SELETUSKIRI

1.TAUST

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia areng on loonud inimkonna jaoks ennenägematuid võimalusi, kuid samas toob see kaasa ka probleeme, mis on seotud näiteks kriminaalõiguse ja õigusriigi põhimõtete järgimisega küberruumis. Kuigi praegusel ajal esineb rohkelt küberkuritegevust ja muid õigusrikkumisi, millega on seotud arvutisüsteemidesse talletatud elektroonilised tõendid, ning nende rikkumiste kohta käivad tõendis on üha sagedamini salvestatud välismaisesse, mitmeks jaotunud, muutlikku või tundmatusse õigusruumi kuuluvasse serverisse (st pilve), on õiguskaitse volitused endiselt seotud territoriaalsete piiridega.

Euroopa Komisjon lubas 2015. aasta aprillis avaldatud Euroopa julgeoleku tegevuskavas analüüsida küberruumi kasutades toime pandud kuritegude kriminaaluurimisi takistavaid tõkkeid, eelkõige elektroonilistele tõenditele piiriülese juurdepääsu vallas. 17. aprillil 2018 esitas komisjon nõukogule ja Euroopa Parlamendile ettepaneku võtta vastu määrus, mis käsitleb Euroopa andmeesitamismäärust ja Euroopa andmesäilitamismäärust elektrooniliste tõendite hankimiseks kriminaalasjades, ja direktiiv, millega kehtestatakse ühtlustatud normid kriminaalmenetluses tõendite kogumise eesmärgil esindajate määramise kohta („elektrooniliste tõendite ettepanekud“). Nende ettepanekutega tahetakse Euroopa Liidus kiirendada selliste elektrooniliste tõendite turvamise ja hankimise protsessi, mida talletavad ja/või valdavad muus jurisdiktsioonis asutatud teenuseosutajad.

Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsioon

Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni (CETS nr 185) eesmärk on hõlbustada võitlust kuritegude vastu, mille sooritamiseks kasutatakse arvutivõrke. Konventsiooni sätetega 1) ühtlustatakse õigusrikkumisi käsitlevaid omamaise kriminaalõiguse materiaalõiguslikke elemente ja nendega seotud sätteid küberkuritegevuse vallas, 2) nähakse ette omamaise kriminaalmenetlusõiguse pädevused, mida on vaja, et uurida nii selliseid õigusrikkumisi kui ka muid õigusrikkumisi, mille toimepanemiseks on kasutatud arvutisüsteeme või mille kohta käivad tõendid on elektroonilised, ning nende eest vastutusele võtta ning 3) püütakse luua rahvusvahelise koostöö kiire ja toimiv kord. Konventsioon on avatud Euroopa Nõukogu liikmesriikidele ja riikidele, mis ei ole selle liikmed. Praegu on konventsioonil 62 osalisriiki, sealhulgas 26 Euroopa Liidu liikmesriiki. Konventsiooniga ei nähta ette, et Euroopa Liit võiks sellega ühineda. Samas tunnustatakse Euroopa Liitu kui konventsiooni komitee (T-CY) vaatlejat. Selle alusel osaleb Euroopa Liit konventsiooni komitee kohtumistel.

Konventsiooni artikli 46 lõike 1 punktis c on sätestatud, et konventsiooniosalised korraldavad regulaarselt konsultatsioone, et hõlbustada arutelusid selle üle, kas konventsiooni tuleks täiendada või muuta. Küberkuritegevuse konventsiooni osalised on juba mõnda aega tegelenud probleemide ja takistustega, mis piiravad praegu riikide kohtu- ja politseiasutuste juurdepääsu uuritavate kuritegude elektroonilistele tõenditele, mis on arvutiandmete kujul; aastatel 2012–2014 tegeleti sellega piiriülese andmetele juurdepääsu töörühmas ja aastatel 2015–2017 pilvepõhiste tõendite rühmas.

Läbirääkimised konventsiooni teise lisaprotokolli üle

Pärast seda, kui pilvepõhiste tõendite rühm oli teinud oma ettepanekud, võttis küberkuritegevuse konventsiooni komitee (T-CY) vastu mitu soovitust, mis puudutasid muu hulgas läbirääkimisi küberkuritegevuse konventsiooni tõhusamat rahvusvahelist koostööd käsitleva teise lisaprotokolli üle (edaspidi „teine lisaprotokoll“). Juunis 2017 kiitis küberkuritegevuse konventsiooni komitee heaks lähteülesande, mille põhjal valmistada ajavahemikul septembrist 2017 kuni detsembrini 2019 ette teine lisaprotokoll.

Vastavalt lähteülesandele võib teine lisaprotokoll sisaldada järgmisi elemente:

·sätted tulemuslikuma vastastikuse õigusabi kohta, eelkõige:

–abonentide kohta teabe saamiseks esitatavate vastastikuse õigusabi taotluste lihtsustatud kord;

–rahvusvahelised andmeesitamismäärused;

–kohtute otsekoostöö vastastikuse õigusabi taotluste vallas;

–ühised uurimised ja ühised uurimisrühmad;

–ingliskeelsed taotlused;

–tunnistajate, ohvrite ja ekspertide ärakuulamine audio-/videotehnoloogiat kasutades;

–erakorralise vastastikuse õigusabi menetlused;

·sätted, mis võimaldaksid teha abonentide kohta teabe saamise taotluste, andmete säilitamise taotluste ja erakorraliste taotluste puhul otsekoostööd teistes jurisdiktsioonides asuvate teenusepakkujatega;