[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 16.10.2008

KOM(2008) 651 lõplik

KOMISJONI TEATIS

EDUSAMMUD SEOSES KYOTO EESMÄRKIDE SAAVUTAMISEGA

(nõutav vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele 280/2004/EÜ ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta)

{SEK(2008) 2636}

SISUKORD

1. KOKKUVÕTE 3

2. TEGELIKUD EDUSAMMUD AASTATEL 1990–2006 5

2.1. Kasvuhoonegaaside heite arengusuunad 5

2.2. Heide inimese kohta ja kasvuhoonegaaside heite intensiivsus 2006. aastal 6

2.3. Kasvuhoonegaaside heide 2006. aastal võrreldes 2005. aastaga 7

2.4. Heite arengusuunad peamistes sektorites 8

3. KAVANDATUD EDUSAMMUD KYOTO EESMÄRKIDE SAAVUTAMISEL 10

3.1. Liikmesriikide prognoosid 10

3.1.1. EL 27 10

3.1.2. EL 15 10

3.1.3. EL 12 10

3.1.4. Kandidaatriigid 10

3.2. Euroopa kliimamuutuste programmi (European Climate Change Programme ECCP) rakendamine 13

3.3. Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi (Emissions Trading Scheme – ETS) rakendamine 14

3.3.1. Esimene kauplemisperiood (2005–2007) 14

3.3.2. Teine kauplemisperiood (2008–2012) 14

3.3.3. Ühisrakenduse ja puhta arengu mehhanismide (JI/CDM) kasutamine käitajate poolt 15

3.4. Kyoto mehhanismide kavandatud kasutamine riikide poolt 15

3.5. Süsiniku neeldajate kavandatud kasutamine 15

1. KOKKUVÕTE

Kyoto eesmärkide saavutamisega ollakse graafikus, 2008–2012

Vastavalt Kyoto protokollile on EL 15 nõustunud vähendama oma kasvuhoonegaaside heidet aastateks 2008–2012 võrdlusaasta tasemega võrreldes 8 %1. Uusimate (2006) saadaolevate seireandmete2 kohaselt oli EL 15 kasvuhoonegaaside koguheide ilma maakasutust, maakasutuse muutumist ja metsandust arvestamata 2,7 % madalam kui võrdlusaastal. Alates 1990. aastast kasvas EL 15 majandus (väljendatuna SKT-s) peaaegu 40 % võrra. Aastal 2006 vähenes EL 15 kasvuhoonegaaside heide 0,8 % võrra 2005. aastaga võrreldes, samal ajal kui EL 15 majandus kasvas 2,8 %.

Joonisel 1 esitatud prognooside3 kohaselt saavutab ühendus Kyoto eesmärgid. Lisaks eeldatakse, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluvad sektorid aitavad heitkoguseid vähendada 3,3 % võrra – seda ei ole prognoositavates hinnangutes praegu veel täielikult arvesse võetud (vt komisjoni talituste töödokumendi tabel 11).

Joonis 1: EL 15 tegelikud ja kavandatud heitkogused

[pic]

Praeguste hinnangute kohaselt saavutavad 2010. aastaks oma sihttaseme EL 15 kaheksa liikmesriiki (Belgia, Iirimaa, Kreeka, Madalmaad, Portugal, Rootsi, Saksamaa ja Ühendkuningriik), kasutades olemasolevaid põhimõtteid ja meetmeid, süsiniku neeldajaid ning Kyoto mehhanisme. Lisaks prognoositakse, et neli liikmesriiki (Austria, Luksemburg, Prantsusmaa, Soome) saavutavad oma sihttaseme, kui võtta arvesse ka kavandatud täiendavaid põhimõtteid ja meetmeid. Praeguste hinnangute kohaselt ei saavuta kolm liikmesriiki (Hispaania, Itaalia ja Taani) Kyoto eesmärke. Lahknevust kõnealuste riikide prognooside ja sihttasemete vahel on aga võrreldes eelmise aastaga oluliselt vähendatud, eriti Hispaanias ja Itaalias. Lisaks peaks Taani ja Hispaania sihttaseme saavutamisele oluliselt kaasa aitama ELi heitkogustega kauplemise süsteem ning selle mõju (mida ei ole käesoleva aasta prognoosides arvesse võetud) kõnealuste riikide heidetele.

EL 27 kasvuhoonegaaside koguheide oli 2006. aastal võrdlusaasta tasemest 10,8 % madalam, seda ilma maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest pärit heite ja selle kõrvaldamiseta, ning 0,3 % madalam kui 2005. aasta tase. EL 27 majandus kasvas 2006. aastal 3,0 %.

