Regioonide Komitee arvamus teemal „Haridus ja teavitustegevus säästva arengu edendamisel”

(2008/C 53/06)

REGIOONIDE KOMITEE

rõhutab, et kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kaasamata ei ole võimalik tõhusalt rakendada säästvale arengule suunatud haridust, sest paljudes liikmesriikides on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel keskne roll avalikkuse harimisel säästva arengu teemadel;

julgustab meediat olema aktiivne nii säästvale arengule suunatud hariduse tulemuste avaldamisel kui ka saateaegade kavandamisel kohalike ja piirkondlike omavalitsuste meetmete ja tegevuse tutvustamiseks sel viisil, et inimestel, kellele nimetatud meetmed on suunatud, oleks võimalik neid jälgida.

Poliitilised soovitused

REGIOONIDE KOMITEE,

juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Liidu kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on üks peamistest jõududest, mis kujundavad haridus- ja teabepoliitikat, sealhulgas ka säästva arengu valdkonnas. Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ülesannete hulka kuulub seda laadi tegevuste edendamine, kooskõlastamine ja toetamine. Selles kontekstis ei ole ilma kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kaasamata võimalik tõhusalt rakendada säästvale arengule suunatud haridust;

tervitab näiteid heade tavade kohta, mille puhul kohalikul omavalitsusel on oluline roll säästva arengu edendamisel, elluviimisel ja kooskõlastamisel hariduse ja koolituse kaudu. Näidisprojektidena väärivad laiemat esiletoomist järgmised: Agenda 21 võrgustik; piirkondade võrgustik säästvale arengule suunatud hariduse jaoks (RES, Network of Regions on Education for Sustainability), mille käivitas Umbria piirkond Itaalias; ELi säästva energia nädal; Ühendkuningriigi projekt ChangeLAB (Changing Lifestyles Attitudes and Behaviour) elustiili, hoiakute ja käitumise muutmiseks; kohustuslik säästva arengu õpe Baierimaal (Saksamaa) ja Soomes; kutseõppesüsteem Madalmaades; piirkondlike keskkonnahariduskeskuste tegevus Poolas ning avatud ülikoolide tegevus;

rõhutab, et selle taustal on äärmiselt oluline arendada koostöövõrgustikku, mis hõlmab piirkondi, kohalikke omavalitsusi ja säästva arengu valdkonnas parimate tavade edendamisega tegutsevaid organeid, ning vahetada kogemusi. Euroopa Komisjon peaks Regioonide Komitee osalusel kindlalt toetama parimate tavade registreerimist ja levitamist säästvale arengule suunatud hariduse valdkonnas;

tervitab tõdemust, et inimkapitali tehtud investeeringud on vältimatu eeltingimus säästva arengu alalhoidmiseks Euroopa Liidus;

usub, et haridus on element, mis ühendab säästva arengu kolm sammast — majandusarengu, keskkonnakaitse ja ühiskondliku arengu. Haridus on üksikisikute arengu ja osalemise eeldus kaasaegses ühiskonnas ning ühiskonna enda arengu eeldus;

tervitab samuti asjaolu, et strateegia üks esmaseid eesmärke on tagada sotsiaalne võrdsus ja ühtekuuluvus, mis tuleb saavutada muuhulgas haridus- ja teavitustegevuse kaudu;

toob esile selle, et paljudes liikmesriikides on kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel säästva arengu alases koolitustöös keskne roll, ja seda mitte ainult oma võimalike ametlike pädevuste tõttu eelkooli-, kooli- ja kõrgkoolihariduses, vaid nad vastutavad ka täiskasvanute koolituse, kultuuri säilitamise ja edendamise asutuste eest ning on eeskujuks kohalike tööandjate ja investoritena ning üldhuviteenuste pakkujana;

Haridus kui teadlikkuse tõstmise vahend säästva arengu funktsioonide ja põhimõtete valdkonnas

toonitab, et hariduse andmise protsess on kõige olulisem element selliste väärtushinnangute tutvustamisel kodanikuühiskonnas, mis toetavad säästva arengu põhimõtet individuaalsel tasandil;

rõhutab, et edukas säästvale arengule suunatud haridus ei ole võimalik ilma õpetajate ja koolitajate piisava kohustustunde, entusiasmi ja oskusteta. Samuti tuleb eduka säästvale arengule suunatud hariduse saavutamiseks suurendada kooli õppekavades keskkonnakaitse, kodanikuõpetuse ja terviseõpetuse mahtu, et tõsta ühiskonna teadlikkust ja osavõtlikkust;

leiab, et lapsed ja noorukid on säästvale arengule suunatud hariduse üks eriti oluline sihtrühm, kuna just nemad on selle põlvkonna esindajad, kelle jaoks kõnealused põhimõtted moodustavad väärtushinnangute süsteemi ja elustiili aluse. Säästvale arengule suunatud haridus peaks hõlmama ka eelkooliealisi lapsi;

