[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel, 27.1.2010

KOM(2010) 10 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Hinnang meetmetele, mida Läti ja Ungari on võtnud vastuseks nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitustele, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk

1. STABIILSUSE JA KASVU PAKTI KOHALDAMINE PRAEGUSES KRIISIOLUKORRAS

Paljudes ELi liikmesriikides ületab valitsemissektori eelarve puudujääk praegu Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud kontrollväärtuse 3 % SKPst. Puudujäägi ja võla sageli väga järsku suurenemist tuleb vaadelda aastate 2008–2009 finantskriisi ja majandussurutise enneolematu ulatuse kontekstis. Oma osa on siin mitmel teguril. Esiteks väheneb majandussurutise tagajärjel maksutulu ja suurenevad sotsiaaltoetustega seotud kulud (nt töötushüvitised). Teiseks, tunnistades, et eelarvepoliitikal on praeguses erakordses majandusolukorras oluline osa, kutsus komisjon 2008. aasta novembris esitatud Euroopa majanduse elavdamise kavas (mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks detsembris) üles võtma stimuleerivaid fiskaalmeetmeid. Kavaga nähti ette, et stimuleerivad meetmed peavad vastama eri liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkusele ja konkurentsivõimele. Lätis ja Ungaris ei olnud võimalik võtta selliseid stimuleerivaid fiskaalmeetmeid. Lisaks on mitu riiki võtnud finantssektori stabiliseerimise meetmeid, millest mõned on mõjutanud võlaseisundit või võivad tulevikus puudujääki ja võlga suurendada, kuigi teatavad riikliku toetusega seotud kulud võib tulevikus tagasi saada.

Komisjon algatab stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, kui liikmesriigi eelarvepuudujääk ületab kontrollväärtuse 3 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta muudatuste eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarvepositsiooni. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, mis aitab valitsustel kujundada poliitika, millega saaks kiiresti taastada kindla eelarvepositsiooni, võttes arvesse majandusolukorda, ning sellega tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

2. VÕETUD MEETMETE HINDAMINE

Nõukogu esitas 7. juulil 2009 Lätile ja Ungarile Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohased soovitused ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Läti puhul põhinesid kõnealused soovitused komisjoni talituste 2009. aasta ajakohastatud kevadprognoosil, mis koostati spetsiaalselt seoses Lätile 2009. aasta juunis antud mitmepoolse maksebilansiabi läbivaatamisega. Ungari puhul põhinesid soovitused komisjoni talituste 2009. aasta kevadprognoosis esitatud majandusväljavaadetel.

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1467/97[1] ja muudetud tegevusjuhendiga[2] tuleb liikmesriigi võetud meetmeid pidada tõhusaks, kui riik on toiminud kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikes 7 sätestatud soovitusega. Tegevusjuhendis on märgitud, et võetud meetmete hindamisel tuleks eelkõige silmas pidada asjaolu, kas asjaomane liikmesriik on nõukogu esialgse soovituse kohaselt kõnealusel aastal parandanud tsükliliselt kohandatud eelarvepositsiooni, arvestamata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid. Kui kohandamine on osutunud soovitatust väiksemaks, tuleks põhjalikult analüüsida selle põhjusi. Tegevusjuhendis on kindlaks määratud, et mitmeaastase kohandamiskava puhul tuleks hindamisel keskenduda meetmetele, mida on võetud eelarve asjakohaseks kohandamiseks aastal, mis järgnes ülemäärase eelarvepuudujäägi kindlakstegemisele.

Järgnevates riigipõhistes peatükkides hinnatakse meetmeid, mida Läti ja Ungari on võtnud vastuseks nõukogu soovitustele.

3. LÄTI

3.1. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus ja viimased soovitused

Nõukogu otsustas 7. juulil 2009 kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Lätil on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 Lätile soovitused valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Soovitustes kehtestas nõukogu tõhusate meetmete võtmiseks tähtaja 7. jaanuar 2010.

Nõukogu soovitas, et Läti kõrvaldaks ülemäärase eelarvepuudujäägi võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2012. aastaks, tugevdades aastatel 2010–2012 eelarvepositsiooni vähemalt 2¾% SKPst ning parandades eelarve haldamist ja läbipaistvust (tugevdades eelarveraamistikku, tõhustades rahandusministeeriumi kontrolli kulutuste üle) ning tõhustades finantsturu reguleerimist ja järelevalvet. Nõukogu kehtestas tähtaja 7. jaanuar 2010, pidades silmas, et selleks kuupäevaks peab Läti valitsus võtma tõhusaid meetmeid 16. juuni 2009. aasta lisaeelarve raames ettenähtud meetmete rakendamiseks, võtma vastu üksikasjaliku ja selge 2010. aasta eelarve, mis sisaldaks tõhusaid eelarve konsolideerimise meetmeid, mis vastavad ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise kavale, ja milles oleksid üldjoontes esitatud 2011. ja 2012. aastaks kavandatud meetmed.

