Viidati küll mitmele näitajale, 
aga ei määratletud sihte ega lävendeid. Komisjoni otsused eelarvetoetuse määra -
mise ja maksmise kohta ei põhinenud seega piisavalt struktureeritud hindamisel 
selle kohta, kas edusammud on rahuldavad. Selline lähenemisviis on eriti muret 
tekitav seoses otsustega, mis tehti aastatel, mil Hondurasel ei olnud lepingut 
Rahvusvahelise Valuutafondiga, sest ebastabiilse makromajandusliku raamistiku 
oht oli reaalsem (vt punkt 25).20 Riskihindamisraamistik võeti 
kasutusele kooskõlas 
soovitustega, mis esitati 
kontrollikoja eriaruandes 
nr 11/2010 „Üldise 
eelarvetoetuse 
komisjonipoolne haldamine 
AKV, Ladina-Ameerika ja Aasia 
riikides” ( http://eca.europa.eu ) 
ja 13. oktoobri 2011. aasta 
dokumendis KOM(2011) 638 
(lõplik) „Tulevane 
lähenemisviis kolmandatele 
riikidele antavale ELi 
eelarvetoetusele”.
19 Tähelepanekud 
27 
2012. aastal riigis valitsenud makromajandusliku olukorra tõttu ning Hondurase ja 
Rahvusvahelise Valuutafondi vahelise lepingu puudumise tõttu peatas komisjon 
eelarvetoetuse maksed nii kauaks, kuni makromajandusliku stabiilsuse väljavaa -
ted suurenesid ja Rahvusvaheline Valuutafond alustas läbirääkimisi uue lepingu 
üle. See hea tava kasutamine saatis Hondurase valitsusele selge signaali, mis 
aitas olukorda muuta. Ajal, mil eelarvetoetuse maksed olid peatatud21, kirjutas 
komisjon siiski alla EuroFori rahastamislepingule, mille kaudu eraldati täiendavat 
eelarvetoetust. Kontrollikoda on arvamusel, et see edastas vastuolulist teavet, 
mis võis avaldada kahjulikku mõju toetuse mõjususele.
Riigi rahanduse juhtimine
28 
Usaldusväärne riigi rahanduse juhtimise süsteem on poliitika rakendamiseks 
äärmiselt oluline ning seega on see mõjusa eelarvetoetuse üks peamisi tingimu -
si. Hondurase riigi rahanduse juhtimises esineb olulisi puudusi, kuid valitsus on 
võtnud vastu mitu järjestikust kava olukorra parandamiseks. 2011. aasta juunis 
heaks kiidetud reformikava22 ei vastanud komisjoni ootustele, sest see ei olnud 
piisavalt üksikasjalik ning sel puudusid kvantifitseeritavad näitajad ja sihid. Mais 
2012 heaks kiidetud parandatud reformikava pidas komisjon usaldusväärseks, 
kuigi endiselt liiga üldiseks.
29 
Riigi rahanduse juhtimine on paranenud, kuid mitte nii kiiresti, kui loodeti. Üldi -
selt on see endiselt nõrk. Komisjoni arvamuse kohaselt on püsivad probleemid 
järgmised:
a) valitsuse kulud ületavad heakskiidetud eelarve ja olemasoleva tulu;
b) maksuvõlgade määr on endiselt teadmata;
c) eelarvet ei hallata täielikult riigikassa arvete süsteemi kaudu;
d) Hondurase kõrgeima kontrolliasutuse23 mõjusus on piiratud;
e) riigihangete e-platvorm ei ole läbipaistev;
f) korruptsioon on endiselt probleem.21 Kokku peeti programmide 
APN ja PAPSAC eelarvetoetust 
kinni vastavalt 17 ja 23 kuud.
22 Plan para la mejora de la 
gestion, transparencia 
y escrutinio de las finanzas 
públicas 2012 -2014.
23 Tribunal Superior de Cuentas
20 Tähelepanekud 
30 
Komisjon on teinud samme riigi rahanduse juhtimisega seotud riskide 
maandamiseks.
a) Komisjon on aidanud kaasa avaliku sektori kulutuste ja finantsaruandluse hin -
damisel ning tehnilise abi meede PAAPIR tagas eksperditeadmised, mis viisid 
tõhusamate ja vajalike meetmete ettepanekuteni. Arendati presidentuuri, 
rahandusministeeriumi ja sisekontrolliüksuste suutlikkust. Abi anti ka reformi -
de analüüsimiseks ja eelarvetoetuse tingimustele vastavuse kontrollimiseks. 
Lühiajalist abi kasutati reformikava parandamiseks, eelarvevahendite kätte -
saadavuse sertifikaatide väljastamiseks, et vältida täiendavaid eelarvekulusid, 
ning töötajate eelarvetoetusega kurssi viimiseks.
b) Alates aastast 2012, pärast komisjoni poliitilise dialoogi strateegia koostamist 
(vt punkt 42) on komisjon osalenud aktiivsemalt riigi rahanduse juhtimise 
alases poliitilises dialoogis. Dialoog on peamiselt keskendunud eelarve halda -
mise parandamisele, käsitledes teemasid nagu maksutulu, eelarve läbipaist -
vus ning avaliku sektori eelarvepuudujäägi ja kulude (nagu palgad) kontroll. 
Dialoogil oli positiivne mõju esimese mitmeaastase eelarve (2016–2018) 
vastuvõtmisele ja kulusertifikaatide kasutuselevõtmisele, et piirata eelarve -
väliseid kulusid. Sertifikaatide süsteemi tõttu on ministeeriumid kohustatud 
enne kulukohustuste võtmist tagama, et vahendid on saadaval.
c) Komisjoni tingimused sisaldavad nõuet24 paranduste programmi kohta, mis 
hõlmab poliitilisi prioriteete, programme ja projekte, reforme, näitajaid, sihte 
ja lähteväärtusi. See nõue aitas kaasa 2011. aasta reformikava vastuvõtmisele 
(vt punkt 29). Reformikava rakendamise osas on komisjon alates 2012. aastast 
koostanud riigi rahanduse juhtimise struktureeritud hindamisi, et võrrelda 
reformidega seotud ootusi tehtud edusammudega. Tegemist on hea tavaga, 
kuigi ootused ei olnud täpselt määratletud ja seega ei ole selge, millises ula -
tuses ja mis ajaks reformide rakendamist eeldatakse (vt 4. selgitus ).24 Tingimus lisati ka APNi 
rahastamislepingusse.
Näited liiga üldistest ootustest reformile
 οEelarveväliseid kulutusi plaanitakse oluliselt vähendada, kuid ei ole selge, mis ajaks ja kui palju.
 οTekkepõhise raamatupidamisarvestuse kasutuselevõtu tähtaega ei ole täpsustatud.
 οRiigikassa arvete süsteemi kasutuselevõtu tähtaega ei ole täpsustatud.
 οAuditite katvust suurendatakse, kuid valdkondi ei täpsustata.4. selgitus
21 Tähelepanekud 
ELi delegatsioonil puudusid eksperditeadmised 
eelarvetoetusega seotud toimingute kohapeal haldamiseks
31 
Eelarvetoetuse haldamine nõuab erinevaid oskusi kui projektijuhtimine. ELi 
delegatsioonil Hondurases puudusid eelarvetoetusega seotud kohapealsete 
toimingute haldamiseks vajalikud makromajanduslikud ja riigi rahanduse juhtimi -
se eksperditeadmised. Kuni aastani 2013 toetus ELi delegatsioon eelarvetoetuse 
ja makromajandusliku analüüsi küsimustes Nicaragua piirkondliku delegatsiooni 
abile. Kuigi Hondurase delegatsioon võib teatud määral peakorterile toetuda, 
mõjutab riigisisene eksperditeadmiste puudumine ikkagi eelarvetoetuse hal -
damist. See on eriti oluline Hondurases, kus eelarvetoetust eraldati kroonilisele 
makromajanduslikule ebastabiilsusele vaatamata (vt punktid 25 ja 26).
Enamasti saavutasid ELi meetmed eeldatud väljundid, 
kuid järelevalvevahendite puudused takistasid 
saavutatud tulemuste hindamist
32 
Kontrollikoda uuris, kas meetmed rakendati kavakohaselt ja kas saavutati kavan -
datud väljundid. Lisaks uuriti, kas komisjon teeb oma meetmete rakendamise ja 
tulemuslikkuse üle asjakohast järelevalvet.
Enamasti saavutati eeldatud väljundid, kuigi keerulise 
olukorra tõttu esines mõningaid viivitusi
33 
Komisjoni prioriteetsete sektorite meetmete raames kavandatud tegevused viid 
enamasti läbi ning suurem osa väljundeid saavutati. Julgeoleku ja õiguse sektoris 
saavutati väljundid siiski vaid osaliselt. Põhjuseks oli 2009. aasta riigipöördele 
järgnenud keeruline olukord ning asjaolu, et riiklikud ametiasutused ei teinud 
projektide rakendamisel piisavalt koostööd. Seetõttu ei saavutatud ühte PASS 
programmi peamistest eesmärkidest, õigusraamistiku ühtlustamist.
34 
Kuigi väljundid enamjaolt saavutati, esines kõikides prioriteetsetes sektorites 
rakendamisel viivitusi 2009. aasta riigipöörde tõttu, riigi ja Rahvusvahelise Valuu -
tafondi vahelise lepingu puudumise tõttu perioodil 2012–2014 (vt punkt 35) ning 
riigi ametiasutuste suutlikkuse piirangute tõttu.
22 Tähelepanekud 
35 
Kõige märgatavamad olid viivitused metsandussektoris ning enamasti oli põhju -
seks 2009. aasta riigipööre. Pärast esialgsete metsandusprogrammide tühistamist 
2009. aastal ei olnud komisjonil võimalik sõlmida programmide MOSEF ja EuroFor 
rahastamislepinguid enne, kui alles programmitöö perioodi teisel poolel (vas -
tavalt 2011 ja 2013) ning rakendamine algas alles perioodi lõpus (2012 ja 2014). 
MOSEFi puhul esines ka palju viivitusi lepingute sõlmimisel ja programmi raken -
damisel. Kõik kohalikud toetused ja suurem osa metsakaitse instituudi projekte 
kirjutati alla viimasel kuul enne lepingute sõlmimise tähtaega. Seetõttu annab ELi 
metsandussektorile tõenäoliselt toetust kuni 2019. aastani, kuigi algselt oli kavan -
datud toetamine lõpetada 2014. aastal.
Mitmesuguste vahendite kasutamisele vaatamata esines 
tulemuslikkuse järelevalves mõningaid puudusi
36 
Komisjon kasutas mitmeid vahendeid, et teha järelevalvet ELi toetuste üle, nagu 
näitajad, kohapealsed külastused, tulemustele suunatud järelevalve ja hindami -
sed. Näitajate valikul ja kasutamisel esines puudusi.
a) Ligi pooled PASSi näitajad ei olnud piisavalt asjakohased, sest ei olnud seotud 
tegevuse eesmärkidega.
b) Mõne tegevuse eesmärkide saavutamise üle ei tehtud järelevalvet näitajate 
abil. Näiteks võib tuua teenuste kvaliteedi parandamise vee- ja kanalisat -
sioonisektoris, emade ja laste suremuse vähendamine ja töökohtade loomise 
metsandussektoris.
c) Vee- ja kanalisatsioonisektoris olid näitajad seotud ainult tegevustega, mitte 
väljunditega, ning ei olnud täielikult kooskõlas riiklike strateegiatega. Näita -
jad kirjeldasid näiteks inimeste arvu, kes said uue või parema juurdepääsu 
veele ja kanalisatsioonile, mitte nende maapiirkondade majapidamiste osa -
kaalu, millel on juurdepääs joogiveele.
d) Näitajatel puudusid sageli lähteväärtused. Täpne lähteväärtus on väga oluline 
edusammude mõõtmiseks ning hindamaks, kas eesmärgid on realistlikud, 
end samas ka piisavalt ambitsioonikad. Kui lähteväärtused olid määratletud, 
ei olnud need alati usaldusväärsed, sest Hondurase ametiasutuste poolne 
teabekogumine oli puudulik.
e) Kontrollikoja tehtud intervjuude käigus seadsid Hondurase valitsus ja mõni 
ministeerium kahtluse alla riikliku statistikainstituudi kogutud järelevalvetea -
be kvaliteedi ja asjakohasuse, sest teave oli sageli erinev asjaomaste ministee -
riumide järelevalveandmetest.
f) Mõnel juhul ei olnud näitajad usaldusväärsed (näiteks ebaseaduslik raie 
puudus üldse) või olid näitajad määratletud alles pärast vahendite eraldamist. 
APNi näitajad ja sihid valiti alles pärast rahastamislepingu allakirjutamist.
