[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 30.1.2008

KOM(2008) 32 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Parema õigusloome kava teine strateegiline läbivaatamine Euroopa Liidus

{KOM(2008) 33 lõplik}{KOM(2008) 35 lõplik}{SEK(2008) 120}

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Parema õigusloome kava teine strateegiline läbivaatamineEuroopa Liidus

I. SISSEJUHATUS

Komisjon on Euroopa õiguskeskkonna lihtsustamise ja täiustamise seadnud olulisimaks prioriteediks. See on osa suuremast eesmärgist teenida kodanikke ja ettevõtteid. 2005. aastal vastu võetud parema õigusliku reguleerimise tegevuskava eesmärk on tagada kõrge kvaliteediga uued algatused ning ajakohastada ja lihtsustada kehtivaid õigusakte. Nii aidatakse kaasa ettevõtlusele ja innovatsioonile, ühisturu potentsiaali täielikule ärakasutamisele ning seeläbi majanduskasvu edendamisele ja töökohtade loomisele. Parem õigusloome on seetõttu majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia keskne osa. Parema õigusloome kava aitab ELil käsitleda üleilmastumist ja mõjutada ülemaailmset eeskirjade kujundamist, mitte lasta sel ennast mõjutada.

Komisjon täiustab poliitika kujundamise erinevaid etappe. Parem õigusloome ei tähenda õigusliku reguleerimise vähendamist ega uute vajalike Euroopa eeskirjade vastuvõtmata jätmist. Seadusandlikke ettepanekuid hinnatakse süstemaatiliselt ning iga algatuse puhul kaalutakse arvukaid võimalusi, nii siduvaid kui ka suunavaid. Hindamise kvaliteedi järele valvab sõltumatu mõju hindamise komitee. Olemasolevaid õigusakte lihtsustatakse ja kodifitseeritakse ning suuri jõupingutusi tehakse ELi õigusaktidega kaasnevate halduskulude vähendamiseks. Menetluses olevaid ettepanekuid sõelutakse ja need võetakse tagasi, kui need ei ole enam asjakohased ega vasta komisjoni prioriteetidele. Koostöös liikmesriikidega arendatakse välja tõhusamat lähenemisviisi õigusaktide rakendamisel tekkinud raskuste leevendamiseks ja ühenduse õigusaktidele vastavuse tagamiseks.

Parema õigusloome kavast saavad ettevõtjad ja tarbijad juba praegu kasu. Kuid selle kõiki vilju saab nautida alles siis, kui kõik Euroopa institutsioonid ja liikmesriigid koostööd teevad. Teatises vaadatakse läbi saavutatud edu ja tuuakse esile edasisi jõupingutusi vajavad valdkonnad ning teatist kasutatakse alusena, millele toetudes Euroopa Ülemkogu teeb märtsis 2008 parema õigusloome kava kohta kokkuvõtte.

II OLEMASOLEVATE ÕIGUSAKTIDE AJAKOHASTAMINE

Euroopa õigusaktidega lihtsustatakse sageli ettevõtete, kodanike ja riigiasutuste olukorda, asendades 27 erinevat eeskirja lihtsalt ühega. Kiiresti muutuvas maailmas tuleb viimase 50 aasta jooksul vastu võetud õigusakte pidevalt läbi vaadata ja ajakohastada.

1. Kehtivate õigusaktide lihtsustamine

Komisjoni jooksva lihtsustamisprogrammi eesmärk on lihtsustada ja ajakohastada ELi õigusakte. Selle programmi raamesse kuulub 164 meedet ajavahemikuks 2005–2009 ja see moodustab osa iga-aastasest töökavast. Komisjon on juba 91 meetme puhul teinud ettepaneku meetmed vastu võtta või võtnud need vastu ja esitab 44 uut meedet 2008. aastal.

Lihtsustamisega kaasnevad käegakatsutavad hüved. Näiteks põllumajandustootjate jaoks on õigusraamistik nüüd palju lihtsam: 21 ühist turukorraldust on koondatud ühte. Ettevõtjatele on kehtestatud lihtsamad pakendamisnõuded, sest müügiks pakendamise nõuded on tühistatud umbes 70 tarbekauba puhul. Ravimeid registreerivate VKEde jaoks on kehtestatud väiksemad lõivud ja haldusabi. Lihtsustatud tüübikinnitus muudab mootorsõidukite registreerimise ja müümise lihtsamaks, tagades samas turvalisuse. Maksete tõhusam ja konkurentsivõimelisem turg muudab Euroopa Liidu sisesed maksed sama lihtsaks, odavaks ja turvaliseks kui liikmesriigisisesedki. Ettevõtted saavad kasu lihtsamatest kindlustuseeskirjadest, kui läbivaadatud kindlustusdirektiivid (Solventsus II) lähiajal vastu võetakse. Lisaks hakkavad nad kasu saama ka ajakohastatud tolliseadustikust ja juba praegu võivad ettevõtted nautida tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonda.