EL annab Lätile keskmise tähtajaga finantsabi laenuna kogusummas kuni 3,1 miljardit eurot, otsus selle kohta tehti 20. jaanuaril 2009. Kooskõlas IMFi reservkrediidi lepinguga[3] antav finantsabi on seotud mitmete poliitikat käsitlevate tingimustega, mis hõlmavad eelarve jätkuvat tõhusat konsolideerimist, eelarve haldamist ja struktuurireforme. Kõnealused tingimused on kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaste nõukogu soovitustega.

3.2. Meetmete hindamine

Üldiselt on 2009. aasta lisaeelarvet rakendatud vastavalt kavandatule. Vastavalt komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosile peaks valitsemissektori eelarve puudujääk ESA 95 kohaselt ulatuma 2009. aastal 9,0 %ni SKPst (võrreldes 10,0 %ga SKPst, mida Läti ametiasutused prognoosisid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohases 2009. aasta oktoobri teatises). Võttes arvesse, et makromajanduslik olukord ei ole muutunud võrreldes sellega, mida eeldati 2009. aasta juuli nõukogu soovituste aluseks olevas komisjoni prognoosis, on tulude laekumine kooskõlas kavandatuga (ainult pisut madalam, mis võib olla seotud nõuetele vastavuse küsimustega). Positiivne rahavoog kajastab oodatust paremat tulemust kulude poolel ja see saavutati hoolimata kulude suurendamisest 1 % SKPst, mis kiideti Euroopa Komisjoni ja Rahvusvahelise Valuutafondi nõusolekul heaks 2009. aasta oktoobris ja novembris, et kiirendada ELi vahendite kasutamist, ning sotsiaalsete vajaduste rahuldamiseks täiendavate vahendite eraldamisest (tööhõive eriprogrammid, üldise miinimumsissetuleku, patsientide omaosaluse ning eluaseme- ja küttekulu toetuste suurendamine). Üldiselt on 2009. aasta lisaeelarvega ettenähtud märkimisväärsed kulukärped rakendatud, kusjuures ainsaks erandiks on pensionikärped, mis tuleb konstitutsioonikohtu hiljutise otsuse (21. detsember 2009) kohaselt tühistada. Konstitutsioonikohtu otsuses on märgitud, et 2009. aasta juuni lisaeelarvega ettenähtud pensionikärped ei ole kooskõlas Läti põhiseadusega ja kärbitud summad tuleb tagasi maksta. Sellega seoses suureneb ESA kohaselt arvutatav 2009. aasta eelarvepuudujääk ligikaudu 0,5 % SKPst (samas kui väljamaksed tehakse tõenäoliselt 2010. aasta esimesel poolel). Kokkuvõttes peaks kättesaadava teabe alusel jääma valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal pisut alla 10 % SKPst ja olema seega kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaste nõukogu soovitustega.

Parlament võttis 2010. aasta eelarve vastu 1. detsembril 2009. See põhineb jätkusuutlikel fiskaalmeetmetel ja hõlmab täiendavaid suvakohaseid eelarvet tasakaalustavaid meetmeid mahus 500 miljonit Läti latti (üle 4,2 % SKPst), mis peaks olema piisav, et täita 2010. aastaks seatud puudujäägieesmärk 8,5 % SKPst hoolimata ootamatutest eelarvekuludest, mis tulenevad konstitutsioonikohtu otsusest pensionikärbete kohta ja mis moodustavad 2010. aastal 1 % SKPst. Vastuvõetud 2010. aasta eelarve on kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaste nõukogu soovitustega[4].

