Nõukogu järeldused ELi ja Šveitsi Konföderatsiooni suhete kohta

(2019/C 147/03)

1. Kooskõlas oma 28. veebruari 2017. aasta ja 11. detsembri 2018. aasta järeldustega andis nõukogu hinnangu ELi ja Šveitsi Konföderatsiooni suhete üldisele seisule. Nõukogu hindab nimetatud suhete seisu ning ELi ja teiste ELi mittekuuluvate Lääne-Euroopa riikide suhete seisu uuesti 2020. aasta lõpuks, tehes seda vastavalt vajadusele.

2. EL ja Šveits on lähedased liitlased ja olulised majanduspartnerid. ELi ja Šveitsi vahel on märkimisväärne vastastikune majanduslik sõltuvus, nii kaupade ja teenustega kauplemise kui ka otseinvesteeringute osas. Samal ajal ulatub meie koostöö palju kaugemale vastastikku saadavast majanduslikust ja kaubanduslikust kasust, hõlmates paljusid valdkondi, alates justiits- ja siseküsimustest kuni teadusuuringute, hariduse ja transpordini, mis kõik toovad mõlemale poolele suurt kasu. Viimase kahe aasta jooksul on ELi ja Šveitsi suhted veelgi intensiivistunud.

3. Nõukogu hindab ELi ja Šveitsi jätkuvat koostööd rahvusvahelistes küsimustes, mille käigus kooskõlastatakse nende seisukohti vastastikku huvi pakkuvates küsimustes mitmepoolsetel foorumitel sellistes valdkondades nagu kliimamuutuste vastu võitlemine ja keskkonnakaitse, inimõiguste edendamine, õigusriik, rahvusvaheline kriminaalõigus, rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimine, demokraatia ning kestlik areng ja mitmepoolse kaubandussüsteemi säilitamine. Samuti hindab nõukogu tihedat koostööd arengukoostöö, humanitaarabi ja kodanikukaitse valdkondades ning väljendab heameelt komisjoni (ECHO), Šveitsi arengu- ja koostööameti ja föderaalse kodanikukaitseameti vahelise halduskokkuleppe allkirjastamise üle 28. aprillil 2017.

4. Nõukogu väljendab samuti heameelt ELi ja Šveitsi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumist käsitleva lepingu allkirjastamise üle 23. novembril 2017 ning kutsub pooli viima võimalikult kiiresti lõpule lepingu jõustumiseks vajalikud menetlused. Luues üheskoos laiema CO2-turu, näitavad EL ja Šveits üles oma tugevat pühendumist Pariisi kokkuleppe raames seatud eesmärkide täitmisele.

5. Nõukogu tervitab koostööd Šveitsiga ÜVJP küsimustes ning eelkõige Šveitsi osalemist ÜVJP missioonides, näiteks Ukrainas ja Sahelis, ning innustab Šveitsi seda toetust tugevdama. Lisaks märgib nõukogu, et Šveits on vabatahtlikult ja üksikjuhtumipõhiselt ühinenud ELi piiravate meetmetega ning innustab Šveitsi jätkama piiravate meetmete hoolikat ja järjekindlat kohaldamist, sealhulgas meetmetest kõrvalehoidmise ennetamist.

6. Nõukogu tunnistab rahuloluga ELi ja Šveitsi koostööd rahvusvahelise rände valdkonnas, sealhulgas mis puudutab rändevoogude haldamist, pagulaste ümberpaigutamist ja valitsemistava arendamist ülemaailmsel tasandil. Nõukogu innustab Šveitsi jätkama koostööd seoses Vahemere ida-, kesk- ja lääneosa rändeteedega ning soovitab jätkata koordineerimisalaseid pingutusi.

7. Seoses Schengeni ja Dublini acquis’ga ühinemisega jätkab Šveits nende acquis’de tõhusat kohaldamist. Eeskätt peab nõukogu tervitatavaks 8. novembril 2018 Euroopa Liidu ja Šveitsi vahel allkirjastatud kokkulepet Šveitsi osalemise kohta Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ametis (eu-LISA). Nõukogu peab samuti tervitatavaks, et lõpule on viidud läbirääkimised Eurodaci ja Prümi otsuste üle, mis käsitlevad tõhustatud politseikoostööd terrorismi ja rahvusvahelise kuritegevuse vastaseks võitluseks, ning vastu on võetud leping, mis käsitleb täiendavaid norme seoses Sisejulgeolekufondi osaks oleva välispiiride ja viisade rahastamisvahendiga aastateks 2014–2020. Nõukogu tunnistab Šveitsi konstruktiivset ja positiivset koostööd, eeskätt Euroopa rände tegevuskava rakendamise kontekstis.

8. Meie vastastikku kasutoovad suhted hõlmavad jagatud vastutust nende suhete pikaajalise edukuse ja kestlikkuse tagamiseks. Nõukogu kinnitab taas, et osalemine ELi siseturu ja poliitikate teatavates osades ei tähenda Šveitsi jaoks üksnes osalemist kahepoolsetes suhetes, vaid muudab ta ka osalejaks ühises majandusruumis, mis nõuab ühiste normide heakskiitmist ja jõustamist. Alates 2008. aastast on nõukogu mitmetes järjestikustes järeldustes rõhutanud, et praegune kahepoolsete kokkulepete süsteem on ammendunud, kuna see on keeruline, mittetäielik ning seetõttu ei näe ette homogeenseid tingimusi kodanikele ja ettevõtjatele siseturu valdkondades, milles Šveits osaleb.

