ET Euroopa Liidu Teataja C 360/1

2015. AASTA FINANTSTEGEVUSE ARUANNE

II jagu – Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

(2016/C 360/01)

SISUKORD

1. SISSEJUHATUS 2

2. 2015. AASTA EELARVE JA SELLE EESMÄRGID 2

2.1. Peamised finantseesmärgid 2

2.2. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2015. aasta eelarve koostamine 2

2.2.1. Üldine lähenemisviis 2

2.2.2. 2015. aasta eelarve 3

2.2.3. 2015. aasta eelarve ja ELi eelarve rubriigi 5 finantsperspektiiv 3

3. ÜLDINE ÜLEVAADE EELARVE TÄITMISEST 2015. AASTAL 5

3.1. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2015. aasta tegevus ja eesmärgid 5

3.1.1. Kohtumised 5

3.1.2. Seadusandlikud arutelud 5

3.1.3. Haldusalane ajakohastamine 6

3.1.4. 2015. aastal saavutatud eesmärgid 6

3.2. Tulu 7

3.3. 2015. aasta kulud 8

3.3.1. Eelarvemuudatused 2015. aastal 8

3.3.2. Ülevaade eelarve täitmise kohta aastatel 2006–2015 10

3.3.3. Assigneeringute kasutamine 2015. aastal kategooriate kaupa 11

3.4. Ülekantud assigneeringud 12

3.4.1. 2014. aastast 2015. aastasse üle kantud assigneeringute kasutamine 12

3.4.2. 2015. aastast 2016. aastasse üle kantud assigneeringud 13

3.5. Sihtotstarbeline tulu 15

3.5.1. Enne 2015. aastat laekunud sihtotstarbeline tulu 15

3.5.2. 2015. aastal laekunud sihtotstarbeline tulu 15

1. SISSEJUHATUS

Vastavalt finantsmääruse (1) artiklile 142 esitatakse käesolevas dokumendis ELi eelarve II jao (Euroopa Ülemkogu ja nõukogu) 2015. aasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne.

Aruanne põhineb 2015. aasta esialgsel raamatupidamisaruandel, nõukogu eelarvevahendite käsutajate iga-aastaste tegevusaruannete tulemustel ning nõukogu finantssüsteemist saadud eelarve täitmist käsitleval teabel.

Käesoleva aruande 2. peatükis tehakse kokkuvõte 2015. eelarveaastaks ette nähtud raamistikust. Üldine ülevaade 2015. aastal kättesaadavate eelarveassigneeringute kasutamisest on toodud 3. peatükis.

2015. aasta eelarve täitmine eelarveridade kaupa on esitatud lisas.

2. 2015. AASTA EELARVE JA SELLE EESMÄRGID

2.1. Peamised finantseesmärgid

Nõukogu peasekretariaadi peamised finantseesmärgid 2015. aastal olid järgmised:

— tagada finantsressursside tulemusliku ja tõhusa kasutamisega katkematu toetus Euroopa Ülemkogu eesistuja ja nõukogu tööle;

— jätkata haldustegevuse ajakohastamise protsessi, et parandada töökorralduse kvaliteeti ja ressursside nõuetekohast kasutamist;

— jätkata (eeldatavasti 2016. aasta keskpaigaks valmiva) Europa hoone ehituse rahastamist.

2.2. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2015. aasta eelarve koostamine

2.2.1. Üldine lähenemisviis

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2015. aasta eelarve koostamise juures jälgiti üldeesmärki mitte ületada 2014. aasta eelarve üldist taset nominaalväärtuses muude kui personalikulude osas.

Seadusjärgsete või lepinguliste kohustuste puhul või valdkondades, mida peetakse nõukogu peasekretariaadi nõuetekohase toimimise tagamiseks hädavajalikuks, on eelarvekasv tasakaalustatud teatavate projektide esmatähtsaks seadmisega ja ümberplaneerimisega viimaste aastate eelarve täitmisest lähtuvalt.

Ametikohtade loetelu puhul jätkas nõukogu peasekretariaat organisatsioonilist sujundamist järgmiste meetmete rakendamisega:

— kooskõlas komisjoni ettepanekuga vähendada töötajate arvu viie aasta jooksul 5 % (kolmas aasta) vähendati ametikohtade loetelus ametikohtade arvu 31 võrra;

— kuus AST ametikohta viidi üle Euroopa Komisjoni individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametisse;

— üks AST ametikoht viidi üle Euroopa välisteenistusse;

— kümme AST ametikohta muudeti kümneks pikaajalise lepingulise töötaja ametikohaks (odavam);

— kuus AST 5 ametikohta muudeti kuueks AD 5 ametikohaks (jätkuv haldustegevuse ajakohastamine);

— 40 AST ametikohta muudeti 40ks SC1 ametikohaks (odavam);

— ametikohtade loetelus suurendati ametikohtade arvu 19 võrra (täiendav personal Europa hoone jaoks).

2.2.2. 2015. aasta eelarve

Eelarvepädevad institutsioonid kinnitasid Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2015. aasta eelarveks kokku 541,8 miljonit eurot. See tähendab, et eelarve kasvas võrreldes 2014. aastaga 7,6 miljonit eurot (+1,4 %).

Ülemkogu ja nõukogu ametikohtade loetelus oli 2015. aastal ametikohtade arv kokku 3 072.

Tabelis 1 antakse ülevaade 2015. aasta eelarvest kategooriate kaupa. Võttes arvesse 2015. aastaks prognoositud 1,5 % inflatsiooni, vähenes ülemkogu ja nõukogu eelarve reaalväärtuses tegelikult 0,1 %.

