SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesolev ettepanek on osa komisjoni ulatuslikumast säästva arengu algatusest. Sellega pannakse alus ELi raamistikule, mis seab finantssüsteemi keskmesse keskkonnaalased, sotsiaalsed ja juhtimisalased (Environmental, Social and Governance – ESG, edaspidi „ESG“) kaalutlused, et toetada Euroopa majanduse muutmist keskkonnahoidlikumaks, vastupidavamaks ja ringluspõhisemaks. ESG tegureid tuleks arvesse võtta investeerimisotsuste tegemisel, et muuta investeeringud heidet, ressursside ammendumist või töötingimusi silmas pidades jätkusuutlikumaks. Käesoleva ettepaneku ja sellega koos kavandatavate seadusandlike aktide eesmärk on lõimida nimetatud kaalutlused kõikides sektorites sidusalt investeerimis- ja nõuandeprotsessi. See peaks tagama, et kõiki finantsturu osalised, nagu eurofondide valitsejad, alternatiivsete investeerimisfondide valitsejad, kindlustusandjad, tööandja kogumispensioni asutused, Euroopa riskikapitalifondide valitsejad ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide valitsejad, samuti kindlustuse turustajad või investeerimisnõustajad, keda nende kliendid või soodustatud isikud volitavad tegema nende nimel investeerimisotsuseid, lõimivad ESG kaalutlused oma sisekorda ja teavitavad sellest oma kliente. Lisaks sellele kehtestatakse ettepanekutega võrdlusaluste uued kategooriad – vähese CO2-heite ja CO2-heite mõju vähendamise võrdlusalused –, et aidata investoritel võrrelda investeeringute CO2-jalajälge. Need vastastikku üksteist toetavad ettepanekud peaksid soodustama investeeringuid jätkusuutlikesse projektidesse ja varadesse kõikjal ELis.

Komisjoni pakett astub ühte jalga jõupingutustega, mida tehakse kogu maailmas jätkusuutlikumale majandusele üleminekuks. Kiites heaks Pariisi 2016. aasta kliimakokkuleppe ja ÜRO säästva arengu tegevuskava aastani 2030, valisid maailma riikide valitsused jätkusuutlikuma tee nii meie planeedi kui ka majanduse jaoks.

EL on ennast sidunud arenguga, mis vastab tänapäeva vajadustele, aga ei ohverda selle nimel tulevaste põlvede suutelisust rahuldada oma vajadusi. Jätkusuutlikkus on juba pikka aega olnud Euroopa projekti keskmes. ELi aluslepingud tunnustavad selle sotsiaalset ja keskkonnamõõdet, mida tuleks käsitleda üheaegselt.

Komisjoni 2016. aasta teatises „Euroopa jätkusuutliku tuleviku järgmised sammud“ on ÜRO säästva arengu tegevuskavas 2030 esitatud säästva arengu eesmärgid seostatud Euroopa poliitikaraamistikuga, tagamaks, et kõigi ELi meetmete ja poliitiliste algatuste puhul arvestatakse ELis ja mujal maailmas säästva arengu eesmärkidega algusest peale. Samuti on EL kindlalt nõuks võtnud saavutada ELi 2030. aasta kliima- ja energiaeesmärgid ning integreerida säästev areng ELi poliitikasse, nagu teatas Jean-Claude Juncker oma 2014. aasta poliitilistes suunistes Euroopa Komisjonile. Seega toetavad paljud Euroopa Komisjoni 2014.–2020. aasta poliitikaprioriteedid ELi kliimaeesmärke ja nendega rakendatakse säästva arengu tegevuskava aastani 2030. Nende hulgas on Euroopa investeerimiskava, ringmajanduse pakett, energialiidu pakett, ELi biomajanduse ajakohastatud strateegia, kapitaliturgude liit ja ELi eelarve aastateks 2014–2020, sealhulgas Ühtekuuluvusfond ja teadusprojektid. Lisaks sellele on komisjon käivitanud säästva arengu eesmärkide rakendamiseks ja parimate tavade vahetamiseks mitmeid sidusrühmi ühendava platvormi.

ELi säästva arengu eesmärkide saavutamiseks on vaja olulisi investeeringuid. Pelgalt kliima ja energia valdkonnas on igal aastal hinnanguliselt vaja 180 miljardit eurot täiendavaid investeeringuid, et saavutada 2030. aastaks kliima- ja energiaeesmärgid. Märkimisväärne osa neist rahavoogudest peab tulema erasektorist. Investeerimispuudujäägi kõrvaldamiseks tuleb erakapitali voogusid olulisel määral ümber orienteerida jätkusuutlikumatele investeeringutele ja selleks on vaja Euroopa finantsraamistik uuesti põhjalikult läbi mõelda.

Sellega seoses kutsus komisjon 2016. aasta detsembris kokku kõrgetasemelise eksperdirühma, kelle ülesandeks oli töötada välja terviklik ELi jätkusuutliku rahanduse strateegia. Kõrgetasemeline eksperdirühm avaldas oma lõpparuande 31. jaanuaril 2018. Aruandes esitati põhjalik ülevaade Euroopa jätkusuutlikust rahandusest ja toodi välja kaks nõuet Euroopa finantssüsteemile. Esiteks peab see suurendama finantsvaldkonna panust jätkusuutlikusse ja kaasavasse majanduskasvu. Teiseks peab see tugevdama finantsstabiilsust, sidudes investeerimisotsuste tegemise ESG teguritega. Kõrgetasemeline eksperdirühm esitas kaheksa peamist soovitust, mida ta peab Euroopa jätkusuutliku finantssüsteemi peamisteks elementideks. Nendes soovitustes leiab kõrgetasemeline eksperdirühm, et indeksite koostajatelt tuleks nõuda, et nad avalikustaksid indeksisse kaasatud väärtpaberite ja nende kaalu põhjal üksikasjad selle kohta, kuidas jätkusuutlikkusnäitajad indeksit mõjutavad. Samal ajal peaks ESMA viitama jätkusuutlikkuskaalutlustele oma suunistes võrdlusaluste kirjelduse kohta: seal peaks olema selgelt välja toodud, kuidas peegelduvad võrdlusaluse metoodikas jätkusuutlikkusega seotud (ESG) kaalutlused, sealhulgas üleminek vähese CO2-heitega majandusele.

Kõrgetasemeline eksperdirühm juhtis tähelepanu sellele, et indeksitel ja võrdlusalustel on investeeringutele kaudne, ent oluline mõju. Paljud investorid tuginevad võrdlusalustele, eriti investeerimisportfelli struktuuri kujundamisel ja finantstoodete tootluse mõõtmisel. Indeksite koostajad on välja töötanud laia valiku indekseid, mille eesmärk on hõlmata jätkusuutlikkus- ja kliimakaalutlusi, ent neil on portfelli struktuuri üldisele kujundamisele piiratud mõju. Kõrgetasemelise eksperdirühma töö jätkamiseks ning selleks, et anda oma panus laiemasse eesmärki siduda finantsvaldkond planeedi ja ühiskonna vajadustega, avaldas komisjon 8. märtsil 2018 tegevuskava jätkusuutliku majanduskasvu rahastamise kohta. Komisjon teatas tegevuskavas tulevastest meetmetest,mille eesmärk on suurendada võrdlusaluste metoodika ESG tegurite alast läbipaistvust, ning algatusest kehtestada nõuded liidu vähese CO2-heite võrdlusaluste metoodikale. Vähese CO2-heite võrdlusaluste ühtsete nõuetega püütaks vältida rohepesu ohtu, mis seisneb selles, et kõiki vähese CO2-heite indekseid reklaamitakse keskkonna seisukohast ühtviisi olulistena, ehkki nende omadused on erinevad. Lisaks sellele muudavad ESG alase läbipaistvuse erinevad tasemed metoodikas turuosaliste jaoks keerukaks indeksite võrdlemise eesmärgiga valida oma investeerimisstrateegia seisukohast sobilik võrdlusalus. Tuvastatud probleemide lahendamiseks on käesolevas ettepanekus esitatud võrdlusaluste määruse muudatus. Sellega luuakse kaks võrdlusaluste kategooriat: i) vähese CO2-heite võrdlusalused ja ii) CO2-heite mõju vähendamise võrdlusalused.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Ettepanekuga muudetakse võrdlusaluste määrust, kehtestades õigusnormid, millega luuakse vähese CO2-heite võrdlusalused ja CO2-heite mõju vähendamise võrdlusalused ning reguleeritakse nende väljaandmist. See on kooskõlas võrdlusaluste määruse eesmärkidega: tagada, et võrdlusalused kajastavad täpselt ja usaldusväärselt majanduslikku olukorda ning et need on kõigi sidusrühmade jaoks hõlpsasti mõistetavad, toetades seega tarbijate ja investorite kõrgetasemelist kaitset. Ettepanekuga kehtestatakse täiendavad nõuded seoses võrdlusaluste uute kategooriate metoodika läbipaistvaks muutmisega, et suurendada võrdlusaluste võrreldavust ja võimaldada portfelli valitsejatel paremini otsuseid teha.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ettepanekuga täiendatakse kehtivat ELi keskkonna- ja kliimapoliitikat, suurendades võrdlusaluste metoodika ESG alast läbipaistvust ja kehtestades vähese CO2-heite võrdlusalustele ühtlustatud eeskirjad, mis peaks viima investeeringute tulemuslikuma suunamiseni jätkusuutlikesse varadesse.

Käesolev ettepanek on osa jätkusuutliku rahanduse valdkonna meetmete paketist, mis kujutab enesest üht kapitaliturgude liidu projekti prioriteetsetest algatustest. See sisaldab meetmeid finantstehnoloogia pöördelise mõju ärakasutamiseks ja erakapitali ümbersuunamiseks jätkusuutlikesse investeeringutesse. Ettepanek aitab kaasa integreeritumate kapitaliturgude arengule, kuna tänu sellele on investoritel hõlpsam kasutada ühtse turu hüvesid, tehes samal ajal teadlikke valikuid.