KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED

ÜLEVAADE

10.1. Peatükk koosneb neljast osast. Esmalt sisaldab see erihinnangut majandus- ja rahandusküsimusi hõlmava poliitikavaldkondade rühma kohta kinnitava avalduse kontekstis (vt punktid 10.2–10.31), seejärel välistegevuse tagatisfondi perioodiliste auditite tulemusi (vt punktid 10.32–10.36) ja likvideerimisel olevat Euroopa Söe- ja Teraseühendust (vt punktid 10.37–10.41). Peatüki lõpus on esitatud eelmiste aastate tähelepanekute järelkontroll.

ERIHINNANG KINNITAVA AVALDUSE KONTEKSTIS

Sissejuhatus

10.2. Käesolev peatükk hõlmab kontrollikoja leidusid majandus- ja rahandusküsimuste poliitikavaldkondade rühma kohta, mis hõlmab järgmiseid poliitikavaldkondi: „01 – majandus ja rahandus”, „02 – ettevõtlus”, „03 – konkurents”, „12 – siseturg” ja „20 – kaubandus”. Üksikasjalik teave hõlmatud tegevuste, aasta kulutuste ja haldamise viisi kohta on esitatud tabelis 10.1 .

Tabel 10.1 — 2008. aasta maksed ja kulukohustuste assigneeringud (miljonit eurot) Eelarve jaotis Poliitikavaldkond Kirjeldus 2008. aasta maksed Eelarve haldamise viis 1 Majandus- ja rahandusküsimused Halduskulud (20) 59 Otsene tsentraliseeritud Majandus- ja rahaliit 13 Otsene tsentraliseeritud Rahvusvahelised majandus- ja rahandusküsimused 42 Otsene tsentraliseeritud Finantstehingud ja -instrumendid 172 Kaudne tsentraliseeritud või ühine 286 2 Ettevõtlus ja tööstus Halduskulud (20) 110 Otsene tsentraliseeritud Konkurentsivõime, tööstuspoliitika, uuendustegevus ja ettevõtlus 94 Otsene tsentraliseeritud Kaupade siseturg ja valdkondade poliitika 142 Otsene tsentraliseeritud Koostöö – kosmoseuuringud ja julgeolek 131 Otsene tsentraliseeritud 477 3 Konkurents Halduskulud (20) 79 Otsene tsentraliseeritud Kartellid, trustidevastane tegevus ja liberaliseerimine 8 Otsene tsentraliseeritud 87 12 Siseturg Halduskulud (20) 52 Otsene tsentraliseeritud Tegevusstrateegia ja kooskõlastamine siseturu peadirektoraadiga 6 Otsene tsentraliseeritud Teenuste siseturg 0 Otsene tsentraliseeritud 58 20 Kaubandus Halduskulud (20) 63 Otsene tsentraliseeritud Kaubanduspoliitika 13 76 Kokku 984 Halduskulud kokku 363 Tegevuskulud kokku 621 Aasta maksed kokku 984 Aasta assigneeringud kokku 1 131

10.3. Nimetatud poliitikavaldkondade rühma peamisi programme, mis moodustavad ligikaudu 80 % (493 miljonit eurot) rühma kogu tegevuskuludest, rahastatakse tegevusvaldkondades „01 – majandus- ja rahandusküsimused” ja „02 – ettevõtlus”. Nimetatud programmid on esitatud tabelis 10.2 .

Tabel 10.2 — Majandus- ja rahandusküsimuste poliitikavaldkondade rühma peamised programmid Eelarve jaotis Programmid 2008. aasta maksed (miljonit eurot) Protsent kogutegevuskuludest 01 Finantsinstrumendid konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastase programmi raames 139 22 % 01 Makromajanduslik abi 41 7 % 02 ELi ametite rahastamine (21) 111 18 % 02 Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmes raamprogramm 77 12 % 02 Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm – Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm 76 12 % 02 Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuues raamprogramm 49 8 % Kokku 493 79 %

10.4. „01 – majandus- ja rahandusküsimuste” tegevusvaldkonnas rahastatavate mitmeaastaste programmide ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmide eesmärk on toetada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid komisjoni volitusel Euroopa Investeerimisfondi (EIF) (1)poolt hallatavate ühenduse finantsinstrumentide abil omakapitali, riski- ja laenukapitali hankimisel. Makromajanduslik abi on finantsinstrument, mille eesmärk on toetada maksebilansi tasakaalu kolmandates riikides ja seda osutatakse keskpikkade/pikaajaliste laenude ja/või toetuste vormis. Abi antakse tingimusel, et kõik majandus- ja rahanduspoliitikale esitatavad tingimused on täidetud.

10.5. „02 – ettevõtluse” poliitikavaldkonnas rahastatava ettevõtluse ja uuendustegevuse programmi eesmärk on soodustada ettevõtete, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõimet, et edendada uuendustegevust, sh keskkonnaalast uuendustegevust, ja toetada ettevõtlus- ja haldusreformi.

