[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 11.1.2006

SEK(2006) 19 lõplik

KOMISJONI ARVAMUS

ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Ühendkuningriigis

KOMISJONI ARVAMUS

ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Ühendkuningriigis

ÜLDISED ASJAOLUD

1. Asutamislepingu artiklis 104 on sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus tagamaks, et liikmesriigid väldivad valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi tekkimist või korrigeerivad tekkinud puudujäägi. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust täpsustatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1476/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta[1], mis on üks osa stabiilsuse ja kasvu paktist. Vaatamata sellele, et suuremat osa sätetest kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes sama moodi kui teiste riikide suhtes, kes ei osale euroalas, on teatavaid Ühendkuningriigiga seotud sätteid käsitleva protokolli artiklis 5 sätestatud, et asutamislepingu artikli 104 lõike 1 kohast kohustust vältida ülemäärast valitsemissektori eelarvepuudujääki ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes, välja arvatud juhul, kui riik ühineb majandus- ja rahaliidu kolmanda etapiga[2]. Selle asemel nõutakse Ühendkuningriigilt majandus- ja rahaliidu teises etapis vastavalt asutamislepingu artikli 116 lõikele 4, et riik üritaks vältida ülemääraseid eelarvepuudujääke. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes majandusaasta põhjal (aprillist märtsini).

2. Vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 2 peab komisjon jälgima eelarvedistsipliini järgimist kahe järgmise kriteeriumi alusel: a) kas kavandatud või tegeliku eelarvepuudujäägi suhe sisemajanduse kogutoodangusse ületab 3% kontrollväärtuse (välja arvatud juhul, kui see suhe on oluliselt ja pidevalt langenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele või, kui kontrollväärtuse ületamine on ainult erandlik ja ajutine ning suhe on kontrollväärtuse lähedane); ja b) kas riigivõla suhe sisemajanduse kogutoodangusse ületab 60% kontrollväärtuse (välja arvatud juhul, kui see suhe väheneb piisavalt ning läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega).

3. Artikli 104 lõikes 3 on sätestatud, et juhul kui liikmesriik ei vasta ühele või kummalegi kriteeriumile, peab komisjon koostama ettekande. Ettekandes tuleb vastavalt eespool nimetatud määruse artikli 2 lõikele 3 ”arvesse võtta ka seda, kas eelarvepuudujääk ületab riigi investeerimiskulutusi, samuti kõiki muid asjassepuutuvaid tegureid, kaasa arvatud liikmesriigi keskpika perioodi majandus- ja eelarveseisundit". Määruses on täpsustatud ka, et lisaks sellele tuleb ettekandes pöörata asjakohast tähelepanu „ka kõikidele teistele teguritele, mis on asjaomase liikmesriigi arvates olulised, et põhjalikult ja kvalitatiivselt hinnata kontrollväärtuse ületamist, ning mida liikmesriik on komisjonile ja nõukogule esitanud“.

4. Ühendkuningriigi ametiasutuste 2005. aasta augustis esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete ja komisjoni talituste koostatud vahepealse majandushinnangu põhjal võttis komisjon 21. septembril 2005 vastu artikli 104 lõike 3 kohase ettekande Ühendkuningriigi kohta.

5. Seejärel sõnastas majandus- ja rahanduskomitee 30. septembril 2005 kooskõlas artikli 104 lõikega 4 oma arvamuse komisjoni ettekande kohta.

6. Asutamislepingu artikli 104 lõikega 5 nõutakse, et komisjon adresseeriks arvamuse nõukogule juhul, kui ta arvab, et liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk või see võib tekkida. Selleks et jõuda otsusele, kas liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk, on komisjon arvamusel, et arvesse tuleks võtta: i) komisjoni artikli 104 lõike 3 kohase ettekande järeldusi ja ii) majandus- ja rahanduskomitee arvamust ettekande kohta. Nende elementide põhjal ja arvestades komisjoni talituste 2005. aasta sügise prognoose (avaldatud 17. novembril 2005), on komisjon koostanud mitmeid tähelepanekuid Ühendkuningriigi kohta.

