EUROOPA KOMISJON Brüssel,28.2.2020 COM(2020) 72 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Schengeni infosüsteemi (SIS) uute õiguslike aluste täielikuks rakendamiseks tehtavate ettevalmistuste seisu kohta vastavalt määruse (EL) 2018/1861 artikli 66 lõikele 4 ja määruse (EL) 2018/1862 artikli 79 lõikele 4















1.SISSEJUHATUS 28. novembril 2018. aastal võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu kolm uut määrust Schengeni infosüsteemi (SIS) loomise, toimimise ja kasutamise kohta. Uute SISi määrustega laiendatakse SISi kohaldamisala ja funktsioone järgmistes valdkondades: ·uued hoiatusteadete kategooriad ja olemasolevate hoiatusteadete kategooriate pakutavad täiendavad võimalused; ·SISi hoiatusteadetes kasutatavate andmekategooriate laiendamine; ·uued tehnilised võimalused; ·uued biomeetrilised funktsioonid; ·laiem juurdepääs SISi hoiatusteadetele riiklikul ja Euroopa tasandil. Neid uusi sätteid tuleb rakendada mitmes järgus. Määrustes on rakendamine jagatud järgmisteks etappideks: 1)rakendamise I etapp (käivitamiseks valmis 2019. aasta lõpuks): Europolile ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti lähetatud rühmade liikmetele antakse juurdepääs kõigile SISi hoiatusteadete kategooriatele; 2)rakendamise II etapp (käivitamiseks valmis 2020. aasta lõpuks): kõik liikmesriigid saavad SISis sõrmejäljepäringute tegemiseks kasutada sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi (AFIS); 3)rakendamise III etapp (käivitamiseks valmis 2021. aasta lõpuks): uute SISi määruste kõigi sätete täielik rakendamine. Seda silmas pidades on uutes määrustes sätestatud, et hiljemalt 28. detsembriks 2021 võtab komisjon vastu otsuse, milles määratakse kindlaks uute määruste kohane SISi toimima hakkamise kuupäev. Et seda saaks teha, peavad selleks ajaks olema täidetud järgmised tingimused: ·vastu on võetud kõik vajalikud rakendusaktid; ·liikmesriigid on komisjonile teatanud, et nad on võtnud vajalikud tehnilised ja õiguslikud meetmed; ning ·eu-LISA on teavitanud komisjoni kõigi testimiste edukast lõpuleviimisest. Määruse (EL) 2018/1861 artikli 66 lõike 4 ja määruse (EL) 2018/1862 artikli 79 lõike 4 kohaselt peab komisjon igal aastal esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande uute SISi määruste täielikuks rakendamiseks tehtavate ettevalmistuste seisu kohta. Käesolevas esimeses aruandes kirjeldatakse ettevalmistusi, mida komisjon, ametid ja liikmesriigid on teinud ajavahemikul 1. jaanuarist 2019 kuni 30. septembrini 2019. Aruanne põhineb liikmesriikidelt ja ametitelt küsimustike teel saadud teabel ning koosolekutel ja seminaridel saavutatud tulemustel. 2.UUTE SISi MÄÄRUSTE RAKENDAMISEKS TEHTAVATE ETTEVALMISTUSTE SEIS

2.1.Sidusrühmad Et saavutada 2021. aasta lõpuks uute SISi määruste täielik rakendamine, peavad eri sidusrühmad tegema tihedat koostööd. Komisjoni ülesanne on jälgida rakendamisprotsessi, tagada õigusnormide nõuetekohane ja ühtlustatud rakendamine ning võtta vastu vajalikud rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid. eu-LISA ülesanne on välja töötada keskne SIS ja sideinfrastruktuur, sh koostada tehnilised kirjeldused, korraldada testimisi ja tagada uue SISi toimimine määratud tähtaegadeks. Liikmesriikide ülesanne on arendada oma riiklikke süsteeme kooskõlas keskse SISi kujunemisega ning teha kõik vajalikud õiguslikud ja menetlusalased ettevalmistused SISi andmete ja täiendava teabe töötlemiseks kooskõlas uute SISi määrustega. Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti, Europoli ja Eurojusti ülesanne on tagada kõik ettevalmistused, et nende volitatud kasutajad saaksid juurdepääsu SISi andmetele kooskõlas uute SISi määrustega. 2.2.Komisjon 2.2.1.Tegevuse kooskõlastamine ja sidusrühmade kaasamine Komisjon lõi 2019. aasta jaanuaris liikmesriikide pädevate asutuste ja ELi ametite ekspertide võrgustiku, mis koordineerib tegevust ja abistab komisjoni mitmete ülesannete täitmisel: ·piiride ja julgeoleku infosüsteemide eksperdirühma raames on loodud SISi allrühm ja SIRENE allrühm; SISi allrühma ülesanne on anda komisjonile eksperdinõu tehniliste võimaluste kohta, et tagada SISi uute sätete ja funktsioonide nõuetekohane rakendamine ning koostada delegeeritud õigusakte; SIRENE allrühma ülesanne on anda komisjonile eksperdinõu SIRENE menetluste vajalike muudatuste kohta; ·vajalike rakendusaktide ettevalmistamisel komisjoni abistamiseks on asutatud komitee („SISi-SIRENE politsei“ ja „SISi-SIRENE piirivalve“); komitee on peamine otsustaja, kes kiidab heaks SISi ja SIRENE allrühmade ekspertide antud või eu-LISA juhitud tehnilistel nõupidamistel esitatud soovitused. Komisjon osaleb aktiivselt eu-LISA juhitavatel tehnilistel nõupidamistel ja tagab eri sidusrühmade tegevuse kooskõlastamise SISi-SIRENE komitee regulaarsete koosolekute kaudu. 2.2.2.Tehnilise arengu nõuete kindlaksmääramine Kõigepealt keskendusid komisjon ja liikmesriikide eksperdid sellele, et koostada kooskõlas uute määrustega keskse SISi tehnilise arendamise nõuded. SISi mittebiomeetrilise osaga seotud nõuete kindlaksmääramine viidi suures osas lõpule 2019. aasta aprillis. Pärast SISi-SIRENE komiteelt heakskiidu saamist saadeti kokkulepitud punktid eu-LISA-le, et toetada tehnilisi arutelusid liikmesriikidega ja lisada need tehnilistesse kirjeldustesse, või lisati need uute rakendusaktide eelnõudesse. Uute SISi määrustega nõutakse ka SISi biomeetriliste funktsioonide olulist arendamist. Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus tegi kolm uuringut SISi uute biomeetriliste funktsioonide kasutamise kohta: need hõlmavad sõrmejälje- ja peopesajäljetuvastust, näotuvastust ja DNA-profiile. 2019. aasta juunis lõppenud uuringutes leiti, et neid tehnoloogiaid on võimalik SISis kasutada, ja anti mõningaid soovitusi. Teadusuuringute Ühiskeskus pakub komisjonile ja eu-LISA-le pidevat tuge ka liikmesriikidega peetavate tehniliste arutelude käigus. 2.2.3.Tehniliste rakendusmeetmete ettevalmistamine Komisjon alustas rakendusmeetmete koostamist, keskendudes peamiselt tähtnumbriliste andmete SISi sisestamise ja seal töötlemise tehnilistele eeskirjadele. Aruandeperioodi lõpuks olid liikmesriigid ja komisjon jõudnud nende rakendusmeetmete sisu osas ühisele arusaamale. Komisjon kavatseb algatada vastuvõtmismenetluse 2020. aastal. Komisjon kavatseb 2020. aasta jooksul ajakohastada olemasolevat biomeetriliste andmete kvaliteeti käsitlevat rakendusakti, tuginedes Teadusuuringute Ühiskeskuse soovitustele ning eu-LISA juhitud selleteemaliste tehniliste arutelude tulemustele. 2.2.4.SIRENE käsiraamatu ajakohastatud versiooni koostamine SIRENE käsiraamat on rakendusakt, milles on sätestatud SISi hoiatusteadetega seotud täiendava teabe vahetamise kord. Kuna uutes määrustes on sätestatud rakendamise eri järgud, tuleb SIRENE käsiraamatut ajakohastada kahes etapis:

·I etapp hõlmab uuendusi, mis on vajalikud täiendava teabe vahetamiseks liikmesriikide ja Europoli vahel; need muudatused tuleb teha enne, kui Europol tehniliselt SIRENE võrgustikuga ühendatakse (kavandatud 2020. aastaks); ·II etapp hõlmab SIRENE käsiraamatu täielikku ajakohastamist, sh kõiki uusi menetlusi, mis on uutest määrustest tulenevalt vajalikud. I etapi jaoks koostas komisjon praeguse SIRENE käsiraamatu läbivaatamise ettepaneku ja esitas selle komiteele arutamiseks 12. septembril 2019. Komisjon kavatseb läbivaatamise lõpule viia 2020. aastal, enne kui Europol tehniliselt SIRENE võrgustikuga ühendatakse. II etapi jaoks vajalike muudatustega seoses analüüsis komisjon koostöös SIRENE allrühmaga uute SIRENE menetluste ja mitmes valdkonnas olemasolevate menetluste ajakohastamise nõudeid. Kavas on mitu väljapoole aruandeperioodi jäävat nõupidamist, mille eesmärk on jõuda 2020. aasta alguseks ühisele arusaamale peamiste sätete sisu osas. Kui sisu osas on kokkuleppele jõutud, tuleb teha järgmist: ·lisada muudetud SIRENE käsiraamatusse uued või muudetud menetlused, neid komitees arutada ja need kinnitada (seda tegevust juhib komisjon); ·ajakohastada tehnilisi kirjeldusi andmevahetuseks SIRENE büroode vahel (seda tegevust juhib eu-LISA); ·ajakohastada riiklikke SIRENE töövoo süsteeme kooskõlas andmevahetuse tehniliste kirjeldustega (seda tegevust juhivad liikmesriigid ja Europol). 2.3.eu-LISA 2.3.1.Kavandamine ja eelarve eu-LISA on kavandanud SISi toimima hakkamise kahes etapis: ·I etapp: 2019. detsembris on kasutusvalmis esimene ametlik versioon; see versioon tagab Europolile täieliku juurdepääsu SISile ning võimaldab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil luua tehnilise ühenduse SISiga; ·II etapp: 2021. aasta detsembris saab valmis ja võetakse kasutusele teine ametlik versioon, mis sisaldab kõiki uute määrustega seotud muudatusi; enne seda kavatseb eu-LISA teha neli testiseeriat. Määruse (EL) 2018/1861 artikli 5 lõike 3 kohaselt on eu-LISA-le eraldatud 31 098 000 eurot, et teha keskse SISi ja sideinfrastruktuuriga seoses nõutavat tehnilist arendustööd ning pakkuda sellega seotud tehnilist koolitust. Käesolevas aruandes ei ole veel üksikasjalikku ülevaadet kantud kuludest, kuna esimene aruandeperiood on väga lühike. 2.3.2.Tegevuse kooskõlastamine eu-LISA on otsustanud eraldada tehnilised arutelud, mis käsitlevad uute biomeetriliste funktsioonide kasutamist SISis, SISi mittebiomeetrilise osa arendamise teemalistest aruteludest. eu-LISA ja tema töövõtjate tegevust mõlema valdkonna tehniliste arenduste vallas koordineeritakse kaheosalise programmijuhtimise foorumi (PMF) kaudu („AFIS PMF“ käsitleb biomeetriat ning „SIS Recast PMF“ (uuesti sõnastatud SISi määruse programmijuhtimise foorum) käsitleb mittebiomeetrilist osa). Foorumis osalevad komisjon, kõigi liikmesriikide ja ametite projektijuhid ning eu-LISA projektimeeskond. 2.3.3.Keskse SISi mittebiomeetrilise osa tehniliste kirjelduste koostamine eu-LISA alustas SISi mittebiomeetrilise osaga seotud põhitegevust 2019. aasta mais pärast seda, kui SISi allrühm sai valmis nõuete loetelu ning SISi-SIRENE komitees tehti olulisi edusamme tehniliste rakendusmeetmete valdkonnas. Kasutajanõudeid sisaldava dokumendi esimene kavand esitati kõigile sidusrühmadele 2. septembril 2019. eu-LISA esitab liidese juhenddokumendi ja üksikasjaliku tehnilise kirjelduse esimese versiooni 2019. aasta oktoobris. Need kirjeldused plaanitakse lõplikult valmis saada 2020. aasta algul. eu-LISA on SISi töökorras hoidmise raamlepingu raames kirjutanud alla erilepingud keskse SISi arendamiseks. 2.3.4.Keskse SISi biomeetrilise osa tehniliste kirjelduste koostamine Keskse SISi biomeetriline komponent SIS AFIS (AFIS – sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteem) võeti kasutusele 2018. aasta märtsis. Uute SISi määrustega on ette nähtud olemasoleva biomeetrilise komponendi olulised muudatused. Eelkõige laiendatakse biomeetrilisi päringuid, lisades uued daktüloskoopiliste andmete kategooriad (peopesajäljed ja latentsed daktüloskoopilised andmed). Lisaks on uute SISi määrustega ette nähtud, et liikmesriikidel peab olema kõigis olukordades võimalik kasutada sõrmejäljeotsingu funktsiooni.