23 Tähelepanekud 
37 
Komisjon kasutas järelevalvevahendina ka kohapealseid külastusi. Kuigi komisjon 
dokumenteeris kohapealseid külastusi, ei olnud need kavandatud riskianalüüsile 
tuginedes.
38 
Väliskonsultandid tegid tulemustele suunatud järelevalvet meetmete raken -
damise ajal või pärast seda. Vaatlusalusel perioodil tehti järelevalvet kõikides 
prioriteetsetes sektorites ja kõikide meetmete puhul, mis saavutasid märgatava 
edu. Konsultandid esitasid soovitus, mille üle ei tehtud järjepidevat järelkontrolli. 
Mõnel juhul (APN) oli põhjuseks asjaolu, et soovitused esitati alles rakenduspe -
rioodi lõpupoole, teistel juhtudel ei võtnud aga riiklikud ametiasutused lihtsalt 
soovituste rakendamiseks vastavaid meetmeid.
Komisjon tegi jõupingutusi konstruktiivse poliitilise 
dialoogi tagamiseks, et aidata saavutada positiivsed 
muudatused
39 
Kontrollikoda uuris, kas komisjoni poliitilises dialoogis kasutatav lähenemisviis oli 
struktureeritud ning hõlmas selgeid eesmärke, sagedast suhtlemist, edusammu -
de salvestamist ning tulemuste hindamist. Lisaks kontrolliti, kas poliitiline dialoog 
oli kooskõlas ELi meetmete eesmärkidega ning kas see oli piisavalt aktiivne, 
konstruktiivne ja asjakohane, et omada reaalset mõju.
Komisjon on suurema osa prioriteetsete sektorite jaoks välja 
töötanud asjakohase poliitilise dialoogi
40 
ELi ja Hondurase poliitilise dialoogi tingimused on pandud paika poliitilise dia -
loogi ja koostöö lepingus (vt punkt 6) ja edaspidi katab seda assotsieerimisleping 
(vt punkt 5). Poliitilise dialoogi üldraamistik on asjakohane. Alates 2012. aastast 
on ELi delegatsioon Hondurases töötanud välja kaheksa poliitilise dialoogi stra -
teegiat, mis hõlmavad makromajanduslikku poliitikat, riigi rahanduse juhtimist, 
arengupoliitikat, inimväärset tööd, toiduga kindlustatust, metsandust, vett ja 
kanalisatsiooni ning kvaliteedisüsteeme konkurentsivõime parandamiseks.
24 Tähelepanekud 
41 
Strateegiad, mida ajakohastati 2013. ja 2015. aastal, sisaldavad poliitilise dialoogi 
eesmärki. Need esindavad head tava, kuigi need on küllaltki üldised ning neis ei 
tooda piisavalt selgelt esile vajalike kontaktide arvu ja ulatust. Lisaks ei kata need 
kõiki teemasid: esialgu puudub konkreetne dialoogistrateegia vaesuse vähenda -
mise ning julgeoleku ja õiguse vallas.
42 
Poliitilise dialoogi olulised aspektid dokumenteeritakse riigiaruannetes, mil -
le delegatsioonid esitavad komisjoni peakorterile. Osaliselt dokumenteerivad 
dialoogi ka projektijuhid, kes esitavad komisjonile aruandeid oluliste koosolekute 
kohta. Selliseid aruandeid on esitatud näiteks tervishoiu, hariduse, metsanduse 
ja konkurentsivõime parandamise kvaliteedisüsteemide kohta. Poliitilise dialoo -
gi strateegiate rakendamine ei ole aga põhjalikult dokumenteeritud. Lisaks ei 
ole komisjon hinnanud poliitilise dialoogi strateegiates määratud eesmärkide 
saavutamist.
Komisjoni poliitiline dialoog lihtsustas ELi meetmete 
rakendamist ning viis reaalsete edusammudeni
43 
Poliitilist dialoogi juhivad rahastajad, mitte riigi ametiasutused, mis on pare -
muselt teine lahendus. Komisjon on teinud märgatavaid pingutusi, et tagada 
kõikidel tasanditel asjakohane ja konstruktiivne poliitiline dialoog. Kui dialoog 
koordineeritakse teiste rahastajatega, on komisjon suurema osa algatustega 
seotud. Komisjon viib dialoogi läbi ka kahepoolselt või rahastatavate meetmete 
üle järelevalvet tegevates juhtkomiteedes, näiteks metsanduse ning julgeoleku ja 
õiguse valdkonnas. Üldiselt on komisjoni dialoog olnud tegevuste eesmärkidega 
kooskõlas ning aidanud kaasa nende rakendamisele.
44 
Kuigi EL on üks Hondurase peamistest rahastajatest, moodustas ELi rahaline 
panus vaatlusalusel perioodil keskmiselt vaid 0,2% riigi SKPst. Poliitilise dialoogi 
kaudu saavutatav finantsvõimendus on seega piiratud, olles palju madalam kui 
näiteks USA-l, kes on Hondurase suurim kaubanduspartner. Komisjoni dialoogi 
kaudu on siiski saavutatud ka mõju, mis ulatub tegevuste eesmärkidest kaugema -
le. Mõned näited:
25 Tähelepanekud 
a) Lisaks oma meetmetele käsitles komisjoni metsandussektori alane dialoog 
ka muid asjakohaseid teemasid, nagu võitlus kooreüraskitega ning ELi ja 
Hondurase vahelise metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust 
ja puidukaubandust käsitleva vabatahtliku partnerluslepingu alased läbirää -
kimised. Läbirääkimised olid edukad ning lepingule kirjutatakse tõenäoliselt 
alla 2016. aastal. See kohustab Hondurast kauplema üksnes seaduslikult 
ülestöötatud puittoodetega ning töötama välja süsteemi puidu õiguspära -
suse kontrollimiseks. Läbirääkimised aitasid parandada ka metsandussektori 
suutlikkust.
b) Inimõiguste vallas25 oli komisjoni poliitiline dialoog määrava tähtsusega 
Hondurases ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo avamise edendamisel. 
Hondurase valitsus andis nõusoleku ning büroo avatakse peatselt. Komisjon 
on olnud edukas õigusreformide edendamisel, nagu inimõiguste kaitsjate 
kaitseseaduse vastuvõtmine. Ühtlasi on komisjon aidanud luua platvormi 
dialoogiks kodanikuühiskonnaga inimõiguste alal ning valitsusega arvamuste 
vahetamiseks.
45 
Teatud tegurid nõrgendasid komisjoni dialoogi potentsiaalset mõju:
a) Kontrollikoda leidis väga vähe tõendeid selle kohta, et komisjon oleks dialoo -
gi kaudu käsitlenud mõningaid APNi toetatavaid valdkondi. Korraldati näiteks 
vaid mõned kahepoolsed tehnilised koosolekud riigi ametiasutustega, et 
käsitleda suuri raskusi haridusalaste eesmärkide saavutamisel26. Dialoog 
teiste selle valdkonna rahastajatega hõlmas samuti vaid üldiseid aspekte, 
nagu juhtimissüsteemid ja uus haridusseadus. Dialoog ei hõlmanud suurt 
klassi kordajate arvu ega kooli poolelijätmist. Lisaks puudusid tõendid selle 
kohta, kas komisjoni poliitiline dialoog hõlmas perioodi 2011–2015 riikliku 
statistikastrateegia rakendamist või kodanikuühiskonna reformi, kuigi see oli 
kavandatud osana meetmest.
b) Hondurase ametiasutused ei suhtunud komisjoni poliitilisse dialoogi alati 
vastuvõtlikult. ELi pingutustele vaatamata ei kiitnud valitsus heaks riiklikku 
julgeoleku- ja õigussektori reformi. Lisaks ei ole komisjon edukalt edendanud 
ELi toetuse abil loodud kohtusüsteemi vaatluskeskust. Keskuse nähtavust ja 
tõhusust ohustab valitsuse toetus teise vaatluskeskuse loomiseks27.25 Valdkond on tihedalt seotud 
julgeoleku ja õigusega.
26 Kaks kohtumist 2011.  aastal, 
üks 2012. aastal ja üks 
2013.  aastal.
27 Teist vaatluskeskust kavandas 
Hondurase korruptsiooni ja 
karistamatuse vastane 
missioon, mis on korruptsiooni 
uurimiseks loodud 
rahvusvaheline 
organisatsioon. Ameerika 
Riikide Organisatsioon pakkus 
välja vaatluskeskuse loomise, 
et nelja aasta jooksul toetada 
ametiasutusi kuritegude 
uurimise ja kohtu alla andmise 
ning õigussüsteemi reformide 
alal.
26 Tähelepanekud 
ELi meetmed on keerulistes oludes aidanud kaasa 
positiivsele arengule, kuid üldine olukord Hondurases 
on endiselt muret tekitav
46 
Kontrollikoda uuris, kas ELi meetmetel on olnud positiivne mõju. Selleks uuris 
kontrollikoda prioriteetse sektori arenguid ning seoseid nende arengute ja ELi 
toetuse vahel.
Vaesuse tase suurenes
47 
Suurematele sotsiaalsetele kuludele vaatamata suurenes sissetuleku ja põhiva -
jaduste alusel arvutatav vaesus perioodil 2007–2015 (vt 3. joonis ). Kuigi vaesus 
domineerib maapiirkondades, on äärmine vaesus järsult kasvanud ka linnapiir -
kondades. Honduras on endiselt üks Ladina-Ameerika vaesemaid ja ebavõrdse -
maid28 riike.3. joonisVaesuse tase Hondurases (%)
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 200772
70
68
66
64
62
60Vaesusmäär (%)
Allikas:  riiklik statistikainstituut.28 Gini koefitsient oli 2014. aastal 
0.58 %.
27 Tähelepanekud 
29 Üldine haridusseadus ( Ley 
Fundamental de Educación ).
30 Koolipäevade arv, 
põhihariduse ülemise astme 
läbinute määr ja keskmine 
koolis käidud aastate arv.
31 Hondurase kõrgeima 
kontrolliasutuse järelduse 
põhjal.
32 Koolieelse hariduse 
netokatvus, põhihariduse 
kolmanda tsükli netokatvus, 
matemaatikaoskus 
põhihariduse kolmandas 
klassis, koolist lahkuvate laste 
arv, hispaania keele oskus 
põhihariduse esimeses ja 
teises tsüklis.Haridus
48 
Hariduse valdkonnas on saavutatud positiivseid tulemusi. Haridusministeerium 
võttis vastu uue haridusseaduse29 ja mitu määrust. Rahvusvaheline kogukond 
tunnustas olulist edusammu, milleks oli vastavus minimaalselt 200 koolipäe -
va nõudele aastas riiklikus koolisüsteemis. Lisaks on igal aastal avatud ligi 400 
eelkooliealiste hariduskeskust ebasoodsas olukorras olevates piirkondades, ning 
inimressursside haldussüsteemi parandamine on viinud 15  000 fiktiivse õpetaja 
koha elimineerimiseni.
49 
Aastatuhande arengueesmärkides määratletud 2015. aasta sihtmäära algkooli 
lõpetavate laste arvu osas siiski ei saavutatud. Saavutati vaid kolm seitsmest 
2013. aastaks seatud perioodi 2010–2022 riikliku kava (vt 1. selgitus ) eesmärgist30. 
Perioodi 2010–2014 valitsuse kavas määratletud haridusnäitajatest seitse ei olnud 
mõõdetavad, 10 näitasid häid edusamme ning 11 olid eeldatust väiksemad31. 
APNi raames 2014. aastaks saavutatavast kaheksast sihtmärgist ei saavutatud 
ühtegi. Neist kuue tulemused jäid isegi lähteväärtusest allapoole32.
50 
Puuduvad tõendid selle kohta, et APNil oleks haridussektoris kuigi palju mõju 
olnud. Kuigi haridusministeeriumi eelarve suurenes perioodil 2007–2010 märgata -
valt, tekkis APNi rakendamise ajal seisak. Tõhusus siiski suurenes, sest koolieelne 
haridus sai rohkem toetust ning palgakulud vähenesid 55 protsendilt 2007. aastal 
49 protsendini 2014. aastal.
Tervishoid
51 
Saavutati neli APNi tervisealast eesmärki. Haiglasünnituste arv kasvas, nagu ka 
sünnituseelne ja sünnitusjärgne hooldus. Samuti kasvas arstlike konsultatsiooni -
de arv maakonna tervisekeskustes. APNi üldine tervisealane eesmärk saavutati, 
sest vaatlusalusel perioodil laste ja emade suremus vähenes veidi. Sellele vaata -
mata ei saavutatud perioodi 2010–2014 riikliku tervisekava eesmärke ega aastatu -
hande arengueesmärke (vt tabel 1 ).
