[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 20.9.2010

KOM(2010) 468 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Neljas aastaaruanne (2009) ühenduse abi kasutamise kohta nõukogu 27. veebruari 2006. aasta määruse (EÜ) nr 389/2006 (millega luuakse rahalise toetuse programm Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks) alusel

SISSEJUHATUS

Nõukogu määrus (EÜ) nr 389/2006, millega luuakse rahalise toetuse programm Küprose türgi kogukonna majandusarengu soodustamiseks (edaspidi „abimäärus”)[1], võeti vastu 27. veebruaril 2006. Nimetatud määruse alusel eraldati ühenduse 2006. aasta eelarvest 259 miljonit eurot.

Käesolevas neljandas aruandes käsitletakse ajavahemikku 1. jaanuar – 31. detsember 2009.

ABI KAVANDAMINE

2009. aasta eelarves nähti stipendiumiteks, koolide toetamiseks ja tehniliseks abiks ette 2,5 miljonit eurot[2].

RAKENDUSMEHHANISMID

Euroopa Komisjon vastutab abi haldamise eest peamiselt tsentraliseeritud haldamise kaudu. Teatavaid projekte hallatakse koos ÜRO arenguprogrammiga. Kõnealust abiprogrammi rakendatakse ELi liikmesriigi piirkonnas, mis ei kuulu asjaomase liikmesriigi tegeliku kontrolli alla ja kus ELi õigustikku ei kohaldata.

2006. aastal loodi laienemise peadirektoraadis programmi rakendamiseks programmi tugiüksus, kes kasutab Küprosel pikaajalisel missioonil viibimise ajal Nikosia põhjaosas asuvat, 2006. aasta septembris loodud ELi programmi tugibürood. Tugibüroos korraldatakse koosolekuid ja seminare Küprose türgi kogukonna sidusrühmadega. Samuti võimaldab see teostada otsest järelevalvet tööettevõtjate üle. Kontorilogistika teenuseid osutab 2012. aasta juunini kehtiva lepingu alusel eraettevõtja Deutsche Gesellschaft für Technische Zusammenarbeit (GTZ). Koosolekuid ja seminare saab korraldada ka Euroopa Komisjoni Küprose esinduses.

Aruandeperioodil suurendati pisut programmi tugiüksuse liikmete arvu. 2009. aasta detsembris koosnes see 41 liikmest, kelle hulka kuulusid 3 komisjoni ametnikku, 26 lepingulist töötajat ning 12 haldusalast ja logistilist tuge pakkuvat GTZi esindajat.

PROGRAMMI RAKENDAMINE ARUANDEPERIOODIL

Ülevaade

Komisjon rakendab programmi ainulaadsetes poliitilistes, õiguslikes ja diplomaatilistes tingimustes. Selleks et komisjon saaks programmi rakendada usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid järgides, on vaja erikorda.

ELi rahastatavate abiprogrammide puhul nähakse abi kasutamise õiguslik raamistik tavaliselt ette abi saava riigi valitsusega sõlmitava rahastamislepinguga, millega reguleeritakse näiteks maksustamist ning töö- ja elamislube. Kõnealuse programmi puhul ei ole sellist lepingut sõlmitud. Seepärast peab komisjon toetuma eeskirjadele ja tingimustele, mida tema arvates kohalikul tasandil parajasti kohaldatakse. Seega võib selliste eeskirjade ja tingimuste täitmise tagamine olla keeruline ning neid võidakse lepingu kehtivusaja jooksul muuta. Rahastamislepingu puudumine tähendab, et komisjon võtab endale ettevõtjatega lepinguid sõlmides rohkem riske kui tavaliselt.

Poliitilise konteksti tõttu võib Küprose türgi ettevõtjate vastu suunatud sissenõudekorralduste täitmisele pööramine (lepingutingimuste täitmata jätmise korral) olla keeruline. Komisjon on sellise riski leevendamiseks võtnud meetmeid, sealhulgas intensiivsed järelevalve- ja tugimeetmed, muutnud maksetingimusi, sidunud ettemaksed allakirjutatud hankelepingu tõendiga ja võtnud pangagarantiid laialdaselt kasutusele.