ELi õigusaktide lihtsustamine on saavutanud täiskiiruse. Komisjon tahab seda kiirust hoida. Komisjon sõelub kehtivaid ELi õigusakte, et tuvastada võimalikud valdkonnad, millele edaspidisel lihtsustamisel tähelepanu pöörata, ning koondab tulemused ajakohastatud jooksvasse lihtsustamisprogrammi, mis esitatakse 2009. aasta alguses. Valmistatakse ette rohkem lihtsustamisalgatusi koos mõju hindamisega[1]. Komisjoni prioriteediks on VKEsid soosiv lihtsustamine ja ta hakkab sidusrühmi tihedamalt ettevalmistustöödesse kaasama. Samuti kasutab ta mõju hindamise süsteemi, et tagada kõikide lihtsustamisvõimaluste ärakasutamine uutes õigusloomealgatustes.

Komisjon on hakanud järjest rohkem õigusakte uuesti sõnastama[2] ja tegeleb aktiivselt kodifitseerimisega[3]. Umbes 400 kodifitseerimist võimaldavast aktist on komisjon kodifitseerinud 152: 87 on vastu võetud ja 65 menetletakse nõukogus ja parlamendis. Kodifitseerimisprogramm tuleks viia lõpule järgmise 18 kuu jooksul. Komisjon otsib ja tühistab ka aegunud akte, millel puudub reaalne mõju, kuid mis on endiselt jõus. See töö mõjutab umbes 2500 õigusakti ja seda saaks kiirendada, kui Euroopa Parlament ja nõukogu kiidaksid heaks kiirmenetluse aegunud aktide tühistamiseks.

Komisjon sõelub korrapäraselt kõiki kaasseadusandjate menetletavaid õigusakte, et tagada nende asjakohasus ja kvaliteedistandarditele vastavus. Alates 2005. aastast on tagasi võetud 78 ettepanekut ja veel 30 on valitud komisjoni 2008. aasta õigusloome- ja töökavasse.

2. Halduskoormuse vähendamine

Jaanuaris 2007 esitas komisjon tegevusprogrammi, mille eesmärk on vähendada aastaks 2012 halduskoormust Euroopa Liidus 25 % võrra[4]. Euroopa Ülemkogu kiitis tegevusprogrammi heaks märtsis 2007. Ülemkogu nõustus ELi õigusest tingitud halduskoormuse vähendamise eesmärgiga ja kutsus liikmesriike üles „seadma endile oma pädevuse piires võrreldavad ambitsioonikad riiklikud eesmärgid 2008. aastaks“[5]. Kaksteist liikmesriiki on seda juba teinud[6]. Tähtsaim osa tegevusprogrammist on ettevõtete halduskoormuse mõõtmine ELi õigusaktide ja riiklike rakendusaktide kohase teabe esitamise nõude täitmisel. Mõõtmist alustati juulis 2007 ja sellega on hõlmatud 43 õigusakti (13 prioriteetses valdkonnas), millest peaks tulenema rohkem kui 80% ELi õigusest tingitud halduskoormusest[7].

ELi õigusaktidest tulenevaid kohustusi kaardistatakse. Liikmesriikide poolt määratud kontaktpunktide abil uuritakse ka seda, kuidas liikmesriigid on ELi nõudmised oma õigusesse üle võtnud. Mõlemad protsessid peaksid lõppema 2008. aasta alguses. Komisjon hindab seejärel, kui palju aega ja raha ettevõtted nende nõudmiste tõttu kulutavad. See näitab, millised kohustused ületavad ELi nõudmisi ja millise hinnaga. Sellises mahus võrdlemine toimub esmakordselt ja see aitab luua ELi nõuete hea ülevõtmise tava. Halduskoormuse vähendamise soovitused peaksid valmima 2008. aasta lõpuks. Seda tehakse kiiremini äriühinguõiguse ajakavas ettenähtust, nii et komisjon saab esitada asjaomase valdkonna ettepanekud 2008. aasta suveks. Liikmesriikide teostatavad hindamised näitavad, et kõnealuses valdkonnas esineb oluline koormus: seega tooks varane tegutsemine märkimisväärset kasu.