10.6. Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmete eesmärk on toetada Euroopa kosmoseprogrammi ning arendada tehnoloogiat ja teadmisi, et kaitsta kodanikke selliste ohtude eest nagu terrorism ning ka selliste juhtumite mõju ja tagajärgede eest nagu loodus- või tööstusõnnetused. Lisaks Euroopa kosmoseprogrammile rahastati ühenduse kuuenda raamprogrammi raames (2002–2006) ka erimeetmeid, et edendada tehnoloogiaalast uuendustegevust, teadusuuringute tulemuste kasutamist ja tehnoloogiavaldkonna äriühingute loomist ühenduses ja selle kõikides piirkondades.

Auditi ulatus

10.7. Erihinnang põhineb järgmisel: a) komisjoni poolt 2008. aastal teostatud 80 maksest koosneva esindusliku statistilise valimi substantiivne kontrollimine; b) hinnang järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjususele: — komisjonipoolsete toetusmaksete ja hankelepingute dokumentide eelkontrollid, peamiselt 120 maksest koosneva valimi kontrollimise kaudu; — sõltumatute audiitorite väljastatud kontrollitõendid projektide kuluaruannete kohta; — järelkontrollid, eelkõige kuuenda raamprogrammi auditistrateegia kontekstis.

10.8. Kontrollitud maksed hõlmasid toetusi lõplikele abisaajatele, (2)ülekandeid usalduskontodele (3)mitmeaastaste ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmide raames, Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamist, ülekandeid kahele Euroopa Liidu ametile ja hanke- või teenuslepingutega seotud makseid.

10.9. Kokku auditeeritud 80 maksest kontrolliti 10 lõpliku abisaaja tasandil. Ülejäänud tehinguid, sh maksed usalduskontodele mitmeaastaste ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmide raames ning makseid kahele Euroopa Liidu ametile, auditeeriti komisjoni tasandil.

10.10. Punktis 10.7 (a) nimetatud maksete valim hõlmas ka ühte toetuslepingu makset Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonile (OECD) (4). Komisjon sõlmis Euroopa Ühenduste nimel OECDga lepingu, milles käsitletakse OECD poolt rakendatavate ühenduse projektidega seonduvaid haldusküsimusi. OECD tõlgendab nimetatud lepingut sellisel viisil, mis piirab kontrollikoja volitusi. Sellise erijuhtumi korral viis auditi läbi OECD siseaudiitor. Kontrollikoda hindas nimetatud auditi tulemusi, kontrollides auditi töö- ja kõiki kättesaadavaid tõendavaid dokumente. 10.10. Komisjon on seisukohal, et lepingu tõlgendamise kohta 17. novembril 1994. aastal saadetud kirja saatemärkustes sisalduv kohustus tagada lepingu täitmine ei piira kontrollikoja volitusi jätkata kontrollimisi, nagu see on ette nähtud EÜ asutamislepinguga. Komisjon võtab ühendust Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooniga (OECD) tagamaks, et kontrollikoja auditeerimisvolitusi ei piirata.

Peamine tehingute korrektsusega seonduv risk

10.11. Enamik poliitikavaldkonna toetusi makstakse abisaajate esitatud kuluaruannete alusel. Peamine toetuste seaduslikkuse ja korrektsusega seonduv risk on asjaolu, et kulud on näidatud kuluaruandes suuremana ja et seda komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemidega ei avastata. Kuluaruannete märkimisväärse arvu tõttu ei suuda komisjon neid kõiki abisaaja tasandil kontrollida. Seega peab kontrollikoda kuluaruannete alusel makstud maksetega seonduvat riski kõrgeks. 10.11. Risk, et abisaajad võivad näidata kulusid tegelikust suuremana, tuleneb suuresti kohaldatavas õiguslikus raamistikus sätestatud keerukatest rahastamismehhanismidest, mis põhinevad tegelike kulude hüvitamisel. Rahastamismehhanismide keerukus piirab ka kohapealseid kontrolle, mida võib teha enne kulude hüvitamist. Enamik vigu on seotud personali- ja üldkulude vale deklareerimisega. Komisjon ei saa tuvastada selliseid vigu enne makse tegemist ning on seega kehtestanud kontrollistrateegia ja töötanud välja järelauditid. Võetavate parandusmeetmete eesmärk on vähendada veamäära. Seitsmenda raamprogrammi tarbeks loodi täiendavad parandusmeetmed, mis hõlmavad eelkõige kontrollitõendeid. Komisjon nõuab tagasi kõik auditeeritud abisaajatele üleliigselt makstud summad.

