ET Euroopa Liidu Teataja C 229/108

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele loomade kaitset ja heaolu käsitleva Euroopa Liidu strateegia kohta aastateks 2012–2015”

COM(2012) 6 (final)

2012/C 229/20

Raportöör: José María ESPUNY MOYANO

19. jaanuaril 2012 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 304 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele loomade kaitset ja heaolu käsitleva Euroopa Liidu strateegia kohta aastateks 2012–2015”

COM(2012) 6 final.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon võttis arvamuse vastu 11. mail 2012.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 481. istungjärgul 23.—24. mail 2012 (23. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 146, vastu hääletas 3, erapooletuks jäi 9.

1. Järeldused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab üldiselt heaks komisjoni esitatud loomade kaitset ja heaolu käsitleva strateegia, toetades tarbijate õigustatud ootusi toiduohutuse tagamise osas, ning toetab samuti tootmise kvaliteedile suunatud Euroopa strateegiat.

1.2 Komitee arvates esineb kehtivate õigusnormide rakendamisel probleeme, mis tulenevad puudulikust toetusest nende kohaldamisele ja ELi toodete konkurentsivõime kahenemisest.

1.2.1 Puuduvad vahendid, mille abil korvata ELi loomakasvatuse konkurentsivõime vähenemist, kuna turg ei suuda neutraliseerida loomade heaolu käsitlevast ELi poliitikast põhjustatavaid lisakulusid. On karta, et turuosa nii siseturul kui ka eksporditurgudel väheneb veelgi. Ei ole kaalutud tööturu ega töötingimustega seotud küsimusi.

1.2.2 Komitee rõhutab taas, et kõik imporditavad tooted peavad vastama samadele tootmisstandarditele, mida tuleb järgida ELi toodete puhul, ja kaubanduskokkulepetes tuleb järgida vastastikkusel põhinevat lähenemisviisi.

1.3 Ettevõtjate, töötajate ja ametiasutuste täiendusõpe loomade heaolu küsimuses on strateegias esmatähtsal kohal. Komitee peab oluliseks ka seda, et osa koostöövahenditest eraldataks kolmandate riikide ametiasutuste, ettevõtjate ja töötajate koolitamisele loomade heaolu küsimuses loomakasvatuses.

1.4 ELi õigusnormide rakendamiseks on vaja finantsvahendeid kohandada, et tootjad teeksid vajalikud investeeringud ja et korvataks nende lisakulutused. Ühine põllumajanduspoliitika peab kõnealust strateegiat täiendama, andes talle olulise rolli, mida strateegia väärib.

1.5 Tuleb kavandada teabestrateegia, milles keskendutakse ühiskonna mureküsimustele, võttes arvesse kõnealuse valdkonna teaduslikke uuringuid ja edusamme ning tootjate, töötajate ja tarbijate erinevaid seisukohti. Teavitamine ei saa tugineda üksnes kohustuslikule märgistamisele. Tuleb koostada sidusad tarbijate teavitamise kavad, mis aitavad neil teha otsuseid võimalikult paljude tegurite alusel. Põllumajandussaaduste ja toiduainete edendamiseks mõeldud finantsvahenditel on esmatähtis osa selle tagamisel, et tootmissektorid osaleksid aktiivselt kõnealuse ülesande täitmisel.

1.6 Komitee arvates peaksid kõik sotsiaalpartnerid ja tarbijad osalema Euroopa tugikeskuste võrgustikus, mis on esmatähtis loomade heaolu käsitleva strateegia arendamise seisukohast, kuna võrgustik

a) kooskõlastab ELi erinevaid teadusasutusi;

b) lihtsustab õigusnormide rakendamist (praktiliste näitajate arendamine, ettevõtjate, töötajate ja ametiasutuste koolitamine);

c) aitab hinnata õigusnormide sotsiaal-majanduslikku mõju ja mõju konkurentsivõimele;

d) toetab teavitamis- ja teabevahetusmeetmeid.

