ET Euroopa Liidu Teataja C 34/24

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ühiste tehnoloogiaalgatuste ning avaliku ja erasektori partnerluste roll ja mõju programmi „Horisont 2020“ rakendamisel jätkusuutlike tööstuse muutuste nimel“

(omaalgatuslik arvamus)

(2017/C 034/04)

Raportöör: Antonello PEZZINI Kaasraportöör: Enrico GIBELLIERI

Täiskogu otsus 21/01/2016 Õiguslik alus kodukorra artikli 29 lõige 2 omaalgatuslik arvamus Vastutav sektsioon tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI) Vastuvõtmine komisjonis 28/09/2016 Vastuvõtmine täiskogus 19/10/2016 Täiskogu istungjärk nr 520 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 212/1/1

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et erisugused avaliku ja erasektori partnerlused (1) teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas on suurepärane mudel ja võimas vahend Euroopa konkurentsivõimet mõjutavate oluliste küsimuste lahendamiseks ning nende abil suudetakse tõhusalt reageerida sotsiaal-majanduslikele, tööhõivealastele ja keskkonnasäästlikkuse probleemidele.

1.2. Teadusuuringud ja innovatsioon ei ole ühemõõtmeline lineaarne protsess. Komitee leiab, et tehnoloogilise, keskkonnaalase ja sotsiaalse mõõtme täielikuks integreerimiseks programmi „Horisont 2020“ avaliku ja erasektori partnerlustesse on vaja uut lähenemisviisi, mis põhineb saavutatud tulemuste ja sotsiaal-majandusliku mõju suuremal läbipaistvusel.

1.3. Komitee arvates peaks partnerlustes olema tagatud innovatsiooni laiem perspektiiv, võttes arvesse teenuste innovatsiooni, sotsiaalset innovatsiooni ning VKEdele ja sotsiaalmajandusele vajalikke ajakohastamisi nende paremaks kaasamiseks rakenduste tutvustamise ja arendamise kõikidel etappidel.

1.4. Ühistes tehnoloogiaalgatustes ning avaliku ja erasektori lepingulistes partnerlustes tuleks soodustada innovatsiooni sotsiaalset õiguspärasust, suurendades majanduslikult nõrgemate sidusrühmade (ametiühingud, VKEd, vabaühendused) osalemist teadustegevuse ja innovatsiooni meetmete suunamises ja strateegilises planeerimises kooskõlas määrusega (EL) nr 2012/1025 strateegiate ja projektide valiku standardimise ning nende sotsiaalse kasulikkuse kohta.

1.5. Komitee peab vajalikuks suurendada avaliku ja erasektori partnerluste turule orienteeritust, pöörates tähelepanu koostalitlusvõimele, standardimisele, ühtlustamisele ja riikidevahelisele tehnosiirdele, et saavutada kohapeal jätkusuutlikke ja kogu ELile ülekantavaid tulemusi.

1.6. Komitee arvates on soovitav käivitada ühised tehnoloogiaalgatused ning avaliku ja erasektori lepingulised partnerlused selleks, et — tugevdada sidusust teiste partnerluste ja algatustega poliitikamaastiku tihenevas konkurentsis; — pikendada väärtusahelat, keskendudes enam turule ja suurendades nõudlust nii osalevate riikide kasutajate suurema arvu kui ka väärtusahela uute osalejate näol, kasutades ära koostoimet teiste algatustega; — pöörata rohkem tähelepanu valdkondadevahelistele lähenemisviisidele, kaasates uusi sidusrühmi eelkõige kohaliku lähiümbruse tasandil; — soodustada ühistes tehnoloogiaalgatustes ning avaliku ja erasektori lepingulistes partnerlustes VKEde aktiivset osalemist innovatsiooniprotsessi varasemas faasis, et nad saaksid järk-järgult välja kujundada omaenda teadus- ja arendustegevuse potentsiaali.

