1.Sissejuhatus

Riiklike ja valitsusväliste osalejate hübriidrünnakud on jätkuvalt tõsine ja reaalne oht ELile ja selle liikmesriikidele. Riikide destabiliseerimine, õõnestades üldsuse usaldust valitsusasutuste vastu ja seades kahtluse alla ühiskondlikud põhiväärtused, on sagenenud. Isikud, kes soovivad majandust ja avaliku sektori teenuseid õõnestavate küberrünnete, sihipärase väärinfo levitamise kampaaniate või vaenuliku sõjategevuse kaudu kahjustada ELi ja selle liikmesriike, kujutavad meie ühiskonna jaoks tõsist probleemi.

Hübriidrünnakud on mitmemõõtmelised, nende puhul kombineeritakse sunni- ja õõnestusmeetmeid ning kasutatakse nii tavapäraseid kui ka ebaharilikke (diplomaatilisi, sõjalisi, majanduslikke ja tehnoloogilisi) vahendeid ning taktikaid, et vastast destabiliseerida. Hübriidrünnakud on üles ehitatud selliselt, et neid oleks keerukas avastada või kellelegi omistada, ning neid võivad kasutada nii riiklikud kui ka valitsusvälised osalejad. Selle aasta märtsis Salisburys närvimürgi abil toime pandud rünnak näitas veelgi selgemalt, kui mitmekülgsed on hübriidohud ja kui erinevaid taktikaid saab tänapäeval kasutada. Vastusena sellele tõi Euroopa Ülemkogu esile vajaduse suurendada ELi ja liikmesriikide võimekust tuvastada hübriidohud, neid vältida ja neile reageerida sellistes valdkondades nagu küberründed, strateegiline kommunikatsioon ja vastuluure. Ta juhtis ka eritähelepanu vajadusele tagada vastupanuvõime keemilistele, bioloogilistele, kiirgus- ja tuumaohtudele.

Mittekonventsionaalsetest relvadest põhjustatud oht kuulub nendest tekkida võiva kahju suuruse tõttu omaette kategooriasse. Lisaks sellele, et neid on keerukas tuvastada ja kellelegi omistada, on nende mõju keeruline kõrvaldada. Keemilised, bioloogilised, kiirgus- ja tuumaohud on lisaks hübriidohtudele ka terroriohu puhul rahvusvahelise kogukonna üldine mureküsimus, eelkõige nende geograafilise leviku ja valitsusväliste osalejate kätte sattumise ohu suurenemise tõttu.

Neile ohtudele vastupanuvõime tugevdamine ja võimekuse suurendamine kuuluvad peamiselt liikmesriikide vastutusalasse. ELi institutsioonid on siiski juba võtnud mitu meedet, et toetada riiklikke jõupingutusi. Näiteks on tehtud tihedat koostööd muude rahvusvaheliste osalejatega, sealhulgas eelkõige Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooniga (NATO), ja sellest tegevusest võib välja areneda toetus liikmesriikidele sellistes valdkondades nagu kiirreageerimine.

Käesoleva ühisteatisega reageeritakse Euroopa Ülemkogu üleskutsele seda tööd edendada. See on osa laiemast paketist, mis hõlmab ka julgeolekuliidu viimast eduaruannet, milles esitatakse 2017. aasta keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumajulgeolekuriskide tegevuskava rakendamise ülevaade ja järgmised meetmed, ning teist eduaruannet, mis käsitleb dokumendi „Hübriidohtudega võitlemise ühine raamistik. Euroopa Liidu lahendus“ 22 meetme rakendamist.

2.ELi meetmed

Komisjon ja kõrge esindaja on teinud pidevaid jõupingutusi, et suurendada ELi võimekust ja toetada tulemuslikult liikmesriike hübriid- ning keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumaohtude vastases võitluses. Juba on saavutatud märgatavaid tulemusi sellistes valdkondades nagu strateegiline kommunikatsioon, olukorrateadlikkus, valmisoleku ja vastupanuvõime suurendamine ning kriisidele reageerimise võimekuse tugevdamine.

Idanaabruse strateegilise kommunikatsiooni töörühm, mille Euroopa Ülemkogu asutas peale 2015. aasta märtsi, on juhtinud tööd välisallikatest pärineva väärinfo prognoosimise, jälitamise ja kõrvaldamise valdkonnas. Selle eksperdianalüüsid ja üldkasutatavad tooted on märkimisväärselt suurendanud teadlikkust Venemaa väärinfo mõjust. Viimase kahe aasta jooksul on see avastanud rohkem kui 4 000 eraldiseisvat väärinfo juhtumit, millest mitmed olid tahtlikult suunatud Euroopa vastu. Idanaabruse strateegilise kommunikatsiooni töörühm on oma töös keskendunud ka positiivse teabe paremale edastamisele, suurendades teavitamistegevust idanaabruses. Lähtuvalt selle edukusest on loodud veel kaks töörühma, mis keskenduvad teistele geograafilistele piirkondadele: Lääne-Balkani riikide töörühm ja sihtotstarbeline lõunanaabruse töörühm araabia keelt rääkivate riikide jaoks.