1.7 Toiduainete tarneahela kõige nõrgemate lülide tugevdamine aitab loomade heaolu alaste normide kohaldamisest tulenevaid lisakulusid õiglasemalt jagada, säilitades niiviisi tootmisstruktuuri ja tagades maapiirkondade arengu jätkumise.

1.8 Komisjoni kiiduväärsele püüdlemisele lihtsustamise poole vastandub komisjoni kavatsus laiendada kohaldamisala suuremale hulgale liikidele ja täiendada kehtivaid õigusnorme.

2. Teatise põhisisu

2.1 Komisjoni teatise eesmärk on panna paika suunised, mida loomade heaolu käsitlev ELi poliitika peab järgima 2006.–2010. aasta tegevuskava jätkuna.

2.2 Kõnealuses dokumendis kinnitatakse, et EL on teinud olulisi jõupingutusi loomade heaolu parandamiseks. Sedastatakse, et loomade heaolu käsitleva ELi poliitika kohaldamine ei ole kõigis liikmesriikides ühtne ja ettenähtud tähtajaks ei ole jõustatud kohustuslikke norme. Sellegipoolest tuleks arutada selle üle, kas ühetaoline lähenemine saab anda kogu liidus loomade heaolu vallas paremaid tulemusi.

2.3 Loomade heaolu käsitlevat ELi poliitikat hinnates on jõutud järeldusele, et loomade heaolu reguleerivad normid põhjustasid täiendavaid kulusid loomakasvatuse ja loomkatsete sektoritele.

2.4 Samuti on märgitud, et tarbijate ostuotsused tehakse peamiselt hinna alusel ja loomade heaolu on vaid üks täiendavatest teguritest, mille alusel tooteid valitakse.

2.5 Teatises kinnitatakse, et õigusnormid vajavad lihtsustamist, ja samas tõdetakse, et tuleb käsitleda selliseid küsimusi nagu loomi hooldava personali pädevusnõuded teatavate liikide või tootmissüsteemide osas ning liikmesriikide inspektorite ja spetsialistide koolitamine, ja märgitakse, et loomade heaolu reguleerivad õigusnormid hõlmavad teatavaid liike, ent mitte kõiki.

2.6 Kogu eespool toodust lähtudes esitatakse kahte tüüpi strateegilisi meetmeid, mille abil soovitakse

— lihtsustada õigusnorme ja hõlbustada nende kohaldamist ning

— tõhustada komisjoni poolt juba rakendatud meetmeid.

3. Üldised märkused

3.1 Komitee suhtub positiivselt esitatud strateegiadokumenti ja komisjoni kavatsusse parandada aspekte, mis võivad kaasa aidata ELi eesmärkide saavutamisele kõnealuses valdkonnas.

3.2 Komitee toetab tarbijate õigustatud ootusi toiduohutuse tagamise osas ning toetab lisaks ka tootmise kvaliteedile suunatud Euroopa strateegiat. Sellegipoolest kutsub komitee komisjoni üles sedastama, et loomade heaolu käsitleva strateegiaga kaasnevat kulude suurenemist tootjate jaoks saab vaid harva korvata müügihinna suurendamisega. Lisaks kannatab ELi loomakasvatus vastastikkusel põhineva lähenemisviisi puudumise all kolmandate riikidega sõlmitud kaubanduskokkulepetes.

3.3 Komitee väljendab kahetsust selle üle, et komisjon ei ole teatises sõnaselgelt maininud töötajate töötingimusi, kuna lõppkokkuvõttes on nemad need, kes loomi hooldavad. Lisaks tuleb pakkuda jõulisi stiimuleid, et edendada täiendusõpet ja uute, ettepanekust tulenevateks muudatusteks vajalike pädevuste omandamist.

