ET

Brüssel 25.9.2009

KOM(2009) 504 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

SUBSIDIAARSUSE JA PROPORTSIONAALSUSE KOHTA

(16. aruanne „Parem õigusloome”, mis hõlmab aastat 2008)

KOMISJONI ARUANNE

SUBSIDIAARSUSE JA PROPORTSIONAALSUSE KOHTA

(16. aruanne „Parem õigusloome”, mis hõlmab aastat 2008)

1. Sissejuhatus

Käesoleva dokumendi näol on tegemist 16. aruandega subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamisest, mille komisjon esitab Euroopa Ülemkogule ja Euroopa Parlamendile kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolliga [1]. Nagu ka 2007. aasta aruande puhul, ei käsitleta käesolevas aruandes parema õigusloome laiemaid küsimusi, mida käsitleti komisjoni teatises „Parem õigusloome Euroopa Liidus: kolmas strateegiline ülevaade” [2].

2. Õiguslik ja institutsiooniline raamistik

2.1. Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõte

Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse määratlus on esitatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 5 lõigetes 2 ja 3. Asutamisepingu protokollis nr 30 täpsustatakse, kuidas neid kahte põhimõtet tuleks kohaldada.

Subsidiaarsus on liikmesriigi ja ELi vastutuse eristamise juhtpõhimõte: kes peaks meetmeid võtma? Kui ühendus on asjaomases valdkonnas ainupädev, siis ei ole kahtlust, kes peaks meetmeid võtma, ja subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata. Kui pädevus on ühenduse ja liikmesriigi vahel jagatud, eelistatakse kõnealuse põhimõtte alusel selgelt, et meetmeid võtvad liikmesriigid. Ühendus peaks meetmeid võtma ainult siis, kui eesmärke ei saa rahuldavalt saavutada liikmesriikide tasandil (vajalikkuse hindamine) ja kui neid saab paremini saavutada ühenduse tasandil (lisaväärtuse hindamine või tõhususe võrdlemine).

Subsidiaarsus on dünaamiline mõiste, mille hindamine ajas muutub. See võimaldab ühenduse meedet ühenduse volituste piires laiendada, kui asjaolud seda nõuavad, ja vastupidi, ühenduse meedet piirata või see lõpetada, kui see ei vasta subsidiaarsuse kontrollile [3].

Proportsionaalsus on juhtpõhimõte, mille alusel määratletakse, kuidas liit peaks ellu viima oma pädevust, nii ainu- kui ka jagatud pädevust (milline peaks olema ELi meetmete vorm ja olemus?). Nii Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 kui ka protokollis on sätestatud, et meede ei tohiks minna kaugemale sellest, mis on vajalik asutamislepingu eesmärkide saavutamiseks. Iga otsuse puhul peab eelistama kõige vähem piiravat võimalust.

2.2. Kohaldamisviisid, kommenteerimisvõimalus ja järelkontroll

Kõik liidu institutsioonid peavad kinni pidama mõlemast põhimõttest. Protokollis ja 1993. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatakse subsidiaarsust käsitlevad konkreetsed kohustused [4]. Järgnevalt esitatakse kokkuvõtlikult nende võtmeelemendid.

Komisjon peab: enne õigusaktide kohta ettepaneku tegemist laialdaselt konsulteerima; esitama iga õigusakti ettepaneku seletuskirjas põhjused, mille alusel saab järeldada, et ettepanek on kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega; ning arvesse võtma ühendusele, liikmesriikide valitsustele, kohalikele omavalitsustele, ettevõtjatele ja kodanikele langevat koormat.

Euroopa Parlament ja nõukogu peavad esitama subsidiaarsust käsitleva põhjenduse, kui nendepoolne muudatus mõjutab ühenduse meetme ulatust [5]. Konsultatsiooni- või koostöömenetluse korral peab nõukogu põhjenduses teatama parlamendile oma seisukoha subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse kohta [6].

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee avaldavad oma arvamuse kas nendega konsulteerimise korral või siis omaalgatuslikes arvamustes. Ka Euroopa Liidu liikmesriikide parlamentide Euroopa ja ühenduse asjade komisjon võib avaldada arvamust subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamise kohta [7].