Hoolimata sellest, et heited enamikus EL 12 uutes liikmesriikides ajavahemikus 2006–2010 prognooside kohaselt suurenevad, saavutavad üheksa nendest riikidest, kellel on Kyoto eesmärgid, hinnangute kohaselt Kyoto sihttaseme või isegi ületavad selle ainult olemasolevate põhimõtete ja meetmete abil. Sloveenia prognooside kohaselt saavutab ta Kyoto sihtaseme vaid juhul, kui võtta arvesse ka kavandatud täiendavaid põhimõtteid ja meetmeid ning Kyoto mehhanisme ja süsiniku neeldajaid.

Uued meetmed ELi 2020. aasta kõrge sihttaseme saavutamiseks

Kevadel 2007 võttis Euroopa Ülemkogu endale ühepoolse kohustuse vähendada EL 27 kasvuhoonegaaside heitkogust 2020. aastaks vähemalt 20 % võrra 1990. aasta tasemega võrreldes ja 30 % võrra, kui teised arenenud riigid kohustuvad heiteid samaväärselt vähendama ning majanduslikult arenenumad arengumaad aitavad asjakohaselt kaasa vastavalt oma kohustustele ja vastavatele võimalustele.

Euroopa Komisjon esitas endale võetud kohustuse järelmeetmena jaanuaris 2008 kliimamuutuse- ja energeetikapaketi, mis sisaldab uusi seadusandlikke meetmeid, mis hõlmavad ELi peamisi majandussektoreid. Kavandatud on järgmised meetmed: a) heitkogustega kauplemise täiustatud süsteem, b) heitkoguste vähendamise sihttase tööstusharudele, mida heitkogustega kauplemise süsteem ei hõlma (nt põllumajandus, ehitus, transport, jäätmesektor); ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluvaid heiteid tuleb 2020. aastaks vähendada 21 % võrra 2005. aasta tasemega võrreldes ja kõnealuse süsteemi väliseid heiteid tuleb vähendada 10 % võrra, kusjuures liikmesriikide sihttasemed on erinevad vastavalt SKT praegusele ja prognoositavale suhtelisele tasemele inimese kohta, c) õiguslikult jõustatavad sihttasemed taastuvate energiaallikate osakaalu tõstmiseks toodetavas koguenergias ning d) uued eeskirjad süsiniku kogumise ja säilitamise ning keskkonnatoetuste kohta.

Lisaks kõnealusele paketile tegi Euroopa Komisjon samuti ettepaneku kõikehõlmava uue strateegia kohta Euroopa Liidus müüdud uute autode ja kaubikute süsinikdioksiidiheite vähendamiseks. See uus strateegia võimaldab ELil saavutada oma ammu seatud eesmärgi vähendada 2012. aastaks süsinikdioksiidiheite keskmist kogust kuni 120 grammini km kohta,4 mis tähendab heite vähendamist ligikaudu 25 % võrra praeguse tasemega võrreldes. Pärast kõnealust uut strateegiat vaadatakse ELis läbi kütuse kvaliteedinõuded. Kütuse kvaliteedi direktiiviga5 ei muudeta keskkonnasõbralikumaks üksnes kütust, vaid võimaldatakse kasutusele võtta ka vähemsaastavad sõidukid ja masinad. Eeldatakse, et kõnealuse direktiivi abil vähendatakse kasvuhoonegaaside heidet 2011. ja 2020. aasta vahel 10 % võrra. Seega vähendataks heidet 2020. aastaks 500 miljoni tonni süsinikdioksiidi võrra.

Joonisel 2 on näidatud märkimisväärset lahknevust liikmesriikide 2020. aasta prognooside ja ELi 2020. aasta sihttasemete vahel, mistõttu EL peab pärast 2012. aastat hakkama heiteid palju järsemalt vähendama kui 1990. aastal. Olenevalt tegelikust sihttasemest peavad heited 2020. aastal võrreldes praeguste prognoosidega vähenema 1 000–1 500 miljoni tonni süsinikdioksiidi ekvivalendi ulatuses. See tähendab, et EL ja liikmesriigid peavad niipea kui võimalik vastu võtma uued õigusaktid ning neid rakendama.

Joonis 2: EL 27 tegelik ja kavandatud heitkogus

[pic]

2. TEGELIKUD EDUSAMMUD AASTATEL 1990–2006

2.1. Kasvuhoonegaaside heite arengusuunad

ELi kasvuhoonegaaside üldheite arengut mõjutavad tugevasti kaks suurimat heite tekitajat, Saksamaa ja Ühendkuningriik, kelle heitkogus moodustab umbes kolmandiku kasvuhoonegaaside koguheitest EL 27-s. Nende kahe liikmesriigi kasvuhoonegaaside koguheide on 1990. aastaga võrreldes vähenenud 339 miljoni tonni süsinikdioksiidi ekvivalendi võrra.

