ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 4.4.2011 
SEK(2011) 381 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE  
 
  
Lisatud dokumendile  
 
 
KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EU ROOPA PARLAMENDILE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
  
KODANIKE TEENISTUSES OLEVA EURO OPA LIIDU KOSMOSESTRATEEGIA 
VÄLJATÖÖTAMINE  
  
SEK(2011) 380 lõplik 
KOM(2011) 152 lõplik 
ET 2   ET 1. SISSEJUHATUS  
Käesolev mõjuhinnang on lisatud tea tisele Euroopa Liidu kaasamise kohta 
kosmosevaldkonda. Teatise tulemuseks ei ole ametlik ettepanek. Mis tahes ettepanekuga peaks kaasnema uus mõjuhinnang, milles analüüsitaks üksikasjalikult finantsmõju.
 
Kuigi Galileo ja GMES jääv ad ELi peamisteks prior iteetideks kosmosevaldkonnas, 
keskendub käesolev mõjuhinnang teistele prioriteetsetele valdkondadele, mis on 
määratletud 2008. aasta kosmosenõukogu reso lutsioonis „Euroopa kosmosepoliitika 
edasiarendamine”1. 
Teatise poliitiline taust on ELi toimimise lepingu artikkel 189, milles sätestatakse ELi selge 
pädevus tegutseda kosmose valdkonnas. 
2. PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
2.1. Euroopa esmatähtsa kosmoseinfrast ruktuuri julgeolek ei ole tagatud 
ELil ei ole praegu täielikku ja tä pset teavet Maa orbiil olevate satelliitide ja prahi, kosmose 
keskkonna (nt kiirguspursked) ja võimalike kos mosest tulevate ohtude (maalähedased 
objektid) kohta. See teabe puudumine on p eamine oht kosmoseinfrastruktuurile.  
2.2. Euroopal puudub kosmoseuuringuteks pika ajaline strateegia  ja kriitiline mass 
Kosmoseuuringud annavad osalevatele riikidel e kõrge poliitilise prof iili rahvusvahelisel 
tasandil. Samuti soodustavad need tehnoloogilist innovatsiooni , millest saadav kasu on 
parandanud kodanike elu sellisel määral, mille st üldsus sageli teadlik ei ole.  
Kosmoseuuringute korraldamiseks on vaja poliitil ist usaldust, visiooni ja strateegiat, kuid 
Euroopas need praegu puuduvad. Samuti on kos moseuuringud killustatud ja muudest 
sektoritest eraldatud. See on Eur oopale rahvusvahelisest seisukohast kahjulik, ei luba teostada 
kosmoseuuringute potentsiaali i nnovatsiooni ja konkurentsivõime  valdkonnas ja võib olla 
negatiivse mõjuga teadusele ja haridusele2. 
2.3. Kosmosepoliitika ja investeeringud otsu statakse riiklikul/valitsustevahelisel 
tasandil 
Kosmosesektorit rahastatakse peamiselt riiklik est vahenditest kas otse või ESA osamaksu 
kaudu3. Seepärast on nii, et: 
                                                 
1 Viienda kosmosenõukogu resolutsioon „Euroopa kosmosepoliitika edasiarendamine”, 26. september 
2008. 
2 Seminaride „Space exploration an d innovation, industrial competitiv eness and technology advance” ja 
„Science and education within space exploration” järeldused  
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm . 
3 Euroopa suured kosmoseriigid (FR, DE, IT) eraldavad umbes poole oma riiklikust kosmosele suunatud 
eelarvest ESA-le, enamik teisi riike käsitab ESAt kui oma kosmoseagentuuri ja eraldab suurema osa või 
kogu oma riikliku kosmosele suunatud eelarve ESA-le. 
ET 3   ET – kosmosealased algatused vastavad ainult kaudselt Euroopa laiematele poliitilistele 
eesmärkidele; 
– riiklikud kosmosepoliitikad on suuna tud oma riigi tööstuspoliitikale, mis võib olla kahjulik 
Euroopa kosmosetööstuse konkuren tsivõimelisele arengule;  
– Euroopa kosmosesektoris on tegevuse kattuvuse, killustumise ja katkestuste oht. 
2.4. Riiklikud investeeringud konkreetsete sse kosmoseprogrammidesse ei suuda 
täielikult rahuldada ELi poli itika ja meetmete vajadusi 
Üldise tõdemuse kohaselt vajavad tulevased kosmosealased arengud sellistes valdkondades 
nagu julgeolek või kosmoseuuringud ning kos moseinfrastruktuuride ja kosmosepõhiste 
rakenduste kasutamine koordineeritud rahastamisviisi. 
Riiklike otsustuskanalite ja kosmosealase j uhtimisraamistiku killustatuse tõttu ning 
rahastamismehhanismide puuduliku koordineerim ise tõttu ei saavuta investeerimine 
olulistesse kosmosealastesse tegevustesse (näiteks SSA4 või kosmoseuuringud) vajalikku 
kriitilist massi. 
3. SUBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Käesoleva algatusega ei soovita asendada va id pigem täiendada meetmeid, mida võtavad 
liikmesriigid üksi või ESA raames ning tugevd ada koordineerimist kohtades, kus on vaja 
saavutada ühiseid eesmärke. 
4. EESMÄRGID  
Üldeesmärgid  Konkreetsed eesmärgid  
(1) edendada teaduse ja tehnoloogia arengut; 
(2) edendada innovatsiooni ja tööstuse 
konkurentsivõimet; 
(3) parandada kosmosepõhiste rakenduste abil 
kodanike hea-olu;  
(4) tugevdada maailma tasandil ELi positsiooni 
kosmose valdkonnas. 
 (1) tagada Euroopa kosmoseinfrastruktuuride ja 
teenuste kättesaadavus ja julgeolek pikemas 
perspektiivis; 
(2) tagada, et EL suudaks täita asutamislepingu 
artiklis 189 sätestatud kosmoseuuringute 
koordineerimise rolli ning kasutada ära kosmoseuuringute potentsiaal ELi 2020. aasta 
strateegia eesmärkide saavutamiseks; 
(3) tagada vajalikud tingimused, kindlustamaks 
Euroopale juurdepääs kosmosele ja orbiidil 
asuvatele infrastruktuuridele;  
(4) tagada riiklike ja ELi poliitikate ja 
investeeringute omavaheline lähendamine 
SSA ja kosmoseuuringute valdkonnas ning samuti nendes valdkondades võetavate 
                                                 
4 Kosmose olukorrast ülevaate saamine (SSA) on kosmoses paiknevate objektide (kosmoseaparaadid, nt 
satelliidid, või kosmosejäätmed) põhja lik tundmine, mõistmine ja teadli kkus neist, kosmosekeskkonnast 
ning olemasolevatest ohtudest kosmoseoperatsioon idele. SSA süsteemid sõltuvad maa peal või 
kosmoses paiknevatest jälgimis- ja seiresensoritest. 
ET 4   ET meetmete ja muude ELi poliitikate 
omavaheline lähendamine; 
(5) tagada ELi juhtiv ja strateegiline roll kosmose 
valdkonnas maailma tasandil ning eelkõige SSA ja kosmoseuuringutega seotud 
rahvusvahelistes läbirääkimistes. 
 