SIS AFISe edasiarendamiseks kooskõlas nende nõuetega on eu-LISA käivitanud AFISe 2. etapi projekti. Kõigepealt keskendub projekt arendamise analüüsi ja kavandamise aspektidele, mis hõlmavad projekti käivitamisega seotud eeltööd ning SIS AFISe 2. etapi nõuete, kirjelduste ja esialgse kava koostamist. Kasutajanõuete dokument ning liidese juhenddokument ja üksikasjalik tehniline kirjeldus valmivad 2019. aasta lõpuks. Teine etapp – rakendamine – algab 2020. aasta alguses. 2.4.Liikmesriigid 2.4.1.Kohaldamisala Käesolev aruanne hõlmab ainult liikmesriike, mis on praegu SISiga ühendatud. See puudutab kõiki ELi liikmesriike peale Iirimaa ja Küprose ning nelja Schengeni riiki (kokku 30 riiki). See puudutab ka Ühendkuningriiki vastavalt väljaastumislepingule. 2.4.2.Eelarve Määruse (EL) 2018/1861 artikli 5 lõike 4 kohaselt saavad liikmesriigid asjaomaste riiklike süsteemide kiireks ja tõhusaks ajakohastamiseks täiendava ülderaldise summas 36 810 000 eurot. Esimene osa sellest – 18 405 000 eurot – eraldati 2019. aastal. 2.4.3.SIS AFISe kasutuselevõtu seis (ettevalmistused peavad olema tehtud 2020. aasta lõpuks) Komisjon palus komitee 13. juuni koosolekul, et liikmesriigid annaksid teada, milline on SIS AFISe kasutuselevõtuks tehtavate ettevalmistuste seis nende liikmesriigis. Küsimustikule vastasid kõik liikmesriigid. Aruandeperioodi lõpus (30. septembril 2019) on seis järgmine: ·19 liikmesriiki on juba võtnud kasutusele AFISe otsingu funktsioon; ·3 liikmesriiki kavatsevad võtta AFISe otsingu funktsiooni kasutusele 2019. aasta jooksul; ·2 liikmesriiki kavatsevad võtta AFISe otsingu funktsiooni kasutusele 2020. aasta jooksul; ·6 liikmesriiki ei esitanud vastustes küsimustikule funktsiooni kasutuselevõtu üksikasjalikku ajakava; komisjon jälgib järgmisel aruandeperioodil (1. oktoober 2019 – 30. september 2020) hoolega rakendamise seisu nendes liikmesriikides. 2.4.4.Ettevalmistused uue õigusliku aluse täielikuks rakendamiseks (tuleb lõpule viia 2021. aasta jooksul) Liikmesriikide ettevalmistused on äärmiselt olulised, kuna komisjon saab määrata uue SISi toimima hakkamise kuupäeva alles siis, kui liikmesriigid on komisjonile teatanud, et nad on võtnud vajalikud tehnilised ja õiguslikud meetmed. Tuleb ka nentida, et liikmesriikide tegevus on alles algusjärgus, kuna liikmesriigid võivad oma riiklike süsteemide väljaarendamist reaalselt alustada alles siis, kui keskse SISi arendamise tehnilised kirjeldused on olemas ning tehnilised dokumendid on valmis (2020. aasta alguses). Komisjon palus 11. juuli 2019. aasta küsimustiku teel liikmesriikidelt teavet riigi tasandil tehtud ettevalmistuste kohta. Kõik asjaomased liikmesriigid vastasid. Liikmesriikidel paluti esitada teavet järgmiste valdkondade kohta: ·projekti kavandamine ja juhtimine; ·riigisisene kooskõlastamine; ·mõju hindamine eelarve, inimressursside, organiseerimise ja riiklike õigusaktide valdkonnas. Mis puutub projekti kavandamisse, on ligi pool liikmesriikidest (14 vastanut) alustanud projektikava ja sellega seotud vahe-eesmärkide piiritlemist või on sellega valmis jõudnud; ülejäänud pool (16 vastanut) kavatseb seda teha 2019. aasta lõpuks või 2020. aasta alguseks. Lisaks on suurem osa liikmesriike (24 vastanut) määranud konkreetse projektimeeskonna ja projektijuhi või teeb seda lähitulevikus; viis liikmesriiki juhib SISi rakendamist olemasolevate osakondade või töörühmade kaudu ning üks liikmesriik ei ole veel teada andnud, kuidas ta kavatseb rakendamist riigisiseselt juhtida. Suur osa vastanutest (26) kavatseb tagada riigi tasandil pädevate asutuste vahelise koostöö.

