ET    ET  
 EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 7.6.2011 
SEK(2011) 805 lõplik 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Soome 2011.  aasta riiklikku reformikava 
  
ja esitatakse nõukogu arvamus 
 
Soome ajakohastatud stabiils usprogrammi (2011–2014) kohta 
{SEK(2011) 734 lõplik} 
 
 
ET 2   ET Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS, 
milles käsitletakse Soome 2011. aasta riiklikku reformikava 
  
ja esitatakse nõukogu arvamus 
 
Soome ajakohastatud stabiilsu sprogrammi (2011–2014) kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toim imise lepingut, eriti selle artikli 121 lõig et 2 ja artikli 148 
lõiget 4, 
võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr  1466/97 eelarveseisundi 
järelevalve ning majanduspolii tika järelevalve ja kooskõlas tamise tõhustamise kohta,
1 eriti 
selle artikli 5 lõiget 3, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust2, 
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi, võttes arvesse tööhõive komitee arvamust, 
pärast konsulteerimist maja ndus- ja rahanduskomiteega, 
ning arvestades järgmist: (1) 26. märtsil 2010 nõustus Euroopa Ülemkogu Euroopa Komisjoni ettepanekuga 
käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia „Euroopa 2020. aastal”, mis 
põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub võtmetähtsusega valdkondadele, kus on vaja  võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku 
majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. 
(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu s oovituse liikmesriikide ja liidu 
majanduspoliitika üldsuuniste kohta (2010–2014) ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta,
3 mis moodustavad koos 
„koondsuunised”. Liikmesriike kutsuti üles oma riiklikus majandus- ja 
tööhõivepoliitikas koondsuuniseid arvesse võtma. 
                                                 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. 
2 ELT C , lk . 
3 Kehtivust pikendati 2011. aastaks nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL. 
 
