[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 23.11.2006

KOM(2006) 723 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE JA REGIOONIDE KOMITEELE

Automaatse hädaabikõne süsteemi juhtimine õigele teele – tegevuskava (kolmas teatis e-ohutuse kohta)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE JA REGIOONIDE KOMITEELE

Automaatse hädaabikõne süsteemi juhtimine õigele teele – tegevuskava (kolmas teatis e-ohutuse kohta)

1. SISSEJUHATUS

Surmaga lõppenud liiklusõnnetuste arv EL 25s on vähenenud üle 17% alates 2001. aastast, mil komisjon avaldas Euroopa transpordipoliitika valge raamatu.[1] Euroopa liiklusohutuse tegevusprogramm[2] ja e-ohutuse algatus [3] on positiivsele arengule märkimisväärselt kaasa aidanud ning tõenäoliselt jätkavad keskpikas perspektiivis heade tulemuste andmist, mis võimaldab saavutada seatud eesmärgi – surmaga lõppevate liiklusõnnetuste vähendamise poole võrra aastaks 2010.

Siiski on liiklus jätkuvalt ohtlik, nagu näitab umbes 41 600 surmajuhtumit ja üle 1,7 miljoni vigastatu aastal 2005, mistõttu jõupingutusi tuleb suurendada. Üle-euroopaline sõidukisisene hädaabikõne (automaatne hädaabikõne , eCall ) suudaks täielikult rakendatuna säästa EL 25s hinnanguliselt kuni 2500 elu aastas, kergendada vigastuste raskusastet, kärpida tunduvalt ühiskonna kulutusi tervishoiule ja teisi kulusid ning vähendada inimkannatusi.[4]

„Intelligentse auto” algatuse [5] raames on autotööstus koos avaliku sektoriga töötanud välja rakenduskava, mille eesmärgiks on automaatse hädaabikõne süsteemi täielik rakendamine aastast 2009. Süsteemi rakendamine on aga jäänud ajakavast maha.

2. Automaatse hädaabikõne süsteemi juhtimine õigele teele

Automaatse hädaabikõne toodud tulu on kõigile selge: elanikkonna seas on see üks soovitumaid autosiseseid e-ohutussüsteeme, mida hiljutise Eurobaromeetri küsitluse[6] andmetel sooviks oma järgmisesse autosse üle 70% vastanutest. Automaatse hädaabikõne süsteemi rakendamist toetavad autotööstus, Euroopa Parlament, Euroopa Komisjon, tarbijaorganisatsioonid ja mõned liikmesriigid.

Tootearenduse pika teostusaja ja sellega seotud kulude tõttu peab autotööstus enne sõidukisisese hädaabikõne tehnika tootmisfaasi alustamist olema kindel vajaliku infrastruktuuri rakendumises liikmesriikides.[7] Samuti peavad liikmesriikide panuses kindlad olema teised turuosalised, eelkõige telekommunikatsioonitööstus (mobiilsideoperaatorid). Rakenduskava elluviimise osas saavutatud kokkulepet ohustab aga mõnede liikmesriikide – eriti suuremate – aeglane areng kõnealuses valdkonnas, ehkki just neist oleneb tööstuse jätkuv panus.

Käesoleva teatise eesmärk on tutvustada saavutatud edusammude põhjal meetmeid, mis on vajalikud praeguse ummikseisu lahendamiseks ja automaatse hädaabikõne süsteemi juhtimiseks õigele teele. Välja pakutakse kaks paralleelset tegevusliini: liikmesriikide panuse kinnitamine 2007. aasta keskpaigaks ja tööstusega kokkuleppe saavutamine 2007. aasta lõpuks. Lisaks astub komisjon rea samme automaatse hädaabikõne süsteemi rakendamise edendamiseks.

