ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 13.5.2015  
COM(2015) 275 final 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Soome 2015.  aasta riiklikku reformikava 
 
 ja esitatakse nõukogu arvamus Soom e 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta 
 
 
ET 2   ET  
 
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Soome 2015. aasta riiklikku reformikava 
 
 ja esitatakse nõukogu arvamus Soom e 2015. aasta stabiilsusprogrammi kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toim imise lepingut, eriti selle artikli 121 lõig et 2 ja artikli 148 
lõiget 4, 
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr  1466/97 eelarveseisundi 
järelevalve ning majanduspolii tika järelevalve ja kooskõlas tamise tõhustamise kohta,1 eriti 
selle artikli 5 lõiget 2, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 
1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse  ennetamise ja korrigeerimise kohta,2 eriti 
selle artikli 6 lõiget 1, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust3, 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone4, 
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi, võttes arvesse tööhõive komitee arvamust, 
võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust, võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust, võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 h eaks komisjoni ettepaneku käivitada uus 
tööhõive ja majanduskasvu strat eegia „Euroopa 2020”, mis põhineb 
majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel. Strateegia keskendub esmatähtsatele 
valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. 
(2) 13. juulil 2010 võttis nõukogu komisjoni ette panekute põhjal vastu soovituse 
liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta. Neid kahte dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks ning liikmesriikidel paluti neid oma majandus- ja tööhõivepoliitikas arvesse võtta. 
                                                
 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. 
2 ELT L 306, 23.11.2011, lk 25. 
3 COM(2015) 275. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
ET 3   ET (3) Nõukogu võttis 8. juulil 2014 vastu soov ituse Soome 2014. aasta riikliku 
reformikava kohta ja esitas arvamu se Soome 2014. aasta ajakohastatud 
stabiilsusprogrammi kohta. Kooskõl as määrusega (EL) nr 473/20135 esitas komisjon 
28. novembril 2014 arvamuse Soome 2015. aasta eelarvekava kohta6. 
(4) 28. novembril 2014 võttis komisjon vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi,7 mis 
tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2015) algust. Samal 
päeval võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi 
aruande,8 milles nimetati Soomet liikmesriigin a, mille olukorda tuleb põhjalikult 
analüüsida. 
(5) 18. detsembril 2014 kiitis Euroopa Ülemkogu heaks prioriteedid  investeeringute 
suurendamise, struktuurireformide kiir endamise ning vastutustundliku ja 
majanduskasvu soodustava eelarve konsolideerimise tagamiseks. 
(6) 26. veebruaril 2015 avaldas komi sjon Soome 2015. aasta  riigiaruande9. 
Riigiaruandes hinnati Soom e edusamme 8. juulil 2014 vastu võetud riigipõhiste 
soovituste täitmisel. Riigiaruanne hõlmab  ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 
artiklile 5 tehtud põhjaliku analüüsi tulemusi. Komisjon järeldab oma analüüsi 
põhjal, et Soomes esineb makromajanduslik tasakaalustamatus, millega seoses tuleb võtta poliitikameetmeid ja mida tuleb jälg ida. Eelkõige tuleks tähelepanu pöörata 
riskidele, mis on seotud kehvade ekspordi tulemustega tööstuse restruktureerimise 
kontekstis. Kuigi ekspordi turuosa ja el ektroonikatööstuse kahanemine on suures 
osas peatunud, on investeeringui d endiselt vähe ja kasvupot entsiaal on vähenenud. 
Erasektori võlatase on stabiliseerunud  ega paista andvat otsest põhjust 
muretsemiseks, kuid selle suhteliselt kõrget taset tuleb siiski tähelepanelikult jälgida. 
(7) Soome esitas 2. apri llil 2015 nii oma 2015. aasta riikli ku reformikava kui ka 2015. 
aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõneal uste dokumentide 
omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal. 
(8) Pärast seda, kui nõukogu võttis [XX] ELi  toimimise lepingu artikli 125 lõike 6 
kohaselt vastu otsuse, kohaldatakse Soome suhtes praegu stabiils use ja kasvu pakti 
[paranduslikku] osa. Eeldusel, et poliitik at ei muudeta, prognoositakse aastaid 2014–
2019 hõlmavas 2015. aasta stabiilsusprogrammis,  et valitsemisse ktori nominaalne 
eelarvepuudujääk, mis 2014. aastal suurenes  3,2 %ni SKPst ja ületas seega 
kontrollväärtust 3 % SKPst, suureneb 2015. aastal veelgi ja jõuab 3,4 %ni SKPst, misjärel see langeb 2017. aastal 3,1 %ni ja  2019. aastal 2,5 %ni SKPst. 2015. aasta 
stabiilsusprogrammi kohaselt suureneb programmiperioodi j ooksul eeldatavasti 
valitsemissektori võla suhe SKPsse, jõudes 2019. aastaks 67,8 %-ni. Keskpika 
perioodi eelarve-eesmärki, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 0,5 % SKPst, ei saavutata programmiperioodi lõpuks. Eelarveprognooside aluseks olev 
makromajanduslik stsenaarium on usut av. Komisjoni 2015. aasta kevadprognoosi 
põhjal eeldatakse, et Soome valitsemisse ktori eelarve puudujääk  ulatub 2015. aastal 
3,3 %-ni SKPst ja 2016. aastal 3,2 %-n i, ning samas prognoositakse, et 
valitsemissektori võla suhe SKPsse s uureneb 2016. aastaks 64,4 %-ni SKPst. ELi 
toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt avaldas komisjon 13. mail 2015 
ettekande, milles järeldati, et puudujäägi- ja võlakriteeriumeid ei loetud täidetuks. 
                                                