Tabel 1

Ülemkogu ja nõukogu 2015. aasta eelarve võrreldes 2014. aasta eelarvega (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria 2014. aasta eelarve 2015. aasta eelarve Muutus 2014/2015 koos Europa hoonega (2) 1 2 3 = 2/1 Ametikohtade loetelu 292 989 059 297 827 000 1,7 % Muud personalikulud 23 218 480 23 941 000 3,1 % Hooned (välja arvatud hoonete soetamine) 40 537 800 51 207 500 26,3 % Arvutisüsteemid 37 382 430 38 488 000 3,0 % Mööbel 806 850 2 664 000 230,2 % Tehniline varustus 2 586 390 3 401 000 31,5 % Transport 2 146 217 1 868 000 -13,0 % Delegatsioonide sõidukulud 20 302 000 17 802 000 -12,3 % Suulise tõlke kulud 86 991 444 83 900 000 -3,6 % Koosolekud ja konverentsid 8 720 570 7 638 000 -12,4 % Teave 8 890 660 8 847 000 -0,5 % Mitmesugused kulud 1 930 400 2 208 000 14,4 % Reserv 2 700 000 1 000 000 -63,0 % Kokku (v.a soetamine) 529 202 300 540 791 500 2,2 % Kinnisvara soetamine 5 000 000 1 000 000 -80,0 % Kõik kokku 534 202 300 541 791 500 1,4 %

2.2.3. 2015. aasta eelarve ja ELi eelarve rubriigi 5 finantsperspektiiv

Tabelis 2 on esitatud ülevaade ülemkogu ja nõukogu eelarve arengust aastatel 2008–2015. Ülemkogu ja nõukogu osakaal mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis 5 on vähenenud 8,0 %-lt 2008. aastal 6,3 %ni 2015. aastal.

Tabel 2

ELi eelarve II jao (Euroopa Ülemkogu ja nõukogu) areng ajavahemikus 2008–2015 finantsperspektiivi rubriigis 5

2008 2009 (3) 2010 2011 2012 2013 2014 2015 (Summad jooksevhindades) Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Miljonit eurot Muutus Rubriik 5 7 457 4,8 % 7 603 2,0 % 7 962 4,7 % 8 173 2,7 % 8 607 5,3 % 9 181 6,7 % 8 405 -8,5 % 8 661 3,0 % Ülemkogu/nõukogu 595 0,2 % 603 1,3 % 634 5,1 % 563 -11,2 % 534 -5,2 % 536 0,3 % 534 -0,2 % 542 1,4 % Ülemkogu/nõukogu osakaal rubriigis 5 8,0 % 7,9 % 8,0 % 6,9 % 6,2 % 5,8 % 6,4 % 6,3 %

Aastatel 2008–2015 saavutatud vähenemine 53 miljonit eurot on peamiselt ettevaatliku eelarvehalduse tulemus. Vähenemine 2011. aastal on peamiselt vahendite Euroopa välisteenistusele ülekandmise tulemus ning vähenemine 2012. ja 2014. aastal on seotud sellega, et teatavaks tegevuseks ette nähtud assigneeringuid vähendati varasemate aastate eelarvete täitmisest ja tegelikest vajadustest lähtuvalt.

3. ÜLDINE ÜLEVAADE EELARVE TÄITMISEST 2015. AASTAL

3.1. Euroopa Ülemkogu ja nõukogu 2015. aasta tegevus ja eesmärgid

Finantstegevuse aruandes esitab nõukogu peasekretariaat teabe finantsseisukohast asjakohaste põhitegevusvaldkondade kohta, mis iseloomustavad Euroopa Ülemkogu ja nõukogu tegevust kõnealusel eelarveaastal. Samuti tuuakse selles välja aasta põhisaavutused.

3.1.1. Kohtumised

Tabelis 3 antakse ülevaade nõukogu peasekretariaadi poolt aastatel 2006–2015 korraldatud Euroopa Ülemkogu ja nõukogu kohtumiste arvulisest arengust.

Nõukogu peasekretariaat korraldas 2015. aastal 3 702 nn institutsioonilist kohtumist ning lisaks 2 271 muud kohtumist (nt seminarid, teabeüritused ja -kohtumised ning kohtumised kolmandate riikidega).

Tabel 3

Kohtumiste arvuline areng aastatel 2006–2015

2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Tippkohtumised 3 3 5 7 7 9 7 6 9 12 Nõukogu istungid 76 68 81 74 86 85 77 74 81 81 Coreper 120 106 144 140 122 135 140 140 135 138 Töörühmad 4 037 4 183 4 480 4 272 4 127 4 373 4 480 4 164 4 016 3 471 Kokku 4 236 4 360 4 710 4 493 4 342 4 602 4 704 4 384 4 241 3 702 Muud kohtumised 2 713 1 735 2 051 2 021 1 996 2 075 2 189 2 027 2 189 2 271 Kõik kokku 6 949 6 095 6 761 6 514 6 338 6 677 6 893 6 411 6 430 5 973

2015. aastat iseloomustasid mitmesugused kriisid, täpsemalt terrorirünnakud Prantsusmaal, Taanis ja Tuneesias, samuti Kreeka finantskriisi süvenemine, rände- ja pagulaskriisi puhkemine ning lõpuks Ühendkuningriigis kavandatud referendum. Need poliitilised aspektid kajastuvad 2015. aastal varasematest aastatest sagedamini aset leidnud tippkohtumistes.

Samas oli nõukogu peasekretariaadi korraldatud kohtumisi kokku 2014. aastast 7 % vähem (457). Selle põhjuseks oli peamiselt Euroopa Komisjoni algatatud lihtsustamisprogrammi tulemusel aeglustunud seadusandlik tegevus.

2015. juunil korraldas nõukogu peasekretariaat lisaks ELi ja CELACi vahelise teise mitmepoolse tippkohtumise. See tõi kokku Euroopa ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse tipp-poliitikud, et tugevdada nimetatud piirkondade vahelisi suhteid. Kohtumisel olid esindatud 61 riiki ja ELi institutsioonid eesmärgiga arutada koostööd sellistes valdkondades nagu julgeolek, kliimamuutus, uimastivastane võitlus, haridus, sotsiaalne ühtekuuluvus, säästev areng, innovatsioon ja tehnoloogia.

