EUROOPA KOMISJON Brüssel,22.10.2020 COM(2020) 664 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määruse (EL) 2017/1004 (kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 199/2008) rakendamise ja toimimise kohta (uuesti sõnastatud) {SWD(2020) 229 final}



SISSEJUHATUS Parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel põhinevas ühises kalanduspoliitikas on kalavarude majandamisel äärmiselt tähtsad usaldusväärsed ja täielikud andmed. Andmete kogumist ja haldamist puudutav peamine õigusakt on määrus (EL) 2017/1004 (andmete kogumise raammäärus) ehk uuesti sõnastatud 2008. aasta määrus. Andmete kogumise raammäärusega kehtestatakse liidus ühtlustatud lähenemisviis, mille järgi liikmesriigid koguvad kalandus-, vesiviljelus- ja töötlemissektori kohta bioloogilisi, keskkonnaalaseid, tehnilisi ja sotsiaal-majanduslikke andmeid (komisjoni talituste töödokument, 1. lisa). Andmete kogumise raammääruse artikli 23 kohaselt peab Euroopa Komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande määruse rakendamise ja toimimise kohta, mida käesoleva aruandega ka tehakse. Andmete kogumise raammääruses rõhutatakse lõppkasutajale suunatud lähenemisviisi ja andmekogumise muutumist piirkondlikuks küsimuseks seoses piirkondlike koordineerimisrühmade loomisega. Andmekogumise raamistikus koguvad liikmesriigid andmeid riiklike töökavade alusel ja esitavad nende rakendamise kohta aastaaruande. Esmakordselt võivad nad riiklike töökavade vastavate osade täiendamiseks (või asendamiseks) esitada ka merepiirkonna tasandil koordineeritud piirkondlikke töökavu. Andmekogumise raamistik võimaldab komisjonil vastu võtta otsuseid sellise liidu mitmeaastase andmekogumise programmi (edaspidi „ELi mitmeaastane programm“) loomise kohta, milles sätestatakse liikmesriikidele üksikasjalikud andmekogumiskohustused. ELi 2017.–2019. aasta programm oli andmete kogumise raammäärusega juba osaliselt kooskõlas; ELi 2020.–2021. aasta programm (mis koosneb kahest komisjoni otsusest) põhineb täielikult andmete kogumise raammäärusel. Alates 2014. aastast toetab Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) liikmesriikide andmekogumist rahaliselt. ÕIGUSAKTIDE RAKENDAMINE JA TOIMIMINE 1.Andmekogumise raamistiku kohased peamised osalised 1.1.Liikmesriigid Liikmesriigid vastutavad kooskõlas õiguslike kohustustega andmete kogumise ja säilitamise, lähteandmete kvaliteedi ja terviklikkuse ning andmekaitse eest. Kõigis liikmesriikides on olemas andmete kogumise, säilitamise ja haldamise süsteem ning kõik on esitanud komisjonile vastuvõtmiseks riiklikud töökavad (aastate 2017–2019 ja 2020–2021 kohta). Liikmesriigis rakendab töökava üks või mitu teadusasutust, sageli olenevalt kalandussektori suurusest ja mitmekesisusest. Õiguslike kohustustega kooskõlas peavad kõik liikmesriigid korraldama riiklikke koordineerimiskoosolekuid ja määrama riikliku kontaktisiku, kes vastutab sisekoordineerimise, teabe lõppkasutajatele kättesaadavaks tegemise ning komisjoniga suhtlemise eest. Stabiilne riiklike kontaktisikute võrgustik (kalandusandmete kogumise eksperdirühma alarühma raames) on komisjoni talituste ja riiklike ametiasutuste vahelist koostööd märkimisväärselt soodustanud. 1.2.Piirkondlikud koordineerimisrühmad Piirkondliku lähenemisviisi kohaselt toetavad piirkondlikud koordineerimisrühmad andmekogumise raamistiku rakendamist ja võivad esitada piirkondlikke töökavu, mis suurendavad vastavate merepiirkondade koordineeritust, et toetada veelgi usaldusväärset teaduslikku nõustamist. Liikmena osaleb komisjon iga-aastastel ja istungitevahelistel kohtumistel. Lõppkasutajad osalevad vaatlejatena (komisjoni talituste töödokument, 2. lisa). Andmete kogumise raammääruse jõustumisest alates on loodud kuus uut piirkondlikku koordineerimisrühma. Kaks nendest ühinesid 2019. aastal, seega praegu on piirkondlikke koordineerimisrühmi viis: Läänemere piirkondlik koordineerimisrühm; Atlandi põhjaosa, Põhjamere ja Põhja-Jäämere idaosa piirkondlik koordineerimisrühm; Vahemere ja Musta mere piirkondlik koordineerimisrühm; suurte pelaagiliste liikide piirkondlik koordineerimisrühm ja kaugpüügi piirkondlik koordineerimisrühm (komisjoni talituste töödokument, 2. lisa). Sotsiaal-majanduslikke küsimusi koordineerib üleeuroopaline majanduse planeerimisrühm (PGECON). 