ET    ET  
 EUROOPA  
KOMISJON 
Brüssel, 13.12.2013  
COM(2013) 934 final 
  
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PA RLAMENDILE JA NÕUKOGULE 
Põllumajanduse ja ühtekuuluvuspolii tika puhul liikmesriikide suhtes 
netofinantskorrektsioonide kohaldamine  
 
 
2 
 Sisukord 
 
1. Sissejuhatus.........................................................................................................3  
2. Finantskorrektsioonide koha ldamise üldraamistik ........................................4  
2.1. Netofinantskorrektsioone käsitle vad õigusaktid ja eeskirjad ..............................4  
2.2. Selliste summade eelarve- ja raamatupidamismenetlused, mille suhtes 
kohaldatakse netofinantskorrektsioone – sihtotstarbelise tulu vahend ................................6  
3. Netofinantskorrektsioone käsitlev ad valdkondlikud eeskirjad .....................7  
3.1. Põllumajandus .....................................................................................................7  
3.1.1.  Netofinantskorrektsioonid sätestatak se alati õigusnormide alusel ......................7  
3.1.2.  Jätkub netofinantskorrektsioonide õiguslike mehhanismide konsolideerimine ..9  
3.1.3.  Ühise põllumajanduspoliitika raames maksete katkestamine ja peatamine 
viiakse ühtekuuluvuspoliitika vahenditega vastavusse .....................................13  
3.2. Ühtekuuluvuspoliitika vahendid........................................................................14  
3.2.1.  Uued õigussätted, millega komisjon kehtestab liikmesriigile 
netofinantskorrektsioonid ..................................................................................14  
3.2.2.  Enne iga aasta 15. veebruari tuvastat ud eeskirjade eiramise/puuduste suhtes 
kohaldatavad finantskorrektsioonid...................................................................15  
3.2.3.  Seaduslikkuse ja korrektsuse hinda mine komisjoni poolt igal aastal 15. 
veebruariks esitatud raamatupidamisarua nnete, auditiarvamuse ja kaasnevate 
dokumentide alusel............................................................................................15  
3.2.4.  Pärast iga aasta 15. veebruari teosta tud ELi auditite raames suuri puudusi 
hõlmavate eeskirjade eiramiste tuvastamine .....................................................16  
3.2.5.  Komisjoni järelevalvesüsteemi h eade tavade lähendamine koostöös 
liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise puhul...............................................20  
 
 
3 
 1. Sissejuhatus  
 
Vastusena Euroopa Kontrollikoja aruandes 2012. aasta eelarve täit mise kohta teatatud 
veamäära kasvule saatsid eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportöör ja Euroopa 
Parlamendi eelarvekontrolli komisjoni peamis te parlamendifraktsioonide koordinaatorid 
president Barrosole kirja, milles palusid komis jonil esitada teatise, milles kirjeldatakse 
selgelt, kuidas kavatseb komisjon kehtes tada rahastamisperioodiks 2014–2020 tõhusamad 
netofinantskorrektsioonid liikmesriikide ta rbeks, kus on täheldatud nõrkusi seoses 
programmidega, mida rakendatakse koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise 
raames1. Netofinantskorrektsioonid tähendavad as jaomaste liikmesriikide jaoks vahendite 
lõplikku vähendamist. 
Käesolevas teatises käsitletakse nimetatud nõuet  ning selgitatakse, kuidas komisjon kavatseb 
kohaldada netofinantskorrektsioon idega seotud uusi vahendeid ja  tingimusi, mis on esitatud 
rahastamisperioodi 2014–2020 hõlmavas õigusr aamistikus, ning kuidas see mõjutab 
liikmesriike. 
Põllumajanduse valdkonnas on asja omaste liikmesriikide jaoks ELi vahendite kaotamiseni 
viivad netofinantskorrektsioonid juba normiks muutunud. Rahastamisperioodi 2014–2020 
käsitlevad uued eeskirjad säilitavad sama olukorra, keskendudes olemasolevate 
mehhanismide konsolideerimisele.  
Ühtekuuluvuspoliitika puhul olid  varem makstud summade ELi eelarvesse tagasimaksmiseni 
viivad netofinantskorrektsioonid erandiks. Uue programmitöö perioodi jaoks (2014-2020) on 
oluliseks muutuseks uute õigusaktide vastuvõtmi ne, millega laiendataks e komisjoni volitusi 
kehtestada netofinantskorrektsi oone liikmesriikidele, kus on juh timis- ja kontrollisüsteemides 
tuvastatud suuri puudusi. Ajavahemikuks 2014–2020 ette nähtud netofinantskorrektsioonide 
raamistik ei jäta komisjonile korrektsi ooni käsitleva otsuse vastuvõtmisel mingit 
kaalutlusõigust. Netofinantskorrektsioonid muutuvad suurte puuduste korral normiks ning 
neid kohaldatakse vastavalt selgetele läbipa istvatele kriteeriumidele ja tingimustele. 
Kohaldades netofinantskorrektsioone  rahastamisperioodi 2014–2020 meetmete ja 
programmide suhtes, tagavad asjaomased ta litused parimate tavade kohaldamise kaudu 
nimetatud kahes valdkonnas, mille eelarve täitmine toimub koostöös liikmesriikidega, 
kõnealuse olulise parandusmeetme tulemusliku kasutamise lähendamise liidu eelarve 
kaitsmiseks. Sellist heade tavade lähenemist  kohaldatakse ka maksete katkestamist ja 
peatamist võimaldavate vahendite suhtes.  Ühtekuuluvuse valdkonnas edukalt kohaldatav 
mudel võetakse ajavahemikus 2014–2020 mutatis mutandis  kasutusele ka põllumajanduse 
valdkonnas.   
                                                            
1 Kirjas viidati ka 30. septembril 201 3 avaldatud ja Euroopa Parlamendi poolt eelarveaasta 2011 eelarve 
täitmisele heakskiidu andmist käsitlevas resolutsioonis nõ utud teatisele ELi eelarve kaitsmise koha (COM(2013) 
682 final/2). 
 
4 
 Komisjon on seisukohal, et kõik finantskorre ktsioonid, sealhulgas ka sellised, mille puhul 
lubatakse liikmesriikidel korrigeeritud summade uuesti kasutamiseks esitada uusi projekte ja 
uusi kulusid, kaitsevad ELi eelarvet. Netofina ntskorrektsioonidel on siiski palju tugevam 
hoiatav mõju, mille kohaselt ei saa liikmesr iigid korrigeeritud ja sisse nõutud summasid 
uuesti kasutada ning kaotavad seetõttu vahe ndeid. See stimuleerib liikmesriike vigu ise 
tuvastama ja korrigeerima ning seetõttu aitab see ka kaasa juhtimis- ja kontrollisüsteemide 
tõhustamisele. 
2. Finantskorrektsioonid e kohal damise ül draamistik  
2.1. Netofinantskorrektsioone käsitl evad õigusaktid ja eeskirjad 
Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 317 sätestatakse 
netofinantskorrektsioonide kohaldamist käsitl evad õigusaktid finantsmääruses ning neid 
täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt vastu võetud valdkondlikes määrustes. 
Komisjon võtab nimetatud õigusraamistiku r aames vastu delegeeritud õigusakte ja 
rakendusakte ning võib väljastada ka konkreets eid küsimusi täpsustavaid suuniseid.  
Järgneval skeemil antakse ülevaade finantskor rektsioonide kohaldamist käsitleva üldise 
raamistiku asjaomaste tasandite kohta. 
 