Suuri julgeoleku- ja logistilisi ressursse ning olulisi diplomaatilisi jõupingutusi nõudnud ürituse korraldamiseks kulus prognooside kohaselt täiendavalt 1,8 miljonit eurot.

3.1.2. Seadusandlikud arutelud

Veel üks tegevuse kvantitatiivne näitaja on Euroopa Liidu Teatajas (ELT) avaldatud õigusaktide arv (tabel 4). 2015. aastal avaldati ELTs 1 412 õigusakti. Tuleb märkida, et õigusaktide avaldamine ELTs on seadusandliku protsessi viimane etapp.

Tabel 4

Õigusaktide arvuline areng aastatel 2006–2015

2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 ELTs avaldatud õigusaktid 1 317 1 000 1 274 829 825 986 958 1 132 1 437 1 412

Euroopa Komisjoni seadusandluse lihtsustamise programm ei ole õigusaktide arvu veel oluliselt vähendanud. Seadusandliku menetluse pikkuse tõttu on tagajärgi näha alles mõne aja pärast.

3.1.3. Haldusalane ajakohastamine

2015. aastal jätkas nõukogu peasekretariaat oma organisatsioonilise kvaliteedi ja tõhususe parandamist, suurendades juhtide rotatsiooni ja tugevdades organisatsioonisisese liikuvuse poliitikat. Pärast katseetappi muutus juhtide töölevõtmisel tavapäraseks organisatsiooniväliste hindamiskeskuste kasutamine teatavas töölevõtmise etapis.

2015. aasta oli ühtlasi uute saavutuste aeg nõukogu peasekretariaadi keskkonnapoliitika valdkonnas. Nõukogu peasekretariaadil soovitati lülitada oma keskkonnajuhtimise programm ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi määruse (EÜ) nr 1221/2009 (4) tähenduses. Positiivne tulemus kinnitab nõukogu peasekretariaadis aastaid ellu viidud keskkonnaalgatuste usaldusväärsust.

3.1.4. 2015. aastal saavutatud eesmärgid

2015. eelarveaastaks püstitatud eesmärkide saavutamise võib võtta kokku järgmiselt.

— Ametikohtade loetelu 2015. aastal võttis nõukogu peasekretariaat tööle 175 ametnikku (144 alalist ametnikku ja 31 ajutist teenistujat). Samal aastal lahkus töölt 193 ametnikku (130 alalist ametnikku ja 63 ajutist teenistujat), mille tulemusel vähenes ülemkogu ja nõukogu ametikohtade loetelus olevate täidetud ametikohtade arv kokkuvõttes 18 ametikoha võrra. Töötajate arvu viie aasta jooksul 5 % vähendamise eesmärgi raames vähendati ametikohtade loetelus ametikohtade arvu 31 võrra.

— Finantsjuhtimine Nõukogu peasekretariaat jätkas 2015. aastal oma finantsjuhtimise ja finantstulemuste parandamist. Andmetöötluse lihtsustamiseks ning nõukogu peasekretariaadi finantsteenistuste vahelise nähtavuse ja suhtlemise suurendamiseks võeti käibele mitu uut vahendit ja aruandlusmehhanismi. Üks olulisemaid saavutusi oli 2015. aastal üldfinantsjuhtimise tõhustamine. See õnnestus tänu järgmisele: — kasutusele võeti uue mitmeaastase tegevuspõhise eelarve kavandamise süsteem; — sisse seati uus projektihindamise komitee, kes hindas 2015. aastal 26 projekti koguväärtusega 102 miljonit eurot; — õigustalituse kaasamise abil suurendati hankemenetluste õiguspärasust; — läbi vaadati rahastamist ja hankemenetlusi käsitlevad sise-eeskirjad. Euroopa ettevõtete rahakäibe parandamise kontekstis oli nõukogu peasekretariaadi arvete keskmine makseviivitus 2015. aastal 19 päeva, kusjuures maksimumtähtaeg on 30 kalendripäeva (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/7/EL (5)).

— Kinnisvarapoliitika 2015. aastal jätkus Residence Palace’i renoveerimise ning selle Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Liidu Nõukogu peakorteriks (Europa hoone) muutmise projekt. Aasta lõpuks oli enamik töid lõpetatud ning alustati juba ettevalmistusi hoone esialgseks vastuvõtmiseks. Hoone esialgne vastuvõtmine on kavandatud 31. maiks 2016.

3.2. Tulu

Tabelis 5 on esitatud ülevaade 2015. aasta tulutoimingute üldistest tulemustest. Väljend „Kehtivad õigused 2014. aastal“ viitab sissenõudekorraldustele, mis tehti 2014. aastal, kuid mille puhul summad nõuti sisse 2015. aastal. Väljend „Kehtivad õigused 2015. aastal“ tähendab aga 2015. aastal esitatud sissenõudmisi.