Tehingute korrektsus

10.12. Tehingute kontrollimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud lisas 10.1 . Kontrollikoda leidis, et 14 % maksetest (80-st 11) olid 13 vigadest mõjutatud. 46 % neist vigadest (13-st 6) olid seotud deklareeritud kulude abikõlblikkusega. Kontrollikoja tuvastatud kõige tõenäolisem veamäär on veidi üle 2 %. Enamik vigu oli seotud projektidega, mida rahastati kuuenda teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise raamprogrammi raames. Selline tulemus kinnitab punktis 10.11 esitatud riskihinnangut ja seda kinnitavad ka komisjoni järelkontrollide leiud, (5)komisjoni järeldus 2007. eelarveaasta aastaaruande 10. peatükis ja 7. peatükis esitatud kontrollikoja auditulemused. 10.12. Komisjon ei nõustu kontrollikoja kahe juhtumi kvantifitseerimisega, kus töö oli tehtud, töötulemused heaks kiidetud ja kulud tekkinud, mistõttu kulude osaline hüvitamine oli õigustatud. Kontrollikoda tugines nende kahe juhtumi puhul lepingu tõlgendamisele ja ei pidanud suurt osa deklareeritud kuludest seetõttu abikõlblikuks. Kui võtta arvesse komisjoni hinnangut nende kahe juhtumi veamäära kohta, langeks üldine veamäär selles poliitikavaldkonnas alla 2 %.

10.13. Nagu ilmneb lisa 10.1 tabelis 1.3 , on kõige tõenäolisem veamäär antud poliitikavaldkonnas seotud kõige enam kuuenda raamprogrammi maksetes leitud vigadega. Enamiku vigade puhul on tegemist komisjoni maksetega abisaajatele, kes deklareerisid abikõlblikke kulusid oma kuluaruannetes tegelikust suuremana. Vigade põhjus oli järgmine: 10.13. Kontrollikoja hinnangu aluseks on 80 tehingu audit, mille raames tuvastati kuuenda raamprogrammi kohastes maksetes ainult viis kvantifitseeritavat viga. Lisaks moodustavad kuuenda raamprogrammi väljamaksed kõigist maksetest ainult 8 % (vt tabel 10.2 – Majandus- ja rahandusküsimuste poliitikavaldkondade rühma peamised programmid). Kõik järeldused kuuenda raamprogrammi kohta on sarnased 7. peatükis esitatutega. Komisjon võtab vajalikke meetmeid, et nõuda tagasi nende kulude rahastamisega seotud summad, mis ei ole abikõlblikud.

— tõendusmaterjal kulude hüvitamise taotlemisel oli ebapiisav või puudus (nt arve puudumine); — Komisjon nõustub, et teatavatel juhtudel tõendusmaterjal puudus. Komisjon on siiski seisukohal, et vigade finantsmõju on kontrollikoja antud hinnangust väiksem. Kuigi ametlikud dokumendid teatavate kulude tõendamiseks puudusid, oli töö tehtud ja maksetõend olemas.

— kasutati eelarvelisi arvnäitajaid või keskmisi kulusid, mis ei olnud kooskõlas lepingust tulenevate nõuetega tegelike kulude kasutamiseks; — Komisjon nõustub järeldusega, mis käsitleb punktis 10.11 kontrollikoja nimetatud konkreetset riski. Veamäära märkimisväärseks vähendamiseks on komisjon kehtestanud ulatusliku järelkontrollistrateegia.

— taotleti kulude hüvitamist väljaspool abikõlblikkusperioodi; — Komisjon nõustub järeldusega, mis käsitleb punktis 10.11 kontrollikoja nimetatud konkreetset riski. Veamäära märkimisväärseks vähendamiseks on komisjon kehtestanud ulatusliku järelkontrollistrateegia.

— hõlmati erinevaid abikõlbmatuid (nt kolmanda osapoole kulud) või olematuid kulusid; — Kahes projektis, kus tuvastati vigu, olid ELi toetuse saajateks keerulise õigusliku struktuuriga väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Kuigi töölepingud puudusid, esitati tõendid abisaaja ja töö teostanud isikute lepingulise suhte kohta.

— komisjonipoolne lõpliku toetussumma ebakorrektne arvutamine. — Komisjonis kehtivate kontrollimeetmete eesmärk on hoida ära seda liiki olukord.

10.14. 38 % vigadest (13-st 5) (neid kõiki liigitatakse muudeks vastavusküsimusteks) mõjutas poliitikavaldkonda „20 – kaubandus” ja nende põhjuseks oli hankemenetluste osaks oleva dokumentatsiooni puudumine. Komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemid oleksid pidanud selle avastama. 10.14. Komisjon nõustub kontrollikoja järeldustega, kuid soovib juhtida tähelepanu asjaolule, et enamik kontrollikoja leitud vigadest on seotud kas 2004. või 2005. aastal toimunud hankemenetlustega. Alates sellest ajast on kontrollimenetlusi märkimisväärselt tugevdatud ja seega ei tohiks sellised vead komisjoni hinnangul enam korduda. Seda positiivset hinnangut kinnitas ka kaubanduse peadirektoraadis siseauditi üksuse hiljuti tehtud audit hankemenetluste kohta.

