P9_TA(2020)0367

Geneetiliselt muundatud mais MIR604 (SYNIR6Ø4-5)

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D069147/02 – 2020/2893(RSP))

(2021/C 445/07)

Euroopa Parlament,

— võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D069147/02,

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 11 lõiget 3 ja artikli 23 lõiget 3,

— võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 26. oktoobril 2020 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud,

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

— võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 2. juulil 2009. aastal vastu võetud ja 21. juulil 2009. aastal (3) avaldatud arvamust,

— võttes arvesse EFSA 25. septembril 2019 vastu võetud ja 7. novembril 2019 avaldatud arvamust (4),

— võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse geneetiliselt muundatud organismide (edaspidi „GMOd“) kasutamiseks lubade andmisele vastuväiteid (5),

— võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3,

— võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

A. arvestades, et komisjoni otsusega 2009/866/EÜ (6) anti luba lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MIR604 sisaldavat, sellest koosnevat või sellest toodetud toitu ja sööta; arvestades, et kõnealuse loa kohaldamisala hõlmab ka selliste toodete turule laskmist, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud maisi MIR604 või koosnevad sellest ning mida kasutatakse muul otstarbel kui toiduks või söödaks, kuid ei kasutata viljelemiseks;

B. arvestades, et 26. juulil 2018 esitas loa hoidja Sygenta Crop Protection NV/SA komisjonile Sygenta Crop Protection AG nimel määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 11 ja 23 kohase taotluse kõnealuse loa kehtivuse pikendamiseks;

C. arvestades, et EFSA võttis 2. juulil 2009. aastal esialgse loataotluse suhtes vastu heakskiitva arvamuse, mis avaldati 21. juulil 2009. aastal;

D. arvestades, et EFSA võttis 25. septembril 2019. aastal seoses pikendamistaotlusega vastu heakskiitva arvamuse, mis avaldati 7. novembril 2019. aastal;

E. arvestades, et geneetiliselt muundatud maisi MIR604 võimalikud kasutusviisid hõlmavad loomasööda ja toidukaupade, näiteks tärklise, siirupite ja õlide tootmist (7);

F. arvestades, et geneetiliselt muundatud mais MIR604 on loodud tootma sünteetilist insektitsiidset valku mCry3A (tuntud ka kui Bt-toksiin), millel on suurem mürgisus (võrreldes looduslike bakteritega, millest see on saadud), et võidelda maisi juureussi (Diabrotica virgifera) ja teiste seotud mardikaliste maisikahjurite, näiteks maisi juureussi (Diabrotica longicornis) vastu; arvestades, et lisaks sellele saadi geneetiliselt muundatud mais MIR604 koos fosfomannoosi isomeraasi (PMI) geeniga Escherichia coli (E. Coli) tüvest, mis kodeerib PMI valku selektiivse markerina;

G. arvestades, et kahe geenikonstruktsiooni kombinatsioon tuletati mitmekordsest transformatsioonist, kuid ei hinnatud üksikuid vanemtaimi, mis on vastuolus komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 503/2013 (8);

H. arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnealuse küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid;

Liikmesriikide mured seoses EFSA arvamustega

I. arvestades, et esialgse loataotlusega seotud konsultatsiooniperioodi jooksul esitasid liikmesriigid EFSA arvamuse projektile palju kriitilisi märkusi (9); arvestades, et need kriitilised märkused hõlmavad muret, et geneetiliselt muundatud maisist MIR604 valmistatud toidus ja söödas leiduvast mCry3A valgust tulenevat allergeense aktiivsuse suurenemist ei saa välistada, et väliuuringute andmeid ei saa pidada piisavaks turuleviimiseks, et toksikoloogilistes uuringutes ei järgitud OECD katsejuhiseid, nagu EFSA soovitas, ning et uuringus, mille käigus rottidele ja kodulindudele söödeti geneetiliselt muundatud maisi MIR604 sisaldavaid taimi eesmärgiga tõendada toksikoloogilist ohutust, ei kasutatud jääkide piirnorme;

