ET Euroopa Liidu Teataja C 41/4

Komisjoni teatis euromüntide ühise külje kujunduse autoriõiguse kaitse kohta

2011/C 41/03

SISSEJUHATUS

1996. aasta kevadel otsustasid liikmesriigid, et euro käibemüntidel on üks ühine külg ja teine rahvuslik külg, ning andsid komisjonile volitused korraldada üleeuroopaline konkurss, et valida välja euromüntide ühise külje kujundus. Euromüntide kujunduskonkursi võitnud kavandid valiti välja 1997. aasta juunis riigipeade või valitsusjuhtide poolt. Euro käibemünte on kaheksas vääringus: 1-, 2-, 5-, 10-, 20- ja 50-sendised ning 1- ja 2-eurosed.

Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta (1) võeti eurodes denomineeritud mündid kasutusele alates 1. jaanuarist 2002.

Euro käibemüntide nimiväärtused ja tehnilised näitajad on täpsustatud nõukogu määruses (EÜ) nr 975/98 (2).

7. juunil 2005. aastal otsustas nõukogu, et 10-, 20- ja 50-sendise mündi ning 1- ja 2-eurose mündi ühist külge, millel on kujutatud Euroopa Liit enne 2004. aasta laienemist 15 liikmesriigilt 25 liikmesriigini, tuleks muuta nii, et kõik Euroopa Liidu liikmesriigid oleksid tulevikus esindatud. Kõige väiksema nimiväärtusega müntide (1-, 2- ja 5-sendine) ühist külge ei muudetud, kuna sellel on kujutatud Euroopat maailmakaardil ning see ei ole seotud Euroopa Liidu laienemisega.

Uus ühine külg on kasutusele võetud järk-järgult alates 2007. aastast ning kõigil käibemüntidel, mille vermimisaasta on 2008 või hilisem, on uus ühise külje kujundus.

Euromüntide kujunduskonkursi võitnud kunstnik, kelle kavandid valiti välja 1997. aasta juunis riigipeade või valitsusjuhtide poolt, andis nii uue kui ka vana ühise külje kujunduse autoriõiguse üle komisjonile.

Komisjoni 22. oktoobri 2001. aasta teatises euromüntide ühise külje kujunduse autoriõiguse kaitse kohta (3) sätestati menetlused, mis kehtestati autoriõiguste ja ühise külje kujunduse reprodutseerimise suhtes kohaldatava korra jõustamiseks.

Seoses teatise vastuvõtmisele järgnenud euroala laienemisega ja ühise külje kujunduse autoriõiguse ülekandumisega uutele liikmesriikidele on vaja täiendada teatise lisa nende liikmesriikide määratud asutuste nimedega, kes on vahepeal euroga ühinenud (Sloveenia – 2007, Küpros ja Malta – 2008, Slovakkia – 2009 ning Eesti – 2011). Lisaks konsulteeriti rahapajade juhatajatest koosneva töörühma ja euromüntide allkomiteega 2009. aasta sügisel reprodutseerimis- ja jõustamiskorra toimimise üle ning jõuti järeldusele, et praegune kord on hästi toiminud ja seda ei ole vaja muuta. Käesolev teatis asendab seega komisjoni eespool nimetatud 13. novembri 2001. aasta teatise euromüntide ühise külje kujunduse autoriõiguse kaitse kohta. Lisaks redaktsioonilistele muudatustele piirduvad muudatused võrreldes 2001. aasta teatisega põhjenduste, läbivaatamisklausli ning lisa ajakohastamisega.

1. Autoriõiguse valdaja

Euromüntide ühise külje kujunduse autoriõigus kuulub Euroopa Liidule, keda esindab komisjon. Euroopa Komisjon on igale euro vastuvõtnud riigile üle kandnud kõik liidu autoriõigused, mis on seotud asjaomase liikmesriigi territooriumiga. Komisjon kannab autoriõigused üle teistele liikmesriikidele niipea, kui nad euro vastu võtavad.

2. Reprodutseerimiskord

Komisjon ja iga määruses (EÜ) nr 974/98 määratletud osalev liikmesriik kohaldavad järgmist ühist reprodutseerimiskorda oma territooriumi piires. Euromüntide kogu ühise külje kujunduse või selle osa reprodutseerimine on lubatud ilma erimenetluseta järgmistel juhtudel:

— fotodel, joonistustel, maalidel, filmides, kujutistel ja esitamisel lamepinnal (reljeefita), tingimusel, et kujundus on tõepäraselt sarnane ja seda ei kasutata euro mainet kahjustaval või halvustaval viisil;

— reljeefne reprodutseerimine muudel esemetel kui mündid, medalid ja märgid või muud esemed, mida võib segi ajada euromüntidega;

— pehmest materjalist või plastist märkidel, tingimusel, et nende suurus on vähemalt 50 % suurem või väiksem tegelikust mündist.

Samuti tuletatakse meelde, et vastavalt nõukogu määruses (EÜ) nr 2182/2004 (4) sätestatule ei ole lubatud mündi kujutist reprodutseerida metallist medalitel ja märkidel või muudel metallesemetel, mida võib segi ajada müntidega.

Kõigil teistel juhtudel peab euromüntide kogu ühise külje kujunduse või selle osa reprodutseerimise loa andma selgesõnaliselt Euroopa Komisjon, kui tegemist on mitteosalevate liikmesriikide ja kolmandate riikidega, või selle liikmesriigi määratud asutus, kellele autoriõigused on üle kantud, kui tegemist on osalevate liikmesriikidega (osalevate liikmesriikide määratud asutuste nimekiri on esitatud lisana).

Euroopa Komisjonile adresseeritud loataotlused tuleks saata majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadile.

3. Jõustamine

Autoriõiguste jõustamine osalevate liikmesriikide territooriumil on tagatud nende siseriiklike õigusaktidega vastavalt eespool sätestatud reprodutseerimiskorrale. Komisjon kavatseb jõustada autoriõigused mitteosalevates liikmesriikides ja kolmandates riikides vastavalt asjaomastele siseriiklikele õigusaktidele.

Kui komisjon või riiklikud üksused, kellele autoriõigused on üle kantud, saavad teada asjaomasel territooriumil toimunud lubamatust reprodutseerimisest, võtavad nad viivitamata meetmed, et tagada sellise reprodutseerimise lõpetamine või kõigi selliselt valmistatud eksemplaride kõrvaldamine. Komisjon või liikmesriigid (kui tegemist on osalevate liikmesriikidega) võivad otsustada algatada reprodutseerimise eest vastutava isiku vastu tsiviil- või kriminaalmenetluse siseriiklike õigusaktide alusel.

Komisjon kavatseb jõustada autoriõigused kooskõlastatult liikmesriikidega. Sel eesmärgil kutsutakse liikmesriike üles teavitama komisjoni mis tahes meetmetest, mida nad võtavad autoriõiguste jõustamiseks ja seoses reprodutseerimiseeskirjade rakendamisega.

4. Praeguse korra läbivaatamine

Komisjon võib otsustada vaadata tulevikus läbi eespool kirjeldatud eeskirjade rakendamise, et kohandada praegust korda saadud kogemuste valguses.

(1) EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1.

(2) EÜT L 139, 11.5.1998, lk 6.

(3) EÜT C 318, 13.11.2001, lk 3.

(4) ELT L 373, 21.12.2004, lk 1.