Tulude poolel hõlmab 2010. aasta eelarve tulusid suurendavaid meetmeid mahus ligikaudu 275 miljonit Läti latti (2,3 % SKPst). Kõnealused meetmed hõlmavad olulisi reforme, mille eesmärk on muuta üksikisiku tulumaks ja sotsiaalkindlustusmaksed neutraalsemaks, laiendades kapitalitulu (kapitali kasvutulu, dividendid ja intressid) maksubaasi, kaotades erandlikud maksuvabastused turismi- ja põllumajandussektoris, maksustades mitterahalised hüvitised ja kingitused (välja arvatud peresisesed kingitused) ning võrdsustades füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes kohaldatava maksumäära töötajate suhtes kohaldatava maksumääraga. Kõnealuste meetmete maht on peaaegu 100 miljonit Läti latti. Teine uus oluline meede hõlmab üksikisiku tulumaksumäära suurendamist 23 %-lt 26 %-le, tänu millele suurendatakse tulusid 90 miljoni Läti lati võrra. Tõhustatud on vara maksustamist eelkõige kinnisvaramaksude suurendamise ja laiendamise teel, mis hõlmab (väga väiksel määral) astmelise maksu kehtestamist eluasemena kasutatava kinnisvara suhtes. Maksubaasi laiendamine elamutele suurendab tulusid ainult 8 miljoni Läti lati võrra, kuid muud eelarvemeetmed suurendavad kinnisvaramaksust saadava kogutulu 30 miljoni Läti latini, kusjuures tulusid aitavad eelkõige suurendada maa ja ärikinnisvara suhtes kohaldatava maksumäära tõstmine 1 %-lt 1,5 %-le, maksubaasi laiendamine eraomanduses olevatele tsiviilehitusrajatistele ja harimata põllumajandusmaa suhtes kohaldatava maksumäära tõstmine 3 %-le. Lisaks on valitsus kehtestanud täiendavad autode astmelise maksustamise meetmed (põhineb autode arvul), millest peaks laekuma tulusid ligikaudu 20 miljonit Läti latti. Muud tulumeetmed hõlmavad täiendavat mootorikütuse- ja tubakaaktsiisi (ligikaudu 12 miljonit Läti latti) ja täiendavaid maksuväliseid tulusid (peaaegu 20 miljonit Läti latti).

Kulude poolel hõlmab 2010. aasta eelarve märkimisväärseid suures osas struktuurireformidel põhinevaid kulukärpeid, eelkõige seoses põllumajandus-, kultuuri-, hariduse- ja kaitseministeeriumi haldusalasse kuuluvate talituste ja asutuste ühendamise ning likvideerimisega. Kõnealused meetmed annavad kokkuhoidu 2010. aastal ja hiljemgi. Mõned muud peamiselt lühiajalise mõjuga meetmed on võetud sotsiaalhoolekande valdkonnas. Selle jätkusuutlikkuse parandamiseks vaadatakse 2010. aastal läbi sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteem ning võetakse vastu ettepanekud kõnealuste süsteemide keskpika perioodi reformiks. See on eriti oluline konstitutsioonikohtu hiljutist otsust silmas pidades. Kohalikud omavalitsused peavad veel vähendama 2010. aasta palgafondi kooskõlas kavandatud kokkuhoiuga. Kavandatud kokkuhoid näib realistlik, pidades silmas, et palgakärpeid kohalikul tasandil alustati alles pärast vastavate lisaeelarvete vastuvõtmisest 2009. aasta oktoobris. Sellega seoses laiendatakse riiklikku palgaastmestikku kohalike omavalitsuste tasandile.

Seoses 2010. aasta eelarve rakendamisega võtavad ametiasutused meetmeid maksuameti (kellele eraldati 2010. aasta eelarvest täiendavaid vahendeid) töö tõhustamiseks ja varimajanduse vastu võitlemiseks. Sellised meetmed ja maksunormide täitmise jälgimine on olulised, et tagada tulude kavakohane või kavandatust isegi parem laekumine.

Võttes arvesse Lätis 2009. aastal tehtud kohanduste ulatust ja 2010. aasta eelarve raames tehtud kohandusi, võib põhjendatult järeldada, et struktuurne kohandamine on olnud range vastavalt nõukogu 2009. aasta juuli soovitustele. Asjaolu, et komisjoni talitused ei prognoosi struktuurse eelarvepositsiooni paranemist 2009. ja 2010. aastal, on põhjendatav mitme teguriga. Esiteks ei võetud 2010. aasta puhul komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis arvesse 2010. aasta eelarvet, mis oli prognoosi avaldamise ajal alles arutlusel. Lisaks tuleb silmas pidada, et kuna aastate 2008–2011 majanduskeskkond on erakordselt ebastabiilne, ei pruugi standardelastsuse alusel arvutatav puudujäägi tsükliline osa piisavalt kajastada Lätis 2009. aastal aset leidnud järsu majanduslanguse mõju. Seega võetakse struktuurse kohandamise hindamisel rohkem arvesse kvalitatiivseid aspekte ning tuginetakse 2009. aasta juuni lisaeelarve ja 2010. aasta eelarve analüüsile. Valitsemissektori koguvõlg, mis 2008. aastal oli 19,5 % SKPst, suureneb kiiresti, ulatudes komisjoni talituste sügisprognoosi kohaselt (eeldatakse, et Lätile 2011. aastani eraldatud rahvusvaheline finantsabi rakendatakse täielikult) 33 %ni SKPst 2009. aastal ja 49 %ni SKPst 2010. aastal.