 
5 ELT L 140, 27.5.2013, lk 11. 
6 C(2014) 8815 (final). 
7 COM(2014) 902. 
8 COM(2014) 904. 
9 SWD(2015) 45 (final), 26.2.2015. 
 
ET 4   ET Stabiilsusprogrammiga ei tagata ülemäär ase eelarvepuudujäägi õigeaegset ja püsivat 
korrigeerimist 201X. aastaks. Seetõttu on va ja võtta täiendavaid meetmeid. Nõukogu 
on stabiilsusprogrammile antud hinna ngu põhjal ja komisjoni 2015. aasta 
kevadprognoosi arvesse võttes seisukohal, et on  oht, et Soome ei täida stabiilsuse ja 
kasvu pakti nõudeid. Kuigi Soome on teinud mõningaid edusamme haldusreformide rakendamise vallas, saaks veelgi parandada  Soome avaliku sektori tõhusust, eelkõige 
valdkondades, mis tulevikus seisavad va nanemise tõttu silmitsi kulusurvega. 
Sotsiaalpartnerid jõudsid 2014. aasta sügise l kokkuleppele pensionireformi sisus, 
kuid see ei ole veel vastu võetud. Eela rve jätkusuutlikkuse mahajäämust ja 
seadusjärgse pensioniea kavandatud tõstmist  silmas pidades on otsustava tähtsusega 
suurendada eakate töötajate osalemist tööturul. Tööturul t lahkutakse en netähtaegselt 
peamiselt puude tõttu või seoses eakat ele töötajatele suunatud laiendatud 
töötushüvitistega. Sotsiaal- ja tervishoiuteenuste reformi käsitlev valitsuse eelnõu 
esitati parlamendile 2014. aasta dets embris, kuid enne 2015. aasta aprilli 
parlamendivalimisi ei suudetud leida lahe ndust ühinenud omavalitsuste haldusmudeli 
ja põhiseadusega tagatud üksikute omavalitsus te autonoomia tasakaalustamiseks ning 
eelnõu aegus. Soome omavalitsused on suht eliselt väikesed, kuid muude Euroopa 
riikide omavalitsustega võrreldes on neil täita üsna mahukad ülesanded. 
Omavalitsusstruktuuride reform edeneb mõningase viivitusega ning omavalitsused teostavad uuringuid ühinemise eeliste kohta. 2015. aasta riikliku reformikava 
kohaselt võidakse uus seadusandlik et tepanek esitada parlamendile 2016. aasta 
lõpupoole. 
(9) Tööealise elanikkonna vananemist ja vähenemi st arvestades on oluline, et tööturul 
saaks kasutada kogu potentsiaalset tööj õudu. Soome on selles vallas mõningaid 
edusamme teinud ning võtnud mitmeid meet meid, sealhulgas parandanud eelkõige 
eakatele suunatud palgatoetuste ja riikliku tööturuasutuse korraldust. Töötuse määr 
oli 2014. aastal 8,7 % ning see on suurenemas , eelkõige noorte ja  eakate töötajate 
hulgas. 2013. aasta mõõdukas palgakokkul epe toetab kulude ja ekspordi 
konkurentsivõime taastamist tööjõu ühi kukulude tagasihoidlikuma kasvu kaudu. 
(10) Soome on suurendanud mõningal määral  oma suutlikkust pakkuda uuenduslikke 
tooteid. Valitsus rakendab tea dusasutuste ja teadustegevus e rahastamise ulatuslikku 
reformi. Puhast tehnoloogiat, biotehno loogiat ja digiteerimist käsitlevad 
poliitikaprogrammid on palju tõotavad, kuid suhteliselt väikesemahulised. Kuigi 
teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute poolest on Soome ELis 
esirinnas, on jätkuvalt probleeme nende teis endamisega edukateks eksporditoodeteks 
ja -teenusteks. Valitsus on püüdnud lihtsustada ja tõhustada ettevõtjate toetussüsteeme, suurendada idufirma de rahastamist ning edendada nende 
rahvusvahelistumist. Sellest hoolimata on So omes investeeringute tase jätkuvalt 
madal, ekspordiraskused püsivad ning t ööhõivemäär on langenud. Lisaks on tarvis 
jätkata konkurentsi suurendamist toot e- ja teenustetu rgudel, eelkõige 
jaemüügisektoris, mis on endiselt väga kontsentreerunud.   
(11) Komisjon on Euroopa poolaasta raames Soome majanduspolii tikat põhjalikult 
analüüsinud ja avaldanud tulemused 2015. aasta riigiaruandes. Ta on hinnanud ka 
stabiilsusprogrammi ja riiklikku reform ikava ning varasematel aastatel Soomele 
esitatud soovituste järelmeetmeid. Ko misjon on hindamisel on arvesse võtnud 
kõnealuste dokumentide asjakohasust Soome eelarve- ja sotsiaal-majanduspoliitika 
jätkusuutlikkuse se isukohast, aga Euroopa Liidu üldise majandusjuhtimise 
tugevdamise vajadust silmas pidades ka nende vastavust ELi õigusnormidele ja 
 