Positiivsete arengusuundade peamised põhjused Saksamaal on elektri- ja küttejaamade suurenev tõhusus ning viie uue liidumaa majanduse ümberkorraldamine pärast Saksamaa taasühinemist. Kasvuhoonegaaside heidet vähendati Ühendkuningriigis energiatõhususe olulise parandamisega tänu mitmete eri meetmete rakendamisele peamistes energiat kasutavates sektorites, ning - osaliselt tingitud energiaturu liberaliseerimisest - rohkem süsihappegaasi tekitavate kütuste (nagu kivisüsi ja nafta) kasutamise olulisele vähendamisele väheste heidetega või heitevaba elektritootmise kasuks, näiteks gaasi, tuumaenergia ja taastuva energia abil, aga ka tänu meetmete võtmisele dilämmastikoksiidi heite vähendamiseks adipiinhappe tootmisel.

Itaalia ja Prantsusmaa on suuremate heitetekitajate seas kolmandal ja neljandal kohal, mõlema riigi heite osakaal on 11 %. Itaalia kasvuhoonegaaside heide oli 2005. aastal 2006. aasta tasemega võrreldes umbes 10 % kõrgem. See suurenes pärast 1990. aastat eeskätt maanteetranspordi, elektri- ja soojatootmise ning bensiini rafineerimise tõttu. Prantsusmaa heitkogus oli 2006. aastal 1990. aasta tasemega võrreldes 4 % madalam. Prantsusmaal vähendati adipiinhappe tootmisest tulenevat dilämmastikoksiidi heidet oluliselt, kuid autotranspordist lähtuv süsinikdioksiidiheide kasvas aastatel 1990–2006 märkimisväärselt.

Hispaania ja Poola on EL 27 suuremate heitetekitajate seas viiendal ja kuuendal kohal, nende heide moodustab EL 27 kasvuhoonegaaside koguheitest umbes 8 %. Hispaania heitkogus kasvas 1990. ja 2006. aasta vahel 51 % võrra. See tulenes suuresti maanteetranspordiga, elektri- ja soojatootmisega ning tootva tööstusega seotud heite kasvust. Poola vähendas kasvuhoonegaaside heidet aastatel 1990–2006 12 % võrra (-29 % alates võrdlusaastast, mis Poola puhul on 1988). Peamised heite vähenemist soodustavad tegurid olid Poolas (nagu teisteski Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikides) energiat raiskava rasketööstuse langus ning majanduse üldine ümberkorraldamine 1980. aastate lõpus ja 1990. aastate alguses. Märkimist väärivaks erandiks oli transport (eriti maanteetransport) – selles valdkonnas heide nimelt kasvas.

Aastal 2006 olid kümne liikmesriigi kasvuhoonegaaside heited võrdlusaasta tasemest kõrgemad, samas kui ülejäänud viieteistkümnes liikmesriigis olid heited võrdlusaasta tasemest madalamad. Küprosel ja Maltal puuduvad Kyoto protokolli kohased kohustused heitkoguste vähendamiseks. Neis riikides ületas 2006. aasta heitkogus 1990. aasta taseme. Kasvuhoonegaaside heitkoguse protsentuaalsed muutused võrdlusaastast 2006. aastani ulatuvad -55,7 %-st (Eesti) kuni +49,5 %-ni (Hispaania).

2.2. Heide inimese kohta ja kasvuhoonegaaside heite intensiivsus 2006. aastal

Aastal 2006 paiskas ELi kodanik keskmiselt õhku 10,4 tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti. EL 15 keskmine oli 10,7 tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti inimese kohta, mis tähendab vähenemist 0,2 tonni süsinikdioksiidi ekvivalendi võrra 2005. aastaga võrreldes. Kasvuhoonegaaside heitkogus inimese kohta erineb aga oluliselt Euroopa riikide vahel. Heide inimese kohta on seotud iga riigi energiamahukuse (primaarenergiakasutus inimese kohta) ja energialiikidega (mis mõjutab heitetaset toodetud energiaühiku kohta).

Praegustes majandustingimustes võib heitkoguse tõusu inimese kohta seletada kõrgemast elatustasemest tingitud suurema energiatarbimisega inimese kohta, heitkoguse langust inimese kohta võib aga seletada energiatõhususe parandamise ja taastuvate energiaallikate osakaalu suurenemisega riigis toodetavas koguenergias.

Heitkogus inimese kohta, nagu ka kasvuhoonegaaside koguheide vähenes 1990. aastatel. Pärast 2000. aastat on aga heitkogus inimese kohta vähenenud EL 15 riikides, samal ajal kui Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikides on see suurenenud (vastavalt -3,2 % ja +4,2 % ajavahemikul 2000–2006). ELis kasvas kasvuhoonegaaside heitkogus inimese kohta alates 1990. aastast kõige rohkem Hispaanias, Portugalis, Küprosel ja Maltal, ehkki neis ei ole veel jõutud ELi keskmisele tasemele.