Komisjon toetub programmi edu kindlustamisel ja eelkõige programmi pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamisel Küprose türgi kogukonnale. Nimetatud kogukonna eksperdid osalesid tehniliste kirjelduste koostamisel ja tööülesannete kindlaksmääramisel ning kuulusid pakkumuste hindamise komisjoni. Küprose türgi kogukonna abisaajad täidavad projekti juhtkomiteedes olulist rolli.

2009. aastal oli lepinguid sõlmitud peaaegu kogu eraldatud 259 miljoni euro ulatuses ja selle tulemusel tõusis programmi raames lepingutega seotud rahaliste vahendite määr 99 %-ni (880 eraldi lepingut).

Kuna kahte projekti ei suudetud ellu viia, suunati nendega seotud lepingute sõlmimata jätmisest vabanenud 10 miljonit eurot ümber veeinfrastruktuuri projektidesse, ELi õigustiku rakendamise ettevalmistamisse ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamisse.

Endiselt valmistab muret eelkõige infrastruktuuriprojektide jätkusuutlikkus.

Kõikide suuremahuliste infrastruktuuriprojektide puhul pöörati tähelepanu omandiküsimustele, mille raames tehti eelkõige kindlaks projektid, mida teostatakse riigi- ning kohaliku omavalitsusüksuse maal.

Küprose põhjaosas toimus 2009. aasta aprillis poliitiline muudatus, kui nn parlamendi valimistel saavutas ülekaalu Rahvusliku Ühtsuse Partei.

Edusammud eesmärkide kaupa

Abiprogrammi üldeesmärk on hõlbustada Küprose taasühendamist, toetades selleks Küprose türgi kogukonna majanduslikku arengut, keskendudes seejuures eelkõige saare majanduslikule integreerimisele, kahe kogukonna vaheliste kontaktide ja ELiga suhtlemise edendamisele ning ELi õiguse rakendamise ettevalmistamisele.

1. eesmärk: infrastruktuuri arendamine ja ümberkorraldamine

2009. aastal korraldas programmi tugiüksus vee ja kanalisatsiooni infrastruktuuriprojektide raames hankeid 72,6 miljoni euro ulatuses ning sõlmis selle summa eest hankelepingud. Selle tulemusena ulatub vee valdkonnale eraldatud kogusumma nüüd ligikaudu 84 miljoni euroni. Peamiste rahastatavate tööde hulka kuulub uute kanalisatsioonivõrkude ja reoveepuhastite rajamine Famagustas ning Morphous (Güzelyurt) ning merevee magestamise tehase rajamine Sirianokhoris (Kümkoy). Viimati nimetatud leping sisaldab peatamisklauslit, mis võimaldab Türgi küprose kogukonna juhtidelt nõuda piisavat kindlust, et ehitusalale antakse vaba ja piiramatu juurdepääs ning et nad aitavad kaasa sujuvale, tõhusale ja tulemuslikule tööle. ÜRO arenguprogrammiga kirjutati alla toetuslepingule, mille alusel kaasrahastatakse kahe kogukonna jaoks kavandatud uut reoveepuhastit Mia Milias (Haspolat). Ülejäänud lepingud hõlmavad vananenud veetorustiku asendamist ja seadmete tarnimist veekvaliteeti kontrollivale kohalikule laboratooriumile.

Projekteerimiskonsultandi ebarahuldavad töötulemused tähendasid seda, et veesektori lepingute hankedokumentide lõplik vormistamine, pakkujate kutsumine ja pakkumuste hindamine, eelarvete koostamine ning läbirääkimiste pidamine lepingute üle (sealhulgas koos ÜRO arenguprogrammiga Nikosiasse rajatava reoveepuhasti lepingu üle) tuli lõpetada vähem kui kaheksa kuu jooksul enne lepingute sõlmimise tähtaega. Lisaks teostas tugiüksus järelevalvet Nikosia, Kyrenia ja Lefke reovee investeeringuprojektide lõpliku koostamise üle.