kinnitab perekonnaelu hariduslikku osatähtsust. See on igasuguse formaalse hariduse alus säästva arengu valdkonnas. Regioonide Komitee jaoks on seetõttu nõuanded selle kohta, kuidas perekonnad saavad rakendada säästva arengu põhimõtteid oma igapäevaelus, üks mitteformaalse hariduse kõige olulisemaid aspekte kõnealuses valdkonnas;

usub, et säästvale arengule suunatud haridusse tuleks kaasata meetmeid, mille sihtrühmaks on märksa ulatuslikumalt kui kunagi varem ettevõtjad, põllumajandustootjad, avalik haldus, meedia ja VVOd, kuna neil on eriti suur tähtsus säästva arengu põhimõtete rakendamisel igapäevaelus;

leiab, et hariduse ülesandeks on samuti tõsta poliitilise eliidi ja ühiskonna teadlikkust vajadusest korraldada säästva arengu strateegia rakendamisel avalikke konsultatsioone ja dialooge, mis võimaldaks võtta arvesse kõigi asjaomaste sektorite huvisid ning tagada tasakaal arengu eri aspektide vahel;

Elukestev õpe ja säästev areng

konkreetsete näitajate määratlemine, et mõõta, mil määral on koolid lisanud säästva arengu alase hariduse oma aastaprogrammidesse, ning seega mõõta kui hästi koolid järgivad säästva arengu põhimõtteid;

on seisukohal, et kaugõpe on üks olulisemaid võimalusi nende rühmade kaasamiseks, kes jäävad sageli haridussüsteemist välja: maapiirkondade elanikud, puuetega inimesed, koduperenaised jne. Kõnealused rühmad kujutavad endast kasutamata ja varjatud potentsiaali ELi kogukondade jaoks. Komitee teeb ettepaneku suurendada kulutusi tasuta kaugõppe platvormide edendamisele ning eraldada suuremaid ressursse kaugõppeprogrammide, sh kodakondsusalaste haridusprogrammide arendamisele;

rõhutab olulist vajadust asetada elukestev õppe kohalikku ja piirkondlikku konteksti. Et aidata kõnealust eesmärki saavutada, teeb komitee ettepaneku süstemaatiliselt laiendada R3L võrgustikku (Elukestva õppe piirkondlik võrgustik), nii et kaasatud oleks kõik Euroopa Liidu ning EEA/EFTA (Euroopa Majanduspiirkond/Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon) liikmesriikide ja kandidaatriikide piirkonnad;

Säästev areng ja teadmistepõhine ühiskond

on arvamusel, et säästev areng ei ole võimalik ilma teadmistepõhise ühiskonnata. Euroopa Liidu riikide majanduslikuks arenguks ja ülemaailmse konkurentsiga toimetulekuks on väga oluline jätkuvalt tõsta üldsuse teadlikkust hariduse ja teadusuuringute väärtusest ning teadusringkondade tähtsusest ning ühtlasi kindlustada loodusteaduste positsiooni. Lõviosa sellest ülesandest langeb kohalikele ja piirkondlikele sidusrühmadele, kes otseselt mõjutavad formaalset alg- ja keskharidust;

on arvamusel, et tuleks jätkata tegevust tihedamate sidemete loomiseks teadusuuringute sektori, hariduse ja piirkondlike omavalitsuste vahel. Sel eesmärgil tuleks levitada parimaid ELi raamprogrammide raames kasutatavaid tavasid, eelkõige selleks, et teadvustada piirkondadele sellise koostöö tulemusel saadavaid eeliseid. Regioonide Komitee hindab raamprogrammide tähtsust säästvast arengust tulenevate muutuste jälgimisel;

Ühiskondlikud muutused Euroopas, säästev areng ja haridus

kuna praegu ja ka lähiajal Euroopas valitsevate demograafia-, migratsiooni- ja kultuuritrendide taustal on sallivus ühiskonna mitmekesisuse suhtes säästva arengu põhitingimus, kutsub liikmesriike üles edendama haridusmudeleid, mille kodanikuhariduse põhielemendiks on sallivus religioossete, kultuuriliste, sooliste ja elulaadi erinevuste suhtes;

Meedia ja säästvale arengule suunatud haridus

kutsub riigiasutusi üles sõlmima avaliku ja erasektori meediaorganisatsioonidega koostöölepinguid, et dokumentaal-, haridus- ja meelelahutussaadetes tõstatataks ka keskkonnateemasid ning et meediasektoris töötavaid inimesi koolitataks, kuidas käsitleda kõnealuseid küsimusi rangelt teaduslikust vaatepunktist. Lisaks on vaja kavandada õigesse konteksti asetatud teabevahetusstrateegiaid, milles võetakse arvesse nii arutusel olevat teemat kui ka seda, millisele elanikkonna osale kõnealune teema on suunatud. Nii kujundatakse säästva arenguga kooskõlas olevat käitumist ja hoiakuid;

julgustab meediat olema aktiivne nii säästvale arengule suunatud hariduse tulemuste avaldamisel kui ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste meetmete ja tegevuse tutvustamiseks saateaegade kavandamisel nii, et inimestel, kellele nimetatud meetmed on suunatud, oleks võimalik neid jälgida.

