Samal ajal on komisjon toetanud uuringut liikmesriikides tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemisega seotud rikkumiste puhul rakendatavate karistuste tõhususe teemal (meede 3.3.1). Uuring kinnitab, et sigarettide salakaubaveo eest praegu rakendatavad karistused ning asjakohaste õigusaktide praktilise kohaldamise viisid kohtutes erinevad liikmesriigiti oluliselt.

f) Samuti on komisjon algatanud karistuste lähendamise tollimaksuga seotud rikkumiste, sealhulgas sigarettide salakaubaveo eest. Selleks on komisjon esitanud õigusakti ettepaneku, mille üle nõukogu ja Euroopa Parlament praegu läbirääkimisi peavad. Lisaks sellele võttis nõukogu, kui kaasseadusandjad olid saavutanud poliitilise kokkuleppe uue direktiivi suhtes, milles käsitletakse liidu finantshuve kahjustava pettuse vastast võitlust kriminaalõiguse abil, 2017. aasta aprillis esimesel lugemisel vastu seisukoha.

Lisaks on komisjon võtnud vastu põhjaliku tegevuskava terrorismi rahastamise vastase võitluse hoogustamiseks . Üks kava eesmärke on kehtestada meetmed rahapesu kriminaliseerimiseks, kehtestades kogu ELis ühised rahapesukuritegude määratlused ja nende eest määratavad karistused .

d) Lisaks viib komisjon praegu läbi mõju hindamist maksuraamistiku, nimelt direktiivi 2011/64/EL (tubakatoodetele kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta) võimaliku muutmise kohta. Välishindamise aruanne aitas selgitada välja võimalusi halduskoormuse ja kulude vähendamiseks nii liikmesriikide kui ka ettevõtjate jaoks, et vähendada siseturu moonutusi ja stiimuleid tubakatoodetega ebaseaduslikuks kauplemiseks. Praegu uurib komisjon nende võimaluste mõju ning vaatleb sellega seoses ka tubakatoodete määratlusi ja maksukohtlemist kogu ELis (meede 1.1). Peale selle kaalub komisjon toortubaka hõlmamist direktiivi 2011/64/EL kohaselt aktsiisimaksuga maksustatavate kaupade hulka, kuhu see praegu ei kuulu. Seetõttu ei ole praegu võimalik kasutada toortubaka puhul peamiseid pettustevastase võitluse vahendeid (need on halduskoostöö, teabevahetus ning aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteem).

Samuti on komisjon võtnud 2014. aastal vastu tollivaldkonna riskijuhtimist käsitleva ELi strateegia ja tegevuskava, et kaitsta ELi ja tema kodanike turvalisust ja ohutust, seaduslike kauplejate huve ning ELi finantshuve, võimaldades samal ajal kaubanduse sujuvat toimimist. 2016. aasta juulis võttis komisjon vastu eduaruande meetmete rakendamise kohta .

c) Samuti on EL tõhustanud oma uurimismeetodeid tolli- ja aktsiisimaksupettuste avastamiseks, reformides nõukogu määrust (EÜ) nr 515/97 vastastikuse haldusabi kohta tolliküsimustes . Uus määrus võimaldab uurijatel aktsiisimaksu alla kuuluvate toodete, eelkõige sigarettide puhul võrrelda impordi- ja transiidiandmete ning ekspordiandmete abil konteinerite füüsilist liikumist. Samuti hõlbustab see teistest ELi jurisdiktsioonidest pärinevate asitõendite kasutamist siseriiklikes haldus- ja kohtumenetlustes. Liidu tolliseadustiku alusel luuakse selle täielikul rakendamisel IT-keskkond, mis aitab kaasa tõhusama riskipõhise tollikontrolli saavutamisele muu hulgas sigarettide salakaubanduse valdkonnas.

b) Samal ajal on EL ajakohastanud ja tugevdanud oma tubakatoodete kontrolli käsitlevaid õigusakte. 2014. aastal võeti vastu muudetud tubakatoodete direktiiv . Tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemisega seoses on tubakatoodete direktiivi eesmärk tagada tarneahel kogu ELi hõlmava jälgimise ja päritolu kindlakstegemise süsteemi abil ning üksikpaki tasemel rikkumiskindlate turvaelementidega. Tubakatoodete direktiivi asjakohaseid jälgimise ja päritolu kindlakstegemisega seotud kohustusi rakendades täidavad liikmesriigid ka vastavaid FCTC protokolli sätteid. ELi ühtsel turul või selle jaoks toodetud sigarette hakatakse jälitama ja nende päritolu tubakatoodete direktiivi kohaselt kindlaks tegema alates 2019. aasta maist. Praegu valmistab komisjon ette õigusakti, mida on vaja, et kehtestada ELi tulevane jälitamise ja päritolu kindlakstegemise süsteem (meetmed 2.3 ja 2.4).