28 Tähelepanekud 
52 
Vajaliku poliitilise tahte olemasolust andis aga tunnistust tervishoiuministeeriumi 
perioodi 2007–2015 eelarve märgatav suurenemine ning pingutused kulutuste 
tõhustamiseks. Seetõttu keelati tsentraalne kulutamine, ning palgakulud vähene -
sid 18 protsendilt kuludest 15,4 protsendini. EL koos teiste rahastajatega oli selle 
juures oluline osa. Edasisi edusamme takistasid aga struktuurilised puudused, 
korduvad haiguspuhangud33 ning sagedased muudatused ministeeriumides.
Vesi ja kanalisatsioon
53 
Hondurases on küllaltki kõrge juurdepääsu tase veele (2012. aastal 86% maja -
pidamistest) ning kanalisatsioonile (2012. aastal 80% majapidamistest)34. See 
on lähedal aastatuhande arengueesmärkidele või ületab need (vastavalt 88% 
ja 75%). Linna- ja maapiirkondade vahel on siiski märkimisväärsed erinevused. 
Juurdepääs joogiveele kujutab endast samuti probleemi. Hinnatakse, et vaid 10% 
maapiirkondade elanikkonnast on juurdepääs klooriga töödeldud veele, sellal kui 
linnapiirkondades on see protsent 7035.
54 
Alates PAPSACi rakendamise algusest 2012. aastal ei ole paranenud joogiveele 
juurdepääsu (vt 4. joonis ) ega kanalisatsiooniga liitumise tase36, sest investeerin -
gute määr ei ole piisav37. Riiklikule vee-ettevõttele38 eraldatud eelarve suurenes 
perioodil 2007–2014, kuid teenusepakkuja saadud täiendavad vahendid läksid 
peamiselt mittediskretsionaalsete kulude katteks (nagu palgad ja võlamaksed).33 Nagu Chikungunya 
viiruspalavik, denguepalavik, 
malaaria ja Zika palavik.
34 Riiklik demograafia ja 
tervishoiu alane uuring 
2011–2012, Valitsuse aruanne 
riikliku kava kohta 2010–2014 
ning Foro Nacional de 
Convergencia , 
kodanikuühiskonna 
organisatsioon, kes teeb 
järelevalvet riiklike 
arengustrateegiate 
rakendamise üle.
35 Joogivee kvaliteedi 
parandamise riiklik programm, 
mis on osa riiklikust joogivee 
ja sanitaartingimuste kavast.
36 WHO/UNICEFi ühine 
veevarustuse ja 
sanitaartingimuste 
järelevalveprogramm. 
Honduras. Ajakohastatud 
juunis 2015. Lisaks ka riikliku 
statistikainstituudi andmed.
37 Maailmapank, 2013 
Honduras - A Public 
Expenditure Review: 
Decentralisation of water and 
sanitation services.
38 Servicio Autónomo Nacional de 
Acueductos y Alcantarillados.Tabel 1Laste ja emade suremus
Laste suremus  
(100  000 elussünni kohta)Emade suremus  
(100  000 elussünni kohta)
Olukord 2009. aastal 26 108
Sihttasemed2010–2014 riiklik tervisekava  
(2014. aasta eesmärgid)15 60
Aastatuhande arengueesmärgid 
(sihid 2015. aastaks)16 45
Olukord 2014. aastal 24 73
Allikas:  riiklik statistikainstituut, riiklik tervisekava, aastatuhande arengueesmärgid.
29 Tähelepanekud 4. joonisHondurase majapidamised, kellel on juurdepääs kraaniveele
Allikas:  riiklik statistikainstituut.
55 
Antud kontekstis oli ELi toetus asjaomasele sektorile suhteliselt piiratud. Riigi 
ametiasutused kasutasid mitmelt rahastajalt saadud vahendeid, millega võimal -
dati 13 957 inimesele juurdepääs veele ja kanalisatsioonile, tugevdati 20 kohaliku 
omavalitsuse veenõukogu ja kohalikke järelevalve- ja kontrolliüksuseid, loodi 
kolm vesikonnanõukogu ning kiideti heaks riiklik joogivee- ja kanalisatsioonikava 
ja sellega seotud finantseeskirjad.
Konkurentsivõime parandamise kvaliteedisüsteemid
56 
PAPSACi eesmärgid saavutati. Need olid seotud väljundieesmärkidega, mis kä -
sitlesid akrediteeritud protsesside, sertifitseeritud tootjate ja teadlikkuse suu -
rendamise kampaaniate arvu. Toetuse lõplikku mõju Hondurase toodete konku -
rentsivõimele ei ole aga võimalik hinnata. On märke, et mõju oli küllaltki piiratud. 
Ajavahemikul 2012–2015 suurenes ekspordimaht, kuid ekspordi väärtus kahanes. 
Ekspordimaht Euroopa Liitu kõikus, kuid 2011. aasta tipptaset39 enam ei saavuta -
tudki, vaatamata assotsieerimislepingu allakirjutamisele 2012. aastal (vt punkt 5).39 2 800 miljonit kilogrammi 
koguväärtusega 2  100  miljonit 
dollarit ( allikas:  Hondurase 
keskpank).maal linnaskokku
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007100%
95%
90%
85%
80%
75%
70%
30 Tähelepanekud 
40 Hondurase metsandusalased 
aastaraamatud, 2011 ja 2014.
41 Metsamajanduskava on 
tehniline, õiguslik ja 
operatiivne dokument, milles 
määratakse, kuidas 
konkreetset metsa 
jätkusuutlikult hallata 
vähemalt viie aasta pikkusel 
perioodil. See sisaldab 
eesmärke, investeerimiskava ja 
tegevusprogrammi.
42 Igal aastal Hondurase 
riigikassast 
metsamajandusinstituudile 
eraldatavad vahendid ei 
suurenenud aastatel 2013 ja 
2014. Aastal 2015 eraldati 
vahendeid veidi rohkem 
(1,3 miljonit  eurot), kuid 
summa oli oluliselt väiksem 
kui selleks ajaks eraldatud ELi 
eelarvetoetus 
(1,8 miljonit  eurot).ELi toetus edendas metsandussektori reforme, kuid üldist 
mõju on veel liiga vara hinnata
57 
ELi toetus metsandussektorile aitas kaasa täiendavate reformide rakendamisele. 
Projektitoetuse ühendamine võimalusega saada ELilt valdkondlikku eelarvetoe -
tust kiirendas metsakaitseinstituudi suutlikkust suurendava ühtse valdkondliku 
poliitika koostamist ja heakskiitmist 2013. aastal. ELi toetus aitas kaasa ka refor -
midele, mille eesmärk oli sektori juhtimise parandamine, kohalike omavalitsuste 
metsa majandamise tugevdamine ning haldusprotsesside lihtsustamine.
58 
Reformid ei ole veel väga suurt mõju saavutanud. Metsaga kaetud ala vähenes 
59 protsendilt 2011. aastal 48 protsendini 2014. aastal40. Metsadega kaetud ala 
vähenemine mõjutab ka bioloogilist mitmekesisust. Kõige rohkem mõjutas seda 
metsamajanduse alla kuuluva ala vähenemine, millest annab tunnistust ka vähe -
nenud metsamajanduskavade arv41. Selle tulemusel ei kuulu kahest hektarist üks 
enam metsamajanduskava alla. Seega on muutunud keeruliseks mitut valdkonda 
hõlmavate probleemide (nagu metsatulekahjud) lahendamine. Tulekahjude arv ja 
nendest kahjustatud piirkond on alates 2012. aastast pidevalt suurenenud.
59 
Siiani ei ole mõju ilmnenud järgmistel põhjustel.
a) Metsakaitseinstituudi tugevdamist raskendasid õiguslikud viivitused. See -
tõttu ei olnud instituut EuroFori käivitamise ajaks täielikult toimiv. Seeläbi 
jäeti kasutamata võimalus suurendada tõhusust metsanduspoliitika vallas ja 
konkreetsemalt EuroFori rakendamise osas.
b) Riigi ametiasutused kasutasid vaid vähesel määral ELilt saadud täiendavaid 
eelarvevahendeid metsandussektori eesmärkide42 saavutamiseks.
c) Metsandussektor oli silmitsi ka muude probleemidega, nagu kooreüraskite 
massiline levik (vt punkti 44  alapunkt a).
31 Tähelepanekud 
ELi toetus on aidanud julgeoleku- ja õigusasutustel 
tihedamat koostööd teha, kuid olukord riigis on endiselt 
kriitiline
60 
Alates aastast 2011 on võitlus vägivalla, karistamatuse ja korruptsiooniga Hon -
durases hoogu juurde saanud. Tänu ELi toetusele on saavutatud mõningast edu. 
Projektide PASS ja Eurojusticia juhtkomiteed parandasid teabevahetust õigus- ja 
avaliku julgeoleku asutuste vahel, mille üheks positiivseks tulemuseks oli näiteks 
institutsioonidevaheliste lepingute sõlmimine ühiste koolituste korraldamise 
kohta. Institutsioonidevaheline koordineerimine on siiski endiselt piiratud, sest 
igal institutsioonil on oma strateegia. Lisaks ei õnnestunud institutsioonide 
nõrkuste ja 2009. aasta riigipöörde põhjustatud keerulise olukorra tõttu võtta 
vastu ühtset riikliku julgeoleku ja õigussektori alast poliitikat ega ühtlustada 
õigusraamistikku.
61 
Ulatuslik vägivald on endiselt probleemiks. Kuigi mõrvade arv ei kajasta täpselt 
üleüldist julgeolekualast olukorda, on see siiski oluline näitaja (vt 5. joonis ). Kuigi 
mõrvade arv on alates aastast 2012 vähenenud, on see siiski väga suur nii piirkon -
na kohta (alla 30 surma 100 000 elaniku kohta Kesk-Ameerikas) kui ka globaalsete 
standardite kohaselt (alla 10 surma 100  000 elaniku kohta43).43 ÜRO uimastite ja kuritegevuse 
vastu võitlemise büroo 
ülemaailmne uuring mõrvade 
kohta, 2013, kättesaadav 
aadressil https://www.unodc.
org/gsh/5. joonisMõrvade arv aastas 100 000 Hondurase elaniku kohta
Allikas:  Hondurase politsei.2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 200790
80
70
60
50
40
32 Tähelepanekud 
62 
Mõrvade arvu vähenemise põhjuste kohta on mitu tõlgendust. Valitsus toetub 
karmidele meetmetele, nagu sõjaväepolitsei kasutamisele, mitte ei keskendu 
ennetamisele. On küll võimalik, et ennetustegevus ja avaliku julgeoleku institut -
sioonide tugevdamine on aidanud mõrvade arvu vähendada, kuid tõendid selle 
kohta puuduvad. Kuna ELi toetus oli suhteliselt väike ja mõned PASSi peamised 
eesmärgid jäid saavutamata, on tõenäoline, et ELi toetuse mõju oli küllaltki 
piiratud.
33
 Järeldused  
ja soovitused
63 
Kontrollikoja auditiga hinnati Hondurase prioriteetsetele valdkondadele eralda -
tud ELi arengutoetuse mõjusust. Kontrollikoda leidis, et keerulises olukorras oleva 
riigi jaoks olid ELi meetmed asjakohased, enamasti saavutati kavandatud väljun -
did ning aidati kaasa positiivse arengu saavutamisele nendes sektorites. Samas 
on üldine olukord riigis endiselt muret tekitav. Vaesus on kasvanud, metsaga 
kaetud ala on vähenenud ning vägivald on endiselt ulatuslik ja mõrvade arv suur. 
Leiti ka puudusi ELi toetuse komisjonipoolses haldamises. Selle alusel järeldas 
kontrollikoda, et ELi arengutoetus Hondurase prioriteetsetele sektoritele oli osa -
liselt mõjus.
64 
Komisjoni lähenemisviis Hondurasele arengutoetuse eraldamisel oli õigesti 
suunatud nendele suurte vajadustega valdkondadele, millel olid enamasti olemas 
asjakohased ja usaldusväärsed riiklikud strateegiad. Lähenemisviisi paindlikkus 
tähendas aga, et mõni valdkond sai ELi toetust ainult suhteliselt lühikest aega, 
mis seadis toetuse mõju ohtu. Lisaks leidis kontrollikoda, et ELi toetuse eraldami -
se meetmete eesmärgid olid väga üldised ja seega oli rahaline toetus suunatud 
paljudele valdkondadele või ei käsitlenud kõiki prioriteetseid vajadusi. Kuigi 
rahastajate koordineerimise struktuur on Hondurases hea, oli tegelik koostöö 
võrdlemisi piiratud, mis omakorda põhjustas mõnel konkreetsel juhul toetuste 
kattumist. Komisjon teeb siiski jõupingutusi, et alates 2018. aastast kavandada 
programme ELi liikmesriikidega koos (vt punktid 12–20).