Komisjon vaatab ka läbi liikmesriikide ja Interneti-konsultatsioonile vastanute saadetud ettepanekuid halduskoormuse vähendamise kohta[8]. Komisjoni nõustab ka jaanuaris 2008 dr Edmund Stoiberi juhtimisel tööd alustanud halduskoormust käsitlev sõltumatute huvirühmade kõrgetasemeline töörühm. Töörühma kuuluvad mitmete liikmesriikides bürokraatia vähendamise programme kontrollivate organite juhid ning tööstuse, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete, keskkonna- ja tarbijaorganisatsioonide esindajad, kellel kõikidel on vahetud kogemused parema õigusloomega. Komisjon jätkab tarbetu halduskoormuse vähendamist, edendades info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamist.

Kiirete tulemuste saamiseks määrati tegevusprogrammis kindlaks kümme kiirendatud menetlust, mille eesmärk on tagada asjakohaste õigusaktide suhteliselt väikeste muudatustega märkimisväärne kasu (hinnanguliselt 1,3 miljardit eurot). Komisjon võttis kuue kuu jooksul vastu neli seadusandlike meetmete paketti. Üks ettepanek võeti kaasotsustamismenetluses vastu rekordilise ajaga; ülejäänud viis peaks vastu võetama 2008. aasta alguses. Komisjon esitab mitu kiirendatud menetlust kevadel kogunevale ülemkogule[9].

III. MÕJU HINDAMISE KASUTAMINE POLIITIKA KUJUNDAMISE PROTSESSIS

Komisjoni integreeritud mõju hindamise süsteem võimaldab ELi institutsioonidel kujundada paremat poliitikat ja paremaid õigusakte. Mõju hindamine lihtsustab suuremal teadlikkusel põhinevat otsuste tegemist kogu õigusloome protsessi jooksul, parandab ettepanekute kvaliteeti, toetab subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgimist ja tagab vastavuse kõrgetasemelistele eesmärkidele, nagu Lissaboni ja säästva arengu strateegia. See võimaldab komisjonil tegevuskavasid tõhusamalt tutvustada. Komisjon on 2003. aastast lõpule viinud ja avaldanud 284 mõjuhinnangut. Need hinnangud on avalikud ja nende kokkuvõte on olemas kõikides ametlikes keeltes[10].

Osana üldisest tegevuskorra muutusest on mõju hindamine juurdunud komisjoni töötavasse ja otsuste tegemisse ning on mõjutanud poliitika kujundamist. Komisjoni otsused selle kohta, kas ja kuidas menetleda algatusi, tuginevad läbipaistvatele tõenditele, sidusrühmade panusele ja võimaluste, sealhulgas kaas- ja isereguleerimise põhjalikule analüüsile. Näiteks 2007. aastal peatas komisjon mõju hindamise tõttu kolm kavandatud algatust, sest ilmnes, et ELi tasandi tegevus ei lisaks asjaomasel ajal piisavat väärtust:[11] täieliku proportsionaalsuse loomise kohta kapitali ja kontrolliõiguse vahel; neljateistkümnenda äriühinguõiguse direktiivi muutmise kohta seoses registrijärgse asukoha viimisega ühest riigist teise ja tunnistajakaitse kohta. Komisjoni talitused korraldavad mõju hindamist ka siis, kui seda ei ole ametlikult nõutud[12]. Mõju hindamise komitee teostab sõltumatut kvaliteedikontrolli ja aitab arendada välja metoodikat.

Komisjon on võtnud ülesandeks mõju hindamise süsteemi veelgi täiustada. Ta ajakohastab metoodikat ja konsolideerib mõju hindamist poliitika kujundamise etappides, kasutab institutsioonisisest pädevust, institutsioonide, liikmesriikide ja sidusrühmade ettepanekuid ning 2007. aasta välishindamise tulemusi[13]. Hinnangus järeldati, et komisjon on mõju hindamise eesmärkide saavutamisel edusamme teinud: täiustanud ettepanekute kvaliteeti, pakkunud tõhusat abi otsuste tegemisel ja suurendanud läbipaistvust. Samas toodi esile vajadust selgitada proportsionaalse analüüsi kontseptsiooni (st ettepaneku olulisusega kooskõlas olev analüüs) ja seega vajadust määrata paremini kindlaks hinnatavad algatused. Hinnangus soovitati, et mõju hindamine tuleks korraldada poliitika kujundamise protsessi varasemas etapis ja et tuleks täiustada kvaliteedituge, sealhulgas juurdepääsu andmeallikatele. Viidati ka sellele, et on jäänud mulje, nagu oleks liiga palju mõju hindamisi tehtud eelnevalt kindlaks määratud poliitilise valiku õigustamiseks.