Looduskaitse valdkonnas viidi koolitusstrateegia kohaselt lõpule esimene koolitustsükkel. Koosolekuid avalikkuse teavitamiseks peeti kõigi kuue võimaliku Natura 2000 ala kohta. Natura 2000 ala haldamiskava eelnõu valmistati ette kuuest võimalikust alast viie kohta. Projekti ulatust laiendati, et see hõlmaks seitsmenda ala haldamiskava ettevalmistamist. Lepinguid seadmete tarnimiseks ning looduskaitseks ja -korralduseks vajalike rajatiste ehitamiseks sõlmiti 3,5 miljoni euro ulatuses.

Tahkete jäätmete valdkonnas tegeleti peamiselt nelja töö- ja kuue tarnelepingu pakkumisdokumentide ettevalmistamisega ning asjaomaste hangete korraldamisega. Kümnest hankest üheksa viidi edukalt lõpule, st leping kirjutati alla. Kümnendat lepingut täidab ÜRO arenguprogramm. Kato Dhikomo lähedal asuva vana prügimäe taastamiseks sõlmitud kolme peamise ehituslepingu täitmine peatati kõikide omandiküsimuste lahendamiseni, mistõttu tööde teostamine viibib vähemalt kuus kuud.

2009. aastal viidi lõpule Lefke (Lefka) endiste kaevanduste ja rafineerimistehaste taastamisega seotud ulatuslikud piirkonna uuringud, teostatavusuuring ning kontseptuaalsete projektide koostamine. Selgitati välja kõnealuse piirkonna taastamise võimalused, mille abil oleks võimalik viia miinimumini praegune mõju keskkonnale ja inimeste tervisele. Edasised tööd selles piirkonnas sõltuvad piirkonna tulevase arendamise kohta tehtavatest otsustest ja rahastamisvõimalustest.

Tänu säästudele oli 2009. aastal energeetika valdkonnas võimalik hankida täiendavaid elektriarvesteid. Sõlmiti leping, et töötada välja kasutajakontrollisüsteem (SCADA-süsteem), mis võimaldab elektrivõrku reaalajas kontrollida ja juhtida, kusjuures süsteemi kirjeldus tagab selle ühilduvuse ja koostalitlusvõime valitsuse kontrolli all olevates piirkondades praegu kasutusel oleva SCADA-süsteemiga. Sõlmiti ka leping rohkem kui 1 MW võimsusega päikeseenergia pilootjaama rajamiseks. 2009. aastal sõlmiti ka lepingud, et töötada välja nii klienditeenindussüsteem, mis koosneb elektrienergiaettevõtja praeguse kliendiandmete süsteemiga integreeritavast ja/või sellega seotavast tarkvarast ning asjaomasest riistvarast, kui ka saastuse kontrolli- ning ilma- ja tuuleseiresüsteem, mis võimaldaks jälgida Küprose põhjaosas asuvate elektrijaamade heiteid ja tuvastada nende mõju keskkonnale.

Telekommunikatsiooni valdkonna peamise investeerimislepingu raames uuendatakse olemasolevat võrku ja see asendatakse kaasaegse Interneti-põhise magistraalse infrastruktuuriga, mis märkimisväärselt lihtsustab telekommunikatsioonisüsteemide integreerimist kogu saarel. Selleks et aidata Küprose türgi kogukonnal hallata valdkonda vastavalt ELi standarditele ja rahvusvahelisele heale tavale ning viia ellu ulatuslik koolitusprogramm süsteemi uuendamiseks, sõlmiti 2008. aastal tehnilise abi leping. Lepingu kehtivusaega pikendati, et tagada kõnealusele valdkonnale hoolimata reformide viibimisest jätkuv toetus.