1.7. Komitee soovitab ühistes tehnoloogiaalgatustes ning avaliku ja erasektori lepingulistes partnerlustes võtta uusi innovaatilisi meetmeid, et kaasata rohkem juhtivaid investoreid uuenduslike ärimudelite ja täiustatud kutseprofiilide loomiseks, sotsiaalpartnereid hõlmava foorumi väljatöötamiseks ning projektijärgse turu kiire ärakasutamise toetamiseks.

1.8. Komitee peab oluliseks tugevdada järelevalvet ühiste tehnoloogiaalgatuste ning avaliku ja erasektori lepinguliste partnerluste rakendamise suutlikkuse ja ühtsuse üle paindlikumate ja turu vajadustele vastavate vahendite abil. Samuti on vaja kvaliteeti tagavat dünaamilisemat lähenemisviisi, sh tulemuslikkuse dünaamiliste põhinäitajate (key performance dynamic indicators, KPDI) täielikku süsteemi, mis võimaldab võrrelda erinevaid algatusi ning koostada kõigi ühiste tehnoloogiaalgatuste ning avaliku ja erasektori lepinguliste partnerluste ülevaatliku aastase tulemustabeli, mis esitatakse ELi ja liikmesriikide institutsioonidele ning Euroopa maksumaksjatele.

1.9. Komitee nõuab suuremaid jõupingutusi selleks, et tagada sisemine kooskõla ELi teadusuuringute ja innovatsiooni 9. raamprogrammi eesmärkide ja prioriteetide ning tööstussektori teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiate vahel, mis väljenduvad ühistes tehnoloogiaalgatustes ning avaliku ja erasektori lepingulistes partnerlustes kooskõlastatult kõigi teiste innovatsioonipartnerluse vormidega, mis on juba kasutusel piirkondlikes, riiklikes ja liidu poliitikameetmetes.

1.10. Komitee teeb ettepaneku kutsuda kokku tugeva tööstus- ja sotsiaalvaldkonna esindatusega Euroopa innovatsiooninõukogu, mis võib koos innovatsiooni toetava üleeuroopalise taristuvõrguga osutuda kasulikuks vahendiks algatuste koordineerimise tõhustamisel, tehes samuti koostööd teiste Euroopa ja rahvusvaheliste teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevate organisatsioonide tegevussuundadega nagu ka samalaadsete rahvusvaheliste partnerlustega (2).

1.11. Komitee palub kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel asetada avaliku ja erasektori lepinguliste partnerluste ning ühiste tehnoloogiaalgatuste kavandamisel ja elluviimisel tähelepanu keskmesse uuenduslikud meetmed, nagu aruka spetsialiseerumise strateegiad, ühtekuuluvuspoliitika rakendus- ja koostöökavad, teadusuuringute ja innovatsiooni programmid ning projektide väljatöötamise programmid kliimamuutustega kohanemise rakenduskavade elluviimiseks.

1.12. Komitee on veendunud, et strateegilised, arukad ja õigeaegsed investeeringud sobivatesse uuenduslikesse keskkonnasõbralikesse lahendustesse ja rohelisse taristusse on sellise terve ja tõhusa reindustrialiseerimise taastamise aluseks, mis rajaneb teadusuuringutel ja innovatsioonil ning nende turukõlblikel rakendustel.

1.13. Komitee rõhutab vajadust ühtlustada erinevad Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni vahendid ja programmid järgmise raamprogrammi vahendite ja programmidega, et tagada investeeringute järjepidevus sektorites, kus Euroopal on juhtiv koht maailmas (3) ning mille aluseks on stabiilsuse väljavaade ja tingimuseks tulemuslikkuse korrapärane hindamine.

1.14. Komitee kutsub komisjoni, Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles pidama ühist arutelu eesmärgiga korraldada võimalikult kiiresti institutsioonidevaheline konverents avaliku ja erasektori tehnoloogiaalaste partnerluste rolli kohta Euroopa taasindustrialiseerimisel, pidades silmas järgmist teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi pärast 2020. aastat.