5 
  
Suunised Euroopa Liidu toimimise lepingu 
artikkel 317
Delegeeritud 
õigusaktid Põllumajandus:
• horisontaalne määrus 
ühise 
põllumajanduspoliitika 
rahastamise, haldamise ja järelevalve kohta (EAGFi 
ja EAFRDi 
finantskorrektsioonid ja 
maksete peatamised) 
• ühissätete määrus 
(EAFRD, maksete 
katkestamised) 
Rakendusaktid Ühtekuuluvuspoliitika 
fondid: ühissätete 
määrus 
 
 Finantsmääruse 
artikkel 80 
Delegeeritud 
õigusaktid Rakendusaktid
 
Uue finantsraamistikuga võetakse kasutusele kõiki valdkondi hõlmav sidus raamistik, mis 
sisaldab eelkõige liikme sriikide finantskorrektsioone  käsitlevaid põhimõtteid:  
Finantsmääruse artikkel 80 – Sissenõudmise eeskirjad 
… 
4. Komisjon kohaldab liikmesriikide suhtes finants korrektsioone, et arvata liidu rahastatavatest 
kuludest välja sellised maksed, mis on tehtud k ohaldatavat õigust rikkudes. Komisjon võtab 
finantskorrektsioonide puhul aluseks kindlaks teht ud põhjendamatult kulutatud summade suuruse ja 
nende rahalise mõju eelarvele. Kui neid summasi d ei ole võimalik täpselt kindlaks teha, võib 
komisjon kohaldada ekstrapoleeritud või kindlam ääralisi korrektsioone vastavalt valdkondlikele 
eeskirjadele. 
Komisjon võtab finantskorrektsiooni summa üle otsustades arvesse kohaldatava õiguse rikkumise 
olemust ja raskusastet ning rahalist mõju eela rvele, sealhulgas juhtimis- ja kontrollisüsteemide 
puuduste korral. 
Finantskorrektsioonide kindlaksmääramise krit eeriumid ja kohaldatava menetluse võib sätestada 
valdkondlikes eeskirjades. 
5. Ekstrapoleeritud või kindlamääraliste korrekt sioonide kohaldamise metoodika kehtestatakse 
kooskõlas valdkondlike eeskirjadega, et võimald ada komisjonil kaitsta liidu finantshuve. 
 
6 
 Vastavalt finantsmääruse artiklile 80 ning valdkondlikele määrustele kohaldab komisjon 
järgmisi kolme liiki finantskorrektsioone: 
1. üksikjuhtumitega seotud finantskorrektsioonid, mille aluseks on täpselt kindlaks 
tehtud põhjendamatult kulutatud summade suurus  ja nende rahaline mõju eelarvele; 
2. ekstrapoleeritud finant skorrektsioonid; ning  
3. kindlamääralised finantskorrektsioonid. 
Ekstrapoleeritud ja kindlamäär alisi finantskorrekt sioone võib kohaldada ainult juhul, kui 
korrektsiooni täpset summat ei ole võim alik kindlaks määrata. Ekstrapoleeritud 
finantskorrektsioonid peavad põhinema represen tatiivsel valimil, mi s võimaldab asjaomase 
summa suuruse piisavalt usaldus väärselt kindlaks määrata.  
Järgmisel skeemil esitatakse ülevaade finant skorrektsioonide kohaldamise asjaomaste 
mehhanismide kohta  
 
Finantskorrektsioonid
Finantsmääruse artikkel 80 ja 
valdkondlikud eeskirjad
Kas  
finantskorrektsioonide 
summat on võimalik 
täpselt kindlaks määrata?
Jah
Üksik korrektsioonEi
Kas asjaomase summa 
suurust on võimalik 
statistiliselt representatiivse 
valimi alusel piisavalt 
usaldusväärselt kindlaks 
määrata?
Jah
Ekstrapoleeritud 
korrektsioonEi
Kindlamääraline 
korrektsioon 
Üksikasjad finantskorrektsi oonide rakendamise kohta koostöös  liikmesriikidega toimuva 
eelarve täitmise erinevates valdkondades   on esitatud käesoleva teatise 3. jaos. 
 
7 
 2.2. Selliste summade eelarve- ja raamatupidamismenetlused, mille suhtes 
kohaldatakse netofinantskorrektsi oone – sihtotstarbelise tulu vahend 
Finantskorrektsioonide tulemuse ks on „tulu ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest”, 
mida menetletakse, kui sihtotstarbelist tulu (finantsmääruse artikli  21 lõike 3 punkt c).  
Finantsmäärus2 ei hõlma kahte erandit arvest amata erisätet, kuidas kasutada 
netofinantskorrektsiooni abil teki tatud sihtotstarbelist tulu.  
   
Finantsmääruse rakenduseeskirjade artiklis 7 määratakse aga kindlaks, et eelarve 
kommentaaris näidatakse, millisele eelarvereale või b kanda sihtotstarbelisele tulule vastavaid 
assigneeringuid.
 ELi eelarvesse sihtotstarbelise  tuluna tagasi makstavad 
netofinantskorrektsioonid ei ole seeg a mõeldud konkreetsele liikmesriigile.  
 
   
3. Netofinantskorrektsioone käsitlevad valdkondlikud eeskirjad 
3.1. Põllumajandus 
3.1.1.  Netofinantskorrektsiooni d sätestatakse alati õigusnormide alusel 
Ühise põllumajanduspoliitika õigusraamistiku k ohaselt on komisjoni poolt liikmesriikidele 
vastavuse kontrolli menetluse läbimisel kehtes tatud finantskorrektsio onid alates esimesest 
raamatupidamise aastaaruande kontrollimist ja h eakskiitmist käsitlevast otsusest 1976. aastal 
alati olnud netokorrektsioonid ning  on seda nii Euroopa Põllum ajanduse Tagatisfondi kui ka 
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi puhul ka edaspidi, kuna:  
- liikmesriigid maksavad korrigeeritud summad tagasi ELi eelarvesse, ning 
- saadud summasid käsitletakse ELi eelarve sihtotstarbelise tul una. Kõnealust tulu 
kasutatakse ühise põllumajanduspoliitika kulud e rahastamiseks, ilma et seda mõnele 
konkreetsele liikmesriigile eraldataks (vt ka skeem allpool).  
                                                            
2 Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi puhul kantakse  assigneeringud eelarvesse „tulu päritolu järgi” 
(finantsmääruse artikli 174 lõige 1) ning rahastam isvahendite puhul „sama rahastamisvahendi jaoks” 
(finantsmääruse artikli 140 lõige 6). Netofinantskorrektsioon Sihtotstarbeline tulu 
Finantsmääruse artikli 21 
lõike 3 punkt c 
Sihtotstarbeline tulu 
Finantsmääruse artikli 21 
lõike 3 punkt c Assigneering ELi eelarves 
Finantsmääruse 
rakenduseeskirjade artikkel 7 
 
8 
 Komisjon võtab igal aastal üksikute finantskorrektsioonid e paketi kohta vastu 2 kuni 4 
vastavuse kontrolli käsitlevat otsust. 2013. aast al võttis komisjon vast u 4 sellist otsust, 
hõlmates 147 üksikut netofinantskorrektsiooni üldsummas 1,1 miljardit eurot (2 % ühise 
põllumajanduspoliitika kavandatud kuludest 20 13. aastal). See kinnitab kontrollikoja poolt 
2012. aasta aruande punktis 4.29 märg itud üha kasvavat suundumust3. 
 