Nagu märgitud nõukogu soovitustes, tuleb järgmistel aastatel riigi rahanduse seisundit oluliselt kohandada. Maksebilansiabiga seotud stabiliseerimisprogrammi raames on Läti ametiasutused kavandanud võtta 2011. ja 2012. aasta eelarves raames mitmeid meetmeid. Need hõlmavad täiendavaid meetmeid tulude poolel, keskendudes vara maksustamisele (keskkonna- ja jõukusekriteeriumidel põhinev automaksureform ning kinnisvaramaksustamise laiaulatuslik reform, mis võimaldab kohaldada majandusliku olukorraga seotud maksuvabastusi). Nagu eespool märgitud, peaksid Läti ametiasutused vaatama kulude poolel läbi sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteemi. Seoses pensionidega vaadatakse läbi eri skeemid ja pensioniiga, et tagada kolmel sambal põhineva pensionisüsteemi jätkusuutlikkus ja asjakohasus tulevikus. Samuti vaadatakse vastavalt Läti avaliku halduse seaduse kriteeriumidele läbi riigi omanduses olevate äriühingute ja nende tütarettevõtete toimimine ning vajaduse korral need restruktureeritakse.

2010. aasta eelarve koostamise käigus oli märgata rahandusministeeriumi analüütilise lähenemisviisi paranemist ja tema mõju suurenemist muude asjaomaste ministeeriumide üle. 2010. aastal on oodata eelarveraamistiku täiendavat tugevdamist eelkõige eelarveplaneerimise ja järelevalvega seotud meetmete abil.

Finantssektori järelevalvet on rahuldavalt tugevdatud krediidiriski analüüsi tõhustamise ja pankade välisvaluutariski põhjalikuma järelevalve teel. Võetud on meetmeid, et tagada pankade piisav kapitaliseeritus ja kahjumite asjakohane provisioneerimine.

3.3. Järeldused

Praeguse teabe põhjal näib, et Läti on võtnud asjakohaseid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu kehtestatud tähtajaks. Eelkõige on Läti teinud järgmist:

- rakendanud 2009. aasta eelarvet kindlalt, mis võimaldas vähendada konstitutsioonikohtu 2009. aasta detsembri otsuse (pensionide kohta) täitmise negatiivset mõju eelarvele, ja seepärast peaks 2009. aasta eelarvepuudujääk olema kooskõlas nõukogu soovitustes sätestatud eesmärgiga 10 % SKPst ja maksebilansiprogrammi raames võetud kohustustega;

- võtnud 1. detsembril 2009 vastu 2010. aasta eelarve, mis hõlmab eelarve konsolideerimist 500 miljoni Läti lati võrra (üle 4,2 % SKPst) kooskõlas nõukogu soovitustega ja maksebilansiprogrammi raames võetud kohustustega. Isegi kui võtta arvesse pensionidega seotud kohtuotsuse täitmise mõju eelarvele, peaksid eelarvega ettenähtud meetmed võimaldama Lätil järgida soovitust, mille kohaselt ei tohiks eelarvepuudujääk ületada 8,5 % SKPst. Kuigi eelarves on ette nähtud mõned ühekordsed meetmed, kohandatakse struktuurset eelarvepositsiooni üle 2¾ protsendipunkti SKPst (aastateks 2010–2012 soovitatud keskmine iga-aastane eelarvepositsiooni tugevdamine);

- 2010. aasta eelarve koostamise käigus oli märgata eelarve haldamise paranemist, kusjuures olulisi meetmeid on võetud finantsturgude reguleerimise ja järelevalve tõhustamiseks.

Eelarve-eesmärkide täitmist ohustavad riskid on seotud kulukärbete rakendamisega kohalikul tasandil, eelkõige seoses palgafondi vähendamisega kooskõlas eelarve konsolideerimise meetmete raames kavandatud kokkuhoiuga. Tulude poolel on oluline kontrollida maksunormide täitmist ja võtta meetmeid varimajanduse vastu võitlemiseks, et tagada tulude kavakohane või kavandatust isegi parem laekumine.

Järgmistel aastatel tuleb eelarvet märkimisväärselt kohandada, et viia 2012. aastaks eelarvepuudujääk alla 3 % SKPst. Maksebilansiabi saamise tingimuseks oleva stabiliseerimisprogrammi raames on Läti ametiasutused kavandanud 2011. ja 2012. aasta eelarve raames mitmete meetmete võtmist.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades on komisjon seisukohal, et Läti suhtes kohaldatava ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ei ole vaja võtta täiendavaid meetmeid. Komisjon jätkab Läti eelarvepositsiooni põhjalikku jälgimist vastavalt asutamislepingule, stabiilsuse ja kasvu paktile ning maksebilansiabi raames sätestatud kriteeriumidele, pidades eelkõige silmas riigi rahanduse nõrka seisundit.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 | | SKP reaalkasv(muutuse %) |KOM 2009. aasta sügisprognoos | 10,0 |-4,6 |-18,0 |-4,0 | 2,0 | | |Liikmesriigi prognoos |10,0 |-4,6 |-18,0 |-4,0 |puudub | |SKP lõhe1(% potentsiaalsest SKPst) |KOM 2009. aasta sügisprognoos | 16,3 |9,2 |-9,1 |-10,7 | -7,0 | | |Liikmesriigi prognoos |puudub |puudub |puudub |puudub |puudub | |Valitsemissektori eelarve positsioon(% SKPst) |KOM 2009. aasta sügisprognoos | -0,3 |-4,1 |-9,0 |-12,3 | -12,2 | | |Liikmesriigi prognoos |-0,3 |-4,1 |-10,0 |-5,4 |puudub | |Esmane eelarvepositsioon(% SKPst) |KOM 2009. aasta sügisprognoos | 0,1 |-3,4 |-7,6 |-9,9 | -8,3 | | |Liikmesriigi prognoos |0,1 |-3,4 |-8,6 |-3,2 |puudub | |Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon(% SKPst) |KOM 2009. aasta sügisprognoos | -4,8 |-6,7 |-6,4 |-9,3 | -10,2 | | |Liikmesriigi prognoos |puudub |puudub |puudub |puudub |puudub | |Struktuurne eelarvepositsioon2(% SKPst) |KOM 2009. aasta sügisprognoos | -4,8 |-6,7 |-7,0 |-10,2 | -10,2 | | |Liikmesriigi prognoos |puudub |puudub |puudub |puudub |puudub | |Valitsemissektori koguvõlg(% SKPst) |KOM 2009. aasta sügisprognoos | 9,0 |19,5 |33,2 |48,6 | 60,4 | | |Liikmesriigi prognoos |9,0 |19,5 |41,5 |puudub |puudub | | Allikas: Läti rahandusministeerium, ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud teine teatis, komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid.

1 Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis esitatud andmed põhinevad hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2007–2011 vastavalt 4,5 %, 1,6 %, -1,4 %, -2,3 % ja -2,1 %.

2 Struktuurne eelarvepositsioon = tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed.

Märkused tabeli kohta:

Komisjoni talituste sügisprognoosis Läti kohta ei ole arvesse võetud 2010. aasta eelarve mõju eelarvepositsioonile, kuna eelarve oli veel arutlusel.

Läti ametiasutused esitasid reaalse SKP prognoosi 2010. aasta jaanuaris. 2009. aasta riikliku eelarveprognoosina käsitletakse 2009. aasta sügisel ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud teatise prognoose. Riiklikus 2010. aasta eelarveprognoosis on arvesse võetud 1. detsembril heaks kiidetud eelarve mõju, kuid ei ole arvestatud konstitutsioonikohtu 21. detsembri otsuse (mis käsitles eespool osutatud pensionikärpeid) tagajärgi. Riiklik 2010. aasta eelarveprognoos on koostatud kassapõhisena ja seda ei saa täielikult võrrelda ESA põhiste prognoosidega.

SKP lõhe ja vastavate eelarvepositsioonide viimaste riiklike prognoosidena käsitatakse 2009. aasta jaanuari lähenemisprogrammis esitatud prognoose, mida käesoleva dokumendi koostamisel ei kasutata, kuna need ei ole enam asjakohased.

Kuigi tabelis ei ole märgata struktuurse eelarvepositsiooni paranemist, kuna komisjoni talituste prognoosis ei võeta arvesse 2010. aasta eelarvet ja uut riiklikku struktuurse eelarvepositsiooni prognoosi ei ole esitatud, osutab 2009. aasta juuni lisaeelarve ja 2010. aasta eelarve analüüs, et Läti võetud meetmed on selles osas kooskõlas nõukogu 2009. aasta juuli soovitustega. Kuna aastate 2008–2011 majanduskeskkond on erakordselt ebastabiilne, ei pruugi standardelastsuse alusel arvutatav puudujäägi tsükliline osa võtta majanduslanguse mõju piisavalt arvesse.

4. UNGARI

4.1. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus ja soovitused

Nõukogu otsustas 5. juulil 2004 kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Ungaril on ülemäärane eelarvepuudujääk. Viimane asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohane nõukogu soovitus võeti vastu 7. juulil 2009 ja sellega kehtestati tõhusate meetmete võtmise tähtajaks 7. jaanuar 2010.

Nõukogu soovitas Ungaril kõrvaldada olemasolev ülemäärane eelarvepuudujääk võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2011. aastaks. Eelkõige tuleks järgiga 2009. ja 2010. aasta puudujäägieesmärke (vastavalt 3,9 % ja 3,8 % SKPst), mis on ette nähtud ka ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse eduaruandes, mille ametiasutused esitasid 29. mail 2009. aastal, kusjuures nõukogu on seoses sellega kehtestanud tähtaja tõhusate meetmete võtmiseks. Eelarvemeetmed peaksid tagama struktuurse eelarvepositsiooni paranemise kokku vähemalt 0,5 protsendipunkti võrra aastatel 2010–2011. Täielikult tuleks rakendada eelarvepoliitilist vastutust käsitlev seadus, mis võeti vastu hiljuti. Valitsemissektori võla suhet SKPsse tuleks kindlalt vähendada, võimaluse korral juba enne 2011. aastat.

4.2. Meetmete hindamine

Järgnevalt esitatud analüüsis võetakse arvesse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames Ungari ametiasutuste poolt 24. septembril 2009 esitatud kuuendat eduaruannet,[5] samuti pärast seda saadud lisateavet, sealhulgas vastuvõetud täiendavaid meetmeid ja avaldatud eelarveandmeid.

Eelarvepoliitiline hoiak oli 2009. aastal range ja on seda vähemal määral ka 2010. aastal. Ungaril ei olnud võimalik võtta eelarvepõhiseid stimuleerivaid meetmeid ning kriisi esimeses haripunktis 2008. aasta oktoobri lõpus kaotas valitsus isegi juurdepääsu turupõhistele rahastamisvahenditele. Sellega seoses andis EL Ungarile keskmise tähtajaga finantsabi laenuna kogusummas kuni 6,5 miljardit eurot, otsus selle kohta tehti 4. novembril 2008. Finantsabi saamine oli seotud mitmete poliitiliste tingimustega, mis hõlmasid eelarve jätkuvat tõhusat konsolideerimist, eelarve haldamist ja struktuurireforme, ning kõnealust abi anti koos IMFi reservkrediidi lepingu alusel antava 12,5 miljardi euro suuruse laenuga[6]. Kõnealused tingimused on kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohaste nõukogu soovitustega.

Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori eelarve puudujääk ulatuma 2009. aastal 4,1 %ni SKPst (põhineb kõigil andmetel, mis olid kättesaadavad prognoosi koostamise lõppkuupäevaks, st 22. oktoobriks 2009). Eesmärk 3,9 % SKPst on tõenäoliselt täidetud, kui tugineda andmetele, mis käsitlevad valitsemissektori (välja arvatud omavalitsused) 2009. aasta kassapõhist eelarvepuudujääki (3,6 % SKPst võrreldes kavandatud 3,8 %ga SKPst). Võrreldes algse eelarvega võeti 2009. aastal eelarve konsolideerimise meetmeid mahus 1½% SKPst, kusjuures see hõlmab ka enne maikuu eduaruannet võetud meetmeid. Meetmed mõjutasid peamiselt kulude poolt (eelkõige avaliku sektori palkade, pensionide ja eluasemetoetuste vähendamine) ja teataval määral (0,2 % SKPst) ka tulude poolt. 2009. aasta puudujäägieesmärgi saavutamisele aitasid muu hulgas kaasa ka suuremad dividendimaksed riigi omandis olevatelt äriühingutelt, tõhusam kulukontroll asjaomastes ministeeriumides ja oodatust väiksemad intressi netokulud (ligikaudu 0,2 % SKPst), tänu millele hoiti kulusid kokku peaaegu 2 % SKPst. See kompenseerib valitsemissektori tulude järsku vähenemist, mis on tingitud majandusaktiivsuse olulisest langusest. Valitsemissektori struktuurne eelarvepositsioon peaks 2009. aastal olema paranenud ligikaudu 3 % SKPst, mis tähendab, et pärast 2006. aastat läbiviidud struktuurne kohandamine moodustab kokku 8½ % SKPst.

Ungari parlament võttis 30. novembril 2009 vastu 2010. aasta eelarve, mis on koosõlas eesmärgiga saavutada valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2010. aastal 3,8 % SKPst. Seda toetatakse mitmete kulusid vähendavate struktuursete meetmetega, sealhulgas pensioni- ja sotsiaaltoetussüsteemi täiendava reformimisega. Lisaks on 2010. aasta eelarves vähendatud keskvalitsuse pikamaa ühistranspordi süsteemile ja omavalitsustele. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori eelarve puudujääk ulatuma 2010. aastal 4,2 %ni SKPst. Pärast kõnealuse prognoosi avaldamist on saadud täiendavaid andmeid, mis käsitlevad kahjumit andva ühistranspordisüsteemi restruktureerimist ja valitsemissektori madalamatele tasanditele tehtavate siirete vähendamist, muudavad 2010. aasta puudujäägieesmärgi 3,8 % SKPst saavutamise usutavamaks. 2010. aasta puudujäägieesmärgi saavutamine on siiski seotud paljude riskidega. Eelkõige võivad oodatust väiksemaks osutuda ettevõtte tulumaksust ja aktsiisimaksudest laekuvad tulud, samas kui teatavad kulud võivad osutuda eeldatust suuremaks, eelkõige seoses ühistranspordisüsteemi restruktureerimisega ja valitsemissektori madalamatele tasanditele tehtavate siiretega, kuna mõlemas kõnealuses valdkonnas võetavaid meetmeid ei toetata täielikult struktuurse kulude kokkuhoiuga. Kuigi reservid (0,8 % SKPst) peaksid tagama piisava kindlusvaru vastavalt nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitustele, ei saa välistada, et eesmärgi saavutamiseks tuleb võtta täiendavaid meetmeid. Sellega seoses on ametiasutused väljendanud valmisolekut võtta asjakohaseid meetmeid, kui peaks käivituma negatiivne riskistsenaarium.

Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt ei ole 2010. aastal oodata struktuurse eelarvepositsiooni paranemist. Võttes arvesse 2009. aasta detsembris avalikustatud täiendavaid meetmeid seoses kahjumit andva ühistranspordisüsteemiga ja suurenenud reserve 2010. aasta lõplikus eelarves, võib struktuurne eelarvepositsioon 2010. aastal siiski pisut paraneda[7]. Võttes arvesse nõukogu soovitust, mille kohaselt tuleb eelarvepositsiooni 2010. ja 2011. aastal kokku tugevdada vähemalt 0,5 % SKPst, tuleb 2011. aasta eelarve raames võtta täiendavaid meetmeid eelkõige seoses 2011. aastaks kavandatud maksukärbetega (0,6 % SKPst).

Ungari on teinud eelarve haldamise valdkonnas edusamme, mis peaksid lihtsustama eelarve tulevast konsolideerimist ja vähendama riski, et hakatakse taas kohaldama mittejätkusuutlikku poliitikat. Alates 2010. aastast kehtib uus eelarveraamistik. 2010. aasta eelarve koostamisel võeti eelarveraamistiku uusi elemente juba arvesse ja äsja loodud eelarvenõukogu on alustanud tööd. Eelarvemenetluste läbivaatamine on ette valmistatud ja selle kirjeldus avaldati 15. detsembril rahandusministeeriumi veebilehel, selgitades uuest eelarveraamistikust tingitud muutusi ja määratledes mõned valdkonnad, kus tuleb võtta täiendavaid meetmeid.

Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse stabiliseeruma tasemel pisut alla 80 % SKPst ja hakkama 2011. aastal vähenema. Eespool osutatud täiendavad meetmed, mida ei olnud veel sügisprognoosis arvesse võetud, aitavad vähendada võla suhet kavandatust pisut rohkem. Vastavalt nõukogu soovitustele koostatav 2011. aasta eelarve aitaks võlakoormuse vähenemist veelgi kiirendada.

4.3. Järeldused

Praeguse teabe põhjal näib, et Ungari on võtnud asjakohaseid meetmeid, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk nõukogu kehtestatud tähtajaks. Eelkõige on Ungari teinud järgmist:

- võtnud tõhusaid meetmeid seoses valitsemissektori eelarve 2009. aasta puudujäägieesmärgiga 3,9 % SKPst, võttes eelkõige vastu 2009. aastal eelarve konsolideerimise meetmed mahus 1½ % SKPst võrreldes algse eelarvega ja tõhustades asjaomastes ministeeriumides kulukontrolli, millega kompenseeritakse tulude vähenemist;

- võtnud 30. novembril 2009 vastu keskvalitsuse 2010. aasta eelarve, mis järgib valitsemissektori eelarve puudujäägieesmärki 3,8 % SKPst, ja näinud eelarve raames ette struktuursed meetmed, eelkõige pensioni- ja sotsiaaltoetussüsteemi reformi, mis peaks kõnealuse eesmärgi saavutamisele kaasa aitama;

- toetanud enamikku kulusid vähendavaid meetmeid asjakohaste õigusaktidega, mis võeti vastu juba 2009. aastal või 2010. aasta eelarve raames, ja näinud 2010. aasta eelarves ette piisavas mahus reserve;

- on 2010. aasta eelarve koostamise raames alustanud uue eelarveraamistiku rakendamist ja eelarveplaneerimise menetluste ja eelarvekontrolli täiendavat tõhustamist, et tugevdada keskpika perioodi eelarveraamistikku.

2010. aasta puudujäägieesmärgi saavutamine on seotud siiski märkimisväärsete riskidega nii tulude kui ka kulude poolel. Seda arvestades ja 2011. aastaks kokkulepitud maksukärpeid (mida tulude pool ei kompenseeri) silmas pidades, ei ole veel tagatud struktuurne kohandamine kogumahus 0,5 % SKPst, mida on vaja eelarvepuudujäägi viimiseks alla 3 % SKPst 2011. aastaks.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades on komisjon seisukohal, et Ungari suhtes kohaldatava ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ei ole vaja võtta täiendavaid meetmeid. Komisjon jätkab Ungari eelarvepositsiooni põhjalikku jälgimist vastavalt asutamislepingule ning stabiilsuse ja kasvu paktile, pidades eelkõige silmas riigi rahanduse nõrka seisundit.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 | | SKP reaalkasv(muutuse %) |KOM 2009. aasta sügisprognoos | 1,0 |0,6 |-6,5 |-0,5 |3,1 | | |Liikmesriigi prognoos |1,0 |0,6 |-6,7 |-0,9 |puudub | |SKP lõhe1(% potentsiaalsest SKPst) |KOM 2009. aasta sügisprognoos | 3,1 |2,9 |-4,0 |-4,7 |-2,0 | | |Liikmesriigi prognoos |puudub |puudub |puudub |puudub |puudub | |Valitsemissektori eelarve positsioon(% SKPst) |KOM 2009. aasta sügisprognoos | -5,0 |-3,8 |-4,1 |-4,2 |-3,9 | | |Liikmesriigi prognoos |-5,0 |-3,8 |-3,9 |-3,8 |puudub | |Esmane eelarvepositsioon(% SKPst) |KOM 2009. aasta sügisprognoos | -0,9 |0,4 |0,2 |-0,1 |-0,2 | | |Liikmesriigi prognoos |-0,9 |0,4 |0,5 |0,7 |1,3 | |Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon2(% SKPst) |KOM 2009. aasta sügisprognoos | -6,4 |-5,1 |-2,2 |-2,1 |-3,0 | | |Liikmesriigi prognoos |puudub |puudub |puudub |puudub |puudub | |Struktuurne eelarvepositsioon3(% SKPst) |KOM 2009. aasta sügisprognoos | -5,5 |-4,8 |-2,1 |-2,1 |-3,0 | | |Liikmesriigi prognoos |puudub |puudub |puudub |puudub |puudub | |Valitsemissektori koguvõlg(% SKPst) |KOM 2009. aasta sügisprognoos | 65,9 |72,9 |79,1 |79,8 |79,1 | | |Liikmesriigi prognoos |65,9 |72,9 |78,8 |79,2 |puudub | | Allikas: Ungari rahandusministeerium, ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud teine teatis, ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 2009. aasta septembri kuues eduaruanne, komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoos.

1 Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis esitatud andmed põhinevad hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2007–2011 vastavalt 1,4 %, 0,8 %, 0,3 % ja 0,2 %.

2 Kuna aastate 2008–2011 majanduskeskkond on erakordselt ebastabiilne, ei pruugi standardelastsuse alusel arvutatav puudujäägi tsükliline osa võtta majanduslanguse mõju piisavalt arvesse.

3 Struktuurne eelarvepositsioon = tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed.

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

[2] „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu kiitis heaks 10. novembril 2009, kättesaadav veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm

[3] Rahvusvahelist abipaketti kogusummas 7,5 miljardit eurot rahastavad IMF (1,7 miljardit eurot), Põhjamaad (1,9 miljardit eurot), Maailmapank (laen 0,4 miljardit eurot) ning Euroopa Rekonstruktsiooni ja Arengupank, Tsehhi Vabariik ja Poola (kokku 0,4 miljardit eurot).

[4] Struktuurse eelarvepositsiooni täpne arvutamine on küllaltki keeruline, eelkõige uute liikmesriikide puhul.

[5] Aruanne on registreeritud Euroopa Liidu Nõukogu dokumendina 14226/09 (ECOFIN 616, UEM 233), Brüssel, 8. oktoober 2009.

[6] Rahvusvahelist abipaketti kogumahus 20 miljardit eurot täiendas hiljem veel Maailmapanga laen summas 1 miljard eurot.

[7] Struktuurse eelarvepositsiooni täpne arvutamine on küllaltki keeruline eelkõige uute liikmesriikide puhul.