Lisaks on komisjon juba esitanud mitu algatust, mis aitavad toetada investeerimist ja soodustada majanduse rahastamist: nt kindlustus- ja edasikindlustusandjate kapitalinõuete vähendamine seoses taristuinvesteeringutega ja riigiabi eeskirjade kohaldamise praktilise juhendi vastuvõtmine taristu- ning avaliku ja erasektori partnerlusprojektide riiklikest vahenditest rahastamise jaoks. Peale selle on energialiidu, kapitaliturgude liidu, ühtse turu ja digitaalse ühtse turu strateegiates ja ringmajanduse paketis ette nähtud erimeetmed, mille täieliku elluviimise korral kaotatakse konkreetsed tõkked ja parandatakse veelgi investeerimiskeskkonda. Komisjon on pidanud liikmesriikidega ka struktureeritud dialoogi, et aidata majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raames kaotada riigisiseseid investeerimistõkkeid maksejõuetuse, riigihangete, kohtusüsteemi ning avaliku halduse ja sektoripõhiste õigusaktide tõhususe valdkonnas.

Komisjoni ja EIP ühisalgatus Euroopa investeerimisnõustamise keskus (EIAH) pakub igakülgset tehnilist tuge ja nõuandeteenuseid ning on tegelenud juba enama kui 160 taotlusega. Kuigi see on lootustandev algus, püütakse viia nõuandeteenuseid lõplikele abisaajatele lähemale ja suurendada nõustamiskeskuse teenuste arvu teatud valdkondades, kus selline vajadus on katmata (sh piiriülesed projektid).

Komisjon on avaldanud suunised, kuidas saab ELi struktuuri- ja investeerimisfonde (ESI-fondid) lisainvesteeringute jaoks EFSIga kombineerida. Väljatöötamisel on esimesed projektid, mis peaksid näitama, kuidas selline kombineerimine praktiliselt toimib. See toetaks ka investeerimiskavas märgitud eesmärki suurendada finantsinstrumentide kasutamist ESI-fondide raames.

EIP grupi hallatav ja kaastoetatav Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) on kindlalt saavutamas eesmärki kaasata 2018. aasta keskpaigaks reaalmajandusse vähemalt 315 miljardit eurot lisainvesteeringuid. Turg on investeeringud kiiresti vastu võtnud eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul, kus EFSI tulemused on oodatust palju paremad.

Investeerimiskava on juba hakanud andma käegakatsutavaid tulemusi, kuna kõik selle osad said kiiresti valmis.

Sellist positiivset hoogu tuleb hoida ja on vaja jätkata jõupingutusi, et taastada pikaajaline jätkusuutlik investeerimismäär. Investeerimiskava mehhanismid toimivad ning neid tuleb tugevdada, et kaasata erainvesteeringuid Euroopa tuleviku seisukohalt väga tähtsatesse sektoritesse, kus on veel turutõrkeid. Selleks on vaja investeeringuid energiasektorisse, keskkonna- ja kliimameetmetesse, sotsiaal- ja inimkapitali ning nendega seotud taristusse, tervishoidu, teadusuuringutesse, uuendustegevusse, piiriülesesse ja säästvasse transporti ning digitaliseerimisse. ELil on selged ja ainulaadsed eelised, mis on investeerimise seisukohalt väga tähtsad: ühtne turg, maailma kõige paremate oskustega elanikkond, hea sotsiaal- ja keskkonnakaitse ning stabiilne, ettearvatav, tõhus ja läbipaistev õigussüsteem. Ei ole küll ühtegi võluvitsa, mis tagaks ELi kogu investeerimispotentsiaali kasutamise vaid mõne kuuga, kuid lühikese ajaga saavutatud julgustavad tulemused annavad usaldusväärse aluse tulevasteks poliitikaalgatusteks nii ELi eelarve kasutamise kui ka regulatiivse keskkonna valdkonnas.

