SÕNASTIK JA LÜHENDID

EL : Euroopa Liit.

ELi huvi : programmi LIFE keskkonnaosa projektide kontekstis Euroopa lisandväärtuse sünonüüm. ELi huvi tähendab osalemist ELi keskkonnapoliitika üldeesmärkide täitmisel, st käsitletakse olulise tähtsusega probleemi Euroopa tasandil või eeldatakse selliste tulemuste loomist, mida oleks võimalik ulatuslikult rakendada.

Euroopa Komisjoni poolne tsentraliseeritud juhtimine – otsene : eelarve täitmise ülesandeid täidavad komisjoni osakonnad otse;

– kaudne : komisjon annab avaliku võimu teostamise ja eelkõige eelarve täitmisega seotud ülesanded komisjoni loodud ametitele (täitevametid), tavalistele ametitele või ühisettevõtetele, teistele asutustele, nagu Euroopa Investeerimispank või Euroopa Investeerimisfond, riikide avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele (nn siseriiklikud asutused).

Integreeritud projektid suure territoriaalse ulatusega projektid, eelkõige üht või mitut piirkonda või tervet riiki hõlmavad projektid; keskkonna- või kliimastrateegiad või sellealased tegevuskavad, mis on nõutavad ELi keskkonna- või kliimaalaste õigusaktide või ELi teiste õigusaktide alusel või mille on välja töötanud liikmesriikide ametiasutused.

Järelevalve sekkumiste ressursside, väljundite ja tulemuste regulaarne kontrollimine.

Katalüsaator vahend, mis stimuleerib või kutsub esile reaktsiooni, edasimineku või muutuse.

need võetakse vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ning neis kehtestatakse peamised ELi keskkonnaalased eesmärgid ja prioriteedid. Nad on mitmeaastased ning nende abil määratletakse kõige suuremad ELi keskkonnaprobleemid, kehtestatakse eesmärgid ja koostatakse suunised.

ELi esimene keskkonna tegevusprogramm pärineb aastast 1973. Kuues keskkonna tegevusprogramm lõppes 2012. aasta keskel. Euroopa Komisjon on esitanud uue (seitsmenda) keskkonna tegevusprogrammi nimetusega "Hea elu maakera võimaluste piires", mida käsitletakse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu Nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt.

Keskkonna tegevusprogrammid LIFE keskkonna rahastamisvahend (L’Instrument Financier pour l’Environnement).

Mõju sekkumisega otseselt või kaudselt, tahtlikult või tahtmatult toodetud positiivne ja negatiivne, esmane ja teisene pikaajaline efekt.

Mõju hindamine poliitika ja seadusandlike ettepanekute majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste tagajärgede hindamine. Selle vahendiga tagatakse, et komisjoni algatusi ja ELi õigusakte koostatakse läbipaistvate, põhjalike ja tasakaalus tõendite põhjal.

Mõjusus seatud eesmärkide saavutamine.

kvantitatiivne või kvalitatiivne tegur või muutuja, mis võimaldab lihtsalt ja usaldusväärselt saavutusi mõõta, sekkumisega seotud muudatusi kajastada või tulemusi hinnata. Näitajad peavad olema asjakohased, heakskiidetud, usaldusväärsed, lihtsad ja töökindlad (relevant, accepted, credible, easy and robust (RACER)).

a) Sisendinäitajad: nendega mõõdetakse sekkumisele antavate vahendite kvantiteeti, kvaliteeti ja õigeaegsust.

b) Väljundinäitajad: nendega mõõdetakse sekkumisega loodud või saadud väljundeid. Nende abil saadakse teavet, millega hinnata sisendite kasutuse tõhusust.

c) Tulemusnäitajad: tulemuste ja mõju näitajad:

- Tulemusnäitajad: nendega mõõdetakse sekkumise rakendamise koheseid või lühiajalisi tulemusi.Nende abil saadakse põhiteavet selle kohta, kui suurel määral sekkumine oma eesmärgid saavutab.

- Mõjunäitajad: nendega mõõdetakse sekkumisega otseselt või kaudselt, tahtlikult või tahtmatult toodetud positiivset ja negatiivset, esmast ja teisest pikaajalisemat mõju.

Näitaja Projekti jätkusuutlikkus projekti pidev jätkuvus.

Projekti taastootmine kogu projekti või selle osade taastootmine.

Projektitulemuste levitamine protsess, millega muudetakse projekti tulemused ja väljundid sidusrühmadele ja laiemale üldsusele kättesaadavaks.

Sekkumine avalike asutuste või muude organisatsioonide poolt rakendatavad mis tahes iseloomuga meetmed või tegevused (poliitika, programm, meede või projekt).

kuuenda keskkonna tegevusprogrammiga võeti selle rakendamise vahendina kasutusele temaatilised strateegiad, mis hõlmasid seitset temaatilist valdkonda: mullakaitse; merekeskkonna kaitse ja säilitamine; pestitsiidide säästev kasutamine; õhusaaste; linnakeskkonna kvaliteedi parandamine; loodusvarade säästev kasutamine ja haldamine ning jäätmete vältimine ja taaskasutamine.

Nende strateegiate aluseks on pigem üldine, teemapõhine lähenemisviis, mitte teatud saasteained või majandustegevuse liigid, nagu see oli varem. Nende abil seatakse pikaajalised eesmärgid ning luuakse võimalus olemasolevate õigusaktide lihtsustamiseks ja täpsustamiseks.

Temaatilised strateegiad Tulemused sekkumiste tulemusel tekkiv otsene mõju või muutused.

Väljundid midagi, mis luuakse sekkumisele eraldatud vahendite abil.

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

I. ELi keskkonnapoliitika on integreeritud liidu peamiste poliitikavaldkondadega. Suurem osa ELi keskkonnatoetusest eraldatakse seega liidu peamiste kuluvaldkondade, näiteks struktuurifondide ja ühise põllumajanduspoliitika raames. LIFE’i (L’instrument Financier pour l’environnement, keskkonna rahastamisvahend) haldab komisjon otse. Käimas on neljas programmitöö periood ja praeguse programmi LIFE projektide rahastamise keskmine aastaeelarve on 239 miljonit eurot, mis moodustab vähem kui 1,5% ELi hinnangulisest keskkonnakulude kogusummast. See on tagasihoidlik eelarve, arvestades kaugeleulatuvat eesmärki: aidata kaasa ELi keskkonnapoliitika ja keskkonda käsitlevate õigusaktide arendamisele, ajakohastamisele ja rakendamisele. Peaaegu 50% eelarvest ehk 120 miljonit eurot on pühendatud programmi LIFE keskkonnaosale.

II. Komisjon on teinud ettepaneku suurendada programmi LIFE keskkonnaosale eraldatavat eelarvet järgmisel programmitöö perioodil. Kontrollikoda viis sel põhjusel läbi auditi, et hinnata programmi LIFE keskkonnaosa mõjusust. See hõlmas analüüsi, kas programmi LIFE keskkonnaosa kavandamine ja rakendamine on aidanud kaasa programmi mõjususele.

III. Kokkuvõttes leidis kontrollikoda, et programmi LIFE keskkonnaosa ei toiminud mõjusalt, kuna see ei olnud piisavalt hästi üles ehitatud ja rakendatud. Peamised ülesehitusega seotud probleemid olid järgmised.

a) Puudus mehhanism suunamaks nappe ressursse väljavalitud eesmärkide täitmiseks, mis hajutas investeeritud vahendite mõju.

b) Suunavate riiklike eraldiste olemasolu takistas parimate projektide väljavalimist, kuna see tähendas, et projektid ei valitud mitte üksnes nende väärtuse, vaid ka päritoluriigi järgi.

c) Projektide valikut mõjutas negatiivselt asjaolu, et hindamise tulemusi ei põhjendatud piisavalt.

d) Programmi järelevalveraamistik ei sisaldanud nõutavaid ühtseid väljundi- ja tulemusnäitajaid. See takistas komisjonil saada põhjalikku ja ajakohastatud ülevaadet projektide tulemuslikkusest ja seega hinnata programmi rakendamise mõjusust.

IV. Mõjusust takistavad peamised rakendusprobleemid olid järgmised.

a) LIFE’i projektide teatavaid põhiaspekte, mis käsitlesid projektide uuenduslikkust ja tutvustavat iseloomu, jätkusuutlikkuse väljavaateid ja ELi huvi, ei hinnatud projektide valiku käigus alati nõuetekohaselt.

b) Projektide kulutuste põhjendatuse, jätkusuutlikkuse ja taastootmise järelevalve oli ebapiisav.

c) Programmiosa kavandatud rolli keskkonnapoliitika katalüsaatorina vähendas märkimisväärselt ebatõhus levitamine ning projektide vähene jätkusuutlikkus ja taastootmine.

V. Kontrollikoda soovitab komisjonil ellu viia järgmised soovitused.

1. Uues LIFE programmis ettenähtud mitmeaastaste tööprogrammide koostamisel peaksid seadusandjad võimaldama komisjonil ja liikmesriikidel piirata toetuskõlblikke taotlusi teatavate strateegiliste prioriteetidega ning seada rahastatavatele projektidele selged, konkreetsed, mõõdetavad ja saavutatavad eesmärgid. Piiratud arvu prioriteetide seadmine teatud aastateks ühtlustaks valikuprotsessi, keskendaks jõupingutused konkreetsetele küsimustele ja lihtsustaks programmi mõju hindamist.

