(2)Komisjon võttis 26. novembril 2015 vastu iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta (2016) algust. Euroopa Ülemkogu kiitis oma 17.–18. märtsi 2016. aasta kohtumisel heaks iga-aastase majanduskasvu analüüsi prioriteedid. 26. novembril 2015 võttis komisjon määruse (EL) nr 1176/2011 alusel vastu häiremehhanismi aruande, milles ta märkis, et Küprose olukorda hinnatakse makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames pärast makromajandusliku kohandamisprogrammi lõpuleviimist. Samal päeval võttis komisjon vastu ka soovituse euroala majanduspoliitikat käsitleva nõukogu soovituse kohta. 18.–19. veebruaril 2016 kiitis Euroopa Ülemkogu soovituse heaks ja 8. märtsil 2016 võttis nõukogu selle vastu. Kuna Küprose rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Küpros tagama kõnealuse soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise.

(3)7. aprillil 2016 avaldati 2016. aasta aruanne Küprose kohta. Selles on hinnatud Küprose majanduslikku ja sotsiaalset olukorda ning probleeme pärast makromajandusliku kohandamisprogrammi rakendamise lõppu 31. märtsil 2016, samuti Küprose edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide saavutamisel. Aruanne sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi. Komisjon esitas põhjaliku analüüsi tulemused 7. aprillil 2016. Komisjoni analüüsi põhjal võib järeldada, et Küprosel esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige on oluline, et Küpros tegeleks era- ja avaliku sektori võlakoormuse ning välisvõla näol esineva suuremahulise tasakaalustamatusega ja viivislaenude suure osakaaluga.

(4)Küpros esitas oma 2016. aasta riikliku reformikava 28. aprillil 2016 ja 2016. aasta stabiilsusprogrammi pärast tähtaega, 13. mail 2016. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(5)Asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi on võetud arvesse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programmide koostamisel. Nagu on nähtud ette määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste täitmist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Komisjon esitas kõnealuse sätte kasutamise täiendavad üksikasjad suunistes selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega.

(6)[Pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõpetamist kohaldatakse Küprose suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareegliga seotud üleminekukorda.] Komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi kohaselt saavutatakse keskpika perioodi eelarve-eesmärk 2016. aastal. Kui poliitikat ei muudeta, valitseb siiski oht, et 2017. aastal kaldutakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgist teataval määral kõrvale. Küprose struktuurne eelarvepositsioon halveneb prognooside kohaselt rohkem, kui on lubatud võlareegliga seotud üleminekukorra raames. Stabiilsusprogrammile antud hinnangu põhjal ja komisjoni 2016. aasta kevadprognoosi arvesse võttes näeb nõukogu ohtu, et Küpros ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid. Seetõttu tuleb 2017. aastal võtta täiendavaid meetmeid nende nõuete täitmiseks.

(7)Küpros on oma makromajandusliku kohandamisprogrammi raames rakendanud olulisi eelarve- ja struktuurireforme. Vastu on veel võtmata teatud teisesed õigusaktid, mis on seotud eelarve koostamise menetlustega, nõuetega eelarve kohandamise kohta aasta jooksul ja kohustusi kontrollivate ametnike ülesannetega. Avalikku sektorit iseloomustab endiselt ebatõhusus. Eelkõige on palgad avalikus halduses (protsendina SKPst) euroala kõrgeimate seas, samas aga on tõhususe näitajad keskmised ning viitavad liikuvuse ja tulemuslikkuse stiimulite puudumisele. Riiklikke kommunaalteenuseid (telekommunikatsioon, energia) iseloomustavad kõrged hinnad ja suhteline kaitstus konkurentsi eest. Programmi raames on Küpros võtnud endale kohustuse võtta vastu siduv mehhanism, millega piiratakse avaliku sektori töötajate palgatõusu, et tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Kuigi seaduseelnõu on ette valmistatud ja esindajatekojale esitatud, ei ole seda veel vastu võetud. Programmi raames on avaliku sektori tõhususe suurendamiseks esitatud avaliku halduse horisontaalse reformi, kohalike omavalitsuste reformikava ja riigi omandis olevaid üksusi käsitleva uue seaduse ettepanekud, kuid neid ei ole veel vastu võetud.

