Eriaruanne Kas kaubanduse 
sooduskorda hallatakse 
asjakohaselt?ET 2014  nr 02
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2014
ISBN 978-92-9241-844-1
doi:10.2865/63302
© Euroopa Liit, 2014
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
ET 2014  nr 02
Eriaruanne Kas kaubanduse 
sooduskorda hallatakse 
asjakohaselt?
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)
02
 Sisukord
Punktid
 Lühendid 
 Lühendid ja sõnastik
I–V Kokkuvõte
1–19  Sissejuhatus
1–6 Kaubanduse sooduskord
7–14  Kaubanduse sooduskorra mõju komisjonipoolne hindamine
15–19  Kaubanduse sooduskorra järelevalve ja kontroll
20–25  Auditi ulatus ja lähenemisviis
21-22  Kaubanduse sooduskorra majandusliku mõju hindamine
23–25  Kaubanduse sooduskorra järelevalve ja kontroll
26–106  Tähelepanekud
26–53  Tehtud edusammudele vaatamata ei ole komisjon asjakohaselt hinnanud kaubanduse 
sooduskorra kokkulepete kõiki majandusmõjusid
27–31  Komisjon ei teinud alati kaubanduse sooduskorra kokkulepete kõikide majandusmõjude hindamist
32–53  Suuremal osal juhtudest sisaldasid tehtud hindamised ebatäpsusi, ei olnud täiel määral kasulikud või ei 
olnud täielikud, kuid olukord on siiski paranenud
54-55  Üldise soodustuste süsteemi vahehindamine näitab, et kõik poliitika kavandatud tulemused ei 
ole veel saavutatud
56–80  Valitud liikmesriikide ametiasutuste tollikontrollid on puudulikud
58–67  Puudused kontrollistrateegias ja riskihaldamises
68–73  Valitud liikmesriikide ametiasutuste halduskoostöö juhtimine on puudulik
03  
74-75  Liikmesriikide riskijuhtimissüsteemid ei hõlma alati vastastikuse abi teatisi
76–80  Sissenõudmismenetlustes esineb vigu valitud liikmesriikidest kolmes
81–99  Komisjonipoolses liikmesriikide ja soodustusi saavate riikide / partnerriikide kaubanduse 
sooduskorra kokkulepete järelevalves esineb puudusi
82–86  Komisjon on teinud vaid üksikuid eelhindamisi ning kontrollkülastusi soodustusi saavatesse riikidesse ei 
ole tehtud
87–89  Komisjon on võtnud samme halduskoostöö korra sujuva toimimise tagamiseks, kuid mitu probleemi on 
endiselt lahendamata
90–92  OLAFi tehtavad päritoluga seotud juurdlused on väga olulised, kuid nende rahanduslikud järelmeetmed 
on puudulikud
93–99  Ennetus- ja reageerimismeetmeid ELi finantshuvide kaitseks kasutati ebapiisavalt
100–106  Kaubanduse sooduskorda käsitlevad õigusaktid ei sisalda piisavalt kaitsemeetmeid ELi 
finantshuvide kaitsmiseks
100–103  Kumulatsioonieeskirjade keerukus
104-105  Päritolu- ja liikumissertifikaatide asendamine eksportija enda kinnitusega
106 Piiratud õiguslikud volitused pettusega võitlemiseks
107–120  Järeldused ja soovitused
 I lisa.  2011. aasta statistilised andmed kaubanduse sooduskorra kokkulepete kohta
 II lisa.  Kaubanduse sooduskorra kokkulepete komisjonipoolse eelhindamise ülevaade
 III lisa.   Komisjonipoolne kaubanduse sooduskorra kokkulepete vahe- ja/või järelhindamiste 
ülevaade
 IV lisa.  Auditi lähenemisviis valitud liikmesriikides
 V lisa.  Üldise tasakaalu mudeli piirangud
 Komisjoni vastus
04
 Lühendid
AKV : Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid
EL: Euroopa Liit
FAO : ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon
ILO: Rahvusvaheline Tööorganisatsioon
OLAF : Euroopa Pettustevastane Amet
TRIPS : Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping
05
 Lühendid ja sõnastik
Cariforum : organ, mis ühendab Kariibi mere AKV riike eesmärgiga edendada ja koordineerida poliitilist dialoogi, 
koostööd ja piirkondlikku integratsiooni, peamiselt AKV riikide ja ELi vahelise Cotonou lepingu ja Cariforumi -ELi 
majanduspartnerluslepingu raames.
Comext : Euroopa Liidu ühest liikmesriigist teise liikuva või ELi välispiiri ületava kaubanduse statistiline andmebaas 
(ELi sisene ja ELi väline kaubandus). Statistika hõlmab enam kui 11 000 tootega seotud tehingut. Tooted on loetletud 
kombineeritud nomenklatuuris.
ELi üldine soodustuste süsteem : ühepoolne kauplemise kord, mille puhul EL annab arengumaadele ja 
territooriumidele soodustatud juurdepääsu oma turule, kehtestades nende kaupadele ELi turule sisenemisel 
vähendatud tariife. Standardne üldiste soodustuste süsteem annab soodustusi arengumaadele ja -territooriumidele 
enam kui 6200 tariifirea puhul, üldiste soodustuste süsteemi erikorra puhul, mis toetab jätkusuutlikku arengut 
ning head valitsemistava ja mida tuntakse GSP+ nime all, kohaldatakse täiendavaid tariifisoodustusi, et aidata 
haavatavaid arengumaid nende valdkondadega seotud rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimisel ja kohaldamisel. 
EBA algatus „kõik peale relvade” võimaldab tollimaksust vabastamist kõikidele vähem arenenud riikidest pärit 
kaupadele.
Halduskoostöö : teabevahetus soodustusi saavate riikide/partnerriikide, komisjoni ja liikmesriikide vahel, mille 
käigus esimesed teavitavad komisjoni ning komisjon edastab liikmesriikidele teabe pädevate asutuste kohta, kes 
annavad välja päritolusertifikaate või liikumissertifikaate ning nendel kasutatud templite näidiseid. Liikmesriigid 
paluvad nimetatud asutustel kinnitada sooduspäritolu tõendavate dokumentide ja liikumissertifikaatide kehtivust 
ja/või autentsust.
Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang  (SIA): väliskonsultantide tehtud sõltumatu uuring, mis annab läbirääkijatele 
tõenditel põhineva analüüsi selle kohta, milline on kaubanduslepingu potentsiaalne majanduslik, sotsiaalne ja 
keskkonnamõju nii ELis kui ka partnerriikides. Väliskonsultandid peavad järgima komisjoni koostatud kaubanduse 
jätkusuutlikkuse mõjuhindamise käsiraamatu ( Handbook on Trade SIA ) eeskirju ja tingimusi.
06 Lühendid ja sõnastik
Kalkuleeritav üldise tasakaalu mudel : kvantitatiivne majanduslik mudel, mida kasutatakse, et näitlikustada, 
kuidas majandus reageerib poliitika muudatustele sellistes valdkondades nagu maksundus, migratsioon ja 
kaubanduspoliitika. Mudeli puhul eeldatakse, et majandus püüdleb tasakaalu poole, kui seda ei häiri tagasilöögid, 
ning põhimõtteliselt peaks tulemuseks olema ressursside tõhus jagunemine. Esimese üldise tasakaalu mudeli 
koostas Leif Johansen aastal 1960.
Kaotatud tulu : tollimaksud, mida ei saa enam sisse nõuda.
Kohapealne tollivormistus : lihtsustatud tolliprotseduur, kus ettevõtja võtab kaubad vastu oma valdustes (või 
selleks ettenähtud kohas) ning tollideklaratsiooni esitamine ja kaupade vabastamine toimub pärast ettevõtja 
dokumentidesse märke tegemist.
Kumulatsioon : süsteem, mis võimaldab riigist A pärinevaid tooteid edasi töödelda või lisada riigist B pärinevatele 
toodetele, nagu pärineksid need riigist B. Saadav toode on riigi B päritoluga. Pärinevate toodetega iga soodustusi 
saava riigi/partnerriigi poolt tehtav töö või töötlus ei pea olema „piisav töö või töötlus”, nagu eeskirjades märgitud.
Lihtsustatud deklaratsioonide kasutamise kord : lihtsustatud protseduur, mille käigus ettevõtja näitab kaubad 
tollile ette ja esitab standardse üksikasjaliku deklaratsiooni asemel kas lihtsustatud deklaratsiooni või äridokumendi 
(nt arve).
Mode 4 : teenuste pakkumine piiriülese kaubanduse käigus kaubanduspartneri riigi territooriumil, kui ELi tarnija on 
kohapeal olev füüsiline isik.
Mõjuhindamine : komisjoni koostatud eelhindamine, mille eesmärk on anda poliitikakujundajatele tõendusmaterjali 
võimalike poliitikavalikute eelistest ja puudustest, hinnates nende potentsiaalset mõju.
REM -REC taotlused : vastavalt tolliseaduste rakendussätete artiklitele 871 ja 905 liikmesriikide ametiasutuste 
poolt komisjonile esitatud taotlused tollivõla vähendamiseks/tagasimaksmiseks või imporditollimaksude summa 
järelarvestuskandest loobumiseks.
Riskijuhtimine/riskianalüüs : süstemaatiline riski määratlemine ja kõigi riski piiramiseks vajalike meetmete 
rakendamine, soovitatavalt kasutades automatiseeritud andmetöötlusmeetodeid. See hõlmab selliseid toiminguid 
nagu andmete ja teabe kogumine, riski analüüs ja hindamine, meetmete määramine ja võtmine ning protsessi ja 
selle tulemuste regulaarne jälgimine ja ülevaatamine vastavalt rahvusvahelistele, ELi ja liikmesriikide allikatele ja 
strateegiatele.
07 Lühendid ja sõnastik
Riskiprofiil : riskikriteeriumide ja kontrollipiirkondade kombinatsioon (nt kaupade liik, päritoluriigid), mis näitab 
riski olemasolu ja mille alusel tehakse ettepanek võtta kontrollimeede. Kui need kriteeriumid töötatakse välja ELi 
tasandil ühtse riskijuhtimise raamistiku alusel, nimetatakse neid ELi riskiprofiilideks.
Saamatajäänud tulu : tulu, millest EL jääb ilma soodustusi saavatele riikidele / partnerriikidele kaubanduse 
sooduskorra kokkulepetega võimaldatud soodustariifide tõttu.
Tollideklaratsioon : toiming, mille käigus ettevõtja avaldab soovi suunata kaup teatavale tolliprotseduurile.
Tollikontroll : tolliasutuste konkreetsed toimingud selleks, et tagada tollieeskirjade korrektne täitmine; sellised 
toimingud võivad hõlmata kaupade kontrolli, deklaratsiooniandmete õigsuse ning elektrooniliste või kirjalike 
dokumentide olemasolu ja autentsuse kontrollimist, ettevõtete raamatupidamise ja muude dokumentide 
kontrollimist, transpordivahendite kontrolli, pagasi kontrolli ja muid sarnaseid toiminguid.
Tollivõla aegumine : tollivõlast ei saa võlgnikule teatada siis, kui võla tekkimise kuupäevast on möödunud kolm 
aastat.
Vabakaubanduspiirkonnad ja tolliliidud : kauplemise sooduskord, mis moodustab üldise tolli- ja 
kaubanduskokkuleppe (GATT) ja üldise teenuskaubanduse kokkuleppe (GATS) enamsoodustusrežiimi erandi, 
mille alusel võimaldavad kaubanduspartnerid vastastikku soodusjuurdepääsu oma toodetele ja teenustele, et 
hõlbustada kaubavahetust. Mõlema puhul on tulemuseks tariifide ja kvootide kaotamine osalisterritooriumidel ning 
mitteliikmetega kauplemise diskrimineerimine, viimasega kaasneb aga ka ühise tollitariifistiku loomine riikide vahel.
Vastastikuse abi teatis : komisjon teavitab liikmesriiki tegevusest, mis kujutab või tema arvates ilmselt kujutab 
endast ELi tasandil eriti olulist tolli- või põllumajandusalaste õigusaktide rikkumist.
Ülemaailmse kaubanduse analüüsi projekt (Global Trade Analysis Project) : ülemaailmne teadlaste ja 
poliitikakujundajate võrgustik rahvusvaheliste poliitikaküsimuste kvantitatiivseks analüüsimiseks. Projekti juhib 
Purdue Ülikooli juures asuv ülemaailmse kaubanduse analüüsi keskus. Projekti inspiratsiooniks perioodil 1990–1991 
oli ühe riigi üldise tasakaalu mudel, mille töötas välja Austraalia tööstuskomisjon. Ülemaailmse kaubanduse analüüsi 
projekti keskmeks on kahepoolseid kaubandussuhteid, tootmist, tarbimist ning kaupade ja teenuste vahepealset 
kasutamist kirjeldav ülemaailmne andmebaas.
08
I
Kaubanduse sooduskord võimaldab kaubanduspart -
neritel kehtestada vastastikuse kauplemise käigus 
soodustingimusi. Soodustused võivad olla kas vastas -
tikused või ühepoolsed. Esimene vähendab tollipiiran -
guid, et suurendada mõlema osapoole kaubandust, 
majanduskasvu, tööhõivet ja kasu tarbijatele. Ühe -
poolsete soodustuste puhul annab EL eelise ühele 
osapoolele, et võimaldada arengumaadele tariifivaba 
juurdepääsu ELi turule, aidates seeläbi kaasa vaesuse 
likvideerimisele ja edendades jätkusuutlikku arengut.
II
Kontrollikoja auditi eesmärk oli hinnata, kas komisjon 
on asjakohaselt hinnanud kaubanduse sooduskorra 
majanduslikku mõju ning kas sellekohased kontrollid 
on mõjusad tagamaks, et impordile ei kohaldata eksli -
kult soodustariife, mille tõttu väheneb ELi tulu.
III
Kontrollikoda leidis, et:
a) komisjon ei ole asjakohaselt hinnanud kaubanduse 
sooduskorra kogu majanduslikku mõju. Mõjuhin -
damisvahendi kasutamine on aga sagenenud ning 
analüüsi kvaliteet paranenud;
b) üldise soodustuste süsteemi vahehindamine näi -
tab, et poliitika kavandatud tulemused ei ole veel 
täielikult saavutatud:
c) kontrollimiseks valitud liikmesriikide ametiasutus -
te kohaldatavates tollikontrollides esineb puudusi;d) komisjonipoolses liikmesriikide ja soodustusi 
saavate riikide/partnerriikide kaubanduse soodus -
korra kokkulepete järelevalves esineb puudusi;
e) kaubanduse sooduskorda käsitlevad õigusaktid 
ei sisalda piisavalt meetmeid ELi finantshuvide 
kaitsmiseks.
IV
Selleks, et parandada kaubanduse sooduskorra majan -
dusliku mõju hindamist, peaks komisjon:
a) kui ei ole teisiti põhjendatud, tegema kõikide kau -
banduse sooduskorra kokkulepete mõjuhindamise 
ja jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu, mis võimaldaks 
soovitud majandusliku mõju (sh saamatajäänud 
tulu) põhjalikku, terviklikku ja kvantifitseeritud 
analüüsi,
b) kaasama Eurostati jätkusuutlikkuse mõjuhinda -
misel kasutatud statistiliste andmeallikate kvali -
teedi tavapärasesse hindamisse ning tagama, et 
läbirääkijatele edastatavad analüüsid on tehtud 
õigeaegselt,
c) tegema vahe- ja järelhindamised, et hinnata, 
millises ulatuses täidab olulise mõjuga kaubandu -
se sooduskord oma poliitikaeesmärgi ning kuidas 
parandada selle tulemuslikkust peamistes ma -
jandussektorites ning lisada saamatajäänud tulu 
hindamine.Kokkuvõte
09
 Kokkuvõte
V
Selleks, et paremini kaitsta ELi finantshuvisid, peaks 
komisjon:
a) looma kaubanduse sooduskorraga seotud ELi ris -
kiprofiilid, et liikmesriigid kasutaksid riskianalüü -
siks ühesugust lähenemist, mille abil vähendada 
kahju ELi eelarvele,
b) tegema kindlaks, et liikmesriigid muudavad oma 
riskihaldussüsteemid ja kontrollistrateegia mõjusa -
maks, et vähendada kahju ELi eelarvele,
c) kannustama liikmesriike võtma vastastikuse abi 
teatise saamisel vastavad ettevaatusabinõud,
d) viima läbi riskipõhised hindamised ja kontroll-  
külastused soodustusi saavates riikides, eriti seo -
ses päritolu- ja kumulatsioonireeglitega,
e) nõudma liikmesriikidelt esitatava halduskoostöö -
alase teabe kvaliteedi parandamist,
f) parandama OLAFi juurdluste rahanduslikke 
järelmeetmeid, et hoida ära tollivõla aegumisest 
tulenevat kahju ELi eelarvele,
g) tugevdama ELi positsiooni vastastikuse kaubandu -
se sooduskorra kokkulepete puhul ning kasutama 
rohkem ettevaatusabinõusid ja kaitsemeetmeid, 
lisades need kõikidesse tulevastesse kaubandus-  
lepetesse, ning
h) edendama päritolu- ja liikumissertifikaatide asen -
damist eksportija enda kinnitusega.
10
Sissejuhatus
Kaubanduse sooduskord
01 
Kaubanduse sooduskord võimaldab 
kaubanduspartneritel kehtestada 
omavahelisele kauplemisele soodus -
tingimused. Soodustused võivad olla 
kas vastastikused või ühepoolsed. Vas -
tastikused soodustused vähendavad 
tollipiiranguid, et parandada mõlema 
osapoole kaubandust, majanduskasvu, 
tööhõivet ja kasu tarbijatele. Ühe -
poolsete soodustuste puhul annab EL 
eelise ühele osapoolele, et võimaldada 
arengumaadele tariifivaba juurde -
pääsu ELi turule, aidates seeläbi kaasa 
vaesuse likvideerimisele ja edendades 
jätkusuutlikku arengut.
02 
2013. aasta lõpus kehtis 39 kaubanduse 
sooduskorra kokkulepet, mis hõl -
mas ELi ja 180 riigi ning territooriumi 
vahelist kaubandust. 2011. aastal oli 
EList kaubanduse sooduskorra alusel 
imporditud kauba väärtus rohkem kui 
242 miljardit  eurot, mis moodustas 
14% ELi impordist. I lisas  on esitatud 
ülevaade kaubanduse sooduskorra 
toel enim kaupa importinud 10 liik -
mesriigi ja enim kaupa eksportinud 
10 soodustusi saava riigi/partnerriigi 
andmetest.03 
Euroopa Liidu toimimise lepingu1 
kohaselt on ühine kaubanduspoliitika 
liidu ainupädevuses. Kaubanduse soo -
duskorra kehtestamise menetlused on 
esitatud lepingu artiklites 206 ja 207.
04 
Komisjon vastutab kaubanduse soo -
duskorra alaste läbirääkimiste eest, 
korra majandusliku, sotsiaalse ja kesk -
konnaalase mõju hindamise eest ning 
kontrollib sooduskorra rakendamist 
liikmesriikides ja soodustusi saavates 
riikides/partnerriikides.
05 
Liikmesriikide tolliasutused vastuta -
vad ELi rahvusvahelise kaubanduse 
järelevalve eest. Eelkõige rakendavad 
tolliasutused meetmeid ELi finants-  
huvide kaitseks ning ebaõiglaste või 
ebaseaduslike kauplemisvõtete ära -
hoidmiseks, edendades samas seadus -
likku kaubavahetust.1  ELi toimimise lepingu artikli 3 
lõike 1 alapunkt e ja artikli 3 
lõige 2.
11 Sissejuhatus
06 
Soodustusi saavate riikide/partner -
riikide ametiasutuste ülesandeks on 
kontrollida, et korrast peetakse kinni 
ning seega on asutustel tähtis osa 
toodete päritolustaatuse esialgsel 
määratlemisel.
Kaubanduse sooduskorra 
mõju komisjonipoolne 
hindamine
07 
Kaubandusküsimuste kohta otsuste 
tegemisel kasutatakse kahte tüüpi eel -
hindamisi: mõjuhinnang ja jätkusuut -
likkuse mõjuhinnang. Mõjuhinnang 
on kogu komisjonis kasutatav otsuste 
tegemist toetav vahend, mida kasuta -
takse algatuste puhul, millel eeldatak -
se olevat suur mõju. Jätkusuutlikkuse 
mõjuhinnang on kaubandusele suu -
natud vahend, mis võimaldab aruta -
misel olevate kaubanduskokkulepete 
põhjalikumat analüüsi.
08 
Komisjon võttis mõjuhindamise kasu -
tusele aastal 20022, et aidata kindlaks 
teha peamisi viise kavandatud poliiti -
kaeesmärkide saavutamiseks ning ana -
lüüsida nende potentsiaalselt majan -
duslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast 
mõju. Mõjuhinnangutes esitatakse ka 
järelevalve- ja hindamisraamistik. Mõju 
hindab komisjon enne läbirääkimis -
volituste nõukogule heakskiitmiseks 
esitamist.09 
Alates aastast 2003 on komisjon pida -
nud tegema eelhindamise või mõju -
hindamise, et pidada kinni õiguslikest 
kohustustest3 või komisjoni eeskirja -
dest4. Põhjuseks on see, et kaubanduse 
sooduskorraga kaasneb ELi eelarvelise 
tulu vähenemine (saamatajäänud 
tulu) ning lisaks on tegemist oluliste 
poliitiliste ettepanekutega, millel on 
majanduslik mõju nii ELis kui ka sellest 
väljaspool (täpsem teave II lisas ).
10 
Aastal 1999 otsustas komisjon „muuta 
jätkusuutliku arengu kaubandusläbi -
rääkimiste osaks, töötades selleks välja 
uue vahendi nimega Trade SIA”5.
11 
Pärast läbirääkimiste ametlikku algust, 
kuid enne kaubanduse sooduskorra 
kokkuleppe allakirjutamist ostab ko -
misjon sisse jätkusuutlikkuse mõju -
hindamise teenuse. Teenus hõlmab 
väliskonsultantide tehtavaid uuringuid, 
mida kasutatakse poliitikavahendina 
kaubandusläbirääkimiste majandusli -
ku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõju 
eelhindamisel.
12 
Vahe- ja järelhindamise abil tehakse 
kindlaks rakendatud kaubanduse 
sooduskorra kokkuleppe tegelik mõju. 
Kontrollikoda on seisukohal, et ideaal -
juhul kolm aastat pärast kokkulepete 
jõustumist tuleks hinnata kõiki kau -
banduse sooduskorra menetlusi, millel 
on oluline majanduslik, sotsiaalne ja 
keskkonnaalane mõju. See võimal -
dab poliitikakujundajatel, sidusrüh -
madel ja Euroopa maksumaksjatel 
hinnata, kas sooduskord täidab oma 
poliitikaeesmärgid.2  KOM(2002) 276 (lõplik), 
5. juuni 2002.
3  Vastavalt komisjoni 
23. detsembri 2002. aasta 
määruse (EÜ, Euratom) 
nr 2342/2002, millega 
kehtestatakse Euroopa 
ühenduste üldeelarve suhtes 
kohaldatavat finantsmäärust 
käsitleva nõukogu 
määruse (EÜ, Euratom) 
nr 1605/2002 üksikasjalikud 
rakenduseeskirjad, mis 
jõustusid 1.1.2003 (EÜT L 357, 
31.12.2002, lk 1) artiklile 21 
pealkirja all „Usaldusväärse 
finantsjuhtimise põhimõte”. 
Alates augustist 2006 
nõutakse nimetatud artiklis 
aga ainult eelhindamisi seoses 
„programmide ja tegevusega, 
millega kaasnevad eelarve 
kulud”.
4  KOM(2002) 276 (lõplik), 
kohaldatakse alates 
aastast 2003, ja KOM(2005) 
12 (lõplik) (strateegilised 
eesmärgid 2005–2009), 
26.1.2005.
5  Endise komisjoni 
kaubandusvoliniku 
P . Mandelsoni eessõna Trade 
SIA käsiraamatule.
12 Sissejuhatus
13 
Oma teatises pealkirjaga „Kaubandus, 
majanduskasv ja maailmapoliitika. 
Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aas -
ta strateegia keskne teema” 6 teatas 
komisjon, et hakkab korrapärasemalt 
läbi viima järelhindamisi eesmärgiga 
paremini jälgida kehtivate kauban -
duslepete mõju (vt üksikasjalikumat 
selgitust III lisas).