2. Uut LIFE’i programmi käsitleva komisjoni ettepanekuga lõpetatakse traditsioonilistele projektidele riiklike eraldiste andmine, kuid säilitatakse geograafiline tasakaal integreeritud projektide puhul. Selle rakendamisel peaks komisjon tagama, et integreeritud projektid valitakse vastavalt nende väärtusele, ning geograafiline tasakaal ei tohiks rikkuda taotlejate võrdsete võimaluste põhimõtet.

3. Komisjon peaks parandama projektivaliku hindamisvorme ja nõudma hindajatelt eraldi hinnangute ja punktide andmist projektide põhiaspektidele (nt ettepaneku uuenduslikkus või näitlikkus, kavandatud levitamismeetmete kvaliteet, tulemuste taastootmise väljavaade): see parandaks valikuprotsessi kvaliteeti ja läbipaistvust ning tagaks, et valitud projektidel on kõige suurem potentsiaal aidata kaasa programmi eesmärkide saavutamisele.

4. Komisjon peaks tõhustama oma programmijuhtimise vahendeid ja kaaluma nõuetekohaste ühiste väljundi- ja tulemusnäitajate ning projekti tasandi kontrolliteabe süsteemi kehtestamist, et hõlbustada asjakohast järelevalvet programmide üle. Nii palju kui võimalik, peaksid näitajad olema asjakohased, heakskiidetud, usaldusväärsed, lihtsad ja töökindlad (relevant, accepted, credible, easy and robust (RACER)).

5. Komisjon peaks parandama deklareeritud personalikulude mõistlikkuse hindamist, eriti võrreldavate projektide puhul, kasutades paremini järelevalve käigus kogutud teavet. Seda oleks pärast võimalik paremini kasutada, et lihtsustada ülemääraste kulutuste kindlakstegemist.

6. Komisjon peaks nõudma, et nii järelevalverühma vahehindamise aruanded kui ex post kontrollikäikude aruanded sisaldaksid kriitilist analüüsi toetusesaaja pakutud levitamis-, jätkusuutlikkus- ja taastootmismeetmete ning nende võimalike takistuste kohta.

7. Komisjon peaks kaaluma, kuidas paremini soodustada projektide tulemuste levitamist ja taastootmist erasektori toetusesaajate poolt, kes soovivad kaitsta oma ärihuve.

8. Komisjon peaks kaaluma, kuidas nõuda toetusesaajatelt pärast projekti lõpetamist lihtsa ja ajakohastatud teabe esitamist elektrooniliselt (selle kohta, kas projekt on veel jõus, kas ta on leidnud järgimist ning kui jah, siis kui mitu korda). See võimaldaks komisjonil tõhusalt parandada järelteavet programmi mõjususe kohta.

SISSEJUHATUS

KESKKONNA RAHASTAMINE ELiS

1. Keskkond on muutunud Euroopa Liidu jaoks järjest olulisemaks poliitikavaldkonnaks. Amsterdami lepinguga (1999) tunnistas liit, et nii keskkonna definitsioon kui sellega seotud tegevuste elluviimine tuleb integreerida kõikide teiste liidu poliitikatega (nt transport, ettevõtlus, teadusuuringud ja laienemine). Keskkonnateemade mitut valdkonda hõlmava iseloomu tõttu sisaldavad ühenduse peamised kuluprogrammid (eriti struktuurifondid, ühtekuuluvusfond ja põllumajanduskulud ning muud väljaspool ELi rakendatavad abiprogrammid) keskkonnapoliitikaga seotud aspekte.

2. 1. joonisel on esitatud hinnangulised keskkonnaga seotud kulutused perioodil 2007–2013 kuluprogrammide kaupa. LIFE’i programm, mille eelarve on 2,1 miljardit eurot, moodustab alla 1,5% kõikidest keskkonnaga seotud kulutustest.

1. JOONIS

HINNANGULISED KESKKONNAKULUTUSED (MILJARDITES EURODES), 2007–2013

+++++ TIFF +++++

Allikas: ühismõju hindamine ja LIFE+ määruse kokkuvõtte eelhindamine: võimaluste väljatöötamine.

LIFE´I PROGRAMM

3. Käimasolev LIFE’i programm [1] hõlmab perioodi 2007–2013 ning sellel on kolm osa:

a) LIFE’i loodus ja bioloogiline mitmekesisus, millest rahastatakse parima tava või teavitavaid projekte, mis aitavad kaasa linnustiku direktiivi ja elupaikade direktiivi, Natura 2000 võrgustiku rakendamisele. Lisaks rahastatakse uuenduslikke või näitlikke projekte, mis aitavad kaasa komisjoni teatise "Bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine 2010. aastaks ja pärast seda" eesmärkide rakendamisele.

b) LIFE’i keskkonnapoliitika ja valitsemistava (edaspidi LIFE’i keskkond), millest rahastatakse uuenduslikke või näitlikke projekte, mis käsitlevad kliimamuutusi, veekogusid, õhku, mulda, linnakeskkonda, müra, kemikaale, keskkonda ja tervist, loodusvarasid ja jäätmeid, metsi ja innovatsiooni.

c) LIFE’i teave ja teabevahetus, millest toetatakse projekte, mis levitavad keskkonnaalast teavet, näiteks teavet kliimamuutuste, looduskaitse, võrgustike loomise või parimate tavade platvorme kohta.

4. LIFE’i programmi haldab komisjon otse [2]. Kuna enamik ELi keskkonnakulutustest on teiste kuluprogrammidega integreeritud, on LIFE programm ELi keskkonnavaldkonna tugitala. Selle üldeesmärk on aidata kaasa ELi keskkonnapoliitika ja seda käsitlevate õigusaktide väljatöötamisele, ajakohastamisele ja rakendamisele, sh keskkonna integreerimisele teiste poliitikatega. Seepärast peaks LIFE programm olema platvormiks parimate tavade väljatöötamisele ja vahetamisele ning teadmiste jagamisele, et algatada ja kiirendada muutusi keskkonna- ja kliimaküsimustes. Praktikas toetab LIFE’i programm nõukogu ja Euroopa Parlamendi poolt keskkonna tegevusprogrammides kehtestatud üldisi (poliitilisi) keskkonna prioriteete. Programmi LIFE keskkonnaosa projektid hõlmavad väga erinevaid valdkondi, sh kliimamuutusi, kemikaale, vett ja loodusvarasid, nagu kirjeldatud 1. selgituses.

5. Praeguse programmi LIFE keskkonnaosa keskmine aastaeelarve on 119,5 miljonit eurot. Perioodil 1996–2012 eraldati sellest programmiosast 1,3 miljardit eurot 1730 projektile (vt 1. tabel). Programmi LIFE keskkonnaosa on esitatud 2. joonisel. Sellel on näidatud programmiosa aluseks oleva sekkumise loogika ning see, kuidas toimivad vastastikku programmiosa põhielemendid: "poliitika kujundamine ja hindamine", "projekti elluviimine" ning "tulemused ja mõju".

2. JOONIS

PROGRAMMI LIFE KESKKONNAOSA

+++++ TIFF +++++

6. Programmi LIFE keskkonnaosale on võrreldes selle ulatuslike eesmärkide ja üldiste ELi keskkonnakulutustega eraldatud suhteliselt piiratud eelarve ning seetõttu mõjutab selle mõjusust oluliselt see, kas rahastatavad projektid on keskkonnamuutuste katalüsaatoriteks või mitte. See tähendab, et üksnes projekti edukas lõpuleviimine ei ole programmi üldise mõjususe tagamiseks piisav. Kui projektidega ei käsitleta mõnd Euroopa tasandil olulist keskkonnaprobleemi ning nende tulemusi ei jälgita, levitata, säilitata ja taastoodeta piisavalt, ei ole keskkonnapoliitikale kaasaaitamise üldeesmärgi saavutamine tõenäoline.

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

7. Kontrollikoda leidis mitu riski seoses programmi LIFE keskkonnaosa eesmärkide saavutamise mõjususega. Eelkõige kombinatsioon paljudest prioriteetsetest meetmetest ja suhteliselt väikesest eelarvest võib põhjustada keskse eesmärgi puudumise ja ebaselgeid tulemusi, puudusi programmi tulemuste käsitlemiseks loodud projektide järelevalve- ja hindamissüsteemides ning kordistava toime puudumise projektitulemuste ebapiisava levitamise tõttu. Arvestades, et komisjon kavatseb järgmisel programmitöö perioodil (2014–2020) programmi eelarvet oluliselt suurendada, otsustas kontrollikoda nimetatud riskide täpsemaks hindamiseks korraldada auditi.

8. Auditi eesmärk oli vastata küsimusele: "Kas programmi LIFE keskkonnaosa [3] toimib mõjusalt?" Sellele küsimusele vastamiseks esitati järgmised auditi alaküsimused:

- Kas programmi LIFE keskkonnaosa oli mõjusate tulemuste saamiseks hästi üles ehitatud? Sellele küsimusele vastamiseks uuris kontrollikoda, kas eesmärgid olid olemasoleva eelarvega kooskõlas, kuidas eelarvet eraldati ning projektivaliku ja -järelevalve protsesse kavandati.

- Kas programmi LIFE keskkonnaosa oli mõjusate tulemuste saamiseks hästi rakendatud? Sellele küsimusele vastamiseks uuris kontrollikoda valikukriteeriumide kohaldamist ning projektide järelevalvet, levitamist, jätkusuutlikkust ja taastootmist.

9. Ülaltoodud küsimustega käsitletakse programmi LIFE keskkonnaosa katalüütilise toime ning seeläbi ka üldise mõjususe saavutamiseks vajalikke kriteeriume.

