91. kutsub komisjoni üles määratlema läbipaistval ja selgel viisil vahendid, mis on juba tuumaohutuse ja
massihävitusrelvade leviku tõkestamise jaoks ette nähtud;
92. kutsub komisjoni üles esitama läbipaistval ja selgel viisil vahendid, mida ühendus peab panustama
Euroopa Liidu massihävitusrelvade leviku vastase strateegia rakendamiseks 2006. aastal ja uue finantspers-pektiivi 2007 –2013 raames, eristades selgelt “tuumaohutuse ”ja“massihävitusrelvade leviku tõkestamise ”
rubriigid;
93. kutsub komisjoni endale G8 globaalse partnerluse raames võetud kohustuste täitmiseks üles koos-
tama prioriteetide nimekirja ja esitama selleks vajaliku tegevuse rahastamiseks hinnangulised kulutusedning globaalsete vajaduste rahuldamiseks laiendama oma tegevust väljapoole SRÜd;
94. kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles toetama konkreetseid multilateraalsete organisatsioo-
nide, näiteks Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri ja keemiarelvade keelustamise organisatsiooni pooltvälja töötatud projekte ja eraldama vajadusel rahalisi vahendeid;
95. kutsub eriti liikmesriike üles eraldama rahalisi vahendeid OPRi nimetatud ekspordikontrolli ja tehni-
lise abi programmide prioriteetide elluviimiseks;
96. on arvamusel, et konfliktide ennetamist ja kriisiohjet ei tohi rahastada massihävitusrelvade leviku
tõkestamiseks ette nähtud eelarvevahendite arvelt ja kõrgetasemelised eesmärgid massihävitusrelvade levikuvastases strateegias, mida toetavad kõik Euroopa institutsioonid, nõuavad piisava rahastamistaseme kindlus-
tamist; tuletab sellega seoses meelde kasvavaid raskusi seoses hiljutiste algatuste rahastamisega (eriti ühis-
meetme osas keemiarelvade keelustamise organisatsiooniga ning uue ühismeetme osas bioloogiliste ja tok-siinrelvade konventsiooni toetamiseks) ÜVJP eelarvest või ühenduse vahenditest;
97. soovitab seetõttu finantsperspektiivi 2007 –2013 käsitletavate arutelude raames muuta olemasolevat
6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet ja luua ühenduse eelarves uus spetsiaalne eelarverida,
mille vahenditest rahastatakse kõiki massihävitusrelvadega seotud tegevusi sõltumata sellest, kas need töötati
välja ühenduse või ÜVJP raames, seejuures tuleb arvesse võtta vastavaid otsustamismenetlusi ning nõukogu,komisjoni ja volitatud esindaja pädevusi;
*
**
98. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon eesistujariigile, nõukogule, komisjonile,
liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Ameerika Ühendriikide, Venemaa, Hiina,Iisraeli, India, Pakistani, Iraani ja Põhja-Korea valitsustele ja parlamentidele, ja kõigi muude tuumarelva levikutõkestamise lepingu osalisriikidele ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri liikmetele.
