ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
28.

rõhutab, et naisi ei tule vaadelda mitte ainult haavatavate ohvritena, vaid ka kui teravalt eristuvat sotsiaalsete osalejate rühma, kelles peitub väärtuslikke ressursse ja võimeid ning kellel on oma eesmärgid; on jätkuvalt seisukohal, et naised mõjutavad sündmuste käiku ning peavad kujundama arenguprotsessi; on seisukohal, et sõjaohvriks langenud naistesse ei tohiks enam suhtuda kui lihtsalt sõjaohvritesse, vaid pigem kui stabiliseerimise ja konflikti lahendamise kaasosalistesse; rõhutab, et naised saavad seda ülesannet üldiselt täita alles siis, kui nad on võrdselt esindatud poliitiliste ja majanduslike otsuste tegemisel;
5.

kordab oma nõudmist nii stabiilse kui ka jätkusuutliku majanduskasvuga liidu järele; usub, et eelarvedistsipliin on küll jätkusuutliku majanduskasvu alus, kuid üksi see majanduse elavdamist kaasa ei too, ning et lepinguga tuleb edastada selge sõnum, et Euroopa juhid võtavad mõlemal rindel võrdselt tugevaid meetmeid; nõuab seetõttu kindlalt, et leping peab sisaldama nii lepinguosaliste kohustust võtta meetmeid, millega edendatakse tugevamat lähenemist ja konkurentsivõimet, kui ka ettepanekuid väljaostmisfondi, projektivõlakirjade ja ELi õigusest tuleneva finantstehingute maksu kohta ning stabiilsusvõlakirjade teekaarti, tagades samaaegselt eelarvedistsipliini;
T.

arvestades, et põllumajanduslike sisendite tarnijate osas on turu kontsentratsioon väga suur – ligi 75% põllumajanduskemikaalide turust on kuue ettevõtte kontrolli all ja rohkem kui 45% seemneturust on kolme ettevõtte kontrolli all; arvestades, et kontsentreerumine toob kaasa püsivalt kõrged seemnehinnad ja mõjutab väga negatiivselt põllukultuuride mitmekesisust, ning arvestades, et põllumajandustootjatel on hindade kujunemise osas vähe sõnaõigust; arvestades, et turu kontsentratsioon on olnud suur mitte ainult eelneval turul, vaid ka toiduainete (jae)kaubanduses, mis toob endaga kaasa täiendava kulusurve põllumajandusele;
32.

tuletab meelde komisjoni läbi viidud uuringu („Tarbijate õiguste suurendamine Euroopa Liidus” – SEK(2011)0469) tulemusi, mille kohaselt 18% Euroopa kodanikest ei saa aru märgistusest „parim enne”; palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel selgitada kuupäevade märgistuse tähendust („parim enne”, „aegumise kuupäev”, „kõlblik kuni”), et vähendada tarbijate ebakindlust toiduainete tarbimiskõlblikkuse osas ning anda üldsusele täpset teavet eelkõige selle kohta, et minimaalne säilivusaeg „parim enne” kuupäev on seotud kvaliteediga ja „kõlblik kuni” kuupäev on seotud ohutusega, et tarbijatel oleks lihtsam teha teadlikke valikuid; nõuab tungivalt, et komisjon avaldaks toidutarneahela sidusrühmade parimatest tavadest lähtuva kasutajasõbraliku juhendi, milles selgitatakse, kuidas kasutada säilivustähtaja lõpule lähenevaid tooteid ning tagada seejuures toiduohutus toiduabiks annetamise ja söödana kasutamise korral, et näiteks sobitada nõudlust ja pakkumist kiiremini ja tõhusamalt;
20.

on seisukohal, et lahenduseks tasakaalu puudumisele toiduainete tarneahelas on iseregulatsioon, kuid on vaja ka reguleerimist ja konkurentsiõiguse kohandamist; rõhutab, et liikmesriigid peaksid edendama parimate tavade ja/või tegevusjuhendite väljatöötamist koostöös kõikide sidusrühmadega, tuues kokku tootjad, ettevõtted, tarnijad, jaemüüjad ja tarbijate esindajad ning kasutades parimal võimalikul viisil ära olemasolevat koostoimet;
32.