1.3.Lõppkasutajad Lõppkasutajad pakuvad teaduslikke nõuandeid või on neil kalandussektori andmete (teadusliku) analüüsi vastu teaduslik või juhtimisalane huvi. Peamised lõppkasutajad on: I)Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES), kes annab teaduslikku nõu Atlandi ookeani kirdeosa mereressursside kohta;

II)kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF), st komisjoni eksperdirühm, kes pakub nõustamist mitmes küsimuses (sealhulgas andmekogumine, saagi vette tagasi laskmise põhimõtted, Vahemere ressursside kasutamine ja laevastike majandusnäitajad); III)kalandusalaste partnerluslepingute alusel töötavad piirkondlike kalandusorganisatsioonide teaduskomiteed ja teised rahvusvahelised organisatsioonid. Komisjoni talitused (Teadusuuringute Ühiskeskus, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat) on samuti lõppkasutajad, näiteks kalandus- ja vesiviljelusalaste majandusanalüüside puhul. Andmekogumise raamistik võimaldab andmeid kasutada paljudel lõppkasutajatel. Peamiste lõppkasutajate rühm on aruandlusperioodi vältel püsinud võrdlemisi muutumatuna, lisatud on vaid mõned uued lõppkasutajad. Lõppkasutajad saavad andmeid liikmesriikidele tehtud andmenõuete kaudu või aruandluskohustuse alusel (piirkondlike kalandusorganisatsioonide puhul). Aastatel 2017–2019 täideti 72 andmenõuet ja aruandluskohustust (komisjoni talituste töödokument, 3. lisa). 1.4.Piirkondlike andmebaaside haldajad Piirkondlikud andmebaasid lihtsustavad lõppkasutajate tööd merepiirkondades. Andmebaasid võimaldavad kontrollida andmete terviklikkust ja usaldusväärsust ning parandada ja vähendada andmevigu. Atlandi ookeani kirdeosa nelja merepiirkonna (Läänemere, Põhjamere, liidu loode- ja edelapoolsete vete piirkond) kohta on olemas üks piirkondlik andmebaas. Andmebaasi Fishframe haldab Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu, kes säilitab, haldab ja kasutab andmeid. Andmenõudeid teeb Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu teise andmebaasi (Intercatch) kaudu (komisjoni talituste töödokument, 3. lisa). Lisaks kalavarudega seotud teaduslikule nõustamisele võimaldab see andmebaas Rahvusvahelisel Mereuurimise Nõukogul välja töötada ja edastada piirkondlikke kalandusülevaateid ja töönduspüügi valikudisaine. Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu eesmärk on ühendada mõlemad andmebaasid üheks piirkondlikuks andmebaasiks ja hindamissüsteemiks. Mitmest teostatavusanalüüsist hoolimata ei ole loodud Vahemere ja Musta mere piirkonna andmebaasi. Komisjon jätkab sellele andmebaasile haldaja otsimist. Teadusuuringute Ühiskeskus haldab kogu ELi hõlmavat kalanduse ja vesiviljeluse andmebaasi, sealhulgas üldsusele kättesaadavaid andmeid. Teadusuuringute Ühiskeskus valmistab ette konkreetsete teemade puhul kasutatavad andmed (näiteks laevastike tasakaal, püügikoormus), toetades sellega komisjoni talituste ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee nõustamistööd, ja ka kolmandate osapoolte teadustegevuses kasutatavad andmed. Teadusuuringute Ühiskeskus toetab andmekogumise raamistikuga hõlmatud tegevust, hallates andmeedastuse seirevahendit ja andmekogumise raamistiku veebisaiti. 