10. Auditis keskenduti aastatel 2005–2010 rahastatud projektidele. Kontrollikoda külastas komisjoni asjaomaseid talitusi ja viit liikmesriiki kõige rohkem LIFE’i programmist toetust saavate liikmesriikide hulgast (Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia ja Ühendkuningriik), kelle kulud moodustasid 55% LIFE programmi eelarvest ja 15% selle projektidest.

11. Kohapeal külastati viies liikmesriigis kokku 25 projekti [4]. Uuriti asjassepuutuvaid dokumente, et kontrollida projektide eesmärki, toetuskõlblikkust, olemasolu, jätkusuutlikkust ja võimalikku taastootmist, ning veenduda, kas komisjon oli parimaid tavasid ja saadud teadmisi nõuetekohaselt levitanud. Lisaks analüüsiti 70 projektist koosneva valimi puhul projektivaliku ja -järelevalvega seotud teavet ning projektide veebisaitidel sisalduvat teavet.

12. Viidi läbi vestlused komisjoni, hindamisrühma ja järelevalverühma esindajatega [5] ning riiklike või piirkondlike kontaktpunktidena toimivate riiklike või piirkondlike ametiasutuste esindajatega.

TÄHELEPANEKUD

I OSA. ÜLESEHITUS

PROGRAMMI EESMÄRKIDE SUUR ARV EI OLNUD VÄIKESE EELARVEGA KOOSKÕLAS

13. Mõjususe saavutamiseks tuleks programmide puhul peale selgete ja konkreetsete eesmärkide määratlemise ka kindlustada, et need oleksid realistlikud ja eraldatud eelarvega kooskõlas. Täpsemalt peaksid programmid sisaldama piiratud arvul kindlaksmääratud konkreetseid prioriteete, et suunata olemasolevad vahendid seatud eesmärkide saavutamisele. See on eriti oluline LIFE’i programmi puhul, arvestades selle kavandatud rolli ELi keskkonnapoliitika arengu katalüsaatorina ja selle suhteliselt väikest eelarvet.

14. LIFE’i määruses sätestati programmi LIFE keskkonnaosa projektidele mitu toetuskõlblikku eesmärki (vt 1. selgitus). Alates 2008. aastast on komisjon nimetatud eesmärgid oma iga-aastastes pakkumiskutsetes kitsendanud "esmatähtsateks sihtvaldkondadeks". Praktikas ei olnud selle tulemuseks aga konkreetsete prioriteetide parem suunamine, kuna nimetatud sihtvaldkondadest väljaspool esitatud ettepanekud on rahastamiskõlblikud, kui nad on seotud määruses sisalduvatest paljudest eesmärkidest ühega. Seega rahastatakse hoolimata tagasihoidlikust eelarvest programmi LIFE keskkonnaosast 12 eri poliitikavaldkonna projekte, mis käsitlevad väga erinevaid teemasid ja huve. Isegi kui rahastatakse häid projekte, ei ole neid piisavalt palju, et soodustada olulist edasiminekut ELi keskkonnapoliitikas ja avaldada poliitikavaldkondadele tõelist mõju.

1. SELGITUS

LIFE´I KESKKOND: VÄIKE EELARVE,...

Programmi LIFE keskkonnaosa moodustab ligikaudu 0,5% hinnangulistest ELi keskkonnakulutustest perioodil 2007–2013.

Kuid tal on palju ambitsioonikaid eesmärke (loetletud LIFE+ määruse II lisas).

a) Kliimamuutused: kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni stabiliseerimine tasemel, mis hoiab ära globaalse soojenemise üle 2 °C võrra.

b) Vesi: soodustada veekvaliteedi parandamist, kujundades hea ökoloogilise seisundi saavutamiseks välja kulutõhusad meetmed eesmärgiga töötada 2009. aastaks välja esimene direktiivi 2000/60/EÜ [6] kohane vesikonna majandamiskava.

c) Õhk: saavutada selline õhukvaliteedi tase, mis ei kahjustaks ega ohustaks märkimisväärselt inimeste tervist ega keskkonda.

d) Muld: mullakaitse ja mulla säästva kasutamise tagamine mulla funktsioonide säilitamise, mulla ohtude vältimise, nende mõjude pehmendamise ja degradeerunud muldade taastamise teel.

e) Linnakeskkond: aidata kaasa Euroopa linnapiirkondade keskkonnategevuse tulemuslikkuse parandamisele.

f) Müra: aidata kaasa keskkonnamüra poliitika väljakujundamisele ja rakendamisele.

g) Kemikaalid: parandada 2020. aastaks keskkonna- ja tervisekaitset kemikaalide põhjustatavate ohtude eest, rakendades kemikaalide õigusakte.

h) Keskkond ja tervis: töötada välja teabebaas keskkonna- ja tervisepoliitika jaoks (keskkonna ja tervise tegevuskava 2004–2010).

i) Loodusvarad ja jäätmed: a) töötada välja poliitika loodusvarade ja jäätmete säästvaks haldamiseks ja kasutamiseks ning seda rakendada, parandada toodete keskkonnatoimet, säästvaid tootmis- ja tarbimismudeleid, jäätmetekke vältimist, jäätmete taaskasutamist ja ringlussevõttu; b) aidata kaasa jäätmete vältimise ja taaskasutamise temaatilise strateegia tõhusale rakendamisele.

j) Metsad: tagada eelkõige ELi koordineeriva võrgustiku kaudu konkreetne ja ulatuslik alus metsapoliitikast teavitamiseks seoses kliimamuutustega (mõju metsa ökosüsteemidele, leevendamine, asendusefekt), bioloogilise mitmekesisusega (algteave ja kaitsealused metsaalad), metsatulekahjudega, metsade olukorra ja metsa kaitsefunktsioonidega (vesi, muld ja infrastruktuur) ning aidata kaasa metsade kaitsmisele tulekahjude vastu.

k) Innovatsioon: aidata kaasa keskkonnatehnoloogiate tegevuskava (ETAP) rakendamist toetavate innovatiivsete poliitiliste lähenemisviiside, tehnoloogiate, meetodite ja vahendite arendamisele ning tutvustamisele.

15. 1. tabelis on toodud programmi LIFE keskkonnaosa raames kulutatud summad sihtvaldkondade kaupa aastatel 1996–2012. Isegi sihtvaldkondadesiseselt hõlmavad projektid mitut sektorit ning vastav kulutuste kogusumma moodustab ligikaudu 0,5% kõikidest ELi keskkonnakulutustest (vt punkt 5).

16. Asjaolu, et LIFE’i programmil puudub mehhanism oma piiratud vahendite eraldamiseks eelistatud sihtmeetmetele, takistab komisjonil projektitaotlusi suunata vähestele konkreetsetele prioriteetidele, mis tähendab, et LIFE’i programm ei pruugi keskenduda varem väljavalitud poliitikavaldkondadele, vaid sellest rahastatakse valitud projekte hõlmavaid poliitikavaldkondi. Kontrollikoda leiab, et see ei ole kooskõlas programmilt eeldatud katalüsaatori rolliga.

1. TABEL

PROGRAMMI LIFE KESKKONNAOSA (1996–2012). PROJEKTIDE ARV JA RAHASTATUD SUMMAD SIHTVALDKONDADE KAUPA

Allikas: LIFE+ määruse rakendamise vahehindamine. GHK ja komisjoni talitused, aprill 2010.

| | 2007–2012 | 1996–2006 |

| Poliitikavaldkonnad | Projektide arv | ELi osalus (miljonites eurodes) | Projektide arv | ELi osalus (miljonites eurodes) |

Teemad 1996–2006 | Õhk | 20 | 21 | 93 | 52 |

Kemikaalid | 32 | 21 | 17 | 10 |

Kliimamuutused | 144 | 168 | 39 | 33 |

Metsad | 15 | 17 | 15 | 6 |

Muld | 27 | 29 | 92 | 49 |

Strateegilised lähenemisviisid | 37 | 28 | 189 | 103 |

Linnakeskkond | 33 | 7 | 69 | 35 |

Jäätmed ja loodusvarad | 191 | 30 | 312 | 184 |

Vesi | 92 | 37 | 250 | 145 |

Uued teemad | Keskkond ja tervis | 18 | 29 | | |

Innovatsioon | 35 | 195 | | |

Müra | 10 | 84 | | |

| Kokku | 654 | 666 | 1076 | 617 |

RIIKLIKUD ERALDISED TAKISTASID PROJEKTITAOTLUSTE VAHELIST KONKURENTSI

17. LIFE’i programmist rahastatakse mitut erinevat valdkonda kogu ELi territooriumil. Parimate võimalike projektide rahastamiseks peaksid taotlused läbima konkureeriva valikumenetluse, mille kaudu parimad projektid rahastamiseks välja valitakse.

18. 2007. aastast alates on LIFE’i programmi eesmärk olnud tagada, et projektid jaguneksid liikmesriikide vahel proportsionaalselt. LIFE+ määruse artikli 6 lõikes 2 sätestatakse näitlikud riiklikud eraldised [7], mille aluseks on rahvaarv ja Natura 2000 alla kuuluva riikliku territooriumi protsentuaalne suurus.

19. Näitlike riiklike eraldiste eesmärk on tagada rahastamine väiksematele liikmesriikidele, "blokeerides" osa eelarvest nende jaoks. Kuid nagu uue LIFE’i määrust käsitleva komisjoni ettepaneku aluseks olevas mõjuhindamises rõhutati, on nende eraldised juba määratluse kohaselt väikesed ning see vähendab nende huvi programmi vastu ja panust sellesse. Selle tagajärjel ei stimuleerinud nimetatud süsteem neid liikmesriike suuremal arvul taotlusi esitama.