Tabel 5

Ülevaade 2015. aasta eelarve tulutoimingutest

(eurodes) Peatükk Kehtivad õigused 2014. aastal 2014. aastast sisse nõutud tulud Kehtivad õigused 2015. aastal 2015. aastast sisse nõutud tulud Kehtivad õigused kokku 2014 + 2015 Sissenõutud tulud kokku 2014 + 2015 2016. aastal sisse nõutavad summad 1 2 3 4 5 = 1 + 3 6 = 2 + 4 7 = 5 – 6 4 0 Mahaarvamised töötajate töötasudelt 0 0 27 245 978 27 245 978 27 245 978 27 245 978 0 4 1 Sissemaksed pensioniskeemi 1 259 912 997 627 25 533 492 25 402 002 26 793 405 26 399 629 393 776 5 0 Laekumised vallas- ja kinnisvara müügist 0 0 100 058 75 058 100 058 75 058 25 000 5 1 Üüritulu 32 472 32 472 567 671 535 178 600 144 567 651 32 493 5 2 Tulud investeeringutest või antud laenudest, panga- ja muud intressid 0 0 1 378 1 378 1 378 1 378 0 5 5 Tulu osutatud teenuste ja tehtud tööde eest 17 630 12 075 147 946 143 335 165 575 155 410 10 165 5 5 Tulu osutatud teenuste ja tehtud tööde eest (Euroopa välisteenistus) 117 144 117 144 182 000 32 000 299 144 149 144 150 000 5 7 Muud institutsioonide haldustegevusega seotud osa- ja tagasimaksed 2 416 891 1 982 556 17 791 281 15 808 360 20 208 172 17 790 916 2 417 257 5 8 Mitmesugused hüvitised 4 774 4 774 173 988 173 988 178 763 178 763 0 5 8 Mitmesugused hüvitised (Euroopa välisteenistus) 0 0 0 0 0 0 0 5 9 Muud tulud institutsiooni haldustegevusest 0 0 0 0 0 0 0 6 3 Erilepingutest tulenevad maksed 0 0 1 177 892 1 177 892 1 177 892 1 177 892 0 7 0 Viivisintressid 0 0 2 2 2 2 0 9 0 Mitmesugune tulu 0 0 9 9 9 9 0 Kokku 3 848 823 3 146 648 72 921 696 70 595 180 76 770 519 73 741 828 3 028 691

Kehtivate õiguste, st sissenõudekorralduste puhul oli tulutoimingute kogumaht 2015. aastal 76,8 miljonit eurot. Sellest summast 73,7 miljonit eurot nõuti sisse eelarveaasta jooksul ja 3 miljonit eurot nõutakse sisse 2016. aastal.

Suurem osa kogu 2015. aastal sisse nõutud tuludest (73 % ehk 53,6 miljonit eurot 73,7 miljonist eurost) on seotud nõukogu peasekretariaadi personalilt kogutud ühenduse maksude ja lõivudega. Sellest summast 27,2 miljonit eurot puudutab mahaarvamisi töötajate töötasudelt ning 26,4 miljonit eurot vastab pensioniskeemi sissemaksetele ja pensioniõiguste ülekandmisele.

Ülejäänud summa ehk 27 % (20,1 miljonit eurot) on saadud mitmesuguse haldustegevuse tulemusena. See summa pärineb peamiselt järgmistest allikatest:

— liikmesriikidele eelmistel aastatel delegaatide sõidukulude katmiseks makstud summade osaline sissenõudmine pärast 2013. ja 2014. aasta deklaratsioonide esitamist (vastavalt 1,3 ja 8,4 miljonit eurot) (peatükk 5 7);

— liikmesriikidelt tasu sissenõudmine nende taotletud täiendava suulise tõlke teenuse eest teatud keelte puhul (5,6 miljonit eurot, peatükk 5 7);

— halduskulude sissemaksed Schengeni acquis’ raames seoses Islandi ja Norraga (1,2 miljonit eurot, peatükk 6 3);

— teiste institutsioonide sissemaksed ja nõukogu ametnike maksed nõukogu lastesõimele (1,1 miljonit eurot) (peatükk 5 7);

— rendi- ja üüritulud ja nendega seotud hüvitised, sealhulgas komisjoni osa Brüsselis Rue Archimède’il asuva EU Info Point’i renditasus (0,6 miljonit eurot, peatükk 5 1);

— Euroopa Liidu Kohtu ja kontrollikoja maksed panusena nõukoguga ühisesse finantssüsteemi (0,5 miljonit eurot, peatükk 5 7);

— Euroopa välisteenistuselt nõukogule tehtud ülekanded ettemaksena nõukogu peasekretariaadi poolt Euroopa välisteenistusele osutatavate teenuste eest (0,15 miljonit eurot, peatükk 5 5).

3.3. 2015. aasta kulud

3.3.1. Eelarvemuudatused 2015. aastal

Eelarveaasta 2015 jooksul jaotati assigneeringud ümber eri ümberpaigutuste teel. Tabelis 6 on esitatud otsused, millega muudeti aastate 2009–2015 eelarveassigneeringuid.

Tabel 6

Eelarvemuudatused aastatel 2009–2015 vastavalt muudatuse laadile

Muudatus Aasta Laad Õiguslik alus 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Paranduseelarved Finantsmääruse artikkel 41 1 0 0 0 0 0 0 Ümberpaigutus B Finantsmääruse artikkel 25 46 47 23 23 22 32 27 Ümberpaigutus C Finantsmääruse artikkel 25 2 2 2 2 2 2 2 Ümberpaigutus D Finantsmääruse artikkel 27 0 0 0 0 0 0 0 Kokku 49 49 25 25 24 34 29

Ümberpaigutused C, millega kaasneb eelarvepädevate institutsioonide teavitamine (kooskõlas finantsmääruse artikliga 25), tehti 2015. aastal järgmistel eesmärkidel:

— ümberpaigutus C1 summas 4 800 000 eurot 23. juulil 2015, et: — rahastada krundi soetamist Etterbeeki linnaosas;

— ümberpaigutus C2 summas 20 000 000 eurot 11. detsembril 2015, et: — teha ettemakse Luxembourgis asuva Kirchbergi konverentsikeskuse kasutuselevõtuks (10 000 000 eurot); — teha ettemakse Europa hoone soetamiseks (10 000 000 eurot).

2015. aastal muudeti ülemkogu ja nõukogu eelarvet oma eelarvejao piires 27 ümberpaigutusega B vastavalt finantsmääruse artikli 25 lõikele 4.

Tabelis 7 antakse ülevaade eelarveridadest, mida 2015. aastal eri ümberpaigutuste abil oluliselt (6) muudeti.