J. arvestades, et uuendamistaotlusega seotud konsultatsiooniperioodi jooksul esitasid liikmesriigid taas EFSA arvamuse projekti kohta palju kriitilisi märkusi (10); arvestades, et need kriitilised märkused hõlmavad muret selle üle, et taotleja rakendatav järelevalvemeetod ei ole täielikult kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ VII lisa nõuetega (11) ning EFSA soovitustega, et väide, et geneetiliselt muundatud mais MIR604 on sama ohutu kui tavapärane mais, ei ole põhjendatud ning et kavandatud üldine järelevalve eeldatava kahjuliku mõju üle ei ole piisavalt põhjalik, ning ka märkust, et liit on ratifitseerinud ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni, mis teeb selgeks, et nii eksportivatel kui ka importivatel riikidel on bioloogilise mitmekesisuse suhtes rahvusvahelised kohustused;

Kehtetud toksikoloogilised uuringud

K. arvestades, et uuringutes ägeda mürgisuse ja lagunemise kohta seedevedelikes kasutati rekombinantses E. coli tüves toodetud mCry3A ja PMI valke; arvestades, et E. coli bakterites toodetud nii mCry3A valk kui ka PMI valk erinevad geneetiliselt muundatud taimsetest valkudest (12), mis seab nende mürgisuse uuringute kehtivuse kahtluse alla; arvestades, et mitmed liikmesriigid tõstatasid selle probleemina (13);

L. arvestades, et üldiselt on eraldatud valkudega tehtud toksikoloogilistel testidel väike tähtsus, kuna valgu mõju kombinatsioonis taime endaga ei ole arvesse võetud;

M. arvestades, et näiteks mõned taimed, sealhulgas mais, toodavad looduslikult proteaasi inhibiitoreid (PI), mille puhul on tõestatud Bt-toksiinide lagunemise aeglustumine; arvestades, et selle tulemuseks on Bt-toksiini palju suurem mürgisus, kui seda seeditakse koos taimekoega, võrreldes eraldi oleva toksiiniga; arvestades, et Monsanto teadlaste poolt 1990. aastal tehtud uuring näitas, et isegi väga madala PI taseme olemasolu suurendas Bt-toksiinide insektitsiidset aktiivsust kuni 20 korda (14); arvestades, et EFSA ei ole seda koostoimet geneetiliselt muundatud Bt-taimede riskihinnangutes kunagi hinnanud ega maininud;

N. arvestades, et on tõestatud, et Bt-valkude mürgisust suurendavad tegurid võivad mõjutada ka nende selektiivsust (15), kui Bt-toksiini efektiivsus sihtorganismidele suureneb, võib väheneda ka selle selektiivsus ja muutuda vastuvõtlikuks laiemale hulgale sihtrühmavälistele organismidele; kuigi seni ei ole tehtud süstemaatilisi uuringuid, näitavad mitmed uuringud PI ja Bt-toksiinide mõju sihtrühmavälistele putukatele (16);

O. arvestades, et suurema mürgisuse oht inimestele ja imetajatele PI ja Bt-toksiinide koostoime tõttu geneetiliselt muundatud taimedes ei ole teada;

Bt-toksiini adjuvantsuse küsimused

P. arvestades, et mitmes uuringus on täheldatud, et kokkupuude Bt-valkudega on põhjustanud kõrvaltoimeid, mis võivad mõjutada immuunsüsteemi, ning et mõnel Bt-toksiinil võivad olla adjuvandi omadused (17), mis tähendab, et need võivad suurendada teiste valkude allergeensust, millega nad kokku puutuvad;