Komisjon on sellele vastanud, tehes allpool esitatud muudatusi. Muud muudatused tehakse osana komisjoni mõju hindamise suuniste läbivaatamisest, mis peaks jõudma lõpule pärast seda, kui Euroopa Ülemkogu on märtsis 2008 vaadanud läbi parema õigusloome alal saavutatud edu.

1. Mõju hindamise muutmine poliitika kujundamise lahutamatuks osaks

Mõju hindamise süsteem toimib hästi ja on tõestanud end väärt abinõuna otsuste tegemisel, eelkõige komisjonis, kuid ka muudes institutsioonides. Komisjon on taganud, et mõjuhinnanguid ja mõju hindamise komitee asjakohaseid arvamusi kasutataks kogu otsuste tegemise protsessis. Sellist saavutust analüüsides saaks süsteemi mõningaid osasid täiustada. Üks osa oleks ajastus. Mõju tuleb hinnata poliitika kujundamise protsessi varasemas etapis, et saaks alternatiivseid meetmeid põhjalikult enne ettepaneku esitamist analüüsida. See tähendaks algatuste varajast valimist mõju hindamiseks ja mõju hindamise komitee poolset varajast nõustamist seoses kavandatava tööga. Komisjon jätkab sellist ennetavat kooskõlastamist ja kvaliteeditoe andmist peamiste algatuste mõju hindamisele.

2. Ressursside suunamine kõige rohkem lisaväärtust toovatele valdkondadele

Kui mõju hindamise süsteem käivitati, tuli teha mõju hindamine komisjoni kogu õigusloome- ja töökavale. Kogemused osutavad, et sellist lähenemisviisi oleks vaja täpsemaks muuta. Mõju hindamine tuleks teha kõige olulisematele ettepanekutele ja sellistele, millel on kõige kaugeleulatuvam mõju, olenemata sellest, kas nad kuuluvad õigusloome- ja töökavasse. Hindamine peaks olema proportsionaalne asjaomase algatuse olulisusega, st et vähese või vaid üldise mõjuga algatuste puhul mõju hindamise nõudeid vähendatakse või need tühistatakse. 2008. aastal teeb komisjon umbes 180 mõju hindamist võrreldes 130ga 2007. aastal. Rohkem kui pooled neist on seotud algatustega, mis ei kuulu õigusloome- ja töökava raamesse, sealhulgas komiteemenetluse raames võetud meetmed.

3. Parema toe pakkumine

Kvaliteeditugi ja juhendamine vajavad tugevdamist ning komisjon kavatseb seda teha eelkõige mõju hindamise suuniste kaudu ja mõju hindamise komitee abil. Tähelepanu vajavad valdkonnad:

- Iga mõju hindamise analüüsi proportsionaalsuse taseme üle otsustamine, võttes arvesse võimaliku mõju olulisust ja algatuse poliitilist tähtsust.

- Subsidiaarsus ja proportsionaalsus: Otsustamine, kas ja kuidas peaks EL tegutsema, on lahutamatu osa mõju hindamisest. Komisjon tunnistab, et rohkem tähelepanu vajab piirkondlik ja riigisisene mõju, mis on sageli oluline subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgimise tagamiseks. On vaja uusi vahendeid.

- Konkreetse mõju analüüsimise tugevdamine: Komisjoni osakonnad pööravad rohkem tähelepanu teatavate valdkondade analüüsile, nt ühiskondlik ja ülekanduv mõju, mõju siseturule, tarbijatele ja VKEdele, piirkondadele ja kohalikele ametiasutustele ja rahvusvaheline mõju. Samuti on tarvis paremini ennetada ülevõtmise ja rakendamise probleeme.