1.5.Euroopa Komisjon Lisaks õigusaktide ettepanekute algatusõiguse kasutamisele on komisjonil nõuetekohase rakendamise tagamiseks andmekogumise raamistikus mitu ülesannet. Pärast kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee hinnangu saamist kiidab Euroopa Komisjon heaks liikmesriikide riiklikud töökavad (ajavahemikus 2017–2020 võeti vastu 54 liikmesriikide töökava/muudatust) ja hindab nende rakendamist aastaaruannete põhjal (ajavahemikus 2017–2019 esitati 77 aastaaruannet). Komisjon toetab liikmesriike ja piirkondlikke koordineerimisrühmi andmekogumiskohustuste täitmisel ning hoiab külastuste ja kohtumiste kaudu tihedat ja regulaarset sidet (komisjoni talituste töödokument, 4. lisa) Samuti kontrollib komisjon korrapäraselt liikmesriikide vastavust Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rahastamiskriteeriumidele, hinnates liikmesriikide andmeedastuse kvaliteeti ja usaldusväärsust. 1.6.Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee Andmekogumise raamistikus määratletakse kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee kui teadusasutus, kes hindab liikmesriikide töökavu ja aastaaruandeid ning andmetega seotud küsimusi. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteega konsulteeritakse ka komisjoni otsuste väljatöötamisel ja vastuvõtmisel (näiteks ELi mitmeaastased programmid, töökavade ja aruannete vormid) ning nende otsustega seotud andmekvaliteedi küsimustes, et tagada andmenõuete teaduslik kvaliteet (komisjoni talituste töödokument, 5. lisa). 1.7.Kalandusandmete kogumise eksperdirühm ning kalanduse ja vesiviljeluse komitee Komisjoni kalandusandmete kogumise eksperdirühm jaguneb alarühmadeks: I)riiklike kontaktisikute rühm koordineerib andmekogumise raamistiku rakendamist liikmesriikides; II)koostöökohtumistega koordineeritakse piirkondlikke koordineerimisrühmi merepiirkondadest väljapoole jäävates küsimustes;

III)üleeuroopaline majanduse planeerimisrühm koordineerib sotsiaal-majanduslike andmete kogumist; IV)IT-andmesüsteemide rühm – mitteaktiivne. Alarühmade koosolekud toimusid rakendusperioodi vältel igal aastal. Need alarühmad on esitanud nõuandeid mitmel teemal. Kalanduse ja vesiviljeluse komitee andis häid nõuandeid ELi 2020.–2021. aasta programmi eelnõu kohta (rakendamisotsuse osa). 2.Andmekogumise raamistiku kohased põhivahendid ja -tegevus 2.1.Liidu mitmeaastane programm Andmekogumise raamistikus on ette nähtud ELi mitmeaastane programm, milles täpsustatakse liikmesriikide andmekogumise nõuded, loetletakse kohustuslikud teadusuuringud merel ja kehtestatakse andmekogumisega seotud künnised. ELi mitmeaastase programmi kohased kohustused kajastavad lõppkasutaja andmevajadusi (komisjoni talituste töödokument, 6. lisa). ELi 2017.–2019. aasta programmile järgnesid kaks komisjoni otsust, mis moodustasid 2019. aasta alguses vastu võetud ELi 2020.–2021. aasta programmi. Praegu valmistatakse ette ELi mitmeaastast programmi ajavahemikuks pärast 2021. aastat ja see hõlmab laiaulatuslikke konsultatsioone sidusrühmade, lõppkasutajate ja teadlastega (komisjoni talituste töödokument, 7. lisa). Programm kooskõlastatakse uue Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga ning hõlmab liikide, majandamispiirkondade ja majanduslike ning sotsiaalsete muutujate loetelude ajakohastamist. See hõlmab ka tundlike liikide, harrastuskalapüügi, diadroomsete liikide, vesiviljeluse ja mereökosüsteemide andmete kogumise nõuete läbivaatamist ning kohustuslike merealaste teadusuuringute loetelu ja andmekogumisega seotud künniste läbivaatamist. 