Süsteemide mõjusus

10.15. Komisjon määras mitmeid kontrolle, et leevendada eeskirjade vastaselt tehtud maksetega seonduvaid riske. Nendeks on põhiliselt: — maksetaotluste dokumentide eelkontrollid; — projekti kuluaruannete kontrollitõendid; — abisaajate valimi põhjal pärast vahe- ja lõppmaksete tegemist läbiviidud järelauditid.

10.16. Kontrollikoja hinnangu tulemused järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjususe kohta on esitatud kokkuvõtlikult lisa 10.1 osas 2 . Hinnangus keskenduti kolmele poliitikavaldkonnale, mille maksed moodustavad peaaegu kõik valimis sisalduvad 2008. aasta maksed. 10.16. Komisjon peab maksete eelkontrolle tõhusaks. Kontrollikoja tuvastatud puudustel, mis on seotud kontrollküsimustikes olevate kastikeste märkimisega, ei ole märkimisväärset mõju järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhususele (vt ka punkt 10.19).

Maksetaotluste dokumentide eelkontrollid

10.17. Dokumentide eelkontrollide eesmärk on kontrollida, kas tehing oli seaduslik, korrektne ja vastavuses usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega. Samuti on nende eesmärk tagada, et kõik ülesanded täideti korrektselt ja kooskõlas lepingu või toetuslepingu nõuetega enne makse teostamist.

10.18. Kontrollikoda hindas finantsprotsessi peadirektoraatides, mis vastutasid selliste poliitikavaldkondade nagu „01 – majandus- ja rahandusküsimused”, „02 – ettevõtlus” ja „20 – kaubandus” rakendamise eest (6). Finantsprotsessi järjepidevat rakendamist ja dokumentide eelkontrollide piisavust kontrolliti nimetatud peadirektoraatide iga makse puhul punktis 10.7 esitatud 80 maksest koosneva valimi põhjal. 120 maksest koosnevat täiendavat valimit kasutati selleks, et hinnata eelkontrollide toimimise mõjusust kolme programmi puhul, mida haldas ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat, (7)ja 30 kaubanduse peadirektoraadi teostatud makse puhul.

10.19. Kontrollikoda leidis, et „02 – ettevõtluse” poliitikavaldkonna puhul kasutati kontrollküsimustikke ja arvutustabeleid, selleks et muu hulgas tuvastada ja vältida vigu kuluaruannetes. Tuvastati siiski järgmised puudused: 10.19. Komisjon on veendunud, et kehtivad kontrollisüsteemid on kulutõhusad ja proportsionaalsed ning et kontrollküsimustikud on olulised vahendid tehingute menetlemiseks. Leitud puudustel ei ole mõju finantsmenetluse järjepidevale kohaldamisele ega kohapealsete eelkontrollide piisavusele. Kontrollküsimustik ei ole eesmärk iseeneses, vaid selle peamine siht on tagada kõigi vajalike kontrollide teostamine.

— alati ei esitatud piisavaid üksikasju kontrollide kohta, mida viisid läbi eelkontrolli teostavad ametnikud (8); — Kõik kontrollid on tehingu seaduslikkuse ja korrektsuse seisukohalt proportsionaalsed ja asjakohased. Kontrollikoda andis hinnangu i) kontrollküsimustikele, millele teine kontrolli teostav ametnik kirjutas vaid alla, konkreetseid kastikesi märkimata, ning ii) viiele juhtumile, mille puhul kontrollikoda pidas kastikeste märkimist ekslikuks. Komisjon on seisukohal, et kummalgi tähelepanekul ei ole märkimisväärset mõju järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhususele. Nimelt järgmistel põhjustel: i) kontrollküsimustike koostamise eest vastutab volitatud eelarvevahendite käsutaja. Kontrolli teostava ametniku allkiri kinnitab, et kontrollid on teostatud. Selliste kontrollküsimustike koostamisel, kus kontrollide teostamist kinnitatakse märkega kastikesse või allkirjaga, puudub mõju eelkontrollide tõhususele; ii) teatavatel juhtudel ei pruugi kontrollküsimustiku kastikesed olla nõuetekohaselt märgitud, kuid puuduvad tõendid (välja arvatud kõnealune finantsmõjuta formaalsus), et kontrolle ei ole nõuetekohaselt teostatud. Lisaks tuletati kõigile töövoos osalevatele töötajatele meelde, et nad tagaksid, et pärast kontrollide teostamist oleksid kõik kontrollküsimustikud arusaadavalt täidetud.

