ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 15.6.2010 
SEK(2010) 741 lõplik 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS  
  
valitsemissektori ülemäärase eelarv epuudujäägi kõrvaldamiseks Küprosel 
ET 2   ET Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS  
  
valitsemissektori ülemäärase eelarv epuudujäägi kõrvaldamiseks Küprosel 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (e daspidi „alusleping”), er iti selle artikli 126 
lõiget 7, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust ning arvestades järgmist: (1) Vastavalt aluslepingu artik lile 126 hoiduvad liikmesriigid  valitsemissektori eelarve 
ülemäärasest puudujäägist. 
(2) Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis 
on vajalik hindade stabiilsuse ning töökoht ade loomist soodustava tugeva ja püsiva 
majanduskasvu tagamiseks. 
(3) Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta re formiga püüti suurendada pakti tõhusust ja 
majanduslikku mõju ning kindlustada riigi ra handuse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle 
eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarve puudujäägi menetluse käigus võetaks täiel 
määral arvesse eelkõige majanduslikku olukor da ja eelarveposits iooni. Seega nähakse 
stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, m illega toetatakse valitsuse poliitikat kindla 
eelarvepositsiooni kiireks taastamiseks , võttes samas arvesse majandusolukorda. 
(4) Nõukogu otsustas [13. juulil 2010] vastav alt aluslepingu artikli 126 lõikele 6, et 
Küprosel on ülemäärane puudujääk. 
(5) Vastavalt aluslepingu artikli 126 lõik ele 7 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1476/97 
(ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rake ndamise kiirendamise ja selgitamise 
kohta)
1; määrus on osa stabiilsuse ja kasvu paktist) artiklile 3 peab nõukogu andma 
asjaomastele liikmesriikidele soovitusi ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks teatava 
aja jooksul. Soovituses tuleb kehtestada kuni kuuekuuline tähtaeg, mille jooksul 
asjaomane liikmesriik peab võtma ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks tõhusaid meetmeid, ning tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks, mis peaks olema lõpule viidud puudujäägi kindlaks tegemisele järgneval aastal, välja 
arvatud eriasjaolude ilmnemise korral. Eria sjaolude olemasolu kohta otsuse tegemisel 
tuleks võtta arvesse määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõik es 3 täpsustatud 
asjaomaseid tegureid. Lisaks p eaks nõukogu ülemäärase eelarvepuudujäägi 
                                                
 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.  
ET 3   ET kõrvaldamise soovituses nõudma, et saavutat aks struktuurse eelarvepositsiooni (st 
tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, välj a arvatud ühekordsed  ja muud ajutised 
meetmed) minimaalne paranemine aastas, seades sihtmärgiks vähemalt 0,5 % SKPst 
(6) Leitakse, et Küprose puhul on olemas eriasjaolud, mis on ol ulised stabiilsuse ja kasvu 
pakti 2005. aasta reformiga kehtestatu d ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 
paindlikumaks rakendamiseks. 2009. aastal vähenes majandusaktiivsus 35 aasta jooksul esimest korda. Langus peegelda b sisenõudluse olulist vähenemist ja 
ebasoodsat väliskonjunktuuri. Eelkõige kodumajapidamiste suur võlakoorem ning 
rangemad laenutingimused, olukorra halvenem ine tööturul ja usalduse vähenemine 
tingisid eratarbimise vähenemise. Samal aj al aga tehti investeeringutes tõsiseid 
korrektiive, arvestad es välisnõudluse vähenemist eluasemeturul, tootmisvõimsuse 
vähest rakendamist ja ettevõte te bilansside restruktureeri mist. Lisaks vähenes järsult 
kaupade ja teenuste eksport, sealhulgas er iti turism, finantskriisi ja ülemaailmse 
majanduslanguse ning peamiste kaubandus partnerite (Ühendkuni ngriik, euroala, 
Venemaa) palju tagasihoidlikumate ka svuprognooside tõttu. 2009. aasta puudujääk on 
nii majandussurutise kui ka vastava lt majanduse elavdamise kavale Küprose 
ametiasutuste poolt võetud stimuleerivate meetmete tagajärg. Eriasjaolude olemasolu korral võib nõukogu lubada ülemäärase eela rvepuudujäägi kõrvaldamist keskpika 
perioodi jooksul. 