Mõju hindamise osas on liikmesriigid ettevalmistuste eri etappides: eelarvemõju hindamine: ·18 liikmesriiki viis hindamise lõpule 2019. aastal; ·8 liikmesriiki viib hindamise lõpule 2020. aastal; ·2 liikmesriiki alustab hindamist 2020. aastal; personalivajaduste hindamine: ·9 liikmesriiki viis hindamise lõpule 2019. aastal; ·9 liikmesriiki viib hindamise lõpule 2020. aastal; ·5 liikmesriiki alustab hindamist 2019. aasta lõpus või 2020. aasta alguses; korralduslike vajaduste hindamine: ·7 liikmesriiki viis hindamise lõpule 2019. aastal; ·9 liikmesriiki viib hindamise lõpule 2020. aastal; ·10 liikmesriiki on teatanud, et alustavad hindamist 2019. aasta lõpus või 2020. aasta alguses; riiklikele õigusaktidele avalduva mõju hindamine: ·9 liikmesriiki viis hindamise lõpule 2019. aastal; ·12 liikmesriiki viib hindamise lõpule 2020. aastal; ·1 liikmesriik teeb hindamise 2021. aasta alguses. Komisjon jälgib liikmesriikide ettevalmistuste käiku hoolikalt SISi-SIRENE komitee korrapärastel koosolekutel. 2.5.Ametid Aruande selles osas keskendutakse Europoli ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tehtavatele ettevalmistustele, kuna neid ameteid mõjutavad sätted jõustuvad juba 2019. aasta lõpus (rakendamise esimeses etapis).

Eurojusti mõjutavad muudatused on väikesed ja jõustuvad alles 2021. aasta lõpus. Seepärast ei käsitleta käesolevas aruandes Eurojusti ettevalmistusi. 2.5.1.Europol Europol on praeguste SISi määruste kohaselt juba SISi kasutaja. Uute määrustega on ette nähtud Europoli puudutavad muudatused järgmistes valdkondades: ·juurdepääs kõigile SISi hoiatusteadete kategooriatele ning ·ühendamine SIRENE võrgustikuga. Uued sätted jõustuvad 2019. aasta lõpus. Esimesel aruandeperioodil on Europol täiendanud olemasolevat SISi hoiatusteadetele juurdepääsu liidest ühtse otsingumootoriga, mis peaks kasutusele võetama 2019. aasta detsembris. Rakendamine on lõpule viidud ja koos eu-LISAga tehtavad integratsioonitestid on kavandatud 2019. aasta neljandaks kvartaliks. Europol kavatseb olla SIRENE võrgustikuga ühendamiseks valmis 2020. aasta lõpuks. SIRENE funktsioon kavatsetakse kasutusele võtta Europoli peakontoris (operatiivkeskuses), kus on ööpäevaringse töö suutlikkus. Europol plaanib integreerida SIRENE e-posti serveri oma sõnumivahetussüsteemi SIENA (Secure Information Exchange Network Application – turvaline teabevahetusvõrk), et tagada andmete terviklikkus ja sujuv töövoog. Lisaks tegi Europol järgmisi ettevalmistusi: ·2019. aastal kohandati Europoli sisemenetlusi, et lisada nendesse uus võimekus, mis on seotud täieliku SISile juurdepääsemisega; 2020. aastal tehakse veelgi uuendusi, et võtta arvesse ühendust SIRENE e-posti serveriga ja täiendava teabe vahetust; ·tehti õppekäike SIRENE büroodesse, et tutvuda parimate tavadega; ning ·alanud on eelnev konsulteerimine Euroopa Andmekaitseinspektoriga. Europoli eelarve juurdepääsu laiendamiseks SISi hoiatusteadete kõigile kategooriatele on 70 596 eurot. 2.5.2.Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet Uute SISi määruste kohaselt on Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti lähetatud rühmade liikmetel alates 2019. aasta lõpust õigus juurde pääseda kõigile SISi hoiatusteadete kategooriatele. Nende rühmade liikmed peavad kasutama SISi tehnilise liidese kaudu, mille on loonud ja mida hoiab töös Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet. Selleks on Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet 2019. aastal ette valmistanud ja heaks kiitnud projekti, mis koosneb järgmistest osadest: ·süsteemi arendamine, mis hõlmab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti peakorteris asuvat tehnilist liidest, veebirakendust ja mobiilirakendust andmebaasiga ühenduse loomiseks; ·seadmete tarne; ·süsteemi kasutamise korra ja eeskirjade väljatöötamine, sh sidekanalid, reeglid ja koostöö vastuvõtvate liikmesriikide ametiasutustega; ning ·lõppkasutajate koolitamine.