— kontrollküsimustik, mida kasutati abisaajate poolt esitatud välisaudiitorite kontrollitõendite läbivaatamiseks, ei kajastanud iga kontrollitud kontrollitõendi puhul teostatud töid; — Iga lepingupartneri kontrollitõendid sisalduvad juba eelkontrollitavates toimikutes. Kontrollitõendite läbivaatamiseks kasutatavas kontrollküsimustikus antakse ülevaade teostatud kontrollide kohta. Asjaomasele riskitasemele vastavate kontrollküsimustike koostamise eest vastutab volitatud eelarvevahendite käsutaja. Komisjon ei pea kulutõhusaks olukorda, kus iga konkreetse kontrollitõendi kohta on eraldi kontrollküsimustik.

— kaks ebapiisava järelkontrolli juhtumit seoses maksetega ühele Euroopa Liidu ametile, mille puhul tehti hilisemas etapis finantskorrektsioonid. — Komisjonis kehtivate kontrollimeetmete eesmärk on hoida võimalikult suures ulatuses ära seda liiki olukord. Kahest juhtumist ühe puhul leiti viga kohe pärast makse tegemist, mis tõendab, et praegu kehtivad kontrollid tagavad piisava kontrollikeskkonna. Parandusmeetmed võeti juba enne seda, kui kontrollikoda hakkas toimikut analüüsima. Finantsrisk puudus, sest tegemist oli eelmaksetega ja ELi asutused maksavad igal aastal tagasi kõik oma kuludest ülejäävad summad.

10.20. Samuti märkis kontrollikoda, et kahe programmi puhul (9)ei peetud 30 % maksete tegemisel kinni rakenduseeskirjades sätestatud maksetähtajast. Kolmanda kontrollitud programmi puhul viivitusi ei täheldatud. 10.20. Komisjon on märkimisväärselt vähendanud makseviivitusi ja jätkab tööd, et vähendada hilinenud makseid veelgi. Kontrollikoja viidatud valimisse kuulunud maksed tegi ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat, kelle näitajad 2009. aasta esimesel poolel (ainult 6 % makseid hilines) olid võrreldes 2008. (13 %) ja 2007. aasta (34 %) näitajatega taas märkimisväärselt paranenud. Selline areng oli võimalik ainult pärast seda, kui oli võetud mitmeid erinevaid meetmeid, sealhulgas senisest selgemad ja täielikult läbivaadatud menetlused, tõhusad eelkontrollid ja lihtsustatud töövoog.

10.21. Poliitikavaldkondade „01 – majandus- ja rahandusküsimused” ja „20 – kaubandus” toetuste ja maksete juures ei leitud dokumentide eelkontrollide teostamisel mingeid olulisi puudusi.

Projekti kuluaruannete kontrollitõendid

10.22. Rakenduseeskirjade artikli 180 (10)alusel nõutakse, et teatavat summat ületavate kuluaruannete puhul tuleb esitada tunnustatud audiitori väljastatud kontrollitõend, milles kinnitatakse deklareeritud kulude õigsust, tegelikku esinemist ja abikõlblikkust. Sellised kontrollitõendid on poliitikavaldkonnas „02 – ettevõtlus” rahastatud projektide puhul komisjoni peamiseks kontrolliks.

10.23. Abisaaja tasandil auditeeritud tehingute puhul, kus kontrollitõendid olid esitatud, võrdles kontrollikoda oma audititulemusi kontrollitõendiga. 71 % juhtudest (viiel juhul seitsmest), mille kohta oli tunnustatud audiitor väljastanud märkusteta järeldusotsuse, avastas kontrollikoda kvantifitseeritavaid vigu (11). Enamust neist projektidest rahastati kuuenda raamprogrammi raames. Selline leid on kooskõlas eelmise aasta tulemustega, (12)7. peatükis esitatud tulemustega ning näitab, et kontrollitõendid on ainult osaliselt usaldusväärsed. 10.23. Komisjon jagab kontrollikoja muret kuuenda raamprogrammi kontrollitõendite õigsuse pärast, sest need ei anna alguses eeldatud ulatuses täiendavat kinnitust kuludeklaratsioonide seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Siiski on selge, et see vahend on aidanud oluliselt kaasa vigade ärahoidmisele ja varasele parandamisele ning vähendanud võrreldes viienda raamprogrammiga märkimisväärselt kuuenda raamprogrammi veamäära.

Järelkontrollid

10.24. Esmajoones suure maksete arvu tõttu on poliitikavaldkondade „01 – majandus- ja rahandusküsimused” ning „02 – ettevõtlus” rakendamise eest vastutavad peadirektoraadid hakanud teostama järelkontrolli. 10.24. Järelkontrollid kehtestati, sest poliitikavaldkonna „02–ettevõtlus” rakendamise eest vastutava peadirektoraadi seisukohast on need ühtse sisekontrolli raamistiku olulised osad, kui märkimisväärne osa kuludest tugineb teadusuuringute valdkonnas antud toetustele.