On võetud olulisi meetmeid, et arendada struktuure, mida on vaja olukorrateadlikkuse parandamiseks ja otsustusprotsessi toetamiseks. Euroopa välisteenistuse ELi luure- ja situatsioonikeskuses loodi 2016. aastal ELi hübriidohtude ühisüksus. Ühiskeskus saab eri sidusrühmadelt salastatud ja avalikest allikastest pärit teavet hübriidohtude kohta ning analüüsib seda. Siiani on koostatud üle 100 hinnangu ja ülevaate, mida on jagatud ELi tasandil ja liikmesriikidega, et nende põhjal saaks teha ELi otsuseid. Hübriidohtude ühiskeskus teeb tihedat koostööd Helsingis asuva Euroopa Hübriidohutõrje Oivakeskusega. See oivakeskus, mis loodi 2017. aasta aprillis, et edendada strateegilist dialoogi ja teha teadusuuringuid ning analüüse hübriidohtude valdkonnas, on nüüd laiendanud oma liikmete arvu 16 riigini ja saab ELilt pidevat toetust.

On tehtud ka märkimisväärseid edusamme, et suurendada valmisolekut ja vastupanuvõimet, eelkõige keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumaohtude valdkonnas. Viimase kuue kuu jooksul on võetud olulisi meetmeid, et teha kindlaks puudused keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumaohtudega seotud julgeolekuintsidentideks valmisoleku valdkonnas, eelkõige seoses keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumarünnakute avastamise võimekusega, et aidata neid vältida. Komisjoni algatusel analüüsis riiklike ekspertide konsortsium puudusi avastamisseadmetes eri liiki keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumastsenaariumide korral. Puuduste analüüsi aruannet on jagatud liikmesriikidega, et anda neile võimalus teha teadlikke otsuseid avastamisstrateegiate kohta ja võtta operatiivmeetmeid kindlaks tehtud puuduste kõrvaldamiseks.

Seda tööd on toetatud tehtud edusammude kontrollimiseks korraldatavate õppustega. 2017. aasta koordineeritud paralleelõppus (PACE17) Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooniga võimaldas üksikasjalikult kontrollida ELi võimet reageerida ulatuslikule hübriidkriisile. Sellise ulatusega õppust ei olnud varem korraldatud ja selle käigus ei kontrollitud ainult ELi hübriidohtude käsiraamatut, ELi eri reageerimismehhanisme ja nende võimet üksteist tulemuslikult toetada, vaid ka ELi reageerimist hübriidohtudele koostoimes Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni meetmetega. 2018. aasta õppus on praegu kavandamisel ja eesmärk ei ole ainult kujundada sellest iga-aastane tava, vaid ka aidata liikmesriikidel suurendada oma hübriidkriisidele reageerimise võimekust.

Need konkreetsed meetmed näitavad, kuidas annavad tulemusi ELi kasutusele võetud poliitikaraamistikud: viimase kahe aasta jooksul on loodud mitu raamistikku, et aidata suunata ELi tegevust ja valida selle rõhuasetust.

2016. aasta aprillis soovitati dokumendis „Hübriidohtudega võitlemise ühine raamistik. Euroopa Liidu lahendus“ võtta kasutusele kogu valitsust hõlmav lähenemisviis koos 22 meetmevaldkonnaga, et aidata võidelda hübriidohtude vastu ning suurendada ELi, selle liikmesriikide ja rahvusvaheliste partnerite vastupanuvõimet. Enamik ühises raamistikus kindlaks määratud meetmetest keskenduvad olukorrateadlikkuse parandamisele ja vastupanuvõime suurendamisele ning paremale reageerimisvõimele. See ulatub alates ELi luureandmete analüüsivõime suurendamisest kuni kriitilise tähtsusega taristu kaitse ja küberturvalisuse tugevdamise ning radikaliseerumise ja vägivaldse äärmusluse vastase võitluseni. Ühises raamistikus käsitletakse peamise küsimusena ka küberohte ja küberründeid. Ühise raamistiku rakendamise teine eduaruanne, mis võetakse vastu paralleelselt käesoleva ühisteatisega, näitab nende meetmete valdkonnas tehtud märgatavaid edusamme ja kinnitab hübriidohtude vastaseks võitluseks võetavate ELi meetmete tugevdamist ja süvendamist .

Küberturvalisuse valdkonnas oli oluline tähis 9. mai 2018, kuna selleks kuupäevaks pidid kõik liikmesriigid võtma üle esimesed kogu ELi piires õiguslikult siduvad küberturvalisuse õigusnormid – võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse direktiivi. See oli oluline osa laiemast lähenemisviisist, mis sätestati 2017. aasta septembri ühisteatises „Vastupidavusvõime, heidutus ja kaitse: tugeva küberturvalisuse tagamine ELis“, mis käsitles mitmesuguseid konkreetseid meetmeid, et oluliselt toetada ELi küberturvalisuse struktuure ja võimekust. Peamine rõhuasetus oli ELi küberrünnetele vastupidavusvõime ja küberturvalisuse võimekuse suurendamisel, kriminaalõiguse tulemuslikul kohaldamisel ning rahvusvahelise koostöö teel ülemaailmse stabiilsuse tugevdamisel. Sellega kaasnes küberturvalisust käsitleva õigusakti ettepanek, et tugevdada toetust ELi tasandil, ja seda on toetatud mitme ettepanekuga, mis tuleb rakendada (vt allpool).