Joonisel 3 on näidatud, et heitkogus nii EL 15 kui EL 27 riikides on vähenenud, samas kui majandus on oluliselt kasvanud. See võib viidata asjaolule, et seos majanduskasvu ja heitkoguse vahel on suhteliselt vähenenud EL 15 riikides alates 1993. aastast ja EL 27 riikides alates 1996. aastast. Ajavahemikul 1990–2006 kasvas EL 27 riikide SKT 40 % ja heitkogus vähenes samas 7,7 %, samal ajavahemikul kasvas SKT EL 15 riikides pea 39 % ning kasvuhoonegaasid vähenesid 2,2 % võrra.

Kõik ELi liikmesriigid, välja arvatud Portugal, on hoolimata tugevast majanduskasvust oma heitkogust ajavahemikul 1990–2006 oluliselt vähendanud. See on eelkõige toimunud Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriikides tänu muudatustele energiat raiskaval rasketööstusel põhinevas tootmissektoris.

Joonis 3: Kasvuhoonegaaside heite intensiivsus EL 15 ja EL 27 riikides, SKT, energiatarbimine ja süsinikdioksiidiheide EL 15 riikides

[pic]

2.3. Kasvuhoonegaaside heide 2006. aastal võrreldes 2005. aastaga

Ajavahemikul 2005–2006 vähenes EL 27 riikide heitkogus 14 miljoni tonni süsinikdioksiidi ekvivalendi võrra (0,3 %). Selline üldine vähenemine on kahe eri arengusuuna tulemus: kui EL 15 riikides vähenes heide 35 miljoni tonni süsinikdioksiidi ekvivalendi võrra (0,8 %), siis teistes liikmesriikides suurenes see 21 miljoni tonni süsinikdioksiidi ekvivalendi võrra (2,2 %). Kasvuhoonegaaside heide suurenes või püsis samal tasemel kõikides EL 15 riikides, välja arvatud Soome ja Taani. Heitkogused kasvasid enamikus muudes riikides, välja arvatud Eesti, Ungari ja Slovaki Vabariik.

Nii rahvusvahelisest kui ka siseriiklikust lennundusest ja laevandusest lähtuv kasvuhoonegaaside heide suurenes 2006. aastal järsult. EL 15 riikides suurenes heide kõnealustest sektoritest, mis ei ole praegu täielikult Kyoto protokolli kaasatud, peaaegu 5,2 miljoni tonni süsinikdioksiidi ekvivalendi (lennundus) ja 11,4 miljoni tonni süsinikdioksiidi ekvivalendi (laevandus) võrra.

Maanteetranspordist lähtuv süsinikdioksiidi heide suurenes jätkuvalt enamikus riikides, eriti Hispaanias ja Poolas, vähenes aga eelkõige Saksamaal. Hispaanias kajastas selline tõus diislikütuse suurenenud kasutamist (5,1 %), mida ei tasakaalustanud ka vähenenud bensiinitarbimine (-4,6 %). Poolas suurenes nii bensiini kui ka diislikütuse tarbimine vastavalt 6,1 % ja 7,2 % võrra. Saksamaa heitkoguse vähenemine tuleneb peamiselt vähenenud bensiinitarbimisest (-4,3 %).

Neli EL 15 liikmesriiki aitasid heitkoguse üldisele vähenemisele oluliselt kaasa: Prantsusmaa (14 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti), Itaalia (10 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti), Hispaania (8 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti) ja Belgia (5 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti). Heide vähenes peamiselt tänu väiksemale gaasi- ja naftakasutusele kodumajapidamistes ja teenindussektoris. Selle põhjuseks olid väiksem vajadus kütmise järele kogu Euroopas tänu soojemale temperatuurile 2006. aastal ja kõrgemad gaasihinnad. Elektrinõudlus kodumajapidamistes püsis valdavalt samal tasemel. Lisaks vähenes Itaalias oluliselt adipiinhappe tootmisest tulenev dilämmastikoksiidi heitkogus tänu heitevähendusmeetoditele (5 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti).

Heide vähenes EL 15 riikides 2006. aastal peamiselt tänu väiksemale süsinikdioksiidiheitele riiklikus elektri- ja soojatootmises, kodumajapidamistes ja teenindussektoris ning eelkõige autotranspordis.

Kasvuhoonegaaside koguheide suurenes kõige enam Poolas (14 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti), Soomes (11 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti) ja Taanis (7 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti). Kõnealused heitkogused kasvasid peamiselt energiavarustussektoris järgmiste asjaolude tõttu:

• elektritootmise kasv soojuselektrijaamades ja fossiilkütuste suurem tarbimine Poola kodumajapidamistes ning raua- ja terasetootmisest tuleneva süsinikdioksiidiheite suurenemine;

• elektritootmise kasv kivisöeküttel töötavates elektrijaamades, hüdroenergiast elektritootmise vähenemine ja elektri puhasimpordi vähenemine Soomes;

• elektritootmise kasv kivisöeküttel töötavates elektrijaamades ja elektri puhasimpordi vähenemine Taanis.