2. Ühised tehnoloogiaalgatused ning avaliku ja erasektori lepingulised partnerlused teadusuuringute ja innovatsiooni eesmärgil

2.1. Ühised tehnoloogiaalgatused on avaliku ja erasektori partnerlused Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni peamistes valdkondades ning on kindlaks määratud otsusega nr 1982/2006/EÜ (4). Juba alates seitsmendast raamprogrammist osutusid tavapärased vahendid ebapiisavateks Euroopa majanduse suurema ja parema konkurentsivõime saavutamisel. Tööstusalaste partnerluste eesmärk on teadusuuringud ja innovatsioon, hõlmates selgelt piiritletud tööstusalaseid turueesmärke, rahaliste ja inimressursside paremat kontsentratsiooni ning finantsvõimendust, mis annab otsustava tõuke turu-uuenduste teaduslike ja tehnoloogiaalaste avastuste ülekandmise kiirendamisele.

2.2. Praeguse programmi „Horisont 2020“ struktuur sisaldab olulisi uuendusi, jättes rohkem ruumi tööstuse ja liikmesriikide mõjule ja koostoimele erinevate avaliku ja erasektori partnerlusskeemide kaudu, toetades neid sektoreid, mis — loovad kvaliteetseid töökohti; — vastavad paremini jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise majanduskasvu vajadustele; — avaldavad tugevat, uuenduslikku ja kiiret mõju Euroopa ettevõtjate, eelkõige väiksemate ja tulevaste (idufirmade) ettevõtjate arengule; — edendavad kiiresti muutuvas maailmas uusi ametiprofiile; — on võimelised arendama kohalikke ja piirkondlikke meetmeid.

2.3. On loodud mitmesuguseid algatusi tööstussektorile suunatud eri liiki partnerluste edendamiseks, mida toetavad teaduslikud kogukonnad või juhivad riigiasutused.

2.4. ELi institutsioonid on avaldanud tugevat toetust tööstusliku algatusega loodud Euroopa tehnoloogiaplatvormidele, et määrata alt-üles protsessi abil kindlaks ühised strateegilised eesmärgid ja prioriteedid.

2.5. 38 toimival Euroopa tehnoloogiaplatvormil – nagu ka kolmel valdkondadevahelisel algatusel – on strateegiline, mobiliseeriv ja levitav funktsioon. Oma ülesande täitmiseks on need seotud järgmiste põhitegevustega: — strateegiliste teadusuuringute ja innovatsiooni programmide väljatöötamine, sealhulgas tegevus- ja rakenduskavad; — tööstuse otsene kaasamine raamprogrammidesse koostöös liikmesriikide võrgustikega; — võrgustiku tegevuse edendamine kogu väärtusahela ulatuses sektorivaheliste probleemide lahendamiseks ja avatuma innovatsioonimudeli saavutamiseks; — rahvusvaheliste koostöövõimaluste, nagu programmi „Horisont 2020“ kanalite edendamine; — avaliku ja erasektori partnerluste tugevdamine raamprogrammi raames ning ühisettevõtete loomine ühiste tehnoloogiaalgatuste valdkonnas avaliku ja erasektori meetmete ühiseks juhtimiseks.

2.6. Ühised tehnoloogiaalgatused hõlmavad Euroopa Komisjoni, liikmesriike ning ühiskonna jaoks suurt väärtust omavate teadus- ja tehnoloogiasektorite akadeemilisi ja tööstusringkondi, toetades eelkõige teadusuuringute ja innovatsiooni alast koostööd Euroopas, milles on selgelt määratletud ühised tehnoloogilised ja majanduslikud eesmärgid.

2.7. Ühiste tehnoloogiaalgatuste peaeesmärk on avaliku ja erasektori investeeringute mõju suurendamine teadustegevuses ning Euroopa teadusruumi tugevdamine, aidates kaasa juhtimise teadusliku ja tehnilise innovatsiooni ergutamisele programmi „Horisont 2020“ raames.