Tabel 7

Eelarveread, millel 2015. aastal tehti olulisi ümberpaigutusi

(eurodes) Punkt Rubriik 2015. aasta esialgne eelarve Ülekandmised Lõplikud assigneeringud Erinevus 1 1 0 0 Põhipalgad 222 569 000 -5 695 000 216 874 000 - 3 % 1 1 0 2 Personalieeskirjades sätestatud õigused 56 860 000 - 900 000 55 960 000 - 2 % 2 0 0 0 Üür 2 806 000 19 038 000 21 844 000 678 % 2 0 0 2 Kinnisvara soetamine 1 000 000 8 750 000 9 750 000 875 % 2 0 0 3 Ruumide sisustus- ja paigaldustööd 8 236 000 -1 624 000 6 612 000 - 20 % 2 0 0 4 Turvalisusega seotud tööd 1 740 000 -1 198 000 542 000 - 69 % 2 0 1 0 Puhastus- ja hooldustööd 17 647 500 -2 900 000 14 747 500 - 16 % 2 0 1 1 Vesi, gaas, elektrienergia ja küte 5 316 000 -1 900 000 3 416 000 - 36 % 2 1 0 1 Arvutisüsteemidega seotud sisseostetavad teenused 20 010 000 581 358 20 591 358 3 % 2 1 0 2 Seadmete ja tarkvara teenindus ja hooldus 6 005 000 - 820 301 5 184 699 - 14 % 2 1 0 3 Telekommunikatsioon 3 225 000 -1 422 739 1 802 261 - 44 % 2 1 3 2 Autode üürimine ja remontimine 1 528 000 - 565 000 963 000 - 37 % 2 2 0 0 Delegatsioonide sõidukulud 17 802 000 9 351 084 27 153 084 53 % 2 2 0 2 Suulise tõlke kulud 83 900 000 -19 376 084 64 523 916 - 23 % 2 2 0 3 Vastuvõtu- ja esinduskulud 3 265 000 -2 150 000 1 115 000 - 66 % 2 2 1 1 Euroopa Liidu Teataja 4 816 000 - 575 000 4 241 000 - 12 % 2 2 1 3 Teavitamine ja avalikud üritused 2 190 000 550 000 2 740 000 25 %

3.3.2. Ülevaade eelarve täitmise kohta aastatel 2006–2015

Viimase kümne aasta jooksul on ülemkogu ja nõukogu eelarve üldine täitmise määr olnud keskmiselt 93 % (joonis 1). Täitmismäär viitab eelarveaasta jooksul võetud kulukohustustele vastuvõetud eelarves.

Tegelikud iga-aastased maksed perioodil 2006–2015 on moodustanud keskmiselt 81 % eelarvest. Konkreetse aasta kogu täitmismäära ja maksete erinevus (st maksmata kohustused) on kooskõlas finantsmääruse artikli 13 lõikega 4 kantud makseteks üle järgmisesse eelarveaastasse.

Ülekantud assigneeringud jaotuvad kahte suuremasse kategooriasse: nõukogu peasekretariaadi tegevus ja hooned. Esimene on seotud enne eelarveaasta lõppu nõuetekohaselt võetud lepinguliste kohustustega, mille puhul kaupu ei ole siiski veel tarnitud ja/või mille puhul ei saadud arveid kätte enne aasta lõppu.

Joonis 1

Eelarve üldine täitmine aastatel 2006–2015

(1) 2009. aastal vähendati nõukogu eelarvet „ELi eelarve paranduseelarvega nr 10/2009“ 40 miljoni euro võrra. See summa paigutati nõukogu osamaksena ümber Euroopa majanduse elavdamise kava rahastamisse.

Teine kategooria puudutab nõukogu peasekretariaadi poolt hoonete (nagu LEXi hoone, lastesõim ja Europa hoone) soetamist. Viimastel aastatel on nõukogu peasekretariaat saanud nimetatud ostude rahastamiseks kasutada eelarve täitmisel tekkinud sääste.

2015. aastal eraldati 4 miljonit eurot Europa hoone soetamiseks. See summa on kantud üle 2016. aastasse, mil makse tegelikult tehakse.

3.3.3. Assigneeringute kasutamine 2015. aastal kategooriate kaupa

2015. aasta kulude analüüs esitatakse 14 kulukategooria arvestuses.

Tabelis 8 võrreldakse lõplikku eelarvet pärast ümberpaigutamisi (veerg 2) eelarve täitmise tulemusega kulukohustuste osas (veerg 3). Erinevus lõpliku eelarve ja kulukohustustega seotud assigneeringute vahel vastab 2015. aastal kasutamata jäänud ja seejärel tühistatud summadele.

Tabel 8

Ülevaade 2015. aasta eelarve täitmisest (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria 2015. aasta eelarve (esialgne) 2015. aasta eelarve (lõplik (7)) Kulukohustused (8) Täitmise määr Tühistatud assigneeringud 1 2 3 4 = 3/2 5 = 2 – 3 Ametikohtade loetelu 297 827 000 291 427 000 283 827 466 97,4 % 7 599 534 Muud personalikulud 23 941 000 23 941 000 21 552 971 90,0 % 2 388 029 Hooned (välja arvatud hoonete soetamine) 51 207 500 62 457 500 61 258 420 98,1 % 1 199 080 Arvutisüsteemid 38 488 000 37 088 000 36 987 014 99,7 % 100 986 Mööbel 2 664 000 2 664 000 2 284 645 85,8 % 379 355 Tehniline varustus 3 401 000 3 401 000 2 568 135 75,5 % 832 865 Transport 1 868 000 1 468 000 1 433 023 97,6 % 34 977 Delegatsioonide sõidukulud 17 802 000 27 153 084 17 517 650 64,5 % 9 635 434 Suulise tõlke kulud 83 900 000 64 523 916 51 914 971 80,5 % 12 608 945 Koosolekud ja konverentsid 7 638 000 5 863 000 4 443 547 75,8 % 1 419 453 Teave 8 847 000 8 847 000 6 921 782 78,2 % 1 925 218 Mitmesugused kulud 2 208 000 2 208 000 1 362 183 61,7 % 845 817 Reserv 1 000 000 1 000 000 — 0,0 % 1 000 000 Kokku (v.a soetamine) 540 791 500 532 041 500 492 071 805 92,5 % 39 969 695 Kinnisvara soetamine 1 000 000 9 750 000 9 750 000 100,0 % 0 Kõik kokku 541 791 500 541 791 500 501 821 805 92,6 % 39 969 695

2015. aasta eelarve üldise täitmise määr on 92,6 %. Lõpliku eelarve ja eelarve täitmise vahelist erinevust saab selgitada järgmiselt.