P6_TA(2005)0440
Roheline raamat kaitsealaste riigihangete kohta *
Euroopa Parlamendi resolutsioon kaitsealaste riigihangete Rohelise raamatu kohta (2005/2030(INI))
Euroopa Parlament,
—võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 95 ja 296;
—võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrust 2004/18/EÜ riiklike
ehitus-, tarne- ja teenuslepingute sõlmimise korra kohta (1), eelkõige selle artiklit 10;
(1) ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.18.11.2006 ET C 280 E/463 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
—võttes arvesse Euroopa Kohtu kohtupraktikat (1);
—võttes arvesse kodukorra artiklit 45;
—võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ja väliskomisjoni ning tööstuse, teadus-
uuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A6-0288/2005),
A. arvestades, et asutamislepingu artikkel 296 sätestab erandi, kaitsmaks olulisi riiklikke julgeolekuhuvisid,
mis on seotud relvade, laskemoona või sõjavarustuse tootmise või kaubandusega, ja et nimetatud artiklittihti kuritarvitatakse, kuigi see sätestab, et antud erandi kohased meetmed ei või avaldada ebasoovitavatmõju selliste toodete konkurentsitingimustele ühisturul, mis ei ole mõeldud spetsiaalselt sõjaliseks ots-tarbeks;
B. arvestades, et direktiivi 2004/18/EÜ artikkel 10 näeb ette, et vastavalt asutamislepingu artiklile 296
kohaldatakse nimetatud direktiivi kaitsealaste lepingute sõlmimiseks;
C. arvestades, et Euroopa Kohus on olnud arvamusel, et artikkel 296 ei tähenda mingit üldist ja auto-
maatset erandit, et selle rakendamine peab olema igal konkreetsel juhul põhjendatud ning selle kohal-damine on põhjendatud ainult siis, kui see on vajalik oluliste julgeolekuhuvide kaitseks, kusjuures tõen-damiskohustus lasub asjaomasel riigil;
D. võttes arvesse kaitsealaste riigihangete majanduslikku olulisust Euroopa siseturul, liikmesriikide pingelist
eelarveseisu, eelarvekulutuste piiramisi, mida liikmesriigid peavad ette võtma ning kaitsekuludest tingi-tud olulist koormust maksumaksjatele;
E. olles teadlik kaitseturgude eripäradest, arvestades iseäranis riigi keskset rolli, relvahangete olulisust julge-
olekule ja killustunud turustruktuuride eripärasid, nagu näiteks väga piiratud arvu pakkujaid ja nõudlustkuni monopoolsete seisunditeni välja;
F. arvestades, et killustunud relvastusturg Euroopas on ka üks Euroopa sõjalise võimsuse nõrkuse põhjus;
G. tõdedes, et relvastusturgude hermeetiline eraldatus on ka puuduliku standardimise põhjuseks ning on
toonud seega kaasa süsteemide puuduliku koostöövõime Euroopas, raskendades koostööd rahvus-
vahelistel operatsioonidel;
H. arvestades, et 25 erineva hanke-eeskirja kehtimine on takistuseks Euroopa võimsuse tegevuskava
(European Capabilities Action Plan) elluviimisel;
I. arvestades, et relvastuse ostjad on rõhuvas enamuses eranditult 25 liikmesriigi valitsused, kusjuures neist
kuus riiki ostavad ära 90% vastavast varustusest ning mõnedel juhtudel on ise kaitsetööstuses osalised;
1. tervitab komisjoni poolt 23. septembril 2004. aastal esitatud Rohelist raamatut (KOM(2004)0608) ja
toetab komisjoni tema jõupingutustes kaasa aidata Euroopa kaitsevarustusturu järkjärgulisele ülesehitamisele,mis on läbipaistvam ja avatum liikmesriikide vahel ja mis sektori spetsiifilisust arvestades muudaks sellemajanduslikult tõhusamaks, konkurentsivõimelisemaks ning suurendaks kõikide Euroopa Liidu liikmesriikideühist julgeolekut;