- Kvantifitseerimine: Mõju hindamisega tuleks mõju kvantifitseerida, kui see on teostatav ja proportsionaalne, ilma et sisulised kahtlused tähelepanuta jääks. Hoolimata edusammudest (nt halduskulusid võetakse süstemaatiliselt arvesse ja vajadusel mõõdetakse ELi standardkulude mudelit kasutades), takistavad ebapiisavad või ebausaldusväärsed andmed sageli kvantifitseerimist. Parem tugi ja juhendamine tähendaks koostöö tugevdamist asjaomases küsimuses liikmesriikide, Regioonide Komitee, Euroopa Majandus- ja Sotisaalkomitee ning sidusrühmadega.

- Sidusrühmade ja ekspertide panus on ülivajalik. Konsulteerimised on muutunud tavaliseks ja sidusrühmade arvamusi võetakse arvesse poliitika kujundamise protsessi algusest peale. Palju kaasatakse väliseksperte. Komisjon vaatas väliskonsultatsioonide miinimumnõuded 2007. aastal läbi. Ta kinnitas kehtivad eeskirjad ja otsustas kohaldada neid tõhusamalt, täiustades tagasisidet, tagades arvamuste mitmekesisuse jne[14]. Mõju hindamise komitee kontrollib nõuete korrektset kohaldamist.

4. Range kvaliteedikontrolli tagamine

2006. aasta lõpus moodustas komisjon presidendile alluva mõju hindamise komitee, mis koosneb viiest kõrgest komisjoni ametnikust, kes tegutsevad ettepanekuid tegevatest osakondadest sõltumatult. Komitee tegeleb metoodika ja kvaliteedialase nõustamise ja kontrolliga ning kasutab vajadusel välisekspertide abi. Komisjon kasutab komitee arvamusi lõpliku otsuse tegemisel ning need arvamused avaldatakse kohe pärast algatuse vastuvõtmist[15].

Komisjon on hinnanud esimesel aastal saadud kogemusi, toetudes osaliselt komitee aruandele[16]. Komisjon tervitab komitee sõltumatut tegevust ja hindab tema professionaalseid soovitusi, mis on enamikul juhtudel viinud mõju hindamise oluliste täiustusteni. Komitee on aidanud parandada standardeid ja pakkunud kasulikku nõu metoodika kohta. Töökorda ja menetlustesse tehakse veelgi täiendusi.. Näiteks selle tagamiseks, et teatavate ettepanekute kohta talituste koostatud mõjuhinnangutes käsitletaks komitee soovitusi enne, kui asjaomased ettepanekud esitatakse komisjoni täiskoosseisule poliitilise otsuse vastuvõtmiseks.

VASTUTUSE JAGAMINE

ELi eeskirjade kohta teeb ettepaneku komisjon ning Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad need vastu. Riikide valitsused ja parlamendid võtavad need riigi õigusesse üle, samuti võtavad nad vastu õigusakte oma pädevuse raames, täiendades neid sageli piirkondlike ja kohalike eeskirjadega. Kõik need eeskirjad mõjutavad ettevõtteid ja kodanikke. Parema õigusloome kava peavad seega järgima ELi institutsioonid ja liikmesriigid ühiselt[17]. Sellega seoses jätkab komisjon väärtuslikku arvamustevahetust liimesriikide kõrgetasemelise õigusloomeekspertide rühmaga.

1. Tulemuste saavutamine ELi kogu otsuste tegemise protsessis

Parema õigusloome edendamisega saavutatakse käegakatsutavad tulemused ainult siis, kui komisjoni kavandatud seadusandlikud täiustused võetakse vastu ja need jõustuvad. See protsess on aeganõudev. Kõrgemad kvaliteedistandardid pikendavad komisjoni algatuste ettevalmistamise aega. Kaasseadusandja poolseks vastuvõtmiseks kulub keskmiselt kaks aastat. Koos uute direktiivide[18] ülevõtmiseks ja jõustamiseks ettenähtud ajavahemikuga möödub ELi algatuse ideest kuni rakendamiseni umbes neli aastat või isegi kuni kaheksa aastat.

Seda arvestades on siiski vaja tagada, et jooksvat lihtsustamisprogrammi toetaksid kõik Euroopa institutsioonid. Nõukogu ja parlament on praeguseks vastu võtnud vaid 16 jooksva programmi algatust. Komisjon jätkab lihtsustamisettepanekute tegemist 2008. aastal, lootes, et kaasseadusandjad seavad prioriteediks nende vastuvõtmise 2009. aasta kevadeks. Samamoodi ootab komisjon, et 2008. aastal ja 2009. aasta alguses seavad kaasseadusandjad prioriteediks halduskoormust vähendavate ettepanekute vastuvõtmise.