14 
Saamatajäänud tulu on tulu, millest EL 
jääb ilma soodustusi saavatele riikidele 
/ partnerriikidele kaubanduse soodus -
korra tõttu võimaldatud soodustarii -
fide tõttu. Saamatajäänud tulu eel- ja 
järelhindamine võimaldab komisjonil 
parandada ELi eelarve finantsjuh -
timist, esitades eelarvepädevatele 
institutsioonidele täpse iga -aastase 
tollimaksude kogumise prognoosi ning 
kaubanduse sooduskorraga seotud 
eelarveliste kulude kalkulatsiooni.
Kaubanduse sooduskorra 
järelevalve ja kontroll
15 
Liikmesriikide tolliasutused, soodustusi 
saavad riigid/partnerriigid ja komis -
jon peaksid kaubanduse sooduskorra 
kokkuleppeid ühiselt haldama ning 
tegema koostööd, tagamaks, et soo -
duskohtlemise saamiseks nõutavad 
tingimused oleksid täidetud. Need 
kolm ametiasutuste rühma vastuta -
vad ELi finantshuvide kaitsmise eest, 
hoides ära ELi eelarvele tekkida võiva 
rahalise kahju, mis on tingitud sellest, 
et kaubanduse sooduskorra alusel im -
porditakse kaupa, mis ei kuulu tariifse 
sooduskohtlemise alla.16 
Toodete soodustatud seisundi tõen -
damine ja kontrollimine on äärmiselt 
oluline ning nõuab kaupade päritolu 
kontrollimist ning mõjusat halduskoos -
tööd ekspordiriikidega.
17 
Päritolureegleid kohaldatakse, et 
veenduda, et tooted pärinevad riigist, 
millel on õigus sooduskohtlemisele, ja 
vastavad seega kaubandussoodustuse 
kriteeriumidele7. Reeglid koosnevad 
kolmest osast:
a) päritolukomponent8 (tooted klassi -
fitseeritakse tootmiskoha järgi);
b) saadetist käsitlev standard  (pärit -
oluriigi ja Euroopa Liidu vaheline 
otsevedu või nn puutumatuse 
põhimõtte kehtestamine tagab, et 
toodet ei ole muudetud);
c) dokumentaalne standard  (toote 
päritolu kohta tuleb esitada piisav 
dokumentatsioon).6  KOM(2010) 612 (lõplik), 
9. november 2010.
7  Iga leping sisaldab 
loendit päritolustaatuseta 
materjalidega 
tehtavatest töödest või 
töötlemistoimingutest, 
mis annavad tootele 
päritolustaatuse.
8  Päritolureeglid põhinevad 
protsessikriteeriumidel: 
sooduspäritolu saamiseks 
peab kaup täielikult antud 
riigist pärinema (olema seal 
kasvatatud, kaevandatud 
jne) või siis olema antud riigis 
piisaval määral töödeldud.
13 Sissejuhatus
18 
Joonisel 1  on esitatud näide menet -
lusest, mille abil määratakse kindlaks, 
kas toodete puhul on sooduskohtlemi -
ne õigustatud.19 
Sooduspäritolu tõendavate dokumen -
tide ja eksporditud toote staatuse 
õigsuse tõendamiseks kasutatakse 
halduskoostööd liikmesriikide ameti -
asutuste, soodustusi saavate riikide/
partnerriikide ja komisjoni vahel. Im -
portija taotletud tariifsete soodustuste 
võimaldamine või nendest keeldumi -
ne sõltub enamasti selle menetluse 
tulemustest. Joonisel 2  on esitatud 
sooduskaubanduse kontrollimise 
vooskeem.
Menetlus, mille abil tehakse kindlaks, kas toodete puhul on sooduskohtlemine 
üldise soodustuste süsteemi alusel õigustatud
1)  Kas tooted on piisavalt töödeldud
      (protsesside nimekiri)?2) kas kumulatiivsed päritolureeglid   
   on kohaldatavad?Kas tooted on täielikultühest riigist saadudvõi seal toodetud?Vastab vormile A
või
arvedeklaratsioonileJAH
Milline reegel on nimekirjas?
Kas toode vastab sellele?
Sooduskohtlemistei kohaldataEi,
ning toode ei vasta
nõueteleKas üldine väärtushälbe
reegel kehtib? (võib hõlmata
päritolustaatuseta 
materjale)Jah, ja toode vastab nõuetele.JAHJAHEI
EIEIJoonis 1
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
14 Sissejuhatus Joonis 2Kaubanduse sooduskorra kontrollimise vooskeem
Impordiriik (liikmesriik X)
Importija esitab tollile
impordi-deklaratsiooni 
sooduskohtlemise
koodiga 2XX,
3XX või 4XX ühtse
haldusdokumendi
(SAD) lahtris 36.
Kaup jõuab
importijani või
tema kliendiniImportija hoiab
sooduspäritolu
tõendavad
dokumendid ja kirjed
alles 3 aastat pärast
impordi toimumist.
Toll teeb juhuslikke
ja riskipõhiseid füüsilisi
ja dokumentaalseid
kontrolle, veendumaks,
kas soodustingimused
on täidetudEksportija taotleb
sooduspäritolu
sertiﬁkaati
või väljastab
arvedeklaratsiooni
Kaup
transporditakse otse
liikmesriiki XImportijale saadetakse tõend
sooduspäritolu kohta
Eksport
 
---------------------------------------------- 
Toll teeb juhuslikke
ja riskipõhiseid
järelkontrolle ja auditeid,
külastades  ettevõtja
äriruume ja kontrollides
tema dokumente.
Vajadusel saadab
toll halduskoostöö-nõude
soodustusi saavasse riiki.Pädev asutus
kontrollib kaupade
sooduspäritolu ja väljastab
vajadusel sertiﬁkaadi.
Pädevad asutused peavad
halduskoostöö-nõudele
vastama hiljemalt kuue kuu
jooksul selle kättesaamisest
või nelja kuu jooksul
meeldetuletuse saamisestHalduskoostöö
Kaup
lubatakse vabasse
ringlusseImportEksportiv soodustust saav riik (ELi väline)
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
15
20 
Kontrollikoja auditi eesmärk oli hinna -
ta, kas komisjon on asjakohaselt hinna -
nud kaubanduse sooduskorra majan -
duslikku mõju9 ning kas sellekohased 
kontrollid on mõjusad tagamaks, et 
impordile ei kohaldata ekslikult soo -
dustariife, mille tõttu väheneb ELi tulu.
Kaubanduse sooduskorra 
majandusliku mõju 
hindamine
21 
Kontrollikoda uuris komisjoni poolt 
või nimel tehtud eel- ja järelhinda -
misi seoses kaubanduse sooduskorra 
prognoositud või aset leidnud ma -
jandusliku mõjuga. Selleks analüüsis 
kontrollikoda komisjonile saadaolevat 
dokumentatsiooni 44st kaubanduse 
sooduskorra kokkuleppest koosneva 
valimi kohta10 (muu hulgas mõjuhin -
damisaruanded, jätkusuutlikkuse 
mõjuhinnangud, järelhindamised ja 
edaspidise järelevalve kord). Ülevaade 
nendest kaubanduse sooduskorra kok -
kulepetest on esitatud II ja III lisas .
22 
Selliste hinnangute kvaliteedi hinda -
misel võeti arvesse mõjuhindamise 
ja jätkusuutlikkuse mõjuhindamise 
suuniste nõudeid, mõjuhindamisko -
mitee aruandeid, komisjoni tegevus -
aruandeid ja aasta tegevusaruandeid 
ning komisjoni asjakohaseid teatisi kaubandusküsimuste kohta. Erilist 
tähelepanu pöörati sellele, kuidas 
komisjon tagas hindamisel kasutatud 
andmeallikate usaldusväärsuse. Lisaks 
analüüsiti, milliseid meetmeid on 
komisjon võtnud eelnevate leidude ja 
soovituste põhjal, mis kontrollikoda 
on esitanud mõjuhindamise11 ning 
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomi -
tee jätkusuutlikkuse mõjuhindamise12 
kohta. Kontrollikoda kontrollis ka, kas 
järelhindamised näitavad, et kauban -
duse sooduskord aitab saavutada 
kavandatud tulemused.
Kaubanduse sooduskorra 
järelevalve ja kontroll
23 
Kontrollikoda kontrollis ametiasutuste 
järelevalvekorra mõjusust ning nende 
tehtavate kaubanduse sooduskorra 
kokkulepete kontrolle viies liikmes -
riigis13, mille import moodustab kaks 
kolmandikku 2011. aastal sooduskorra 
alusel imporditud kauba koguväär -
tusest, mille suhtes kohaldatakse 
soodustariife. Selleks viidi läbi IV lisas  
kirjeldatud testimine. Audit hõlmas 
kontrollistrateegiat ja riskihaldamist, 
halduskoostöö võimaluste toimimist 
ning traditsiooniliste omavahendi -
te sissenõudmiseks kohaldatavaid 
protseduure.9  Asjakohast tähelepanu 
pöörati säästvat arengut 
käsitlevate ühepoolsete 
kaubanduse sooduskorra ja 
majanduspartnerluslepingute 
sotsiaalse ja keskkonnamõju 
hindamisele.
10  Nendest 39 kokkulepet olid 
auditi ajal jõus ja viis ei olnud 
veel jõustunud.
11  Euroopa Kontrollikoja 
eriaruanne nr 3/2010 
„Kas mõjuhindamine 
ELi institutsioonides 
toetab otsuste tegemist?” 
(http://eca.europa.eu )
12  Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomitee arvamus 
nr 818/2011 jätkusuutlikkuse 
mõjuhindamise ja ELi 
kaubanduspoliitika kohta 
ning arvamus nr 1612/2011 
„Kodanikuühiskonna 
roll ELi ja India 
vabakaubanduslepingu alal” 
(http://www.eesc.europa.eu ).
13  Saksamaa, Hispaania, 
Prantsusmaa, Itaalia ja 
Ühendkuningriik. Need 
viis liikmesriiki importisid 
2010. aastal kaubanduse 
sooduskorra alusel kõige 
rohkem kaupa.Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
16 Auditi ulatus ja lähenemisviis
24 
Kontrollikoda hindas komisjoni eel -
hindamist ja järelkontrolli soodustusi 
saavates riikides / partnerriikides, 
komisjoni rolli halduskoostöös, liikmes -
riikide tolliasutuste komisjonipoolseid 
kontrolle. Kontrollikoda hindas ka 
OLAFi tehtud päritoluga seotud juurd -
lusi ning tollimaksude tühistamise 
taotlusi, ning seda, kas kehtiv õigusala -
ne raamistik on tulude sissenõudmise 
täielikkuse tagamisel asjakohane.
25 
Komisjoni kaubanduse sooduskorraga 
seotud järelevalve- ja kontrollitegevust 
hinnati kehtivate õigusaktide, asja -
omaste lähetusaruannete, tegevusaru -
annete ja komisjoni päritolureegleid 
ja kaubanduse sooduskorra kokku -
leppeid käsitlevate teatiste alusel. 
Tähelepanu pöörati sellele, milliseid 
meetmeid on komisjon võtnud ka kau -
banduse sooduskorra14 kohta esitatud 
kontrollikoja soovituste põhjal.14  Euroopa Kontrollikoja 
eelarveaasta 2003 
aastaaruanne, 3. peatükk, 
punkt 3(30), (ELT C 293, 
30.11.2004, lk 1).
17
 Tähelepanekud
Tehtud edusammudele 
vaatamata ei ole komisjon 
asjakohaselt hinnanud 
kaubanduse sooduskorra 
kokkulepete kõiki 
majandusmõjusid
26 
Komisjon peab tegema kaubanduse  
sooduskorra majandusliku mõju 
kohta nii eel- kui ka järelhindamise  (vt 
punktid 7–14).
Komisjon ei teinud alati 
kaubanduse sooduskorra 
kokkulepete kõikide 
majandusmõjude hindamist
Mõjuhindamine ehk 
eelhindamine
27 
Mõjuhindamisi ehk eelhindamisi ei 
tehtud seitsme kaubanduse soodus -
korra kokkuleppe puhul 13st, mille 
puhul see oli kas juriidiline või ametlik 
nõue. Vt üksikasju II lisas .
28 
Kontrollikoja läbi vaadatud kuues 
mõjuhinnangus hinnati poliitikaalaste 
ettepanekute mõju ELi tuludele15 vaid 
üldise soodustuste süsteemi puhul16 
(GSP).Jätkusuutlikkuse 
mõjuhindamine
29 
Jätkusuutlikkuse mõjuhindamisi ei 
tehtud viie kaubanduse sooduskorra 
kokkuleppe puhul 28st, mille puhul see 
oli kohustuslik (vt üksikasju II lisas ). 
Saamatajäänud tulu ei hinnatud üheski 
kontrollikoja poolt läbi vaadatud jätku-  
suutlikkuse mõjuhinnangus.
Vahe- ja/või järelhindamine
30 
Kuigi 27 kaubanduse sooduskorra keh -
tiva kokkuleppe kohta oleks komisjoni 
vastavate kohustuste ja usaldusväärse 
finantsjuhtimise ja aruandluskohustuse 
põhimõtte alusel tulnud teha vahe- ja/
või järelhindamine, ei tehtud seda 16 
kaubanduse sooduskorra kokkuleppe 
puhul 17(vt üksikasju III lisas ).
31 
Kontrollikoja läbi vaadatud 27st kau -
banduse sooduskorra kokkuleppest, 
mille puhul kontrollikoja arvates oleks 
tulnud teha järelhindamine, hinnati 
saamatajäänud tulu vaid üldise soo -
dustuste süsteemi puhul. Komisjoni 
üldise soodustuste süsteemi statistili -
ne aruanne18 näitab, et ajavahemikul 
2006–2009 on mõju ELi eelarvele 
8,6 miljardit  eurot, mis moodustab 
peaaegu 14% sellel ajavahemikul 
kogutud tollimaksudest. Komisjon ei 
selgita, kuidas see summa arvutati.15  Mõjuhindamise (SEK(2011) 
536 lõplik) kohaselt, mis 
käsitleb 1.  jaanuaril  2014 
jõustunud üldise soodustuste 
süsteemi, näitab eelistatud 
valiku rakendamisel 
(lähtestsenaariumiga 
võrreldes) endiste 
toetusesaajate ekspordile 
kohaldatavate maksude 
tõstmise ja kolmandatest 
riikidest (mille suhtes makse 
juba kohaldatakse) impordi 
suurenemise kombineeritud 
mõju, et tariifitulu suureneb 
lühikeses perspektiivis ligi 
2 miljardi euro võrra (vt lisa 
6.4 tabel 6-4), mis lisaks 
praegustele tariifituludele ligi 
19 miljardit  eurot.
16  Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 25. oktoobri 
2012. aasta määrus (EL) 
nr 978/2012 üldiste tariifsete 
soodustuste kava kohaldamise 
ning nõukogu määruse 
(EÜ) nr 732/2008 kehtetuks 
tunnistamise kohta (ELT L 303, 
31.10.2012, lk 1).
17  Kaubanduse sooduskorra 
kokkulepped Türgi, EMP , 
Šveitsi, endise Jugoslaavia 
Makedoonia Vabariigi, 
Horvaatia, Albaania, 
Montenegro, Bosnia ja 
Hertsegoviina, Serbia, 
Liibanoni, okupeeritud 
Palestiina ala, Süüria, 
Cariforumi (Kariibi mere riigid), 
Vaikse ookeani piirkonna 
riikide, ÜMT ja Moldovaga.
18  KOM(2011) 272 (lõplik), 
17. mai 2011.
18 Tähelepanekud
Suuremal osal juhtudest 
sisaldasid tehtud hindamised 
ebatäpsusi, ei olnud täiel 
määral kasulikud või ei olnud 
täielikud, kuid olukord on 
siiski paranenud
Mõjuhindamine ehk 
eelhindamine
32 
Komisjoni mõjuhindamise suuniste19 
kohaselt tuleb kõik mõjud võimaluse 
korral kvantifitseerida ja rahaliselt väl -
jendada, toetudes usaldusväärsetele 
meetoditele ja andmetele.
33 
Mõjuhindamise kvaliteedi tugevdami -
seks loodi komisjonis 2006. aasta lõpus 
mõjuhindamiskomitee. Lisaks tegi 
komisjoni kaubanduse peadirektoraadi 
siseauditi üksus 2007. aastal mõjuhin -
nangute ja jätkusuutlikkuse mõjuhin -
nangute auditi.
34 
Kontrollikoda analüüsis kaubanduse 
sooduskorra kokkulepetega seoses 
tehtud kuut mõjuhinnangut20 13st, mil -
le puhul kontrollikoda pidas mõjuhin -
damist vajalikuks (vt üksikasju II lisas ), 
ning leidis järgmised puudused:
Mõju kvantifitseerimise 
usaldusväärsusega seotud 
puudused mõjuhinnangutes
35 
Kuuest kontrollitud mõjuhinnangust 
sisaldas vaid üks (mis käsitles üldi -
se soodustuste süsteemi määrust 
nr 978/2012) usaldusväärsetel andme -
tel põhinevat terviklikku majanduslike 
mõjude analüüsi toetust saavates 
riikides.36 
Korea Vabariigiga sõlmitud kaubandu -
se sooduskorra kokkuleppe mõjuhin -
nangus21 esitatud majanduslik mõju 
põhineb väliskonsultantide tehtud 
uuringul22. Uuringus kasutati andmeal -
likatena kalkuleeritava üldise tasakaalu 
mudelit ning ülemaailmse kaubanduse 
analüüsi projekti andmebaasi, millele 
omased piirangud ja puudused on 
esitatud allpool punktides 44–46.
37 
Mõjuhindamiskomitee alustas tege -
vust 2007. aastal ning sellest alates on 
kuuest kontrollitud mõjuhinnangust 
komiteele kvaliteedikontrolliks esita -
tud kaks üldist soodustuste süsteemi 
käsitlevat mõjuhinnangut. Komisjon 
võttis suurema osa mõjuhindamis-  
komitee esitatud soovitustest aruanne -
te eelnõude kvaliteedi parandamiseks 
arvesse ning aruannet ei olnud vaja 
uuesti esitada.19  Euroopa Komisjoni 
mõjuhindamise suunised, 
15.1.2009 SEK(2009) 92, ning 
varasemad mõjuhindamise 
suunised, 15.6.2005, 
SEK(2005) 791.
20  Mõjuhinnangud seoses 
Kesk -Ameerika, Andide 
Ühenduse, Korea Vabariigi 
ja Indiaga, nõukogu 
22. juuli 2008. aasta määrus 
(EÜ) nr 732/2008, millega 
kohaldatakse üldiste 
tariifsete soodustuste kava 
ajavahemikus 1. jaanuar 2009 
kuni 31. detsember 2011 
ja millega muudetakse 
määrusi (EÜ) nr 552/97, (EÜ) 
nr 1933/2006 ja komisjoni 
määrusi (EÜ) nr 1100/2006 ja 
(EÜ) nr 964/2007 (ELT L 211, 
6.8.2008, lk 1), ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
25. oktoobri 2012. aasta 
määrus (EL) nr 978/2012 üldiste 
tariifsete soodustuste kava 
kohaldamise ning nõukogu 
määruse (EÜ) nr 732/2008 
kehtetuks tunnistamise kohta 
(ELT L 303, 31.10.2012, lk 1).
21  Komisjoni talituste 
töödokument, mis on 
lisatud soovitusele nõukogu 
otsuse kohta, millega 
volitatakse komisjoni 
Euroopa Ühenduse ja selle 
liikmesriikide nimel pidama 
läbirääkimisi Korea Vabariigiga 
vabakaubanduslepingu üle, 
mõjuhinnang ( Commission 
Staff Working Document, 
accompanying document 
to the Recommendation for 
a Council decision authorising 
the Commission to negotiate 
a Free Trade Agreement with 
the Republic of Korea on behalf 
of the EC and its Member 
States, Impact Assessment 
o f  27.11. 20 0 6 ) 27.11. 20 0 6  
(SEK(2006) 1562).
22  Copenhagen Economics & 
Prof. J. F. Francois, Economic 
Impact of a Potential FTA 
between the EU and South 
Korea , märts 2007.
19 Tähelepanekud
Näide inim- ja tööõiguste, keskkonnakaitse ning hea valitsemistava põhiliste rah -
vusvaheliste konventsioonide ratifitseerimise ning tõhusa rakendamise olulisusest
24. aprillil 2013 kukkus Bangladeshis kokku kaheksakordne hoone (Rana Plaza), milles asus mitu rõivavabri -
kut, ning selle tagajärjel hukkus 1129 töölist. Õnnetus suurendas avalikkuse muret selle üle, et ELi kaubandus 
arengumaadega tagab küll odavad rõivad ELi ettevõtetele ja tarbijatele, kuid need peaksid olema ka toodetud 
töötingimustes, mis vastavad rahvusvahelistele standarditele (nagu ILO põhilised töönormid ). 8. juulil  2013 
käivitas komisjon koos Bangladeshi valitsuse ja ILOga ühisalgatuse („Compact”) töötingimuste parandamiseks 
ning töötajate ohutuse ja tervise kaitsmiseks Bangladeshi rõivavabrikutes.1. selgitus23  KOM(2004) 461 (lõplik), 
7. juuli 2004. a. Vt ka 
tegevuskava: ( http://
ec.europa.eu/governance/
impact/planned_ia/docs/88_
trade_gsp_regulation_en.pdf ) 
ja SEK(2011) 536 (lõplik), 
10.5 2011 (see viitab üldise 
soodustuste kava määrusele 
nr 978/2012).
24  SEK(2011) 536 (lõplik).
25  SEK(2011) 536 (lõplik), 6. lisa.
26  KOM(2002) 276 (lõplik) ja 
mõjuhindamise suunised.
27  Kesk -Ameerika, Andide 
Ühenduse, Korea Vabariigi ja 
India mõjuhindamised.Mõjuhinnangute kasulikkuse ja 
täielikkusega seotud puudused
38 
Üldise soodustuste süsteemi eesmär -
gid on kaasa aidata võitlusele üleilmse 
vaesusega, edendada säästvat aren -
gut ning kindlustada paremini ELi 
finants -ja majandushuve23. 1. jaa-  
n uaril 2014 kehtima hakkava üldise 
soodustuste süsteemi kava mõjuhin -
nang24 hõlmas aga süsteemi üldees -
märki (säästva arengu ja hea valit -
semistava edendamine) vaid 10 riigi 
puhul 85 potentsiaalsest soodustusi 
saavast riigist25. Inim- ja tööõiguste, 
keskkonnakaitse ning hea valitsemista -
va põhiliste rahvusvaheliste konvent -
sioonide ratifitseerimise ning tõhusa 
rakendamise vajadust kaaluti vaid 
nende 10 riigi puhul, teiste soodustu -
si saavate riikide puhul aga mitte (vt 
1. selgitus ).39 
Mõjuhindamisprotsessi26 üks tähtsa -
matest toimingutest saavutuste järel -
hinnangute koostamisel on peamiste 
järelevalvenäitajate määratlemine.
40 
Järelevalvemenetlused sisaldusid 
kõigis kontrollikoja kontrollitud kuues 
mõjuhinnangus. Nelja puhul neist27 ei 
täpsustanud komisjon aga järelevalve 
aega, ulatust ega valitud variandi mõ -
jususe hindamise näitajaid ning seda, 
kes vastutab läbiviimise eest.
20 Tähelepanekud
41 
Vajaduse järelevalvetegevuse järe -
le tõi esile ka Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomitee seoses kaubanduse 
sooduskorra kokkuleppega ELi ja India 
vahel. Euroopa Majandus- ja Sotsiaal -
komitee28 soovitas „viia viivitamata läbi 
uued uuringud, mis võtaksid konkreet -
selt arvesse vabakaubanduslepingu 
tegelikku mõju ELi ja India kodaniku -
ühiskonnale (eelkõige Mode 4, VKEd, 
tööõigused, naised, tarbijaohutus,  
mitteametlik majandus, põllumajan -
dus, vaesus ja juurdepääs põhitarbe-  
kaupadele, näiteks elutähtsatele 
ravimitele)”.
42 
1. jaanuaril 2014 kehtima hakkava 
üldise soodustuste süsteemi kava 
mõjuhinnangust selgub, et üks üldise 
soodustuste süsteemi eesmärkidest29 
on kindlustada paremini ELi finants- ja 
majandushuve. Suurem osa pettu -
si käsitlevaid juurdlusi, mida OLAF 
teeb seoses kaubanduse sooduskorra 
kokkulepetega, on seotud üldise soo -
dustuste süsteemi kaudu soodustusi 
saavate riikidega. Sellegipoolest ei 
ole komisjoni mõjususe kontrollimise 
näitajate abil võimalik avastada, kas 
pettused on seotud tollimaksudest 
kõrvalehoidmisega. Seega ei ole sidus -
rühmadel võimalik kontrollida üldise 
soodustuste süsteemi vastuvõtlikkust 
pettuse suhtes ega teha kindlaks, kas 
pettusega võitlemises ja tollimaksu -
dest kõrvalhoidmise avastamisel on 
tehtud edusamme.Jätkusuutlikkuse 
mõjuhindamine
43 
Kontrollikoda analüüsis kümmet jätku-  
suutlikkuse mõjuhinnangut30 ning 
leidis järgmised puudused.
