I. SISSEJUHATUS

Käesolevas teatises avaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 265 kohane komisjoni seisukoht, mis lähtub Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2020. aasta resolutsioonist komisjoni kohustuste kohta vastastikuse viisavabaduse valdkonnas vastavalt määruse (EL) 2018/1806 artiklile 7. Selles tehakse ühtlasi ülevaade arengust vastastikuse viisavabaduse vallas USAga alates 2020. aasta märtsist, mil võeti vastu eelmine teatis, rõhutades COVID-19 pandeemia kiuste komisjonis vastastikkuse põhimõtte kohaldamise praeguse olukorra parandamiseks tehtud jõupingutusi ja üles näidatud pühendumust.

Euroopa Parlamendis 22. oktoobril 2020 vastu võetud resolutsiooni aluseks oli Euroopa Parlamendi 19. oktoobri 2020. aasta täiskogu istungil arutluse all olnud suuline küsimus. Oma vastuses sellele küsimusele kinnitas komisjon uuesti oma pühendumust vastastikuse viisavabaduse saavutamisele kõigi liikmesriikide jaoks ja et peab seda prioriteediks. Komisjon selgitas ka, et jätkab tulemustele orienteeritud koostööd USAga, kooskõlastades selleks tegevuse asjaomaste liikmesriikidega, ning märkis, et seniste saavutuste põhjal võib käegakatsutavat edasiminekut täieliku vastastikuse viisanõudest loobumise suunas saavutada püsiva pühendumise ja koordineeritud diplomaatilise suhtluse kaudu. Kõnealuses resolutsioonis leiab Euroopa Parlament, et komisjon on „õiguslikult kohustatud võtma vastu delegeeritud õigusakti – millega peatatakse ajutiselt viisanõudest vabastamine selliste kolmandate riikide kodanike suhtes“, kes ei ole kaotanud viisanõuet teatavate ELi liikmesriikide kodanike suhtes enne 12. aprilli 2016. Selle resolutsiooniga peetakse silmas üksiti USAd, sest Bulgaaria, Horvaatia, Küprose ja Rumeenia kodanike suhtes kohaldatakse USAsse reisimisel endiselt viisanõuet. Euroopa Parlament kutsub ühtlasi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 265 alusel komisjoni üles võtma hiljemalt kahe kuu jooksul pärast kõnealuse resolutsiooni vastuvõtmist vastu nõutav delegeeritud õigusakt.

II. TAUST

12. aprillil 2016 esitas komisjon teatise „Ülevaade olukorrast ja võimalikud edasised sammud seoses vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmisega teatavates kolmandates riikides viisapoliitika valdkonnas“ . Teatises on märgitud, et komisjoni aktiivsel toetusel on enamik kolmandate riikidega seoses teatatud vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmise juhtumeid lahendatud . Samas on selles öeldud, et kui kolmas riik ei ole kaotanud viisanõuet 12. aprilliks 2016, on komisjon 15. märtsi 2001. aasta määruse (EÜ) nr 539/2001 alusel, mida on muudetud 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1289/2013, kohustatud võtma vastu delegeeritud õigusakti, millega peatatakse 12 kuuks viisavabaduse kohaldamine selle kolmanda riigi kodanike suhtes. Määruses on ühtlasi nõutud, et komisjon peab võtma arvesse tagajärgi, mida viisanõudest vabastamise peatamine tooks kaasa liidu ja selle liikmesriikide välissuhetele .

2016. aasta aprilli teatises hinnati, millised oleksid viisavabaduse peatamise tagajärjed ja mõju ELi kodanikele ja ettevõtjatele ning asjaomaste kolmandate riikide kodanike jaoks, ning kutsuti Euroopa Parlamenti ja nõukogu üles arutama, milline oleks kõige asjakohasem viis edasi liikuda. Seejärel esitas komisjon kuus järelteatist: 2016. aasta juulis ja detsembris, 2017. aasta mais ja detsembris , 2018. aasta detsembris ja 2020. aasta märtsis . Neist viimases esitas komisjon ülevaate olukorrast ja edasised sammud seoses vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmisega USAs (see puudutab Bulgaaria, Horvaatia, Küprose ja Rumeenia kodanikke), mis on ainus järelejäänud vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmise juhtum. Ühtlasi antakse selles ülevaade Poola edusammudest, kuna viimane ühines 2019. aasta novembris USA viisanõudest loobumise programmiga.

2020. aasta märtsis esitatud teatises on viidatud asjaolule, et kogu maailmas on kätte jõudnud viisapoliitika rakendamise seisukohast erakordne aeg, mil üha rohkem riike on võtnud viisaga seotud meetmeid, et võidelda COVID-19 pandeemia vastu. USAs hakkasid 13. märtsist 2020 kehtima ajutised mittehädavajaliku reisimise piirangud füüsiliselt Schengeni alal viibinud või seda viimase 14 päeva jooksul enne USA territooriumile sisenemist külastanud välismaalastele nende kodakondsusest olenemata . Neid piirangud laiendati 16. märtsil Iirimaale ja Ühendkuningriigile . Kuna nende piirangute aluseks on füüsiline kohalolek asjaomastes piirkondades, mitte reisijate kodakondsus, ei saa neid pidada seotuks vastastikuse viisavabadusega . Euroopa Liit on astunud sarnaseid samme, et piirata mittehädavajalikku reisimist liitu .

