EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 15.12.2011 
SEK(2011) 1488 final 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Mittediskrimineerivad pärandimaksusüsteemid: ELi kohtupraktikast tulenevad 
põhimõtted  
Lisatud dokumendile 
KOMISJONI SOOVITUS 
pärandi topeltmaksustamise vähendamise kohta 
{C(2011) 8819 final} 
{SEC(2011) 1489 final} {SEC(2011) 1490 final} 
 
 
EN  EN Käesolev dokument on Euroopa Komisjoni tal ituste töödokument ja on ette nähtud üksnes 
teavitamiseks. Sellega ei väljendata komisj oni praegust või tulevast ametlikku seisukohta 
käsitletava teema kohta. 
1. SISSEJUHATUS JA TAUST  
 
Kaheksateist ELi liikmesriiki kohaldavad pä rast isiku surma makse, samas kui üheksa 
liikmesriiki (Austria, Eesti, Küpros, Läti, Malta, Portugal, Rootsi, Rumeenia ja Slovakkia) ei 
kohalda pärandimaksu, kuigi osa neist maksustava d pärandit muude maks ueeskirjade raames. 
 Osa liikmesriike kohaldab pärandimaksu pärijate suhtes ja sel juhul on maksustatav sündmus pärandi saaja rikastumine. Osa aga kohaldab maks u vara põhjal, st et maksustatav sündmus on 
vara üleminek. Käesolevas dokumendis kasutata v mõiste „pärandimaks” hõlmab nii vara kui 
ka kasusaajate suhtes pärast isiku surma kohaldatavaid makse.   Lihtsuse huvides hõlmab käesolevas dokume ndis kasutatav mõiste „pärandimaks” ka 
kinkemakse. Kinke tehakse sageli hilisemate pärandite ennetamiseks ning selliseid kinke 
maksustatakse paljudes liikmesriikides samade eeskirjade kohaselt nagu pärandit. Lisaks käsitletakse pärandi- ja kinkemakse Euroopa  Liidu Kohtu (edaspidi „Euroopa Kohus”) 
kohtupraktikas samade kriteeriumide alusel.  Komisjoni mõjuhinnangus, milles käsitletakse piiriüleste pärandiprobleemide lahendusi,
1 
osutatakse, et üha rohkem ELi kodanikke kolib oma eluaja jooksul  Euroopa Liidu piires ühest 
riigist teise elama, töötama ja pensionipõlve  pidama ning nad ostavad vara ja teevad 
investeeringuid muudes riik ides kui oma koduriigis. 
 Komisjoni mõjuhinnangust nähtub üh tlasi, et kodanikel ja ettevõtjatel võib tekkida kahte liiki 
piiriüleseid pärandimaksuprobleeme – liikmesr iigi pärandimaksueeskirjade diskrimineeriv 
kohaldamine ning ühe pärandi tope lt- või mitmekordse maksustamise kõrvaldamata jätmine. 
Nimetatud probleemid võivad takistada ELi ko danikel saada täielikku kasu oma õigusest 
Euroopa Liidu piires vabalt li ikuda ja tegutseda ning tekita da probleeme väikeettevõtete 
üleminekul omanike surma korral.  Käesolevas dokumendis uuritakse diskrimi neerimise probleemi. Topeltmaksustamise 
küsimust käsitletakse soovituses, mille komisjon võttis vastu samal päeval, mil avaldati käesolev dokument
2. 
 ELi kehtivate õigusaktide kohaselt on liikmesriikidel  ja nende poliitilistel allüksustel ulatuslik 
vabadus kujundada oma maksusüsteeme ning jaotada omavahel maksustamispädevust.   Siiski peavad nad rakendama kõnealust päde vust kooskõlas ELi õigusaktidega. See tähendab, 
et liikmesriikide maksusüsteemid peavad järg ima põhivabadusi, eelkõige isikute, töötajate, 
teenuste ja kapitali vaba liikumist ning asutam isvabadust (vastavalt Eu roopa Liidu toimimise 
                                                
 
1  Mõjuhinnang, milles käsitletakse piiriüleste pärandiprobleemide lahendusi – viide lisatakse siis, kui see 
on kättesaadav . 
2  Vt komisjoni soovitus pärandi topeltmaksustamise kõrvaldamise kohta – viide lisatakse siis, kui see on 
kättesaadav . 
 