5. VÕIMALIKUD STRATEEGIAD  
5.1. Variant 1: Meetmeid ei võeta 
EL ei investeeriks Euroopa esmatähtsate kosmo seinfrastruktuuride julgeolekusse ega võtaks 
ette kosmoseuuringuid. See ei mõjutaks ELi te iste kosmosealaste juhtalgatuste, Galileo ja 
GMESi rakendamist, kuid võib mõjutada nend e turvalisust ja jätkusuutlikkust pikemas 
perspektiivis. Probleemi määratlu se peatükis kirjeldatud olukord  jääks tõenäoliselt püsima. 
5.2. Variant 2: Julgeolek kosmose valdkonnas  
Selle variandiga tehakse ettepanek luua Eu roopa kosmose olukorrast ülevaate saamise 
süsteem, et kaitsta Euroopa kosmoseinfras truktuure kosmoseapar aatide omavahelise 
kokkupõrke või kosmosejäätmetega kokkupõrke ohu ning maalähedaste objektide5 ja 
kosmose ilmaga seotud ohtude eest. See variant hõlmab olemasolevate vahendite ühendamist 
ja süsteemi lõpuleviimiseks vajalike osade soetamist ning SSA maapealsete ja kosmoses 
asuvate süsteemide hooldust ja käitamist. 
Selle variandi rakendamisel on oluline el ement rahvusvaheline koostöö, eelkõige USAga. 
Aastaks 2014 täielikult välja  arendatud süsteemi esialg sed hinnangulis ed kulud on 
130 miljonit eurot aastas (2009. aasta hindade põhjal). 
5.3. Variant 3: Variant 2 koos piirat ud osalusega kosmoseuuringutes  
EL laiendaks kosmoseuuringuid ja nende koordin eerimist Euroopas, koos  liikmesriikide ja 
ESAga. Sellel variandil on kaks põhielementi: 
– Osalemine ISS-is6 
See võimaldaks tugevdada ELi kohalolekut I SSis ELi astronautide rühma kaudu, mis põhineb 
olemasoleval ESA astronautide rühmal, ja suur endada võimalusi viia läbi missioone, mis 
asetatakse järk-järgult Euroopa otsese kontrolli alla ning viiks lõpuks Euroopa 
                                                 
5 Maalähedased objektid on komeedid ja asteroidid, mille orbiit toob nad Maale lähedale. Need kujutavad 
Maa jaoks haruldast, kuid tõsist ohtu. 
6 Rahvusvaheline kosmosejaam (ISS) on Maa orbiidil 400 km kõrgusel tiirlev rahuotstarbeline pidevalt 
mehitatud kosmosejaam. Selle projekteerimine, arendamine, käitamine ja kasutamine põhinevad 
1998. aastal 15 rahvusvahelise partneri poolt a llkirjastatud valitsustevahelisel kokkuleppel. ISS-i 
haldavad ESA (Euroopa), NASA (USA), Roscosmo s (Venemaa), CSA (Kanada)  ja JAXA (Jaapan).  
ET 5   ET meeskonnaliikmete transportimise süsteemi loomis eni. See variant sisaldab katsetuste 
korraldamist inimeste pideva kohaloleku taga miseks kosmoses Maa-lähedasest orbiidist 
(LEO)7 kaugemal. Hinnangulised kulud on ligikaudu 300 miljon it eurot aastas. 
– Orbiidile laskmise infrastruktuurid 
EL aitaks kaasa orbiidile  laskmise infrastruktuuride kohanda misele samas tempos kanderakett 
Ariane-5 arenguga, ning Euroopa kosmodroomi (Guyana kosmosekeskuse) kohandamisele ja 
operatiivsele hooldusele. Keskmine ELi ra haline toetus on hinnanguliselt ligikaudu 
100 miljonit eurot aastas. 
Mõlemat komponenti rakendatakse ESA kaudu. 
5.4. Variant 4: Variant 3 koos suuremahuliste investeeringutega 
kosmoseuuringutesse 
See variant lisab variandile 3 kosmosele juurdepääsu arendamise ja Marsi uurimise robotite 
abil. 
– Inimeste juurdepääs kosmosele 
Selle variandi kohaselt täiendataks Euroopa au tomaatset transportmoodulit, nii et see suudaks 
lasti turvaliselt Maale tagasi toimetada (edasi arendatud atmosfääri taas sisenev lennuaparaat, 
ARV), et ISS-i paremini ära kasutada  ja tugevdada bartertehingute võimekust8. Teise 
sammuna parandatakse ja täiendatakse AR V-sid, et need suudaksid transportida 
meeskonnaliikmeid Maa-lähedasele orbiidile ja tagasi. ELi rahaline sekkumine oleks 
perioodil 2014-2020 ligikaudu 800 miljonit eurot aastas. 
– Marsi pinnaproovide võtmine 
EL toetab esimest Marsi pinnaproovide võtmise missiooni, mis peaks toimuma järgmise 
aastakümne keskel. Aastatel 2014-2020 vajatava ELi toetuse keskmine aastane suurus on 
umbes 100 miljonit eurot. See rahastamine ka taks tehnilise rajatise loomise, kuhu proovid 
Maa peal saabuvad. 
ELi kosmoseuuringute rakendamine delegeer itakse ESA-le. Rahvusva heline koostöö on 
esmatähtis nii 3. kui ka 4. variandi puhul. 
6. MÕJU HINDAMINE  
6.1. Variant 1: Meetmeid ei võeta 
Selle stsenaariumi kohaselt ei rahast aks EL ei SSAd ega kosmoseuuringuid. SSA 
süsteemi puudumise ja ELi kosmoseuur ingutes osalemise puudumisega seotud 
probleemid jäävad püsima. 
                                                 