ET 5   ET suunistele, lisades ELi tasandi panuse riig i tasandil tehtavatesse otsustesse. Euroopa 
poolaasta raames koostatud soovitused kaja stuvad allpool esitatud soovitustes 1–4. 
(12) Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu Soome stabiilsusprogrammi läbi 
vaadanud ja tema arvamus10 selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1. 
(13) Komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõn ealusest hindamisest lähtudes on nõukogu 
riikliku reformikava ja stabiilsuspr ogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) 
nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu s oovitused kajastuvad allpool esitatud 
soovitustes 2 ja 3. 
(14) Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud ka kogu euroala 
majanduspoliitikat. Sellele analüüsi le tuginedes on nõukogu esitanud konkreetsed 
soovitused liikmesriikidele, kelle vääringuks  on euro. Soome peaks tagama ka nende 
soovituste täieliku ja õigeaegse rakendamise, 
SOOVITAB Soomel võtta 2015. ja 2016. aastal järgmisi meetmeid: 1. Tagada, et ülemäärane eelarvepuudujääk vähendatakse [XX] õigeaegselt ja püsivalt 
alla 3 % SKPst vastavalt Euroopa Lii du toimimise lepingu artikli 126 kohastele 
kohustustele. Jätkata jõupingutusi, et  vähendada eelarve jätkusuutlikkuse 
mahajäämust ja tugevdada majanduskasvu tingimusi. 
2. Võtta vastu kokkulepitud pensionireform ja  kõrvaldada järk-jär gult ennetähtaegselt 
pensionile jäämise võimalused. Tagada omavalitsusstruktuuri ning sotsiaal- ja 
tervishoiuteenuste haldusreformide tulemu slik kavandamine ja rakendamine, et 
suurendada avalike teenuste osutamise t õhusust ja kulutasuvust, tagades samas nende 
kvaliteedi. 
3. Jätkata jõupingutusi noorte, eakate tööt ajate ja pikaajaliste  töötute tööalase 
konkurentsivõime parandamiseks, keskendud es eelkõige tööks vajalike oskuste 
arendamisele. Tagada sotsiaalpartneritega konsulteerimise teel ja kooskõlas riiklike 
tavadega, et palgad muutuvad koos tootlikkusega.  
4. Võtta meetmeid jaemüügisektori avamiseks tõhusale konkurentsile.  
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
                                                
 
10 Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 2.