Mõjude kvantifitseerimise 
usaldusväärsusega seotud 
puudused jätkusuutlikkuse 
mõjuhindamisel
44 
Jätkusuutlikkuse mõjuhindamisel kasu -
tavad väliskonsultandid kalkuleeritava 
üldise tasakaalu mudelit, mis põhineb 
ülemaailmse kaubanduse analüüsi 
projekti andmebaasil. Rahvusvaheli -
sed organisatsioonid kasutavad seda 
mudelit laialdaselt. Mudelil on siiski 
mõned piirangud (vt V lisa ).
45 
Kontrollikoda leidis, et ülemaailmse 
kaubanduse analüüsi projekt kasutab 
vanu andmeid31, mille terviklikkust 
ja usaldusväärsust ei ole piisavalt 
kontrollitud. Andmebaasi kasutamise 
tõttu võivad jätkusuutlikkuse mõjuhin -
nangutes esineda väärad järeldused. 
Komisjonil on piiratud kindlus selle 
kohta, kas eri piirkondade ning ELi 
liikmesriikide ja soodustusi saavate 
riikide/partnerriikide vahel kasutatakse 
ühtlustatud statistilist raamistikku.28  Euroopa Majandus- ja 
Sotsiaalkomitee arvamus 
nr 1612/2011.
29  SEK(2011) 536 (lõplik).
30  Jätkusuutlikkuse 
mõjuhinnangud 
seoses järgmiste 
kaubanduse sooduskorra 
kokkulepetega: Tšiili, kuus 
majanduspartnerluse lepingut 
AKV riikidega, Kesk -Ameerika, 
Andide Ühendus, Euroopa-
Vahemere piirkonna 
vabakaubanduslepingud 
üheksa riigiga, Korea Vabariik, 
Mercosur, India, Kanada 
ning põhjalik ja laiaulatuslik 
vabakaubandusleping 
Marokoga.
31  Kalkuleeritava üldise 
tasakaalu mudeli jaoks 
koostatakse iga piirkonna 
jaoks sotsiaalse arvepidamise 
maatriksid, kuid ülemaailmse 
kaubanduse analüüsi 
projekti kõige uuemates 
versioonides põhineb 
tehniliste koefitsientide ja 
kaubastruktuuride kasutamine 
pakkumise ja kasutamise 
tabelitel, milles on toodud 
võrdlusaasta 2000 hinnad, 
kuigi Eurostatil (komisjoni 
statistikaamet) on olemas 
ka 2007., 2008. ja 2009. aasta 
andmed.
21 Tähelepanekud
46 
Eurostat ja riiklikud statistikaametid on 
kõige pädevamad esitama arvamust 
liikmesriikide andmete kvaliteedi koh -
ta, kuid kaubanduse peadirektoraat ei 
ole palunud nende arvamust ülemaa -
ilmse kaubanduse analüüsi projektis 
kasutatud andmete kvaliteedi kohta. 
Kontrollikoda leidis oma eriaru-  
andes nr 3/201032, et siseallikaid, nagu 
Eurostat, ei kasutatud aktiivselt, et 
kindlaks teha liikmesriikide eriand -
mete kättesaadavus ja neid andmeid 
esitada (näiteks koostöös riiklike 
statistikaametitega).
Jätkusuutlikkuse 
mõjuhinnangute kasulikkuse ja 
täielikkusega seotud puudused
47 
Jätkusuutlikkuse mõjuhinnangute 
õigeaegsus on väga oluline, et nen -
dest oleks kasu läbirääkimistel. Ühel 
juhul aga kirjutati kaubanduse soo -
duskorra kokkulepe Tšiiliga alla juba 
enne jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu 
valmimist.
48 
Mõjuhindamiste ja jätkusuutlikkuse 
mõjuhinnangutega analüüsitakse 
kaubanduse sooduskorra mõjusid 
põllumajandussektoris. Ühtse põlluma -
janduspoliitika mõju partnerriikide ko -
halikule majandusele hinnati aga ainult 
Kariibi mere riikide piirkondliku kau -
banduse jätkusuutlikkuse mõjuhinnan -
gus, sellal kui negatiivne mõju on esile 
toodud rahvusvaheliste organisatsioo -
nide aruannetes (ILO33, FAO34), eriti seo -
ses majanduspartnerluslepingutega35.49 
Lisaks ei käsitle 2007. aasta majandus -
partnerluslepingute jätkusuutlikkuse 
mõjuhinnang küsimusi, mida teistes 
mõjuhinnangutes on käsitletud (nagu 
majanduspartnerluslepingu intellek -
tuaalomandi õigusi käsitleva peatüki 
mõju rahvatervisele, sest geneeriliste 
ravimite kättesaadavuse piiramine võib 
avaldada negatiivset mõju valitsuse 
suutlikkusele parandada elanikkonna 
terviseohutust). See seab tehtud ana -
lüüsi terviklikkuse kahtluse alla, sest 
komisjon on siiski lisanud lepingusse36 
asjakohased kaitsemeetmed.
Vahe- ja/või järelhindamine
50 
Kontrollikoda analüüsis kõiki 2012. aas -
ta lõpuks37 tehtud kaubanduse soodus -
korra kokkulepete järelhindamisi ning 
leidis järgmist.
Mõjude kvantifitseerimine 
mõnes vahe- ja/või 
järelhindamises
51 
Kontrollikoda leidis, et Tšiiliga sõlmitud 
kaubanduse sooduskorra kokkuleppe 
järelhindamisel ja ELi üldise soodus -
tuste süsteemi vahehindamisel tehti 
majandustulemuste terviklik, kvanti -
tatiivne ja tõenditel tuginev analüüs. 
Mõlema hindamise puhul kasutati 
lisaks ökonomeetrilistele hinnangutele 
kalkuleeritava üldise tasakaalu mudeli 
simulatsioone (vt punktid 44–46 ja 
III lisa ).32  Eriaruanne nr 3/2010, 
punkt 70.
33  ILO, Trade and employment 
from Myths to facts , 2011.
34  FAO, The agricultural dimension 
of the ACP‑EU Economic 
Partnership Agreements , 2006.
35  Kaubanduse sooduskorra 
kokkulepped, mis loovad 
vabakaubanduslepingu ELi ja 
AKV riikide vahel.
36  Vastavalt Cariforumi riikide 
ning Euroopa Ühenduse ja 
selle liikmesriikide vahelise 
majanduspartnerluslepingu 
artikli 139 lõikele 2 
„lepivad EÜ pool ja 
allakirjutanud Cariforumi 
riigid kokku, et käesoleva 
jao suhtes rakendatakse 
TRIPS -lepingu artiklis 8 
sätestatud põhimõtteid.  
Lisaks lepivad lepinguosalised 
kokku, et seoses 
intellektuaalomandi õiguste 
tõhusa rakendamisega tuleb 
arvesse võtta Cariforumi 
riikide arenguvajadusi, 
kindlustada õigusevaldajate 
ja kasutajate õiguste ja 
kohustuste tasakaal ning 
võimaldada EÜ poolel ja 
allakirjutanud Cariforumi 
riikidel kaitsta rahva 
tervist ja toitumist.  
Ühtki käesoleva lepingu sätet 
ei tõlgendata selliselt, et see 
vähendaks lepinguosaliste 
ja allakirjutanud Cariforumi 
riikide võimalusi soodustada 
ravimite kättesaadavust. ”
37  ELi üldise soodustuste 
süsteemi vahehindamine, 
aruanne majandusliku 
integratsiooni kohta 
Euroopa  -Vahemere 
piirkonnas, ELi -Tšiili 
assotsieerimislepingu 
kaubandussamba 
majandusliku mõju 
hindamine ning kuue ELi 
vabakaubanduslepingu 
järelhindamine.
22 Tähelepanekud
Vahe- ja/või järelhindamiste 
täielikkusega seotud puudused
52 
Kuue kaubanduse sooduskorra kokku-  
leppe38 järelhindamises piirdub ana -
lüüs kaubavoogudele avalduva majan -
dusmõjuga, ning rõhutab kokkuleppe 
mõju partnerriikides. Komisjon ei ole 
teinud ühtegi valdkondlikku analüüsi  
ning kaubavood on jagatud vaid 
põllumajandusliku ja tööstustoodangu 
tasandini.
53 
Euroopa-Vahemere piirkonna riikide39 
järelhindamisaruanne sisaldab kau -
banduse vabastamise majandusmõ -
jude põhjalikku analüüsi. Kaubanduse 
sooduskorrast tulenevat lisandväärtust 
ELi lähtestsenaariumile ei olnud aga 
hindamisel käsitletud. Tasuvusanalüüsi 
ei tehtud ning tulevaste järelhindamis -
te meetmed puudusid.
Üldise soodustuste 
süsteemi vahehindamine 
näitab, et kõik poliitika 
kavandatud tulemused ei 
ole veel saavutatud
54 
Üldise soodustuste süsteemi eesmär -
gid on aidata kaasa võitlusele üleilmse 
vaesusega ja edendada säästvat aren -
gut. Nende eesmärkide saavutamise 
osas olid vahehindamise tulemused 
vastakad. Ühelt poolt andis hindamine 
positiivseid tõendeid, et:
a) EL võimaldab sooduspääsu oma 
turule nendele riikidele, kelle aren -
guvajadused on suuremad;b) ökonomeetrilised tõendid näita -
vad, et kokkuvõttes on sooduspää -
sul positiivne mõju nii kaubandu -
sele kui ka investeeringutele;
c) on tõendeid, et vähem arenenud 
riikide puhul saavad soodusmar -
ginaalidest kasu ka eksportijad, 
mitte ainult importijad.
55 
Teisest küljest on aga komisjon seisu -
kohal, et üldise soodustuste süsteem 
peaks aitama arengumaade majandu -
sel suurendada oma tööstuskaupade 
eksporti40. Soodustuste võimaldamine 
tööstuskaupadele aitaks sellist ekspor -
ti edendada ning aidata kaasa toodan -
gu mitmekesistamisele laiema töös -
tusliku põhja loomise kaudu. Üldise 
soodustuste süsteemi vahehindamine 
näitab aga, et süsteem ei ole olnud 
mõjus mitmekesistamise41 edenda -
misel ning puuduvad selged tõendid 
majanduskasvu42 või säästva arengu43 
paranemise kohta arengumaades.38  Lõuna -Aafrika, Mehhiko, 
Maroko, Tuneesia, Tšiili ja 
Jordaania.
39  Liibanon, okupeeritud 
Palestiina ala ja Süüria jäid 
hindamise ulatusest välja.
40  SEK(2011) 536 (lõplik).
41  ELi üldise soodustuste 
süsteemi vahehindamise 
punkti 7(1) järgi „puuduvad 
tõendid selle kohta, et üldise 
soodustuste süsteemi abil 
on eksporti mitmekesistatud 
või et soodustusi saavad 
riigid oleksid tänu süsteemile 
hakanud eksportima uusi 
tooteid.”
42  ELi üldise soodustuste 
süsteemi vahehindamise 
punkt 7(1) sätestab, et: 
„Tõendid selle kohta, 
millises ulatuses on 
soodusmarginaalid seotud 
arengunäitajatega, on väga 
vastakad ja seega puudub 
selge ülevaade, mis näitaks, 
et sooduskohtlemine on 
asjakohaselt suunatud 
kõige vaesematele/ 
haavatavamatele riikidele  … 
On võimalik, et üldine 
soodustuste süsteem on 
asjaomaste riikide arengus 
oluline tegur. Tuleb siiski 
rõhutada, et kokkuvõttes 
sellekohased tõendid 
puuduvad ”.
43  ELi üldise soodustuste 
süsteemi vahehindamise 
punktis 7(1) on toodud 
järgmine hoiatus: „Kuigi 
on mingil määral tõendeid 
selle kohta, et GSP+ kaval 
võib olla positiivne mõju 
antud konventsioonide 
ratifitseerimisele, on 
tõendeid selle kohta, et 
asjaomaseid konventsioone 
aktiivselt rakendatakse 
(eriti seoses töönormidega), 
oluliselt vähem ”.
23 Tähelepanekud
44  Rahaühiku põhiselt 
moodustatud valim (MUS), 
mis tugineb kaupade 
tolliväärtusele. Olulisuse 
lävi oli 5%, usaldusväärsuse 
tase 95%.
45  Ühenduse tolliseadustiku 
artikli 221 lõike 3 kohaselt ei 
teatata võlgnikule tollimaksu 
summat pärast seda, kui 
tollivõla tekkimise kuupäevast 
on möödunud kolm aastat. 
Seega aeguvad saadaolevad 
summad pärast selle 
ajavahemiku möödumist.Valitud liikmesriikide 
ametiasutuste 
tollikontrollid on 
puudulikud
56 
Pädevate asutuste (liikmesriigid, soo -
dustusi saavad riigid / partnerriigid, 
komisjon) tehtud kontrollid ning hal -
duskoostöö juhtimine peaksid tagama 
kaubanduse sooduskokkulepete õige 
kohaldamise, kaitstes seeläbi õigusta -
tud majandus- ja finantshuve.
57 
Kontrollikoda kontrollis tolliasutus -
te poolt kaubanduse sooduskorra 
kokkulepetele kohaldatavat üldist 
kontrollistrateegiat viies liikmesriigis 
(vt punkt 23). Asjakohane kontrollistra -
teegia on see, mis põhineb mõjusal ris -
kianalüüsil, milles kasutatakse osaliselt 
ka juhuslikkusel põhinevat valimit, et 
säiliks teatud määramatuse aste.Puudused 
kontrollistrateegias ja 
riskihaldamises
58 
Kontrollisüsteemide mõjusust kontrol -
liti kahe juhuvalimi abil. Iga valitud liik -
mesriigi puhul võeti statistiline44 valim, 
mis koosnes 2009. aastal kaubanduse 
sooduskorra kokkulepete alusel tehtud 
60 imporditehingust, mille puhul tolli -
võlg oli aegunud45. Valimil oli kaheosa -
line eesmärk:
a) kontrollida, kas import vastas kõi -
kidele tariifsete soodusmeetmete 
kohaldamiseks vajalikele nõuetele, 
ning kas tollikontrollidega oli või -
malik avastada selliste tingimuste 
mittetäitmise juhtumeid ning saa -
da tekkinud tollivõlg tagasi enne 
selle aegumist;
b) ekstrapoleerida ELi eelarvele tek -
kinud kahju juhtudel, kui tollivõlga 
ei saadud õigeaegselt kätte ja see 
aegus.
59 
Kontrollikoda leidis puudusi kontrol -
listrateegias ja riskijuhtimises Saksa -
maal, Prantsusmaal ja Ühendkuning -
riigis, mis põhjustasid potentsiaalset 
rahalist kahju ELi eelarvele.
24 Tähelepanekud
60 
Saksamaal leiti kaubanduse soodus -
korra riskijuhtimissüsteemis puudusi: 
riskiprofiilide tulemuste hinnanguid 
saab sisestada vaid manuaalselt, mis 
on aeganõudev, keerukas ja koormav; 
2011. ja 2012. aastal lisati süsteemi vaid 
üks kohalik riskiprofiil46 ning importi -
jate valimisel tollivormistusjärgseteks 
audititeks ei võeta piisavalt arvesse 
kaubanduse sooduskorra kokkulepete 
spetsiifilist tollivõla aegumise ohtu47.
61 
Prantsusmaal võetakse koos teiste 
kriteeriumidega arvesse ka soodus-  
päritolu. See ei ole aga riskijuhtimis -
süsteemis prioriteediks.
62 
Ühendkuningriigis võtavad tolli -
ametnikud kaubanduse sooduskorra 
kokkulepete alusel imporditud kauba 
dokumentaalsel kontrollimisel vastu 
ka liikumis- ja päritolusertifikaatide 
koopiaid. Sertifikaatide autentsuse 
tagavad täielikult ainult originaalid. 
Lisaks tehti dokumentaalseid kontrolle 
lihtsustatud deklaratsioonide kasuta -
mise korra48 ja kohapealse tollivormis -
tuse49 alusel toimuva impordi puhul 
väga harva50. Tollivormistusjärgsete 
auditite puhul ei ole kaubanduse soo -
duskorra kokkuleppeid audititeemaks 
valitud.63 
Neid puudusi kinnitas ka nendes 
kolmes liikmesriigis potentsiaalselt 
kaotatud tulu summa. 2009. aasta 
valimi vigade ekstrapoleerimise alusel 
hindas kontrollikoda nendes liikmes -
riikides aegumise tõttu kaalul oleva 
summa suuruseks 655 miljonit eurot51. 
See moodustab 6% tollimaksude kogu -
summast, mis koguti sellel aastal viies 
valitud liikmesriigis.
64 
Asjakohase tõendusmaterjali puudumi -
sel kaubad sooduskorra alla ei kuulu. 
Leitud vead on järgmised: päritolu- või 
liikumissertifikaatide puudumine, 
tõendite puudumine kauba otseveo 
kohta, soodustusi saava riigi / partner-  
riigi pädevate asutuste allkirja või 
templita sertifikaadid või sertifikaa -
did, mille tempel ei vasta komisjonile 
soodustusi saava riigi / partnerriigi 
ametiasutuste poolt edastatud autent -
sele templile, ning sertifikaadid, mis ei 
vasta importi tõendavatele dokumen -
tidele. Selliseid vigu leiti Saksamaal 
10% juhtudest, Prantsusmaal 11% 
juhtudest ning Ühendkuningriigis 38% 
juhtudest.
65 
Kontrollikoda kontrollis ka statistilist 
valimit, kuhu kuulus asjaomases viies 
liikmesriigis 2011. aastal kaubanduse 
sooduskorra kokkulepete alusel tehtud 
30 imporditehingut, et teha kindlaks:
a) kas impordile võib kohaldada 
tariifseid soodusmeetmeid ja kui 
mitte, siis
b) kas toll on halduskoostöö abil 
alustanud nõuetele mittevastavate 
juhtumite tollivormistusjärgset 
kontrolli.46  Riskikriteeriumide ja 
kontrollipiirkondade 
kombinatsioon (nt kaupade 
liik, päritoluriigid), mis 
näitab ohtu ja mistõttu 
tehakse ettepanek võtta 
kontrollimeede.
47  Tollivõla aegumise vältimiseks 
tuleb arvesse võtta kuni 
10-kuulist perioodi, mille 
jooksul peavad soodustusi 
saavad / partnerriigid 
halduskoostöönõuetele 
vastama.
48  Lihtsustatud deklaratsioonide 
kasutamise kord: lihtsustatud 
protseduur, mille käigus 
ettevõtja näitab kaubad 
tollile ette ja esitab 
standardse üksikasjaliku 
deklaratsiooni asemel kas 
lihtsustatud deklaratsiooni või 
äridokumendi (nt arve).
49  Kohapealne tollivormistus: 
lihtsustatud tolliprotseduur, 
kus ettevõtja võtab kaubad 
vastu oma valdustes (või 
selleks ettenähtud kohas) ning 
tollideklaratsiooni esitamine 
ja kaupade vabastamine 
toimub pärast ettevõtja 
dokumentidesse märke 
tegemist.
50 2009. ja 2010. aastal 
riskijuhtimissüsteem selliseid 
kaubanduse sooduskorra 
kokkulepete alusel imporditud 
kaupade deklaratsioone 
dokumentaalseks 
järelhindamiseks ei 
valinud, 2011. ja 2012. aastal 
oli dokumentaalseks 
hindamiseks valitud selliste 
deklaratsioonide protsent 
vastavalt 0,0209% ja 0,0289%.
51  Summa jaguneb järgnevalt: 
Saksamaa 167  miljonit  eurot, 
Prantsusmaa 176  miljonit  eurot 
ning Ühendkuningriik 
312 miljonit eurot.
25 Tähelepanekud
52  Tingimusel, et kõik 
asjakohastes sätetes ja 
kohtulahendites (eelkõige 
9. märtsi 2006. aasta otsus 
kohtuasjas C -293/04: 
Beemsterboer Coldstore 
Services, EKL 2006, lk I -2284) 
esitatud tingimused on 
täidetud.66 
Selle valimi kontrollimise tulemustest 
selgus, et kontrollides esines puudusi 
Saksamaal, Hispaanias ja Ühend-  
kuningriigis. Leitud vead olid sarnased 
2009. aasta valimi omadele: päritolu- 
või liikumissertifikaatide puudumine, 
tõendite puudumine kauba otseveo 
kohta, sertifikaadid, mille tempel ei 
vasta komisjonile soodustusi saava 
riigi/partnerriigi ametiasutuste poolt 
edastatud autentsele templile, ning 
sertifikaadid, mis ei vasta importi tõen -
davatele dokumentidele. Selliseid vigu 
leiti Saksamaal 7% juhtudest, Hispaa -
nias 7% juhtudest ning Ühendkuning -
riigis 23% juhtudest.
67 
2011. aasta valimi vead aeguvad aga 
alles aastal 2014 ning kuni selle ajani 
võivad liikmesriikide tolliasutused 
saata päritolu- või liikumissertifikaadid 
soodustusi saavatele riikidele/partner -
riikidele, et neid halduskoostöö raames 
kontrollida. Võimalikud võlad saab ta -
gasi nõuda ning seetõttu kontrollikoda 
leitud vigu ei ekstrapoleerinud.
Valitud liikmesriikide 
ametiasutuste 
halduskoostöö juhtimine on 
puudulik
68 
Liikmesriikide ametiasutused saadavad 
soodustusi saavale riigile/partnerriigile 
halduskoostöönõude, kui esineb põh -
jendatud kahtlus seoses sooduskoht -
lemisega, või siis juhuslikkuse alusel. 
Kui esimesel puhul ei saada vastust või 
saadakse mitterahuldav vastus, tuleb 
tariifsest sooduskohtlemisest keelduda 
ning algatada sissenõudemenetlus52. 
Juhunõude puhul säilitatakse tariifne 
sooduskohtlemine, kui soodustusi saa -
valt riigilt/partnerriigilt vastust ei tule.69 
Halduskoostöö korda testiti iga 
soodustusi saava riigi/partnerriigi 
2011. aastal saadetud 30 nõudest 
koosneva lisavalimi abil. Kontrollikoda 
kontrollis järgmist:
a) kas soodustusi saavale riigile /
partnerriigile saadeti pärast algse 
vastamistähtaja (tavaliselt kuus 
kuud) möödumist meeldetuletus;
b) kas algatati sissenõudemenetlus, 
kui täiendava nelja kuu jook -
sul vastust ei saadud või see oli 
mitterahuldav.
70 
Kontrollikoda leidis halduskoostöö juh -
timisega seotud puudusi Hispaanias, 
Prantsusmaal ja Itaalias.
71 
Hispaania tolliasutus saatis Filipiinidele 
11 koostöönõuet, kuid kirjad saadeti 
tagasi, sest neid ei õnnestunud kohale 
toimetada. Hispaania tolliasutus ei 
püüdnudki leida muud viisi soodustust 
saava riigi pädevate asutustega ühen -
dust saada ega algatada tollivormistus -
järgset võla sissenõudmist.
26 Tähelepanekud
72 
Itaalias ei alustanud tolliasutused 
tollivormistusjärgset sissenõudeme -
netlust 2013. aasta veebruariks, kuigi 
soodustust saav riik oli neljale haldus -
koostöönõudele vastuseks teatanud, 
et neile sooduskohtlemist ei kohaldata. 
Veel 10 juhtumi puhul alustati tollivor -
mistusjärgset sissenõudmismenetlust 
viivitusega.
73 
Prantsuse tolliamet ei alusta tollivor -
mistusjärgset sissenõudmismenetlust, 
kui soodustusi saav riik / partnerriik 
saadab juhuslikkuse alusel saadetud 
halduskoostöönõudele vastuse hiline -
misega. Isegi juhtudel, kui hilinemise -
ga saabunud vastused kinnitavad, et 
liikumis- või päritolusertifikaadid ei ole 
tõepoolest kehtivad või autentsed, ei 
alusta Prantsuse tolliamet sissenõude -
menetlust (vt punkt 68).
Liikmesriikide 
riskijuhtimissüsteemid ei 
hõlma alati vastastikuse abi 
teatisi
74 
Kui OLAF saab teavet toimingute koh -
ta, mis kujutavad või tunduvad kujuta -
vat kaubanduse sooduskorra kokku-  
lepete sätete rikkumisi, edastab ta 
liikmesriikidele vastastikuse abi teatise. 