2.8. Ühiste tehnoloogiaalgatuste põhiidee on olla avatud uutele osalejatele ja suhelda laia publikuga, edendada finantsvõimendust, andes selgete struktuuride raames tõukeid Euroopa majandusele, et julgustada tööstust, VKEsid, sotsiaalmajandust ja liikmesriike suurendama oma osalust ja investeeringuid.

2.9. Ühised tehnoloogiaalgatused tekkisid algselt Euroopa tehnoloogiaplatvormide töö tulemusena, mille kohta on komitee koostanud omaalgatusliku arvamuse, (5) milles visandati ühiseid ja jagatud visioone sektorite arendamiseks, selgitades välja lahendamist vajavad küsimused.

2.10. Ühiseid tehnoloogiaalgatusi vajavate sektorite kindlakstegemise kriteeriumid on järgmised: sektori strateegiline tähtsus ja selged eesmärgid, tegevuse suur lisaväärtus Euroopa tasandil, suurte ja pikaajaliste investeeringute finantsvõimendus ning piisav ja kiire reageerimine majanduskasvu, jätkusuutlikkuse ja kliimaprobleemidele.

2.11. Innovatsioonimäära hindamiseks ei piisa üksnes sellest, kui võetakse arvesse eraldatud investeerimisvahendeid, vaid on vaja ka kõnealustele eraldistele vastavaid majanduslike tulemuste ja turunäitajaid. Avaliku ja erasektori lepingulised partnerlused peavad igal aastal esitama aruande toimunud tegevuse, Euroopa lisaväärtuse tegeliku kasvu, uuenduslike finantsvõimenduse rahastamisvahendite tõhususe ning sotsiaal-majanduslike eesmärkide kvalitatiivse ja kvantitatiivse saavutamise kohta eelnevalt nimetatud näitajate põhjal.

2.12. Käesoleva arvamuse eesmärk on näidata, kuidas mõjutab tööstuspoliitikat ja tööstuse muutusi tööstussektori otsene osalemine ELi rahastatavates teadusuuringutes ja innovatsioonis institutsionaalsete (ühised tehnoloogiaalgatused) ja lepinguliste (avaliku ja erasektori partnerlus) partnerlusskeemide kaudu, ja esitada parandusi.

3. Ühiste tehnoloogiaalgatuste ning avaliku ja erasektori partnerluste arenguperspektiivid jätkusuutlike tööstuse muutuste nimel

3.1. ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammist saadud kogemus on näidanud raskusi Euroopa tööstuse tegelike vajadustega arvestamisel. Neid ähvardab sageli eiramise oht nii üldiste eesmärkide kindlaksmääramisel kui ka tööprogrammides. See toob esile Euroopa paradoksi: Euroopal on kõrge teaduslik väärtus, kuid selle turul innovatsiooniks muutmise võime on vähene ja aeglane, võrreldes oma konkurentidega maailmas.

3.2. Euroopa tehnoloogiaplatvormide töö ja tegevus on järk-järgult seda lähenemisviisi muutnud. Euroopa tööstus on suutnud kindlaks määrata peamiste tootmissektorite eesmärgid ja prioriteedid, mis on enamasti lisatud programmi „Horisont 2020“ struktuuri ja eesmärkidesse.

3.3. Ülalt-alla-lähenemisviisilt on üle mindud alt-üles-lähenemisviisile, et katta kogu innovatsioonitsükkel ja saavutada kõrgema tehnilise valmiduse tasemega tulemusi uute tootmistehnoloogiate, toodete ja oskuste rakendamiseks.

3.4. Ühised tehnoloogiaalgatused ning avaliku ja erasektori lepinguline partnerlus peaksid olema peamised vahendid tööstussektori aktiivse rolli tagamiseks mitmeaastases programmis ja ELi meetmete rakendamisel programmis „Horisont 2020“. Erasektor on lubanud investeerida ligikaudu 10 miljardit eurot ühistesse tehnoloogiaalgatustesse, et edendada innovatsiooni seitsmes sektoris, aidates peatada Euroopa töötleva tööstuse tähtsuse vähenemist.