ÜHENDKUNINGRIIKI KÄSITLEVAD TÄHELEPANEKUD

7. Alates 1998. aasta maist, mil tühistati Ühendkuningriigi eelmine ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus, muutus valitsemissektori eelarvetasakaal 1990. aastate lõpu turvalisest ülejäägist majandusaastaks 2003/2004 puudujäägiks, mis moodustas 3,2% SKTst[3],[4], ning ületas seega asutamislepingu kontrollväärtuse esimest korda alates 1997. aastast. See areng oli samaväärne struktuurilise eelarvetasakaalu muutumisega umbes 4 protsendipunkti võrra SKTst perioodil 1999/2000 kuni 2003/2004. Nende aastate jooksul suurenes üldine valitsemissektori kulude suhe SKTsse vähem kui 40%-lt umbes 43%-le. Samal perioodil suurenes valitsemissektori kapitali kogumahutus põhivarasse 1,2%-lt 1,6%ni SKTst, majandusaastal 2002/2003 vähenes valitsemissektori võla suhe SKTsse 37,6%ni ja on suurenenud alates sellest ajast. Samal ajal toimusid muutused intressimäärades, mis viisid kõnealusel perioodil intressimaksete langemiseni 2,9%-lt 2%-le SKTst. 2003/2004. majandusaastal algatas komisjon eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse ületamise tõttu aprillis 2004 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse ja koostas asutamislepingu artikli 104 lõikele 3 vastava ettekande[5]. Kuna tol ajal leiti, et eelarvepuudujääk ületas 3% SKTst vähe ja tõenäoliselt ajutiselt, ei peetud eelarvepuudujääki ülemääraseks.

8. Majandusaastal 2004/2005 oli valitsemissektori eelarvepuudujääk vastavalt Ühendkuningriigi augustis 2005 saadetud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmetele jätkuvalt 3,2% SKTst[6], mis ületas taas 3% kontrollväärtuse. Majandusaasta 2004/2005 teatatud eelarvepuudujääk on esmapilgul usutav tõend Ühendkuningriigis ülemäärase eelarvepuudujäägi esinemise kohta asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Seetõttu võttis komisjon 21. septembril 2005 vastu asutamislepingu artikli 104 lõikele 3 vastava ettekande, milles hinnati asutamislepingu eelarvepuudujäägi ja võla kriteeriumide täitmist[7]. Ettekandes oldi arvamusel, et kuigi eelarvepuudujääk ületas asutamislepingu kontrollväärtust (3% SKTst), oli 2004/2005. majandusaasta puudujääk kontrollväärtuse lähedane. 3% kontrollväärtust ületav eelarvepuudujääk ei olnud erandlik. Eelarvepuudujääk ei olnud Ühendkuningriigi ametiasutuste kontrolli alt väljas oleva ebatavalise sündmuse tulemus ega olnud põhjustatud tõsisest majanduslangusest. 2004. aasta 3,2% majanduskasv hinnati potentsiaalset kasvu ületavaks. Sama kehtis ka 2004/2005. majandusaasta kasvu kohta. SKT lõhet 2004. aastal hinnati positiivseks. Vastavalt Ühendkuningriigi uuendatud majanduse ja eelarve vaheperspektiivile eeldati, et eelarvepuudujääk majandusaastatel 2005/2006 ja 2006/2007 on jätkuvalt suurem kui 3%.

9. Majandus- ja rahanduskomitee võttis 30. septembril 2005 vastu asutamislepingu artikli 104 lõike 4 kohase arvamuse, mis oli kooskõlas komisjoni ettekandes esitatud hinnangutega ja milles komitee oli arvamusel, et eelarvepuudujääki ei saa pidada ajutiseks. Komitee soovitas siiski, et enne ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames järgmiste sammude astumist tuleks oodata komisjoni 2005. aasta sügise prognooside koostamise lõpetamist.

10. Eeldades, et Ühendkuningriigi maksupoliitika liigub väljakuulutatud suunas, hinnatakse komisjoni talituste 2005. aasta sügise prognoosides, et eelarvepuudujääk suureneb majandusaastal 2005/2006 3,5%ni SKTst ja püsib majandusaastal 2006/2007 suuremana kui 3% SKTst. Prognoosid kinnitasid asutamislepingu artikli 104 lõikele 3 vastavas komisjoni ettekandes antud hinnangut ning majandus- ja rahanduskomitee asutamislepingu artikli 104 lõikele 4 vastavat arvamust, et nii majandusaastatel 2005/2006 kui ka 2006/2007 on eelarvepuudujääk jätkuvalt suurem kui 3% SKTst ega ole seetõttu ajutine. Kõnealused prognoosid kinnitavad, et kontrollväärtuse (3% SKTst) ületamine ei ole erandlik ega ajutine, kuigi puudujääk on kontrollväärtuse lähedane.