Parlament ja nõukogu kasutavad komisjoni mõjuhinnanguid ettepanekute analüüsimisel järjest rohkem, kuid peavad oma pingutusi suurendama. Samuti peavad nad koostama oma mõjuhinnangud, kui nad näevad ette märkimisväärsete muudatuste tegemise komisjoni ettepanekus seoses komisjoni mõjuhinnangust välja jäänud küsimustega. Komisjon püüab tagada, et mõjuhinnangutes ennetataks paremini küsimusi, mida nõukogu ja parlament võiksid tõstatada, nt õigusakti valik ELi meetme jaoks. Nõukogu ja parlament võivad paluda komisjonilt täiendavaid selgitusi algse hindamise sisu kohta. Kuigi nende hinnangute eesmärk on eelkõige juhtida otsuste tegemist komisjonis, otsustab komisjon konstruktiivselt sellistele taotlustele vastamise vastavalt konkreetsele juhtumile. Dokumendi „Ühine lähenemisviis mõju hindamisele”[19] läbivaatamine kolme institutsiooni poolt 2008. aasta keskel võimaldab saavutada täiendavaid edusamme seoses nende küsimustega.

2. Ühenduse õiguse kohaldamine

Komisjon paneb suurt rõhku ühenduse õiguse korrektsele kohaldamisele. Septembris 2007 soovitas komisjon võimalusi liikmesriikidega koostöö tegemiseks, et täiustada praegusi probleemide lahendamise viise, mis aitaks saavutada kiiremini paremaid tulemusi[20]. Samuti otsib ta võimalusi, kuidas komisjon ja liikmesriigid saaksid pühenduda rohkem ennetavale tegevusele ja kuidas komisjon saaks tegelda rikkumistega tõhusamalt ning pakkuda rohkem teavet. Komisjon koostab ja rakendab neid algatusi järgnevate kuude jooksul ja hindab saavutatut 2009. aastal.

V. ÜLEMAAILMSETE EESKIRJADE KUJUNDAMINE

ÜHA ENAM GLOBALISEERUVAS MAAILMAS JA PÄRAST AASTATEPIKKUSEID JÕUPINGUTUSI TARIIFITÕKETE EEMALDAMISEKS PEETAKSE MITTETARIIFSEID TÕKKEID, NÄITEKS EESKIRJADE ERINEVUST, RAHVUSVAHELIST KAUBANDUST JA INVESTEERINGUID PÄRSSIVAKS TEGURIKS. MITMED EESKIRJADE ERINEVUSED TULENEVAD ÕIGUSPÄRASTEST TEGEVUSPÕHIMÕTETE VALIKUST NING ON VASTAVUSES MAAILMA KAUBANDUSORGANISATSIOONI JA MUUDE RAHVUSVAHELISTE KOKKULEPETEGA. MÕNED NEIST ON SIISKI IGA POOLE EESKIRJADE KEHTESTAMISEST JUHUSLIKULT TULENEVAD KÕRVALMÕJUD NING VÕIVAD ETTEVÕTETE JA TARBIJATE JAOKS OLLA TARBETUD VÕI KAHJULIKUD.

Algatuste koostamisel on komisjon juba hakanud kasutama kolmandate riikide panust konsultatsiooniprotsessi. Peale selle nõutakse mõju hindamise süsteemis, et välist mõju peab arvesse võtma. Komisjon tagab, et kõnealust välismõju uuritakse põhjalikult näiteks kaubanduse ja investeeringute ning arengumaade puhul. Kui on olemas rahvusvaheline standard, uuritakse mõju hindamises võimalust lähtuda pigem sellest, kui koostada konkreetne Euroopa algatus.

Komisjon on pika aja jooksul pidanud eeskirjade koostamise küsimuses dialoogi rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu OECD ja ÜRO, ning peamiste kaubanduspartneritega. Lissaboni strateegia rahvusvaheliseks tutvustamiseks kasutab komisjon rahvusvahelist dialoogi horisontaalsete ja süsteemist tulenevate tõkete käsitlemiseks ning võimalusel lähenemise soodustamiseks. ELi parema õigusloome lähenemisviis võib anda inspiratsiooni mujal maailmas ja vastupidi.

VI. JÄRGMISED SAMMUD

Käesolev ülevaade näitab, et EL on parema õigusloome kohustuse täitmisel tulemusi saavutanud. Siiski saavad komisjon, parlament, nõukogu ja liikmesriigid koostöös saavutada enamat:

Õigusaktide lihtsustamine

- Komisjon kavatseb osana 2008. aasta töökavast esitada 45 algatust jooksva lihtsustamisprogrammi raames ning 8 algatust 2009. aastal. Kodifitseerimisprogramm viiakse lõpule järgmise 18 kuu jooksul.

- Nõukogu ja parlament peaksid tagama menetluses olevate lihtsustamisettepanekute (praegu umbes 45) kiirendatud vastuvõtmise ja tagama lihtsustuste säilimise kogu protsessi jooksul.

- Komisjon kutsub nõukogu ja parlamenti üles uurima ühiselt võimalusi kiirendatud menetluseks aegunud õigusaktide kehtetuks tunnistamisel.

- Komisjon jätkab ELi õigustiku sõelumist , sest sellega seoses on järjepidevalt uusi algatusi tehtud. Ta lõpetab sõelumise enne ametiaja lõppemist.

- Komisjon jätkab osana aasta töökavast menetluses olevate ettepanekute sõelumist. Komisjon tuletab meelde soovitust, et uued komisjoni koosseisud sõeluksid ametisse astudes menetluses olevaid ettepanekuid, et tagada eelnõude vastavus poliitilistele prioriteetidele.

Halduskulude vähendamine

- Arvestades, et ainult ühised jõupingutused aitavad bürokraatiat vähendada, teeb komisjon ettepaneku, et liikmesriigid, kes ei ole veel vähendamiseesmärke vastu võtnud ega nendest teatanud, teeksid seda märtsiks 2008, et kevadel kogunev ülemkogu saaks neid arutada ja anda edasisi juhiseid.

- Komisjon kutsub nõukogu ja Euroopa Parlamenti võtma enne Euroopa Ülemkogu kohtumist vastu veel menetluses olevad kiirendatud menetluse ettepanekud ja käsitlema komisjoni 2008. aastal esitatavaid kiirendatud menetluse ettepanekuid prioriteetsena.

- Komisjon teeb liikmesriikidega koostööd ja pakub abi.

- Komisjon esitab mõõtmistulemused enne aasta lõppu koos arvukate lisameetmega, et täita 25 % eesmärki. Äriühinguõiguse halduskoormuse vähendamise ettepanekud esitatakse enne suve. Kõnealuse mõõtmisega omandatud teave aitab liikmesriikidel vähendada ELi õigusaktide ülevõtmisest ja rakendamisest tulenevat koormust.

Mõjuhinnangute kasutamine algatuste koostamisel

- 2008. aastal loodab komisjon teha üle 180 mõju hindamise.

- 2008. aasta kevadel vaatab komisjon läbi mõju hindamise suunised ja arendab juhendamist ja toetamist vastavalt käesolevale teatisele.

- Komisjon tugevdab mõju hindamise komitee rolli.

- Nõukogu ja parlament peaksid tugevdama mõju hindamise kasutamist seadusandluses , uurides komisjoni mõjuhinnanguid ja koostades mõjuhinnanguid oluliste muudatuste kohta. Komisjon kutsub teisi institutsioone üles suuremale läbipaistvusele mõju hindamise alases tegevuses, nagu ühtses mõju hindamise lähenemisviisis on ette nähtud.

- 2008. aastal toimuva mõju hindamise ühtse lähenemisviisi läbivaatamise raames loodab komisjon, et institutsioonid võtavad ülesandeks teha mõju hindamisi liikmesriikide algatuste puhul valdkondades, mis kuuluvad Euroopa Liidu lepingu VI jaotise ( politsei- ja õigusalane koostöö kriminaalasjades ) kohaldamisalasse.

Vastutuse jagamine

- 2008. aastal vaatab Euroopa Ülemkogu läbi parema õigusloome alal saavutatu ning parlament, nõukogu ja komisjon vaatavad koos läbi ühise lähenemisviisi mõju hindamisele .

Ühenduse õiguse kohaldamine

- Komisjon kutsub liikmesriike üles koostööle, tagamaks ühenduse õiguse korrektne kohaldamine.

Ülemaailmsete eeskirjade kujundamisele kaasa aitamine

- Komisjon tugevdab vajadusel ELi tegevuse rahvusvahelise mõju hindamist, et soodustada rahvusvahelist kaubandust ja investeeringuid ning toetust arengumaadele.

