ET ECB-PUBLIC  
 
 
EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS, 
18. märts 2014,  
finantsjärelevalve, makrotasandi usaldatavusjä relevalve ning maksesüsteemide järelevaatamise 
kohta 
(CON/2014/21) 
 
Sissejuhatus ja õiguslik alus 
25. oktoobril 2013 sai Euroopa Keskpank (EKP) Ees ti rahandusministeeriumilt taotluse avaldada 
arvamust krediidiasutuste seaduse ja sellega seo nduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu  
(edaspidi „seaduseelnõu”) kohta. Seaduseelnõuga muudeta kse ka Eesti Panga seadust, sealhulgas sätteid, 
mis käsitlevad tema rolli makrotasandi usaldata vusjärelevalve (makrofinantsjärelevalve) ning 
maksesüsteemide järele vaatamise valdkonnas.  
EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa L iidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja 
artikli 282 lõikel 5 ning nõukogu otsuse 98/415/EÜ1 artikli 2 lõike 1 kolmandal, viiendal ja kuuendal 
taandel, kuna seaduseelnõu käsitleb Eesti Panka, maksesü steeme ja finantseerimisasutuste suhtes kehtivad 
eeskirju, mis oluliselt mõjutavad finantseerimisasutus te ja finantsturgude st abiilsust. EKP nõukogu on 
käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa  Keskpanga kodukorra ar tikli 17.5 esimese lausega.  
 
1.  Seaduseelnõu eesmärk  
1.1.  Seaduseelnõuga võetakse üle direktiivid 2013/36/EL2 ja 2011/61/EL3 ning viiakse ellu määruses 
575/2013 4 ja soovituses ESRN/2011/3 5 ette nähtud ühtlustamine. Samuti on seaduseelnõu aluseks 
rahvusvahelised lepingud G20 tasandil.6  
1.2 Seaduseelnõuga tehtavad peamised muudatused on järgmised: 
                                                 
1  Nõukogu 29. juuni 1998. aasta otsus 98/415/EÜ riikide am etiasutuste konsulteerimise kohta Euroopa Keskpangaga 
seoses õigusaktide eelnõudega (EÜT L 189, 3.7.1998, lk 42). 
2  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse 
alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerim isühingute usaldatavusnõuete tä itmise järelevalvet, millega 
muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatak se kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT 
L 176, 27.6.2013, lk 338).  
3  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv  2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate 
kohta, millega muudetakse direktii ve 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning m ääruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) 
nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).  
4  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juun i 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 kred iidiasutuste ja investeerimisühingute 
suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete  kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 m uutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, 
lk 1).  
5  Euroopa süsteemsete riskide nõukogu 22. detsembri 2011.  aasta soovitus riigi ametiasutuste makrotasandi 
usaldatavusjärelevalve päde vuse kohta (ESRN/2011/3) (ELT C 41, 14.2.2012, lk 1). 
6  http://www.bis.org/publ/bcbs220.pdf. 
ECB-PUBLIC  
2 a) Mikrotasandil täpsustatakse selles panga ja investeerimisühingu omavahendite koosseisu 
ning kehtestatakse rangemad nõuded eelkõige esmaste omavahendite (Tier 1 )  suhtes. 
Seaduseelnõuga tugevdatakse likviidsuse nõudeid ning  likviidsusriski juhtimist, tõhustatakse 
riskijuhtimise järelevalvet ning kehtestata kse turudistsipliini tugevdamiseks rangemad 
avalikustamise nõuded.  
b) Makrotasandil määratakse makrofinantsjäreleva lve asutus. Eelnõuga kehtestatakse pankadele 
ja investeerimisühingutele erinevad puhvrid, sätestatakse nõuded provisjoneerimisele ning nähakse ette meetmed makrotasandi usal datavusriskide ja süsteemsete riskide 
leevendamiseks. 
 
