4.Osamaksete tegemine vastavalt rahastamislepingule sõltub kättesaadavatest rahalistest vahenditest ja komisjoni otsusest, mis tehakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikliga 24 selle kohta, et Belgia on rahuldavalt täitnud taaste- ja vastupidavuskava rakendamisega seotud asjakohased eesmärgid ja sihid. Tingimusel, et lõikes 1 osutatud juriidilised kohustused jõustuvad, peavad toetuse väljamaksmiseks olema eesmärgid ja sihid täidetud hiljemalt 31. augustiks 2026.

1.Liit teeb Belgiale kättesaadavaks tagastamatu rahalise toetuse summas 5 923 953 327 eurot. Sellest on 3 645 626 483 eurot võimalik siduda juriidiliste kulukohustustega 31. detsembriks 2022. Kui määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 ette nähtud ajakohastamisel arvutatakse Belgia jaoks summa, mis on eespool nimetatuga võrdne või sellest suurem, on alates 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023 võimalik siduda juriidilise kulukohustusega lisaks 2 278 326 843 eurot.

(56)Käesolev otsus ei tohiks mõjutada selliste menetluste tulemust, mis on seotud liidu vahendite eraldamisega muude kui määruse (EL) 2021/241 kohaste liidu programmide raames, ega selliseid menetlusi, mis on seotud siseturu toimimise moonutamisega ja mida võidakse algatada eelkõige ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest,

(55)Belgia on taotlenud eelmakset, mis moodustab 13 % rahalisest toetusest. See summa tuleks teha Belgiale kättesaadavaks määruse (EL) 2021/241 artikli 23 lõike 1 kohase rahastamislepingu jõustumise korral ja sellega kooskõlas.

(52)Belgia taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogukulu on 5 924 952 328 eurot. Kuna kava vastab rahuldavalt määruses (EL) 2021/241 sätestatud hindamiskriteeriumidele ning selle hinnanguline kogukulu on Belgiale saadaval olevast maksimaalsest rahalisest toetusest (veidi) suurem, peaks Belgia taaste- ja vastupidavuskava jaoks eraldatav rahaline toetus olema võrdne Belgia jaoks saadaval oleva rahalise toetuse kogusummaga / taaste- ja vastupidavuskava hinnanguliste kogukuludega.

(51)Pärast seda, kui komisjon on andnud Belgia taaste- ja vastupidavuskavale positiivse hinnangu ja leidnud, et kava vastab rahuldavalt määruses (EL) 2021/241 sätestatud hindamiskriteeriumidele, tuleks kooskõlas kõnealuse määruse artikli 20 lõikega 2 ja V lisaga sätestada käesolevas otsuses kava rakendamiseks vajalikud reformid ja investeerimisprojektid, asjaomased eesmärgid ja sihid, näitajad ning liidult kava rakendamiseks kättesaadavaks tehtava tagastamatu rahalise toetuse summa.

(50)Belgia kavatseb jätkata tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonnaga suhtlemist ka kava elluviimise ajal. Selleks et tagada asjaomaste isikute omalus, on väga oluline kaasata kavaga hõlmatud investeeringute ja reformide tegemisse kõik asjaomased piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused ning sidusrühmad (sh tööturu osapooled).

(49)Kavas on kirjeldatud, et Belgia konsulteeris enne kava vastuvõtmist paljude eri sidusrühmadega, et suurendada riigis kava omalust. Föderaalsel tasandil konsulteeriti paljude sidusrühmadega (sh tööturu osapooled, kodanikuühiskond ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse instituut). Föderaalvalitsus lõi nõuandekomitee, kuhu kuulusid keskne majandusnõukogu ja kestliku arengu föderaalnõukogu ning mis tõi kokku tööturu osapooled ja kodanikuühiskonna (keskkonna-, arengukoostöö-, tarbija- ja noorteorganisatsioonid ning teadlased), kes andsid kava koostamise eri etappides nõu. Peale selle paluti Belgia naiste ja meeste võrdõiguslikkuse instituudil hinnata kava mõju soolisele võrdõiguslikkusele ja esitada soovitusi. Piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused konsulteerisid tööturu osapooltega oma reformide ja investeerimisprojektide küsimustes ning suhtlesid ka piirkondlike parlamentidega.

(48)Kava sisaldab mitut märkimisväärselt piiriülest investeerimismeedet, mis on kooskõlas ajakohastatud Euroopa tööstusstrateegia eesmärkidega. Suur osa investeeringutest (föderaalsel tasandil, Flaami piirkonnas ja Valloonias), mis üheskoos keskenduvad vesinikuvaldkonna tööstusliku väärtusahela toetamisele, peaks kuuluma laiematesse piiriülestesse üleeuroopalist huvi pakkuvatesse tähtsatesse vesinikuprojektidesse. Föderaalse tasandi H2 ja CO2 võrgu investeerimisprojekt peaks samamoodi lõppema kava kohaselt ehitatud H2 ja CO2 transpordivõrkude ühendamisega naaberriikidega. Peale selle on föderaalse tasandi investeerimismeetme „Mereenergiasaar“ eesmärk luua Põhjamerre mitmeotstarbeline mereenergiakeskus (nn energiasaar), mille eesmärk on muu hulgas lihtsustada enama taastuvatest allikatest toodetud energia kaasamist ja importi Põhjamerel ja selle ümbruses, kuna see pakub ühendusi teiste riikide ja piirkondadega. Ka teadus- ja arendustegevuse suurendamise meetme eesmärk on rahastada Flaami piirkonna ettevõtete osalemist kavandatud üleeuroopalist huvi pakkuvas tähtsas mikroelektroonikaprojektis.

(46)Kava hõlmab mitut meedet, mis peaksid aitama lahendada probleeme soolise võrdõiguslikkuse ja kõigile võrdsete võimaluste tagamise valdkonnas. Belgia naiste ja meeste võrdõiguslikkuse instituudi arvates on 52 protsendil kavas olevatest investeerimismeetmetest soolise võrdõiguslikkuse suurendamise potentsiaal. Sellised on näiteks rohkemate naiste ärgitamine loodusteadusi, tehnoloogiat, inseneriteadusi ja matemaatikat õppima ning naiste tööhõive suurendamine. Kuigi kavas ei ole haavatavate elanikkonnarühmadega seotud mitmekülgset ja terviklikku lähenemist, kajastuvad kõigile võrdsete võimaluste tagamise eesmärgid kavas mitme poliitikavaldkonna meetmetes (nt hariduse, munitsipaaleluruumide, tööturule kaasatuse, liikuvuse ja e-kaasatuse valdkonnas). Need hõlmavad diskrimineerimiskontrollide õigusraamistiku reforme ning halduses kättesaadavaid tööriistu ja teadmisi, mis võiksid aidata kaasa sisserännanute tööhõive kasvule. Muud asjaomased meetmed on investeeringud raudteejaamade juurdepääsetavuse parandamisse piiratud liikumisvõimega isikute jaoks ja investeeringud abistava tehnoloogiaga varustatud munitsipaaleluruumidesse, et toetada puuetega inimeste ja eakate iseseisvat elu.

(45)Kavas on reformid ja investeeringud, mis toetavad eesmärke ergutada Belgia majanduse taastumist, aidata kaasa selle rohe- ja digipöördele ning tugevdada riigi vastupanuvõimet teel kestlikuma ja kaasavama majanduskasvu poole. Kavas olevad üksikmeetmed on selle üldeesmärke arvestades sidusad. Kavas ei ole vasturääkivusi ega eri komponentide vahelisi vastuolusid. Mõned meetmed on üksteist tugevdavad ja täiendavad kõikidel valitsemistasanditel. Mõnel juhul oleks siiski saanud mõne investeeringu potentsiaali kaugeleulatuvamate lisareformidega veelgi suurendada. Näiteks kuigi kavas on mitu hoonete energiatõhusaks renoveerimise investeeringut ja reformi, ei ole kindlat lubadust reformida energia maksustamise süsteemi, et soodustada hoonete energiatõhusamaks renoveerimisse rohkemate investeeringute tegemist. Kuigi kava toetab taastuvallikatest toodetud vesiniku kasutussevõttu, on selles toetus taastuvallikatest tootmise suurendamisele tagasihoidlik. Tööhõive suurendamise ja tööturu toimimise parandamise meetmetele ei lisandu konkreetsed meetmed vähendada maksusüsteemis olevaid töötamist takistavaid asjaolusid.

(42)Iga üksus vastutab nende vastutusalas olevate projektide andmete kogumise eest ja peab tagama edusammude kajastamise järelevalve tööriistades. Ka auditiga seoses vastutavad määratud üksused ELi vahendite auditeerimise eest jagatud eelarve täitmisel ja on kava rakendavatest üksustest sõltumatud. Kavas on sätestatud igale üksusele eri kontrollikord pettuste, korruptsiooni ja huvikonfliktide ärahoidmiseks, avastamiseks ja kõrvaldamiseks määruse (EL) 2021/241 alusel antud vahendite kasutamisel.

(41)Kavas kirjeldatakse sobivalt selle rakendamise süsteemi. Üldine õigusraamistik on usaldusväärne sisekontrollisüsteem, mille alusel antakse pädevatele osalistele selged rollid ja vastutusalad. Föderaalsel tasandil koordineerib kava elluviimist majanduse taastumise ja strateegiliste investeeringute riigisekretär ning järelevalvet teeb poliitilisel tasandil ministeeriumide konverents ja haldustasandil föderaalüksuste järelevalvekomitee. Belgia kavas on välja toodud eri organid, kes vastutavad projektide elluviimise, järelevalve ja kontrollimise eest kuues üksuses (föderaalne riik, Flaami piirkond, Valloonia, pealinna Brüsseli piirkond, prantsuse kogukond ja saksakeelne kogukond).

(40)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile j ja V lisa punktile 2.10 on taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud kord ning käesolevas otsuses sisalduvad lisameetmed piisavad (hinne A), et tagada nimetatud määruse alusel eraldatud vahendite kasutamisel korruptsiooni, pettuste ja huvikonflikti ärahoidmine, avastamine ja kõrvaldamine, ning see kord peaks eeldatavasti tulemuslikult vältima topeltrahastamist kõnealuse määruse ja muude liidu programmide alusel. See ei piira muude instrumentide ja vahendite kohaldamist, millega edendada ja tagada liidu õiguse järgimist (sh korruptsiooni, pettuste ja huvikonfliktide ärahoidmiseks, avastamiseks ja kõrvaldamiseks ning liidu rahaliste vahendite kaitsmiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2020/2092).

(39)Kavas esitatud kuluarvestusteave ja tõendid on enamiku meetmete puhul enamjaolt põhjalikud ja arusaadavad. Valdava osa meetmete kohta on esitatud piisavalt põhjalik teave ja igakülgne tõendusmaterjal selle kohta, et kava hinnanguline kogukulu on mõistlik ja usutav. Belgia on esitanud enamikul juhtudest teavet kas samade või sarnaste varasemate investeerimisprojektide kohta või võrreldavad kuluandmed peamiste kulukäiturite kohta ning nende alusel saab enamikku kuluhinnanguid põhjendada. Enamiku projektide kuluarvestusandmed sisaldavad arusaadavaid tõendeid või asjakohaseid viiteid, mis põhjendavad ühikukulusid. Ent kulupõhjenduste spetsiifilisus ja asjakohasus ei ole kogu kavas ühesugune. Mõne meetme puhul oleks lisateave täpsemate hinnangute ja põhjendustega suurendanud kindlust selles, et kulud on mõistlikud ja usutavad. Taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogukulu on kooskõlas kulutõhususe põhimõttega ning vastavuses riigis saavutada loodetava majandusliku ja sotsiaalmõjuga.

(36)Juhtimisstruktuur ja korralduslik kord, mille Belgia võimud on oma kava elluviimiseks kavandanud, tagavad vastutavate isikute osalemise nende vastutusalas olevate reformide ja investeeringutega seotud järelevalves, aruandluses ja halduskontrollis. Föderaalüksuste vaheline koordineerimine on tagatud nii poliitilisel kui ka haldustasandil. Belgia võimude kirjeldatud näitajate järelevalve on piisavalt selge ja põhjalik, et nende täitmist oleks võimalik jälgida ja kontrollida. Eesmärkides ja sihtides peaksid kajastuma peamiselt meetmete tähtsaimad osad ja nii võib eesmärke pidada meetmete elluviimise seisukohalt oluliseks. Kavas kirjeldatud kontrollimehhanismid, andmete kogumine ja vastutusalad paistavad olevat piisavalt usaldusväärsed, et anda pärast eesmärkide ja sihtide saavutamist piisavat alust väljamaksetaotlustele. Eesmärgid ja sihid on olulised ka määruse artikli 17 lõike 2 kohaselt rahastamiskõlblike ent juba lõpule viidud meetmete puhul. Väljamaksetaotluse põhjendamiseks on vaja, et need eesmärgid ja sihid oleksid rahuldavalt täidetud.

(35)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile h ja V lisa punktile 2.8 on taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud kord piisav (hinne A), et tagada kava (sh kavandatud ajakava, eesmärgid ja sihid ning nendega seotud näitajate) toimiv järelevalve ja elluviimine.

(33)Kavas on eeldatavasti püsiva mõjuga investeeringud, millega toetatakse majanduse rohe- ja digipööret. Kava digivaldkonnaga seotud meetmed on muu hulgas loodud asjaomaste institutsioonide digiteerituse suurendamiseks, millel on eeldatavasti püsiv mõju teenusekvaliteedile, ettevõtluskeskkonnale ja avaliku sektori teabe kasutamise optimaalsusele. See hõlmab selliseid olulisi valdkondi nagu kohtusüsteem, sotsiaalkindlustus, tervishoiusüsteem, riigi kübervastupidavusvõime ning avaliku halduse asutuste suhtlemist kodanike ja ettevõtetega parandavad platvormid. Kava aitab suurendada ka teadus- ja arendustegevuse investeeringuid, et jõuda 3 %ni SKPst, ning suurendada tootlikkust. Asjaomased investeeringud ja poliitika (majanduse süsinikuheite vähendamine, sh energiatõhususe parandamise ja arenenuima digitaristu kasutussevõtuga) peaksid parandama riigi konkurentsivõimet ja kasvupotentsiaali.