10.25. Poliitikavaldkonnas „01 – majandus- ja rahandusküsimused” leidis kontrollikoda, et 2008. aasta kohta puudus järelkontrollide töökava. Enamikku järelkontrollideks ette nähtud vahendeid kasutati ainult ühe konkreetse, kuid siiski tähtsa kontrolli teostamiseks ja sellest tulenevalt on pooleliolevatest kontrollidest tingitud mahajäämus. 10.25. 2008. aastal vähendati pooleliolevate kontrollide mahajäämust ja selle lõplik kõrvaldamine peaks toimuma 2009. aastal. 2007. aasta juulis kiitis majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi sisekontrolli juhtrühm heaks parandatud tööprogrammi, millega kehtestati uued prioriteedid, millest esimene oli kontrollide teostamine VKEde tagatissüsteemi täiendavate nõuete üle suurte summade korral. Parandatud tööprogrammis rõhutati, et kontrollide ajakava ei ole lõplik. 2007. aasta lõpus olid nimetatud prioriteetseimad kontrollid mitmete käsitletavate küsimuste keerulisuse tõttu veel teostamata. Sellest tulenevalt ja arvestades, et 2007. aasta juulis seatud prioriteedid olid veel kehtivad, lepiti kokku strateegias viia lõpule 2007. aasta programm. Seoses pooleliolevate kontrollide mahajäämusega oli kontrollikoja viidatud konkreetne kontroll väga oluline ja selle tulemusena täiustati järgmise programmi jaoks kehtestatud ühtset kontrollistruktuuri märkimisväärselt. Täiendavat kontrollitööd tehti seoses ettevõtlus- ja tarbijauuringutega ning programmiga PRINCE.

10.26. Poliitikavaldkonnas „02 – ettevõtlus” on teadusuuringute kulude järelevalve- ja kontrollisüsteemide nurgakiviks finantsjärelauditid (st pärast hüvitamist) abisaajate tasandil. Auditeerijateks on komisjoni audiitorid ja välisaudiitorid komisjoni järelevalve all. Järelauditite eesmärk on avastada ja korrigeerida vead, mida ei ole välditud ega avastatud eelmiste kontrollide käigus. Kontrollikoda esitab aruande kuuenda raamprogrammi raames rahastatud projektide järelauditite kohta 7. peatüki punktides 7.28–7.34.

Järeldused ja soovitused

Järeldused

10.27. Oma audititööle tuginedes teeb kontrollikoda järelduse, et, välja arvatud kuuenda teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise raamprogrammis tehtud maksed, (13)majandus- ja rahandusküsimuste poliitikavaldkonna 31. detsembril 2008 lõppenud eelarveaasta maksetes olulisi vigu ei olnud. 10.27. Kuna kuuenda raamprogrammi väljamaksed moodustavad kõigist maksetest ainult 8 % (vt tabel 10.2 – Majandus- ja rahandusküsimuste poliitikavaldkondade rühma peamised programmid), on komisjon seisukohal, et selle poliitikavaldkonna maksete üldine veamäär olulisi vigu ei sisalda. Kõik käesolevas peatükis esitatud kontrollikoja järeldused kuuenda raamprogrammi kohaste maksete kohta on sarnased 7. peatükis esitatutega.

10.28. Kontrollikoda kontrollis majandus- ja rahandusküsimuste poliitikavaldkondade rühma kolme järelevalve- ja kontrollisüsteemi. Maksete seaduslikkuse ja korrektsuse tagamisel hinnati nendest kahte mõjusaks ja ühte ainult osaliselt mõjusaks (14). 10.28. Komisjon on seisukohal, et kehtivad kontrollisüsteemid on piisavad ja et kontrollküsimustikud aitavad kaasa tehingute menetlemise vajalikule kontrollimisele. Leitud puudustel ei ole mõju finantsmenetluse järjepidevale kohaldamisele ega kohapealsete eelkontrollide piisavusele.

Soovitused

10.29. Komisjon peaks tõhustama oma meetmeid eesmärgiga vähendada vigade arvu, mis on tekkinud abikõlbmatute kulude deklareerimisel abisaajate kuluaruannetes kuuenda ja seitsmenda teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise raamprogrammi raames. 10.29. Komisjon analüüsib, milliseid meetmeid saaks veel võtta vigade hulga vähendamiseks, arvestades seejuures kulutasuvust. Üldjoontes nõustub komisjon üldise vajadusega senisest põhjalikumate meetmete järele ja palub seaduseandjal toetada õigusliku aluse kohandamist, mida oleks kaheksanda raamprogrammi ettevalmistamisel selles küsimuses vaja teha. Seitsmenda raamprogrammi raames on kulude hüvitamise süsteemi juba märkimisväärselt lihtsustatud ja komisjon jätkab seda tööd.