(7) Enne kriisi ja majanduse headel aegadel , mida toetas varahindade buum ja prognoose 
ületavad maksulaekumised, suutis Küpros viia eelarve ülejääki  ja vähendada koguvõla 
suhte 2008. aastal 48,4 %ni SKPst (2004.  aastal 70,2 %). 2009. aastal mõjutas 
majanduskriis riigi rahandus t siiski tugevasti. Se lle tulemusena muutus 
eelarvepositsioon, nii et 2008. aasta eelarve ülejääk 0,9 % SKPst muutus 2009. aastal 
puudujäägiks 6,1 % SKPst. See ol i tingitud ka mitmest suvakohasest meetmest, mida 
võeti majanduslanguse leevendamiseks ( kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise 
kavaga) ning sellest, et SKP kasv põhine b üsna suures osas väiksemat maksutulu 
andvatel elementidel. Puudujääk peaks ül emäärase puudujäägi menetluse raames 
rahandusministeeriumi esitatud teatise kohase lt veelgi suurenema, jõudes 2010. aastal 
6,2 %ni SKPst. Komisjoni talitust e 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt võib 
eelarvepuudujääk jõuda 2010. aastal ligikaudu 7 %ni SKPst. Võimalikke 
eelarveväliseid meetmeid, mida alles arutat akse ning mille rakendamise vahendite ja 
ajakava kohta puudub kindel teave, ei lisatud.  
(8) Võttes arvesse eriasjaolu sid ja Euroopa majanduse elavdamise kava, soovitatakse 
eelarvepositsiooni igal aastal parandada keskmisel tasemel.  Selle puhul tuleks arvesse 
võtta kõiki tegureid, mis on olulised eelarvepoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks valitsemissektori eelarvepuudujääk ja koguvõla suhe, samuti muud näitajad, 
nagu jooksevkonto positsioon, finantssektori tin gimuslike kohustiste, intressimaksete, 
riskipreemia ja elanikkonna vananemise ga seotud kulude muutumine keskpika 
perioodi jooksul. Eelarvepos itsiooni keskmise aastase  parandamise arvutamisel 
võetakse aluseks komisjoni talitu ste 2010. aasta kevadprognoosi 2011. aasta 
eelarvepuudujääk. Kogu eelarvepositsiooni parandamine, mida on vaja nominaalse 
eelarvepuudujäägi eesmärgi (3 % SKPst) täht aegseks saavutamiseks, arvutatakse nii, 
et lähtutakse SKP lõhe järk-jär gulisest kõrvaldamisest 2015. aastaks. 
(9) Selle taustal on asjakohane kaaluda ül emäärase puudujäägi kõrvaldamist keskpikas 
perspektiivis, seades tähtajaks 2012. aasta. Võ ttes arvesse suurt välist ja sisemist 
tasakaalustamatust, peaksid Küprose ametia sutused usaldusväärse  ja jätkusuutliku 
ET 4   ET kohandamise saavutamiseks toetama 2010. aas tal fiskaalstrateegiat meetmetega, 
millega piiratakse jooksvaid kulusid, et puudujääk väheneks 2010. aastal alla 6 % SKPst, ning võtma õigel ajal meetmei d, et määrata kindlaks kuludel põhineva 
konsolideerimise strateegia. Selleks peaksid Küprose ametiasutused tagama, et aastastel 2010–2012 parandataks e eelarvepositsiooni igal aastal 1¾ %; täpsustama, 
millised meetmed on vajalikud 2012. aastaks ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks, kui tsüklilised tingimused seda võimaldavad, ning kiirendama prognoositust paremate majandus- või eelarvetulemuste korral puudujäägi 
vähendamist. Komisjonile ja nõukogule 1. apri llil 2010 esitatud stabiilsusprogrammis 
lubas Küpros vähendada puudujääki 2011. aastal 4,5 %ni SKPst ning 2012. aastal 
3,4 %ni SKPst. Seega võib lugeda teostata vaks ja vajalikuks eelarvepositsiooni 
täiendava parandamise (lisaks Küprose ametiasutuste esialgsele kavale), mida Küproselt käesoleva so ovitusega nõutakse.  Eelarve konsolideerimine peaks tänu 
esmase ülejäägi piisava taseme taasta misele aitama uuesti vähendada ka 
valitsemissektori koguvõlga, mis läheneb kontrollväärtusele piisavalt kiiresti. 
(10) Finantshaldussüsteemi (FIMAS) vast uvõtmisega parandati hiljuti Küprose 
eelarveraamistikku. Alates 2006. aastast hakkas Küpros järk-järgult rakendama 
kolmeaastast keskpika perioodi raamistikku ning alates 2007. aastast võeti kasutusele programmi- ja tulemustepõhine eelarvestamin e. Uue raamistiku rakendamine on siiski 
alles algusjärgus ni ng see peaks hakkama täielikul t toimima alates 2012. aastast. 
