18)

Artikli 56c järele lisatakse järgmine 16. jagu: „16. jagu InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi Artikkel 56d Kohaldamisala ja üldtingimused 1. Seda jagu kohaldatakse selliste finantstoodetega seotud abi suhtes, mida toetatakse InvestEU fondist, millest antakse abi rakenduspartneritele, finantsvahendajatele ja/või lõplikele abisaajatele. 2. Abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on I peatükis, käesolevas artiklis ja artiklis 56e või 56f sätestatud tingimused. 3. Abi peab vastama kõigile [InvestEU fondi] määruses [viide] ja InvestEU investeerimissuunistes [viide] sätestatud kohaldatavatele tingimustele. 4. InvestEU fondist toetatavate finantstoodete raames makstava kogusumma suhtes, kui see hõlmab abi, kohaldatakse artiklites 56e ja 56f sätestatud ülemmäärasid. Ülemmäärasid kohaldatakse a) artikli 56e lõigetega 2 ja 3, artikli 56e lõike 4 punkti a alapunktiga i, artikli 56e lõigetega 5 ja 6, artikli 56e lõike 7 punktidega a ja b ning artikli 56e lõikega 8 hõlmatud abi puhul projekti kohta; b) artikli 56e lõike 4 punkti a alapunktidega ii ja iii, artikli 56e lõike 7 punktiga d, artikli 56e lõikega 9 ja artikliga 56f hõlmatud abi puhul lõpliku toetusesaaja kohta. 5. Abi ei anta finantsvahendajate olemasolevate portfellide refinantseerimise või neile tagatiste andmise kujul. Artikkel 56e InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi tingimused 1. InvestEU fondist toetatava finantstoote raames lõplikule abisaajale abi andmisel kehtivad järgmised nõuded: a) abi peab vastama tingimustele, mis on sätestatud ühes lõigetest 2–9, ning b) kui lõplikule abisaajale pakutakse rahastust laenu kujul, peab selle intressimäär vastama vähemalt laenu andmise ajal kohaldatud viiteintressimäärale. 2. Üleeuroopalisele digitaalse ühenduvuse taristule antav abi peab vastama järgmistele nõuetele: a) kumulatiivsed üldtingimused: i) projekt on määruse (EL) […]/[…] (Euroopa ühendamise rahastu määrus) kohaselt digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojekt; ii) InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 100 miljonit eurot; iii) abisaaja enda rahaline panus moodustab vähemalt 25 % abikõlblikest kuludest, mille jaoks kasutatakse kas omavahendeid või välisrahastust vormis, mis ei hõlma avaliku sektori rahalist toetust. Kui selline välisrahastamine toimub investeerimisplatvormi ja eri rahastamisallikate kombineerimise kaudu, kehtib tingimus, et asjaomase platvormi investeeringutest 30 % peavad olema erainvesteeringud; iv) abikõlblikud on üksnes määruse (EL) […]/[…] (Euroopa ühendamise rahastu määrus) alusel abikõlblikud taristu kasutuselevõtmiseks tehtavate investeeringute kulud; v) projekti on valinud kooskõlas määrusega (EL) […]/[…] (Euroopa ühendamise rahastu määrus) välja i) Euroopa Komisjoni määratud sõltumatu finantsvahendaja ühiselt kokku lepitud investeerimissuuniste alusel, ii) Euroopa Komisjon selgetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel põhineva avatud pakkumismenetluse kaudu või iii) Euroopa Komisjoni määratud sõltumatud eksperdid; vi) projekt võimaldab ühenduvust, millega minnakse kaugemale seadusest tulenevate kohustusega seotud nõuetest, näiteks spektrilitsentsi nõuded; vii) projekt tagab kolmandatele isikutele hulgimüügitasandi juurdepääsu, sealhulgas teenuste eraldamise õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel kooskõlas artikli 52 lõigetega 5 ja 6. Käesoleva artikli kohaldamisel võib projekti raames pakkuda füüsilise eraldamise asemel samaväärset virtuaalset eraldamist, kui liikmesriigi reguleeriv astutus või komisjon tunnistab virtuaalse juurdepääsutoote füüsilise eraldamisega samaväärseks; viii) projekt kuulub ühte allpool punktis b kindlaks määratud projektide kategooriasse ja vastab asjakohastele eritingimustele; b) eritingimused: i) investeeringute suhtes, mis tehakse võrkudesse, mis suudavad pakkuda sümmeetrilist alla- ja üleslaadimiskiirust vähemalt 1 Gbit/s, kohaldatakse järgmiseid kumulatiivseid erikriteeriume: — projekti eesmärk on ühendada omavahel määruse (EL) […]/[…] (Euroopa ühendamise rahastu määrus) artikli 8 lõike 3 punktis a määratletud sotsiaal-majanduslikud keskused, mis on avaliku või erasektori üksused, kellele on usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine hariduse, sotsiaalteenuste (sh tervishoid), avaliku halduse, transpordi, postiteenuste ja kultuuri valdkonnas, nagu on osutatud aluslepingu artikli 106 lõikes 2 ja kooskõlas komisjoni otsusega 2012/21/EL või seda otsust asendavate hilisemate õigusaktidega; — projekt põhineb tuvastatud turutõrkel, mida on kontrollitud asjakohase kättesaadava kaardistamise käigus või, kui selline kaardistamine ei ole kättesaadav, avaliku konsultatsiooni raames; — abikõlblikud sotsiaal-majanduslikud keskused saab projekti taristuga ühendada üksnes juhul, kui neil ei ole juurdepääsu juba olemasolevale taristule, järgmise kolme aasta jooksul usutavasti kavandatavale taristule või toetatava sekkumise ajal kavandatavale taristule, mis suudab pakkuda sümmeetrilist alla- ja üleslaadimiskiirust vähemalt 200 Mbit/s või allalaadimiskiirust vähemalt 500 Mbit/s; — projekt toob kaasa hüppelise muutuse ehk i) subsideeritud sekkumise tulemusena tehakse lairibavõrku märkimisväärseid uusi investeeringuid ning ii) subsideeritav taristu loob turul võrreldes taristuga, mis on juba olemas või mis järgmise kolme aasta jooksul või toetatava kavandatud sekkumise ajal usutavasti kavandatakse, märkimisväärselt uusi võimalusi seoses lairibateenuse kättesaadavuse ja võimsuse, kiiruse ja konkurentsiga. Et projekti saaks käsitada märkimisväärseid uusi investeeringuid toova projektina, peavad need investeeringud olema enamat kui marginaalsed investeeringud, mis on seotud üksnes võrgu aktiivsete osade uuendamisega. Mis puutub selle tõendamisse, et turul luuakse seoses lairibateenuse kättesaadavuse ja võimsuse, kiiruse ja konkurentsiga märkimisväärselt uusi võimalusi, peab subsideeritav taristu i) tagama, et alla- ja üleslaadimiskiirus võrreldes olemasoleva ja/või kavandatud taristuga vähemalt kahekordistub ning ii) olema suuteline pakkuma sümmeetrilist alla- ja üleslaadimiskiirust vähemalt 1 Gbit/s; — abi ei anta projektidele sellistes piirkondades, kus on juba olemas kaks järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrku/järgmise põlvkonna tagasiühenduse võrku või kus need järgmise kolme aasta jooksul või toetatava kavandatud sekkumise ajal usutavasti kavandatakse, ega projektidele sellistes piirkondades, kus on juba olemas vähemalt üks väga suure läbilaskevõimega võrk, mis suudab pakkuda sümmeetrilist alla- ja üleslaadimiskiirust vähemalt 1 Gbit/s, või kus selline võrk järgmise kolme aasta jooksul või toetatava kavandatud sekkumise ajal usutavasti kavandatakse; ii) piiriüleste investeeringute suhtes, mis tehakse 5G-koridoride loomiseks põhilistel transpordimarsruutidel, kohaldatakse järgmisi kumulatiivseid erikriteeriume: — projekt tagab piki põhilisi transpordimarsruute kulgevas 5G-koridoris, sealhulgas maanteedel, raudteel ja siseveeteedel, katkematu piiriülese hõlmatuse 5G-süsteemidega, nagu on määratletud määruses (EL) […]/[…] (Euroopa ühendamise rahastu määrus); — projekt hõlmab määruse (EL) […]/[…] (Euroopa ühendamise rahastu määrus) alusel määratletud piiriülest lõiku, mis i) paikneb vähemalt kahes liikmesriigis, ületades kahe või enama liikmesriigi vahelise piiri, või ii) ületab vähemalt ühe liikmesriigi ja Euroopa Majanduspiirkonna riigi vahelise piiri; — projekt toob lairibavõrku märkimisväärsed uued investeeringud, mis on enamat kui marginaalsed investeeringud, mis on seotud üksnes võrgu aktiivsete osade uuendamisega; — projekt toetab uue passiivse taristu kasutuselevõttu vaid siis, kui olemasolevat passiivset taristut ei ole võimalik taaskasutada; iii) piiriüleste terabitiühenduvuse tuumikprojektide suhtes, millega ühendatakse omavahel teatavad allpool määratletud andmetöötlusseadmed, superandmetöötlusseadmed ja andmetaristu, kohaldatakse järgmisi kumulatiivseid erikriteeriume: — projekt toetab vähemalt kahe sellise andmetöötlusseadme, superandmetöötlusseadme või andmetaristu ühendamist piiranguteta läbivühendatavusega kiirusega vähemalt 1 Tbit/s (kas otseühenduse kaudu või kasutades üleeuroopalise tuumikvõrguga ühinemiseks vajalikke elemente), i) mis on kaasatud nõukogu määrusega (EL) 2018/1488 (nõukogu 28. septembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1488, millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte (ST/10594/2018/INIT, ELT L 252, 8.10.2018, lk 1)) asutatud Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte tegevusse ning määruse (EL) […]/[…] (programmi „Euroopa horisont“ käsitlev määrus) ja nõukogu 25. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 723/2009 (Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta (ELT L 206, 8.8.2009, lk 1)) alusel määratletud teadusuuringute infrastruktuuridesse, teadusuuringute juhtalgatustesse ja ülesannetesse, ning ii) mis asuvad vähemalt kahes ELi liikmesriigis või ELi liikmesriigis ja Euroopa Majanduspiirkonna riigis; — projekt toob lairibavõrku märkimisväärsed uued investeeringud, mis on enamat kui marginaalsed investeeringud, mis on seotud näiteks üksnes tarkvara uuendamise või litsentsimisega; — läbilaskevõime ja/või seadmed projekti elluviimiseks soetatakse riigihangete kaudu; — projekt toetab uue passiivse taristu kasutuselevõttu vaid siis, kui olemasolevat passiivset taristut ei ole võimalik taaskasutada; iv) pilvetaristuid ühendavate piiriüleste tuumikvõrkude projektide suhtes kohaldatakse järgmisi kumulatiivseid erikriteeriume: — projekt ühendab omavahel pilvetaristud, mida kasutavad määruse (EL) […]/[…] (Euroopa ühendamise rahastu määrus) artikli 8 lõike 3 punktis a määratletud sotsiaal-majanduslikud keskused, mis on avaliku või erasektori üksused, kellele on usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine hariduse, sotsiaalteenuste (sh tervishoiu), avaliku halduse, transpordi, postiteenuste ja kultuuri valdkonnas, nagu on osutatud aluslepingu artikli 106 lõikes 2 ja kooskõlas komisjoni otsusega 2012/21/EL (*9) või seda otsust asendavate hilisemate õigusaktidega; — projekti eesmärk on võtta kasutusele uued piiriülesed tuumikvõrgud või uuendada märkimisväärselt olemasolevaid võrke, mis i) paiknevad vähemalt kahes liikmesriigis, ületades kahe või enama liikmesriigi vahelise piiri, või ii) ületavad vähemalt ühe liikmesriigi ja Euroopa Majanduspiirkonna riigi vahelise piiri; — projekt hõlmab vähemalt kolme abikõlblikku sotsiaal-majanduslikku keskust vähemalt kahes liikmesriigis; — projekt toob lairibavõrku märkimisväärsed uued investeeringud, mis on enamat kui marginaalsed investeeringud, mis on seotud näiteks üksnes tarkvara uuendamise või litsentsimisega; projekt on suuteline pakkuma sümmeetrilist alla- ja üleslaadimiskiirust vähemalt 10 Gbit/s kordajates; — projekt toetab uue passiivse taristu kasutuselevõttu vaid siis, kui olemasolevat passiivset taristut ei ole võimalik taaskasutada; v) investeeringute suhtes, mis tehakse piiriülestesse merekaablitesse, kohaldatakse järgmisi kumulatiivseid erikriteeriume: — projekt hõlmab määruse (EL) […]/[…] (Euroopa ühendamise rahastu määrus) alusel määratletud piiriüleseid lõike, mis i) paiknevad vähemalt kahes liikmesriigis, ületades kahe või enama liikmesriigi vahelise piiri, või ii) ületavad vähemalt ühe liikmesriigi ja Euroopa Majanduspiirkonna riigi vahelise piiri, või toetatav taristu toimib üksnes hulgimüügivõrguna ning parandab Euroopa äärepoolseimate piirkondade või ülemereterritooriumide ühenduvust, isegi ühe liikmesriigi piires; — abi ei anta projektidele marsruutidel, mis on kahe olemasoleva või kavandatud tuumiktaristuga juba teenindatud; — projekt toob lairibavõrku märkimisväärsed uued investeeringud, hõlmates uue merekaabli kasutuselevõttu või olemasoleva merekaabliga ühendamist, liiasuse probleemide lahendamist ja suuremate kui marginaalsete investeeringute tegemist; projekt on suuteline pakkuma sümmeetrilist alla- ja üleslaadimiskiirust vähemalt 1 Gbit/s; — projekt toetab uue passiivse taristu kasutuselevõttu vaid siis, kui olemasolevat passiivset taristut ei ole võimalik taaskasutada. 3. Energiatootmisele ja energiataristule antav abi peab vastama järgmistele nõuetele: a) abi antakse üksnes sellisesse gaasi-ja elektritaristusse tehtavate investeeringute jaoks, mille suhtes kohaldatakse kolmandate isikute juurdepääsu, tariifide reguleerimist ja eraldamist kooskõlas energia siseturu õigusaktidega, järgmistesse kategooriatesse kuuluvate projektide puhul: i) energia salvestamise puhul projektid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 347/2013 (*9) VII lisas esitatud ELi ühishuviprojektide loendis; ii) muude kui salvestamist käsitlevate energiataristuprojektide puhul: — arukad võrgud; — projektid, mis vastavad mõnele määruse (EL) nr 347/2013 artikli 4 lõike 1 punktis c sätestatud kriteeriumile; — projektid, mis on loetletud määruse (EL) nr 347/2013 VII lisas esitatud ELi ühishuviprojektide loendis; — projektid abi saavates piirkondades; b) investeerimisabi, mida antakse energia tootmiseks taastuvatest energiaallikatest, peab vastama järgmistele nõuetele: i) abi antakse üksnes uutele rajatistele, mis on välja valitud avatud, läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil; ii) abi ei anta hüdroelektrijaamadele, mis ei vasta Euroopa Parlamendi direktiivis 2000/60/EÜ (*10) sätestatud tingimustele; iii) biokütuste tootmise rajatiste puhul antakse abi ainult käitistele, mis toodavad muid säästvaid biokütuseid kui toidupõhised biokütused; c) InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale käesoleva lõike punktis a osutatud projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 150 miljonit eurot; InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale käesoleva lõike punktis b osutatud projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 75 miljonit eurot. 4. Sotsiaal-, haridus-, kultuuri- ja looduspärandi taristule ning -tegevusele antav abi peab vastama järgmistele nõuetele: a) InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa: i) 100 miljonit eurot projekti kohta investeeringuteks, mis tehakse taristusse, mida kasutatakse sotsiaalteenuste osutamiseks, hariduse või artikli 53 lõikes 2 sätestatud kultuuriga seotud eesmärkide ja tegevuste, sh looduspärandi jaoks; ii) 30 miljonit eurot sotsiaalteenuste ja kultuuriga seotud tegevusteks; iii) 5 miljonit eurot haridus- ja koolitustegevuseks; b) abi ei anta koolitusele, mille eesmärk on täita kohustuslikke riiklikke koolitusnõudeid. 5. Transpordile ja transporditaristule antav abi peab vastama järgmistele nõuetele: a) taristu (v.a sadamate) jaoks antakse abi ainult järgmiste projektide puhul: i) määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 3 punktis a määratletud ühishuviprojektid, v.a sadama- või lennujaamataristut käsitlevad projektid; ii) ühendused üleeuroopalise transpordivõrgu linnatranspordisõlmedesse; iii) veerem vaid selliste raudteetransporditeenuste osutamiseks, mis ei ole hõlmatud avaliku teenindamise lepinguga määruse (EÜ) nr 1370/2007 (*11) tähenduses, tingimusel et abisaaja on uus turuletulija; iv) linnatransport; v) alternatiivkütuse taristu või heitevaba/vähese heitega liikuvuse taristu; b) sadamataristu projektidele antav abi peab vastama järgmistele nõuetele: i) abi antakse investeerimiseks vaid sellisesse juurdepääsu- või sadamataristusse, mis tehakse huvitatud kasutajatele kättesaadavaks võrdsetel ja mittediskrimineerivatel turutingimustel; ii) mis tahes kontsessioon või muu volitus kolmandale isikule abi saanud sadamataristu ehitamiseks, ajakohastamiseks, käitamiseks või rentimiseks antakse avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil ning tingimusteta; iii) abi ei anta sadama pealisehitistesse tehtavatele investeeringutele; c) InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale käesoleva lõike punkti a või b alusel projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 150 miljonit eurot. 6. Muule taristule antav abi peab vastama järgmistele nõuetele: a) abi antakse ainult järgmistele projektidele: i) investeeringud üldkasutatavasse vee- ja reoveetaristusse; ii) investeeringud jäätmete ringlussevõtuks ja korduskasutuseks ettevalmistamiseks käesoleva määruse artikli 47 lõigete 1–6 kohaselt, kui eesmärk on teiste ettevõtjate tekitatud jäätmete käitlemine; iii) investeeringud teadusuuringute taristusse; iv) investeeringud innovatsiooniklastrite rajatiste ehitamisse või ajakohastamisse; b) InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 100 miljonit eurot. 7. Keskkonna- ja kliimakaitseks antav abi peab vastama järgmistele nõuetele: a) abi antakse ainult järgmistele projektidele: i) investeeringud, mis võimaldavad ettevõtjatel oma tegevusega heastada looduskeskkonnale või loodusvaradele tekitatud kahju (sh kliimamuutused) või seda kahju ära hoida, kui nendega minnakse kaugemale liidu keskkonnakaitsealastest normatiividest või tõstetakse liidu normatiivide puudumisel keskkonnakaitse taset või kui nende eesmärk on tagada varakult vastavus liidu tulevaste keskkonnakaitsealaste normatiividega; ii) meetmed, millega parandatakse ettevõtja energiatõhusust, kui neid meetmeid ei võeta eesmärgiga tagada vastavus juba vastu võetud liidu standarditele, isegi kui need standardid veel ei kehti; iii) saastunud alade puhastamine, kui juriidilist või füüsilist isikut, kes vastutab kohaldatava õiguse alusel keskkonnakahju eest, ei ole kooskõlas artikli 45 lõikes 3 osutatud „saastaja maksab“ põhimõttega välja selgitatud; iv) keskkonnauuringud; v) elurikkuse ja ökosüsteemide edendamine ja taastamine, kui see tegevus aitab kaitsta, säilitada või taastada elurikkust ning saavutada ökosüsteemide hea seisundi või kaitsta ökosüsteeme, mille seisund on juba hea; b) eluhoonete ja sotsiaalteenustega seotud tegevuse jaoks mõeldud hoonete energiatõhususe parandamise puhul võib abi anda meetmete jaoks, mille raames samaaegselt parandatakse asjaomase energiatõhususe abi meetmega hõlmatud eluhoone energiatõhusust ja paigaldatakse eluhoonesse kohapeal taastuvenergiat tootvad seadmed, kui on täidetud järgmised tingimused: i) kohapeal taastuvenergiat tootev integreeritud seade toodab elektri- ja/või soojusenergiat; seade võib olla ühendatud säilitamisseadmega; ii) kohapeal taastuvenergiat tootva seadme toodang ei ületa hoone elanike kogu tarbimisnõudlust rohkem kui 20 %; iii) taastuvenergiat tootva seadme ülesseatud võimsus ei ületa 500 kW; iv) lõplik abisaaja on hoone omanik või rentnik; c) InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale käesoleva lõike punktides a ja b osutatud projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 50 miljonit eurot; d) abi hoonete energiatõhusust parandavate meetmete jaoks võib anda ka seoses energiatõhususe lepingute sõlmimise hõlbustamisega järgmistel tingimustel: i) InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa [30] miljonit eurot; ii) toetust antakse laenu või tagatisena; iii) toetust antakse VKEdele või väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele; iv) toetust antakse üksnes energiatõhususe lepingute jaoks energiatõhusust käsitleva direktiivi 2012/27/EL (*12) artikli 2 punkti 27 tähenduses. 8. Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks ja digitaliseerimiseks antav abi peab vastama järgmistele nõuetele: a) abi võib anda järgmise jaoks: i) alusuuringud; ii) rakendusuuringud; iii) tootearendus; iv) VKEde protsessi- ja organisatsiooniinnovatsioon; v) VKEdele osutatavad innovatsiooniga seotud nõustamis- ja tugiteenused; vi) VKEde digitaliseerimine; b) käesoleva lõike punkti a alapunktide i, ii, ja iii alla kuuluvate projektide puhul ei ületa InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma 75 miljonit eurot; käesoleva lõike punkti a alapunktide iv, v ja vi alla kuuluvate projektide puhul ei ületa InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma [30] miljonit eurot. 9. Lisaks tuginemisele käesoleva artikli lõigetes 2–8 sätestatud kokkusobivuspõhjendustele võivad VKEd ja väikese turukapitalisatsiooniga ettevõtjad saada abi ka InvestEU fondist toetatava rahastamise vormis, tingimusel et: a) InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 15 miljonit eurot ning seda antakse: i) mikroettevõtjatele; ii) VKEdele, kes ei ole veel tegutsenud ühelgi turul või on tegutsenud turul vähem kui seitse aastat alates nende esimest kaubanduslikust müügist; iii) VKEdele, kes sisenevad uuele toote- või geograafilisele turule, kuhu sisenemisel peab alginvesteering olema suurem kui 50 % eelneva viie aasta keskmisest aastakäibest; iv) innovaatilistele ettevõtetele; v) VKEdele või väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, kelle põhitegevus toimub abi saavates piirkondades, tingimusel et rahastamist ei kasutata äritegevuse ümberpaigutamiseks artikli 2 punkti 61 a tähenduses, või b) InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 2 miljonit eurot. Artikkel 56f InvestEU fondist toetatavate äriliste eesmärkidega finantstoodetega seotud abi tingimused 1. Lõplikke abisaajaid rahastavad kaubanduslikud finantsvahendajad, kes valitakse objektiivsetel kriteeriumidel põhineval avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil. 2. Lõplikku abisaajat rahastav kaubanduslik finantsvahendaja säilitab iga rahastamistehingu puhul vähemalt 20 % riskipositsioonist. 3. Kaubandusliku finantsvahendaja poolt lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei tohi ületada 7,5 miljonit eurot. (*9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (ELT L 115, 25.4.2013, lk 39)." (*9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (ELT L 115, 25.4.2013, lk 39)." (*10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L […], […], lk […])." (*11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1)." (*12) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).“"