(8)Erasektori võlakoormus Küprosel on endiselt liiga suur. Kuigi sundvõõrandamise ja maksejõuetuse raamistike reformimine on oluline samm laenuvõtjate ja võlausaldajate õiguste tasakaalustamisel, on veel vaja parandada nende tõhusust ja laiendada nende kasutust. Mitmed puudused nende raamistike toimimises takistavad erasektori võlataseme püsivat alandamist ja viivislaenude kiiremat vähendamist. See kahandab ka suutlikkust pakkuda ettevõtjatele teist võimalust. Samuti ei toimi ikka veel hästi erasektori võla restruktureerimise lahendused. Maksejõuetust käsitlevate õigusaktide tõhusaks rakendamiseks on oluline võtta vastu kõik vajalikud määrused ja kohtumenetluse eeskirjad. Maksejõuetusteenistus vajab täiel määral toimimiseks sobivat personali, IT-taristut ning piisaval arvul nõuetekohaselt koolitatud ja litsentsitud pankrotihaldureid. Lisaks on väga oluline omandiõigust tõendavate dokumentide usaldusväärse ja kiire väljastamise ja ülemineku süsteemide olemasolu, et vältida juhtumite kuhjumist ja kaitsta ostjaid, tagades omandiõiguste nõuetekohase kindlaksmääramise ja aidates kaasa usalduse taastumisele eluasemeturul.

(9)Küprosel on olulisi probleeme ka seoses kohtusüsteemi toimimisega. Ebatõhusad kohtumenetlused ja piiratud suutlikkus põhjustavad märkimisväärseid viivitusi kohtuasjade menetlemisel, mis kahjustab sundvõõrandamise ja maksejõuetuse raamistiku toimimist ja nõrgestab üldist ettevõtluskeskkonda. Kuni tsiviilmenetlusõigust ei reformita, kulgeb kohtuotsuste menetlemine ja täitmine ning kuhjunud kohtuasjade hulga vähendamine jätkuvalt aeglaselt.

(10)Märkimisväärset edu on programmi raames saavutatud Küprose finantssüsteemi restruktureerimisel ja selle suhtes usalduse taastamisel. Küprosel tuleb aga veel taastada tavapärane laenuandmine majandusele ja vähendada viivislaene, mis moodustavad ligikaudu 55 % kõigist kodumajapidamistele ja mittefinantsettevõtetele antud laenudest. Ettevõtlussektori suur laenukoormus vähendab ettevõtete konkurentsivõimet ning kahjustab nende investeerimis- ja kasvusuutlikkust. Pankade pingutused restruktureerida elujõuliste laenuvõtjate võlga ei ole veel andnud käegakatsutavaid tulemusi ja jätkuvalt on suhteliselt tagasihoidlik ka pankade viivisnõuete korrigeerimine. Puudused lepingute täitmise tagamisel ja tagasimaksmise korras mõjutavad negatiivselt suutlikkust tegeleda strateegilise kohustuste täitmatajätmisega ja tõkestada viivislaenude vormistamist. Vaatamata krediidiregistri loomisele on piiratud ka pankade juurdepääs teabele laenuvõtjate sissetuleku ja vara kohta.

(11)Küpros on teinud suuri jõupingutusi majanduse langusest välja toomisel, kuid investeeringuid on endiselt vähe ja majanduse kasvupotentsiaal on tagasihoidlik. Programmi raames võttis Küpros vastu majanduskasvu tegevuskava, mille eesmärk on parandada konkurentsi, suurendada innovatsioonistiimuleid ja soodustada investeeringuid, luues läbipaistvama ja tõhusama ettevõtluskeskkonna ning lihtsustades litsentsi- ja loamenetlusi. Erastamiskava rakendamisega ja riigi reguleerivate asutuste tugevdamisega loodetakse meelitada ligi tootlikkust suurendavaid välisinvesteeringuid. Idufirmadel ja VKEdel on praegu väga vähe rahastamisele juurdepääsu võimalusi, arvestades rangeid pangalaenu tingimusi ja alternatiivsete rahastamisallikate puudumist. Juurdepääsu rahastamisele takistab ka ELi vahendite, näiteks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ja ELi toetusmeetmete puudulik koordineerimine.