Väärinfo kahjustab meie demokraatiat, piirates kodanike võimet teha teadlikke otsuseid ja osaleda demokraatlikus protsessis. Internet on oluliselt suurendanud kodanikule kättesaadavate uudiste kogust ja mitmekülgsust. Kuid uusi tehnoloogiaid saab samuti kasutada enneolematult ulatuslikuks ja kiireks väärinfo levitamiseks, edastades seda täpselt sellisel viisil, mis võimaldab suurendada usaldamatust ja luua sotsiaalseid pingeid. Komisjoni teatises „Euroopa lähenemisviis veebis leviva väärinfoga võitlemiseks“ esitati Euroopa lähenemisviis väärinfo probleemiga tegelemiseks, pöördudes eri sidusrühmade, eelkõige veebiplatvormide, aga ka meediaettevõtete poole ja kutsudes neid üles tegutsema. Need meetmed hõlmavad mitmesuguseid asjasse puutuvaid valdkondi, sealhulgas suuremat läbipaistvust, veebiplatvormide usaldusväärsust ja vastutust, turvalisemaid ja vastupanuvõimelisemaid valimisprotsesse, hariduse ja meediapädevuse edendamist, kvaliteetse ajakirjanduse toetamist ning strateegilise kommunikatsiooni abil väärinfo vastu võitlemist. Esimesed konkreetsed meetmed hõlmavad väärinfo tegevusjuhendit, mille koostab väärinfot käsitlev mitme sidusrühma foorum, ning faktikontrollijate võrgustiku kasutuselevõttu enne suve algust. Väärinfot käsitleva mitme sidusrühma foorumi esimene kohtumine toimus 29. mail 2018 ja selle raames lepiti kokku meemetes, mida on vaja, et võtta tegevusjuhend vastu 2018. aasta juuliks. Komisjon hindab 2018. aasta lõpuks probleemiga tegelemisel tehtud edusamme ja otsustab, kas selles valdkonnas on vaja täiendavat sekkumist. Ette nähtud tegevus on kooskõlas idanaabruse strateegilise kommunikatsiooni töörühma tegevusega ja täiendab seda.

Keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumaohtude puhul pakuti komisjoni 2017. aasta oktoobri tegevuskavas välja 23 praktilist tegevust ja meedet, mille eesmärk on paremini kaitsta kodanikke ja taristuid nende ohtude eest, sealhulgas läbi tihedama koostöö ELi ja selle liikmesriikide vahel ning Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooniga. Osana julgeolekuliidus terrorismivastase kaitse ja vastupanuvõime suurendamiseks võetavatest meetmetest järgiti ennetavat lähenemisviisi, tuginedes arusaamale, et keemilised, bioloogilised, kiirgus- ja tuumaohud tekivad väikse tõenäosusega, aga rünnaku korral on nende mõju suur ja püsiv. Vahepeal Salisburys toimunud rünnak ning suurenev mure seoses terroristide huviga keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumamaterjalide vastu ja nende suutlikkusega selliseid aineid nii ELis kui ka EList väljaspool kasutada näitavad, et keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumamaterjalidega seotud oht on reaalne. See rõhutab veelgi vajadust rakendada tegevuskava kiiresti ja täielikult. Tegevuskava puhul järgitakse kõike ohte arvestavat lähenemisviisi ja see keskendub neljale eesmärgile: keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumamaterjalide kättesaadavuse vähendamine; parema valmisoleku tagamine keemilise, bioloogilise, kiirgus- ja tuumajulgeolekuga seotud intsidentideks ja neile reageerimine; sise- ja välispoliitika sideme tugevdamine keemilise, bioloogilise, kiirgus- ja tuumajulgeoleku valdkonnas ELi peamiste piirkondlike ja rahvusvaheliste partneritega ning teadmiste parandamine keemilistest, bioloogilistest, kiirgus- ja tuumariskidest. Üksikasjalik aruanne tegevuskava rakendamisel tehtud märgatavate edusammude kohta esitatakse uues eduaruandes, mis võetakse vastu koos käesoleva ühisteatisega.

Selleks et suurendada hübriidohtude vastase võitluse tulemuslikkust ning tugevdada ELi liikmesriikide ja Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) liitlaste ühtsuse sõnumit, on koostöö hübriidohtude vastases tegevuses määratletud ELi ja NATO koostöö olulise valdkonnana, nagu on märgitud 2016. aasta juuli Varssavi ühisdeklaratsioonis. Peaaegu kolmandik kõigist praegustest koostöö ühisettepanekutest keskenduvad hübriidohtudele. Sel aastal tuginetakse eespool märgitud õppustele ja ELi hübriidohtude käsiraamatule, et koostööd veelgi süvendada.

3.Parem reageerimine muutuvatele ohtudele