Seepärast avaldub selle mõju alles keskpika s perspektiivis. Uue raamistiku õigeaegne 
rakendamine on oluline, et riigi raha nduse konsolideerimine oleks edukas ja 
kauakestev. Praegune tava võtta aasta jooks ul vastu lisaeelarve id on suurendanud 
jooksvaid kulusid rohkem, kui oli kavas vahendeid eraldada. Uue eelarveraamistiku 
täielik rakendamine peaks seda tava muut ma ja viima tõhusama eelarvestamiseni ning 
aitama hoida ministeeriumide kulud ettenä htud piirides. Samal ajal luuakse uue 
eelarvestamiskorraga kindel alus vahendite ümberjagamiseks, mis soodustaks kasvu 
edendavate meetmete võtmist. 
(11) Elanikkonna vananemise pikaajaline mõ ju eelarvele on ELi keskmisest tunduvalt 
suurem, mis on peamiselt tingitud sellest, et  pensionikulude suhe SKPsse suureneb 
järgmistel kümnenditel märkimisväärselt,  mis on osaliselt seotud sellega, et 
pensionisüsteem on alles lapsekingades. 2009. aasta aprillis alustatud pensionireform 
vähendaks veidi pensionikulude suur enemist ning suurendaks mõnevõrra 
sotsiaalkindlustusmaksete määrasid. Refo rm peaks parandama pensionisüsteemi 
pikaajalist tasakaalu ning vähendama ohtu jätkusuutlikkusele, samas puudub sellel 
mõju üldhinnangule. 2009. aasta eelarveposit sioon suurendab elanikkonna vananemise 
pärssivat mõju riigi rahanduse jätkusuut likkusele. Esmase ee larvepositsiooni 
parandamine keskpika perioodi jooksul ja lisameetmed, millega piiratakse elanikkonna vananemisega seotud kulude kasvu, võiksid aidata vähendada neid ohtusid riigi 
rahanduse jätkusuutlikkusele, mida peeti kõrgeks komisjoni 2009. aasta 
jätkusuutlikkuse aruandes
2. 
                                                 
2 Nõukogu 10. novembri 2009. aasta järeldustes riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kohta „kutsub nõukogu 
liikmesriike üles pöörama oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides tähelepanu jätkusuutlikkuse-
kesksetele strateegiatele” ja lisaks „kutsub komisjoni koos majanduspoliitika komitee ning majandus- ja rahanduskomiteega arendama edasi meetodeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse õigeaegseks 
hindamiseks järgmise jätkusuutlikkust käsitleva aruande jaoks”, mis on ette nähtud koostada 2012. 
aastal. 
ET 5   ET (12) Küprose ametiasutuste 2010. aasta ap rillis esitatud andmete kohaselt oli 
valitsemissektori koguvõlg 2009. aastal 56,2 % SKPst. Koguvõla suurenemine tulenes 
peamiselt esmase positsiooni märkimisväärsest halvenemisest ja nominaalse SKP vähenemise põhjustatud „lumepalliefektist” , mis suurendas võlataset. Võlakoormuse 
ja eelarvepuudujäägi suhte muutusel oli samuti negatiivne mõju võla tasemele 
(ligikaudu 1 protsendipunkt SKPst) valitsemissektori varade akumuleerimise tõttu 
aasta lõpus, et täita 2010. aasta jaanuari alguse võlakohustusi, ning erinevuste tõttu 
raha ja viitlaekumiste vahel. Küprose andmetel on võla kavandatav tase 2010. aastal 
62 % SKPst, mis ületab alus lepingu kontrollväärtuse 60 % SK Pst (2010. aasta aprillis 
esitatud stabiilsusprogrammi kohaselt on see näitaja veidi väiksem (61 %) ning peaks 
suurenema 63,2 %ni SKPst 2011. aastal). Võttes arvesse eelarve-eesmärke ja ohtusid, 
et makromajanduslik stsenaarium halvene b, võib võla suhe kujuneda kavandatust 
vähemsoodsaks. Komisjoni talitused prognoos ivad 2010. aasta kevadel, et võlg 
suureneb 2010. aastal 62,3 %ni SKPst ja 2011. aastal 67,6 %ni, kuna esmane 
positsioon on halvenenud. 