(12)Tööturg hakkas taastuma 2015. aastal, kuid töötus on endiselt suur. Eelkõige on muret tekitav noorte tööpuudus ja pikaajaline töötus. Võetud on mõningaid meetmeid aktiivsete tööturumeetmete ja riiklike tööturuasutuste valdkonnas. Viimased ei suuda siiski endiselt rahuldada nõudlust, pakkuda kvaliteetset abi tööotsingutel ja nõustamisel ega jõuda registreerimata töötuteni. Edasi on lükatud kavad suurendada riiklike tööturuasutuste haldussuutlikkust, sealhulgas parandada otseselt klientide vajadustega tegelevate nõustajate spetsialiseerumist ja suurendada nende arvu. Aktiivsed tööturumeetmed ei ole kuigi tulemuslikud, kuna puudub praeguste programmide kvaliteedi tõhus järelevalve.

(13)Kutsehariduses ja -koolituses osalevate noorte osakaal on endiselt väike ja iseloomulik on tööandjate vähene osalemine õpilaste koolitamises. Siiski rakendatakse praegu meetmeid kooskõlas kutsehariduse ja -koolituse strateegiaga.

(14)Küprosel ei ole üldist tervisekindlustust ning sealne tervishoiusüsteem ei taga piisavat ja tõhusat juurdepääsu tervishoiule. Tervishoiu vähene riigipoolne rahastamine, suured kulud ja omast taskust makstavad summad on loonud olukorra, kus rahuldamata vajadusi on oluliselt rohkem kui teistes ELi riikides. Tuleks suurendada vahendite kasutamise tõhusust. Sobivateks meetmeteks, mille abil parandada Küprose tervishoiusüsteemi piisavust ja kulutõhusust, peetakse suurema autonoomia andmist riiklikele haiglatele ja riikliku tervishoiusüsteemi loomist, kuid neid meetmeid ei ole veel vastu võetud.

(15)Komisjon on Euroopa poolaasta raames analüüsinud põhjalikult Küprose majanduspoliitikat ja avaldanud selle tulemused 2016. aasta riigipõhises aruandes. Ta on hinnanud ka Küprose stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava. Arvesse on võetud nende asjakohasust Küprose eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast ning vastavust ELi õigusnormidele ja suunistele, pidades silmas vajadust ELi üldise majandusjuhtimise tugevdamiseks anda tulevastesse riiklikesse otsustesse ELi tasandi panus. Euroopa poolaasta raames koostatud komisjoni soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–5.

(16)Võttes arvesse kõnealust hindamist, on nõukogu stabiilsusprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus selle kohta kajastub eelkõige soovituses 1.

(17)Nõukogu on komisjoni põhjalikust analüüsist ja kõnealusest hindamisest lähtudes riikliku reformikava ja stabiilsusprogrammi läbi vaadanud. Määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 alusel antud nõukogu soovitused kajastuvad allpool esitatud soovitustes 1–5,

SOOVITAB Küprosel võtta 2016.–2017. aastal järgmisi meetmeid.

1.Korrigeerida ülemäärast eelarvepuudujääki ning järgida 2016. ja 2017. aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärki. Võtta 2016. aasta lõpuks vastu siduv mehhanism avalike teenistujate palkade kasvumäära piiramiseks. Võtta 2016. aasta lõpuks vastu horisontaalne avaliku halduse reform ja riigi omandis olevate üksuste juhtimise seadus ning rakendada kohalike omavalitsuste reformi. Võtta 2016. aasta lõpuks vastu teisesed õigusaktid, et viia lõpule uus eelarveraamistik.

2.Kõrvaldada 2017. aasta juuniks sundvõõrandamise ja maksejõuetuse raamistike täieliku rakendamise takistused ning tagada maksejõuetusteenistusele piisavad ressursid. Tagada omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamise ja kinnisvaraga seotud õiguste üleandmise usaldusväärsed ja kiired süsteemid. Suurendada kohtusüsteemi tõhusust ja suutlikkust. Reformida tsiviilmenetlusõigust.

3.Võtta 2016. aasta lõpuks meetmeid, et tagada viivislaenude vähendamine ja tagatiste täpne hindamine korrigeerimise eesmärgil. Suurendada võlausaldajatele kättesaadava teabe hulka, et muuta krediidiregister täielikult toimivaks.

4.Kõrvaldada takistused investeeringutele, eelkõige rakendades majanduskasvu tegevuskava, järgides erastamiskava ja tugevdades riigi reguleerivaid asutusi. Võtta meetmeid, et suurendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele.