(5)Taaste- ja vastupidavuskavadega tuleks püüda saavutada määrusega (EL) 2021/241 loodud taaste- ja vastupidavusrahastu ning nõukogu määrusega (EL) 2020/2094 loodud ELi taasterahastu üldeesmärke, et toetada taastumist pärast COVID-19 kriisi. Need kavad peaksid edendama liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, toetades määruse (EL) 2021/241 artiklis 3 osutatud kuut sammast.

(3)[Nõukogu soovituses euroala majanduspoliitika kohta soovitati euroala liikmesriikidel võtta meetmeid, sealhulgas taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, et muu hulgas tagada majanduse taastumist toetav poliitiline hoiak ning veelgi parandada lähenemist, vastupanuvõimet ning kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Soovitati ka tugevdada riiklikke institutsioonilisi raamistikke, tagada makromajanduslik finantsstabiilsus, viia lõpule majandus- ja rahaliidu loomine ning tugevdada euro rahvusvahelist rolli.] [Kui nõukogu soovitust ei ole nõukogu rakendusotsuse vastuvõtmise ajaks vastu võetud, eemaldage palun see põhjendus.]

(2)9. juulil 2019 ja 20. juulil 2020 esitas nõukogu Euroopa poolaasta raames Lätile soovitused. Eelkõige soovitas nõukogu vähendada madalapalgaliste maksustamist maksude nihutamisega muudele allikatele, eriti kapitalile ja varale, ja maksukohustuse täitmise parandamisega, ning jätkata edusamme rahapesuvastase raamistikuga. Samuti soovitati tugevdada sotsiaalset turvavõrku ja tegeleda sotsiaalse tõrjutusega, hoolitsedes miinimumsissetulekutoetuste, minimaalse vanaduspensioni ja puuetega inimeste sissetulekutoetuse piisavuse eest, parandada eelkõige madala kvalifikatsiooniga töötajate ja tööotsijate hariduse ja koolituse kvaliteeti ja tõhusust, suurendades muu seas osalust kutsehariduses ja -koolituses ning täiskasvanuhariduses, ning tugevdada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, juurdepääsetavust, kvaliteeti ja kulutõhusust, pakkudes muu hulgas täiendavaid inim- ja rahalisi ressursse. Nõukogu soovitas keskendada investeeringud rohe- ja digipöördele, eriti teadusuuringutele ja innovatsioonile, puhtale ja tõhusale energiatootmisele ja -kasutusele, säästvale transpordile ja digitaristutele. Seoses kriisi mõju vastu võitlemisega soovitas nõukogu anda piisavat sissetulekutoetust kriisist enim mõjutatud rühmadele ja leevendada selle mõju tööhõivele paindliku töökorralduse, aktiivsete tööturumeetmete ja oskuste parandamise kaudu. Lõpetuseks soovitas ta tugevdada avaliku sektori, eelkõige kohalike omavalitsuste ning riigi omandis olevate ja munitsipaalettevõtete vastutust ja tõhusust, ning parandada huvide konflikti lahendamise korda. Olles taaste- ja vastupidavuskava esitamise ajal hinnanud nende riigipõhiste soovituste rakendamisel tehtud edusamme, leiab komisjon, et seoses eelarvepoliitikat, rahapesuvastast võitlust, sissetulekutoetust ja likviidsustoetust käsitlevate soovitustega on võitluses kriisi mõju vastu saavutatud olulist edu.

(1)COVID-19 puhangul on olnud häiriv mõju Läti majandusele. 2019. aastal oli Läti sisemajanduse koguprodukt (SKP) elaniku kohta 51,0 % ELi keskmisest. Komisjoni 2021. aasta kevadprognoosi kohaselt vähenes Läti reaalne SKP 2020. aastal 3,6 % ja peaks aastatel 2020–2021 vähenema kumulatiivselt 0,3 %. Keskpika perioodi majandustulemusi mõjutavad pikemaajalised aspektid on eelkõige maksukohustuse täitmine, oskuste nappus, kehvad tervisenäitajad ja vähene innovatsioon.

(8)Kava sisaldab tasakaalustatud reformide ja investeeringute paketti, mille eesmärk on lahendada riigi peamised probleemid, stimuleerida COVID-19 kriisist taastumist ja panna alus riigi pikaajalisele majanduskasvule. Kavas on 85 meedet Läti peamiste probleemide lahendamiseks ja üleeuroopalist huvi pakkuvate poliitikavaldkondade käsitlemiseks ning seega hõlmab kava kõiki kuut sammast. Kava koosneb kuuest osast: rohepööre, digipööre, ebavõrdsuse vähendamine, tervishoid, tootlikkus ja õigusriik. Nende osade eesmärgid täiendavad üksteist ja reformid võimendavad seotud investeeringute mõju, eelkõige struktuurimuudatuste tegemise ning erasektori osaluse ja sellelt saadava rahastuse suurendamise kaudu.

