Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi ühiselt algatatud aktiivse ja intelligentse elukeskkonna teadus- ja arengukavas /* COM/2013/0500 final - 2013/0233 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST 1.1. Ettepaneku eesmärgid Ettepaneku eesmärk on võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 185 alusel vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus sätestada õiguslikud vahendid Euroopa Liidu osalemiseks mitme liikmesriigi algatatud aktiivsena vananemise ja intelligentse elukeskkonna ühiskavas (edaspidi „intelligentse elukeskkonna ühiskava”). Intelligentse elukeskkonna ühiskava üldeesmärgid on järgmised. · Suurendada info- ja kommunikatsioonitehnoloogial (edaspidi „IKT”) põhinevate toodete ja teenuste kättesaadavust, mis soodustaks täisväärtusliku eluperioodi pikendamist, parandaks eakate ja nende hooldajate elukvaliteeti ning aitaks suurendada tervishoiusüsteemide elujõulisust. · Säilitada üleeuroopaliste rakendusuuringute kriitiline mass ning IKT-l põhinevate toodete ja teenuste arendamine ja uuendamine väärika vananemise tagamiseks, eriti kaasates VKEsid ja kasutajaid. · Võimendada erainvesteeringuid ja tõhustada tööstusliku kasutamise tingimusi, tagades sidusa raamistiku Euroopa tasandil lähenemisviiside ja lahenduste, sealhulgas ühiste miinimumstandardite väljaarendamiseks, mille puhul on võetud arvesse eri riikide ja piirkondade sotsiaalseid eelistusi ja reguleerimisaspekte. 1.2. Ettepaneku põhjused Rahvastiku vananemist on kirjeldatud strateegias „Euroopa 2020” nii väljakutse kui ka võimalusena aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks. Rahvastiku vananemise küsimus on esmatähtis nii juhtalgatuses „Euroopa digitaalne tegevuskava” kui ka „Innovaatiline liit”. Digitaalarengu tegevuskavas keskendutakse IKT-põhistele innovatiivsetele teenustele, toodetele ja protsessidele, samuti sisaldab see mitmeid meetmeid e-tervise ja ühte meedet intelligentse elukeskkonna kava tõhustamise valdkonnas. Intelligentse elukeskkonna kava annab olulise panuse strateegiasse „Euroopa 2020” ja selle juhtalgatustesse ning aitab tegeleda rahvastiku vananemise probleemiga, samuti loob uusi võimalusi eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks. Täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse raames loodetakse, et IKT-lahendused aitavad olulisel määral kaasa innovatsioonipartnerluse eesmärgi täitmisele, milleks on saavutada 2020. aastaks kaks täiendavat tervena elatud aastat, aga ka parandada kodanike elukvaliteeti ja Euroopa tervishoiusüsteemide tõhusust. Intelligentse elukeskkonna kava on oluline tegur, mis toetab kõnealust innovatsioonipartnerlust IKT-põhise innovatsiooniga, kuna selles keskendutakse nn surmaoru ületamisele, mille käigus tuleb teadusuuringute tulemused teisendada uuteks turustamisvalmis toodeteks ja teenusteks. Intelligentse elukeskkonna kava saab aga omalt poolt kasu innovatsioonipartnerlusest, sest viimane kiirendab turu tekkimist ja suuremahulist kasutuselevõttu ning aitab kaasa turu raamtingimuste tõhustamisele, näiteks standardimisele ja koostalitlusvõimele, mida kava ise ei hõlma, kuid mis on hindamise ja konsulteerimise käigus välja toodud kui arengutõkked. Intelligentse elukeskkonna tegevuskava täiendavad olulised riiklikud algatused, nagu intelligentse elukeskkonna ja vananemise algatus Saksamaal, intelligentse elukeskkonna innovatsiooniplatvorm Ühendkuningriigis ja vananemisalase innovatsiooni platvorm Prantsusmaal. Nende üksteisega seotud kavade näol, mis hõlmavad märkimisväärset osa teadus- ja innovatsiooniahelast, on Euroopal ka väärikat vananemist toetava info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas maailmas ainulaadselt tugev positsioon. Intelligentse elukeskkonna kava on sobiv täiendus väljapakutud IKT-d ja vananemist käsitlevale pikaajalisele teadus- ja innovatsioonitegevusele ning raamprogrammiga „Horisont 2020” hõlmatud turu-uuringutele. Intelligentse elukeskkonna kava täiendab ka demograafilisi muutusi käsitlevat ühise kavandamise algatust „Rohkem aastaid, parem elu”, milles osaleb 13 Euroopa riiki, kelle eesmärk on kasutada uusi teaduspõhiseid teadmisi tulevases vananemisalases poliitikakujunduses, tuginedes laiale valikule teadusvaldkondadele. Intelligentse elukeskkonna kava võib pakkuda rakenduskonteksti ühise kavandamise algatuse multidistsiplinaarsetele uuringutele ja kasutajakogemusi sama algatuse uuringute kavale, jagades uurimismeetodeid, nagu näiteks erinevaid vanuserühmi arvestavat käsitlusviisi. Kõik algatused koos hõlmavad suuremat osa ahelast, alates põhjapanevatest uuringutest ning lõpetades toodete/teenuste vastuvõtuga turul, nagu on soovitatud ELi uurimis- ja innovatsioonialaste tegevuskavade ja ELi poliitikadokumentide kohta koostatud arvukates hinnangutes. Tekkinud sünergiat tugevdab veelgi komisjoni ettepanek teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” (2014–2020) vastuvõtmise kohta, mille üks jaotis on pühendatud ühiskonna probleemidele, kusjuures tervis, demograafilised muutused ja heaolu on selle üks prioriteete. Intelligentse elukeskkonna kava kuulub ka ELi toimimise lepingu artiklis 185 osutatud algatuste hulka, mis on püsivalt rahastamiskõlblikud, kui on täidetud teatavad kriteeriumid. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED 2.1. Konsulteerimine intelligentse elukeskkonna ühiskava teemal Komisjon on konsulteerinud intelligentse elukeskkonna kava teemal mitmete väliste ja sisemiste sidusrühmadega. 2011. aastal korraldatud avaliku konsultatsiooni tulemusel täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse kohta saadi 524 vastust, milles väljendati arvamust täisväärtusliku eluperioodi pikendamise valdkonna riigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi algatuste kohta. 38 % vastustest pärines valitsusasutustest, 23 % tööstussektorist, sh VKEdest, 7 % tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandesektorist, 17 % uurimis- ja teadusringkondadest ning 15 % eakate esindusorganisatsioonidest. Konsultatsioonist nähtus, et arenguetapis jääb puudu lõppkasutajate kaasatusest ning see on olulisim innovatsioonitakistus. 2010. aastal viidi endise voliniku M. Kuneva juhtimisel viie kõrgetasemelise eksperdi poolt läbi praegu kehtiva intelligentse elukeskkonna ühiskava vahehindamine[1]. See hõlmas küsitlust üle 40 valitud sidusrühma seas kogu Euroopast, kes on vahetult seotud intelligentse elukeskkonna ühiskava väärtusahelaga. 33 % vastustest pärines valitsusasutustest, 27 % tööstussektorist, sh VKEdest, 27 % uurimis- ja teadusringkondadest ning 11 % eakate esindusorganisatsioonist. Hindamiskomisjon rõhutas, et intelligentse elukeskkonna kava ja selle järelevalve juures on oluline tagada tegevuse tulemuslikkus, keskenduda senisest enam reaalses elus toimivatele laiapõhjalistele lahendustele, edendada hooldajatele ja vahendajatele mõeldud tehnoloogiat, tugevdada sidet kasutajatega ja tagada kasutuselevõtt. Lisaks korraldati 2010. aastal veel üks avalik veebipõhine konsulteerimine intelligentse elukeskkonna ühiskava teemal ja 2011. aastal analüüsiti kavast rahastatud projekte. Ka komisjon konsulteeris oma mõjuhindamise juhtrühma 2012. aastal toimunud koosolekute vahendusel eri osalistega, mis andis panuse mõjuhindamise aruande kavandamisse ja töökava koostamisse, eeskätt intelligentse elukeskkonna ühiskava probleemiasetusega ja tähtsuse propageerimisega teiste peadirektoraatide seas. Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi juhitav artikli 185 kohane koordineerimisrühm aitas koostada aruande struktuuri ja argumentatsiooni. 2.2. Poliitikavalikud Mõjuhindamise aruanne sisaldas järgmiseid valikuid. Valik 1. Intelligentse elukeskkonna ühiskava nr 2, mis on identne intelligentse elukeskkonna ühiskavaga nr 1. See „senise olukorra säilitamine” on baasstsenaarium, mis seisneb tegevuskava 2014–2020 jätkumises samal kujul nagu praegu kehtiv tegevuskava 2008–2013. Valik 2. Intelligentse elukeskkonna ühiskava nr 2 ei koostata. See valik tähendab, et ELi tasandi kava ja rahastamist riiklike uurimis- ja innovatsioonikavade ühitamiseks väärika vananemise valdkonna IKT puhul pärast 2013. aastat enam ei ole. Intelligentse elukeskkonna ühiskava järelevalveks välja pakutud algatuses „Horisont 2020” ette nähtud rahalisi vahendeid võiks vastuvõtmise korral kasutada väärika vananemise teemaliste täiendavate uuringute tegemiseks „Horisont 2020” raames. Valik 3. See valik oleks intelligentse elukeskkonna ühiskava nr 1 järelmeede, mis hõlmaks reguleerimisala kohandamist ja rakendamise tõhustamist. Intelligentse elukeskkonna ühiskava nr 2 reguleerimisala kohandatakse täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse kogu reguleerimisalale vastavaks. Lisaks täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse sambale „aktiivse ja iseseisvana vananemine” on hõlmatud ka kaks järgmist sammast: „ennetamine, sõeluuringud ja varajane diagnoos” ning „hooldus ja ravi”. Kuna kava reguleerimisala oleks kohandatud innovatsioonipartnerluse omale vastavaks, siis muutuks kava nimi intelligentse elukeskkonna ühiskavast aktiivse ja intelligentse elukeskkonna ühiskavaks. Kava rahastaksid ühiselt liikmesriigid ja projektis osalejad, nagu ka praegu kehtiva intelligentse elukeskkonna ühiskava 2008–2013 puhul. ELi rahastamine „Horisont 2020” raames jääks samaks, nagu see oli teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi ajal. See valik tooks kaasa ka lõppkasutajate suurema kaasatuse, rahastamisbaasi laiendamise kõigi osalejate jaoks ning tulemuslikuma tegevuse. 2.3. Mõjuhinnangu üle konsulteerimine 2012. aasta veebruaris vaatas intelligentse elukeskkonna ühiskava üldkogu eespool kirjeldatud valikud läbi ning hääletas selle poolt, et ühiskava jätkumine on strateegiliselt tähtis. 23st praegu osalevast riigist 15 eelistas valikut 3. Teisena eelistati tegevuskava jätkamist praegusel kujul ehk valikut 1. Vaid kaks riiki ei toetaks kava jätkumist (valik 2). 