ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
33.

leiab, et Euroopa perekonnaseisuameti loomise võimalust ei tohiks jätta tähelepanuta, kui suudetakse näidata, et see on tõhusam ja tulemuslikum lahendus kui paljude uute büroode rajamine või samalaadsete büroode säilitamine liikmesriikides. Komitee arvates võiks amet a) pakkuda abi, et arendada kollegiaalsemat ELi lähenemisviisi rahvusvahelistele konventsioonidele; b) parendada halduskoostööd, kogudes ja levitades parimaid tavasid ja kogemusi, nt vastavuse suurendamine infotehnoloogiaga seotud valdkondades, ning anda riiklikele ametiasutustele juhiseid rahvusvahelistes küsimustes; c) toimida keskse kontaktpunktina piiriüleste perekonnaseisupäringute puhul, millest saavad kasu perekonnaseisuametnikud ning mis aitaks kindlasti lahendada püsivaid probleeme, millega kodanikud kokku puutuvad, püüdes õigustatult kasutada oma õigusi ELis; d) võimalusel toimida perekonnaseisudokumentide ELi tasandi keskse tugi- või viiteregistrina;
48.

leiab, et ühist kaubamärki, sh eriti piirkondade toetatavaid ja täpselt määratletud tingimustele vastavaid piirkondlikke kaubamärke on asjakohane kasutada. Samuti võiks olla kasulik laiendada edaspidi müügiedenduse võimalusi kaugemale üldise Euroopa-pildi kujutamisest, samuti tuleb eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks lisaks senistele eranditele lihtsustada kaubamärkide ja tootjate nimetamist, eeldusel et — need on hõlmatud kollektiivkaubamärgi müügiedendusse või on sellega seotud; — tegevusega seotud erasektori kaubamärke ei saa otse Euroopa Liidust rahastada;
49.

rõhutab, et ehkki kogukonna juhitava kohaliku arengu eesmärgiks on kohalikule era- ja vabatahtlikule sektorile õiguste andmine, tuleb tunnistada ka toetavat rolli, mida kohalik omavalitsus selle korraldamisel peab etendama. Kohalik omavalitsus peab sageli asuma liidri rolli, andmaks haldusasutustele ja Euroopa Komisjonile kindlustunnet, et auditi ja tehtud otsuste vastavusriske nõuetekohaselt juhitakse ning on olemas kohalik suutlikkus, et kohalike tegevusrühmade struktuurid ja menetlused tõhusaks muuta;
16.

nendib murega, et mõningates suurlinnades on need probleemid veelgi teravamaks muutunud, mis on kaasa toonud vägivaldseid proteste. Samuti väljendavad need paljude kodanike umbusaldust poliitiliste institutsioonide vastu;
29.

kahtleb selles, et selektiivsest rändepoliitikast põhjustatud ajude äravoolu tagajärgi saaks neutraliseerida korduvrände vahendiga, kuna ei ole sugugi selge, kuivõrd tõhus see vahend on ja millist konkreetset mõju see hakkab avaldama;
35.

tunnistab siiski, et vajalikud on muudatused struktuurifondide rakendamisviisis, et kaasata tõenditele põhinevad tingimused selleks, et mitte ohustada jõupingutusi, mis on tehtud ELi fondide lisandväärtuse ja tõhususe suurendamiseks selles valdkonnas. Taanis ja Rootsis on sellised tõenditel põhinevad menetlused käibel, et jälgida tulemuslikkust kokkulepitud näitajatekogumi alusel ning nad kasutavad saadud teavet kontrollsüsteemis, et jätkuvalt parandada nende poolt pakutavate ja rahastatavate teenuste kvaliteeti ja kulutõhusust. Ühendkuningriigi valitsus võttis hiljuti kasutusele sotsiaalse mõju võlakirjad, mille eesmärk on meelitada uusi investeeringuid selliste tulemustele põhinevate lepingute juurde, mis toovad kasu üksikisikutele ja kogukondadele. Sotsiaalse mõju võlakirjade kaudu kasutatakse erainvesteeringuid, et rahastada teenuseid, mida osutavad end tõestanud teenusepakkujad. Avalik sektor toodab investoritele rahalist tulu paranenud sotsiaalsete tulemuste alusel. Kui tulemused ei parane, siis investorid oma investeeringud tagasi ei teeni (10);
29.