1. soovitus. Tugevdada ELi lähenemisviisi, parandades 
järjepidevust ja toetuste suunamist
Järgmine kord, kui komisjon muudab Hondurase prioriteetsete sektorite toetami -
se strateegiat, tuleks parandada lähenemisviisi järgmiselt:
a) komisjon peaks tagama, et prioriteetsed sektorid saavad toetust piisavalt 
pikka aega, et saavutada seatud eesmärgid;
b) meetmed tuleks suunata vähemale arvule hästi määratletud valdkondadele, 
mis tähendab, et toetust saab väiksem arv institutsioone;
c) tuleks jätkata jõupingutusi ELi liikmesriikidega ühise kavandamise suunas 
ning koordineerida komisjoni lähenemisviisi paremini teiste rahastajatega.
34 Järeldused ja soovitused  
65 
Komisjon eraldas olulise osa oma rahalisest toetusest eelarvetoetusena, toetades 
seeläbi üldiselt asjakohaseid ja usaldusväärseid riiklikke strateegiaid. ELi dele -
gatsioonil Hondurases puudus aga vajalik makromajanduslik ja riigi rahanduse 
juhtimise ekspertiis, et hallata eelarvetoetusega seotud kohapealseid toiminguid. 
Lisaks hõlmas Hondurasele eelarvetoetuse eraldamine olulisi riske seoses makro -
majandusliku raamistiku ja riigi rahanduse juhtimisega. Komisjonil õnnestus neid 
riske osaliselt maandada dialoogi ja tehnilise abi kaudu ning määrates tingimu -
sed, mis tuli täita enne eelarvetoetuse eraldamist. Komisjon ei hinnanud piisavalt 
struktureeritult seda, kas riik vastab eelarvetoetuse saamise kriteeriumidele, et 
näidata, kas riigi eeldatavad edusammud saavutatakse vastavalt selgelt mää -
ratletud võrdlustasemetele ja sihtidele. Ühel juhul kohustus komisjon eraldama 
eelarvetoetust, peatades samal ajal maksed üldiste toetuskõlblikkuse tingimuste 
mittetäitmise tõttu. See saatis partnerriigile vastuolulisi sõnumeid, mis ohustasid 
abi mõjusust (vt punktid 21–31).
2. soovitus. Parandada eelarvetoetustega seotud toimingute 
haldamist
Komisjon peaks veelgi parandama oma eelarvetoetustega seotud toimingute 
haldamist järgmisel viisil:
a) tagada tuleb uute eelarvetoetuslepingute kohta otsuste tegemisel saadetud 
sõnumi järjepidevus. Eelkõige peaks komisjon vältima eelarvetoetuste mak -
sete tegemist samal ajal, kui ta on peatanud maksed, sest makromajandusliku 
raamistiku ja/või riigi rahanduse juhtimisega seotud toetuskõlblikkustingimu -
sed on täitmata;
b) komisjon peaks edaspidi paremini struktureerima eelarvetoetuse saamise 
kriteeriumidele vastavuse hindamise, et näidata, kas riigi eeldatavad edu -
sammud saavutatakse vastavalt selgelt määratletud võrdlustasemetele ja 
sihtmärkidele;
c) komisjon peaks tagama, et ELi delegatsiooni töötajate vahetumisel saab dele -
gatsioon juurde makromajanduse ja riigi rahanduse juhtimise ala eksperte.
66 
Suurem osa komisjoni meetmete kavandatud tegevustest ja väljunditest on 
saavutatud, kuigi esines peamiselt välistest teguritest põhjustatud viivitusi. Ko -
misjoni tulemuslikkuse alast järelevalvet mõjutasid puudused näitajate valimisel 
ja kasutamisel, kohapealsete külastuste kavandamisel, tulemustele suunatud järe -
levalve ajakavas ning sellest tulenevate soovituste alusel võetud järelmeetmetest 
(vt punktid 32–38).
35 Järeldused ja soovitused  
3. soovitus. Parandada ELi meetmete tulemuslikkuse 
mõõtmist
Komisjon peaks veelgi tugevdama edasiste ELi meetmete tulemuslikkuse mõõt -
mist, valides õigel ajal piisavad, asjakohased ja kvantifitseeritavad tulemusnäita -
jad ning määrama neile lähteväärtused. Sellega seoses peaks komisjon kaaluma 
riiklike süsteemide parandamist, et nende abil saada usaldusväärset teavet 
demograafia ja muude suundumuste kohta. Eelkõige puudutab see riiklikku 
statistikainstituuti. Komisjon peaks parandama tulemustele suunatud järelevalve 
ajakava ning võtma soovituste alusel süstemaatiliselt järelmeetmeid.
67 
Komisjon on töötanud välja dialoogistrateegiad, mille abil struktureerida Hondu -
rase valitsusega mitmes valdkonnas peetavat poliitilist dialoogi. Tegemist on hea 
tavaga, kuigi strateegiad kipuvad olema küllaltki üldised ega kata kõiki asjaoma -
seid valdkondi, nagu vaesuse vähendamine ning julgeolek ja õigus. Lisaks ei ole 
komisjon teinud kirjalikke hindamisi selle kohta, millises ulatuses on saavutatud 
dialoogistrateegiates seatud eesmärgid. Komisjon on üldiselt teinud kõikidel 
tasanditel märgatavaid pingutusi asjakohase ja konstruktiivse poliitilise dialoogi 
loomiseks, mille abil on edendatud ELi meetmete eesmärkide saavutamist (vt 
punktid 39–45).
4. soovitus. Poliitilise dialoogi tugevdamine prioriteetsetes 
sektorites
Komisjon peaks veelgi tugevdama poliitilist dialoogi prioriteetsetes sektorites 
enne 2018. aastat, võttes dialoogistrateegiad kasutusele kõikides asjakohastes 
valdkondades. Ühtlasi tuleks selgelt määratleda dialoogi eeldatavad tulemused/
väljundid. Seejärel peaks komisjon tegema kirjalikud hindamised selle kohta, 
millises ulatuses on saavutatud dialoogistrateegiates seatud eesmärgid.
III auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Karel PINXTEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 25.  oktoobri 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Klaus -Heiner LEHNE

36
 Lisad
Hondurase kaartI lisa
Kariibi meri  
Vaikne ookean  
Halduspiirid: © EuroGeographics © UN- FAO © Geonames  Km  Km 
Kartograafia: Eurostat — GISCO, 06/2016  
37 Lisad 
Soovituslikud eraldised Hondurase prioriteetsetele sektoritele ajavahemikul 
 2007–2013 ja 2014–2020
Ajavahemik 2007–2013 2014–2020
Prioriteetne sektor Vaesuse vähendamine Toiduga kindlustatus
Hõlmatud valdkondRiiklik näidisprogramm 1 
(2007–2010)Riiklik näidisprogramm 2 
(2011–2013)
Haridus Vesi ja kanalisatsioon Põllumajanduslikud pereettevõtted
Tervishoid Kvaliteedisüsteemide tugevdamine
Summa prioriteetsele sektorile 
(miljonites eurodes)65,5 45,5
111 100
Prioriteetne sektor Loodusvarad
Hõlmatud valdkondRiiklik näidisprogramm 1 
(2007–2010)Riiklik näidisprogramm 2 
(2011–2013)
Metsandus Metsandus
Taastuvenergia
Energiatõhusus
Summa prioriteetsele sektorile 
(miljonites eurodes)21 47
68
Prioriteetne sektor Õigus ja avalik julgeolek Õigusriik
Hõlmatud valdkondRiiklik näidisprogramm 1 
(2007–2010)Riiklik näidisprogramm 2 
(2011–2013) Korruptsioonivastane võitlus
Kodanike osaluse suurendamine Julgeolek De facto  üleminek julgeolekult 
(PASS) õigusele (Eurojusticia)
Summa prioriteetsele sektorile 
(miljonites eurodes)41 3
44 40
Prioriteetne sektor Tööhõive
Hõlmatud valdkond Inimväärne töö ja sotsiaalkaitse
Summa prioriteetsele sektorile 
(miljonites eurodes)85
Toetusmeetmed
10
Kogusumma 
(miljonites  eurodes)223  235
Allikas:  Euroopa Komisjon.II lisa
38 Lisad III lisaKahepoolne toetus Hondurasele: perioodi 2007–2015 otsused (eurodes)
Otsuse  
tegemise aasta Programmi nimiEsialgne eraldatud 
toetussumma Lepingutega kaetud 
seisuga 31.12.2015Makstud  
seisuga 31.12.2015
Perioodi 2007–2013 programmid 219 100 000,00 180 704 286,95 116 339 650,22
Vaesuse vähendamine 102 600 000,00 81 004 660,17 68 906 315,17
2008 Apoyo Presupuestario al Plan de Nación (APN) 60 500 000,00 38 921 310,17 38 921 310,17 
2011 Programa de Apoyo Presupuestario Sectorial  Agua y Calidad (PAPSAC) 42 100 000,00 42 083 350,00 29 985 005,00 
Loodusvarad 68 000 000,00 66 387 310,95 26 655 622,36 
2010 Modernización del sector forestal (MOSEF) 47 000 000,00 46 420 000,00 11 781 637 ,00 
2012 Programa de Apoyo Europeo al Sector Forestal - EuroFor 21 000 000,00 19 967 310,95 14 873 985,36 
Julgeolek ja õigus 36 500 000,00 19 148 940,82 10 306 872,92 
2007 Programa de Apoyo al Sector Seguridad en Honduras (PASS) Fase 1 9 000 000,00 6 811 509,16 6 588 572,38 
2013 Promoviendo una Justicia Rápida y Accesible en Honduras 
(Eurojusticia)27 500 000,00 12 337 431,66 3 718 300,54 
Muud perioodi 2007–2013 programmid 12 000 000,00 14 163 375,01 10 470 839,77 
2008Proyecto de Apoyo  a la Modernización de la Administración Pública 
y a la Integración Regional (PAAPIR)5 000 000,00 7 548 932,69 6 264 996,94 
2009Phasing Out - Programa de Apoyo a la Seguridad Alimentaria en 
Honduras (PASAH)   2 000 000,00 1 978 008,79 1 978 008,79 
2011 Programa de Apoyo a los Derechos Humanos (PADH) 5 000 000,00 4 636 433,53 2 227 834,04 
Perioodi 2014–2020 programmid 53 200 000,00 13 395 500,00 2 479 100,00
Toiduga kindlustatus 30 000 000,00 3 997 700,00 799 540,00 
2014 Seguridad Alimentaria, Nutrición y Resiliencia en el Corredor Seco 
(EUROSAN)30 000 000,00 3 997 700,00 799 540,00 
Tööhõive 11 600 000,00 4 698 900,00 839 780,00 
2014 Fortalecimiento Institucional del Empleo Decente y la Seguridad 
Social en Honduras (EURO +LABOR)11 600 000,00 4 698 900,00 839 780,00 
Õigusriik – – –
 – – – –
Muud perioodi 2014–2020 programmid (tehniline abi) 10 000 000,00 5 952 150,00 1 187 830,00 
2014 Medidas de Apoyo al Desarrollo Institucional y a la Gestión de 
Políticas (MADIGEP)10 000 000,00 5 952 150,00 1 187 830,00 
KOKKU 272 300 000,00 194 099 786,95 118 818 750,22
Allikas:  Euroopa Komisjon.
39 Lisad IV lisaELi meetmetele rahastamislepingutes kehtestatud tingimused
Meede Riigi rahanduse juhtimineEelarve läbipaistvus 
ja järelevalveMakromajanduslik 
stabiilsusVaesuse vähendamine Metsandus
APN Rahuldavad edusammud riigi 
rahanduse juhtimise prog -
rammi rakendamisel. Põhineb 
avaliku sektori kulutuste ja 
finantsaruandluse hindamise 
järeldustel ning mitmeaasta -
se riigi rahanduse juhtimise 
programmi esitlusel ja 
rakendamisel, mis hõlmab 
järgmist:
 • poliitilised prioriteedid;
 • programmid ja 
projektid;
 • poliitikameetmed 
(reformid);
 • konkreetsed, mõõdeta -
vad, saavutatavad, asja -
kohased ja tähtajalised 
eesmärgid, sihtmäärad, 
lähteväärtused;
 • mitmeaastane eelarve.
3. ja 4. aastal: avaliku sektori 
kulutuste ja finantsaruand -
luse hindamise läbiviimine ja 
avaldamine.Komisjoni positiivne hinnang 
majanduslikku stabiilsust 
kaitsva makromajandusliku 
poliitika olemasolu kohta. 
Põhineb järgmisel:
iga-aastane makromajan -
dusliku strateegia esitlus, 
milles on toodud peamised 
makromajanduslikud ja 
rahameetmed ning peamiste 
makromajanduslike muutuja -
te tulemused ja areng.