3.4 Komitee kiidab heaks kavatsuse lihtsustada loomade heaolu reguleerivaid ELi õigusakte ja tõsta ELi põllumajanduse konkurentsivõimet. Ent siiski ei käsitleta strateegias asjakohaselt teatavaid olulisi küsimusi, mis tõsteti esile aruandes loomade heaolu käsitleva ELi poliitika hindamise kohta ja mis tuleks seada 2012.–2015. aastal esikohale.

3.5 Komisjon tunnistab mõnda puudujääki tegevuskava ja loomade heaolu käsitleva ELi poliitika tulemustes, rääkides nendest kui „peamistest loomade heaolu ELis mõjutavatest teguritest”, ent jätab siiski süvaanalüüsi teostamata ja sellepärast ei paku ka asjakohaseid lahendusi tuvastatud probleemidele.

3.5.1 Komisjon tõdeb, et pikkadest üleminekuaegadest ja toetustest hoolimata ei kohaldata liikmesriikides sätteid täiel määral. Siiski ei analüüsi komisjon kriitiliselt sotsiaal-majanduslikku ja tootmise olukorda ELi eri riikides ning räägib vaid „loomade heaolu aspektide kultuurilisest hindamisest” liikmesriikide erinevusi põhjustava tegurina. Komisjon jätab teatise tekstis mainimata loomakasvatuse tootmissüsteemide mitmekesisuse, inimeste nõudluse, loomade heaolu suhtes esitatavate miinimumnõuete kohaldamisest tulenevad kaubanduslikud eelised või kohandamistoetused, mis kõik on ELi eri piirkondades erinevad.

3.5.2 Loomade heaolu käsitlev ELi poliitika peab olema palju rohkem suunatud turule ja tarbijate ohutusele. On esmatähtis tagada, et tootjatele kompenseeritakse täiendavad tootmiskulud ning et tarbijad oleksid teadlikud tootjate tehtavatest parandustest ja jõupingutustest ning suuremast lisaväärtusest, mida pakuvad Euroopa mudeli kohaselt toodetud toiduained. Lisaks tuleks tagada praegu puuduv tasakaal toiduainete tarneahelas.

3.5.3 Komisjoni teatise väljakuulutatud eesmärk, milleks on loomade heaolu reguleerivate õigusnormide lihtsustamine, on vastuolus viitega vajadusele laiendada kohaldamisala hõlmamaks senisest rohkem liike ja muuta kehtivad normid üksikasjalikumaks. Strateegiast on välja jäetud loomade heaolu käsitleva ELi poliitika hinnangus sisalduv soovitus uurida muid kui õigusloomega seotud võimalusi kehtivate õigusnormide täiendamiseks, nagu kokkulepped sektori sidusrühmade või väärtusahela lülide, sotsiaalpartnerite ja tarbijaühenduste ning haldusasutuste vahel, mis võivad anda soovitud tulemusi, ilma et oleks vaja suurendada halduskoormust.

4. Erimärkused

4.1 ELi poolt loomade heaolu toetamisele suunatavad eelarvevahendid (70 miljonit eurot aastas) on selgelt vastuolus meetmete elluviimiseks vajalike investeeringute mahuga ja veelgi suuremas vastuolus õigusaktide tõttu loomakasvatuse sektorile tekkivate kuludega (loomade heaolu käsitleva ELi poliitika hinnangu kohaselt 2,8 miljardit eurot). Strateegias puuduvad konkreetsed ja realistlikud meetmed, millega lahendada meetmete elluviimiseks antavate toetuste puudumise ja suurenevate kulude probleeme.

4.2 On vaja optimeerida loomade heaolu käsitleva ELi poliitika koostoimet ühise põllumajanduspoliitikaga, et tõsta tootjate konkurentsivõimet. EL peab 2013. aasta järgses ühises põllumajanduspoliitikas asuma tasakaalustatud seisukohale loomade heaolu küsimuses. Tuleb tagada loomakasvatajate ja ettevõtjate juurdepääs piisavate eelarvevahenditega toetusmeetmetele, et viia ellu heaolu käsitlevat ELi poliitikat. Tuleb arvesse võtta majanduslikke tagajärgi, mida tootjatele põhjustavad täiendavad kulud, ja tagada piisavad sissetulekutoetused hinna- ja turupoliitika kaudu ja/või otsetoetuste näol.