Selleks, et hoida ära kahju ELi eelarve -
le, peaks liikmesriik sisestama vastava 
teabe oma riskijuhtimissüsteemi.75 
Kontrollikoda vaatas läbi 30 impordi -
tehingust koosneva valimi, mille kohta 
OLAF oli viies valitud liikmesriigis saat -
nud vastastikuse abi teatise. Kontrolli -
koda leidis, et Saksamaa, Hispaania ja 
Prantsusmaa ei sisestanud asjakohast 
teavet oma riskijuhtimissüsteemi.
Sissenõudmismenetlustes 
esineb vigu valitud 
liikmesriikidest kolmes
76 
Kontrollikoda kontrollis, kas valitud 
liikmesriigid reageerisid kohe OLAFi 
teadetele. Aruannetes võetakse kokku 
päritoluga seotud uuringute tule -
mused ning selle tulemusel võivad 
liikmesriigid kindlaks teha impordite -
hingud, millele ei saa kohaldada tariif -
set sooduskohtlemist, ning algatada 
tollivõla sissenõudmise. Liikmesriikide 
tolliasutused peaksid sissenõudmis -
menetlust alustama kolme kuu jook -
sul53. Viivituste tõttu võivad tollivõlad 
aeguda.
77 
Kontrollikoda leidis kaks juhtumit 
(Hispaania ja Ühendkuningriik), mille 
puhul oli üle 2  miljoni  euro suurune 
võlg aegunud selle tõttu, et liikmesrii -
kide tolliasutused olid OLAFi aruanne -
tele reageerinud liiga hilja. Ühel teisel 
juhul ei algatanud Prantsuse tolliamet 
sissenõudemenetlust, kui Hispaania 
tolliamet teavitas neid mittekehtivast 
liikumissertifikaadist.53  Euroopa Kohus on oma 
1. juuli 2010. aasta otsuses 
kohtuasjas C 442/08, 
Euroopa Komisjon  versus 
Saksa Liitvabariik (punktid 
47, 59 ja 81), nimetanud 
kolmekuulist perioodi alates 
komisjonipoolsest kirjast, mis 
teavitab võlgnikku seaduse 
alusel tasumisele kuuluvast 
imporditollimaksust.
27 Tähelepanekud
54  Vähendamise/
tagasimaksmise taotlus 
ja tollivormistusjärgsest 
sissenõudmisest loobumine 
vastavalt tolliseadustiku 
rakendussätete artiklitele 871 
ja 905.
55  Vastavalt 16. märtsi 2005. 
aasta KOM(2005) 100 (lõplik) 
punkti 3 lõikele 2.78 
Selleks, et tagada ELi õiguse ühetao -
line kohaldamine, annab tolliseadus 
komisjonile otsustamisõiguse seoses 
tollimaksu vähendamise/tagasimaks -
mise taotlustega (REM -REC taotlu -
sed)54. Euroopa Kohtu 20. novembri 
2008 aasta otsuses kohtuasjas C-375/07 
Heuschen ja Schrouff seisab: „kui 
siseriiklikule kohtule, kelle poole on 
pöördutud kaebusega imporditolli -
maksu tollivormistusjärgse sissenõud -
mise otsuse peale, on menetluse ajal 
teada, et (...) on pöördutud komisjoni 
poole, peab see kohus vältima niisu -
guste otsuste tegemist, mis on vastu -
olus otsusega, mille komisjon kavatseb 
(...) vastu võtta. Sellest tulenevalt peab 
siseriiklikul kohtul, kes ei või asendada  
komisjoni hinnangut enda omaga, 
olema võimalik peatada menetlus kuni 
ajani, mil komisjon on otsuse teinud.”
79 
Selle otsuse kohaselt ei tohiks sise -
riiklik kohus teha otsuseid juhtumite 
kohta, mille suhtes komisjon ei ole 
veel otsust teinud. Kontrollikoda leidis 
aga Hispaanias juhtumi, kus siseriiklik 
kohus ei peatanud menetlust, kuigi 
juhtum oli esitatud otsuse tegemiseks 
komisjonile. See põhjustas ELi eelarve -
le üle 600 000 euro suuruse kahju.
80 
Seega on oht, et importijad edasta -
vad juhtumi samaaegselt mõlemale 
juristile ning valivad endale soodsa -
ma lahenduse, nõrgestades seeläbi 
REM -REC süsteemi kasulikkust ja 
mõjusust.Komisjonipoolses 
liikmesriikide ja 
soodustusi saavate riikide 
/ partnerriikide 
kaubanduse sooduskorra 
kokkulepete järelevalves 
esineb puudusi
81 
Kontrollikoda kontrollis komisjoni 
järelevalve- ja kontrollitegevust, mille 
eesmärk oli tagada usaldusväärne ja 
järjepidev kaubanduse sooduskorra 
kokkulepete rakendamine liikmesriiki -
des ning soodustusi saavates riikides/
partnerriikides ning leidis järgmised 
puudused.
Komisjon on teinud vaid 
üksikuid eelhindamisi ning 
kontrollkülastusi soodustusi 
saavatesse riikidesse ei ole 
tehtud
82 
Komisjon peaks hindama soodustusi 
saava riigi (või riikide rühma) jätkuvat 
suutlikkust hallata korda ja sellega 
seotud eeskirju ning menetlusi riski-  
põhiselt55. Kontrollikoda leidis, et eel -
hindamist tehti vaid väheste partner-  
riikide kohta.
28 Tähelepanekud
83 
Komisjoni vastava teatise56 kohaselt 
tuleb soodustusi saavatesse riikidesse 
teha kontrollkülastusi. Komisjon ei 
olnud selliseid kontrollkülastusi teinud, 
et kontrollida kava õiget rakendamist.
84 
Sellel võivad olla tõsised majandusli -
kud tagajärjed, sest kontrollkülastuste 
puudumine võib õigustada importi -
jate taotlusi järelhindamise tulemusel 
tagasi nõutud tollivõla tagasimakseks 
või selle vähendamiseks, kui selgub, et 
kaubad ei kuulunud sooduskohtlemise 
alla57.
85 
Lisaks eeldatakse komisjoni teatises, et 
soodustusi saavad riigid annavad regu -
laarselt aru sooduspäritolu haldamise 
ja kontrollimisega seotud tegevuse 
kohta. Kontrollikoda kontrollis, kas 
selline aruandlussüsteem oli üldise 
soodustuste süsteemi riikides loodud, 
ning leidis, et seda ei olnud tehtud.
86 
Kontrollikoda vaatas läbi ka komis -
jonipoolse kaubanduse sooduskorra 
kokkulepetega seotud kohapealsed 
kontrollid ning leidis, et enamasti 
hõlmab see sooduspäritoluga seotud 
asjaolusid (sh asjaomane kontrollist -
rateegia) seoses liikmesriikides tehtud 
traditsiooniliste omavahendite kont -
rollidega. Soodustusi saavates riikides 
/ partnerriikides ei ole kohalike oma-  
vahendite kontrolli võimalik teha.Komisjon on võtnud samme 
halduskoostöö korra sujuva 
toimimise tagamiseks, kuid 
mitu probleemi on endiselt 
lahendamata
87 
Halduskoostöö alal on komisjon 
püüdnud tagada vajaliku teabe sujuva 
ja tõrgeteta edastamise liikmesriikide, 
soodustusi saavate riikide ja komisjoni 
vahel.
88 
Auditeeritud liikmesriigid teatasid aga 
kontrollikojale, et neil oli raskusi järg -
miste riikidega: Filipiinid, India, Indo -
neesia, Malaisia, Vietnam, Dominikaani 
Vabariik ja Araabia Ühendemiraadid. 
Probleemideks olid hilinenud vastused 
halduskoostöönõuetele ning vastuste 
puudulik kvaliteet.
89 
Komisjon palub liikmesriikidelt regu -
laarselt statistilisi andmeid soodustusi 
saavatele riikidele / partnerriikidele 
saadetud halduskoostöönõuete kohta. 
Selle teabe alusel kavandatakse järele -
valvetegevus ning valitakse riigid, mil -
lele tuleb erilist tähelepanu pöörata. 
Liikmesriikide esitatud teabe kvaliteet 
oli aga puudulik, sest selle alusel ei 
olnud võimalik teha vahet juhuslikkuse 
ja põhjendatud kahtluste alusel saade -
tud nõuete vahel (vt punkt 68).56  Vt 62. joonealune märkus.
57  Oma otsuses kohtuasjas 
C-204/07 P leidis 
Euroopa Kohus, et kui 
komisjon ei kasuta 
konkreetsel juhul täielikult 
assotsiatsioonilepingust 
tulenevat järelevalve- ja 
kontrollipädevust, et 
tagada selle lepingu 
nõuetekohane rakendamine, 
siis põhjustab komisjon 
ühenduse tolliseadustiku 
artikli 239 tähenduses 
eriolukorra, mis õigustab 
selliste imporditollimaksude 
tagasimaksmist või 
vähendamist, mis koguti 
kas mitteautentsete või 
nõuetele mittevastavate 
sertifikaatide alusel.
29 Tähelepanekud
58  Taist pärinevana deklareeritud 
surimi import.
59  Hispaania ja Ühendkuningriik, 
vt punkt 77.
60  Ühendkuningriik.OLAFi tehtavad päritoluga 
seotud juurdlused on 
väga olulised, kuid nende 
rahanduslikud järelmeetmed 
on puudulikud
90 
OLAF edastab vastastikuse abi teatisi 
liikmesriikidele, et teavitada neid pärit-  
olutingimustest kõrvalehiilimisega 
seotud kahtlastest imporditehingutest. 
Lisaks sellele teeb OLAF päritoluga 
seotud juurdlusi soodustusi saava -
tes riikides / partnerriikides, et teha 
koostöös pädevate ametiasutustega 
kindlaks, kas Euroopa Liitu imporditud 
kaupadele võib kohaldada tariifseid 
soodusmeetmeid. Selleks, et veendu -
da OLAFi rolli olulisuses kaubanduse 
sooduskorra kokkulepetega seotud 
ELi finantshuvide kaitsmisel, vaatas 
kontrollikoda läbi 10 sooduspäritoluga 
seotud juurdlust. Kontrollikoda leidis, 
et kui üks juurdlus välja arvata58, suutis 
OLAF edukalt näidata, et imporditud 
kaubad ei vastanud soodustariifi ko -
haldamiseks vajalikele nõuetele.
91 
Tulemusnäitajad, mida OLAF praegu 
kasutab oma juurdluste tõhususe ja 
mõjususe hindamiseks (nagu avatud 
juhtumite arv, mille alusel algatatakse 
juurdlus, juurdluste arv, mille tulemu -
sel esitatakse soovitus) ei võimalda 
luua seost juhtumi, asjaomaste tradit -
siooniliste omavahendite ja tegelikult 
tagasi saadud summa vahel.92 
Kontrollikoda leidis OLAFi juurdlustel 
põhinevate rahaliste järelmeetmete -
ga seoses aegumisjuhtumeid, mille 
põhjuseks oli liikmesriikidepoolne võla 
hilinemisega sissenõudmine59. Lisaks 
leiti juhtumeid, mil ei olnud võimalik 
kindlaks teha, kui suur osa OLAFi aru -
andes kirjeldatud tasumata tollimaksu -
dest oli tegelikult sisse nõutud60.
Ennetus- ja 
reageerimismeetmeid ELi 
finantshuvide kaitseks 
kasutati ebapiisavalt
93 
Kontrollikoda kontrollis ka komisjo -
ni muud tegevust ELi finantshuvide 
kaitsmisel, nagu nõuetele mittevas -
tavate kaupade soodustariifi alusel 
importimise takistamine ja asjaomaste 
traditsiooniliste omavahendite ko -
gumine, kui soodustariifi kohaldati 
põhjendamatult.
94 
Liikmesriigid ei ole vastastikuse abi 
teatiste kättesaamisel alati võtnud 
asjakohaseid meetmeid, nagu taga -
tise võimaldamine juurdlusalustele 
imporditehingutele.
30 Tähelepanekud
95 
Selliste meetmete puudumise tõttu 
on liikmesriigid deklareerinud võlad 
lootusetuteks, kui importija muutub 
maksejõuetuks ja lõpetab majandus-  
tegevuse (vt 2. selgitus ).
96 
Kui kontrollid ei ole piisavad või 
koostöö ei õnnestu, tuleks kasutada 
ettevaatusabinõusid ja kaitsemeet -
meid, sh ka pettusevastaseid juurdlusi. 
Meetmed hõlmavad importijate teavi -
tamist61, vajaduse korral soodustuste 
peatamist62 ning rikkumise toime pan -
nud riigi võimalikku finantsvastutust63.
97 
Liikmesriigid peavad teatama komis -
jonile64 tagasimakstud/vähendatud 
traditsiooniliste omavahendite summa 
või soodustust saavate riikide / part -
nerriikide tehtud haldusvigade tõttu 
tollivormistusjärgselt sisse nõudmata 
jäänud summad. Ajavahemikul 2007–
2012 jäi selle tõttu saamata enam kui 
5 miljoni  euro väärtuses traditsioonilisi 
omavahendeid. See summa kajastab 
lõplikku kahju ELi eelarvele.98 
Olukorra lahendamiseks lisas komisjon 
kõikidesse alates 2006. aastast sõlmi -
tud kaubanduse sooduskorra kokku-  
lepetesse haldusvigade haldamise sät -
te. See on ELi finantshuvide kaitsmisel 
positiivne samm.
99 
3. selgituses  on toodud veel näiteid 
ennetus- ja reageerimismeetmete 
ebapiisavast kasutamisest.
Kaubanduse sooduskorda 
käsitlevad õigusaktid ei 
sisalda piisavalt 
kaitsemeetmeid ELi 
finantshuvide kaitsmiseks
Kumulatsioonieeskirjade 
keerukus
100  
Kumulatsioon võimaldab riigist A pä -
rinevaid tooteid edasi töödelda või 
lisada riigist B pärinevatele toodetele, 
nagu pärineksid need riigist B. Saadav 
toode on riigi B päritoluga. Pärinevate 
toodetega iga toetusesaaja/partnerrii -
gi poolt tehtav töö või töötlus ei pea 
olema „piisav töö või töötlus”, nagu 
päritolureeglites märgitud65.61  Ühenduse tolliseadustiku 
artikli 220 lõike 2 kohaselt 
ei saa importija toetuda 
heausksuse ettekäändele, kui 
komisjon on Euroopa Liidu 
Teatajas avaldanud teatise, 
kus avaldatakse kahtlust, kas 
abi saav riik või territoorium 
kohaldab sooduskohtlemist 
nõuetekohaselt.
62  Nn pettusevastane säte.
63  Nn haldusvigade haldamise 
säte. Tavaliselt on see 
järgmine: „Juhul, kui pädevad 
asutused teevad vea 
ekspordi soodussüsteemi 
nõuetekohases haldamises, 
eriti käesoleva lepingu 
protokolli nr 3 sätete 
kohaldamises, ja kui selle 
veaga kaasnevad tagajärjed 
imporditollimaksude alal, 
võib selliste tagajärgedega 
kokku puutuv lepinguosaline 
(lepingujärgne institutsioon) 
paluda uurida võimalust võtta 
olukorra lahendamiseks kõik 
asjakohased meetmed.”
64  Vastavalt tolliseaduste 
rakendussätete artiklitele 871 
ja 905 (REM -REC juhtumid), 
artikli 870 lõikele 1 ja 
artikli 904a lõikele 1 (eelarve 
peadirektoraadile teatatud 
juhtumid) ning artikli 870 
lõikele 2 ja artikli 904a lõikele 2 
(maksunduse ja tolliliidu 
peadirektoraadile teatatud 
juhtumid).
65  Tavaliselt selleks, et lisada 
teatud protsent eksporditud 
kauba lõppväärtusest.
Näide liikmesriikide ennetus- ja reageerimismeetmete puudumise tõttu kogumata 
jäänud tollivõlgadest
2007. aastal alustas Poola tolliamet tollivormistusjärgset sissenõudemenetlust seoses Türgist imporditud 
küüslaugu eest tasumisele kuuluvate tollimaksudega. Küüslaugule oli nõuetevastaselt väljastatud liikumis -
sertifikaat. Sissenõudmine ei olnud edukas, sest importija oli maksujõuetu. 0,4 miljoni euro suurune summa 
kuulutati 2012. aastal lootusetuks ning see läks ELi eelarve jaoks kaduma.
Tagatise olemasolul ei oleks sellist olukorda tekkinud.2. selgitus
31 Tähelepanekud
66  Näiteks OLAFi tuunikala 
impordiga seotud juurdlused 
Seišellidel, Kolumbias, El 
Salvadoris, Ecuadoris ja 
Tais. Juurdlus Curaçaos 
seoses toor -roosuhkru 
importimisega, mis 
deklareeriti pärinevat 
Hollandi Antillidelt. Juurdlus 
Kambodžas seoses jalgrataste 
eksportimisega ELi üldise 
soodustuste süsteemi alusel.101  
Kaubandusläbirääkimistel taotlevad 
soodustusi saavad riigid / partnerriigid 
kumulatsiooni kohaldamist, et eks -
portimisel kaubanduse sooduskorrast 
maksimaalset kasu saada, eriti juhul, 
kui neil puudub päritolureeglite stan -
darditele vastav töötlemiseks vajalik 
tööstuslik infrastruktuur.102  
Kumulatsioonieeskirjad on väga keeru -
lised ning nõuavad soodustusi saavate 
riikide/partnerriikide ametiasutustelt 
laialdasi erialateadmisi ning keeru -
kate eeskirjade tundmist. Mitu OLAFi 
juurdlust66 on näidanud, et teatud 
soodustusi saavates riikides puudub 
üldise soodustuste süsteemi kumulat -
sioonieeskirjade mõistmiseks vajalik 
haldussuutlikkus.
Kontrollikoda leidis, et komisjon kasutas pettusega võitlemisel ja ELi finantshuvide 
kaitsmisel ebapiisavalt ennetus- ja reageerimismeetmeid:
a) Maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat avaldas importijatele mõeldud teatise tuunikala importimise kohta 
Taist kaks aastat pärast seda, kui OLAF oli esitanud sellekohase nõude. Lisas soovitas OLAF  „kaaluda Taist 
pärinevana deklareeritud töödeldud tuunikala puhul kaubanduse sooduskorra peatamist ”. Komisjon sellist 
peatamist ei soovitanud.
b) Komisjon ei avaldanud teatist importijatele Horvaatiast67 suhkrutoodete importimise kohta ei slovaki 
ega ungari keeles. Kui teatis oleks avaldatud ka nendes keeltes, ei oleks importija saanud tegutseda heas 
usus68, mis oli üks põhjus, miks kaotati üks miljon eurot69.
c) Komisjon ei ole võtnud mingeid meetmeid pärast importijatele El Salvadorist tuunikala importimise kohta 
avaldatud teadet70 ja seda vaatamata teatisele71, milles nõuti tollivormistusjärgse imporditud tuunikala 
päritolu kontrollimise järelkontrolli. Järelkontrolli alusel peab komisjon otsustama, kas teha ettepanek 
tariifsed soodustused peatada.
d) Korea Vabariigiga sõlmitud kaubanduse sooduskorra kokkuleppele ei ole lisatud pettusevastast sätet. 
OLAF on andnud välja mitu vastastikuse abi teatist72 seoses selle riigi impordi päritolu vale kirjeldusega.
67  Horvaatia ühines ELiga 1. juulil 2013.
68 Vastavalt ühenduse tolliseadustiku artikli 220 lõike 2 punkti b viiendale lõigule.
69  Komisjoni 21. oktoobri 2010. aasta otsus, milles leitakse, et loobumine tollivormistusjärgse arvestuskande tegemisest imporditollimaksude kohta 
on konkreetse juhtumi puhul õigustatud (REC 03/2010).
70  ELT C 132, 21.5.2010, lk 15.
71  ELT C 348, 5.12.2000, lk 4.
72  Muu hulgas MA 2007/002, MA 2007/022, MA 2007/047 ja AMA 2010/027.3. selgitus
32 Tähelepanekud
103  
Lisaks tuleks kumulatsiooni kohalda -
da riikide vahel, millel on sarnased 
päritolureeglid, et ära hoida tollimak -
sudest kõrvalehoidmist. Praeguse 
üldise soodustuste süsteemi alusel aga 
säilivad olemasolevad kumulatsiooni -
võimalused sama piirkondliku rühma 
riikide vahel, vaatamata sellele, et 
mõnel juhul on vähim arenenud riikide 
ja teiste soodustusi saavate riikide 
päritolureeglid erinevad.
Päritolu- ja liikumissertifi -
kaatide asendamine ekspor -
tija enda kinnitusega
104  
Kontrollikoda teatas oma 2003. aasta 
aruandes, et eksportija enda kinnituste 
laiem kasutamine päritolu tõendami -
seks arvedeklaratsiooni näol annab 
eeliseid traditsioonilisi omavahendeid 
silmas pidades. Selle põhjuseks on 
asjaolu, et praeguste sätete kohaselt 
ei saa importijad soodustusi saavate 
riikide/partnerriikide ametiasutuste 
tehtud haldusvigade tõttu73 nõuda tol -
livormistusjärgselt sissenõutud summa 
tagasimaksmist/vähendamist või selle 
tühistamist, kui kasutatakse arvedek -
laratsiooni või muud eksportija enda 
kinnitust. See vähendaks oluliselt 
kauplejate kohtuvaidlusi seoses kau -
banduse sooduskorra kokkulepetega.105  
Päritolu- ja liikumissertifikaatide kasu -
tamine on siiski endiselt levinud.
Piiratud õiguslikud volitused 
pettusega võitlemiseks
106  
Vastastikuste kaubanduse sooduskor -
ra kokkulepete puhul on võimalused 
pettusega võitlemiseks piiratud. Sel -
leks, et tagasi saada OLAFi leidudega 
seotud tollimaksud, peavad nende 
partnerriikide, kus eeskirjade eirami -
sed leiti, ametiasutused need heaks 
kiitma ning tunnistama kehtetuks 
nõuetevastaselt väljaantud sertifikaa -
did (vt 4. selgitus ).73  Vastavalt ühenduse 
tolliseadustiku artikli 220 
lõike 2 alapunktile b ja 
artikli 236 lõikele 1.
„Mehhiko” küüslauk?
Hispaaniasse imporditi 2012. aasta märtsis küüslaugusaadetis, mis deklaratsiooni kohaselt pärines Mehhikost. 
OLAF nõudis aga saadetise valimi laboratoorset kontrolli, millest selgus, et saadetis pärineb Hiinast. Hispaania 
toll ei saanud algatada tollivormistusjärgset Hiinast imporditud küüslaugule kohaldatavate tasumata tollimak -
sude sissenõudmismenetlust, sest Mehhiko ametivõimud kinnitasid 2013. aasta augustis oma vastuses Hispaa -
nia tolli saadetud halduskoostöönõudele, et päritolusertifikaadid on õiged.
Ka teistes liikmesriikides (nagu Ühendkuningriik) on ilmnenud juhtumeid, mil Mehhikost imporditud küüslauk 
osutub pärinevaks Hiinast. Komisjon on siiski teinud liikmesriikidele ettepaneku mitte peatada sooduskoht -
lemist ega sellest keelduda enne, kui Mehhiko ametiasutustelt ei ole palutud asjaomaste päritolu tõendavate 
dokumentide kontrollimist.4. selgitus
33
 Järeldused ja  
soovitused
107  
Kontrollikoda leidis, et komisjon ei 
ole asjakohaselt hinnanud kauban -
duse sooduskorra kokkulepete kogu 
majanduslikku mõju ning tulu täielik 
sissenõudmine ei ole tagatud. Mõju -
hindamisvahendi kasutamine on aga 
sagenenud ning analüüsi kvaliteet 
paranenud.
Kaubanduse sooduskorra 
majandusliku mõju hindamine
108  
Komisjon ei ole alati teinud eel- ja 
järelkontrolle, et hinnata kaubandu -
se sooduskorra majanduslikku mõju. 
Poliitikakujundajad, sidusrühmad ja 
Euroopa maksumaksjad ei ole seega 
piisavalt hästi informeeritud kauban -
duspoliitika eri võimaluste eelistest ja 
puudustest ning sellest, kas kohaldatav 
poliitika täidab kavandatud eesmärgid. 
Saamata jäänud tulu hindamine on 
tehtud vaid üldise soodustuste süs -
teemi puhul. Komisjonil puudub teave 
kehtivate kaubanduse sooduskorra 
kokkulepete tõttu igal eelarveaastal 
saamata jäänud tulu kohta ega ole ka 
prognoosi tulevikus saamata jääva tulu 
kohta (vt punktid 26–31).