Komitee palub kohaliku tasandi suuremat kaasamist mitmetasandilisse valitsemisse, mis on ühtse, põhiõigustest lugupidava ning sihtkogukondade ja sisserändajate heaolu edendamiseks sobiva immigratsioonipoliitika eeltingimus. Integratsiooni näidisjuhtumeid on registreeritud paljudes Euroopa piirkondades ja kogukondades ning mitmed liikmesriikide õigusaktide küsitavused direktiivi üksikjuhulisel tõlgendamisel on saanud positiivse lahenduse just nimelt kohalike institutsioonide praktikas. Regioonide Komitee rõhutab vajadust hankida sellel teemal võimalikult palju informatsiooni ja pakub liikmesriikidele ja teistele Euroopa institutsioonidele täielikku koostööd teabe ja hea tava kogumisel ning levitamisel seal, kus need andmed on saadaval kohalikul või piirkondlikul tasandil.
12.

märgib, et piirialatöötajate kohta puuduvad usaldusväärsed statistilised andmed. Määruse (EMÜ) nr 1408/71 määratluse kohaselt on piirialatöötaja „töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja, kes töötab või tegutseb ühe liikmesriigi territooriumil ja elab mõne teise liikmesriigi territooriumil, kuhu ta korrapäraselt naaseb iga päev või vähemalt kord nädalas”. Euroopa Komisjoni jaoks 2009. aastal koostatud aruandes „Scientific Report on the Mobility of Cross-Border Workers within the EU-27/EEA/EFTA Countries” märgitakse, et 2006.–2007. aastal oli ELis (sealhulgas Euroopa Majanduspiirkond / Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon) piiriüleseid töötajaid ligikaudu 780 000. Ajavahemikul 2000–2006/2007 suurenes Euroopa Liidu 15 liikmesriigi ning Euroopa Majanduspiirkonna ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikide piirialatöötajate arv 26 %.
34.

kinnitab, et võrkude kiireks ajakohastamiseks ja nutikaks muutmiseks on hädavajalik, et reguleeriv raamistik ergutaks õiglase tulu kaudu vajalikke investeeringuid ja looks viivitamatult selguse rollide ja ülesannete osas. Kuna võrguettevõtjad vajavad stabiilset, prognoositavat, toetavat ja pikaajalist reguleerivat raamistikku, mis stimuleerib ja lihtsustab vajalikke investeeringuid, on tarvis pikaajalist nägemust;
6.

rõhutab, et territoriaalse mõju hindamine võib sobida ka ELi poliitiliste ettepanekute võimalike negatiivsete mõjude esiletoomiseks. Eriti oluline on see proportsionaalsuse põhimõtet silmas pidades. Seega on territoriaalse mõju hindamine ka oluline õigusloome parandamise vahend;
ELi tasandil tuleks luua koostöömehhanism, mis võimaldaks vahetada võrgu- ja infoturbe alast teavet ning tegeleda selles vallas koordineeritud avastamise ja reageerimisega. Et selline mehhanism oleks tõhus ja kaasav, on oluline, et kõigil liikmesriikidel oleks miinimumsuutlikkus ja strateegia võrgu- ja infoturbe kõrge taseme tagamiseks oma territooriumil. Minimaalseid turvanõudeid tuleks kohaldada ka haldusasutuste ja elutähtsa infotaristu operaatorite suhtes, et edendada riskihalduse kultuuri ja tagada, et kõige raskematest intsidentidest teatatakse.