4.3 Komitee nõustub sellega, et õigusnorme on vaja lihtsustada. Kui lihtsustamine toimub asjakohaselt, aitab see kaasa loomade heaolu käsitleva ELi poliitika elluviimisele. Selleks on loomade heaolu käsitleva ELi poliitika raames võetavates tulevastes meetmetes vaja uurida kavandatud sammude mõju ja vajadusel iga meetmega kaasnevat tootmisstruktuuri kadumise ohtu ning vajalikke hüvitisi meetme rakendamise puhuks. Samuti tuleb rõhutada, kui tähtsad on ELis tarbijate tervis ja ohutus.

4.4 Tulemustel ja mitte tootmisteguritel põhinevate teaduslike näitajate kaasamine võimaldab saavutada ELi loomakasvatajate konkurentsivõime tõstmiseks vajalikku lihtsustamist ja paindlikkust, eeldusel et näitajad võtavad arvesse sotsiaal-majanduslikku mõju ning kajastavad üldist olukorda ja mitte erijuhtusid. Näitajad tuleb koostada koostöös ettevõtjatega ja need peavad olema lihtsad, praktilised ja hõlpsasti kohaldatavad ega tohi põhjustada ettevõttele lisakulusid. Näitajad peavad olema kohaldatavad eri loomaliikidele ja tootmissüsteemidele, hõlpsasti tõlgendatavad ja reprodutseeritavad (mitte subjektiivsed vastavalt loomade heaolu tajumisele inimese poolt).

4.5 Projekti „Welfare Quality” raames tehtud tööd pakuvad huvi võrdlusalusena, ent loomade heaolu näitajad vajavad parandamist ja lihtsustamist, nii et neid saaks loomakasvatusettevõttes kasutada. Kriteeriumite tõlgendamine ja kohaldamine tuleb eri liikmesriikides ühtlustada, et tagada kriteeriumite sobivus ja nende kohaldamise võimalikkus kõigil juhtudel.

4.6 Oluline küsimus, millega kõnealuses strateegias tuleb tegeleda, on kooskõlastamise, jälgitavuse, läbipaistvuse ja teabevahetuse tõhustamine loomade heaolu vallas ELis, kaasates sinna ametiasutused, sotsiaal-majanduslikud osalejad ja tarbijad, mille tulemusel paranevad teadmised, tagatakse asjakohane teave ja kohaldatakse õigusnorme korrektselt. Tugikeskustel saab ja peab olema esmatähtis osa kõnealuse eesmärgi saavutamisel. Lisaks teatises mainitule (ametiasutuste abistamine, koolitamine ja strateegia tutvustamine) peab nende tegevus hõlmama kooskõlastamist, järelevalvet ja teabe jagamist. Seejuures tuleks kasutada olemasolevaid struktuure, et mitte tekitada täiendavaid kulusid.

4.7 Tugikeskused saaksid ka pakkuda nõustamist seoses loomade heaolu alaste normide kohaldamisega praktikas ja seda kohaldamist hinnata. Lisaks rakendusuuringutele tuleb teostada teadusuuringuid, et anda soovitusi. Arvestades tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi teaduskomisjonis ja Euroopa Toiduohutusametis loomatervishoiu ja loomade heaolu vallas juba tehtud tööd, peaks kõnealune võrgustik kooskõlastama uute tehnoloogiate katsetamist ja hindama loomade heaolu standardite mõju. Sektori ettevõtjad aitavad märkimisväärselt kaasa rakendusuuringutele. Neil peab olema oluline osa prioriteetide seadmisel õigusnormides ja ELi rahastatavas loomade heaolu alases teadustegevuses.