ET 3   ET (3) 12. jaanuaril 2011 võttis komisjon vastu esim ese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, 
millega algab ELi majanduse juhtimise uus tsükkel ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise „Euroopa poolaasta”,  mis omakorda on koostatud kooskõlas 
Euroopa 2020. aasta strateegiaga.  
(4) 25. märtsil 2011 kinnitas Euroopa Ül emkogu eelarve konsolideerimise ja 
struktuurireformide priorit eedid (kooskõlas nõukogu 15. veeb ruari ja 7. märtsi 2011. 
aasta järeldustega ja komi sjoni iga-aastase majanduskasv u analüüsi alusel). Selles 
rõhutati vajadust anda priori teet eelarvete tasakaalu taastamisele ja eelarve 
jätkusuutlikkusele, tööpuudus e vähendamisele tööturu reformide abil ja uutele 
jõupingutustele majanduskasvu suurendamise ks. Selles soovitati liikmesriikidel võtta 
nimetatud prioriteetide alus el konkreetseid meetmeid, mida  kaasata nende stabiilsus- 
või lähenemisprogrammidesse ning riiklikesse reformikavadesse. 
(5) 25. märtsil 2011 kutsus Euroopa Ülemkogu lisaks liikmesriike üles osalema laiendatud 
euroala paktis, et esitada aegsasti oma kohus tused nende kaasamiseks stabiilsus- või 
lähenemisprogrammidesse ning riiklikesse reformikavadesse.  
(6) 6. aprillil 2011 esitas Soome oma 2011.–2014. aasta ajakohastatud 
stabiilsusprogrammi ja 2011. aasta riikliku reformikava. Et võtta arvesse nende 
seoseid, hinnati kahte kava samaaegselt.  
(7) Ülemaailmse majanduskriisi madalseisu s koges Soome SKP väga järsku langust 
arvestades, et Soome majandus on tuginenud ta vapäraselt oma peamiste tööstusharude 
eksporditulemustele. 2009. aastal vähenes SKP 8,2 % võrra ekspordi enneolematult 
järsu languse (20 % mahust) ja sellega k aasneva investeeringutega seotud usalduse 
vähenemise tõttu. Töötuse määr suuren es umbes 2 protsendipunkti võrra, tõustes 
6,4 %lt töövõimelisest elanikkonnast 2008. aastal 8,3 %le 2010. aastal. Majandus on tugevasti taastunud, SKP suurenes 2010. aast al nii sisenõudluse kui ka taastunud 
ekspordi toel 3,1 %. Kinnisvarahinnad ja ehitusmahud on pärast lühiajalist langust 
2009. aastal tõusnud kiiresti kriisieelsele tasemele, põhjustades teatavat muret 
kinnisvaraturu ülemäärase paisumise pära st. Soome väljus ma janduskriisist 2010. 
aastal valitsemissektori eel arve puudujäägiga 2,5 % SKPs t ja võlaga 48,5 % SKPst. 
(8) Ajakohastatud stabiilsusprogrammi hindami se alusel vastavalt nõukogu määrusele 
(EÜ) 1466/97 on nõukogu arvamusel, et progr ammi aluseks olev makromajanduslik 
stsenaarium on 2011.–2012. aasta puhul usaldus väärne, kuid seoses hilisema 
perioodiga liiga optimistlik. 2011.–2012. aasta makromajanduslik stsenaarium on kooskõlas komisjoni talituste kevadise  prognoosiga. 2013.–2015. aastal on programmi 
projektide kasv umbes 2 % SKPst, mis on 1,5% hinnangulisest pote ntsiaalsest kasvust 
veidi suurem, mistõttu valitseb oht, et  tulemused osutuvad prognoositust veidi 
halvemaks. Eelarvestrateegia eesmärk on vähendada puudujääki 2011. aastal 0,9 %le ja 2012. aastal 0,7 %le SKPst, mis kajast ab majanduse tsüklilist paranemist ja 
teatavaid, juba eelmise valitsuse pool t otsustatud tasakaalustamismeetmeid. 
Sellegipoolest ei sisalda ajakohastatud stabiilsusprogramm eelarve täiendavat konsolideerimist aastatel 2013–2015. Ohud ee larvelistele eesmärkidele tunduvad 
olevat tasakaalustatud. Kõige märk imisväärsem ohutegur on ülemaailmne 
makromajanduslik keskkond, millel on tava päraselt olnud tugev mõju Soome 
ekspordile tuginevale majandusele. 
 