2. suhtub tõsiselt asutamislepingutes püstitatud ja Euroopa põhiseaduse lepingus edasi arendatud ees-
märki tugevdada Euroopa ühtekuuluvust ka läbi relvastusalase koostöö;
(1) Eriti otsust kohtuasjas C-222/84: Johnston (EKL 1986, lk 1651) ja otsust kohtuasjas C-414/97: komisjon v. Hispaania
(EKL 1999, lk I-5585).C 280 E/464 ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
3. kutsub üles liikmesriike ja tööstust loobuma aastakümneid kestnud piirangutest üleeuroopalisele
relvastusturule ning alustama innovatiivse strateegiaga uut koostööetappi;
4. nõustub komisjoniga, et praegune õiglase tagastamise poliitika ( “juste retour ”) ja hüvitused relvahanke
valdkonnas põhjustavad ulatuslikku konkurentsi moonutamist ja ebaloomulikku tööjaotust tööstuspartneritevahel ning takistavad suuresti riigihangete tõhusust;
5. nõustub komisjoniga, et Euroopa kaitseturg on vajalik selleks, et vähendada sõjalisi kulutusi ning
muuta sõjaliste vahendite tootmine Euroopa maksumaksja huvides kulusäästlikumaks;
6. rõhutab vajadust, et just tõhusama Euroopa relvatööstuse taustal ei tohi muuta küsitavaks liidu rolli
tsiviiljõuna;
7. rõhutab, et tööstuse suurenenud tootlikkus peab suurendama missioonil olevate Euroopa sõdurite kait-
set ning Euroopa kodanike kaitset;
8. juhib tähelepanu sellele, et ELi tasandil tuleb rakendada kõiki jõupingutusi, et edendada kaitsealaste
riigihangete ühtlustamist ja standardimist vastavalt kokkulepitud NATO-koostalitlusvõime standarditele ningEuroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika erivajadustele, ning et nimetatud protsessis tekkivaid vajakajäämisituleb Euroopa võimsuse tegevuskavas (ECAP) kõikide liikmesriikide poolt vaadelda prioriteedina;
9. nõustub komisjoniga, et kaitsealaste hangetega tegelevatele riigiasutustele tuleb avaldada survet
artikli 296 kohase üldise erandi rakendamisest loobumiseks ning võtta meetmeid tagamaks olukorda, etkaitsealased riigihanked oleksid suuremal määral reguleeritud pigem ühenduse kui siseriiklike õigusaktidega;
10. on arvamusel, et komisjon peaks vastu võtma tõlgendusteatise, mis kajastaks tema otsustavust
artikli 296 kuritarvitamise lõpetamisel, ning hakkama samaaegselt välja töötama uut kaitse eripäradelekohandatud direktiivi relvade, laskemoona ja sõjavarustuse riigihangete kohta vastavalt artiklile 296;
11. on arvamusel, et tõlgendusteatis peaks selgitama artikli 296 kohaldamist Euroopa Kohtu asjakohase
kohtupraktika alusel ning peaks sisaldama eelkõige selgitusi reguleeritud tooterühmade, relvahangete puhulerandiga reguleeritud menetlusastmete ja oluliste julgeolekuhuvide ulatuse kohta;
12. peab rahvuslike julgeolekuhuvide piiravat tõlgendust kohaseks, pidades silmas liikmesriikide juba niigi
olemasolevat vastastikust sõltuvust sellistes valdkondades nagu rahasüsteem või energeetika; tõstatab küsi-muse, mil määral on praegu üldse võimalik rahvuslikud julgeolekuhuvid ühistest Euroopa julgeolekuhuvidestmõttekalt eraldada;
13. näeb ühe võimaliku lahendusena, arvestades tõsiasja, et artiklit 296 saab reformida üksnes asutamis-
lepingu muutmisega, liikmesriikide endale võetavat kohustust, kohaldada nimetatud erandit vaid piiratudüksikjuhtudel; tervitab samaaegselt tööstuse lubadust osaleda kaitsealaste riigihangete tegevusjuhendi välja-töötamisel;
14. on teadlik sellest, et tavapärased riigihangete direktiivid on üksnes tingimisi sobivad riiklike tellimuste
andmiseks relvastuse valdkonnas, millel on oma eripärad;