— Ametikohtade loetelu kategoorias moodustas alakasutus kokku 7,6 miljonit eurot. Alakasutus on seotud peamiselt ametikohtade loetelus olevate töökohtade väiksema täitmismääraga 2015. aastal võrreldes selleks eelarvesse kavandatud summadega, samuti väiksema vajadusega personalieeskirjade kohaste eri õiguste kasutamise järele.

— Muude personalikulude kategoorias on 45 % alakasutusest (1,1 miljonit eurot 2,4 miljonist eurost) seotud väiksemate maksetega lepingulistele töötajatele, lähetatud liikmesriikide ekspertidele ja muude sisseostetavate teenuste eest. Väiksemad kulud seoses missioonidega on aidanud kokku hoida 0,6 miljonit eurot. Euroopa Ülemkogu eesistuja sääst 0,4 miljonit eurot tuleb reisieelarve ja toetuste alakasutamisest. Ülejäänud 0,3 miljonit eurot on enamjaolt seotud väiksemate säästudega lastehoiuasutuste, kuid ka ravi- ja sotsiaalteenuste pealt.

— Hoonetega seotud kulude kategoorias (ilma Europa hooneta) saavutati eelarve üldisel täitmisel sääst kokku 1,2 miljonit eurot. Sellest summast 0,6 miljonit eurot saadi tänu väiksematele hoonete hooldamise ja koristamise, veetarbimise ning gaasi- ja elektrienergia kuludele ning turvameetmete kuludele. Ülejäänud 0,6 miljonit eurot on seotud kokkuhoiuga teatavate sisustus- ja paigaldustööde ning turvateenuste puhul.

— IT-valdkonnas oli eelarve täitmine peaaegu 100 %. Alakasutamine summas 0,1 miljonit eurot tuleneb põhiliselt väiksemast vajadusest sisseostetavate teenuste järele.

— Mööbli jaoks ette nähtud vahendite alakasutamine summas 0,4 miljonit eurot on põhiliselt seotud Europa hoone mööblikulude ümberhindamisega.

— Tehnilise varutuse osas saavutati 0,8 miljoni euro suurune kokkuhoid peamiselt väiksema vajadusega teatava tehnilise sisseseade, näiteks koosolekuruumides kasutatava multimeedia- ja audiovarustuse järele.

— Transpordi valdkonnas oli eelarve täitmine peaaegu 100 %.

— Delegatsioonide sõidukulude puhul säästeti kokku 9,6 miljonit eurot. Ümberpaigutamise järel oli delegatsioonide sõidukulude katmiseks saada olev summa 27,2 miljonit eurot. Esialgne eelarve oli 17,8 miljonit eurot, millele lisandus 10,7 miljoni euro suurune ümberpaigutus suulise tõlke jaoks ette nähtud osa eelarvevahendite säästudest. Samas paigutati aasta jooksul teatavates keeltes täiendava suulise tõlke tagamiseks ümber 1,3 miljonit eurot. Kuna liikmesriigid pidid eelmistel aastatel kasutamata summad tagasi kandma, eraldati 2015. aasta eelarves hilisemateks makseteks kõigest 17,5 miljonit eurot.

— Suulise tõlke eelarveassigneeringute alakasutus oli 12,6 miljonit eurot. Tuleb märkida, et alakasutamine on tekkinud sellest, et suulise tõlke eelarvevahenditest paigutati 10,7 miljonit eurot ümber delegatsioonide sõidukulude eelarvereale (9) ning 10 miljonit eurot Europa hoonega seotud ettemakse rahastamiseks. Lõpptulemusena tehti sõidukulude vahenditest tagasimakse summas 1,3 miljonit eurot, et katta teatavate keelte puhul täiendava suulise tõlkega seonduvad kulud.

— Konverentside ja koosolekute korraldamise kategoorias moodustasid kokku alakasutatud assigneeringutest (1,4 miljonit eurot) 1,1 miljonit eurot odavama hinnaga toitlustuslepingud ja vähem koosolekuid 2015. aastal võrreldes eelarves ette nähtuga. Lisaks säästeti ELi ja CELACi mitmepoolse tippkohtumise korraldamise raames 0,2 miljonit eurot. Samuti võimaldas täiendavat kokkuhoidu summas 0,1 miljonit eurot väiksem vajadus teatavate sõidukulude järele.

— Assigneeringute kasutamise määr kategoorias „Teavitamine“ oli 78 %, mis tähendab seega 1,9 miljoni euro suurust kokkuhoidu. Sellest 1,8 miljonit eurot tuleneb Euroopa Liidu Teatajas väiksema arvu kaasotsustamise teel vastu võetavate ja muude seadusandlike aktide avaldamisest 2015. aastal. Ülejäänud 0,1 miljonit eurot tulenes peamiselt väiksemast vajadusest väljaannete järele, väiksematest teavitamiskuludest ja veebitegevusest.

— Mitmesuguste kulude kategoorias on 0,8 miljoni euro suurune alakasutus selgitatav peamiselt nõukogule oodatust harvemini teatatud dumpinguvastastest juhtumitest tulenevate väiksemate õiguskuludega (0,5 miljonit eurot) ning väiksema vajadusega kontoritarvete, paberi, uuringute, kolimise, töövormi ja kindlustuse järele (0,3 miljonit eurot).

3.4. Ülekantud assigneeringud

3.4.1. 2014. aastast 2015. aastasse üle kantud assigneeringute kasutamine

Nagu nähtub tabelist 9, kanti 2014. aastast 2015. aastasse üle 49,8 miljonit eurot.

