ET Euroopa Liidu Teataja C 177/8

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 177/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„LIERS VLAAIKE”

EÜ nr: BE-PGI-0005-0967-22.02.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimi

„Liers vlaaike”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Belgia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 2.4. Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted ja muud pagaritooted

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusega tähistatava toote kirjeldus

„Liers vlaaike” on umbes 3 cm kõrgune, 5–6 cm läbimõõduga ja umbes 45 g kaaluv väike ümmargune kook.

Kook koosneb põhjast ja täidisest.

Õhuke (3–4 mm paksune) ja üsna kõrge servaga põhi on küpsetatud valkjast magustamata muretainast.

See põhi täidetakse magusa maitsestatud massiga. Põhi täidetakse täpselt servani, küpsenult ulatub kreemja tekstuuriga ja väga tumedat pruuni värvi täidis servast veidi kõrgemale.

Maitses tõusevad esile maitseained ja karamellisiirup.

Tekstuur : põhi: krõbe täidis: kreemjas Värvus : põhi: valkjas täidis: tumepruun Maitse : põhi: kuiv ja magustamata täidis: karamellisiirupi magus ja maitseainete (kaneel, nelk, muskaatpähkel ja koriander) vürtsikas maitse

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Põhi valmistatakse neutraalsest nisujahust (kvaliteet 11,5/680), veest ja võist.

Täidis koosneb jämedast riivsaiast, heledast karamellisiirupist, täispiimast ja neutraalsest nisujahust (kvaliteet 11,5/680).

See segu maitsestatakse nelja maitseaine seguga, mis koosneb 25 % kaneelist, 25 % nelgist, 25 % muskaatpähklist ja 25 % koriandrist.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Taina valmistamine ning „Liers vlaaike” vormimine ja küpsetamine peab toimuma määratletud piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Etiketil peavad olema järgmised andmed: nimetus „Liers vlaaike”, ELi kaitstud geograafilise tähise logo ja allpool kujutatud „Liers vlaaike” logo.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab Lieri linna, sh Koningshooikti omavalitsusüksust Antwerpeni provintsis.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Kõikvõimalikud täidisega koogid (vlaaien) moodustavad osa Flaami magusapärandist. Enamasti on tegemist lihtsate küpsetistega, mida valmistasid nii koduperenaised kui ka pagarid. Neid jäädvustasid isegi vanad Flaami meistrid, nt Breughel. Mitmed neist on ajahambale vastu pidanud ja tõelisteks piirkondlikeks eritoodeteks muutunud.

Lieri pagarid hoidsid „Liers vlaaike” traditsiooni au sees. Retsept ja valmistamisoskused on nii tihedalt linnaga seotud, et toodet ei küpsetatud kunagi mujal kui Lieri linnas. Küll aga müüsid Lieri pagarid seda väljaspool linna piire, näiteks Antwerpeni turgudel.

Ei ole juhus, et „Liers vlaaike” pärineb otse sadamalinna Antwerpeni külje alt. „Liers vlaaike” tüüpilises maitses tõusevad esile nelja maitseaine segu ja karamellisiirup. Amsterdam oli üks tähtsamaid idamaiste vürtside ja roosuhkru impordisadamaid. Suhkruroog töödeldi kohapeal ümber karamellisuhkruks ja pruuniks suhkruks.

Lieris on veel säilinud ka mõned väikesed puidust koogivormid. Enne II maailmasõda vormiti koogipõhi neis puidust vormikestes. Selleks valmistati sooja veega tainas, kaeti vormid tainaga ja lasti tainal mõni päev kuivada. Alles siis võeti koogipõhjad vormidest välja ja küpsetati koos täidisega.

5.2. Toote eripära

„Liers vlaaikel” on ainukordne ja traditsiooniline retsept, mille Lieri pagarid on säilitanud.

See eristub ülejäänud Flaami täidisega kookidest järgmistel põhjustel:

— : kuju : tegemist on väikese eraldi küpsetisega; — : põhi : koosneb kuivast magustamata tainast; — : täidis : riivsaia, karamellisiirupi ja maitseainete baasil.

„Liers vlaaike” ei sisalda mune, soola, säilitusaineid ega lõhna- ja maitsetugevdajaid. Enamik pagareid valmistab oma riivsaia ise ja see koosneb kuklite, saiakeste, röstsaiade ja pikkade saiade kuivatatud ja riivitud ülejääkidest.

See väike küpsetis, milles on kombineeritud magustamata põhi ning väga magus ja vürtsikas täidis, moodustab unikaalse kohaliku toote, mida valmistavad vaid Lieri pagarid. „Liers vlaaikena” on tuntud vaid see küpsetis. Mingisuguseid teisi variante ei ole.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Kaitstud geograafiline päritolunimetus „Liers vlaaike” põhineb selle toote tuntusel, mida juba üle 300 aasta Lieri linnas toodetakse.

Pärimuse kohaselt ulatub „Liers vlaaike” ajalugu tagasi 1722. aastasse. Genti Sint-Bavo katedraali kanoonik Lodewijk Jozef van Kessel avaldas retsepti oma mälestusteraamatus. „Võtke pool pinti rõõska piima, kolm kuivikut, kolm purustatud nelki. Laske koos keema tõusta ja lisage magusaks juurde siirupit. Valage saadud segu koogipõhjale ja küpsetage.” Täidise retsepti ei ole peaaegu muudetud, kuivikud on asendatud riivsaiaga ja ainult nelgi asemel kasutatakse nelja maitseaine segu.

1890. aastal Sint Gummaruse pidustuste puhul toimunud Lieri kaubandus-tööstusnäitusel pakkus pagar Van den Eynde Tema Majesteedile kuningas Leopold II-le ja Tema Majesteedile kuninganna Maria Hendrikale ette hoiatamata hõbedaselt kandikult mõned „Liers vlaaiked”. Tema Majesteet kuninganna võttis neist ühe ja sõi selle naudinguga ära. Seejärel pöördus ta Van den Eynde poole ja ütles talle, et see oli väga maitsev, ning küsis, kuidas pagar selliseid küpsetisi valmistab. Pagar, kellele ei meeldinud, et tema eriretsept ümberolijatele teatavaks saab, olevat vastanud: „Teie Majesteet, ärge pange pahaks, aga see on ärisaladus!” Kuninganna vastas naeratades: „Oijah, tõsi küll, ma ei tohi teie konkurendiks hakata …” Mõni nädal hiljem rippus Van den Eynde pagariäri ukse kohal Antwerpeni tänaval kuninglik vapp kirjaga „Kuningakoja varustaja”.

Kuulus Flaami kirjanik Felix Timmermans märkis „Liers vlaaike” ära oma 1925. aastast pärinevas linna ülistavas oodis „Schoon Lier”.

„Liers vlaaiket” nimetatakse paljudes vanades ja uuemates kohalikest toodetest rääkivates väljaannetes. Mõned näited: raamatus „De Zoute Provincie; Ambachtelijke specialiteiten uit Antwerpen” (1998 ja 2007) loetakse „Liers vlaaiket” üheks vanimaks kohalikuks küpsetiseks. A. Vanaise teoses „Wat folklore in betrekking met de Pasteibakkerij” (1932) kirjutatakse: „Niisugusena tuntakse „Liers vlaaiket”: need on ümmargused vormides küpsetatud koogikesed täidisega, mis koosneb riivsaiast, siirupist ja piimast.”

Ka reisiteatmikes, nt Jan Lambini „Zwerven door Vlaanderen” (1961), „Ippa’s Streekgerechtengids voor België” (1995), „Lekker Antwerpen” (1993) ja „Kleine culinaire encyclopedie” (2009), on „Liers vlaaike” ära märgitud. Internetis on „Liers vlaaike” isegi rahvusvahelist tuntust kogunud.

Ühes 2003. aastal VLAMi (Vlaams Centrum voor Agro- en Visserij Marketing vzW) poolt Antwerpeni provintsi elanike hulgas tehtud kvantitatiivses turu-uuringus peab 72 % vastajatest „Liers vlaaiket” traditsiooniliseks kohalikuks tooteks.

„Liers vlaaike” on lisatud Flaami Euroterroiri nimekirja (1995) ja 2007. aastal tunnustatud Flaami traditsioonilise kohaliku tootena.

„Liers vlaaiket” küpsetatakse aastaringselt ja Lieri elanikud viivad seda meelsasti mujale külakostiks. Tootel on oma koht linnas ja raekojas toimuvatel suurematel ja väiksematel pidulikel üritustel. 2000. aastal Lieri külastades said ka Belgia prints Filip ja tema abikaasa printsess Mathilde „Liers vlaaiket” maitsta. Kohalikel pidustustel, nt Lieri kõigi 75aastaseks saavate elanike sünnipäevade ühistähistamisel pakub linn kõigile külalistele kohvi ja ühe „Liers vlaaike” ning paljudes kohalikes restoranides serveeritakse kohvikõrvasena eranditult „Liers vlaaiket”.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://lv.vlaanderen.be/nlapps/data/docattachments/20120117_dossier%20met%20bijlage.pdf

või

http://www.vlaanderen.be/landbouw – beleid – kwaliteitssystemen – Europese kwaliteitssystemen – vlaamse dossiers

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Vt joonealust märkust 2.