Makromajandusliku ja 
rahapoliitika rahuldav 
rakendamine, keskendudes 
eelkõige järgmisele:
 • inflatsioon;
 • brutoreservide määr;
 • jooksevkonto saldo;
 • maksutulu;
 • valitsemissektori võlg.Komisjoni rahuldav hinnang 
valitsuse kava rakendamise edu -
sammudele. Põhineb järgmisel:
1. aastal: valitsuse kava esitlemi -
ne ja avaldamine.
Valitsuse kava rakendamise aru -
ande avaldamine ja esitlemine. 
Kava sisaldab järgmist teavet:
 • sihtmärkide saavutamise 
tase ja näitajad;
 • poliitika saavutamise tase;
 • eelarve täitmine.
40 Lisad 
Meede Riigi rahanduse juhtimineEelarve läbipaistvus 
ja järelevalveMakromajanduslik 
stabiilsusVaesuse vähendamine Metsandus
PAPSAC Rahuldavad edusammud 
riigi rahanduse juhtimise 
programmi rakendamisel ja/
või riigi rahanduse juhtimise 
reformi rakendamisel, pöö -
rates eelkõige tähelepanu 
järgmisele:
 • maksupoliitika ja 
maksuhaldus;
 • integreeritud finants -
juhtimise süsteem;
 • eelarve usaldusväärsus, 
läbipaistvus, kontroll 
ja audit;
 • tervikliku korrupt -
sioonivastase poliitika 
rakendamine;
 • hankesüsteemid;
 • osamaksete asjakohane 
eelarvestamine.Rahuldavad edusammud 
stabiilse makromajandusliku 
poliitika säilitamisel, kesken -
dudes eelkõige järgmisele:
 • palkade ja töötasude 
kulutuste kontroll;
 • ujuva intressimääraga 
võla kontroll;
 • valitsemissektori eelarve 
puudujääk;
 • võlgade maksmine;
 • edusammud avaliku 
teenistuse seaduse 
rakendamisel;
 • rahvusvaheliste reservi -
de taseVee- ja kanalisatsioonisektoris 
esitati aruanded, mis näitasid 
järgmiseid edusamme:
 • vee ja kanalisatsiooni riikli -
ku nõukogu juhtpositsiooni 
tugevdamine;
 • valdkondliku poliitika 
rakendamise heakskiitmi -
ne ja edusammud;
 • kolmepoolse valdkondliku 
komitee taasaktiveerimine 
ja toimimine;
 • vee ja kanalisatsiooni 
riikliku kava täiendamine 
ja heakskiitmine;
 • edusammud üldise veesea -
duse rakendamisel;
 • edusammud joogivee ja 
kanalisatsiooni raamsea -
duse rakendamisel.
Konkurentsivõime parandamise 
kvaliteedisüsteemide kohta 
esitati aruanded, mis näitasid 
järgmiseid edusamme:
 • kvaliteediseaduse rakenda -
mine ja riikliku kvalitee -
disüsteemi tegevuste 
konsolideerimine;
 • konkurentsivõimealase 
strateegia rakendamine;
 • riikliku põllumajandusliku 
toidutööstustalituse stra -
teegilise tervisekava tege -
vuste konsolideerimine.IV lisa
41 Lisad 
Meede Riigi rahanduse juhtimineEelarve läbipaistvus 
ja järelevalveMakromajanduslik 
stabiilsusVaesuse vähendamine Metsandus
EuroFor Rahuldavad edusammud 
riigi rahanduse juhtimise 
parandamise ja reformimise 
programmi tõendataval 
rakendamisel, pöörates eel -
kõige tähelepanu järgmisele:
 • maksupoliitika ja 
maksuhaldus;
 • integreeritud finants -
juhtimise süsteem;
 • eelarve usaldusväärsus, 
läbipaistvus, kontroll 
ja audit;
 • tervikliku korrupt -
sioonivastase poliitika 
rakendamine;
 • hankesüsteemid;
 • osamaksete asjakohane 
eelarvestamine.Järjepidev ja terviklik 
eelarvealane teave on 
regulaarselt saadaval.Rahuldavad edusammud 
stabiilse makromajandusliku 
poliitika säilitamisel, kesken -
dudes eelkõige järgmisele:
 • palkade ja töötasude 
kulutuste kontroll;
 • ujuva intressimääraga 
võla kontroll;
 • valitsemissektori 
eelarvepuudujääk
 • võlgade maksmine;
 • edusammud avaliku 
teenistuse seaduse 
rakendamisel;
 • pensioniskeemide ja 
sotsiaalkindlustuse 
reformid;
 • riigiettevõtete reform.Rahuldavad edusammud valdkondlike 
poliitikate ja strateegia rakendamisel, 
muu hulgas ka aruanded, mis tõendavad 
järgmiseid edusamme:
 • metsakaitseinstituudi juhtpositsioo -
ni tugevdamine;
 • metsakaitseinstituudi organisat -
sioonilise struktuuri parandamine;
 • edusammud riikliku metsandus -
programmi rakendamisel;
 • riikliku metsandusnõukogu 
toimimine koostöös piirkondade ja 
omavalitsustega;
 • edusammud metsandusseaduse 
rakendamisel;
 • puidu kuupmeetri alusel arvutatud 
lõivude heakskiitmise keskmiste 
kulude vähendamine;
 • edusammud ebaseadusliku raie 
vastase riikliku strateegia rakenda -
misel, eelkõige IT-süsteemi loomine 
metsandusregistri, halduse ja 
kontrolli jaoks;
 • edusammud ELi ja Hondurase vahe -
lise vabatahtliku partnerluslepingu 
sõlmimisel metsandusseaduse 
jõustamise, juhtimise ja kaubanduse 
alal;
 • sektori kohta saadaoleva teabe kva -
liteedi ja kvantiteedi parandamine 
ja metsakaitseinstituudi juhtimise 
kohta avalikkusele kättesaadava 
teabe hulga suurendamine.IV lisa
42 Komisjoni  
vastus
Kokkuvõte
III
Komisjon teeb kõik võimaliku, et aidata riigil oma arengutaset parandada. Komisjoni hinnangul on ELi arenguabil 
olnud sekkumisvaldkondades keeruliste olude korral tõendatud tegelik mõju.
Komisjon parandab jätkuvalt enda pakutava abi juhtimises tuvastatud puudusi, järgides kontrollikoja soovitusi. 
Komisjon soovib siiski juhtida tähelepanu sellele, et ei ole võimalik kindlaks teha, mil määral pärssisid ELi arengu -
mõju nn haldusalased puudused, eriti kui arvestada mitmesuguseid välistegureid.
Metsaga kaetud alaga seoses rõhutab komisjon, et selle vähenemist on peamiselt põhjustanud välistegurid. Näiteks 
on riigi metsaga kaetud ala 11% võrra vähenemine tingitud männi-kooreüraskitest.
IV
Riigi prioriteetseid valdkondi tuli paindlikult muuta, et vastata riigi muutuvatele vajadustele.
ELi mitmeaastased sihtprogrammid tagavad sidususe, võimaldades samal ajal paindlikkust, et võtta arvesse uusi 
arengusuundumusi ja riigi poliitilisi võimalusi. Sellest tuleneb vajadus otsida koostöökavas hoolega tasakaalu riigi 
prioriteetidele mittevastava jäikuse ning sihtriigi muutuvate oludega arvestamise soovi vahel, säilitades seejuures 
pidevalt pikaajaliste eesmärkide jätkusuutlikkuse.
Komisjon keskendus järk-järgult kitsamalt määratletud valdkondadele, mida tõendavad 2007.–2013.  aasta riigistra -
teegia dokumendi ja 2014.–2020. aasta mitmeaastase sihtprogrammi prioriteetide erinevused. Sellega seoses saavu -
tati 2014.–2020.  aasta mitmeaastase sihtprogrammi läbirääkimistel valitsusega ühine arusaam, et 2007.–2013.  aasta 
riigistrateegia dokumendi puhul ei tehta jõulist katkestust, ning Hondurase sidusrühmad hindasid riiklike prioritee -
tidega kooskõlastamise taset väga kõrgelt.
Lisaks leiab komisjon, et tal on lai valik tulemuslikkuse järelevalve vahendeid, sealhulgas poliitiline dialoog, järele -
valvemissioonid ja tulemustele suunatud järelevalve.
V
G16 rahastajate koordineerimisrühm Hondurases on väga kasulik rahastajate koordineerimise vahend. Rühm on 
alates selle loomisest 1998. aastal pidevalt tööd teinud, rakendades alati abi tõhususe põhimõtteid.
G16 eelis on, et see võimaldab pikaajalist poliitilist dialoogi Hondurase valitsuse ja olulisemate rahastajatega. 
Seetõttu on rahastajate koordineerimine Hondurases olnud selgelt välja töötatud ja struktureeritud, minimeerides 
koostööga seotud pingutuste kattumist.
2018. aastal algav ühine kavandamine parandab koostööd veelgi, tõstes selle senisest veelgi kõrgemale tasemele.
Komisjoni vastus 43
VI
Poliitilise dialoogi strateegiad on sõnastatud valdkondades, milles rakendatakse eelarvetoetust, ning need on neis 
valdkondades üks vahend paljude teiste kõrval (rahaline abi, tehniline abi, järelevalve jne).
Valdkonna eesmärkide saavutamise määra hinnatakse kirjalikult igas eelarvetoetuse väljamaksedokumendis. Saavu -
tatud mõju on mitte ainult poliitilise dialoogi, vaid kõigi eri liiki vahendite ühine tulemus.
Sellegipoolest jätkab komisjon poliitilise dialoogi mehhanismide tugevdamist eelkõige poliitilise dialoogi edusam -
mude hindamise ja jälgimise ning selle nõuetekohase dokumenteerimise valdkonnas.
VII
Komisjon tagab kõigis oma delegatsioonides alati makromajanduslikud eksperditeadmised, lähtudes kuludel ja tulu -
del põhinevast lähenemisviisist. Hoolimata asjaolust, et delegatsioonis ei olnud kuni viimase ajani kohapeal makro -
majanduse ja riigi rahanduse juhtimise eksperti, sai delegatsioon tehnilist tuge Nicaraguas asuvalt delegatsioonilt.
Peale selle on ELi delegatsioon Hondurases saanud riigi rahanduse juhtimise ja makromajanduse küsimustes erine -
vaid eksperditeadmisi peakorteritelt, kohapealsete külastuste ja tehnilise abi programmi (PAAPIR  – avaliku halduse 
ja piirkondliku integratsiooni toetusprogramm) raames ning igapäevaste kontaktide kaudu peakorteritega konk -
reetsetes küsimustes.
Samuti korraldas komisjon peakorteri külastusi Hondurasesse ja Washingtoni, et jälgida olukorra kujunemist, kaasa -
tes mitte ainult Hondurase valitsuse, vaid ka IMFi.
Üldiselt peab komisjon kõige olulisemaks delegatsioonidesse sobivate kandidaatide valimist ning komisjoni tööta -
jad osalevad sellega seoses regulaarselt koolitusprogrammides ja täiendõppe kursustel.
Samuti kohaldab delegatsioon oma rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide hindamisel alati rangelt eelarvetoetuse 
suuniseid.
Antud eelarvetoetus on olnud sidus ja järjekindel, tuginedes tihedale dialoogile partnerriigiga ning tagades pideva 
poliitilise dialoogi ja keeruliste oludega kohanemise.
Peale selle analüüsitakse hoolikalt kõiki väljamaksedokumente ning lõplikud otsused teeb eelarvetoetuse juhtkomi -
tee. Eelarvetoetuse juhtkomitee on otsustusorgan, kes dokumenteerib alati oma liikmete otsused.
Eelarvetoetuse suunised võimaldavad järgida komisjoni teatises KOM(2011) 638 (lõplik) (eelarvetoetuse kohta) ja 
nõukogu asjakohastes järeldustes kehtestatud dünaamilist lähenemisviisi: „EL rakendab igasuguse eelarvetoetuse 
puhul olukorraga kohandatud ja dünaamilist lähenemisviisi abikõlblikkuse kriteeriumidele, keskendudes edusam -
mudele valdkondlike reformide usaldusväärsete ja asjakohaste strateegiate rakendamises, et suurendada avalduvat 
mõju maksimumini” (nõukogu järeldused 9371/12).
Komisjoni vastus 44
Tähelepanekud
13
Taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas antud toetuse puhul aastatel 2011.–2013. koostöötegevust ei toi -
munud. Ajavahemiku 2007–2013 riiklikus näidisprogrammis ette nähtud meetmed kõnealustes valdkondades olid 
kavandatud elektrisektori varasemate meetmete, s.o projektide GAUREE ja GAUREE 2 (elektrienergia autonoomne 
juhtimine ja ratsionaalne kasutamine) järelmeetmetena.