3. Automaatse hädaabikõne süsteemi rakendamise edenemine Euroopas

3.1 Edusammud Euroopa tasandil

Aastast 2005 on spetsifikatsioonide väljatöötamises, tehnoloogia demonstreerimises ja rakendusfaasi kavandamises märkimisväärset edu saavutanud hädaabikõne juhtrühm . See 138-liikmeline rühm, kus on esindatud kõik huvirühmad, koostas ja avaldas 2006. aasta aprillis oma lõplikud soovitused. [8] Need soovitused hõlmavad automaatse hädaabikõne süsteemi ülesehitust, tõhususnõudeid ja miinimumteabe ( Minimum Set of Data, MSD )[9] määratlust, samuti käsitlevad need sertifitseerimise ja eraelu puutumatuse küsimusi. Soovitused võttis oma 3. mai 2006. aasta kohtumisel vastu e-ohutuse foorumi täiskogu. Kuna kõik liikmesriigid ei ole veel andnud oma panust, lükatakse rakenduskava ühe aasta võrra edasi , ning see on hetkel järgmine.

- Kõik peamised sidusrühmad peaksid allkirjastama vastastikuse mõistmise memorandumi ( Memorandum of Understanding, MoU), et kindlustada projekti edenemine 2006. aasta lõpuks.

- Automaatse hädaabikõne süsteemi täieliku spetsifikatsiooni väljatöötamine ja väljaarendamise alustamine 2007. aasta keskpaigaks.

- Ulatuslikke kohapealseid katsetamisi tuleks alustada 2008. aasta alguses.

- Liikmesriigid peaksid häirekeskuste ( Public Safety Answering Point, PSAP) kaasajastamise lõpule viima 2009. aasta septembriks.

- Hädaabikõne tehnika sisseviimine põhivarustusena kõikidesse alates 1. septembrist 2010 tüübikinnituse saanud sõidukitesse.

[pic] Joonis 1 : E-ohutuse foorumi ajakohastatud automaatse hädaabikõne süsteemi rakenduskava

Teine oluline edusamm oli automaatse hädaabikõne süsteemi käsitleva resolutsiooni [10] vastuvõtmine Euroopa Parlamendis 27. aprillil 2006, suure häälteenamusega, vastusena komisjoni teatisele „Kodanikele hädaabikõnede lähemale toomine”. Resolutsioonis väljendatakse toetust üle-euroopalise automaatse hädaabikõne süsteemi rakendamisele, komisjoni tegevusele ja kutsutakse kõiki sidusrühmi, eriti liikmesriike jätkama vajalikku tegevust automaatse hädaabikõne süsteemi viivitamatuks väljaarendamiseks .

Lisaks on Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituut (ETSI) Euroopa Komisjoni palvel ja telekommunikatsiooni- ja autotööstuse toetusel välja arendamas automaatse hädaabikõne süsteemi miinimumteabe edastamise põhikorra määratlust, mis peaks valmima 2007. aasta aprilliks.

Automaatset hädaabikõne süsteemi ja intelligentset autot käsitlevate teatiste avaldamise järgselt on komisjon mitmeti toetanud teiste huvirühmade tööd ja propageerinud automaatse hädaabikõne süsteemi.

Automaatse hädaabikõne tegevuskava toetavad komisjoni tegevused Kahe kõrgetasemelise kohtumise korraldamine liikmesriikidega 2005. aasta oktoobris hädaabinumbri 112 ja automaatse hädaabikõne süsteemi propageerimiseks, samuti mitmed ekspertkohtumised ja kahepoolsed kohtumised. Hädaabi kättesaadavuse ekspertrühm (Expert Group on Emergency Access, EGEA),[11] mis asutati 2006. aasta veebruaris; liikmesriikide hädaabiteenistuste (sealhulgas 112, E112) korralduse uurimise käivitamine. Liikmesriikide vastu algatatud rikkumismenetlus helistaja asukohta käsitleva teabe mittekättesaadavuse küsimuses (12 kohtuasja Belgia, Kreeka, Iirimaa, Itaalia, Küprose, Läti, Leedu, Luksemburgi, Ungari, Madalmaade, Portugali ja Slovakkia vastu). Mitteametlik häirekeskuste ekspertrühm,[12] mis asutati 2006. aasta juulis ja käsitleb hädaabiteenistuste (112, E112 ja automaatne hädaabikõne) eriküsimusi ja levitab parimaid tavasid. eImpact, 2006. aasta jaanuaris käivitatud süvauurimus intelligentse sõiduki ohutussüsteemide (sealhulgas automaatse hädaabikõne süsteemi) sotsiaalmajandusliku kasu kohta.[13] Pakett, mis sisaldab kogu asjaomast teavet 2005. aasta novembris käivitatud automaatse hädaabikõne algatuse kohta, ja mida hooldab e-ohutuse tugirühm (eSafetySupport).[14] 2006 jaanuaris käivitatud Eurobaromeetri uurimus inimeste suhtumisest liiklusohutusse ja intelligentsete sõidukite ohutussüsteemidesse,. Ette on nähtud IKT standardimise 2006. aasta tööprogramm ja taotluse esitamine ETSI-le (ETSI MSG, Mobile Services Group (mobiilteenuste grupp)) automaatse hädaabikõne süsteemi standardite väljatöötamise käsitlemiseks prioriteedina. Koostöö liikmesriikidega andmekaitse ja eraelu puutumatuse küsimustes lahenduse leidmiseks (direktiivi 95/46/EÜ artikli 29 alusel moodustatud töörühm).[15] GST Rescue läbi viidud täieliku hädaabikõne teenusteahela edukas demonstratsioon.[16] |