kutsub komisjoni üles esitama kõikide võimaluste uurimisel põhineva pikaajalise rahastamis- ja juhtimiskava ja kehtestama töökorralduse, mis tagaks programmi sobiva juhtimise ning teenustega seotud andmete esitamise, selleks et jätkata programmi praegust edu ning saavutada eesmärk, et programm toimiks täielikult alates 2014. aastast; on seisukohal, et see peab olema kooskõlas Euroopa ühise andmepoliitikaga, et tagada avatud juurdepääs olemasolevatele andmetele ning andmete kättesaadavus; peab oluliseks määratleda riiklike ametitega sõlmitavad kokkulepped, et suurendada koostalitlusvõimet ja järjepidevust ja parandada süsteemi juhtimist; peab vajalikuks teha vahet ühelt poolt teadusliku ja kaubandusliku kasutamise vahel ning teiselt poolt ESA arendustegevuse ja süsteemide kasutuselevõtu-, toimimise ja arengumeetmete vahel, mis eeldavad konkreetseid Euroopa struktuure ja pädevusi;
5.

on seisukohal, et komisjon peaks hindama AIVV ministeeriumite võimekust, ning arvab, et eelarvetoetuse andmist võiks alustada piiratud summade eraldamisest rangetel ja selgetel tingimustel; võtab teadmiseks, et teised doonorriigid annavad juba valdkondlikku eelarvetoetust nendele Afganistani ministeeriumitele, kes on täitnud läbipaistvuse ja aruandekohustuse kriteeriumid; palub, et komisjon kaaluks rangetel ja selgelt määratletud tingimustel eelarvetoetuse andmist lisaks kesktasandile ka provintsi- ja kohalikul tasandil niipea, kui on olemas selleks vajalikud eeldused ja on täidetud nõutud kriteeriumid, kuna see stimuleeriks suutlikkuse arendamist kõigil valitsustasanditel; arvab, et eelarvetoetuse kooskõlastatud suunamine eri haldustasanditele tugevdaks ka komisjoni seisundit vastavate üksuste suhtes ning ta ei peaks sõltuma vaid ühe üksusega kujunenud sidemetest; märgib, et selline mitmekesistamine ei tohi nõrgestada keskvalitsuse rolli ja vastutust ning vajab seetõttu viimase heakskiitu;
B.

arvestades, et ÜRO hinnangul on Süürias 11 kuud väldanud ülestõusu käigus surma saanud üle 5 400 inimese, ehkki ajakohastatud andmeid on väga raske saada, kuna mõned piirkonnad, näiteks osa Homsi linnast, on täiesti eraldatud; arvestades, et lisaks sellele on tuhandeid vigastatuid, kinni on peetud vähemalt 69 000 inimest, kellest umbes 32 000 on seejärel vabaks lastud, ning umbes 12 400 inimest on põgenenud naaberriikidesse; arvestades, et ÜRO Lastefondi andmetel on tapetud sadu lapsi ja veel sadu on meelevaldselt kinni peetud, piinatud ja kinnipidamise ajal seksuaalselt kuritarvitatud;
E.

arvestades, et nõukogu nõudis 31. mail 2011. aastal, et GMESi rahastamist jätkataks ELi eelarvest kooskõlas Euroopa Liidu kohustustega; arvestades, et mitu liikmesriiki on juba väljendanud oma vastuseisu sellele, et GMESi rahastamist reguleeritakse valitsustevahelise lepinguga; ning arvestades, et tõenäoliselt ei suudeta kavandatava GMESi fondiga vajalikke rahalisi vahendeid kokku saada;
B.

arvestades, et 2011. aasta oli pärast 1992. aastat esimene aasta, kus Jaapanis surmanuhtlust kordagi täide ei viidud; arvestades, et ajakirjanduses avaldatu kohaselt teatas uus justiitsminister Toshio Ogawa, et ta ei soovi oma eelkäija Hiraoka Hideo ettevaatlikku poliitikat jätkata ning et ta on valmis surmanuhtluse täideviimise korraldustele jälle alla kirjutama;
16.