20. Peale selle leidis kontrollikoda, et riiklikud eraldised moonutavad valikuprotsessis kasutatavate hindamiskriteeriumide tulemusi ning, olenevalt liikmesriigist, võivad nende tõttu valituks osutuda projektid, mis said vähem punkte kui teiste liikmesriikide tagasilükatud projektid. Näiteks keelduti 2009. aastal rahastamast kolme Itaalia, Poola ja Soome projekti, mille lõplik punktisumma oli 55, samas kui rahastati üht Prantsusmaa projekti, mis sai vaid 46 punkti, ja kaht Ühendkuningriigi projekti, mis said 50 punkti.

21. Selle süsteemiga võimendatakse projektidevahelist konkurentsi riigisiseselt, mitte ei tagata, et parimad projektid valitaks Euroopa tasandil. Programmiga saadav Euroopa lisandväärtus on seetõttu vähendatud.

PROJEKTITAOTLUSTE HINDAMISEKS KASUTATUD VORMIDES EI NÕUTUD PIISAVALT HINDAMISTULEMUSTE PÕHJENDAMIST, NING SEE VÄHENDAS VALIKUPROTSESSI LÄBIPAISTVUST

22. Projektide valikuprotsess on kuluprogrammide kvaliteedi nurgakivi ja nende mõjususe tagamise tingimus. See protsess peaks kõikidele taotlejatele tagama läbipaistvuse ja võrdsed võimalused, selle aluseks peaksid olema objektiivsed kriteeriumid ning see peaks olema suunatud projektidele, mis aitavad kõige rohkem kaasa programmi eesmärkide saavutamisele. Läbipaistev ja mõjus valikuprotsess eeldab hindamisvorme, mis näitavad igale kriteeriumile antud punktisummat ja selle põhjendust.

23. LIFE’i projektid valitakse komisjoni poolt igal aastal algatatud projektikonkursside põhjal. Kuigi komisjoni abistab välishindajatest koosnev konsortsium, kes projektitaotlusi hindavad, on tal ainuvastutus valikuprotsessi eest.

24. LIFE’i keskkonnaosa taotluste üldisel valikuprotsessil on neli etappi: toetuskõlblikkus, valik, lepingu sõlmimine ja kontroll. Protsessi on kirjeldatud I lisas. Hindamisprotsessi kahes esimeses etapis – toetuskõlblikkus ja valik – uurib iga taotlust üks hindaja. Lepingu sõlmimise etapis peavad taotlusi hindama kaks eksperthindajat sõltumatult. Olulise lahkarvamuse korral tuleb teha taotluse kolmas hindamine. Lõplik otsus igale taotlusele antava punktisumma kohta võetakse vastu komisjoni talituste eesistumisel ja hindajate osavõtul toimuval koosolekul.

25. Hindajad kasutavad komisjoni koostatud standardvorme, et hinnata projektitaotlusi varem kindlaksmääratud valikukriteeriumide alusel. Iga kriteerium jaguneb kitsamateks aspektideks, mida tuleb hindamisel arvesse võtta [8]. Kuigi lepingu sõlmimise etapis peavad hindajad igale põhikriteeriumile punkte andma ning selle poolt- ja vastuargumendid esitama, ei nõuta iga põhikriteeriumiga seotud erinevate aspektide hindamise põhjendamist ega neile punktide andmist.

26. Auditis leiti, et programmi mõjususe põhiaspekte, nagu taotluse uuenduslik või tutvustav iseloom, kavandatud levitamismeetmete kvaliteet või tulemuste taastootmise väljavaade, ei peetud eraldiseisvaks hindamiskriteeriumiks, vaid üheks hindamiskriteeriumides sisalduvaks aspektiks. Praktikas tähendas see, et hindajatelt ei nõutud LIFE’i keskkonnaosa projektide mainitud põhiaspektidele punktide andmist ja hindamise põhjendamist. Kontrollikoda leiab, et see on puudus projektivaliku süsteemi ülesehituses [9].

27. Kontrollikoda leidis, et erinevate põhiaspektide koondamine ühe hindamiskriteeriumi alla, ilma et hindajalt nõutaks individuaalse punktisumma andmist, põhjustas olukordi, kus antud punktisummad ei olnud hindamisvormides piisavalt põhjendatud (vt 2. selgitus) või kus olulisi aspekte ei olnud nõuetekohaselt hinnatud (vt 3. selgitus japunkt 41).

28. Lisaks takistab hindamiskriteeriumile üldise punktisumma andmine ilma selle aluseks olevate aspektide hindamiseta eesmärgi saavutamist ning hindamistöö objektiivset ja põhjalikku ülekontrollimist. See vähendab programmi valikusüsteemi läbipaistvust.

2. SELGITUS

PUNKTISUMMA EBAPIISAVALT PÕHJENDATUD

Üks Saksamaa taotlus sai seoses 1. hindamiskriteeriumiga valdavalt negatiivseid kommentaare. Selle kriteeriumi alusel peavad hindajad hindama taotluse uuenduslikku iseloomu, eeldatava keskkonnaalase edasimineku olulisust ja taotluse tehnilist teostatavust.

Hindaja märkis hindamisvormis, et uuendusliku iseloomuga oli ainult protsess, mitte meetodid ja kontseptsioonid.

Hindaja andis taotlusele selle kriteeriumi alusel maksimaalsest 10 punktist kuus. Kontrollikoja hinnangul ei õigusta seda punktisummat hindamisvormis toodud negatiivne sõnaline hinnang.

JÄRELEVALVERAAMISTIK EI OLNUD NÕUETEKOHANE NING SEE PÄRSSIS PROGRAMMIJUHTIMISE TÕHUSUST

29. Mistahes programmi nõuetekohaseks juhtimiseks tuleb regulaarselt kontrollida sisendeid, väljundeid ja tulemusi, et saada ajakohastatud teavet selle kohta, kas programm edeneb plaanipäraselt, ehk teisisõnu vajatakse järelevalveraamistikku. Järelevalve annab juhtidele programmi rakendamise jooksul teavet tegevuseesmärkide saavutamise kohta, mis võimaldab probleeme õigeaegselt tuvastada ja lahendada. Usaldusväärne järelevalveraamistik peaks sisaldama näiteks ühiseid sisendi-, väljundi- ja tulemusnäitajaid. Need peaksid võimaldama projektitasandi andmete koondamist programmi tasandil ning nende võrdlemist varem kindlaksmääratud eesmärkide ja sihtidega.

30. Järelevalvet ei tohiks projektide valmides lõpetada. LIFE’i programmis oleks ex post järelevalve kasulik, et teha kindlaks, kas väljundite ja kavandatud tulemuste tootmine jätkub, kontrollida jätkusuutlikkusega seotud probleemide olemasolu või uurida, kui suures ulatuses on projektitulemusi mujale üle viidud või taastoodetud.

31. Komisjon koos ekspertide rühmaga, kes tegutsevad välise järelevalverühmana, teeb projektide rakendamise üle järelevalvet. Nimetatud rühm teeb kas üksi või koos komisjoni projekti eest vastutava ametnikuga projektide edenemise kontrollimiseks iga-aastaseid külastusi. Järelevalverühm hindab toetusesaajate poolt komisjonile saadetavaid korrapäraseid aruandeid projektide rakendamise kohta.

32. Projektikülastuste ajal hindab järelevalverühm väljundite ja tulemuste saavutamist võrreldes projektitaotlustes esitletuga ning hindab deklareeritud kulude tehnilist ja finantsalast toetuskõlblikkust. Projekti lõpus teevad järelevalveeksperdid projektitulemuste üldise hindamise, mille raames antakse ka lõplik punktisumma. Sellest projektitasandile keskendunud järelevalvekorrast on aga vähe abi, kui soovitakse teha järeldusi programmi tulemuslikkuse kohta. Selle põhjuseks on asjaolu, et programmil puudub nõuetekohane ühiste väljundi- ja tulemusnäitajatega tulemuslikkuse kontrolli raamistik. 2007. aastal kasutusele võetud ühiste väljundinäitajate kogum on suures osas suunatud vaid teabevahetus- ja levitamismeetmetele, milleks on töötoad, seminarid, konverentsid ja väljaanded. Pealegi ei ole komisjon määratlenud tulemusnäitajaid. Selle tagajärjel ei võimalda praegune raamistik individuaalsete projektide tulemuste andmeid mõtestatud viisil koondada. See takistab programmi mõjususe regulaarset kontrollimist ja programmi tulemuslikkust mõjutavate probleemide õigeaegset tuvastamist.

33. Programmi üldeesmärk on aidata kaasa ELi keskkonnapoliitika ja keskkonda käsitlevate õigusaktide arendamisele, ajakohastamisele ja rakendamisele. Selleks on vaja, et edukaid projekte jätkataks, nende tulemusi levitataks ja seejärel taastoodetaks. Komisjoni seisukoht on siiski selline, et pärast projektide lõpuleviimist ei ole tal piisavalt vahendeid, mis võimaldaksid projekte pärast LIFE’i rahastamise lõppemist järelkontrolli eesmärgil regulaarselt külastada.

34. Komisjon on nimetatud puudustest teadlik ning on 2009. aastast alates lisanud Euroopa Komisjoni ja järelevalverühma vahelisse lepingusse tingimuse teha kümme ex post külastust aastas, et uurida jätkusuutlikkust ning teisi küsimusi [10]. 2012. aasta detsembriks oli külastatud 30 LIFE’i programmi keskkonnaosa projekti. Kuigi see on samm paremuse poole, hõlmab see vaid 5% lõpetatud projektidest.