109  
Kontrollikoda leidis puudusi seoses 
mõju kvantifitseerimise ning selle 
aluseks olevate andmete usaldusväär -
susega jätkusuutlikkuse mõju nii eel- 
kui ka järelhindamisel. Lisaks on nii 
mõjuhindamise kui ka jätkusuutlik-  
kuse mõjuhinnangu käigus tehtud 
analüüside kasulikkus ja terviklikkus 
olnud piiratud. Need puudused võivad 
mõjutada läbirääkijatele ja poliitika-  
kujundajatele saadaoleva teabe kvali -
teeti (vt punktid 32–53).Üldise soodustuste süsteemi 
eesmärkide saavutamine
110  
Üldise soodustuste süsteemi vahehin -
damine näitab, et kõik poliitika kavan -
datud tulemused ei ole saavutatud (vt 
punktid 54 ja 55).
Soovitused 1–4
Selleks, et parandada kaubanduse soo -
duskorra majandusliku mõju hindamist 
ning selle usaldusväärset finantsjuhti -
mist, peaks komisjon:
1. kui ei ole teisiti põhjendatud, te -
gema iga kaubanduse sooduskorra 
kokkuleppe mõjuhindamise ja jät -
kusuutlikkuse mõjuhindamise, mis 
võimaldaks soovitud majandusliku 
mõju põhjalikku, terviklikku ja 
kvantifitseeritud analüüsi, sealhul -
gas saamatajäänud tulu hindamist;
2. kaasama Eurostati jätkusuut-  
likkuse mõju hindamisel kasutatud 
statistiliste andmeallikate kvalitee -
di tavapärasesse hindamisse ning 
tagama, et läbirääkijatele mõeldud 
analüüsid tehakse õigeaegselt;
3. tegema vahe- ja järelhindami -
sed, et hinnata, millises ulatuses 
täidab olulise mõjuga kaubanduse 
sooduskord oma poliitikaeesmärgi 
ning kuidas parandada selle tule -
muslikkust peamistes majandus -
sektorites ja lisada saamatajäänud 
tulu hindamine;
4. tegema alates 1. jaanuarist 2014 
kohaldatava üldise soodustuste 
süsteemi kava järelevalvet, veen -
dumaks, et see täidab paremini 
oma poliitikaeesmärgid, milleks 
on kaasa aidata võitlusele üleilmse 
vaesusega ja edendada säästvat 
arengut.
34 Järeldused ja soovitused 
Kontrollitud liikmesriikide 
ametiasutuste kohaldatavad 
tollikontrollid
111 
Tulude kogumine on seotud riskiga, 
sest auditeeritud liikmesriikide kau -
banduse sooduskorra kokkulepete tol-  
likontrollides esineb puudusi, mistõttu 
oli 2009. aastal ELi eelarvele tekita -
tud potentsiaalse kahju suuruseks 
hinnanguliselt 655  miljonit  eurot. See 
moodustab 6% tollimaksude kogusum -
mast, mis koguti viies valitud liikmesrii -
gis sellel aastal (vt punktid 56–73 ning 
punktid 76 ja 77).
112  
Liikmesriikide riskijuhtimissüsteemid 
ei hõlma alati vastastikuse abi teatisi, 
mistõttu liikmesriigid ei suuda taga -
da samatasemelist ELi finantshuvide 
kaitset eri liikmesriikides (vt punktid 74 
ja 75).
Komisjonipoolne liikmesriikide 
ja soodustusi saavate riikide /
partnerriikide järelevalve
113  
REM -REC süsteemil on puudused, sest 
riiklikud ametid ja komisjon võivad sa -
mas küsimuses teha erinevaid otsuseid 
(vt punktid 78–80).114  
Komisjon on harva hinnanud soodus -
tusi saavate riikide suutlikkust korda 
rakendada. Lisaks ei ole tehtud kont -
rollkülastusi. Komisjonil puudub seega 
kindlus, kas need riigid suudavad 
tagada, et kaubanduse sooduskor -
ra kokkulepete alusel imporditakse 
ainult nõuetele vastavaid kaupu (vt 
punktid 81–86).
115  
Komisjon on võtnud samme haldus-  
koostöö korra sujuva toimimise taga -
miseks soodustusi saavates riikides 
/ partnerriikides, kuid mitu prob -
leemi on endiselt lahendamata (vt 
punktid 87–89).
116  
OLAFi juurdluste rahanduslikud järel -
meetmed on mõnikord olnud ebamõ -
jusad ning põhjustanud tollivõlgadest 
ilmajäämist, sest nõuded aegusid (vt 
punktid 90–92).
117  
Reageerimismeetmeid ELi finants-  
huvide kaitseks kasutati ebapiisavalt 
(vt punktid 93–99).
Õigusaktid
118  
Kumulatsioonieeskirjade keerukus 
takistab soodustusi saavatel riikidel /
partnerriikidel nende rakendamist (vt 
punktid 100–103).
35 Järeldused ja soovitused 
119  
Kuigi päritolu- ja liikumissertifikaatide -
ga seoses esineb sageli kohtuvaidlusi, 
kasutatakse neid siiski laialdaselt, 
mistõttu on tollimaksude tagantjärele 
kogumine tülikas (vt punktid 104 ja 
105).
120  
ELi seisukoht seoses vastastikuste kau -
banduse sooduskorra kokkulepetega 
ei kaitse liidu finantshuve piisavalt (vt 
punkt 106).
Soovitused 5–13
Selleks, et ELi finantshuvisid paremini 
kaitsta, peaks komisjon:
5. looma kaubanduse sooduskorra 
kokkulepete ELi riskiprofiilid, et 
liikmesriigid kasutaksid riskiana -
lüüsiks ühesugust lähenemist, 
mille abil vähendada kahju ELi 
eelarvele;
6. kontrollima, kas liikmesriigid muu -
davad oma riskihaldussüsteemid ja 
kontrollistrateegia mõjusamaks, et 
vähendada kahju ELi eelarvele;
7. kannustama liikmesriike võtma 
vastastikuse abi teatiste saamisel 
vastavad ettevaatusabinõud;
8. viima läbi riskipõhised hindamised 
ja kontrollkülastused soodustusi 
saavates riikides, eriti seoses pärit -
olu- ja kumulatsioonireeglitega;9. nõudma liikmesriikidelt esitatava 
halduskoostööalase teabe kvalitee -
di parandamist;
10. tegema järelkontrolli nende 
soodustusi saavate riikide suhtes, 
mille puhul esineb probleeme 
halduskoostöös;
11. parandama OLAFi juurdlustel 
põhinevaid rahanduslikke järel -
meetmeid, et hoida ära tollivõla 
aegumisest tulenevat kahju ELi 
eelarvele;
12. tugevdama ELi positsiooni vastas -
tikuste kaubanduse sooduskorra 
kokkulepete puhul ning kasutama 
rohkem ettevaatusabinõusid ja 
kaitsemeetmeid, lisades need kõi -
kidesse tulevastesse kaubandus-  
lepetesse, ning;
13. julgustama päritolu- ja liikumisser -
tifikaatide asendamist eksportija 
enda kinnitusega.
36 Järeldused ja soovitused 
IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Louis GALEA, võttis käesoleva 
aruande vastu 18. märtsi 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.
Kontrollikoja nimel
president  
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

37
 Lisad
2011. aasta statistilised andmed kaubanduse sooduskorra kokkulepete kohta
Kaubanduse sooduskorra kokkulepete alusel 2011. aastal enim kaupa importinud 
10 liikmesriiki
LiikmesriikImpordi väärtus 
(miljardites eurodes)Protsent
Saksamaa 55 23%
Prantsusmaa 30 12%
Itaalia 29 12%
Ühendkuningriik 27 11%
Madalmaad 22 9%
Hispaania 19 8%
Belgia 12 5%
Rootsi 7 3%
Austria 7 3%
Poola 5 2%
Muud 30 12%
Kokku 243 100%
Kaubanduse sooduskorra kokkulepete alusel 2011. aastal enim kaupa eksportinud 
10 soodustusi saanud riiki / partnerriiki
Soodustusi saanud riik /
partnerriikEkspordi väärtus 
(miljardites  eurodes)Protsent
Šveits 38 16%
Türgi 37 15%
India 18 8%
Norra 13 6%
Bangladesh 8 3%
Venemaa 7 3%
Tuneesia 7 3%
Lõuna‑Aafrika 6 3%
Maroko 6 3%
Tai 6 2%
Muud 97 38%
Kokku 243  100%
Allikas : Comext.I lisa
38 Lisad
Kaubanduse sooduskorra kokkulepete komisjonipoolse eelhindamise ülevaade
Standardid:
Eelhindamised . Vastavalt komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega 
kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse 
(EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, artiklile 21 („Usaldusväärse finantsjuhtimise põhi -
mõte”): „kõiki ettepanekuid programmide ja meetmete kohta, mis põhjustavad kulusid või eelarve tulu vähene -
mist, hinnatakse eelnevalt”. Säte oli jõus ajavahemikul 1.1.2003 kuni 21.8.2006.
Mõjuhindamine . Aastal 2003 kehtestas komisjon nõude viia läbi kõikide tähtsamate poliitikaalgatuste integ -
reeritud mõjuhindamine: „Mõjuhindamist kohaldatakse suuremate algatuste suhtes, mille komisjon on esitanud 
oma iga -aastases poliitilises strateegias või töökavas, olgu selleks siis kas seadusandlikud ettepanekud või muud 
ettepanekud, millel on majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane mõju (…) nagu rahvusvaheliste lepingute 
läbirääkimisjuhised, millel on majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane mõju1.” Alates aastast 2005: „mõju – ka 
konkurentsivõimele avalduva mõju  – hindamine enne initsiatiivide käivitamist ja kogu õigusloome protsessi 
jooksul peab olema läbiv2.”
„Hindamine on vajalik komisjoni kõige tähtsamate algatuste ja kõige ulatuslikuma mõjuga algatuste mõjude 
puhul.  See hõlmab kõiki seadusandlikke ettepanekuid ja komisjoni õigusloomeprogrammiga mitte seotud 
seadusandlikke ettepanekuid, millel on selge majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane mõju, ning muid kui 
seadusandlikke algatusi, milles määratletakse tuleviku tegevussuunad3.”
1 KOM(2002) 276 (lõplik).
2 KOM(2005) 12 (lõplik).
3 SEK(2009) 92 – Mõjuhindamise suunised.II lisa
39 Lisad
Juhtumid, mille puhul on vaja vahe- ja/või järelhindamist
Kaubanduse sooduskorra kokkulepped Mõjuhindamine / järelhindamise aruanne Hindamise asjakohasus
Montenegro Eelhindamine puudub E/K
Bosnia ja Hertsegoviina Eelhindamine puudub E/K
Serbia Eelhindamine puudub E/K
Kesk‑Ameerika Mõjuhindamine X
Andide Ühendus Mõjuhindamine X
Korea Vabariik Mõjuhindamine X
India Mõjuhindamine X
Kanada Mõjuhindamine puudub E/K
Maroko (põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping) Mõjuhindamine puudub E/K
Üldise soodustuste süsteemi määrus nr 980/2005 Eelhindamine puudub E/K
Üldise soodustuste süsteemi määrus nr 732/2008 Mõjuhindamine X
Üldise soodustuste süsteemi määrus nr 978/2012 Mõjuhindamine √
Moldova Mõjuhindamine puudub E/K
Legend:
E/K = Ei kohaldata √ = Asjakohane X = Ei ole asjakohane
Järgmiste kaubanduse sooduskorra kokkulepete puhul ei olnud mõjuhindamine või eelhindamine vajalik:
Andorra, Türgi, San Marino, Fääri saared, Euroopa Majanduspiirkond (Island, Norra ja Liechtenstein), Šveits, endi -
ne Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Horvaatia, Albaania, Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Maroko, 
okupeeritud Palestiina ala, Süüria, Tuneesia, Tšiili, Mehhiko, Lõuna -Aafrika, Mercosur, Cariforumi riigid, Elevandi-  
luurannik, Kamerun, Ida- ja Lõuna -Aafrika riigid (Komoorid, Madagaskar, Mauritius, Seišellid, Sambia, Zim -
babwe), SADC (Lõuna -Aafrika Arenguühenduse piirkond: Botswana, Lesotho, Mosambiik ja Svaasimaa), Vaikse 
ookeani riigid, AKV riikide turulepääsu käsitlev määrus, ülemeremaad ja -territooriumid, Ceuta ja Melilla.II lisa
40 Lisad
Standard:
Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang : aastal 1999 otsustas Euroopa Komisjon „muuta jätkusuutliku arengu kauban -
dusläbirääkimiste osaks, töötades selleks välja uue vahendi nimega Trade SIA”4.
Juhtumid, mille puhul oli jätkusuutlikkuse mõjuhinnang vajalik
Kaubanduse sooduskorra kokkulepped Hindamise asjakohasus
Horvaatia Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang puudub E/K
Albaania Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang puudub E/K
Montenegro Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang puudub E/K
Bosnia ja Hertsegoviina Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang puudub E/K
Serbia Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang puudub E/K
Alžeeria Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang5 X
Egiptus Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang X
Iisrael Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang X
Jordaania Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang X
Liibanon Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang X
Maroko Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang X
Okupeeritud Palestiina ala Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang X
Süüria Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang X
Tuneesia Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang X
Kesk‑Ameerika Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang √
Legend:
E/K = Ei kohaldata √ = Asjakohane X = Ei ole asjakohane
4 Komisjoni endise kaubandusvoliniku P . Mandelsoni eessõna komisjoni Trade SIA käsiraamatule.
5 Euroopa -Vahemere vabakaubanduspiirkonna jätkusuutlikkuse mõjuhinnang hõlmab kaubanduse sooduskorra kokkuleppeid Alžeeria, Egiptuse, 
Iisraeli, Jordaania, Liibanoni, Maroko, okupeeritud Palestiina ala, Süüria ja Tuneesiaga.II lisa
41 Lisad
Juhtumid, mille puhul oli jätkusuutlikkuse mõjuhinnang vajalik
Kaubanduse sooduskorra kokkulepped Hindamise asjakohasus
Tšiili Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang X
Andide Ühendus Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang X
Korea Vabariik Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang √
India Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang X
Kanada Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang √
Maroko (põhjalik ja laiaulatuslik 
vabakaubandusleping)Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang X
Mercosur Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang X
Cariforumi riigid Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang6X
Elevandiluurannik Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang X
Kamerun Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang X
Ida‑ ja Lõuna‑Aafrika riigid:  
Komoorid, Madagaskar, Mauritius, Seišellid, 
Sambia, Zimbabwe Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang X
Lõuna‑Aafrika Arenguühenduse piirkond:  
Botswana, Lesotho, Mosambiik, SvaasimaaJätkusuutlikkuse mõjuhinnang X
Vaikse ookeani riigid:  
Paapua Uus‑Guinea, Fidži Jätkusuutlikkuse mõjuhinnang X
Legend:
E/K = Ei kohaldata √ = Asjakohane X = Ei ole asjakohane
Järgmiste kaubanduse sooduskorra kokkulepete puhul ei olnud jätkusuutlikkuse mõjuhinnang vajalik:
Andorra, Türgi, San Marino, Fääri saared, Euroopa Majanduspiirkond (Island, Norra ja Liechtenstein), Šveits, 
 endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Mehhiko, Lõuna -Aafrika, AKV riikide turulepääsu käsitlev määrus, 
ülemeremaad ja -territooriumid, üldise soodustuste süsteemi määrus (EÜ) nr 980/2005, üldise soodustuste süs -
teemi määrus (EÜ) nr 732/2008, üldise soodustuste süsteemi määrus (EÜ) nr 978/2012, ühepoolne kaubanduse 
sooduskorra kokkulepe Moldova ning Ceuta ja Melillaga.
6 AKV -riikidega sõlmitud majanduspartnerluslepingute jätkusuutlikkuse mõjuhinnangud hõlmavad majanduspartnerluslepinguid Cariforumi 
riikidega, Elevandiluurannikuga, Kameruniga, Ida- ja Lõuna -Aafrika riikidega (Komoorid, Madagaskar, Mauritius, Seišellid, Sambia, Zimbabwe), 
Lõuna -Aafrika Arenguühenduse piirkonnaga (Botswana, Lesotho, Mosambiik, Svaasimaa) ning Vaikse ookeani riikidega (Paapua Uus -Guinea, Fidži).II lisa
42 Lisad
Komisjonipoolne kaubanduse sooduskorra kokkulepete vahe- ja/või järelhindamiste 
ülevaade
Standard
Kontrollikoda on seisukohal, et kolm aastat pärast kokkulepete jõustumist tuleks hinnata kõiki kaubanduse 
sooduskorra kokkuleppeid, millel on oluline majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane mõju. See võimaldaks 
poliitikakujundajatel, sidusrühmadel ja Euroopa maksumaksjatel hinnata, kas kokkulepped täidavad oma  
poliitikaeesmärgid vastavalt usaldusväärse finantsjuhtimise ja aruandluskohustuse põhimõtetele.
Oma teatises pealkirjaga „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika  – ELi 2020. aasta 
strateegia keskne teema”1 teatas komisjon, et hakkab korrapärasemalt läbi viima järelhindamisi, et paremini 
jälgida kehtivate kaubanduslepete mõju.
Juhtumid, mille puhul on vaja vahe- ja/või järelhindamist
Kaubanduse sooduskorra 
kokkulepped Vahe- ja/või järelhindamine Hindamise asjakohasus
Türgi Järelhindamist ei tehtud E/K
Euroopa Majanduspiirkond  
Island, Norra, Liechtenstein Järelhindamist ei tehtud E/K
Šveits Järelhindamist ei tehtud E/K
Endine Jugoslaavia Makedoo ‑
nia VabariikJärelhindamist ei tehtud E/K
Horvaatia Järelhindamist ei tehtud E/K
Albaania Järelhindamist ei tehtud E/K
1 KOM(2010) 612.III lisa
43 Lisad
Juhtumid, mille puhul on vaja vahe- ja/või järelhindamist
Kaubanduse sooduskorra 
kokkulepped Vahe- ja/või järelhindamine Hindamise asjakohasus
Montenegro Järelhindamist ei tehtud E/K
Bosnia ja Hertsegoviina Järelhindamist ei tehtud E/K
Serbia Järelhindamist ei tehtud E/K
Alžeeria Järelhindamine2X
Egiptus Järelhindamine X
Iisrael Järelhindamine X
Jordaania Järelhindamine X
Liibanon Järelhindamist ei tehtud E/K
Maroko Järelhindamine X
Okupeeritud Palestiina ala Järelhindamist ei tehtud E/K
Süüria Järelhindamist ei tehtud E/K
Tuneesia Järelhindamine X
Tšiili Järelhindamine √
Mehhiko Kuue vabakaubanduslepingu järelhindamine X
Lõuna‑Aafrika Kuue vabakaubanduslepingu järelhindamine X
Cariforumi riigid Järelhindamist ei tehtud E/K
Vaikse ookeani riigid:  
Paapua Uus‑Guinea, Fidži Järelhindamist ei tehtud E/K
Ülemeremaad ja 
‑territooriumidJärelhindamist ei tehtud E/K
Üldise soodustuste süsteemi 
määrus nr 980/2005Vahehindamine √
Üldise soodustuste süsteemi 
määrus nr 732/2008Vahehindamine √
Moldova Järelhindamist ei tehtud E/K
Legend:
E/K = Ei kohaldata √ = Asjakohane X = Ei ole asjakohane
Järgmiste kaubanduse sooduskorra kokkulepete puhul ei olnud järelhindamine vajalik:
Andorra, San Marino, Fääri saared, Kesk -Ameerika, Andide Ühendus, Korea Vabariik, India, Kanada, Maroko (põh -
jalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping), Mercosur, Elevandiluurannik, Kamerun, Ida- ja Lõuna -Aafrika riigid 
(Komoorid, Madagaskar, Mauritius, Seišellid, Sambia, Zimbabwe), SADC (Lõuna -Aafrika Arenguühenduse piir -
kond: Botswana, Lesotho, Mosambiik ja Svaasimaa), AKV riikide turulepääsu käsitlev määrus, üldise soodustuste 
süsteemi määrus (EL) nr 978/2012 ning Ceuta ja Melilla.
2 Euroopa -Vahemere vabakaubanduspiirkonnaga seotud järelhindamine hõlmab kaubanduse sooduskorra kokkuleppeid Alžeeria, Egiptuse, Iisraeli, 
Jordaania, Maroko ja Tuneesiaga.III lisa
44 Lisad
Auditi lähenemisviis valitud liikmesriikides
Audiitorid kontrollisid riiklikke suuniseid ja menetlusi, riskihaldust ja riskiprofiile, eel- ja järelkontrolle ning 
halduskoostööd. Kontrollikoda kontrollis tolliasutuste poolt kaubanduse sooduskorra kokkulepete suhtes 
kohaldatavat üldist kontrollistrateegiat viies liikmesriigis. Nende liikmesriikide import kaubanduse sooduskor -
ra kokkulepete alusel moodustab enam kui kaks kolmandikku kogu impordist, millele kohaldatakse tariifseid 
soodusmeetmeid.
Hinnati ka viie valitud liikmesriigi tollikontrolle. Selleks testiti järgmisi juhuvalimeid:
a) kaubanduse sooduskorra kokkulepete alusel tehtud 60 imporditehingut aastast 2009, mille tollivõlg oli  
aegunud. Eesmärk oli kontrollida, kas kaupadele tariifsete soodusmeetmete kohaldamine oli õigustatud. 
Lisaks kontrolliti tolliametite kasutatavaid ennetavaid, hoiatavaid ja parandusmeetmeid, mille abil tehti 
kindlaks soodustusõiguse olemasolu ning selle puudumisel koguti tollimaksud. Valimis avastatud tasumata 
tollimaksude summa ekstrapoleeriti ning selle alusel hinnati ELi eelarvesse potentsiaalselt laekumata jäänud 
traditsiooniliste omavahendite määra.
b) kaubanduse sooduskorra kokkulepete alusel tehtud 30 imporditehingut aastast 2011, eesmärgiga kontrol -
lida, kas kaupadele tariifsete soodusmeetmete kohaldamine oli õigustatud. Lisaks kontrolliti tolliametite 
kasutatavaid ennetavaid, hoiatavaid ja parandusmeetmeid, mille abil tehti kindlaks soodustusõiguse ole -
masolu ning selle puudumisel koguti tollimaksud.
c) 30 imporditehingut aastast 2009, millega seoses on esitatud vastastikuse abi teatisi, et kontrollida, kas liik -
mesriigid on kasutanud oma riskihaldussüsteemides järjepidevalt automatiseeritud riskiprofiile.
d) liikmesriikide poolt soodustusi saavatele riikidele/partnerriikidele halduskoostöö raames 2011. aastal saade -
tud 30 taotlust; eesmärk oli kontrollida, kas tollimaksud koguti õigeaegselt juhtudel, mil kaupadele ei olnud 
tariifseid soodusmeetmeid ette nähtud.IV lisa
45 Lisad
Üldise tasakaalu mudeli piirangud
1 
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee1 järgi ei ole „säästva arengu mõjuhinnangutes esitatud modelleerimise  
tulemused läbirääkijate ega sidusrühmade jaoks väga informatiivsed, kuna neis ei käsitleta olulisi mõjusid ja 
need ei ole piisavalt sihipärased. Mitteametlikku sektorit puudutavate statistiliste andmete puudumise või 
ebausaldusväärsuse tõttu ei arvestata säästva arengu mõjuhinnangutes piisavalt võimalikku mõju kõnealusele 
sektorile.”
2 
Nii komisjon kui ka väliskonsultandid on juhtinud tähelepanu üldise tasakaalu mudeli olemuslikele piirangutele:
a) üldise tasakaalu mudelit saab kasutada vaid modelleerimiseks, mitte prognooside tegemiseks2, ning pikaaja -
lise mõju modelleerimine on nõrk3;
b) mõnevõrra tautoloogiline ülesehitus, st kõik tulemused on kaudselt seotud oletuste ja tehtud 
kalibreerimisega4;
c) kaubad rühmitatakse laiade kategooriate järgi, nii et ei ole võimalik määrata asjakohaselt mõju konkreetsele 
tootele mingis kategoorias (näiteks mõju keskmise kvaliteediga nisule kogu rühma „nisu” kontekstis”5);
d) erinevad riigid, nagu Venemaa, Norra, Šveits ja Türgi on pandud ühte rühma, mis vähendab selle rühma 
kalkuleeritava üldise tasakaalu hinnangute tõlgendamise kasu6;
e) ametliku mudeli abil ei saa anda aru investeeringute liberaliseerimise ja spetsialistide liikumist lihtsustavate 
meetmete7 mõju kohta;
f) üldise tasakaalu mudel ei sobi hästi sotsiaalse mõju hindamiseks, sest puuduvad mittekokkuvõtlikud and -
med leibkonna tasandil8.
1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus nr 818/2011, punkt 2(6).
2 Komisjoni mõjuhindamise suunised, 8. lisa punkt 11(5).
3 Komisjoni talituste 2010. aasta märtsi seisukohavõtus Euroopa Liidu ja India Vabariigi vahelisele vabakaubanduslepingu jätkusuutlikkuse 
mõjuhinnangu kohta on öeldud: „pikaajalised mõjud on kalkuleeritava üldise tasakaalu mudeli kõige nõrgem osa, sest kapitali kogumisprotsess 
tugineb vältimatult põhiprognoosidele ning selle puhul ei võeta arvesse suurema integratsiooni ja konkurentsi dünaamilist mõju”.
4 Komisjoni mõjuhindamise suunised, 8. lisa punkt 11(5).
5 ELi ja Kanada jätkusuutlikkuse mõjuhinnang, teabedokument lõpparuande kohta, juuni 2011.
6 Samas.
7 Samas.
8 ELi-Andide piirkonna kaubanduse jätkusuutlikkuse mõjuhinnang, lõpparuanne, oktoober 2009.V lisa
46
Komisjon on kasutanud erinevaid modelleerimise 
meetodeid, peamiselt (kuid mitte ainult) arvutus -
liku üldise tasakaalu mudelit (CGE) ja tuginenud 
ülemaailmse kaubanduse analüüsi projekti (GTAP) 
andmebaasi andmetele3. Praegu on need parimad 
võimalikud vahendid kaubanduspoliitika muutuste 
majandusliku mõju kvantifitseerimiseks.
III b)
Üldine soodustuste süsteem on ühepoolne kava, mille 
eesmärk on tariifisoodustuste kaudu vastata arengu -
maade pikaajalistele majanduslikele, sotsiaalsetele ja 
muudele struktuursetele vajadustele. Komisjon nõus -
tub tähelepanekuga, kuid üldine soodustuste süsteem 
on vaid üks paljudest meetmetest, mis aitavad soovi -
tud tulemusi täielikult saavutada.
Uus üldise soodustuste süsteemi määrus, mis hakkas 
kehtima 1. jaanuaril 2014, on kaasa toonud palju muu -
datusi, mis aitavad abi tõhusamalt enam abivajavatele 
riikidele suunata.
III c)
Kontrollikoja peamised järeldused on seotud üksikute 
vigadega, mis seisnevad puuduvates dokumenti -
des või tõendites, mida importijad oleksid pidanud 
säilitama.
III d)
Mis puutub kontrollkülastustesse, tegutseb komisjon 
praegusel õiguslikul alusel ja kooskõlas vastastikuse 
kauplemise korra asjakohaste sätetega, mille on heaks 
kiitnud nõukogu ja liikmesriigid ning vajaduse korral 
Euroopa Parlament.
3 GTAPi andmebaasi andmete põhjal arvutusliku üldise 
tasakaalu modelleerimist tunnustavad laialdaselt peaaegu kõik 
samalaadsed rahvusvahelised organisatsioonid kogu maailmas, 
sh WTO, Maailmapank, OECD, ÜRO, IMF ja Ameerika Ühendriikide 
valitsus.Kokkuvõte
I
Kaubanduse vabastamisega seotud majanduslik kasu 
on teada ja kogu majandusalases kirjanduses põh -
jalikult dokumenteeritud. Näiteks on tõendatud, et 
kõikide käimasolevate läbirääkimiste (Doha voor ja 
kahepoolsed kokkulepped) lõpuleviimine suurendaks 
ELi SKPd muu olukorraga võrreldes enam kui 1% võrra. 
Eeldatakse, et tarbijad saavad juurdepääsu enamatele 
toodetele ja teenustele. Lisaks on Euroopas 36 miljonit 
töökohta, mis sõltuvad otseselt või kaudselt Euroopa 
võimest muu maailmaga kaubelda1.
Lisaks sellele on üldine soodustuste süsteem tegeli -
kult ELi tööriist, mis aitab kaubanduse kaudu arengule 
kaasa; esiteks annab Euroopa Pangandusjärelevalve 
(EBA) algatus „kõik peale relvade” kõikidele 50st 
maailma vähem arenenud riigist pärit kaupadele (v.a 
relvadele) tollimaksu- ja kvoodivaba pääsu ELi turule, 
teiseks innustatakse säästvat arengut ja head valit -
semistava stimuleeriva erikorra raames arengumaid 
säästva arengu eesmärkide poole püüdlema.
III a)
Alates 1999. aastast on kõikide tähtsamate mitme -
poolsete ja kahepoolsete kaubandusläbirääkimistega 
kaasnenud jätkusuutlikkuse mõjuhinnang. Lisaks 
sellele on alates 2010. aastast kõikidele (ühe eran -
diga)2 tähtsatele kaubandusläbirääkimistele eelnenud 
mõjuhinnang.
Komisjoni kaubandusalased kokkulepped on alati 
tuginenud majandus- ja muude mõjude kvaliteetsele 
analüüsile. Seda tehes on komisjon alati püüdnud 
järgida asjakohaseid standardeid, mis on aja jooksul 
edasi arenenud.
1 „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. 
Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema”.
2 Vastusena araabia kevadele kutsusid välisasjade nõukogu ja 
Euroopa Ülemkogu 2011. aastal üles alustama läbirääkimisi 
Maroko, Tuneesia, Egiptuse ja Jordaaniaga. See poliitiline otsus 
muutis mõjuhinnangu üleliigseks ning oleks läbirääkimiste 
alustamist liialt edasi lükanud.Komisjoni  
vastus
Komisjoni vastus 47
IV a)
Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega, mis käsit -
leb kaubanduse sooduskorra kokkulepetele mõjuhin -
nangu ja jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu läbiviimist 
ning nõuetekohaste põhjenduste esitamist, juhul kui 
nende läbiviimine ei ole võimalik. Komisjon teeb seda 
olemasolevate mõjuhinnangu suuniste ja jätkusuut-  
likkuse mõjuhinnangu käsiraamatu kohaselt ning on 
oma viimases Jaapani ja Ameerika Ühendriikide kohta 
käivas mõjuhinnangus hinnanud saamatajäänud tulu.
Komisjon viib juba praegu mõjuhinnanguid ja jätku-  
suutlikkuse mõjuhinnanguid läbi kooskõlas võetud 
kohustuste ja heade tavadega. Alates 1999. aastast on 
kõikide tähtsamate mitmepoolsete ja kahepoolsete 
kaubandusläbirääkimistega kaasnenud jätkusuutlikkuse 
mõjuhinnang ning alates 2010. aastast on kõikidele 
(ühe erandiga, vt komisjoni vastus III peatüki punktile 
a) tähtsatele kaubandusläbirääkimistele eelnenud 
mõjuhinnang.
IV b)
Mis puutub analüüsi õigeaegsusesse, on komisjon 
võtnud kohustuse algatada jätkusuutlikkuse mõjuhin -
nangud mitte hiljem kui kuue kuu jooksul alates läbirää -
kimiste algusest, et neid saaks läbirääkimiste käigus ja 
heakskiitmise protsessis tõhusalt arvestada.
Eurostati on nüüd süstemaatiliselt kutsutud osalema 
jätkusuutlikkuse mõjuhinnangute järelevalve juht-  
rühmade töös.
Komisjoni eesmärk on kaubanduse peadirektoraadi 
ja Eurostati teenustaseme kokkuleppe käimasoleva 
ajakohastamise raames tugevdada koostööd statistiliste 
andmete allikate kvaliteedi valdkonnas.
IV d)
Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega kauban -
duse sooduskorra olulise majandusliku, sotsiaalse ja 
keskkonnamõju kohta.
See peegeldab komisjoni võetud kohustust viia korra-  
pärasemalt läbi olulise majandusliku, sotsiaalse ja kesk -
konnamõjuga kaubanduse sooduskorra järelhindamisi, 
et paremini jälgida kehtivate ELi kaubanduslepingute 
mõju5.
5 Teatis KOM(2010) 612 „Kaubandus, majanduskasv ja 
maailmapoliitika”.Kuigi soodustusi saavatesse riikidesse kontrollkülas -
tuste tegemise õiguslik alus on olemas alles alates 
1. jaanuarist 2011, on komisjon isegi enne seda haldus -
koostöö raames ja eriti üldise soodustuste süsteemi 
kontekstis rakendanud soodustusi saavate riikide suh -
tes järelevalvetegevusi ja nõudnud selgituste andmist.
Siiski on komisjon välja töötanud sooduspäritolu -
reeglite järelevalve tegevuskava, milles soodustusi 
saava riigi külastamine on üks soovitatud tegevustest. 
Tegevuskava hõlmab nii ühepoolseid meetmeid, nagu 
üldine soodustuste süsteem, kui ka kahepoolseid 
kokkuleppeid partnerriikidega.
III e)
Komisjon võtab kontrollikoja järelduse arvesse.
Komisjon on alates 2001. aastast välja pakkunud 
lahenduse, kus kõik ELi kaubanduse sooduskorrad, 
olenemata sellest, kas need on ühepoolsed või kokku -
leppelised, sisaldaksid soodustuste ajutise peatamise 
võimalust, juhul kui soodustuste haldamises esine -
vad konkreetsed probleemid ja/või muud olulised 
tollialaste õigusaktide rikkumised või kui hoidutakse 
koostööst. Komisjon leiab, et need kaitsemeetmed 
on olnud piisavad ja soovitab neid ka edaspidi kõi -
kide kaubanduse sooduskorra kokkulepete puhul 
rakendada.
Komisjon märgib, et vaid ühe kaubanduse soodus -
korra kokkuleppe puhul Lõuna -Koreaga ei hõlma kok -
kulepitud kaitsemeetmed lõpuks soodustuste ajutise 
peatamise võimalust, kuigi need meetmed sisaldavad 
kohustusliku konsultatsiooni mehhanismi. Komisjon 
kinnitas juba siis, kui tegi kokkuleppe allakirjutamise 
otsuse, et Lõuna -Koreaga kokkulepitud kaitsemeet -
mete kompromisssõnastus on erandlik4.
4 ELT L 127, 14.5.2011, lk 4.
Komisjoni vastus 48
V f)
Komisjon märgib, et rahaliste vahendite sissenõud -
mine on liikmesriikide ülesanne.
OLAF jätkab täismahus liikmesriikide pädevatele ame -
tiasutustele rahaliste vahendite sissenõudmise alase 
kogu vajaliku teabe andmist.
Määrusesse 883/2013, mis käsitleb OLAFi juurdlusi6, 
lisatud uutes sätetes nõutakse, et liikmesriigid annak -
sid OLAFile teavet tegevuste kohta, mida nad on 
OLAFi soovituste põhjal ette võtnud, sh tasumata 
summade sissenõudmise kohta. See tugevdab järele-  
valvet liikmesriikide sissenõudmistegevuse üle ja 
parandab veelgi OLAFi juurdlustel põhinevat rahan -
dusliku järelkontrolli.
Komisjon teeb süstemaatiliselt kõigi nende tuvastatud 
juhtumite järelkontrolli, kus liikmesriikidel on sisse -
nõudemenetluse viivitustest tingitud finantskohustusi. 
Komisjon jätkab seda tegevust.
V g)
Komisjon on alates 2001. aastast välja pakkunud 
lahenduse, kus kõik ELi kaubanduse sooduskorrad, 
olenemata sellest, kas need on ühepoolsed või kokku -
leppelised, sisaldaksid soodustuste ajutise peatamise 
võimalust, juhul kui soodustuste haldamises esine -
vad konkreetsed probleemid ja/või muud olulised 
tollialased õigusaktide rikkumised, või koostööst 
hoidumise korral. Komisjon leiab, et need kaitsemeet -
med on olnud piisavad ja soovitab neid ka edaspidi 
kõikide kaubanduse sooduskorra kokkulepete puhul 
rakendada.
2013. aasta lõpuks oli soodustuste ajutise peatamise 
võimalus lisatud juba nelja ühepoolsesse kokkulep -
pesse (sh üldine soodustuste süsteem), mis hõlmasid 
ligi 200 riiki, ja enam kui 30 riigiga sõlmitud soodus -
korra kokkulepetesse.
6 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) 
nr 883/2013, 11. september 2013, mis käsitleb Euroopa 
Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse 
kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) 
nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999, ELT 
L248, 18.9.2013.V a)
Komisjon hindab täpsemalt, missugustel konkreetse -
tel juhtudel on sellised riskiprofiilid kasulikud ja kuidas 
neid peaks kaubanduse sooduskorra raames päritolu -
reeglite valdkonnas rakendama.
V b)
Viimaste aastate jooksul on komisjon oma kontrollide 
käigus pannud erilist rõhku liikmesriikide riskijuhti -
missüsteemide ja kontrollistrateegiate tõhususele. 
Komisjon on koostanud temaatilisi aruandeid järg -
miste kontrollide kohta: tollikontrolli strateegia (2009), 
kohapealne tollivormistus (2011) ja transiit (2012) ning 
on esitanud need aruanded omavahendite nõuande -
komitee ja tollipoliitika töörühma kaudu liikmesriiki -
dele. Komisjon kontrollib jätkuvalt liikmesriikide riski -
juhtimissüsteemide ja kontrollistrateegiate tõhusust.
V c)
Komisjon julgustab jätkuvalt liikmesriike vastastikuse 
abi teatise saamisel kasutama kõiki asjakohaseid 
ettevaatusabinõusid.
V d)
Soodustusi saava riigi suutlikkuse hindamine on iga 
partneriga peetavate läbirääkimiste lahutamatu osa. 
Siiski ei kajastata seda ametlikus hindamisaruandes. 
Komisjon lisab selle suutlikkuse hinnangu uutele läbi -
rääkimistele eelneva ametliku analüüsi koosseisu.
Üldiselt annavad läbirääkimised komisjonile sobiva 
raamistiku, et hinnata, kas partnerriikide ametivõimud 
suudavad kokkulepet nõuetekohaselt hallata.
V e)
Komisjon arutab seda küsimust liikmesriikidega (järe -
levalve käigus), et liikmesriigid parandaksid antava 
halduskoostööalase teabe kvaliteeti. Samuti lihtsusta -
takse aruandluse korda.
Komisjoni vastus 49
10
Kaubandusvolinik võttis 1999. aastal jätkusuutlikkuse 
mõjuhinnangute läbiviimise kohustuse ja järgmiste 
kaubandusvolinike ametisoleku ajal sai sellest välja-  
kujunenud tava.
12
Komisjon nõustub kõikide olulise mõjuga kaubanduse 
sooduskordade hindamise tähtsusega.
Kaubanduslepingute hindamisel peab olema möödu -
nud piisavalt aega, et olemasolevate andmete põhjal 
saaks teha usaldusväärseid järeldusi.
Sageli näevad kaubanduslepingud ette vastastikuste 
kohustuste järkjärgulist kasutuselevõttu viie- kuni 
seitsmeaastase perioodi vältel7. Hinnangu ajastamisel 
tuleks võtta arvesse mõjuperioodi. Seetõttu leiab 
komisjon, et hinnangu andmine vaid kolm aastat 
pärast kokkuleppe jõustumist, nagu seda soovitab 
kontrollikoda, on tavaliselt liiga vara.
14
Komisjon ei arva, et saamatajäänud tulu eel- ja järel -
hindamine annaks eelarvepädevatele institutsiooni -
dele piisavalt täpse tollimaksude kogumise prognoosi 
aasta kohta, mis võimaldaks komisjonil parandada ELi 
eelarve finantsjuhtimist.
Kaubanduse sooduskord on osa õiguslikust struktuu -
rist, mille põhjal kogutakse tollimakse ja muudetakse 
need ELi eelarve jaoks kättesaadavaks. Seega, kui 
kaubanduse sooduskord on kehtestatud ja puuduvad 
eelarvelised kulud, ei saa tulu pidada saamatajäänuks. 
Oma eelarve prognoosimisel peab komisjon tradit -
siooniliste omavahendite osas tuginema makromajan -
duslikele meetoditele. Siiski, hetkel on meetod läbi -
vaatamisel ja komisjon analüüsib, mis ulatuses saab 
arvesse võtta muid tegureid, näiteks uute kaubanduse 
sooduskordade mõjusid.
7 Vaata ka COM 2013 (686) „Aruka reguleerimise aluste 
tugevdamine  – hindamise parandamine”.Hetkel peab komisjon läbirääkimisi soodustuste aju -
tise peatamise sätete lisamiseks mitme partneriga, sh 
Jaapani, Vietnami, Maroko, Tai ja Kanadaga sõlmitud 
sooduskorra kokkulepetesse.
Komisjon soovitab jätkuvalt uutesse kaubanduslepin -
gutesse haldusvigade haldamise klausli lisamist juhul, 
kui ei ole kokku lepitud eksportija enda kinnituse 
kasutamises.
V h)
Komisjon julgustab jätkuvalt päritolu- ja liikumissertifi -
kaatide asendamist eksportija enda kinnitusega.
Sissejuhatus
07
Kontrollikojal on õigus, kui ta rõhutab mõjuhinnan -
gute ja jätkusuutlikkuse mõjuhinnangute olulisust. 
Siiski ei võta kontrollikoda arvesse vahendeid nagu 
teostatavusuuringud ja muud majandusanalüüsid, 
millel on minevikus olnud samuti oluline osa kontrolli -
koja näidetena esitatud kokkulepete üle otsustamisel.
08
Kuigi mõjuhinnangute süsteem võeti kasutusele 
2002. aastal, on selle ulatus aja jooksul laienenud ja 
olulise mõjuga sooduskorra kokkulepped kuuluvad 
täielikult selle ulatusse alles 2009. aastast.
09
Komisjon tõlgendab teisiti aastatel 2002 kuni 2006 
kehtinud õiguslikku kohustust läbi viia kaubanduse 
sooduskorra kokkulepetele eelhindamisi.
Mõjuhinnangu läbiviimise kohustus on tekkinud 
järk-järgult alates aastast 2003.
Alates 2005. aastast on mõjuhinnangud olnud kohus -
tuslikud kõikide komisjoni õigusloomeprogrammi 
algatuste puhul ja alates 2009. aastast komisjoni kõige 
tähtsamate algatuste ja kõige ulatuslikuma mõjuga 
algatuste puhul.
Komisjoni vastus 50
27
Komisjon leiab, et kontrollikoja poolt tuvastatud 
kaubanduse sooduskorra seitsme kokkuleppe puhul 
ei olnud eel- või mõjuhinnangute koostamine vajalik. 
Enamikul juhtudest oleks mõjuhinnang või eelhin -
nang andnud vähe lisaväärtust ja tähendanud ressurs -
side ebaproportsionaalset kasutamist, näiteks põh -
jusel, et poliitilised otsused kokkuleppe sõlmimiseks 
olid juba kõrgeimal tasandil tehtud või et kavandatud 
meetmed olid piiratud mõjuga või ajutist laadi.
28
Komisjon on saamatajäänud tulu hinnanud kõikides 
kaubanduslepingutega seotud mõjuhinnangutes 
alates 2010. aastast.
29
Komisjon ei usu, et kontrollikoja poolt esitatud viie 
kokkuleppe puhul oli olemas kohustus jätkusuut-  
likkuse mõjuhinnangute läbiviimiseks. Kaubandus -
läbirääkimiste ajal jätkusuutlikkuse mõjuhinnangute 
läbiviimise kohustuse võttis algselt kaubandusvolinik 
1999. aastal ja see kehtis kaubandusvoliniku juhitud 
läbirääkimistele. Jätkusuutlikkuse mõjuhinnangute 
üldise kasutamise kohta läbirääkimistel, mida juhivad 
komisjoni nimel teised volinikud, ei ole kolleegium 
kunagi otsust teinud, mis on ka põhjus, miks nendel 
viiel juhul jätkusuutlikkuse mõjuhinnangud puuduvad.
30
Alates 2010. aastast on komisjon tugevdanud oma 
seadusandluse ja poliitikate hindamise süsteemi ja on 
pühendunud hinnangute korrapärasemale läbivii -
misele. Hindamisprogrammi läbiviimisel tuleb seada 
prioriteedid, kusjuures esimene prioriteet tuleb anda 
„kõigepealt hindamise” põhimõttele, mis tähendab, 
et hindamine viiakse läbi enne algatuse läbivaatamist, 
kõige olulisema mõjuga algatustele ja olemasolevate 
ressursside puuduse alusel.Hinnanguline saamatajäänud tulu on alates 
2011. aastast kajastatud mõjuhinnangutes. Siiski 
saab selline eelkalkulatsioon anda vaid tollimaksu -
dest tingitud omavahendite vähenemise ligikaudse 
väärtuse, mis põhineb lõpliku kokkuleppe sõlmimisele 
järgnevatel kõige tõenäolisematel stsenaariumidel. 
Majanduslike mõjude puhul tuleks märkida, et kuigi 
sooduskorra kokkulepped vähendavad tollimaksu- 
määrasid, on nendel ka positiivne külg, sest tänu 
suurenenud kaubavoogudele võidakse koguda isegi 
rohkem tollimakse.
Auditi ulatus ja lähenemisviis
21
Kontrollikoja järeldus põhineb selle ajavahemiku 
analüüsil, mil tegeldi komisjoni mõjuhinnangu 
süsteemi järkjärgulise kehtestamisega ja poliitikate 
korrapärasem hindamine oli veel välja arendamata. 
Seega, arvestades nende ettepaneku tegemise ja/või 
jõustumise aega, ei saanud mitmele näitena esitatud 
kokkuleppele koostada ei mõjuhinnangut ega stratee -
gilist mõjuhinnangut.
22
Mõjuhinnangu töömeetodid töötati komisjonis välja 
järk-järgult, kusjuures suunised võeti kasutusele 
2005. aastal ja vaadati läbi 2009. aastal. Varasemate, 
süsteemi väljatöötamise ajal tehtud mõjuhinnangute 
hindamisel ei tohiks kasutada praegusi rangemaid 
standardeid. Viie esimese aasta kogemustele tuginemi -
seks võeti kasutusele jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu 
suunised, mille komisjoni talitused avaldasid 2006. 
aasta jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu käsiraamatus.
Tähelepanekud
26
Komisjon nõustub, et kaubanduse sooduskorra kokku -
lepete majanduslike ja muude mõjude nõuetekohane 
eel- ja järelhindamine on mõlemad olulised. Komisjon 
usub, et see on olnud niimoodi juba 1999. aastast.
Komisjoni vastus 51
35
Kuuest kontrollikoja läbivaadatud mõjuhinnangust 
neli on teostatud aastatel 2006/2007, kui kaubandus-  
lepingute mõju analüüsimise metoodikat alles aren -
dati. Kõikides alates 2010. aastast läbiviidud mõjuhin -
nangutes on põhjalikult analüüsitud mõju soodusta -
tud riikide majandusele.
36
Komisjon hindab majanduslikke mõjusid, kasutades 
selleks tipptasemel majandusmudeleid ja andme-  
kogusid ning hoides end kursis vabakaubanduslepin -
gute mõju alase teoreetilise ja empiirilise kirjanduse 
suundumustega.
38
Üldine soodustuste süsteem koosneb üldisest kor -
rast ja kahest erikorrast. Üldine kord kehtestatakse 
kõikidele arengumaadele, mis peavad arenema ja mis 
on sarnases majandusarengu seisus, ilma et selleks 
oleks vaja ratifitseerida või rakendada rahvusvahelisi 
konventsioone.
ELi säästvat arengut ja head valitsemistava stimu -
leeriv erikord pakub lisamotivatsiooni haavatavatele 
riikidele, kes on valmis astuma täiendavaid samme 
säästva arengu ja hea valitsemistava suunas, kusjuu -
res need riigid saavad ise otsustada, kas soovivad 
neid täiendavaid soodustusi taotleda või mitte. See 
nõukogu ja parlamendi heakskiidetud lähenemine on 
poliitiline otsus. Inim- ja tööõiguste, keskkonnakaitse 
ning hea valitsemistava rahvusvaheliste konventsioo -
nide ratifitseerimise ning tõhusa rakendamise vajadust 
kaaluti seega nende kümne riigi puhul, teiste soodus -
tusi saavate riikide puhul aga mitte.Kooskõlas oma järelhindamiste korrapärasema läbivii -
mise kohustuse võtmisega viis komisjon 2012. aastal 
läbi ELi -Tšiili assotsiatsioonilepingu kaubandussamba 
järelhindamise ning algatas 2013. aastal ELi -Mehhiko 
vabakaubanduslepingu rakendamise järelhindamise 
ning Cariforumi -ELi majanduspartnerluslepingu põh -
jaliku läbivaatamise. Veel kaks järelhindamist (Moldo -
vale ja Lääne -Balkani riikidele antud ühepoolsete 
kaubandussoodustuste kohta) on kavandatud 2014. 
aastasse.
31
Üldise soodustuste süsteemi statistilises aruandes 
aastate 2006–2009 kohta on ELi eelarvele avalda -
tava mõju hindamisel järgitud komisjoni tavapärast 
lähenemist8.
Kuna tegemist on järelkalkulatsiooniga, arvutati saa -
matajäänud tulu tegelike statistiliste andmete põhjal, 
seega üldise soodustuste süsteemi sooduskauban -
duse põhjal aastatel 2006–2009.
34
Kvaliteetsete mõjuhinnangute koostamiseks on 
tehtud suuri jõupingutusi ja selleks on kasutatud 
parimaid saadaolevaid mudeleid. Lisaks sellele märgib 
komisjon, et kontrollikoja analüüs põhineb mõjuhin -
nangutel, mis on tehtud mitu aastat tagasi, kui mõju -
hinnangute metoodikat alles arendati. Vaid üks viiest 
kontrollikoja analüüsitud kaubanduslepingu mõju -
hinnangust on koostatud uusimate mõjuhinnangu 
suuniste kehtivusajal. See tähendab, et kontrollikoda 
ei tunnista kaubanduse sooduskorda toetavate mõju -
hinnangute märgatavat arengut alates 2010. aastast.
8 Saamatajäänud tulu on vahe enamsoodustusrežiimi 
tollimaksude kogusumma (mida makstaks üldise soodustuste 
süsteemi puudumisel kõikide üldisesse soodustuste süsteemi 
kuuluvate kaupade eest) JA tegelikult makstud tollimaksu 
vahel, seega (üldise soodustuste süsteemi kohta arvutatud 
enamsoodustusrežiimi tollimaksude kogusumma)  – (üldise 
soodustuste süsteemi kohta arvutatud soodustollimaksu 
kogusumma).
Komisjoni vastus 52
42
Mõjuhinnangu käigus ei tuvastatud, et varem kohalda -
tud üldise soodustuste süsteemis oleks olnud välja -
paistvaid puudusi pettuste või tollimaksudest kõrvale-  
hoidmise näol. Seetõttu ei kohandatud uuendatud 
kavas oluliselt pettusevastaseid sätteid.
Teisest küljest rõhutati mõjuhinnangus, et üldise soo-  
dustuste süsteemi kaitsemehhanismid (kus import 
võib põhjustada või ähvardab põhjustada tõsiseid ras-  
kusi ELi tootjatele) ei ole töökorras ning impordi soo -
dustingimused võivad kahjustada ELi tööstuse finants- 
ja majanduslikke huve. Tuvastati nende parandamise 
võimalused ja neid tugevdati uues üldise soodustuste 
süsteemis, mis kehtib alates 1.  jaanuarist  2014.
Komisjon peab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 
2017. aasta novembriks esitama aruande üldise 
soodustuste süsteemi määruse rakendamise kohta. 
Aruande jaoks hindab komisjon pettuse ja tollimaksu 
tasumisest kõrvalehoidumise küsimusi ning vajaduse 
korral kaalub meetmeid nende lahendamiseks.
44
Komisjon nõustub, et nagu igal mudelil, on ka arvu -
tusliku üldise tasakaalu mudelil (CGE) omad piirangud, 
kuid peab seda parimaks saadaolevaks vahendiks. Kõi -
kidel modelleerimise raamistikel on puudujääke, kuid 
arvutusliku üldise tasakaalu mudelid suudavad kõige 
paremini hinnata kaubanduse sooduskordade majan -
duslikku mõju. Eesmärk on mõõta kaubanduspoliitika 
muutuste mõju muus osas muutumatutel tingimustel, 
kasutades kõige kindlamaid ja asjakohasemaid metoo -
dilisi lähenemisviise, mis on majandusalal kaubandus-  
poliitika analüüsiks saadaval. Selline majanduslik 
analüüs ei tugine mitte ühel kindlal arvutusliku üldise 
tasakaalu mudelil, vaid erinevatel arvutusliku üldise 
tasakaalu mudelitel, mida on kohandatud selliselt, et 
need sobiksid kõige paremini konkreetses mõjuhin -
nangus ja jätkusuutlikkuse mõjuhinnangus käsitleta -
vate poliitiliste küsimustega.1. selgitus
Bangladesh on hea näide sellest, kuidas üldise soodus -
tuste süsteemi soodustused on aidanud oluliselt kaasa 
sellise riigi arengule, mis on klassifitseeritud vähimare -
nenud riigina, tuues kaasa majanduskasvu, vaesuse 
vähenemise ja tööhõive kasvu (eriti just naiste hulgas). 
Üldise soodustuste süsteemi olemasolu loob ELile 
poliitilise ruumi inim- ja tööõiguste arengu mõjuta -
miseks, nagu seda oli näha Rana Plaza juhtumi puhul. 
Lisaks sellele on komisjon tähelepanelikult jälginud 
Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööd riigis, 
mis on võtnud eesmärgiks parandada töötingimusi. 
On kaheldav, kas Bangladesh oleks nõustunud ÜRO 
ülemaailmse kokkuleppe kehtestatud tingimustega, 
kui riik poleks olnud üldise soodustuste süsteemi 
soodustuste saaja.
40
Komisjon tunnistab, et on kogemusest lähtudes 
hakanud karmimalt nõudma, et järelevalve ja hinda -
mine oleksid mõjuhinnangutes tõhusamalt kajastatud. 
Seda peegeldab mõjuhinnangu süsteemi järkjärguline 
areng.
Alates 2010. aastast on läbiviidud kaubandusalastes 
mõjuhinnangutes kasutatud selgeid ja mõõdetavaid 
näitajad, mis vastavad 2009. aasta mõjuhinnangute 
suunistele. Seda kinnitavad mõjuhindamise komitee 
positiivsed arvamused nende mõjuhinnangute kohta.
41
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitus -
tes esitatud põhjaliku uuringu alusel ei saaks India 
kontekstis tõenäoliselt teha usaldusväärseid järeldusi, 
sest enamik haavatavamaid ühiskonnasektoreid on 
mitteametlikud ja nende kohta ei ole lihtne saada 
kvantitatiivseid andmeid.
Siiski on India vabakaubanduslepingule koostatud 
jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu tulemused Euroopa 
Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovituste kontekstis 
olulised. Jätkusuutlikkuse mõjuhinnangus leiti, et 
vabakaubandusleping Indiaga (kõikide analüüsitud 
stsenaariumide puhul) toob eeldatavasti kaasa nii 
oskus- kui ka lihttööliste tegelike palkade olulise kasvu 
ning sellel on mõõdukas positiivne mõju vaestele. 
Lisaks konsulteerisid läbirääkijad regulaarselt kodani -
kuühiskonnaga, mis andis võimaluse arutada Euroopa 
Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitustes esitatud 
küsimusi.
Komisjoni vastus 53
48
Mõjuhinnangutes ja jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu -
tes analüüsitakse, millist mõju kaubanduslepingud ise 
asjaomastele sektoritele tõenäoliselt avaldavad, võttes 
arvesse kõiki ELi asjakohaseid poliitikaid. Seejuures 
võidakse nendes otseselt mainida (nagu Kariibi mere 
riikide puhul) ühist põllumajanduspoliitikat (ÜPP), 
samas võidakse seda ka mitte teha.
49
Komisjon tunnistab, et majanduspartnerluslepingute 
jätkusuutlikkuse mõjuhinnangud ei ole sama ula -
tuslikud ja põhjalikud kui uuemad jätkusuutlikkuse 
mõjuhinnangud. Osaliselt kajastab see selle rohkem 
kui 75 riiki hõlmava jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu 
väga laialdast geograafilist ja temaatilist ulatust. Ükski 
jätkusuutlikkuse mõjuhinnang ei oleks saanud käsit -
leda kõikide võimalike allakirjutajate kõiki võimalikke 
probleeme.
52
Uuringus hinnati ökonomeetriliselt kuue kauban -
duse sooduskorra kaubandusalast mõju. Sellele seati 
eesmärk analüüsida, kas sooduskordadel on olnud 
mõõdetav ja statistiliselt oluline mõju ELi ekspordile 
ja impordile. Sellel ei olnud laiaulatuslikumat eesmärki 
ning see ei täitnud täieulatusliku järelhindamise rolli. 
Pärast seda on komisjon kahe asjaomase riigi puhul 
(Mehhiko ja Tšiili) viinud läbi täieliku järelhindamise.
53
Kuigi Euroopa -Vahemere piirkonna riikide järelhinda -
mise aruandes ei olnud mainitud hilisemaid hindamisi, 
võib komisjon kinnitada, et selline järelhindamine 
tehakse tõenäoliselt siis, kui käimasolevad läbirää -
kimised on lõpetatud ja sooduskorrad on täielikult 
rakendatud.
55
Pärast üldise soodustuste süsteemi vahehindamist 
tehti 1. jaanuaril 2014 jõustunud kavva sisulisi muuda -
tusi, et kõrvaldada kava vahehindamise käigus leitud 
puudused.45
GTAPi andmebaas põhineb kõige usaldusväärse -
matel rahvusvahelistel andmeallikatel (sh Eurostati 
andmed ELi liikmesriikide kohta) ja seda kontrollivad 
pidevalt erinevad sidusrühmad (Maailmapank, OECD, 
IMF, WTO, ÜRO, FAO). Enamik GTAPi andmebaasis 
kasutatud majandusandmetest (nagu kaubavood, 
kaitsemustrid, SKT, lõpptarbimine) on antud viimase 
saadaoleva aasta seisuga. See tähendab, et aegunud 
on ainult ELi pakkumise ja kasutamise tabelite teh -
niliste koefitsientide andmed. Eurostati töötlemata 
andmed näitavad, et tehniliste koefitsientide muutu -
sed ELi pakkumise ja kasutamise tabelites on aastate 
2000–2009 puhul minimaalsed.
Komisjon püüab GTAPi konsortsiumi osana tagada 
selle, et GTAP kasutaks võimaluse korral ajakohastatud 
ELi pakkumise ja kasutamise ning sisend -väljund-  
tabeleid ning et riikide kaupa oleksid märgitud GTAPi 
metaandmed, mis näitavad andmete allikat ja seda, 
mis aasta andmeid kasutatakse.
Nagu näitas Euroopa Komisjoni Teadusuuringute 
Ühiskeskuse (JRC) 2014. aasta jaanuari aruanne, muutis 
ELi tehniliste koefitsientide ajakohastamine, milleks 
kasutati kõige viimase kättesaadava aasta andmeid, 
ELi-Korea vabakaubanduslepingu simuleeritud mõju 
vaid marginaalselt.
46
Kuna enamik GTAPi andmebaasis olevatest ELi andme -
test pärinevad niigi Eurostatilt või riikide statistika-  
ametitelt, siis Eurostati kaasamine GTAPi andmete 
teisesesse kvaliteedi hindamisse võib olla üleliigne.
47
Komisjon nõustub, et jätkusuutlikkuse mõjuhinnan -
gute õigeaegsus on väga oluline, et nendest oleks 
läbirääkimistel kasu. Komisjoni talitlused on võtnud 
kohustuse algatada jätkusuutlikkuse mõjuhinnangud 
mitte hiljem kui kuue kuu jooksul alates läbirääkimiste 
algusest, et neid saaks läbirääkimiste käigus tõhu -
salt arvesse võtta. Alates 1999. aastast läbi viidud 18 
jätkusuutlikkuse mõjuhinnangust on Tšiili jätkusuut -
likkuse mõjuhinnang ainus, mille lõpparuanne esitati 
pärast assotsiatsioonilepingu parafeerimist.
Komisjoni vastus 54
Komisjon märgib veel, et kontrollikoja ekstra-  
poleerimata potentsiaalne kahju kolmele tuvastatud 
konkreetsete vigadega seotud liikmesriigile oli 1 mil -
jon eurot, millest 91% oli seotud ühe liikmesriigiga.
64
On võimalik, et mõned puuduvad dokumendid või 
tõendid esitatakse veel komisjoni kontrollikoja tuvas -
tatud vigasid käsitleva järelkontrolli käigus. Seega võib 
lõpptulemuseks olla oluliselt väiksem summa. Lisaks 
ei näidanud komisjoni lihtsustatud menetluste kont -
rollid 21 liikmesriigis kontrollitud päritoludeklaratsioo -
nide valimis kõrget veamäära ning tuvastatud vigade 
finantsmõju oli väike.
Komisjoni Ühendkuningriigis läbiviidud päritolu-  
dokumentide originaalide uurimise tulemused ei ole 
kooskõlas kontrollikoja järeldustega.
66
Kontrollikoja tuvastatud vead seisnevad peamiselt 
tõendavate dokumentide või tõendite puudumises. 
Kui päritolusertifikaadil on tempel või selle on väljas -
tanud büroo, millest soodustusi saava või partnerriigi 
ametiasutused ei ole komisjonile teatanud, võib need 
kontrollimiseks saata kõnealustele ametiasutustele.
Seoses eespool esitatud punktiga 64 märgib komisjon, 
et tänapäeval säilitavad peaaegu kõiki tõendavaid 
dokumente importijad ja nad peaksid dokumente 
hoidma Euroopa Liidu tolliseadustiku artikli 77 
kohaselt tollile kättesaadavatena. Dokumente ei saa 
100% kontrollida ja kontrollid tuleb teostada Euroopa 
Liidu tolliseadustiku artiklis 13 sätestatud riskianalüüsi 
alusel.Näiteks vähendati oluliselt üldise soodustuste süs -
teemi raames soodustuse saajate arvu, et kesken -
duda enim abivajavatele riikidele (enam kui 170 riigilt 
umbes 90 riigini). Lisaks parandati vaesemate riikide 
ekspordivõimalusi, kaotades teatud riikide väga 
konkurentsivõimeliste sektorite, näiteks Hiina ja India 
tekstiilide soodustused.
61
Komisjon on seisukohal, et päritolu kasutamine koos 
teiste riskielementidega on veelgi tõhusam, sest see 
on paremini suunatud.
62
Kontrollikoda leidis, et impordideklaratsioonides, 
milles taotleti soodustusi lihtsustatud korras, oli vähe 
vigu (kolm viga). Ühendkuningriik on võtnud kohus -
tuse oma sooduspäritolu kontrolli strateegia läbi vaa -
data. Kuigi Ühendkuningriigis ei valitud kaubanduse 
sooduskorda auditi teemaks, ei tähenda see seda, 
et päritolu kontrolle ei ole läbi viidud teiste tollivor -
mistusjärgsete auditite kontekstis. Komisjon jätkab 
kontrollikoja tõstatatud küsimuste käsitlemist.
63
Kontrollikoja tehtud üldistused põhinevad üksikutel 
vigadel puuduvate dokumentide või tõendite näol, 
mida importijad oleksid pidanud kontrollikoja auditi 
toimumise ajani säilitama. Kuid need vead ei tõenda 
automaatselt, et imporditud kaubad ei olnud soo -
duspäritolu, nagu importimise ajal deklareeritud. 
Komisjon annab kontrollikoja tuvastatud üksikuid vigu 
käsitleva järelkontrolli käigus kõnealustele liikmes-  
riikidele võimaluse tõestada, et päritoludokumendid 
ja -tõendid olid tollivormistuse ajal olemas ja et neid 
on veel võimalik esitada. Ainult juhul kui tõendeid ei 
esitata ja see on põhjustatud liikmesriikide haldus-  
vigadest, võlgnevad liikmesriigid tõenäoliselt teatud 
traditsiooniliste omavahendite summa.
Komisjoni vastus 55
75
Kõikidel nimetatud juhtudel analüüsisid liikmesriigid 
teavet ja arvestasid seda oma riskianalüüsides. Pärast 
oma kaubandusstruktuuri analüüsi on liikmesriigil 
võimalus otsustada, kas lisada vastastikuse abi teatisel 
esitatud teave riskiprofiilina oma riskijuhtimise süs -
teemidesse, kuid see ei ole kohustuslik. Prantsusmaa 
selgitas, et kõnealuse vastastikuse abi teatise põhjal 
riskiprofiili loomine ei oleks tulemuslik, sest sellel 
teabel ei olnud Prantsusmaale mingisugust mõju. 
Hispaania puhul koosnes valim ettevõtjatest, kes olid 
käikulaskmiseelsest kontrolliringist välja arvatud. 
Komisjon oli juba varem Hispaania ametivõimudelt 
selle tava korrigeerimist nõudnud. Komisjon leiab, et 
vastastikuse abi teatises esitatud teabe põhjal tuleks 
riskiprofiil koostada üksnes juhul, kui see teave liik -
mesriiki mõjutab.
77
Komisjon koos liikmesriikide ametivõimudega teeb 
kõigi nende sissenõudmise juhtumite järelevalvet ja 
kui traditsiooniliste omavahendite võlgnevus on tin -
gitud haldusvigadest, palutakse need vajaduse korral 
tasuda koos intressidega.
Ühendkuningriigil on palutud teha kättesaadavaks 
traditsiooniliste omavahendite summa, mis on seotud 
asjaomase vastastikuse abi teatisega, mis on ebaefek -
tiivse sisekontrolli tõttu aegunud, nagu riik on seda 
ka ise tunnistanud. Prantsusmaa on selle järelduse 
vaidlustanud ja komisjon on palunud lisateavet.
78
Komisjon rõhutab, et käesoleval juhul on asjaomane 
liikmesriik juba võtnud asjakohaseid meetmeid, et 
vältida sarnase olukorra tekkimist tulevikus.
Vaata komisjoni vastust punktile 79.67
Komisjon jätkab kontrollikoja tuvastatud vigade järele-  
valvet ja traditsiooniliste omavahendite võlgnevuse 
tuvastamisel nõutakse, et liikmesriik võtaks meetmed 
nende summade tagasisaamiseks ja et liikmesriik 
tasuks kohaldatavad intressid.
71
11 nõuet, mille Hispaania saatis Filipiinidele ja mis saa -
deti kohaletoimetamata tagasi, saadeti hiljem uuesti 
Filipiinidele õigele aadressile.
72
Komisjon jälgib koos Itaalia ametiasutustega neid tolli -
vormistusjärgseid juhtusid. Intressi tasumist nõutakse 
vajaduse korral.
73
Komisjon teeb koos Prantsusmaa ametiasutustega 
nende juhtude järelevalvet, kus tollivormistusjärgset 
sissenõudmist ei ole alustatud pärast seda, kui on 
kinnitust leidnud, et sertifikaadid on kehtetud või pole 
ehtsad, ning nõuab vajaduse korral traditsiooniliste 
omavahendite sissenõudmist ja intresside maksmist.
74
Komisjon on seisukohal, et liikmesriigid peaksid tra -
ditsiooniliste omavahendite sissenõudmiseks ja uute 
kahjude vältimiseks arvesse võtma oma üldises tolli 
riski ja kontrolli strateegias esitatud teavet ning seda 
vastastikuse abi teatises esitatud teavet, mis liikmes -
riiki mõjutab.
Komisjoni vastus 56
84
Kontrollikoja mainitud Euroopa Kohtu otsuses viitab 
asjaolu, et komisjon ei kasutanud täielikult talle Tür -
giga sõlmitud assotsieerimislepinguga antud õigusi ja 
volitusi, ainult konkreetsele juhtumile ning seetõttu ei 
saa selle põhjal teha üldist järeldust.
ELi tolliseadustiku artikli 220 lõike 2 punktis b ja 
artiklis 239 sätestatakse imporditollimaksude sisse -
nõudmise üldpõhimõtte erandid. Neil juhtudel taotleb 
taotleja (keda toetavad toimiku komisjonile otsustami -
seks esitamisel asjaomase riigi ametiasutused) impor -
ditollimaksu sissenõudmise või mittevähendamise/
tagasimaksmise põhimõttest erandi tegemist, hoo -
limata tollivõlast ning asjaolust, et kaupade soodus -
kohtlemise tingimused ei olnud täidetud.
Neid erandeid reguleerivaid sätteid tuleb tõlgendada 
piiravalt ning neid hinnatakse iga juhtumi puhul 
eraldi.
Sissenõudmise põhimõttest erandi tegemiseks peab 
kas a) esinema tolliasutuse eksimus, mida heas usus ja 
tollideklaratsioonidega kooskõlas tegutsenud vastu -
tav isik ei oleks saanud mõistlikult avastada, või  
b) esinema eriolukord, kus hooletust või pettust ei saa 
võlgnikuga seostada.
85
Komisjon kaalub sellist regulaarset aruandluse süs -
teemi oma uute ja tõhusamate järelevalvemeetmete 
raames.
89
Komisjon uurib seda küsimust kavandatavate järele -
valvemeetmete raames, et parandada liikmesriikidelt 
saadava teabe kvaliteeti ja et tagada muu hulgas 
liikmesriikide aruandluse tõhusam keskendumine 
parandusmeetmeid nõudvatele kõrvalekalletele.79
Asjaomane liikmesriik on komisjoni juba teavitanud, 
et nende tolliasutuste ja riiklike õigusasutuste kõrged 
esindajad kohtusid ning et nad tegelevad riikliku 
maksuõiguse muutmisega, et vältida sarnase olukorra 
tekkimist tulevikus.
Komisjon teeb koos Hispaania ametiasutustega selle 
teema järelevalvet.
80
Vaata komisjoni vastust punktile 78.
82
Soodustusi saava riigi suutlikkuse hindamine, sh 
reguleerimisala kindlaksmääramine, on iga partneriga 
läbirääkimiste lahutamatu osa. Siiski ei kajastata seda 
ametlikus hindamisaruandes.
Üldiselt annavad läbirääkimised komisjonile sobiva 
raamistiku partnerriikide ametivõimude kokkuleppe 
nõuetekohase haldamise suutlikkuse hindamiseks, 
võttes arvesse näiteks olemasolevate tollikoostöö 
kokkulepete ja muude koostöömehhanismide koge -
musi. Balkani riikide stabiliseerimis- ja assotsieerimis -
lepingutega seoses on läbi viidud üksikasjalikumad 
eelhindamised.
83
Komisjon on välja töötanud sooduspäritolureeglite 
järelevalve tegevuskava, milles soodustusi saava riigi 
külastamine on üks soovitatud tegevustest. Tegevus -
kava hõlmab nii ühepoolseid meetmeid, nagu üldine 
soodustuste süsteem, kui ka kahepoolseid kokku-  
leppeid partnerriikidega.
Komisjoni vastus 57
94
Vastastikuse abi teatise peamine otstarve on teavi -
tada liikmesriike tuvastatud pettuseriskidest ja teha 
nendega riskide maandamiseks tõhusat ja mõjusat 
koostööd. OLAF rakendab täielikult kehtiva määruse 
515/9710 (muudetud määrusega 766/200811) nõudeid. 
Liikmesriikide territooriumisse puutuvate riskide 
analüüsimine antud teabe põhjal on liikmesriikide 
ülesanne ning nad peavad kasutama kõiki vajalikke 
meetmeid ELi tollialaste õigusaktide kohaselt.
95
Liikmesriikide lootusetuks deklareeritud summade 
puhul ei pruugi tegemist olla lõpliku kahjumiga 
ELi eelarvele, kuna komisjon analüüsib määruse 
1150/2000 artikli 17 lõike 2 põhjal liikmesriikide 
hoolsust nende summade tagasinõudmisel ja, juhul 
kui summasid ei ole hoolikalt tagasi nõutud, paneb 
vastutuse tekkinud olukorra eest liikmesriikidele.
2. selgitus
Nõukogu määruse 1150/2000 artikli 17 kohaselt uuris 
komisjon antud juhtumit juba 2013. aastal.
Poolal paluti seejärel nimetatud summad kättesaa -
davaks muuta, sest impordi toimumise ajal ei olnud 
kasutusele võetud ettevaatusabinõusid, mida OLAF 
nõudis oma vastastikuse abi teatises.
10 Nõukogu määrus (EÜ) nr 515/97, 13. märts 1997, liikmesriikide 
haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja 
komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi 
käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (EÜT 
L 82, 22.3.1997, lk 1).
11 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 766/2008, 
9. juuli 2008, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) 
nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist 
ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja 
põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava 
kohaldamise tagamiseks (ELT L 218, 13.8.2008, lk 48).90
Komisjon tervitab kontrollikoja järeldust, et OLAF tões -
tas edukalt, et imporditud kaubad ei kuulunud soo -
dustariifi meetmete alla, kui välja arvata üks juurdlus.