(31)Samuti on meetmeid elanikkonna digioskuste tasemega seotud probleemide lahendamiseks, eriti e-kaasatuse suurendamiseks, ning tööjõu ümber- ja täiendusõppeks digitaalvaldkonnas, et vähendada oskuste nappust ja soodustada inimeste tööturule integreerimist. Peale selle peaks kava aitama parandada alg-, põhi-, kesk- ja kõrgharidust omandavate noorte digisuutlikkust. Kavas on reforme ja investeeringuid, mille eesmärk on aidata äriühingutel saada kasu digipöördest, kuna luuakse digitaalse ja tehnoloogilise innovatsiooni keskkond ning tehakse digitaalvaldkonnaga seotud investeeringuid teadus- ja arendustegevusse. Samuti on kavas digivaldkonna kliima- ja keskkonnasäästlikuks muutmise meetmeid.

(30)Digipöörde eesmärgi saavutamisele laia valdkonnaülese lähenemisviisiga peaks kaasa aitama ühtekokku 11 kava komponenti (17st). Kavas on kriitilise tähtsusega reforme 5G ja väga suure läbilaskevõimega (kiudoptiliste) võrkude kasutussevõtuga seotud regulatiivsete kitsaskohtade kõrvaldamiseks nii föderaalsel kui ka piirkondlikul tasandil. Kavas on ka avaliku sektori investeeringud ühendatusse (kiudoptilise kaabli kasutussevõtt teatavates leviaukudes ja Valloonia piirkonna koolide parema ühendatuse tagamine). Kava hõlmab ka ühendatuse tööriistakasti rakendamise järelevalvet. Kavas on tähtsaid e-riigi investeeringuid ja reforme eri üksustes: aegunud digitaristu kaasajastamine, kohtutoimikute haldamise süsteem ja kohtusüsteemi võrguturve. Kava peaks soodustama avaandmete kasutamist avalikus halduses. Teiste investeeringute eesmärk on digiteerida konkreetseid sektoreid, nagu tervishoiusüsteem, turism, transport, energeetika, meedia ja kultuur. Kava eesmärk on digitaalselt paremini varustatud ja ühendatud koolid kogu Belgias. Kavas sisalduvad investeeringud peaksid aitama kaasa ka üldise kübervastupidavusvõime ning kodanike, ettevõtete ja avaliku halduse julgeoleku parandamisele. Veel edendatakse kavaga tehisintellekti inimkeskset kasutamist.

(28)Keskkonnaga seoses peaks kava aitama otseselt kaasa bioloogilise mitmekesisuse säilimisele, kuna investeeritakse kaitsealadesse, ökoloogilisse taastamisse, rohetaristusse, suuremat vastupanuvõimet tagavasse metsamajandamisse ja märgalade loomisse. Kõnealuste meetmete rakendamisel on eeldatavasti püsiv mõju CO2 säilitamisele ja need peaks koos veemajandusmeetmetega parandama kliimamuutustega kohanemist. Muud investeeringud ringlussevõtutaristusse, ökodisaini projektide toetuseks ja materjalide optimaalsesse kasutamisse peaksid suurendama Belgias ringmajandust.

(27)Kliimaeesmärgi saavutamisele kaasa aitavaid meetmeid on kokku kümnes kava komponendis (17st). Üldkasutatavate hoonete, era- ja munitsipaaleluruumide energiatõhusaks renoveerimine on oluline osa selles panuses. Kavas on investeeringud vähese heitega ja ühistransporti ning maksusüsteemi kaudu ametiautode kliima- ja keskkonnasäästlikumaks muutmise reform. Investeeringud teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni (eriti alternatiivsesse energiatehnoloogiasse, sh vesinikku ja taristusse) peaksid võimaldama üleminekut vähese CO2 heitega majandusele. Hoonete energiatõhusaks renoveerimise, kliima- ja keskkonnasäästliku liikuvuse ning kliima- ja keskkonnasäästlike sõidukitega seotud reformid ja investeeringud peaksid aitama saavutada Belgia energia- ja kliimakavas aastaks 2030 sätestatud süsinikuheite vähendamise ja energiapöörde eesmärki.

(26)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile e ja V lisa punktile 2.5 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava meetmeid, mis aitavad suures ulatuses (hinne A) kaasa rohepöördele (sh elurikkusele) või sellega seotud raskustest ülesaamisele. Kliimaeesmärke toetavatele meetmetele kuluv summa moodustab ligikaudu 49,6 % kava kogueraldisest ja on arvutatud kooskõlas määruse (EL) 2021/241 VI lisas esitatud metoodikaga. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 17 on riiklik taaste- ja vastupidavuskava kooskõlas riiklikus energia- ja kliimakavas 2030 sisalduva teabega.

(25)Belgia taaste- ja vastupidavuskava meetmeid on põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ seisukohast hinnatud. Belgia on esitanud põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“ käsitlevaid Euroopa Komisjoni tehnilisi suuniseid (2021/C 58/01) järgivad põhjendused. Kui analüüsist nähtus võimalik risk, tehti põhjalikum hindamine, et veenduda oodatava olulise kahju puudumises, või kehtestati riskide maandamiseks sobivad eesmärgid. Täpsemalt tehti seda mõne sellise meetme jaoks, kus korraldatakse projektikonkursse (nt kujunemisjärgus energiatehnoloogia valdkonnas), et eesmärkidega tagataks konkurssidel sellised rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid, mis ei luba rahastada tegevusi, millel on keskkonnaeesmärkide olulise kahjustamise oht.

(23)Tööturule pääsemise soodustamiseks ja oskuste tööturu nõudlusele mittevastavuse vähendamiseks on kava eesmärkideks haridus- ja koolitussüsteemi kaasajastamine (peamiselt investeeringutega seadmetesse ja taristusse). Reformide ja investeeringute eesmärk on koolituste pakkumise ja stiimulite laiendamine ja läbipaistvamaks muutmine (sh isiklike õppekontode loomisega ning haridus- ja koolitustaristusse investeerimisega). Peale selle on mõni meede mõeldud haavatavate elanikkonnarühmade e-kaasatuse suurendamiseks, milleks ühendatakse digiseadmete pakkumine digioskuste õpetamisega.

(22)Taaste- ja vastupidavuskava hõlmab meetmeid, mille eesmärk on lahendada riigipõhistes soovitustes välja toodud tööhõive ja sotsiaalprobleeme, mida jälgitakse sotsiaalvaldkonna tulemustabelis. Sellistel meetmetel on potentsiaal aidata kaasa Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisele. Erimeetmed on ette nähtud tööturule integreerimise toetamiseks, eriti just haavatavate elanikkonnarühmade jaoks. See peaks saavutatama piirkondlike avalike tööturuasutuste vastutusalade ja toimimise muutmise, kaasajastamise ja haavatavatele tööotsijatele personaalsema toe pakkumisega. Kava sisaldab tööturul esineva diskrimineerimise vähendamise reforme, mis on eriti olulised sisserändajate praeguse vähese tööhõive suurendamiseks. Energia subsideerimise reformid peaksid leevendama energiaostuvõimetust, isegi kui selle probleemi lahendamise tervikstrateegiat kavas ei esitata. Kavas on ka investeeringud sotsiaaltaristusse (sh munitsipaaleluruumide ja lastehoiuruumide renoveerimisse ja ehitamisse). Sellised investeeringud suurendavad ka sotsiaalset sidusust.

(20)Komisjoni talituste simulatsioonidest on näha, et kava abil on võimalik suurendada Belgia SKPd 2026. aastaks 0,5–0,9 %. Belgia taaste- ja vastupidavuskava hõlmab suurt paketti reforme ja investeeringuid, mille abil soovitakse vähendada riigi haavatavust šokkide suhtes ning tugevdada majanduslikku, institutsioonilist ja sotsiaalset vastupidavust. Reformid, mille eesmärk on suurendada avaliku sektori kulutuste kvaliteeti ja kaotada suurema tööturul osalemise takistused, koos küllaltki suurte investeeringutega hoonete renoveerimisse, kestlikku liikuvusse, digiteerimisse, koolitusse ja täiendusõppesse, teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni lahendavad neis valdkondades tuvastatud probleeme ja peaksid suurendama riigi konkurentsivõimet ja tootlikkust, sillutades ühtlasi teed ka rohepöördele ja majanduse digipöördele.

(17)Kava aitab märkimisväärselt kaasa digipöördega seotud raskuste ületamisele. See sisaldab digiühendatuse parandamist kogu Belgias (milleks investeeritakse väga kiirete kiudoptiliste võrkude väljaehitamisse) ning 5G kasutussevõtu ja ühendatuse võimaldamist. Kavas on märkimisväärsed investeeringud ja reformid, mille eesmärk on avaliku halduse (sh kohtusüsteemi) digiteerimine, et parandada nende sisemiste protsesside tõhusust ning suhtlust kodanike ja ettevõtetega (peamiselt ühtse digivärava kaudu), ning investeerimine sotsiaalkindlustussüsteemi digiteerimisse. Kavas olevad digiteerimise meetmeid aitavad ka vähendada regulatiivset ja halduskoormust, kõrvaldada konkurentsitakistusi ja parandada ettevõtluskeskkonda.

(16)Kava aitab märkimisväärselt kaasa rohepöördega seotud raskuste ületamisele. See sisaldab suurt avaliku sektori investeeringut hoonete (sh munitsipaaleluruumide) energiatõhusaks renoveerimisse ja energiatõhususse tehtavate erasektori investeeringute toetamist subsiidiumidega. Investeeritakse ka energia puhtasse ja tõhusasse tootmisse ja kasutamisse (peamiselt tööstusvaldkonnas): tootmisprotsesside elektrifitseerimine, taastuvallikatest toodetud ja vähese süsinikuheitega vesinik kui tooraine ja energiakandja, CO2 kogumine ja säilitamine, investeerides selleks CO2 ja vesiniku (H2) transporti ning CO2 ja H2-ga seotud tööstuskasutuseelsetesse teadusuuringutesse, taastuvallikatele tuginevatesse soojusvõrkudesse ning taristusse, mis lihtsustab meretuuleparkide põhivõrguga ühendamist. Kava kiirendab transpordi keskkonnahoidlikumaks muutmist, kuna investeeritakse jalgratta- ja jala käimise taristusse, aga ka ühistransporditeenustesse (keskkonnahoidlikud bussid, trammid ja kergmetrood), tõhusamasse ja juurdepääsetavamasse raudteetransporti (sh taristu ehitamine, et toetada üleminekut maanteetranspordilt siseveeteedele ja raudteetranspordile). Kavas on ka ametiautode maksustamise reform, mille eesmärk on maanteel liikuvate sõidukite elektrifitseerimine ning mida täiendavad elektrisõidukite laadimistaristu kiirem väljaehitamine kogu Belgias, puhtamate, peamiselt elektribusside kasutussevõtu toetamine ning uuendatud liikuvuseelarve, millega toetatakse teistele transpordiliikidele üleminekut.

(15)Kava hõlmab reforme ja investeeringuid, mille abil püütakse kõrvaldada pikaaegseid tööturuprobleeme. Selleks otstarbeks on tulemuslikuma aktiivse tööturupoliitika edendamise, tööturu toimimise parandamise ja tööturul toimuva diskrimineerimise kõrvaldamise meetmed. Kavas on ka investeeringud kõige haavatavamate elanikkonnarühmade (sisserändajate, naiste, puuetega inimeste, vangide ja digitaalse väljajätmise ohus inimeste) sotsiaalse ja tööturule integreerimise parandamisse. Peale selle on kavas sisalduvate investeeringute ja reformide eesmärk parandada haridussüsteemi tulemuslikkust ning vähendada koolitamise ja aktiveerimisega oskuste nappust, et rahuldada tööturu praegusi ja tulevasi vajadusi, pöörates sealjuures erilist tähelepanu digioskustele.

(14)Kava sisaldab asjaomaseid eelarve- ja struktuurireforme, mis peaks parandama riigi rahanduse kvaliteeti ja jätkusuutlikkust. Sellised reformid hõlmavad kuluanalüüside süsteemset lõimimist kõigi valitsemistasandite eelarve kavandamise tsüklitesse, et parandada avaliku sektori kulutuste kvaliteeti ja tõhusust. Peale selle on pensionireformi eesmärk parandada pensionisüsteemi finants- ja sotsiaalset kestlikkust ajal, mil riigi kulutused pensionitele kasvavad.

(12)Soovitusi, mis on seotud pandeemiale viivitamata eelarvepoliitika meetmetega reageerimisega, võib pidada Belgia taaste- ja vastupidavuskava kohaldamisalast välja jäänuks, kuigi riik reageeris vajadusele toetada majandust viivitamata eelarvevahenditega aastatel 2020 ja 2021 üldiselt asjakohaselt ja piisavalt, mis on kooskõlas üldise vabastusklausli sätetega. Lisaks ei ole soovitus teha 2020. aastal piisavalt edusamme keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks enam asjakohane, seda nii vastava eelarveperioodi lõppemise kui ka stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli rakendumise tõttu 2020. aasta märtsis, mil algas pandeemiakriis.

(9)Kavas on ette nähtud mitmesugused kliimaga seotud meetmed ja üle poole kõigist selle komponentidest aitavad kaasa rohepöördele. Sellised meetmed on hoonete energiatõhususe suurendamine, uus kujunemisjärgus tehnoloogia, kliimamuutustega kohanemine ja säästva transpordi taristu, mis on olulised 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkide saavutamise võimalused. Kavas käsitletakse mitme valdkonna digitehnoloogiaga seotud probleeme, mille lahendamisele aitab kaasa peaaegu 2/3 kava komponentidest. Nii föderaalse kui ka piirkondliku tasandi reformide eesmärk on kaotada regulatiivsed kitsaskohad, mis takistavad 5G ja ultrakiire (nt kiudoptilise) sidetaristu kasutussevõttu. Belgia taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvate investeeringutega keskendutakse avaliku halduse ja kohtusüsteemi digiteerimisele ning digioskuste parandamisele. Neilt investeeringutelt oodatakse asjaomaste protsesside tõhususe ja kvaliteedi märkimisväärset parandamist.

(6)Liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on kogu ELi hõlmav investeerimisprojektide ja reformide kooskõlastatud elluviimine. Kuna neid reforme ja investeeringuid tehakse kooskõlastatult ja ühel ajal ning viiakse läbi ka piiriüleseid projekte, tugevdavad need üksteist vastastikku ja nende positiivne mõju kandub üle kogu liitu. Seega tuleneb ligikaudu kolmandik rahastu mõjust liikmesriikide majanduskasvule ja töökohtade loomisele teiste liikmesriikide tegevuste ülekanduvast mõjust.