35. Lõpliku projektiaruande hindamisel kehtestab järelevalverühm pikaajalised järelevalvenäitajad, mida ex post külastuste ajal kasutada. Auditi käigus ei leitud siiski tõendeid selle kohta, et nimetatud näitajaid oleks järgnenud ex post külastuste ajal hinnatud. Pealegi on kavandatud pikaajalised näitajad iga projekti puhul erinevad ning see vähendaks nende kasulikkust programmi tasandil, isegi kui nad oleksid kindla väärtusega. Hiljuti kasutusele võetud ex post kontrollide puhul on lisapuuduseks asjaolu, et isegi siis, kui ex post hindamistes on projekti jätkusuutlikkust põhjalikult analüüsitud, ei nõuta, et järelevalverühm analüüsiks projekti taastootmist, mis on ülimalt oluline programmi katalüütilise toime saavutamisel.

36. Peale selle ei ole ei komisjon ega järelevalverühm projektide rakendamise ajal koostanud ühiste näitajate loetelu, mida järelevalverühm ex post külastuste ajal LIFE’i programmi keskkonnaosa projektide väljundite järelkontrolli tegemiseks kasutama peaks. Ülalmainitud puuduste kombinatsioon tähendab, et komisjonil puudub teave edukalt lõpetatud projektide, teatud arvu aastate möödudes ikka veel jõusolevate projektide ning järgitud projektide arvu kohta. See pärsib võimalust saada kasu eelnevalt omandatud kogemustest ning seeläbi täiustada valiku- ja järelevalvemenetlusi, vältida vigade kordamist ja säästa vahendeid.

37. Kuigi komisjon korraldab programmi perioodilisi hindamisi, ei suuda need asendada programmi igapäevast järelevalvet. Tegelikult on need üksteist täiendavad toimingud, kuna hindamistes tuleks lisaks teistele allikatele kasutada ka järelevalve eesmärgil esitatud teavet.

38. Üldiselt leiti auditis, et konsolideeritud teabe ning LIFE’i programmi keskkonnaosa projektide väljundite ja tulemustega seotud asjakohaste näitajate puudumine pärsib programmi mõjususe järjepidevat hindamist ning takistab programmi rakendamist mõjutavate probleemide õigeaegset tuvastamist, mis omakorda takistab kogemuste omandamist tuleviku tarbeks.

II OSA. ELLUVIIMINE

39. Võttes arvesse programmi LIFE keskkonnaosa eesmärke (vt punkt 4 ja 1. selgitus), määruses ja komisjoni valikuprotsessi juhistes määratletud toetuskõlblikkuskriteeriume, on kontrollikoda seisukohal, et katalüsaatori rolli täitmiseks ja programmile mõjusalt kaasaaitamiseks peavad LIFE’i programmi keskkonnaosa projektid:

a) olema kas uuenduslikud või tutvustavad, keskendudes keskkonnaprobleemide uuenduslikele või näitlikele lahendustele, arendades või levitades uuenduslikke tehnikaid või meetodeid, parimaid tavasid, teadmisi jne;

b) pakkuma ELi jaoks huvi ja aitama kaasa ELi keskkonnapoliitika üldiste eesmärkide saavutamisele, keskendudes mõnele Euroopa tasandil olulisele probleemile või tootes tulemusi, mida oleks võimalik laialdaselt kasutada;

c) levitama oma tulemusi, tagamaks, et uuenduslikke keskkonnakaitse tehnoloogiaid ja menetlusi hästi teataks ning palju kasutataks;

d) olema jätkusuutlikud, kuna projekti edukaks levitamiseks ja taastootmiseks peab selle tegevus jätkuma;

e) leidma järgimist teiste poolt, et saavutada suurem mõju. Järgimine võib hõlmata projekti väljundite paljundamist ja mitmekordistamist ning üksikprojektist kaugeleulatuvama mõju saavutamist.

40. Auditis analüüsiti seega, kuidas nimetatud kriteeriume LIFE’i projektide eri rakendusetappides täideti.

PROJEKTIDE PÕHIASPEKTE EI HINNATUD PROJEKTIDE VALIKUL ALATI NÕUETEKOHASELT

41. Kontrollikoda kontrollis 25 külastatud projekti ja lisaks veel 70 dokumentaalselt hinnatud projekti hindamisvorme. Täpsemalt uuris kontrollikoda, kas projektitaotluste hindamisel käsitleti ka teatavaid olulisi programmi mõjususe aspekte, nagu projekti uuenduslik või tutvustav iseloom, projekti jätkusuutlikkuse või taastootmise väljavaade ning käsitletava keskkonnaprobleemi olulisus (vt punkt 39). Auditiga leiti projekte, mille puhul ei olnud hindamise ja põhikriteeriumide punktisummasid piisavalt põhjendatud (vt punkt 27), kuid mida ikkagi rahastati.

a) Projektide uuendusliku ja tutvustava iseloomu hindamine ei olnud piisavalt põhjendatud 20%-l dokumendikontrolli läbinud projektidest ning 24%-l kohapeal külastatud projektidest.

- Kontrollikoja külastatud 25 projekti puhul leiti juhtumeid (vt 3. selgituses toodud näited), kus uuenduslikkuse tase oli kas ülehinnatud või ei olnud piisavalt põhjendatud, näiteks juhtudel, kui hindajad ei olnud sarnaste projektide olemasolu arvesse võtnud.

3. SELGITUS

VALIKUMENETLUS: NÄIDE UUENDUSLIKU JA TUTVUSTAVA ISELOOMU HINDAMISE PUUDUSTEST

Ühe Ühendkuningriigi projekti hindamisel loeti projekt väga uuenduslikuks, kuigi teiste kriteeriumide puhul märkis hindaja, et "meetod ei ole ühenduses täielikult uuenduslik".

Projekti tutvustava iseloomu hindamisel seadis hindaja projekti mahu kahtluse alla, väites, et see on liiga suur. Toetusesaaja vastas, et projektis esitatud tehnoloogiat oli juba testitud ettevõtte kahes väiksemas rajatises.

Auditi käigus leiti, et neist kahest rajatisest üks töötas juba täiskoormusega, mis seab kahtluse alla LIFE’i projekti tutvustava iseloomu.

b) Projektide uuenduslikkuse või taastootmise väljavaadete hindamine oli ebapiisavalt põhjendatud 21%-l dokumendikontrolli läbinud projektidest ning 12%-l kohapeal külastatud projektidest.

- Kontrollikoja külastatud 25 projekti puhul leiti juhtumeid (vt 4. selgituses toodud näited), kus hindajad ei teinud kindlaks võimalikke majanduslikke, rahalisi või õiguslikke takistusi, mis võinuks projekti jätkusuutlikkust või taastootmist takistada. Auditi käigus leitigi projekte, mis küll saavutasid oma eesmärgid ja kavandatud tulemused, kuid mis ei olnud jätkusuutlikud või mida ei olnud võimalik taastoota just nimetatud takistuste tõttu [11], mida kontrollikoja arvates oleks olnud võimalik tuvastada juba valikumenetluses. Kui hindajad oleksid need takistused tuvastanud, oleks komisjon võinud teha otsuse seda projekti mitte rahastada.

4. SELGITUS

VALIKUMENETLUS: NÄITED PROJEKTITAOTLUSTE JÄTKUSUUTLIKKUSE JA TAASTOOTMISE HINDAMISE PUUDUSTEST

Projekti jätkusuutlikkuse väljavaated

Ühe Hispaania taotluse hindamisel täheldasid hindajad, et projekti tööshoidmiseks puudus äriplaan, mistõttu ei olnud neil võimalik hinnata, kas projekt on ka pärast valmimist ja ELi rahastamise saamist majanduslikult tasuv. Hindajad ei nõudnud aga projekti kontrollimise käigus muudatuste tegemist ega lisateabe esitamist, millega oleks olnud võimalik tagada minimaalne kindlus projekti jätkusuutlikkuse kohta ka pärast ELi rahastamise lõppemist. Jätkusuutlikkuse hindamine oli seetõttu ebapiisav.

Projekti külastamine audiitorite poolt kinnitas, et projekt ei olnud pärast valmimist enam jätkusuutlik.

Õiguslik tõke projekti taastootmisel

Ühes 2008. aastal valminud Hispaania projektis töötati välja tehnoloogia osooni kasutamiseks toidutöötlemistehastes alternatiivse keskkonnasõbraliku puhastusvahendina. Nimetatud tehnoloogia levitamine sõltub uutest ELi õigusaktidest, mis seda tehnoloogiat toetaksid, kuid mida ei ole veel kehtestatud.

Majanduslikud tõkked projekti taastootmisel

Ühe Prantsusmaa projektiga vähendati klaasitootmise käigus tekkivat keskkonnamõju. Klaasiahjude pikaajaline eluiga (15–20 aastat) seab aga piirid projekti võimalikule taastootmisele toetusesaajaga samasse kontserni kuuluvate ettevõtete rühmas. Väljaspool kontserni ei ole taastootmist kavandatud, kuna projekt annab kontsernile majandusliku eelise.

c) Projektide ELi huvi hindamine oli ebapiisavalt põhjendatud 20%-l dokumendikontrolli läbinud projektidest ning 12%-l kohapeal külastatud projektidest.