9. EL ja Šveits alustasid 2014. aasta mais läbirääkimisi olemasolevate ja tulevaste lepingute ühise institutsioonilise raamistiku üle, eesmärgiga konsolideerida kahepoolne lähenemisviis ning arendada välja EL ja Šveitsi ulatuslik partnerlus selle täieliku potentsiaali ärakasutamiseks. Rohkem kui neli aastat kestnud läbirääkimised jõudsid lõpule 2018. aasta lõpus. Läbirääkijad leidsid õiglased ja tasakaalustatud lahendused sellistes valdkondades nagu ELi õigustiku dünaamiline ülevõtmine Šveitsi poolt, sõltumatu vaidluste lahendamise süsteem ja sätted suurema õiguskindluse tagamiseks, samuti võrdsed võimalused meie kodanikele ja ettevõtjatele. Nõukogul on väga kahju, et Šveitsi Konföderatsioon ei kinnitanud seda tulemust 2018. aasta detsembris ning kutsub liidunõukogu üles toetama institutsioonilise raamlepingu läbiräägitud teksti ja esitama selle vastuvõtmiseks Šveitsi Liidukogule niipea, kui konsulteerimine sidusrühmadega on 2019. aasta kevadel lõppenud. Nõukogu rõhutab, et institutsioonilise raamlepingu sõlmimine käesoleva teksti põhjal on ELi jaoks tulevaste Šveitsi osalemist ELi siseturul käsitlevate lepingute sõlmimise eeltingimuseks ning samuti oluline element otsuste tegemisel edasiste sammude kohta vastastikku kasutoova turujuurdepääsu poole liikumisel. See võimaldab kahepoolset lähenemisviisi konsolideerida nii, et tagatud on jätkusuutlikkus ja edasine areng.

10. Nõukogu kinnitab taas, et isikute vaba liikumine on ELi poliitika alustala ning et siseturg ja selle neli vabadust on lahutamatud. Selles kontekstis tunnustab nõukogu Šveitsi jõupingutuste eest, mis on tehtud rahvaalgatuse „Peatage massiline sisseränne“ üle 9. veebruaril 2014 toimunud hääletuse tulemuste rakendamisel viisil, mis on kooskõlas ELi kodanike õigustega isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe alusel. Nõukogu tervitab Šveitsi kinnitust, et pärast 8. detsembri 2017. aasta rakendusmääruse vastuvõtmist saavad ELi ja EMP tööotsijad registreeruda piirkondlikes tööhõivebüroodes. Nõukogu väljendab siiski kahetsust Šveitsi 7. detsembril 2018 tehtud otsuse üle pikendada Horvaatia töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes kehtestatud üleminekumeetmete kohaldamist üle esialgse kaheaastase perioodi ning kutsub seetõttu Šveitsi üles kaaluma kõnealuste üleminekumeetmete kohaldamise perioodi lühendamist.

11. Nõukogu on 2012., 2014. ja 2017. aastal mitmetes järjestikustes järeldustes kutsunud Šveitsi üles pidama läbirääkimisi ELis sotsiaalsete ja majanduslike erinevuste vähendamiseks antava rahalise panuse uuendamise üle; kõnealune panus peaks olema proportsionaalne märkimisväärse kasuga, mida Šveits saab siseturul osalemisest. Sellega seoses võtab nõukogu teadmiseks Šveitsi Liidunõukogus 28. septembril 2018 vastu võetud ettepaneku Šveitsi poolt ELile antava teise rahalise panuse kohta. Nimetatud teine panus, mis antakse uuesti samadel alustel nagu see, milles 2006. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis kokku lepiti, on ELi ja Šveitsi vaheliste üldiste suhete lahutamatu osa ning on samuti kavandatud tugevdama veelgi Šveitsi ja ELi liikmesriikide vahelisi poliitilisi, majanduslikke ja kultuurilisi sidemeid. Nõukogu loodab, et Šveitsi Liidukogu võtab ettepaneku kiiresti ja tingimusteta vastu. Samuti rõhutab nõukogu, kui oluline on säilitada selles valdkonnas koordineeritud koostöö kooskõlas ELi mitmeaastase programmitöö tsükliga.

12. ELi ja Šveitsi vahel jätkuvad tugevad ja stabiilsed kaubandussuhted, mis toovad kasu mõlemale poolele. Meie tihedate majandussuhete aluseks olevat 1972. aasta vabakaubanduslepingut ei ole aga kohandatud rahvusvahelistes kaubanduseeskirjades sellest ajast toimunud muutustega. Sellest tulenevalt kutsub nõukogu üles ajakohastama Šveitsi ja Euroopa Liidu kaubandussuhteid reguleerivaid lepinguid, eelkõige vabakaubanduslepingut. Kiiremas korras tuleks käsitleda ELi ettevõtjate, eelkõige põllumajandusliku toidutööstuse ja teenuste sektorite ettevõtjate tõhustatud juurdepääsu Šveitsi turule.

13. Nõukogu kordab oma muret teatavate lepingute ebajärjekindla rakendamise pärast ja Šveitsi poolt kõnealuste lepingutega (eelkõige isikute vaba liikumist käsitleva lepinguga) vastuolus olevate hilisemate õiguslike meetmete ja tavade kohaldamise pärast. Sellega seoses kutsub nõukogu Šveitsi tungivalt üles võtma üle asjakohase ELi acquis’, eelkõige lähetatud töötajate valdkonnas, ning kõrvalmeetmed, mida Šveits kohaldab tema territooriumil teenuseid osutavate ELi ettevõtjate suhtes, kehtetuks tunnistama või neid kohandama kooskõlas ELi proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõttega.

14. Nõukogu väljendab heameelt ELi ja Šveitsi vahelise finantskontosid käsitleva automaatse teabevahetuse lepingu jõustumise üle 1. jaanuaril 2017 ning esimese automaatse teabevahetuse üle Šveitsi ja ELi liikmesriikide vahel 2018. aasta septembris.