4.8 Loomade heaolu käsitleva ELi poliitika hinnangus soovitatakse koostada koos asjaomaste sidusrühmadega kohustuste loetelu loomade heaolu käsitleva ELi poliitika iga aspekti kohta ning hinnata koos kõigi asjaomaste rühmadega vajadust arendada aja möödudes uusi kohustusvorme. On vaja koostada pädevate ametiasutuste ja asjaomaste ettevõtjate vahelisi tegevuskavu, et võimaldada õigusnormide järkjärgulist kohaldamist enne kohustusliku tähtaja lõppemist ning lihtsustada eelnevat kooskõlastamist ja probleemide lahendamist. Samuti tuleb kaasata järelseire ja -kontrolli meetmed ning tagada ettevõtjate ja liikmesriikides õigusnormide nõuetekohase kohaldamise eest vastutavate inimeste koolitamine ja teavitamine.

4.9 ELi tootmise konkurentsivõime tõstmise seisukohast on esmatähtis toetada rahvusvahelist koostööd. Selleks tuleb 2012.–2015. aasta strateegias määratleda konkreetsed meetmed, tagamaks loomade heaolu arvesse võtmise ELi sõlmitavates kahepoolsetes kaubanduskokkulepetes ja WTO tegevuses. Samas tuleb silmas pidada järgmist:

4.9.1 Loomade heaolu hinnangus on öeldud, et tuleb kehtestada mehhanismid selliste sektorite – ja eriti muna- ja munatoodete sektori – abistamiseks, mis on ELis kõige haavatavamad impordi või turuosa tõenäolise vähenemise seisukohast. Strateegias ei esitata ettepanekuid selle kohta, kuidas lahendada konkurentsivõime vähenemise probleemi, pidades silmas kolmandatest riikidest imporditavaid tooteid, mis ei vasta ELi omadega võrdsetele tootmisnõuetele.

4.9.2 ELil tuleb osa koostöövahenditest suunata kolmandate riikide ametiasutuste, ettevõtjate ja töötajate koolitamiseks loomade heaolu küsimuses loomakasvatuses.

4.10 Tuleb välja töötada teabevahetusstrateegia, milles arvestatakse loomade heaolu käsitleva ELi poliitika hinnangus tõstatatud küsimustega. Strateegia peab hõlmama usaldusväärset ja objektiivset, juba koolist algavat koolitus-, teavitamis- ja teabevahetuskava, tagamaks et nüüdisaja ja tulevased tarbijad tunneksid ELi asjaomase poliitika seatud kõrgeid loomade heaolu alaseid standardeid, alustades kehtivatest õigusaktidest. See võimaldab neil teha ostuvalikuid, mis tuginevad tõesele teabele loomade heaolu kohta.

4.10.1 Kõnealuste ülesannete täitmisel on esmatähtis usaldusväärsete ja tunnustatud osalejate (nagu tugikeskuste võrgustik) koostöö, et tarbijad tunneksid ja väärtustaksid loomade heaolu käsitleva ELi poliitika eeliseid ja Euroopa mudelit järgiva tootmise kulusid.

4.10.2 Tarbijate teavitamine loomade heaolu osas ei tohi piirduda toodete märgistamise või reklaamimisega, vaid peab laienema ka sektori organisatsioonide ja asutuste korraldatavatele teavituskampaaniatele, et tutvustada tehtud jõupingutusi ja tootmiskulude mõju. Mehhanismid ja finantsvahendid põllumajandussaaduste ja toiduainete edendamiseks siseturul on suurepärased vahendid loomade heaolu käsitleva ELi poliitika tutvustamiseks.