- Kontrollikoja külastatud 25 projekti puhul leiti juhtumeid (vt 5. selgituses toodud näide), kus ELi huvi ei olnud hinnatud või hindaja ei olnud hindamist põhjendanud, näiteks juhtudel, kus tekkis kahtlus, kas projekti tulemusi on võimalik projekti vahetust ulatusest väljaspool rakendada.

KOMISJONIPOOLNE PROJEKTI RAKENDAMISE JÄRELEVALVE OLI TEATUD ASPEKTIDE PUHUL EBAPIISAV

42. Kontrollikoda uuris, kas tehtud järelevalve oli põhjalik ning kas 25 külastatud projekti kohta järelevalverühmade poolt koostatud aruanded kajastasid tõeselt projektide tegelikku rakendamist.

43. Järelevalverühm uurib projekti rakendamise ajal kavandatud väljundite saavutamist ja kontrollib, kas deklareeritud kulud on tehniliselt õigustatud, projekti eelarves ette nähtud, realistlikud ja ka tegelikkuses aruandlusperioodi jooksul tehtud. Kontrollikoda leidis, et nimetatud kontrolle tehti regulaarselt. Auditiga leiti aga probleeme järelevalves kulude mõistlikkuse ning projektide jätkusuutlikkuse ja taastootmise puhul.

5. SELGITUS

VALIKUMENETLUS: NÄITED PROJEKTITAOTLUSTE ELI HUVI HINDAMISE PUUDUSTEST

Üks Ühendkuningriigi taotlus oli suunatud linnakeskkonna säilitamisele kolmel objektil. Neist kahe puhul ei mainitud taotluses keskkonnaküsimusi. Peamised kavandatud ja pärast läbiviidud tegevused olid seotud pigem sotsiaalse keskkonna või looduskaitse meetmetega ning ei käsitlenud mingeid keskkonnaprobleeme, millel oleks oluline tähtsus ELi tasandil, nagu kohaldatav määrus ette näeb.

Ehkki taotluses viidati ühele LIFE’i määruses sätestatud prioriteedile, keskenduti ettepanekus kohalikele probleemidele ning sellel puudus ELi huvi.

Kontrollikoja kontrollitud hindamisvormid ei sisaldanud tõendeid selle kohta, et mõni hindaja oleks seda aspekti hinnanud.

44. Deklareeritud kulude rahastamiskõlblikkuse kontrollimisel ei tehta sarnaste projektide ega isegi sama valdkonna ja piirkonna projektide kulude võrdlevat analüüsi. Nende võrdluste puudumisel on oht, et ülemäärased kulutused kiidetakse heaks, eriti seepärast, et projektitaotluste ja toetusesaajate lõplike aruannete hindamise eest vastutavad hindajad on eelkõige tehnilised, mitte rahanduseksperdid. Näiteks leiti auditis, et 23 lõpetatud projekti puhul deklareeritud projektijuhtide tunnitasud jäid vahemikku 10,56 ja 164,39 eurot.

45. 23 külastatud projekti lõpliku kulustruktuuri analüüs, mis on esitatud 3. joonisel, näitab personalikulude olulisust, mis kontrollikoja valimis moodustas 18,5–83,5% kõigist projektikuludest.

3. JOONIS

23 VALMINUD PROJEKTI KULUSTRUKTUUR

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

46. Kuigi LIFE’i projektide töötajatele makstavatel vägagi erinevatel tunnitasudel võivad olla head põhjendused, leiab kontrollikoda siiski, et liiga suurte erinevuste puhul peaks komisjon täiendava analüüsi tegema.

47. Kontrollikoda leidis samuti, et järelevalverühm ei pööranud piisavalt tähelepanu projektide jätkusuutlikkuse ja taastootmise väljavaadetele (vt 6. selgituses toodud näited).

6. SELGITUS

NÄITED JÄRELEVALVE JA TAASTOOTMISE ÜLE TEHTAVA JÄRELEVALVE PUUDUSTEST

Ühe Hispaania projekti eesmärk oli põhjavee saastatuse vähendamine, vähendades väetiste ja lämmastikhappe kasutamist aiandussektoris.

Nimetatud projekt sai järelevalverühmalt positiivse hinnangu hoolimata asjaolust, et toetusesaaja tunnistas, et sellega saavutatakse vaid piiratud määral keskkonnaalast kasu ning et kasu tõestamiseks vajatakse täiendavaid uuringuid. Järelevalverühm märkis veel, et nimetatud uuringuid vajatakse projekti jätkusuutlikkuse tagamiseks, kuigi toetusesaaja ei olnud võtnud kohustust neid teha. Järelevalverühm hindas projekti ülekantavust "suureks", kuigi rühma järelduste kohaselt "ei ole sektor arvatavasti valmis tegema tehnoloogilisi muudatusi, kuna sektori kasum on väike ning väiketootjad ei ole võimelised investeeringuid tegema". Seda probleemi projekti rakendamise ajal ei käsitletud.

Kontrollikoja külastuse ajal jätkas uue tehnoloogia kasutamist vaid üks kuuest projektis osalevast partnerist. Puuduvad tõendid selle kohta, et projekti oleks taastoodetud.

Ühe Itaalia projekti kavandatud kestuseks oli 24 kuud. Viis kuud enne projekti lõppu soovis toetusesaaja projekti oluliselt muuta, kuna mitte ükski 50 potentsiaalsest kasutajast, kes algselt toote testimise vastu huvi tundsid, ei olnud uuest protsessist enam huvitatud. Hoolimata asjaolust, et nimetatud testimist peeti algselt ülimalt oluliseks, soovis toetusesaaja komisjonilt luba testid läbi viia ühel tema äripartneril.

Komisjon kiitis projekti muutmise heaks. Pärast projekti valmimist seda ei jätkatud ega taastoodetud, kuna lõpptarbijatel puudus selle vastu huvi. Hoolimata selgest ohust, mida lõpptarbijate huvi puudumine projekti jätkusuutlikkusele kujutas, ei seadnud järelevalverühm seda küsimust kordagi kahtluse alla ega võtnud selle käsitlemiseks parandusmeetmeid.

48. Toetusesaajad koostavad rakendus- ja lõpparuandeid, milles esitatakse projekti tulemused ja saavutused. Neid aruandeid hindavad järelevalverühmad. Auditis leiti, et järelevalverühmad ei olnud piisavalt kriitilised toetusesaajate rakendus- ja lõpparuannetes esitatud selgituste ja põhjenduste suhtes (vt 7. selgitus). Seetõttu on oht, et projektide ning seeläbi ka programmi saavutusi võidakse üle hinnata.

49. Auditiga tuvastati 25 uuritud projekti puhul 18s puudusi järelevalverühmade tehtud hindamises. Lisaks sellele, et toetusesaajate endi hinnanguid ei hinnatud piisavalt kriitiliselt, leiti ühtlaselt palju puudusi projektide keskkonnaalaste eesmärkide, jätkusuutlikkuse, taastootmise ja levitamise hindamises.

PROJEKTIDE VÄHENE LEVITAMINE, JÄTKUSUUTLIKKUS JA TAASTOOTMINE OHUSTAS PROGRAMMI KAVANDATUD "KATALÜÜTILIST" ROLLI

50. Üks LIFE’i programmi põhieesmärkidest on toimida keskkonnapoliitika ja -meetmete väljatöötamise katalüsaatorina. Selleks on vaja, et projektide tulemusi asjakohaselt ning laialdaselt levitataks, jätkataks ja seejärel taastoodetaks (vt punkt 39).

7. SELGITUS

TOETUSESAAJATE ARUANNETE JÄRELEVALVE EI OLNUD PIISAVALT KRIITILINE

Üks Itaalia projekt oli suunatud jäätmete vähendamisele keraamikasektoris. Järelevalvemeeskonna hinnang toetusesaaja lõpparuandele ühtis suures osas toetusesaaja enda selgitustega ega olnud piisavalt kriitiline projekti väidetava jätkusuutlikkuse suhtes. 2008. aasta septembris lõpetatud projekt (lõplik makse tehti 2009. aasta augustis) kontrollikoja külastuse ajal enam käigus ei olnud.

Üks Saksamaa projekt oli suunatud puhtama linnalogistika arendamisele. Järelevalverühma hinnang projekti keskkonnakasule peegeldas suures osas toetusesaaja enda selgitusi, mida täpsemalt ei hinnatud.

51. Auditeeritud projektide valim viitab probleemidele kõikide nimetatud elementidega (vt II lisa). Kui projektidega saavutatigi positiivseid tulemusi keskkonna jaoks, siis programmiga ei suudetud neid levitada ega taastoota, et rakendada neid väiksema mastaabiga tulemusi tähenduslikumalt ELi tasandil. See piirab oluliselt programmi üldist mõjusust.

TULEMUSTE LEVITAMINE

52. Nagu näidatud punktis 39 ja 2. joonisel, tuleb projektide tulemusi levitada, kui projektidelt eeldatakse keskkonnategevuse katalüsaatori rolli. Mõjus levitamine julgustab projekti tulemuste taastootmist ja edasiarendamist. Sellel peaksid olema kindlad eesmärgid, seda tuleks tõhusalt ellu viia ning selle üle tuleks teha järelevalvet. LIFE’i projektide tulemuste levitamise kohustus on jagatud komisjoni ja abisaajate vahel. Auditiga leiti probleeme mõlemal juhul.