15. peab vajalikuks uue direktiivi puhul hangete korda arvestades kaaluda nii kohustuslikke kui ka vali-
kulisi vahendeid; arvab, et rõhk tuleks asetada suurema läbipaistvuse ja õigluse saavutamisele riigihanke-lepingute sõlmimisel; varustuse tegeliku soetamise kõrval tuleb arvestada ka teisi aspekte, nagu teadus- jaarendustegevus, hüvituskokkulepped, tehniline hooldus, remont, relvastuse täiendamine ja koolitus;18.11.2006 ET C 280 E/465 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
16. peab nimetatud tellimuste andmise korra puhul läbirääkimiste võimalust oluliseks, eelkõige kui pole
tegemist standardtoodetega;
17. peab direktiivi väljatöötamisel vajalikuks osapoolte tihedaid konsultatsioone ning osutab juba praegu
majandusliku mõju uuringu ja välissuhete mõju uuringu vajadusele;
18. osutab antud sektoris tegutsevatele paljudele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kes paista-
vad silma kõrge spetsialiseerumise ja tootlikkusega, ning tahab saavutada, et just tsiviil- ja sõjalise topeltkasu-
tusega tehnoloogiaga väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad turu avamisest kasu saaksid;
19. nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid komisjoniga aktiivset koostööd uue direktiivi väljatöötamisel
ning seaksid Euroopa Kaitseagentuurile ülesandeks luua esimese sammuna kaitsealaste riigihangete tegevus-juhend artikli 296 tähenduses; arvab, et nimetatud tegevusjuhendit tuleks kohaldada artikli 296 alusel sõl-mitavate lepingute suhtes, et tagada antud sektoris suurem konkurents ja läbipaistvus; arvab, et seejuures
peab olema tagatud riikide parlamentide osalemine protsessis vastava siseriikliku seadusandluse alusel; on
arvamusel, et tuleb pidada nõu Euroopa Parlamendiga;
20. on seisukohal, et tegevusjuhend peaks:
a) pakkuma liikmesriikidele teadus- ja arendustegevuse ning riigihangetega seotud nõupidamismehhanismi;b) määratlema eeltingimused artikli 296 alusel kehtestatavatele eranditele ja tagama erandite tegemise ning
teabe avalikustamata jätmise põhjuste nõuetekohase läbipaistvuse;
c) andma teavet piiriülese konkurentsi ja kaitsevarustuse piiriülese liikumise poliitika kohta;
d) andma teavet ausa konkurentsi ja riigiabi eeskirjade kohta, et vältida konkurentsimoonutusi;
e) esitama töövõtjate sobivuse ja valiku kriteeriumid;
f) sätestama kriteeriumid, et luua alus Euroopa kaitsevarustusturule, millest lähtuvalt võiks keskpikas pers-
pektiivis sõltuvalt turu arengust välja töötada direktiivi liikmesriikide olulisi julgeolekuhuvisid puuduta-vate relvade, laskemoona ja sõjavarustuse kohta;
g) kehtestama üldised suunised, kuidas kujundada korvamismeetmetega seotud tavasid;
21. nõuab tungivalt, et komisjon teeks Euroopa Kaitseagentuuriga tihedat koostööd, et luua eelnevaga
paralleelselt terviklik tegevuskava koos sellega seotud valdkondades nagu varustuskindlus, üleandmine jaeksport kaasnevate meetmetega, mida on vaja võrdsete konkurentsitingimuste loomiseks Euroopa-sisese tasa-kaalustatud konkurentsi ja usaldatava statistilise turuteabe huvides;
22. on arvamusel, et edukad saavutused ühise välis- ja julgeolekupoliitika alal ning siseturul on loonud
usalduse söandada viimaks ometi astuda uusi samme antud tähtsas valdkonnas;
23. juhib tähelepanu reale takistustele hankekonkurssideks, mis ei ole tingitud riigihankekonkursside ole-
musest endast, nagu
—piiriülese relvakaubanduse piirangud ELi sees,