LISA

I Küsimustike vastustest valitud näited parimatest tavadest

Bulgaaria

Bulgaarias asuv Dobrichi omavalitsus kavandab aktiivselt lastele, õpilastele ja täiskasvanutele suunatud kampaaniaid, milles kasutatakse kohalikke ajalehti, raadiot ja televisiooni, et tutvustada prügi sorteerimise korra kehtestamist/sisseviimist. Omavalitsus on valmis jagama hiljem süsteemi sisseviimise tulemusi ja kogemusi Regioonide Komiteega.

Küpros

Kreeka-Küprose Αyios Αthanasiose linnas moodustati endistest kooliõpetajatest, kes kõnelaust valdkonda hästi tunnevad, keskkonnahariduse rühmitus. Samal ajal koostasid Grundtvigi programmis osalejad aga kava keskkonnaküsimustele tähelepanu juhtimiseks. Αyios Αthanasiose linn oli selle peakorraldaja. Kõik need haridusasutused, kes edendavad oma tegevusega keskkonnakaitset, ringlussevõttu, säästvust jne, on hakanud arendama omavahelist koostööd.

Hispaania

Hispaanias on Madridi linnavalitsusel keskkonnavaldkonnas (säästva arengu ja Agenda 21 peadirektoraat, säästva arengu hariduse osakond) käsil projekt „Keskkonnakaitsetavad spordiüritustel”. Selle eesmärk on kasutada keskkonnahariduse edendamise vahendina sporti, arvestades keskkonnakriteeriume spordiürituste korraldamisel ning edendades keskkonna- ja linnasõbralikku oskusteavet ning vastavat käitumist ürituste korraldajate, sportlaste ja pealtvaatajate hulgas. Keskkonnakaitsetavasid järgitakse spordiürituste korraldamisel järgmistel juhtudel:

— Madridis koostöös asjaomaste liitudega korraldatavatel riiklikel ja rahvusvahelistel võistlustel;

— Madridi linna korraldatavatel väikese ulatusega, sageli kohaliku tasandi üritustel;

— spordiüritustel osaleva spetsiaalse vabatahtliku keskkonnaorgani loomisel.

Üritused võib nende keskkonnamõju põhjal jagada kolme kategooriasse:

— spordirajatistes korraldatavad spordiüritused — need toimuvad kas siseruumides või väljas asuvates spordirajatistes, nt staadionidel, ujulates, spordihallides, spordiväljakutel jne;

— tänavaspordiüritused, milleks on vaja vastavat liikluse ümbersuunamist ja jäätmehooldust. See puudutab maratone ja rattarallisid;

— haljasaladel korraldatavad spordiüritused. Need toimuvad linnaparkides, kus korraldatakse kergejõustikuvõistlusi, rattarallisid või ujumisvõistlusi väliujulas.

Ürituste mõjudega tegelemise meetmeid (pöörates erilist tähelepanu jäätmetele, mobiilsusele ning energia- ja veetarbimisele) võib jagada headeks keskkonnakaitsetavadeks ürituseks valmistumisel ning ürituse ajal ja järel.

Eelnimetatud osakond korraldas koostöös eraõigusliku korraldusorganiga MAPOMA käesoleva aasta aprillis 30. Madridi maratoni. Sel puhul võeti tarvitusele järgmised meetmed:

— jäätmete hulga vähendamine švammide, apelsinide ja pudelikorkide kõrvaldamise näol;

— prügi ulatuslikum ringlussevõtmine, T-särkide ja plastpudelite kokkukorjamine ning spetsiaalsete kogumispunktide rajamine;

— nii osalejate kui ka pealtvaatajate keskkonnateadlikkuse tõstmine;

— suhtlus meediaga;

— jooksuteele jäävate Retiro pargi tundlike piirkondade kaitsmine;

— liikuvus: keskkonnasõbralike bioetanooli kasutavate sõidukite kasutamine ürituse ametlike autodena;

— koostöö Punase Risti vabatahtlikega (keskkond) ja heategevusliku organisatsiooniga Emaus;

— sponsor: mittetulunduslik jäätmete ringlussevõtu organisatsioon Ecoembes;

— sidusrühmad: haridusühendused, puhastus- ja jäätmekogumisorganid (keskkond), Mapoma (maratoni korraldaja), Ecoembes, Punane Rist, Setém (õiglane kaubandus), Emaus.

Tulemused:

— kogutud pakendijäätmete hulk suurenes 5 780 kg võrra;

— koguti kokku 70 000 švammi, samuti pudelikorke ja orgaanilisi jäätmeid;

— koristamiseks vajalik aeg vähenes poole tunni võrra;

— 88 % osalejatest tervitas eespool loetletud meetmeid;

— 63 % osalejatest võttis tarvitusele keskkonnakaitsemeetmeid;

— toimunu käigus said uusi teadmisi nii korraldajad, osalejad kui ka pealtvaatajad.

Osakonna teised algatused on järgmised.

— KEVAD-, SUVE- JA SÜGISKOOLID

Nende programmide raames korraldatavad tegevused on suunatud täiskasvanutele üldiselt, samuti üheaegselt täiskasvanutele ja lastele ning ka eelkõige eraldi just lastele. Need programmid kuuluvad säästva arengu hariduse osakonna pädevusse.

Rohelised rajad. Üritused, mida korraldatakse ajaloolise, botaanilise ja kultuurilise tähtsusega linnaparkides, nagu näiteks Retiro, Casa de Campo, Oeste, Fuente del Berro, Quinta de los Molinos, El Capricho, Juan Carlos I, Tierno Galván ja Lineal del Manzanares.

Keskkonnateemalised avatud uste päevad ja seminarid. Need toimuvad mitmetes kohalikes keskkonnajuhtimiskeskustes ja nende eesmärk on tutvustada ja parandada linnakeskkonda, sh kasvuhooneid Retiro pargis ja Casa de Campo pargis, liblika- ja putukakeskust, lindude ja kurgede keskusi, Migas Calientese komposteerimistehast, lindude rõngastamise päevi, spetsiaalseid väikeaedasid, laste töötubasid, rattateid jne.

Kursused. Teemad valitakse nii, et mõjutada inimesi käituma keskkonnasäästlikumalt. Näitena võib tuua traditsioonilise ja keskkonnasõbraliku aiapidamise, linnud parkides, vee linnas, koduaia keskkonnasõbraliku hoolduse ja kliimamuutused.

— ÜHEPÄEVASED ÜRITUSED, KONVERENTSID JA NÄITUSED

Säästva arengu alase hariduse osakond pakub koolitusega seotud tuge ühepäevaste ürituste, konverentside ja seminaride kujul. Hiljutiste näidetena võib nimetada järgmisi üritusi:

— keskkonnasäästlikku transporti toetav esimene bioetanooli päev;

— näitus „Puude saladus”;

— kaks korda aastas toimuv riiklik keskkonnakonverents, kus on esindatud ka kohalikud omavalitsused ja kus kooskõlastatakse kohalike osalejate tegevust; korraldajaks on CONAMA fond;

— esimene säästva ettevõtluse liikuvuse päev, mis korraldati koostöös kaubanduskoja ja liikuvuse fondiga;

— esimene tulevikulinna keskkonnasäästliku aianduse päev koostöös keskkonnapärandi peadirektoraadiga.

Saksamaa

1. näide

Saksamaal Bremeni liidumaal kuuluvad säästva arengu küsimused liidumaa haridusinstituudi (LIS) pakutavasse koolitusprogrammi. Lisaks on Bremeni liidumaal käivitatud algatus „Aktion plus”, mille eesmärk on energia säästmine Bremeni koolides ja mille kaudu tutvustatakse õpilastele säästvuse olulisust.

2. näide

Berliini ja Brandenburgi haridus- ja meediainstituut (LISUM) korraldab õpetajatele korrapäraselt täiendkoolitusi mitmesugustel säästva arenguga seotud teemadel. Lisaks on alates 2000. aastast igal aastal toimunud spetsiaalsed konverentsid koos säästva arengu teemaliste koolitusseminaridega. 2008. aastal toimub Brandenburgis LISUMi egiidi all piirkondadevaheline konverents „Globaalne õppimine säästva arengu nimel”. Konverentsi lähtepunktiks on millenniumi arengueesmärgid ja ÜRO hariduse aastakümme ning eesmärgiks on tutvustada Berliinis ja Brandenburgis haridusministrite konverentsi viiteprogrammi hariduse ja noorsooküsimuste vallas ning edendada selle rakendamist koolitusprogrammide ja projektide kaudu.

Austria

1. näide

Ülem-Austria tervitab kogu Euroopas lasteaedades ja algkoolides rakendatavat säästva arengu tutvustamise meetmete mudelit. Selline mudel peaks aga piirduma põhisõnumiga. Üksikasjalikumat teavet peaksid jagama kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kes on õpilaste konkreetsete teabevajaduste rahuldamiseks paremal positsioonil. Mõte levitada kogu Euroopas õpilastes ühtset suhtumist säästvusesse teadlikkuse tõstmise metemete abil on igati teretulnud.

2. näide

Ülem-Austria valitsuse Ü-A keskkonna- ja loodusakadeemia on alates 1989. aastast edukalt korraldanud säästvat arengut toetavat haridus- ja teavitustegevust piirkonnas. Akadeemia alla kuulub Agenda 21 juhtimiskeskus, mis algatab, toetab ja edendab kohalikke Agenda 21 protsesse keskkonna tuleviku heaks. Selle käigus kombineeritakse kohaliku tasandi meetmeid, nagu näiteks reklaamlehed, kohalikud ajalehed, plakatid, teabetahvlid, koduleheküljed, teabeõhtud, isiklikud kontaktid, sidemed meediaga.

Ülem-Austria kohalikud omavalitsused olid kaasatud Ülem-Austria keskkonnakava koostamisse ja arendamisse. Kohalikud ja piirkondlikud poliitikakujundajaid ja otsuselangetajaid teavitati ühisel kohtumisel kõnealusest temaatikast, et ärgitada neid looma kliima- või kliimakaitseühendusi ning algatama kohalikke Agenda 21 projekte valdades ja piirkondades.