Q. arvestades, et kuigi EFSA tunnistab, et Cry1Ac (18) on osutunud adjuvandiks, järeldab ta, et kuna mais ei ole levinud allergeenne toit, ei tekita suure annuse intragastrilise või intranasaalse manustamise järgselt täheldatud Cry valkude adjuvantne toime tõenäoliselt allergeensusega seotud probleeme (19); arvestades, e EFSA ei võta siiski arvesse asjaolu, et mais toodab PIsid (20) ja seega tuleb eeldada Bt-valkude palju aeglasemat lagunemist selle manustamisel koos taimse materjaliga, kui selle isoleeritud vormi puhul; arvestades, et see erinevus võib suurendada ka selle adjuvantsust ning muudab isoleeritud valkude kasutamise uuringud kehtetuks; arvestades, et empiirilisi uuringuid geneetiliselt muundatud taime toodetud Bt-toksiini tegeliku immunogeensuse uurimiseks ei tehtud; arvestades, et lagunemist seedevedelikes uuriti isoleeritud Bt-valguga;

Bt-toksiine sisaldavad taimed: mõju mittesihtorganismidele ning suurem resistentsus

R. arvestades, et erinevalt putukamürkide kasutamisest, kus kokkupuude toimub pihustamise ajal ja piiratud aja jooksul pärast seda, põhjustab Bt-põllukultuuride kasutamine sihtorganismide ja sihtrühmaväliste organismide pidevat kokkupuudet Bt-toksiinidega; arvestades, et geneetiliselt muundatud maisi MIR604 kõikides osades leidub mCry3A valke, välja arvatud õietolmus (21);

S. arvestades, et geneetiliselt muundatud maisi MIR604 puhul on mCry3A geeni muudetud, et suurendada sihtputukatele avalduvat mürgisust (22), kuid riskihindamisel ei hinnatud mõju sihtrühmavälistele organismidele; arvestades, et üks liikmesriik märgib, et kuna kohalik Cry3A toksiin tegutseb poilase (Chrysomelidae) (23) vastu, tuleks riskihindamisse lisada vähemalt kahjulik mõju sihtrühmavälistele poilastele ja et kuna maisi MIR604 import, transport ja töötlemine võib põhjustada maisi MIR604 juhuslikku esinemist või keskkonda sattumist, tuleb kaaluda geneetiliselt muundatud maisi võimalikku kahjulikku mõju sihtrühmavälistele organismidele (24);

T. arvestades, et eeldust, Bt-toksiinidel on vaid üks sihtotstarve, ei saa enam pidada õigeks ning mõju sihtrühmavälistele organismidele ei saa välistada (25); arvestades, et üha enam teatatakse, et sihtrühmavälised organismid on erinevatel viisidel mõjutatud; hiljutises ülevaates on ära toodud 39 eksperdihinnangu saanud väljaanded, mis annavad teada Bt-toksiinide märkimisväärsest kahjulikust mõjust paljudele „väljaspool piirkonda asuvatele“ liikidele (26);

U. arvestades, et kombineeritud mõju, näiteks kombineerimine PIga, võib oluliselt suurendada Bt-toksiinide mürgisust; arvestades, et selektiivsuse küsimus on eriti oluline sünteetiliste Bt-toksiinide, näiteks mCry3A puhul, mis võivad koos suurema mürgisusega näidata väiksemat selektiivsust; arvestades, et EFSA on endiselt seisukohal, et Bt-toksiinid mõjutavad ainult väheseid sihtrühmaväliseid organisme, võtmata arvesse võimaliku kombineeritud mõju; arvestades, et suurem hulk sihtrühmaväliseid organisme võib lekete, jäätmete ja sõnniku kaudu Bt-toksiinidega kokku puutuda;

V. arvestades, et riskihindamisel ei võetud sihtkahjurite puhul arvesse resistentsuse teket mCry3A valgule, mis võib põhjustada keskkonnale vähem ohutute pestitsiidide kasutamist või suuremate dooside ja taotluste arvu kasvu geneetiliselt muundatud põllukultuurile kasvatusriigis; arvestades, et USA keskkonnakaitseamet teeb ettepaneku kõrvaldada järgmise kolme kuni viie aasta jooksul paljud praegused Bt-maisi hübriidid ja mõned Bt-puuvilla sordid, kuna putukate resistentsus nende põllukultuuride suhtes on suurenenud (27);

W. arvestades, et kuigi Bt-põllukultuuride kasutamine viib väidetavalt väiksema insektitsiidide kasutuseni, jõuti hiljutises Ühendriikides avaldatud uuringus (28) järeldusele, et „mitmed analüüsid Bt-põllukultuuride mõju kohta pestitsiidide kasutamise harjumustele ei paista olevat arvestanud seemnete puhtimisega ning seetõttu võib Bt-põllukultuuridest tingitud insektitsiidide kasutuse vähenemine (eriti puhitud alal) olla ülehinnatud; arvestades, et samast uuringust selgub, et neonikotinoididega seemnete puhtimist kasutatakse tihti koos Bt-maisi ja -sojaubade kultuuridega, nii et sellisel kasutusharjumusel võivad olla ettenägematud tagajärjed, nimelt sihtrühma kuuluvate kahjurite resistentsus, sihtrühma mittekuuluvate kahjurite levik ja kahjulike tagajärgedega saaste, mis kandub üle ka metsikule loodusele, ja et mõned nendest tagajärgedest on juba ilmnenud; arvestades, et Euroopa Liit on mesilastele ja teistele tolmeldajatele avalduva mõju tõttu keelustanud kolme neonikotinoidi kasutamise välitingimustes, sealhulgas seemnete katmiseks (29);

Ebademokraatlik otsustusprotsess

X. arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 26. oktoobril 2020 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud, mis tähendab, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei toetanud loa andmist;

Y. arvestades, et komisjon mõistab, et on problemaatiline, et ta jätkab GMOdele loa andmise otsuste vastuvõtmist ilma liikmesriikide kvalifitseeritud enamuse toetuseta, mis on tootelubade puhul üldiselt väga suur erand, kuid on geneetiliselt muundatud toidu ja sööda lubade puhul muutunud normiks;

Z. arvestades, et Euroopa Parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu ühtekokku 36 resolutsiooni, milles väljendatakse vastuseisu toiduks ja söödaks mõeldud GMOde turule laskmisele (33 resolutsiooni) ning GMOde kasvatamisele liidus (kolm resolutsiooni); arvestades, et Euroopa Parlament on oma üheksandal ametiajal seni vastu võtnud 11 vastuväidet; arvestades, et liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei pooldanud nende GMOde lubamist; arvestades, et kuigi komisjon ise tunnistab puudujääke demokraatlikus protsessis, liikmesriikide toetuse puudumist ja parlamendi vastuväiteid, jätkab ta siiski GMOdele lubade andmist;

AA. arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 kohaselt võib komisjon otsustada GMO-le luba mitte anda, kui apellatsioonikomitees ei puudub liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamus (30); arvestades, et sellega seoses ei ole vaja õigusakte muuta;

1. on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud rakendamisvolitusi;

2. on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ei ole kooskõlas liidu õigusega, kuna see ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 ( 31 ) sätestatud üldpõhimõtete kohaselt on luua alus inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kindla kaitse tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega ning tagada samal ajal ka siseturu tõhus toimimine;

3. palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta;

4. tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon tunnistas lõpuks oma 11. septembri 2020. aasta kirjas parlamendiliikmetele, et GMOde lubamise otsuste tegemisel on vaja arvesse võtta kestlikkust ( 32 ) ; väljendab siiski sügavat pettumust selle üle, et 28. septembril 2020 andis komisjon impordiloa veel ühele geneetiliselt muundatud sojaoale ( 33 ) , hoolimata parlamendi vastuseisust ja sellest, et enamik liikmesriike hääletas selle vastu;

5. kutsub komisjoni üles kestlikkuse kriteeriumide väljatöötamisel väga kiiresti edasi liikuma, kaasates täiel määral Euroopa Parlamendi; palub, et komisjon annaks teada, kuidas ja millise aja jooksul seda tehakse;