Alates 2006. aasta septembrist on komisjon riikide parlamentidele saatnud uute õigusaktide ettepanekuid ja kutsunud neid üles arvamust avaldama. Ehkki selline tegevus on oma ulatuselt palju laiem kui subsidiaarsuse ja proportsionaalsusega seotud küsimused, on paljud riikide parlamentidelt saadud kommentaarid nimetatud põhimõtetega seotud.

Institutsioonide tegevuse õiguspärasust ja kooskõla subsidiaarsuse põhimõttega võivad analüüsida ka Euroopa Kohus ja Esimese Astme Kohus.

3. Põhimõtete kohaldamine komisjoni poolt 2008. aastal

3.1. Põhimõtete rakendamine komisjoni tegevuses

Protokolli kohaselt peab komisjon teatama põhjused, miks ta peab teatavat õigusakti ettepanekut subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas olevaks. Komisjon saab seda teha mitmel moel: subsidiaarsust ja proportsionaalsust kontrollitakse osana mõju hindamisest, mida komisjon teeb oma iga olulisema algatuse puhul, ning neid käsitletakse õigusakti ettepanekute seletuskirjades ja põhjendustes.

Komisjoni mõjuhindamissüsteemi keskseks osaks on sõltumatu mõjuhindamiskomitee teostatud sõltumatu kvaliteedikontroll. Oma arvamustes soovitab mõjuhindamiskomitee parandusi mõjuhinnangute põhielementidesse, sealhulgas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse hindamise osas. Mõjuhindamiskomitee arvamused on osa komisjonisisesest otsustusprotsessist ning need on kättesaadavad ka teistele institutsioonidele ja avalikkusele pärast seda, kui komisjon on vastava algatuse heaks kiitnud.

Mõjuhindamiskomitee 2008. aasta aruande kohaselt suurenes subsidiaarsust ja proportsionaalsust käsitlevate mõjuhindamiskomitee soovituste arv (29 juhtumit 2007. aastal, 48 juhtumit 2008. aastal). Mõjuhindamiskomitee töö ja Regioonide Komitee poolt oma töö jaoks väljatöötatud subsidiaarsuse põhimõtte „hindamise ruutvõrgustiku” [8] abil on komisjon parandanud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse analüüsimist käsitlevaid juhiseid läbivaadatud mõjuhindamissuunistes, mis võeti vastu 2009. aasta jaanuaris. Nimetatud suunised sisaldavad kahte erinevat küsimuste rühma, [9] mille aluseks on protokoll nr 30 ning mis peaksid aitama parandada mõju hindamise raames tehtavate analüüside kvaliteeti. Küsimustes keskendutakse näiteks riikideüleste aspektide olemasolule, mis võivad viidata sellele, et liikmesriigid ei suuda ise eesmärke rahuldaval viisil saavutada.

3.2. Näited põhimõtete komisjonipoolsest mõju hindamise kaudu kohaldamisest

Töö ja eraelu ühitamise pakett [10]. Kõnealune pakett hõlmab kahe direktiivi läbivaatamist: rasedate töötajate kaitset käsitlev direktiiv (sünnituspuhkust pikendatakse 14 nädalalt 18 nädalale, koos täispalgaga) ning toetavas rollis abikaasasid ja füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevaid naisi käsitlev direktiiv (toetavas rollis abikaasadele antakse taotlusel samas ulatuses sotsiaalkindlustus kui nende füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevatele partneritelegi). Mõju hindamise esialgsed tulemused näitasid eelkõige viimati nimetatud ettepaneku puhul, et rakenduskulud oleksid mitme liikmesriigi puhul kõrged. Et viia teatavad meetmed soovitava eesmärgiga õigesse proportsiooni, tegi komisjon ettepaneku muuta nende rakendamine liikmesriikides vabatahtlikuks.