(9)Kavas keskendutakse Läti peamistele parandamist vajavatele valdkondadele: rohe- ja digipööre, sotsiaalne tõrjutus, tervishoid, piirkondlikud erinevused, digioskused, täiskasvanuharidus ja kõrgharidus, lähenemine ja tootlikkuse kasv, sealhulgas teadusuuringud ja innovatsioon ning äriinvesteeringute toetamine, ning haldussuutlikkus, sealhulgas maksuhaldus, riigihanked ja kohtusüsteem.

Kõikide või suure osa riigipõhistes soovitustes kindlaks tehtud probleemide lahendamine

(10)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa punktile 2.2 peaks taaste- ja vastupidavuskava aitama eeldatavasti tõhusalt lahendada kõiki probleeme või suurt osa probleemidest (hinne A), mis on kindlaks tehtud asjakohastes riigipõhistes soovitustes, sealhulgas nende eelarveaspektides, mis on suunatud asjaomasele liikmesriigile, või probleeme, mis on kindlaks tehtud muudes asjakohastes dokumentides, mille komisjon on Euroopa poolaasta raames ametlikult vastu võtnud.

(11)Soovitusi, mis on seotud vahetu eelarvepoliitilise reageerimisega pandeemiale, võib pidada Läti kavast väljapoole jäävaks, olenemata asjaolust, et Läti reageeris üldiselt asjakohaselt ja piisavalt vajadusele toetada viivitamata majandust eelarvevahenditega aastatel 2020 ja 2021 kooskõlas üldise vabastusklausli sätetega. Veelgi enam, soovitus saavutada 2020. aastal keskpika tähtajaga eelarve-eesmärk ei ole enam asjakohane, sest vastav eelarveperiood on möödunud ning 2020. aasta märtsis aktiveeriti pandeemia tõttu stabiilsuse ja kasvu pakti üldine vabastusklausel.

(12)Kava sisaldab üksteist vastastikku tugevdavaid ulatuslikke reforme ja investeeringuid, mis aitavad tõhusalt lahendada kõiki või suurt hulka majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme, mida on kirjeldatud Lätile 2019. ja 2020. aastal Euroopa poolaasta raames nõukogu poolt esitatud riigipõhistes soovitustes, sealhulgas eelkõige tervishoiu valdkonna probleeme, mis on seotud tervishoiusektori vastupanuvõime, juurdepääsetavuse, teenuste kvaliteedi ja kulutõhususega, hariduse ja oskuste valdkonna probleeme, mis on seotud haridussüsteemi ja digioskuste kvaliteedi ja tõhususega, sotsiaalse kaasatuse valdkonna probleeme, mis on seotud miinimumsissetulekutoetustega, teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud probleeme, investeerimisvaldkonna probleeme, mis on seotud rohe- ja digipöörde ning taskukohaste eluasemetega, ning avaliku halduse ja ärikeskkonnaga seotud probleeme.

(13)Lähenemise jätkumine on endiselt Läti peamine proovikivi elanikkonna elatustaseme parandamisel. Reformid ja investeeringud oskustesse, haridusse ja koolitusse, tervishoidu ja sotsiaalsesse kaasamisse peaksid aitama parandada Läti tootlikkust ja pikaajalist kaasavat majanduskasvu. Kavas on teha märkimisväärseid investeeringuid oskuste täiendamise ja ümberõppe meetmetesse, mille eesmärk on anda tööjõule vajalikud oskused ja uus taskukohase eluaseme hankimise võimalused, et parandada piirkondlikku tööjõu liikuvust. Kava hõlmab reforme ja investeeringuid, mille eesmärk on suurendada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet ja juurdepääsetavust, toetada integreeritud hooldusteenuste osutamist ja suurendada tervishoiuasutuste suutlikkust kriisiolukordadega kohaneda. Kava aitab lahendada sotsiaalseid probleeme, parandades iga-aastase indekseerimismehhanismi abil veelgi miinimumsissetulekutoetuse süsteemi ja sidudes selle mediaansissetuleku arenguga. Praeguste probleemide lahendamisele peaksid kaasa aitama ka muud investeeringud näiteks piiratud liikumisvõimega ja puudega inimeste juurdepääsu- ja rehabilitatsioonitaristusse ning investeeringud eakate pikaajalisse hooldusse.