rõhutab, et investorite usalduse taastamiseks on vaja tugevdada pankade kapitalipositsiooni ja võtta meetmeid, et toetada pankade juurdepääsu rahalistele vahenditele, ning piirata lühiajalistel tulemustel põhinevate tasustamissüsteemide ja puudulike ärimudelite kasutamist; on seisukohal, et finantssektori reguleerimise ja järelevalve reformimist on vaja jätkata, et reageerida riigi- ja eravõlaturgude kõrgendatud riskidele, ning muu hulgas tuleb tugevdada süsteemselt oluliste pankade kapitalipositsiooni, kuid sellega ei tohi kahjustada n-ö süsteemselt mitteoluliste finantseerimisasutuste positsiooni; rõhutab, et pärast korralikku kapitaliseerimist ei tohiks pangad liigselt piirata laenuandmist reaalmajandusele ja seepärast peaksid regulatiivsed meetmed panema aluse nende laenuandmisvõime suurendamisele; palub komisjonil tagada, et Euroopa finantsjärelevalve süsteemiga säilitataks laenuandmise pankade, eriti nende finantseerimisasutuste poolt, kes said kasu kriisiaegsest riigiabist ja EKP likviidsusliinide toetusest; ootab komisjonilt enne 2012. aasta suve ettepanekuid pankade kriisi ohjamise kohta; taunib erasektori kahjumite üldsuse kanda jätmist pangandussektorile tehtavate rahasüstide kaudu ning taunib reitinguagentuuride ja rahvusvaheliste rahanduskeskuste spekulatiivset tegevust;
14.

kutsub komisjoni üles tehnilist kokkulepet läbi vaatama ja vajaduse korral pidama uuesti läbirääkimisi, et muuta see tulemuslikumaks ja lihtsamaks; palub, et komisjon leiaks lahenduse, mida saaks kasutada ka nende kaupade puhul, mille on importinud kolmandad osapooled, kes on kumuleerinud töötlemise või täiendamise oma territooriumile, kasutades materjale, mis on imporditud nende ja Iisraeli vahel sõlmitud kokkulepete alusel; palub, et komisjon toetaks piirkondliku konventsiooni mis tahes tulevase läbivaatamise osana selliste sätete lisamist, mille tulemusel hakkaksid kõik konventsiooniosalised kohaldama territoriaalsuse põhimõtet ühtselt;
7.

on mures, et Euroopa tööstusrühmitused esitavad pidevalt kaebusi väidetava pettuse kohta piiril kehtiva hinna süsteemi rakendamisel, ning palub tagatisi selle kohta, et lepingus kehtestavaid kõrgemaid tariifikvoote reguleeriks nõuetekohaselt Euroopa Liit ja et ei oleks piiril kehtiva hinna süsteemi rakendamist käsitlevate eeskirjade väärtõlgendusi; rõhutab, et Euroopa ettevõtjad on esitanud kaebusi Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ja Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjonile ning viimane on palunud Euroopa Komisjonil muuta piiril kehtiva hinna süsteemi, et pettused lõpetada; võtab sellega seoses teadmiseks ettepanekud piiril kehtiva hinna süsteemi rakenduseeskirjade vastavusseviimiseks ühenduse tolliseadustikuga viimase ühise põllumajanduspoliitika reformi raames; on seisukohal, et sellega peab kaasnema põllumajanduse ühise turukorralduse rakendusmääruse muutmine, et võtta kasutusele tulemuslikud kontrollimeetmed;
45.

rõhutab veel kord, et ülimalt oluline on ELi kindla ühise seisukoha sõnastamine, et kasutada ära ELi ja tema liikmesriikide ühist kaalukust; võtab sellega seoses teadmiseks nõukogu inimõiguste töörühma (COHOM) suutlikkuse arendamise ja pingutused põhiliste prioriteetide väljaselgitamiseks, samuti pingutused tööjaotuse selgitamiseks, mis aitaks arendada piirkondadevahelist ulatust ja koostööd ja lobitööd kõigi mõõdukate riikidega, muu hulgas Genfi ja New Yorgi vahel; väljendab heameelt COHOMi de facto asukoha üle Brüsselis ja ettepaneku üle korraldada kord aastas COHOMi koosolek Genfis; toetab pingutusi, et edastada „üht sõnumit mitmel häälel”, kuid taunib asjaolu, et ühise seisukoha otsimine viib liiga sageli madalaima ühisnimetaja aktsepteerimiseni, eriti nõukogu lõplikes järeldustes, ning nõuab julgemat ja ambitsioonikamat käitumist; ergutab sellega seoses Euroopa välisteenistust, eelkõige ELi delegatsioone Genfis ja New Yorgis suurendama õigeaegsete ja sisuliste konsultatsioonide abil sidusust ning ELi meetmete nähtavust, et suurendada ELi usaldusväärsust maailmas;
21.