—riiklike tellimuste otsuste poliitiline mõjutamine,
—riigi tugev mõju relvatööstusettevõtetele,C 280 E/466 ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005
—puudujäägid abirahade kontrollimisel,
—puudulik teaduskoostöö (ka ELi teaduspoliitikas),
—puuduvad turutingimused globaalsel tasandil,
ning palub komisjonil kõrvuti selle algatusega võtta vastavaid meetmeid nimetatud probleemidega tegele-
miseks;
24. rõhutab vajadust järgida kaubandussuhetes kolmandate riikidega ettevaatusprintsiipi, pidades silmas
relvade võimalikku otstarvet, samuti majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi ning inimõiguste järgimist rel-vastust ostvates riikides;
25. tunnistab, et kaitsealaste riigihangete probleemid ELis on osaliselt seotud Ameerika Ühendriikidega
tõelise kahepoolse koostöö puudumisega; esitab seetõttu küsimuse, kas riiklikel kaitsealaste riigihangete asu-tustel tuleks soovitada sooritada rohkem oste Euroopas; et strateegiliselt tugevdada Euroopa kaitsetööstust
teatavates sektorites; on veendunud, et uusi ELi õigusakte kaitsealaste riigihangete valdkonnas ei tohiks kasu-
tada vahendina, mis võimaldab USA korporatiivsetel huvidel ühepoolselt mõjutada Euroopa kaitsealaste riigi-hangete turgusid;
26. viitab samaaegselt siiski põhitingimusele, et kõik liikmesriigid peavad järgima nõukogu poolt
25. aprillil 2005 vastu võetud Euroopa Liidu sõjaliste kaupade nimekirja (Euroopa Liidu relvaekspordi toi-mimisjuhendis käsitletud varustus) (
1) ümbertöötatud ELi tegevusjuhendi kaitseotstarbelise varustuse ekspordi
kohta vastu võtavad ja sellest kinni peavad; kutsub komisjoni üles nimetatud nimekirjast kinnipidamistkontrollima ja hindama;
27. palub komisjonil ja Euroopa Kaitseagentuuril esitada pikaajalisi ettepanekuid, näidates, kuidas tiheda-
mad sidemed ELi ja USA, aga ka selliste riikide nagu Ukraina ja teatud sektorites ka Venemaa riigihangeteturgude vahel võivad kaasa tuua nii suurema valiku kui ka tõhusama spetsialiseerumise;
28. palub komisjonil uurida, mil määral liigitavad liikmesriigid kahesuguse kasutusega vahendeid ja
tehnoloogiat teatud juhtudel sõjaliseks, vältides sellega ELi riigihankeid käsitlevate õigusaktide kohaldamist;
29. rõhutab Euroopa Kaitseagentuuri ja teiste praegu relvahangetega tegelevate asutuste juhtivat rolli;30. jagab arvamust, et kaitsevarustuse turu killustatuse lõpetamisel paraneb tööstuse konkurentsivõime
tänu suurematele tootepartiidele, teadusuuringute suuremale tasuvusele ning paremale turustatavusele maa-ilmaturul; rõhutab samaaegselt aga, et 1998. aastal relvaekspordi toimimisjuhendisse sisse viidud vabataht-likke ekspordipiiranguid kolmandatesse riikidesse tuleb täiel määral kohaldada;
31. peab turu avamist eelduseks, et tugevdada ELi majanduslikult kandevõimelist relvatööstust, arendada
autonoomset ja tootlikku tööstuslikku baasi kulusäästlikumateks hangeteks ning tagada vajalikud kaitsevõim-sused; on samaaegselt arvamusel, et relvatööstuse paratamatult tekkiv kontsentreerumine peab olema ühen-duse konkurentsiõiguse kohaldamise osas komisjoni intensiivse järelevalve ja kontrolli all (konkurentsi pea-direktoraat), et masstootmise eelised valdkondlike monopolide ja sellega seotud ettevõtete turuvõimu tõttuohtu ei satuks;
32. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmes-
riikide valitsustele.
(1) ELT C 127, 25.5.2005, lk 1.18.11.2006 ET C 280 E/467 Euroopa Liidu Teataja
Neljapäev, 17. november 2005