(14)Kavaga suurendatakse märkimisväärselt investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni ning toetatakse mitmesuguseid avaliku halduse reforme. Samuti leevendab see rohe- ja digipöörde sotsiaal-majanduslikke kulusid, võttes samal ajal arvesse piirkondlikke erinevusi. Kava eesmärk on teha olulisi muudatusi innovatsioonisüsteemi killustatud juhtimises ja luua jätkusuutlikud innovatsiooni ökosüsteemid, aidates seeläbi suurendada üldinvesteeringuid. Rohe- ja digipöörde jaoks on ette nähtud märkimisväärsed investeeringud, mida on muu hulgas kavas teha energiatõhususse, elektrivõrgu moderniseerimisse, avaliku sektori IT-süsteemidesse ning põhi- ja kõrgema taseme digioskustesse nii avalikus kui ka erasektoris. Riias ja selle ümbruses on mitmeliigilise transpordi taristu parandamise meetmete eesmärk hõlbustada tööjõu liikuvust ning aidata piirata suurenevat energiatarbimist ja sõiduautode kasvuhoonegaaside heidet. Piirkondlike erinevuste vähendamiseks on kava üles ehitatud haldusalasele territoriaalsele reformile ning sisaldab märkimisväärseid investeeringuid tööstusparkidesse, munitsipaaltransporti, teede renoveerimisse, koolidesse ja taskukohastesse eluasemetesse. Avalike haldusasutuste vastutust ja tõhusust tuleks tugevdada reformide ja investeeringutega, mille eesmärk on võidelda varimajanduse ja majanduskuritegude vastu ning parandada riigihangete süsteemi ja innovatsiooni avalikus sektoris. Eeldatavalt jätkatakse kavaga rahapesuvastase strateegia rakendamist, reformides koostööd, teabevahetust ja koolitussüsteeme majanduskuritegude tuvastamises, uurimises ja kohtuprotsessides osalevate õiguskaitseasutuste vahel ning tugevdades samas nende asutuste tehnilist võimekust.

Kasvupotentsiaali, töökohtade loomise ning majandusliku, sotsiaalse ja institutsioonilise vastupanuvõime toetamine

(15)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile c ja V lisa punktile 2.3 aitab taaste- ja vastupidavuskava eeldatavasti mõjusalt (hinne A) tugevdada liikmesriigi majanduse kasvupotentsiaali, luua uusi töökohti, suurendada majanduse, sotsiaalvaldkonna ja institutsioonilist vastupidavust, mis aitab kaasa Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisele, sealhulgas laste- ja noortepoliitika edendamise abil, ning leevendada COVID-19 kriisi majandus- ja sotsiaalmõju ning suurendada sellega liidus majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ja lähenemist.

(16)Komisjoni simulatsioonid näitavad, et kava abil on võimalik suurendada Läti SKPd 2026. aastaks 2 %. Läti 2021. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse kava selgele täiendavusele, kuna avaliku sektori investeeringute tase on eeldatavasti märkimisväärselt kõrgem pandeemiaeelsest tasemest, see tähendab 2021.–2024. aastal keskmiselt 5,9 % SKPst võrreldes aastate 2017–2019 keskmisega 5,1 % SKPst.

(17)Investeeringud rohelisse ja digitaalsesse taristusse, regionaalarengusse, teadustegevusse ja innovatsiooni ning ulatuslikesse ettevõtlusinvesteeringute toetuskavadesse ja nendega seotud reformid tugevdavad Läti kasvupotentsiaali keskpikas ja pikas perspektiivis. Riia transpordisüsteemi tehtavad investeeringud ja nendega kaasnevad reformid suurendavad linna konkurentsivõimet ning suutlikkust tõmmata ligi investeeringuid ja talente. Tuuleenergiasse tehtavaid erainvesteeringuid soodustavad meetmed aitavad saavutada taastuvenergia eesmärke ja saada konkurentsivõimeliseks vähese CO2-heitega majanduseks. Äriinvesteeringute toetuskavad kiirendavad Läti liikumist suurema ekspordivõimsuse ja tootlikkuse kasvu poole; seejuures tuginetakse tööstuse alustaladele, nimelt innovatsioonile, konkurentsile ning tugevale ja hästi toimivale ühtsele turule. Läti kavaga nähakse ette investeeringud ja reformid, mille eesmärk on suurendada elanikkonna oskusi. Investeeringud äärealade eluasemetesse ja taristusse suurendavad Läti mahajäänud piirkondade kasvuvõimalusi. Kokkuvõttes püütakse nende meetmetega lahendada Läti majanduse pikaajalisi probleeme, milleks on vähesed kulutused innovatsioonile, tänapäevase tehnoloogia vähene kasutuselevõtt ja märkimisväärsed piirkondlikud erinevused.