4. Märkused ja tähelepanekud järgmiste ELi ees seisvate väljakutsete kohta

4.1. Komitee on kindlalt veendunud, et erisugused teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonna partnerlused on suurepärane mudel arengu edendamiseks ja võimas vahend ELi konkurentsivõimet mõjutavate põhiküsimuste lahendamiseks.

4.2. Komitee leiab, et ühised tehnoloogiaalgatused ning avaliku ja erasektori lepingulised partnerlused on positiivne kogemus partnerluste loomisest Euroopa tasandil, kui nende abil õnnestub koondada mitmeaastasesse raamistikku ELi ja liikmesriikide vahendeid, sealhulgas erasektori vahendeid, oskusteavet ning teadusuuringute ja innovatsioonialast suutlikkust eesmärgiga jagada teadmisi ja levitada esmatähtsaid uuendusi ülemaailmse turuedu saavutamise jaoks määrava tähtsusega sektorites.

4.3. Komitee arvates peavad ühised tehnoloogiaalgatused ning avaliku ja erasektori lepingulised partnerlused tõhusalt täitma oma ülesandeid, mis väljenduvad järgmises: — majandustulemused; — sektori majanduslik-tehnoloogilise ja uuendusliku lisaväärtuse optimeerimine Euroopas; — turul konkurentsivõimelise tehnoloogia arendamise võime; — suurenenud finantsvõimendus; — VKEde, sotsiaalmajanduse ja lõppkasutajate ulatuslikum kaasamine; — uuenduslike tulemuste paindlik ja kiire ülekandmine; — võrgustike loomine; — selge roll Euroopa majanduse reindustrialiseerimises; — keskkonna- ja kliimaalase jätkusuutlikkuse saavutamine; — CO2-heiteta toodete ja protsesside jätkusuutlik kavandamine; — tööhõive- ja sotsiaalsete probleemide lahendamine; — piirkondade aktiivne kaasamine. Uue tehnoloogia ja innovatsiooni arendamine tööstuses peab pakkuma inimressursside kvaliteetset koolitamist ja uusi täiustatud kutseoskusi koos tööturu osapoolte ja kohalike omavalitsuste tihedama ja süstemaatilisema osalemisega sektori strateegia määratlemisel ja rakendamisel.

4.4. Viimastes komisjoni 2016. aastal avaldatud aruannetes (6) näitavad kvalitatiivsete uuringute esialgsed tulemused, (7) et kui programm „Horisont 2020“ näib asjakohaselt reageerivat vajadusele olla avatud avaliku ja erasektori partnerlustele, siis kõnealused meetmed ei näi alati täielikult rahuldavat nõudeid olla avatud uustulnukatele ja soodustada nende osalemist. Nende võime toetada tööhõivet, majanduskasvu, investeeringuid ja ühtse digitaalse turu kiirendatud arengut ei saa täit tunnustust, vastupidiselt nende reageerimissuutlikkusele energia- ja kliimamuutustele.

4.5. Samuti peetakse väga väikeseks avaliku ja erasektori lepinguliste partnerluste ning ühiste tehnoloogiaalgatuste võimet toimida edukalt vastastikku teiste ELi rahastamisvahenditega, nagu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond, kuigi mõned ühised tehnoloogiaalgatused on allkirjastanud vastavad protokollid. Komitee peab oluliseks koostoime käivitamist, lihtsustades kohalike ja piirkondlike osalejate kaasamist ning ühtsetele tööstandarditele viimist.