18 kuu jooksul pärast investeerimiskava esitlemist on tingimused investeeringute kasutamiseks paranenud ning usk Euroopa majandusse ja majanduskasvu on taastumas. Euroopa Liidu (EL) majandus on neljandat aastat järjest mõõdukalt elavnenud – 2015. aastal kasvas SKP 2%. Kuigi finantskriisi tagajärjel vähenes investeerimismäär ELis märgatavalt, on üleilmsetele ja kohalikele kasvu ohustavatele teguritele vaatamata näha elavnemise märke. Suuremate investeerimisprojektide makromajanduslik mõju ei saa küll olla kohene, ent investeerimiskavaga algatatud laiaulatuslikud jõupingutused annavad juba konkreetseid tulemusi. Investeeringute kasv peaks tasapisi jätkuma nii 2016. kui ka 2017. aastal, kuigi see on ikka veel allpool varasemat jätkusuutlikku määra (vt joonis 1).

Töökohad, majanduskasv ja investeerimine kuuluvad Junckeri juhitud komisjoni 10 põhiprioriteedi hulka. Euroopa investeerimiskava esitleti 26. novembril 2014; selle alusel algatati Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Euroopa Investeerimisfondi (EIF) (üheskoos „EIP grupp”) toel sihipärane investeeringute finantseerimise soodustamine struktuurireformide, vastutustundliku eelarvepoliitika ja investeeringute kaudu. Eesmärke on kolm: hoolitseda selle eest, et avaliku sektori nappe ressursse kasutataks erainvesteeringute kaasamiseks turutõrgete tulemuslikku kaotamisse, jälgida, et investeeringud jõuaksid reaalmajandusse, ja täiustada investeerimiskeskkonda nii Euroopa kui ka iga liikmesriigi tasandil. Euroopa Ülemkogu kinnitas investeerimiskava koos kõigi selle osadega 2014. aasta detsembris, nõudes selle kiiret elluviimist. EIP grupp võttis Euroopa Ülemkogu üleskutset kuulda ja alustas investeerimiskava kohast investeerimist 2015. aasta jaanuaris. Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid seejärel erakordselt kiiresti (2015. aasta juulis) vastu vajaliku seadusandliku ettepaneku. Nüüd on tulnud aeg vaadata üle saavutatu ja heita pilk tulevikku.

Riiklikel tugipankadel, kellel on täiendavad tooted, kohalikud teadmised ja geograafiline katvus, on koostöös EIP grupiga oluline roll investeerimiskava elluviimisel. Üheksa liikmesriiki on seni võtnud endale kohustuse kaasrahastada EFSIga seotud projekte (peamiselt riiklike tugipankade kaudu) kokku 42,5 miljardi euro ulatuses.

Peale ESI-fondide uurib komisjon koostöös EIP grupi ja EIAHiga võimalusi, kuidas soodustada ELi teiste programmide (nt Euroopa ühendamise rahastu (CEF) või „Horisont 2020”) raames pakutavate vahendite kombineerimist EFSI võimalustega, et saada veel rohkem investeeringuid. Selline kombineerimine võib viia eelkõige lisainvesteeringuteni investeerimisplatvormide ja VKEde riskijagamisvahendite kaudu ning projektidesse, millel on ELi tasandil lisaväärtus.

Komisjon võtab täiendavaid meetmeid, et ELi fonde ja EFSI toetust saaks kergesti kombineerida. Selline kombineerimine, eriti ESI-fondide korral, võib olla eriti kasulik EFSI laialdase geograafilise katvuse tagamiseks. Komisjon on juba avaldanud konkreetsed suunised selles küsimuses ja jätkab sellise kombineerimise üldise raamistiku lihtsustamist. Näiteks koostab komisjon ESI-fondide ja EFSI kombineerimisele kohaldatava ühissätete määruse muutmise ettepanekut, et soodustada nende kasutamist EFSI investeerimisplatvormides ning ESI-fondide ja EFSI kombineerimist segainstrumentides ja julgustada üldiselt rohkem finantsinstrumente kasutama. Aruka spetsialiseerumise platvormide loomine (nt tööstuse moderniseerimiseks) hõlbustaks seda veelgi.