Kohalikele teenustele madalamad käibemaksumäärad [11]. Komisjoni ettepanekuga alandada kohalike tööjõumahukate teenuste suhtes kohaldatavaid käibemaksumäärasid antakse liikmesriikidele suurem paindlikkus käibemaksumäära kehtestamiseks teenustele, mille siseturumõõde on minimaalne. See on näide, kuidas õigusakti kohaldamise uuel viisil läbivaatamine võib viia ELi sekkumise vähendamiseni.

Direktiiv võrdse kohtlemise kohta väljaspool tööhõivet [12]. Ettepanek rakendada võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest, hõlmab mitmeid kaitsemeetmeid, millega selgitatakse liikmesriikide pädevuse piire (nt hariduse sisu, kas riik on ilmalik või mitte, kas homoabielud on lubatud või mitte). Vastusena kahtlusele, et puuetega seotud meetmed põhjustaksid ettevõtjatele ebaproportsionaalseid kulusid, kinnitas komisjon, et ettepaneku aluseks on mõistlike abinõude põhimõte, mis on ettevõtjatele tuttav, kuna see kehtestati võrdset kohtlemist töö saamisel ja kutsealale pääsemisel käsitleva direktiiviga [13]. Komisjoni ettepanekuga täpsustatakse tegurid, mida tuleb „mõistlikkuse” hindamisel arvesse võtta, ning seletuskirjas määratakse kindlaks, kuidas see on kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega.

Nõukogu soovitus uimastitega seotud küsimuste kohta vanglates. Komisjon alustas tööd algatusega, millega soovitatakse liikmesriikidel võtta meetmeid, mis käsitlevad uimastitega seotud küsimusi vanglates. Sellega oleks täiendatud juba olemasolevat üldist soovitust uimastisõltuvuse kohta. Mõjuhinnangust selgus, et probleemi ulatuse piiratus muutis meetme proportsionaalsuse küsitavaks ning seetõttu loobus komisjon kõnealuse algatuse edasiarendamisest.

Mõjuhindamiskomitee palus järgmiste juhtumite puhul põhjalikumat subsidiaarsuse analüüsi: ettepanek bussireisijate õigusi käsitleva määruse [14] kohta, ettepanek ehitiste energiatõhusust käsitleva direktiivi [15] kohta, ettepanek karistuste piiriülest täitmist liiklusohutuse valdkonnas hõlbustava direktiivi [16] kohta, ettepanek teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitset käsitleva direktiivi [17] kohta, ettepanek toiduabi jaotamist ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele käsitleva määruse [18] kohta, ettepanek koolidele puuvilja jagamise kava kehtestamist käsitleva määruse [19] kohta ja ettepanek sõiduautode tankimisel teenindusjaamades eralduvate bensiiniaurude regenereerimise II etappi käsitleva direktiivi [20] kohta. Üksikasjalikum teave nimetatud juhtumite kohta on kättesaadav mõju hindamist käsitleval komisjoni veebisaidil [21].

4. Riikide parlamentide kaasatus

4.1. Komisjonile saadetud arvamused

Alates 2006. aastast on komisjon edastanud kõik uued ettepanekud riikide parlamentidele ning kehtestanud menetluse, mille abil vastatakse nende esitatud arvamustele [22]. Komisjonile esitatud arvamuste arv on iga aastaga ligikaudu kahekordistunud (2006. aastal 53 arvamust, 2007. aastal 115 ja 2008. aastal 200 [23]). See näitab, et riikide parlamendid on järk-järgult võtmas kasutusele vajalikku süsteemi, mille abil komisjoni algatustele vastata. Kuigi käesoleva menetluse kohaldusala on laiem kui subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõte, on riikide parlamendid kõnealuseid küsimusi sageli esile tõstnud. Näiteks:

Ettepanek patsientide õiguste kohta piiriülestes tervishoiuteenustes [24]. Komisjonile esitati kolm arvamust. Prantsusmaa senat rõhutas, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgimiseks tuleks kõnealuses ettepanekus arvestada seda, et tervishoiuteenuste korraldamine on liikmesriikide ülesanne. Madalmaade parlamendi mõlemad kojad teatasid, et ei ole selge, miks tuleks meetmeid võtta üleeuroopalisel tasandil. Väljendati kahtlust, kas tervishoiusüsteemi korraldamisel ja rahastamisel austatakse riiklikku sõltumatust. Samuti ei oldud kindlad, kas valitud õiguslik vahend (direktiiv) on sobiv. Saksamaa Bundesrat rõhutas asjaolu, et sotsiaalabiteenused tuleks jätta väljapoole direktiivi kohaldusala. Bundesrati arvates ei tohiks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 95 kasutamist direktiivi õigusliku alusena kasutada selleks, et mööda hiilida artiklis 152 sätestatud ühenduse meetmetele tervishoiu valdkonnas kehtestatud piirangutest. Bundesrat rõhutas ka seda, et tõhustada tuleks ettepaneku artiklit 5, millega kinnitatakse liikmesriikide vastutus tervishoiusüsteemi korraldamisel. Vastates riikide parlamentide arvamustele märkis komisjon, et kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 152 lõikega 5 jääksid liikmesriigid vastutavaks tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamise ja osutamise eest ning eelkõige patsientide õiguste ning tervishoiuteenuste osutamisviisi kindlaksmääramise eest. Vastusena Saksamaa Bundesrati arvamusele märkis komisjon ka seda, et kavandatavat direktiivi kohaldatakse osutatud tervishoiuteenuste suhtes, kuid direktiiv ei hõlma sotsiaalabi tagasimaksmist ja kannatanute abistamist.

Euroopa osaühingut käsitlev ettepanek [25]. Saksamaa Bundesrat väljendas kahtlusi subsidiaarsuse põhimõtte järgimise suhtes, samuti kaheldi, kas kavandatava ühtlustamisega saavutatakse seatud eesmärgid. Madalmaade parlamendi mõlemad kojad küsisid õigusliku aluse valiku kohta selgeid põhjendusi. Sooviti vältida olukorda, kus väärkasutamist keelavatest siseriiklikest eeskirjadest on võimalik ELi eeskirjade abil mööda minna. Samuti seati kahtluse alla algatuse lisaväärtus ja komisjoni prognoos Euroopa osaühingu tõhusa kasutamise kohta. Vastuses Saksamaa Bundesratile märkis komisjon ära, et piiriülese tegevuse eeldamine Euroopa osaühingu loomise tingimusena ei oleks kooskõlas ettepaneku eesmärgiga, milleks on aidata kaasa siseturu loomise lõpuleviimisele ja parandada selle toimimist ning muuta VKEde juurdepääs sellele lihtsamaks.

Teatis „Euroopa väikeettevõtlusalgatus” [26]. Saksamaa Bundesratil olid teatavad kahtlused seoses subsidiaarsusega näiteks Euroopa koolidele suunatud ettevõtlusvaimu edendamist käsitlevate programmide puhul. Samas kiitis Itaalia senat heaks kõik väikeettevõtlusalgatuse põhimõtted. Oma vastustes kutsus komisjon nii Saksamaa Budesrati kui ka Itaalia senatit osalema aktiivselt järelmeetmetes, eelkõige jagama teistega VKEdega seotud riiklikel ja piirkondlikel strateegiatel ja meetmetel põhinevaid häid tavasid (näiteks seoses võrdlusanalüüsiga).

Ratifitseerimise korral tugevdab Lissaboni leping riikide parlamentide rolli ELi õigusloomeprotsessis [27]. Lepingu protokollides nr 1 ja nr 2 on sätestatud tõhustatud süsteemi loomine, millega riikide parlamendid saavad väljendada oma arvamust selle kohta, kas õigusaktide eelnõud on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas. Riikide parlamente teavitataks kõigist õigusaktide ettepanekutest ja välja arvatud põhjendatud erakorralistel juhtudel oleks neil aega kaheksa nädalat, et oma seisukoht teatavaks teha [28]. Riikide parlamentidel oleks õigus saata komisjonile põhjendatud arvamusi, kui nad on seisukohal, et õigusakti ettepanek ei ole kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega [29]. Lepingus nähakse vastavalt vastanud riikide parlamentide arvule ette kaks mehhanismi: „kollane kaart” ja „oranž kaart”, mis toovad kaasa ettepaneku läbivaatamise ja võimaliku muutmise või tagasivõtmise. Leping sisaldab ka uusi sätteid kohtuliku järelkontrolli kohta: riikide parlamentidel [30] ja Regioonide Komiteel oleks õigus esitada subsidiaarsuse põhimõtte väidetavat rikkumist käsitlevad kaebused Euroopa Kohtule [31].