6. nõuab veel kord tungivalt, et komisjon võtaks loaandmismenetluses arvesse liidu kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelistest kokkulepetest, nagu Pariisi kliimakokkulepe, ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioon ja ÜRO kestliku arengu eesmärgid;

7. kordab oma üleskutset komisjonile lõpetada nii kasvatamiseks kui ka toiduks ja söödaks kasutatavate GMOde lubamine, kui liikmesriigid apellatsioonikomitees määruse (EL) nr 182/2011 artikli 6 lõike 3 kohast arvamust ei esita;

8. kutsub EFSAt üles lõpuks aktsepteerima olulisi erinevusi kohalike Bt-valkude ja geneetiliselt muundatud põllukultuuride sünteetilistes transgeenides leiduvate valkude vahel ning laiendama oma riskihindamist, et võtta täielikult arvesse kõiki Bt-toksiinide, geneetiliselt muundatud taimede ja nende koostisosade, täiendavate herbitsiididega pritsimise jääkainete ning keskkonna vahelisi kokkpuuteid ja nende koosmõju, samuti mõju tervisele ja toiduohutusele;

9. kutsub EFSAt üles mitte enam aktsepteerima mürgisuse uuringuid, mis põhinevad isoleeritud valkudel, mis on tõenäoliselt struktuuri ja bioloogilise mõju poolest erinevad taime enda poolt toodetud valkudest, ja nõudma, et kõik katsed tehtaks geneetiliselt muundatud taime koega;

10. kutsub EFSAt üles tagama, et väliuuringute ja kasvuhoonete andmed hõlmaksid piisavalt laiaulatuslikke põllumajandus- ja keskkonnatingimusi, et hinnata kõikide stressitegurite mõju, mis on viljelemise ajal ootuspärased geeniekspressioonile ja taimede koostisele;

11. kutsub EFSAt üles tagama, et väliuuringute ja kasvuhoonete andmed hõlmaksid piisavalt laia valikut eri sorte, et hinnata erinevate geneetiliste taustade mõju geeniekspressioonile ja taime koostisele;

12. kutsub EFSAd üles nõudma andmeid geneetilistelt muundatud taimedest saadud toidu ja sööda tarbimise mõju kohta soolestiku mikrobioomile;

13. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

(1) ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2) ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3) EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni teaduslik arvamus (viide EFSA – GMO – UK – 2005 –11), mis käsitleb taotlust geneetiliselt muundatud kahjurikindla maisi MIR604 turule laskmise kohta toidu- ja söödakasutuseks, impordiks ja töötlemiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1829/2003, mille esitas äriühing Syngenta Seeds S.A.S äriühingu Syngenta Crop Protection AG nimel, EFSA Journal 2009, 7(7):1193, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1193.

(4) EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni teaduslik arvamus, mis käsitleb hinnangut geneetiliselt muundatud maisi MIR604 kasutusloa pikendamiseks määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel (taotlus EFSA-GMO-RX-013), EFSA Journal 2019; 17(11):5846; https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5846.

(5) Euroopa Parlament võttis kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles on esitatud GMOde lubamisele vastuväiteid. Lisaks on Euroopa Parlament võtnud üheksandal ametiajal vastu järgmised resolutsioonid:

— Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0028).

— Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0029).

— Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS-40278-9 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0030).

— Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud puuvilla LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0054).

— Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 89788 (MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0055).

— Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alakombinatsioone MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ning NK603 × DAS-40278-9 sisaldavaid, nendest koosnevaid või nendest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0056).

— Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm, neli või viis Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0057).

— Euroopa Parlamendi 14. mai 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0069).

— Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 ühekordset transformatsiooni, ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1111, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0291).

— Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0292).

— Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0293).

(6) Komisjoni 30. novembri 2009. aasta otsus 2009/866/EÜ, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 ( ELT L 314, 1.12.2009, lk 102).

