ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 22.12.2004 
KOM(2004) 832 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
EUROOPA RAHANDUSSTATISTIKA  JUHTIMISSTRATEEGIA 
 
ET 2   ET KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE 
EUROOPA RAHANDUSSTATISTIKA  JUHTIMISSTRATEEGIA 
1. SISSEJUHATUS 
Euroopa Liidu majanduspoliitika raames kont rollitakse eelarvedistsipliini täitmist 
valitsemissektori eelarvepuudujääg i ja võlaga seotud kvantitatii vsete kriteeriumite alusel. 
Seetõttu on eelarvestatistika kvaliteet  väga oluline, et  tagada kokkulepitud 
järelevalveraamistiku piisav ra kendamine ja rahanduspoliitika tõhus koordineerimine. 2002. 
aasta novembris võttis komisjon vastu teatise eelarvestatistika kvaliteedi parandamise 
vajaduse ja vahendite kohta1, milles tehti majandus- ja rahandusministrite nõukogule 
ettepanek kinnitada ülemäärase eelarvepuudujäägi  menetluse käigus an dmete koostamise ja 
esitamise tegevusjuhised. Majandus- ja rahandusministrite nõukogu võttis 18. veebruaril 2003. aastal vastu otsused, mis si saldasid tegevusjuhiseid. 
EL-i finantskontrollile esitatud valitsemissektori eelarvepuudujääk i ja võlga iseloomustavate 
näitajate kvaliteedi ja usaldusväärsuse küsimusele on viimasel ajal pööratud rohkem 
tähelepanu. Finantsteadetes es itatud andmeid on oluliselt mu udetud, mis on aeg-ajalt seadnud 
ohtu eelarvekontrolli usaldusväärsuse. 
Ministrite nõukogu (majandus- ja rahandusmini strite nõukogu) 2. juuni 2004. aasta istungil 
tunnistati puudujääke rahandusstat istika koostamises ja komisjon ile esitamises,  eriti selle 
sõltuvust muudatustest poliitik as ja valimistsüklitest. Pärast märkimist, et „ usaldusväärne 
statistika on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse usal datavuse tagamiseks olulise 
tähtsusega“ , kutsus ministrite nõukogu komisjoni üles „ tugevdama esitatud finantsandmete 
kvaliteedi kontrolli ja esitama tule muse nõukogule enne 2004. aasta lõppu“.  Samuti palus 
nõukogu komisjonil teha 2005. aasta juuniks ettepanek koostada „statistikaasutuste 
institutsionaalse ülesehituse Euroopa miinimumstandardid,“… „mis tugevdavad 
liikmesriikide statistikaasutuste sõltumatust, terviklikkust ja vast utust“. „Kõnealused 
standardid peaksid samuti aitama lahendada rahandusstatistika kvaliteediga seotud 
konkreetseid probleeme“  
Komisjon võttis 3. septembril 2004. aastal vastu teatise „Majandusjuhtimise tugevdamine 
ning selgitused stabiils use ja kasvu pakti rakendamise kohta“ (KOM (2004) 581 lõplik). 
Teatises teeb Euroopa Komisj on ettepanekud Euroopa Liidu fi nantsraamistiku jõustamise 
võimaliku parandamise kohta: 
„Rahandusraamistiku rakendamine ja usaldusv äärsus sõltub samuti rahandusstatistika 
kvaliteedist, õigeaegsus est ja usaldatavusest  ning valitsemissektori eelarveseisundi 
hindamisest. Nimetatud eesmärgi saavutamisel e aitab kaasa edastatud andmete täiustatud 
kontroll Euroopa Liidu tasandil: majandus - ja rahandusministrite nõukogu 2. juuni 2004. 
                                                 
1  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule, mis käsitleb eelarvestatistika kvaliteedi 
parandamise vajadust ja vahendeid (KOM(2002) 670 lõplik). 
 
ET 3   ET aasta otsustele tuginedes koostab komisjon sta tistikaasutuste institutsionaalse ülesehituse 
Euroopa miinimumstandardid“.  
Kreeka 2004. aasta septembri finant saruandes oli 2000.–2003. aasta andmeid 
eelarvepuudujäägi ja võla kohta ol uliselt muudetud. See seadis kahtluse alla varem Kreeka 
poolt eelarvepuudujäägi ja võla koht a teatatud andmete usaldus väärsuse ja tõi välja 
rahandusstatistika kontrollimise võimalikud nõrgad küljed. 
Kreeka eelarvepuudujäägi ja võla koh ta esitatud andmetes muudatuste tegemist käsitlevas 23. 
septembri 2004. aasta avalduses ütles volinik Almunia: „ Majandus- ja rahaliidus on statistika 
koostamine liikmesriikide kohustus ja jääb selle ks ka uue põhiseaduse järgi. Seetõttu on väga 
oluline, et liikmesriikide statistikaasutuste sõ ltumatust, terviklikkust ja vastutust tulevikus 
tugevdatakse. Majandusjuhtimise k ohta esitatud teatises sätest atut järgides ning kooskõlas 
majandus- ja rahandusministrite nõukogu 2. juuni 2004. aasta otsustega teeb komisjon selleks 
varsti asjakohased ettepanekud.“ 
1. detsembril 2004. aastal võttis komisjon vastu ko misjoni teatise Euroopa Parlamendile ja 
nõukogule „Aruanne Kreeka eelarve kohta edasta tud andmete muutmise eest vastutuse 
kandmise küsimuses“2, milles esitati ülemaailmsel tasandil esinevate korduvate probleemide 
analüüs. 
Käesoleva teatise eesmärk on esitada komisjoni järjepidev strateegia, tugevdamaks 
rahandusstatistika juhtimist Euroopa Liidu ta sandil allpool esitatud kolme tegevussuunda 
järgides: 
– esiteks tuleb selgitada asjakohaseid sätt eid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses 
kasutatavate statistiliste a ndmete kvaliteeti kohta. Esitatakse ettepanek, mille eesmärk on 
andmete kontrollimise mehhanisme tugevdades olemasolevate reeglite täiendamine. 
Kehtiva seaduse järgi ei ole komisjonil (Eurostatil) volitust valitsemissektori 
raamatupidamisaruandeid vahetult kontrollida.  Olemasolevaid reegleid tuleb laiendada, 
tagamaks, et Eurostat kui statistikaasutus sa aks tõhusalt kontrollida li ikmesriikide esitatud 
andmeid; 
– teiseks tuleb parandada komisjoni ja eriti Eurostati ning majanduse ja rahanduse 
peadirektoraadi toimevõimet. Püstitatud ülesandeid on vaja süsteemselt planeerida, lisaks on vaja läbi viia pikemaaja lisi ning põhjalikumaid kontrolle.  Samuti tuleb kasutada kõiki 
olemasolevaid oskusi, seda ka liikmesriikide tasandil; 
– kolmandaks on vaja kehtestada liikmesriikide statistikaasutuste sõltumatust, terviklikkust 
ja vastutust reguleerivad ül eeuroopalised standardid.  
                                                
 
2 KOM(2004) 784 lõplik. 
 
ET 4   ET 2. VARASEMATE  KOGEMUSTE  KASUTAMINE 
2.1. EL-i õiguslik raamistik 
EÜ asutamislepingu artiklis 104 on sätestatud, et liikmesriigid hoiduvad ülemäärasest 
valitsemissektori puudujäägist ning komisjon jälgib liikmesriikid e eelarveseisundit ja 
valitsemissektori võla kujunemist, selleks et vä lja selgitada tõsised v ead, tagamaks vastavust 
nõuetekohasele eelarv edistsipliinile. 
Asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevas protokollis on 
muuhulgas sätestatud, et liikmesriigid esitavad  komisjonile viivitam ata ja korrapäraselt 
aruandeid oma kavandatud ja tegeliku puudujää gi ning oma võla taseme kohta. Protokolli 
kohaldamiseks kasutatavad statis tilised andmed esitab komisjon. 
Protokolli üksikasjalikud eeski rjad (sealhulgas komisjonile  teatamise menetlus) on 
täpsustatud nõukogu määrus es (EÜ) nr 3605/933 (muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 
475/20004 ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 351/20025). Protokollis ja määruses kasutatud 
mõisted (näiteks „valitsemissektor“ ja „ puudujääk“) on määratletud vastavalt nõukogu 
määrusega (EÜ) nr 2223/966 kehtestatud Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemile 
(ESA 95). ESA 95 on statistili ne standardite, määratluste ja raamatupidamisarvestust 
reguleerivate sätete viitesüsteem, mille eesmärk on tagada liikmesriikide esitatud andmete seostatus ja võrreldavus.  
Pärast komisjoni ettepanekut võeti majandus - ja rahandusministrite nõukogu 2003. aasta 18. 
veebruari istungil vastu ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse läbiviimiseks andmete koostamise, edastamise ja avaldamise tegevusjuhised, et selgitada menetlust liikmesriikide ja komisjoni tasandil
7. 
Tegevusjuhistes on sätestatud, et komisjoni ülesandeid statistikaasutusena ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluses täidab komisjoni nimel Eurostat. Liikmesriikides ei koosta 
komisjon siiski vahetult andmeid valitsemisse ktori kohta, vaid toetub liikmesriikide 
ametiasutuste koostatud ja edastatud andmetele. 
Tegevusjuhistes on ka sätted eelarve kohta koost atud andmete kvaliteedi tagamiseks, millega 
määratakse kindlaks suunised metodoloogilist e probleemide lahendamiseks ja andmete 
raamatupidamiseeskirjadele vastavuse kontrollimiseks. 
                                                 