(18)Investeeringud ja reformid, mille eesmärk on parandada sotsiaalset kaasatust ja tervishoidu, tugevdavad eeldatavasti sotsiaalset ühtekuuluvust ja sotsiaalkaitset. Miinimumsissetulekutoetuste indekseerimise kehtestamine peaks tagama, et toetusi kohandatakse igal aastal vastavalt palgakasvule ja et sellega aidatakse tagada nende piisavus. Koos miinimumsissetuleku künnise tõstmisega tasemele, mis võrdub vähemalt 20 %-ga mediaansissetulekust, peaksid need meetmed vähendama sissetulekute ebavõrdsust ja tõhustama sotsiaalsiirdeid, mis on tuvastatud Läti olulisimate sotsiaalsete probleemidena. Lisaks peaksid tervishoiutaristusse tehtavad investeeringud koos reformiga, mille eesmärk on meelitada tervishoiusektorisse täiendavaid inimressursse, parandama tervishoiuteenuste kättesaadavust, mille puudumine on mõjutanud peamiselt madala sissetulekuga inimesi ja äärealadel elavaid inimesi.

Olulise kahju ärahoidmise põhimõte

(19)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile d ja V lisa punktile 2.4 tagatakse taaste- ja vastupidavuskavaga eeldatavasti, et ükski taaste- ja vastupidavuskavas sisalduv reformide ja investeerimisprojektide elluviimise meede (hinne A) ei kahjusta oluliselt keskkonnaeesmärkide saavutamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses (põhimõte „ei kahjusta oluliselt“).

(20)Läti esitatud taaste- ja vastupidavuskava kooskõla põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ hinnati Euroopa Komisjoni tehnilistes suunistes (2021/C 58/01) olulise kahju ärahoidmise põhimõtte alusel. Kava sisaldab määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses kuut keskkonnaeesmärki, nimelt kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine, vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse, ringmajandus, saastuse vältimine ja tõrje ning elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine. Keskkonnamõju hinnatakse meetme tasandil ehk iga reformi või investeeringu kohta tehakse üks individuaalhindamine. Läti on teinud ettepaneku rakendada vajaduse korral olulise kahju vältimiseks leevendusmeetmeid. See kehtib eelkõige üleujutuste vastu kindlustamise meetmete kohta, mille puhul on põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ järgimine tagatud konkreetse eesmärgi lisamisega. Seega tuleb üleujutuste vastu kindlustamiseks tehtavate investeeringute puhul tagada ELi keskkonnaalaste õigusaktide range järgimine ja veekogude seisundi kahjustamise vältimine. Teede renoveerimisega kaasneb investeering süsinikuvabasse transporti, et mitte kahjustada kliimamuutuste leevendamise eesmärki.

Rohepöörde, sealhulgas elurikkuse toetamine

(21)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile e ja V lisa punktile 2.5 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava meetmeid, mis aitavad suures ulatuses (hinne A) kaasa rohepöördele, sealhulgas elurikkusele, või sellest tulenevate probleemide lahendamisele. Kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad 37,6 % kava kogueraldisest, mis on arvutatud kooskõlas määruse (EL) 2021/241 VI lisas esitatud metoodikaga. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 17 on taaste- ja vastupidavuskava kooskõlas 2021.–2030. aasta riiklikus energia- ja kliimakavas sisalduva teabega.

(22)Läti taaste- ja vastupidavuskavas keskendutakse eelkõige kestlikule liikuvusele. Riia suurlinnapiirkonna ümberkujundamine ja sellega seotud investeerimisprogramm linnade ühistranspordi ja taristu keskkonnasäästlikumaks muutmiseks peaks aitama oluliselt kaasa Läti transpordisektori CO2-heite vähendamisele. Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab ka meetmeid, millega keskendutakse energiatõhususe parandamisele kortermajades ning üldkasutatavates hoonetes ja ettevõtetes, samuti elektrivõrgu ajakohastamisele. See peaks aitama parandada energiatõhusust ja vähendada kasvuhoonegaaside heidet ehitussektoris. Taaste- ja vastupidavuskavas keskendutakse ka kliimamuutustega kohanemisele üleujutuste ja tulekahjude ennetamisse tehtavate investeeringute kaudu, mis peaksid aitama vahetult kaasa kliimamuutuste tagajärgedega kohanemise eesmärgile. Plaan ei sisalda meetmeid, mille eesmärk oleks elurikkus. Mõni kliimamuutuste leevendamise meede võib siiski aidata säilitada ka elurikkust, sest kliimamuutused on üks peamisi elurikkust ähvardavaid ohte.

Digipöörde toetamine