2009. aasta vahearuandes märkis aga elektrisektori eest vastutav minister valitsuse nimel, et taastuvenergia ja ener -
giatõhususe valdkonnas ei olnud toetus vajalik. Energeetikasektori eest vastutavad riigi ametiasutused märkisid, et 
taastuvenergia kasutuselevõttu stimuleeriva õigusakti kaudu loodi erainvesteeringute abil uusi võimalusi taastuvate 
energiaallikate kasutamiseks.
Seetõttu lisas ELi delegatsioon taastuvenergia ja energiatõhususega seotud meetmed oma metsandusprogrammi -
desse (MOSEF ja CLIFOR). Kõnealuseid meetmeid on ellu viidud kliimamuutustega kohanemise mehhanismide ning 
metsavarade haldamise stimuleerivate meetmetena (ning mitte energeetikasektori sekkumismeetmetena).
Mis puudutab konkurentsivõime parandamiseks kasutatavaid kvaliteedisüsteeme, siis oli see sektor komisjoni stra -
teegiat täiendav osa, et toetada ELi ja Kesk-Ameerika assotsieerimislepingu rakendamist.
Samuti annavad ELi kõnealusele sekkumisele alust ELi ja Kesk-Ameerika assotsieerimislepingu allkirjastamine 
29. juunil 2012 ning assotsieerimislepingu IV osa ajutine kohaldamine alates 1. augustist 2013.
14
Kõnealustes sektorites rakendati ELi abi, kuna neid käsitleti valitsuse vaesuse vähendamise strateegias 
prioriteetsena.
Lisaks osales delegatsioon 2006.  aastal valitsusega peetud ühistel aruteludel vaesuse vähendamise strateegia 
nõuandva kogu raames (Consejo Consultivo de la ERP) eesmärgiga vaadata nimetatud strateegia läbi. Eelarvest 
tehtud investeeringud (riigisisesed ja välisvahendid) keskendusid järgmistele valdkondadele: haridus, tervishoid ja 
toitumine, sotsiaalkaitse, taristu, tootmine ja juurdepääs vahenditele ning valitsemistava. Seetõttu muutusid need 
valdkonnad ka ELi koostöömeetmete seisukohast prioriteetseteks.
Mis puudutab antud toetuse lühiajalisust, siis oli teatud paindlikkus ELi programmide puhul vajalik, et reageerida 
ja kohandada tegevusi muutuvale olukorrale pärast 2009. aasta riigipöörde tulemusel tekkinud poliitilist kriisi (vt 
komisjoni vastus IV  punktile).
15
a) 
Komisjon rõhutab, et metsandussektor on seotud ka vee- ja kanalisatsioonisüsteemide haldamise ning mullakait -
sega. Seda silmas pidades hindas delegatsioon MOSEFist kohalikele omavalitsustele antud toetuse projekti eesmär -
kidega kooskõlas olevaks.
Komisjoni vastus 45
MOSEF on rahvusvaheliste rahastajate kogukonna peamine projekt, mis tugevdab kolme metsamaa omandiõiguseid 
andva institutsiooni vahelist koostööd.
Maaomand on olemuselt poliitiline küsimus, mis on kogu Ladina-Ameerikas oluline probleem. Kuigi seda ei saa 
ainult koostööprojektide abil lahendada, on seda käsitletud mitme teise kanali ja vahendi abil: i) ELi juhitav algatus 
FLEGT (metsandusõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja puidukaubandus), mis on tõhusaim metsan -
dusreformi vahend, ii)  poliitiline dialoog kahepoolse FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu läbirääkimiste konteks -
tis ELiga ning iii) konkreetsed lepingud, millega antakse abi (näiteks projekt PROCORREDOR – „Gestión Sostenible 
de Recursos Naturales y  Cuencas del Corredor Biológico Mesoamericano en el Atlántico Hondureño”).
Samuti märgib komisjon, et maaga seotud konflikte saab riigis, kus on rikkalik kultuuriline mitmekesisus ja kindel 
tava pärandada maa isalt pojale, lahendada kahe järgmise vahendi abil: maaomandi seadustamine ja põliselanike 
kogukondadega nõupidamise mehhanismide loomine.  ELi toetuse puhul maaomandi seadustamiseks kasutatakse 
seega etapiviisilist lähenemisviisi.
b) 
Auditeeritud perioodil muutis Honduras oma haridusseadust, nii et põhiharidus hõlmab nüüd kuni üheksandat 
klassi. Rahastajad muutsid vastavalt oma toetust.
16
Nõudeid oli alati rohkem kui olemasolevaid tehnilise abi pakkumisi. Prioriteetide seadmise mehhanismi rakendati 
tehniliste komiteede kaudu, milles osalesid EL, Hondurase valitsus ja asjaomased asutused (tervishoiu-, kvaliteedi-, 
vee ja kanalisatsiooni eest vastutavad asutused).
Rahastajate koordineerimine oli hästi struktureeritud. Seetõttu tehti asjakohaste vajaduste kohta, mida ei olnud 
käsitletud, samasugune tasuvuse analüüs.
Asjakohaseid valdkondi, mis rahastamist ei saanud, analüüsitakse hoolikalt, et teada saada, milliseid alternatiivseid 
tegevusi ja meetmeid oleks nende toetuseks võimalik rakendada.
Ühine vastus punkti 16 alapunktidele a–c
Nõudlusel põhineva programmi PAAPIR kaudu suutis komisjon anda tehnilist abi kriitiliste vajadustega sektoritele, 
lähtudes põhjalikust hindamisest ja prioriseerimisest.
Komisjon juhib tähelepanu, et kõiki vajadusi ei olnud võimalik rahuldada.
a) 
Lisaks eespool antud ühisele vastusele kiitis PAAPIRi tehniline komitee 2013. aastal heaks vitamiini- ja mineraalaine -
puudust käsitleva uuringu, kuid see jäi ellu viimata.
Komisjoni vastus 46
18
Komisjon on seisukohal, et rahastajatevahelise töökoormuse jaotuse saavutamisel on tehtud suuri edusamme. 
Näiteks tõstatas Saksamaa rahvusvahelise koostöö agentuur GIZ kliimamuutuste ja metsanduse küsimused ning His -
paania tõi esile valitsemistava ja õigussüsteemi reformide teemad.
Delegatsiooni tasandil on töötatud välja ühise kavandamise tegevuskava perioodiks pärast 2018. aastat. 2016. aastal 
tehakse sellega seoses Hondurase riikliku olukorra analüüs.
19
Komisjon püüdleb pidevalt Hondurase valitsuse ja kõigi rahastajate vahelise koostöö tugevdamise poole. Peamine 
koordineerimine toimub ELi liikmesriikidega. Samuti on ELi delegatsioon väga aktiivne G16-s, püüdes saavutada 
parimat võimalikku koordineerimist Hondurases tegutsevate peamiste rahastajatega.
3. selgitus. Rahastamise kattumine
Komisjon on arvamusel, et isegi kui rahastajate lähenemisviisid on erinevad, võivad need üksteist täiendada.
Vee- ja kanalisatsioonisektoris said kõik projektis osalevad kohalikud omavalitsused toetust, kuid mitte kõik ei saa -
nud taristuinvesteeringuid. Peale selle loodi kõiki kohalikke omavalitsusi hõlmavad üksused COMAS (vee- ja kanali -
satsioonisektori munitsipaalkomisjon) ja USCL (järelevalveüksus ja kohapealne kontroll). Toetuse andmine kohalikele 
omavalitsustele põhines nimetatud kahe üksuse kaudu korraldataval suutlikkuse arendamisel.
20
Delegatsioon koordineerib enda hinnangul tegevust teiste rahastajatega väga aktiivselt, vähendades seeläbi kattu -
mise ohtu. Rahastajate kaardistamine – mis on aeganõudev – ei ole alati tõhusaim meetod. Paremaid tulemusi näib 
andvat abisaajate koordineerimine, lähtudes volituste andmisest ja poliitilisest dialoogist.
23
Sektori rahastamiskõlblikkust hinnati täielikult kooskõlas eelarvetoetuse suunistega. Selle tulemusel järeldati, et 
sektori poliitika oli piisavalt usaldusväärne ja asjakohane, et võimaldada rahuldavat eelarvetoetuse programmi.
Kui usaldusväärsus ja asjakohasus on piisavad, saab valdkondlikku poliitikat aja jooksul parandada ja tõhustada. See 
on osa pidevalt toimivast eelarvetoetuse programmist ning saavutatakse poliitilise dialoogi ja tehnilise abi kaudu.
Komisjon märgib lisaks, et toetuse andmist kvaliteedisüsteemidele rakendati ELi ja Kesk-Ameerika vahelise assot -
sieerimislepingu raames ning sellele andis kinnituse valitsus.
26
Komisjon leiab, et makromajandusliku stabiilsuse rahastamiskõlblikkuse kriteeriumi struktureeritud analüüs on olu -
line ning seda tehakse eelarvetoetuse suuniste alusel.
Komisjoni vastus 47
Kontrollikoja nimetatud juhtumite puhul põhines edu mitmel konkreetsel näitajal. Nende näitajate kujunemine 
andis tõendust edusammudest ja olukorra mittehalvenemisest väga keerulises konjunktuuris.
Mis puudutab Hondurase valitsuse ja IMFi vahelise lepingu puudumist, siis sellisele olukorrale on eelarvetoetuse 
suunistes viidatud. Suuniste punktis 5.1.2 sätestatakse järgmine: „Teiselt poolt ei pea IMFi programmi puudumine 
automaatselt tähendama, et makromajandusliku stabiilsuse rahastamiskõlblikkuse kriteerium ei ole täidetud (...).  Kui 
rakendamine ei ole rahuldav või kui IMFi programmi ei ole seetõttu, et sellealastel läbirääkimistel IMFiga on olnud 
raskusi, võib riik olla sellegipoolest rahastamiskõlblik, kui eelarvetoetuse programmi eesmärgid ei ole ohus, eriti 
valdkondliku reformi lepingu puhul.”
Isegi IMFi otsust arvesse võttes leidis komisjon, et asjaomane eriarvamus väga tehnilist laadi väiksemas küsimuses ei 
välistanud üldist positiivset hinnangut ja edasist toetust valitsuse pingutustele saavutada uuesti makromajanduslik 
stabiilsus.
27
Eelarvetoetuse programmi ettevalmistamine konkreetses sektoris võib toimuda ajal, mil teised programmid mak -
seid ei tee. See on osa pidevast poliitilisest dialoogist ja toetusest Hondurase valitsusele erinevates sektorites ja 
poliitikavaldkondades. Üldine sõnum on toetada partnerriiki raskustest hoolimata rohkem kui ühes sektoris antava 
eelarvetoetuse vormis.
Samuti jätkas delegatsioon joonealuses märkuses nimetatud perioodide vältel poliitilist dialoogi, mida ei tohiks 
käsitleda vastuolulise signaalina eelarvetoetuse andmata jätmise kohta.
Lisaks annab eelarvetoetuse rahastamislepingu allkirjastamine ELile täiendava võimaluse läbirääkimisteks.
Komisjon ei näe programmi Eurofor allkirjastamises vastuolu. Tuleb märkida, et nimetatud programm sisaldas 
väga usaldusväärset tehnilise abi elementi, mida hallatakse delegeeritud koostöö vormis. See programm pidi kohe 
käivituma ning poliitilise dialoogi ajal tehti selgeks, et väljamakseid ei tehta enne, kui makromajanduslik olukord on 
paranenud.
28
Komisjon on toetanud kindlalt Hondurase riigi rahanduse juhtimise reformi ja pidanud selle valdkonna arengu ja 
edusammude toetamiseks väga tihedat ja pidevat dialoogi.
Riigi rahanduse parandamist jälgitakse järjestikuste riiklike kulutuste raamhinnangute abil, mis on laiaulatuslik 
rahastajate ja valitsuse ühine ettevõtmine.
29
Kuigi komisjon tunnistab puudujääke, on tehtud märkimisväärseid edusamme ja toimumas on järkjärguline areng.
Makromajanduslik stabiilsus ja riigi poliitiline konjunktuur aeglustasid reformi. Sellegipoolest täheldati edusamme. 
Kõnealuse positiivse arengu saavutamine on sellises raskes olukorras olevas riigis nagu Honduras eriti asjakohane, 
oluline ja keeruline.
Komisjoni vastus 48
Samuti leiab komisjon, et reformi kiiruse suhtes tekkinud ootusi on väga keeruline täita. Hoolimata probleemidest 
on tehtud märgilise tähtsusega edusamme, eriti ELi toetuse abil, näiteks eelarve kättesaadavuse sertifikaadi loo -
mine, et hoida ära kavandatud kulutustest kõrvalekaldumine asjaomaste ministeeriumide poolt. See uuendus võeti 
kasutusele peakorteri külastuste ning kohaliku tehnilise toe ja IMFiga peetud dialoogi tulemusel.