(13) Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohane rangem järelevalve eeldab eelarve 
konsolideerimisstrateegia rake ndamise korrapärast ja õi geaegset kontrolli. Sellega 
seoses tuleks Küprose ajakohastatud stab iilsusprogrammis käsitleda seda küsimust 
eraldi peatükis. 
(14) Nõukogu arvates peaksid eelarve konso lideerimise meetmed üldiselt tagama 
valitsemissektori eelarve positsiooni püsiv a paranemise ning olema samas suunatud 
riigi rahanduse kvaliteedi tõstmisele ja majanduse kasvupotentsiaali suurendamisele. 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE: (1) Tunnistades, et Küprose eelarvepositsioon tulenes 2009. aastal meetmetest, mille 
maht oli 2009. aastal ligikaudu 1½ % SK Pst, mis on piisav majanduslangusele 
reageerimiseks ning kooskõlas Euroopa  majanduse elavdamise kavaga, samuti 
automaatsete stabilisaatorite toimim isest, peaksid Küprose ametiasutused 
kõrvaldama ülemäärase puudujäägi nii kiiresti kui võimalik hiljemalt 2012. aastaks. 
(2) Küprose ametiasutused peaksid vähenda ma valitsemissektori puudujäägi alla 3 % 
SKPst usaldusväärsel ja jätkus uutlikul viisil, võt tes selleks keskpika perioodi jooksul 
meetmeid. Selleks peaksid Küprose ametiasutused tegema järgmist:  
(a) võtma vajalikke meetmeid, et vähendada 2010. aastal puudujääki alla 6 % 
SKPst ja määratlema kuludel põhineva konsolideerimisstrateegia, et puudujääk 
oleks 2012. aastaks alla kontrollväärtuse;  
(b) selleks tuleks tagada  aastatel 2010–2012 igal aas tal eelarvepositsiooni 
keskmine parandamine vähemalt 1¾% SKPst, mis peaks aitama valitsemissektori koguvõlal hakata uuesti vähenema piisava kiirusega 
kontrollväärtuse suunas, taastade s piisava esmase ülejäägi;  
(c) täpsustama ja rangelt rakendama m eetmeid, mida on vaja ülemäärase 
eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2012. aastaks, kui tsüklilised tingimused seda võimaldavad, ning kiirendama prognoositust paremate majandus- või eelarvetulemuste korral puudujäägi vähendamist.  
ET 6   ET (3) Selleks et vähendada ohtusid kohanda misele, peaks Küpros muutma keskpika 
perioodi eelarveraamistiku siduvamaks ni ng parandama eelarvetäitmise kontrolli 
kogu aasta jooksul.  
(4) Küpros peaks parandama riigi rahandus e pikaajalist jätkusuutlikkust, rakendades 
reformimeetmeid pensioni- ja tervishoi ukulude kontrollimiseks, et ohjeldada 
vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemist. 
(5) Küprose ametiasutused peaksid lisaks eel arvepositsiooni parandamisele kasutama ka 
muid võimalusi, sealhulgas paremaid maja ndustingimusi, et kiirendada võla suhte 
vähenemist kontrollväärtuse suunas.  
(6) Nõukogu kehtestab Küprose valitsusele tä htpäeva [13. jaanuar 2011], milleks tuleb 
võtta tõhusaid meetmeid ja kindlaks m äärama meetmed, mida on vaja ülemäärase 
puudujäägi kõrvaldamise poole liikumiseks.  Tõhusa meetme hindamisel võetakse 
arvesse majanduslikku arengut võrreld es komisjoni talituste 2010. aasta 
kevadprognoosis es itatud majandusvälja vaadetega.  
Küprose ametiasutused peaksid kõnealuste soovituste rakendamis el saavutatud edu käsitlema 
edaspidi koostatavate ajakohastatud stabiils usprogrammide eri peatükis kuni ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse lõpetamiseni.  
Lisaks rõhutab nõukogu keskpika perioodi eesmärgi saavutamise olulisust eelarve 
asjakohaseks haldamiseks majandussurutise tingimustes. Seepärast kutsub ta Küprose 
ametiasutusi üles tagama pärast ülemäär ase puudujäägi kõrvaldamist eelarve kestev 
konsolideerimine keskpika perioodi eesmärgi suuna s, milleks on eelarve struktuurne tasakaal. 
Tõhusa mitmeaastase eelarveraamistiku kavakoha ne täielik rakendamine aitaks parandada 
eelarve-eesmärkide järgimist ning kulude rang et piiramist keskpikas perspektiivis.  
Käesolev soovitus on adresseer itud Küprose Vabariigile. 
Brüssel,  
 Nõukogu nimel 
 eesistuja