Tabel 9

2014. aastast 2015. aastasse üle kantud assigneeringute kasutamine (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria 2014. aastast üle kantud assigneeringud 2015. aasta maksed Täitmise määr Tühistatud assigneeringud 1 2 3 = 2/1 4 = 1 – 2 Ametikohtade loetelu 349 629 348 820 99,8 % 808 Muud personalikulud 2 295 744 1 808 728 78,8 % 487 016 Hooned 8 712 328 6 646 755 76,3 % 2 065 572 Arvutisüsteemid 18 126 434 17 224 144 95,0 % 902 290 Mööbel 588 624 585 559 99,5 % 3 064 Tehniline varustus 1 062 094 973 057 91,6 % 89 037 Transport 224 349 171 805 76,6 % 52 544 Delegatsioonide sõidukulud — — — Suulise tõlke kulud 5 564 784 5 200 228 93,4 % 364 556 Koosolekud ja konverentsid 1 196 079 514 660 43,0 % 681 419 Teave 1 011 946 838 501 82,9 % 173 445 Mitmesugused kulud 10 638 694 10 529 779 99,0 % 108 915 Reserv — — Kokku 49 770 704 44 842 036 90,1 % 4 928 668

2014. aastast üle kantud assigneeringute täitmise määr oli 90,1 %.

Selline täitmismäär tuleneb järgmisest:

— nõukogu peasekretariaadi poolt eelmise aasta jooksul tellitud tööde/kaupade/teenuste osaline või täielik tegemata/tarnimata/osutamata jätmine;

— saamata arved tehtud tööde, tarnitud kaupade või osutatud teenuste eest. Tuleb märkida, et see tähendab järgmise eelarveaasta jaoks paratamatult eelarvekoormust, kuna tehingute jaoks tuleb näha ette uued kohustused 2016. aastal.

3.4.2. 2015. aastast 2016. aastasse üle kantud assigneeringud

2015. aastast 2016. aastasse üle kantud assigneeringute kogusumma oli 47,3 miljonit eurot.

Tabel 10

2015. aastast 2016. aastasse üle kantud assigneeringud (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria 2015. aasta eelarve (esialgne) 2015. aasta eelarve (lõplik (10)) Kulukohustused (11) 2016. aastasse üle kantud assigneeringud (11) Ülekandmise määr 1 2 3 4 5 = 4/3 Ametikohtade loetelu 297 827 000 291 427 000 283 827 466 400 792 0,1 % Muud personalikulud 23 941 000 23 941 000 21 552 971 2 419 483 11,2 % Hooned 51 207 500 62 457 500 61 258 420 10 156 193 16,6 % Arvutisüsteemid 38 488 000 37 088 000 36 987 014 16 755 734 45,3 % Mööbel 2 664 000 2 664 000 2 284 645 1 842 957 80,7 % Tehniline varustus 3 401 000 3 401 000 2 568 135 1 283 975 50,0 % Transport 1 868 000 1 468 000 1 433 023 377 616 26,4 % Delegatsioonide sõidukulud 17 802 000 27 153 084 17 517 650 359 415 2,1 % Suulise tõlke kulud 83 900 000 64 523 916 51 914 971 6 567 275 12,7 % Koosolekud ja konverentsid 7 638 000 5 863 000 4 443 547 818 658 18,4 % Teave 8 847 000 8 847 000 6 921 782 1 696 343 24,5 % Mitmesugused kulud 2 208 000 2 208 000 1 362 183 676 774 49,7 % Reserv 1 000 000 1 000 000 — — — Kokku (v.a soetamine) 540 791 500 532 041 500 492 071 805 43 355 215 8,8 % Kinnisvara soetamine 1 000 000 9 750 000 9 750 000 4 000 000 41,0 % Kõik kokku 541 791 500 541 791 500 501 821 805 47 355 215 9,4 %

2015. aastast 2016. aastasse üle kantud summad on seotud peamiselt järgmiste kategooriatega:

— 16,7 miljonit eurot arvutisüsteemide kategoorias, millest 9,4 miljonit eurot on seotud sisseostetavate teenustega, 6,1 miljonit eurot seadmete ja tarkvaraga, 0,7 miljonit eurot telekommunikatsiooni ning 0,5 miljonit eurot IT-teenuse ja -hooldusega;

— 10,2 miljonit eurot hoonete kategoorias, millest eri sisustustöödele 4,3 miljonit eurot, puhastus- ja hooldusteenustele 3,1 miljonit eurot, julgeolekule ja ennetusmeetmetele 1,4 miljonit eurot, elektrienergiale, veele, gaasile ja küttele kokku veel 1 miljon eurot ja 0,4 miljonit eurot muudele hoonetega seotud kuludele, näiteks ehitusuuringutele ja -audititele;

— 6,6 miljonit eurot suulise tõlke kategoorias, et katta 2015. aasta novembris ja detsembris osutatud suulise tõlke kulud, mille kohta lõpparve esitatakse 2016. aastal;

— 4 miljonit eurot kinnisvara ostu kategoorias, et katta Europa hoone eest tehtud ettemakse;

— 2,4 miljonit eurot muude personalikulude kategoorias, eelkõige seoses institutsioonidevälise abi, koolituse, meditsiiniteenuste, lastesõimede ja missioonidega;

— 1,8 miljonit eurot Europa hoone sisustuskuluna mööblile;

— 1,7 miljonit eurot teavitamiskulude kategoorias, millest 1,3 miljonit eurot on seotud teavitamise ja avalike üritustega ning nõukogu väljaannetega ning 0,4 miljonit eurot dokumendi- ja raamatukogukuludega;

— 1,3 miljonit eurot tehnilise varustuse kategoorias;

— 0,8 miljonit eurot koosolekute ja konverentside kategoorias, peamiselt seoses arvetega, mida ei ole 2015. aasta Euroopa Ülemkogu ja nõukogu kohtumiste korraldamise eest veel esitatud.