4.2. COSACi juhitud subsidiaarsust käsitlevad menetlused

Euroopa ühenduste küsimustega tegelevate komisjonide konverents (COSAC) algatas 2008. aastal kaks uut subsidiaarsust käsitlevat menetlust, mille abil simuleeriti Lissaboni lepingu alusel ettenähtud menetlusi. Komisjonile esitati kõnealuste menetlustega seoses 27 arvamust.

Nõukogu raamotsus terrorismivastase võitluse kohta [32]. Kokku esitati 12 arvamust. Ainult Ühendkuningriigi alamkoda (House of Commons) esitas subsidiaarsuse põhimõtte täitmise kohta negatiivse arvamuse. Viis riikide parlamentide koda palus komisjonil selgitada teatavaid subsidiaarsusega seotud küsimusi ning viis muud koda palus selgitusi seotuse kohta Euroopa Nõukogu terrorismi tõkestamise konventsiooniga.

Direktiiv võrdse kohtlemise kohta väljaspool tööhõive valdkonda [33]. Ettepaneku kohta esitati 15 arvamust, millest 14 oli subsidiaarsuse põhimõtte suhtes positiivsed. Ainsa negatiivse arvamuse esitas Tšehhi senat.

5. Kohaldamine nõukogus

Mullakaitse raamdirektiiv [34]. Kõnealust direktiivi käsitlenud elav arutelu märgiti ära 2007. aasta subsidiaarsust ja proportsionaalsust käsitlevas aruandes. Vaatamata eesistuja jõupingutustele ja komisjoni toetusele ei jõutud 2007. aasta detsembris nõukogus kõnealust direktiivi käsitleva poliitilise kokkuleppeni. Lõplik kompromiss, millega liikmesriikidele võimaldati ulatuslik paindlikkus ning vähendati direktiivi rakendamisega seotud kulutusi, ei olnud blokeeriva vähemuse arvates subsidiaarsusest ja proportsionaalsusest tulenevatel põhjustel vastuvõetav. Tehnilise tasandi arutelud jätkusid 2008. aastal.

Teatavat liiki äriühingute avaldamis- ja tõlkekohustusi käsitlev direktiiv [35]. Kõnealuse ettepaneku ühe sättega kaotatakse kohustus avaldada äriühingu dokumendid paberkandjal juhul, kui kõnealune teave avaldatakse elektroonilises kesksüsteemis. Eesmärk on vähendada ettevõtjate kulusid. Mitu liikmesriiki, kes üheskoos moodustavad blokeeriva vähemuse, soovivad, et liikmesriigid võiksid edaspidigi säilitada kohustuse avaldada dokumente riiklikes või piirkondlikes väljaannetes äriühingute kulul. Kaks liikmesriiki märkisid subsidiaarsuse põhimõttele toetudes, et dokumentide avaldamine riiklikes või kohalikes väljaannetes on jätkuvalt oluline kohalikele kogukondadele, eriti seal, kus juurdepääs internetile on kehv. Samuti viidati vajadusele säilitada väljaannete jaoks kõnealune tuluallikas.

Direktiiv võrdse kohtlemise kohta väljaspool tööhõive valdkonda [36]. Saksamaa oli subsidiaarsusest tulenevatel põhjustel kõnealuse ettepaneku vastu. Iirimaa väljendas samu kahtlusi ning Tšehhi senat võttis vastu samasisulise resolutsiooni. Nimetatud liikmesriigid olid seisukohal, et ettepanekuga minnakse liikmesriikide tegevuse toetamisel või täiendamisel kaugemale, kui on lubatud selle õigusliku alusega (Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 13). Ka teiste liikmesriikide (eelkõige Madalmaad ja Itaalia) arvates ei ole ettepanek sellega seotud haldus- ja finantskulude tõttu proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas. Kõnealust ettepanekut käsitlev arutelu nõukogus jätkub Rootsi eesistumise ajal.