 
EN  EN lepingu artiklitele 21, 45, 56, 63 ja 49) käsitleva id eeskirju, ning üldpõhimõtet, mis keelab 
diskrimineerimise kodakondsuse alusel ( ELi toimimise lepingu artikkel 18)3.  
 ELi toimimise lepingu artikli 21 kohaselt on ELi kodanikel õigus liikmesr iikide territooriumil 
vabalt liikuda ja elada. Üldise määratlu se kohaselt võimaldab  kõnealune vabadus ühe 
liikmesriigi kodanikel (olenemata sellest, ka s nad on majanduslikult aktiivsed või mitte) 
reisida teise liikmesriiki ning seal  alaliselt või ajutiselt elada.  ELi toimimise lepingu artikliga 
18 tagatakse, et vaba liikumise õigust kasuta vaid kodanikke ei või diskrimineerida nende 
kodakondsuse alusel.   Asutamisvabaduse põhimõte tugineb ELi toim imise lepingu artiklitele 49–55. Nimetatud 
sätetega võimaldatakse majandustegevuses osalej al, olenemata sellest, kas tegemist on isiku 
või ettevõtjaga, tegeleda majandustegevusega stab iilsel ja püsival v iisil ühes või enamas 
liikmesriigis. Kõnealuseid sätteid kohaldatakse ka siis, kui aktsionäril on märkimisväärne kogus aktsiaid, mis annavad talle õigu se kontrollida ettevõtja tegevust. 
 Kapitali vaba liikumine, nagu on sätestat ud ELi toimimise lepingu  artiklis 63, on kõige 
olulisem vabadus pärandi maksustamise val dkonnas, kuna pärandimaksu käsitlevad Euroopa 
Kohtu otsused põhinevad peamiselt sellel vabadusel. Kohus on korduvalt kinnitanud, et 
pärand, mis hõlmab surnud isiku vara üleminekut  ühele või mitmele isikule, on kapitali 
liikumine ELi toimimise lepingu artikli 63 tähe nduses, välja arvatud juhtudel, kui pärandi 
osad asuvad ühe liikmesriigi piires.  Siseturul on äärmiselt oluline, et liikmesr iigid ei takistaks põhiv abaduste kasutamist, 
diskrimineerides piiriülese pärandamise juhtumeid riigisiseste juhtumitega võrreldes. Mittediskrimineerimise põhimõte on asutamisle pingus sätestatud vaba duste keskne osa. 
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt võib di skrimineerimine tuleneda sellest, et 
võrreldavaid olukordi käsitletakse  erinevalt või erin evaid olukordi käsitl etakse sarnaselt. 
Selleks et erinevat käsitlemist võimaldav si seriiklik kord oleks asutamislepingus sätestatud 
vabadustega kooskõlas, peab see hõlmama olukordi, mis ei ole objektiivselt võrreldavad, või 
see peab olema põhjendatud olulise avaliku huvi ga. Lisaks ei või kõne alune siseriiklik kord 
olla mingil juhul piiravam, kui on vaja soovita va eesmärgi saavutamiseks. Teisisõnu, see peab 
olema proportsionaalne.   Viimastel aastatel on piiriülese päranda mise juhtumitega seotud maksualase 
diskrimineerimise probleemid üha enam esile  kerkinud. Komisjonil on laekunud kaebuste ja 
omapoolsete juurdluste alusel olnud põhjust algatada rikkumismenetlusi mitme liikmesriigi suhtes seoses nende õigusaktide aspektidega.   Lisaks on Euroopa Kohus alates 2003. aastast  uurinud liikmesriikide pärandimaksueeskirju 
kümnel siseriiklike kohtute esit atud juhul. Kaheksal juhul kümnest otsustas Euroopa Kohus, 
et asjaomaste liikmesriikide pärandi- ja ki nkemaksuseadustega rikuti ELi kapitali vaba 
liikumise ja/või asutamisvabaduse eeskirju.  Euroopa Kohus käsitles pärandimaksu eeskirju kohtuasjas, mis hõlmas suurema 
pärandimaksu kohaldamist teiste liikmesriikid e mittetulundusühingutel e tehtavate annakute 
suhtes.   
                                                
 
3  Mis tahes valikuline eelis pärandi hulka kuuluva e ttevõtja vara erineva maksustamise näol peaks olema 
kooskõlas ELi konkurentsieeskirjadega. 
 