Kasvuhoonegaaside heide suurenes märkimisväärselt ka Rumeenias (5 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti) ja Tšehhi Vabariigis (2 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti) peamiselt energiavarustussektoris (Rumeenias) ning keemiatööstuses (Tšehhi Vabariigis). Mõlemas kõnealuses riigis ning Itaalias suurenes raua- ja terasetootmisest tulenev süsinikdioksiidiheide.

2.4. Heite arengusuunad peamistes sektorites

Nagu näha joonisel 4, on kõige tähtsam sektor energeetika (sealhulgas transport), mis 2006. aastal moodustas 80 % EL 15 riikide koguheitest. Transpordist pärineb 21 % kasvuhoonegaaside koguheitest, põllumajandusest 9 %, tööstusprotsessidest 8 % ja jäätmesektorist 3 %.

Transpordisektorist tuleneva heite kasvu on kompenseerinud langus kõigis teistes lähtekategooriates peale transpordisektori (vt ka komisjoni talituste töödokument). Kokkuvõttes võib öelda, et EL 15 riikides võrreldes 1990. aastaga:

- vähenes energiasektori heide (välja arvatud transport) 4 %;

- suurenes transpordisektori heide 26 %;

- vähenes tööstusprotsesside tõttu tekkiv heide 12 %, peamiselt tänu adipiinhappe ning halogeensüsivesinike ja väävelheksafluoriidi tootmisest tuleneva heite vähenemisele, aga ka tänu lämmastikhappe tootmisest ning raua- ja terasesektorist tuleneva heite vähenemisele;

- vähenes põllumajandusega seotud heide 11 % tänu kariloomade arvu langusele ning mineraalväetiste ja sõnniku väiksemale kasutamisele;

- vähenes jäätmesektori heide 39 % tänu prügilate metaaniheite langusele.

Joonis 4: Muutused EL 15 riikide kasvuhoonegaaside heitkogustes sektorite kaupa ja sektorite osakaal 2006. aastal

[pic][pic]

Allikas: Euroopa Keskkonnaagentuur

3. KAVANDATUD EDUSAMMUD KYOTO EESMÄRKIDE SAAVUTAMISEL

3.1. Liikmesriikide prognoosid

3.1.1. EL 27

Aastaks 2010 prognoositakse, et EL 27 riikide kasvuhoonegaaside koguheide on võrdlusaasta tasemest umbes 10,1 % madalam (vt lisa tabelid 7 ja 8). Prognoos põhineb liikmesriikide koondatud hinnangutel, milles on võetud arvesse kõiki olemasolevaid riiklikke põhimõtteid ja meetmeid. Prognoositav langus on 13,4 %, kui arvesse võetakse Kyoto mehhanismide ja süsiniku neeldajate mõju, ning see võib ulatuda 16,3 %-ni, kui praegu arutluse all olevad täiendavad riiklikud põhimõtted ja meetmed rakendataks õigeaegselt ning nende mõju vastaks plaanitule.

3.1.2. EL 15

Olemasolevatel riiklikel põhimõtetel ja meetmetel põhinevad koondprognoosid näitavad, et 2010. aastal on EL 15 riikide kasvuhoonegaaside heide 3,6 % madalam kui võrdlusaastal (s.o Kyoto eesmärgist 4,4 % kaugusel). Kui võtta arvesse seda, et:

1. Kyoto mehhanismide kasutamisel riikide poolt peaks heide ootuste kohaselt vähenema veel 3 % ning

2. Kyoto protokolli artikli 3 lõigete 3 ja 4 kohase tegevusega kõrvaldatud heite koguhulk EL 15 riikides vastab heite vähenemisele 1,3 %,

prognoositakse EL 15 heite vähenemist 2010. aastaks 8,0 % võrra, millega saavutataks Kyoto eesmärgid. Pidades aga silmas olemasolevat ebakindlust ja ELi kõrget eesmärki vähendada heiteid 2020. aastaks 20 % võrra, on esmatähtis, et liikmesriigid vähendavad heiteid õigeaegselt mitte üksnes olemasolevate põhimõtete ja meetmete kaudu, vaid et nad kiirendaksid ka kavandatud põhimõtete ja meetmete väljatöötamist ning täielikku rakendamist. Eeldades, et kõikide kõnealuste meetmete mõju on ootuspärane, võib prognoosida kasvuhoonegaaside koguheite vähenemist 11,3 % võrra võrdlusaasta tasemetega võrreldes.

Peale selle näitavad hinnangud, et otsused riiklike saastekvootide eraldamise kavade kohta ELi heitkogustega kauplemise süsteemi teiseks kauplemisperioodiks annavad lisaks 3,3 % EL 15 Kyoto eesmärgist, mida ei ole seni veel liikmesriikide prognoosides täielikult arvesse võetud.