3.5. Sihtotstarbeline tulu

3.5.1. Enne 2015. aastat laekunud sihtotstarbeline tulu

Enne 2015. aastat laekunud sihtotstarbelise tulu kogusumma oli 24,3 miljonit eurot.

Nõukogu peasekretariaadi tegevusega seotud sihtotstarbeline tulu kokku oli 23,7 miljonit eurot, millest 23,3 miljonit eurot on tasutud. Ülejäänud 0,4 miljonit eurot on kooskõlas finantsmääruse artikliga 14 tühistatud.

Teine osa enne 2015. aastat saadud sihtotstarbelisest tulust ehk 0,6 miljonit eurot on seotud summadega, mille Euroopa välisteenistus kandis 2014. aastal üle nõukogule, et katta kulud kahe institutsiooni vahel eri teenustaseme kokkulepetega kindlaks määratud ja nõukogu peasekretariaadi osutatud teenuste eest. 2015. aastal tasuti peaaegu kõik 0,6 miljonit eurot (tühistati 442 eurot).

Tabel 11

Enne 2015. aastat saadud sihtotstarbelise tulu kasutamine (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria Sihtotstarbelised tulud enne 2015. aastat 2015. aasta maksed Täitmise määr Tühistatud sihtotstarbelised tulud 1 2 3 = 2/1 4 = 1 – 2 Ametikohtade loetelu 1 243 638 1 239 710 99,7 % 3 928 Muud personalikulud 1 392 504 1 380 894 99,2 % 11 611 Hooned 301 644 253 405 84,0 % 48 239 Arvutisüsteemid 549 081 542 382 98,8 % 6 699 Mööbel — — 0,0 % — Tehniline varustus 23 601 21 470 91,0 % 2 131 Transport 5 300 4 246 80,1 % 1 054 Delegatsioonide sõidukulud 10 259 457 10 019 846 97,7 % 239 611 Suulise tõlke kulud 9 145 845 9 145 845 100,0 % — Koosolekud ja konverentsid 35 446 10 048 28,3 % 25 397 Teave 391 821 391 821 100,0 % — Mitmesugused kulud 329 023 317 634 96,5 % 11 389 Ülemkogu/nõukogu kokku 23 677 360 23 327 300 98,5 % 350 060 Teenustaseme lepingud EEASiga 618 746 618 303 99,9 % 442 Kõik kokku 24 296 106 23 945 603 98,6 % 350 503

3.5.2. 2015. aastal laekunud sihtotstarbeline tulu

2015. aastal laekus sihtotstarbelist tulu kokku 20 miljonit eurot. Sellest 92 000 eurot moodustavad Euroopa välisteenistuselt nõukogule üle kantud summad.

Nõukogu peasekretariaadi tegevusega seotud sihtotstarbeline tulu 2015. aastal oli 19,9 miljonit eurot. Eelarveaasta jooksul kasutati ära 0,5 miljonit eurot ning 19,4 miljonit eurot kanti kooskõlas finantsmääruse artikliga 14 üle 2016. aastasse.

Tabel 12

2015. aastal laekunud sihtotstarbelise tulu kasutamine (kategooriate kaupa)

(eurodes) Kategooria Sihtotstarbelised tulud 2015 Kulukohustused 2015 Kasutatavad sihtotstarbelised tulud 1 2 3 = 1 – 2 Ametikohtade loetelu 1 324 068 — 1 324 068 Muud personalikulud 1 393 085 127 844 1 265 242 Hooned 686 512 59 773 626 739 Arvutisüsteemid 700 727 287 979 412 748 Mööbel 1 488 — 1 488 Tehniline varustus 45 000 28 673 16 327 Transport 38 319 1 744 36 575 Delegatsioonide sõidukulud 9 707 699 — 9 707 699 Suulise tõlke kulud 5 565 872 — 5 565 872 Koosolekud ja konverentsid 147 877 — 147 877 Teave 150 002 — 150 002 Mitmesugused kulud 180 265 — 180 265 Ülemkogu/nõukogu kokku 19 940 915 506 013 19 434 902 Teenustaseme lepingud EEASiga 92 000 58 210 33 791 Kõik kokku 20 032 915 564 222 19 468 692

Ligikaudu 48 % sihtotstarbelisest tulust on seotud delegatsioonide sõidukuludega (9,7 miljonit eurot). Suulise tõlkega seonduv summa 5,6 miljonit eurot tuleneb teatavate keelte puhul tehtud lisamaksetest, et katta lisavajadus suulise tõlke järele nendes keeltes. Ülejäänud summa kajastab valdavalt nõukogu mitmesuguste haldustegevustega seotud summade hüvitamist.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

(2) Europa hoone.

(3) Lõpliku eelarve suurus pärast 40 miljoni euro mahaarvamist Euroopa majanduse elavdamise kava jaoks 2009. aasta detsembris oli 563 miljonit eurot.

(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 761/2001 ning komisjoni otsused 2001/681/EÜ ja 2006/193/EÜ (ELT L 342, 22.12.2009, lk 1).

(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/7/EL hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (ELT L 48, 23.2.2011, lk 1).

(6) Netosumma > 300 000 eurot.

(7) Hõlmab institutsioonisisest assigneeringute ümberjaotamist.

(8) Hõlmab otsusest tulenevat ülekandmist summas 1 821 000 eurot.

(9) Kooskõlas otsusega 111/07 paigutab nõukogu peasekretariaat 66 % suulise tõlke jaoks ette nähtud kasutamata vahenditest ümber delegaatide sõidukulude vahenditesse samal eelarveaastal kasutamiseks. 2015. aastal oli vastav summa 10,7 miljonit eurot.

(10) Hõlmab institutsioonisisest assigneeringute ümberjaotamist.

(11) Hõlmab otsusest tulenevat ülekandmist summas 1 821 000 eurot.