Liiklusohutuse programmi halduslepingus toetati lepingute sõlmimist programmi eri osade kohta. 2009. aasta alguses hakati andma tehnilist abi tõhusa õnnetuste infosüsteemi ja andmekogumissüsteemi loomiseks, et suurendada teadmisi liiklusõnnetuste kohta, ning aasta lõpus sõlmiti asjaomased tarnelepingud. 2009. aastal alustas tegevust ka konsultant, kes töötab kohalike kogukondade jaoks välja liikluskava. Enamikule lepingutele kirjutati alla 2009. aasta lõpus ja töödega alustatakse 2010. aastal. Lepingud hõlmavad sõidukite ülevaatuse programmi täiustamiseks antavat tehnilist abi ja asjaomaseid tarneid, juhtimisõiguse andmise korra täiustamiseks antavat abi, liiklusohutusalase teadlikkuse suurendamiseks kavandatud liiklusohutusalast teabekampaaniat ning praegustele ja tulevastele liikuvusvajadustele vastava maanteekava väljatöötamist. Liiklusõnnetusi põhjustavate tegurite kõrvaldamiseks koostatud projekti jaoks vajalike lepingute sõlmimine ja projekti enda rakendamine anti üle ÜRO arenguprogrammile.

2. eesmärk: sotsiaalse ja majandusliku arengu edendamine

Neli tehnilise abi meeskonda (maaelu arengu tugiüksus, loomakasvatuse ja maaviljeluse üksus ning programmijuhtimisüksus), kelle tegevust rahastatakse maaelu arengu sektori programmi raames, abistasid komisjoni mitme toetuskava käivitamisel ja hindamisel. Meeskonnad andsid sihtkoolitust ja tehnilist abi talunikele, veterinaararstidele, maaelu arengu ekspertidele ning kesktasandi ja kohalikele sidusrühmadele. Maaelu arengu toetuskava „Põllumajandusliku tootmise parandamine” raames sõlmiti 142 lepingut, mille koguväärtus oli ligikaudu 5 miljonit eurot. Toetuskava „Maaettevõtluse toetamine” raames anti 47 toetust (koguväärtus 3,3 miljonit eurot). Projekti „Kogukonna edendamine külaalgatuste kaudu ” kahe toetuskava raames sõlmiti 37 lepingut (koguväärtus ligikaudu 8 miljonit eurot). Lisaks sellele kirjutati alla 10 veterinaarlaborite ja maaviljelusega seotud tarnelepingule, mille väärtus ületas 2 miljonit eurot.

2009. aastal viidi ÜRO arenguprogrammiga ühiselt rakendatava kohaliku ja linnainfrastruktuuri uuendamise projekti raames lõpule Nikosia müüriga eraldatud vanalinna põhjaosas asuva Bedestani hoone restaureerimine, mida rahastas EL. Restaureerimise raames tehtud uuringule ja restaureerimise kavandamisele anti 2009. aastal teadustegevuse kategoorias Europa Nostra auhind. Pärast Küprose kahe kogukonna juhtide otsust viis ÜRO arenguprogramm lõpule teostatavusuuringu seitsmenda piiriületuspunkti avamise kohta, mis ühendaks Kato Pyrgose (Asagi Pirgo) ja Yeşilırmaki (Limnitise) küla. Teostatavusuuringut rahastas EL, kes andis ka tööde teostamiseks 2,5 miljonit eurot.

2009. aastal lõpuleviidud teise ja kolmanda hankekonkursi raames määrati kohalikele koolidele 44 toetust koguväärtuses 1,6 miljonit eurot. Projektid hõlmasid seadmete soetamist (IT-seadmed, keeleklassid jne) ja nendega seotud koolitusi ning teatavatel juhtudel õppekülastusi välismaale. Alg- ja keskharidussektori reformi jätkamiseks anti tehnilist abi. Kutsekoolidele mõeldud erivarustuse soetamiseks sõlmiti tarnelepingud.