3 Nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule 
lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (EÜT L 332, 
31.12.1993, lk 7). 
4 Nõukogu 28. veebru ari 2000. aasta määrus (EÜ) nr 475/2000, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 
3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust 
käsitleva protokolli kohaldamise kohta (EÜT L 58, 3.3.2000, lk 1). 
5 Komisjoni 25. veebruar i 2002. aasta määrus (EÜ) nr 351/2002 , millega muudetakse nõukogu määrust 
(EÜ) nr 3605/93 seoses ESA 95le viitamisega (EÜT L 55, 26.2.2002, lk 23). 
6 Nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse 
ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1), viimati muudetud Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1267/2003 (ELT L 180, 18.7.2003, lk 
1). 
7 KOM(2002) 670 lõplik. 
 
ET 5   ET Hiljutised arengud ja eelkõige olulised  muudatused Kreeka valitsemissektori 
eelarvepuudujäägi ja võla kohta edas tatud statistikas viitavad keh tivate eeskirjade täiendamise 
vajadusele. 
2.2. Statistilise järelevalve kogemus 
Eelarvega seotud arengute tä pseks jälgimiseks liikmesr iikides on vaja põhjalikku, 
usaldusväärset ja õigeaegset rahandusstatis tikat. EL-i õigusaktides on sätestatud, et 
komisjonile edastatavad finantsandmed peavad vastama Euroopa rahvamajanduse 
arvepidamise süsteemi ESA 95 määratluste nõue tele. Finantsandmed, mis vastavad ESA 95 
statistikastandarditele, on s obivad võrdlevaks analüüsiks. 
Liikmesriigid on ülemäärase ee larvepuudujäägi menetluse raames alates selle rakendamisest 
1994. aastal esitanud komisjonile ESA andmeid valitsemissektori eel arvepuudujäägi ja võla 
kohta. Saadud kogemus näitab, et komisjonile es itatud ESA andmete kvaliteet on kümne aasta 
jooksul pidevalt paranenud. 
Lisaks näitab kogemus siiski, et veel on aren guruumi, kuna erinevad probleemid mõjutavad 
jätkuvalt statistika kval iteeti, ning et nüüd on õige  aeg võtta meetmeid, mis tagavad eeskirjade 
ühtlustatud rakendamise kõnealuses olulise tähtsu sega valdkonnas vastavalt 3. jaos esitatule. 
Arvestades eelnimetatut, tuleb tagada, et ESA 95 raamatupidamiseeskirju tõlgendatakse 
õigesti ja vajalikke metodoloogi lisi nõudeid rakendatakse järjep idevalt. Veel on oluline 
kindlustada, et liikmesriikide suutlikkus statistika t koostada oleks piisav, et esitada 
usaldusväärseid andmed ettenäht ud tähtaja jooksul. Lõpuks tuleb kinnitada, et liikmesriikidel 
on tugevad valitsemissektori põhiandmete kogumi se ja liigitamise süsteemid, et nende 
koostatud eelarve täitmise aruanne on kvaliteet ne ja et statistikutel on juurdepääs 
kvantitatiivsetele andmetele va stavalt vajalikule ajakavale. 
Eurostatil on põhiline vastutus selle tagamise l, et EL-i finantsjärelevalve teostamisel 
kasutatavad andmed vastaksid vajalikele statistikaalastele kvaliteedinõuetele. Nimetatud eesmärgi täitmiseks tuleb pidada regulaars et ja põhjalikku dialoogi liikmesriikide 
statistikaasutustega. Eurostat on pide valt tugevdanud ülem äärase eelarvepuudujäägi 
menetluse käigus teatatud andmete kvaliteedi kontrolli. Aastate jooks ul on vastu võetud EL-i 
statistikaalaseid õigusakte, et tagada liikmesriikide poolt valitsemissektori arvepidamisalase ESA 95 nõuetele vastava statistika kõikehõlma v ja õigeaegne edastamine Eurostatile. 
3. KOMISJON
 TEEB  ETTEPANEKU  KOLME  TEGEVUSSUUNA  KOHTA 
Käesoleva olukorra lahendamiseks on komisj on Kreeka eelarve kohta edastatud andmete 
muutmise eest vastutuse kandmise küsimust käsitlevas teatises8 välja pakkunud kolm 
tegevussuunda, mis on seotud vastavalt õi gusraamistiku arendamise, Eurostati ning 
majanduse ja rahanduse peadirektoraadi to imevõime parandamise ja liikmesriikide 
statistikaasutuste sõltumatust tagavate Eur oopa standardite kehtestamisega. Põhieesmärk on 
kehtestada Euroopa tasandil raha ndusstatistika juhtimise tugeva m ühtne järelevalve, mis on 
olulise tähtsusega ka majanduse juhtimisel. 
                                                 