4.6. Kuna projektitaotluste tagasilükkamise määr on programmi „Horisont 2020“ puhul seitse ühele, mis on kõrgem võrreldes seitsmenda raamprogrammiga, kus see oli viis ühele, siis oleks asjakohane tasakaalustada sõltumatute ekspertide-hindajate kogu, kellele taotlused esitatakse, sest programmi „Horisont 2020“ avaliku ja erasektori lepinguliste partnerluste esimestes hankekonkurssides pärines üle poole taotlustest tööstusest, samas kui üle poole ekspertidest-hindajatest on pärit akadeemilisest sektorist ning erasektori ekspertteadmised moodustavad vaid veidi üle viiendiku.

4.7. Ühiste tehnoloogiaalgatuste ning avaliku ja erasektori lepinguliste partnerluste jaoks kättesaadavatel raamistikel on olulised positiivsed omadused Euroopa tööstuse konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse saavutamiseks. Erasektori partnerid on meetmeid kavandanud ulatusliku avaliku konsultatsiooniprotsessi käigus töökava ja vastavate hangete väljatöötamiseks, et vastata tööstuse tegelikele vajadustele ning tagada kõrge kasutuselevõtu tase ja finantsvõimendus (kolm kuni üheksa).

4.8. Raamistikus „ühiste tehnoloogiaalgatuste 2014. aasta osalised hanked“ peab seda liiki partnerlus paremini selgitama oma institutsioonilist määratlust ja juhtimistasandeid, olles aruandekohuslane Euroopa maksumaksja ja ELi institutsioonide ees.

4.9. Komitee arvates peavad ühised tehnoloogiaalgatused ning avaliku ja erasektori lepingulised partnerlused vastama ka avatud mehhanismide ja kaasava juurdepääsu korral esmavajadustele, mis on kooskõlas sotsiaalpartnerite täielikku toetust omava tugeva majanduskasvupoliitikaga.

4.10. Ühised tehnoloogiaalgatused ning avaliku ja erasektori lepingulised partnerlused osalevad tegelikult juba ülemaailmses võistluses, et olla esimesed uue tulevikutehnoloogia väljatöötamises ja turustamises, ning seega vajavad nad järgmiste selgete tööstusstrateegia eesmärkide väljatöötamist ja rakendamist: — paindlikkus; — hindamise läbipaistvus ja tõhusus; — tippteaduse ja -tehnoloogia ning tööstusliku asjakohasuse sobivad kriteeriumid; — usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest kinnipidamine; — võime kaasata tõhusalt VKEsid; — idufirmade/võrsefirmade kiire areng.

4.11. Komitee rõhutab vajadust kaasata kõiki Euroopa peamistes tööstussektorites osalejaid, nii kaubandussektori liigi, ettevõtte suuruse kui ka inimressursside, nende koolitamise ja arendamise ning nende esindatuse osas, et parandada sotsiaalsete aspektide ja VKEde integreerimist ning sidusrühmade kaasamist teadusuuringute ja innovatsiooni projektidesse.

4.12. Sellega seoses peab komitee oluliseks võtta kasutusele asjakohased sotsiaalsed ja koolitusvahendid ning jälgida tulemuslikkuse dünaamiliste põhinäitajate alusel (key performance dynamic indicators, KPDI) nii patente ja teaduslikke publikatsioone kui ka eelkõige muutusi, mis mõjutavad sotsiaal-majanduslikku olukorda ja uute spetsialistide koolitamist.

4.13. Komitee arvates on strateegia „Euroopa 2020“ majanduskasvu ja tööhõive eesmärkide (eelkõige 3 % investeeringud teadustegevusse ja innovatsiooni) saavutamisel oluline koondada erasektori investeeringud, tuginedes riiklikele vahenditele ja tagades tugeva finantsvõimenduse.

4.14. Kõrgema tehnilise valmiduse tasemega innovatsioonitegevus peaks saama jätkuvalt toetust stabiilsuse väljavaadetel põhinevatest investeeringutest, mis on seotud tulemuslikkuse korrapärase kontrollimisega ning suunatud tööstuslikku taristusse ja tööstusettevõtetesse, tuginedes president Junckeri Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi näitele.