2.2.Mitmeaastased töökavad ELi mitmeaastase programmi kohaselt esitavad liikmesriigid komisjonile mitmeaastased riiklikud töökavad, järgides sellekohases otsuses sätestatud vorme ja suuniseid (komisjoni talituste töödokument, 8. lisa). Pärast seda, kui kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee on teinud teadusliku järelevalve, kiidab komisjon töökavad heaks. Liikmesriigid võivad igal aastal esitada oma töökava kohta muudatusi. Komisjon võttis 2017–2019. aastaks vastu 27 liikmesriigi mitmeaastased töökavad ja 35 järgnenud muudatust (19 muudatust 2018. aastaks andmete kogumise raammäärusega kohandamiseks ja 16 muudatust 2019. aastaks). Muudatused tehti pärast i) kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee või Euroopa Komisjoni tähelepanekuid 2016. aastal vastu võetud töökavade kohta; ii) kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee või Euroopa Komisjoni tähelepanekuid liikmesriikide aastaaruande kohta; iii) piirkondlike koordineerimisrühmade ja üleeuroopalise majanduse planeerimisrühma soovitusi ning iv) proovide võtmist mõjutavaid muudatusi kalanduses. Pärast kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee positiivset hinnangut võttis komisjon 2019. aasta detsembris ELi uue 2020 – 2021. aasta programmi raames vastu 27 uut töökava. 2.3.Aastaaruanded Liikmesriigid on kohustatud esitama igal aastal aruande oma töökavade rakendamise kohta, järgides vastavas otsuses ette nähtud vorme ja ajakavu. Aruandeperioodil 2017–2019 esitasid kõik liikmesriigid aastaaruanded õigeks ajaks. Liikmesriikide aastaaruandeid hindab kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee. Selle põhjal, ja kasutades andmeedastuse seirevahendit, teeb Euroopa Komisjon liikmesriikidega koostööd, et tagada järelmeetmed, aasta jooksul tehtavad kohandused ning järelduste arvessevõtmine käimasolevas töös ja kavandamises. Lõppkasutajad annavad andmeedastusprobleemide (vead) kohta tagasisidet, mida analüüsitakse ja kategoriseeritakse (raskuse, tüübi, katvuse, kvaliteedi, õigeaegsuse järgi) ning millega seoses tehakse liikmesriikidega edasist koostööd. Komisjon on alates 2018. aastast oma tegevust kiirendanud, mis on aidanud lahendada andmeedastusprobleeme ja suurendada liikmesriikide tulemuslikkust. Komisjon analüüsis 2018.–2019. aastal liikmesriikide 2014.–2017. aasta tulemuslikkust, lähtudes Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rahastamiskriteeriumide täitmata jätmisest. Rahuldavaks peeti 21 liikmesriigi tulemuslikkust. Analüüsis tehti kindlaks kuus liikmesriiki, kes peavad märkimisväärselt parandama tulemuslikkust ja andmete edastamist. Nende liikmesriikidega määrati dialoogi käigus kindlaks vajalikud parandused, mida kohaldatakse viivitamata ja järgmistes töökavades (või töökavade edasistes muudatustes). Ühega nendest kuuest liikmesriigist lepiti kokku konkreetne tegevuskava (mida rakendatakse rangelt alates 2020. aastast). Ajavahemiku 2018–2019 tulemuslikkust hinnatakse 2020. aasta teises pooles. Äärepoolseimate piirkondade kalanduse kohta kogutud teaduslikke nõuandeid ja ühise kalanduspoliitika üldist rakendamist toetavate andmete alusel on tuvastatud piiranguid. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee avaldas 2020. aastal nõuanded andmekogumise edendamise kohta ning merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat algatas uuringu, et saada süsteemne ülevaade andmevajadustest ja võimalikust edaspidisest lähenemisviisist. 2.4.Prooviuuringud

Liikmesriigid peavad ELi 2017.–2019. ja 2020.–2021. aasta programmi raames korraldama prooviuuringud, et uurida ja arendada andmekogumise meetodeid mitmes valdkonnas: I)harrastuskalapüük, II)kalanduse mõju mere bioloogilistele ressurssidele ja mere ökosüsteemidele, III)sotsiaalandmed tööhõive kohta ning IV)vesiviljelussektori keskkonnaandmed (komisjoni talituste töödokument, 9. lisa). Enamik prooviuuringuid on pooleli, täielikke tulemusi oodatakse 2020.–2022. aastaks. Kui uuringud on lõpetatud, kaasatakse tulemused täies mahus liikmesriikide korrapärasesse andmekogumisalasesse tegevusse ja asjakohasel juhul kooskõlastavad piirkondlikud koordineerimisrühmad need merekeskkonna tasandil. 