ET 4   ET (9) Programmi viimases ajakohastatud versio onis ei nähta ette  majandustingimuste 
prognoosimise täiustamist eelarve konsolideerimiseks keskpika perioodi jooksul. Soome ametiasutuste seatud keskpika peri oodi eesmärk – struktuurne ülejääk 0,5 % 
SKPst – loodetakse saavutad a 2011. aastal, järgnevatel aastatel on kavandatud 
struktuurse tasakaalu langemine allapoole nimetatud eesmärki.  
(10) Meetmete võtmine elanikkonna vananemi se mõju vastu on olnud üheks Soome 
järjestikuste valitsuste prio riteetidest. Võttes arvesse selleks tehtavaid jõupingutusi, 
paistab Soome riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus olevat keskmiselt ohustatud. Sellegipoolest kogeb riik tugevat ja vahetut demograafilist nihet ning riigi rahanduse jätkusuutlikkuses on senini märkimisväär ne lõhe. See probleem mõjutab mitmeid 
poliitikavaldkondi. Elanikkonna vananemine põhjustab vananemisega seotud teenuste, 
mida pakuvad enamasti Soome kohalikud om avalitsused, nõudlus e olulist kasvu. 
Mitmed uuringud on leidnud, et avalike teenus te tõhususe kasv on olnud viimastel 
aastatel vähene. Soome ametiasutused on juba rakendanud mitu reformi avalike teenuste restruktureerimiseks ja tõhustamis eks nii kesk- kui ka kohalike omavalitsuste 
tasandil. Avaliku sektori s uhteliselt suured investeeri ngud infotehnoloogiasse ei ole 
tõhususe tõusu veel kaasa toonud, mis tähenda b, et lisaks investeeringutele on vaja 
struktuurseid ja halduslikke muudatusi. Kokkuvõttes saab tootlikkuse suurenemise ja 
kulude kokkuhoiu saavutamiseks avalike t eenuste pakkumisel võtta lisameetmeid. 
(11) Pikaajalise töötuse praegune kasv anna b põhjust muretsemiseks. Aastatel 2005–2008 
pikaajaline töötus vähenes stabiilselt, kuid hakkas 2009. aastal taas kasvama. 2011. 
aasta märtsi lõpus oli pikaajaliselt tööt ute arv 57 400, mis on 12 400 võrra rohkem kui 
eelmisel aastal. Paljud pikaajalis elt töötud on praegu 55–64 aastased. 
Pensionilemineku seaduspärasuste tõttu s uureneb töötus kõige enam 45–54 aastaste 
hulgas. Ehkki pikaajalise töötuse määr S oomes on väiksem kui ELi keskmine, tuleks 
seda probleemi tulevikus uurida sotsiaalse  kaasatuse ja tööjõu piisavuse tagamise 
kontekstis. Kogemused näitavad, et pikaajalin e töötus suurendab eelkõige vaesuse ja 
sotsiaalse tõrjutuse ohtu. Ehkki Soome ame tiasutused näevad pikaajalise töötuse kasvu 
akuutse probleemina, ei ole seni koostatu d igakülgset strateegiat selle vastu 
võitlemiseks. Soome laiendas kriisi ajal tõhus alt aktiivse tööturupoliitika meetmeid, et 
võidelda noorte töötuse vastu. Kuigi meetmed aitasid aastatel 2010–2011 noorte 
töötust vähendada, on see jätkuvalt ELi ke skmisest suurem ning nõuab uusi meetmeid. 
Samuti aitaks aktiivse tööt urupoliitika meetmete tugevdamine ja parem suunamine 
pöörata pikaajaline töötus vähenemisele. 
(12) Võttes arvesse demograafilisi muutusi, on va nemate töötajate t ööhõive suurendamine 
oluline riigi rahanduse seis ukohast ja hädavajalik tö öjõunõudluse rahuldamiseks 
tulevikus. Soome pensionisüsteemi reformiti 2005. aastal ja 2009. aastal seoti pensionimaksed eeldatava elueaga. Ometi ei ole seadusejärgne pensioniiga praegu 
eeldatava elueaga seotud. Võttes arvesse eeld atava eluea jätkuvat t õusu, aitaks selline 
seos mitte ainult parandada tööjõu kättesaadavust, vaid ka tagada piisavad pensionid. Varane pensionilejäämine on viimastel aastatel vähenenud, kuid ikka on veel võimalik võtta täiendavaid meetmeid eakate töötam ismotivatsiooni suurendamiseks. Näiteks 
toimib eakate suurendatud töötushüvitis laias laastus samal viisil kui kaotatud töötupension. Vaatamata olukorra paranemise le viimastel aastakümnetel, on eakate 
töötajate tööhõive määr ja tegelik tööturult väljumise iga Põhjamaade standarditega 
võrreldes madalad. Varase pe nsionilejäämise sagedane põhjus on puue. Tegeliku 
pensionilejäämise ea tõstmiseks on vaja m eetmeid, mis võtaksid arvesse ka tööelu 
kvaliteeti, sealhulgas töötajate heaolu ja te rvist. See on eriti oluline, arvestades 
 