- 3.2 Edusammud liikmesriikides

Teatises „Kodanikele hädaabikõnede lähedale toomine” kutsub komisjon liikmesriike automaatse hädaabikõne süsteemi rakendamise eeltingimustena propageerima hädaabinumbrit 112 ja mobiilivõrgust numbrile E112 saabunud kõnede asukohateabe töötlemist . Järelmeetmena saadeti 2006. aasta alguses liikmesriikidele küsimustik. Selle tulemused näitavad, et hädaabiteenistuste tehniline ja korralduslik pool on liikmesriikides väga erinev, mitmes riigis tekitab siiani raskusi numbrile 112 saabunud kõnede õige töötlemine, samas kui mobiilikõnede asukohateabe töötlemine toimib vaid 7 liikmesriigis (vt tabel 1). See näitab selgelt, et tegevust on vaja jätkata, ning on põhjuseks, miks mõnede liikmesriikide vastu on algatatud rikkumismenetlus.

Automaatse hädaabikõne süsteemi osas on seitse liikmesriiki ja kaks assotsieerunud riiki allkirjastanud automaatse hädaabikõne süsteemi vastastikuse mõistmise memorandumi , samas kui allkirjastamismenetlust on alustatud veel kolmeteistkümnes riigis (vt tabel 1), kusjuures menetlus on erinevates riikides edenenud erinevasse faasi. Mõnes liikmesriigis nagu Madalmaades, Portugalis ja Ühendkuningriigis on protsess kaugele arenenud; lisaks on Saksamaa kinnitanud, et kirjutab peatselt vastastikuse mõistmise memorandumile alla. Prantsusmaal on moodustatud ministeeriumidevaheline töörühm automaatse hädaabikõne süsteemi rakendamise uurimiseks koostöös tööstusega, kuid olemasolev hädaabi-infrastruktuur on ebapiisav. Teised liikmesriigid nimetavad väheste edusammude põhjuseks institutsioonilisi, pädevust puudutavaid ja korralduslikke küsimusi. Kuus liikmesriiki (Belgia, Eesti, Läti, Luksemburg, Poola ja Slovakkia) ei ole edusammudest teavitanud. Kolm liikmesriiki kavatsevad läbi viia uurimusi. Kümme liikmesriiki katsetavad süsteemi või kavatsevad seda teha, sealhulgas laiaulatuslike pilootprojektide kujul. Madalmaad, Soome ja Rootsi on esimesed riigid, kus automaatse hädaabikõne süsteem tööle rakendub.

Liikmesriik | Automaatse hädaabikõne süsteemi vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamine | Rakendamise seis |

E112[17] | automaatne hädaabikõne |

Belgia | Edenemisest pole teavitatud | Ei tööta | Protsess pole edenenud |

Tšehhi Vabariik | Protsessi alustatud | Töökorras (lükke)[18] | Katsetamised kavas |

Taani | Protsessi alustatud | Töökorras (lükke) | Katsetamised kavas |

Saksamaa | Protsess edenenud | Sisse viidud (tõmbe) | Katsetamised kavas |

Eesti | Edenemisest pole teavitatud | Sisse viidud (tõmbe) | Protsess pole edenenud |

Kreeka | Allkirjastatud | Kavandatud 2006 | Protsess pole edenenud |

Hispaania | Protsessi alustatud | Töökorras[19] (lükke) | Piirkonniti erinev |

Prantsusmaa | Protsessi alustatud | Sisse viidud (lükke) | Alustatakse uurimust |