2.5.Piirkondlik lähenemine rakendamisele ELi andmekogumisalaste õigusaktidega on püütud pikka aega edendada piirkondlikku koostööd ja alates 2000. aastate keskpaigast on korraldatud piirkondlikke kohtumisi. Järgides uue ühise kalanduspoliitika piirkonnapõhist lähenemisviisi, nähakse andmekogumise raamistikus ette piirkondlike koordineerimisrühmade loomine. Piirkondlik koostöö suurendab oskusteabe, andmete, teadmiste ja ülesannete jagamise ning piirkondliku koostöö ja standardimise kaudu andmekogumise tõhusust ja tulemuslikkust. Eeldatavasti toob see kaasa riiklike töökavade ühtlustamise ja seejärel piirkondlikud töökavad. Piirkondlikud koordineerimisrühmad ühendavad liikmesriike merepiirkondade kaupa, et koordineerida andmekogumise kavandamist ja rakendamist. Kõik piirkondlikud koordineerimisrühmad korraldavad igal aastal kohtumisi (komisjoni talituste töödokument, 2. lisa) ja enamik neist organiseerib istungitevahelisi ja alarühmade kohtumisi. Piirkondliku tegevuse arendamiseks piirkondlike koordineerimisrühmade kaudu on antud rahalist toetust uuringutoetuste kujul. Piirkondlikud koordineerimisrühmad edendavad andmekogumise järjepidevust merepiirkonnas, kasutades andmenõuetele reageerimiseks kokkulepitud metoodikat ja lähenemisviise, koostööd liikmesriikide korraldatavate teadusuuringute valdkonnas (nt ülesannete jagamine), proovivõtutoimingute koordineerimist, andmeprobleemide lahendamist (nt kvaliteedikontroll enne andmete üleslaadimist, andmeedastuse seirevahendi kaudu teatatud probleemidega seotud järelmeetmed) ja piirkondlike andmebaasidega seotud töö koordineerimist. Piirkondlikud koordineerimisrühmad töötavad teisi merepiirkondi puudutavates küsimustes ka piirkonnaülesel tasandil. Nende otsused ja tegevus esitatakse soovitustes (komisjoni talituste töödokument, 10. lisa), mida arutatakse igal aastal kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteega, ning tagatakse nõuetekohased järelmeetmed. Alates 2017. aastast töötavad piirkondlikud koordineerimisrühmad välja piirkondlikke töökavu. Seda tehes peavad piirkondlikud koordineerimisrühmad arvesse võtma võimalikke muudatusi proovide võtmises, rahastamispiiranguid, ülesannet rakendada ühiseid menetlusi eri liikmesriikides ja piirkondlike koordineerimisrühmade töö sidumist liikmesriikide ametiasutuste tööga. Piirkondlikud koordineerimisrühmad ja üleeuroopaline majanduse planeerimisrühm kohtuvad korrapäraselt Euroopa Komisjoni, riiklike kontaktisikute ja lõppkasutajatega, et koordineerida ja arutada andmekogumisalast tegevust koostöö-, ühiste otsuste tegemise ja lõppkasutajate kohtumistel. Iga-aastastel koostöökohtumistel tegelevad piirkondlike koordineerimisrühmade / üleeuroopalise majanduse planeerimisrühma juhid, Euroopa Komisjon ja lõppkasutajad järgmiste teemadega: I)piirkondlike koordineerimisrühmade töö lähendamine; II)soovituste käsitlemine ja rühmitamine piirkondlike koordineerimisrühmade järgi, et võimaldada koostoimet; III)piirkondlike koordineerimisrühmade ja üleeuroopalise majanduse planeerimisrühma vaheliste sidemete tugevdamine; IV)üleeuroopaliste küsimuste määratlemine ja meetmete kavandamine; V)lõppkasutajate ja komisjoniga tehtava koostöö edendamine ning VI)piirkondlike koordineerimisrühmade ja üleeuroopalise majanduse planeerimisrühma nähtavuse suurendamine. Piirkondlike koordineerimisrühmade ja lõppkasutajate (nt Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu, kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee, piirkondlikud kalandusorganisatsioonid) iga-aastane kohtumine on äärmiselt tähtis lõppkasutajate vajaduste väljaselgitamiseks, tulevaste andmenõuete jaoks ja andmeedastamise küsimuste arutamiseks.