ELi tasandil tuleks luua koostöömehhanism, mis võimaldaks vahetada võrgu- ja infoturbe alast teavet ning tegeleda selles vallas koordineeritud avastamise ja reageerimisega. Et selline mehhanism oleks tõhus ja kaasav, on oluline, et kõigil liikmesriikidel oleks miinimumsuutlikkus ja strateegia võrgu- ja infoturbe kõrge taseme tagamiseks oma territooriumil. Minimaalseid turvanõudeid tuleks kohaldada ka haldusasutuste, k.a kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja elutähtsa infotaristu operaatorite suhtes, et edendada riskihalduse kultuuri ja tagada, et kõige raskematest intsidentidest teatatakse.
12.

soovib, et ELis võetaks kasutusele ühtne, tõhus ja läbipaistev jäätmete arvutamise meetod, et võimaldada eesmärkide ratsionaliseerimist ning tagada olukordade ja tehtud edusammude võrreldavus. Sellise meetodi kasutusele võtmisel tuleks arvesse võtta eri liikmesriikide kohalikke iseärasusi. Komitee nõuab eelkõige, et jäätmete raamdirektiivi (8) praegused neli arvutamise meetodit, mis on suunatud kodumajapidamistes tekkivatele ja muudele sarnastele jäätmetele, tuleb asendada ühe läbipaistva, usaldusväärse ja kaugeleulatuva arvutusmeetodiga;
30.

täheldab. et vesiviljelus on üldjuhul traditsioonilisest kalandusest keskkonnareostustele haavatavam ja et oluline on julgustada liikmesriike koostama eelnevalt sisemaa-alasid, territoriaalmerd ja rannavööndit hõlmavaid „riskikaarte” ja „mõjukaarte”. Kaardid võiks edastada Euroopa Meresõiduohutuse Ametile ja need peaksid sisaldama teavet taristu ja kasutuse kohta, millel võib olla mõju vee kvaliteedile, ning käimasolevate leevendamismeetmete, seirekampaaniate, uute suurprojektide jt kohta;
7.

rõhutab seda, et „puuetega inimeste sport” katab mitmesuguseid tegevusi, alates tippspordist kuni harrastusspordini, kohandatud kehalisest kasvatusest kuni spordi kasutamiseni taastusravis. See mitmekesisus on vähemalt sama keerukas või keerukamgi kui spordi mõiste määratlemine. See on muu hulgas põhjus, miks Euroopa eri piirkondades kasutatakse eri mõisteid. Füüsilise tegevuse ja spordi valdkonnas on mitmesuguseid nüansse, mille alusel on kõnealune tegevus kas sport, vaba aja veetmine, tervise heaks tehtav tegevus vm. Need on igal juhul põhjused, miks inimesed sellega tegelevad, kuigi üldiselt paraneb spordiga tegelemisel kõigi inimeste terviseseisund (nii füüsiline kui ka vaimne);
33.

kutsub Euroopa Komisjoni üles vaatama läbi grupierandi määruses sisalduva abimeetmete nimekirja, et tagada nende kooskõla ühise kalanduspoliitika reformiga ning see, et mitte kummagi riigiabimääruse (ega ka Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi) kaudu ei oleks võimalik toetada jätkusuutmatuid kalandustavasid;
36.

leiab, et praegu on olemas vajalikud tingimused, et süvendada või alustada dialoogi ELi kodanike hääleõiguse laiendamise üle, et see hõlmaks ka piirkondlikke ja riiklikke valimisi nende elukohariigis, ilma et see piiraks ühelgi juhul iga liikmesriigi suveräänsust (jus domicilii);
15.

tuletab meelde, et keskkonnasäästlikke sõidukeid soodustavaid rahalisi stiimuleid käsitlevate ELi suuniste koostamine oli üks 2012. aasta juunis vastuvõetud CARS 21 lõpparuandes esitatud soovitustest. Sellega seoses väljendab komitee kahetsust selle üle, et Euroopa Komisjon töötas rahalisi stiimuleid käsitlevad suunised välja üksnes töödokumendi ja mitte seadusandlusega seotud dokumendi kujul. Komitee väljendab samuti kahetsust selle üle, et kõnealuses töödokumendis sisaldub vaid viis mittesiduvat „soovituslikku põhimõtet” ning et dokumendis jääb ebamääraseks maksustiimulite osas esinevate oluliste erinevuste mõju siseturu toimimisele;
84.

rõhutab, et mõned Euroopa piirkonnad on juba ette võtnud konkreetsed rühmad, et suurendada nende ettevõtluspotentsiaali. Komitee kutsub teisi üles saadud teadmisi ära kasutama. Hea näide on siinjuures programm „Principi Attivi”, mida viib ellu Apuulia maakond;
43.

on seisukohal, et pikaajalisi spetsiaalseid võrdlusnäitajaid on majandusteoorias ja -statistikas hetkel piisavalt, juba olemasolevate väljatoomine, kontroll ja analüüsimine kipub tihti üle jõu käima, seetõttu ei ole uute lisamine eriti otstarbekas; see võib kõne alla tulla vaid siis, kui leitakse juurde mingi eriti informatiivne näitaja või võrdlusnäitajate mediaan;
51.

märgib, et komisjon tegi ettepaneku võtta noorte tööhõive algatus täielikult (6 miljardit eurot) (11) kasutusele varem, st 2014.–2015. aastal, ning soovitab, et varasema täieliku kasutuselevõtuga peaksid kaasnema kiireks rakendamiseks sobivad meetmed (näiteks suutlikkuse suurendamine), pidades silmas, et ühissätete määruse eelnõud ja sotsiaalfondi määrust ei ole võimalik vastu võtta enne mitmeaastase finantsraamistiku määrust, st 2013. aasta lõpu poole, põhjustades viivitusi rakendamisel, ning kuna on küllaltki ebaselge, kuidas noorte tööhõive algatust liikmesriikides/piirkondades tegelikult rakendatakse ja milline on selle kasutuselevõtukiirus. Komitee nõuab lisaks, et muudetaks mitmeaastast finantsraamistikku käsitleva määruse artiklit 9f, et kõrvaldada uuelt noorte tööhõive algatuse eelarvelt selgesõnaline 3 miljardi euro piirang. Selline käik on eriti vajalik selleks, et vältida pärast 2016. aastat nende programmide kulutuste koondamist eelarveperioodi lõppu, mis on ühtekuuluvuse jaoks otsustava tähtsusega, nagu piiriülesed koostööprogrammid või Euroopa ühendamise rahastu osad;
9.

on nõus, et rohelise taristu säilitamine, arendamine ja hooldamine on keskpikas ja pikas perspektiivis palju odavam kui hall taristu, kui arvestada nende kogumaksumust, millesse on sisse arvestatud väliskulud, mida praegu kannab ühiskond. Loodusest inspireeritud või loodusel põhinevad lahendused (ökotehnoloogia), mis on kooskõlas bioloogilise mitmekesisusega, on vähem energiamahukad ja neid tuleb vähem hooldada kui konventsionaalseid lahendusi. Seega on need tõhusamad ja jätkusuutlikumad lahendused;
40.

kutsub ELi üles kaaluma kokkuleppel liikmesriikidega võimalust kehtestada Euroopa sotsiaaleluasemete raamistiku, nagu nõuti Regioonide Komitee 2011. aasta oktoobri arvamuses ja Euroopa Parlamendi 2013. aasta 11. juuni resolutsioonis. Kuigi sotsiaalelamumajandus ei kuulu ELi konkreetsete pädevusvaldkondade hulka, mõjutavad paljud ELi poliitikameetmed (sealhulgas konkurentsipoliitika, siseturg, struktuurifondid, energiatõhususpoliitika, keskkonnanormid jms) otseselt sotsiaalelamumajandust. Seetõttu on vaja kooskõlastusraamistikku, et tagada kooskõla põhiõigustega ning sidusus ELi poliitikavaldkondade vahel, mis mõjutavad sotsiaalelamumajandust. Selles kontekstis kordab Regioonide Komitee veel kord, et vastavalt ELi lepingule on riigiasutustel vabadus määrata, kuidas sotsiaalelamumajandus on korraldatud ja millistel leibkondadel on sellisele eluasemele õigus. Komitee leiab samuti, et kuna sotsiaalelamumajandus on ühtekuuluvuse võti, ei peaks see piirduma üksnes ebasoodsas olukorras olijatega, vaid edendama sotsiaalset segunemist;
18.

märgib ka, et tänu sellele, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on üldsusele lähedal, on neil unikaalne juurdepääs oma piirkonna eri ühiskonnarühmadele ja nad on seega kõige paremal positsioonil selleks, et teavitada inimesi kosmoseteenuste eelistest. Seda arvestades on suur tähtsus kohalike ja piirkondlike omavalitsuste võrgustikel, nagu NEREUS (Network of European Regions Using Space Technologies);
14.

märkides, et viimase aja tehnoloogilised arengud on esile kutsunud mittekonventsionaalsete gaaside kiire ammutamise kommertseesmärkidel teatud maailmajagudes, eelkõige Ameerika Ühendriikides, kus kildagaasi on hakatud nimetama „suunamuutjaks”, on komitee siiski teadlik kildagaasi tehnilistest ja majanduslikest piiridest ELis. Järjest enam teadvustatakse seda, et Euroopas tõenäoliselt ei teki nii suurt „kildagaasibuumi” nagu Ameerika Ühendriikides (1). Arvatakse, et Euroopa mittekonventsionaalse gaasi varud parimal juhul tasakaalustavad konventsionaalse gaasi tootmise vähenemist, mis on erinevate geoloogiliste tingimuste, (2) õigusaktide ja kõrgema rahvastikutiheduse tõttu piiratud; Tunnistab, et selles valdkonnas on endiselt tarvis ulatuslikku hindamist.
51.

on mures selle pärast, et oksolagundatavana märgistatud plast on ainult oksofragmenteeruv, mitte biolagunev, ning tükkideks lagunemisel võivad mikroplasti osakesed jääda keskkonda. Oksofragmenteeruva plasti ringlussevõtu protsessis on leitud, et see saastab ja kahjustab ringlussevõetud materjali kvaliteeti. Jällegi on märkimisväärselt tõendeid, et tuleks keelustada oksolagundatav plast, kuni edasised uuringud tõestavad nende toodete lisaväärtust;
41.

tunnistab rahastamisvahendite toimimise probleeme käesoleval perioodil, sedastades eelkõige rahastamisvahendiga JESSICA seonduvaid linnade ja linnapiirkondade mureküsimusi ja erivajadusi, mis on tekkinud programmijuhtimise asutuste ja kohalike omavalitsuste vaheliste pingete tagajärjel. Seepärast kordab komitee, et ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel on asjakohastes valdkondades vaja võimaldada laenudel põhinevate rahastamisvahendite kasutamine, sest need avaldavad võimendavat mõju ja suurendavad algatuste tõhusust ning nendega kaasneb kohaliku ja piirkondliku tasandi eelarvete jaoks väiksem koormus. Komitee soovitab sellega seoses arvestada muu hulgas ka arengupankade osalemisega;
27.

rõhutab, et see tähendab suuremaid rahaeraldisi detsentraliseerimist ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja nende ühenduste mõjuvõimu suurendamist toetavateks meetmeteks. Praegu, uue rahastamisperioodi alguses on õige aeg seda teha. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peaksid olema üheselt toetuskõlblikud kõigi paketti „EL kui ülemaailmne partner” kuuluvate vahendite puhul. Olulist muutust on tarvis ka Euroopa Arengufondis. 2012. aasta veebruaris antud temaatiline üldhinnang sellele, kuidas komisjon on detsentraliseerimist toetanud (Thematic global evaluation of the Commission support to decentralisation processes), (3) näitab, et otsetoetused detsentraliseerimisele moodustasid vaid 1 % komisjoni kõigist rahalistest toetustest (kõik sektorid ja riigid) 2000.–2004. aastal, vaid ligikaudu 2,5 % 2004.-2008. aastal ja taas palju vähem hinnangus käsitletud viimastel aastatel (2008.–2009. aasta). Kohalike omavalitsuste mõjuvõimu suurendamine valitsemistava tõhustamiseks ja paremate arengualaste tulemuste saavutamiseks väärib enamat;
50.

on seisukohal, et kuigi kliimamuutustega kohanemine ja nende leevendamine on põhimõtteliselt omavahel tihedalt seotud, on integreeritud kohanemis- ja leevendamismeetmed praegu haruldane nähtus, ning et sellest tulenevalt on hädavajalik, et poliitikas, praktikas ja teadusuuringutes tunnistataks ja julgustataks sünergia teket. Lisaks on oluline, et kogu Euroopa Liidu poliitika tervikuna aitaks neid kahte eesmärki saavutada;
42.

on veendunud, et linna- ja maapiirkondade partnerluste kvaliteedi hindamiseks on vaja paremini mõista partnerluse pakutavaid, nii materiaalseid kui ka mittemateriaalseid eeliseid. Need väljendavad partnerluste Euroopa tasandi lisaväärtust strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele. Kasulik oleks välja töötada ühised näitajad nimetatud eeliste mõõtmiseks. Kohalikke omavalitsusi võiks innustada neid näitajaid kasutama. Pikas perspektiivis võib läbi viia partnerluste võrdlevaid hindamisi, eelkõige Euroopa fondidest rahastatavate programmide puhul;
42.

kinnitab, et kuigi valdavalt maapiirkonnad on teinud teistele järele jõudmisel edusamme, jääb nende arengutase ikka veel oluliselt alla ELi keskmise. Komitee märgib, et see lõhe on eriti märgatav võrreldes valdavalt linnapiirkondadega. EL-12 liikmesriikides on maapiirkondade SKP keskmine 73 % madalam linnapiirkondade SKPst. See erinevus maa- ja linnapiirkondade vahel on eriti märgatav Kesk- ja Ida-Euroopas ning samuti Lõuna-Euroopas;
15.

tõdeb, et olemas on suur hulk tervishoidu, heaolu ja sotsiaalteenuseid puudutavaid andmeid, ent need on salvestatud kooskõlastamatult. Nende andmete tõhusamal kasutamisel võib tervishoiusüsteem saada teistsuguse näo ning oleks võimalik üles ehitada tugevam ja sihipärasem järjepidev tervishoiustruktuur. Mõlemad eesmärgid eeldavad, et IT-taristu ei tohi piirduda üksnes raviteenustega, vaid seda tuleb laiendada, nii et see hõlmaks ka sotsiaalteenuseid, koduhooldust, ennetust ja hoolekannet. See lähtub põhimõttest, et tervishoiu- ja hoolekandesüsteemis peab olema tähelepanu keskmes tervishoiuteenuse saaja ja et süsteemi alla kuuluvad teenusepakkujad peavad oma töös sellest lähtuma. E-tervise süsteem võib aidata kaasa nimetatud teenusepakkujate vahel kooskõlastatuma tegevuse tekkimisele ning tervishoiuteenust vajava isiku suhtes terviklikuma lähenemisviisi kujunemisele;
45.

peab väga oluliseks, et algatust puudutava kogu põhilise teabe edastamine ja kättesaadavaks tegemine kõigile asjaomastele pooltele toimuks tõhusalt, et hõlbustada teedrajavate projektiideede koondamist ja arendamist, et need saaksid olla projektide aluseks. Komisjonil on selles küsimuses tähtis roll, kuid ka kohalike omavalitsuste panus on märkimisväärne, eelkõige sellepärast, et nad tunnevad kõige paremini kohalikku ettevõtlust ja tööstust. ELi, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi võrgustikel võib selles samuti tähtis roll olla. Samuti ei tohiks unustada, kui oluline on kohaldada mitmetasandilise valitsemise süsteemi, mille kohaselt aitab iga valitsustasand vastavalt oma pädevusele ja ressurssidele kaasa projektide arendamisele;
60.

kutsub Euroopa Komisjoni üles mainima, et ELis on jõutud konsensusele, et on terav vajadus selle järele, et ELi institutsioonid, liikmesriigid ja omavalitsused kasutaksid Aichi elurikkuse ja ELi elurikkuse strateegia asjaomaste eesmärkide saavutamiseks mitmetasandilist, koostööl põhinevat ja integreeritud lähenemisviisi. Kuigi selle saavutamiseks on juba tehtud suuri edusamme ja eri liikmesriikides võib leida mitmeid häid tavasid, näib, et see mitmetasandilise koostöö ja juhtimise protsess ei ole veel kõikjal ELis asjakohaselt välja kujunenud ja seda tuleks veel parandada;
42.

märgib siiski, et rohkem tulemustele orienteeritud lähenemisviisi on võimalik korralikult kasutada vaid siis, kui eesmärkide, näitajate ja nende väärtuste seadmise protsess rakenduskavade tasandil on kvaliteetne ja kajastab mitte ainult Euroopa eesmärke, vaid ka piirkondlike variatsioonidega konkreetseid eesmärke;
38.