c) Pankadele ja investeerimisühingutele kehtest atakse finantsvõimenduse määr eesmärgiga 
piirata finantsvõimenduse liiga järsku kasvu. 
d) Samuti kehtestatakse nõuded alternatiivfondi valitseja juhtimisele ja aruandlusele. 
1.3  Seaduseelnõu annab Eesti Finantsinspektsioonile krediidiasutuste järelevalvel lisavolitusi. Nende 
hulka kuuluvad volitused teostada järelevalvet  teistes riikides asuvate filiaalide üle ning 
finantsvaldusettevõtjate või segafin antsvaldusettevõtjate üle. Samuti  antakse Finantsinspektsioonile 
volitus määrata halduskaristusi ning teha eel nõus sätestatud piirides järelevalve valdkonnas 
kaalutlusotsuseid. 
1.4  Pädevaks makrofinantsjärelevalve asutuseks ja maksesüsteemide järelevaatajaks määratakse 
seaduseelnõuga Eesti Pank. Eesti Pank  teostab ka praegu teatavaid maksesüsteemide järelevaataja 
ülesandeid ning seaduseelnõus sätestatakse selleks siseriiklik õiguslik alus. 
 2. Finantsjärelevalve ja makrofinantsjärelevalve 2.1 Seaduseelnõu sätestab, et makrofinantsjärelevalv e eesmärk on aidata kindlustada finantssüsteemi 
kui terviku stabiilsust, sealhulgas finantssüstee mi vastupidavuse suurendamise ja süsteemsete 
riskide kuhjumise vähendamise kaudu, tagades sellega finantssektori jätkusuutliku panuse 
majanduskasvu See kordab täpselt soovituse ESRN/2011/3 soovitust A. 
2.2  Seaduseelnõuga antakse Eesti Pangale uute ül esannetena finantssüsteemi stabiilsusele kaasa 
aitamine ja finantssüsteemi makrotasandi usaldatavuse tagamine. 
2.3  EKP toetab liikmesriikides tõhusate makrofin antsjärelevalve poliitika raamistike loomist kooskõlas 
soovituses ESRN/2011/3 sätestatud põhimõtetega. EKP leiab, et EKP-l ja riikide keskpankadel 
peaks olema makrofinantsjärelevalves juhtro ll, arvestades nende kogemusi ja kohustusi 
finantsstabiilsuse valdkonnas.
7 Vastavalt ESRN soovitusele 2011/3 on selles suhtes tähtis, et 
kehtestatud on kohased õiguslikult jõustatava d mehhanismid, mis hõlbustavad Eesti Panga 
koostööd teiste riigi ametiasutustega, mille tegevusel on oluline mõju finantsstabiilsusele.8 
                                                 
7  Vt ettepaneku CON/2013/30 punkt 2.1, et tepaneku CON/2013/45 punkt 2.1 ja et tepaneku CON/2013/82 punkt 4.2. Kõik 
EKP arvamused avaldatakse EK P veebilehel www.ecb.europa.eu. 
8  Finantsinspektsiooni ja Eesti Panga teabevahetus to imub vastavalt 21.12.2007 koostöökokkule ppele, mille eesmärgiks on 
Eesti finantssüsteemi stabiilsus ning fina ntsteenuste ja finantsturgude reguleer imine. Selles kokkuleppe s on ette nähtud 
koostöö sellistes valdkondades nagu finantssektori turvavõrgu loomine, teabev ahetus liidu instituts ioonide ja teiste 
ECB-PUBLIC  
3 Samasugused mehhanismid tuleb luua selleks, et ta gada kohane piiriülene koostöö ja teabevahetus 
Eesti Panga ja teiste riigi või liidu asutuste,  eriti Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) 
vahel. Samuti on tähtis, et kehtestatud on selge õiguslik alus, millest lähtuvalt Eesti Pank esitab 
avalikke ja konfidentsiaalseid seisukohti süsteemsete riskide kohta. 
2.4  Organisatsioonilisest ja finantsilisest vaatenur gast ei tohiks riigi keskpangale uute ülesannete 
andmine mõjutada tema võimekust täita olemas olevaid ülesandeid. Finantssõltumatuse, mis on 
asutamislepingu artiklis 130 osutatud keskpang asõltumatuse põhimõtte osa, kohaselt peab riigi 
keskpangal olema piisavalt vahendeid, et täita n ii oma riigisiseseid ülesandeid kui ka Euroopa 
Keskpankade Süsteemiga või eurosüsteemiga  seotud ülesandeid. Selle finantssõltumatuse  
hindamisel tuleks lähtuda sellest, kas kolmandad isikud saavad avaldada otsest või kaudset mõju 
riigi keskpanga ülesandele ning kas riigi keskpa nk on suuteline teostama oma volitusi, seda nii 
toimimise (personal) kui ka rahalisest seisukohast (piisavad vahendid)9. 
2.5  Seoses finantsjärelevalvega märgib EKP ära,  et seaduseelnõuga laiendatakse Finantsinspektsiooni 
pädevust. 
2.6 Käesolev arvamus ei mõjuta meetmete kohasust  käsitlevat ESRNi otsust, mis tehakse vastavalt 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1092/2010 10 artiklile 17. 
 3.  Direktiivi 2013/36/EL ülevõtmine seoses puhvritega 3.1  Seaduseelnõus on ette nähtud kõik  direktiivis 2013/36/EL määratletud  puhvrid, sealhulgas 
valikulised.  On oluline, et nii EKP kui riik ide pädevate või määratud asutuste käsutuses oleks 
võimalikult suur valik makrotasandi usaldatavuse ta gamise vahendeid. Seetõttu toetab EKP kõikide 
riskipuhvrite rakendamist, mis tagab olemasolevate  makrotasandi usaldatavuse tagamise vahendite 
kooskõla ja vähendab õigusnormide erinevuste ärakasutamise riski.
11 
3.2  Seaduseelnõus on ette nähtud krediidiasutuste vastutsükliliste kapitalipuhvrite arvutamine, võttes 
aluseks määruse (EL) nr 575/2013 artikli 92 lõike 3 alusel arvutatava koguriskipositsiooni ning Eesti Panga poolt kehtestatud korra kohaselt arvut atud vastutsükliliste puhvrite kaalutud keskmise 
määra.  Direktiivi 2013/36/EL artikliga 140 on antu d komisjonile volitus võtta vastu selles artiklis 
osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määr use (EL) nr 1093/2010 artiklites 10-14 sätestatud 
korras. Eesti Pank peab seda vastutsükliliste puhvrite kaalutud keskmise määra arvutamise 
metoodikat riigisisese korra kehtestamisel arvesse võtma.  
 
                                                                                                                                                             
rahvusvaheliste organisatsi oonidega (Maailmapank, Rahvusvaheline Valuutafond, Majanduskoostöö ja Arengu 
Organisatsioon jne) ning samuti finant ssektori seisundit ja riske (sealhulgas selle finantsinfrastruktuuri) puudutav 
teabevahetus.  
9  Vt arvamuse CON/2014/17 punkt 3.3. 
10  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novemb ri 2010. aasta määrus (EL) nr 10 92/2010 finantssüsteemi makrotasandi 
usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa  Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (ELT L 331, 
15.12.2010, lk 1). 
11  Vt arvamuse CON/2013/82 punkt 3.2.  
ECB-PUBLIC  
4 4.  Maksesüsteemide järelevaatamine  
4.1 Seaduseelnõus nähakse ette, et maksesüsteem ide järelevaatamise eesmärgiks on aidata kaasa 
maksesüsteemide ülesehituse ja toimimise usal dusväärsusele. Eesti Pank täidab seoses sellise 
järelevaatamisega järgmisi ülesandeid: a) anal üüsib maksesüsteemide ülesehitust ja toimimist; 
b) annab maksesüsteemide pidajatele juhiseid; c) kehtestab õigusaktides sätestatud juhtudel maksesüsteemide pidajate, tegevuse ja üleseh ituse kohta täpsemaid nõudeid; d) kiidab heaks 
õigusaktides sätestatud juhtudel maksesüsteem ide toimimise reeglid ja põhimõtted. 
4.2 Makse- ja arveldussüsteemide järelevaatam ine on eurosüsteemi ülesanne, mida tuleb teha 
kooskõlas asutamislepinguga ning Euroopa Keskpa nkade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga 
põhikirjaga (edaspidi „EKPSi põhikiri”). See välis tab kõikide muude liidu või siseriiklike asutuste 
peale eurosüsteemi raamistikus toimivate kes kpankade sekkumise eurosüsteemi järelevaatamisse.
12 
Lisaks on sellise järelevaatamise eesmärgiks säilita da süsteemne stabiilsus, parandada tõhusust 
ning kindlustada rahapoliitika ülekandekanal.13 EKP mõistab, et mõiste „maksesüsteemid” on Eesti 
õiguses määratletud laialt nii, et see hõlmab ka ar veldussüsteeme. Eeltoodust tulenevalt toetab EKP 
eesmärki sätestada seaduse tasand il Eesti Panga järelevaatamis funktsioon ning selgitada ja 
tugevdada tema õigusi anda selles valdkonnas üldke htivaid õigusakte. Eesti õiguses tuleks selgelt 
sätestada, et Eesti Pank võtab kõiki vajalikke m eetmeid, et kohaldada eeskir ju, mille eurosüsteem 
on kehtestanud eesmärgiga tagada ef ektiivsed ja usaldatavad makse- ja kliiringsüsteemid vastavalt 
asutamiselepingu artiklile 127 ning EKPSi põhikirja artik litele 3 ja 22 ning et tagada efektiivsed ja 
usaldatavad arveldussüsteemid.  
 Käesolev arvamus avaldatakse EKP veebilehel. 
 
  Frankfurt Maini ääres, 18. märts 2014 
 
[alla kirjutanud] 
 
EKP president 
Mario DRAGHI 
 
                                                 
12  Vt arvamuse CON/2013/84 punkt 3.2. 
13  Vt arvamuse CON/2013/84 punkt 2.1.1.