8 KOM(2004) 784 lõplik. 
 
ET 6   ET 3.1. Õigusliku raamistiku täiustamine 
Kõigepealt teeb komisjon ettepaneku täiendada olemasolevaid eeskirju, et tugevdada andmete 
kontrollimehhanisme. Kehtivates seadustes on säte statud, et komisjonil ei ole õigust vahetult 
kontrollida avaliku sektori raamatupidami saruandeid, veel vähem koguda andmeid 
liikmesriikide eest. Komisjon ei saa subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt laiendada oma õigusi sel määral, et ta võtab üle liikmesriikide ülesa nded andmete kogumise, koostamise ja teatamise 
süsteemis, kui seadusandja ei ole seda ette nä inud. Kuna Eurostat peab statistikaasutusena 
suutma esitatud andmeid tõeliselt kontrollida, on vaja kehtivaid sätteid täiendada õigusaktiga, 
mis sisaldaks järgmisi punkte:  
– auditeerimise tunnustamine dokumentide alus el, milles on sätestatud komisjoni õigus 
uurida vahetult liikmesriikide avaliku sektor i raamatupidamisaruandeid ning samuti vastav 
liikmesriikide ametivõimude kohustus säilitada ja teha kättesaadavaks kõiki asjakohaseid 
teabeallikaid; 
– liikmesriikides läbiviidava andmete vastavus e kontrollimise kehtestamine ja nimetatud 
ülesande täitmisel komisjoni volituste ulatus e täpne määratlemine, näiteks juurdepääsu 
tagamine kõikidele asukohtadele, ko gu teabele ja kõikidele isikutele; 
– konfidentsiaalsusnõudest erandite täpne  määratlemine, kui liikmesriik on 
konfidentsiaalsusnõude kehtestanud ja see on tõepoolest seotud õigustatud huviga; 
komisjon on omalt poolt kohustatud konfidentsiaalsust säilitama; 
– nimetatud kontrollide läbiviimis t käsitlevate eeskirj ade kehtestamine, näiteks määratakse 
kindlaks, kas teiste liikmesriikide eksperdi d võivad kontrollide läbiviimises osaleda. 
Komisjon kavatseb teha ettepaneku seaduseeln õu kohta, mis võimaldaks andmeid põhjalikult 
kontrollida. Seaduseelnõu sisaldab ka meetme id, millega pannakse liikmesriikidele tõeline 
vastutus komisjonile esitatavate eelarvealaste andmete eest, seda eriti sätete abil, millega määratakse kindlaks andmete edastajate vastutus nende õigsuse eest. 
Eelnõuga rakendatakse veel mitut algatust, mille  abil suurendatakse läbipaistvust, näiteks 
finantsteadete tabelite levitamine ja liikmesriikides läbiviidud kontrolli kohta koostatud 
aruannete avaldamine. 
Ettepanek toetub tegevusjuhiste rakendamise käigus saadud kogemu stele ja selle eesmärk on 
luua järelevalvemehhanismid, lahendada metodoloogilised probleemid ja suurendada 
vastutust ning läbipaistvust. Komisjon määratleb ja võtab vastu nõukogu määruse 
rakendamise korra, arvestades omandatud kogemusi. 
Komisjon kavatseb kõnealuse seaduseelnõu vast u võtta 2005. aasta esimeste kuude jooksul. 
3.2. Toimevõime arendamine 
Teiseks tuleb tõsta Eurostati toimevõimet ja lahendada küsi mus, kuidas siduda Eurostati 
läbiviidavat statistikaalast kontrolli majanduse ja rahanduse peadirektoraadi stabiilsuse ja 
kasvu pakti kohaselt teostatava eelarvejäre levalvega. Nimetatud tegevused hõlmavad 
järgmist: 
 
ET 7   ET – andmete vastavuse kontrollide süstemaatilist kavandamist lisaks juba läbiviidavatele 
kontrollidele; 
– kogu olemasoleva asjatundlikkuse kasutamist: liikmesriikide väga tehnilises 
raamatupidamises, eriti avalikus sektoris, ei ole intellektuaalse d ressursid piiramatud. 
Seetõttu tuleb Eurostatil võimaldada kasutada liikmesriikides juba olemasolevat asjatundlikkust, pakkudes komisjonile liikmesriikid e organite ja statis tikaekspertide tuge;  
– eelarvelist toetust siseriiklike haldusorga nite raamatupidamisaruannete kontrolli 
tugevdamiseks ja korrapäraseks muutmiseks. Tuleb hinnata finants- ja inimressursside 
vajadust ja neid vajadusel ümber jaotada,  et Eurostat ning majanduse ja rahanduse 
peadirektoraat saaksid põhjalikult hinnata rahandusstatistikat ja  eelarveseisundit. 
3.3. Euroopa miinimumstandardid 
Kolmas tegevussuund on seotud statistikaasutus te institutsionaalse ülesehituse Euroopa 
miinimumstandardite loomisega. Nimetatud tegevuse käigus on vaja  pidada põhjalikke 
konsultatsioone liikmesriikide ametivõimudega, et tagada arusaadava, võrreldava ja tõhusa raamistiku kohaldamine nii kiiresti kui võimalik, samuti kontrollida hoolikalt õiguslikku alust, võttes nõuetekohaselt arvesse  subsidiaarsuspõhimõtet. 
Komisjon koostab praegu suuniseid statistika juhtimise täiustamiseks. Vastuseks majandus- ja 
rahandusministrite nõukogu 10. septembri 2004. aas ta üleskutsele on vaja statistikas 
kehtestada üleeuroopalised standardid, mis tugevdavad liikmesriikide statistikaasutuste 
sõltumatust, terviklikkust ja vastutust. Komisj on uurib raamistiku, näiteks tegevusjuhendi või 
direktiivi koostamiseks erinevaid võimalikke õigusakte.  
Kõnealustel standarditel peaks olema kahekor dne eesmärk, ühelt poolt statistikaasutuste 
usaldusväärsuse suurendamine, viies sell eks läbi vajalikud in stitutsioonilised ja 
organisatsioonilised korraldused, ja teiselt poolt nende koostatud ja levitatud statistika 
usaldusväärsuse ja kvaliteedi parandami ne, toetades parimate rahvusvaheliste 
statistikapõhimõtete, -meetodite ja -tavade ühtset kohaldamist kõikides Euroopa ametlikku 
statistikat koostavates asutustes. 
Eurostatil oli 2004. aasta nove mbris võimalus arutada nimetatud juhendi visandit 
liikmesriikidega statististikaprogrammi komitees, kuhu kuuluvad liikmesriikide 
statistikaasutuste peadirektorid; töö jätkub 2005. aasta esimestel kuudel töörühmas, kuhu 
kuuluvad liikmesriikide ja Eurost ati esindajad, et vastavalt ma jandus- ja rahandusministrite 
nõukogu taotlusele vormistada lõpl ikult Euroopa miinimumstanda rdid 2005. aasta juuniks.