2012. aasta novembris vaatas mõjuhindamiskomitee läbi ja kinnitas mõjuhinnangu. Arvamuses soovitati teha mõjuhinnangusse teatavaid parandusi, mida võeti ka arvesse. Eelkõige selgitatakse mõjuhinnangus nüüd paremini poliitilist tausta, lahendamata probleeme, turuhäireid ja baasstsenaariumi. Vaadati läbi eesmärgid, et luua kindel alus intelligentse elukeskkonna ühiskava nr 2 edusammude mõõtmiseks. Tundlikkusanalüüsis esitati arusaadavamal viisil eri rahastamisstsenaariumid ning põhjalikumalt vaadeldi võimalikke sotsiaal- ja tervishoiumõjusid. Lõpuks lisati valikuvariantide võrdlus nende tõhususe ja sidususe seisukohast. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1. Õiguslik alus Intelligentse elukeskkonna kava käsitlev ettepanek põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 185, mille kohaselt võib liit sätestada osavõtu mitme liikmesriigi algatatud uurimis- ja arenguprogrammidest, kaasa arvatud osavõtt nende programmide elluviimiseks loodud struktuuridest. 3.2. Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet tuleb kohaldada, sest ettepanek ei kuulu Euroopa Liidu ainupädevusse. Subsidiaarsuse tagab ettepaneku põhinemine artiklil 185, milles on selgesõnaliselt sätestatud liidu osavõtt mitme liikmesriigi algatatud uurimis- ja arenguprogrammidest, samuti asjaolu, et kõiki tegevusaspekte rakendatakse võimaluse korral riigi tasandil ning samal ajal tagatakse ELi tasandil ühiskava suhtes sidus lähenemine. Liikmesriigid ei suuda üksi piisaval määral saavutada ettepaneku eesmärke, sest vananemise valdkonna IKT-l põhinevate toodete ja teenuste alane uurimis- ja arendustöö nõuab erilisi teadmisi ja pädevust, mis ulatuvad üle riigipiiride, ja neid ei saa seega üksnes riigi tasandil kombineerida. Ilma ELi tasandi sidusa lähenemise ja kriitilise massita on suur oht pingutuste kattumiseks, mis tooks kaasa suuremad kulud. Lisaks on ebatõenäoline saavutada väärika vananemise valdkonnas koostalitlusvõimeliste IKT-lahenduste tõelist siseturgu ilma ühiskavata ELi tasandil. ELi lisandväärtus on seotud vahetult probleemidega: ELi turu ja uurimistegevuse killustatus, liiga väike suunitlus üleeuroopalisele kasutuselevõtule ning ühise ELi tasandi visiooni puudumine IKT-turu ja väärika vananemise kohta. 3.3. Proportsionaalsuse põhimõte ELi toimimise lepingu artikli 185 kohaselt võib liit kokkuleppel asjassepuutuvate liikmesriikidega sätestada osavõtu mitme liikmesriigi algatatud uurimis- ja arenguprogrammidest, kaasa arvatud osavõtt nende programmide elluviimiseks loodud struktuuridest. Algatuse juhtivaks jõuks on liikmesriigid. Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna oma ühiskava väljaarendamise ja selle kõigi tegevusaspektide eest vastutavad liikmesriigid. Spetsiaalne rakendusstruktuur „intelligentse elukeskkonna ühing” on praegu kehtiva ühiskava raames juba tõestanud oma suutlikkust rakendada kava tõhusalt ja tulemuslikult. Liit pakub stiimuleid paremaks kooskõlastamiseks, tagab sünergia ELi poliitikaga ja panuse sellesse ning „Horisont 2020” prioriteetide täitmisse, jälgib tegevuskava rakendamist ning tagab ELi finantshuvide kaitse. Eeskätt tagab väljapakutud organisatsiooniline struktuur minimaalse halduskoormuse, sest enamik haldustegevusest toimub liikmesriikide ametiasutustes, kelle üle teostab järelevalvet ja on üldiselt vastutav spetsiaalselt sel eesmärgil asutatud intelligentse elukeskkonna ühing. 3.4. Vahendi valik Kavandatud vahend on Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 185. Vahehindamises ja mõjuhinnangus sisalduvate valikute analüüsimisest nähtus, et artikkel 185 on sobivaim vahend intelligentse elukeskkonna kava eesmärkide saavutamiseks. 3.5. Erandid „Horisont 2020” osalemiseeskirjadest Määruse (EL) nr ...[raamprogrammi „Horisont 2020” osalemis- ja levitamiseeskirjad] järgmistest sätetest on vaja teha erandeid, et võimaldada ELi rahalist toetust ja intellektuaalomandi õiguste kaitsmist kooskõlas riigi tasandi kavade eeskirjadega osalemise kohta. · Osalevad riiklikud rahastamisasutused hakkavad kontrollima kõigi osalejate finantssuutlikkust: artikli 14 lg 5 · Spetsiaalne rakendusasutus ei sõlmi lepingut lõppabisaajatega: artikli 16 lõige 1 · Riiklike rahastamiseeskirjade kohaldamine, kulude rahastamiskõlblikkus, finantsaruannete ja meetodite sertifikaadid: artikli 19 lõiked 1, 5–7 ja artiklid 22–29 · Intellektuaalomandi õigusi käsitlevad eeskirjad ning tulemuste levitamine riigi tasandi eeskirjade alusel: artiklid 38–45. See on õigustatud, kuna intelligentse elukeskkonna kava on ette nähtud nn turulähedase kavana, milles on ühinenud eri riikide rahastamisvood (teadusuuringute ja innovatsiooni, tervishoiu ja tööstuse rahastamise kavad). Nendel kavadel on olemuslikult erinevad osalemiseeskirjad ja ei saa loota, et need langevad täielikult kokku „Horisont 2020” osalemiseeskirjadega. Lisaks on intelligentse elukeskkonna kava põhisihtrühm just väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ja kasutajaorganisatsioonid, kes tavaliselt ELi uurimis- ja innovatsioonitegevuses ei osale. Selleks et vähendada halduslikku ja õiguslikku osalemiskünnist, eraldatakse liidu rahalised vahendid kooskõlas vastavate riigi tasandi kavade eeskirjadega, millega ollakse rohkem harjunud, ning kohaldatakse üksiktoetusena koos vastava riikliku toetusega. Intelligentse elukeskkonna ühiskava 2008–2013 tõestas sellise lähenemise toimivust ning võimaldas meelitada osalema suurel hulgal – üle 40 % – väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid. Ettepanekus on nähtud spetsiaalse rakendusstruktuuri näol ette piisavad kaitsemeetmed võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtete täitmise tagamiseks kolmandatele isikutele rahalise toetuse eraldamisel, samuti liidu finantshuvide kaitsmiseks. Ühtlasi nähakse selles ette, et nimetatud eesmärgi täitmiseks lisatakse üksikasjalikud sätted lepingusse, mille liit ja spetsiaalne rakendusstruktuur omavahel sõlmivad. 4. MÕJU EELARVELE Käesolevale otsusele lisatud finantsselgituses on toodud välja hinnanguline mõju eelarvele. Otsuse ning komisjoni ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel sõlmitava delegeerimislepingu sätted peavad tagama ELi finantshuvide kaitse. ELi maksimaalne toetussumma on 175 000 000 eurot algatuse „Horisont 2020” raames sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi ühiskondlike probleemide valdkonnale 1 (tervishoid, demograafilised muutused ja heaolu) eraldatavast eelarvest[2]. 5. VALIKULISED ASPEKTID 5.1. Lihtsustamine Ettepanekuga püütakse lihtsustada eraisikute haldusmenetlusi. See seisneb eelkõige selles, et uue ühiskava teadusuuringuteks ette nähtud toetuste saajatel on edaspidi kasutada ühekordne lepingu- ja väljamakseskeem, mille puhul rakendatakse tuttavaid riiklikke eeskirju, ning eraldi aruandlust liidu toetuse kohta ei ole vaja. EL suhtleb vahetult intelligentse elukeskkonna ühinguga, kes vastutab ELi rahaliste vahendite eraldamise, järelevalve ja kasutamise üle aru andmise eest. 5.2. Läbivaatamis-/muutmis-/aegumisklausel Ettepanek sisaldab läbivaatamisklauslit, milles sätestatakse vahehindamine kolme aasta pärast. Kogukestus jaguneb järgmiselt: seitse aastat tegevusaega ning kolm lisa-aastat lõpetamiseks. 5.3. Euroopa Majanduspiirkond Kavandatud õigusakt käsitleb EMPga seotud küsimust ning peaks seepärast laienema Euroopa Majanduspiirkonnale. 2013/0233 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi ühiselt algatatud aktiivse ja intelligentse elukeskkonna teadus- ja arengukavas (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 185 ja artikli 188 teist lõiku, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[3], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Oma teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”[4] rõhutab komisjon vajadust luua soodsad tingimused investeerimiseks teadmistesse ja innovatsiooni, et saavutada liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv. Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on strateegiat toetanud. (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... 2013. aasta määrusega (EL) nr …/2013 kehtestatud algatuse „Horisont 2020 – teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm (2014–2020)”[5] (edaspidi raamprogramm „Horisont 2020”) eesmärk on mõjutada senisest rohkem uurimis- ja innovatsioonitegevust, tugevdades avaliku ja erasektori partnerlust, sealhulgas liidu osalemise kaudu mitme liikmesriigi algatatud programmides kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 185. (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsuses nr 742/2008/EÜ ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on eakate inimeste elukvaliteedi parandamine uute info- ja sidetehnoloogia vahendite abil[6] on nähtud ette, et ühendus annab rahalist toetust intelligentset elukeskkonda käsitlevale teadus- ja arendustegevuse programmile samas ulatuses mis liikmesriigid, kuid mitte rohkem kui 150 000 000 eurot. Toetust antakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ kehtestatud Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013)[7] ajaks. (4) 2012. aasta detsembris esitas komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande intelligentse elukeskkonna ühiskava vahehindamise kohta[8]. Hindamise viis läbi ekspertide rühm. Ekspertide rühma üldise arvamuse kohaselt oli intelligentse elukeskkonna ühiskava oma eesmärkide saavutamisel edukas ning tulemused olid märkimisväärsed, samuti leiti, et see peaks jätkuma ka pärast praegust rahastamisperioodi. Siiski tõi ekspertide rühm esile mõned puudujäägid, eelkõige vajaduse kaasata projektidesse kasutajaid senisest enam ning tõhustada veelgi rohkem tegevuse tulemuslikkust seoses ajaga, mis kulub lepingu sõlmimiseni ja väljamakse tegemiseni. (5) Teatises „Euroopa demograafiline tulevik – kuidas teha väljakutsest võimalus”[9] rõhutas komisjon, et rahvastiku vananemine on suur probleem kõigis liikmesriikides ning uute tehnoloogiate laialdasem kasutamine aitaks hoida kulusid kontrolli all, parandada eakate heaolu ja propageerida nende aktiivset osalemist ühiskonnaelus ning parandaks liidu majanduse konkurentsivõimet. (6) Teatises „Euroopa 2020 – strateegiline