Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS,

milles käsitletakse Rumeenia 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Rumeenia lähenemisprogrammi (2012–2015) kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[2],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsioone[3],

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia, s.o strateegia „Euroopa 2020”, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta[4]; mõlemat dokumenti koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitikas.

(3) Nõukogu võttis 12. juulil 2011 vastu soovituse Rumeenia 2011. aasta riikliku reformikava kohta ja esitas arvamuse Rumeenia ajakohastatud lähenemisprogrammi (2011–2014) kohta.

(4) Komisjon võttis 23. novembril 2011 vastu teise iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis vastavalt strateegiale „Euroopa 2020” tähistab majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise teise Euroopa poolaasta algust.

(5) Euroopa Ülemkogu kiitis 2. märtsil 2012 heaks finantsstabiilsuse tagamise, eelarve konsolideerimise ja majanduskasvu edendamise prioriteedid. Ülemkogu toonitas vajadust saavutada diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine, taastada tavapärased majandusele laenuandmise tingimused, edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet, tegelda töötuse probleemiga ja majanduskriisi sotsiaalsete tagajärgedega ning moderniseerida avalikku haldust.

(6) Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 2. märtsil 2012 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammi ja riiklikusse reformikavasse.

(7) Rumeenia esitas 23. aprillil 2012 oma riikliku reformikava 2012. aastaks ja 11. mail 2012 oma lähenemisprogrammi ajavahemikuks 2012–2015.

(8) 6. mail 2009 võttis nõukogu vastu otsuse 2009/459/EÜ[5] anda Rumeeniale kolmeks aastaks keskmise tähtajaga rahalist abi vastavalt aluslepingu artiklile 143. Otsusele lisatud, 23. juunil 2009 allakirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle hilisemates lisades on ette nähtud majanduspoliitilised tingimused, mille alusel finantsabi anti. Otsust 2009/459/EÜ muudeti 16. märtsi 2010. aasta otsusega 2010/183/EL[6]. Pärast seda, kui Rumeenia oli programmi edukalt rakendanud, arvestades jooksevkonto osalist kohandamist seoses säilinud struktuurinõrkustega Rumeenia toote- ja tööturul, mis muudavad riigi tundlikuks rahvusvaheliste hinnašokkide suhtes, võttis nõukogu 12. mail 2011 vastu otsuse 2011/288/EL[7] anda Rumeeniale kolmeks aastaks keskmise tähtajaga rahalist abi vastavalt aluslepingu artiklile 143. Sellega kaasnev vastastikuse mõistmise memorandum kirjutati alla 29. juunil 2011 ja selle esimene lisa 27. detsembril 2011.

(9) Keskmise tähtajaga rahalise abi programmi teise ametliku läbivaatamise käigus, mis toimus 2012. aasta aprilli lõpust mai alguseni, tuvastati, et Rumeenia püsib programmi rakendamisel ajakavas. 2011. aasta kassapõhine eelarveeesmärk saavutati, ka ESA[8] eesmärgid oleks saavutatud, kui ei oleks olnud mahukat ühekordset meedet, mis oli seotud kohtuotsustega, mis kohustasid valitsust maksma teatavatele töötajatekategooriatele hüvitist. On head võimalused, et 2012. aasta eelarve ESA-kohane puudujääk on väiksem kui 3 % SKPst. Rumeenia pangandussektor on jäänud paindlikuks, hoolimata varade kvaliteedi langemisest, mis jätkuvalt vähendab pangandussektori kasumlikkust. Programmi tingimused on pangandussektoris täidetud, ehkki mõningatel juhtudel viivitustega. Edusammud peamiste struktuurireformide valdkondades, näiteks energeetika ja transport ning ELi rahaliste vahendite kasutamine, on olnud ebaühtlased.

(10) Rumeenia SKP suurenes 2011. aastal pärast kaheaastast langust 2½ %. 2012. aastaks prognoositakse majanduskasvu aeglustumist 1,4 % tasemele. Sisenõudlus on prognooside kohaselt suurim majanduskasvu soodustaja ja avaliku sektori investeeringud, mida toetab ELi vahendite parem kasutamine, mängivad siin 2012. aastal eeldatavasti põhirolli.

(11) Nõukogu, kelle arvamus põhineb 2012. aastal lähenemisprogrammile antud hinnangul kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1466/97, on seisukohal, et programmi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on usutav. Programmis kirjeldatud eelarvestrateegia eesmärk on saavutada 2012. aastal eelarvepuudujääk alla 3 % SKPst, mis on kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames Rumeeniale antud nõukogu soovitustega. Seejärel püüab ta saavutada keskpika perioodi eelarve-eesmärgina määratletud struktuurilise eelarvepuudujäägi 0,7 % SKPst. Keskpika perioodi eesmärk vastab asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele. Pärast ülemäärase puudujäägi kavandatud korrigeerimist 2012. aastal eeldatakse 2013. aastal puudujäägi täiendavat vähenemist 2,2 % tasemele SKPst, 2014. aastal 1,2 % tasemele SKPst ja 2015. aastal 0,9 % tasemele SKPst. Vastavalt (ümberarvutatud) struktuurilisele eelarvetasakaalule,[9] tähendab see puudujäägi vähenemist 1,5 % SKPst 2012. aastal, 0,5 % SKPst 2013. aastal ja 0,7 % SKPst 2014. aastal, mis on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud võrdlusalusega 0,5 % SKPst. Valitsussektori kulude kasvumäär aastatel 2012–2015 on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti kulutuste võrdlusalusega. Programm näeb ette keskpika perioodi eesmärgi saavutamise 2014. aastal. Peamised eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud ohud on riigiettevõtete maksuvõlad, samuti võlgade kogunemisvõimalus kohalike omavalitsuste tasandil ja tervishoiusektoris. Valitsemissektori võlg oli 2011. aasta lõpul väiksem kui 34 % SKPst, jäädes oluliselt alla 60 % SKPst.

(12) Rumeenia on võtnud laiendatud euroala pakti alusel olulisi kohustusi. Need kohustustused ja 2011. aastal võetud kohustuste täitmine on seotud konkurentsivõime ja tööhõive edendamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse parandamise ja finantsstabiilsuse tugevdamisega.

SOOVITAB Rumeenial võtta ajavahemikus 2012–2013 järgmisi meetmeid.

Rakendada meetmed, mis on sätestatud otsuses 2009/459/EÜ, muudetud otsusega 2010/183/EL, ning meetmed, mis on sätestatud otsuses 2011/288/EL ja täpsustatud 23. juuni 2009. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle hilisemates lisades, 29. juuni 2011. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle hilisemates lisades.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] ELT L 209, 2.8.1997, lk 1.

[2] COM(2012) 325 final

[3] P7_TA(2012)0048 ja P7_TA(2012)0047.

[4] Nõukogu 26. aprilli 2012. aasta otsus 2012/238/EL.

[5] ELT L 150, 13.6.2009, lk 8.

[6] ELT L 83, 30.3.2010, lk 19.

[7] ELT L 132, 19.5.2011, lk 15.

[8] Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem (European System of Accounts)

[9] Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed, mille komisjoni talitused on ühist metoodikat kasutades ümber arvutanud programmis sisalduva teabe põhjal.