4.15. Komitee arvates tuleks tööstussektori sidusrühmi rohkem kaasata teadusuuringute ja innovatsiooni programmidesse ning programmikomisjonidesse, mis on oluline tegur iga liikmesriigi tööstuse ulatusliku osalemise edendamiseks.

4.16. Komitee leiab, et liikmesriigid ja Euroopa Komisjon peaksid läbi vaatama ning vajaduse ja võimaluse korral ühtlustama tööstussektori ühiseid tehnoloogiaalgatusi ning avaliku ja erasektori lepingulisi partnerlusi käsitleva õigusraamistiku. Need peavad suurendama lisaväärtust keskkonna-, majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase mõju, nutikate ärimudelite ja integreeritud territoriaalsete valdkondlike lahenduste, uute oskuste ja sotsiaalse innovatsiooni näol (8).

4.17. Mitmes ELi poliitikavaldkonnas ka väljaspool programmi „Horisont 2020“ rakendatavate teadusuuringute ja innovatsiooni mitmesuguste partnerlusskeemide arengut peab komitee arvates iseloomustama teadusuuringute ja innovatsiooni meetmete suurem sidusus ja parem koordineerimine kõikehõlmava ELi lähenemisviisiga sisemises ja välises mõõtmes. Suure tööstuse ja ühiskonna esindatusega Euroopa innovatsiooni nõukogu loomine koos innovatsioonitaristu toetamise üleeuroopalise võrgustikuga võiks aidata kaasa tõhusama raamistiku loomisele.

4.18. Arvestades üheksandat raamprogrammi, (9) peab komitee otstarbekaks luua läbipaistev raamistik hindamaks kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt toimivate ühiste tehnoloogiaalgatuste ning avaliku ja erasektori lepinguliste partnerluste tegevuse majanduslik-innovatiivset, sotsiaalset ja keskkonnaalast edu või ebaedu, hõlmates tööstuse lõpptarbijaid, sotsiaalpartnereid ning VKEde ja kodanikuühiskonna esindajaid, et hinnata strateegilisi prioriteete ja kujundada tulevasi partnerlusi, millele suunata programmi „Horisont 2030“ jõupingutused.

Brüssel, 19. oktoober 2016 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Georges DASSIS

(1) On olemas kahte liiki avaliku ja erasektori partnerlusi: ühised tehnoloogiaalgatused on ette nähtud ELi toimimise lepingu artikliga 187 ja põhinevad ühisettevõtteid reguleerival määrusel; avaliku ja erasektori lepingulised partnerlused on ühisalgatused lepingulises vormis, mis on ette nähtud programmis „Horisont 2020“ ja põhinevad kavatsuste memorandumil.

(2) Vt EL – Euroopa teadusruumi ja innovatsiooni komitee rahvusvahelise teadusuuringute ja innovatsiooni alase koostöö strateegiline foorum, mis toimus 2015. aasta veebruaris Brüsselis – ERAC-SFIC 1353/15.

(3) Vt COM(2016) 5 final: „Lisaks on mitu ühist tehnoloogiaalgatust allkirjastanud vastastikuse mõistmise memorandumi Euroopa Regionaalarengu Fondi vahendeid haldavate asutustega, millega on loodud struktureeritud koostöö raamistik.“

(4) ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

(5) ELT C 299, 4.10.2012, lk 12.

(6) Vt SWD(2016) 123, 7.4.2016.

(7) Põhjalikuma uuringu saab teostada pärast vahearuande avaldamist 2017. aastal.

(8) Vt nt meetodid, mis on kasutusel mõnes liikmesriigis, kus tööstussektori partnerlused saavad taotleda otse pädevatelt riigiasutustelt tehnilis-regulatiivsete tõkete ning selliste takistuste uurimist, mida tekitavad tehnoloogia arengu kiire ülekandmine turu uuendustesse, et need takistused kaotada.

(9) Arvamus INT/792, „„Horisont 2020“ vahehindamine“ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 66).