3.1.3. EL 12

Ülejäänud 12 liikmesriigi koguheide suureneb prognooside kohaselt pärast 2006. aastat, kuid jääb 2010. aastaks siiski 28,4 % võrdlusaasta tasemest allapoole. Täiendavate meetmete abil kavandatakse heitkoguste vähendamist veel 2 % võrra. Sloveenia on EL 12 riikidest ainus liikmesriik, kes kavatseb investeerida Kyoto mehhanismidesse. Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Poola kavatsevad võtta arvesse süsiniku neeldajaid.

3.1.4. Kandidaatriigid

Horvaatia heitkogus oli 2006. aastal ligikaudu 31 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti, s.o 14,4 % võrdlusaasta tasemest madalam. Prognoositakse, et Horvaatia mõnevõrra ületab olemasolevaid meetmeid ja süsiniku neeldajaid arvesse võttes Kyoto sihttaset, kuid saavutaks ning isegi ületaks kõnealuse eesmärgi kavandatud (täiendavate) meetmete mõjul.

Türgi heitkogus oli 2006. aastal 332 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti võrreldes 170 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalendiga 1990. aastal, s.t heide kasvas 95,1 %. Türgi on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni 1. lisas nimetatud osaline, kuid Kyoto protokolli B lisa kohaseid kohustusi heitkoguste vähendamiseks tal ei ole. Türgi ei ole Kyoto protokolli veel ratifitseerinud.

Ajavahemikul 1990–2006 on kasvuhoonegaaside heitkogus inimese kohta nii Türgis kui ka Horvaatias suurenenud. Samas moodustab Türgi heitkogus inimese kohta, 4,6 tonni aastas, EL 27 keskmisest heitest inimese kohta vähem kui poole. Mõlemas riigis on langenud ka heitetase SKT kohta, mis viitab majanduskasvu ja ressursside tarbimise vahelise seose kadumisele.

Praeguse seisuga ei ole komisjoni käsutuses teavet endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi kohta.

Joonis 5: Suhteline lõhe (ületatud või saavutamata eesmärgid) kasvuhoonegaasidega seotud 2010. aasta prognooside ja vastavate 2010. aasta sihttasemete vahel, lähtudes olemasolevatest ja täiendavatest riiklikest põhimõtetest ja meetmetest ning Kyoto mehhanismide ja süsiniku neeldajate kasutamisest ning osaliselt ELi heitkogustega kauplemise süsteemist.

[pic]

3.2. Euroopa kliimamuutuste programmi (European Climate Change Programme ECCP) rakendamine

Põhimõtete ja meetmete hindamise kaudu EL 27 riikides määratleti kaheksa ühist ning kooskõlastatud põhimõtet ja meedet, mida kasutatakse laialdaselt ja millest eeldatakse, et need aitavad ELis kasvuhoonegaaside heidet oluliselt vähendada. Kõnealused meetmed on: ELi heitkogustega kauplemise süsteemi direktiiv (aruandeid esitavate liikmesriikide hinnangul on selle mõju 123 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti), energiavarustussektori puhul taastuvallikatest toodetud elektri direktiiv (mis on seotud taastuvenergiaallikatest pärineva energia tootmise edendamisega), transpordisektori puhul biokütuste direktiiv ja Euroopa Autotootjate Liidu (ACEA) kogu ELi hõlmav leping autotootjatega, energianõudlussektoris ehitiste energiatõhususe, energia maksustamise ning soojuse ja elektri koostootmise edendamise direktiivid ning Kyoto protokolli paindlikud mehhanismid.

Lisaks loetletud kaheksale tähtsaimale põhimõttele ja meetmele määratleti veel viis täiendavat ühist ning kooskõlastatud põhimõtet ja meedet, mis aitavad hinnangute kohaselt samuti oluliselt vähendada heiteid kogu ELis (4–7 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti iga põhimõtte kohta). Need viis põhimõtet on: prügiladirektiiv, uute kuumaveekatelde tõhususe nõuded, saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli direktiiv, kodumasinate märgistamise direktiiv ning programm „Motor Challenge”, mille eesmärk on parandada tööstuslike elektrimootorite energiatõhusust.

Loetletud kaheksa tähtsaimat põhimõtet aitavad saavutada 86 % koguheite vähenemisest EL 27 riikides tänu ühistele ning kooskõlastatud põhimõtetele ja meetmetele. See näitab, kui olulised on kõnealused tähtsaimad põhimõtted, et aidata liikmesriikidel täita heitkoguste vähendamise kohustusi.

Asjaomased hinnangud 2007. ja 2008. aastaks on väga sarnased. Aastal 2007 aitasid 13 tähtsaimat põhimõtet saavutada 95 % heite vähendamisest tänu ühistele ning kooskõlastatud põhimõtetele ja meetmetele, 2008. aastal oli see näitaja 94 %.