11. Pärast komisjoni talituste sügise prognooside avaldamist teatas Ühendkuningriik 5. detsembril parlamendile esitatud eelarve ettevalmistusaruandes fiskaalmeetmete võtmisest. Netonäitajaid silmas pidades toob Ühendkuningriigi ametiasutuste meetmete kulu võrreldes väljakuulutatud poliitika lähtejoonega (millega arvestatakse komisjoni talituste sügise prognoosides) endaga kaasa eelarvepoliitika karmistamise umbes 0,1 protsendipunkti võrra SKTst käesoleval majandusaastal ja lõdvendamise 0,1 protsendipunkti võrra SKTst majandusaastal 2006/2007. Eelarve ettevalmistusaruandes olid Ühendkuningriigi ametiasutused arvamusel, et arvatavasti on eelarvepuudujääk majandusaastal 2006/2007 väiksem kui 3%. Arvestades kõnealuseid meetmeid, mis kõik on struktuurilise iseloomuga, on komisjoni hinnang siiski, et majandusaastal 2006/2007 ületab eelarvepuudujääk jätkuvalt 3% SKTst (3,1% SKTst) ega ole seetõttu ajutine.

12. Kooskõlas asutamislepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega analüüsis komisjon oma ettekandes ka asjakohaseid tegureid. Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt võib kõnealuseid tingimusi arvestada menetluses, mille abil võetakse vastu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, ainult juhul, kui on täielikult täidetud topelttingimus: eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine. Ühendkuningriik seda tingimust ei täida. Seetõttu ei arvestata käesolevas arvamuses muude asjakohaste teguritega. Analüüsist selgub seega, et asutamislepingu eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud.

13. Vastukaaluks on valitsussektori võla suhe jätkuvalt tunduvalt allpool 60%-list kontrollväärtust (augusti ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete kohaselt oli 2004/2005. majandusaasta võla suhe SKTsse 40,8%), kuigi arvestades reaalseid ja ennustatavaid esmaseid puudujääke, on võla suhe suurenemas. Komisjoni sügise prognooside kohaselt on võla suhe majandusaastal 2007/2008 eeldatavasti ligikaudu 44,5% SKTst.

JÄRELDUS

14. Ühendkuningriigi eelarveseisundi jälgimise ja eriti artikli 104 lõikes 2 määratletud kriteeriumidele vastavuse kontrollimise tulemusel on komisjon koostanud ettekande vastavalt asutamislepingu artikli 104 lõikele 3. Arvestades oma ettekannet, majandus- ja rahanduskomitee arvamust, komisjoni talituste 2005. aasta sügise prognoose ja Ühendkuningriigi 2005. aasta detsembri eelarve ettevalmistusaruannet, on komisjon arvamusel, et Ühendkuningriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk.

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1056/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 5). Arvesse on võetud ka majandus- ja rahanduskomitee arvamust dokumendi “Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta” osas, mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu kiitis heaks 11. oktoobril 2005.

[2] http://europa.eu.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre340.html

[3] Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatis augustis 2005, puudujääk 3,3% SKTst korrigeeriti allapoole. Eurostat kinnitas Ühendkuningriigi augusti andmed 26. septembril 2005.

[4] Käesolevas dokumendis kasutatud tegelike Ühendkuningriigi valitsemissektori bilansi andmete puhul kohaldatakse Eurostati 14. juuli 2000. aasta otsust UMTS tulude jaotamise kohta. Ühendkuningriik ei ole tavaliselt kõnealust otsust kohaldanud oma riiklike valitsemissektori finantsnäitajate avaldamisel, mistõttu on võetud netolaenude saldo Eurostati andmetel umbes 0,1 protsendipunkti SKTst aastas väiksem kui Ühendkuningriigi rahvamajanduse arvepidamise kohaselt alates vastavalt aastatest 2001 ja 2001/2002.

[5] Vt http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_uk.pdf

[6] Vaatamata sellele on pärast augusti teatise avaldamist eelarvepuudujääki korrigeeritud ülespoole. 2005. aasta detsembri eelarve ettevalmistusaruandes avaldatuga kooskõlas olev eelarvepuudujääk on 3,3% SKTst.

[7] Vt http://www.ecfineuropa.cec/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_rep_uk.pdf