53. Komisjon avaldab olulist teavet LIFE projektide kohta oma veebisaidil. See hõlmab projekti teemade ning saadud kogemuste kokkuvõtteid, projektide andmebaasi, vahendit "LIFE by Theme" ("LIFE teemade kaupa") ning projektide kokkuvõtteid. Temaatilise platvormi kohtumisi edendavad komisjon, liikmesriigid või individuaalsed toetusesaajad ning lõpukonverentse korraldavad paljud projektid.

54. Kui projektid lõpetatakse, ei uuenda aga komisjon nende kohta käivat teavet, kajastamaks projektide tulemuste, jätkusuutlikkuse või taastootmisega seotud probleeme või edusamme. Lisaks on praegune andmete osaliselt käsitsi töötlemine ja komisjoni vahendite puudumine põhjustanud teabelünki ja vigu. Näiteks ei hõlmanud komisjoni vahend "LIFE by Theme" külastatud 23 lõpetatud projektist 11. See tähendab, et hoolimata elektroonilise teabe rohkusest ei ole potentsiaalsetel kasutajatel juurdepääsu täielikule ja ajakohastatud projektiteabele.

55. LIFE’i programmi üldsätete kohaselt peab toetusesaaja ühe osana oma teabevahetusmeetmetest looma uue veebisaidi või kasutama olemasolevat, et jagada teavet projekti tegevuste, edenemise ja tulemuste kohta. Enne 2007. aastat heakskiidetud LIFE’i projektide puhul ei olnud veebisaidi töös hoidmiseks kohustuslikku perioodi kehtestatud. Auditi ajal külastatud 22 lõpetatud projektist 16 [12] puhul veebisait toimis. Alates 2007. aastat heakskiidetud LIFE’i projektide puhul peab veebisait olema kättesaadav kuue kuu möödudes projekti käivitamisest ning seda tuleb regulaarselt ajakohastada ja käigus hoida vähemalt viis aastat pärast projekti lõppu. Kõnealuse perioodi auditeeritud projektid olid selle nõude täitnud.

56. Kuigi komisjon on teinud jõupingutusi edendamaks projektide veebisaitide täiustamist, näiteks lisades LIFE’i veebisaidile näiteid veebisaitide kohta ja andes valitud projektidele soovitusi LIFE’i projektide veebisaitide kavandamiseks, leiti auditi käigus kontrollitud veebisaitide puhul puudusi.

57. Auditis analüüsiti 69 [13] projektist koosnevasse valimisse kuulunud 63 projekti veebisaidi [14] sisu. See hõlmas 31 enne 2007. aastat heakskiidetud LIFE’i projekti ja 32 pärast 2007. aastat heakskiidetud LIFE’i projekti. 53st auditi ajal toiminud veebisaidist oli 11 veebisaidi sisu väga piiratud. Põhipuudusteks olid väga lühikesed projektikirjeldused ning visuaalsete abivahendite, aruannete ja esitluste puudumine. Alates 2007. aastat heakskiidetud projektide veebisaitide kvaliteedis täheldati aga paranemist.

58. Lisaks internetti või muud meediat kasutavale passiivsele teabeedastusele tuleks levitamistegevust kohandada projektide eritingimustele. Auditiga leiti juhtumeid, kus projektide puhul, mis oma kavandatud tulemused saavutasid, oli levitamistegevus ebamõjus ega suutnud projekti taastootmist soodustada. Projektide veebisaite ei ajakohastatud, levitamist tehti enamjaolt toetusesaajate kaubanduslike reklaamikampaaniate raames või otse äripartneritele ning kokkulepitud LIFE’i-järgse rahastamise teabevahetuse kavade raames kavandatud tegevusi ei viidud lõpule.

59. Eraettevõtjatest toetusesaajate puhul toimub levitamistegevus tavaliselt toote turustamise kontekstis. Seda tehti oskusteabe kaitsmiseks, kuna projekti peeti sageli toetust saanud ettevõtjate strateegiliseks eeliseks. See piirab aga programmiga taotletava levitamise mõjusust. LIFE’i tulemused annavad ettevõttele oma valdkonnas konkurentsieelise. Seepärast ei pruugi ettevõttele kasuks tulla teadmiste edasiandmine ja projekti taastootmine väljaspool kontserni, kuhu ettevõte kuulub. See vähendab oluliselt projekti võimalikku keskkonnamõju. Tekib küsimus, kas LIFE ’i programmiga peaks selliseid projekte rahastama.

60. Kokkuvõttes leidis kontrollikoda, et levitamistegevusega ei julgustatud piisavalt projektide tulemuste taastootmist. Isegi kui toetusesaajad levitasid projekti tulemusi projekti lepingus nõutud viisil, puudus komisjoni, toetusesaajate ja pädevate riiklike ametiasutuste vahel kooskõlastatud levitamistegevus projektitulemuste taastootmise mõjusaks soodustamiseks.

61. 8. selgituses on toodud üks selline näide edukast projektist, mille võimalikku olulist keskkonnamõju ei saavutatud ebapiisava levitamise tõttu.

8. SELGITUS

KATALÜÜTILIST TOIMET KERAAMIKASEKTORI JAOKS EI SAAVUTATUD

Keraamiliste ja nendega seotud materjalide lihvimisega toodetakse suurel hulgal jäätmeid. Üks külastatud projekt (Itaalias) rakendas edukalt jäätmete vähendamise ja taaskasutamise meetodit.

2008. aastal valminud projekt oli 2012. aasta auditikülastuse ajal veel toimiv.

Hoolimata projekti edukusest ja jätkusuutlikkusest ei ole seda taastoodetud. Projekti veebisaiti ei ole ajakohastatud selle valmimisest saadik, kuid ettevõte peab projekti väga positiivseks turustusaspektiks ning on lisanud LIFE’i logo kõikidele oma reklaamitoodetele.

Oluline osa sellest tootmisest on koondunud üksikutesse Euroopa piirkondadesse, eelkõige Itaalias Sassuolos asuvasse keraamikapiirkonda ja Valencia piirkonda Hispaanias.

Kuigi toetusesaaja levitas projekti tulemusi projekti lepingus nõutaval viisil, ei ole toimunud komisjoni, piirkondlike ametiasutuste ja äriorganisatsioonide vahelist kooskõlastatud tegevust projekti tulemuste levitamiseks ja sarnaste tehnoloogiate mujal kasutamise soodustamiseks. See vähendab keskkonnamõju oluliselt.

PROJEKTIDE JÄTKUSUUTLIKKUS JA TULEMUSTE TAASTOOTMINE

62. Nagu märgitud punktis 39, on LIFE’i programmi keskkonnaosa projektide jätkusuutlikkus programmi mõjususe saavutamiseks ülimalt oluline, kuigi teatud määral kaasneb LIFE’i projektide puhul nõutava uuendusliku ja tutvustava iseloomuga ebaõnnestumisoht. Auditi käigus külastati 23 lõpetatud projekti, millest enamik valmis aastatel 2007–2009. Auditis leiti, et neist projektidest kümme ei olnud auditikülastuse ajal enam toimivad. Kahe projekti puhul tegelesid toetusesaajad või partnerid uute arendustega. Näiteid projektidest, mis ei olnud jätkusuutlikud, toodi 4. selgituses ja 6. selgituses ning näide jätkusuutlikust projektist 8. selgituses.

63. Puudused edukate projektide tulemuste levitamises selgitavad vähemalt osaliselt projektide vähest taastootmist. 23 lõpetatud projektist on taastoodetud või tõenäoliselt taastoodetakse ainult kaheksat (sh kolm seisvat projekti). Kaheksast projektist kahte taastoodetakse kontsernis, millesse toetusesaaja kuulub, piirates seega taastootmise väärtust ja ELi lisandväärtust. See näitab erinevust projekti eduka lõpetamise ja programmi mõjususe vahel.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

64. Programmi LIFE keskkonnaosa peaks olema ELi keskkonnapoliitika katalüsaatoriks, eelkõige rahastades ELi lisandväärtust loovaid uuenduslikke või näitlikke projekte ning hiljem levitades ja taastootes nende tulemusi. Auditis hinnati katalüütilise toime mõjusust.

65. Kontrollikoda järeldas, et programmi LIFE keskkonnaosa ei toiminud mõjusalt, kuna see ei olnud piisavalt üles ehitatud ja rakendatud. Auditiga tuvastatud puudused ülesehituses ja rakendamises vähendasid oluliselt programmi põhiolemuslikku katalüsaatori rolli ELi keskkonnapoliitika arengu soodustamisel. Ilma selleta ei ole programmi üldist mõjusust võimalik saavutada.

66. Puudus mehhanism suunamaks nappe ressursse varem väljavalitud eesmärkide täitmiseks, mis hajutas investeeritud vahendite mõju (punktid 13–16).

1. SOOVITUS

Uues LIFE´i programmis ettenähtud mitmeaastaste tööprogrammide raames peaksid seadusandjad võimaldama komisjonil ja liikmesriikidel piirata toetuskõlblikke taotlusi teatavate strateegiliste prioriteetidega ning seada rahastatavatele projektidele selged, konkreetsed, mõõdetavad ja saavutatavad eesmärgid.

Valikuprotsessi saaks ühtlustada, kehtestades teatud aastateks piiratud arvul prioriteete, keskendudes seega konkreetsetele küsimustele ja lihtsustades programmi mõju hindamist.

67. Suunavate riiklike eraldiste olemasolu takistas parimate projektide väljavalimist, kuna see tähendas, et projekte ei valitud mitte üksnes nende väärtuse, vaid ka päritoluriigi järgi (punktid 17–21).