Iirimaa | Protsessi alustatud | Sisse viidud (tõmbe) | Alustatakse uurimust |

Itaalia | Allkirjastatud | Ei tööta | Katsetamised kavas |

Küpros | Allkirjastatud | Töövalmis (lükke) | Protsess pole edenenud |

Läti | Edenemisest pole teavitatud | Kavandatud 2007 | Protsess pole edenenud |

Leedu | Allkirjastatud | Ei tööta | Protsess pole edenenud |

Luksemburg | Edenemisest pole teavitatud | Sisse viidud (tõmbe) | Protsess pole edenenud |

Ungari | Protsessi alustatud | Kavandatud 2006 | Katsetamised kavas |

Malta | Protsessi alustatud | Sisse viidud (tõmbe) | Alustatakse uurimust |

Madalmaad | Protsess edenenud | Kavandatud 2007 | Katsetamised kavas Rakendamine kavas |

Austria | Protsessi alustatud | Sisse viidud (tõmbe) | Katsetamised kavas |

Poola | Edenemisest pole teavitatud | Ei tööta | Protsess pole edenenud |

Portugal | Protsess edenenud | Ei tööta | Protsess pole edenenud |

Sloveenia | Allkirjastatud | Sisse viidud (tõmbe) | Protsess pole edenenud |

Slovakkia | Edenemisest pole teavitatud | Kavandatud 2006 | Protsess pole edenenud |

Soome | Allkirjastatud | Töökorras (lükke) | Katsealus töövalmis Katsetamised kavas Rakendamine kavas |

Rootsi | Allkirjastatud | Töökorras (lükke) | Katsetamised kavas Rakendamine kavas |

Ühendkuningriik | Protsess edenenud | Töökorras (lükke) | Katsetamised kavas |

Norra | Allkirjastatud |

Šveits | Allkirjastatud |

Island | Protsess edenenud |

Tabel 1: E112 ja automaatse hädaabikõne süsteemi seis liikmesriikides ja assotsieerunud riikides 2006. aasta oktoobris

4. EESMÄRGID JA TEGEVUSKAVA

4.1 Mida on vaja automaatse hädaabikõne süsteemi õigele teele juhtimiseks?

Mitu hiljutist uurimust[20] on selgelt näidanud automaatse hädaabikõne süsteemi häid külgi: see on üks tõhusamaid ohutussüsteeme, mida on võimalik lühikese ajaga rakendada, ning sel on liiklejate toetus. automaatne hädaabikõne tõhustab kogu päästeahelat: edastab õnnetuse täpse asukoha, kärbib sidest tulenevat viivitust, sest saadab kohe välja vajaliku teabe (nn miinimumteabe) lähimasse häirekeskusesse, ning võimaldab häirekeskuse operaatoril viivitamatult saata hädaabiteenistused õigesse kohta. Asukohta käsitleva teabe nõutava täpsuse ja vajaliku katvuse saavutamiseks tuleb kasutada globaalset navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) kaudu GPSi ning, lähitulevikus, Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemi Galileo,[21] mis tagab veel suurema täpsuse ja kättesaadavuse. Samuti oodatakse, et automaatse hädaabikõne süsteem toimib tänu oma asukoha tuvastamise ja edastamise võimele ning avatud süsteemi ülesehitusele platvormina täiendavatele avaliku sektori ja kaubanduslikele teenustele.

Siiski on rakenduskava takerdumise tõttu protsessi juba ühe aasta võrra edasi lükatud. Mõned liikmesriigid ei ole õigeaegselt rakendanud vajalikku infrastruktuuri, et nende päästeteenistused suudaksid töödelda E112 kõnede asukohateavet, või automaatse hädaabikõne süsteemi sõidukisiseseid hädaabikõnesid. Tööstus peaks uuesti alustama tegevust automaatse hädaabikõne süsteemi rakendamise suunas ning Euroopa standardiorganisatsioonid (ESO-d) peaksid lõplikult välja töötama vajalikud standardid.