Rasedate töötajate kaitset käsitlev direktiiv [37]. Mitme liikmesriigi arvates (eelkõige Madalmaad) ei ole ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega: kõnealused liikmesriigid pooldavad vabadust teatavate ettepaneku kohaldamisalasse kuuluvate küsimuste üle otsustamisel vastavalt oma tavadele ja riiklikele kogemustele.

Vähendatud käibemaksumäärad [38]. Üks liikmesriik tõstatas nõukogus peetud arutelul subsidiaarsuse küsimuse. Kõnealusel liikmesriigil ei olnud subsidiaarsusega seotud probleeme 2008. aastal esitatud komisjoni ettepaneku suhtes, kuid ta oli subsidiaarsuse põhimõtte alusel siiski vastu Prantsusmaa poolt eesistujariigina tehtud ettepanekule (mille kohaselt iga kord, kui liikmesriik taotles madalamat käibemaksumäära, pidanuks ta esitama sellise meetme kohta mõjuhinnangu, eelkõige selle mõju kohta eelarvele). Nimetatud sätet majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. märtsil 2009 saavutatud poliitilisse kokkuleppesse ei lisatud.

6. Kohaldamine Euroopa Parlamendis

2008. aasta jooksul võttis Euroopa Parlament vastu kaks resolutsiooni, mis käsitlevad subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet. Oktoobris võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitlenud komisjon aruande „Parem õigusloome 2006” [39] kohta. Resolutsioonis käsitleti riikide parlamentide uut rolli subsidiaarsuse põhimõtte järgimise kontrollimisel. Parlament toetas komisjoni algatust saata uued ettepanekud riikide parlamentidele ning küsida nende arvamust. Kuid muutmaks kõnealust dialoogi tõhusamaks, on Euroopa Parlament arvamusel, et tuleks välja töötada subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet käsitlev ühine lähenemisviis.

Teine subsidiaarsusega seotud probleeme käsitlev resolutsioon on Euroopa Parlamendi vastus komisjoni rohelisele raamatule „Uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamisel” [40]. Kuigi Euroopa Parlamendi arvates kuulub linnaline liikumiskeskkond kohalike omavalitsuste vastutusalasse, tunnistab ta, et ELil on oma ülesanne kõnealust teemat käsitleva integreeritud ELi lähenemisviisi väljatöötamisel. Kuigi EL ei peaks linnalise liikumiskeskkonna alase õigusloomega tegelema, peab Euroopa Parlament vajalikuks, et EL võtaks arvesse linnatranspordi erivajadusi sellistes poliitikavaldkondades, kus tal on õigusloomealane pädevus (nt eelarvepoliitika, keskkonnapoliitika, sotsiaal- ja tööturupoliitika, konkurentsipoliitika, tööstuspoliitika, piirkondlik ja ühtekuuluvuspoliitika, transpordi- ja liiklusohutuspoliitika, energiapoliitika).

7. Kohaldamine Regioonide Komitees

Regioonide Komitee subsidiaarsuse järelevalve võrgustik alustas 2008. aastal oma teist tegevusaastat. Võrgustik tegutseb interaktiivse veebisaidi [41] vahendusel ning on peamiselt suunatud Euroopa piirkondi ja linnu esindavatele valitsus- ja parlamentaarsetele institutsioonidele. Osalema on kutsutud ka riikide parlamendid. Muud ELi ja riiklikud institutsioonid võivad jälgida võrgustiku tegevust vaatlejatena. Kui Regioonide Komitee avaldab arvamuse uue poliitika või õigusakti ettepaneku kohta, saavad võrgustikus registreerunud osalejad standardse elektroonilise vormi abil kommenteerida selle ühilduvust subsidiaarsuse põhimõttega. Lisaks sellele võivad Regioonide Komitee raportöörid algatada võrgustikus laiemapõhjalisi konsultatsioone, kui neil on oma töö jaoks vaja rohkem subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse alast teavet. 2008. aastal toimus kolm sellist konsultatsiooni [42].

Regioonide Komitee kavatseb kasutada oma konsultatsioonivõrgustikke ja –platvorme, sealhulgas subsidiaarsuse järelevalve võrgustikku, et pakkuda Euroopa Komisjonile teavet oma algatuste võimalike mõjude kohta kohalikul ja piirkondlikul tasandil. See annab kohalikele ja piirkondlikele ametiasutustele võimaluse osaleda õigusloome (ettevalmistavas) protsessis juba algfaasis ning aidata kaasa ELi õigusaktide ja poliitiliste ettepanekute piirkondlike mõjude tõhusamale hindamisele.

8. Kohaldamine Euroopa Kohtus

Kuigi kõnealuses valdkonnas uut kohtupraktikat ei ole, on praegu menetluses üks eelotsuse taotluse juhtum, mille puhul võib kohus teha otsuse subsidiaarsuse põhimõtte suhtes. 13. veebruaril 2008 esitas Inglismaa ja Walesi High Court of Justice Euroopa Kohtule eelotsuse taotluse „mobiilsiderändluse määrust” käsitlevas kohtuasjas [43]. Lisaks õiguslikku alust käsitlevale küsimusele palub High Court Euroopa Kohtul esitada oma seisukoht selle kohta, kas kõnealune määrus on õigusvastane, „kuna rändluse jaetasule kehtestatud piirhind rikub proportsionaalsuse ja/või subsidiaarsuse põhimõtet”. Kohtuotsust on oodata enne 2010. aastat.

9. Kokkuvõte

Eespool esitatud analüüsi alusel saab teha kolm üldist järeldust. Esiteks, subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamine tekitab nõukogus sageli lahkarvamusi. Euroopa Parlamendi puhul ei ole see nii levinud, sest seal tundub valitsevat ELi tasandi meetmete vajaduse ja lisaväärtuse suhtes suurem üksmeel. Teiseks, riikide parlamentide poolt komisjonile tema tehtud ettepanekute kohta esitatavate arvamuste arv suureneb kiiresti, ligikaudu kahekordistudes igal aastal. See suundumus arvatavasti jätkub, kui Lissaboni leping ratifitseeritakse ning kasutusele võetakse „kollased ja oranžid kaardid”. See peaks subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet käsitlevat arutelu veelgi rikastama. Kolmandaks, mõjuhindamisest on saanud komisjonis poliitiliste algatuste ettevalmistamisel peamine subsidiaarsust ja proportsionaalsust käsitlevate küsimuste lahendamise vahend. Mõjuhindamiskomiteel on võtmeroll ning läbivaadatud mõjuhindamissuunised peaksid kaasa aitama edasistele edusammudele kõnealuses valdkonnas.

I lisa: Riikide parlamentidelt saadud arvamuste arv

| Riikide parlamentide kojad | Esitatud arvamuste arv |

1 | PT - Assembleia da República | 65 |

2 | DE - Bundesrat | 18 |

3 | SE - Riksdag | 16 |

4 | FR - Sénat | 13 |

5 | UK - House of Lords | 12 |

6 | DK - Folketing | 11 |

7 | CZ - Senát | 11 |

8 | IT - Senato della Repubblica | 8 |

9 | IE - Dáil Éireann and Seanad Éireann | 7 |

10 | IT - Camera dei deputati | 6 |

11 | NL - Staten Generaal | 5 |

12 | PL - Sejm | 5 |

13 | AT - Bundesrat | 4 |

14 | EL - Vouli ton Ellinon | 3 |

15 | DE - Bundestag | 2 |

16 | EE - Riigikogu | 2 |

17 | LU - Chambre des Députés | 2 |

18 | BE – Sénat/Senaat | 2 |

19 | CY - Vouli ton Antiprosopon | 2 |

20 | LV - Saeima | 2 |

21 | UK - House of Commons | 1 |

22 | CZ - Poslanecká sněmovna | 1 |

23 | BE - Chambre des Répresentants/ Kamer van volksvertegenwoordigers | 1 |

24 | BG - Narodno sabranie | 1 |

| Kokku: | 200 |

[1] Protokoll (nr 30) subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta (1997).

[2] KOM(2009) 15, 28.1.2009.

[3] Protokolli artikkel 3.

[4] Vastu võetud 17.11.1993, EÜT C 329, 6.12.1993, lk 132.

[5] Subsidiaarsust käsitleva 1993. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe osa 2 punkt 3.

[6] Protokolli artikkel 12.

[7] Amsterdami lepingu protokolli (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) punkt 6.

[8] http://subsidiarity.cor.europa.eu/Help/tabid/283/Default.aspx

[9] SEK(2009) 92, 15.1.2009; vt punkt 5.2 (subsidiaarsus) ja punkt 7.2 (proportsionaalsus).

[10] KOM (2008) 636 ja KOM (2008) 637, 3.10.2008.

[11] KOM(2008) 428, 7.7.2008.

[12] KOM(2008) 426, 2.7.2008.

[13] 2000/78/EÜ, 27.11.2000.

[14] KOM(2008) 817, 4.12.2008.

[15] KOM(2008) 780, 13.11.2008.

[16] KOM(2008) 151, 19.3.2008.

[17] KOM(2008) 543, 5.11.2008.

[18] KOM(2008) 563, 17.9.2008.

[19] KOM(2008) 442, 8.7.2008.

[20] KOM(2008) 812, 4.12.2008.

[21] http://ec.europa.eu/governance/impact/index_en.htm

[22] "Kodanikekeskne tegevuskava – Euroopa Liit tulemuslikuks“, KOM(2006)211, 10.5.2006.

[23] I lisas esitatakse komisjonile esitatud arvamuste päritolu ülevaade.

[24] KOM(2008) 414, 2.7.2008.

[25] KOM(2008) 396, 25.6.2008.

[26] KOM(2008) 394, 25.6.2008.

[27] Protokollid nr 1 ja nr 2.

[28] Riikide parlamentide rolli Euroopa Liidus käsitleva protokolli artikkel 4.

[29] See hõlmab: komisjoni ettepanekuid, liikmesriikide rühma algatusi (vrd karistustealane koostöö), Euroopa Parlamendi algatusi, Euroopa Kohtu taotlusi, Euroopa Keskpanga soovitusi ja Euroopa Investeerimispanga taotlusi Euroopa tasandi õigusakti vastuvõtmiseks.

[30] Liikmesriigi meetmed, mida ta võtab kooskõlas oma siseriikliku õiguskorraga oma parlamendi või selle koja nimel.

[31] Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artikkel 8.

[32] KOM(2007) 650, 6.11.2007.

[33] KOM(2008) 426, 2.7.2008.

[34] KOM(2006) 232, 22.9.2006.

[35] KOM(2008) 194, 17.4.2008.

[36] KOM(2008) 426, 2.7.2008.

[37] KOM(2008) 637, 3.10.2008.

[38] KOM(2008) 428, 7.7.2008.

[39] 2008/2045(INI), 21.10.2008.

[40] 2008/2041(INI), 9.7.2008.

[41] http://subsidiarity.cor.europa.eu

[42] i) sisserände ja tööhõive kohta KOM(2007) 248, KOM (2007) 249, KOM (2007) 637 ja KOM (2007) 638; ii) patsientide õiguste kohta piiriülestes tervishoiuteenustes KOM(2008) 414; iii) territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva rohelise raamatu kohta KOM(2008) 616.

[43] Kohtuasi C-58/8 Vodafone Ltd, Telefónica O2 Europe plc, T-Mobile International AG, Orange Personal Communications Services Ltd vs. Secretary of State for Business, Enterprise and Regulatory Reform, määrus (EÜ) nr 717/2007.

--------------------------------------------------