Selleks et toetada elukestva õppe, sotsiaalse kaasamise ja aktiivse tööturupoliitika meetmeid, määrati väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kaubanduskodadele ja muudele koolitusorganisatsioonidele teise ja kolmanda konkursi raames 21 toetust, mille koguväärtus oli ligikaudu 1 miljon eurot. Tehnilist abi anti kutseharidus- ja koolitussüsteemide, elukestva õppe ja aktiivse tööturupoliitika meetmete arendamiseks ja edendamiseks, sealhulgas õppekülastuste tegemiseks Saksamaale ja Maltale.

9 miljoni euro suurust projekti „ Mikro- ja väikeettevõtjate laenukava ” ei olnud võimalik jätkata, kuna krediidiasutusega Kreditanstalt für Wiederaufbau ei suudetud sõlmida lepingut, mis vastaks Küprose põhjaosas valitsevatele eritingimustele. Rahalisi vahendeid eraldati eelkõige projektidele, millega toetatakse erasektori arengut.

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamiseks käivitati kaks toetusprogrammi, mis hõlmavad 33 lepingut väärtusega 4,5 miljonit eurot. Lisaks sõlmiti aruandeperioodil tehnilise abi projekt (2,7 miljonit eurot), milles keskendutakse majandus- ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arenguga seotud tavainstitutsioonidele ja -meetmetele .

3. eesmärk: leppimisele kaasaaitamine, usaldust suurendavad meetmed ja kodanikuühiskonna toetamine

Leppimise, usaldust suurendavate meetmete ja kodanikuühiskonna toetamise raames keskenduti peamiselt kodanikuühiskonna organisatsioonide tugevdamisele.

Toetuskavade „Küprose aktiivne kodanikuühiskond I, II ja III” raames anti 44 projektile 4,8 miljonit eurot. Kodanikuühiskonna tugiüksus (tehnilise toe meeskond) andis taotlejatele abi ja toetust, korraldades kodanikuühiskonna organisatsioonidele koolitusi.

Kadunud isikute otsimisega tegelevale komiteele eraldati 2 miljonit eurot. Arvestades varasemat 1,5 miljoni euro suurust toetust, on EL kahte kogukonda hõlmava projekti suurim üksikrahastaja.

Demineerimise valdkonnas alustati viimast etappi: kogu puhvertsoon peaks olema täielikult miinivaba 2011. aasta aprilliks. EL on otsustanud eraldada täiendava 2,5 miljoni euro suuruse toetuse, et tagada projekti lõpuni selle kaasrahastamine koos Küprose Vabariigiga, kes on teinud sama suure eraldise.

Euroopa Nõukogu „ Poliitteaduste akadeemia ” projekti raames keskenduti Küprose noorte juhtide seas ühise arusaama kujundamisele saare tulevikku integreerunud Euroopas käsitlevates põhiküsimustes. Saare mõlema kogukonna noortest juhtidest koosnev rühm osales kolmel seminaril.

4. eesmärk: Küprose türgi kogukonna lähendamine Euroopa Liidule

Ühenduse stipendiumiprogrammi kolmandal aastal anti akadeemiliseks aastaks 2009–2010 kokku 203 stipendiumit (121 lõpetajale, 27 üliõpilasele ja 55 õpetajale). Üliõpilased ja õpetajad said õppeprogrammi vabalt valida, kuigi eelistatuks peeti teatavaid valdkondi (majandus, õigus, Euroopa õpingud, kõik insenerivaldkonnad, avalik haldus, riigi rahandus jne), kus napib Küprose türgi kogukonnast pärit kvalifitseeritud spetsialiste. Õppima suunduti Ühendkuningriiki, Madalmaadesse, Prantsusmaale, Belgiasse, Saksamaale, Itaaliasse, Hispaaniasse, Rootsi, Leetu, Eestisse, Austriasse, Portugali ja Kreekasse.