Hiljutine areng

Jaanuaris 2008 avaldatud kliimamuutuse- ja energeetikapakett sisaldab järgmist:

3. ELi heitkogustega kauplemise süsteem: seadusandlik ettepanek6 ELi heitkogustega kauplemise süsteemi toimimise laiendamiseks, tugevdamiseks ja täiustamiseks pärast 2012. aastat.

4. Jõupingutuste jagamine: seadusandlik ettepanek7 siseriiklike kohustuste raamistiku kohta, et vähendada heiteid, mis ei kuulu ELi heitkogustega kauplemise süsteemi reguleerimisalasse.

5. Taastuvad energiaallikad: seadusandlik ettepanek8 suurendada taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu ELi lõplikus energiatarbimises 2020. aastaks 20 %-ni ja transpordisektoris biokütuste osakaalu 10 %-ni.

6. Süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine (CCS): Tegevuspõhimõtted9 süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise varase tutvustamise edendamiseks, sealhulgas seadusandlik ettepanek õigusliku raamistiku kohta10.

Muud olulised sammud on:

7. Lennundus: Euroopa Parlamendi poolt 8. juulil 2008 vastu võetud seadusandlik ettepanek lennunduse integreerimiseks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi. Hinnangute kohaselt vähendatakse kõnealuse kavaga hõlmatud lendude koguheidet 183 miljoni tonni süsinikdioksiidi võrra aastas, mis tähendab heite vähendamist 46 % võrra 2020. aastaks senise olukorra jätkamisega võrreldes.

8. Fluoritud gaasid: määruse ja direktiivi (juulis 2006) vastuvõtmine fluoritud gaaside heite, sealhulgas autode kliimaseadmetest pärit heite piiramiseks. Kõnealuste õigusaktide hinnanguline mõju 2020. aastaks on ligikaudu 40–50 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti aastas tänu HFC-134a kasutamise lõpetamisele kliimaseadmetes.

9. Süsinikdioksiid ja autod: teatis (veebruar 2007), milles on sätestatud heitkoguste vähendamise strateegia, ja seadusandlik ettepanek (detsember 2007) normide kehtestamiseks autode süsinikdioksiidiheite suhtes.

10. Transpordikütused: seadusandlik ettepanek (jaanuar 2007) vaadata läbi kütuse kvaliteedi direktiiv, mis sisaldab bensiini ja diislikütuse tootmisest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähendamise sihttasemeid.

11. Energiatõhusus: energiatõhususe tegevuskava (oktoober 2006), milles on sätestatud kümme esmatähtsat meedet 20 % energiasäästu saavutamiseks 2020. aastaks.

12. Teadustöö: Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava11 (november 2007), mille põhieesmärk on kiirendada vähe süsinikdioksiidi eraldavate tehnoloogiate arendamist ning rakendamist, kuna nendel on oluline osa kliimamuutuse ja energiaga seotud eesmärkide saavutamisel ühenduses.

3.3. Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi (Emissions Trading Scheme – ETS) rakendamine

Aastal 2007 oli ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluvate ja EL 27 riikides asuvate käitiste tõendatud koguheide 2 050 miljardit tonni, mis on 0,8 % võrra suurem kui 2 034 miljardit tonni 2006. aastal. Kuid kui juurde arvestada käitiste avamine ja sulgemine alates 2006. aastast, mille tulemusel lisandus süsteemi 581 käitist, suurenes üldheide eelmisel aastal vaid 0,68 % võrra.

3.3.1. Esimene kauplemisperiood (2005–2007)

Esimesel kauplemisperioodil osales keskmiselt 10 675 käitist. Kõnealustele käitistele eraldati saastekvoote 2 155 miljoni tonni süsinikdioksiidi ulatuses aasta kohta ja nad paiskasid õhku keskmiselt 3 %12 vähem heiteid (2 084 miljonit tonni süsinikdioksiidi aastas). ELi heitkogustega kauplemise süsteemi osakaal 2005. aastal oli ligikaudu 41 % EL 25 riikide kasvuhoonegaaside koguheitest. Pea kaks kolmandikku kõigist käitistest olid põletuskäitised13 ja need tekitasid 72 % koguheitest. Tõendatud heitkogus oli eraldatud saastekvootidest kõrgem vaid kuues liikmesriigis (Austria, Hispaania, Iirimaa, Itaalia ja Ühendkuningriik).

3.3.2. Teine kauplemisperiood (2008–2012)

Pärast riiklike saastekvootide eraldamise kavade hindamist on 2008–2012. aasta ülempiir kogu ELis 2,08 miljardit saastekvooti aastas, mis on 10,4 % ehk 243 miljoni tonni süsinikdioksiidi võrra väiksem kui oli esialgu välja pakutud riiklike saastekvootide eraldamise kavades, mille liikmesriigid esitasid komisjonile kinnitamiseks. See tähendab, et heide vähenes 6 % võrra ajavahemiku 2005–2007 keskmise heitkogusega võrreldes ja 23 liikmesriigile eraldatud saastekvoodid tervikuna vähenesid tegelikult keskmiselt 12,7 %, ning nelja liikmesriigi (Prantsusmaa, Sloveenia, Taani ja Ühendkuningriik) riiklikud saastekvootide eraldamise kavad võeti vastu vähendamisteta.