Komisjon edendab protokolli aktiivselt ELis ja maailmas, kasutades oma diplomaatilist mõjujõudu rahvusvahelistes suhetes, sealhulgas institutsioonilistes raamistikes, mis on moodustatud naabruspoliitika riikidega (meede 3.2.12) ja Ida-Aasiaga (meede 3.2.1). Sellega seoses toetas komisjon protokolli sekretariaati piirkondliku seminari korraldamisel Myanmaris 2014. aasta detsembris. Maailma Tervishoiuorganisatsiooni raamkonventsiooni osapoolte seitsmendal konverentsil 2016. aasta novembris algatas EL ülemaailmsed arutelud protokolli rakendamise üle tulevikus (meede 3.2.13). Komisjon on protsessi algusest peale ka muul viisil rahalist abi pakkunud .

Praegu on protokoll rahvusvahelise kogukonna peamine vastus piiriülesele tubakatoodetega ebaseaduslikule kauplemisele. EL oli 2016. aasta juunis esimeste protokolli ratifitseerinud osaliste seas, näidates sellega oma kindlat toetust. Jõustumiseks peavad protokolli ratifitseerima 40 osapoolt. 31. detsembriks 2016 olid selle ratifitseerinud 25 osapoolt, kelle seas on kuus ELi liikmesriiki .

a) Üleilmsel tasandil on komisjon algusest peale olnud juhtival positsioonil töös, mida tehakse seoses Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni juurde kuuluva tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolliga („FCTC protokoll“) (meetmed 2.1 ja 2.2). Protokolli eesmärk on kindlustada ehtsate sigarettide tarneahel eelkõige tubakatoodete jälgimise ja päritolu kindlakstegemise abil protokolliosaliste poolt viie aasta jooksul protokolli jõustumisest. Samuti näeb protokoll ette teatud tegevuste litsentseerimise, hoolsuskohustuse eeskirjad tootjatele ning internetimüüki, tollimaksuvaba müüki ja vabatsoone käsitlevad eeskirjad. Samuti toetab protokoll õiguskaitseorganite vahelist rahvusvahelist koostööd.

2013. aasta strateegias nõuti piiriülese sigarettide ja teiste tubakatoodete salakaubandusega võitlemiseks sihipäraste sise- ja välispoliitiliste meetmete rakendamist. Kõnealuste meetmete üldeesmärk on tagada seaduslik tarneahel, tugevdada normide täitmise tagamist ja vähendada ebaseaduslikku kaubandust soodustavaid stiimuleid. Strateegias tõdeti, et tulenevalt siseriiklike õigusaktide territoriaalsest piiratusest saab lisaks riiklikul tasandil võetavatele meetmetele selle üleilmse nähtusega piisavalt võidelda ainult Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil rakendatavate kooskõlastatud meetmete abil. Seda silmas pidades on alates 2013. aastast rakendatud mitu olulist meedet.

Käesoleva aruandega täidetakse komisjoni 2013. aastal antud lubadus jälgida strateegia ja tegevuskava rakendamist, pidades eriti silmas konkreetseid probleeme tekitavaid tegureid. Aruande jaotises B antakse ülevaade peamistest tegevustest, mis on pärast 2013. aasta strateegia vastuvõtmist algatatud. Jaotises C kirjeldatakse lühidalt ebaseadusliku turu hetkeolukorda. Jaotises D arutletakse kõnealuse aja jooksul saadud kogemuste üle ning tehakse mõned ettepanekud edasiseks aruteluks.

Sigarettide salakaubandus on olnud mõnda aega Euroopas oluline probleem. Tubakatoodetega ebaseaduslik kauplemine muudab sigaretid kättesaadavaks odavamalt võrreldes hindadega, mis on kehtestatud suitsetamisest loobumise soodustamiseks. Samal ajal ei vasta ebaseaduslikud tooted tavaliselt tootenõuetele, näiteks märgistamisnõuetele. Peale selle vähendab tubakatoodetega ebaseaduslik kauplemine oluliselt riigitulu: kui kõiki mustal turul müüdavaid sigarette müüdaks seaduslikult, laekuks sellest ELi ja tema liikmesriikide eelarvetesse üle 10 miljardi euro aastas. Oluline on ka asjaolu, et sigarettide salakaubandus on tuluallikaks Euroopa ja teiste maade kuritegelikele organisatsioonidele ning mõnel juhul on märke ka seostest terrorismi rahastamisega. Võitlus tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise vastu on oluline ka ELi julgeoleku tagamiseks.