7 Maa-lähedaseks orbiidiks nimetatakse enamasti orbiiti, mille kõrgus on 400 – 1000 km. 
8 ISS partnerlus põhineb mittekaubanduslikel tehingutel, kõik toetus ISS-ile on mitterahaline, pakkudes 
võimalust vahetada lennuvõimalusi, riistvara ja teenuseid.  
ET 6   ET 6.2. Variant 2 
6.2.1.  Majanduslik mõju 
Sekkumise tulemused vähendavad kosmoseap araatide kahjustamisest (sh täielikust 
hävimisest) tuleneva majandusliku kahju ohtu ja  parandavad kosmose julgeolekut, sealhulgas 
nii kosmoses viibivate meeskonnaliikmete kui ka Maal elavate kodanike turvalisust. Kosmose 
ilmaga seotud meetmed võivad tuua kasu te istele valdkondadele, näiteks lennundus- ja 
elektrisektor. 
Meetmed SSA ja kosmoseinfrastruktuuride ka itsmise valdkonnas võivad mõjutada ka 
Euroopa kosmosetööstuse konkurentsivõimet. 
6.2.2.  Keskkonnamõju 
Parem teave kosmoses valitseva ilma kohta võib pa randada teadmisi kliimamuutusest ja Maal 
valitsevast ilmast. Täpsem teave meteooride k ohta vähendab Maale langevate jäätmete ja 
meteooride kahjulikku mõju. 
6.2.3.  Sotsiaalne mõju 
Kosmosevarade kaitsmine tagab oluliste teenuste toimimise isegi maapealsete süsteemide 
ulatusliku katkestuse korral.  
6.3. Variant 3 
6.3.1.  Majanduslik mõju 
• 3. variandi raames ettenähtud tegevused t oovad kaasa kulutusi paljudes valdkondades, 
sealhulgas tehnoloogia tutvustamine ning riistvar a ja protsesside arendamine. Neid tooteid 
tarnivad ja teenuseid osutavad  paljud Euroopa avaliku ja er asektori institutsioonid ja 
tootjad ning need toovad neile kasu. 
Võib eeldada, et ELi kulutused kosmoseuuri ngutele toovad otseselt kaasa kosmosetööstuse 
käibe suurenemise hinnanguliselt vähemalt 2,3 kordselt, mis tähendab, et 100 miljonit kosmoseuuringutele kulutatud eurot annab tulemuseks 230 miljonit eurot varustavas tööstuses ja uute toodete osas. Kõige olulisem mõju  mujal kui kosmosesektoris on eeldatavalt 
elutoetuse, tervishoiu ja hea-olu valdkonnas
9. 
6.3.2.  Keskkonnamõju 
• Kosmoseuuringud parandavad arusaamist me ie oma keskkonnast, mis omakorda annab 
tulemuseks paremini väljatöötatud keskkonnapo liitika. See mõjutab positiivselt selliseid 
valdkondi nagu õhu kvaliteedi haldamine ja taasta mine, energia tootmise, salvestamise ja 
jaotamise tehnoloogiad ja veemajandus. 
                                                 
