ET

Brüssel 15.12.2005

KOM(2005) 655 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

ÜHENDUSE EDUSAMMUD SEOSES KYOTO EESMÄRKIDE SAAVUTAMISEGA

(nõutav vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele 280/2004/EÜ ühenduse kasvuhoonegaaside heite järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta)

{SEK(2005) 1642}

SISUKORD

1. Sissejuhatus (...)3

2. Kyoto eesmärkide saavutamine ühenduses (...)3

2.1. Tegelik heide 2003. aastal EL 25s ja EL 15s (...)3

2.2. Kavandatav heide EL 25s ja EL 15s 2010. aastal (...)5

2.3. Heide sektorite kaupa (...)6

3. Järeldused (...)8

1. Sissejuhatus

Käesolev aruanne on kuues aasta arenguaruanne, milles käsitletakse ühenduse kasvuhoonegaaside heite järelevalvet, ning teine nõukogu otsuse 280/2004/EÜ (ühenduse kasvuhoonegaaside heite järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta) (280/2004/EÜ) kohane aruanne. Käesolev aruanne põhineb Euroopa Keskkonnaagentuuri (EEA) üksikasjalikul aruandel „Euroopa kasvuhoonegaaside heite suundumused ja prognoosid” (EEA, 2005). Selles hinnatakse liikmesriikide ja ühenduse tegelikke ja kavandatud edusamme ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja Kyoto protokolliga võetud kohustuste täitmisel seoses kasvuhoonegaaside heitega.

Kuigi käesolevas aruandes hinnatakse EL 25 edusamme, tõstetakse paljudes osades esile EL 15 arengusuundumusi nende ühise eesmärgi ja koormuse jagamise kokkuleppe tõttu. Lisaks ei ole 2003. aasta andmed eelkõige täielikkuse ja täpsuse osas uutes ja vanades liikmesriikides ühtlased. Käesolev aruanne [1] sisaldab teatavaid andmeid ka kahe ühineva riigi, s.o Bulgaaria ja Rumeenia, ning kandidaatriigist Horvaatia kohta. Türgi kohta, mis on samuti kandidaatriik, andmed praegu veel puuduvad.

Käesolevas aruandes analüüsitakse andmeid tegeliku heite kohta aastal 2003 koos andmeprognoosidega olemasolevate meetmete [2] korral ja täiendatavate meetmete korral. Nimetatud prognoosid on liikmesriikide koondprognoosid, mida tulevikus analüüsitakse põhjalikult, kuna mitte kõik liikmesriigid ei ole esitanud ajakohastatud prognoose. Prognoosid hõlmavad paindlike süsteemide kasutamist Kyoto protokolli alusel, s.t ühist rakendamist, puhta arengu mehhanismi ja rahvusvahelist saastekvootidega kauplemist.

Prognoosid näitavad, et EL 15 jõuab 8%lise vähendamiseesmärgini täiendavate meetmete ja paindlike süsteemide kasutamise abil.

2. Kyoto eesmärkide saavutamine ühenduses

2.1. Tegelik heide 2003. aastal EL 25s ja EL 15s

Kasvuhoonegaaside heide nii EL 25s kui ka EL 15s suurenes aastatel 2002–2003, kuigi heide olid võrdlusaasta heitest väiksem vastavalt 8% ja 1,7% võrra (joonis 1) ning EL 15 majanduskasv nimetatud ajavahemikul oli 27%. EL 15 vahemaa ülalpool lineaarset eesmärgirada oli 2003. aastal 1,9% (joonis 2) ja see hõlmab ka Kyoto süsteemide kasutamist, kuid ei hõlma siseriiklikke neeldajaid ega Euroopa saastekvootidega kauplemise süsteemi, mis võeti kasutusele hiljem.

ELi saastekvootidega kauplemise süsteem, mis käivitati 2005. aasta 1. jaanuaril, on maailma suurim kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem, mis on ette nähtud toimima kõrvuti olemasolevate ja täiendavate põhimõtete ja meetmete tõhusa rakendamisega, et saavutada Kyoto protokolli kohaselt nõutavat heite vähendamist.

Joonis 1: Tegelik ja kavandatud heide EL 25s ja EL 15s

(...PICT...)

(...PICT...)

Märkus: Andmed ei sisalda heidet ja kõrvaldamist maa kasutamise, maa kasutamise muudatuste ja metsanduse vallas. Joonis näitab teoreetilist EL 25 võrdlusaastat kui 100, et võimaldada kasvuhoonegaaside heite suundumuste ja prognooside järjepidevat analüüsi. Enamikus liikmesriikides on see 1990 CO2, metaani (CH4) ja dilämmastikoksiidi (N2O) puhul, kuid 1995 fluoritud gaaside puhul, lisaks järgmised erandid: võrdlusaasta CO2, CH4 ja N20 puhul on Ungaris aastate 1985–1987 keskmine, Sloveenias 1986 ning Poolas 1988; võrdlusaasta fluoritud gaaside puhul on Prantsusmaal ja Soomes 1990. See tähendab, et 1990. aasta väärtus ei ole täpselt 100. Küprost ja Maltat ei ole lisatud, sest nende kohta puuduvad andmed ja neil ei ole Kyoto protokolli kohaseid eesmärke. Lineaarne eesmärgirada näitab kasvuhoonegaaside heite teoreetilist lineaarset vähenemist kuni Kyoto eesmärgini alates võrdlusaastast kuni aastani 2010, mis on esimese kohustuste perioodi keskseks aastaks.

Allikas: Euroopa Keskkonnaagentuur, 2005

Liikmesriikide tulemused on väga erinevad. Kyoto süsteeme kasutades suudavad kolmteist liikmesriiki püsida oma heite vähendamise kohustuste saavutamisel rajal, nagu on näidatud joonisel 2. Nendest Prantsusmaa, Saksamaa, Luksemburg, Madalmaad, Rootsi ja Ühendkuningriik on need EL 15 liikmesriigid, kes suudavad püsida oma kohustuste saavutamise rajal koormuse jagamise kokkuleppe kohaselt (nõukogu otsus 2002/358/EÜ). Seevastu kümme liikmesriiki püsib endiselt oma eesmärgiradadest ülalpool: Soome ja Hispaania enam kui 20% võrra; Austria, Taani ja Soome puhul on lõhe võrreldes 2002. aastaga isegi suurenenud. Küpros ja Malta ei kuulu UNFCCC I lisas loetletud osalisriikide hulka ning seega puudub neil Kyoto protokollile vastav eesmärk.

Joonis 2: Kaugust eesmärgist iseloomustavad näitajad (indekspunktides = protsent) EL 25s 2003. aastal, sealhulgas Kyoto süsteemide kasutamine

(...PICT...)

Märkus: Andmed ei sisalda heidet ja kõrvaldamist maa kasutamise, maa kasutamise muudatuste ja metsanduse vallas. Vahemaa eesmärgist protsendipunktides võrdlusaasta heite suhtes (ribad) näitab hälvet hüpoteetilise eesmärgi (2003. aastal) ja tegelikkuses saavutatu (2003. aastal) vahel, eeldusel et vähenemine protsendina võrdlusaastast toimub lineaarselt. See eeldab, et liikmesriigid täidavad oma eesmärke riiklike meetmete põhjal ning hõlmab ka Kyoto süsteemide kasutamist. Neeldajaid ei ole kaasa arvatud. Küpros ja Malta ei kuulu UNFCCC I lisas loetletud osalisriikide hulka ning seega puudub neil Kyoto protokollile vastav eesmärk.

Allikas: Euroopa Keskkonnaagentuur, 2005

2.2. Kavandatav heide EL 25s ja EL 15s 2010. aastal

EL 25 koondprognoosi „olemasolevate riiklike põhimõtete ja meetmete korral” kohaselt on näha, et kogu kasvuhoonegaaside heide 2010. aastal on 5% alla 1990. aasta taseme (joonis 1). Järgmised liikmesriigid loodavad oma Kyoto eesmärkideni jõuda ainult riiklikke põhimõtteid ja meetmeid kasutades (joonis 3): Tšehhi Vabariik, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Luksemburg, Poola, Slovakkia, Rootsi ja Ühendkuningriik. Täiendavate meetmete rakendamise abil on kavandatud EL 25s vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2010. aastaks 9% alla 1990. aasta taset.

EL 15 koondprognoosid soovitavad, et 2010. aasta heidet võib vähendada 9,3% võrra alla võrdlusaasta taseme, kui võetakse arvesse Kyoto süsteemide kasutamisest (2,5% suurune vähenemine) ning täiendavatest riiklikest põhimõtetest ja meetmetest (6,8% suurune vähenemine) tulenevat säästmist, mis oleks piisav EL 15 kollektiivse Kyoto eesmärgi saavutamiseks (joonis 1).

Kyoto süsteemide kavandatud kasutamine üheksas EL 15 riigis (Austria, Belgia, Taani, Soome, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad ja Hispaania) ulatus 106,8 miljonini CO2-ekvivalendina kohustuste perioodi aasta kohta ehk umbes 2,6% võrreldes EL eesmärgiga -8% (joonis 1). Üheksa riiki on eraldanud rahalised vahendid Kyoto süsteemide kasutamiseks (Austria, Belgia, Taani, Soome, Saksamaa, Itaalia, Madalmaad, Hispaania ja Rootsi) kogusummas umbes 2730 miljonit eurot kogu viieaastaseks kohustuste perioodiks.

Võttes arvesse, et vähenemine aastatel 1990–2010 olemasolevate meetmete abil (vähenemine ~1,6%) ja Kyoto süsteemide kasutamise abil (vähenemine 2,5%) on ligikaudu 4,1%, peavad liikmesriikide rakendatavad täiendavad riiklikud põhimõtted ja meetmed katma järgmise kuue aasta jooksul ülejäänud 3,9% suuruse vahe, et EL 15 saavutaks oma Kyoto eesmärgi -8%. Need liikmesriigid, kes on ülalpool oma eesmärke, peaksid võtma kasutusele täiendavad põhimõtted ja meetmed ning kasutama Kyoto süsteeme oma eesmärkide täitmiseks.

Joonis 3: Kaugust eesmärgist iseloomustavad näitajad (protsendipunktid) EL 25s 2010. aastal, sealhulgas Kyoto süsteemide kasutamine

(...PICT...)

Märkused: Andmed ei sisalda heidet ja kõrvaldamist maa kasutamise, maa kasutamise muudatuste ja metsanduse vallas. Kõik EL 15 liikmesriigid esitasid prognoosid olemasolevaid riiklikke põhimõtteid ja meetmeid eeldades. Mitmed riigid esitasid prognoosid koos täiendavate riiklike põhimõtete ja meetmetega. Järgmiste liikmesriikide puhul on hõlmatud Kyoto süsteemide kasutamisest tulenevad lisamõjud: Austria, Belgia, Taani, Soome, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad ja Hispaania. EL 15 puhul on Kyoto süsteemide kasutamise mõju arvutatud nendest üheksast riigist saadud informatsiooni põhjal. Prognoosid Poola kohta katavad ainult CO2 ja N2O. Prognoosid Hispaania kohta katavad ainult CO2. Prognoosid Küprose ja Malta kohta ei ole kättesaadavad.

Allikas: Euroopa Keskkonnaagentuur, 2005

Vastavalt Euroopa kliimamuutuse programmi hinnangule väheneks EL 15s heide tänu praegu kehtivatele või komisjoni poolt juba ettepandud õiguslikele meetmetele tõenäoliselt umbes 420–490 miljoni tonni võrra CO2-ekvivalendina 2010. aastal (10%–12% võrdlusaasta heitest). Need hinnangud eeldavad, et liikmesriigid rakendavad meetmeid täielikult, ega hõlma põhimõtete kattumist. Nendest põhimõtetest tulenev heite vähenemine peaks peegelduma 2006. aasta seireandmetes, mis avaldatakse 2008. aastal. Olemasolevate põhimõtete ja kavandamisetapis olevate põhimõtete õigeaegne ja tõhus rakendamine liikmesriikides mõjutab märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heidet Euroopa Liidus.

2.3. Heide sektorite kaupa

Joonisel 4 on esitatud muutused EL 15 peamiste majandussektorite heites alates 1990. aastast. Enamik kasvuhoonegaaside heitest Euroopa Liidus tuleneb energia tootmisest ja kasutamisest, sealhulgas transpordist. Aastatel 1990–2003 kasvas EL 15s energiaga seotud heide, peamiselt transpordi elavnemise ja elektrinõudluse suurenemise tõttu. Siiski on nii EL 15 kui ka EL 25 puhul kasvuhoonegaaside heide energiavarustuses ja -kasutus, välja arvatud transport, muutumas energianõudlusest sõltumatuks, heide väheneb nõudluse kasvule vaatamata. Sama toimub ka EL 15 transpordisektoris, kuigi väiksemal määral. Riikide võrdleva statistika vaatlemisel üllatab, et vastupidiselt üldisele suundumusele on transpordi heide Prantsusmaal ja Saksamaal vähenenud – Saksamaal isegi juba neljandat aastat järjest. Selle põhjus on tõenäoliselt täiustatud kütusesäästlikkuse, kõrgemate kütusehindade ja avarama transpordipoliitika kombineeritud mõju.

Joonis 4: Muutus EL 15 kasvuhoonegaaside heites sektorite kaupa aastatel 1990-2003, sektorite prognoosid olemasolevate ja täiendavate meetmetega aastatel 1990-2010 ja sektorite osakaal 2003. aastal

(...PICT...)

(...PICT...)

Märkus: Mitu liikmesriiki ei esitanud prognoose kõikide sektorite/stsenaariumide kohta. Seetõttu tuleb informatsiooni prognooside kohta tõlgendada ettevaatlikult. Enamiku liikmesriikide puhul on F-gaaside võrdlusaasta 1995, mitte 1990. See võib pisut muuta tööstusprotsesse käsitlevaid andmeid, kuid 1990. aasta andmed ei ole kõikide liikmesriikide puhul kättesaadavad.

Allikas: Euroopa Keskkonnaagentuur, 2005

Energiaga seotud heite kasvu tasakaalustas energiaga mitteseotud allikatest, näiteks jäätmetest, tööstusprotsessidest ja põllumajandusest pärineva heite vähenemine. Jäätmete heide vähenes, kuna tänu jäätmepoliitikale ladustati maapinnal vähem tahkeid jäätmeid. Vähendamistehnika kasutuselevõtt, eriti N2O puhul, aitas vähendada tööstusprotsesside heidet ning põllumajanduse heide vähenes, kuna vähenes loomade arv.

EL 25s vähenes kasvuhoonegaaside heide peaaegu kõikides sektorites. Kümnes uues liikmesriigis vähenes heide arvestataval määral tänu majanduse ümberkorraldamisele. Erandiks on transport, kus heide on alates 1990. aastast suurenenud.

3. Järeldused

2003. aastaks oli EL 15 kasvuhoonegaaside heide vähenenud 1,7% võrra võrdlusaasta tasemest ning jõudnud 4180 miljoni tonnini CO2-ekvivalendina. See vähenemine on natuke rohkem kui viiendik EÜ Kyoto eesmärgist. Ilma Kyoto süsteemideta on alates 2002. aastast vahemaa eesmärgini kahekordistunud – 3,5 indekspunktini. Koos Kyoto süsteemidega oli kasvuhoonegaaside heide 2003. aastal ikkagi 1,9 indekspunkti üle lineaarse eesmärgiraja. Prognoosid näitavad, et EL 15 saavutab Kyoto protokollis sätestatud eesmärgi vahendada heidet 8%, kui rakendatakse täiendavaid meetmeid ja kasutatakse paindlikke süsteeme. Need liikmesriigid, kes on ülalpool oma eesmärke, peaksid kiiresti võtma täiendavad meetmed ning kasutama Kyoto paindlikke süsteeme, et tagada Kyoto eesmärkide täitmine.

EL on otsustanud võtta ka edasisi meetmeid. Euroopa kliimamuutuse programmi (ECCP) teine etapp algas 2005. aastal. Komisjonil on kavas vaadata läbi edusammud ja tutvuda uute meetmetega, et kasutada ära tasuvaid heite vähendamise võimalusi. Euroopa kliimamuutuse programmi II etapp hõlmab süsiniku sidumist ja kõrvaldamist, maanteesõidukitelt pärinevat heidet, lennundust ning kliimamuutuse mõjuga kohanemise strateegiaid. Samuti uuritakse ELi rolli mõjutatavuse vähendamisel ja kohanemise edendamisel. Lisaks sellele nähakse ette täiendavad poliitilised algatused energiatõhususe ja taastuvenergia valdkonnas.

[1] Lisaks on 1. lisas esitatud taustteave ning 4. lisas ühiste ja koordineeritud põhimõtete ja meetmete üldloetelu [SEK(2005) 1642].

[2] Olemasolevad põhimõtted ja meetmed on need, mille suhtes kohaldatakse üht või mitut järgmist punkti: a) jõus on siseriiklikud õigusaktid; b) on tehtud üks või enam vabatahtlikku kokkulepet; C) on eraldatud rahalised vahendid; d) inimressursid on mobiliseeritud; e) on tehtud ametlik valitsuse otsus ning on olemas selge kohustus rakendamist jätkata. Täiendavad (kavandatavad) põhimõtted ja meetmed on arutluse all olevad võimalused, mis tõenäoliselt võetakse tulevikus vastu ja mida rakendatakse.

--------------------------------------------------