2. Õiguskaitseorganite ja asutustevahelise koostöö tugevdamine

Üks 2013. aasta strateegia oluline element oli tugevdada ELi ja liikmesriikide tasandil õiguskaitset ning tõhustada asjaomaste osapoolte vahelist koostööd.

a) Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) on ainus ELi uurimisorgan, kes vastutab ELi eelarve kaitsmise eest nii kulude kui ka tulude seisukohast. Ameti ülesannete hulka kuuluvad tollipettuse juhtumite avastamine ja uurimine ning riikidevaheliste salakaubaveovastaste operatsioonide koordineerimine. Muudetud määruses nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti tööd, võetakse arvesse alates ameti loomisest 1999. aastal saadud kogemusi (meede 3.1.19). Selles kodifitseeritakse ameti senised tavad ja parandatakse uurimistegevuste tulemuslikkust. Samuti on määruses sätestatud parem koostöö ja teabevahetus Euroopa Pettustevastase Ameti ja tema partnerite vahel. Alates 2012. aastast on Euroopa Pettustevastase Ameti poliitikakujundamise ja uurimisfunktsioonid selgelt eraldatud. Loodud on spetsiaalne poliitiline töörühm, mis keskendub võitlusele tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise vastu. Euroopa Pettustevastase Ameti tööd selles valdkonnas toetavad kontaktametnikud Ukrainas, Hiinas ja Araabia Ühendemiraatides (meede 3.2.10), mis on kõik olulised päritolu- ja transiidiriigid.

b) Määrusega 794/2016 on tugevdatud Europoli tegevuse õigusraamistikku; õiguskaitsevolitused jäävad liikmesriikidele. Võitlus tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise vastu on nii Euroopa Pettustevastase Ameti kui ka Europoli jaoks prioriteetne ning mõlemad institutsioonid tihendavad praegu oma kahepoolset koostööd. See tähendab vastastikust juurdepääsu andmetele ja tehnilistele võrkudele, et institutsioonid saaksid üksteist täiendada ning võimendada üksteise tugevaid külgi (meede 3.1.20). Samuti on käimas arutelud Eurojusti tõhustamise teemal (meede 3.1.21).

c) Üldisemas plaanis on tehtud jõupingutusi kõnealuses valdkonnas ametiasutuste vahelise koostöö parandamiseks. Nagu allpool näidatud (vt punkt 3), viivad Euroopa Pettustevastase Ameti, Europoli, Frontexi, Maailma Tolliorganisatsiooni ja Interpoli ametnikud regulaarselt läbi ühisoperatsioone (meetmed 3.1.17 ja 3.1.18). Lisaks sellele võeti ELis 2013. aastal kasutusele uus Euroopa piiride valvamise süsteem EUROSUR, et parandada liikmesriikide teadlikkust olukorrast ja reageerimisvõimet piiriülese kuritegevuse vastases võitluses ja ebaseadusliku rände tõkestamisel (meede 3.1.22).

d) Komisjon toetab liikmesriike tehnilise abiga operatiiv- ja luurevõimekuse tugevdamisel. Programmi Herakles III eelarve on perioodil 2014–2020 104,9 miljonit eurot, et aidata liikmesriikide asjaomastel asutustel võidelda pettuste, korruptsiooni ja teiste ebaseaduslike tegevuste vastu. Programmiga Herakles III toetatakse näiteks selliseid meetmeid nagu röntgenskannerite (mis aitavad avastada veoautodesse peidetud sigarette) ja teiste tehniliste seadmete ostmine tolliasutuste poolt ning koolitustegevused parimate tavade jagamiseks. Lisaks sellele toetab komisjoni pettusevastase infosüsteemi IT-platvorm teisi liikmesriikide algatusi selles valdkonnas, näiteks ühiseid tollioperatsioone (vt punkt 3b allpool). Endise Kreeka töörühma tegevusajal jagas komisjon Kreeka tolliametile institutsioonilisi eksperditeadmisi pettusevastastes küsimustes (meede 3.1.23).

3. Õiguskaitse tugevdamine: Operatiivtegevused, riskijuhtimine ja luureteabe kogumine

Edukaid poliitilisi meetmeid tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise ohjeldamiseks peavad täiendama toimiv ja kooskõlastatud õiguskaitsetegevus.

a) ELi õiguskaitseorganid on hoogustanud oma võitlust tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise vastu: ebaseaduslike tubakatoodete (valdavalt sigarettide) arestimine, mis oli alates 2011. aastast vähenenud, on taas kasvamas. Liikmesriikidelt saadud andmete kohaselt on arestitud kogused kasvanud 2013. aasta 3,1 miljardilt 2015. aastal 3,8 miljardile (vt joonis 1). Eelkõige on need arvud siseriiklike ametiasutuste igapäevase töö tulemus. Euroopa Pettustevastase Ameti töö on aidanud viimasel kahel aastal kaasa enam kui miljardi sigareti arestimisele.