10.30. Kaks peamist vigade tekkimise põhjust kuluaruannetes on järgmised: a) abisaajate jätkuv suutmatus mõista abikõlblikkuseeskirju ja b) asjaolu, et neid eeskirju ei järgita rangelt. Selles suhtes peaks komisjon: 10.30. Palju abisaajate vigadest ei saa komisjon enne maksete tegemist tuvastada. Selle probleemi lahendamiseks rakendab komisjon järelkontrollistrateegiat, et tagada maksete seaduslikkus ja korrektsus mitme aasta lõikes. Strateegia tugineb selliste vigade süstemaatilisele otsimisele ja parandamisele, mida ei saa enne makse tegemist tuvastada. Selleks kiirendatakse järelauditit, mis on kontrollistrateegia oluline osa, ja nõutakse tagasi kõik summad, mida on auditeeritud abisaajatele ülemäära makstud.

— suurendama jõupingutusi, et tõsta abisaajate teadlikkust abikõlblikkuseeskirjadest; — Võetakse täiendavaid meetmeid, et teavitada abisaajaid ja kontrolli teostavaid audiitoreid nii tegelike kulude kasutamise ja kulude hüvitamise taotlemisel tõendusmaterjali esitamise nõuetest kui ka kõige sagedamini esinevatest vigadest.

— teavitama aktiivselt kontrolli läbiviivaid audiitoreid kõige sagedamini esinevatest vigadest, et tõsta nende teadlikkust ja parandada auditi kontrollitõendite usaldusväärsust. — Kui kontrollitõendites leitakse olulisi vigu, teavitatakse kontrolli teostanud audiitoreid kirjalikult nõuetekohastest summadest ja kohaldatavast metoodikast ning neil palutakse võtta seda järgmiste kontrollide ajal arvesse. Arvestades, et abisaajad võivad vabalt valida kontrolli teostava audiitori, tuletab komisjon abisaajatele kirjalikult meelde, et kontrolli teostavat audiitorit on vaja teavitada konkreetsetest eeskirjadest ja määrustest, millega on reguleeritud uurimisprogrammide kulude abikõlblikkust, samuti sellest, et teave kõige sagedamini esinevate vigade kohta on kättesaadav teabeteenistuses CORDIS.

10.31. Lisaks peaks komisjon edaspidi tõhustama oma järelevalve- ja kontrollisüsteemide ranget rakendamist, eelkõige parandades veelgi eelkontrollimenetluste kvaliteeti. 10.31. Komisjon on seisukohal, et järelevalve- ja kontrollsüsteemid on piisavad ja kulutasuvad ning neid kohaldatakse rangelt.

VÄLISTEGEVUSE TAGATISFONDI AUDITI TULEMUSED

10.32. Kolmandatele riikidele antud laene tagava välistegevuse tagatisfondi (15)(edaspidi „fond”) eesmärk on laenu tagastamine ühenduse võlausaldajatele, (16)juhul kui laenusaaja ei täida oma kohustusi, ning seeläbi ühenduse eelarve vastu suunatud otseste nõuete vältimine. Fondi haldusjuhtimist teostab majanduse ja rahanduse peadirektoraat ning varade haldamise eest vastutab Euroopa Investeerimispank.

10.33. Seisuga 31. detsember 2008 olid fondi ressursid kokku 1 091 miljonit eurot võrreldes 1 152 miljoni euroga 31. detsembril 2007. Fondi ressursside vähenemine on tingitud peamiselt 126 miljoni euro tagasimaksmisest ühenduse eelarvesse. Tagasimakse põhjustas asjaolu, et seisuga 31. detsember 2006 ületas fondi väärtus määratud sihtsumma (17). Kontrollaastal fondile garantiihüvitise taotluseid ei esitatud.

10.34. Euroopa Investeerimispank ja komisjon kasutavad fondi aasta tulemuslikkuse kontrollimiseks võrdlusindeksit. Fondi portfelli tulusus oli 2008. aastal ligikaudu 6,4 % ning võrdlusnäitajaks 7,5 %. Euroopa Investeerimispanga hinnangul on suhteline 1,1 % võrra madalam tulusus tingitud asjaolust, et finantskriis mõjutas võrdlusnäitajas sisalduvaid finantsinstrumente vähem.

10.35. Kontrollikoda tuvastas puudused majanduse ja rahanduse peadirektoraadi poolt teostatud halduslepingus sätestatud investeerimispiirangute kontrollides. Kontrollitud juhtumite puhul mõju vastavuskontrollide tulemustele siiski puudus. 10.35. Majanduse ja rahanduse peadirektoraat teostab korrapäraselt asjaomaseid kontrolle halduslepinguga kehtestatud investeerimispiirangute järgimise üle. Kontrollide raames leiti, et investeeringute tegemisel on halduslepinguga kehtestatud asjaomaseid investeerimispiiranguid järgitud. Pärast kontrollikoja auditit nähti ette täiendav kontroll, et tõhustada nõuete järgimist ka sellistes vähemolulistes küsimustes, millele ei ole halduslepinguga piiranguid kehtestatud.

10.36. Üldiselt on kontrollikoda arvamusel, et tagatisfondi juhiti 2008. aastal rahuldavalt ja et on võetud asjakohased meetmed, et jälgida finantskriisi mõju fondi portfellile.