Ühine vastus punkti 29 alapunktidele a–c
Komisjon nõustub kontrollikoja järeldusega ja teeb kõik selleks, et jälgida kõnealuses valdkonnas nii poliitikat kui ka 
tulemusi.
Nagu kontrollikoda on märkinud punktis 30, on kõnealune täpne hindamine aidanud komisjonil suunata poliitilist 
dialoogi ja suutlikkuse arendamise algatusi neile riigi rahanduse juhtimise valdkondadele, mis vajavad enim tähele -
panu, tehes seda kooskõlas teiste rahastajatega.
Tänu sellele toetab komisjon pidevalt ja järjekindlalt valitsuse püüdlusi riigi rahanduse juhtimise parandamisel.
d) 
Viimane kättesaadav riiklike kulutuste raamhinnang võimaldab määrata kindlaks mitu meedet selle olukorra paran -
damiseks. Selle küsimusega tegeletakse komisjoni ja Hondurase valitsuse vahelise poliitilise dialoogi raames.
e) 
Selle küsimusega tegeletakse komisjoni ja Hondurase valitsuse vahelise poliitilise dialoogi raames.
f) 
Korruptsioon on probleem demokraatliku valitsemise ja õigusriigi jaoks.
Samal ajal vaadatakse aga praegu probleemsest olukorrast hoolimata läbi uut karistusseadustikku ( Código Penal ), 
saades abi Hispaanialt ja Eurojusticia programmilt (uue karistusseadustiku eelnõu tutvustamise teel). Lisaks koosta -
takse 2014.–2020. aasta mitmeaastase sihtprogrammi raames korruptsiooniga tegelevat projekti.
Komisjon toetab samuti noortealgatust selle nimel, et noored saavutaksid oma õigused ja loobuksid korruptiivse -
test tavadest („Participación e incidencia a multinivel y multiactor en el marco de procesos de veeduría social en 
Honduras, en tema de violaciones, promoción y  defensa de los derechos fundamentales de la juventud”, viitenum -
ber EIDHR/2015/369-295).
30
c) 
Komisjon jätkab tööd edusammude mõõtmiseks täiendavate võrdlusnäitajate määratlemisel.
Mõne kriteeriumi puhul (eelkõige riigi rahanduse juhtimine) on reformi algsete eesmärkide saavutamine eriti 
oluline, teiste puhul (näiteks makromajandus) piisab rahastamiskõlblikkuse kinnitamiseks stabiilsusele suunatud 
poliitika jätkamisest.
Komisjoni vastus 49
Samuti toetab reformiprotsessi jätkuv poliitiline dialoog, andes võimaluse täpsustada ootusi.
4. selgitus. Näited liiga üldistest ootustest reformile
Vt komisjoni vastus punktile 27.
31
Koostöövaldkonna juht ja eelarvetoetuse andmise tegevusega seotud projektijuhid on läbinud eelarvetoetusealase 
tehnilise koolituse ning kasutavad vajalike riigi rahanduse juhtimise valdkonna eksperditeadmiste kindlustamiseks 
oma ametialaseid kogemusi.
Lisaks oli eelarvetoetuse tegevuses võimalik kasutada hea tasemega tehnilist abi (PAAPIR) (vt ka komisjoni vastus 
VII punktile).
Peale selle on delegatsioonid saanud riigi rahanduse juhtimise ja makromajanduse valdkonnas erinevaid eksperdi -
teadmisi peakorteritelt, kohapealsetel külastustel, tehnilise abi ning regulaarsete kontaktide kaudu peakorteritega 
probleemküsimustes.
33
Julgeoleku- ja õigussektoris saavutati hoolimata sektori eriti suurtest raskustest väga häid tulemusi.
Näiteks alustati väga edukalt institutsioonidevaheliste õigusala töötajate (kohtunikud, politseinikud ja riigiproku -
rörid) koolitusi. Need koolitused käivitati ja viidi esimest korda läbi ametlike koolituskursustena, mille tulemusel 
toimus akadeemiline akrediteerimine.
Samuti rakendati edukalt programmi PASS kaudu rahastatud toetust vabaühenduste puhul, nagu ka abisaajate 
vahenditega varustamise komponenti.
35
2009. aasta riigipöörde ajal ei olnud delegatsioonil võimalik jätkata projekti edasist sõnastamist, eriti kuna valitsus ei 
olnud 2010.  aasta keskpaigani ametlikult tunnustatud.
MOSEFi projekti rakendamise viibimine tulenes osaliselt tulekahjust ICFi (metsakaitseinstituudi) ruumides, kus 
MOSEFiga tegeleti.
36
a) 
Komisjoni arvates on vaja arvesse võtta programmi PASS kavandamise ja heakskiitmise konteksti. Programmi heaks -
kiitmise ajal 2008. aastal olid selle eesmärgid tõesti ilma mingi kahtluseta kõrgelennulised, kuid realistlikud. Selle 
taustal näisid meetmed olevat asjakohased.
Komisjoni vastus 50
2009. aasta institutsionaalne kriis, mis tõi kaasa riigipöörde, muutis olukorda märgatavalt ning kõik uue valitsuse 
jõupingutused kulusid Hondurase riigi nn institutsionaalsuse taastamisele. Peale selle kasutasid riigipööret ja selle 
järelkajasid oma mõju suurendamiseks ära kuritegelikud organisatsioonid. Valitsuse institutsioonid muutusid oluli -
selt nõrgemaks, eriti julgeolekuministeerium, mis näitas üles vähest suutlikkust ja poliitilist tahtejõudu.
Kõiki neid probleeme arvesse võttes oleks õige öelda, et olenemata 2009. aasta poliitilise ebastabiilsuse tagajärjel 
tekkinud ebasoodsatest oludest pakkus programm PASS märkimisväärseid väljundeid, kuigi ei täitnud esialgseid 
ootusi.
b) 
Mitte kõiki sektori poliitikavaldkondi ei pea arvestama konkreetseteks näitajateks. Mõne konkreetse näitaja puhul 
võib piirduda teatud arvu valdkondadega. Lisaks jälgitakse sektori üldist arengut ja seega kõiki meetmete eesmärke 
sektori poliitika edusammude hindamises.
APNi puhul jälgiti meetmete edenemist, kuid eelarvetoetuse programmi saavutustest teatamiseks kasutati Hondu -
rase riikliku kava näitajaid.
c) 
Kuna kavandamise ajal olid riiklike strateegiate näitajad heakskiitmise etapis ega olnud mõõtmiseks piisavalt üksik -
asjalikud, tuli leida vee- ja kanalisatsioonisektori jaoks ajutine näitaja.
d) 
Komisjon pakkus statistiliste andmete parandamiseks konkreetset tuge.
e) 
Komisjon teeb selle olukorra parandamiseks valitsusega koostööd.
f) 
APNi puhul ei olnud riigi poliitiline olukord rahastamislepingu allkirjastamise ajal programmi näitajate valikuks ja 
vastuvõtmiseks soodne.
Delegatsioon teatas sellest ka APNi rahastamislepingu lisalehe 1 standardses seletuskirjas, milles öeldakse, et 2008. 
ja 2009. aastal muutis riigi poliitiline ja majanduskriis toimiva rahastamislepingu läbirääkimised võimatuks, kuna 
eelarvetoetuse programmi eeltingimused kadusid varsti pärast seda, kui komisjon otsustas lepingut toetada.
Seetõttu peeti pärast õiguskorra taastamist riigis läbirääkimisi, et määratleda näitajad, tuginedes täielikult valitsuse 
uutele strateegiatele.
Komisjoni vastus 51
37
Kohapealsed külastused kavandati teistsuguste kriteeriumide alusel, sealhulgas peeti esmatähtsaks külastada pro -
jekte ja programme, millel oli raskusi põhjaliku järelevalve tagamisega riskide maandamiseks.
2015.  aasta võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitajate kohaselt oli selliste problemaatiliste projektide osakaal, 
mida pidi käsitletama järelevalve- või hindamistegevuse käigus, sel aastal 100%.
Komisjon jälgib hoolega kõiki tuvastatud puuduste või riskidega projekte, tehes muu hulgas sihipäraseid kohapeal -
seid külastusi.
38
Viimastel aastatel töötas komisjon välja eelarvetoetuse järelevalve metoodika kui tulemustele suunatud järelevalve 
osa ning Hondurases katsetati seda esimest korda.
Kuigi APNi suhtes 2013.  aastal rakendatud tulemustele suunatud järelevalve ei andnud APNi kohta konkreetseid 
soovitusi, on delegatsioon pidanud ekspertide teatatud tähelepanekuid kasulikuks 2014.–2020.  aasta mitmeaastase 
sihtprogrammi eelarvest toetatavate sekkumismeetmete valimisel ja määratlemisel.
Komisjon tegeleb tulemustele suunatud järelevalve soovituste süstemaatilise integreerimisega oma käimasoleva -
tesse programmidesse.
41
Kõiki ELi delegatsiooni poolt välja töötatud dialoogistrateegiaid rakendatakse vaesuse vähendamisel.
Delegatsioon jätkab ka tulevikus oma poliitilise dialoogi arendamisega.
42
Poliitilise dialoogi strateegiad on määratletud sektorites, milles antakse eelarvetoetust, ning ELi delegatsioon ajako -
hastab neid korrapäraselt. Samuti võetakse neid arvesse enne iga eelarvetoetuse väljamaksmist.
Lisaks moodustavad need strateegiad osa mitmesugustest teistest vahenditest (näiteks tehniline abi ja rahaline 
toetus). Seetõttu on nende mõju igat liiki vahendite kombineeritud tulemus ja neid ei tohiks vaadelda eraldi.
Sellegipoolest jätkab komisjon pingutusi oma poliitilise dialoogi ja hindamise dokumenteerimise parandamiseks.
44
Finantsvõimendus sõltub paljudest teguritest, sealhulgas rahalisest panusest, poliitilistest, sotsiaalsetest, kultuuri -
listest ja kaubandusaspektidest. Finantsvõimendust ei saa võrrelda teiste riikidega ainult rahaliselt ja kaubanduse 
kontekstis.
Kuigi ELi vahendid moodustavad väikese osa Hondurase valitsuse eelarvest, näeb komisjon tegeliku finantsvõimen -
duse saavutamist seoses tehnilise abiga, mida EL suutis pakkuda.
Näiteks riigi rahanduse juhtimise ja makromajandusliku stabiilsuse puhul oli see toetus Hondurasele ühtlasi oluline 
ja kasulik ning võimaldas ELile märkimisväärses ulatuses poliitika kaudu saavutatavat finantsvõimendust.
Komisjoni vastus 52
45
a) 
APNi toetatavate valdkondade käsitlemiseks poliitilise dialoogi teel toimusid kahepoolsed kohtumised. ELi poliiti -
line dialoog hariduse teemal toimus rahastajate haridusvaldkonna töörühma MERECE raames. Kohtumisi oli kogu 
perioodi vältel palju ja need toimusid järjekindlalt. Kohtumiste arvu peeti piisavaks ja kohandati vastavalt vahendite 
kättesaadavusele.
Nii riiklik statistikastrateegia kui ka avaliku teenistuse reform kuulusid APNi programmi näitajate hulka. Seetõttu tuli 
neid käsitleda ka Hondurase ametiasutustega peetavas poliitilises dialoogis.
b) 
Teise vaatluskeskuse loomine oli risk ajal, mil loodi missioon korruptsiooni- ja karistamatusevastase võitluse toetu -
seks Hondurases (MACCIH). Jõupingutuste kattumise ohtu on leevendanud ELi delegatsiooni aktiivne osalemine 
koordineerimisel teiste rahastajatega.
Praegu on EL üks missiooni MACCIH rahastajatest ja tal on sektoris vastastikuse täiendavuse kindlustajana 
juhtpositsioon.
47
Vaesuse kujunemise hindamisel tuleb arvesse võtta ka välistegureid.
Tuleks hinnata, kuidas oleksid vaesuse näitajad muutunud ELi koostööprogrammide mõju puudumisel.
Komisjon usub, et ilma ELi sekkumiseta oleks 2008. aasta üleilmse finantskriisi mõju vaesusele olnud palju rängem.
49
Näitajad räägiti läbi valitsusega, lähtudes riiklikust valdkondliku reformi strateegiast.
Komisjon kasutab nende probleemide lahendamiseks tehnilise abi toetust ja poliitilist dialoogi.
50
Komisjon peab omaette saavutuseks asjaolu, et nii keeruliste oludega riigis nagu Honduras vähenesid haridussekto -
ris palgakulud 55%-lt 49%-le.
Kuna APNi ja selle mõju haridusele süsteemselt ei hinnata, on küllaltki keeruline eelarvetoetuse mõju objektiivselt 
hinnata.