3.3.3. Ühisrakenduse ja puhta arengu mehhanismide (JI/CDM) kasutamine käitajate poolt

Teise perioodi riiklikus saastekvootide eraldamise kavas kehtestas iga liikmesriik projektipõhise (JI/CDM) krediidi suurima lubatud kasutamise piirangu käitajatele. Kokku võivad kõikide liikmesriikide heitkogustega kauplemise süsteemidesse kuuluvad käitised kasutada teisel kauplemisperioodil umbes 278 miljonit THV-d või HVÜ-d aastas. See tähendab, et teisel kauplemisperioodil oli ülempiir kogu ELis 13,4 %. Ei ole tõenäoline, et seda ülempiiri tegelikult kasutatakse.

3.4. Kyoto mehhanismide kavandatud kasutamine riikide poolt

Kolmteist liikmesriiki ajakohastasid või kinnitasid ELi järelevalvesüsteemi otsuse kohaselt küsimustiku kaudu teavet Kyoto mehhanismide kavandatud kasutamise kohta 2008. aastal. Ülejäänud liikmesriikide puhul kasutati eelnevalt küsimustiku kaudu esitatud teavet Kyoto mehhanismide kasutamise kohta vastavalt teise kauplemisperioodi riiklike saastekvootide eraldamise kavale ELi heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi (2003/87/EÜ) raames (komisjoni talituste töödokumendi tabel 12).

Kümme liikmesriiki EL 15-st ja Sloveenia on otsustanud kasutada Kyoto mehhanisme Kyoto eesmärkide saavutamiseks. Need EL 15 kümme liikmesriiki omandaksid Kyoto protokolli esimese kohustuste perioodi täitmise eest kokku 126,5 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti aastas. See moodustab umbes 3 protsendipunkti EL 15 Kyoto eesmärgist, mis on -8 %.

Kõnealused üksteist liikmesriiki on otsustanud investeerida umbes 2,95 miljardit eurot, et omandada ühikuid ühisrakenduse ja puhta arengu mehhanisme kasutades või saastekvootidega kauplemise kaudu. Austria, Luksemburg, Madalmaad, Portugal ja Hispaania eraldasid kohustuste perioodi viieaastaseks ajavahemikuks suurima eelarve, vastavalt 531 miljonit eurot, 400 miljonit eurot, 505 miljonit eurot, 354 miljonit eurot ja 384 miljonit eurot.

3.5. Süsiniku neeldajate kavandatud kasutamine

Lisaks erinevatele kasvuhoonegaaside heite allikatele suunatud põhimõtetele ja meetmetele saavad liikmesriigid kasutada süsiniku neeldajaid (vt komisjoni talituste töödokumendi tabel 13). Üksteist liikmesriiki esitasid 2008. aastal ajakohastatud hinnangud, veel üheksa liikmesriigi teave oli esitatud eelnevate aastate jooksul. Seitse liikmesriiki ei ole vabatahtlikule küsimustikule vastanud.

Praeguseks esitatud teabest selgub, et kohustuste perioodi jooksul omastatakse Kyoto protokolli artikli 3 lõike 3 kohase metsastamis- ja taasmetsastamistegevuse tulemusena puhasväärtusena kokku umbes 23,9 miljonit tonni süsinikdioksiidi aastas; Sloveenia on teatanud süsinikdioksiidi täiendavast omastamisest 0,4 miljoni tonni ulatuses aasta kohta. Lisaks sellele peaks artikli 3 lõike 4 kohase tegevuse tulemus moodustama 25,7 miljonit tonni süsinikdioksiidi aastas kohustuste perioodi jooksul EL 15 riikides. Nende arvnäitajate puhul on võetud arvesse metsa majandamisega seotud suurimat lubatud väärtust, kuid need ei sisalda teavet Hispaania kohta, kuna puuduvad vastavad üksikasjalikud andmed. Koos Hispaania koondnäitajatega peaks kogu artikli 3 lõigete 3 ja 4 kohane tegevus EL 15 riikides vähendama heitkogust 57,5 miljoni tonni süsinikdioksiidi võrra aastas kohustuste perioodi jooksul, mis vastab pea 17 %-le EL 15 riikide heitkoguste vähendamise kohustusest, mis on 341 miljonit tonni süsinikdioksiidi aastas kohustuste perioodi jooksul võrdlusaasta heitetasemega võrreldes. Tšehhi Vabariik, Poola ja Sloveenia eeldavad, et nende heitetase langeb täiendavalt 5,9 miljoni tonni süsinikdioksiidi võrra aastas kohustuste perioodi jooksul.