4.11 Lisaks komisjoni ettepanekus kavandatud meetmetele tasuks kaaluda ka teisi, nendega võrdselt olulisi abinõusid, mis esitati loomade heaolu käsitleva ELi poliitika hinnangus, mille kohaselt tuleb järgmisel programmiperioodil tagada loomade heaolu käsitlevale ELi poliitikale eraldatava rahastamise mahu asjakohane suurendamine, mis vastab suurenevatele poliitilistele vajadustele ja mille kaudu saab rahuldada kõnealuses hinnangus esile toodud vajadusi. Need hõlmavad abi andmist uute õigusnormide elluviimiseks ja kohaldamiseks.

4.11.1 Loomade heaolu käsitlevate poliitikameetmete negatiivne mõju konkurentsivõimele on üks peamisi takistusi õigusnormide kohaldamisel ning maapiirkondade majanduskasvu ja tööhõive säilitamisel, eelkõige raskuste tõttu, mida kogevad tootjad tootmise suurenenud kulude (ja lisaväärtuse) edasiandmisel toiduainete tarneahela järgmistele lülidele. Strateegias ei käsitleta viise, kuidas lahendada toiduainete tarneahela toimimishäireid ega õigusnormidest tulenevat negatiivset mõju konkurentsivõimele muudes kui jaemüügi turustuskanalites või turgudel (toitlustus, tööstus, eksport).

4.11.2 Maaelu arenguks mõeldud vahendite osas on põhiküsimused järgmised:

— loomade heaolu soodustavate maaelu arengu programmide rahastamise suurendamine (investeeringute ja jooksvate kulude suurendamise jaoks);

— loomade heaolu alaste kohustuslike normide rakendamise toetamise lihtsustamine ELi poolt ühises põllumajanduspoliitikas kindlaksmääratud ja seega ka liikmesriikidele siduvate toetuste kaudu.

4.11.3 Peale selle tuleb loomade heaolu käsitlevas poliitikas tagada sidusus keskkonda, loomade tervist ja säästvat arengut, sh konkurentsivõimet käsitleva poliitikaga, mis kõik peavad olema omavahel tihedalt seotud, unustamata tarbijatele, töötajatele ja ettevõtjatele tekkivaid eeliseid. Neid küsimusi tuleb arutada strateegiadokumendis.

4.12 Arvestades 2012.–2015. aasta strateegiaga taotletavat lihtsustamise eesmärki ja kavatsust koostada õigusnorm, millesse koondatakse loomade heaolu reguleerivad õiguslikud alused eri liikide ja tootmissüsteemide jaoks, ei ole praegu põhjust hakata koostama uusi suuniseid reguleerimiseks või täiustama juba olemasolevaid seni, kuni on otsustatud edasimineku viisi ja selle üle, kas edasisse kavasse tuleb kaasata ka veeloomad või muud liigid.

4.13 Riitusliku tapmise tundliku küsimuse osas soovib komitee kasutada võimalust ja taas kinnitada arvamuses (1) väljendatud seisukohta, mille kohaselt erandi tegemine riitusliku tapmise puhul ei ole kooskõlas üldise eesmärgiga (parandada loomade kaitset). Uuenduslik tehnoloogia, nagu uimastamise jälgimisseade (Stun Assurance Monitor), võimaldab neil, kes soovivad tappa loomi eelneva elektrilise uimastamisega halal-eeskirjade kohaselt, täpselt jälgida, kui suur on loomale antav elektrilaeng. See tagab tema nõuetekohase uimastamise ja samas elusoleku enne tapmist. Seade salvestab iga uimastamise ja loomale antud elektrilaengu suuruse. See seade võimaldab loomade heaolu märkimisväärselt parandada. Ka tapmismeetodi kohta teavet andva märgistussüsteemi kasutuselevõtmine toetaks uimastamise jälgimisseadme kasutuselevõttu. On oluline, et komisjon toetaks aktiivselt selliste süsteemide uurimist, mis veenaksid usulisi rühmitusi kasutama uimastamist.

Brüssel, 23. mai 2012 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Staffan NILSSON

(1) ELT C 218, 11.9.2009, lk. 65.