1.Sissejuhatus

Euroopa majanduses toimuvad praegu, ülemaailmsete ja julgeolekuväljavaadetega seotud äärmiselt ebakindlates tingimustes, enneolematud ümberkorraldused õiglase rohelise ja digitaalse tuleviku suunas. Alates 2021. aasta kevadest on majandus pärast COVID-19 pandeemiat jõudsalt taastunud. Majandustulemused on täiel määral taastunud, seda ka tänu ELi ja liikmesriikide tasandil võetud erakorralistele toetusmeetmetele. Pandeemia ja ELi poliitiline reageerimine on kiirendanud ELi majanduse kaksiküleminekut ning toonud esile vajaduse suurendada ELi majanduse vastupidavust. Kuid Venemaa sissetung Ukrainasse õõnestab Euroopa ja ülemaailmset julgeolekut ja stabiilsust ning seab ELi silmitsi teatavate kiireloomuliste probleemidega.

Kiiresti halvenev geopoliitiline olukord rõhutab vajadust teha tihedat koostööd meie rahvusvaheliste partneritega ja tugevdada meie pikaajalise kestliku majanduskasvu tegevuskava. Liit peaks rohkem kui kunagi varem võimendama oma rahvusvahelisi partnerlusi, et ühendada jõud ühiste probleemide lahendamisel ning rahu ja stabiilsuse kaitsmisel, samuti reeglitel põhineva rahvusvahelise korra ja tõhusa mitmepoolsuse edendamisel. Liidu ja tema rahvusvaheliste partnerite koordineeritud reageerimine sissetungile Ukrainasse näitab, et liit suudab nende eesmärkide saavutamiseks tegutseda. Samal ajal on tekkinud uued riskide ja ebakindluse allikad ning nendega tuleb tegeleda. Ehkki suurem osa äriühingutest ja tarneahelatest osutus pandeemia ajal väga vastupanu- ja kohanemisvõimeliseks, on majanduse taastumine ja Ukraina ründamisega seotud hiljutised sündmused toonud esile mitmeid haavatavusi, sealhulgas energiasektoris, millega tuleb tegeleda meie euroopaliku eluviisi kaitsmiseks, majanduskasvu säilitamiseks ja pikemaajalise vastupidavuse parandamiseks. Paari viimase nädala sündmused ja kiiresti halvenev geopoliitiline olukord ei tohiks meie tähelepanu hajutada. Need kinnitavad hoopis vajadust kiirendada käimasolevat majanduse ümberkujundamist.

Euroopa majanduskasvu mudeli prioriteetide küsimuses valitseb üldine üksmeel, mis hõlmab ka rohe- ja digipööret ning vajadust suurendada liidu majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust. Need prioriteedid aitavad ühiselt kaasa konkurentsivõimelise kestlikkuse eesmärgile. Meie eesmärkide saavutamine tähendab struktuurimuudatusi ELi majanduses, sealhulgas riiklikul ja piirkondlikul tasandil. Üleminek kestlikule, vastupidavale ja kaasavale majandusmudelile, mida võimaldab digi- ja keskkonnahoidlike tehnoloogiate ja oskuste laiem levik ja kasutuselevõtt, aitab lahendada Euroopa ees seisvaid peamisi probleeme, parandada Euroopa positsiooni ülemaailmse liidrina ja tugevdada avatud strateegilist autonoomiat. See on praeguses olukorras eriti oluline. Samal ajal peame tagama oma majandusmudeli õigluse ja kaitsma neid, keda üleminek kõige rohkem mõjutab, sealhulgas inimesi, kellel puuduvad vahendid või oskused, et üleminekust täiel määral kasu saada. Euroopa majanduse ümberkujundamine on edukas ainult siis, kui see on õiglane ja kaasav ning kui kõik saavad kasu võimalustest, mida kaksiküleminek pakub.

Meie majanduse ümberkujundamine tugineb kahele võrdselt olulisele sambale – investeeringutele ja reformidele. Ülemineku saavutamiseks on väga oluline teha investeeringuid ja viia ellu reforme, mis on kaugelevaatavad ja vastastikku täiendavad. Ühelt poolt on investeeringud olulised pikaajalise ja kestliku majanduskasvu seisukohast ning kiirema rohe- ja digipöörde eeltingimus. Teisest küljest peaksid meie majandusstruktuurid ja õigusraamistik toetama majanduse ümberkujundamist ja soodustama investeeringuid. Reforme on vaja igal tasandil, et kõrvaldada konkreetsed investeerimistõkked, parandada toote- ja tööturu toimimist, muuta tootmis- ja tarbimisharjumusi ning tugevdada sotsiaal-majanduslikku vastupidavust.

Nende eesmärkide saavutamiseks tuleb kõik olemasolevad vahendid sidusalt kasutusele võtta. Meie püüdlused saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja kasutada ära digikümnendi võimalused, suurendades samal ajal majanduslikku, territoriaalset ja sotsiaalset vastupidavust, nõuavad viivitamatut tegutsemist. Terved sektorid ja piirkonnad teevad läbi suure muutuse, mille tulemusel paigutatakse ümber tööjõud ja muutuvad vajaminevad oskused. Muutuvad ka tarbimisharjumused. Investeerimisvajaduste ulatus nõuab nii avaliku kui ka erasektori kaasamist, kusjuures enamik investeeringuid peab tulema erasektorist.

Taasterahastu „NextGenerationEU“, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastu ning ELi eelarve, annavad majanduse taastumisele hädavajaliku tõuke. Uute ELi rahastamisvahendite, sealhulgas eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) ja koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatuse kiire kasutuselevõtt leevendas kriisi mõju. Taaste- ja vastupidavusrahastu aitab majanduse taastumisele kaasa, toetades reforme ja investeeringuid liikmesriikides toetuste ja laenude kaudu. Ehkki taaste- ja vastupidavusrahastu on ajutine vahend, on selle mõju pikaajaline tänu sellele, et põhirõhk on pandud kestlikele ja majanduskasvu soodustavatele reformidele ja investeeringutele. Era- ja avaliku sektori investeeringud nõuavad nii riiklikul kui ka ELi tasandil jätkuvat toetust. Kuna suurem osa kaksikülemineku rahastamiseks ja vastupidavuse suurendamiseks mõeldud investeeringutest tuleb erasektorist, peaksid avaliku sektori investeeringud olema hästi suunatud ja kaasama erainvesteeringuid. Käivad arutelud selle üle, kuidas neid eesmärke kõige paremini saavutada, tagades samal ajal valitsemissektori suure võla vähendamise viisil, et see soodustaks majanduskasvu.

Raamistik ja õigusnormid peaksid toetama ELi eesmärke ning looma kodumajapidamistele ja äriühingutele õiged stiimulid. Selleks on oluline teha edusamme reformikava elluviimisel ELi tasandil ja võtta kiiresti vastu ja rakendada komisjoni ettepanekud paketi „Eesmärk 55“ raames ning ELi digitaalarengu tegevuskava aluseks olevad ettepanekud. See on Pariisi kliimakokkuleppe ja kestliku arengu eesmärkide saavutamisel olulise tähtsusega.

Ühtne turg on Euroopa vastupidavuse peamine allikas ja kõige väärtuslikum majanduslik vara. See pakub Euroopa ettevõtjatele kindlustunnet, annab mastaabieelise ja pääsu maailmaturule ning laialdase kättesaadavusega kvaliteetseid tooteid tarbijatele. Pandeemia on näidanud, et kui ühtne turg ei toimi, on see kahjulik kõigile – tarbijatele, tööstusele ja teenustele, suurettevõtjatele, aga ka paljudele tarneahelas osalevatele VKEdele. Seepärast jätkab komisjon tööd ühtse turu täieliku potentsiaali ärakasutamiseks, olemasolevate turutõkete kõrvaldamiseks ja ühtse turu vastupidavuse suurendamiseks, mõeldes järele, kuidas olla tulevaste kriiside korral paremini ette valmistatud ja tagada ka kaupade vaba liikumine. Peame tagama vastupidavad tarneahelad, sealhulgas kaitsma teatavates peamistes majandussektorites logistikat ja varustuskindlust, mitmekesistades tarneid ning investeerides innovatsiooni ja uutesse võimalustesse. Oluline on tegeleda ka tööjõu ja oskuste nappuse ning küberohtudega. Erasektori investeeringute tõhusamaks kaasamiseks on vaja otsustavaid meetmeid pangandusliidu väljakujundamiseks ja kapitaliturgude liidu kiireks edendamiseks, sealhulgas kestliku rahanduse meetmeid. Lisaks on väga oluline rakendada Euroopa oskuste tegevuskava. Laiemate eesmärkide saavutamisele aitavad kaasa ka muud poliitikavaldkonnad, sealhulgas maksustamine, kaubanduspoliitika ja majanduse juhtimise raamistik.

Teatise eesmärk on edendada juhtide mitteametlikke arutelusid Euroopa majanduskasvu mudeli üle. Selles rõhutatakse ELi tasandil kokku lepitud meetmete täieliku rakendamise, kõigi asjaomaste osalejate, sealhulgas ELi liikmesriikide ja erasektori kooskõlastatud tegevuse tagamise ning pikaajalise kestliku majanduskasvu ja ELi kodanike heaolu jaoks vajalike peamiste investeeringute ja reformide edendamise olulisust. Võttes arvesse eesseisvate probleemide ülemaailmset olemust, on vaja tegutseda ELi ja rahvusvahelisel tasandil. Samuti on tähtis, et lisaks liikmesriikidele tegutsevad samade eesmärkide nimel ka erasektori osalejad.

2.Investeerimine Euroopa tulevikku

Pärast finantskriisi vähenesid ELis investeerimiskulutused. Finantskriisi järel vähenesid reaalinvesteeringud ELis 15 % võrreldes 2007. aasta tasemega ja püsisid mitu aastat tublisti allpool oma ajaloolist suundumust. Erasektori investeeringute osakaal SKPst hakkas järk-järgult taastuma alates 2014. aastast. Avaliku sektori investeeringud hakkasid tasapisi taastuma alates 2016. aastast ega suutnud vääringu odavnemisega sammu pidada. Kui avaliku sektori investeeringute selline madal tase säiliks, oleks tulemuseks avaliku sektori kapitali järkjärguline halvenemine.

Graafik 1. Avaliku ja erasektori koguinvesteeringud ELis (%na SKPst) – vasakpoolne graafik; ning liidu ja teiste rahvusvaheliste partnerite avaliku sektori netoinvesteeringud (%na SKPst) – parempoolne graafik

Allikas: Komisjoni talitused. Investeering on määratletud kapitali kogumahutusena põhivarasse.

Ehkki investeeringud vähenesid 2020. aasta esimesel poolel majandustegevuse kokkuvarisemise tõttu, peaksid need poliitilise toetuse najal kerkima pandeemiaeelsest tasemest kõrgemale. Tänu raha- ja eelarvepoliitika toetusele, ühisele kohustusele mitte naasta enneaegselt eelarve konsolideerimise juurde ning taasterahastust „NextGenerationEU“ ja ELi eelarvest tehtavate investeeringute hoogustamisele peaksid nii era- kui ka avaliku sektori investeeringud 2022. aastal ületama pandeemiaeelset taset. See kinnitab, et oleme õigel teel. Kaksikülemineku 2030. aasta eesmärkide saavutamiseks on siiski vaja täiendavaid kvaliteetseid investeeringuid. Lisaks on viimase kümne aasta kriisid näidanud, kui olulised on investeeringutega kaasas käivad reformid.

2.1.Euroopa rohelise kokkuleppe elluviimine

Rohepööre on võimalus muuta Euroopa kurssi kestliku ja kaasava majanduskasvu suunas. Tegutseda tuleb kiiremas korras ja praegune kümnend on pöördeline hetk. Rohepööre aitab ka vähendada energiaarveid ja sõltuvust fossiilkütuste impordist, parandades seeläbi liidu energiajulgeolekut ja ressurssidega kindlustatust. Geopoliitiline olukord ja energiahindade hiljutine tõus on rõhutanud vajadust muudatusi tagant tõugata. Rohepööre toob kaasa ka meie tööstuse ja toidusüsteemi ümberkujundamise, nõuab hoonete renoveerimist, kiirendab üleminekut kestlikule ja arukale liikuvusele ning loob ringmajanduses uusi töökohti ja ärivõimalusi.