juhtalgatus Innovaatiline liit”[10] märkis komisjon, et rahvastiku vananemine on üks ühiskondlikke väljakutseid, mille puhul võivad innovatsiooni valdkonna läbimurded osutuda väga oluliseks ja ergutada konkurentsi, võimaldada ELi ettevõtjatel olla uute tehnoloogiate väljaarendamisel esirinnas, suurendada ja täita üleilmset juhtrolli uuel kasvaval turul, parandada avaliku sektori teenuste kvaliteeti ja tõhusust ning aidata luua arvukalt uusi kvaliteetseid töökohti. (7) Strateegilist juhtalgatust „Euroopa digitaalne tegevuskava”[11] käsitlevas teatises tegi komisjon ettepaneku tugevdada intelligentse elukeskkonna ühiskava, et pakkuda abi rahvastiku vananemise probleemistiku lahendamisel. (8) Teatises „Täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse strateegilise rakenduskava eesmärkide täitmine”[12] tegi komisjon ettepaneku võtta arvesse asjaomase strateegilise rakenduskava asjakohaseid prioriteete tulevaste teadusuuringute ja innovatsiooni töökavade ja vahendite kohta, mis kuuluvad raamprogrammi „Horisont 2020” juurde. Ühtlasi tegi komisjon ettepaneku võtta arvesse intelligentse elukeskkonna ühiskava panust täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitlevasse Euroopa innovatsioonipartnerlusse. (9) Innovaatilise liidu egiidi all rajatud täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse raames loodetakse, et IKT-lahendused aitavad olulisel määral kaasa partnerluse eesmärgi täitmisele, milleks on saavutada 2020. aastaks kaks täiendavat tervena elatud aastat, aga ka parandada kodanike elukvaliteeti ja ELi tervishoiusüsteemide tõhusust. Selle strateegilises rakenduskavas tuuakse välja prioriteedid aktiivse ja tervisliku vananemise alase innovatsiooni kiirendamiseks ja suurendamiseks kogu liidus. Prioriteedid hõlmavad kolme valdkonda: ennetustöö ja tervise edendamine, hooldus ja ravi ning iseseisvana vananemine ja sotsiaalne kaasamine. (10) Aktiivse ja intelligentse elukeskkonna teadus- ja arengukava (edaspidi „intelligentse elukeskkonna kava”) puhul tuleks lähtuda eelmise kava saavutustest ning tegeleda selle puudujääkidega – julgustada tuleks kasutajate suuremat kaasamist projektidesse ning kava paindlikumat rakendamist. (11) Liidu rahalise osalemise suhtes intelligentse elukeskkonna kavas tuleks sätestada ülempiir, mis kehtib sama kaua kui raamprogramm „Horisont 2020”. Liidu rahaline toetus intelligentse elukeskkonna kavas ei tohiks olla suurem kui osalevate liikmesriikide rahaline panus raaprogrammi „Horisont 2020” ajal, et saavutada võimendav mõju ja tagada osalevate liikmesriikide hoogne kaasamine kava eesmärkide täitmisse. (12) Kooskõlas määruse (EL) nr .../2013 [raamprogramm „Horisont 2020”] eesmärkidega peaks iga liikmesriik või raamprogrammiga „Horisont 2020” ühinenud riik olema sobiv osalemiseks intelligentse elukeskkonna kavas. (13) Selleks et tagada liidu ja osalevate riikide rahaliste kohustuste vastavus, tuleks liidu toetus siduda osalevate riikide suhtes ametlike kohustuste kehtestamise ja täitmisega enne intelligentse elukeskkonna kava käivitamist. Osaleva riigi rahaline toetus intelligentse elukeskkonna kavas peaks hõlmama kava tõhusaks toimimiseks tekkivaid riigi tasandi halduskulusid. (14) Intelligentse elukeskkonna kava ühine rakendamine nõuab rakendusstruktuuri. Osalevad riigid on leppinud kokku intelligentse elukeskkonna kava rakendusstruktuuris ning asutanud 2007. aastal Belgia õigusruumi kuuluva rahvusvahelise mittetulundusühingu „Intelligentse elukeskkonna ühing” (edaspidi „intelligentse elukeskkonna ühing”). Arvestades, et vahehindamise tulemusel valminud aruande kohaselt on praegune intelligentse elukeskkonna ühiskava juhtimisstruktuur tõestanud oma tõhusust ja kvaliteeti, tuleks intelligentse elukeskkonna ühingut kasutada rakendusstruktuurina ning intelligentse elukeskkonna kava vahendeid eraldava ja järelevalvet teostava organina. Intelligentse elukeskkonna ühing peaks haldama liidu rahalist toetust ja tagama intelligentse elukeskkonna kava tõhusa rakendamise. (15) Selleks et saavutada intelligentse elukeskkonna kava eesmärgid, peaks intelligentse elukeskkonna ühing eraldama peamiselt finantstoetust ühingu enda valitud meetmetele. Need meetmed valitakse välja hankekonkursside kaudu, mida juhib intelligentse elukeskkonna ühing ja abistavad sõltumatud väliseksperdid. Pakkumuste väljavalimisel ning liidu ja riigi rahaliste vahendite eraldamisel intelligentse elukeskkonna kava projektidele peab paremusjärjestus olema siduv. (16) Liidu rahalist toetust tuleb hallata kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruses (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju,[13] sätestatud kaudse eelarve täitmise eeskirjadega ning komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaldamise eeskirju[14]. (17) ELi finantshuvide kaitsmiseks peaks komisjonil olema õigus liidu rahalist toetust vähendada, sellest loobuda või see lõpetada juhul, kui intelligentse elukeskkonna kava on vääralt, osaliselt või hilinemisega rakendatud või kui osalevad riigid ei osale või osalevad osaliselt või hilinemisega kava rahastamises. Nimetatud õigused peaksid olema sätestatud liidu ja intelligentse elukeskkonna ühingu vahel sõlmitavas delegeerimislepingus. (18) Osalemist intelligentse elukeskkonna kavast rahastatud kaudsetes meetmetes reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... 2013. aasta määrusega (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” (2014–2020) osalemis- ja levitamiseeskirjad[15]. Intelligentse elukeskkonna kava eriliste tegevusvajaduste tõttu tuleks kooskõlas nimetatud määruse artikli 1 lõikega 3 näha ette erandid sellest määrusest. (19) Spetsiifiliste erandite tegemine määrusest (EL) nr .../2013 [raamprogramm „Horisont 2020”] on vajalik seetõttu, et intelligentse elukeskkonna kava on ette nähtud nn turulähedase kavana, milles on ühinenud eri riikide rahastamisvood (teaduse ja innovatsiooni, tervishoiu ja tööstuse rahastamise kavad). Nendel riigi tasandi kavadel on olemuslikult eri osalemiseeskirjad ja ei saa loota, et need langevad täielikult kokku määrusega (EL) nr .../2013 [„Horisont 2020” osalemiseeskirjad]. Lisaks on intelligentse elukeskkonna kava põhisihtrühm just väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ja kasutajaorganisatsioonid, kes tavaliselt ELi uurimis- ja innovatsioonitegevuses ei osale. Selleks et lihtsustada nende ettevõtjate ja organisatsioonide osalemist, eraldatakse liidu rahalised vahendid kooskõlas vastavate riiklike programmide eeskirjadega, mida hästi tuntakse, ning kohaldatakse üksiktoetusena koos vastava riikliku toetusega. (20) Liidu finantshuve tuleks kaitsta proportsionaalsete meetmete kaudu kogu kulutsükli vältel, sealhulgas rikkumiste ennetamise, avastamise ja uurimise teel, kaotsiläinud, valesti makstud või ebakorrektselt kasutatud vahendite sissenõudmise teel ja vajaduse korral haldus- ja finantskaristuste kehtestamise teel kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012, nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta,[16] nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest,[17] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta[18]. (21) Komisjon peaks teostama vahehindamise, milles ta analüüsib ennekõike intelligentse elukeskkonna kava kvaliteeti ja tõhusust ning eesmärkide täitmise edukust. Samuti tuleks teostada lõpphindamine ja koostada kahe hindamise kohta aruanne. (22) Hindamine peab põhinema täpsel ja värskel teabel. Komisjoni taotlusel peaksid intelligentse elukeskkonna ühing ja osalevad riigid esitama komisjonile mis tahes teavet, mida komisjon vajab intelligentse elukeskkonna kava hindamise järgsetesse aruannetesse lisamiseks. (23) Intelligentse elukeskkonna kava peaks tagama soolise võrdõiguslikkuse tõhusa edendamise ning olema kooskõlas raamprogrammis „Horisont 2020” osutatud eetikapõhimõtetega. (24) Et osalevad riigid on otsustanud jätkata intelligentse elukeskkonna kava, mille eesmärgid toetavad ja täiendavad vahetult liidu täisväärtusliku eluperioodi pikendamise poliitikat, samuti arvestades, et liikmesriigid ei suuda üksi piisavalt saavutada kava eesmärke, mida on meetmete ulatuslikkuse tõttu tõhusam saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid, mis on kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 5 kehtestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Arvestades proportsionaalsuse põhimõtet, mis on sätestatud kõnealuses artiklis, ei lähe käesolev otsus nende eesmärkide saavutamisest kaugemale, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Osalemine aktiivse ja intelligentse elukeskkonna kavas 1. Liit osaleb aktiivse ja intelligentse elukeskkonna teadus- ja arengukavas (edaspidi „intelligentse elukeskkonna kava”), mille on ühiselt algatanud [Austria, Belgia, Hispaania, Iirimaa, Küpros, Luksemburg, Madalmaad, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Sloveenia, Taani, Ungari, Ühendkuningriik ja Šveits] (edaspidi „osalevad riigid”), käesolevas otsuses sätestatud tingimustel. 2. Mis tahes muu liikmesriik või määrusega (EL) nr .../2013 asutatud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Horisont 2020” (2014–2020) (edaspidi raamprogramm „Horisont 2020”) ühinenud riik võib ühineda intelligentse elukeskkonna kavaga tingimusel, et on täidetud käesoleva otsuse artikli 3 lõike 1 punktis c sätestatud kriteerium. Liikmesriigid või ühinenud riigid, kelle puhul on täidetud käesoleva otsuse artikli 3 lõike 1 punktis c sätestatud kriteerium, on käesoleva otsuse tähenduses osalevad riigid. Artikkel 2 ELi rahaline toetus 1. Liidu maksimaalne rahaline toetus intelligentse elukeskkonna kavale peab katma selle haldus- ja tegevuskulud ning on 175 000 000 eurot. Rahalised vahendid eraldatakse liidu üldeelarve assigneeringutest, mis on nähtud ette raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogrammi vastavate osade jaoks. Kava on sätestatud otsusega .../2013/EL kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktiga vi ning artiklitega 60 ja 61. 2. Liidu aastane rahaline toetus intelligentse elukeskkonna kavale ei ole suurem kui osalevate riikide aastane rahaline toetus. 