palub, et komisjon oma tulevastes ettepanekutes ja otsustes tagaks, et ÜKP aitaks täita selliseid laiaulatuslikumaid poliitilisi eesmärke nagu ELi 2020. aasta strateegia; on seisukohal, et otsustava tähtsusega ÜKP reformimise protsessi käigus tuleb tunnustada ÜKPd kui arengu allikat seoses Euroopa majanduskasvu projektiga ning luua tingimused tema potentsiaali täielikuks realiseerimiseks; palub komisjonil vastavate poliitikameetmete väljatöötamisel ja rakendamisel arvestada kalanduse ja rannikupiirkondade iseärasustega;
7.

avaldab heameelt rohelise raamatu esitluse üle, kuna sellega täideti Euroopa Parlamendi pikaajaline nõudmine, ning peab seda kasulikuks alguspunktiks edasisteks mõtisklusteks; on avatud ja ülimalt valmis aktiivselt arutama kõiki küsimusi – nii tugevusi kui nõrkusi – seoses stabiilsusvõlakirjade kasutuselevõtu teostatavusega eri lahenduste kaudu; julgustab komisjoni veelgi süvendama analüüsi ulatusliku avaliku autelu järel, milles peaksid osalema Euroopa Parlament ja riikide parlamendid ning Euroopa Keskpank, kui see on asjakohane; on seisukohal, et ükski komisjoni tutvustatud kolmest võimalusest ei ole iseenesest lahendus praegusele riigivõla kriisile;
50.

on seisukohal, et praegune terav toidukriis Aafrika Sarvel on ka rahvusvahelise humanitaar- ja arenguabi ühtsuse ja vastastikuse täiendavuse puudumise traagiline tagajärg; juhib tähelepanu sellele, et erinevalt loodusõnnetustest on see aeglaselt arenevast kriisist järk-järgult laienenud humanitaarkatastroofiks; tuletab meelde, et kahjuks on põud ja toidupuudus muutunud Aafrika Sarvel korduvaks nähtuseks; taunib asjaolu, et vaatamata sellele tegelikkusele ja tohutule hulgale arenguabile, mida sellesse piirkonda viimastel aastakümnetel on saadetud, ei ole kohalike põllumajandustootjate omavarustatuse parandamisel ja seega jätkusuutlikkuse tagamisel nähtavaid tulemusi saavutatud;
G.

arvestades, et väide „sisaldab nüüd X% vähem [toitainet]” võib konkureerida ebaõiglaselt selliste olemasolevate väidetega nagu „ vähendatud [toitaine] sisaldusega” ning „light/lahja”; arvestades, et viimase puhul peab toode võrreldes samalaadsete toodetega sisaldama mikrotoitaineid vähemalt 10% võrra vähem, naatriumit vähemalt 25% võrra vähem või suhkrut/rasva vähemalt 30% võrra vähem; arvestades, et tarbija võib eeldada, et toitainete sisaldust käsitlev väide „sisaldab nüüd X% vähem [toitainet]” tähendab, et toitainet on tootes rohkem vähendatud kui toodete puhul, mille kohta on esitatud väited „vähendatud [toitaine] sisaldusega” või „light/lahja”, kuigi nõuded nende väidete esitamiseks on palju karmimad kui väite „sisaldab nüüd X% vähem [toitainet]” puhul, mille tingimuseks on toitaine sisalduse vähendamine vaid 15% võrra;
5.

on seisukohal, et liikmesriikide ja ELi tasandil tuleb suurendada kohapealse kontrolli ja jõustamise võimekust, et tagada jäätmekäitlust käsitlevate õigusaktide parem järgimine, ja nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid tugevdaksid oma kontrolli, seire ja muud võimekust jäätmekäitlusahela igas etapis, et jõustada jäätmekäitlust käsitlevaid õigusakte paremini, ja palub komisjonil näha ette konkreetsed menetlused, et kohaldada täielikult ja tõhusalt subsidiaarsuse põhimõtet liikmesriikide tõsiste tegemata jätmiste korral;
25.