Mitmetasandilise valitsemise põhimõte on väga oluline, ent see tuleb kohandada vastavaks valitsuse ja ühiskonna vahelisele uuele suhtele. See peab käima käsikäes linnade ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulisema rolliga ELi poliitika kujundamise protsessis. Seda silmas pidades aitab Euroopa mitmetasandilise valitsemise harta allkirjastamine Euroopa omavalitsusüksuste poolt kaasa eri valitsemistasandite (kohalik, piirkondlik, riigi ja Euroopa tasand) osalemisele tõhusa avaliku poliitika kujundamises; selleks rakendatakse mitmeid põhimõtteid, nt osalemine, koostöö, läbipaistvus, kaasamine ja poliitika sidusus, mis on olulised eeltingimused nende poliitikate edu tagamiseks kodanike huvides.
41.

leiab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel peaks olema otsustavam roll piiriülese organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel. Nimelt on kohalikul kuritegevusel üha tihedamad sidemed rahvusvahelise organiseeritud kuritegevusega ja just kohalik tasand on ühiskonda destabiliseerivate kuritegelike organisatsioonide esimene ohver; on komisjoniga ühte meelt, et tuleb luua turvalised ja usaldusväärsed süsteemid, et inimesed ja ettevõtted saaksid kasutada täielikult ära kogu interneti potentsiaali. Selleks tuleb liikmesriikide koostööd Europoli juures asuva küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskusega laiendada ka kohalikule ja piirkondlikule tasandile, et seeläbi tugevdada võitlust küberkuritegevusega juba kodanikele kõige lähemal asuval tasandil;
6.

Komitee rõhutab, et säästvad linnad määratletakse selle kaudu, mil määral on nad võimelised täitma kliimamuutuste leevendamise eesmärke. Arvestades elanikkonna tihedust linnaaladel, märgib komitee, et linnad peavad etendama juhtivat rolli kasvuhoonegaaside vähendamisel, et ülemaailmne temperatuuritõus ei ületaks 2 oC. Samuti on linnadel kõige sobivam positsioon, et julgustada muutma käitumist, mis peab kaasnema energia ja transpordi infrastruktuuri radikaalse ümberkujundamisega. Komitee tõdeb samuti, et linnade võime kohaneda vältimatute kliimamuutuste ja erakorraliste ilmastikuoludega määrab ka nende majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse ning seeläbi ka Euroopa Liidu konkurentsivõime.
6.

on seetõttu seisukohal, et kütteostuvõimetuse määratluse väljatöötamine ELi tasandil on vajalik, et ühelt poolt parandada probleemiga arvestamist poliitilisel tasandil ja teiselt poolt tagada õiguskindlus kütteostuvõimetuse vastu võitlemise meetmete jaoks. See määratlus peaks olema paindlik, et võtta arvesse liikmesriikide ja nende piirkondade erinevaid tingimusi, et oleks võimalik arvestada ELi eri osade erinevate energiasüsteemide, sissetulekumäärade ja sotsiaalsete struktuuridega;
77.

väljendab kahetsust, et Bosnia ja Hertsegoviina edusammud kõigi valitsustasandite toimimise ja tõhususe parandamise suunas on olnud väga piiratud. Komitee tunneb muret selle pärast, et ELi integratsiooniprotsess on takerdunud, ning leiab, et veel on tarvis olulisi jõupingutusi, täitmaks tingimused tõsiseltvõetava taotluse esitamiseks ELiga ühinemiseks;
59.

sedastab, et teadus- ja arendustegevuse kulude osa veel suhteliselt uute taastuvate energiaallikate ja energiatõhusustehnoloogiate puhul on suur ning fossiilsetest energiaallikatest kasuliku energia tootmise väliskulude sisestamine on puudulik kasvuhoonegaaside saastekvootide praeguste hindade tagajärjel. Seetõttu on vaja ümberjaotusskeemi kõnealustesse tehnoloogiatesse tehtavate investeeringute edendamiseks;