Ülem-Austria keskkonna- ja loodusakadeemia täiendõppeprogramm hõlmab keskkonnaekspertide koolitamist kohalikes omavalitsustes ning täiendavat haridustegevust õpetajatele ja haridustöötajatele, et tõsta nende teadlikkust säästva elustiili tähtsusest. Samuti korraldatakse harivaid üritustesarju kohalike ja piirkondlike omavalitsuste arenguga seotud isikutele.

Poola

1. näide

Poola riiklik nn rohelise sertifikaadi programm haridusasutuste toetamiseks ja sertifitseerimiseks säästva arengu valdkonnas.

Tegemist on programmiga, mille kaudu toetatakse ja sertifitseeritakse haridusasutusi säästva arengu valdkonnas. Programmi rakendatakse kahel tasandil: keskkonnasõbralikud lasteaiad ja algkoolid saavad I klassi rohelise sertifikaadi ning säästva arengu keskusteks olevad lasteaiad ja koolid saavad II klassi rohelise sertifikaadi.

Programm on kestnud alates 2000. aasta jaanuarist. See VVOde elluviidav algatus pakub tõhusat tuge Poola haridussüsteemile, mõjutades suhtumist ja tõstes keskkonnateadlikkust nii laste ja noorte hulgas kui ka terves haridusasutustega seotud kogukonnas. Asjaomastele nõuetele vastavatele institutsioonidele omistatud I ja II klassi rohelised sertifikaadid on näide Poola haridussüsteemi kvaliteedimärkidest, mis antakse tegevuse eest säästva arengu edendamise valdkonnas. Programmi rahastavad keskkonna-, haridus- ja spordiministeerium ning keskkonnakaitse- ja veeressursside haldamise riikliku fondi esimees ning seda viiakse läbi koostöös riikliku õpetajate täiendkoolituse keskusega. Rohelise sertifikaadi programmi eesmärk on levitada laialt säästva arengu põhimõtet, innustades kogukondade haridusasutusi ja toetades nende kui kohalike säästva arengu keskuste tegevust.

22. aprillil 2005 toimus Poolas Trzebawis nn rohelise klassi programmi avatseremoonia, mis ei olnud suunatud mitte üksnes lastele ja koolinoortele, vaid kogu kohalikule elanikkonnale. Tänu rohelise klassi programmile on kool ja kogukond saanud

— vabaõhuala õppetundide, mängude ja kooliürituste korraldamiseks;

— koha nn roheliste tundide läbiviimiseks looduskeskkonnas (võimalus jälgida taimestiku ja loomastiku miniökosüsteemi ning kasutada kunsti- ja tööõpetustundides looduslikke materjale);

— puhke- ja lõõgastumisala lastele, õpetajatele, lapsevanematele ja kohalikele elanikele;

— koha, mida tuleb korrastada ja mille eest tuleb hoolt kanda.

Programmi kaasati kogu kool ja kohalik kogukond ning näidati, et isegi väga väikesed koolid suudavad ühiste eesmärkide saavutamiseks ja ülesannete täitmiseks tõhusat koostööd teha. Algatus aitas kooli laiemalt tutvustada ning lähiümbruses juba teataksegi seda kooli kui keskkonnasõbralikku kooli. Programmi väärtuslikkust arvestades tuleb sellest saadavat kasu laiemalt ja tõhusamalt tutvustada ning sertifitseerimismenetluses osalemist lihtsustada.

2. näide

Nn keskkonnaüksused Września 1. algkoolis

Alates 1999. aastast on Poolas asuva Września 1. algkooli juhtkond, õpetajad, õpilased ja lapsevanemad üheskoos töötanud mitmete aastaid kestvate keskkonnaalgatuste kallal. Nende pingutused said tasutud 2007. aasta jaanuaris prestiižika „Keskkonna patrooni” sertifikaadiga (selle rahastaja oli Poola president). Juba varem, aastatel 2004–2006, oli kool saanud kolm järjestikust „Keskkonna edendaja” tiitlit.

Nn keskkonnaüksuste tegevuse hulka kuuluvad lisaks iga-aastasele kampaaniale „Maailm puhtaks!” ka korrapärane osalemine keskkonnakonkurssidel, väljasõitudel ja matkadel. Selliste keskkonnaprojektide eesmärk on tõsta inimeste teadlikkust ning edendada loomade ja taimede kaitset soosivat käitumist (näiteks prügi ja teiseste toorainete sorteerimine).

2004. aastal sai kool keskkonnakaitse- ja veeressursside haldamise piirkondliku fondi esimese auhinna. 70 000 Poola zloti suuruse auhinnaraha abil rajati kooli keskkonna- ja looduskeskus, mis on varustatud ka multimeediaseadmete, õpetamise abivahendite, arvutiprogrammide ja kaasaskantava ilmavaatlusseadmega, millega saab vabas õhus ilmastikutingimuste kohta andmeid koguda.

Kool algatas 4.–6. klassidele ka praegu jätkuva hariva programmi „Meie piirkonna keskkond”. See hõlmab kuueklassiliste algkoolide ja põhikoolide alusettevalmistust, loodusõpetust ja muid õppeharusid.