III. VIIMASE AJA SUUNDUMUSED

1.Ülevaade ELi ja USA vahelistest kontaktidest ja nende järelmeetmetest

Ehkki pärast 2020. aasta märtsi ei ole olnud võimalik korraldada füüsilisi kohtumisi, on vastastikkuse põhimõtte kohaldamata jätmise küsimust käsitletud kõigil olulistel videokonverentsidel USAga. Muu hulgas oli see ELi ja USA justiits- ja siseministrite 28. mai 2020. aasta kohtumise päevakorras. Samuti arutati seda teemat ELi ja USA justiits- ja siseküsimuste kõrgete ametnike kohtumisel 15. septembril 2020 ning kolmepoolsetel kohtumistel (komisjoni, USA ja asjaomaste liikmesriikide vahel) 18.–19. juunini 2020 ja 10.–11. detsembrini 2020.

ELi ja USA justiits- ja siseministrite kohtumine (2020. aasta mai)

ELi ja USA justiits- ja siseministrite kohtumisel 28. mail 2020 rõhutasid nii Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja Horvaatia kui ka komisjon veel kord, kui tähtis on laiendada USA viisanõudest loobumise programmi kõigile ELi liikmesriikidele. Meenutades Poola edukat ühinemist viisanõudest loobumise programmiga, mis näitab, kuidas koordineeritud ja pragmaatiline tehnilist ja diplomaatilist laadi pühendumus viib sihile, rõhutasid pooled, et viisanõudest loobumine ülejäänud nelja liikmesriigi suhtes jääb endiselt prioriteediks. Pooled nõustusid, et edu saavutamiseks peab jätkuma konstruktiivne koostöö USA poolt iga asjaomase liikmesriigi jaoks välja töötatud riigipõhise töökava rakendamisel, et jõuda selle abil USA viisanõudest loobumise programmi julgeolekunõuete täieliku täitmiseni.

Kolmepoolne kohtumine 2020. aasta juunis

Videokonverentsi vormis toimunud kolmepoolne kohtumine, mis oli pühendatud vastastikuse viisavabaduse põhimõttele, leidis aset 18.–19. juunini 2020. Sellel said kokku USA, komisjoni ja asjaomaste liikmesriikide – Bulgaaria, Horvaatia, Küprose ja Rumeenia – esindajad. Jõupingutuste jätkumine pandeemiast ja kogu ELi ja USA vahelise mittehädavajaliku reisimise peatumisest hoolimata näitab viisanõuete vastastikkuse põhimõtte olulisust. Osalejad uurisid võimalusi, kuidas jätkata ühist tööd COVID-19 tingimustes ja arutasid USA viisanõuetest loobumise programmi julgeolekunõuete täitmisel ja eelkõige viisa andmisest keeldumise määra asjus tehtud edusamme.

Hoolimata COVID-19 pandeemiaga seotud reisipiirangutest ja enamiku USA viisateenuste peatumisest kogu maailmas alates märtsikuust, ei viidanud USA esindajad võimalusele, et viisa andmisest keeldumise määra arvutamise meetodit 2020. eelarveaasta puhul muudetakse. Viisa andmisest keeldumise kindel määr on oluline õiguslik nõue, mida peab täitma iga riik, kes soovib USA viisanõudest loobumise programmis osaleda .

USA viisanõudest loobumise programmi seni täitmata julgeolekunõuete küsimuses toimus 2019. aastal USA poolt neljale liikmesriigile antud riigipõhiseid töökavasid käsitlev teine läbirääkimiste voor. Võrreldes varasemate kordadega, kui käsitluse all olid pigem üldised julgeolekunõuded, pidasid asjakohased liikmesriigid seekordset arutelu, mille aluseks olid riigipõhised töökavad, selgeks edasiminekuks. Kuna töökavad sisaldavad suuniseid, mis käivad iga asjaomase liikmesriigi kohta eraldi, võimaldab see viimastel keskenduda just enda täitmata nõuetele. Nagu öeldud 2020. aasta märtsi teatises, sisaldavad töökavad suunavaid meetmeid, mida liikmesriigid peaksid nõuetele vastamiseks võtma. Töökavad vaadati kolmepoolsel kohtumisel läbi ja anti hinnang nende rakendamisele. Ilmnes, et kõik neli liikmesriiki olid teinud mitmes vallas edusamme. Nende edusammude hulka kuulub näiteks teabevahetuslepingute (eelkõige raske kuritegevuse tõkestamise ja sellevastase võitluse lepingu) rakendamine, kasutades USA pakutud teavet rändajate taustakontrolli ja terrorismivastaste võitluse tõhustamiseks, ning riikliku taustakontrollivõimekuse parandamine. Ehkki USA esindajad tunnistasid tehtud edusamme, kinnitasid nad jätkuvalt, et olukorda hinnatakse terviklikult ning kõiki tarvilikke lepinguid ei saa lugeda veel täies mahus rakendatuks .

Kohtumise tulemusel lubasid kõik neli liikmesriiki jätkata tööd oma töökava kohaselt. USA lubas jätkata töökavade läbivaatamist ja anda pidevalt tagasisidet.

Kolmepoolne kohtumine 2020. aasta detsembris

Kolmepoolse kohtumise järgmine voor toimus 10.–11. detsembrini 2020 videosilla teel. Kestvast üleilmsest pandeemiast hoolimata rõhutati sellel pingutuste jätkumist. Viisa andmisest keeldumise määr 2020. eelarveaasta kohta ei olnud veel avalikult kättesaadav, kuid USA esindajad rõhutasid, et 2020. aasta langusele vastas viisa taotluste hulga järsk langus.