EFSI ja ELi teiste fondide vaheline vastastikune täiendavus on tähtis osa komisjoni üldisest soovist saavutada ELi fondide parem kasutamine kõigis poliitikavaldkondades. EFSI toetuse ja teiste ELi rahastusallikate kombineerimisega saab katta konkreetse projekti mitut liiki riske ja meelitada nii ligi rohkem investoreid. EFSI projektide kaasinvesteeringuid saab teha kas projekti või investeerimisplatvormi tasandil. Platvormide abil saab finantseerida väiksemaid projekte ja koondada eri allikatest pärinevaid vahendeid, et oleks võimalik teha mitmekesiseid investeeringuid, keskendudes mõnele geograafilisele alale või teemavaldkonnale. Need võivad pakkuda ka väiksemaid või kohalikke investeerimisvõimalusi, mis on rahaliselt ahvatlevad uutele investorirühmadele, näiteks pensionifondidele või ookeanitagustele institutsionaalsetele investoritele. Üks esimesi selliseid platvorme on 2015. aasta veebruaris loodud fond, mille eesmärk on suurendada Prantsusmaal tulusaid investeeringuid. Fondi abil tahetakse koos erasektori partnerite ja Prantsuse riigi vahenditega toetada uusi sektoreid ning äsja asutatud ettevõtteid, et rahastada viimaste üleminekut uue tehnoloogia tööstuslikule tootmisele. Tahetakse edendada uute tööstusvõimaluste loomist ja konkurentsivõimet ning toetada tööstusklastrite loomist, eelkõige ökoloogia ja energiaga seotud muutuste jaoks. Teised EFSI investeerimisplatvormid on koostamisel.

VKEde komponendi edu alusel on väljatöötamisel uued rahastamisvahendid, millega toetada erisugusemaid uuenduslikke VKEsid ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtteid, samuti üks omakapitalitoode, millega parandatakse omakapitali kaudu rahastamise kättesaadavust uuenduslikele ja kiiresti kasvavatele VKEdele ning keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtetele. Sellega seoses teeb komisjon koostööd EIFiga, et luua üleeuroopaline riskikapitali fondifond, mis ühendab avaliku sektori rahalised vahendid suurema hulga erakapitaliga, et laiendada ja ergutada kõige lootustandvamate uute ettevõtete toetamist, täiendades EIFi olemasolevaid meetmeid. Kõnealune fondifond tegutseks ärilistel alustel ja selle eesmärk oleks aidata saada üle killustatusest ja piiratud ulatusest, mis praegu takistab ELi riskikapitali varaklassi arengut. Kooskõlas ELi sotsiaalmeetmete ja oskuste tegevuskavaga võetakse kasutusele uued vahendid, millega toetada sotsiaalseid ettevõtteid ja mikrorahastamist Lisaks töötatakse välja uued tooted, et toetada VKEdele täiendavat rahastamist kaasavaid väärtpaberistamistehinguid ning edendada VKEde ja väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtete juurdepääsu rahastamisele tagatiseta laenude tagamise kaudu.

Vaja on igati uurida EFSI potentsiaali osaleda veelgi jõulisemalt jätkusuutlikus finantseerimises. Euroopale on vaja tootlikkuse suurendamiseks ja vähese CO2-heitega ressursitõhusale majandusele üleminekuks märgatavas koguses uusi pikaajalisi jätkusuutlikke investeeringuid. See hõlmab ka keskkonnahoidlike ehk säästvusvõlakirjade turu toetamist. EIP on sellel turul maailma suurim võlakirjade emiteerija. EFSI annab koos ELi teiste fondidega kapitaliturgude liidus sellele üleminekule uue hoo, suurendades Pariisi kliimakokkuleppes seatud suurte eesmärkidega kooskõlas rahastatavate jätkusuutlike projektide arvu ja mahtu. Ka tehnilisel abil võib olla oluline roll kõnealustes ja muudes sektorites nagu digitaristu.

EFSI toetab Euroopa Investeerimisfondi (EIF), kes aitab väga paljudel Euroopa VKEdel rahastust saada. EFSI VKEde komponent on ootusi ületavalt eriti kiiresti tuule tiibadesse saanud, mis kinnitab turu suurt nõudlust selle järele. EFSI on aasta jooksul toetanud EIFi tehinguid, millega loodetakse kaasata 49 miljardi euro väärtuses investeeringuid, mis moodustab juba üle 65 % kolme aasta eesmärgiks seatud 75 miljardist eurost. Praeguse seisuga peaksid juba enam kui 140 000 VKEd ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjat 26 liikmesriigist saama kasu EFSIst.