ET 5   ET töövõimetuspensionäride suurt arvu. Soom e on alates 2009. aastast kulutanud umbes 
14 miljonit eurot töökeskkonna parandamise projektidele. Selliste algatuste mõju on mõtet uurida. Elukestev õpe on olnud Soom es tavakohaselt väga levinud ning, võttes 
arvesse tekkivat nõudlust uute os kuste järele ja demograafilis i muutusi, on see oluline 
ka tulevikus.  
(13) Suurem konkurentsivõime, eriti tee nustesektoris, on muutunud tootlikkuse 
suurendamisel ja majanduskasvu võimaluste  laiendamisel üha olulisemaks. Soome 
kaugus ja hõre asustatus nõrgendavad konkuren tsivõimet ettevõtluses, mis põhjustab 
suhteliselt madalat toot likkuse kasvu suletud sektorites. Olemasolevad 
ettevõtlusstruktuurid on puhuti väga kontsent reeritud, eriti toiduainetetööstuses või 
hulgi- ja jaekaubanduses. See võib põhjustada tarbijahindade suhteliselt kõrge taseme, 
ehkki oma osa võivad mängida ka pikad veovahemaad. Jaehinnad on Soomes ELi 
kõrgeimate hulgas. Konkurentsi jaekauban duses takistavad, vaatamata hiljuti 
toimunud teatavale lõdvenemisele, osalisel t õigusaktid ning p iirangud, mis on seatud 
kodu- ja välismaiste ettevõ tjate turule sisenemisele  ja sealt väljumisele. 
(14) Soome stabiilsusprogrammis ja riiklikus refo rmikavas ei ole laiendatud euroala pakti 
raames võetavad kohustused selgesõnaliselt väljendatud, kuid nende esitamist 
oodatakse kohe pärast uue valitsuse moodustamist. 
(15) Komisjon hindas stabiilsusprogra mmi ja riiklikku reformikava,
4 võttes arvesse mitte 
ainult nende olulisust Soome jätkusuutlik u eelarve- ja sotsia almajanduspoliitika 
seisukohast, vaid ka nende vastavust ELi ee skirjadele ja suunist ele, võttes arvesse 
vajadust tugevdada Euroopa Liidu maja nduse üldist juhtimist. Komisjon on 
seisukohal, et meetmed tuleks täpsustada ke skpika perioodi puhul ja  et on vaja võtta 
lisameetmeid riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamiseks, sealhulgas avaliku sektori tootlikkust suurendamise kaudu. Lisameetmeid on vaja võtta ka 
töötamismotivatsiooni kasvatamiseks ja te geliku tööturult lahkumise ea tõstmiseks 
ning teenustesektori turgude tootlikkuse  ja konkurentsivõime suurendamiseks. 
(16) Võttes arvesse kõnealust hindamist ja 2. j uunil 2010. aastal Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artikli 126 lõike 7 alusel esit atud nõukogu soovitust, vaatas nõukogu läbi 
Soome 2011. aasta ajakohastatud stab iilsusprogrammi. Nõukogu seisukoht
5 kajastub 
eelkõige järgnevalt esitatud soovitustes 1 ja 2. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu vaadan ud läbi Soome riikliku reformikava, 
SOOVITAB KÄESOLEVAGA, et Soome peaks võtma ajavahemikul 2011 −2012 meetmeid 
selleks, et: 
(1) Jätkata eelarve konsolideerimist, ka sutades puudujäägi vähendamiseks kõiki 
plaaniväliseid tulusid, võttes samal ajal lisameetmeid fiskaalseisundi hoidmiseks 
keskpika perioodi eesmärgist kõrgemal. 
(2) Võtta edasisi meetmeid tootlikkuse  suurendamiseks ja kulude kokkuhoiu 
saavutamiseks avalike teenuste pakkumis el, kaasa arvatud struktuurimuutused, et 
lahendada elanikkonna vananemisest tekkivaid probleeme. 
                                                
 
4 SEK(2011) 734. 
5 Nähtud ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 3. 
 
ET 6   ET (3) Suunata tööturu meetmed paremini pi kaajalisele töötutele ja noortele. 
(4) Võtta meetmeid eakate töötajate tööalase konkurentsivõime para ndamiseks ja nende 
osavõtu suurendamiseks elukestvas õppes. Võ tta edasisi meetmeid varase tööturult 
lahkumise vähendamiseks ja siduda seadus ejärgse pensioniea piirangud eeldatava 
elueaga. 
(5) Võtta täiendavaid meetmeid teenustesektori suuremaks avamiseks, kujundades 
ümber reguleeriva raamistiku ja kõrvaldades  teenustesektori turgudele tulemisele 
seatud piirangud, eriti jaesektoris. 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja