NÕUKOGU SEISUKOHT (EL) nr 5/2010 ESIMESEL LUGEMISEL

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004

Nõukogu poolt vastu võetud 11. märtsil 2010

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 122 E/02

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 91 lõiget 1 ja artikli 100 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

Reisijate meritsi ja siseveeteedel vedamise teenuste ühtne turg peaks kodanikele üldiselt kasu tooma. Seega peaksid teiste isikutega võrreldavad reisijateveoteenuste ja ristluste kasutamise võimalused olema kättesaadavad puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele, sõltumata sellest, kas piiratud liikumisvõime on põhjustanud puue, vanus või muu tegur. Puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutel on kõigi teiste kodanikega võrdsed õigused seoses vaba liikumise, valikuvabaduse ja mittediskrimineerimisega.

Arvestades Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklit 9 ja selleks, et anda puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele teiste kodanikega samaväärne võimalus meritsi ja siseveeteedel reisida, tuleks kehtestada reisi ajal mittediskrimineerimise ja abistamise eeskirjad. Nimetatud isikutel tuleks seepärast lubada reisida ja nende vedamisest ei tohiks puude või piiratud liikumisvõime tõttu keelduda, välja arvatud põhjustel, mis on tervise ja ohutuse seisukohalt õigustatud ja pädevate asutuste poolt kehtestatud. Nimetatud isikutel peaks olema õigus saada abi sadamates ja reisilaevade pardal. Sotsiaalse kaasatuse huvides peaksid asjaomased isikud saama kõnealust abi tasuta. Vedajad peaksid kehtestama juurdepääsutingimused, kasutades eelistatavalt Euroopa standardimissüsteemi.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad järgneva kohta:

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat määrust kohaldatakse reisijate suhtes, kes:

2. Käesolevat määrust ei kohaldata reisijate suhtes, kes reisivad:

3. Liikmesriigid võivad kahe aasta jooksul alates … (10) teha erandi käesoleva määruse kohaldamisest alla 300-tonnise kogumahtuvusega meresõidulaevade suhtes, mida käitatakse riigisisestel vedudel, tingimusel et käesolevas määruses sätestatud reisijate õigused on piisavalt tagatud siseriiklike õigusaktidega.

4. Liikmesriigid võivad teha erandi käesoleva määruse kohaldamisest avaliku teenindamise kohustuste, avaliku teenindamise lepingute või integreeritud teenustega hõlmatud reisijateveoteenuste suhtes, tingimusel et käesolevas määruses sätestatud reisijate õigused on piisavalt tagatud siseriiklike õigusaktidega.

5. Käesoleva määruse sätteid ei tuleks tõlgendada tehniliste nõuetena, mis kohustavad vedajaid, terminalioperaatoreid või muid üksusi muutma või asendama laevu, infrastruktuuri, sadamate seadmeid või sadamaterminale.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „puudega isik” või „piiratud liikumisvõimega isik”– isik, kelle liikuvus on reisi ajal füüsilise (sensoorse või lokomotoorse, alalise või ajutise) või vaimse puude või kahjustuse või muu puude või vanuse tõttu piiratud ning kelle seisund nõuab asjakohast tähelepanu ning kõikidele reisijatele kättesaadava teenuse kohandamist tema erivajadustele;

b) „liikmesriigi territoorium”– territoorium, mille suhtes kohaldatakse aluslepingut vastavalt selle artiklis 355 sätestatud tingimustele;

c) „juurdepääsutingimused”– asjakohased standardid, juhised ja vastav teave juurdepääsu kohta sadamaterminalidele ja laevadele, sealhulgas nende rajatistele, mis on mõeldud puudega või piiratud liikumisvõimega isikute jaoks;

d) „vedaja”– füüsiline või juriidiline isik, kes pakub üldsusele transporti reisijateveoteenuste või ristluste vormis;

e) „liidu vedaja”– vedaja, kes on asutatud liikmesriigi territooriumil või kes pakub transporti liikmesriigi territooriumile või sealt välja reisijateveoteenuse vormis;

f) „reisijateveoteenus”– ärilistel eesmärkidel meritsi ja siseveeteedel osutatav veoteenus, mida osutatakse vastavalt avaldatud sõiduplaanile;

g) „integreeritud teenus”– ühendatud transporditeenus kindlaksmääratud geograafilises piirkonnas ühtse infoteenuse, piletisüsteemi ja sõiduplaaniga;

h) „tegelik vedaja”– isik, kes tegelikult teostab kogu veo või osa veost, kuid kes ei ole vedaja;

i) „siseveetee”– transpordiks kasutatav looduslik või tehislik laevatatav siseveekogu või omavahel ühendatud veekogude süsteem, nagu järved, jõed või kanalid või nende mis tahes kombinatsioon;

j) „sadam”– koht või geograafiline piirkond, kus on tehtud selliseid parandustöid ja kuhu on paigaldatud sellised rajatised, mis võimaldavad vastu võtta laeva, mille pardale reisijad regulaarselt lähevad ja mille pardalt nad regulaarselt maha tulevad;

k) „sadamaterminal”– vedaja või terminalioperaatori mehitatud terminal sadamas, kus asuvad rajatised, näiteks reisijate registreerimis- ja piletimüügiletid või salongid, ning töötajad reisijateveoteenuseid kasutavate reisijate või ristlusreisijate pardaleminekuks ja pardalt mahatulekuks;

l) „laev”– veesõiduk, mida kasutatakse meritsi või siseveekogudel liiklemiseks;

m) „veoleping”– vedu käsitlev leping vedaja ja reisija vahel ühe või mitme veoteenuse või ristluse osutamiseks;

n) „pilet”– veolepingu sõlmimist kinnitav kehtiv dokument või muu tõend;

o) „piletimüüja”– vahendaja, kes sõlmib vedaja nimel veolepinguid;

p) „reisibüroo”– vahendaja, kes tegutseb reisija nimel veolepingute sõlmimise eesmärgil;

q) „reisikorraldaja”– direktiivi 90/314/EMÜ artikli 2 lõigetes 2 ja 3 määratletud korraldaja, välja arvatud vedaja;

r) „broneering”– konkreetse reisijateveoteenuse või ristlusreisi broneerimine;

s) „terminalioperaator”– liikmesriigi territooriumil asuv eraettevõtja või riigiasutus, kes vastutab sadamaterminali haldamise ja juhtimise eest;

t) „ristlus”– meritsi või siseveeteedel osutatav veoteenus, mida pakutakse eranditult lõbusõiduks või puhkuseks, mida täiendavad majutus ja muud teenused ja mis kestab kauem kui kaks ööbimist laeva pardal;

u) „meresõidu ohtlik juhtum”– laevahukk, kaadumine, kokkupõrge või laeva madalikulesõit, plahvatus või tulekahju laevas või laeva defekt.

Artikkel 4

Piletid ja mittediskrimineerivad lepingutingimused

1. Vedajad väljastavad reisijale pileti, välja arvatud juhul, kui siseriiklike õigusaktide alusel annavad õiguse veoteenust kasutada muud dokumendid. Pileti võib väljastada elektroonilisel kujul.

2. Ilma et see piiraks sotsiaaltariife, pakutakse vedajate või piletimüüjate poolt kohaldatavaid lepingutingimusi ja tariife avalikkusele, diskrimineerimata lõpptarbijat otseselt või kaudselt tema kodakondsuse alusel või vedaja või piletimüüja asutamiskoha alusel liidus.

Artikkel 5

Muud kohustusi täitvad isikud

1. Kui käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmine on delegeeritud tegelikule vedajale, piletimüüjale või mõnele muule isikule, on kõnealused kohustused delegeerinud vedaja, reisibüroo, reisikorraldaja või terminalioperaator sellegipoolest vastutav kõnealuse kohustusi täitva isiku tegevuse ja tegevusetuse eest, kes tegutseb oma tööülesannete piires.

2. Lisaks lõikele 1 kohaldatakse selle isiku suhtes, kellele vedaja, reisibüroo, reisikorraldaja või terminalioperaator on kohustuse täitmise delegeerinud, käesoleva määruse, sealhulgas vastutust ja vastuväiteid käsitlevaid sätteid seoses temale usaldatud kohustusega.

Artikkel 6

Kohustustest loobumist käsitlev keeld

Käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi ei saa piirata ega nendest loobuda, eriti veolepingusse märgitava erandi või piirava klausliga.

II PEATÜKK

PUUDEGA JA PIIRATUD LIIKUMISVÕIMEGA ISIKUTE ÕIGUSED

Artikkel 7

Õigus transpordile

1. Vedajad, reisibürood ja reisikorraldajad ei keeldu puuet või piiratud liikumisvõimet põhjenduseks tuues broneeringu vastuvõtmisest, pileti väljastamisest või muul viisil andmisest ega puudega või piiratud liikumisvõimega isiku pardale lubamisest.

2. Puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute broneeringute ning piletite eest ei võeta lisatasu.

Artikkel 8

Erandid ja eritingimused

1. Olenemata artikli 7 lõikest 1 võivad vedajad, reisibürood ja reisikorraldajad keelduda isiku broneeringu vastuvõtmisest, talle pileti väljastamisest või muul viisil andmisest või tema pardale lubamisest tema puuet või piiratud liikumisvõimet põhjenduseks tuues järgmistel juhtudel:

2. Broneeringu vastuvõtmisest või pileti väljastamisest või muul viisil andmisest keeldumise korral lõikes 1 esitatud põhjustel teevad vedajad, reisibürood ja reisikorraldajad mõistlikke jõupingutusi, et pakkuda asjaomasele isikule sobivat vedaja osutatavat alternatiivset transpordivõimalust reisijateveoteenuse või ristluse vormis.

3. Kui puudega või piiratud liikumisvõimega isikut, kellel on broneering või pilet ja kes vastab artikli 11 lõikes 2 esitatud nõuetele, ei lubata sellele vaatamata pardale tema puude või piiratud liikumisvõime tõttu, siis antakse kõnealusele isikule ja teda käesoleva artikli lõike 4 alusel saatvale isikule võimalus valida hüvitise ja I lisas sätestatud reisi marsruudi muutmise võimaluse vahel. Õigus valida tagasisõit või muuta reisi marsruuti kehtib kõigi tervisekaitse- ja ohutusnõuete täitmise korral.

4. Samadel tingimustel lõikes 1 sätestatuga võib vedaja, reisibüroo või reisikorraldaja nõuda, et puudega või piiratud liikumisvõimega isikut saadaks teine isik, kes on suuteline osutama puudega või piiratud liikumisvõimega isikule vajalikku abi. Reisijateveoteenuste puhul veetakse sellist saatvat isikut tasuta.

5. Kui vedajad, reisibürood ja reisikorraldajad tuginevad lõikele 1 või 4, peavad nad viivitamatult teavitama puudega või liikumispuudega isikut selle konkreetsetest põhjustest. Kõnealustest põhjustest teatatakse puudega või piiratud liikumisvõimega isikule hiljemalt viie tööpäeva jooksul pärast kõnealuse isiku teavitamist. Keeldumisel lõike 1 punkti a alusel tuleb esitada viide kohaldatavatele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele.

Artikkel 9

Juurdepääs ja teave

1. Vedajad ja terminalioperaatorid kehtestavad või koostavad (vajaduse korral oma organisatsioonide abil) koostöös puudega või piiratud liikumisvõimega isikuid esindavate organisatsioonidega puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele mittediskrimineerivad transpordile juurdepääsu tingimused.

2. Vedajad ja terminalioperaatorid teevad lõikes 1 sätestatud juurdepääsutingimused üldsusele füüsiliselt või internetis kättesaadavaks samades keeltes kui tavaliselt kõigile reisijatele avaldatav teave.

3. Reisikorraldajad teevad kättesaadavaks lõikes 1 sätestatud juurdepääsutingimused, mida kohaldatakse nende poolt korraldatavate, müüdavate või müügiks pakutavate reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide juurde kuuluvate reiside suhtes.

4. Vedajad, reisibürood ja reisikorraldajad tagavad, et puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele on sobivas ja juurdepääsetavas vormis kättesaadav kogu asjakohane teave veotingimuste, reisi ning juurdepääsutingimuste kohta, sealhulgas interneti teel broneerimine ja internetis esitatav teave.

Artikkel 10

Õigus abile sadamates ja laevadel

Artikli 9 lõikes 1 sätestatud juurdepääsutingimuste kohaselt osutavad vedajad ja terminalioperaatorid oma pädevusvaldkondade raames puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele tasuta II ja III lisas täpsustatud abi sadamates, sealhulgas pardaleminekul ja pardalt mahatulekul, ning laevade pardal.

Artikkel 11

Abi andmise tingimused

1. Vedajad ja terminalioperaatorid osutavad oma pädevusvaldkondade raames puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele artiklis 10 sätestatud abi järgmistel tingimustel:

2. Lisaks lõikele 1 teavitavad puudega ja piiratud liikumisvõimega isikud vedajat broneeringu tegemise ajal või pileti eelmüügist ostmise ajal oma majutuse või istekohaga seotud erivajadustest või meditsiinitehnika kaasavõtmise vajadusest, eeldusel et kõnealune vajadus on kõnealusel ajal teada.

3. Lõike 1 punkti a ja lõike 2 kohase teabe võib alati esitada reisibüroole või reisikorraldajale, kelle käest pilet osteti. Kui pilet kehtib mitme reisi jaoks, piisab ühest teatest, tingimusel et järgnevate reiside aegade kohta on antud piisavat teavet.

4. Juhul kui abivajadusest ei ole lõike 1 punkti a ja lõike 2 kohaselt teatatud, teevad vedajad ja terminalioperaatorid kõik mõistlikud jõupingutused, et tagada puudega või piiratud liikumisvõimega isikule abi nii, et ta saaks pardale minna, pardalt maha tulla ja laeval reisida.

5. Kui puudega või piiratud liikumisvõimega isikut saadab tunnustatud abikoer, siis tuleb see koer majutada koos kõnealuse isikuga, tingimusel et vedajale, reisibüroole või reisikorraldajale on sellest teatatud vastavalt tunnustatud abikoerte reisilaevade pardal vedamise suhtes kohaldatavatele siseriiklikele eeskirjadele, kui need on olemas.

Artikkel 12

Teadete vastuvõtmine ja kohtumiskohtade määramine

1. Vedajad, terminalioperaatorid, reisibürood ja reisikorraldajad võtavad kõik meetmed, mis on vajalikud artikli 11 lõike 1 punkti a ja artikli 11 lõike 2 kohaselt esitatud teadete vastuvõtmiseks. Kõnealust kohustust kohaldatakse nende kõigis müügipunktides, sealhulgas telefoni ja interneti teel toimuva müügi suhtes.

2. Kui reisibürood või reisikorraldajad saavad lõikes 1 osutatud teate, edastavad nad kõnealuse teabe oma tavalise lahtiolekuaja jooksul viivitamatult vedajale või terminalioperaatorile.

3. Vedajad ja terminalioperaatorid määravad sadamaterminalis või väljaspool seda koha, kus puudega ja piiratud liikumisvõimega isikud saavad teatada oma saabumisest ja paluda abi. Kõnealune koht on selgelt märgistatud ning sealt saab kättesaadaval kujul põhilist teavet sadamaterminali ja osutatava abi kohta.

Artikkel 13

Abi kvaliteedistandardid

1. Terminalioperaatorid ja sadamaterminale käitavad või reisijateveoteenuseid osutavad vedajad, kelle eelmise kalendriaasta jooksul ärilistel eesmärkidel teostatud vedude kogumaht on suurem kui 100 000, kehtestavad oma pädevusvaldkondade raames ning koostöös puudega ja piiratud liikumisvõimega isikuid esindavate organisatsioonidega II ja III lisas täpsustatud abi kvaliteedistandardid ning määravad vajaduse korral oma organisatsioonide kaudu kindlaks nende standardite täitmiseks vajalikud vahendid.

2. Terminalioperaatorid ja vedajad teevad lõikes 1 sätestatud kvaliteedistandardid kättesaadaval kujul üldsusele füüsiliselt või interneti teel kättesaadavaks samades keeltes kui tavaliselt kõigile reisijatele avaldatav teave.

Artikkel 14

Koolitus ja juhendamine

Ilma et see piiraks meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni ja koodeksi kohaldamist ning Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni ja Doonau laevasõidukonventsiooni kohaselt vastu võetud eeskirjade kohaldamist, kehtestavad vedajad ja vajaduse korral terminalioperaatorid puudega isikute alase koolituse menetlused, sealhulgas juhendamise, ning tagavad, et:

Artikkel 15

Liikumisabivahendite ja muu erivarustusega seotud hüvitis

1. Vedajad ja terminalioperaatorid vastutavad kahju eest, mis tekib puudega või piiratud liikumisvõimega isiku kasutatava liikumisvahendi või muu erivarustuse kadumisest või kahjustumisest, kui kahju põhjustanud juhtum toimus vedaja või terminalioperaatori süü või hooletuse tõttu. Vedaja süüd või hooletust eeldatakse meresõidu ohtliku juhtumi poolt põhjustatud kahju puhul.

2. Lõikes 1 osutatud hüvitis vastab asjaomase varustuse asendusväärtusele või vajaduse korral parandamiskuludele.

3. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata juhul, kui kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 392/2009 reisijate meritsi vedajate vastutuse kohta õnnetusjuhtumite korral (11).

4. Lisaks tehakse kõik jõupingutused varustuse ajutiseks kiireks asendamiseks.

III PEATÜKK

VEDAJATE JA TERMINALIOPERAATORITE KOHUSTUSED REISI KATKEMISE KORRAL

Artikkel 16

Teabe esitamine seoses tühistatud või hilinenud väljumistega

1. Reisijateveoteenuse või ristluse tühistamise või väljumise hilinemise korral peab vedaja või vajaduse korral terminalioperaator teavitama sadamaterminalidest väljuvaid reisijaid olukorrast võimalikult kiiresti ja igal juhul mitte hiljem kui 30 minutit pärast reisi sõiduplaanijärgset väljumisaega ning eeldatavast väljumis- ja saabumisajast niipea, kui see on teada.

2. Kui reisijad jäävad tühistamise või hilinemise tõttu ühendusveoteenusest maha, teeb vedaja ja vajaduse korral terminalioperaator mõistlikke jõupingutusi, et teavitada asjaomaseid reisijaid muudest ühendusreisidest.

3. Vedaja või vajaduse korral terminalioperaator tagab, et puudega või piiratud liikumisvõimega isikud saavad lõigetes 1 ja 2 nõutud teavet kättesaadaval kujul.

Artikkel 17

Abi seoses tühistatud või hilinenud väljumistega

1. Kui vedajal on alust arvata, et reisijateveoteenuse või ristluse väljumine tühistatakse või hilineb sõiduplaanijärgsest väljumisajast rohkem kui 120 minutit, pakutakse sadamaterminalidest väljuvatele reisijatele tasuta suupisteid, einet või karastusjooke ootamisajale mõistlikult vastavas koguses, kui need on kättesaadavad või neid on võimalik mõistlikul viisil muretseda.

2. Kui väljumise tühistamise või hilinemise tõttu on vajalik üks või mitu ööbimist või kui lisaks reisija kavandatule on vajalik lisaööbimine, pakub vedaja sadamaterminalist väljuvatele reisijatele lisaks lõikes 1 sätestatud suupistetele, einetele või karastusjookidele piisavat tasuta majutust pardal või maal ning transporti sadamaterminali ja majutuskohta ning sealt tagasi, kui see on füüsiliselt võimalik. Vedaja võib seada ühe reisija kohta maal pakutava majutuse kogusumma ülempiiriks, mis ei sisalda transporti sadamaterminalist majutuskohta ja tagasi, 120 eurot.

3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel osutab vedaja erilist tähelepanu puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute ning neid saatvate isikute vajadustele.

Artikkel 18

Marsruudi muutmine ja hüvitamine seoses tühistatud või hilinenud väljumistega

1. Kui vedajal on alust arvata, et reisijateveoteenus tühistatakse või selle sadamaterminalist väljumine hilineb rohkem kui 120 minutit, tuleb reisijatel võimaldada viivitamata valida järgmiste võimaluste vahel:

2. Kui reisijateveoteenus tühistatakse või selle sadamast väljumine hilineb rohkem kui 120 minutit, on reisijatel õigus marsruuti muuta või saada vedajalt piletihinna hüvitist.

3. Lõike 1 punktis b ja lõikes 2 sätestatud hüvitise maksmisel hüvitatakse kogu pileti ostuhind seitsme päeva jooksul kas sularahas, elektroonilise pangaülekandega, pangakorralduse või pangatšekkidena ärajäänud reisi osa või osade puhul ning juba toimunud reisi osa või osade puhul, kui reis ei oma seoses reisija esialgse reisikavaga enam mõtet.

Artikkel 19

Piletihinna hüvitamine seoses reisi hilinenud saabumisega

1. Kaotamata õigust transpordile võivad reisijad taotleda vedajalt hüvitist reisi lõppsihtkohta hilinenult saabumise eest vastavalt veolepingus sätestatule. Hüvitise miinimummäär on 25 % piletihinnast, kui reis hilineb vähemalt:

Kui hilinemise aeg ületab kahekordselt punktides a–d märgitud aja, hüvitatakse 50 % piletihinnast.

2. Reisikaardi või perioodipiletiga reisijad, kes kogevad selle kehtivuse ajal reisi korduvaid hilinenud saabumisi, võivad taotleda piisavat hüvitist vastavalt vedaja hüvitiste korrale. Selles korras sätestatakse hilinenud saabumise kindlaksmääramise ja hüvitise arvestamise kriteeriumid.

3. Hüvitise arvutamisel võetakse arvesse hind, mille reisija hilinenud reisijaveoteenuse eest tegelikult tasus.

4. Kui veoleping on sõlmitud edasi-tagasi sõidu eest, võetakse reisi edasi- või tagasisuunal hilinenud saabumise korral makstava hüvitise arvutamisel arvesse poolt kõnealuse reisijaveoteenuse pakutava transpordi eest makstud hinnast.

5. Hüvitis makstakse ühe kuu jooksul pärast hüvitise taotluse esitamist. Hüvitist võib maksta reisitšekkide ja/või muude teenustega, kui tingimused on paindlikud, eelkõige seoses kehtivusaja ja sihtkohaga. Reisija nõudmisel makstakse hüvitis rahas.

6. Piletihinna hüvitisest ei või maha arvata tehingukulusid, sealhulgas lõive, telefonikõnede või markide maksumust. Vedajad võivad määrata alammäärad, millest madalamaid hüvitussummasid ei maksta. Kõnealune alammäär ei ületa 10 eurot.

Artikkel 20

Erandid

1. Kui väljumisaeg ei ole kindlaks määratud, ei kohaldata artikleid 17, 18 ja 19 lahtise väljumisajaga piletit omavate reisijate, välja arvatud reisikaarti või perioodipiletit omavate reisijate suhtes.

2. Artikleid 17 ja 19 ei kohaldata juhul, kui reisijat on enne pileti ostmist reisi tühistamisest või hilinemisest teavitatud või kui väljumine tühistatakse või hilineb reisija süül.

3. Artikli 17 lõiget 2 ei kohaldata, kui tühistamise või hilinemise põhjuseks on laeva ohutut käitamist takistavad ilmastikutingimused.

4. Artiklit 19 ei kohaldata, kui tühistamise või hilinemise põhjuseks on laeva ohutut käitamist takistavad ilmastikutingimused või reisijateveoteenuse osutamist takistavad erakorralised asjaolud, mida ei oleks saanud vältida isegi siis, kui oleks võetud kõik mõistlikud meetmed.

Artikkel 21

Täiendavad nõuded

Käesolev määrus ei takista reisijaid esitamast nõuet liikmesriigi kohtus siseriiklike õigusaktide alusel seoses veoteenuste tühistamise või hilinemise tõttu tekkinud kahju hüvitamisega, sealhulgas direktiivi 90/314/EMÜ alusel.

IV PEATÜKK

ÜLDEESKIRJAD TEABE JA KAEBUSTE KOHTA

Artikkel 22

Reisiteabe saamise õigus

Vedajad ja terminalioperaatorid annavad oma pädevuse piires reisijatele piisavat teavet kogu nende reisi vältel kättesaadaval kujul ja samades keeltes kui tavaliselt kõigile reisijatele avaldatav teave. Seejuures pööratakse erilist tähelepanu puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute vajadustele.

Artikkel 23

Teave reisijate õiguste kohta

1. Vedajad ja terminalioperaatorid tagavad oma pädevuse piires, et käesolevas määruses sätestatud reisijate õigusi käsitlev teave on laevade pardal ja sadamaterminalides avalikult kättesaadav. Kõnealust teavet antakse kättesaadaval kujul ja samades keeltes kui tavaliselt kõigile reisijatele avaldatav teave. Kõnealust teavet andes pööratakse erilist tähelepanu puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute vajadustele.

2. Lõikes 1 osutatud teavitamisnõude täitmiseks võivad vedajad ja terminalioperaatorid kasutada komisjoni poolt kõigis Euroopa Liidu institutsioonide ametlikes keeltes koostatud ja neile kättesaadavaks tehtud kokkuvõtet käesoleva määruse sätetest.

3. Vedajad ja terminalioperaatorid teavitavad reisijaid sobival viisil laevade pardal ja sadamaterminalides liikmesriigi poolt artikli 25 lõike 1 kohaselt määratud täitevasutuse kontaktandmetest.

Artikkel 24

Kaebused

1. Vedajad kehtestavad või omavad mehhanismi, et käsitleda kaebusi seoses käesoleva määrusega hõlmatud õiguste ja kohustustega.

2. Kui käesoleva määrusega hõlmatud reisija soovib esitada vedajale kaebust, esitab ta selle kahe kuu jooksul alates kuupäevast, mil teenust osutati või oleks tulnud osutada. Ühe kuu jooksul alates kaebuse saamisest teavitab vedaja reisijat sellest, kas tema kaebus on põhjendatud, tagasi lükatud või on veel käsitlemisel. Lõplik vastus tuleb anda siiski hiljemalt kolme kuu jooksul pärast kaebuse saamist.

V PEATÜKK

JÕUSTAMINE JA RIIKLIKUD TÄITEVASUTUSED

Artikkel 25

Riiklikud täitevasutused

1. Iga liikmesriik määrab uue või olemasoleva asutuse või asutused vastutama käesoleva määruse jõustamise eest seoses tema territooriumil asuvatest sadamatest lähtuvate reisijateveoteenuste ja ristlustega ja seoses kolmandatest riikidest sellistesse sadamatesse saabuvate reisijateveoteenustega. Iga asutus võtab käesoleva määruse täitmise tagamiseks vajalikud meetmed.

Iga asutus on oma organisatsiooni, rahastamisotsuste, juriidilise struktuuri ja otsuste tegemise poolest vedajatest, reisikorraldajatest ja terminalioperaatoritest sõltumatu.

2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni käesoleva artikli kohaselt määratud asutusest või asutustest.

3. Iga reisija võib kooskõlas siseriiklike õigusaktidega esitada kaebuse käesoleva määruse väidetava rikkumise kohta igale lõike 1 kohaselt määratud pädevale asutusele või muule liikmesriigi määratud pädevale asutusele.

Liikmesriik võib otsustada, et:

4. Liikmesriigid, kes on otsustanud teha artikli 2 lõike 4 kohaselt teatavate teenuste suhtes erandi, tagavad samaväärse mehhanismi olemasolu reisijate õiguste täitmise tagamiseks.

Artikkel 26

Jõustamise aruanne

1. juunil … (12) ning seejärel iga kahe aasta tagant avaldavad artikli 25 alusel määratud täitevasutused oma kahe eelneva kalendriaasta tegevuse kohta aruande, mis sisaldab eelkõige käesoleva määruse sätete rakendamiseks võetud meetmete kirjeldust, kohaldatud karistuste üksikasju ning statistikat kaebuste ja kohaldatud karistuste kohta.

Artikkel 27

Täitevasutuste koostöö

Artikli 25 lõikes 1 osutatud riiklikud täitevasutused vahetavad vajaduse korral teavet oma töö ja otsustuspõhimõtete ning -tavade kohta. Selle ülesande täitmisel toetab neid komisjon.

Artikkel 28

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise eest kohaldatavate karistuste kohta ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist eeskirjadest ja meetmetest komisjonile hiljemalt … (13) ning annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.

VI PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 29

Aruanne

Komisjon esitab hiljemalt … (14) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse toimimise ja mõju kohta. Vajaduse korral lisatakse aruandele õigusakti ettepanekud käesoleva määruse sätete üksikasjalikumaks rakendamiseks või määruse muutmiseks.

Artikkel 30

Määruse (EÜ) nr 2006/2004 muutmine

Määruse (EÜ) nr 2006/2004 lisasse lisatakse järgmine punkt:

Artikkel 31

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates … (16).

(1) 16. juuli 2009. aasta arvamus (EÜT C 317, 23.12.2009, lk 89).

(2) Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu … aasta otsus.

(3) EÜT L 378, 31.12.1986, lk 4.

(4) EÜT L 364, 12.12.1992, lk 7.

(5) ELT L 163, 25.6.2009, lk 1.

(6) ELT L 389, 30.12.2006, lk 1.

(7) EÜT L 158, 23.6.1990, lk 59.

(8) ELT L 364, 9.12.2004, lk 1.

(9) EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(10) Käesoleva määruse kohaldamise kuupäev.

(11) ELT L 131, 28.5.2009, lk 24.

(12) Palun sisestada kuupäevaks kaks aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva.

(13) Käesoleva määruse kohaldamise kuupäev.

(14) Kolm aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva.

(15) ELT …”

(16) 36 kuud pärast käesoleva määruse avaldamist.

Kui linna või piirkonda teenindab mitu sadamat ja vedaja pakub reisijale reisi mõnda teise sadamasse kui see, millega broneering on seotud, kannab vedaja reisija sõidukulud kõnealusest teisest sadamast broneeringus märgitud sadamasse või kokkuleppel reisijaga mõnda muusse lähedalasuvasse sihtkohta.

minna vajaduse korral tualettruumi (kui see on olemas).

liikuda registreerimisleti (kui see on olemas) juurest laevani, läbides väljarände- ja turvakontrolli;

liikuda sisenemiskohast registreerimisletini (kui see on olemas) või laevani;

Abi ja kord, mis on vajalik selleks, et võimaldada puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutel:

Vajadusel abistamine tualettruumi (kui see on olemas) minekul.

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I. SISSEJUHATUS

Komisjon esitas 4. detsembril 2008 ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta. (1)

Euroopa Parlament võttis oma arvamuse vastu esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. (2)

Nõukogu saavutas 9. oktoobril 2009 määruse eelnõu suhtes poliitilise kokkuleppe. Pärast õiguskeelelist viimistlemist võttis nõukogu oma seisukoha vastu esimesel lugemisel 11. märtsil 2010. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetluse kohaselt.

Töö käigus võttis nõukogu arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust. Regioonide Komitee keeldus arvamuse esitamisest.

II. ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1. Üldine taust

Meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek on osa ELi üldisest eesmärgist suurendada reisijate õigusi, eelkõige puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute õigusi. Samalaadsed õigusaktid on juba vastu võetud lennureisijate (3) ja rongireisijate (4) jaoks. Ettepanek sisaldab ühelt poolt sätteid mittediskrimineeriva juurdepääsu ning puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute abistamise kohta ning teiselt poolt sätteid kõigi reisijakategooriate õiguse kohta saada abi, teavet ja võimalikku hüvitist reisi hilinemise või tühistamise korral.

Kuigi nõukogu nõustub komisjoniga ettepaneku eesmärgi osas, sisaldab nõukogu lähenemisviis olulisi muudatusi võrreldes algse ettepanekuga. Mitmed kavandatud sätted olid vastuvõetamatud, sest nendega oleks kehtestatud liiga suur halduskoormus ja sellest tulenevad kulud vedajatele ja riiklikele ametiasutustele, ilma et see oleks toonud reisijatele lisaväärtust, mis oleks nimetatud ebamugavused üles kaalunud. Mitmed muud sätted sõnastati ümber, et muuta määrust lihtsamaks ja täpsemaks.

Sellise lähenemisviisi tulemusena muudetakse nõukogu esimese lugemise seisukohaga komisjoni algset ettepanekut suures ulatuses, sõnastades selle ümber ja jättes mitmed sätted tekstist välja. See tähendab, et nõukogu jättis arvestamata kõik Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel esitatud arvamuses sisalduvad muudatusettepanekud, mis olid seotud välja jäetud sätetega.

2. Peamised poliitilised küsimused

i) Kohaldamisala

Geograafiline ulatus

Komisjoni ettepaneku kohaselt tuleks määrust kohaldada reisijateveoteenuste ja ristluste suhtes liikmesriikide sadamate vahel või liikmesriikide sadamates.

Nõukogu leiab, et komisjoni ettepanek vajab selles osas täpsustamist, et vältida konkurentsimoonutusi ELi siseste ja ELi väliste reisijateveoteenuste vahel. Nõukogu esimese lugemise seisukohas on kõnealuseid sätteid seetõttu täpsustatud. Eristatakse ühelt poolt reisijateveoteenuseid, mille puhul pardalemineku sadam asub liikmesriigi territooriumil, ja teiselt poolt reisijateveoteenuseid, mille puhul pardalemineku sadam asub väljaspool liikmesriigi territooriumi, kuid pardalt mahatuleku sadam asub liikmesriigi territooriumil. Viimati nimetatud juhul kohaldatakse määrust vaid siis, kui teenust osutab ELi vedaja. Kuid mõistet „ELi vedaja” tuleks tõlgendada võimalikult laialt, et see hõlmaks enamikku reisijateveoteenustest ELi sadamate ja EList väljaspool asuvate sadamate vahel. Ristluse puhul kohaldatakse määrust vaid sellistele ristlustele, mille puhul pardalemineku sadam asub liikmesriigi territooriumil.

Lisaks võtab nõukogu kasutusele mõiste „liikmesriigi territoorium”.

Kohaldamisala erandid

Komisjoni algne ettepanek hõlmas põhimõtteliselt kõiki reisijateveoteenuseid, olenemata reisijate arvust, vahemaast, reisi eesmärgist jne. Komisjon nägi liikmesriikidele ette vaid võimaluse teha erand avaliku teenindamise lepingutega hõlmatud teenuste suhtes.

Nõukogu peab oluliseks nimetatud sätete kohandamist tegelike võimaluste ja vajadustega. Seetõttu lisab nõukogu mõningad erandid, mille suhtes määruse sätteid ei kohaldata. Nõukogu otsustas jätta kohaldamisalast välja reisijad, kes reisivad laevadega, mis on ette nähtud kuni 36 reisija vedamiseks, mille meeskonda ei kuulu rohkem kui kolm liiget, või kui üldise reisijateveoteenuse puhul on vahemaa ühes suunas väiksem kui 500 meetrit. Samuti on kohaldamisalast välja jäetud ekskursioonid ja lõbureisid, välja arvatud ristlused.

Lisaks sellele võivad liikmesriigid kahe aasta jooksul alates määruse kohaldamisest teha erandi alla 300-tonnise kogumahtuvusega meresõidulaevade suhtes, mida käitatakse riigisisestel vedudel. Kui liikmesriik otsustab teha erandeid, peab ta siiski tagama, et reisijate õigused on piisavalt kaitstud siseriiklike õigusaktidega. Liikmesriigid võivad teha erandi ka avaliku teenindamise kohustuste, avaliku teenindamise lepingute või integreeritud teenustega hõlmatud reisijateveoteenuste suhtes, tingimusel et reisijate õigused on piisavalt tagatud siseriiklike õigusaktidega.

Euroopa Parlament järgis põhimõtteliselt komisjoni lähenemisviisi, kuid lisas võimaluse, mille kohaselt liikmesriigid võivad teha erandi linna- või linnalähiliinide suhtes (muudatusettepanek 10). Nõukogu ei võtnud nimetatud muudatusettepanekut arvesse, kuid nõukogu pakutud erandid tähendavad, et tegelikult jäävad paljud sedalaadi teenused määruse kohaldamisalast välja.

ii) Puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute õigused

Nõukogu toetab igati komisjoni eesmärki tagada puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele mittediskrimineeriv juurdepääs meritsi ja siseveeteedel osutatavatele reisijateveoteenustele. Teatavat lihtsustamist ja täpsustamist kõrvale jättes järgib nõukogu seetõttu hoolikalt komisjoni ettepanekut.

Veoteenuse kasutamise õiguse puhul tehtavate erandite osas tegi komisjon ettepaneku, et puudega isiku vedamisest võib keelduda ohutusnõuete või reisilaeva konstruktsiooni tõttu. Nõukogu lisas sellele tervisenõuded, et võtta arvesse juhtumeid, kus reisija meditsiinilise seisundi tõttu ei ole võimalik tagada tema ohutut vedamist.

Euroopa Parlament tegi sellega seoses ettepaneku jätta välja kõik viited ohutusnõuetele (muudatusettepanekud 1, 26 ja 29) ning lisada viide vedamisele ohutul, väärikal ja praktikas teostataval viisil (muudatusettepanek 27). Viimasena nimetatud muudatusettepaneku lisas nõukogu oma esimese lugemise seisukohta (välja arvatud sõna „väärikas”). Nõukogu leiab, et keegi peale puudega või piiratud liikumisvõimega isiku ei saa otsustada, milline on väärikas vedamisviis, ning et sellist otsust ei peaks tegema vedaja.

Algse ettepaneku kohaselt saaks vedaja nõuda, et puudega või piiratud liikumisvõimega isikut saadaks teine isik, kes on võimeline teda abistama. Kui vedaja esitab reisijateveoteenuse puhul sellise nõude, siis tuleb nõukogu esimese lugemise seisukoha kohaselt võimaldada saatjale tasuta sõit.

Puudega või piiratud liikumisvõimega isiku abistamine toimub tingimusel, et asjaomane isik teatab abi vajamisest vedajale või terminalioperaatorile vähemalt kaks tööpäeva ette (komisjoni ettepanekus 48 tundi) ning saabub sadamasse või määratud kohta vähemalt 60 minutit enne pardalemineku või väljumisaega. Lisaks peaks reisija, kellel on erivajadused seoses majutuse või istekohaga või meditsiinitehnika kaasavõtmisega, teavitama vedajat sellistest vajadustest broneeringu tegemise ajal, kui vajadus on sellel ajal teada. See nõukogu lisatud täiendav nõue võimaldab vedajal kõnealuseid erivajadusi arvestada ja osutada asjaomasele isikule parimat võimalikku teenust.

Mitu Euroopa Parlamendi muudatusettepanekut käsitlesid teabe andmist puudega või piiratud liikumisvõimega isikutele kättesaadaval kujul. Nõukogu võttis neid muudatusettepanekuid arvesse. Sama kehtib parlamendi muudatusettepanekute kohta, mis puudutavad „abilooma” asendamist „abikoeraga”.

iii) Vedajate ja terminalioperaatorite kohustused reisi katkemise korral

Komisjoni ettepanekus oli reisijateveoteenuse või ristluse hilinemise ja teatavatel puhkudel tühistamise korral kõigile reisijatele ette nähtud õigus saada teavet, abi (sealhulgas eined, karastusjoogid ja võimaluse korral hotellimajutus), muuta reisi marsruuti ja saada piletihinna hüvitist. Kuid piletihinna hüvitist ei maksta, kui hilinemine või tühistamine oli tingitud erakorralistest asjaoludest, mis takistasid veoteenuse osutamist.

Nõukogu nõustub põhimõttega, et vedajad ja terminalioperaatorid peaksid reisijate eest hoolitsema, ning laiendab seda põhimõtet kõikidele tühistamistele. Teatavatel juhtudel ei ole siiski võimalik või mõistlik anda näiteks teavet hilinemise kohta mehitamata sadamas. Nõukogu esimese lugemise seisukohas on seetõttu kasutusele võetud sadamaterminali mõiste, mis tähendab mehitatud terminali sadamas, kus on teatavad rajatised (näiteks reisijate registreerimise ja piletimüügiletid või salongid) ja töötajad. Vedajate ja terminalioperaatorite teatavaid kohustusi kohaldatakse vaid reisijatele, kes väljuvad sellistest sadamaterminalidest. See kehtib teavitamise ja abi ning teataval määral ka marsruudi muutmise ja hüvitise kohta.

Teine nõukogu esimese lugemise seisukoha aluseks olev kaalutlus on meresõiduohutus. Vältimaks seda, et vedajad saadaksid majanduslikel põhjustel laeva merele ilmastikutingimustes, mis ohustab laeva turvalist juhtimist, või kasutaksid ilmastikuoludele mittevastavat kiirust, on lisatud erand majutuse või piletihinna hüvitamise kohustusest sellistel puhkudel. Lisaks on halbade ilmastikuolude ja erakorraliste asjaolude mõistet selgitatud mitteammendaval viisil kahes põhjenduses. Abi ja hüvitise saamise täiendavad erandid on lisatud puhuks, kui reisijat teavitatakse reisi tühistamisest või hilinemisest enne pileti ostmist või kui tühistamise või hilinemise põhjustab reisija. Samuti on vedajale antud võimalus seada majutuse maksumuse ülempiiriks 120 eurot ja kehtestada alampiir, mille puhul hüvitist ei maksta (piletid hinnaga 10 eurot või vähem).

Euroopa Parlament oli soovitanud erandeid vääramatu jõu korral (muudatusettepanekud 23 ja 60) või juhul, kui tühistamisest või hilinemisest teatatakse ette (muudatusettepanek 59). Nõukogu võttis nimetatud muudatusettepanekute mõtet arvesse. Lisaks tegi parlament ettepaneku piirata majutuse maksumust kahekordse piletihinnaga (muudatusettepanek 53). Nõukogu peab seda reisijatele ja teatavatel juhtudel vedajatele liiga ebasoodsaks ning leiab, et nii reisijate kui ka vedajate jaoks on mõistlikum 120 eurone ülempiir.

iv) Kaebuste käsitlemine ja riiklikud täitevasutused

Komisjoni ettepanek sisaldas üksikasjalikke eeskirju vedajatele kaebuste käsitlemise kohta, eelkõige kaugeleulatuvate õiguslike tagajärgede kohta kaebustele vastamata jätmise korral ning riiklike täitevasutuste määramise ja nende ülesannete kohta.

Nõustudes küll põhimõtteliselt ettepanekus sisalduvaga, eelkõige sellega, et vedajad peaksid tarbijate kaebustele vastama, muudab nõukogu süsteemi paindlikumaks, et vältida ettenägematuid tagajärgi liikmesriikide õigussüsteemile või haldusstruktuurile.

Euroopa Parlament tegi ettepaneku, et iga liikmesriik peaks määrama vaid ühe riikliku täitevasutuse (muudatusettepanekud 5, 6, 66, 67 ja 68) ning et liikmesriigid, mitte vedajad, peaksid looma sõltumatu kaebuste käsitlemise mehhanismi (muudatusettepanek 65). Kuid eespool selgitatud paindlikkuse tõttu ei pea nõukogu liikmesriikide tegevusvabaduse sellist piiramist asjakohaseks. Lisaks tegi parlament ettepaneku, et riiklikud täitevasutused peaksid olema kommertshuvidest sõltumatud (muudatusettepanek 66). Nõukogu esimese lugemise seisukohas täpsustatakse, et nimetatud asutused peaksid olema sõltumatud vedajatest, reisikorraldajatest ja terminalioperaatoritest.

v) Määruse kohaldamise alguskuupäev

Komisjon tegi ettepaneku, et määrust tervikuna hakataks kohaldama kaks aastat pärast selle avaldamist, kuid teatavaid sätteid hakataks kohaldama juba üks aasta pärast avaldamist.

Nõukogu esimese lugemise seisukohas nähakse ette, et kogu määruse kohaldamine algab kolm aastat pärast selle avaldamist.

3. Muud poliitilised küsimused

Nõukogu otsustas lihtsustada määruse pealkirja.

Nõukogu otsustas täpsustada sätteid, milles käsitletakse teatavate määrusest tulenevate kohustuste alltöövõttu, lisades üldise artikli muude osapoolte kohta.

Nõukogu otsustas välja jätta nõude, et vedajad peaksid eraldi raamatupidamisarvestust kulude kohta, mis on seotud puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele abi osutamisega, et vältida tarbetut halduskoormust eelkõige väiksemate vedajate puhul. Samuti otsustas nõukogu piirata kohustust kehtestada sellise abi kvaliteedinõuded suuremate vedajate ja terminalioperaatoritega ning piirata puudega seotud koolituse ja juhendamise nõuet nende töötajakategooriatega, kes seda tegelikult vajavad.

4. Muud Euroopa Parlamendi vastuvõetud muudatusettepanekud

Ülejäänud muudatusettepanekud, mida nõukogu esimese lugemise seisukohas ei ole arvestatud, puudutavad järgmisi küsimusi:

— puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute vajaduste arvessevõtmine iga kord, kui toimub sadamate, terminalide ja reisilaevade projekteerimine ning uuendustööd, ilma täpsustuseta „vajaduse korral” (muudatusettepanek 2);

— puudega või piiratud liikumisvõimega isikute pardaleminekut reguleerivad sätted ei piira reisijate pardalemineku suhtes kohaldatavate üldsätete kohaldamist (muudatusettepanek 3);

— üleskutse komisjonile esitada selged eeskirjad reisijate õiguste kohta maalt mere- või siseveetranspordile ülemineku punktides (muudatusettepanek 7);

— horisontaalne, kõiki transpordivahendeid hõlmav õigusloomealane lähenemisviis reisijate õigusi käsitlevate tulevaste õigusloomega seotud ettepanekute puhul (muudatusettepanek 8);

— psühhosotsiaalse puude lisamine puudega või piiratud liikumisvõimega isiku mõistesse (muudatusettepanek 11);

— muudatused mõistetes „veoleping” (muudatusettepanek 14) ja „piletimüüja” (muudatusettepanek 15);

— lisatud mõisted „kättesaadaval kujul” (muudatusettepanek 18), „reisija” (muudatusettepanek 19), „saabumine” (muudatusettepanek 20), „väljumine” (muudatusettepanek 21), „piletihind” (muudatusettepanek 22) ja „vääramatu jõud” (muudatusettepanek 23);

— puudega või piiratud liikumisvõimega isikute veo suhtes kohaldatavad juurdepääsu eeskirjad, mis tuleks kehtestada riiklike täitevasutuste järelevalve all, ja mida tuleks kohaldada ka saatvate isikute suhtes, ning juurdepääs paigaldatud abivahenditele (muudatusettepanek 31);

— puudega või piiratud liikumisvõimega isikutele antav kirjalik kinnitus abi osutamise kohta (muudatusettepanek 34);

— abi kohandamine puudega või piiratud liikumisvõimega isiku individuaalsetele vajadustele (muudatusettepanek 35);

— sadama käitaja ülesanne tagada puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele juurdepääs sadamale (muudatusettepanek 37);

— võimalus, et abi osutaja ja reisija lepivad kokku lühema abivajadusest etteteatamise tähtaja (muudatusettepanek 38);

— vajadus tagada, et reisija saab kinnituse, et abivajadusest on teavitatud (muudatusettepanek 39);

— vedaja kohustus asendada reisi ajal kahjustada saanud liikumisabivahend asjaomase reisija vajadustele vastava abivahendiga (muudatusettepanek 50);

— hilinemise korral tuleks reisijale pakkuda piletihinna hüvitamist vaid juhul, kui ta otsustab vedajaga mitte reisida (muudatusettepanek 54);

— käesoleva määruse alusel antud hüvitise võib täiendavast hüvitisest maha arvata (muudatusettepanek 61);

— määruse sätete rikkumise puhul kohaldatavad karistused, mille hulka võib kuuluda asjaomasele isikule hüvitise maksmine (muudatusettepanek 70);

— määruse lisasid käsitlevad muudatusettepanekud 71, 72 ja 75.

III. JÄRELDUS

Nõukogu on oma esimese lugemise seisukoha kehtestamisel võtnud täiel määral arvesse komisjoni ettepanekut ja Euroopa Parlamendi esimese lugemise arvamust. Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute osas on nõukogu arvamusel, et nõukogu esimese lugemise seisukohas sisaldub kas põhimõtteliselt, osaliselt või täielikult oluline osa Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutest.

(1) Dok 11990/08.

(2) A6-0209/2009.

(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (ELT L 46, 17.2.2004, lk 1) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2006 puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul (ELT L 204, 26.7.2006, lk 1).

(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1371/2007 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 14).