(7) EFSA 2009. aasta arvamus, lk 11.

(8) Komisjoni 3. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 503/2013, mis käsitleb loa taotlemist geneetiliselt muundatud toidule ja söödale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 641/2004 ja (EÜ) nr 1981/2006 (ELT L 157, 8.6.2013, lk 1).

(9) 3. Liikmesriikide märkused: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046.

(10) 1. Liikmesriikide märkused: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00644.

(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiiv 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1).

(12) EFSA 2009. aasta arvamus, lk 12.

(13) Liikmesriigi märkused, lk 8 ja 14: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046.

(14) MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L. „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors“ (Bacillus thuringiensis’e insektitsiidse toime suurendamine seriin-proteaasi inhibiitoritega), Journal of Agricultural and Food Chemistry 1990, 38, lk 1145–1152.

(15) Vt näiteks Then, C. „Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis – synergism, efficacy, and selectivity“ (Bacillus thuringiensis’est saadud toksiinide riskihinnang: koostoimed, tõhusus ja selektiivsus), Environmental Science and Pollution Research 2010, 17, lk 791–797, https://doi.org/10.1007/s11356-009-0208-3.

(16) Vt näiteks Han, P., Niu, C.Y., Lei, C.L., Cui, J.J., Desneux, N. „Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L.“ (Toksiinide kvantifitseerimine Cry1Ac + CpTI puuvillasordis ja selle võimalikud mõjud mesilasele Apis mellifera L.), Ecotoxicology 2010, 19, lk 1452–1459, https://doi.org/10.1007/s10646-010-0530-z; Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E., Bigler, F. „Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees“ (Bt-transgeense õietolmu, Bt-toksiini ja proteaasi inhibiitori manustamise mõju mesilaste ülalõuanäärmete arenemisele), Apidologie 2005, 36(4), lk 585–594, https://doi.org/10.1051/apido:2005049; Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M. „Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover“ (Transgeensete puuvillataimede mõju mittesihtmärkkahjurile, lehetäile Aphis gossypii Glover), Ecological Entomology, 30(3), lk 307–315, https://doi.org/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x.

(17) Tutvumiseks vt Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L. „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“ (Ülevaade Bacillus thuringiensis Cry toksiinide turvalisusest ja bioloogilisest mõjust imetajatele), 2016. aasta Journal of Applied Toxicology väljaanne, 36(5), lk 630–648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(18) Cry1Ac on üks vähestest Bt-toksiinidest, mida EFSA on üksikasjalikult uurinud.

(19) EFSA 2009. aasta arvamus, lk 16.

(20) Vt põhjendus M.

(21) EFSA 2009. aasta arvamus, lk 8.

(22) EFSA 2009. aasta arvamus, lk 7.

(23) Sugukond mardikaid, keda tuntakse tavapäraselt lehemardikatena.

(24) Liikmesriigi märkused, lk 24: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046.

(25) Vt näiteks Hilbeck, A., Otto, M. „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment“ (Bacillus thuringiensis’e Cry toksiinide spetsiifilisus ja koosmõjud geneetiliselt muundatud organismide riskihinnangus), Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071.

(26) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T. „Insecticidal Bt crops – EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design“ (EFSA lähenemine geneetiliselt muundatud Bt-toksiine tootvatele taimedega seotud riskide hindamisele on puudulik), RAGES 2020, lk 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(27) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(28) Douglas, M.R., Tooker, J.F. „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops“ (Seemnete puhtimise ulatuslik kasutuselevõtt on kiiresti suurendanud neonikotinoide sisaldavate putukamürkide ja ennetava kahjuritõrje kasutamist põllukultuuride kasvatamisel USAs), Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, lk 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(29) Neonikotinoidid: https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en.

(30) Määruse (EL) nr 182/2011 artikli 6 lõike 3 kohaselt võib komisjon loa anda, kuid ei pea seda tegema, kui apellatsioonikomitees ei ole selle toetuseks saavutatud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust.

(31) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

(32) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(33) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100