Komisjoni vastus 53
51
Komisjoni arvates on APN olnud üks tervishoiusektori edukamaid sekkumismeetmeid. Ajavahemikul 2010–2014 saa -
vutati rahastamislepingu sihttasemed, mis on samasugused ka riikliku arengukava ( Plan de Nación ) puhul. Tulemu -
sed olid järgmised:
– 2013. aastal toimus 66% sünnitustest tervishoiuasutustes (võrreldes 53%ga 2009. aastal). See kasv tähendab 
arvuliselt 20  555 sündi.
– 2013. aastal oli 61%-l sünnitanutest esimesel kuuel sünnitusjärgsel nädalal võimalik saada sünnitusjärgset hool -
dust (võrreldes 51%ga 2009. aastal).
– Alla viieaastaste laste kõhulahtisuse levik (tuhande lapse kohta) vähenes 2009.  aasta 148-lt 2013.  aastal 126-le.
– Alla viieaastaste laste hingamisteede ägeda põletiku (kopsupõletik / koldeline kopsupõletik) levik (tuhande 
lapse kohta) vähenes 2009. aasta 49-lt 2013. aastal 45-le.
52
Komisjoni arvates on sektori edusammude näitajad nimetatud püsivatest puudujääkidest hoolimata väga 
lootustandvad.
54
EL on tegutsenud sektoris, milles toimus ühise järelevalveprogrammi alusel (mida juhib ÜRO ja mida rakendatakse 
igal teisel aastal) 24% suurune kasv maapiirkondade veega varustamisel ja 45% suurune kasv maapiirkondade 
kanalisatsiooni parandamisel. Joogiveele juurdepääsu ja maapiirkondade kanalisatsiooni oluline paranemine toimus 
aastatel 1990–2015.
55
Kõnealused näitajad on seotud ametlike tegevusaruannetega PAPSACi konkreetsete näitajate kohta. Need ei hõlma 
kõiki sellele sektorile ELi antud toetuse tulemusi.
On oluline rõhutada, mida saavutati ELi sekkumismeetmete abil sektori poliitilises raamistikus, näiteks riikliku vee- 
ja kanalisatsioonipoliitika ja rakenduskavade heakskiitmisel.
Peale selle aidati ELi tehnilise abiga kaasa mitmele uuringule, et toetada sektori institutsioone.
56
Mõjutada Hondurase ekspordimahtu ELi suunal on väga ambitsioonikas eesmärk, kuna see sõltub välisteguritest. 
Assotsieerimislepingu mõju selgub täielikult alles pika aja jooksul.
Komisjoni vastus 54
58
Sektori ülevaade iseloomustab hästi probleeme, mida tuleb lahendada metsandussektori parandamisel riigis, mis 
on väga haavatav kliimamuutuste suhtes. Kahtlemata on võtmetähtsusega sektori juhtimise parandamine, pidades 
lisaks projektieelse ja projekti rakendamise järgse olukorra analüüsimisele silmas ka mittesekkumise võimalust ja 
riski.
Olukorda halvendab veelgi kooreüraskitest tingitud kriis, mis takistab sektoris tehtud töö viljakust.
59
a) 
Asjaolu, et instituut ei olnud täielikult toimiv, tulenes seadusandlikest viivitustest, mis ei ole komisjoni kontrolli all. 
Lisaks aitab EL kaasa sektori institutsionaalsele tugevdamisele, parandades metsanduspoliitika rakendamist.
b) 
Eelarvetoetuse eesmärk on kontrollida näitajate vastavust ning mitte tingimata suurendada asutusele eralda -
tavat eelarvet. Selleks et rakendada valitsuse valdkondlikku strateegiat, ei ole vaja asjaomase asutuse eelarvet 
suurendada.
60
Vägivald, karistamatus ja korruptsioon kuuluvad iga riigi keerukaimate probleemide hulka. Komisjon leiab, et PASS 
ja Eurojusticia on aidanud tagada koordineeritumat institutsionaalset toetust. Komisjon nõustub, et ühtset riiklikku 
julgeoleku- ja õigussektori poliitikat ei ole veel saavutatud, ning annab rakendatavate programmide ja sektoris teh -
tavate üldiste pingutuste kaudu oma parima selle eesmärgi saavutamiseks.
Ning kuigi institutsioonidevaheline koordineerimine on endiselt piiratud, on EL ainus rahastaja, kes edendab koor -
dineerimist sektori kolme järgmise institutsiooni vahel: inimõiguste, justiits-, valitsemistava ja detsentraliseerimise 
ministeerium (Secretaría de Derechos Humanos, Justicia, Gobernación y  Descentralización), kohtusüsteem (Poder 
Judicial) ja prokuratuur (Ministerio Público).
62
Programm PASS töötati välja konkreetsetes poliitilistes tingimustes. 2009.  aasta riigipöörde järel peatati koostöö 
aastaks. Programmi jätkamisel olid poliitilised tingimused ja prioriteedid oluliselt muutunud. Need muutusid mõr -
vade arvu järsu suurenemise tõttu ka programmi käigus. Programmi kohandati oluliselt praktilisest seisukohast, 
lihtsustades raamistikku.
Komisjoni vastus 55
Järeldused ja soovitused
63
Komisjon on tänulik kontrollikoja poolt sekkumismeetmetele antud positiivse hinnangu eest.
On olemas välistegureid, mis ei ole ELi kontrolli all ning mis mõjutavad komisjoni sekkumismeetmete väljundeid ja 
mõju. 2009. aasta poliitiline kriis mõjutas riigis kõiki tegevusvaldkondi. Kui EL ei oleks prioriteetseid sektoreid toeta -
nud, oleks nendes valitsenud veelgi keerulisemad tingimused.
Metsaga kaetud ala vähenemise määrade kohta 2000.–2014.  aastal avaldatakse 2016.  aasta lõpuks uus hinnang. 
Lisaks tuleneb metsaga kaetud ala vähenemine suures osas välisteguritest (näiteks männi-kooreüraskitest tingitud 
kriis), mille üle komisjonil puudub kontroll.
64
Komisjoni hinnangul oli koostöö julgustav.
Praegune kavandamine koos igas sektoris kasutatavate samade juhtivate asutuste kaudu elluviidavate keskpikkade 
ja pikaajaliste sekkumismeetmetega tagab ELi koostöös järjepidevuse ja vähendab selle mõju kahandamise riski. 
Delegeeritud koostöö kui oluline komponent ja ühine kavandamine koos liikmesriikidega (Saksamaa ja Hispaania) 
aitavad selliste riskide vähendamisele kaasa.
1. soovitus. Tugevdada ELi lähenemisviisi, parandades järjepidevust ja toetuste 
suunamist
a) 
Komisjon nõustub soovitusega.
b) 
Komisjon nõustub soovitusega ning jätkab sobiva tasakaalu otsimist ja keskendumist valdkondadele, mis tagavad 
suurima mõju.
c) 
Komisjon nõustub soovitusega.
Delegatsioon tegutseb juba ühise kavandamise nimel ning suurendab veelgi oma jõupingutusi selle saavutamiseks 
2018.  aastaks.
Ühine kavandamine toimub tegevuskava kohaselt pidevalt. Mitmesuguseid meetmeid rakendatakse delegeeritud 
koostöö vormis samade juhtivate asutuste kaudu, kelle seas on näiteks toiduga kindlustatuse sektoris UTSAN (toi -
duga kindlustatuse ja toitumise tehniline üksus) (EL ja FAO), tööhõivesektoris tööhõiveministeerium (EL ja Hispaa -
nia), metsandussektoris keskkonnaministeerium (EL ja Saksamaa).
Komisjoni vastus 56
65
Eelarvetoetuse suunistes antakse väga üksikasjalikud juhised riskide juhtimise ja seotud vahendite kohta. Peamine 
kasutatav vahend on riskijuhtimise raamistik, mida on Hondurase eelarvetoetuse programmides etapi kaupa kasu -
tusele võetud.
Rahastamiskõlblikkuse hindamisel on eelarvetoetuse väljamaksmise eeskirjad ranged ja üheselt mõistetavad. 
Väljamakse võimaldamiseks peavad olema täidetud neli rahastamiskõlblikkuse kriteeriumit. Nende hulka kuuluvad 
edusammud ja areng makromajanduslikule stabiilsusele suunatud poliitikas.
Valitsus tegi jõupingutusi ja edusamme, püüdes rakendada ja toetada makromajanduslikule stabiilsusele suunatud 
poliitikameetmeid, lähtudes delegatsiooni tehtud põhjalikust analüüsist. Seda on dokumenteeritud rahastamiskõlb -
likkust käsitlevates aruannetes.
2. soovitus. Parandada eelarvetoetustega seotud toimingute haldamist
a) 
Komisjon nõustub soovitusega, kuna arvab, et Hondurase valitsusele edastatavad sõnumid ongi juba järjepi -
devad. Praegu kinnitab eelarvetoetuse juhtkomitee strateegilised valikuvõimalused ning lubab delegatsioonil 
rakendada ainult neid eelarvetoetuse programme, mis arvestavad järjepidevalt lühiajalise, keskpika ja pikaajalise 
perspektiiviga.
Komisjonil on Hondurasega poliitilise dialoogi pidamiseks laiaulatuslik lähenemisviis. Valitsuse pühendumine refor -
midele on poliitilise dialoogi ja eelarvetoetuse saamise kõlblikkuse puhul võtmetähtsusega tegur.
b) 
Komisjon nõustub soovitusega.
Komisjon on seisukohal, et seda soovitust juba rakendatakse.
Eelarvetoetuse suunised sisaldavad struktureeritud hindamise juhiseid ja üksikasjalikke vorme ning neid rakenda -
takse juba täielikult ja järjepidevalt.
Samuti võimaldavad suunised arvesse võtta dünaamilist lähenemisviisi, mis võeti kasutusele eelarvetoetust käsit -
levas teatises KOM(2011) 638 (lõplik) ja asjakohastes nõukogu järeldustes: „EL rakendab igasuguse eelarvetoetuse 
puhul olukorraga kohandatud ja dünaamilist lähenemisviisi abikõlblikkuse kriteeriumidele, keskendudes edusam -
mudele valdkondlike reformide usaldusväärsete ja asjakohaste strateegiate rakendamises, et suurendada avalduvat 
mõju maksimumini” (nõukogu järeldused 9371/12).
c) 
Komisjon nõustub soovitusega.
Makromajanduse ja riigi rahanduse juhtimise eksperditeadmised on üks töötajate valimisel rotatsiooniprotsessi 
käigus arvesse võetav tegur.
Komisjoni vastus 57
Alates 1. septembrist 2016 on Hondurase delegatsiooni nimetatud üks eelarvetoetuse ekspert.
Lisaks jätkab komisjon täiendavate makromajanduslike ja riigi rahanduse juhtimise alaste teadmiste tagamist alter -
natiivsete vahenditega.
3. soovitus. Parandada ELi meetmete tulemuslikkuse mõõtmist
Komisjon nõustub soovitusega ning võtab seda ka edaspidi arvesse uute programmide kaalumisel valdkondlike 
järelevalve- ja hindamissüsteemide tugevdamiseks. Näiteks toetab riiklikku põllumajandusloendust Eurosan Budget. 
See parandab riikliku statistikainstituudi (INE) suutlikkust.
67
Delegatsioonis välja töötatud valdkondlikke strateegiaid kasutatakse ELi poliitilise dialoogi toetamise vahendina 
olulisemates sektorites. Iga poliitiline dialoog dokumenteeritakse kirjalikus aruandes. Eesmärkide saavutamise 
määra hinnatakse väljamaksete valdkondliku analüüsi käigus.
4. soovitus. Tugevdada poliitilist dialoogi prioriteetsetes sektorites
Komisjon nõustub soovitusega.

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Sündmus Kuupäev
Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 17.11. 2015
Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 20.7.2016
Aruande lõplik vastuvõtmine peale ärakuulamismenetlust 25.10.2016
Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 3.11.2016
Kontrollikoda hindas Hondurase prioriteetsetele 
valdkondadele eraldatud ELi kahepoolse arengutoetuse 
mõjusust. Selleks hinnati komisjoni juhtimist ja ELi 
arengutoetuse eesmärkide saavutamist. Käesolev audit 
hõlmas perioodi 2007–2015. Kontrollitud prioriteetsed 
sektorid olid vaesuse vähendamine, metsandus ning 
julgeolek ja õigus.
Kontrollikoda järeldas, et ELi arengutoetus Hondurase 
prioriteetsetele sektoritele oli auditeeritud perioodil 
osaliselt mõjus. Toetus aitas kaasa mitme positiivse 
muudatuse saavutamisele nendes sektorites, kuid 
keerulised olud riigis ning paljud haldusalased puudused 
vähendasid selle mõju. Üleüldine olukord riigis on endiselt 
muret tekitav. Vaesus on kasvanud, metsaga kaetud ala on 
vähenenud ning vägivald on endiselt ulatuslik ja mõrvade 
arv suur.
EUROOPA
KONTROLLIKODA