märgib, et EL peaks olema suuteline oma sisemist juhtimisstruktuuri kohandama ja ümber kujundama, et otsustusprotsess võimaldaks arvestada ELi mitmekesisust ja saavutada konsensust; rõhutab selle olulisust, et Euroopa välisteenistuse tegevus toetaks BRICS-riike ja teisi tärkava turumajandusega riike käsitlevat ühtset ELi tasandi välispoliitikat; on arvamusel, et Euroopa välisteenistus peaks tihedas koostöös parlamendiga läbi vaatama ja tugevdama strateegilisi partnerlussuhteid BRICS-riikidega, et saada kasu nende eripärast ning ELiga koostoimimise ja koostöö potentsiaalist; nõuab Euroopa välisteenistuselt horisontaalse ja vertikaalse kooskõlastamise mehhanismide kavandamist, mis lubaks ELi välispoliitikal saada kasu ELi institutsioonilisest sünergiast ja liikmesriikide tihedatest ja sügavatest kahepoolsetest suhetest strateegiliste partneritega, kaasa arvatud BRICS-riikidega ja teiste tärkava turumajandusega riikidega; on seisukohal, et BRICS-riikidega seoses tuleks Euroopa välisteenistuses – lisaks geograafilisele ja temaatilisele töökorraldusele – luua ajutine koordineerimismehhanism, mis tagaks, et kõik BRICS-riike puudutavad poliitikavaldkonnad on omavahel süstemaatiliselt kooskõlas ja kindlaks määratud poliitilised suundumused kajastuvad ka ELi dialoogis tärganud turumajandusega riikidega, nagu USA, Kanada and Jaapan; on seisukohal, et ELi delegatsioonid BRICS-riikides ja teistes tärkava turumajandusega riikides peaksid omavahel rohkem koostööd tegema, et tagada BRICS-riikide vaheliste suhete ja nendevaheliste tundlike teemade pidev jälgimine ja analüüsimine, et oleks võimalik saavutada süsteemsem lähenemisviis; on sellega seoses arvamusel, et ELi delegatsioonid BRICS-riikides peaksid analüüsima vastava BRICS-riigi seisukohti juhtimisküsimustes ning ülemaailmsetes probleemides ja suhetes teiste BRICS-riikidega; on seisukohal, et EL peaks suunama suurendatud jõupingutused ja ressursid ülemaailmse juhtimise süsteemi ja rahvusvaheliste organisatsioonide ümberkujundamises juhtpositsiooni kindlustamisele, et luua ülemaailmsel tasandil kaasavam konsensuse saavutamise ja otsuste tegemise protsess, eriti ÜRO Julgeolekunõukogu reform ja ülemaailmne finantsiline mitmepoolsus;
25.

märgib, et alternatiivse vaidluste lahendamise mehhanismid sõltuvad sageli ettevõtja valmidusest koostööd teha, ning on veendunud, et tõhusa kohtuliku hüvitussüsteemi kättesaadavus toimiks pooltele tugeva stiimulina jõuda kohtuvälisele kokkuleppele, mis aitaks tõenäoliselt vältida arvukalt kohtuvaidlusi; ergutab looma Euroopa tasandil alternatiivse vaidluste lahendamise süsteeme, et võimaldada kiiret ja odavat vaidluste lahendamist kui kohtumenetlusest atraktiivsemat valikut, ning teeb ettepaneku, et kohtunikul, kes kontrollib eelnevalt ühishagi vastuvõetavust, oleks ühtlasi volitus kohustada osalisi otsima enne kollektiivse kohtumenetluse käivitamist kõigepealt konsensuslikku lahendust; on seisukohal, et selle volituse kehtestamise aluseks peaksid olema Euroopa Kohtu välja töötatud kriteeriumid (11); rõhutab siiski, et need mehhanismid peaksid jääma, nagu nende nimetuski ütleb, üksnes õigusliku hüvituse alternatiiviks, mitte eeltingimuseks;
35.

märgib murega, et suured hüdroenergiarajatised on endiselt Maailmapanga ja Euroopa Investeerimispanga tähelepanu keskmes; tuletab meelde, et kogemused on näidanud, et sellised projektid ei muunda tingimata elektrit vaestele kättesaadavamaks, ning et seda eesmärki aitavad paremini täita kohalikku nõudlust rahuldavad väike- või minihüdroelektrijaamad, mis võimaldavad ära hoita suuremate projektide sotsiaalseid ja ökoloogilisi tagasilööke;
O.

arvestades, et mitmesugustes soolise vägivalla uuringutes hinnatakse, et üks viiendik kuni üks neljandik Euroopa naiselanikkonnast on talunud füüsilist vägivalda vähemalt kord oma täiskasvanuelu jooksul, ja et üle ühe kümnendiku on talunud jõu kasutamisega seksuaalset vägivalda; arvestades, et uuringud näitavad ka, et 26% lastest ja noortest väidab, et on olnud lapseeas füüsilise vägivalla ohver;
3.

on veendunud, et lõplik tekst on esialgsest mitmes punktis parem ning sellega on liidetud mitmed Euroopa Parlamendi esitatud muudatusettepanekud, eelkõige järgmised: — kohustus täielikult rakendada ühenduse meetodit; — stabiilsust, koordineerimist ja juhtimist rakendatakse teiseste õigusaktide kaudu, kaasates täielikult Euroopa Parlamendi; — suurem, kuigi mitte veel täielik ühtsus majanduse juhtimise paketi ja uue lepingu vahel; — tunnustatakse euroalasse mittekuuluvate lepinguosaliste õigust osaleda euroala tippkohtumiste nendes aruteludes, kus käsitletakse konkurentsivõimet, euroala üldist struktuuri ning euroalal tulevikus kohaldatavaid põhieeskirju; — Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide koostöö on ette nähtud vastastikku kooskõlastatud alusel ning vastavalt lepingule; — lisatud on viide säästva majanduskasvu, tööhõive, konkurentsivõime ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärkidele; — kohustus hõlmata lepingu sisu viie aasta jooksul ELi seadusandlikku raamistikku;
95.

nõuab, et klubid jälgiksid sisserände-eeskirjadest kinnipidamist kolmandatest riikidest pärit noorte liikmeks võtmisel ja tagaksid, et kõik nende lepingu tingimused on kooskõlas kehtiva õigusega; nõuab, et noored sportlased saaksid soovi korral rahuldatavatel tingimustel päritoluriiki tagasi pöörduda, eelkõige juhul, kui nende karjäär ei õnnestu; rõhutab sellega seoses, et on väga oluline jõustada asjaomased õigusaktid;
25.

rõhutab veel kord, et kollektiivse õiguskaitse puhul konkurentsipoliitikas on vaja kehtestada tagatised, et vältida ühishagide puhul asjatuid nõudeid ja ülemääraseid kohtuvaidlusi ning tagada menetluslik võrdsus kohtus; rõhutab, et sellised tagatised peavad muu hulgas hõlmama järgmisi punkte: — nõude esitajate rühm peab olema selgelt kindlaks määratud enne nõude esitamist (ühinemisvõimalusega (opt-in) menetlus); — riiklikud institutsioonid, nagu ombudsmanid või prokurörid, samuti esindusorganid, võivad esitada hagi selgelt määratletud hagejate rühma nimel; — ELi tasandil tuleb kehtestada kriteeriumid, mille alusel kindlaks määrata esindusorganid, kes võivad esitada esindushagi; — ühishagi süsteem tuleb tagasi lükata, sest see soodustaks ülemääraseid kohtuvaidlusi, võib minna vastuollu mõnede liikmesriikide põhiseadusega ning kahjustada nende ohvrite õigusi, kes osaleksid menetluses enese teadmata, kuid kellele kohtu otsus oleks sellegipoolest siduv; a) lubatud on individuaalse hagi esitamine: — hagejatel peab igal juhul olema vabadus esitada alternatiivina individuaalne hüvitusnõue pädevasse kohtusse; — kollektiivse hagi esitajad ei tohi olla paremas olukorras kui individuaalse hagi esitajad; b) väiksema ja hajusa kahju hüvitamine: — väiksema ja hajusa kahju hüvitamise taotlejad peaksid kollektiivse õiguskaitse kaudu saama asjakohase võimaluse õiguskaitseks ning õiglaseks hüvitamiseks; c) ainult tegeliku kahju hüvitamine: — hüvitada võib ainult tegelikult kannatatud kahju; karistuslikud kahjuhüvitised ja alusetu rikastumine tuleb keelata; — iga hageja peab oma nõuet tõendama; — väljamõistetud kahjuhüvitis tuleb jaotada üksikute hagejate vahel proportsionaalselt individuaalselt kannatatud kahjuga; — tingimuslikud tasud on üldiselt Euroopas tundmatud ja need tuleb tagasi lükata; d) „kaotaja maksab” põhimõte: — hagi ei saa esitada, kui hagejal ei ole rahaliste vahendite puudumise tõttu kaitsjat; menetluskulud ja seega ka kohtumenetlusega kaasneva riski kannab kohtuasja kaotaja pool; liikmesriikide pädevuses on kehtestada kohtukulude jaotamise eeskirjad; e) vältida rahastamist kolmandatelt osapooltelt — menetlusi ei tohiks eelnevalt rahastada kolmandad osapooled, näiteks seeläbi, et hagejad nõustuvad loovutama kolmandatele pooltele võimalikud hilisemad kahjuhüvitamisnõuded;
—