Täiendavus on EFSI garantii väga oluline osa, mida tuleb projektide valimisel tähtsustada. EIP projektid, mis saavad EFSI kaudu eelarvetoetust, peavad olema täiendavad, mis tähendab, et need on suunatud turutõrke või optimaalsest halvema investeerimisolukorra kaotamisele ning EIP ei oleks põhimõtteliselt neid EFSI toetuseta samal ajavahemikul rahastanud või oleks teinud seda vähemal määral. Selleks kasutavad EIP ja investeeringute komitee kõlblikkuskriteeriumide hindamisel mitmeid näitajaid ja juhtpõhimõtteid. EFSI garantiiga toetatavate projektide täiendavuse hindamisel on tähtis osa riskimäär. Kõik seni EIP-lt heakskiidu saanud projektid sisaldavad sama suuri riske kui EIP n-ö eritegevus. Selle tulemusena on EIP saanud suurendada seni oma suurema riskiga / eritegevuse portfelli mahtu 4 miljardilt eurolt enam kui 20 miljardile eurole aastas. Samuti töötab EIP grupp praegu välja uusi tooteid, otsides uusi võimalusi koostööks riiklike tugipankadega, investeerimisplatvormidega ja uut laadi abisaajatega, et rahuldada erisuguste sektorite rahastamisvajadusi.

EFSI juba toetab EIP grupi lisainvesteeringuid ELi jätkusuutliku majanduskasvu jaoks tähtsatesse valdkondadesse. EFSIga seoses on 26s ELi liikmesriigis heaks kiidetud ligikaudu 250 tehingut, mis peaksid kaasama kokku 100 miljardit eurot investeeringuid, mis on umbes 32 % üldeesmärgist (315 mld uute investeeringutena kolme aasta jooksul). Edukad on oldud era- ja avalikult sektorilt märkimisväärse lisarahastuse kaasamises (85 % kõigist kaasatud investeeringutest). EFSI mõlema komponendi alla kuuluvate projektide nimekirjad on avalikud. EFSI toetab projekte, mis aitavad kaasa olemasolevate turutõrgete kaotamisele, optimaalsest halvemate investeerimisolukordade parandamisele ja paljude kõige kiireloomulisemate ühiskondlike probleemide lahendamisele.

Komisjon jälgib hoolega tagasisidet, et portaali aina paremaks muuta ja tagada kooskõla G20 egiidi all toimuvate algatustega.

Selle algatusega toetatakse poliitilist suunda, mille kiidavad heaks rahvusvahelised foorumid nagu IMF, G20 ja OECD, kes on kõik rõhutanud vajadust luua läbipaistev ja tulevikku vaatav projektide nimekiri, mille kaudu võiks leida investoreid. Tulevikus on projektiportaalil kavas pakkuda linke riiklike ja piirkondlike väiksemate projektide nimekirjade juurde.

Euroopasse investeerimise võimaluste nähtavamaks muutmine. Et viia kokku finantsturgudel olev likviidsus ja reaalmajanduse investeerimisprojektid, on komisjon välja töötanud Euroopa investeerimisprojektide portaali (EIPP), mille abil saavad ELi projektide edendajad muuta oma projektid nähtavamaks kogu maailma investoritele. Selle algatusega reageeritakse ühele selgelt määratletud struktuursele kitsaskohale Euroopa Liitu investeerimisel.