 
 
 
2013. aastal heaks kiidetud netofinantskorrektsioonid (summad eurodes) : 
Otsus: 40 41 42 43 KOKKU 
EAGF 285 582 274 -130 136 896,33 -142.637.397 -303.566.912 -861.923.480 
EAFRD -104.699.558 -88.444.255 -32.467.218 -10.598.290 -236.209.321 
MUUD -7 091 796 -8.757.551 -2.661.224 -121,357 -18.631.930 
KOKKU -397.373.628 -227.338.703 -177.765.840 -314.286.560 -1.116.764.733 
70 % 2013. aastal heaks kiidet ud finantskorrektsioonides t on keskendunud neljale 
liikmesriigile (Kreeka, Ühendkuningriik, Prantsusmaa ja Poola). Keskendumine neljale 
liikmesriigile ei väljenda stabiilsust, kuid olukord võib aasta aastalt muutuda, sõltuvalt 
riiklike või piir kondlike kontrollisüsteemide kvaliteedi arengust. 
EAGFi puhul teostatakse finantskorrektsioone , vähendades asjaomased summad komisjoni 
igakuistest maksetest, mis teha kse teisel kuul pärast komisjoni  otsust asjaomast liikmesriiki 
käsitleva finantskor rektsiooni kohta.  
EAFRDi puhul teostatakse finantskorre ktsioone sissenõudekorralduse kaudu, milles 
nõutakse, et asjaomane liikmesriik ma ksaks kõnealused summad ELi eelarvesse. 
Sihtotstarbelise tulu käsitlemine 
Komisjoni poolt korrigeeritud ja tagasinõutud  summad kantakse ELi eelarvesse konkreetsetele 
                                                            
3 Komisjon tegi 2012. aastal kolm vastavusotsust, mille ga kaasnesid finantskorrekt sioonid 651 miljoni euro 
ulatuses (503 miljonit eurot EAGFi ja 148 miljonit eurot EAFRD raames ). Finantskorrektsioonide keskmine 
summa viimasel viieaastasel perioodil (2008–2012) o li 30 % suurem kui eelnenud perioodil (2003–2007). 
Seejuures on arvesse võetud nende kahe  perioodi vahelist eelarve suurenemist. 
 
9 
 eelarveridadele sihtotstarbelise tuluna (EAGFi puhul  punkt 67 01 ja EAFRDi puhul punkt 67 11).  
EAGFis võib kõnealust sihtotstarbelist tulu kasutada  kulude eelarveridade rahastamiseks, et katta 
EAGFi mistahes kulusid ilma konkreetset liikmesriiki silmas pidades. Peatükkide 05 02 (turud) ja 05 
03 (otsemaksed) eelarve selgitused näitavad selge lt, et EAGFi rahastam isvajadusi vä hendatakse 
eelarvemenetluse käigus süstemaa tiliselt prognoositavat sihtotstarbe list tulu hõlmava summa võrra, 
mis asjaomase eelarveaasta jooksul finantsko rrektsioonide käigus saadakse. Näiteks 2012. aasta 
eelarvesse kavandati esialgselt 600 miljoni euro ulatuses finantskorrektsioone, tegelikult oli 
kõnealusel eelarveaastal kasutada 647, 8 miljonit eurot sihtotstarbelist tulu, mis ka ära kasutati).  
Kuna EAFRDi puhul on eelarvelised kulukohustused  liikmesriigi poolt komisjonile tagasimaksmisele 
kuuluvate kulude teatamisel juba ära kasutatud, siis ei saa sissenõutud su mmasid enam kasutada.  
Sihtotstarbeliste tulude maksete assigneeri nguid on võimalik kasutada makseteks EAFRDi 
eelarveridadelt. Neid on võimalik kasutada avat ud makseks kõigi maaelu arengu programmide puhul. 
Sellest tulenevalt vähendab EAFRDi sihtotstarbeline tulu vajadust maksete assigneeringute järele ning 
seda võimalust on kasutatud täiendavate makset e assigneeringute taotlemise vähendamiseks. 2012. 
aastal ulatusid EAFRDi finantskorrektsioonidest tulenevad sihtotstarbelised tulud 55 miljoni euroni.  
Netofinantskorrektsioonid asetavad liikmesriikid e eelarved tugeva pinge alla. Seetõttu võeti 
kasutusele võimalus, mille kohaselt teatud ulatuses korrektsioone on võimalik asjaomase 
liikmesriigi taotlusel teostada kolme aastase os amaksena. Osamaksetena maksmine oli siiani 
lubatud Bulgaaria, Kreeka, Portugali, Rumeenia , Hispaania ja Leedu puhul. Lisaks sellele 
võivad liikmesriigid ELi fi nantsabi raames taotleda  komisjonilt ühe korra 
finantskorrektsioonide teos tamise kuni 18 kuuks edasil ükkamist sihtotstarbeliste 
parandusmeetmete rakendamise korral. Edasil ükkamisperioodi lõppemise järel teostatakse 
korrektsioonid kolme aastase osamaksena. Ed asilükkamisega nõustuti Portugali ja Kreeka 
puhul. Edasilükkamised aeguvad Kreeka puhul 31. detsembril 2013 ja Portugali puhul 31. 
mail 2014. 
Netofinantskorrektsioonide mõju liikmesriikidele 
Kõigis liikmesriikides mõjutavad ELi netofina ntskorrektsioonid otseselt ühise põllumajanduspoliitika 
rakendamise eest vastutavaid riiklikke ja piirkondlik ke ametiasutusi. Liikmesriikide poolt eelnevatel 
eelarveaastatel tehtud kuludega seotud korrekt sioonid vähendavad ELi rahastamist kehtival 
eelarveaastal. Seetõttu peavad liikmesriigid mitmel  juhul leidma finantsvahendid, millega tekkinud 
puudujääk katta, kasutades selleks eelarve ümberp aigutusi või paranduseelarveid. Selle taustal on 
netofinantskorrektsioonide tulemuseks konkreetsed ee larve ja haldusküsimuste ga seotud reaktsioonid. 
Näiteks: 
- Saksamaal muudeti 2006. aastal põhiseadust pärast  korduvaid vaidlusi föderaalvalitsuse ja 
liidumaade vahel finantskorrektsioonidega  seotud kohustuste jagamise küsimuses; 
- Taanis võeti pärast 2009. aasta märkimisväär seid finantskorrektsioone hiljuti kasutusele 
rahandusministeeriumi ja põllumajandusministeer iumi vaheline kohustuste jagamise mehhanism.     
  