Programmi kesksed teemad on looduse säilitamine ning keskkonna ja elustiku kaitse. Tunnid toimuvad looduslikus keskkonnas. Programmis tutvustatakse erinevaid looduskaitsemeetodeid Września piirkonnas ja ka muid looduskeskkonna temaatikaga lahutamatult seotud küsimusi, nagu näiteks piirkondade maastiku, vee, õhu ja pinnase kaitse, jäätmehooldus, eri taimekogukondade kooseksisteerimine ning tervislikud eluviisid.

Lisaks korraldas kool 2003./2004. õppeaastal hariva projekti, mis hõlmas ka töid Nowy Folwarkist Leśniczówka Słomówkosse viival loodusrajal. Tänu projektile rajati linna ümbrusesse loodusrada, kus saab korraldada loodusõpetuse ja bioloogiatunde linna ja lähiümbruse koolide õpilastele.

3. näide

„Roheline pakett” — keskkonnaõppe multimeediakomplekt

Neid Varssavis asuva Kesk- ja Ida-Euroopa Keskkonnakeskuse (REC) abil koostatud komplekte kasutati Wielkopolska vojevoodkonna koolides õpetamisel abivahenditena.

„Rohelise paketi” on heaks kiitnud haridusministeerium, samuti on see saanud positiivse hinnangu keskkonnaministeeriumilt. Tegemist on keskkonnaõppeks kasutatava tasuta multimeediakomplektiga, mis on mõeldud põhikooli õpetajatele ja õpilastele, kuid sobib kasutamiseks ka teistes õppeastmetes. Komplekt koosneb viiest osast, milles käsitletakse 22 keskkonnakaitse ja säästva arenguga seotud teemat. Komplekti kuulub õpetajaraamat tundide kavade ja taustamaterjalidega, videokassett harivate filmilõikudega, CD-ROM rohke keskkonnakaitsealase teabega, nn dilemmamäng ja veel mitmeid kasulikke materjale.

„Roheline pakett” aitab õpilastel omandada teadmisi, kuid eelkõige saab selle abil kujundada uusi väärtushinnanguid ning innustada keskkonda säästvat käitumist koolis, kodus ja oma ümbruskonnas. Mitmesugustes tegevustes, aruteludes, rollimängudes ja otsuste langetamises on õpilased eelkõige õpetaja partneri rollis. Õpetajate ja õpilaste vahendusel antakse „Rohelise paketi” abil kujundatavad väärtushinnanguid edasi ka pereliikmetele ja ühiskonnale üldiselt.

Esimesed komplektid anti spetsiaalsetel kursustel osalenutele. Algselt olid need kursused mõeldud kogu Poola tegevõpetajatele, kes olid väljendanud soovi tegutseda kohaliku koordinaatorina ning korraldada ja läbi viia oma piirkonna keskkooliõpetajatele mõeldud kursusi.

2002. aasta aprillist juunini korraldati viis seminari, kus osales kokku 104 inimest, sh 13 osalejat Wielkopolska piirkonnast (nt Poznanist, Piłast, Kaliszist, Gnieznost ja Lesznost).

Järgmised 5 000 komplekti koostati 2003. aasta aprillis ning nende puhul võeti arvesse esimest komplekti kasutanud õpetajate soovitusi. Komplekti oli lisatud uusi filme, muudetud tundide kavasid ja täiendatud ühe CDga. Komplektid jagati Poola institutsioonidele ja organisatsioonidele, kes olid üles näidanud huvi „Rohelise paketi” levitamise vastu keskkooliõpetajate hulgas.

4. näide

Piirkondliku säästva arengu kraadiõpe Poznanis asuva Adam Mickiewiczi nimelise ülikooli sotsiaalteaduskonna filosoofiainstituudis (ELi fondidest rahastamisvõimaluste leidmine piirkonna säästva arengu edendamiseks)

Säästva arengu uurimine on kasulik algatus kohaliku keskkonna vajaduste rahuldamiseks. Seetõttu hakkas Poznanis asuv Adam Mickiewiczi nimeline ülikool alates 2007./2008. õppeaastast pakkuma säästva arengu alast kraadiõpet. See on mõeldud kohalikele ja piirkondlikele nõunikele, aga samuti kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning muude kohalike valitsusorganite töötajatele, riigiteenistujatele, nii era- kui ka riigiettevõtete töötajatele, vabatahtlikele ning nende VVOde esindajatele, kes on huvitatud, et nende maine oleks kooskõlas säästva arengu strateegiaga. Säästva arengu alase kraadiõppe tudengite valik algas käesoleva aasta kevadel. Õpet juhendab dr Piotr Warych.

Õppe eesmärk on koolitada tudengeid, kellel on juba üldteadmised säästva arengu, sotsiaal-, majandus- ja keskkonnateaduste alal, ning õpetada neile oskusi oma teadmiste ellurakendamiseks nii era- kui ka tööelus. Õppekava läbinud peaksid suutma mõista ja analüüsida loodusprotsesse ning eri faktorite keerulist koosmõju. Kahtlemata annavad lõpetanud oma panuse säästva arengu idee levitamisse ning elluviimisse majanduses ja ühiskondlikus elus.

Kreeka

Ateena prefektuuris on formaalses haridussüsteemis eriti viimasel paaril aastal koostöös alg- ja keskhariduse piirkondlike direktoraatidega innustatud moodustama õpetajatest koosnevaid keskkonna- ja kodanikuteemalisi töörühmasid, et tõsta õpilaste teadlikkust ja täiustada õppimismeetodeid. Teavituskampaaniaid korraldades ja korraldada aidates või kodanikuühiskonna säästva arenguga seotud üritustel osaledes püüab Ateena prefektuur anda oma tegevustest teada ajakirjanduses, televisioonis ja raadios ning pakkuda temaatilist audiovisuaalset materjali, mis aitaks üldsust teavitada ja kaasata. Eriti oluline on seejuures, et meedia ajastaks raadio- ja teleprogrammid ajale, mil kõnealuste tegevuste ja algatuste sihtrühmaks olevatel inimestel on võimalik neid jälgida.

Rootsi

1. näide

Rootsis Dalarna läänis, mis koosneb 15 vallast (sh Orsa vald), käivitatakse 2007. aasta sügisel kolmeaastane projekt, milles osalevad 15 Dalarna alg- ja keskkooli (Orsa vallast kaks kooli). Projekti eesmärgid on järgmised:

— arvestada kogu koolis toimuva tegevuse juures säästva arengu vaatepunktiga ning et õpilased omandaksid teadmised, oskused ja soovi anda oma panus pikaajalisse säästvasse ühiskonda;

— töötada kooli kõigis tegevusvaldkondades välja ning katsetada ja hinnata säästva arengu menetlusi, meetodeid ja vahendeid, nii et teadmisi ja kogemusi saaks süstemaatiliselt jagada ja vahetada ka teiste koolidega nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil.

Lisaks on projektiga kavas tagada, et

— projektis osalevate koolide õpilased mõistaksid, mida säästev areng nii teoreetiliselt kui ka praktikas tähendab, ning omandaksid sellekohaseid teadmisi;

— projektis osalevate koolide töötajad omaksid teadmisi säästvast arengust ning oleksid võimelised neid nii teoorias kui praktikas vahendama ka õpilastele;

— projektis osalevad koolid kavandaksid oma tööd nii, et oleks võimalik täita õppekavas sätestatud säästva arengu eesmärke ja suuniseid;

— projektis osalevad koolid saaksid täiendada globaalsete teemade käsitlemist õppetöös;

— projektis osalevate koolide õpilaste seas kasvaks huvi loodusteaduste ja säästva arengu tehnoloogiate vastu;

— projektis osalevate koolide õpilaste ja töötajate seas kasvaks teadlikkus ja mõistmine tervise ja säästva arengu vahelise seose kohta.

Dalarna teadusinstituut kontrollib projekti ja hindab osalevate koolide lähenemisviisi ja tulemusi, et juhtida tähelepanu headele ja tõhusatele meetoditele ning lähenemisviisidele säästvat arengut toetava hariduse andmisel.

2. näide

Keskkonnakohus (Miljötinget)

Keskkonnakohus on iga-aastane keskkonnaalane konverents Dalarna ja Gävleborgi läänide 9.–12. klassi õpilastele. Konverentsi eesmärk on nii tõsisel kui ka mängulisel moel soodustada noorte pühendumist keskkonnateemadele. Konverentsil võtavad sõna äri-, poliitika- ja valitsusväliste organisatsioonide tegelased. Selge on see, et üritus toimub uimastivabalt. Kõnealust projekti juhivad koos Dalarna piirkond ja Gävleborgi läänivalitsus.

Poliitilisel tasandil on Orsa vald alates 1990. aastate algusest sätestanud oma laste ja kooliga seotud eesmärkides, et nimetatud valdkonnas võetavate meetmetega tuleb püüda saada mitmeid keskkonnasaavutuste auhindu, nt ökokool, roheline lipp jt. See tähendab, et keskkonnateemad ja säästev areng on tänapäeval Orsa valla haridustegevuses väga olulisel kohal. Kõnealune töö levib ka laiemalt, sest lapsed viivad koolist saadud sõnumi koju ka teistele perekonnaliikmetele.

Orsa valla haridusosakonnad tegutsevad kõnealuses protsessis mitmetes kontekstides, nt ökorongi (Ekotåg) kampaania Skattungbynis, koolitus „Hoia Rootsi puhtana” kõigile õpetajatele ning osa õpetajaid läbis ka Dalarna ülikooli viie ainepunktilise kursuse, mis korraldati Orsa vallas.

Orsa vallal on aktiivne keskkonnahariduse võrgustik, mis kohtub korrapäraselt kord kuus. Algatuse „Tulevikulaev” (Framtidsskeppet) ühe osana loodi ka Dalarna laev (Dalaskeppet), mis tuleb kokku kord aastas ühes Dalarna vallas. Selle üks eestvedajaid on Anders Sundvall. Mitmed koolid on saanud rohelise lipu, ökokooli vms auhinna, sest nad töötavad aktiivselt säästva arengu heaks.

Orsa valla koolisööklates kasutatakse igal aastal üha enam KRAV-märgisega toiduaineid, mis vastavad keskkonna- ja loomakaitse ning sotsiaalse vastutuse nõuetele. Kaks või kolm kooli kasvatavad ise köögivilju, et neid oma kooli sööklas kasutada.

1997. aastast on Dalarnas olnud kogu lääni hõlmav koolivõrgustik, mille raames tegeletakse täiendkoolitusega, foorumite loomisega kogemuste vahetamiseks, rohelise lipu koolide käivitamisega jne. Õpetajad on avalikult väljendanud seisukohta, et selline tegevus peaks jätkuma ja seda tuleks veelgi edasi arendada. Praegu ei ole kõnealuseks tegevuseks eraldatud mingeid piirkondlikke vahendeid. Tänu nimetatud algatustele on aga suur osa riigi rohelise lipu koolidest ja säästvat arengut toetava hariduse staatusega koolidest just Dalarnas.

Tänapäeval on teadlikkus säästva arengu edendamise olulisusest palju kasvanud, kuid kui seda teadlikkust proovida suunata käitumisharjumuste muutmisesse, siis muutub olukord otsekohe palju keerulisemaks. Koolid saavad etendada olulist rolli selle tagamisel, et tulevastel põlvkondadel oleksid vajalikud teadmised ja oskused, et töötada pikaajalise säästva arengu nimel.

II Probleemid, mis tekivad üldsuse teavitamisel ja teadlikkuse tõstmisel säästva arengu kohta

— Teavet säästva arengu kohta edastatakse korrapäraselt kohalike väljaannete kaudu (valla ajaleht, teabelehed ja teadaanded). Põhiprobleem seisneb aga selles, et puuduvad keskkonnaküsimuste alased põhiteadmised.

— Euroopa tasandil on olemas piisav strateegiate, kavade ja programmide võrgustik, mille raames antakse säästva arengu suuniseid, kuid puudusi esineb siiski teadmiste ja oskusteabe praktikasse rakendamisel ja üldsusele edastamisel. Seepärast on vaja eriprogramme, mis keskenduksid säästvuse ellurakendamisele, töötades koolituses, suutlikkuse kasvatamisel ja õppes välja uudseid meetodeid ja katseid. Olemasolevaid õppeprogramme tuleks ümber kujundada eriprogrammideks, mis on kohandatud uute liikmesriikide olukorraga. Teadlikkuse tõstmisel säästva arengu kohta esinevad järgmised probleemid: — kavandamisega tegelevates erinevates osakondades on puudu interdistsiplinaarsetest teadmistest ja meeskonnatööst; — haldusstruktuuride jäikus muudab meeskonnatöö tegemise keeruliseks; — puudub eelnev uurimistöö selle kohta, kuidas vastata üldsuse, kogukondade ja erasektori vajadustele; — teavitustöö ja teadlikkuse tõstmise ebapiisav roll otsustusprotsessis ja tehnilistes valdkondades. Ei olda teadlikud sellest, kui oluline on teavitustöö ja teadlikkuse tõstmine, et parandada linna keskkonnajuhtimist ja ärgitada inimesi andma keskkonnaküsimustes suuremat panust; — eelarvevahendite puudus.

— Väidetakse, et säästva arengu poliitikameetmed peavad olema järjepidevad ja usaldusväärsed. Brandenburgi liidumaa seisukoht on, et hariduse andmisel ja teadmiste jagamisel etendavad olulist rolli suuresti vabatahtlikud liidud, täiendades ametlike õppeasutuste (koolid, kutseõppeasutused ja kõrgkoolid) antavat haridust. Vabatahtlikud liidud juhivad koolituskeskusi ja korraldavad korrapäraselt üritusi, mis on osa nende vastavalt põhikirjale tehtavast tööst. Kuid nimetatud sõltumatud asutused ei ole tavaliselt piisavalt hästi rahastatud, et nad saaksid teha oma tööd järjepidevalt. Sageli ei ole neil vajalikus summas omavahendeid, et saada riigitoetusi, ning see tulu, mida õppeasutused on võimelised kõnealuses valdkonnas koguma, on vägagi piiratud. Seepärast oleks soovitav luua rahastamisvahend, millega toetada säästva arengu valdkonnas tegutsevate liitude haridusalast tööd. ELi struktuurifondid ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond tegelikkuses kõnealust valdkonda ei toeta, kas siis seepärast, et projekt jääb nende pädevusalast välja, või seepärast, et liikmesriigis keskendutakse projekti rakendamisel teistele prioriteetidele.

— Ülem-Austrias on suur probleem see, et termin „säästvus” üksi võetuna tundub olevat küllaltki kohmakas ja abstraktne ning seetõttu on keeruline seda ka inimestele edastada. Samuti on täheldatud, et isegi seal, kus säästva arengu tähendus on suudetud inimestele piisavalt selgeks teha, esineb siiski lõhe mõistmise ja konkreetse tegevuse vahel.