Ülioluline on see, et liikmesriigid ja tööstuse esindajad alustaksid komisjoni toetusel vajalikku edasist tegevust, et automaatse hädaabikõne süsteemi oleks võimalik rakendada aastal 2010, nagu kavandatud. Komisjon pakub välja järgnevad kaks tegevusliini:

1. liikmesriike kaasavad tegevused;

2. tööstust kaasavad tegevused.

Komisjon toetab kahte nimetatud tegevusliini mitmete meetmetega, millest mõned on juba kasutusel ning mis peaksid kaasa aitama üle-euroopalise ühtlustatud automaatse hädaabikõne süsteemi rakendamisele.

4.2 Liikmesriikide kaasamine

3. Liikmesriigid peaksid panustama üle-euroopalise automaatse hädaabikõne süsteemi rakendamisesse, nagu on täpsustatud hädaabikõne juhtrühma lõpparuandes, ja eriti selle rakendamiskavasse, mis muuhulgas kutsub koheselt allkirjastama automaatse hädaabikõne süsteemi vastastikuse mõistmise memorandumit vajaliku häirekeskuste infrastruktuuri käivitamiseks 2009. aasta keskpaigaks ning kohapealsete katsetamiste läbiviimiseks, sealhulgas süsteemi toimimise hindamiseks, ajavahemikus 2007-2009.

4. Liikmesriigid peaksid kohe alustama vajalikku tegevust, et lahendada koos komisjoniga järelejäänud juriidilised, tehnilised ja sotsiaalmajanduslikud küsimused, mis takistavad automaatse hädaabikõne süsteemi vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamist, ning peaksid kinni pidama järgnevast ajakavast:

5. 2007. aasta keskpaigaks on automaatse hädaabikõne süsteemi vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastanud 15 liikmesriiki, sealhulgas Saksamaa, Prantsusmaa ja Ühendkuningriik;

6. 2007. aasta lõpuks on automaatse hädaabikõne süsteemi vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastanud üle 20 liikmesriigi.

7. Liikmesriigid peaksid jätkama jõupingutusi hädaabinumbrite 112 ja E112 täieliku töökorra kindlustamiseks oma riigis, tagades, et mobiilsideoperaatorid ( Mobile Network Operators , MNOs) teevad asukohateabe automaatselt kättesaadavaks häirekeskustele, et 112 kõned suunatakse ja neid käsitletakse asjakohaselt, ning et häirekeskused ajakohastatakse, nii et need suudavad töödelda hädaabikõnede E112 ja automaatse hädaabikõne süsteemi asukohateavet.

8. Sel eesmärgil peaksid liikmesriigid toetama hädaabi kättesaadavuse ekspertrühma tööd hädaabikõnede suunamise ja töötlemise, SIM-ita mobiilside terminalidest tulevate hädaabikõnede töötlemise, piisava keeletoe võimaldamise ja, pikemas perspektiivis, VoIP-süsteemi hädaabikõnede töötlemise ja puuetega inimeste hädaabikõnede töötlemise ühtsete Euroopa nõuete määratlemisel.

9. Liikmesriigid peaksid koostama üksikasjalikud eeskirjad mobiilsideoperaatoritele, et rakendada eelnimetatud lahendused kõnede suunamise, asukohateabe edastamisel ja SIM-ita mobiilside terminaalidest lähtuvate hädaabikõnede käsitlemisel.

10. Liikmesriigid peaksid hädaabi kättesaadavuse ekspertrühma raames tegema koostööd Euroopa standardiorganisatsioonidega standardite kogumi väljatöötamisel, mis võimaldaks ühtselt töödelda hädaabikõnesid, sealhulgas tuvastada helistaja asukohta.

11. Liikmesriigid peaksid toetama komisjoni ettepanekut luua mitteametlik häirekeskuste ekspertrühm, võimaldama selles osaleda oma riigi ekspertidel ja aitama rühma tööle kaasa asjakohaste menetluste tuvastamisel õnnetust puudutava vajaliku teabe kogumiseks (s.t määratlema ühise juurdepääsumehhanismi VIN-koodide[22] andmebaasidele), kohatute kõnede töötlemise küsimuse lahendamisel, häirekeskuste töökoormuse optimeerimisel ja parimate tavade vahetamisel.

12. Liikmesriigid peaksid toetama artikli 29 alusel loodud töörühma tööd selle püüetes leida lahendus automaatse hädaabikõne andmete töötlemisele, tagades samas üksikisiku ohutuse ja julgeoleku ning kaitstes tema eraelu puutumatust ja isikuandmeid.