EN  EN Kõnealuste kohtuotsustega on toodud nimetatud küsim usse teatavat selgust ja kindlust. Siiski 
ei pruugi paljudel juhtudel olla täiesti selge,  millist mõju peaks ühe liikmesriigi õigusakte 
käsitlev otsus avaldama teise liikmesriigi õigusak tidele.  Isegi kui liikme sriigid võtavad otsuse 
tulemusena vastu uued maksueeskirjad, võivad nad seda teha vägagi  erineval viisil. 
 Üksikjuhtumitega seotud kohtuotsused ei pr uugi ELi kodanikele selgitada, milliseid 
põhimõtteid peavad liikmesriigid piiriü lest pärandit maksustades järgima.  
 Seepärast näib asjakohane säte stada kohtupraktik ast tulenevad 
mittediskrimineerimispõhimõtted, mida pärandi maksustamise süsteemide puhul tuleks järgida. ELi kodanikele selliste eeskirjade selg itamine, mida liikmesrii gid peavad piiriülest 
pärandit maksustades järgima, aitaks parandada põhiõiguste toimimist. Samuti oleks see liikmesriikidele abiks, kui nad viivad oma pära ndimaksusätted vastavusse ELi õigusaktidega.  
 Järgnevates peatükkides antakse ülevaade pärandi- ja kinkema ksudega seotud tähtsamatest 
kohtuotsustest ning sellest kohtupraktik ast tulenevatest põhimõtetest.  
 Alustuseks võib märkida, et kuigi residente ja  mitteresidente võib r eeglina otseste maksudega 
seoses kohelda erinevalt, kui  seda õigustavad erinevad as jaolud, siis Euroopa Kohus on 
enamikus pärandimaksu käsitlevates otsustes le idnud, et residente ja mitteresidente tuleks 
kohelda võrdselt.  
 
2. A
SJAKOHASE KOHTUPRAKTIKA ÜLDANALÜÜS  
 
2.1  Kohtuasjad, kus Euroopa Kohus leid is, et liikmesriikide pärandi- ja 
kinkemaksuseadused ei ole ELi õigusaktidega vastavuses  
 
 
2.1.1. Barbier ' kohtuasi (C-364/01) 
 
Selles kohtuasjas otsustas kohus, et liikmesrii k ei või kohaldada pärandimaksueeskirju, 
millega lubatakse maksustamise eesmärgil teha pärandvara väärtusest teatavaid 
mahaarvamisi, kui surnud isik elas surma ajal kõnealuses liikmesriigis, kuid keeldutakse 
sellest, kui surnud isik elas enne  surma mõnes teises liikmesriigis. 
 
Selles kohtuasjas otsustas kohus, et „pärand” jääb kapitali vaba liikumise sätete reguleerimisalasse, kui pärandi moodustavad os ad asuvad teistes l iikmesriikides. Tuleb 
märkida, et pärandit käsitlevat e kapitali vaba liikumise sätete  kohaldatavuseks ei ole vaja 
arvesse võtta seda, kas isikud ise osal evad piiriüleses majandustegevuses.  
 Selles kohtuasjas otsustas kohus, et on ELi õiguse vastane, kui asjaomases liikmesriigis asuva kinnisasja väärtuse hindamisel on maksukohtlemine  erinev sõltuvalt sellest, kas surnud isik 
oli surma ajal kõnealuse liikmesriigi resident. Sel juhul tuleks varaga seotud kohustuse 
väärtust võtta maksustamise eesmärgil arvesse  surnud isiku elukohaliikmesriigist sõltumata.  
 Lisaks esitas Euroopa kohus põhireegli, millega teha kindlaks, kas siseriiklikud sätted võivad 
sisaldada kapitali vaba liikumise piirangut  pärandimaksu valdkonnas. Liikmesriigil on 
keelatud kohaldada meedet, mille tulemusel vä hendatakse teise liikmesriigi residendile 
kuuluva pärandvara väärtust suuremas ulatuses kui sama liikmesriigi residendile kuuluva vara 
 
