2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Arvestades seda, et i) algatus moodustab digitaalse ühtse turu strateegia põhiosa, ii) kõnealuste veebiteenuste iseloom on eriomaselt piiriülene ja et iii) esineb hõlmatud probleeme käsitlevate konkreetsete riiklike õigusaktide kaudu toimuv ühtse turu esilekerkiv killustumine, moodustab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 algatuse asjakohase õigusliku aluse.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Seetõttu on liidu meetmete võtmine ainus viis tagada, et kõnealustele teenuseosutajatele ja nende teenuste kasutajatele kehtivad ühtsed, sobivad ja tõhusad eeskirjad olenemata tingimustes kindlaksmääratud kohtu asukohariigi õigusest. Siinkohal kirjeldatud konkreetse teemaderingi puhul rõhutas Euroopa Ülemkogu „platvormide parema läbipaistvuse vajadust“ tulevikku suunatud liidu regilatiivraamistiku osana.

Kõnealuste veebiteenuste eriomaselt piiriülene iseloom viitab sellele, et liikmesriigid üksi ei saagi eesmärke tõhusalt saavutada. Juhtivad veebipõhiste vahendusteenuste osutajad asuvad ühes liikmesriigis, kuid tagavad nii nende tavalises elukohas kui ka liidus reisides juurdepääsu peaaegu tervele ELi elanikkonnale. Oluline on märkida, et veebiteenuste teatud liike kasutatakse samal ajal kaubandusliku eesmärgiga kommunikatsiooni jaoks, tehes seda platvormilt ettevõttele suunatud suheteteemalise komisjoni faktituvastuse andmete esitajatel 90 % ulatuses olemasoleva internetiesindatuse kaudu.

•Proportsionaalsus

Arvestades algatuse mitmete osade halduskoormust, saavad väikeettevõtted kasu kaebuste käsitlemise tõhusa sisesüsteemi kehtestamise kohustuse sihtotstarbelisest erandist. Ära tuleb märkida, et see konkreetne kohustus kehtestab vaid suhteliselt ranged tõhusus- ja juurdepääsukriteeriumid, mis jätab teenuseosutajatele vabaduse kohaldada kulutõhusaid tehnilisi lahendusi, mille tulemus on keskmisest madalamad kulud. Sihtotstarbeline erand tagab, et kui algatusest tulenevat halduskoormust ei saa täiesti välistada, hõlmatakse vaid seda katta suutvad piisava käibega ettevõtted.

•Vahendi valik

Valdkonna vabatahtliku tegevuse ja teatud kaasnevate meetmete edendamisel on liidu meetmete piiramine võimalik, kuid tõenäoliselt ei ole see tõhus, kuna see toetuks peamiselt valdkonna enda ajenditele ja hetkeseisundi muutmise tahtele. Sellal kui nii teenuseosutajad kui ka nende ärikasutajad on huvitatud platvormidel tarbijatega suhtluse maksimeerimisest ja tehingute tegemisest, on nende ärisuhetest tulenevate probleemide käsitlemisel nende lühiajalised huvid kooskõlas vaid puudulikul määral. Toidusektoris tarneahelaalgatusega (SCI) saadud varasemad kogemused näitavad, et turu mõlemale poolele atraktiivse ja usaldusväärse funktsioneeriva ja sõltumatu õiguskaitse mehhanismi loomiseks ja õiglust käsitlevate eeskirjade kehtestamiseks ainuüksi vabatahtlikud algatused ei sobi. Teatud edusammudest hoolimata (heade tavade põhimõtete väljatöötamine ja juhtimisrühma loomine) kava peamised kasusaajad (põllumajanduse teenuseosutajad) konfidentsiaalsuse ja jõustamisega seotud probleemide tõttu sellega ei ühinenud. Vahepeal võtsid 21 liikmesriiki juba vastu toidusektori tarneahela potentsiaalselt kahjulike kaubandustavadega võitlemist käsitlevad riiklikud õigusaktid ja algatused.

Seetõttu on tuvastatud probleeme võimalik tõhusalt lahendada üksnes õigusaktiga. Lisaks eelistatakse määrust, kuna see kehtib otse liikmesriikidele, kehtestab erasektorile kohustuste sama taseme ja võimaldab eeskirjade sidusat kohaldamist loomuliku piiriülese vahendatud veebikaubanduse ja veebiotsingute valdkonnas. Samuti käsitleb see digitaalse ühtse turu killustumist ja väldib seda.