Rohkem ja paremat tehnilist abi. Tulevikus on nõustamiskeskus tähtis sujuvama kättesaadavuse tagamisel abisaajate jaoks, lihtsustades ja liites tehnilise abi eri osi ning suunates nad vajadustega kõige paremini sobiva toetuse juurde. Praeguste ELi tasandi sihtotstarbeliste tehnilise abi programmide (nt CEF, „Horisont 2020”, Jaspers jt) koostoime edendamine võiks parandada kättesaadavust abisaajate jaoks ning lõpuks suurendada finantspaindlikkust ja viia asjakohasema nõustamiseni, mis teeb abi paremaks. Peale selle tuleks nõustamiskeskuse tegevust veelgi sujuvamaks muuta, et nõuanded ja teavitamistegevus oleksid konkreetsemad. Nii paraneb tugi ja jõutakse rohkemate projektiedendajateni valdkondades, kus vajadus on kõige suurem. Samuti on märkimisväärne kasutamata potentsiaal investeeringuteks digitaristusse, nt kiudoptilised lairibavõrgud ja suuremahulised näidisprojektid. Rohkem saaks ära teha investeeringute soodustamiseks muudesse uuenduslikesse ja jätkusuutlikesse lahendustesse, mis edendavad arukate linnade arengut, aidates paremini integreerida info- ja kommunikatsioonitehnoloogia taristut energia-, transpordi-, vee- ja prügimajandusega.

Nõustamiskeskuse teenuste pakkumiseks riiklikul tasandil on EIP ja komisjon teinud tihedat koostööd riiklike tugipankade ja teiste rahvusvaheliste partneritega, näiteks Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga ning Maailmapangaga, et parandada kohalolekut ja täiendavat nõustamist valdkondades, millega EIP praegu ei tegele. Samuti arendab EIP oma kohalike kontorite võrgustikku, soodustades nii teabe levikut, ning hakkab kohalikul tasandil pakkuma kohandatumat tehnilist abi ja ellu viima sobivaid EFSI projekte.

EFSI on osa ELi avatud majandusest ja on avatud kolmandate isikute kaasinvesteeringuteks (nii projektide kui ka investeerimisplatvormide tasandil) kedagi välistamata, kui järgitakse täiel määral ELi juhtpõhimõtteid ja õigusraamistikku. Komisjon ja EIP on töötanud välja tehnilised võimalused riiklike investeerimisfondide kaasinvesteeringute kaasamiseks. Hiina Rahvavabariik oli esimene ELi-väline riik, kes andis teada soovist investeerimiskavas kaasa lüüa, ja ta kavatseb seda teha kaasinvesteerimise struktuuride kaudu. Komisjon on valmis kaaluma samalaadseid võimalusi ka muude riiklike investorite puhul.

Rahastamise ja tehnilise abi andmise uute viiside kõrval on algatatud konkreetsed meetmed rahaliste, halduslike ja õiguslike investeerimistakistuste kõrvaldamiseks ning ühtse turu süvendamiseks. Rahastamisallikate täiustamine ja mitmekesistamine on vajalikud, aga vaid neist ei piisa. Euroopa peab looma õiguskeskkonna, mis on etteaimatav, vähendab halduskoormust ja soodustab investeerimist. Need ELi tasandi jõupingutused käivad käsikäes liikmesriikide võetud kohustusega jätkata reforme, et kaotada Euroopa poolaasta raames ja hiljemgi riikliku tasandi halduslikud, finants- ja sektoraalsed tõkked.

a.Edusammud ELi tasandil: ühtse turu lõplik väljaarendamine ja olemasolevate sektoraalsete eeskirjade lihtsustamine

Paljud komisjoni olulised algatused toetavad nende eesmärkide saavutamist. Täna andis komisjon välja teatise oma töö kohta seoses ühtse turu töökohtade, majanduskasvu ja investeerimise tegevuskava täitmisega. Teatises nimetatud meetmed on Euroopa investeerimiskava eesmärkide pikaajaliseks saavutamiseks esmatähtsad. Peale selle on energialiidu strateegia eesmärk luua stabiilne turupõhine õigusraamistik, et toetada üleminekut vähese CO2-heitega majandusele, mis soodustab investeerimist, eriti paindlikku ja vähese CO2-heitega tootmisse, mille jaoks on kesksel kohal ELi tarbijad. Sellist üleminekut toetava stabiilse õigusraamistiku loomiseks vajalikud seadusandlikud meetmed esitatakse selle aasta jooksul. Sellega kõrvuti on komisjoni parema õigusloome tegevuskava eesmärk lihtsustada õigusraamistikku ja vähendada regulatiivset koormust.

Kapitaliturgude liidu raames käsitletud konkreetsete investeerimistakistuste näitena on vähendatud kvalifitseeruvatesse taristuprojektidesse ja Euroopa pikaajalistesse noteerimata investeerimisfondidesse investeerivate kindlustajate kapitalinõudeid ning uued eeskirjad on juba jõustunud. Kindlustajate investeeringute jaoks taristuettevõtetesse on kavas veel Solventsus II muudatusi. Komisjon hindab, kas taristuinvesteeringutega seoses sobiks samamoodi alandada pankade omakapitali nõudeid, võttes arvesse rahvusvahelisi arutelusid pankade investeerimispositsioonide käsitluse teemadel. Et soodustada Euroopas riskikapitaliinvesteeringuid, on komisjonil koos üleeuroopalise riskikapitali fondifondi algatusega kavas esitada mõned muudatused riskikapitali õigusraamistikku. Peagi algavad ettevalmistused Euroopa personaalsete pensionitoodete turgude väljatöötamiseks. Sellistest toodetest võib saada oluline kapitalireserv pikaajaliste investeeringute rahastamiseks. Et soodustada jätkusuutlikke investeeringuid kooskõlas kohustustega, mille EL endale Pariisi kliimakokkuleppes kindlalt võttis, tuleb jätkuva rahvusvahelise töö alusel edendada arutelusid selle üle, kuidas arendada üldist finantspoliitika raamistikku, mis toetaks keskkonnahoidlikku finantseerimist.

Need algatused muudavad investeerimise jätkusuutlikumaks, mis on ka kooskõlas vajadusega suunata erasektori investeeringud toetama üleminekut vähese CO2-heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele, nagu nõuab Pariisi kokkulepe.

Komisjon tegeleb ka mitme valdkonnaga, millel on otsene mõju Euroopas tehtavatele investeerimisotsustele.

Esiteks on komisjon riigiabi valdkonnas selgitanud, et EFSI-rahastus ei ole riigiabi ELi toimimise lepingus sätestatud tähenduses ning EIP grupi rahastuseks EFSI raames ei ole vaja saada komisjonilt ELi riigiabi eeskirjade kohast heakskiitu. EFSI toetatavad projektid võivad siiski saada ka liikmesriikide kaasrahastust, mis aga on riigiabi, mille jaoks on vaja komisjoni heakskiitu, v.a juhul kui seda antakse turutingimustel või see kuulub grupierandi alla. EFSI toetuse kiire andmise soodustamiseks võttis komisjon kohustuse hinnata liikmesriikide kaasrahastust kiiresti – kuue nädala jooksul pärast vajaliku teabe saamist. Et anda investoritele rohkem õiguskindlust seoses taristu rahastamisega, on komisjon esitanud praktilised suunised selle kohta, mis on riigiabi. Selleks anti välja teatis riigiabi mõiste kohta. Teatises on kirjas, millal taristu riiklik rahastamine põhimõtteliselt ei kuulu riigiabi eeskirjade kohaldamisalasse.

Teiseks nõustab Eurostat aktiivselt liikmesriike avaliku sektori raamatupidamisarvestuse valdkonnas, et nii EFSI alla kuuluvad kui ka muud avaliku ja erasektori partnerlusprojektid oleksid eelarvejärelevalveks kasutatavate andmete taga liigitatud rahvamajanduse arvepidamise põhimõtete alusel, mis võimaldaks neid struktureerida nii, et oleks tagatud riigi vahendite parim kasutamine. Eurostat on koos liikmesriikidega välja töötanud selliste projektide klassifitseerimise statistilise metoodika. Peale selle annab Eurostat liikmesriikide statistikaametitele eelnõuandeid selle kohta, kas avaliku ja erasektori partnerlusprojektid tuleks liigitada valitsemissektori kontodele või mitte (võimalik on mõlemat moodi), kui see on EIPga tehtava koostöö seisukohalt kasulik. Sellised nõuanded on avalikult kättesaadavad.

Edaspidi tegutsetakse veel selle nimel, et tähtsate sidusrühmade ja projektiedendajatega ettevaatavalt suhelda, kaitstes siiski Eurostati sõltumatust. Täpsemalt tugevdatakse nõuandesuutlikkust seoses investeeringutega, mida kaasrahastatakse ELi fondidest (sh EFSI). Samuti teeb Eurostat koostööd EIP Euroopa avaliku ja erasektori partnerluse eksperdikeskusega, et täpsustada riikliku raamatupidamisarvestuse teatavaid aspekte seoses avaliku ja erasektori partnerluste kajastamisega, selgitada raamatupidamiseeskirju ja jagada avaliku ja erasektori partnerluse kogemusi liikmesriikidega. Avaliku ja erasektori partnerluslepingute koostamisega tegelevatele sidusrühmadele suunatud suunised avaldatakse suvel. Koostöös komisjoni teiste talitustega jälgib Eurostat hoolega avaliku sektori raamatupidamisarvestuse eeskirjade mõju avaliku ja erasektori partnerlusele eri sektorites. Vajaduse korral vaatab Eurostat suunised liikmesriikidega konsulteerides läbi (näiteks et arvestada teatud lepingupõhiste kokkulepete (nt garanteeritud säästuga energiatõhususe lepingud) eripäradega).

Kolmandaks võeti 2014. aastal vastu uus ELi raamistik avaliku sektori hangete jaoks – moodustavad ju need märgatava osa ELi turust ja võivad säästa palju riigi raha – ning selle riiklikku õigusesse ülevõtmise viimane tähtaeg on 18. aprill 2016. Muudetud raamistik, mis lubab rohkem läbirääkimisi, sisaldab selgemaid eeskirju lepingute muutmise kohta nende täitmise ajal ja eeskirju piiriüleste projektide jaoks ning lihtsustab projektide edendamist, eriti ELi rahastatavate projektide puhul. Uued eeskirjad vähendavad ELi rahastuse saamiseks kuluvat aega ja maksmisest keeldumise riski. Komisjon soovitab ka keskkonnahoidlike riigihangete laialdasemat kasutuselevõttu, et avaliku sektori kulutused oleksid kooskõlas säästva arengu eesmärkidega. Edaspidi tahab komisjon 2017. aasta oktoobriks luua vabatahtliku eelneva konsulteerimise mehhanismi, mis aitaks hankijatel hankeraamistikku võimalikult hästi ära kasutada.

Neljandaks nõuab investeerimisprojektide väljatöötamine ja heakskiitmine sageli, et kaasatakse mitut komisjoni talitust, kes uurivad projekti eri tahke (nt ELi rahastus, avaliku sektori raamatupidamiseeskirjad, riigiabikontroll, keskkonnaload ja riigihanked). Edaspidi püüab komisjon vähendada ELi eeskirjade ja tegevuskordade tajutavat keerukust, ühildades paremini eri menetluste ajakavasid. Selleks on kavas luua suurte taristuprojektide jaoks üks keskne tõhus koht, kus kontrolle tehakse paralleelselt ühe heakskiidutähtaja jooksul ja kus töötavad investeerimispoliitika ühtse meeskonnana koos selle eest vastutavad komisjoni talitused. Sellist lähenemisviisi järgitakse juba teataval määral energiasektori ühishuviprojektide puhul ning seda tuleks laiendada suurtele investeerimisplatvormidele, mis hõlmavad riiklikku kaasrahastamist, ja suurtele taristuprojektidele, millel on ELi tasandi lisaväärtus teiste sektorite jaoks (nt transport) (sh EFSI toetusega projektid). Ülemäärase halduskoormuse ning vajalike heakskiitude ja hinnangute saamisele kuluva aja vähendamise eesmärgi poole liigutakse ka ELi õigusaktide pideva toimivuskontrolli ja uute liikmesriikidega koostöö mehhanismide abil. Samamoodi uurib komisjon võimalust luua ühtne ELi heakskiitmisraamistik, mida kohaldataks otse suurtele piiriülestele projektidele või suurtele investeerimisplatvormidele, mis hõlmavad riiklikku kaasrahastust, ning mis asendaks mitmed erisugused ELi ja riikliku tasandi autoriseerimismenetlused.

b.Edusammud riiklikul tasandil: investeerimistakistuste kõrvaldamine Euroopa poolaasta raames

Liikmesriigid võivad samuti rohkem ära teha, et parandada investeerimise raamtingimusi riiklikul tasandil. 18. mai 2016. aasta teatises on esitatud ülevaade 2016. aasta riigipõhiste soovituste peamistest eesmärkidest. Liikmesriikides, kus on eelarvepoliitilist manööverdamisruumi, tuleks seda kasutada avaliku sektori investeeringute suurendamiseks kasvu soodustavatesse valdkondadesse nagu taristu, tervishoid, haridus ja teadus. Ühtlasi on vaja lisameetmeid erainvesteeringute soodustamiseks ning liikmesriike ärgitatakse kiirendama struktuurireformide vastuvõtmist ja kaotama investeerimise kitsaskohad, näiteks õiguslikud ja haldustakistused ning koormavalt pikad heakskiitmismenetlused. Mõnes liikmesriigis on veel ebatõhusust tuvastatud riigihangete, maksusüsteemi, kohtusüsteemi ja maksejõuetuse raamistiku valdkonnas. Edenemine tähendab ka stabiilse projektinimekirja koostamist ning riigi haldusaparaadi kõigi tasandite kooskõlastatud tegevuse ja planeerimise tagamist. Sama põhimõtet järgides kaardistab komisjon koostöös liikmesriikidega põhjendamatud riiklikud kapitali vaba liikumise tõkked, mis takistavad kapitaliturgude liidu nõuetekohast toimimist, ja jätkab tööd nende tõkete kõrvaldamiseks. Aruanne avaldatakse 2016. aasta lõpuks.

1. juulil 2015 asutas Euroopa Komisjon struktuurireformi tugiteenistuse (SRSS), et pakkuda liikmesriikidele tehnilist tuge, sh abi suutlikkuse suurendamiseks majanduskasvu soodustavate haldus- ja struktuurireformide valdkonnas. Tugiteenistus tegeleb koos mitme liikmesriigiga konkreetsete tehnilise abi projektidega, millega tuvastatakse ja kõrvaldatakse investeerimistakistusi.

Tugevam seos ELi fondide ja reformide elluviimise vahel. Et veelgi rohkem suunata ESI-fondid tähtsate majandus- ja sotsiaalreformide toetamisse programmiperioodil 2014–2020, on komisjonil kavas suurendada riigipõhistes soovitustes seost põhiprioriteetidega. ESI-fondide kasutamise ja tulemuslikkuse edendamiseks on ESI-fondide vahendite heakskiitmine sõltunud mitmete reformide rakendamisest (eeltingimused). ESI-fondidele kohaldatavas õigusraamistikus nõutakse, et ESI-fondidest kaasrahastavad programmid käsitleksid kõiki asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi. Komisjon jälgib kokkulepitud eesmärkide poole liikumist ja koostab 2017. aastaks selle kohta aruande.

5.Tulevikuväljavaated: täiustatud investeerimiskava ja EFSI 2.0

Kuigi EFSI on täiel määral kasutuses olnud alla aasta, annab see juba reaalseid tulemusi. Projektide edendajad on kasutanud oma projektide kvaliteedi parandamiseks investeerimisnõustamise keskuse abi ja investorid saavad nüüd tutvuda arvukate investeerimisvõimalustega EIPPs. Peale selle on komisjon esitanud mitu algatust, millega aidata parandada investeerimiskeskkonda, ning suhelnud liikmesriikidega õiguslike ja halduslike investeerimistõkete kõrvaldamise teemal.

ELi fondide uuenduslik kasutamine tasub ära EFSI paindlikkuse, bürokraatia vähesuse ning projektide sõltumatu valimise tõttu tehnilise ja rahalise elujõulisuse alusel.

Määruse (EL) 2015/1017 kohaselt peab komisjon ELi garantii läbi vaatama 2017. aasta jaanuariks ning esitama EFSI, EIAHi ja EIPP toimimise sõltumatu hinnangu hiljemalt 2018. aasta juuliks. Nagu siin teatises juba mainitud, võib mõned olulised esimesed järeldused juba teha.