 
10 
 3.1.2.  Jätkub netofinantskorrektsioon ide õiguslike mehhanismide 
konsolideerimine 
3.1.2.1.  Keskendumine riskialt imatele kuludele  
Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi auditeerimistegevuse aluseks on 
riskianalüüs, st suurem arv auditeid keskendub kõrgema riskiga liikmesriikidele, meetmetele 
ja programmidele. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat teostab kord aastas 
keskse riskianalüüsi, mis hõlmab kõiki ühise põllumajanduspoliitika kulusid kõigis 
liikmesriikides: põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi, kontrollikoja, OLAFi ja 
liikmesriikide sertifitseerimisasutuste eelneva te auditite tõendusmaterjalid kogutakse kokku 
ja hinnatakse eesmärgiga tuvastada kõigi risk ialtimad valdkonnad, millele peaksid auditid 
tulevikus keskenduma. Kontrollikoja poolt 2011. ja 2012. aasta kinnitavas avalduses esitatud 
kõrgema veamäära tõttu suurenes 2013. aastal mä rkimisväärselt EAFRDi  auditite arv (35), 
2014. aastal suureneb nende arv veelgi (45), kahe kordistudes nii võrreld es 2012. aastaga (23).  
Teiseks tagajärjeks on see, et teatavaid liikme sriike auditeeritakse ig al aastal, kuni kõik 
suured puudused on kõrvaldatud nagu nä itab allpool esitatud näide.  
Näide tugevama järelevalve kohta 
Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi teos tatud ühtse haldus- ja ko ntrollisüsteemi auditid 
2008. ja 2009. aastal paljastasid ja kinnitasid s uurte puuduste olemasolu: kohapealsete kontrollide 
teostamine hilines ning põldude identifitseerimise süsteem oli ajakohastamata ning ebatäpne. 2011. 
aasta märtsis tehtud kontrollkäigu tulemusena jä reldati, et komisjoni poolt küsitud esialgne 
tegevuskava nimetatud pu uduste 2011. aasta jooksul kõrvaldamisek s oli ainult osaliselt rakendatud. 
Suutmatusega parandusmeetmeid õigeaegselt rake ndada kaasnes põllumajanduse ja maaelu arengu 
peadirektoraadi 2010. aasta tegevusaruandes rese rvatsioon, millele lisandus uus tegevuskava 
kõrvaldada puudused 2013. aastaks. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat teatas 2012. 
aasta tegevusaruandes, et 2013. aasta märtsis tehtud kont rollkäik kinnitas, et tegevuskava võib pidada 
lõpule viiduks, kuid põllumajanduse ja maaelu aren gu peadirektoraat jättis reservatsiooni kehtima, 
kuna vettpidavaid tõendeid ajakoh astatud põldude identifitseerimise süsteemi korrektse kasutamise 
kohta saadakse alles pärast esimest nõuete/kontrollide/ maksete tsüklit. Samal ajal kehtestati esimene 
finantskorrektsioon seoses 2008. aasta kuludega ja  teine seoses 2009. aasta kuludega. Vastavuse 
kontrolli menetlus 2010., 2011. ja 2012. aasta kohta viia kse lõpule 2014. aasta lõpuks ning 2013. aasta 
kulusid käsitlev vastavuse kontrolli mene tlus peaks lõpule viidama 2015. aasta lõpuks.  
2014. –2020. aasta auditistrateegia aluseks on tõhus tatud riskianalüüsi kolmeaastane jooksev 
programm, millega tagatakse üldkulude parem katmine. Siiski jätkatakse riskialtimate 
valdkondade tugevamat järelevalvet.  
3.1.2.2.  Kaalutlusõiguse puudumine ja ki ndlamääraliste korrektsioonide 
vähesus 
Iga tuvastatud riskiga, mis ohustab ELi eelarvet, kaasneb süstemaatiliselt 
netofinantskorrektsioon. Komisjonil puudub kaalu tlusõigus korrektsiooni mitte teha, kuna ta 
on seadusega kohustatud jätma ELi rahastamises t välja kõik tuvastat ud ebaseaduslikud kulud. 
Nii EAGFi kui ka EAFRDi puhul reguleeritakse finantskorrektsi oonide teostamist uue ühise 
 
11 
 põllumajanduspoliitika horisontaalse määrusega, mi s piiritleb menetluse veelgi rangemalt, nii 
et finantskorrektsioonide kehtestamise meetod ning summa määramise kriteeriumid 
määratakse kindlaks delegeeritud õigusak tiga. Delegeeritud õigusakti vastuvõtmine on 
kavandatud 2014. aasta esimesse kvartalisse.  
Vastavalt horisontaalses määruses sätestatul e kehtestatakse delegeeritud õigusaktiga 
kriteeriumid, millega hinnatakse ELi eelarvele  tekkivat ohtu (vt I lisa). Kindlamääraliste 
korrektsioonide puhul tuleb täpsustada, kuidas puuduse tõsidust hinnata , võttes arvesse selle 
laadi (põhi- või lisakontroll), sagedust (eelmise aasta tule muste kordumine ilma olukorra 
paranemiseta) ning akumuleerumist teiste puudustega (vigade oht on mitme puuduse puhul 
suurem). Seega võetakse arvesse Euroopa Kontrollikoja 2012. aastaaruande punktis 4.304 
esitatud järeldusi, eelkõige juhtumite puhul, kus mitmed puudused hõlmavad sama 
andmekogumit. Delegeeritud õigusakti jõustumi se järel selgitatakse tehnilisemaid küsimusi 
komisjoni suunistes täpsemalt.  
Nii finantsmääruses kui ka uues ühise põll umajanduspoliitika horisontaalses määruses 
sätestatakse finantskorrektsioonide liikide järjestus, mille kohaselt võib kindlamääralisi 
korrektsioone kasutada ainult j uhul kui proportsionaalsete jõupi ngutustega ei ole võimalik 
kalkuleeritud või ekstrapoleer itud korrektsioone kehtestada. 
Kalkuleeritud ja ekstrapol eeritud korrektsioonide aluseks on praegu põllumajanduse ja 
maaelu arengu peadirektoraadi audiitorite järe ldused ning ärakuulamismenetluse käigus 
liikmesriikide esitatud teave. Tulevikus saab põllumajanduse ja maaelu arengu 
peadirektoraadil olema rohkem teavet, mida me netluses kasutada, kuna alates 2014. aastast 
hakkavad tehingute representatiivseid valimeid uurivad sertifitseerimi sasutused esitama iga-
aastaseid arvamusi. 
3.1.2.3.  Lühem vastavusmenetlus 
Ärakuulamismenetluse teostamine on enne fina ntskorrektsioonide tegemist õigusnormidega 
ette nähtud. Enne finants korrektsioonide rakendamist p eab komisjon seetõttu pakkuma 
liikmesriikidele võimalust esitada tõendeid ja argumente, mis võivad komisjoni esialgsete 
järeldustega vastuolus olla. Kehtivas ühise  põllumajanduspoliitika rahastamist käsitlevas 
määruses5 ja uues ühise põllumajanduspoliitika ho risontaalses määrus es sätestatakse 
tõepoolest, et „ liikmesriikidele antakse võ imalus tõendada, et rikkumise tegelik ulatus on 
komisjoni hinnatust väiksem” . Audiitori ja kontrollitava vahelise ärakuulamismenetluse 
põhimõte on samuti auditi kvaliteedistandardite oluline osa. 
                                                            
4 Kontrollikoja aastaaruanne 2012. eelarveaasta kohta (pun kt 4.30): „Kindla määraga finantskorrektsioonid ei 
võta piisavalt arvesse rikkumise laadi ja raskusastet,  sest sama määraga (5 %) korrektsiooni kohaldatakse 
vaatamata sellele, kas puudused leiti ühe võ i mitme peamise kontrollimehhanismi juures.” 
5 Kõnealust kuupäeva on erandjuhtudel liikmesr iigi taotlusel võimalik edasi lükata kuni 1. märtsini, vt Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu finantsmääruse (EL, Eu ratom) nr 966/2012 artikli 59 lõige 5. 
 
12 
 Lisaks ärakuulamismenetlusele sätestatakse  ühise põllumajanduspoliitika horisontaalse 
määruse artikli 52 lõikes 3 „menetlus mõle ma poole seisukohtade kooskõlastamiseks”, kui 
ärakuulamismenetluse lõpuks ei ole kokkulepet s aavutatud. Sellise lepituse kestus on kuni 4 
kuud. Kuid kogu menetlus asjaomase liikmesriigi taotlusest kuni lepitu sasutuse soovituste 
komisjonipoolse analüüsi lõpptulemuseni võtab vähemalt 6 kuud6.  
Komisjon on kaasatud kogu menetluse ühtlustamisse  ning jätkab vastavate meetmete võtmist 
ka tulevikus. Esiteks kirjeldatakse uues ühise  põllumajanduspoliitika ho risontaalses määruses 
täpselt järjestikuste etappide laadi, ulatust ja sagedust ning finantskorrektsioonide erinevaid 
liike. Teiseks on delegeeritud õigusakti (f inantskorrektsiooni arvutamise meetod ja 
kriteeriumid) ja rakendusak tide (vastavusmenetluse üks ikasjad koos kohustuslike 
tähtaegadega) eesmärk ühtlustada õigusraamis tikku ja piirata tarb etute viivituste ohtu. 
Kolmandaks tõhustab põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat sellelt tugevamalt 
aluselt vastavusmenetluste edenemise järe levalvet, et tagada tähtaegadest range 
kinnipidamine.  
Ühise põllumajanduspoliitika suhtes kavandatud netofinantskorrektsioonide kohaldamise 
menetlust käsitlevad üksik asjad on esitatud I lisas. 
 
Järgmisel skeemil kirjeldatakse uue ühise põllumajanduspoliitika horisontaalse määruse 
raames teostatud netofinantskorrektsioonidele  eelneva vastavuse kont rollimise menetluse 
järjestikuseid etappe. Nagu komisjon oma vast uses kontrollikoja 2012. aasta aruande punktile 
4.317 vastavusmenetluse ülemäärase kestuse kohta teatas, tuleb vastavusmenetlust 
märkimisväärselt kiirendada, et tavaliste fi nantskorrektsioonide puhul  oleks võimalik otsus 
teha kaks aastat pärast esialgse auditi toimumist.  
                                                            
6 Kogu juhtumi uuesti läbi vaatamise korral võib see isegi kauem aega võtta. 
7 Kontrollikoja aastaaruanne 2012. eel arveaasta kohta (punkt 4.31), komisjoni vastus: „Komisjon jätkab 
eelkõige ühise põllumajanduspoliitika reformi rakendami se ettevalmistamise raamistikus oma jõupingutusi 
menetluse parandamiseks ja kiirendamiseks, võttes arvesse kvaliteedinormide säilitamise vajadust ja 
liikmesriikide õigust esitada vastuseid.” 
 
13 
 Aasta Kuu Menetlusetapp MenetlusasteFinantskorrektsiooni 
ulatus
2014 J MENETLUSE ALGUS
V Kontrollkäik
M
A
M
J
J
A
S
OKahepoolsed kohtumised liikmesriikidega tuvastatud 
puuduste, võetavate meetmete ja ELi eelarvet mõjutava ohu 
N
D
2015 J
V
M
AFinantskorrektiivist liikmesriigile teatamine ning 
ärakuulamismenetuse algatamine
M
J
J
A
S
O
N
D Viimane kiri liikmesriigile koos lõpliku finantskorrektsiooniga
2016 J MENETLUSE LÕPP
V
M Finantskorrektsioone käsitlev komisjoni otsus
A
M
J Tegelik tagasimakse ELi eelarvesse liikmesriigi pooltDG AGRI netofinantskorrektsioonide vastavuse kontrollimise menetlus
Komiteemenetlus & 
komisjoni 
otsustusmenetlusÄrakuulamisetapp liikmesriikidega Liikmesriikide lepitusetapp
finantskorrektsioo
n võib hõlmata 24 
kuud enne 
teavitamist 
tekkinud kulusid.finantskorrektsioon võib hõlmata kulusid, 
mis tekkisid tulemustest teavitamisele 
järgnenud  ajavahemikul, kuni liikmesriik 
suudab näidata, et parandusmeetmeid on 
võetudVeebruaris 2014 kohapeal teostatud auditimenetluse ajakava näide
Kontrollkäigu aruandlus & selle tulemustest liikmesriigi 
teavitamine
       Lepitusmenetlus (liikmesriigi taotlusel)                  
Lepitusorgan on komisjonist ja liikmesriigist sõltumatu.  
Tema roll on mõlema poole seisukohti ühtlustada.  Tema 
järeldused ei ole komisjoni jaoks siduvad.
 
3.1.3.  Ühise põllumajanduspoliitika raames ma ksete katkestamine ja peatamine 
viiakse ühtekuuluvuspoliiti ka vahenditega vastavusse 
Seadusandja poolt uue ühise põllumajanduspoliitik a horisontaalse määruse vastuvõtmise järel 
jõustub ühise põllumajanduspoliitika vahendite katkestamist ja peatamist käsitlev uus 
õigusraamistik 2014. aastal, millega suurendatakse komisjoni volitusi peatada ELi 
rahastamine juhul, kui on tuvastat ud eeskirju eiravate maksete oht . 
Sellest tulenevalt võib komisjon vähendada või peatada igakuiseid (E AFG) või vahemakseid 
(EAFRD), kui on täidetud järgmised tingimused: 
„kõnealuse riikliku kontrollisüsteemi üks keskne või mitu keskset osa puudub täielikult või ei 
toimi tõhusalt, sest on tuvastatud suuri ja püsivaid puuduseid”  (või on eeskirjadevastaselt 
tehtud maksete sissenõudmise süsteemis sarnaseid suuri puudusi)  
 
14 
 - või puudused on pidevad ning on põhjus tanud juba vähemalt kahel korral 
finantskorrektsioonide  kehtestamise,  
või 
- komisjon on seisukohal, et kõnealune liik mesriik ei suuda lä hitulevikus võtta 
vajalikke parandusmeetmeid kooskõlas tegevuskavaga, mis sisaldab selgeid 
edunäitajaid, mis kehtestataks e komisjoniga konsulteerides.  
Esimene taane vastab praegusele olukorrale vastavalt määrusele (EÜ) nr 1290/2005, teine 
taane on uus. Tegemist on olemuselt õiguslik u reageeringuga Euroopa Parlamendi 2011. 
aasta eelarve täitmisele heakskii du andmise resolutsioonis esitatud soovitusele, mille kohaselt 
peaksid ühise põllumajandus poliitika peatamiseeskirjad  olema ühtekuuluvusfondide 
eeskirjadega kooskõlas. 
Uute eeskirjade kohaselt võivad EAGFi puhul iga kuised maksed liikmesr iikidele jätkuda kuni 
peatamisotsuse tingimused on täidetud, igakuiste maksete rütm ei võimaldaks 
katkestamismenetlust kasutada. EAFRDi pu hul sätestatakse uues ühissätete määruses 
täiendavalt vahemaksete katkestamine volita tud eelarvevahendite käsutaja poolt (st 
peadirektor), kõnealuse võimaluse puhul on tegemi st täiendava, kiire ja  ennetava vahendiga, 
mida kasutatakse maksete seaduslikkuse ja  korrektsusega seotud probleemide korral. 
Ennetavate meetmete (katkestamine EAFR Di puhul, peatamine mõlema fondi puhul) ja 
netofinantskorrektsioonide ühendamine võimalda b komisjonil kiirelt ja  tõhusalt tegutseda 
ning kaitsta ELi eelarvet: uusi ma kseid ei tehta või vähendatakse  neid peatamise ajal hinnatud 
riski tasemeni; juba tehtud eeskirjadevastased maksed kaetakse täielikult 
finantskorrektsioonidega. 
3.2. Ühtekuuluvuspoliitika vahendid  
3.2.1.  Uued õigussätted, millega komisj on kehtestab liikmesriigile 
netofinantskorrektsioonid 
Programmitöö perioodiga 2014–2020 kaasneb mä rkimisväärne muudatus. Teatavatel 
ühissätete määruse artikli 145 lõikes 6 sätest atud tingimustel peab komisjon vastu võtma 
netofinantskorrektsioone kohaldav a otsuse. Sellisel j uhul kaob ära praegu kehtiv võimalus, 
mille kohaselt võib liikmesriik korrektsiooniga nõ ustuda ning sellega seoses eraldatavaid ELi 
vahendeid uuesti kasutada.   
Uue finantsjuhtimise tsükli r aames on igale eelarveaastale8 järgnev 15. veebruar tähtajaks 
eelmise eelarveaasta kulude suhtes netofi nantskorrektsioone kä sitleva uue sätte 
kohaldamiseks. Liikmesriik peab selleks kuupäevaks esitama komisjonile programmi 
raamatupidamise aastaaruanded, kinnituse kohustuste nõuetekohase täitmise kohta, 
                                                            
 8 Kõnealust kuupäeva on erandj uhtudel liikmesriigi taotlusel võimalik edasi lükata kuni 1.. märtsini, vt Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu finantsmääruse (EL, Eu ratom) nr 966/2012 artikli 59 lõige 5. 
 
15 
 auditiarvamuse ning asjaomased aruanded. See tä hendab, et kõik siser iiklikud kontroll- ja 
järelevalvetoimingud on teosta tud ning liikmesriik saab kinnitada raamatupidamise 
aastaaruandes sisalduvate kulude  seaduslikkust ja korrektsust. 
3.2.2.  Enne  iga aasta 15. veebruari tuvastatud eeskirjade eiramise/puuduste 
suhtes kohaldatavad finantskorrektsioonid 
Enne iga aasta 15. veebruari tuvastatud ees kirjade eiramise suhtes kohaldatavaid 
finantskorrektsioone käsitlevad eeskirjad  programmitöö perioodiks 2014–2020 on sarnased 
praegu kehtivate eeskirjadega, mida kohalda ti üldiselt ilma konkreet se kindlaksmääratud 
kuupäevata. Eesmärk on, et liikmesriikidel säili ks stiimul eeskirjade eiramisi tuvastada ja 
parandada ning jätta kõnealused summad komisj onile teatatavatest kuludest välja ja vältida 
seega ELi vahendite kaotamist (vt punkt 3.2.5).  
Siseriiklike kontrollide või auditite käigus tuvastatud põhjendamatud kulud tuleb komisjonile 
iga aasta 15. veebruariks esitatavast raamatupida misaruandest maha arvata. Selliselt toimides 
võib liikmesriik parandatud summasid programmi raames uute sobilike meetmete tarbeks 
uuesti kasutada nagu kehtivagi programmitöö perioodil. 
ELi auditite puhul, mis teostatakse kul ude suhtes enne, kui kinnitatud 
raamatupidamisaruanded esitatakse komisjonile ning mille raames tuvastatakse 
finantskorrektsioone vajavaid eeskirjade eiramisi, on võimalik kasutada kahte stsenaariumi 
nagu praeguselgi perioodil. Ku i liikmesriik nõustub tehtava fi nantskorrektsiooniga ning võtab 
selleks meetmeid, võib ta korrigeeritud summa sid uute sobivate meetmete jaoks uuesti 
kasutada (ühissätete määruse ar tikli 145 lõige 5). Kui liikmesriik  finantskorrektsioonidega ei 
nõustu, siis võtab komisjon vastavalt ühi ssätete määruse artiklis 145 sätestatud 
ärakuulamismenetlusele vastu finantskorrektsi oone käsitleva otsuse. Finantskorrektsioonid 
teostatakse alati netosummade s ning programmi ja liikmesriigi vahendeid vähendatakse 
proportsionaalselt. Liikmesriik ei saa kõnealust summat uuesti kasutada. 
3.2.3.  Seaduslikkuse ja korrektsuse hindamin e komisjoni poolt igal aastal 15. 
veebruariks esitatud raamatupid amisaruannete, auditiarvamuse ja 
kaasnevate dokumentide alusel 
Liikmesriigipoolset iga-aastast aruandlust ja neto finantskorrektsioone käsi tlevate uute sätete 
kehtestamine eeldab muutusi korras, kuidas komisjon oma kohustusi täidab. Komisjon hindab 
ja vaatab läbi auditiarvamused (süsteemide to imimisega ning seaduslikkuse ja korrektsusega 
seotud punktid) ning iga-aasta sed kontrolliaruanded, sealhulga s teatatud veamäärad ning 
kinnitused kohustuste nõuetekohase täitmise kohta ja aastakokkuvõtted kolme kuu jooksul 
pärast kõnealuste 15. veebruar iks esitatud dokumentide vastuvõt mist. Komisjon teostab selle 
alusel oma riskianalüüsi ning koostab auditikav a, määrates kindlaks valitud programmide 
jaoks vajalikud risk ipõhised auditid.  
 
16 
 Komisjon teostab riskipõhised auditid selle ka lendriaasta lõpuks, millel liikmesriik esitas 
auditiarvamused, kinnitused kohustuste nõuetekohase täitmise kohta ning seotud 
dokumendid. Komisjon uurib dok umentide ja kohapealse kont rolli ning l iikmesriikide 
auditite valimite kordamise abil, kas esitatud t eave on usaldusväärne ja seetõttu piisav alus 
seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks. Eeli statakse auditiprogramme, millel on oluline 
mõju komisjoni maksetele vastavasse fondi eelarveaasta jooksul. A uditi prioriteetide 
riskipõhisel määratlemisel võetakse arvesse ka liikmesriikide ametiasutuste varasemaid 
tulemusi. 
3.2.4.  Pärast  iga aasta 15. veebruari teostat ud ELi auditite raames suuri 
puudusi hõlmavate eeskirjade eiramiste tuvastamine 
Kui igal aastal pärast 15. veeb ruari teostatud ELi (komisjoni  või Euroopa Kontrollikoja) 
auditid tuvastavad eeskirjade eiramisi, mis tõe ndavad vastavat eelarveaastat mõjutavaid suuri 
puudusi, on komisjon kohustatud tegema ametlik u otsuse finantskorrektsioonide kohaldamise 
kohta juhul, kui määruses määratletud tingimu sed on täidetud. Komisjonil ei ole kõnealuses 
küsimuses kaalutlusõigust. Järgnev finantsko rrektsioon teostatakse al ati netosummades. See 
tähendab, et programmile eraldatavaid summas id ja liikmesriigile eraldatavat kogusummat 
vähendatakse korrektsioonisumma võrra, seda isegi juhul, kui liikmesriik 
ärakuulamismenetluse käigus nõustub auditi tu lemuste ning finantskorrektsiooniga. Selle 
tulemusena ei saa asjaomane liikmesriik sell ise netofinantskorrektsiooniga seotud summasid 
mõnes muus programmis uuesti kasutada. 
Määruses kehtestatud tingimused, mis kohustavad komisjoni kohaldama 
netofinantskorrektsioone, on järgmised: 
− ELi auditite raames tuvastatud ees kirjade eiramised näitavad suuri puudusi 
aruandeperioodil, mille kohta liikmesriigid esitasid kinnituse kohustuste nõuetekohase 
täitmise kohta ning auditiaruande, mille s probleemi tuvastada ei suudetud.  
− Pärast 15. veebruari ja enne ELi auditi poolse t tuvastamist ei ole liikmesriik kõnealust 
probleemi muudes komisjonile esitatud au ditiaruannetes märganud (asjakohaste 
meetmete abil) või on jäetud võtmata asjakohased parandusmeetmed.   
 
17 
 − 15. veebruariks esitavad riiklikud 
programmitöö asutused komis jonil e :
- ra a matupidamise aastaaruande;
- kinnituse kohustuste nõuetekohase täitmise 
kohta ja  iga-aastase kokkuvõtte;
- auditiarvamuse ja  iga-aastase 
kontrolliaruande.
Pärast 15. veebruari tuvastatakse ELi auditi käigus 
ee s kirjade eiramine, mis kujutab e ndast s uurt 
puudust, mis mõj utab aruandeperioodi ning mida ei 
märgitud komisjonile esitatud kinnituse s 
kohustuste nõuetekohase täitmise kohta, iga-a a stases kontrollaruandes ega a uditiarvamuses.
Ka s  l iikmesriik on juba märkinud kõnealust 
probleemi muudes komisjonile esitatud 
auditiaruannetes (asjakohaste meetmete abil) või 
on võtnud asjakohaseid parandusmeetmeid?
JAH
Liikmes r iig il on  v õim alu s 
summasi d korrigeerida ja neid 
uuesti kasutada.Komi s jon kohaldab 
netofinantskorrektsiooni.
Korrigeeritud summasid ei ole 
võimalik uuesti kasutada.EI
 
Kui netofinantskorrektsiooni tingimused on tä idetud, on liikmesriigil õi gus esitada kahe kuu 
jooksul oma märkused9 ning ärakuulamisel täiendavaid aud iti tõendusmaterjale, pärast seda 
võtab komisjon vastu finantskor rektsiooni käsitleva otsuse. K õnealuse ärakuulamismenetluse 
toimumisaja liikmesriigiga kokku leppimine on määruses selge lt määratletud. Sõltumata 
sellest, kas liikmesriik lõpuks  nõustub komisjoni seisukohag a nõutud finantskorrektsiooni 
kohta või mitte, peab komisjon võtma vastu am etliku otsuse  maksimaalselt kuue kuu jooksul 
pärast liikmesriigi ärakuulamist. 
Suure puuduse määratlus 
Õiguskindluse tagamiseks on ühissätete m ääruse artiklis 2 määr atletud „suur puudus 
juhtimis- ja kontrollisüsteemi tõhusas toimimises” mõiste. Põhimõtteliselt tähendab see seda, 
                                                            
9  Kaks lisakuud on lubatud juhul, kui liikmesriigile pa kutakse välja ekstrapoleeritud või kindlamääralist 
korrektsiooni, näitamaks, et rikkumise tegelik ulat us on väiksem, kui komisjoni esitatud hinnangus. 
 
18 
 et kui puudus süsteemi põhinõuetes on selline, mis võib tekitada olulisi vigu, on tegemist 
suure puudusega. 
Ühissätete määruse artikli 2 lõige 39 
… 
„suur puudus juhtimis- ja kontrollisüsteemi tõhusas  toimimises” – neljanda osa kohase fondide ja 
EMKFi rakendamise mõistes puudus, mille puhul on vajalikud süsteemi põhjalikud parandused, mille 
puhul ohustavad fonde ja EMKFi olulised süstemaa tilised eeskirjade eiramised ning mille olemasolu 
ei ole kooskõlas märkusteta auditiarvamusega j uhtimis- ja kontrollsüsteemi nõuetekohase toimimise 
kohta. 
… 
Ühissätete määruse kohaselt on komisjonil volitu sed kehtestada delegeeritud õigusaktides 
üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise hindamise 
kriteeriume, sealhulgas suurte puuduste peamisi kategooriaid, kohaldatavate 
finantskorrektsioonide taseme  kehtestamise kriteeriume  ning kindlamääraliste või 
ekstrapoleeritud finantskorrekt sioonide kohaldamise kriteeriume. Delegeeritud õigusaktid on 
üldkohaldatavad sõltumata selle st, millal puudused tuvastati. 
Delegeeritud õigusaktide aluseks on kehtiv juhtimis- ja kontrollisüsteemide põhinõuete 
hindamise ning kindlamääraliste korrektsioonid e taseme kehtestamise suhtes kohaldatav 
suunav raamistik. Komisjonil on võrreldes pr aeguse programmitöö pe rioodiga seetõttu 
tugevam õiguslik alus, delegeeritud õigusakt ka vatsetakse vastu võtta 2014. aasta veebruari 
alguses. Hindamiskriteeriumid ja kindlamääralis te korrektsioonide tasemed on seetõttu 
kõigile programmiga seotud sidusrühm adele eelnevalt hästi ette teada. 
Komisjoni lähenemisviisi kohaselt teeb ta järeldused suure puuduse olemasolu kohta 
süsteemi põhinõudeid käsitleva hindamise alus el (vt skeem allpool), kui vähemalt ühte 
põhinõuet (skeemil rasvaselt) või kaht muud põhinõuet peetakse osaliselt toimivaks või 
mittetoimivaks. Kui liikmesriik ei esita ekstrapoleeritud korrektsiooni põhjendamiseks nelja 
kuu jooksul täpsemat riskihinnangut, mille aluseks on asjaomase kulu asjakohase ja 
representatiivse valimi audit, kohaldab kom isjon kindlamääralist finantskorrektsiooni.  
Kindlamääraliste korrektsioonide kehtivad taseme d jäävad arvatavasti samaks: 5 %, 10 %, 25 
% ja 100 %. Sellist lähenemist kindlamääraliste korrektsioonide kohaldamisele kinnitab 
Euroopa Kohtu kohtupraktika.  
Otsus kohaldada mistahes taseme finantskorre ktsiooni peab ühissätete  määruse kohaselt igal 
juhul võtma arvesse proportsionaalsust ja lii du eelarvet ohustavat  jääkriski. Seetõttu võib 
komisjon erandjuhtudel kohaldada kindlamääralis e korrektsiooni vahetaset (nt 50 % või 20 
%). 
 