9 „Space exploration and i nnovation, industrial competitiveness and technology advance”, seminari 
järeldused ja soovitused, 29.- 30. aprill 2010, Harwell (UK); 
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
ET 7   ET 6.3.3.  Sotsiaalne mõju 
• ELi tegevus kosmoseuuringute va ldkonnas peaks looma sotsiaal set mõju tööhõive, tööturu 
struktuuride ja hariduse ning tervishoiu valdkonnas. USA kosmosesüstiku programmi 
tööhõivealane korrutustegur oli 2,8. 
• Kosmosekeskkond pakub ainulaadset võimalust uur ida paljude haiguste, vananemise ja 
liikumatusega seotud terviseprobleeme. Lisaks saadakse sotsiaalset kasu energia, tervishoiu, biotehnoloogia, kes kkonna ja julgeoleku valdkonnas. 
6.4. Variant 4  
6.4.1.  Majanduslik mõju 
• Variandi 3 all kirjeldatud majanduslik mõju kehtib ka variandi 4 puhul. Potentsiaalne 
majanduslik mõju on proportsionaalne rahastamise suurenemisega. 
Kosmoseuuringute programmid on esmatähtsad, et  säilitada Euroopa kanderakettide praeguse 
ja järgmise põlvkonna konkurentsivõime. 
• Paljude vajalike tehnoloogiate tõttu on ette näha suurt hulka kõrgtehnoloogilisi rakendusi 
biotehnoloogias ja farmaatsiatööstuses, nt  bioloogiline isoleerimine, kaugjuhtimine, 
sealhulgas kaugjuhtimisega mikrorobotid, automaatsed käitlus- ja säilitussüsteemid ja mikroanalüütilised süsteemid
10.  
• ELi positsioon maailmatasandi l tugevneb märgatavalt. 
6.4.2.  Keskkonnamõju 
Tegeledes selliste teemadega nagu planeetide võrdlev klimatoloogia ja maapinna kaugseire 
ISS abil, aitavad kosmoseuuringud paremi ni aru saada Maa kliimamuutusest. 
6.4.3.  Sotsiaalne mõju 
Kosmoseuuringud aitavad arendada Euroopa globaalset teaduslikku liidripositsiooni. 
Kosmoseuuringud edendavad avalikku huvi kos moseteaduse ja -tehnoloogia vastu ja 
julgustavad noori tegelema teadusega, tehnoloog iaga, inseneriteaduste ja matemaatikaga. 
• Neil on märkimisväärne positiivne mõju uute ja kõrget kvalifikatsiooni nõudvate 
töökohtade loomisele. ESA hinnangul11 toovad investeeringud va riandi 4 all pakutud 
ulatuses kaasa 3000 kõrget kvalifikatsiooni nõud va töökoha loomise. Võimaliku tööhõive 
teguriga 2,812 võib selle variandi korral loodav üldine tööhõive olla enam kui 8000 
töökohta. 
                                                 
10 „Space exploration and i nnovation, industrial competitiveness and technology advance”, seminari 
järeldused ja soovitused, 29.- 30. aprill 2010, Harwell (UK); 
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
11 Euroopa Kosmoseagentuuri andmed. 
12 Jerome Schnee, The Economic Impact of th e US Space Programme, Rutgers University,  
 
ET 8   ET 7. VARIANTIDE VÕRDLUS  
Variandid  Mõjusus  Tõhusus  Kooskõla  
Variant 1  • Variandiga 1 ei saavutata selle meetme 
konkreetseid eesmärke. Rahalisi vahendeid saaks kasutada muude algatuste jaoks.
 Ei kohaldata  Variant ei ole kooskõlas ELi 2020. aasta majanduskasvu strateegiaga, mis rõhutab innovatsiooni ja tööstuse 
konkurentsivõime olulisust ja viitab kosmosepoliitika arendamisele kui võimalusele selle strateegia eesmärkide 
saavutamiseks. 
 