2. SOOVITUS

Uut LIFE´i programmi käsitleva komisjoni ettepanekuga lõpetatakse traditsioonilistele projektidele riiklike eraldiste andmine, kuid säilitatakse geograafiline tasakaal integreeritud projektide puhul. Selle rakendamisel peaks komisjon tagama, et integreeritud projektid valitakse vastavalt nende väärtusele, ning geograafiline tasakaal ei tohiks rikkuda taotlejate võrdsete võimaluste põhimõtet.

68. Projektide valikut mõjutas negatiivselt asjaolu, et hindamise tulemusi ei põhjendatud nõuetekohaselt (punktid 22–28).

3. SOOVITUS

Komisjon peaks parandama projektivaliku hindamisvorme ja nõudma hindajatelt eraldi hinnangute ning punktide andmist projektide põhiaspektidele (nt ettepaneku uuenduslikkus või näitlikkus, kavandatud levitamismeetmete kvaliteet, tulemuste taastootmise väljavaade): see parandaks valikuprotsessi kvaliteeti ja läbipaistvust ning tagaks, et valitud projektidel on kõige suurem potentsiaal aidata kaasa programmi eesmärkide saavutamisele.

69. Programmi järelevalveraamistik ei sisaldanud nõutavaid ühtseid väljundi- ja tulemusnäitajaid. See takistas komisjonil saada põhjalikku ja ajakohastatud ülevaadet projektide tulemuslikkusest ja seega hinnata programmi rakendamise mõjusust (punktid 29–38).

4. SOOVITUS

Komisjon peaks tõhustama oma programmijuhtimise vahendeid ja kaaluma nõuetekohaste ühiste väljundi- ja tulemusnäitajate ning projekti tasandi kontrolliteabe süsteemi kehtestamist, et hõlbustada asjakohast järelevalvet programmide üle. Näitajad peaksid olema võimalikult asjakohased, heakskiidetud, usaldusväärsed, lihtsad ja töökindlad (relevant, accepted, credible, easy and robust (RACER)).

70. Projektide valiku käigus ei hinnatud nõuetekohaselt projektide teatavaid põhiaspekte, nagu nende uuenduslik ja tutvustav iseloom, jätkusuutlikkus ja ELi huvi (punkt 41) (vt 3. selgitus).

71. Järelevalve projektide kulutuste põhjendatuse, projektide jätkusuutlikkuse ja taastootmise üle oli ebapiisav (punktid 42–49).

5. SOOVITUS

Komisjon peaks parandama deklareeritud personalikulude mõistlikkuse hindamist, eriti võrreldavate projektide puhul, kasutades paremini järelevalve käigus kogutud teavet. Seda oleks pärast võimalik paremini kasutada, et lihtsustada ülemääraste kulutuste kindlakstegemist.

72. Kontrollikoda leidis näiteid projektide ebamõjusa levitamise, vähese jätkusuutlikkuse ja taastootmise kohta. See vähendas oluliselt programmi LIFE keskkonnaosa kavandatud rolli keskkonnapoliitika katalüsaatorina (punktid 50–63).

6. SOOVITUS

Komisjon peaks rohkem keskenduma LIFE´i projektide levitamisele, jätkusuutlikkusele ja taastootmisele. Komisjon peaks eelkõige:

a) nõudma, et nii järelevalverühma vahehindamise aruanded kui ex post kontrollikäikude aruanded sisaldaksid kriitilist analüüsi toetusesaaja pakutud levitamis-, jätkusuutlikkus- ja taastootmismeetmete ning nende võimalike takistuste kohta;

b) kaaluma, kuidas soodustada projektide tulemuste levitamist ja taastootmist erasektori toetusesaajate poolt, kes soovivad kaitsta oma ärihuve;

c) kaaluma, kuidas nõuda toetusesaajatelt pärast projekti lõpetamist lihtsa ja ajakohastatud teabe esitamist elektrooniliselt (selle kohta, kas projekt on veel jõus, kas teda on taastoodetud ning kui jah, siis kui mitu korda). See võimaldaks komisjonil tõhusalt parandada järelteavet programmi mõjususe kohta.

I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Jan KINŠT, võttis käesoleva aruande vastu 6. novembri 2013. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

president

Vítor Manuel da Silva Caldeira

[1] Nn "LIFE+" programmi reguleerib Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 614/2007 keskkonna rahastamisvahendi (LIFE+) kohta (ELT L 149, 9.6.2007, lk 1). Sellele eelnesid programmid LIFE I (1992–1995), LIFE II (1996–1999) ja LIFE III (2000–2006). Komisjon on koostanud uue LIFE’i programmi (2014–2020) ettepaneku, mida praegu arutatakse Euroopa Parlamendis ja Euroopa Liidu Nõukogus.

[2] Euroopa Komisjoni (keskkonna peadirektoraat) poolne tsentraalne juhtimine.

[3] Looduse ja bioloogilise mitmekesisuse osa oli kontrollikoja eriaruande nr 11/2009 (LIFE Looduse projektide jätkusuutlikkus ja komisjonipoolne juhtimine) teemaks.

[4] Sh 23 lõpetatud projekti, millest 22 valiti 2005. ja 2006. aastal ning ainult kolm 2007. aastal. Tuleb märkida, et osa eeskirjadest, nt projektitulemuste levitamiseeskirjad, muudeti pärast 2007. aastat rangemaks.

[5] Komisjoni abistavad projektivaliku protsessis välishindajad ning projektide järelevalves väline järelevalverühm.

[6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, 23. oktoober 2000, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

[7] "Kasutamata" riiklikud eraldised jagatakse uuesti ümber ja antakse teiste liikmesriikide esitatud projektide kaasrahastamiseks.

[8] Praeguses programmis sisaldab lepingu sõlmimise kriteeriumi vorm taotluste Euroopa lisandväärtuse hindamiseks muu hulgas mõningate aspektide, nagu projekti ja selle tulemuste levitamiseks kavandatud meede, uuenduslik ja tutvustav iseloom.

[9] LIFE III ex post hindamises (COWI 2009) ja kontrollikoja eriaruandes nr 11/2009 on juba märgitud vajadust punktide andmise süsteemi selgemaks muuta.

[10] Teisi projekte külastatakse keskkonna peadirektoraadi iga-aastase auditikava raamistikus. Auditikülastused toimuvad pärast lõpliku makse tegemist, kuna valim moodustatakse projektidest, mille lõplik makse tehti eelneval aastal, ning kohe pärast projekti sulgemist. Auditikülastuses keskendutakse projektide rahalistele aspektidele ning neid ei peeta järelkontrollitegevuse osaks.

[11] Tüüpilised takistused, mida järelevalverühm piisavalt ei hinnanud, olid projekti väljundite puuduvad turustusvõimalused, probleemid talitluspidevuse või juurdepääsuga abisaaja rahastamisallikatele ning seadusandlikud tõkked.

[12] Ainult üks kuuest ilma toimiva veebisaidita projektist oli veel toimiv.

[13] Ühe projekti toetusesaaja loobus pärast valikuetappi. Üks teine reservnimekirjas olev projekt võeti selle asemele.

[14] Viiest projektist loobuti ja nendel veebisaite ei olnud. Ühte projekti ei käivitatudki.

--------------------------------------------------

I LISA

VALIKUPROTSESS

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

II LISA

KONTROLLIKOJA HINNANG KÜLASTATUD PROJEKTIDE VALIMILE

Liikmesriik | Poliitikavaldkond | LIFE´i osalus tuhandetes eurodes | Kas projektil on uuenduslik või tutvustav iseloom? | Kas auditiga leiti levitamisega seotud puudusi? | Kas projekti jätkati (auditi toimumise ajal)? | Kas projekti on taas-toodetud? |

SAKSAMAA | Jäätmed ja loodusvarad | E/K [1] | Jah | Jah | E/K | E/K |

Vesi | 414 | Jah | Jah | Jah | Ei |

Jäätmed | 211 | Jah | Jah | Ei | Ei |

Õhk, linnakeskkonna arendamine | 867 | Ei | Jah | Jah | Ei |

Vesi | 959 | Ei | Jah | Jah | Ei |

HISPAANIA | Muld | 676 | Jah | Jah | Ei | Ei |

Õhk | 305 | Jah | Jah | Jah | Ei |

Jäätmed | 434 | Jah | Jah | Ei | Ei |

Innovatsioon | 333 | Jah | Jah | Jah | Jah |

Vesi | 281 | Jah | Jah | Ei (ainult 1/6) | Ei |

PRANTSUSMAA | Vesi | 1056 | Ei | Jah | Ei | Ei |

Kemikaalid | 1904 | Jah | Jah | Jah | Jah |

Vesi | 538 | Jah | Ei | Jah | Jah |

Õhk | 667 | Jah | Jah | Ei | Ei |

Kliimamuutus | 3366 | Jah | Jah | Jah | Jah |

ITAALIA | Muld | 407 | Jah | Ei | Jah | Ei |

Jäätmed | 214 | Jah | Jah | Ei | Jah |

Õhk | 299 | Jah | Ei | Ei | Ei |

Vesi | 1775 | Jah | Ei | Jah | Ei |

Muld | 372 | Jah | Jah | Ei | Jah |

ÜHENDKUNINGRIIK | Kliimamuutus | E/K [1] | Ei | Jah | E/K | E/K |

Jäätmed | 411 | Jah | Jah | Ei | Jah |

Vesi | 407 | Jah | Jah | Jah | Ei |

Jäätmed | 584 | Ei | Jah | Jah | Jah |

Linnakeskkonna arendamine | 1747 | Ei | Jah | Jah | Ei |

[1] Lõpetamata projektid.

--------------------------------------------------