Projekti „Noorsoovahetuse ja muude inimestevaheliste kontaktide edendamine” kahe toetuskava raames eraldati 15 projektile 0,8 miljonit eurot. Eesmärk on aidata Küprose türklastel paremini mõista Euroopa väärtusi, kogemusi ja multikultuurseid traditsioone. Kõnealuse projekti raames antavaid toetusi taotleti loodetust vähem.

Loodi infopunkt , mis alustas oma tegevust 2009. aasta juunis, pakkudes Küprose türgi kogukonnale teavet ELi ja eelkõige tema abiprogrammi kohta ning korraldades koos Euroopa Komisjoni Küprose esindusega laia kõlapinnaga üritusi.

5. eesmärk: Küprose türgi kogukonna ettevalmistamine ELi õigustiku ülevõtmiseks ja rakendamiseks

Kõnealuses valdkonnas antakse abi peamiselt Euroopa Komisjoni tehnilise abi infobüroo (TAIEX) kaudu. 2009. aastal korraldati Küprose türklastele TAIEXi kaudu 237 tehnilise abiga seotud üritust, nagu koolituskursused, õpikojad ja seminarid, milles osales ELi liikmesriikidest 449 eksperti.

Üritustel keskenduti peamiselt ELi õigustiku tulevase rakendamise kava väljatöötamisele. Kavaga nähakse ette selge raamistik nii tehnilise abi kui ka koolituse kavandamiseks ja pakkumiseks, et aidata Küprose türklastel valmistuda ELi õigustiku rakendamise peatamise lõpetamiseks pärast taasühendamist. Abi anti kõnealuse kava 13 sektorile, nagu põllumajandus, rahapesuvastane sektor, keskkond, statistika ja tarbijakaitse[3]. Tehti märkimisväärseid jõupingutusi, et TAIEXi tegevus oleks Küprose türklaste kogukonna eriomast olukorda arvestades asjakohane ja rahuldaks nende erivajadusi. Eesmärk oli anda senisest enam struktureeritud, keskmise tähtajaga projektipõhist abi, kuna see pakuks stabiilset tuge kõnealuse kava eesmärkide täitmiseks. Pärast kõikide ELi liikmesriikidega konsulteerimist valis TAIEX ELi liikmesriikidest aasta lõpuks välja ligikaudu 70 eksperti, kes aitavad Küprose türklastel rakendada keskmise tähtajaga projekte.

TAIEX pakub ka koolitust ELi õigustikuga ühtlustatud õigusaktide ettevalmistamise kohta, et õigusaktid oleksid pärast Küprose probleemi igakülgset lahendamist kohe kohaldatavad. Samuti korraldati ELi rahaliste vahendite tulevase haldamisega seoses koolitusi riiklike kulutuste haldamise valdkonnas.

Toetati üle eraldusjoone toimuva kaubanduse arengut. TAIEX kaasas ELi liikmesriikide eksperte sageli kartuli ja kala veterinaar- ja fütosanitaarkontrollidesse.

Selleks et tagada 2010. aastal TAIEXi kaudu piisav rahastamine ja võttes arvesse abivajaduse suuremist pärast kokkuleppe saavutamist, eraldati TAIEXile täiendavalt 5,5 miljonit eurot. Selle tulemusel ulatub kõnealuse tehnilise abi kogueelarve alates 2007. aastast 14,5 miljoni euroni, millest 8,3 miljonit eurot seoti 2009. aasta lõpus konkreetsete tegevussuundadega.

Assigneerimata tehniline abi ja programmi reserv

Programmi reservi kasutati kadunud isikute otsimisega tegeleva komitee tegevuse täiendavaks toetamiseks (2 miljonit eurot) ja demineerimiseks (1,5 miljonit eurot)[4], assigneerimata tehnilise abi reservi (1,2 miljonit eurot) TAIEXi tegevuskulude katmiseks.