Variant 2  Selle variandiga saavutatakse 1. konkreetne 
eesmärk, mis käsitleb Euroopa kosmoseinfrastruktuuride ja teenuste 
kättesaadavust ja julgeolekut pikemas 
perspektiivis ning osaliselt 4. eesmärk ehk 
riiklike ja ELi poliitikate ja investeeringute 
omavaheline lähendamine SSA valdkonnas ning nende ja muude ELi poliitikate seotus.
 Variandi 2 kulutused on 130 miljonit eurot aastas . SSA 
süsteem aitab säästa minimaal selt üle 240 miljoni euro. See 
variant vähendab kosmoseaparaatide hävinemisest tingitud 
doominoefekti. Sellel on olulisi sotsiaalseid eeliseid seoses 
satelliidipõhiste teenuste ka tkestuste vältimise ja 
elektrikatkestuste parema ennetamisega ning mõjuga 
maalähedastele objektidele. Positiivne keskkonnamõju, eelkõige seoses paremate teadmistega kosmose ilma kohta. 
 See variant on osaliselt, kuid mitte täielikult kooskõlas ELi 2020. aasta majanduskasvu strateegiaga. Kuigi SSA-l on teatav potentsiaal innovatsiooni ja majanduskasvu 
jaoks, on selle peamine eesmärk kosmoseinfrastruktuuride 
kaitse. Kosmoseuuringute innovatsioonipotentsiaali selles 
variandis ei käsitleta.
 
Variant 3  Selle variandiga saavutatakse 1., 2. ja 4. eesmärk, kuid mitte 3. ja 5. eesmärki. See ei 
taga täielikult sõltumatut juurdepääsu orbiidil asuvatele infrastruktuuridele. Variant 3 annab 
ELile olulisema positsiooni 
kosmosevaldkonnas, kuid mitte juhtivat ja strateegilist rolli, millele viidatakse 5. 
eesmärgis.
 Variandi 3 lisakulutused on 400 miljonit eurot aastas. Selle variandi kulutused kokku on 530 miljonit eurot aastas . 
Konservatiivsete hinnangute kohaselt on kosmoseuuringute investeeringutasuvus 2,3 ja tööhõivefaktor 2,8. Lisaks 
märkimisväärne mõju Euroopa nähtavusele ja 
innovatsioonipotentsiaalile, kõrget kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade loomine ja kasulikud kõrvalmõjud.
 Variant 3 on täielikult kooskõlas ELi 2020. aasta 
strateegiaga; see aitab kaasa innovatsioonile ja loob 
vastastikust kasu paljudes ELi poliitikavaldkondades, nt tervishoid ja keskkond.
 
Variant 4  Selle variandiga saavutatakse kõik viis nimetatud eesmärki.
 Variandi 3 all kirjeldatu kehtib ka variandi 4 puhul See variant lisab 900 miljonit eurot aastas, kogukulu on 
1,43 miljardit eurot aastas . Variant 4 kujutab hiiglaslikku 
tehnoloogilist väljakutset, mis kiirendab tehnoloogia arengut 
ja mitmekordistab kasulikku kõrvalmõju ja vastastikust kasu meie majanduse ja kodanike jaoks.
 Kooskõla seisukohast on variant sarnane variandiga 3.  
 
 
ET 9   ET 8. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Käesolev mõjuhinnang on lisatud komisjoni  teatisele ELi tulevase osaluse kohta 
kosmosevaldkonnas, mis võiks sillutada teed  ettepanekule Euroopa kosmoseprogrammi 
kohta. Järelevalve ja hindamise üksikasjalikk e sätteid arutatakse nimetatud ettepaneku 
mõjuhinnangus. 
***