- Komisjon teeb tihedat koostööd rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega , et töötada välja asjakohased eeskirjade kujundamise lähenemisviisid ja võimalusel toetada lähenemist.

VII. KOKKUVÕTE

Parema õigusloome arendamisel ELis on saavutatud palju. Õigusloome täiustamine ning kasu pakkumine kodanikele ja ettevõtetele nõuab aega, rahalisi vahendeid ja inimesi ning institutsioonilise ja haldusstruktuuri kohandamist. Seda ei ole võimalik saavutada püsiva poliitilise toeta.

Komisjon on pühendunud oma ülesannete täitmisele, investeerides palju jooksvasse lihtsustamisprogrammi ja halduskoormuse vähendamise tegevusprogrammi ning tugevdades pidevalt mõju hindamise süsteemi. Edu sõltub lõpuks Euroopa institutsioonide, liikmesriikide ja kohalike/piirkondlike ametiasutuste osalusest ning komisjon kutsub neid osalema ühistes jõupingutustes.

[1] Peaaegu pooltele komisjoni edaspidistele algatustele jooksva lihtsustamisprogrammi raames (76) lisatakse mõju hindamine, võrreldes varasema 10 %ga.

[2] Uuesti sõnastamisel kombineeritakse õigusakt ja kõik eelnevad muudatused uute muudatuste vastuvõtmisel üheks aktiks.

[3] Kodifitseerimisel kombineeritakse kehtivad õigusaktid koos kõikide järgnenud muudatustega uueks õigusaktiks ilma täiendavaid muudatusi tegemata. Nii vähendatakse õigusaktide mahtu ja tagatakse õiguslikult selgemad tekstid.

[4] KOM(2007) 23.

[5] Eesistujariigi järeldused, Euroopa Ülemkogu, märts 2007, lk 10.

[6] Vt komisjoni töödokument Halduskoormuse vähendamine ELis, KOM(2008) 35.

[7] http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/admin_burdens_en.htm. Lisaks on korraldatud ja avaldatud uuring põllumajandustootjatele ühisest põllumajanduspoliitikast tuleneva halduskoormuse kohta.

[8] http://ec.europa.eu/enterprise/admin-burdens-reduction/index_en.htm.

[9] Vt KOM(2008)35

[10] Tuleks märkida, et 2007. aastal tugevdas komisjon hindamispoliitikat (vt teatis „Strateegilistele vajadustele vastamine: hindamise kasutuse tugevdamine”, SEK(2007) 213, ja kavatseb hinnata õigusakte ja muid meetmeid süstemaatilisemalt, et leida kinnitust mõju hindamise etapis tehtud oletustele.

[11] Need mõjuhinnangud on avaldatud (vt http://ec.europa.eu/governance/impact/cia_2007_en.htm ja KOM(2007) 693). Alates 2008. aastast avaldab komisjon õigusloome- ja töökavas selliste algatuste mõjuhinnangud, mis on mõjuhinnangu alusel kõrvale jäetud.

[12] 2006. ja 2007. aastal teostasid komisjoni osakonnad vastavalt 10 ja 15 „vabatahtlikku” mõju hindamist; 2008. aastaks on kavas 50.

[13] Evaluation Parnership i teostatud analüüs komisjoni mõju hindamise süsteemi kohta on avaldatud veebilehel http://ec.europa.eu/governance/impact/key_en.htm. Komisjon arutas seda avalikul sidusrühmade konverentsil juunis 2007 ja koos liimesriikide kõrgetasemelise õigusloomeekspertide rühmaga.

[14] Teatis - Euroopa läbipaistvuse algatuse rohelise raamatu järelmeetmed KOM(2007) 127, 21.3.2007. 2007.

[15] http://ec.europa.eu/governance/impact/cia_2007_en.htm.

[16] Vt lisatud aruanne 2007. aasta kohta

[17] Liikmesriikide saavutatud edusammude kohta vt teine aastaaruanne majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia rakendamise kohta KOM(2006) 816

[18] Näiteks direktiivi 70/156/EMÜ (liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta) muutev lihtsustamisalgatus avaldati ELTs oktoobris 2007, kuid see jõustub aprillis 2009. Komisjon esitas ettepaneku juulis 2003 KOM(2003) 418.

[19] Vastu võetud 2003. aasta paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe raames.

[20] Teatis - Tulemuslik Euroopa – ühenduse õiguse kohaldamine KOM(2007) 502.