Finantsabi abimääruse artikli 4 lõike 3 kohaste halduskulude katmiseks

Programmi rakendamiseks nähti ette kokku 18,65 miljonit eurot (st 7,2 % kogueraldistest), millest kaeti personalikulud (kuni 9,65 miljonit eurot) ja tehnilise abiga seotud üldtegevuskulud (9 miljonit eurot). Selleks et teha majanduskasvu ja säästva arengu alase majandusanalüüsi programmi raames uuringuid, lepiti Maailmapangaga kokku 1 miljoni euro suuruse sihtfondi loomises.

Alates 2010. aastast kaetakse personalikulud laienemise peadirektoraadi üldiste halduskulude eelarverealt.

Rahastamine (lepingute sõlmimine ja väljamaksete tegemine)

Lepingute sõlmimine

Aruandeperioodil sõlmiti programmi operatiivmeetmete rahastamiseks lepinguid 181 miljoni euro eest.

Lepingute sõlmimise tähtajaks, 2009. aasta detsembriks oli lepinguid sõlmitud 247,6 miljoni euro eest, mis moodustas 99,38 % abiprogrammi operatiivmeetmete rahastamiseks ettenähtud 249,15 miljonist eurost. Lepingud enamiku rahaliste vahendite kohta sõlmiti aasta viimases kvartalis.

Programmi personali- ja lähetuskuludest (9,85 miljonit eurot) jäi 2,8 miljonit eurot kasutamata, kuna personalikulude katmiseks otsustati kasutada haldusassigneeringuid, mitte tegevusassigneeringuid, nagu algselt oli ette nähtud.

Väljamaksed

Aruandeperioodil tegi Euroopa Komisjon väljamakseid 42 miljoni euro ulatuses. Seda oli märkimisväärselt vähem kui 2009. aasta eelarve algsel koostamisel ette nähti, mistõttu 42 miljonit eurot tuli kanda maksete assigneeringutest üle teistele eelarveridadele. Väljamakseid tehti kavandatust vähem peamiselt seetõttu, et paljud lepingud sõlmiti kavandatust hiljem, mistõttu mitmed tegevusmeetmed nihkusid 2009. aastast 2010. aastasse.

2009. aasta lõpuks oli 259 miljonist eurost välja makstud kokku 75,8 miljonit eurot (30 %).

Järelevalve

Järelevalve vahemehhanism on foorum, kus arutatakse abisaajatega üksikasjalikult programmi rakendamist. Aruandeperioodil toimus järelevalve vahemehhanismi raames üks kohtumine (2009. aasta juunis).

Audit ja kontroll

Laienemise peadirektoraadi siseauditi suutlikkust hindav üksus korraldas 2008. aastal siseauditi. Peamised soovitused, mis anti Küprose põhjaosas valitsevaid erilisi õiguslikke tingimusi arvesse võttes eelkõige usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks, viidi ellu (välja arvatud soovitus värvata täiendavaid ametnikke, kuna ametikohti ei ole piisavalt).

Hindamine

2009. aasta juunis tegid väliseksperdid erakorralise hindamise. Hindamisaruandes soovitati jätkata Küprose türgi kogukonna abistamist ja esitati järeldused, mida võetakse tulevase abi kavandamisel arvesse (jätkata väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele suunatud toetuskavade ning lepitusmeetmete kasutamist).

Teavitamine, reklaam ja nähtavus

Aruandeperioodil avaldati programmiga seotud küsimustes 33 pressiteadet. Korraldati 85 avalikku üritust. Programmi meeskond ja komisjoni esindus tegid koostööd programmi nähtavuse suurendamiseks. Massimeedias tehti teabekampaaniaid, millest enamiku eesmärk oli tutvustada toetuskavasid. Nähtavuse suurendamisele aitas kaasa ka Euroopa Komisjoni Küprose esindusega tehtav koostöö: pressiteadete levitamine, intervjuud meedias ja muu tegevus.