3. Liidu rahalisest toetusest kasutatakse intelligentse elukeskkonna kava halduskulude katmiseks maksimaalselt 6 %. Artikkel 3 Liidu rahalise toetuse tingimused 1. Liidu rahalise toetuse eeltingimused on järgmised: (a) osalevate riikide tõendusmaterjal selle kohta, et intelligentse elukeskkonna kava on koostatud kooskõlas I ja II lisaga; (b) osalevad riigid või osalevate riikide määratud organisatsioonid nimetavad intelligentse elukeskkonna kava rakendamise ning liidu rahalise osaluse eraldamise ja järelevalve eest vastutavaks struktuuriks intelligentse elukeskkonna ühingu, mis on Belgia õigusruumi kuuluv juriidilisest isikust mittetulundusühing (edaspidi „intelligentse elukeskkonna ühing”); (c) iga osaleva riigi kohustus anda oma panus intelligentse elukeskkonna kava rahastamisse; (d) intelligentse elukeskkonna ühingu tõendusmaterjal selle kohta, et ühing on suuteline intelligentse elukeskkonna kava rakendama, sealhulgas eraldama liidu rahalisi vahendeid ja teostama nende üle järelevalvet liidu eelarve kaudse täitmise raames kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklitega 58, 60 ja 61; (e) intelligentse elukeskkonna kava juhtimismudeli loomine kooskõlas III lisaga. 2. Intelligentse elukeskkonna kava rakendamise ajal kehtivad liidu rahalise toetuse suhtes veel järgmised eeltingimused: (a) intelligentse elukeskkonna kava eesmärkide täitmine intelligentse elukeskkonna ühingu poolt I lisas osutatud viisil ning tegevus II lisas osutatud viisil kooskõlas määrusega (EL) nr ... [millega kehtestatakse raamprogrammi „Horisont 2020” osalemis- ja levitamiseeskirjad], mis on reguleeritud käesoleva otsuse artikliga 5; (b) asjakohase ja tõhusa juhtimismudeli alalhoidmine kooskõlas III lisaga; (c) määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikes 5 kehtestatud aruandekohustuse täitmine intelligentse elukeskkonna ühingu poolt; (d) lõike 1 punktis c nimetatud kohustuste täitmine kõikide osalevate liikmete poolt ning intelligentse elukeskkonna kava rahastamise suhtes võetud aastaste kohustuste täitmine. Artikkel 4 Osalevate riikide toetus 1. Osalevate riikide toetus hõlmab järgmist: (a) rahaline toetus intelligentse elukeskkonna kava kaudsetele meetmetele kooskõlas II lisaga; (b) mitterahaline sissemakse, mis vastab halduskuludele, mille riikide ametiasutused on kandnud seoses intelligentse elukeskkonna kava tõhusa rakendamisega kooskõlas II lisaga. Artikkel 5 Osalemis- ja levitamiseeskirjad 1. Määruse (EL) nr .../2013 [millega kehtestatakse raamprogrammi „Horisont 2020” osalemis- ja levitamiseeskirjad] kohaldamisel on intelligentse elukeskkonna ühing eelarvevahendite käsutaja, kes kooskõlas käesoleva otsuse II lisaga eraldab rahalisi vahendeid kaudsetele meetmetele. 2. Erandina määruse (EL) nr .../2013 [millega kehtestatakse raamprogrammi „Horisont 2020” osalemis- ja levitamiseeskirjad] artikli 14 lõikest 5 kontrollib taotlejate finantssuutlikkust selleks otstarbeks määratud riiklik programmide haldamise organisatsioon kooskõlas vastavate riiklike kavade osalemiseeskirjadega. 3. Erandina määruse (EL) nr .../2013 [millega kehtestatakse raamprogrammi „Horisont 2020” osalemis- ja levitamiseeskirjad] artikli 16 lõikest 1 allkirjastab taotlejatega sõlmitavad toetuslepingud selleks otstarbeks määratud riiklik programmide haldamise asutus. 4. Erandina määruse (EL) nr .../2013 [millega kehtestatakse raamprogrammi „Horisont 2020” osalemis- ja levitamiseeskirjad] [artiklist 19] [artikli 19 lõigetest 1 ja 5–7] ja artiklitest 22–29 kehtivad määratud riiklike kavade rahastamise eeskirjad riiklike programmide haldamise asutuste hallatavate toetuste suhtes. 5. Erandina määruse (EL) nr .../2013 [millega kehtestatakse raamprogrammi „Horisont 2020” osalemis- ja levitamiseeskirjad] artiklitest 38–46 kohaldatakse riiklike kavade eeskirju, millega reguleeritakse tulemusi ja taustandmetele juurdepääsu õigusi. Artikkel 6 Intelligentse elukeskkonna kava rakendamine 1. Intelligentse elukeskkonna kava rakendatakse aastaste töökavade alusel kooskõlas II lisaga. Artikkel 7 ELi ja intelligentse elukeskkonna ühingu vahelised lepingud 1. Tingimusel, et intelligentse elukeskkonna ühingu suhtes on teostatud eelhindamine kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 61 lõikega 1, sõlmivad komisjon (Euroopa Liidu nimel) ja intelligentse elukeskkonna ühing delegeerimislepingu ja iga-aastaste vahendite ülekandmise lepingu. 2. Lõikes 1 osutatud delegeerimisleping sõlmitakse kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõikega 3 ning artiklitega 60 ja 61 ning delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikliga 40. Ühtlasi peab selles olema sätestatud järgmine: (a) nõuded seoses intelligentse elukeskkonna ühingu panusega asjakohastesse näitajatesse võrreldes otsuses (EL) nr .../2013 [raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogramm] kehtestatud tulemusnäitajatega; (b) nõuded seoses intelligentse elukeskkonna ühingu panusega järelevalvesse, millele on osutatud otsuses (EL) nr .../2013 [raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogramm]; (c) spetsiaalsed tulemusnäitajad, mille alusel teostatakse järelevalvet intelligentse elukeskkonna ühingu toimimise üle kooskõlas artikli 3 lõikega 2; (d) selliste andmete ja teabe esitamise kord, mis tagavad komisjoni suutlikkuse täita oma teabelevi- ja aruandekohustusi. Artikkel 8 Liidu rahalise toetuse lõpetamine, vähendamine või peatamine 1. Kui intelligentse elukeskkonna kava ei rakendata kooskõlas artiklis 3 sätestatud tingimustega, on komisjonil õigus liidu toetus lõpetada, seda proportsionaalselt vähendada või see peatada lähtuvalt intelligentse elukeskkonna kava tegelikust rakendamisest. 2. Kui osalevad riigid ei osale intelligentse elukeskkonna kava rahastamises või osalevad selles osaliselt või hilinemisega, on komisjonil õigus liidu osalus lõpetada, seda proportsionaalselt vähendada või see peatada, võttes arvesse osalevate riikide poolt intelligentse elukeskkonna kavale eraldatud toetussummat. Artikkel 9 Järelauditid 1. Kaudsete meetmete kulude järelauditid teostavad määratud riiklikud programmide haldamise asutused kooskõlas määruse (EL) nr ... [raamprogramm „Horisont 2020”] artikliga 23. 2. Komisjon võib otsustada ka ise korraldada lõikes 1 osutatud auditeid. Artikkel 10 Liidu finantshuvide kaitse 1. Komisjon astub vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui avastatakse rikkumisi, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega. 2. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrollimisi ja inspekteerimisi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta[19] ning nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest,[20] eesmärgiga tuvastada pettuse- ja korruptsioonijuhtumid või mis tahes muu ebaseaduslik tegevus, mis mõjutab liidu finantshuve seoses toetuslepingu või -otsusega või käesoleva otsuse alusel rahastatava muu lepinguga. 3. Käesoleva otsuse rakendamisest tulenevad lepingud, toetuslepingud ja -otsused sisaldavad sätteid, millega antakse komisjonile, intelligentse elukeskkonna ühingule, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselge õigus teostada vastavalt oma pädevusele auditeid ja uurimisi. 4. Intelligentse elukeskkonna ühing võimaldab komisjoni personalile ja muudele komisjoni volitatud isikutele juurdepääsu oma majadele ja ruumidele ning kogu (sealhulgas elektroonilisele) teabele, mida läheb tarvis lõikes 3 osutatud auditite läbiviimiseks. 5. Intelligentse elukeskkonna kava rakendamisel võtavad osalevad riigid kõik õiguslikud, reguleerivad, halduslikud või muud meetmed, et kaitsta liidu finantshuve ning eelkõige tagada liidu mis tahes sissenõuete täielik täitmine kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 ja delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012. Artikkel 11 Teabevahetus 1. Komisjoni taotlusel esitab intelligentse elukeskkonna ühing talle mis tahes teabe, mida on vaja artiklis 12 osutatud aruannete koostamiseks. 2. Osalevad riigid esitavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu taotlusel intelligentse elukeskkonna ühingu vahendusel mis tahes teabe intelligentse elukeskkonna kava finantsjuhtimise kohta. 3. Komisjon esitab lõikes 2 osutatud teabe artiklis 12 sätestatud aruannetes. Artikkel 12 Hindamine 1. 31. detsembriks 2017 teostab komisjon intelligentse elukeskkonna kava vahehindamise. Seejärel koostab komisjon hindamisaruande, milles on esitatud hindamise järeldused ja komisjoni tähelepanekud. Komisjon esitab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule 30. juuniks 2018. 2. Liidu intelligentse elukeskkonna kavas osalemise aja lõpuks, kuid mitte hiljem kui 31. detsembril 2022, teostab komisjon intelligentse elukeskkonna kava lõpphindamise. Seejärel koostab komisjon hindamisaruande, milles on esitatud hindamise tulemused. Komisjon esitab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Artikkel 13 Jõustumine Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 14 Adressaadid Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja I LISA INTELLIGENTSE ELUKESKKONNA KAVA EESMÄRGID 1. Intelligentse elukeskkonna kava peab täitma järgmiseid eesmärke: 1.1. kiirendama IKT-l põhinevate uuenduslike toodete ja teenuste kasutuselevõttu, et pikendada eakate täisväärtuslikku eluperioodi kodus, kogukonnas või tööl ning suurendada seeläbi nende elukvaliteeti, iseseisvust, osalemist ühiskonnaelus, oskusi ja konkurentsivõimet, aga ka tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandeteenuste tõhusust; 1.2. säilitama ja arendama liidu tasandil rakenduslike uuringute, arengu ja innovatsiooni kriitilist massi IKT-l põhinevate toodete ja teenuste valdkonnas, mis aitavad pikendada täisväärtuslikku eluperioodi; 1.3. arendama välja kulutõhusaid lahendusi, kehtestades sealhulgas asjakohased koostalitlusvõime standardid ning lihtsustades selliste ühiste lahenduste leidmist ja kohandamist, mis sobivad kokku eri sotsiaalsete eelistuste ja reguleerimisaspektidega riigi või piirkondlikul tasandil, mille puhul austatakse eakate eraelu puutumatust ja väärikust ning vajaduse korral toetatakse juurdepääsu teenusele maapiirkondades või äärepoolsetes piirkondades või muude isikukategooriate, nagu puudega inimeste jaoks. 2. Intelligentse elukeskkonna kavaga luuakse soodne keskkond väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalemiseks. 3. Intelligentse elukeskkonna kavas keskendutakse turuvajadustest lähtuvatele rakenduslikele uuringutele ja innovatsioonile ning kava on täiendus vastavale pikemaajalisele uurimistegevusele ja laiaulatuslikule innovatsioonile, mis on sätestatud raamprogrammis „Horisont 2020” ning muudes liidu ja riigi tasandi algatustes. Ühtlasi peab kava andma panuse täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitlevasse Euroopa innovatsioonipartnerlusse. II LISA INTELLIGENTSE ELUKESKKONNA KAVA MEETMED I. Kaudsed meetmed 1. Intelligentse elukeskkonna kava rakendamine toetab peamiselt turuvajadusest lähtuvaid teadus- ja innovatsiooniprojekte täisväärtusliku eluperioodi pikendamise valdkonnas, mis tõestavad suutlikkust leida projekti tulemustele kasutust realistliku aja jooksul. Kaudsete meetmete rahastamine intelligentse elukeskkonna kavast toimub põhiliselt toetuse vormis. Samuti võib rahastamine toimuda preemiate, kommertskasutusele eelnevate hangete või avalike hangetena innovatiivsetele lahendustele. 2. Lisaks võidakse toetada meetmeid, mille eesmärk on maaklerlus, kava reklaamimine või praeguste saavutuste suhtes teadlikkuse tõstmine, innovatiivsete lahenduste kasutuselevõtu edendamine ning nõudluse ja pakkumisega seotud organisatsioonide ja investorite omavahel kokku viimine. 3. Võidakse toetada ka meetmeid, mille eesmärk on täiustada projektide kvaliteeti, teostatavusuuringuid või seminare. Võidakse ette näha liidu eri piirkondade vaheline koostöö, et suurendada intelligentse elukeskkonna kavaga seotud sidusrühmade ringi. II. Rakendamine 1. Intelligentse elukeskkonna kava rakendatakse aastaste töökavade alusel, milles on määratletud hankekonkursside teemad. 2. Aastased töökavad koostatakse kokkuleppel komisjoniga ning need moodustavad aluse liidu iga-aastasele rahalisele toetusele. 3. Intelligentse elukeskkonna kava rakendamisega kaasneb konsulteerimine asjaomaste sidusrühmadega (sealhulgas avaliku sektori otsustajad, kasutajate esindajad, erasektori teenuseosutajad ja kindlustusteenuse pakkujad, aga ka tööstus, sh, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad) rakendusliku teaduse ja innovatsiooni prioriteetidega tegelemise teemal. 4. Intelligentse elukeskkonna kava rakendamisel võetakse arvesse demograafilisi suundumusi ja valdkondlikke uuringuid, et pakkuda lahendusi, mis kajastavad kogu liidu sotsiaalset ja majanduslikku olukorda. 5. Nõuetekohaselt ja kooskõlas rahvusvaheliste suunistega tuleb võtta arvesse võimalikke soolisi, eetilisi ja eraelu puutumatuse küsimusi. 6. Kooskõlas intelligentse elukeskkonna kava turuvajadusest lähtumise põhimõttega ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruses (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju, kehtestatud eeskirjadega sätestab intelligentse elukeskkonna ühing toetuse kestuse ja selle väljamakse aja suhtes minimaalsed tulemuseesmärgid, lähtudes [osalemiseeskirjadest ja] [finantsmäärusest] ning tagab, et osalevad riigid tegutsevad intelligentse elukeskkonna kava rakendamise ajal kooskõlas nimetatud dokumentidega. 7. Iga osalev riik hõlbustab turunõudluse poolt esindavate organisatsioonide kaasamist. 8. Iga osalev riik kaasrahastab määratud riiklike programmide haldamise asutuste vahendusel riiklikes kavades osalejate projekte, mis on osutunud väljavalituks. Nimetatud asutused suunavad seejärel intelligentse elukeskkonna ühingu hallatavad liidu vahendid edasi, võttes aluseks ühtse projektikirjelduse, mis kuulub määratud riiklike programmide haldamise asutuste ja iga rahastatava projekti osalejate vahel sõlmitava lepingu juurde. 9. Pärast projektikonkursi sulgemist teostab intelligentse elukeskkonna ühing koostöös määratud riiklike programmide haldamise asutustega üldise rahastamiskõlblikkuse kontrolli. Nimetatud kontroll põhineb intelligentse elukeskkonna kava jaoks kehtestatud üldistel rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidel, mis avaldatakse projektikonkursi teates. 10. Määratud riiklike programmide haldamise asutuste abil kontrollib intelligentse elukeskkonna ühing projektikonkursi teates kehtestatud täiendavate riiklike rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide täitmist. 11. Riiklikud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid on seotud üksnes üksiktaotlejate õigusliku ja finantsstaatusega ega käsitle konkursi sisu. Need peavad sisaldama järgmiseid aspekte: 11.1. taotleja liik, sealhulgas õiguslik staatus ja tegevuseesmärk; 11.2. kohustused ja elujõulisus, sealhulgas rahanduslik usaldusväärsus ning maksu- ja sotsiaalkohustuste täitmine. 12. Rahastamiskõlblikke taotlusi hindab ja valib intelligentse elukeskkonna ühing välja sõltumatute ekspertide kaasabil, lähtudes ühtsetest läbipaistvatest hindamiskriteeriumidest, mis on sätestatud avaldatud projektikonkursi teates. Intelligentse elukeskkonna ühingu üldkogu tehtud valik on osalevate riikide jaoks siduv. 13. Kui projektis osaleja ei vasta ühele või mitmele riiklikule rahastamiskõlblikkuse kriteeriumile või kui vastavad riigipoolsed assigneeringud on ammendunud, võib intelligentse elukeskkonna ühingu juhatus otsustada viia asjaomase taotluse täiendava üldise sõltumatu hindamise läbi koostöös sõltumatute ekspertidega, eesmärgiga hinnata taotlust kas ilma vastava osaleja kaasamiseta või asendava osalejaga, kes on eeldatav projektiosaline. 14. Rahastamiseks välja valitud projektides osalejatega seotud õigus- ja finantsküsimusi käsitleb määratud riiklik programmide haldamise asutus. Kohaldatakse riiklikke halduseeskirju ja -põhimõtteid. III LISA INTELLIGENTSE ELUKESKKONNA ÜHISKAVA JUHTIMINE Intelligentse elukeskkonna ühiskava organisatsiooniline ülesehitus on järgmine. 1. Osalevate riikide loodud sihtotstarbeliseks rakendusüksuseks on intelligentse elukeskkonna ühing, Belgia õiguse kohaselt asutatud rahvusvaheline mittetulundusühing. 2. Intelligentse elukeskkonna ühing vastutab kõikide intelligentse elukeskkonna tegevuskava meetmete eest. Intelligentse elukeskkonna ühingu ülesanneteks on lepingute ja eelarve haldamine, iga-aastaste tööplaanide koostamine, projektikonkursside korraldamine, hindamise teostamine ja projektiettepanekute pingereastamine rahastamise tarvis. 3. Lisaks sellele vastutab intelligentse elukeskkonna ühing projektide järelevalve eest ja kannab liidu rahalise osalusega seotud maksed üle määratud riiklikele programmide haldamise asutustele. Ühing korraldab ka teabelevi. 4. Intelligentse elukeskkonna ühingut juhib üldkogu. Üldkogu on intelligentse elukeskkonna tegevuskava otsustusorganiks. Üldkogu nimetab ametisse juhatuse liikmed ja jälgib tegevuskava rakendamist, sealhulgas iga-aastaste tööplaanide heakskiitmist, riikliku rahastuse eraldamist projektidele ja uute liikmete vastuvõtmise taotluste menetlemist. Üldkogu töötab põhimõttel, et igal riigil on üks hääl. Otsused tehakse lihthäälteenamusega, välja arvatud ühingu liikmete õigusjärglust, vastuvõtmist või väljaarvamist või ühingu lõpetamist käsitlevad otsused, mille kohta võib ühingu põhikirjas sätestada eriotstarbelised hääletusnõuded. 5. Komisjonil on intelligentse elukeskkonna ühingu üldkogul vaatleja staatus ja komisjon kiidab heaks iga-aastase tööplaani. Komisjon kutsutakse kõikidele intelligentse elukeskkonna ühingu koosolekutele ja komisjon võib osaleda aruteludel. Kõik asjakohased dokumendid, mida levitatakse seoses intelligentse elukeskkonna ühingu üldkoguga, edastatakse komisjonile. 6. Üldkogu valib intelligentse elukeskkonna ühingu juhatuse, mis koosneb vähemalt esimehest, aseesimehest ja laekurist, täitmaks kindlaid juhtimisülesandeid, nagu eelarvestamine, personalitöö ja lepingute sõlmimine. Juhatus on ühingu seaduslikuks esindajaks, andes aru üldkogule. 7. Intelligentse elukeskkonna ühingu raames loodud keskjuhtimisüksus vastutab intelligentse elukeskkonna tegevuskava rakendamise keskse juhtimise eest tihedas koostöös riiklike programmide haldamise asutustega, keda osalevad riigid volitavad täitma ülesandeid, mis on seotud projektijuhtimisega ning riiklikes projektides osalejatega seonduvate haldus- ja õigusaspektidega, samuti toetama projektiettepanekute hindamist ja arutamist. Keskjuhtimisüksus ja riiklikud programmide haldamise asutused töötavad üheskoos juhtimisüksusena intelligentse elukeskkonna ühingu järelevalve all. 8. Intelligentse elukeskkonna tegevuskava projektikonkurssides ja muudes meetmetes käsitletavate prioriteetide ja teemade osas annab soovitusi ettevõtete, kasutajate ja muude sidusrühmade esindajatest koosnev nõuandekogu, püüdes leida tasakaalu põlvkondade ja sugupoolte vahel. FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjakohased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve- ja aruandluseeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Liidu osalemine mitme liikmesriigi ühiselt algatatud aktiivse ja intelligentse elukeskkonna teadus- ja arengukavas. 1.2. Asjakohased poliitikavaldkonnad vastavalt ABM/ABB struktuurile[21] Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogramm „Horisont 2020”. Digitaalarengu tegevuskava meede nr 78; intelligentse elukeskkonna ühiskava tugevdamine 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[22] ¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist X Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Euroopa 2020 Innovaatiline liit Euroopa digitaalarengu tegevuskava Euroopa teadusruum 1.4.2. Erieesmärgid ja asjakohased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Selle seadusandliku ettepaneku peamine tegevuseesmärk, nimelt liidu osalemine intelligentse elukeskkonna vallas mitme liikmesriigi algatatud ühises teadus-, arendus- ja innovatsioonikavas, on juba ette nähtud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammis „Horisont 2020” ja selle eriprogrammis „Ühiskonna väljakutsed”. Selle tegevuseesmärgiga seonduvad erieesmärgid: (2) kehtestada ja rakendada intelligentse elukeskkonna ühiskava (3) algatada tegevuskava tugimeetmed (4) algatada ja kaasrahastada teadus- ja innovatsioonialaseid koostööprojekte, millel on 2–3aastane turuperspektiiv 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustada mõju, mida ettepanek/algatus peaks kasusaajatele/sihtrühmadele avaldama. Intelligentse elukeskkonna tegevuskava ühendab liidu, riikide ja erasektori ressursid innovatiivsete IKT-lahenduste leidmiseks, mis võimaldavad Euroopa kodanikel vananeda iseseisvalt ja hästi ning toetavad samas nende hooldamise üldist jätkusuutlikkust, luues uusi majanduslikke võimalusi Euroopa ettevõtjatele. Liidu osalemisest tulenev lisandväärtus on märkimisväärne, sest: liidu sekkumine võimaldab luua uue õigusraamistiku, kus liidu ja riikide rahalised vahendid saab ühendada ühtse strateegia kaudu, et soodustada rahvusvahelisi teadus-, arendus- ja innovatsioonialaseid koostööprojekte, millesse on kaasatud eeskätt VKEd. Olemasolevate struktuuride abil ei oleks see teostatav. Tegevuskava võimaldab tegeleda rahvastiku vananemise probleemiga, soodustades vanurite iseseisvat elamist toetavate uute innovatiivsete IKT-põhiste toodete ja teenuste loomist, parandades seeläbi nende elukvaliteeti ja sõltumatust ning vähendades nende hooldamise kulusid. Seda tehakse sidusal ja killustamata viisil, suurema kriitilise massiga, mille tulemuseks on kulutõhusamad ja omavahel kokkusobivad lahendused. Ettevõtteid ja eeskätt VKEsid toetatakse tõhusamalt, luues kriitilise massi ja sidusa üleeuroopalise lähenemisviisi omavahel kokkusobivate lahenduste väljatöötamiseks. Lisaks sellele on võimalik kohandada intelligentse elukeskkonna lahendusi riiklike/piirkondlike sotsiaalsete eelistuste ja eeskirjade järgi. See on tähtis eeldus ärieesmärgil kasutamiseks ja turu arendamiseks, luues head võimalused VKEde kaasamiseks. Samuti ergutab väljapakutud kava riike ja ettevõtteid rohkem investeerima teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevusse IKT ja vananemise valdkonnas, aidates seeläbi saavutada eesmärki, milleks on suunata 3 % Euroopa SKTst teadus- ja arendustöösse. Käesolevas finantsselgituses ei ole käsitletud makromajanduslikku lisandväärtust Euroopa majandusele ja ühiskonnale, mis tuleneb väärika vananemise kava tulemuste rakendamisest. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustada näitajad ettepaneku/algatuse rakendamise jälgimiseks. Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammis „Horisont 2020” sätestatud erieesmärkide tulemus- ja mõjunäitajaid jälgib sihtotstarbeline juhtimisstruktuur, mis annab nendest igal aastal aru komisjonile. Oodatakse järgmisi tulemusi, mida mõõdetakse asjakohaste näitajate abil: investeeringute ja riikide jõupingutuste võimendamine, soodustades ühiseid strateegiad ja ühist rakendamist toetavaid investeeringuid. Näitajad: i) osalevate riikide arv; ii) osalevate riikide kulukohustused ja maksed; iii) ühise tegevuskava projektidele eraldatud ja kulutatud riiklikud vahendid; iv) ressursid, mida ettevõtted ja muud sidusrühmad on investeerinud läbi oma osaluse ja projektide kaasrahastamise. IKT-alase teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevuse sidususe suurendamine väärika vananemise vallas üle Euroopa, ühendades praegused killustatud jõupingutused ühiste strateegiate väljatöötamise ja kriitilise massiga ühiste projektikonkursside korraldamise teel. Näitajad: see tulemus saavutatakse tegelikult siis, kui ühise tegevuskava rakendamine saavutab täisulatuse tänu riikide märkimisväärsele osalemisele. Tegevuskava tõhusus – annab kindlustunde riiklike eelarvete kättesaadavuse osas, rakendab projektiettepanekute tsentraliseeritud esitamiskorra, hindamise ja valimise süsteemi ning loob kasutajasõbraliku koostöösüsteemi Euroopa rakenduslike ja turule orienteeritud teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks, mis põhineb tuttavatel riiklikel eeskirjadel. Selle tulemuseks peaksid olema uued ja tõhusamad viisid asjaomaste osalejate, eelkõige VKEde toetamiseks, mille tagajärjel kasvavad ettevõtete investeeringud ning lüheneb tulemuste turuletoomise ja käibelevõtu aeg. Näitajad: v) ettepaneku esitamise ja projekti käivitamise vaheline ajavahemik; vi) osalevate VKEde arv; vii) ühiskava juhtimise üldkulud. Märkimisväärne majanduslik ja sotsiaalne kasu ning panus võtmetähtsusega poliitiliste eesmärkide saavutamisse – seda mõõdetakse ettenähtud sõltumatu vahe- ja lõpphindamise raames lisaks muudele esitatud näitajatele. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Intelligentse elukeskkonna tegevuskava ühendab liidu, riikide ja erasektori ressursid innovatiivsete IKT-lahenduste leidmiseks, mis võimaldavad Euroopa kodanikel vananeda iseseisvalt ja hästi ning toetavad samas nende hooldamise üldist jätkusuutlikkust, luues uusi majanduslikke võimalusi Euroopa ettevõtjatele. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisandväärtus Liidu osalemisest tulenev lisandväärtus on märkimisväärne, sest: · liidu sekkumine võimaldab jätkata olemasolevat intelligentse elukeskkonna tegevuskava, kus liidu ja riikide rahalised vahendid saab ühendada ühtse strateegia kaudu, et soodustada rahvusvahelisi uurimis-, arendus- ja innovatsioonialaseid koostööprojekte, millesse on kaasatud eeskätt VKEd. Olemasolevate struktuuride abil ei oleks see teostatav. · Tegevuskava võimaldab tegeleda rahvastiku vananemise probleemiga, soodustades vanurite iseseisvat elamist toetavate uute innovatiivsete IKT-põhiste toodete ja teenuste loomist, parandades seeläbi nende elukvaliteeti ja sõltumatust ning vähendades nende hooldamise kulusid. Seda tehakse sidusal ja killustamata viisil, suurema kriitilise massiga, mille tulemuseks on kulutõhusamad ja omavahel kokkusobivad lahendused. · Ettevõtteid ja eeskätt VKEsid toetatakse tõhusamalt, luues kriitilise massi ja sidusa üleeuroopalise lähenemisviisi omavahel kokkusobivate lahenduste väljatöötamiseks. Lisaks sellele on võimalik kohandada intelligentse elukeskkonna lahendusi riiklike/piirkondlike sotsiaalsete eelistuste ja eeskirjade järgi. See on tähtis eeldus ärieesmärgil kasutamiseks ja turu arendamiseks, luues head võimalused VKEde kaasamiseks. · Samuti ergutab väljapakutud kava riike ja ettevõtteid rohkem investeerima uurimis-, arendus- ja innovatsioonitegevusse IKT ja vananemise valdkonnas, aidates seeläbi saavutada eesmärki, milleks on suunata 3 % Euroopa SKTst uurimis- ja arendustöösse. Käesolevas finantsselgituses ei ole käsitletud makromajanduslikku lisandväärtust Euroopa majandusele ja ühiskonnale, mis tuleneb intelligentse elukeskkonna tegevuskava tulemuste rakendamisest. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Intelligentse elukeskkonna ühiskava eelkäija rakendamisel, mis toimus 7. raamprogrammi alusel, saadi järgmised õppetunnid: · intelligentse elukeskkonna tegevuskava tuleks jätkata, sest see annab selget lisandväärtust, eelkõige VKEdele, luues vajaliku kriitilise massi väärika vananemise alase teadus- ja innovatsioonitegevuse vallas Euroopa tasandil, et aidata turule tuua asjakohaseid tooteid ja teenuseid; · tegevuskava peaks keskenduma sellele, kuidas piirkondlikud uuendustegevuses osalejad (enamasti VKEd) suudavad mõista Euroopa turgu ja sellele läheneda; · tegevuskava peaks suurendama rakenduslikku tõhusust, pidades eeskätt silmas toetuste andmiseks ja maksete tegemiseks kuluvat aega; · tegevuskava peaks suurendama teenuseosutajate ja eeskätt lõppkasutajate kaasamist projektikonkursside tingimuste piiritlemisse ja projektiettepanekute hindamisse alates juba projektide määratlemise varasest etapist. Neid õppetunde on intelligentse elukeskkonna tegevuskava nr 2 kujundamisel arvesse võetud. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjakohaste meetmetega Aktiivselt ja tervena vananemist käsitleva esimese Euroopa innovatsioonipartnerluse[23] puhul eeldatakse, et IKT-lahendused etendavad olulist rolli selle eesmärkide saavutamisel, milleks on 2 täiendavat tervena elatud aastat aastaks 2020 ning kodanike elukvaliteedi parandamine ja hooldussüsteemide tõhususe suurendamine Euroopas. Selle strateegilises rakenduskavas sätestatakse üleeuroopalised prioriteedid innovatsiooni kiirendamiseks ja laiendamiseks aktiivselt ja tervena vananemise alal, täpsemalt kolmes valdkonnas: ennetustöö ja tervise edendamine, hooldus ja ravi ning iseseisvana vananemine ja sotsiaalne kaasamine. Kõnealuse innovatsioonipartnerluse käivitamine nõukogu poolt suurendab intelligentse elukeskkonna tegevuskava ja selle järelmeetmete asjakohasust tulevikus. Intelligentse elukeskkonna tegevuskava on strateegilise rakenduskava elluviimise oluline koostisosa, keskendudes innovatsiooniahela nn surmaoru lõigule. Euroopa innovatsioonipartnerlus toetab intelligentse elukeskkonna tegevuskava, sest innovatsioonipartnerlus kiirendab turgude loomist ja laiaulatuslikku käibelevõttu ning aitab parandada turu raamtingimusi: näiteks standardimine ja koostalitlusvõime, mida intelligentse elukeskkonna tegevuskava ei hõlma, kuid mida on mainitud käibelevõtu tõketena seoses hindamise ja konsulteerimisega. Intelligentse elukeskkonna tegevuskava täiendavad olulised riiklikud algatused, nagu intelligentse elukeskkonna ja vananemise alane algatus Saksamaal, intelligentse elukeskkonna innovatsiooniplatvorm Ühendkuningriigis ja vananemisalase innovatsiooni platvorm Prantsusmaal. Tänu nendele omavahel seotud kavadele, mis ühiselt hõlmavad olulist osa teadus- ja innovatsioonitegevuse ahelast, on Euroopal maailmas ainulaadne võimekus väärika vananemise alase IKT vallas. Intelligentse elukeskkonna tegevuskava täiendab hästi pikemaajalist IKT ja vananemise alast teadustegevust programmi „Horisont 2020” raames ning sellest saadavaid IKT-põhiseid lahendusi saab kasutada sisendina programmi „Horisont 2020” raames toimuvas innovatsioonitegevuses ja turusobivuse hindamisel. Intelligentse elukeskkonna tegevuskava täiendab ka ühise kavandamise algatust „Rohkem aastaid, parem elu”,[24] mis käsitleb demograafilist muutust ja ühendab 13 Euroopa riiki, et hankida uusi teaduspõhiseid teadmisi vananemisküsimusi käsitleva poliitika kujundamiseks tulevikus, tuginedes laiale teadusvaldkondade valikule. Intelligentse elukeskkonna tegevuskava suudab luua rakenduskeskkonna ühise kavandamise algatuse raames toimuvale mitut teadusvaldkonda hõlmavale uurimistööle ja pakkuda algatuse raames toimuva uurimistöö jaoks kasutajate kogemusi, jagades ka uurimismeetodeid, nagu näiteks erinevaid vanuserühmi arvestav lähenemisviis. Komisjoni ettepanekus võtta vastu otsus Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) strateegilise innovatsioonikava kohta aastateks 2014–2020 on „Tervislike eluviiside ja aktiivse vananemisega seotud innovatsioon” määratletud EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade ühe prioriteetse valdkonnana ajavahemikuks 2014–2015. Kõik algatused koos hõlmavad suuremat osa ahelast, alates põhjapanevatest uuringutest ning lõpetades toodete/teenuste vastuvõtuga turul, nagu on soovitatud ELi uurimis- ja innovatsioonialaste tegevuskavade ja ELi poliitikadokumentide kohta koostatud arvukates hinnangutes. 1.6. Kestus ja finantsmõju X Piiratud kestusega ettepanek/algatus – Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 01.01.2014–31.12.2023 – Finantsmõju aastatel 2014–2020 kulukohustuste assigneeringutele ja aastatel 2014–2023 maksete assigneeringutele. ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[25] ¨ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt X Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – ¨ rakendusametitele – ¨ Euroopa Liidu asutatud asutustele[26] – X riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustada) Kui on märgitud mitu eelarve täitmise viisi, esitada üksikasjad jaotises „Märkused”. Märkused Osalevad riigid on algatuse juhtimiseks loonud sihtotstarbelise rakendusstruktuuri, mis kannab nime „Intelligentse elukeskkonna ühing”, ja haldavad seda. Liidu rahaline panus algatusse antakse läbi selle organisatsiooni. Riiklikud rahastamisasutused või nende volitatud asutused haldavad ELi rahalist panust ja sõlmivad toetuslepinguid organisatsioonidega, et saada rahalist toetust ühiseks teadus- ja innovatsioonitegevuseks. Asjakohased märkused: Euroopa Liidu rahaline panus makstakse osalevate riikide loodud sihtotstarbelisele juhtimisüksusele, kes haldab tegevuskava. Liidu rahalise panuse andmise eelduseks on tööplaani ja seonduvate riiklike eelarveliste kulukohustuste heakskiitmine. Intelligentse elukeskkonna kava organisatsiooniline struktuur koosneb järgmistest üksustest. Intelligentse elukeskkonna ühing kui osalevate riikide loodud sihtotstarbeline juhtimisstruktuur allkirjastab delegeerimislepingud ja iga-aastased raha ülekandmise lepingud Euroopa Komisjoniga, et saada raamprogrammist igal aastal raha. Ühing vastutab kõikide intelligentse elukeskkonna tegevuskava meetmete eest ja seda juhib direktor, kes on ühingu seaduslik esindaja. Intelligentse elukeskkonna ühing vastutab kõikide intelligentse elukeskkonna tegevuskava meetmete eest. Intelligentse elukeskkonna ühingu ülesanneteks on lepingute ja eelarve haldamine, iga-aastaste tööplaanide koostamine, projektikonkursside korraldamine, hindamise teostamine ja projektide pingereastamine. Lisaks sellele vastutab intelligentse elukeskkonna ühing projektide järelevalve eest ja kannab Euroopa Liidu rahalise osalusega seotud maksed üle määratud riiklikele programmide haldamise asutustele. Ühing korraldab ka teabelevi. Intelligentse elukeskkonna ühingut juhib üldkogu. Üldkogu on intelligentse elukeskkonna tegevuskava otsustusorganiks ning nimetab ametisse juhatuse liikmed ja jälgib tegevuskava rakendamist, sealhulgas iga-aastaste tööplaanide heakskiitmist, riikliku rahastuse eraldamist projektidele ja uute liikmete vastuvõtmise taotluste menetlemist. Üldkogu töötab põhimõttel, et igal riigil on üks hääl, ja teeb otsused lihthäälteenamusega. Komisjonil on üldkogu koosolekutel vaatleja staatus. Valitakse intelligentse elukeskkonna ühingu juhatus, mis koosneb direktorist ja kahest asedirektorist (või ühest asedirektorist ja laekurist), täitmaks kindlaid juhtimisülesandeid, nagu eelarvestamine, personalitöö ja lepingute sõlmimine. Juhatus on ühingu seaduslikuks esindajaks, andes aru üldkogule. Osalevad riigid määravad riiklikud programmide haldamise asutused täitma ülesandeid, mis on seotud projektijuhtimisega ning riiklikes projektides osalejatega seonduvate haldus- ja õigusaspektidega, samuti toetama projektiettepanekute hindamist ja arutamist. Need asutused töötavad intelligentse elukeskkonna ühingu järelevalve all. Intelligentse elukeskkonna tegevuskava projektikonkurssides käsitletavate prioriteetide ja teemade osas annab soovitusi ettevõtete ja muude sidusrühmade esindajatest koosnev nõuandekogu. 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve- ja aruandluseeskirjad Märkida sagedus ja tingimused. Kooskõlas teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammiga „Horisont 2020” jälgib intelligentse elukeskkonna tegevuskava rakendamist sihtotstarbeline juhtimisstruktuur, mis vajadust mööda annab sellest igal aastal aru komisjonile. Tegevuskava rakendamist jälgitakse iga-aastaste aruannete abil, mida esitab sihtotstarbeline juhtimisstruktuur. Nendes esitatakse üksikasjalik ülevaade tegevuskava rakendamisest, lähtudes punktis 1.4.4 esitatud näitajatest. 3 rakendusaasta möödumisel teostatakse sõltumatute ekspertide abiga vahehindamine, mille käigus hinnatakse: 1) tegevuskava rakendamist edasise teadus‑, juhtimis- ja rahastamisalase lõimimise saavutamisel; 2) ühise tegevusekava lisandväärtust ja tõhusust eesmärkide saavutamisel. Väliseksperdid teostavad tegevuskava lõppemise ajaks lõpphindamise. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Tuvastatud oht (ohud) 1) Põhirisk on seotud sihtotstarbelise rakendusstruktuuri võimega hallata liidu eelarvelist panust ja tegevuskava igapäevases rakendamises osalevate riiklike asutuste tõhusa jälgimisega. 2) Teiseks riskiks on tõhus kaitse pettuste ja võimaliku majandusliku kahju eest, mis tuleneb VKEde suurest kaasatusest ja kaudsest tsentraliseeritud eelarve täitmisest. 3) Kolmas risk on seotud asjaomaste riikide võimega tõhusalt rahastada oma osalust tegevuskavas. 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) Riskide nr 1 ja 2 suhtes vt punkt 2.3. Riski nr 3 puhul seisneb kaitsemeede selles, et ELi raha antakse kasutusse ainult siis, kui esitatakse tõendid riiklike finantskohustuste võtmise kohta nii iga-aastase raha ülekandmise lepingu tasandil kui ka ühise tegevuskava projektide riiklikele osalistele tehtavate maksete tasandil, samuti on kaitsemeetmeks asjaolu, et ELi rahastus ei või ületada 50 % tegevuskavale antud avaliku sektori kogurahastusest ja et ELi toetus halduskulude katmiseks ei või ületada 6 % ELi rahalise osaluse kogusummast. 2.2.3. Kontrollimise kulud ja kasutegurid ning tõenäoline mittevastavuste määr Tegevuskava käsitleva otsuse artikli 7 kohaselt kavandatakse tegevuskava rakendamiseks sisseseatav kontrollisüsteem nii, et oleks tagatud piisav kindlustunne, et riske, mis on seotud meetmete tulemuslikkuse ja tõhususega ning nende aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsusega, maandatakse piisavalt, võttes arvesse intelligentse elukeskkonna tegevuskava kui avaliku sektori osapoolte vahelise partnerluse eripära. Kontrollisüsteem tagab sobiva tasakaalu usalduse ja järelevalve vahel, võttes arvesse järelevalvega seotud haldus- ja muid kulusid kõikidel tasanditel, eriti osalejate puhul, et parimal võimalikul viisil kaasa aidata raamprogrammi „Horisont 2020” eesmärkide saavutamisele. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Märkida olemasolevad või kavandatavad ennetus- ja kaitsemeetmed. Intelligentse elukeskkonna tegevuskava kehtestamise otsuse artiklis 3 sätestatakse, et liidu rahalise osaluse tingimuseks on, et intelligentse elukeskkonna ühing täidab määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikes 5 sätestatud nõudeid. Artikli 8 kohaselt võib komisjon vastasel juhul oma rahalise osalemise lõpetada, seda vähendada või selle peatada. Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 61 kohaselt komisjoni ja intelligentse elukeskkonna ühingu vahel sõlmitavas delegeerimislepingus sätestatakse, et komisjon jälgib intelligentse elukeskkonna ühingu tegevust, eeskätt auditite teostamise teel. Täiendavaid pettustevastaseid meetmeid rakendatakse komisjoni ja sihtotstarbelise juhtimisstruktuuri vahelise üksikasjaliku lepingu raames. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestada mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitme-aastase finants-raamistiku rubriik || Eelarverida || Assignee-ringute liik || Rahaline osalus Number 09 04 03 01 elukestva tervise ja heaolu parandamine || Liigenda-tud/liigen-damata ([27]) || EFTA riigid[28] || Kandidaat-riigid[29] || Kolman-dad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 1A || || Liigenda­tud/liigen-damata || JAH || JAH || JAH || JAH 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Number 1A || Rubriik ……………...