LIKVIDEERIMISEL OLEVA EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUSE AUDITI TULEMUSED

10.37. Pärast Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) asutamislepingu kehtivuse lõppemist anti ESTÜ varad ja kohustused üle Euroopa Ühendusele (18). Nende netoväärtus ehk likvideerimisel oleva ESTÜ likvideerimisväärtus eraldatakse söe- ja terasetööstusega seotud majandussektorite teadusuuringutele.

10.38. Seisuga 31. detsember 2008 olid ESTÜ varad kokku 2 045 miljonit eurot võrreldes 2 152 miljoni euroga 31. detsembril 2007. 2008. aasta netokahjum oli 14,8 miljonit eurot võrreldes 5,3 miljoni eurose netokasumiga 2007. aastal. Netokahjumi peamine põhjus oli kahjum ESTÜ finantstehingutes riskide maandamiseks kasutatud tuletisinstrumentide õiglases väärtuses. 10.38. Tuletisinstrumentidest tulenev netokahjum on peamiselt seotud valuutavahetuslepingute (EUR/GBP) alusel toimunud selliste tehingute arvestusliku kahjumiga, mille eesmärk oli maandada Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) rohkem kui 19 aastat tagasi võetud laenuga seotud valuutapositsiooni riske. Valuutavahetuslepingu kehtivusaeg lõppes 13. märtsil 2009 ja tegelikku kahju riskikindlustustehingust ei saadud. Muid valuutavahetuslepingu alusel toimunud tehinguid ESTÜ raamatupidamisdokumentides kajastatud ei ole.

10.39. ESTÜ investeeringute netotulu 2008. aastal oli 56 miljonit eurot, mis kantakse söe- ja terasetööstusega seotud teadusuuringute projektide rahastamiseks ühenduse eelarvesse. Kontrollikoda märkis, et seisuga 31. detsember 2008 oli söe- ja terasetööstuse teadusuuringute rahastamiseks ettenähtud, kuid kasutamata jäänud eelarve 235 miljonit eurot (19). 10.39. Teadusuuringute peadirektoraadi söe ja terase teadusfondist rahastatavat uurimisprogrammi kasutatakse vastavalt tema õiguslikule alusele (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokoll ja selle alusel vastuvõetud õigusaktid) üksnes väljaspool raamprogrammi toimuvateks teadusuuringuteks söe- ja terasetööstusega seotud sektorites. Summa 235 miljonit eurot hõlmab järgmist: — 2010. aasta assigneeringud (56 miljonit eurot) ja 2009. aasta assigneeringud, mis ei ole veel kulukohustustega seotud, ning — tasumata summad, mis on seotud alates 2003. aastast (söe ja terase teadusfondi uurimisprogrammi algus) sõlmitud lepingutega, mille kontode sulgemist ei ole veel lõpule viidud.

10.40. Likvideerimisel oleva ESTÜ väärtpaberiportfelli investeeringute tulusus oli kogu 2008. aasta kohta 5,4 %, samas kui likvideerimisel oleva ESTÜ poolt referentsmäärana kasutatav võrdlusnäitaja oli 7,4 %. Selline suhteline 2 % võrra madalam tulusus oli tingitud uute liikmesriikide võlakirjade madalamast tulususest, mis ei sisaldunud võrdlusnäitajas. 10.40. ESTÜ väärtpaberiportfellist eraldatakse korrapäraselt osa investeeringuid uute liikmesriikide emiteeritud võlakirjadesse eesmärgiga suurendada mitmekesisust ja saada pikemas perspektiivis teatavat lisatulu. Finantskriis (mis algas 2007. aasta juulis ja arenes 2008. aastal edasi) põhjustas turvalisematele ja likviidsematele varadele ülemineku, mis oli sel ajavahemikul suhtelise tootlikkuse peamine kujundaja. Selline muutus avaldas eriti negatiivset mõju uute liikmesriikide emiteeritud võlakirjadele (turgudel hinnati neid selliste usaldusväärsete emiteerijate nagu Saksamaa ja Prantsusmaa emiteeritud võlakirjadest vähem likviidseks ja vähem kindlaks). Hoolimata finantskriisist olid ESTÜ väärtpaberiportfelli absoluutse tootluse näitajad siiski suhteliselt head, olles alates tootlikkuse mõõtmise alustamisest absoluutväärtuses kolmandal kohal: + 5,4 %, millest parem on ainult 2002. (+ 6,3 %) ja 2004. aasta (+ 5,8 %) näitaja.

10.41. Likvideerimisel oleva ESTÜ finantstehingute lõpetamine jätkub kooskõlas asjaomaste õigusaktidega, sh mitmeaastased finantssuunised. Kontrollikoda märkis, et on võetud asjakohased meetmed, et jälgida finantskriisi mõju ESTÜ varadele.

VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE JÄRELKONTROLL