Infopunkt aitas suurendada abiprogrammi nähtavust Küprose türgi kogukonna hulgas.

Kaks peamist laia kõlapinnaga üritust olid järgmised: 1) Nikosias Bedastani hoone avamine, kus osalesid Küprose mõlemad kogukonnad, ning 2) tseremoonia, millega tähistati ELi vahenditest täiendava 2 miljoni euro andmist kadunud isikute otsimisega tegelevale komiteele ja kus osalesid Küprose mõlema kogukonna juhid.

Konsultatsioonid Küprose Vabariigi valitsusega

Küprose Vabariigi valitsuse esindajatega peeti koosolekuid, eriti kui saart külastasid komisjoni kõrgemad ametnikud. Ka asjaomaste ministeeriumide esindajatega peeti töörühma tasandi kohtumisi, eelkõige keskkonna-, energeetika- ja telekommunikatsioonivaldkonnas, et võtta arvesse saareülese kavandamise aspekte.

Omandiõiguse kontrollimise valdkonnas jätkab komisjon 2010. aastal koostööd Küprose Vabariigi valitsuse asjaomaste talitustega.

KOKKUVÕTE

Aruandeperioodil keskenduti peamiselt järgmisele:

1. lepingute sõlmimine: aruandeperioodil sõlmiti lepinguid rohkem kui 60 % programmi operatiivmeetmete kohta;

2. rakendamine: järelevalve ELi rahaliste vahendite kasutamise üle tööettevõtjate ja toetuse saajate poolt.

Mõned eelnevates aruannetes nimetatud probleemid vajavad endiselt lahendamist. Aruandeperioodil mõjutasid abiprogrammi rakendamist järgmised probleemid:

3. Küprose türgi ja kreeka kogukonna vaheline koostöö, mis on programmi edu võti;

4. abi saava kogukonna vähene suutlikkus abi vastu võtta: Küprose türgi kogukond on väike ja peamiseks probleemiks on niivõrd suure hulga rahaliste vahendite vastuvõtmine väga lühikese aja jooksul. 2009. aasta jooksul märgati siiski suutlikkuse suurenemist;

5. abi andmisega seotud küsimused: projektide ettevalmistamiseks ning lepingute sõlmimiseks ja täitmiseks vajalik aeg on teataval määral mõjutanud ELi rahalise toetuse andmise usaldusväärsust. Kuna 2009. aastal sõlmiti palju lepinguid, pööratakse 2010. aastal kõnealusele probleemile kõikide lepingute täitmise raames olulist tähelepanu;

6. omandiküsimused: eraomanike õigusi austati täielikult. See kehtib eelkõige jäätmekäitlussektori kohta, kus sõlmiti kolm ehituslepingut, mis sisaldasid peatamisklauslit, millega tagati piisav aeg kõikide omandiküsimuste lahendamiseks;

7. jätkusuutlikkus : Küprose türgi kogukonda on vaja veenda oluliste valdkondade (telekommunikatsioon, energeetika) reformi vajalikkuses. Selle tõttu viibib reformi rakendamine ja see seab ohtu investeeringute jätkusuutlikkuse.

[1] ELT L 65, 7.3.2006, lk 5.

[2] Komisjoni 8. oktoobri 2009. aasta otsus K(2009) 7569.

[3] ELi õigustiku tulevase rakendamise kava 13 sektori täielik loetelu: kapitali vaba liikumine, riigihanked, äriühinguõigus, konkurentsipoliitika, finantskontroll, finantsteenused, põllumajandus ja maaelu areng, toiduohutus, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika, transport, statistika, sotsiaalpoliitika ja tööhõive, keskkond ning tarbija- ja tervisekaitse.

[4] Kiidetud heaks komisjoni 22. aprilli 2009. aasta otsusega nr 2928/2009.