Joonis 1: ELi arestitud sigarettide koguarvu kujunemine aastatel 2005‒2015

b) Ühised tollioperatsioonid on operatiivsed, kooskõlastatud ja sihipärased meetmed, mida tolliasutused rakendavad piiratud aja jooksul, et võidelda piiriülese salakaubaveo vastu. Lisaks operatiivtulemustele aitavad ühised tollioperatsioonid suurel määral kaasa piiriülese koostöö tihendamisele ja usalduse tagamisele liikmesriikide õiguskaitseorganite vahel. Alates 2013. aastast on Euroopa Pettustevastane Amet korraldanud mitu ühist tollioperatsiooni (või nende korraldamisele kaasa aidanud), mis on keskendunud täielikult või osaliselt tubakatoodetega ebaseaduslikule kauplemisele. Mitu sellist operatsiooni (vt tabel 1) keskendub ELi idapiirile, kuna umbes pooled kõigist sigarettide arestimistest ELis toimuvad selle piirkonna liikmesriikides (meetmed 3.1.3 ja 3.1.7).

Tabel 1: Peamised ELis korraldatud ühised tollioperatsioonid alates 2013. aastast

Aasta Ühise tollioperatsiooni nimetus Korraldajad Arestitud sigarettide arv 2013 Romoluk Rumeenia, Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) 23 miljonit 2013 Warehouse Leedu, Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) 45 miljonit 2014 Replica Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) 130 miljonit 2015 Baltica Poola, Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) 13 miljonit 2015 Romoluk II Rumeenia, Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) 3,74 miljonit 2016 Magnum Eesti, Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) 11 miljonit

Peale selle koordineeris komisjon aastatel 2013 ja 2014 prioriteetset kontrollimeedet „DISMANTLE“ kõigi ELi liikmesriikidega ühise riskijuhtimise raamistiku raames. See kestis üle 12 kuu, tõi kaasa 816 miljoni sigareti arestimise ning selle järelduste alusel esitati mitu konkreetset ettepanekut aktsiisikaupade salakaubaveo riskide paremaks tuvastamiseks (meede 3.1.2). 2015. ja 2016. aastal toetas Euroopa Pettustevastane Amet ühist tegevuspäeva „HANSA“, mida rakendasid liikmesriigid Europoli toetusel osana aktsiisipettuste prioriteedist rasket ja organiseeritud kuritegevust käsitlevas ELi poliitikatsüklis .

c) Lisaks Euroopa operatiivtegevustele rakendatakse ka ülemaailmseid meetmeid. Maailma Tolliorganisatsiooni (2014. aastal ning Euroopa Pettustevastase Ameti ja Europoli toetusel taas 2016. aastal) algatusel ja koordineerimisel korraldatud operatsioonidest GRYPHON I ja II võttis osa umbes 100 tolliasutust. Nende tulemuseks oli 1,39 miljardi sigareti, 287 000 sigari ning mitmesaja tonni teiste tubakatoodete arestimine kogu maailmas. Samuti arestiti mitu sigarettide tootmisel kasutatavat masinat ja komponenti ning 12 miljonit maksumärki. Lammutati mitu ebaseaduslikku tubakavabrikut ning arreteeriti üle 150 inimese.

d) Samuti on tolliasutused tugevdanud jõupingutusi ebaseadusliku tubakatoodete turu trendide paremaks analüüsimiseks. 2014. aasta mais kohtusid eksperdid, et arutada võimalusi arestimist puudutavate andmete kogumise parandamiseks (meede 3.1.12). See töö koos uute ja täiustatud abivahenditega on andnud selgema pildi kogu mandril toimunud arestimistest (meetmed 3.1.11 ja 3.1.10).

e) Kui tolliasutused sigarette arestivad, on sageli keeruline seostada ühes kohas arestitud kaupa teiste samast partiist pärinevate, kuid teises kohas arestitud sigarettidega. Siin saavad tolliasutused uurijatele analüütilist tuge pakkuda. Selleks asutas komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus 2015. aastal laboratooriumi mis tahes liiki arestitud sigarettide sõltumatuks analüüsiks. Samuti on see laboratoorium kavandatud ka kontrolliülesannete täitmiseks seoses kolme suurima tubakatootjaga sõlmitud pettusevastaste lepingute rakendamisega (meetmed 3.1.8 ja 3.1.9).

4. Tugevdatud kahepoolne koostöö peamiste päritolu- ja transiidiriikidega

Tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemise paremaks piiriüleseks kooskõlastamiseks ja sellealase koostöö täiustamiseks on komisjon töötanud välja kahepoolsed lepingud ka peamiste päritolu- ja transiidiriikidega: