SELETUSKIRI

1.SOOVITUSE TAUST

•Soovituse põhjused ja eesmärgid

Euroopa Komisjoni president ja Ameerika Ühendriikide president jõudsid 25. juulil 2018 kokkuleppele käivitada Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu kaubandussuhetes uus etapp, et hõlbustada kaubandust ja vältida kaubanduspingete teravnemist. Ühisavalduses nähti ette, et luuakse ajutine töörühm, kus kaalutakse muu hulgas haldustakistuste ja kulude vähendamise meetmeid, säilitades samal ajal mõlema poole kõrge kaitsetaseme.

Käesolev soovitus alustada Ameerika Ühendriikidega läbirääkimisi on osa suuremast tegevuskavast, mille eesmärk on parandada Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide koostööd regulatiivsetes küsimustes ja standardite kasutamises reguleerimise toetajana. Soovituses on esitatud läbirääkimisjuhiste eelnõu, et hõlbustada kaubandust ja seega suurendada tööstuskaupade kaubavoogusid Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel, vähendades vastavushindamisega seotud kulusid vastastikusel ja tasakaalustatud moel.

EL ja USA on maailma suurimad ja integreerituimad majandused, millel on pikaajalised ja ühised kaubandussidemed ning sarnane majandusarengu tase. USA on ELi tööstustoodangu ekspordi peamine sihtkoht ning suuruselt teine tööstustoodete liitu eksportija (Hiina järel). ELi ja USA kaubavahetus ulatus 2017. aastal 633 miljardi euroni, koosnedes peamiselt tööstustoodetest (598 miljardit eurot, millest 166 miljardit moodustas masinate ja seadmete kaubandus). Ameerika Ühendriikidesse suunatud ekspordiga on seotud ligikaudu 4,7 miljonit ELi töökohta. Suurima osa meie kaubavahetusest USAga moodustavad tööstuskaubad (94 % ELi ekspordist ja 95 % impordist). ELi ja USA kaubavahetus on viimase kümne aasta jooksul pidevalt kasvanud. Võttes arvesse neid olulisi kaubavoogusid, on mõlemal pool Atlandi ookeani asuvatel ettevõtjatel palju kasu katsetamis-, kontrollimis- ja sertifitseerimisnõuete dubleerimise kõrvaldamisest, mis vähendaks ettevõtjate kulusid vastavatele turgudele pääsemisel.

Euroopa Liidul ja Ameerika Ühendriikidel on oma vastavushindamismenetlused, tagamaks, et tootjad saavad toote turule viia ainult juhul, kui see vastab kõigile nõuetele, millega tagatakse, et ohtlikud või muul viisil nõuetele mittevastavad tooted ei leia teed vastavatele turgudele. Need menetlused võivad hõlmata katsetamist, kontrollimist ja sertifitseerimist. Erinevad lähenemisviisid vastavushindamisele võivad kaasa tuua lisakulud ning pikad ja keerukad haldusmenetlused, kuid toodete ohutus ei pruugi sellest paraneda. Kolmanda isiku kohustusliku vastavushindamise puhul (umbes 70 % juhtumitest Ameerika Ühendriikides) võib kaubavahetust hõlbustada olukord, kui eksportijatel on võimalik taotleda sertifitseerimist tooteid eksportivas riigis, et tõendada importiva riigi kohaldatavate eeskirjade järgimist. See võimalus eksisteerib üksnes teatavate sektorite puhul vastavalt ELi ja USA vahel 1998. aastal sõlmitud vastastikuse tunnustamise lepingule, kuid see ei toimi nõuetekohaselt kõigi hõlmatud sektorite puhul. Vastavushindamise kulud võivad ELi ekspordi jaoks seega olla märkimisväärsed, eelkõige sellistes põhisektorites nagu masinad ja seadmed.

Vastavushindamise kulude vähendamine võib tuua olulist majanduslikku kasu, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) jaoks, keda need kulud ebaproportsionaalselt palju mõjutavad. Arvestades VKEde suurust, on kaubandustõketega toimetulek neile sageli palju keerulisem kui suurematele ettevõtetele. VKEdel puuduvad sageli suude ja/või vahendid, et tulla toime erinevustega tootenõuetes ja kohaldatavates vastavushindamismenetlustes, ning neil on raske leida vajalikku teavet. Seetõttu võiks vastavushindamisega seotud tõkete arvu vähendamine olla eelkõige kasulik töötleva tööstuse valdkonnas tegutsevate eksportivate VKEde jaoks. Nemad saavad kaubanduskulude vähenemisest tõenäoliselt kõige rohkem kasu. Kaubanduskulude vähenemine võib vahel olla oluline valiku tegemisel, kas eksportida või mitte.

Vastavushindamise tulemuste heakskiitmise hõlbustamiseks on vaja rahvusvahelist kokkulepet, et asjaomaste nõuete täitmise korral oleks vastavushindamisasutustel, mis ei asu ELi territooriumil, võimalik tõendada toote vastavust asjakohastele ELi õigusaktidele. Seetõttu tehakse käesolevas soovituses ettepanek alustada USAga läbirääkimisi, et vähendada vastavushindamise kulusid mõlemal pool Atlandi ookeani asuvate ettevõtjate jaoks, leppides kokku eksportiva lepinguosalise territooriumil asuvate vastavushindamisasutuste tehtud vastavushindamise tulemuste heakskiitmise importiva lepinguosalise territooriumil vastavalt viimase tehnilistele nõuetele.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Käesoleva soovituse kohaldamisala piirdub 25. juuli 2018. aasta ühisavalduse osalise rakendamisega, et parandada kaubavahetust, lihtsustades vastavushindamise tulemuste heakskiitmist, kuid tagades samal ajal kõrge kaitsetaseme täieliku säilimise. Eesmärk on hõlbustada ELi ja USA kaubandussuhteid ning hajutada kaubanduspingeid ning see on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga, milles on sätestatud, et Euroopa Liidul tuleks ergutada kõikide riikide integreerimist maailmamajandusse, muuhulgas rahvusvahelise kaubanduse tõkete järkjärgulise kaotamise kaudu.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Soovitus on kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõige 3 ja lõike 4 esimene lõik koostoimes artikli 218 lõigetega 3 ja 4.

Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõike 3 kohaselt ei kohaldata subsidiaarsuse põhimõtet valdkondades, mis kuuluvad ELi ainupädevusse. Ühine kaubanduspoliitika on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 3 loetletud valdkonnana, mis kuulub liidu ainupädevusse. See poliitika hõlmab kaubanduslepingute üle läbirääkimiste pidamist muu hulgas ELi toimimise lepingu artikli 207 kohaselt.

Proportsionaalsus