1. SISSEJUHATUS

Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks (edaspidi „abifond“) aitab leevendada ELis vaesuse kõige äärmuslikumaid vorme, nagu toidupuudus, laste vaesus ja kodutus. Abifondi 2014.–2020. aasta vahendid ulatuvad kokku 3,8 miljardi euroni (jooksevhindades). EL annab kuni 85 % rahalistest vahenditest, millele lisanduvad liikmesriikide omavahendid. Sellega kasvab abifondi koguväärtus ligikaudu 4,5 miljardi euroni.

Liikmesriigid saavad kasutada abifondi kahel viisil: i) toidu- ja/või esmase materiaalse abi rakenduskava jaoks (I rakenduskava) ja/või ii) sotsiaalse kaasamise rakenduskava jaoks (II rakenduskava). Toidu- ja/või esmast materiaalset abi peavad täiendama kaasnevad meetmed, näiteks suunamine sotsiaalteenuste pakkuja juurde.

Kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 (mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudustkannatavate isikute jaoks) artikli 13 lõikega 9 põhineb käesolev kokkuvõte teabel, mis on esitatud rakenduskava elluviimise 2018. aasta aruannetes, mille komisjon on heaks kiitnud. Rakenduskava elluviimise aruande esitasid kõik 27 liikmesriiki. Ühendkuningriik aruannet ei esitanud, kuna ta ei ole seni abifondi rakendanud. Nagu varasematel aastatel, vaadeldakse käesolevas kokkuvõtvas aruandes ka 2018. aasta järgset arengut ja finantsandmeid, kui vastav teave on olemas, eelkõige teavet, mis on seotud järgmise mitmeaastase finantsraamistikuga (2021–2027) ja komisjoni 2019.–2024. aasta koosseisu algatustega.

2. HILJUTINE ARENG ELis

2021.–2027. aasta mitmeaastane finantsraamistik ja komisjoni 2019.–2024. aasta koosseisu algatused vaesuse vähendamiseks

Vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste osakaal vähenes kuuendat aastat järjest, kahanedes 2018. aastal 21,9 %-le. Suure materiaalse puudusega silmitsi seisjate osakaal vähenes 6,6 %-lt 2017. aastal 5,9 %-le 2018. aastal. See tähendab 29,7 miljonit inimest. Samas on 110 miljonit inimest endiselt vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus. EL ei ole hakkama saanud oma 2020. aastaks püstitatud eesmärgiga vähendada vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arvu vähemalt 20 miljoni võrra, olles kahandanud seda näitajat seni vaid 7 miljoni võrra. Oluliselt suuremas vaesusohus on lapsed – eriti need, kelle vanemad on madala kvalifikatsiooniga, – ja puudega inimesed. Jätkuva surve tõttu elusasemeturul ei ole õnnestunud ümber pöörata eluasemeprobleemidest ja kodutusest põhjustatud tõrjutuse pideva kasvu suundumust. Seepärast on abifondi toetus kõige ebasoodsamas olukorras olevate ühiskonnarühmade jaoks ülioluline.

Komisjon on teinud seoses 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistikuga ettepaneku ühendada abifond Euroopa Sotsiaalfondiga+ (ESF+). ESF+ ettepaneku eesmärk on edendada sotsiaalset kaasatust, suurendades riikide ESF+ eraldiste osakaalu (vähemalt 25 %ni võrreldes 20 %ga praeguses ESFis), ning vähendada materiaalset puudust, kehtestades ELi tasandi 4 % eesmärgi ja nähes ette 2 % suuruse miinimumeraldise liikmesriigi kohta. Komisjon leiab, et sellega jääks materiaalse puuduse probleemi lahendamise rahastamine võrreldes praeguse mitmeaastase finantsraamistikuga stabiilseks. Ettepaneku arutamine kaasseadusandjatega on jõudmas lõppetappi. 2019. aasta aprillis leppis nõukogu kokku osalistes läbirääkimisvolitustes kolmepoolsete läbirääkimiste jaoks. Samal kuul võttis Euroopa Parlament vastu muudatusi sisaldava raporti, mis kinnitati Euroopa Parlamendi uue koosseisu hääletusel. Vahepeal on alanud kolmepoolsed läbirääkimised ESF+ üle.

Komisjon valmistab ette ka lastegarantii teemalist poliitikaalgatust. Euroopa sotsiaalõiguste samba 11. põhimõtte kohaselt on lastel õigus kvaliteetsele ja taskukohasele alusharidusele ja lapsehoiule ning kaitsele vaesuse eest. Samuti on ebasoodsatest oludest pärit lastel selle põhimõtte kohaselt õigus erimeetmetele, mis suurendavad võrdseid võimalusi. Seega on komisjoni algatus konkreetne samm sotsiaalõiguste samba tegevuskava elluviimisel.

Vastusena koroonaviiruse pandeemiale töötati välja ja võeti vastu kaks koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatust. 2020. aasta aprillis vastu võetud teise koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatusega (CRII+) on ette nähtud erakordne paindlikkus Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel. Lisaks on sellega kehtestatud konkreetsed meetmed, et toetada enim puudust kannatavaid isikuid, milleks on muudetud abifondi eeskirju, ning võimaldada korraldusasutustel, partnerorganisatsioonidel ja muudel osalistel kiiresti reageerida tekkivatele probleemidele. Näiteks saab anda toiduabi ja esmast materiaalset abi vautšerite kaudu ning jagada isikukaitsevahendeid, vähendades niiviisi nakkusohtu. Eelarveaastal 2020–2021 on võimalik rahastada meetmeid 100 % ulatuses.

Lisaks esitas komisjon läbivaadatud mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku seoses COVID-19 pandeemia mõjust taastumisega. Ettepanekuga antakse liikmesriikidele võimalus abifondi taasinvesteerida, et tagada jätkuv ja suurem toetus enim puudust kannatavatele isikutele.

3. ABIFONDI KOORDINEERIMINE ELi TASANDIL

Abifondi eksperdirühm on endiselt peamine foorum, kus korraldusasutused vahetavad teavet fondi rakendamise kohta. Eksperdirühm on kohtunud kaks korda – 2018. ja 2019. aastal –, et arutada abifondi programmi rakendamist, eelkõige selliseid küsimusi nagu kaasnevad meetmed, toiduannetused, auditid ja koordineerimine muude struktuurifondidega. Komisjon tutvustas liikmesriikidele nii abifondi vahehindamise kui ka abifondi käsitleva Euroopa Kontrollikoja eriaruande järeldusi ja soovitusi. Samuti andis komisjon korrapäraselt värsket teavet ESF+ läbirääkimiste kohta, keskendudes meetmetele, mille eesmärk on materiaalse puuduse vähendamine ja enim puudust kannatavate isikute sotsiaalne kaasamine.

Sidusrühmade vaheliste suhete edendamiseks korraldas komisjon 2016.–2019. aastal 18 abifondi võrgustiku kohtumist. Igal kohtumisel oli osalejatel võimalik tutvustada juhtumiuuringuid ning arutada mõne abifondi rakendamise konkreetse aspektiga seotud probleeme ja lahendusi, näiteks küsimust, kuidas jõuda enim puudust kannatavate isikuteni, nagu lapsed, kodutud ja eakad. Ühel 2019. aasta kohtumisel keskenduti fondi seirele ja hindamisele ning tõsteti esile korraldusasutuste ja partnerorganisatsioonide suuri jõupingutusi. Kooskõlas määrusega korraldas komisjon 2018. ja 2019. aastal ka iga-aastase ELi tasandi kohtumise, mida juhtisid partnerorganisatsioonide esindajad. Neil kohtumistel oli tähelepanu keskmes üleminek uude suutlikkuse suurendamise etappi. Järgmise 18 kuu jooksul asenduvad abifondi võrgustiku kohtumised vastastikuse õppimise meetmetega. Need peaks aitama abifondi rakendamisega seotud osalistel tõhusamalt arutada allesjäänud rakendamisprobleeme ja peatse ESF+ võimalusi.