võttes arvesse, et Iraan on alla kirjutanud tuumarelva leviku tõkestamise lepingule ja seda, et kõik lepinguosalised riigid peavad täielikult täitma kõiki võetud kohustusi, ning et vastavalt lepingu artiklitele 1 ja 2 on lepinguosalistel riikidel õigus ilma diskrimineerimiseta arendada tuumaenergia uurimist, tootmist ja kasutamist rahuotstarbelistel eesmärkidel,
1.

kinnitab, et vesi on inimkonna ühine ressurss ja ei tohiks seetõttu olla ebaseadusliku kasu saamise allikas ning et juurdepääs veele peaks olema üldine põhiõigus; tunneb heameelt selle üle, et ÜRO tunnistas õiguse ohutule joogiveele ja kanalisatsioonile inimõiguseks, mis on tuletatud õigusest piisavale elatustasemele; nõuab kõigi vajalike meetmete võtmist, et tagada enim puudustkannatavatele elanikkonnarühmadele 2015. aastaks juurdepääs veele;
15.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Islandil on tihedad majandussidemed ELiga ning et Island on üldiselt rahuldavalt täitnud oma kohustused tulenevalt EMPst ning on keskpika aja jooksul võimeline edukalt taluma pingelist konkurentsi ja turujõudude survet ELis, tingimusel et Island jätkab praeguste puudustega tegelemist asjakohase makromajanduspoliitika ja struktuurireformide abil; tuletab samas meelde, et EMP kohustusi on vaja täita täies ulatuses, nagu need on kindlaks määranud EFTA järelevalveamet;
112.

loodab, et erainvestorite julgustamiseks ning nendevahelise usalduse ja koostöö innustamiseks ning Euroopa fondide paremaks kasutamiseks määratakse viivitamata kindlaks konkreetsed ja mõõdetavad valdkondlikud eesmärgid; rõhutab, et taastuvad energiaallikad, innovatsioon ja murrangulise tehnoloogia väljatöötamine ja kasutuselevõtt aitavad võidelda kliimamuutuse vastu ning samal ajal võib see veenda ELi partnereid kogu maailmas, et heite vähendamine on võimalik ilma konkurentsivõimet ja töökohti kaotamata; peab ülioluliseks, et EL ja liikmesriigid näitaksid eeskuju ja looksid uutesse, energiatõhusatesse ja vähese CO2-heitega tehnoloogiatesse investeerimise süsteemi; nõuab edenemiskava eesmärkide saavutamiseks olemasolevate rahastamisskeemide tõhustamist, viivitamata arutelu algatamist rahastamisvahendite üle, mis tuleks kasutusele võtta, ning suurema koostoime soodustamist riiklike ja ELi rahastamisskeemide vahel; on arvamusel, et mitmel allikal põhinevad rahastamisskeemid võivad olla tõhusaks vahendiks; tõstab esile regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika rahastamise olulisust, sest see on põhiline vahend, mille abil kaasrahastatakse piirkondlikke meetmeid üleminekuks vähese CO2-heitega majandusele; on seisukohal, et programmiperioodil 2014–2020 tuleks märkimisväärne osa rahastamisvahenditest eraldada edenemiskava 2050 eesmärkide täitmiseks;