91
OLAFi tollijuhtude juurdlusele järgnev sissenõudmine 
on riiklike ametiasutuste ülesanne ja see on väljaspool 
OLAFi kontrolli.
Seega peegeldab tegelikult sissenõutud summa 
liikmesriikide ja mitte OLAFi tegevuse tulemuslikkust 
ning seda summat ei ole kohane kasutada OLAFi tule -
muslikkuse näitajana.
OLAF annab liikmesriikide pädevatele ametiasutustele 
kogu vajaliku teabe rahaliste vahendite sissenõudmise 
lihtsustamiseks.
Määrusesse 883/2013, mis käsitleb OLAFi juurdlusi9, 
lisatud uutes sätetes nõutakse, et liikmesriigid annak -
sid OLAFile teavet tegevuste kohta, mida nad on 
OLAFi soovituste põhjal ette võtnud, sh tasumata 
summade sissenõudmise kohta. See tugevdab järele-  
valvet liikmesriikide sissenõudmistegevuse üle ja 
parandab veelgi OLAFi juurdlustel põhinevat rahan -
duslikku järelkontrolli.
92
Komisjon teeb süstemaatiliselt kõigi nende tuvastatud 
juhtumite järelkontrolli, kus liikmesriikidel on sisse -
nõudemenetluse viivitustest tingitud finantskohustusi. 
Komisjon jälgib kontrollikoja leide ning nõuab vaja -
duse korral traditsiooniliste omavahendite sissenõud -
mist ja intresside tasumist. OLAFi aruandes esitatud 
tollimaksude summa on summa, mida soovitatakse 
sisse nõuda, ning tegelikult sissenõutud summa saab 
täpselt määrata alles järelhindamise käigus.
9 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) 
nr 883/2013, 11. september 2013, mis käsitleb Euroopa 
Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse 
kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 
1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999, ELT L 248, 
18.9.2013.
Komisjoni vastus 58
3. selgitus c)
Seoses importijatele suunatud El Salvadorist tuunikala 
importimise kohta käiva teatise järelkontrolliga on 
komisjon vahepeal reageerinud kontrollikoja auditi 
järeldusele ja saatnud El Salvadorile kirja üksikasjalike 
küsimustega.
3. selgitus d)
Vaata vastust III peatüki punktile e.
102
Kontrollikoja viidatud OLAFi uuringud, mis näitavad, et 
soodustusi saavatel riikidel / partnerriikidel puuduvad 
teadmised kõnealuste eeskirjade rakendamiseks, käsit -
levad üldise soodustuste süsteemi päritolureeglite 
reformile eelnenud perioodi. Reformi käigus lihtsustati 
üldise soodustuste süsteemi piirkondliku kumulat -
siooni eeskirju, tänu millele on partnerriikidel neid 
lihtsam hallata.
103
Kontrollikoda tuvastas konkreetse kumulatsiooni väl-  
jakutse, kus sama piirkonna riikidele kehtivad erinevad 
reeglid. Üldise soodustuste süsteemi eeskirjad muu -
deti paindlikuks, et hõlbustada päritolu kumulatsiooni 
arengumaade vahel isegi juhul, kui nendele kehtivad 
erinevad päritolureeglid. See on eriti oluline vähem 
arenenud riikide puhul, millele kehtivad teised reeglid 
kui muudele üldise soodustuste süsteemi soodustuste 
saajatele. Üldise soodustuste süsteemi määruses on 
esitatud mehhanismid selliste olukordade vältimiseks.
4. selgitus
ELi-Mehhiko kaubanduse sooduskorda reguleeritakse 
lepingul põhineva soodustuste süsteemiga, mille 
alusel tuleb enne soodustuse andmisest keeldumist 
nõuda ekspordiriigilt sooduspäritolu järelkontrolli. 
Komisjon kaalub edasisi meetmeid, mida nendel juh -
tudel võib olla vaja rakendada.96
Komisjon on alates 2001. aastast välja pakkunud, 
et kõik ELi kaubanduse sooduskorrad, olenemata 
sellest, kas need on ühepoolsed või kokkuleppelised, 
sisaldaksid soodustuste ajutise peatamise võimalust, 
juhul kui soodustuste haldamises esinevad konk -
reetsed probleemid ja/või muud olulised tollialased 
õigusaktide rikkumised või kui hoidutakse koostööst. 
Need sisaldavad ka importijatele teatiste väljastamise 
võimalust. Komisjon soovitab neid kaitsemeetmeid ka 
edaspidi kõikide kaubanduse sooduskorra kokku-  
lepete puhul rakendada.
Komisjon soovitab kõikidesse kaubanduslepingutesse 
haldusvigade haldamise klausli lisamist juhul, kui ei 
ole kokku lepitud eksportija enda kinnituse kasutami -
ses, ja jätkab selle soovitamist kõikide uute ning uuesti 
läbiräägitavate kaubanduslepingute puhul.
97
Vaata vastust peatükis 84. Komisjonile teatatud juhtu -
mid viitavad eranditele impordi- või eksporditollimak -
sude sissenõudmise üldpõhimõttest, mille puhul võlg -
nik toimis heauskselt ja kohaldatavate sätete kohaselt 
olukorras, kus võlgnikul ei olnud võimalik avastada 
tolliameti vigu või kui esines eriolukord, kus võlgnik 
ei olnud hooletu. Selle üle, kas need tingimused on 
täidetud, otsustab otsustuspädevusega tolliasutus.
98
Komisjon soovitab jätkuvalt kõikidesse kaubandus -
lepingutesse haldusvigade haldamise klausli lisamist 
juhul, kui ei ole kokku lepitud eksportija enda kinni -
tuse kasutamises.
3. selgitus b)
Avaldamata jätmine oli seotud tõlkeraskustega ühine -
misele eelnenud ajal.
Komisjoni vastus 59
Soovitused 1–4
1. Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega 
kaubanduse sooduskorra kokkulepetele mõju -
hinnangu ja jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu läbi -
viimise ning, juhul kui see ei ole võimalik, olukor -
ra nõuetekohase põhjendamise osas. Komisjon 
teeb seda olemasolevate mõjuhinnangu suuniste 
ja jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu käsiraamatu 
kohaselt ning on oma viimases Jaapani ja Amee -
rika Ühendriikide kohta käivas mõjuhinnangus 
hinnanud saamatajäänud tulu.
2. Mis puutub analüüsi õigeaegsusesse, on komis -
jon võtnud jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu alga -
tamise kohustuse mitte hiljem kui kuue kuu jook -
sul alates läbirääkimiste algusest, et neid saaks 
läbirääkimiste käigus ja heakskiitmise protsessis 
tõhusalt arvesse võtta.
 Eurostati on nüüd süstemaatiliselt kutsutud osa -
lema jätkusuutlikkuse mõjuhinnangute järeleval -
ve juhtrühmade töös.
 Komisjoni eesmärk on kaubanduse peadirek -
toraadi ja Eurostati teenustaseme kokkuleppe 
käimasoleva ajakohastamise raames tugevdada 
koostööd statistiliste andmete allikate kvaliteedi 
valdkonnas.
3. Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega 
kaubanduse sooduskorra olulise majandusliku, 
sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta.
 See peegeldab komisjoni võetud kohustust viia 
korrapärasemalt läbi olulise majandusliku, sot -
siaalse ja keskkonnamõjuga kaubanduse soodus -
korra järelhindamisi, et paremini jälgida kehtiva -
te ELi kaubanduslepingute mõju12.
12 Teatis KOM(2010) 612 „Kaubandus, majanduskasv ja 
maailmapoliitika”Järeldused ja soovitused
108
Kuigi komisjoni eel- ja järelhindamised, millega hinna -
takse kaubanduse sooduskordade majandus- ja muid 
mõjusid, on aja jooksul arenenud, on komisjon seisu -
kohal, et poliitikakujundajad, sidusrühmad ja Euroopa 
maksumaksjad on tänapäeval täielikult teadlikud eri 
kaubanduspoliitika valikute peamistest eelistest ja 
puudujääkidest.
Alates 1999. aastast on kõikide tähtsamate mitme -
poolsete ja kahepoolsete kaubandusläbirääkimistega 
kaasnenud jätkusuutlikkuse mõjuhinnang, milles 
analüüsiti üksikasjalikult kaubanduse sooduskorra 
oodatavat majanduslikku mõju (aga ka sotsiaalset ja 
keskkonnamõju). Alates 2010. aastast on kõikidele (ühe 
erandiga, vt komisjoni vastust III peatüki punktile a) 
tähtsatele kaubandusläbirääkimistele eelnenud enne 
nende algatamist mõjuhinnang, milles on hinnatud 
kaubanduse sooduskorra tõenäolisi majanduslikke 
mõjusid, sh tulu, mis jääb tõenäoliselt saamata.
109
Kuigi komisjon tunnistab, et on veel arenguruumi, ei 
nõustu komisjon täielikult kontrollikoja hinnanguga. 
Komisjon jätkab märkimisväärseid jõupingutusi kvali -
teetsete mõjuhinnangute ja jätkusuutlikkuse mõjuhin -
nangute koostamiseks. Komisjon märgib, et kontrolli -
koja valitud näited sisaldasid ainult ühte 2009. aastal 
avaldatud mõjuhinnangu suuniste kehtivusajal läbi 
viidud mõjuhinnangut. Selle tulemusel ei tunnista 
kontrollikoja analüüs piisavalt kaubanduse soodus -
korda toetavate mõjuhinnangute märgatavat arengut 
alates 2010. aastast.
Mis puutub järelhindamistesse, on neid suhteliselt 
vähe lõpule viidud, kuna kaubanduse sooduskorra 
täielikuks kehtima hakkamiseks kulub palju aega. 
Kuid komisjon hakkab nüüd selles osas kiiremini 
tegutsema.
110
Üldine soodustuste süsteem on ainult üks vahend 
arengumaade vajaduste käsitlemiseks ja selle mõju 
arengumaade probleemide lahendamisele ei tohiks 
üle hinnata. Seda meedet on WTO õiguse raames 
vaheanalüüsi tulemuste põhjal äsja muudetud.
Komisjoni vastus 60
112
Vastastikuse abi teatises esitatud teave ei vii alati 
riskiprofiili loomiseni, sest teave ei pruugi liikmesriigile 
mõju avaldada.
Kõikidel nimetatud juhtudel analüüsisid liikmesriigid 
teavet ja arvestasid seda oma riskianalüüsides.
113
Kontrollikoda järeldus, et REM/RECi süsteem on nõrk, 
põhineb ühel konkreetsel Hispaanias aset leidnud 
juhtumil. Asjaomane liikmesriik on komisjoni juba 
teavitanud, et nende tolliasutuste ja riiklike õigusasu -
tuste kõrged esindajad kohtusid ning et nad tegelevad 
riikliku maksuõiguse muutmisega, et vältida sarnase 
olukorra tekkimist tulevikus.
Komisjon teeb koos Hispaania ametiasutustega selle 
teema järelevalvet.
114
Lisaks ametlikele hindamisaruannetele on olemas ka 
muud meetmed, et olla rahul kolmanda riigi kauban -
duse sooduskorra nõuetekohase haldamise võimega. 
Hindamine toimub kahepoolsete kokkulepete alaste 
läbirääkimiste käigus.
Mis puutub järelevalvesse, siis komisjon kasutab 
selleks erinevaid vahendeid, nagu teatised importija -
tele, soodustusi saavate riikide nõustamine jne, seda 
eriti üldise soodustuste süsteemi kontekstis. Komisjon 
on välja töötanud sooduspäritolureeglite järelevalve 
tegevuskava, milles soodustusi saava riigi külastamine 
on üks soovitatud tegevustest. Tegevuskava hõlmab 
nii ühepoolseid meetmeid, nagu üldine soodus -
tuste süsteem, kui ka kahepoolseid kokkuleppeid 
partnerriikidega.
Lisaks sellele osutab komisjon oma vastustele punkti -
des 81 kuni 86.
115
Komisjon teeb kontrollikoja tuvastatud juhtumite 
järelevalvet ning lahendab probleeme koos liikmesrii -
kide ja nii ühepoolsete meetmete kui ka kahepoolsete 
kokkulepete raames soodustusi saavate riikidega.4. Komisjon nõustub kontrollikoja soovitusega.
 Vaata eespool esitatud vastust punktile 55. Ül -
dise soodustuste süsteemi vaheanalüüsi tule -
musel tehti kavva puuduste kõrvaldamiseks 
olulisi muudatusi. Kuna uue üldiste soodustus -
te määruse (määrus nr 978/2012) soodustarii -
fe kohaldatakse alles alates 1. jaanuarist  2014, 
vaatab komisjon kava läbi ning annab Euroopa 
Parlamendile ja liikmesriikidele 2016. aastaks aru 
kava mõju kohta ning 2017. aastaks uue määruse 
üldise toimimise kohta.
111
Kontrollikoja tehtud üldistused põhinevad üksikutel 
vigadel puuduvate dokumentide või tõendite näol, 
mida importijad oleksid pidanud kontrollikoja auditi 
toimumise ajani säilitama. Kuid need vead ei tõenda 
automaatselt, et imporditud kaubad ei olnud soo -
duspäritolu, nagu importimise ajal deklareeritud. 
Komisjon annab kontrollikoja tuvastatud üksikuid vigu 
käsitleva järelkontrolli käigus kõnealustele liikmesrii -
kidele võimaluse tõestada, et päritoludokumendid 
ja -tõendid olid tollivormistuse ajal olemas ja et neid 
on veel võimalik esitada. Ainult juhul, kui tõendeid ei 
esitata ja see on põhjustatud liikmesriikide haldus-  
vigadest, võlgnevad liikmesriigid tõenäoliselt teatud 
traditsiooniliste omavahendite summa.
Komisjon märgib, et tänapäeval säilitavad peaaegu 
kõiki tõendavaid dokumente importijad ja nad 
peaksid dokumente hoidma Euroopa Liidu tollisea -
dustiku artikli 77 kohaselt tollile kättesaadavatena. 
Dokumente ei saa 100% kontrollida ja kontrollid tuleb 
teostada Euroopa Liidu tolliseadustiku artiklis 13 sätes -
tatud riskianalüüsi alusel.
Komisjon märgib veel, et kontrollikoja ekstra-  
poleerimata potentsiaalne kahju kolmele tuvastatud 
konkreetsete vigadega seotud liikmesriigile oli 1 mil -
jon eurot, millest 91% oli seotud ühe liikmesriigiga.
Komisjoni vastus 61
7. Komisjon julgustab jätkuvalt liikmesriike, et need 
kasutaksid kõike asjakohaseid ettevaatusabinõu -
sid vastastikuse abi teatise saamisel.
8. Soodustusi saava riigi suutlikkuse hindamine on 
iga partneriga läbirääkimiste lahutamatu osa. 
Siiski ei kajastata seda ametlikus hindamisaru -
andes. Komisjon lisab selle suutlikkuse hinnangu 
uutele läbirääkimistele eelneva ametliku analüüsi 
koosseisu.
 Üldiselt annavad läbirääkimised komisjonile sobi -
va raamistiku, et hinnata, kas partnerriikide ame -
tivõimud suudavad kokkulepet nõuetekohaselt 
hallata.
9. Komisjon arutab seda küsimust liikmesriikidega 
(järelevalve käigus), et liikmesriigid parandaksid 
antava halduskoostööalase teabe kvaliteeti. Sa -
muti lihtsustatakse aruandluse korda.
10. Komisjon jälgib riike, mille puhul rakendatakse 
sooduskohtlemist ja mille puhul kontrollikoja au -
dit tuvastas halduskoostööalaste probleemide 
esinemise. Välja on töötanud komisjoni soodus -
päritolureeglite järelevalve tegevuskava, milles 
soovitatakse erinevaid parandustegevusi.
11. Komisjon märgib, et rahaliste vahendite sisse -
nõudmine on liikmesriikide ülesanne.
 OLAF jätkab liikmesriikide pädevatele ametiasu -
tustele rahaliste vahendite täismahus sissenõud -
mise alase kogu vajaliku teabe andmist.116
Kuigi komisjon nõustub, et aegumine raskendab 
sissenõudmist, tuletab komisjon meelde, et kohustus 
rakendada imporditollimaksude õigeaegseks ja või -
malikult suures ulatuses tagasinõudmiseks asja-  
kohaseid meetmeid, lasub liikmesriikidel.
Komisjon teeb süstemaatiliselt kõikide nende tuvas -
tatud juhtumite järelkontrolli, kus liikmesriikidel on 
sissenõudemenetluse viivitustest tingitud finants -
kohustusi. Komisjon teeb kontrollikoja järeldustega 
seotud järelevalet ning nõuab traditsiooniliste oma-  
vahendite ja intressi maksmist, kui võlgnevus on tingi -
tud haldusvigadest.
117
Vaata vastuseid punktidele 96 ja 99.
Komisjon soovitab jätkuvalt kõikidesse kaubandus -
lepingutesse haldusvigade haldamise klausli lisamist 
juhul, kui ei ole kokku lepitud eksportija enda kinni -
tuse kasutamises.
120
Vaata vastuseid III peatüki punktidele d ja e, V peatüki 
punktidele d ja g, punktidele 82, 83, 96, punkti 99 ala -
punktile d, punktidele 106 ja 114 ning soovitusele 12.
Soovitused 5–13
5. Komisjon teeb kindlaks, missugustel konkreet -
setel juhtudel on sellised riskiprofiilid kasulikud 
ja kuidas neid tuleks kaubanduse sooduskorra 
raames päritolureeglite valdkonnas rakendada.
6. Viimaste aastate jooksul on komisjon oma kont -
rollide käigus pannud erilist rõhku liikmesriikide 
riskijuhtimissüsteemide ja kontrollistrateegiate 
tõhususele. Komisjon on koostanud temaatilisi 
aruandeid järgmiste kontrollide kohta: tollikont -
rolli strateegia (2009), kohapealne tollivormistus 
(2011) ja transiit (2012) ning on esitanud need 
aruanded omavahendite nõuandekomitee ja 
tollipoliitika töörühma kaudu liikmesriikidele. 
Komisjon kontrollib jätkuvalt liikmesriikide riski-  
juhtimissüsteemide ja kontrollistrateegiate 
tõhusust.
Komisjoni vastus 62
13) Komisjon julgustab jätkuvalt päritolu- ja liiku -
missertifikaatide asendamist eksportija enda 
kinnitusega.
Vastus V lisale
1
Arvutusliku üldise tasakaalu mudelid on tipptasemel 
vahendid ja erinevalt teistest saadaolevatest mudeli -
test on nendega väga sobiv mõõta kaubanduspoliitika 
muutustest tingitud kogu majandusele avaldatavat  
mõju, mis seisneb mitmesuguste valdkondlike 
sotsiaalmajanduslike näitajate (tariifitulud, import, 
eksport, tootmishinnad, palgad, CO2 heitmed jne) 
muutumises. See on läbirääkijatele ja sidusrühmadele 
äärmiselt oluline. Jätkusuutlikkuse mõjuhinnangud 
täiendavad arvutusliku üldise tasakaalu modelleeri -
mise tulemusi kvalitatiivsete ja valdkondlike analüü -
sidega, sh mitteametliku sektori kohta, kui andmed 
seda lubavad. Siiani ei ole mitteametliku sektori and -
med olnud kasutamiseks piisavalt usaldusväärsed.
2
a) Kaubanduspoliitika muutuste pikaajalist mõju on 
hinnanud mitu teadlast ning rahvusvahelised or -
ganisatsioonid ja selle tulemusi kasutatakse laial -
daselt ning valitsused aktsepteerivad neid.
b) Arvutusliku üldise tasakaalu mudeleid kasutatak -
se simulatsiooni, mitte ennustamise eesmärgil. 
Neil on tugev teoreetiline alus, kuid need kasuta -
vad samas tegelikke majanduslikke andmeid, mis 
jäljendavad agentide majanduslikku käitumist.
c) Kaupade ja riikide suurematesse kategooriates -
se koondamine põhineb käsitletava majanduse 
eripärade kaalumisel. Vajaduse korral saab arvu -
tusliku üldise tasakaalu modelleerimise tulemu -
si täiendada osalise tasakaalu analüüsidega, mis 
suudavad vahet teha näiteks erinevate nisukate -
gooriate vahel. Määrusesse 883/2013, mis käsitleb OLAFi juurd -
lusi13, lisatud uutes sätetes nõutakse, et liikmes -
riigid annaksid OLAFile teavet tegevuste kohta, 
mida nad on OLAFi soovituste põhjal ette võtnud, 
sh tasumata summade sissenõudmise kohta. See 
tugevdab järelevalvet liikmesriikide sissenõud -
mistegevuse üle ja parandab veelgi OLAFi juurd -
lustel põhinevat rahanduslikku järelkontrolli.
 Komisjon teeb süstemaatiliselt kõikide nende tu -
vastatud juhtumite järelkontrolli, kus liikmesriiki -
del on sissenõudemenetluse viivitustest tingitud 
finantskohustusi. Komisjon jätkab seda tegevust.
12. Komisjon on alates 2001. aastast välja pakkunud, 
et kõik ELi kaubanduse sooduskorrad, olenemata 
sellest, kas need on ühepoolsed või kokkulep -
pelised, sisaldaksid soodustuste ajutise peatami -
se võimalust, juhul kui soodustuste haldamises 
esinevad konkreetsed probleemid ja/või muud 
olulised tollialaste õigusaktide rikkumised või kui 
hoidutakse koostööst. Komisjon leiab, et need 
kaitsemeetmed on olnud piisavad, ja soovitab 
neid ka edaspidi kõikide kaubanduse soodus -
korra kokkulepete puhul rakendada.
 2013. aasta lõpuks oli soodustuste ajutise pea -
tamise võimalus lisatud juba nelja ühepoolsesse 
kokkuleppesse (sh üldine soodustuste süsteem), 
mis hõlmasid ligi 200 riiki, ja enam kui 30 riigiga 
sõlmitud sooduskorra kokkulepetesse.
 Hetkel peab komisjon läbirääkimisi soodustuste 
ajutise peatamise sätete lisamiseks mitme part -
neriga, sh Jaapani, Vietnami, Maroko, Tai ja Kana -
daga sõlmitud sooduskorra kokkulepetesse.
 Komisjon soovitab jätkuvalt uutesse kaubandus -
lepingutesse haldusvigade haldamise klausli li -
samist juhul, kui ei ole kokku lepitud eksportija 
enda kinnituse kasutamises.
13 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) 
nr 883/2013, 11. september 2013, mis käsitleb Euroopa 
Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse 
kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 
1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999, ELT L 248, 
18.9.2013.
Komisjoni vastus 63
d) Nagu ka kauba kategooriatesse koondamise pu -
hul, sõltub piirkondade kategooriatesse koonda -
mine mõjuhinnangus või jätkusuutlikkuse mõju -
hinnangus käsitletavast konkreetsest olukorrast 
ning selle eesmärk on keskenduda peamisele 
huviobjektile.
e) Viimastel aastatel on nendes valdkondades saa -
vutatud märkimisväärset edu. Komisjon rahastas 
globaalse välisriikide otseinvesteeringute and -
mebaasi loomist, mida kasutatakse nüüd arvu -
tusliku üldise tasakaalu modelleerimisel ja toe -
tab GTAPi juhatuse liikmena uut globaalse rände 
andmebaasi.
f) Lisaks arvutusliku üldise tasakaalu modelleeri -
misele kasutatakse ka kvantitatiivset modellee -
rimist (eriti sotsiaalse ja keskkonnamõju puhul) 
ning üksikasjalikumaid valdkondlikke analüüse.

KUST SAAB EL i VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
•  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
•  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Tasulised tellimused:
•  Euroopa Liidu Väljaannete Talituse edasimüüjate kaudu  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_et.htm).
QJ-AB-14-002-ET-C  ISSN 1831-0818
Kaubanduse sooduskord on Euroopa Liidu 
kaubanduspoliitika oluline instrument. 
Kaubandus toob majanduskasu nii ELile kui ka 
selle partnerriikidele, edendades jätkusuutlikku 
arengut ja aidates kaasa vaesuse likvideerimisele 
arengumaades. Aruandes hinnati seda, kas 
komisjon ja liikmesriigid haldavad kaubanduse 
sooduskorra kokkuleppeid asjakohaselt. 
Kontrollikoda leidis, et komisjon ei ole 
asjakohaselt hinnanud kaubanduse sooduskorra 
kogu majanduslikku mõju ning tulu täielik 
sissenõudmine ei ole tagatud, sest liikmesriikide 
kohaldatav tollikontroll on nõrk ja ka 
komisjonipoolses järelevalves esineb puudusi. 
EUROOPA
KONTROLLIKODA