(4)2021. aasta 30. aprillil esitas Belgia määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõiget 1 järgides komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. See esitati pärast konsultatsioone, mis viidi läbi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna organisatsioonide, noorteorganisatsioonide ja muude asjaomaste sidusrühmadega kooskõlas riikliku õigusraamistikuga. Taaste- ja vastupidavuskavade riiklik omalus on aluseks nende edukale rakendamisele ja kestvale mõjule riiklikul tasandil ning usaldusväärsusele Euroopa tasandil. Komisjon on kõnealuse määruse artikli 19 kohaselt V lisas esitatud hindamissuuniseid järgides hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust.

(2)Nõukogu esitas Belgiale Euroopa poolaastaga seotud soovitused 9. juulil 2019 ja 20. juulil 2020. Täpsemalt soovitas nõukogu võtta kõik meetmed, millega mõjusalt reageerida pandeemiale, hoida majandust toimimas ja toetada selle taastumist ning kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Veel soovitas nõukogu riigi rahandusega seoses jätkata reforme, millega tagada pikaajaline hoolduse ja pensionisüsteemi eelarveline jätkusuutlikkus (sh varase tööturult lahkumise võimaluste piiramisega), parandada avaliku sektori kulutuste jaotust ja tõhusust (sh kuluanalüüsidega ning eelarvepoliitika koordineerimisega kõigil valitsemistasanditel, et luua avaliku sektori investeeringute tegemise võimalusi). Peale selle soovitas nõukogu Belgial parandada tervishoiusüsteemi üldist vastupanuvõimet ja tagada selle varustatus kriitilise tähtsusega meditsiinitoodetega ning leevendada kriisi sotsiaalset mõju ja mõju tööhõivele, täpsemalt edendades mõjusaid aktiivseid tööturumeetmeid ja oskuste arendamist. Ka soovitas nõukogu Belgial tagada VKEde ja FIEde likviidsuse tagamise meetmete tulemuslik rakendamine, ning parandada ettevõtluskeskkonda (sh vähendada regulatiivset ja halduskoormust, et ärgitada ettevõtlusele, ning kõrvaldada teenustega seotud konkurentsitakistused, eriti side, jaemüügi ja ametitoimingute valdkonnas). Investeerimisega seoses soovitas nõukogu kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erasektori investeeringuid, et toetada majanduse taastumist, keskenduda investeerimisel rohe- ja digipöördele, eelkõige kestliku transpordi taristule (sh raudteetaristu ajakohastamisele), energia keskkonnahoidlikule ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, ringmajandusele, digiteerimisele, digitaristule (5G ja gigabitised võrgud) ning teadusuuringutele ja innovatsioonile. Transpordi valdkonnas soovitas nõukogu Belgiale veel lahendada kasvavad liikuvusprobleemid, suurendades vähesaastava ja ühistranspordi pakkumise ja nõudluse kasvu stiimuleid ning kõrvaldades asjaomased takistused. Viimasena soovitas nõukogu Belgiale tööhõive ning hariduse ja koolituse valdkonnas kõrvaldada töötamist takistavad asjaolud ja parandada aktiivse tööturupoliitika tulemuslikkust (eelkõige väheste oskustega inimeste ja eakamate ning sisserändajate jaoks), parandada haridus- ja koolitussüsteemi tulemuslikkust ja kaasavust ning vähendada oskuste tööturu nõudlusele mittevastavust. Olles taaste- ja vastupidavuskava esitamise ajal hinnanud nende riigipõhiste soovituste rakendamise edenemist, leiab komisjon, et olulisi edusamme on tehtud seoses soovitustega võtta kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausliga kõik pandeemiale tulemuslikult reageerimiseks vajalikud meetmed, et majandust ja selle taastumist toetada.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,23.6.2021 COM(2021) 349 final LISA

järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: Nõukogu rakendusotsus Belgia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta {SWD(2021) 172 final}



LISA 1. JAGU. TAASTE- JA VASTUPIDAVUSKAVAGA ETTE NÄHTUD REFORMID JA INVESTEERINGUD 1. Reformide ja investeeringute kirjeldus A. KOMPONENT 1.1. Renoveerimine Belgia taaste- ja vastupidavuskava selles osas keskendutakse era- ja avaliku sektori hoonete renoveerimisele. Komponendi peamine eesmärk on renoveerida olemasolevad hooned ning muuta need energia- ja ressursitõhusamaks. Need hõlmavad eelkõige üldkasutatavaid hooneid, sotsiaaltaristut ja elamuid ning üldisemas plaanis energiatõhususe seisukohast vähem toimivaid hooneid. Seetõttu aitab see komponent energiaarvete vähendamise kaudu vähendada kasvuhoonegaaside heidet, suurendada tööhõivevõimalusi ja säästva ehituse kasvu ning sotsiaalset vastupanuvõimet. See komponent aitab kaasa riigipõhise soovituse 2019.3 täitmisele, kutsudes Belgiat üles keskenduma investeeringutega seotud majanduspoliitikas muu hulgas vähese CO2-heitega majandusele üleminekule ja energiasüsteemi ümberkujundamisele. Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas DNSH tehniliste suunistega (2021/C58/01). A.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Reform R-1.01. Flandria piirkonna täiustatud energiatoetuste kava Meede koosneb mitmest reformi- ja investeerimisosameetmest, mille üldeesmärk on pakkuda tõhusamaid renoveerimisstiimuleid ja kiirendada erasektori investeeringuid Flandria energiatõhususse: i) energiatõhususe ja taastuvenergia toetuste ning eluaseme kvaliteedi parandamise toetuste reform sihtrühmade kaupa, mis integreeritakse ühte skeemi. Uus ühtne kontaktpunkt, kasutajasõbralik ja läbipaistev süsteem on kättesaadav alates 2022. aastast ning eeldatavasti toetab see 202 000 eluaseme energiatõhusat renoveerimist; ii) energiamärgise süsteemi läbivaatamine, mis peaks toetama 8400 eluruumi energiatõhusat renoveerimist; iii) lammutamis- ja rekonstrueerimistoetuse kehtestamine, mis täiendab föderaalset vähendatud käibemaksu kava, mis peaks toetama 1760 eluruumi rekonstrueerimist; iv) soojuspumpade, elektrikatelde, elektrisalvestiga kütteseadmete ja koduakude aruka juhtimise renoveerimise toetuskava läbivaatamine, mis peaks toetama 8400 majapidamist. Kõik selle reformi aspektid jõustuvad hiljemalt 1. aprillil 2022. Reform R-1.02. Pealinna Brüsseli piirkonna täiustatud energiatoetuste kava Reform hõlmab energiapreemiate ja eluaseme renoveerimise lisatasude reformimist ja ühendamist ühtseks piirkondlikuks mehhanismiks üksikisikute jaoks alates 2022. aastast. Tänu ühtsele süsteemile on kodanikel selgem ülevaade summast, millele neil on õigus renoveerimistöödeks, ning nad näevad ette halduskorra lihtsustamise, et saada rahalist toetust piirkondlike lisatasude kaudu. Ainult üks piirkondlik veebiportaal teavitab taotlejaid saadaolevatest lisatasudest ja kodanikele on ette nähtud üks ühtne digitaalne menetlus. Investeeringuga loodetakse toetada 3717 energiatõhusat renoveerimist. Määrus, millega reformitakse pealinna Brüsseli piirkonna elamute ja eramajade renoveerimise energiatoetuskavasid, jõustub 31. märtsiks 2022. Reform R-1.03. Saksakeelse kogukonna täiustatud energiatoetuste kava Meetmega kehtestatakse uus energiatoetuste süsteem saksakeelses kogukonnas alates 2021. aasta juulist. Boonusprojekti eesmärk on eelkõige stimuleerida energiasäästumeetmete rakendamist ja süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamist olemasolevates elamutes saksakeelses kogukonnas. Reformi eesmärk on eristada väikesemahulisi töid, mis võimaldavad lihtsustatud juurdepääsu boonustele, ja suuri töid, mis nõuavad üksikasjalikumaid haldusmenetlusi. Investeeringutega loodetakse toetada 815 keskmist kuni väga energiatõhusat renoveerimist. Määrus, millega reformitakse saksakeelse kogukonna elamute ja eramajade renoveerimise energiatoetuskavasid, jõustub 31. märtsiks 2022. Investeering 1A era- ja sotsiaalelamute renoveerimisse (I-1A)

Investeeringu eesmärk on stimuleerida era- ja sotsiaalelamute energiatõhusat renoveerimist. Investeeringu rakendamine lõpetatakse 30. juuniks 2025. Investeering koosneb järgmisest kuuest allmeetmest: ·Investeering I-1.01. „Sotsiaaleluruumide renoveerimine“ Flandria piirkonnas ·Investeering I-1.02. „Sotsiaaleluruumide renoveerimine“ pealinna Brüsseli piirkonnas ·Investeering I-1.03. „Sotsiaaleluruumide renoveerimine“ saksakeelses kogukonnas ·Reformi R-1.01 investeeringute osa. Flandria piirkonna täiustatud energiatoetuste kava ·Reformi R-1.02 investeeringute osa. Pealinna Brüsseli piirkonna täiustatud energiatoetuste kava ·Reformi R-1.03 investeeringute osa. Saksakeelse kogukonna täiustatud energiatoetuste kava Investeering I-1.01. „Sotsiaaleluruumide renoveerimine“ Flandria piirkonnas Meetme eesmärk on ergutada ja kiirendada sotsiaaleluruumide energiatõhusamaks renoveerimist, suurendades Flaami kliimafondi toetust sotsiaalelamuettevõtetele ja Flaami eluasemefondile. Taaste- ja vastupidavusrahastu raames antav rahastus peaks võimaldama ligikaudu 4050 sotsiaaleluasemeüksusel saada toetust hoonete energiatõhusamaks renoveerimiseks. Lisaks suurendab Flandria piirkond 2021. aastal 250 miljoni euro võrra Flandria sotsiaaleluasemeettevõttele (Vlaamse Maatschappij voor Sociaal Wonen) sooduslaenu andmise luba, et võimaldada tal renoveerimist kiirendada. Investeering I-1.02. „Sotsiaaleluruumide renoveerimine“ pealinna Brüsseli piirkonnas Meede seisneb Brüsselis 1711 sotsiaalelamu renoveerimise rahastamises, mille tulemusel väheneb tarbitud energia 53 % ja CO2-heide hinnanguliselt 4452 tonni aastas. Projekt hõlmab 15 ehitustööde riigihankelepingute avaldamist, sõlmimist ja täitmist Brüsseli sotsiaalelamuehitusettevõtte (Société du Logement de la Région de Bruxelles-Capitale) poolt. Investeering I-1.03. „Sotsiaaleluruumide renoveerimine“ saksakeelses kogukonnas Meetme raames toetatakse hinnanguliselt 509 sotsiaaleluasemeüksuse mitmeaastast renoveerimisprogrammi, mis moodustab ligikaudu kolmandiku saksakeelse kogukonna sotsiaaleluruumide koguarvust. Meetmega toetatakse saksakeelse kogukonna omakapitali osalust sotsiaalelamuettevõttes „Öffentliche Wohnungsbaugesellschaft Ostbelgien“, mis võimaldab ellu viia sotsiaalelamutesse investeerimise programmi, eelistades kõige pakilisemaid töid. Investeering 1B „Avalike hoonete renoveerimine“ (I-1B) Investeeringu eesmärk on renoveerida avalikke hooneid ja parandada nende energiatõhusust. Investeeringu rakendamine lõpetatakse 30. juuniks 2026. Investeering koosneb järgmisest üheksast allmeetmest: ·Investeering I-1.04. „Avalike hoonete renoveerimine“ föderaaltasandil ·Investeering I-1.05. „Avalike hoonete renoveerimine“ Flandria piirkonnas ·Investeering I-1.06. „Avalike hoonete renoveerimine“ Vallooni piirkonnas ·Investeering I-1.07. „Avalike hoonete renoveerimine – kohalikud omavalitsused ja sport“ Vallooni piirkonnas

·Investeering I-1.08. „Avalike hoonete renoveerimine“ pealinna Brüsseli piirkonnas ·Investeering I-1.09. „Avalike hoonete renoveerimine – koolid“ prantsuskeelses kogukonnas ·Investeering I-1.10. „Avalike hoonete renoveerimine – sport ja IPPJ (Institutions Publiques de Protection de la Jeunesse)“ prantsuskeelses kogukonnas ·Investeering I-1.11. „Avalike hoonete renoveerimine – ülikoolid“ prantsuskeelses kogukonnas ·Investeering I-1.12. „Avalike hoonete renoveerimine – kultuur“ prantsuskeelses kogukonnas Investeering I-1.04. „Avalike hoonete renoveerimine“ föderaaltasandil Investeerimismeede seisneb Brüsseli börsi ajaloolise hoone renoveerimises, mis toob kaasa selle energiatõhususe olulise paranemise eesmärgiga luua uus majandus-, turismi- ja sotsiaalkultuuriline keskus. Hoone hinnanguline kogupindala on ligikaudu 12 000 m² (sealhulgas kelder ja muistis). Hoone on ette nähtud ajutiste näituste ja ürituste ning Belgia õllepruulimise traditsioonide püsinäituse (Belgian Beer World) korraldamiseks ülemistel korrustel. Investeering I-1.05. „Avalike hoonete renoveerimine“ Flandria piirkonnas Investeerimismeede seisneb investeeringute suurendamises hoonete renoveerimisse, et kiirendada avalike hoonete energiatõhusat renoveerimist. Toetust antakse Flaami energiaettevõtte (Vlaams Energiebedrijf) kaudu, mis tegutseb energiaga seotud teenuste valdkonnas keskse hankijana ja muude avalike teenuste osutajana (eelkõige keskvalitsusele). Meede hõlmab i) otseseid toetusmeetmeid energiatõhusate tööde vormis ja ii) kaudseid toetusmeetmeid, nagu energiaauditid. Meetme tulemusena renoveeritakse hinnanguliselt 86 711 m² ulatuses avalike hoonete pinda. Investeering I-1.06. „Avalike hoonete renoveerimine“ Vallooni piirkonnas Investeerimismeetme eesmärk on luua uuenduslik renoveerimise hõlbustamise süsteem, mis hõlmab vajalikke kaasnevaid meetmeid, et renoveerida täielikult 750–1000 üldkasutatavat hoonet Vallooni piirkonnas (mis vastab hinnanguliselt 300 000 m² suurusele pinnale). Selleks kohandatakse olemasolevat UREBA toetuskava aastatel 2021–2026, et veelgi hõlbustada täielikku renoveerimist. Toetus hõlmab üksnes energiasäästuinvesteeringuid 375 miljoni euro suurusest koguinvesteeringust. Investeering I-1.07. „Avalike hoonete renoveerimine – kohalikud omavalitsused ja sport“ Vallooni piirkonnas Meetme eesmärk on parandada i) kohalike omavalitsuste avalike hoonete ja ii) Vallooni piirkonna sporditaristu energiatõhusust. Toetust antakse konkursi kaudu, mis on avatud kohalikele omavalitsustele ja abikõlblikele spordistruktuuridele. Meetme tulemusena renoveeritakse eeldatavasti 30. juuniks 2026 kohalike omavalitsuste avalike hoonete hinnanguline kogupindala 202 359 m², millega saavutatakse keskmiselt primaarenergia nõudluse vähenemine vähemalt 30 % ning 84 122 m² sporditaristud. Investeering I-1.08. „Avalike hoonete renoveerimine“ pealinna Brüsseli piirkonnas Investeerimismeede koosneb kahest osast: i) ühtse kontaktpunkti loomine (haldab Brüsseli piirkonna elektri- ja gaasijaotusvõrgu operaator SIBELGA avaliku teenuse osutamise kohustuse alusel), et hõlbustada ja kiirendada Brüsselis asuvate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste avalike hoonete täielikku energiaalast renoveerimist; ii) energiatoetused valitud riiklikele renoveerimistöödele. Meetme eesmärk on hõlmata kõiki avalike hoonete kasutusviise ja renoveerida 30. juuniks 2026 hinnanguliselt 34 000 m² suurune kogupindala, vähendades primaarenergia nõudlust keskmiselt vähemalt 30 %. Elektrienergia määrus, millega määratakse kindlaks Sibelga avaliku teenuse osutamise ülesanne, sealhulgas Brüsselis toimuva avalike hoonete renoveerimise ühtse kontaktpunkti käitamine, jõustub 1. veebruariks 2022. Investeering I-1.09. „Avalike hoonete renoveerimine – koolid“ prantsuskeelses kogukonnas Investeerimismeetmega i) toetatakse prantsuskeelse kogukonna omanduses olevate koolihoonete investeerimiskava ja ii) projektikonkursi kaudu toetust prantsuskeelse kogukonna toetatavatele haridusvõrgustikele kuuluvate koolihoonete renoveerimiseks. Eeldatav ehitus- ja renoveerimistööde kogueesmärk 30. juuniks 2026 on 320 709 m², mis põhineb kergel, keskmisel ja täielikul renoveerimisel ning lammutustöödel ja rekonstrueerimisel. Investeering I-1.10. „Avalike hoonete renoveerimine – sport ja IPPJ (Institutions Publiques de Protection de la Jeunesse)“ prantsuskeelses kogukonnas Selle investeerimismeetmega toetatakse i) sporditaristu renoveerimist ja ii) noortele mõeldud rajatiste (Institutions Publiques de Protection de la Jeunesse – IPPJ) renoveerimist. 30. juuniks 2026 on kavas renoveerida kokku 30 150 m², millega saavutatakse primaarenergia nõudluse vähenemine keskmiselt vähemalt 30 %.

Investeering I-1.11. „Avalike hoonete renoveerimine – ülikoolid“ prantsuskeelses kogukonnas Investeerimismeetme eesmärk on pärast projektikonkurssi renoveerida prantsuskeelse kogukonna aegunud ja vähese energiatõhususega ülikoolihooned. Meetme eesmärk on renoveerida 34 000 m² ja vähendada primaarenergia nõudlust keskmiselt vähemalt 30 %. Investeering I-1.12. „Avalike hoonete renoveerimine – kultuur“ prantsuskeelses kogukonnas Investeerimismeetme eesmärk on avalike kultuurihoonete energiatõhusam renoveerimine prantsuskeelses kogukonnas. Meede koosneb kahest osast: i) prantsuskeelse kogukonna kultuuritaristu energiatõhusamaks muutmine ja ii) toetuse andmine projektikonkursside kaudu selliste kultuuritaristute energiatõhusamaks renoveerimise projektidele, mis ei kuulu prantsuse kogukonnale (näiteks kohalikele omavalitsustele kuuluv taristu). Meede võimaldab hinnanguliselt renoveerida 51 290 m² suurust pinda, millest 29 225 m² puhul väheneb primaarenergia nõudlus keskmiselt vähemalt 30 % (7000 m² punkti i) ja 22 225 m² punkti ii) puhul). Investeering I-1.13. „Renolab: renoveerimislabor“ pealinna Brüsseli piirkonnas Investeerimismeede koosneb kahest üksteist täiendavast mehhanismist, mille eesmärk on näidata innovaatilist, ringluspõhist ja säästvat energiatõhusat renoveerimist Brüsselis: i) projektikonkurss katseprojektide toetamiseks ja ii) projektikonkurss Brüsseli hoonete jätkusuutlikuks ja eeskujulikuks renoveerimiseks, keskendudes kas uuenduslike kontseptsioonide rahastamisele või uuenduslikele ja eeskujulikele renoveerimistöödele. Meetmega toetataks kokku hinnanguliselt 25 katseprojekti, 50 projektikontseptsiooni ja hinnanguliselt 20 000 m² suurust pinda, mida renoveeritakse rahalise toetuse kaudu eeskujulikele renoveerimistöödele. Investeeringu rakendamine lõpetatakse 31. märtsiks 2024. A.2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava Järjekorranumber Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk / siht Nimi Kvalitatiivsed näitajad

(eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad

(sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus Mõõtühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta 1 Flandria piirkonna täiustatud energiatoetuste kava (R-1.01) Eesmärk Paremad energiatoetuste kavad Flandrias Avaldamine ametlikus väljaandes – – – 1. kv 2022 Uue määruse vastuvõtmine Flaami valitsuse/parlamendi poolt: vaadata läbi energiamärgiste süsteem, vaadata läbi elamute ja eramajade renoveerimise toetuskavad, võtta kasutusele toetused eramajade lammutamiseks ja rekonstrueerimiseks ning võtta kasutusele nutijuhtimisseadmete ja koduakude toetused; koos tõhusamate stiimulite pakkumine erasektori energiatõhususse tehtavate investeeringute kiirendamiseks. 2 Pealinna Brüsseli piirkonna täiustatud energiatoetuste kava (R-1.02) Eesmärk Energiatoetuste kavasid käsitleva uue määruse jõustumine Brüsselis Seaduse säte, mis viitab uue määruse jõustumisele – – – 1. kv 2022 Pealinna Brüsseli piirkonna elamute ja eramajade energiatoetuskavade reformi käsitleva määruse jõustumine 3 Saksakeelse kogukonna täiustatud energiatoetuste kava (R-1.03) Eesmärk Energiatoetuste kavasid käsitleva uue määruse jõustumine saksakeelses kogukonnas Seaduse säte, mis viitab uue määruse jõustumisele – – – 1. kv 2022 Saksakeelse kogukonna elamute ja eramajade energiatoetuskavade reformi käsitleva määruse jõustumine 4 Avalike hoonete renoveerimine (I-1.06) Eesmärk Energiatoetuste kavasid käsitleva uue määruse jõustumine Valloonias Seaduse säte, mis viitab uue määruse jõustumisele – – – 1. kv 2022 Valloonia avalike hoonete renoveerimise kava UREBA reformi käsitleva määruse jõustumine 5 Era- ja sotsiaalelamute renoveerimine (I-1A) Siht Era- ja sotsiaalelamute renoveerimine (1. etapp) Eluruumid 0 64 140 2. kv 2023 63 776 elamu (era- ja sotsiaalelamud) renoveerimine energiatoetuste abil, et saavutada primaarenergia nõudluse vähenemine kooskõlas kliimamärgistamise nõuetega. 6 Era- ja sotsiaalelamute renoveerimine (I-1A) Siht Era- ja sotsiaalelamute renoveerimine (2. etapp) Eluruumid 64 140 132 028 2. kv 2024 131 664 elamu (era- ja sotsiaalelamud) renoveerimine energiatoetuste abil, et saavutada primaarenergia nõudluse vähenemine kooskõlas kliimamärgistamise nõuetega. 7 Era- ja sotsiaalelamute renoveerimine (I-1A) Siht Era- ja sotsiaalelamute renoveerimine (3. etapp) Eluruumid 132 028 200 264 2. kv 2025 199 899 elamu (era- ja sotsiaalelamud) renoveerimine energiatoetuste abil, et saavutada primaarenergia nõudluse vähenemine kooskõlas kliimamärgistamise nõuetega. 8 Era- ja sotsiaalelamute renoveerimine (I-1A) Eesmärk Era- ja sotsiaalelamute renoveerimine (4. etapp) Aruanne renoveerimistööde täieliku eelarve täitmise kohta esitatud 2. kv 2026 Sotsiaalelamute renoveerimine Flandria sotsiaalelamuid haldavate ettevõtjate poolt vastavalt märgistamisnõuetele, mida rahastatakse 250 miljoni euro ulatuses laenudena. 9 Era- ja sotsiaalelamute renoveerimine (1-1A) Siht Toetused koduakudele ja nutijuhtimisseadmetele Flandrias Toetusi antud 0 8460 2. kv 2023 8460 toetuse andmine kodumajapidamistele koduakude ja nutijuhtimisseadmete jaoks Flandrias alates 2021. aasta teisest kvartalist. 10 „Renolab: renoveerimislabor“ pealinna Brüsseli piirkonnas (I-1.13) Eesmärk Renoveerimisprojektide tutvustamiseks lepingute sõlmimine Valitsuse otsus anda toetusi Renolabi projektidele – – – 1. kv 2024 Lepingute sõlmimine – valitsuse vastu võetud otsus 75 katse- ja kontseptsiooniprojekti kohta, mis on seotud energiatõhususe ja renoveerimise eeskujulike tavadega ning 20 000 m² suurust põrandapinda hõlmavate projektide rakendamisega (Renolab). 11 Avalike hoonete renoveerimine (I-1B) Elektrimääruse kohandamine, et võtta kasutusele renoveerimise ühtne kontaktpunkt Elektrimääruse avaldamine ametlikus väljaandes 1. kv 2022 Elektrienergia määruse, millega määratakse kindlaks Sibelga avaliku teenuse osutamise ülesanne, sealhulgas Brüsselis toimuva avalike hoonete renoveerimise ühtse kontaktpunkti käitamine, vastuvõtmine parlamendi poolt. 12 Avalike hoonete renoveerimine (I-1B) Siht Avalike hoonete renoveerimine (1. etapp) m² 0 523 852 2. kv 2024 523 852 m² ulatuses avalike hoonete renoveerimine, et vähendada primaarenergia nõudlust kooskõlas kliimamärgistamise nõuetega. 13 Avalike hoonete renoveerimine (I-1B) Siht Avalike hoonete renoveerimine (2. etapp) m² 523 852 650 097 2. kv 2025 650 097 m² ulatuses avalike hoonete renoveerimine, et vähendada primaarenergia nõudlust kooskõlas kliimamärgistamise nõuetega. 14 Avalike hoonete renoveerimine (I-1B) Siht Avalike hoonete renoveerimine (3. etapp) m² 650 097 1 121 342 2. kv 2026 1 121 342 m² ulatuses avalike hoonete renoveerimine, et vähendada primaarenergia nõudlust kooskõlas kliimamärgistamise nõuetega. B. KOMPONENT 1.2. Kujunemisjärgus energiatehnoloogiad Belgia taaste- ja vastupidavuskava selle osa eesmärk on anda tugev tõuge tehnoloogilisele arengule, et toetada energiasüsteemi ümberkujundamist CO2- heite edasiseks vähendamiseks, pannes rõhku süsteemide integreerimisele ja tööstuse CO2-heite vähendamisele. See komponent aitab kaasa riigipõhise soovituse 2019.3 täitmisele, kutsudes Belgiat üles keskenduma investeeringutega seotud majanduspoliitikas muu hulgas vähese CO2-heitega majandusele ja energiale üleminekule ning teadusuuringutele ja innovatsioonile, samuti riigipõhisele soovitusele 2020.3, et kiirendada küpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist. Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas DNSH tehniliste suunistega (2021/C58/01). B.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Reform R-1.04 „Föderaaltasandi H2 ja CO2 turgude reguleeriv raamistik“ Reform koosneb vajalikest sammudest, et võimaldada õigusaktide läbivaatamist, mille eesmärk on kehtestada üksikasjalikum reguleeriv raamistik H2 ja CO2 turgude toimimiseks, hõlmates selliseid teemasid nagu järelevalve, mittediskrimineeriv juurdepääs ülekandevõrkudele ja võrgule juurdepääsutasude kehtestamine. Reformiga loodetakse selgitada föderaalsete ja piirkondlike ametiasutuste pädevust. Uus gaasiseadus jõustub 31. märtsil 2022. Investeering I-1.14 „Föderaaltasandi H2 ja CO2 tuumik“ Meede koosneb kahest osast: 1) vesinikutranspordivõrgu arendamine, keskendudes peamiselt Flandria (Antwerpen, Gent), Valloonia (Hainaut, Liège) ja Brüsseli peamistele tööstusklastritele. Rakendatavad projektid määratakse kindlaks turuvajaduste kinnitamise alusel ja need moodustavad osa kavandatavast piiriülesest üleeuroopalist huvi pakkuvast tähtsast projektist vesiniku valdkonnas; 2) Flandria (Antwerpen, Gent) ja Valloonia (Hainaut, Liège ning Sambre ja Meuse’i org) peamistes tööstusklastrites esialgse CO2 transpordivõrgu ja terminaliüksuste arendamine, mis on avatud kõigile turuosalistele.

Järgmised kolm meedet föderaalsel, Flandria ja Valloonia tasandil keskenduvad vesinikule ülemineku tööstuslikule väärtusahelale. Investeering I-1.15 „Vesinikule ülemineku tööstuslik väärtusahel“ föderaaltasandil Föderaalmeetmega edendatakse mitmesuguseid näidisprojekte, mis on seotud vesiniku tootmise ja kasutamisega föderaalvalitsuse pädevuses. Eesmärk on stimuleerida suure potentsiaaliga uuenduslikke projekte, et kiirendada energiasüsteemi ümberkujundamist nii, et need saavutaksid küpsuse ja laieneksid kaubandusliku kasutamise valdkonda. Projektid valitakse välja pakkumismenetluse teel, mis hõlmab keskkonnahoidliku ja vähese süsinikdioksiidiheitega vesiniku tootmise näidistehaseid ning vesiniku kasutamist näiteks laevades, kui projektid kuuluvad föderaalvalitsuse pädevusse. Keskkonnahoidliku ja vähese süsinikdioksiidiheitega vesiniku tootmise näidisjaamade puhul on konkurss avatud kõikidele tehnoloogialahendustele, mille protsessiheide on null, nagu taastuvelektril töötav elektrolüüs või metaani pürolüüs. Investeering I-1.16 „Vesinikule ülemineku tööstuslik väärtusahel“ Flandria piirkonnas Selle meetme eesmärk on toetada investeeringute ja projektide rahastamise kaudu üleminekut jätkusuutlikule vesinikutööstusele Flandrias. Suures osas toetatakse rahastamisega projektide portfelli, mille eesmärk on arendada vesiniku tootmisele, transpordile, säilitamisele ja sellega seotud rakendustele suunatud tööstuslikku väärtusahelat, nagu piiriülene kavandatav laiem üleeuroopalist huvi pakkuv tähtis projekt, mille lahutamatuks osaks see on. Lisaks üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide portfellile on hõlmatud ka vesinikule keskenduvad lisaprojektid, peamiselt nii teadus- ja arendustegevuse kui ka investeerimisprojektide valdkonnas. Investeering I-1.17 „Vesinikule ülemineku tööstuslik väärtusahel“ Vallooni piirkonnas Selle Vallooni piirkonna meetme eesmärk on vähendada tööstus-, transpordi- ja ehitussektori CO2-jalajälge projektide rahastamise ja investeeringute kaudu. See koosneb mitmest sidusast allprojektist (peamiselt teadus- ja arendustegevuse ning esimese tööstusarengu valdkonnas), mis hõlmavad kogu keskkonnahoidliku vesiniku tootmise väärtusahelat, samuti vesiniku eri rakenduste arendamist energiakandjana ja seadmete (näiteks mootorite) kohandamist, mis võimaldavad vesiniku kasutamist ja väärtustamist. See projekt jagatakse kolmeks eraldi osaks, millest üks on osa kavandatavast piiriülesest üleeuroopalist huvi pakkuvast tähtsast projektist vesiniku valdkonnas. Teine osa hõlmab (teadus- ja arendustegevuse) projekte, mis keskenduvad vesinikupaakidele ja kütuseelementidele. Kolmas osa toetab keskkonnahoidliku vesiniku tootmise, transpordi ja kasutamise protsesside integreerimist nii tööstus- kui ka transpordisektoris. Investeering I-1.18 „Vähese CO2-heitega tööstuse arendamine“ Vallooni piirkonnas Investeerimismeetmega edendatakse mitmesuguseid projekte, mille eesmärk on vähendada energiatarbimisest ja tööstusprotsessidest tulenevat CO2-heidet. Seda rakendatakse teadus- ja arendustegevuse projektikonkursside kaudu, mille eesmärk on viia tehnoloogiad (tööstuseelsete) näidis- või katseversioonide tasemele järgmistes valdkondades: tööstusprotsesside elektrifitseerimine, vesiniku tootmine elektrolüüsi või metaani pürolüüsi teel, vesiniku otsene kasutamine tööstuslikes rakendustes, CO2 heitkoguste kogumine ja kontsentreerimine ning ammoniaagi tootmise protsesside dekarboniseerimine. Investeering I-1.19 „Energiaülemineku teadusplatvorm“ Vallooni piirkonnas See meede seisneb investeeringutes paljudesse suurtesse teadus- ja arendustegevuse rajatistesse ja -seadmetesse, millest saavad kasu prantsuskeelsed ülikoolid, kes soovivad luua interdistsiplinaarse (ja „tehnoloogilise“) koostööplatvormi, et töötada välja keerukaid energiasüsteeme käsitlevad teadusmeetmed. Käesoleva meetmega hõlmatud tehnoloogiad on seotud järgmiste valdkondadega: taastuvenergia ja vähese süsinikdioksiidiheitega energia tootmine; energia tootmine, muundamine ja salvestamine; CO2 kogumine ja väärtustamine; ratsionaalne energiakasutus hoonetes ja liikuvuses; elektrivõrgu käitamine. Investeering I-1.20 „Taastuvenergia abil toodetud soojuse võrgud“ Flandria piirkonnas Investeerimismeetme eesmärk on toetada soojusvõrkude arendamist, et vallandada rohelise soojuse ja heitsoojuse potentsiaal. Investeerimistoetuse projektikonkursid peaksid toimuma kaks korda aastas. Projektikonkursside eesmärk on valida välja projektid, mille eesmärk on suurendada rohelise soojuse tootmist või parandada jääksoojuse kasutamist (ja seega vähendada fossiilkütuste kasutamist). Konkursikutsed peaksid võimaldama investoritel saada toetust, millega tagatakse, et soojusvõrku tehtavate esialgsete suurte investeeringute kulud kaetakse osaliselt. Investeering I-1.21 – „Avamere energiasaar“ föderaaltasandil Selle investeerimismeetme eesmärk on arendada Põhjamere Belgia osas välja mitmeotstarbeline avamere energiakeskus (edaspidi „energiasaar“). Selle energiakeskuse rajamisel on kolm peamist eesmärki. Esiteks võimaldab see ühendada 2,1 GW tulevast avamere tuuleenergiat maismaa elektrivõrku. Teiseks aitab see integreerida ja importida rohkem taastuvenergiat Põhjameres ja selle ümbruses, ühendades end teiste riikide või piirkondadega, ning toota „rohelisi molekule“ (nt vesinik). Kolmandaks eeldatakse, et see toimib avameretegevuse ja muude avalike eesmärkide (nt 5G antennide või radarseadmete majutamine) tegevus- ja hooldusbaasina. B.2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava Järjekorranumber Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk / siht Nimi Kvalitatiivsed näitajad

(eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad

(sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus Mõõtühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta 15 H2 ja CO2 turgu reguleeriv raamistik (R-1.04) Eesmärk Uue gaasiseaduse ja sellega seotud määruste jõustumine, et võimaldada H2 ja CO2 turu arengut Uue gaasiseaduse ja kõigi sellega seotud määruste avaldamine (ametlik väljaanne) 1. kv 2022 Uue gaasiseaduse ja kõigi sellega seotud määruste jõustumine, et: -võimaldada H2 ja CO2 turu arengut, -käsitleda selliseid teemasid nagu järelevalve, mittediskrimineeriv juurdepääs ja tariifid. 16 H2 ja CO2 tuumik (I-1.14) Eesmärk H2 ja CO2 tuumiktaristu investeerimiskava vastuvõtmine. Investeerimiskava „H2 ja CO2 tuumik“ vastuvõtmine föderaalvalitsuse poolt 1. kv 2022 Pärast konsulteerimist pädeva reguleeriva asutusega (CREG) võttis föderaalvalitsus vastu investeerimiskava „H2 ja CO2 tuumik“, mis põhineb turuvajadustel arendada välja esimesed klastrid H2 ja CO2 põhiprojektide jaoks. Investeerimiskava sisaldab kavandatud projektide valikut, mis vastab järgmistele tingimustele: (DNSH tingimused) H2 torujuhtmete puhul peavad olema täidetud: 1. Vesinikule pühendatud uute ülekande- ja jaotusvõrkude ehitamine või käitamine (selles punktis hõlmab see ka olemasolevate spetsiaalsete vesinikutorustike laiendamist ja neisse torujuhtmetesse tehtud muudatusi, et tagada rohkem ühenduspunkte ja avatud juurdepääsu metoodika); 2. Olemasolevate maagaasivõrkude ümberehitamine 100 % vesiniku jaoks; (DNSH tingimused) CO2 torujuhtmete puhul peavad olema täidetud: 1. Käitisest, kuhu CO2 kogutakse, sissejuhtimiskohta transporditav CO2 ei põhjusta CO2 lekkeid rohkem kui 0,5 % ulatuses transporditava CO2 massist. 2. CO2 tarnitakse püsivasse CO2 säilitamiskohta, mis vastab kõnealuse lisa punktis 5.12 sätestatud CO2 maa-aluse geoloogilise säilitamise kriteeriumidele; või muudele transpordiliikidele, mis viivad kõnealustele kriteeriumidele vastava alalise CO2 säilitamiskohani. 3. Rakendatakse asjakohaseid lekketuvastussüsteeme ja kehtestatud on seirekava ning aruannet kontrollib sõltumatu kolmas isik. 4. Kui paigaldatakse varasid, mis suurendavad paindlikkust ja parandavad olemasoleva võrgu haldamist, on käitis rahastamiskõlblik. 17 H2 ja CO2 tuumik (I-1.14) Siht Torujuhtme ehitamine ja käitamine 150 km ulatuses H2 ja CO2 jaoks Projekti lõpparuanne kiideti heaks km 0 150 2. kv 2026 150 km torujuhtme ehitamine ja käitamine H2 ja CO2 jaoks (või muude gaaside transportimiseks seni kasutatud torujuhtmete ümberehitamine). (DNSH tingimused) H2 torujuhtmete puhul peavad olema täidetud: 1. Vesinikule pühendatud uute ülekande- ja jaotusvõrkude ehitamine või käitamine (selles punktis hõlmab see ka olemasolevate spetsiaalsete vesinikutorustike laiendamist ja neisse torujuhtmetesse tehtud muudatusi, et tagada rohkem ühenduspunkte ja avatud juurdepääsu metoodika); 2. olemasolevate maagaasivõrkude ümberehitamine 100 % vesiniku jaoks; (DNSH tingimused) CO2 torujuhtmete puhul peavad olema täidetud: 1. Käitisest, kuhu CO2 kogutakse, sissejuhtimiskohta transporditav CO2 ei põhjusta CO2 lekkeid rohkem kui 0,5 % ulatuses transporditava CO2 massist. 2. CO2 tarnitakse püsivasse CO2 säilitamiskohta, mis vastab kõnealuse lisa punktis 5.12 sätestatud CO2 maa-aluse geoloogilise säilitamise kriteeriumidele; või muudele transpordiliikidele, mis viivad kõnealustele kriteeriumidele vastava alalise CO2 säilitamiskohani. 3. Rakendatakse asjakohaseid lekketuvastussüsteeme ja kehtestatud on seirekava ning aruannet kontrollib sõltumatu kolmas isik. 4. Kui paigaldatakse varasid, mis suurendavad paindlikkust ja parandavad olemasoleva võrgu haldamist, on käitis rahastamiskõlblik. 18 Vesinikule ülemineku tööstuslik väärtusahel (I-1.15) Eesmärk Lepingute sõlmimine pakkumismenetluse raames Kirjalik teade edukatele kandidaatidele sõlmitud lepingute kohta 2. kv 2022 Lepingute sõlmimine pakkumismenetluse „Vesinikule ülemineku tööstuslik väärtusahel“ (föderaaltasandil) raames. Projektid valitakse välja pakkumismenetluse teel, mis hõlmab saastevaba vesiniku tootmise näidistehaseid ning vesiniku kasutamist näiteks laevades, kui projektid kuuluvad föderaalvalitsuse pädevusse. Saastevaba vesiniku tootmise näidisjaamade puhul on konkurss avatud kõikidele tehnoloogialahendustele, mille protsessiheide on null, nagu taastuvelektril töötav elektrolüüs või pürolüüs. Teadusuuringute ja innovatsiooni projektide pakkumiskutse peab vastama järgmistele tingimustele: - teadusuuringud ja innovatsioon keskenduvad üksnes või peamiselt vähese mõjuga valikutele (nt taastuvvesiniku tootmine või muud heitevabad keskkonnauuendused) või - teadusuuringud ja innovatsioon on pühendunud klassi parima tehnoloogia täiustamisele (näiteks tehnoloogiad, mille mõju on praegu kõige piiratum (kuid mitte null/väike)) ning rakendatakse asjakohaseid kõrvalmeetmeid, et vältida seotuse mõju (meetmed, mis võimaldavad vähese mõjuga tehnoloogiate kasutuselevõttu või nende arendamist) või - teadusuuringute ja innovatsiooni protsessi tulemused on rakendustasandil tehnoloogiliselt neutraalsed (st neid võib kohaldada kõigi olemasolevate tehnoloogiate suhtes); - projektides kasutatav elektrienergia on keskkonnahoidlik (nt taastuvenergiaallikate kasutamine) või põhineb keskkonnahoidlikel elektrienergia ostulepingutel. 19 Vesinikule ülemineku tööstuslik väärtusahel (I-1.15) Eesmärk Lepingute sõlmimine teise pakkumismenetluse raames Kirjalik teade edukatele kandidaatidele sõlmitud lepingute kohta 2. kv 2023 Lepingute sõlmimine teise pakkumismenetluse „Vesinikule ülemineku tööstuslik väärtusahel“ (föderaaltasandil) raames. Projektid valitakse välja pakkumismenetluse teel, mis hõlmab saastevaba vesiniku tootmise näidistehaseid ning vesiniku kasutamist näiteks laevades, kui projektid kuuluvad föderaalvalitsuse pädevusse. Saastevaba vesiniku tootmise näidisjaamade puhul on konkurss avatud kõikidele tehnoloogialahendustele, mille protsessiheide on null, nagu taastuvelektril töötav elektrolüüs või pürolüüs. Teadusuuringute ja innovatsiooni projektide pakkumiskutse peab vastama järgmistele tingimustele: - teadusuuringud ja innovatsioon keskenduvad üksnes või peamiselt vähese mõjuga valikutele (nt taastuvvesiniku tootmine või muud heitevabad keskkonnauuendused) või - teadusuuringud ja innovatsioon on pühendunud klassi parima tehnoloogia täiustamisele (näiteks tehnoloogiad, mille mõju on praegu kõige piiratum (kuid mitte null/väike)) ning rakendatakse asjakohaseid kõrvalmeetmeid, et vältida seotuse mõju (meetmed, mis võimaldavad vähese mõjuga tehnoloogiate kasutuselevõttu või nende arendamist) või - teadusuuringute ja innovatsiooni protsessi tulemused on rakendustasandil tehnoloogiliselt neutraalsed (st neid võib kohaldada kõigi olemasolevate tehnoloogiate suhtes); - projektides kasutatav elektrienergia on keskkonnahoidlik (nt taastuvenergiaallikate kasutamine) või põhineb keskkonnahoidlikel elektrienergia ostulepingutel. 20 Vesinikule ülemineku tööstuslik väärtusahel (I-1.15) Eesmärk Kõigi pakkumismenetluse raames välja valitud projektide lõpuleviimine Projekti lõpparuanne kiideti heaks 4. kv 2025 Pakkumismenetluse „Vesinikule ülemineku tööstuslik väärtusahel“ (föderaalne tasand) raames sõlmitud lepingute lõpuleviimine 45 000 000 euro ulatuses. Siia ei kuulu: kõik heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) kohased tegevused, mille prognoositud CO2-ekvivalentheide ei ole oluliselt väiksem kui tasuta eraldamiseks kehtestatud asjaomased võrdlusalused. Teadusuuringute ja innovatsiooni projektide pakkumiskutse peab vastama järgmistele tingimustele: - teadusuuringud ja innovatsioon keskenduvad üksnes või peamiselt vähese mõjuga valikutele (nt taastuvvesiniku tootmine või muud heitevabad keskkonnauuendused) või - teadusuuringud ja innovatsioon on pühendunud klassi parima tehnoloogia täiustamisele (näiteks tehnoloogiad, mille mõju on praegu kõige piiratum (kuid mitte null/väike)) ning rakendatakse asjakohaseid kõrvalmeetmeid, et vältida seotuse mõju (meetmed, mis võimaldavad vähese mõjuga tehnoloogiate kasutuselevõttu või nende arendamist) või - teadusuuringute ja innovatsiooni protsessi tulemused on rakendustasandil tehnoloogiliselt neutraalsed (st neid võib kohaldada kõigi olemasolevate tehnoloogiate suhtes); - projektides kasutatav elektrienergia on keskkonnahoidlik (nt taastuvenergiaallikate kasutamine) või põhineb keskkonnahoidlikel elektrienergia ostulepingutel. 21 Vesinikule ülemineku tööstuslik väärtusahel (I-1.16) Eesmärk Lepingute sõlmimine üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide puhul Kirjalik teade edukatele kandidaatidele sõlmitud lepingute kohta 4. kv 2022 Lepingute sõlmimine vesiniku valdkonna üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide puhul (määratletud kui projektid, mille kohta on esitatud üleeuroopalist huvi pakkuvaid tähtsaid projekte käsitlev riigiabi teatis) meetme „Vesinikule ülemineku tööstuslik väärtusahel“ (Flandria) raames. Ei kuulu valitud projektide hulka: kõik heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) kohased tegevused, mille prognoositud CO2-ekvivalentheide ei ole oluliselt väiksem kui tasuta eraldamiseks kehtestatud asjaomased võrdlusalused. Välja valitud teadusuuringute ja innovatsiooni projektid peavad vastama järgmistele tingimustele: - teadusuuringud ja innovatsioon keskenduvad üksnes või peamiselt vähese mõjuga valikutele (nt taastuvvesiniku tootmine või muud heitevabad keskkonnauuendused) või - teadusuuringud ja innovatsioon on pühendunud klassi parima tehnoloogia täiustamisele (näiteks tehnoloogiad, mille mõju on praegu kõige piiratum (kuid mitte null/väike)) ning rakendatakse asjakohaseid kõrvalmeetmeid, et vältida seotuse mõju (meetmed, mis võimaldavad vähese mõjuga tehnoloogiate kasutuselevõttu või nende arendamist) või - teadusuuringute ja innovatsiooni protsessi tulemused on rakendustasandil tehnoloogiliselt neutraalsed (st neid võib kohaldada kõigi olemasolevate tehnoloogiate suhtes); - projektides kasutatav elektrienergia on keskkonnahoidlik (nt taastuvenergiaallikate kasutamine) või põhineb keskkonnahoidlikel elektrienergia ostulepingutel. 22 Vesinikule ülemineku tööstuslik väärtusahel (I-1.16) Eesmärk Selliste lepingute sõlmimine, mis ei ole seotud üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektidega vesiniku valdkonnas Kirjalik teade edukatele kandidaatidele sõlmitud lepingute kohta 4. kv 2022 Lepingute sõlmimine täiendavate projektide puhul, mis ei ole seotud üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektidega vesiniku valdkonnas. Ei kuulu valitud projektide hulka: kõik heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) kohased tegevused, mille prognoositud CO2-ekvivalentheide ei ole oluliselt väiksem kui tasuta eraldamiseks kehtestatud asjaomased võrdlusalused. Välja valitud teadusuuringute ja innovatsiooni projektid peavad vastama järgmistele tingimustele: - teadusuuringud ja innovatsioon keskenduvad üksnes või peamiselt vähese mõjuga valikutele (nt taastuvvesiniku tootmine või muud heitevabad keskkonnauuendused) või - teadusuuringud ja innovatsioon on pühendunud klassi parima tehnoloogia täiustamisele (näiteks tehnoloogiad, mille mõju on praegu kõige piiratum (kuid mitte null/väike)) ning rakendatakse asjakohaseid kõrvalmeetmeid, et vältida seotuse mõju (meetmed, mis võimaldavad vähese mõjuga tehnoloogiate kasutuselevõttu või nende arendamist) või - teadusuuringute ja innovatsiooni protsessi tulemused on rakendustasandil tehnoloogiliselt neutraalsed (st neid võib kohaldada kõigi olemasolevate tehnoloogiate suhtes); - projektides kasutatav elektrienergia on keskkonnahoidlik (nt taastuvenergiaallikate kasutamine) või põhineb keskkonnahoidlikel elektrienergia ostulepingutel. 23 Vesinikule ülemineku tööstuslik väärtusahel (I-1.16) Eesmärk Pakkumismenetluse raames sõlmitud lepinguga projektide lõpuleviimine Projekti lõpparuanne kiideti heaks 2. kv 2026 Pakkumismenetluse „Vesinikule ülemineku tööstuslik väärtusahel“ (Flandria) raames sõlmitud lepingutega projektide lõpuleviimine 112 500 000 euro ulatuses, sh uus vesinikuelektrolüüsi võimsus 150 MW (töötav). Kõik teadusuuringute ja innovatsiooni projektid, mille puhul sõlmiti leping, peavad vastama järgmistele tingimustele: - teadusuuringud ja innovatsioon keskenduvad üksnes või peamiselt vähese mõjuga valikutele (nt taastuvvesiniku tootmine või muud heitevabad keskkonnauuendused) või - teadusuuringud ja innovatsioon on pühendunud klassi parima tehnoloogia täiustamisele (näiteks tehnoloogiad, mille mõju on praegu kõige piiratum (kuid mitte null/väike)) ning rakendatakse asjakohaseid kõrvalmeetmeid, et vältida seotuse mõju (meetmed, mis võimaldavad vähese mõjuga tehnoloogiate kasutuselevõttu või nende arendamist) või - teadusuuringute ja innovatsiooni protsessi tulemused on rakendustasandil tehnoloogiliselt neutraalsed (st neid võib kohaldada kõigi olemasolevate tehnoloogiate suhtes); - projektides kasutatav elektrienergia on keskkonnahoidlik (nt taastuvenergiaallikate kasutamine) või põhineb keskkonnahoidlikel elektrienergia ostulepingutel. 24 Vesinikule ülemineku tööstuslik väärtusahel (I-1.17) Eesmärk Lepingute sõlmimine üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide puhul Kirjalik teade edukatele kandidaatidele sõlmitud lepingute kohta 1. kv 2022 Lepingute sõlmimine vesiniku valdkonna üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide puhul (määratletud kui projektid, mille kohta on esitatud üleeuroopalist huvi pakkuvaid tähtsaid projekte käsitlev riigiabi teatis) meetme „Vesinikule ülemineku tööstuslik väärtusahel“ (Valloonia) raames. Pakkumismenetluse tehnilise kirjeldusega nähakse ette kõigi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) kohaste tegevuste, mille prognoositud CO2-ekvivalentheide ei ole oluliselt väiksem kui tasuta eraldamiseks kehtestatud asjaomased võrdlusalused, väljajätmine. Kõik teadusuuringute ja innovatsiooni projektid, mille puhul sõlmiti leping, peavad vastama järgmistele tingimustele: - teadusuuringud ja innovatsioon keskenduvad üksnes või peamiselt vähese mõjuga valikutele (nt taastuvvesiniku tootmine või muud heitevabad keskkonnauuendused) või - teadusuuringud ja innovatsioon on pühendunud klassi parima tehnoloogia täiustamisele (näiteks tehnoloogiad, mille mõju on praegu kõige piiratum (kuid mitte null/väike)) ning rakendatakse asjakohaseid kõrvalmeetmeid, et vältida seotuse mõju (meetmed, mis võimaldavad vähese mõjuga tehnoloogiate kasutuselevõttu või nende arendamist) või - teadusuuringute ja innovatsiooni protsessi tulemused on rakendustasandil tehnoloogiliselt neutraalsed (st neid võib kohaldada kõigi olemasolevate tehnoloogiate suhtes); - projektides kasutatav elektrienergia on keskkonnahoidlik (nt taastuvenergiaallikate kasutamine) või põhineb keskkonnahoidlikel elektrienergia ostulepingutel. 25 Vesinikule ülemineku tööstuslik väärtusahel (I-1.17) Eesmärk Selliste lepingute sõlmimine, mis ei ole seotud üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektidega Kirjalik teade edukatele kandidaatidele sõlmitud lepingute kohta 1. kv 2023 Lepingute sõlmimine täiendavate projektide puhul, mis ei ole seotud üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektidega. Pakkumismenetluse tehnilise kirjeldusega nähakse ette kõigi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) kohaste tegevuste, mille prognoositud CO2-ekvivalentheide ei ole oluliselt väiksem kui tasuta eraldamiseks kehtestatud asjaomased võrdlusalused, väljajätmine. Kõik teadusuuringute ja innovatsiooni projektid, mille puhul sõlmiti leping, peavad vastama järgmistele tingimustele: - teadusuuringud ja innovatsioon keskenduvad üksnes või peamiselt vähese mõjuga valikutele (nt taastuvvesiniku tootmine või muud heitevabad keskkonnauuendused) või - teadusuuringud ja innovatsioon on pühendunud klassi parima tehnoloogia täiustamisele (näiteks tehnoloogiad, mille mõju on praegu kõige piiratum (kuid mitte null/väike)) ning rakendatakse asjakohaseid kõrvalmeetmeid, et vältida seotuse mõju (meetmed, mis võimaldavad vähese mõjuga tehnoloogiate kasutuselevõttu või nende arendamist) või - teadusuuringute ja innovatsiooni protsessi tulemused on rakendustasandil tehnoloogiliselt neutraalsed (st neid võib kohaldada kõigi olemasolevate tehnoloogiate suhtes); - projektides kasutatav elektrienergia on keskkonnahoidlik (nt taastuvenergiaallikate kasutamine) või põhineb keskkonnahoidlikel elektrienergia ostulepingutel. 26 Vesinikule ülemineku tööstuslik väärtusahel (I-1.17) Eesmärk Kõigi pakkumismenetluse alusel sõlmitud lepinguga projektide (üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide ja mitte) lõpuleviimine Projekti lõpparuanne kiideti heaks 2. kv 2026 Pakkumismenetluse „Vesinikule ülemineku tööstuslik väärtusahel“ (Valloonia) raames sõlmitud lepingutega kõigi projektide lõpuleviimine 105 500 000 euro ulatuses, sh rohelise elektrolüüsi võimsuse vähemalt 1 MW (taristu k.a) kasutusevõtt. Siia ei kuulu: kõik heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) kohased tegevused, mille prognoositud CO2-ekvivalentheide ei ole oluliselt väiksem kui tasuta eraldamiseks kehtestatud asjaomased võrdlusalused. Kõik teadusuuringute ja innovatsiooni projektid, mille puhul sõlmiti leping, peavad vastama järgmistele tingimustele: - teadusuuringud ja innovatsioon keskenduvad üksnes või peamiselt vähese mõjuga valikutele (nt taastuvvesiniku tootmine või muud heitevabad keskkonnauuendused), nagu pürolüüs või - teadusuuringud ja innovatsioon on pühendunud klassi parima tehnoloogia täiustamisele (näiteks tehnoloogiad, mille mõju on praegu kõige piiratum (kuid mitte null/väike)) ning rakendatakse asjakohaseid kõrvalmeetmeid, et vältida seotuse mõju (meetmed, mis võimaldavad vähese mõjuga tehnoloogiate kasutuselevõttu või nende arendamist) või - teadusuuringute ja innovatsiooni protsessi tulemused on rakendustasandil tehnoloogiliselt neutraalsed (st neid võib kohaldada kõigi olemasolevate tehnoloogiate suhtes); - projektides kasutatav elektrienergia on keskkonnahoidlik (nt taastuvenergiaallikate kasutamine) või põhineb keskkonnahoidlikel elektrienergia ostulepingutel. 27 Vähese CO2-heitega tööstuse arendamine (I-1.18) Eesmärk Lepingute sõlmimine Kirjalik teade edukatele kandidaatidele sõlmitud lepingute kohta 2. kv 2022 Lepingute sõlmimine meetme „Vähese CO2-heitega tööstuse arendamine“ raames. Pakkumismenetluse tehnilise kirjeldusega nähakse ette kõigi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) kohaste tegevuste, mille prognoositud CO2-ekvivalentheide ei ole oluliselt väiksem kui tasuta eraldamiseks kehtestatud asjaomased võrdlusalused, väljajätmine. Kõik teadusuuringute ja innovatsiooni projektid, mille puhul sõlmiti leping, peavad vastama järgmistele tingimustele: - kas teadusuuringud ja innovatsioon keskenduvad üksnes või peamiselt vähese mõjuga valikutele (nt taastuvvesiniku tootmine või muud heitevabad keskkonnauuendused) või - teadusuuringud ja innovatsioon on pühendunud klassi parima tehnoloogia täiustamisele (näiteks tehnoloogiad, mille mõju on praegu kõige piiratum (kuid mitte null/väike)) ning rakendatakse asjakohaseid kõrvalmeetmeid, et vältida seotuse mõju (meetmed, mis võimaldavad vähese mõjuga tehnoloogiate kasutuselevõttu või nende arendamist) või - teadusuuringute ja innovatsiooni protsessi tulemused on rakendustasandil tehnoloogiliselt neutraalsed (st neid võib kohaldada kõigi olemasolevate tehnoloogiate suhtes); - projektides kasutatav elektrienergia on keskkonnahoidlik (nt taastuvenergiaallikate kasutamine) või põhineb keskkonnahoidlikel elektrienergia ostulepingutel. - Vallooni piirkonna valitsus esitab kava (SPW EER), milles näidatakse, et: - imporditud maagaasi kasutamine toimub üleminekuperioodil ja - biogaasi/kaevandusgaasi kasutatakse rohkem 28 Vähese CO2-heitega tööstuse arendamine (I-1.18) Eesmärk Pakkumismenetluse raames sõlmitud lepinguga projektide lõpuleviimine Projekti lõpparuanne kiideti heaks 2. kv 2026 Hankemenetluse „Vesinikule ülemineku tööstuslik väärtusahel“ raames sõlmitud lepingute lõpuleviimine 45 000 000 EUR ulatuses, sealhulgas sellise näidisprojekti lõpuleviimine, mille teoreetiline pikaajaline potentsiaal on aastas 2 miljonit tonni CO2 heidet vähem. Projekti lõpparuandes näidatakse, et: - projektides kasutatav elektrienergia on keskkonnahoidlik (nt taastuvenergiaallikate kasutamine) või põhineb keskkonnahoidlikel elektrienergia ostulepingutel - imporditud maagaasi kasutamine toimub üleminekuperioodil ning esitatud on biogaasi/kaevandusgaasi kasutamise suurendamise kava. 29 Energiaülemineku teadusplatvorm (I-1.19) Eesmärk Seadmete avalike pakkumiste väljakuulutamine. Avalike pakkumiste väljakuulutamine 1. kv 2023 Projekti „Energiaülemineku teadusplatvorm“ (Fedération Wallonie-Bruxelles) raames sihtotstarbeliste seadmete hankimiseks korraldatavate avalike pakkumismenetluste väljakuulutamine, mis vastavad kavandatud teadus- ja innovatsioonitegevuse puhul järgmistele tingimustele: - teadusuuringud ja innovatsioon keskenduvad üksnes või peamiselt vähese mõjuga valikutele (nt taastuvvesiniku tootmine või heitevabad keskkonnauuendused) või - teadusuuringud ja innovatsioon on pühendunud klassi parima tehnoloogia täiustamisele (näiteks tehnoloogiad, mille mõju on praegu kõige piiratum (kuid mitte null/väike)) ning rakendatakse asjakohaseid kõrvalmeetmeid, et vältida seotuse mõju (meetmed, mis võimaldavad vähese mõjuga tehnoloogiate kasutuselevõttu või nende arendamist) või - teadusuuringute ja innovatsiooni protsessi tulemused on rakendustasandil tehnoloogiliselt neutraalsed (st neid võib kohaldada kõigi olemasolevate tehnoloogiate suhtes); 30 Energiaülemineku teadusplatvorm (I-1.19) Eesmärk Seadmete hankimine Projekti lõpparuanne kiideti heaks 4. kv 2025 Seadmete hankimise lõpuleviimiseks on kasutatud 23 850 000 eurot ja ülejäänud 2 650 000 eurot on tellitud. 31 Taastuvenergia abil toodetud soojuse võrgud (I-1.20) Eesmärk Lepingute sõlmimine taastuv- ja heitsoojuse valdkonnas Kirjalik teade edukatele kandidaatidele sõlmitud lepingute kohta (VEKA) 1. kv 2023 Lepingute sõlmimine taastuv- või heitsoojuse projektide pakkumismenetluste alusel meetme „Taastuvenergia abil toodetud soojuse võrgud“ (Flandria) raames. Pakkumismenetluse tehnilise kirjeldusega nähakse ette kõigi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) kohaste tegevuste, mille prognoositud CO2-ekvivalentheide ei ole oluliselt väiksem kui tasuta eraldamiseks kehtestatud asjaomased võrdlusalused, väljajätmine. 32 Taastuvenergia abil toodetud soojuse võrgud (I-1.20) Eesmärk Pakkumismenetluse raames sõlmitud lepinguga projektide lõpuleviimine Projekti lõpparuanne kiideti heaks (VEKA) 2. kv 2026 Pakkumismenetluse „Taastuvenergia abil toodetud soojuse võrgud“ (Flandria) raames sõlmitud lepingutega projektide lõpuleviimine 39 870 000 euro ulatuses. Siia ei kuulu: kõik heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) kohased tegevused, mille prognoositud CO2-ekvivalentheide ei ole oluliselt väiksem kui tasuta eraldamiseks kehtestatud asjaomased võrdlusalused. 33 Avamere energiasaar (I-1.21) Eesmärk Esialgsete tehniliste projektide ja keskkonnauuringute lõpuleviimine Esialgsete tehniliste projektide ja keskkonnauuringute avaldamine 4. kv 2022 Esialgsete tehniliste projektide (FEED, Front-end engineering design) ja keskkonnauuringute lõpuleviimine meetme „Avamere energiasaar“ puhul. Saar peab olema valmis ühenduseks avamerekaablitega Princess Elisabethi avamere tuulevööndiga. Saar võimaldab tulevikus ühendust teise riigiga (teiste riikidega). 34 Avamere energiasaar (I-1.21) Eesmärk Load energiasaarele saadud Load energiasaarele saadud 3. kv 2023 Konsortsiumilt saadud load Põhjameres asuva energiasaare ehitamiseks, mis koosneb viiest hektarist kasulikust pinnast, ja load Princess Elisabethi avamere tuulevööndiga ühenduse loomiseks vajalike avamerekaablite kasutuselevõtuks. 35 Avamere energiasaar (I-1.21) Eesmärk Tööde lõpetamine Projekti lõpparuanne kiideti heaks (CREG) 2. kv 2025 Energiasaarega seotud tööde lõpuleviimine, mis hõlmab viit hektarit kasulikku pinda ja on valmis ühendamiseks Princess Elisabethi avamere tuulevööndiga avamerekaablite abil. Saar võimaldab tulevikus ühendust teise riigiga (teiste riikidega).

C. KOMPONENT 1.3. Kliima ja keskkond Belgia taaste- ja vastupidavuskava selle osa meetmete eesmärk on säilitada ja taastada elurikkus, tagades metsade, märgalade ja rohumaade säästva kasutamise ja taastamise. Selle komponendi raames võetavad meetmed aitavad samuti kaasa CO2 sidumisele. Lisaks valmistatakse meetmetega ette kliimamuutuste mõjuks, parandades veemajandust ja rohelist taristut. Selle tulemusena suureneb vastupanuvõime põuale ja tugevatele sademetele, mis toob kasu põllumajandusele, turismile, kodanikele ja keskkonnale tervikuna. See komponent aitab kaasa riigipõhise soovituse 2019.3 täitmisele, kutsudes Belgiat üles keskenduma investeeringutega seotud majanduspoliitikas muu hulgas vähese CO2-heitega majandusele ja energiale üleminekule ning samuti riigipõhisele soovitusele 2020.3, et suunata investeeringud rohe- ja digipöördesse. Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas DNSH tehniliste suunistega (2021/C58/01). C.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Investeering I-1.22. „Elurikkus ja kliimamuutustega kohanemine“ Vallooni piirkonnas Investeeringu eesmärk on toetada elurikkuse ja ökosüsteemi teenuste säilitamist, taastamist ja säästvat kasutamist, mis parandab süsiniku talletamisvõimet ja vastupanuvõimet kliimamuutuste mõjudele, nagu üleujutused ja põuad. Meede koosneb neljast allmeetmest: 1) toetus metsaomanikele metsade taastamiseks, 2) kaitsealade võrgustiku tugevdamine teatavate liikide ja elupaikade kaitse prioriteetses tegevusraamistikus, 3) kahe rahvuspargi loomine Valloonias ning 4) jõgede ümbermõõtmine ja märgalade loomine. Investeeringu rakendamine lõpetatakse 30. juuniks 2026. Investeering I-1.23. „Ökoloogilise killustatuse vähendamine“ Flandria piirkonnas Investeeringud olemasoleva piirkondliku transporditaristu ökoloogilise killustatuse vähendamisse aitavad kaasa ökosüsteemide taastamisele ja sidusa loodusvõrgu arendamisele Flandrias. Meede hõlmab 15 konkreetset projekti ökokanalite ja -tunnelite jaoks (ettevalmistavad uuringud või ehitustööd). Investeeringu rakendamine lõpetatakse 30. juuniks 2026. Investeering I-1.24. „Sinine kokkulepe“ Flandria piirkonnas Algatus „Sinine kokkulepe“ on osa suuremast kavast, mis hõlmab 80 projekti ja meedet, mille eesmärk on parandada valmisolekut pikemateks põuaperioodideks ja sagedasemateks kuumalaineteks, käsitledes põuaprobleeme struktuurselt. Kava raames toetatakse üheksat eri laadi allmeedet, mis on suunatud erinevatele osalejatele, sealhulgas tööstusele, põllumajandustootjatele ja omavalitsustele. Meetmed hõlmavad järgmist: A) maastikuprojektid põua leevendamiseks, B) teadusuuringute programm põllumajanduses, C) kaks veepumpade ja lüüside projekti, D) veemajanduse toetuskava ettevõtetele, kes investeerivad uuenduslikesse veesäästlikesse tehnoloogiatesse, E) linnade rohesinised projektid 15 omavalitsusega, F) uuenduslikud projektid ringveekasutuse ja digitaalse seire ning arukate veeandmete süsteemide kohta, G) looduspõhiste lahenduste rakendamine neljas kindlaksmääratud piirkonnas, H) 30 projekti nn roheliste veeteede taastamiseks ja (I) märgalade taastamise projektid. Investeeringu rakendamine lõpetatakse 30. juuniks 2026. C.2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava Järjekorranumber Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk / siht Nimi Kvalitatiivsed näitajad

(eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad

(sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus Mõõtühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta 36 Elurikkus ja kliimamuutustega kohanemine (I-1.22) Siht Rakendatud maakorraldusmeetmed (metsad, kaitsealad) ja pooleliolevad taastusprojektid hektarit 0 2340 2. kv 2024 Maakorraldusmeetmeid rakendati 2340 hektaril, et suurendada metsade ja kaitsealade elurikkust ja vastupanuvõimet kliimamuutustele ning teha edusamme taastusprojektide puhul. Ükski metsaprojekt ei hõlma kuivendamistoiminguid. 37 Elurikkus ja kliimamuutustega kohanemine (I-1.22) Siht Rakendatud maakorraldusmeetmed (metsad, kaitsealad) ja lõpetatud taastusprojektid hektarit 2340 8460 2. kv 2026 Maakorraldusmeetmed, mida rakendati 8460 hektaril, et suurendada metsade ja kaitsealade elurikkust ja vastupanuvõimet kliimamuutustele ning viia lõpule taastusprojektid. Ükski metsaprojekt ei hõlma kuivendamistoiminguid. 38 Elurikkus ja kliimamuutustega kohanemine (I-1.22) Eesmärk Lepingute sõlmimine kahe rahvuspargi loomise projektidega Kirjalik teade edukatele kandidaatidele sõlmitud lepingute kohta 1. kv 2023 Lepingute sõlmimine kahe projektiga ja kirjalik teade, mille Vallooni piirkonna keskkonnaminister saatis edukatele kandidaatidele pärast konkursikutset kahe rahvuspargi kohta, mille kogupindala on 5000–15 000 hektarit. 39 Elurikkus ja kliimamuutustega kohanemine (I-1.22) Siht Kahe rahvusparkide projekti lõpuleviimine projekti 0 2 2. kv 2026 Taristutööde lõpuleviimine kahe rahvuspargi puhul, mille kogupindala on 5000–15 000 hektarit. 40 Ökoloogilise killustatuse vähendamine (I-1.23) Siht Ökoloogilise killustatuse vähendamise projektide lõpuleviimine projekti 0 15 2. kv 2026 Seitsme ökoloogilise killustatuse vähendamine projekti (nt ökokanalid või -tunnelid) taristutööde lõpuleviimine ja kaheksa projekti lõpuleviimine, mis hõlmavad ainult ettevalmistavaid etappe (nt lokaliseerimis- ja projekteerimisetapp) kaheksa tulevase ökoloogilise killustatuse vähendamise projekti puhul. 41 Sinine kokkulepe (I-1.24) Eesmärk Projektide alustamine elurikkuse tugevdamiseks ja/või kliimamuutuste mõju leevendamiseks. Kirjalik leping või juriidiline dokument, mis tõendab algust 2. kv 2023 Kirjalik leping või juriidiline dokument, mis on allkirjastatud või vastu võetud, et kinnitada 82 projekti alustamist 91st elurikkuse tugevdamiseks ja/või selliste kliimamuutuste mõju leevendamiseks nagu põuad ja üleujutused: 35 maastikuprojekti põua leevendamiseks (projekti A meetme kirjelduses), üks teadusuuringute programm põllumajanduses (B), kaks veeteede pumpade ja lüüsidega seotud projekti (C), üks veemajanduse toetuskava (D), linnade sinirohelised projektid 15 omavalitsusega (E), kaks arukat veeandmete moodulit ja ringvee projektid (F), neli looduspõhiste lahenduste piirkonda (G), 30 siniroheliste vete projekti (H) ja märgalade taastamine (I). 42 Sinine kokkulepe (I-1.24) Eesmärk Maa ostmine elurikkuse tugevdamiseks ja/või kliimamuutuste mõju leevendamiseks. Omandiõigust tõendavad dokumendid 4. kv 2023 Märgalade taastamise projektide raames lõpule viidud maaostud (I) ja looduspõhiste lahenduste jaoks mõeldud alade ostud (G) (ligikaudu 2000 hektarit) 43 Sinine kokkulepe (I-1.24) Siht Sinise kokkuleppe projektide lõpuleviimine projekti 0 82 2. kv 2026 Sinise kokkuleppe 91st projektist 82 lõpuleviimine, et suurendada vastupanuvõimet põuale (A, B, C, D, E, F, G, H, I), mis hõlmavad 2255 hektarit (A, E, G, H, I), nelja pumbajaama ehitamist ja nelja lüüsi taastamist (C), sealhulgas toimiva aruka veeseirevõrgu ja ringveeprojektide (F) lõpuleviimist. D. KOMPONENT 2.1. Küberturvalisus Belgia taaste- ja vastupidavuskava see komponent peaks tugevdama Belgia ühiskonna üldist kübervastupidavusvõimet ja küberkriisiks valmisolekut. See komponent aitab täita riigipõhiseid soovitusi 2019.3 ja 2020.3, et keskenduda investeeringute tegemisel digipöördele, ning riigipõhiseid soovitusi 2019.4 ja 2020.3 ettevõtluskeskkonna parandamiseks. D.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Investeering I-2.01. „Küberturvaline ja vastupanuvõimeline digiühiskond“ föderaaltasandil Investeering seisneb meetmetes, mille eesmärk on 1) tugevdada VKEde ja FIEde kübervõimekust küberturvalisuse alase teadlikkuse suurendamise kampaaniate, veebisaidi, selliste teenuste nagu tasuta küberskriining pakkumine, et kiiresti tuvastada valdkonnad, kus kübervastupidavusvõimet saaks täiustada, ning VKEsid toetavad küberturvalisuse alased projektid, nagu parimate tavade vahetamine, 2) võidelda küberkuritegevuse vastu küberhaavatavust käsitlevate sihipäraste hoiatuste ning professionaalsetele IT-kasutajatele mõeldud IT-viiruste (Be Guard) abil, valideeritud veebisaitide veebiregistri kaudu, et võimaldada veebisatide usaldusväärsuse kiiret kontrolli (Validated Web Sites), ning veebipõhise küsimustiku vahendusel, et hinnata ettevõtjate küberküpsust, ning soovitusega nende kübervastupidavusvõime suurendamiseks (Cyber Fundamentals), 3) võidelda andmepüügi vastu ajakohastatud ja uute andpüügivastaste platvormide kaudu (StopPhishing), 4) luua üleilmne küberturvalisuse juhtimise raamistik välisministeeriumi juures, mis põhineb normidel ISO27000 ja CIS20, ning 5) pakkuda kogu Belgia elanikkonnale kübervastupanuvõime teenuseid, mis koosnevad i) juhtumite käsitlemise teenustest küberrünnakute puhul IT-taristule ja süsteemidele, mis kuuluvad eraettevõtjatele, kodanikele ning valitsusasutustele ning ii) teenustest, mis võimaldavad selliste küberrünnakute sooritajate leidmist (rünnaku korraldanud organisatsiooni või isiku tuvastamine) tänu kaitseministeeriumi suurenenud kübervõimekusele, kuhu kuuluvad Belgia haldusasutuste küberturvalisuse spetsialistid, kes tegelevad keskselt selliste teemadega. Sõjalisi operatsioone ei rahastata ja meetme raskuskese on tsiviiltegevusel, mille teenuste eesmärk on kaitsta ja suurendada ühiskonna kui terviku, s.t eraettevõtjate, kodanike ja valitsusasutuste kübervastupidavusvõimet ja küberturvalisust. Investeeringu rakendamine lõpetatakse 30. juuniks 2026. Investeering I-2.02. „Küberturvalisus: 5G“ föderaaltasandil

Investeering peaks suurendama kohtupolitsei eraside pealtkuulamisvõimet 5G kontekstis tänu investeeringutele jälgimisseadmete kontrolli- ja segamiskomplekti, majades ja sõidukites heli salvestamise süsteemidesse, sõidukite ja esemete asukoha kindlakstegemise ja jälgimise võimesse ning spetsiaalsete uurimismeetodite käigus saadud kujutiste edastamissüsteemi. Need investeeringud kohandatakse 5G-ga. Investeeringu rakendamine lõpetatakse 31. detsembriks 2025. Investeering I-2.03. „Küberturvalisus: NTSU/CTIF pealtkuulamine ja kaitse“ föderaaltasandil Investeeringuga luuakse Belgia föderaalpolitsei riikliku tehnilise ja taktikalise tugiüksuse hallatav pealtkuulatud eraside digitaalne register (Li-Vault), mida kasutavad õigussüsteem, politsei ja luureteenistused. Investeeringu rakendamine lõpetatakse 30. juuniks 2025. D.2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava Järjekorranumber Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk / siht Nimi Kvalitatiivsed näitajad

(eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad

(sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus Mõõtühik Lähtetase Eesmärk Kvartal Aasta 44 Küberturvaline ja vastupanuvõimeline digiühiskond (I-2.01) Siht Lepingu sõlmimisest teatamine kaheksa avaliku pakkumise puhul Kirjalik teade edukatele kandidaatidele sõlmitud lepingute kohta Avalike pakkumiste tulemusena sõlmitud lepingud 0 8 4. kv 2022 Teade lepingute sõlmimise kohta kaheksa avaliku pakkumise puhul: i) majandusministeeriumi poolt veebisaidi kättesaadavaks tegemiseks, mis võimaldab VKEdel ja FIEdel teha tasuta küberskriiningut, et teha kiiresti kindlaks valdkonnad, kus kübervastupidavusvõimet saaks parandada; ii) majandusministeeriumi poolt VKEdele ja FIEdele suunatud iga-aastase küberturvalisuse alase teadlikkuse suurendamise kampaania jaoks; iii) küberturbekeskuse poolt veebiplatvormi loomine, kus ettevõtjad saavad registreerida oma veebisaidid ja saada laiendatud valideeritud sertifikaadid, mis võimaldavad külastajatel kiiresti tuvastada veebisaidi usaldusväärsust; iv) küberturbekeskuse poolt platvormi loomine, kus suuremad VKEd saavad veebiküsimustiku vahendusel hinnata oma küberküpsust; v) andmepüügivastaste lahenduste rakendamine Belgia föderaalse telekommunikatsiooniameti poolt e-kirjade, vi) SMSide, vii) pettusega seotud kõnede ja viii) pettusega seotud signaalide puhul sideoperaatorite taristus. 45 Küberturvaline ja vastupanuvõimeline digiühiskond (I-2.01) Eesmärk Esimese küberkuritegudest teadlikkuse suurendamise kampaania korraldamine Esimene küberturvalisuse alase teadlikkuse suurendamise kampaania, mis on suunatud VKEdele ja FIEdele kübervastupidavusvõime riskide kohta 4. kv 2022 VKEdele ja FIEdele suunatud esimene küberturvalisuse alase teadlikkuse suurendamise kampaania kübervastupidavusriskide kohta on korraldatud ja veebisait kasutusele võetud. See veebisait pakub VKEdele ja FIEdele tasuta küberskriiningut, et teha kiiresti kindlaks valdkonnad, kus kübervastupidavusvõimet saab parandada. 46 Küberturvaline ja vastupanuvõimeline digiühiskond (I-2.01) Siht Üldsusele kättesaadavad kübervastupidavusvõime suurendamise vahendid Vahendite arv 0 4 4. kv 2023 Üldsusele on kättesaadavad neli vahendit kübervastupidavusvõime suurendamiseks, s.t i) BeGuard, ii) Validated Web Sites, iii) Cyber fundamentals ja iv) StopPhishing. 47 Küberturvaline ja vastupanuvõimeline digiühiskond (I-2.01) Eesmärk Üleilmne küberturvalisuse juhtimise raamistik välisministeeriumis Üleilmne küberturvalisuse juhtimise raamistik välisministeeriumis on rakendatud ja kehtib 4. kv 2023 Välisministeeriumis kehtib ISO27000 ja CIS20 normidel põhinev üleilmne küberturvalisuse juhtimise raamistik ja seda rakendatakse. 48 Küberturvaline ja vastupanuvõimeline digiühiskond (I-2.01) Eesmärk Kübervastupidavusvõime teenuste osutamine Belgia ühiskonnale kui tervikule kaitseministeeriumi poolt Kaitseministeeriumi kübervastupidavusvõime platvormi käivitamine ja küberohtude aruande avaldamine 2. kv 2026 Tugevdatakse kaitseministeeriumi kübervastupidavusvõimet, et pakkuda kübervastupidavusvõime teenuseid kogu Belgia ühiskonnale, sealhulgas kodanikele, ettevõtjatele ja avalike teenuste osutajatele. Neid teenuseid osutatakse ühe platvormi kaudu, mis integreerib asjakohase küberohuteabe, ning küberohte potentsiaalselt esindavate osalejate järelevalve kaudu. Järelevalve koosneb korrapärasest aruandest, mis sisaldab kübersubjektide uuendusi. 49 Küberturvalisus: 5G (I-2.02) Eesmärk Kohtupolitsei suurem pealtkuulamisvõime 5G kontekstis Kohtupolitsei suurem pealtkuulamisvõime 5G kontekstis kogu Belgia territooriumil viie operatiivelemendi kaudu 4. kv 2025 Kogu Belgia territooriumil tugevdatakse erasuhtluse pealtkuulamisvõimet 5G kontekstis. See saavutatakse järgmiste toimingute alustamisega: - 5G-le kohandatud jälgimisseadmete kontrolli komplekt; - 5G-le kohandatud segamiskomplekt; - süsteemid heli salvestamiseks hoonetes ja sõidukites, mis on kohandatud 5G-ga; - 5G-le kohandatud sõidukite ja objektide asukoha kindlakstegemise ja jälgimise suutlikkus ning - spetsiaalsete uurimismeetodite käigus saadud kujutiste edastamissüsteemi. 50 Küberturvalisus: NTSU/CTIF pealtkuulamine ja kaitse (I-2.03) Eesmärk Belgia föderaalpolitsei riikliku tehnilise ja taktikalise tugiüksuse hallatav pealtkuulatud eraside digitaalne register Pealtkuulatud eraside digitaalse registri kasutuselevõtt 2. kv 2025 Belgia föderaalpolitsei riikliku tehnilise ja taktikalise tugiüksuse hallatav pealtkuulatud eraside digitaalne register (Li-Vault), mida kasutavad õigussüsteem, politsei ja luureteenistused, on töökorras ja valmis. E. KOMPONENT 2.2. Avalik haldus Belgia taaste- ja vastupidavuskava selle komponendi eesmärk on suurendada avaliku halduse tõhusust, digitaliseerides selle teenused. See komponent aitab kaasa riigipõhiste soovituste 2019.3 ja 2019.4 täitmisele, milles kutsutakse Belgiat üles keskenduma investeeringutega seotud majanduspoliitikas muu hulgas digipöördele ning vähendama regulatiivset ja halduskoormust, et stimuleerida ettevõtlust. See on seotud ka riigipõhise soovitusega 2020.3, mille eesmärk on parandada ettevõtluskeskkonda, kiirendada küpsete avaliku sektori investeeringute tegemist ja keskenduda investeeringute tegemisel digipöördele. Eeldatakse, et ükski selle komponendi meede ei kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskavas sätestatud meetmete kirjeldust ja leevendavaid meetmeid kooskõlas DNSH tehniliste suunistega (2021/C58/01). E.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Investeering I-2.04. „Digitaliseerimine – IPSS“ föderaaltasandil Selle meetme eesmärk on kiirendada riiklike sotsiaalkindlustusasutuste digitaliseerimist. Investeeringu rakendamine lõpetatakse 31. augustiks 2026. See koosneb kolmest allmeetmest: Investeering I-2.04. „Digitaliseerimine – IPSS; allmeede 1: Sotsiaalkindlustusasutuste ning kodanike ja ettevõtjate vahelise suhtluse digiplatvorm“ föderaaltasandil Investeeringu eesmärk on tagada kodanikele, ettevõtjatele, sealhulgas FIEdele parem juurdepääs sotsiaalkindlustusteenustele, ning teisest küljest saavutada ametiasutuste ja ettevõtjate suurem tulemuslikkus. Investeeringu eesmärk on ka muuta Belgia sotsiaalkindlustus Euroopa kontekstis kättesaadavamaks. See investeering võimaldab parandada teabe- ja andmevahetust liikmesriikide institutsioonide vahel, eelkõige seoses õiguste omandamise, pettuste avastamise, digitaalsete Euroopa vormide edastamise ja Euroopa kodanike kordumatu identifitseerimisnumbri kasutamisega. Investeering I-2.04. „Digitaliseerimine – IPSS; allmeede 2: Iga ettevõtte digitaalne kontohaldus“ föderaaltasandil See investeering võimaldab digitaliseerida finantsvood sotsiaalkindlustusasutuste ja ettevõtete ning võimalike finantsvahendajate ja teenuseosutajate vahel. Mõned tööandjate raamatupidamisarvestuse haldamise taotlused pärinevad 1979. aastast ja on väga heterogeensed. See kujutab endast tehnoloogilist ja inimlikku ohtu. Nende läbivaatamine ning integreeritud, tõhusa, areneva ja kvaliteetse teabesüsteemi loomine on oluline selleks, et digitaliseerida ja avada tööandjate kontosid. Investeering I-2.04. „Digitaliseerimine – IPSS; allmeede 3: Automatiseeritud otsuste tegemiseks vajalike andmete kvaliteedi parandamine ja sõltumatu sotsiaalkindlustusplatvormi INASTI loomine“ föderaaltasandil

See meede hõlmab keskandmebaasi loomist Institut national d’assurances sociales pour travailleurs indépendants (INASTI) poolt, mis on FIEde sotsiaalkindlustusasutus. Andmebaas peaks sisaldama kõiki karjääriandmeid ning FIEde kõiki õigusi ja kohustusi. FIEde ühtse andmebaasi loomine on eeltingimus, et INASTI saaks luua FIEde sotsiaalkindlustusplatvormi. Sellise platvormi kaudu võimaldab interaktiivsete elektrooniliste vormide pakkumine ja uutel tehnoloogiatel põhinevate protsesside automatiseerimine salvestada kogu sotsiaalkindlustusalase teabe FIEde toimikusse, millega sidusrühmad võivad igal ajal tutvuda. Investeering I-2.05. „Digitaliseerimine – SPF“ föderaaltasandil Selle meetme eesmärk on kiirendada föderaaltasandi eri haldusteenuste digitaliseerimist. Investeeringu rakendamine lõpetatakse 30. juuniks 2026. See koosneb 12 allmeetmest: Investeering I-2.05. „Digitaliseerimine – SPF; allmeede 1: Digipööre õigusvaldkonnas“ Selle allmeetme eesmärk on suurendada Belgia kohtusüsteemi üldist digitaliseerimise taset, millel on eeldatavasti positiivne mõju selle üldisele tõhususele. Allmeetme eesmärk on tegeleda erinevate tuvastatud puudustega, alustades sisemiste protsesside digitaliseerimisest. Eelkõige keskendutakse investeeringutele, et tulla toime praeguste piirangute ja ebatõhususega, parandades kohtuasjade haldamist ja võttes kasutusele andmete kogumise automatiseerimise. Lisaks on projekti eesmärk suurendada kohtuotsuste veebis avaldamise määra, mis on praegu madal ning oluline selleks, et aidata kodanikel ja ettevõtjatel seadusi järgida. Investeering I-2.05. „Digitaliseerimine – SPF; allmeede 2: „Õiguslike äriprotsesside digitaliseerimine“ föderaaltasandil Selle allmeetme eesmärk on reageerida tehnilistele ja tehnoloogilistele väljakutsetele, millega föderaalne kohtupolitsei üha keerukamate operatsioonide puhul silmitsi seisab. Allmeede võimaldab föderaalse kohtupolitsei liikmetel järgmiselt tõhusust suurendada: a) lahendada praegu dekrüpteerimise, 5G ja interneti-uuringute valdkonnas esinevaid probleeme; b) teatavate meetmete suurema automatiseerimise ja tehisintellekti vahendite kasutamise kaudu; c) parema andmehalduse ja andmete parema mõistmise kaudu kohtuekspertiisikeskuste ajakohastamise kaudu. Allmeede hõlmab konkreetsete tarkvaralahenduste ja IT-seadmete (serverite) ostmist. Investeering I-2.05. „Digitaliseerimine – SPF; allmeede 3: Toetus digitaalsete vahendite väljatöötamisele ja väliskaubandusameti suuremale digitaliseerimisele“ föderaaltasandil Selle allmeetme eesmärk on toetada