……………………………………………………………….] Peadirektoraat: CNECT || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || || || || Number 09 04 03 01 || Kulukohustused || (1) || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || || || || 175 Maksed || (2) || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175 Eelarverea number || Kulukohustused || (1a) || || || || || || || || || || || Maksed || (2a) || || || || || || || || || || || Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[30] || || || || || || || || || || || Eelarverea number || || (3) || || || || || || || || || || || KOKKU assigneeringud kommunikatsioonivõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadile || Kulukohustused || =1+1a +3 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || || || || 175 Maksed || =2+2a +3 || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || || || || 175 Maksed || (5) || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 || || || || 0,116 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1A assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 25,008 || 25,008 || 25,038 || 25008 || 25,008 || 25,008 || 25,038 || || || || 175,116 Maksed || =5+ 6 || 2,708 || 10,008 || 17,338 || 24,708 || 24,708 || 24,708 || 24,738 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175,116 Kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || 25,008 || 25,008 || 25,038 || 25,008 || 25,008 || 25,008 || 25,038 || || || || 175,116 Maksed || =5+ 6 || 2,708 || 10,008 || 17,338 || 24,708 || 24,708 || 24,708 || 24,738 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175,116 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || KOKKU Peadirektoraat: kommunikatsioonivõrgud, sisu ja tehnoloogia || || || ||  Personalikulud || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || || || || 1,834  Muud halduskulud || 0,024 || 0,024 || 0,024 || 0,024 || 0,024 || 0,024 || 0,024 || || || || 0,168 Kommunikatsioonivõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || || || || 2,002 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || || || || 2,002 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || || || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 25,294 || 25,294 || 25,324 || 25,294 || 25,294 || 25,294 || 25,324 || || || || 177,118 Maksed || 2,994 || 10,294 || 17,624 || 24,994 || 24,994 || 24,994 || 25,024 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 177,118 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU VÄLJUNDID Liik[31] || Keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv kokku || Kulu kokku ERIEESMÄRK nr 1[32]… || || || || || || || || || || || || || || || || Väljund nr 1 || Ühise tegevuskava sisseseadmine ja rakendamine* || 1,5/ aasta || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 7 || 10,5 Erieesmärgi nr 1 vahesumma || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 7 || 10,5 ERIEESMÄRK nr 2… || || || || || || || || || || || || || || || || Väljund nr 2 || Toetav meede || 0,200 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 35 || 7 Erieesmärgi nr 2 vahesumma || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 35 || 7 ERIEESMÄRK nr 3… || || || || || || || || || || || || || || || || Väljund nr 3 || Projektid* || 2 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 175 || 164,5 Erieesmärgi nr 3 vahesumma || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 175 || 164,5 KULUD KOKKU || || 25 || || 25 || || 25 || || 25 || || 25 || || 25 || || 25 || || 175 (*) Intelligentse elukeskkonna ühise tegevuskava tsentraliseeritud eelarve täitmise kulu toetatakse kuni 6 % ulatuses ELi rahalisest osalusest ja see sisaldab ettepaneku hindamise kulusid. (**) Eeldusel, et keskmine kogukulu projekti kohta on 4 miljonit eurot, millest 50 % kaetakse avaliku sektori vahenditest, mida rahastavad ühiselt EL ja osalevad riigid kooskõlas vastavate aastaste kulukohustuste vahelise suhtega (hinnanguliselt ca 40–50 %). 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || || || || || Personalikulud || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || || || || 1,834 Muud halduskulud || 0,180 || 0,180 || 0,180 || 0,180 || 0,180 || 0,180 || 0,180 || || || || 1,260 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 vahesumma || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || || || || 3,094 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[33] || || || || || || || || || || || Personalikulud || || || || || || || || || || || Muud halduskulud || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 || || || || 0,116 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude vahesumma || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 || || || || 0,116 KOKKU || 0,450 || 0,450 || 0,480 || 0,450 || 0,450 || 0,450 || 0,480 || || || || 3,210 Vajalikud haldusassigneeringud kaetakse peadirektoraadi assigneeringutest, mis on juba määratud meetme haldamiseks ja/või mis on peadirektoraadis ümber paigutatud, vajaduse korral koos täiendavate eraldistega, mis võidakse anda meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist. – X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnang esitada täistööaja ekvivalendina täisarvudes || 2014 || 2015 || 2016 || 2017-2020 || Kokku  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) || XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 2 || 2 || 2 || 8 || 14 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || ||  Koosseisuvälised töötajad (täistööajale taandatud töötajad )[34] || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid) || || || || || XX 01 02 02 (delegatsioonide lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, noored eksperdid, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) || || || || || XX 01 04 yy[35] || – peakorteris || || || || || – delegatsioonides || || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || Muud eelarveread (täpsustada) || || || || || KOKKU || 2 || 2 || 2 || 8 || 14 XX osutab asjakohasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadus kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Meetmest tulenevad põhiülesanded: – osalemine intelligentse elukeskkonna ühingu üldkogul komisjoni vaatlejana, 4 kahepäevast kohtumist aastas (direktori/üksusejuhi tasandil) – osalemine seminaridel ja teabeleviüritustel 3 korda aastas (üksusejuhi tasandil) – läbirääkimised toetuslepingute üle, lepingute ettevalmistamine ja toetuste maksmine koostöös sihtotstarbelise rakendusüksusega (projekti haldava ametniku tasandil + B/C assistendi tasandil) – järelevalve teostamine rakendamise üle + abi vahe- ja järelhindamisel (projekti haldava ametniku tasandil) – tegevuskava rakendamise finants- ja õigusalane auditeerimine (finantsametniku tasandil) Koosseisuväline personal || 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga. – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjakohastele eelarveridadele ja summadele. – ¨ Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[36]. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjakohastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus hõlmab minimaalset kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 || Kokku Osalevad riigid || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || || || || 175 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || || || || 175 Kaasrahastamise andmed Euroopa Liidu rahaline osalus on maksimaalselt 25 miljonit eurot aastas, eeldusel et osalevad riigid investeerivad vähemalt 25 miljonit eurot aastas ja et nende panus riigieelarvetest intelligentse elukeskkonna tegevuskavasse on vähemalt 175 miljonit eurot aastatel 2014–2020. ELi osalus tegevuskava tegevuskuludes on maksimaalselt 6 % EÜ kogupanusest tegevuskavasse. ELi osalus on esitatud fikseeritud protsendimäärana avaliku sektori kogurahastusest, mis tuleneb osalevate riiki programmidest, kuid see ei ületa mingil juhul 50 % intelligentse elukeskkonna tegevuskava riiklikust rahastamisest. See fikseeritud protsendimäär sätestatakse sihtotstarbelise juhtimisüksuse ja komisjoni vahelises lepingus ning see põhineb osalevate partnerriikide mitmeaastastel kulukohustustel ja Euroopa Liidu rahalisel osalusel. Lisaks sellele kaasrahastavad neid projekte tegevuskava raames teostatud projektikonkurssidel valitud teadus- ja arendusprojektides osalevad organisatsioonid. Eeldatakse, et need rahalised panused ulatuvad tegevuskava kestel vähemalt 300 miljoni euroni. 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. [1] Vt http://ec.europa.eu/information_society/activities/einclusion/docs/aal/interim_evaluation_report.pdf. [2] Summa on hinnanguline ja sõltub „Horisont 2020” raames kokku lepitavast lõplikust õigusaktile lisatavast finantsselgitusest ning ühiskondlike probleemide valdkonna tervishoiu, demograafiliste muutuste ja heaolu teema all sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadile eraldatavatest vahenditest. [3] ELT C , , lk… [4] KOM(2010) 2020 lõplik, 3.3. 2004. [5] ELT… [raamprogramm „Horisont 2020”]. [6] ELT L 201, 30.7.2008, lk 49. [7] ELT L 412, 30.12.2006, lk 1. [8] KOM(2010) 763 lõplik, 16.12.2010. [9] KOM(2006) 571 lõplik, 12.10.2006. [10] KOM(2010) 546 lõplik, 6.10.2012. [11] KOM(2010) 245 lõplik, 19.5.2010. [12] COM(2012) 83 final, 29.2.2012. [13] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1. [14] ELT L 362, 31.12.2012, lk 1. [15] ELT L ...., ...., lk....[raamprogramm „Horisont 2020”]. [16] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1. [17] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. [18] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1. [19] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1. [20] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. [21] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [22] Nagu osutatud finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktis a või b. [23] COM(2012) 83 final, 29.02.2012. [24] KOM(2008) 468, teadusuuringute ühine kavandamine. [25] Eelarve täitmise viise on üksikasjalikult kirjeldatud ja viited finantsmäärusele esitatud veebilehel BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [26] Nagu osutatud finantsmääruse artiklis 185. [27] Liigendatud = liigendatud assigneeringud / liigendamata = liigendamata assigneeringud. [28] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [29] Kandidaatriigid ja, kui see on asjakohane, võimalikud Lääne-Balkani kandidaatriigid. [30] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud , otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [31] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [32] Nagu kirjeldatud punktis 1.4.2 „Erieesmärgid…” [33] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [34] lepingulised töötajad, renditööjõud; riikide lähetatud eksperdid, kohalikud töötajad, noored eksperdid delegatsioonides. [35] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [36] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.