4.3 Tööstuse kaasamine

13. Tööstus peaks panustama üle-euroopalise automaatse hädaabikõne süsteemi rakendamisesse, nagu täpsustatud hädaabikõne juhtrühma lõpparuandes, ja eriti selle rakendamiskavasse, mis muuhulgas kutsub automaatse hädaabikõne süsteemi väljaarendamisele 2007. aasta keskpaigaks, kohapealsete katsetamiste läbiviimisele, sh tõhususe hindamisele ajavahemikus 2007-2009, ning automaatse hädaabikõne seadmete sisseviimisele põhivarustusena kõikidesse sõidukitesse aastast 2010.

14. Komisjon alustab 2007. aasta alguses läbirääkimisi ACEA, Jaapani autotootjate ühenduse (JAMA) ja Korea autotootjate ühendusega (KAMA) vabatahtliku kokkuleppe osas, millega viiakse sõidukisisene automaatse hädaabikõne seade[23] sisse kõikidesse alates 1. septembrist 2010 tüübikinnituse saanud sõidukitesse.

15. Autotööstus peaks tegema koostööd komisjoniga vabatahtliku kokkuleppe tingimuste väljatöötamisel, et viia läbirääkimised lõpule 2007. aasta lõpuks.

16. Komisjon annab 2007. aasta lõpus nõukogule ja Euroopa Parlamendile aru läbirääkimiste tulemustest ning sõlmib tulemuste põhjal vabatahtliku kokkuleppe, milles sisaldub seiremehhanism, või teeb ettepaneku edasiste meetmete osas.

17. Tööstus peab järgima artikli 29 alusel loodud töörühma pakutud soovitusi[24], et tagada inimeste eraelu puutumatuse ja isikuandmete piisav kaitse.

18. Auto- ja telekommunikatsioonitööstus peaksid jätkama oma toetust Euroopa standardiorganisatsioonidele üle-euroopalise automaatse hädaabikõne teenuse vajalike standardite lõplikul väljatöötamisel.

4.4 Rakendamisele kaasaaitamine

19. Komisjon toetab hädaabi kättesaadavuse ekspertrühma, häirekeskuste ekspertrühma ja artikli 29 alusel loodud töörühma jõupingutusi automaatse hädaabikõne süsteemi rakendamiseks vajalike lahenduste otsimisel.

20. Komisjon kaalub elektrooniliste sidevahendite reguleeriva raamistiku käimasoleva läbivaatamise[25] raames ajakohastada universaalteenuste direktiivi sätteid, et tagada helistaja asukoha edastamine hädaabiteenistustele, ning viia sisse sätted asukohateabe maksustamise kohta.

21. Komisjon toetab, vajadusel mandaatide kaudu, Euroopa standardiorganisatsioonide (ETSI, CEN) standardite väljaarendamist miinimumteabe edastamise kohta telekommunikatsioonivõrkudes, miinimumteabe protokolli ja sisu, sertifitseerimiskorra ning telekommunikatsioonivõrkude ja häirekeskuste liideste osas.

22. „Intelligentse auto” algatuse raames toetab komisjon jätkuvalt automaatse hädaabikõne süsteemi rakenduskava:

23. Komisjon toetab tegevust avalikkuse teadlikkuse tõstmiseks, meediakampaaniaid ja kasutajate harimist automaatse hädaabikõne süsteemist tuleneva kasu osas. Eelkõige toetab komisjon e-ohutuse teadlikkuse platvormi kampaaniaid.[26]

24. Komisjon toetab 7. raamprogrammi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi IKT prioriteedi teadusuuringute ja tehnoloogia rahastamise raames automaatse hädaabikõne teenuste kohapealse töökorra katsetamisi, seades eesmärgiks laiaulatuslikud katsetamised koos toodud tulu ja kasutajate omaksvõtu mõjuanalüüsiga.

25. Komisjon toetab auto-, ja telekommunikatsioonitööstust, kindlustussektorit, liikmesriike ja teisi sidusrühmi automaatse hädaabikõne süsteemi tasuvuse põhjendamisel, sealhulgas ergutite kasutamise hindamisel.

5. Kokkuvõte

Ehkki traagiliselt lõppevate liiklusõnnetuste arv on jätkuvalt suur, peavad kõik liiklusohutusest huvitatud osapooled tegema koostööd õnnetuste põhjustatud vigastusi leevendada võivate ohutussüsteemide võimalikult kiireks rakendamiseks. Uurimused on näidanud, et automaatne hädaabikõne on üks tõhusamaid, vastuvõetavaima hinnaga ja kiiresti rakendatavaid autosiseseid ohutussüsteeme. Suurem osa kasutajaid mõistab selle väärtust ja soovib automaatse hädaabikõne seadet oma järgmisesse autosse. Tööstus on hädaabikõne juhtrühma raames teinud koostööd teiste huvirühmadega vajalike spetsifikatsioonide väljatöötamisel. Euroopa Parlament on andnud oma täieliku toetuse. Nüüd on kätte jõudnud aeg, mil liikmesriigid peavad tegema oma panuse ja rakendama hädaabiteenistustele vajaliku infrastruktuuri. See võimaldab automaatse hädaabikõne süsteemil naasta õigele teele ja tööstusel rakendada see kõigis sõidukites alates aastast 2010. Me ei suuda ära oodata võimalust päästa igal aastal 2500 elu.

1. LISA : MÕISTED

112 | Euroopa ühtne hädaabinumber, mis viidi sisse nõukogu otsusega 91/396/EMÜ |

ACEA | Association des Constructeurs Européens d'Automobiles (Euroopa autotootjate ühendus) |

CEN | Comité Européen de Standardisation (Euroopa Standardikomitee) |

E112 | Asukoha tuvastamisega hädaabikõne. Universaalteenuse direktiivi järgi peavad kõik mobiilsideoperaatorid ja tavatelefonivõrkude operaatorid iga hädaabikõne puhul edastama helistaja asukoha. Mobiilikõnede hädaabinumber E112 on automaatse hädaabikõne süsteemi rakendamiseks eriti oluline. |

eCall (Automaatne hädaabikõne) | Üleeuroopaline autosisene automaatne hädaabikõne. Hädaabikõne algatatakse kas manuaalselt sõidukikasutajate poolt või automaatselt autosiseste sensorite aktiviseerimisega õnnetuse juhtudes. Aktiviseerudes helistab automaatse hädaabikõne seade numbrile 112, kandes lähimale häriekeskusele üle nii hääle kui ka andmed õnnetuse kohta. |

EGEA | Expert Group on Emergency Access (Hädaabi kättesaadavuse ekspertrühm) |

EL | Euroopa Liit |

ETSI | Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituut |

Eurobaromeeter | Euroopa Komisjoni läbiviidud uurimused Euroopa elanike arvamuse analüüsimiseks. automaatse hädaabikõne süsteemi käsitleva uurimuse raames küsitleti kokku 13 500 inimest kõigis liikmesriikides |

FP6 | Euroopa Liidu teadus- ja arendustegevuse 6. raamprogramm |

IKT | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia |

JAMA | Japan Automobile Manufacturers Association (Jaapani autotootjate ühendus) |

KAMA | Korea Automobile Manufacturers Association (Korea autotootjate ühendus) |

MNO | Mobile Network Operator (mobiilsideoperaator) |

MoU | Memorandum of Understanding (vastastikuse mõistmise memorandum) |

MSD | Minimum Set of Data (miimimumteave) |

PSAP | Public Safety Answering Point. Häirekeskus, mis vastutab hädaabikõnedele vastamise eest. Häirekeskus võib olla riigiasutus või eraõiguslik teenuseosutaja, kes töötab riigiasutuse kontrolli all |

SIM | Subscriber Identification Module (abonendi identifitseerimise moodul) |

VoIP | Voice over Internet Protocol (kõne üle Interneti) |

[1] KOM(2001) 370, 12.9.2001: Euroopa transpordipoliitika aastaks 2010: aeg otsustada.

[2] KOM(2003) 311, 2.6.2003: Euroopa liiklusohutuse tegevusprogramm – liiklusõnnetusohvrite arvu vähendamine poole võrra aastaks 2010: jagatud vastutus.

[3] KOM(2003) 542, 15.9.2003: Ohutute ja intelligentsete sõidukite info- ja sidetehnoloogia.

[4] KOM(2005) 431, 14.9.2005: Kodanikele hädaabikõnede lähemale toomine.

[5] KOM(2006) 59, 12.2.2006: seoses „Intelligentse auto“ algatusega: Teadlikkuse tõstmine: info- ja sidetehnoloogia targemate, turvalisemate ja. keskkonnasõbralikumate sõidukite tarbeks.

[6] Eurobaromeetri uurimus inimeste suhtumisest liiklusohutusse ja intelligentsete sõidukite ohutussüsteemidesse.

[7] Euroopa autotootjate ühendus (ACEA) on teatanud kirjas komisjonile, et ei astu edasisi samme enne kui liikmesriigid on kinnitanud oma panust.

[8] http://europa.eu.int/information_society/activities/esafety/forum/ecall/index_en.htm.

[9] Häirekeskustesse sõidukisiseste seadmete saadetud andmed õnnetuse kohta, sealhulgas täpne teave asukoha kohta.

[10] Euroopa Parlamendi omaalgatuslik raport, viide A6-0072/2006, raportöör Gary Titley, www.europarl.europa.eu/registre/seance_pleniere/textes_deposes/rapports/2006/0072/P6_A(2006)0072_EN.doc.

[11] Ekspertrühm (koosneb telekommunikatsiooni ja tsiviilkaitse asjatundjatest), mis moodustati sidekomitee juurde hädaabinumbriga 112 ja sellega seotud tulevikuküsimustega tegelemiseks.

[12] Mitteametlik ekspertrühm (koosneb häirekeskuste ekspertidest), mis arutab ja vahetab parimaid tavasid hädaabinumbriga 112 seotud küsimustes, keskendudes eelkõige automaatse hädaabikõne süsteemile.

[13] 6. raamprogrammi (FP6) raames rahastatav uurimus, 24 kuud: www.eimpact.info.

[14] Eritoetustegevus e-ohutuse foorumi töö toetuseks, mida rahastatakse 6. raamprogrammi raames: www.e-ohutussupport.org.

[15] Direktiivi 95/46/EÜ alusel moodustatud töörühm töörühm üksikisikute kaitseks seoses isikuandmete töötlemisega.

[16] Integreeritud projekti „Ülemaailmne telemaatikasüsteem” alaprojekt, mida rahastatakse 6. raamprogrammi raames. www.gstproject.org.

[17] Mobiilikõnedele.

[18] Helistaja asukoha edastamiseks häirekeskusele on kaks mehhanismi:

lükkemehhanism: mobiilsideoperaator saadab helistaja asukoha häirekeskusele häälvalimise kaudu;

tõmbemehhanism: häirekeskus peab mobiilsideoperaatorilt küsima helistaja asukohta.

Automaatse hädaabikõne süsteemi rakendamiseks on vaja lükkemehhanismi, mida soovitab komisjon oma 25. juuli 2003. aasta soovituses K(2003) 2657 helistaja asukohta käsitleva teabe töötlemise kohta elektroonilistes sidevõrkudes asukoha tuvastamisega hädaabikõnede võimaldamiseks.

[19] Lükkemehhanism on töökorras vaid mõnes piirkonnas.

[20] Vt näiteks Soome AINO-uurimust, www.aino.info/.

[21] http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/galileo/index_en.htm.

[22] Sõiduki tehasetähis. Juurdepääs teabele on vajalik sõidukitüübi kindlakstegemiseks, mis on vajalik päästeoperatsioonide läbiviimiseks.

[23] Automaatse hädaabikõne süsteemi manuaalset või automaatset käivitamist võimaldav seade, mis tuvastab täpse asukoha, saadab kokkulepitud korras miinimumteabe ja loob häirekeskusega häälvalimise ühenduse.

[24] Töödokument automaatne hädaabikõne algatuse mõju kohta andmekaitsele ja eraelu puutumatusele: http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2006/wp125_en.pdf.

[25] KOM(2006) 334, 29.6.2006: ELi elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste õigusliku raamistiku läbivaatamine.

[26] Platvorm eesmärgiga suurendada kasutajate teadlikkust intelligentsete sõidukisiseste turvasüsteemide osas, mis töötatakse välja e-ohutuse foorumi töö põhjal.