19 
 JAHKas 3. ja 4. kategoorias 
hinnatakse vähemalt ühte 
põhinõuetest 3, 4, 5, 9, 12, 
13 või vähemalt kahte 
ülejäänud põhinõuetest?JAH
Esineb üks või enam suur 
puudusSuuri puudusi ei esine.
Kui liikmesriik ei suuda riski 
täpsemat hinnangut põhjendada, 
teeb komisjon ettepaneku
kindlamääralise korrektsiooni 
kehtestamiseksEI
Menetlust ei algatataJuhtimis- ja kontrollisüsteemide 13 põhinõuet:
1. Aruandlus- ja järelevalvefunktsioonide ning 
süsteemide piisav eraldatus
2. Asjakohased menetlused andmesalvestuse 
usaldusväärse süsteemi tagamiseks
3. Asjakohased menetlused toimingute valikul
4.Juhtimise asjakohane kontroll
5. Piisava kontrolljälje olemasolu
6. Pettustevastaste meetmete tõhus rakendamine
7. Kinnitust kohustuste nõuetekohase täitmise kohta 
ja iga-aastast aruannet käsitlevad asjakohased 
menetlused
8. Maksetaotlustega seotud asjakohased menetlused
9. Raamatupidamise aastaaruande koostamise ja 
kinnitamise asjakohased menetlused10. Asjakohased menetlused elektrooniliste andmete 
säilitamiseks 
11. Asjakohased menetlused tagasivõetud ja 
tagasinõutud summade kohta arvestuse pidamiseks
12. Piisavad süsteemiauditid ja tegevusauditid
13. Asjakohased menetlused usaldusväärsete auditi 
arvamuste saamiseks ja iga-aastase kontrollaruande 
koostamiseks4 kategooriat, mille alusel hinnatakse 
vastavuse taset ning põhinõuete 
hindamist:
1. kategooria:  toimib hästi,  vaja on 
ainult                       
väheseid täiendusi
2. kategooria:  toimib,  kuid vaja on 
teatavaid täiendusi
3. kategooria:  toimib osaliselt, vaja on 
märkimisväärseid 
täiendusi
4. kategooria:   põhimõtteliselt ei toimi
Liikmesriik esitab 4 kuu 
jooksul hinnangu 
korrigeeritava summa kohta
EI
Komisjon kehtestab 
ekstrapoleeritud
korrektsiooniKomisjon kehtestab 
kindlamääralise 
korrektsiooni
 
 
20 
  
Korrektsioonide suurendamine korduvate puuduste korral 
Kui vaatamata eelnevatele finantskorrektsioonidele tuvastatakse ELi auditi käigus samad 
puudused, kavatseb komisjon lisada delegeeritud  õigusakti sätte, mis võimaldab suurendada 
korrektsiooni summat võrreldes esimese korrektsiooniga. See on selge sõnum liikmesriigile, 
et suure puuduse tuvastamise korral tuleb tagada  juhtimis- ja kontrollisüsteemide kiire ja 
alaline kohandamine. 
Ühtekuuluvuspoliitika vahendite suhtes kavand atud netofinantskorrektsioonide kohaldamise 
menetlust käsitlevad üksik asjad on esitatud II lisas. 
3.2.5.  Komisjoni järelevalvesüsteemi head e tavade lähendamine koostöös 
liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise puhul 
Ajavahemikus 2007–2013 koosneb peamine ennetav õigusvahend, millega survestatakse 
liikmesriike kehtestama tõhusaid juhtimis- ja kontrollisüsteeme, menetlustest, millega 
katkestada või peatada maksed rakenduskavass e (selle osale). Komi sjon on seisukohal, et 
kõnealustel menetlustel on olnud täita veamäärade märkimisväär sel paranemisel võrreldes 
ajavahemikuga 2000–2006 väga oluline roll.  
Menetluste katkestamine ja peatamine 2012. ja 2013. aastal  
 Euroopa Regionaalarengu Fond ja 
ÜEuroopa Sotsiaalfond
Hoiatused 175 16 
Katkestamised 184 60 
Eelnevad peatamised 137 34 
Peatamisotsused 6, mis hõlmavad 13 pr ogrammi 11, mis hõlmavad 11 programmi
 
Sellegipoolest on veamäärade vähendamiseks tehtud edusammud osutunud ebapiisavateks 
ning järgmiseks programmitöö perioodiks täiend atakse olemasolevaid ennetavaid meetmeid 
tõhusamate parandusmeetmetega, levitades nii hä id tavasid kõigis vald kondades, kus toimub 
eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega.  
Komisjoni järelevalvesüsteemi peamised koostisosad programmitöö perioodiks 2014–2020 
on seetõttu järgmised: 
- Edasilükkamised ja peatamised (vastavalt ühissätete määruse ar tiklid 83 ja 142), 
ühtekuuluvuspoliitika puhul  kehtiva programmitöö perioodi 2007–2013 raames, 
- kohustuslikud netofinantskorrektsioonid suurte süsteemipuuduste korral vastavalt 
ühissätete määrusega kehtestatud uu ele sättele (ar tikli 145 lõige 7). 
Järgmisel programmitöö perioodil kohustuslikel e netofinantskorrektsi oonidele teatavatel 
tingimustel õigusliku aluse kehtestamine on  suunatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt 
eelmise aasta eelarve täitmisele heakskiidu an dmise menetluse käigus esitatud soovitustes 
 
21 
 märgitud nõrkuse kõrvaldamiseks kehtivas õigusr aamistikus. Uute netofinantskorrektsioonide 
hoiatav mõju, mille kohaselt ei saa liikmesr iigid korrigeeritud ja sisse nõutud summasid 
uuesti kasutada ning kaotavad seetõttu vahende id, on märkimisväärselt suurem kui praegusel 
perioodil ning see annab tugeva id stiimuleid tõhusate kontrollmeetmete kehtestamiseks. 
Selline lähenemine ühises põllumajanduspoliitikas juba kehtivate tavadega täiendab 
komisjoni õiguslikke võimalusi, millega teostada ühtekuuluvuspoliitika vahendite 
järelevalvet, sealhulgas seoses  korrektsioonidega, ning see edendab veelgi õigusraamistiku 
ühtlustamist ELi eelarve erinevates val dkondades, mille täitmine toimub koostöös 
liikmesriikidega.