EN  EN väärtust. Euroopa Kohus on järgin ud seda loogikat pärandi- ja kinkemaksu käsitlevates kõigis 
järgnevates kohtuotsustes.  Ka selgitas Euroopa Kohus, et kui hinnata kse siseriiklikku pärand imaksu käsitlevate 
õigusaktide vastavust ELi õigusele, ei ole ol uline, kas muu kui elukohaliikmesriik on andnud 
ühepoolselt maksueelise. Seda loogikat järgiti ka järgnevates kohtuotsustes. 
 Euroopa Kohus ei arutanud se da kohtuasja konkreetselt alus lepingu kohase isikute vaba 
liikumise õiguse valguses. Samas märkis ta, et pärandimaksud kuuluvad nende küsimuste 
hulka, mida liikmesriigi elanik võtab põhjendatult arvesse, kui ta teeb otsuse, kas kasutada 
aluslepingu kohast isikute vaba liikumise õigust.    
2.1.2. Maria Geurtsi  kohtuasi (C-464/05) 
 
 
Selles kohtuasjas leidis kohus, et on diskrimineeriv kohelda pere ettevõtte omanikku ja pärast 
tema surma omaniku pärijaid erinevalt tulenevalt  sellest, kas kõnealune ettevõte võttis tööle 
töötajaid asjaomases liikmesriigis või mõnes muus liikmesriigis.  
 
Asjakohase siseriikliku õigusak tiga anti pärandimaksust vabastus  väikeste pereettevõtete 
osaluste puhul tingimusel, et se lline ettevõte võttis tööle miinimumarvu töötajaid kõnealuses 
liikmesriigis.   Selles kohtuasjas arutas Euroopa Kohus asja kohast õigusakti üksnes asutamisvabaduse 
valguses. See oli nii, kuna õigusakti kohalda ti üksnes siis, kui pere ettevõtte osalusest 
vähemalt 50 % kuulus surmale eelnenud kolme aasta  jooksul katkematult pärandajale ja/või 
tema lähisugulastele. Euroopa Kohus leidis, et sellise suurusega osalus andis kõnealustele isikutele mõjuvõimu asjaomase äriühingu otsust e üle ja võimaldas ne il selle tegevuse üle 
otsustada. Ka leidis Euroopa Kohus, et kõn ealuse õigusakti piirav mõju kapitali vabale 
liikumisele on ettevõtte piiriülesest asutamisest tulenev vältimatu mõju.   Euroopa Kohus otsustas, et liikmesriik ei s aa keelduda andmast pärandimaksust vabastust 
sellisele pereettevõttele, kes võtt is tööle vähemalt viis töötajat teises liikmesriigis, kui ta 
lubaks sellist pärandimaksust vabastamist, kui need viis tö ötajat oleksid olnud võetud tööle 
samas liikmesriigis. 
 
 
2.1.3.  Jägeri  kohtuasi (C-256/06)  
 
Selles kohtuasjas otsustas Euroopa  Kohus, et välismaal asuvat pärandvara ei tohiks hinnata 
vähem soodsalt kui kodum aal asuvat pärandvara. 
 
Jägeri  kohtuasi hõlmas teises liikmesriigis asuvat e varade vähem soodsat maksukohtlemist 
elukohaliikmesriigis.   Euroopa Kohus otsustas, et kapitali vaba liikum ist käsitlevate sätete kohaselt ei ole lubatud 
liikmesriigi õigusaktid, mille kohaselt kohaldatakse  kõnealuses liikmesriigis asuvate varade 
suhtes eriti soodsat hindamissü steemi ja osalist maksuvabastust võrreldes teises  liikmesriigis 
asuvate varadega, mida hinnatakse õiglasel tur uväärtusel põhinevate tavapäraste eeskirjade 
 
EN  EN alusel. Kuna maksuarvestus oli otseselt seotud va ra väärtusega, ei olnud objektiivselt võttes 
tegemist erineva olukorraga, mis oleks õigustanud ebavõrdset maksukohtlemist.  
 
 
2.1.4. Eckelkampi  kohtuasi (C-11/07) ja Arens-Sikkeni  kohtuasi (C-43/07) 
 
Nendes kohtuasjades leidis Eu roopa Kohus, et see on ELi õigusega vastuolus, kui 
pärandimaksu ja vara ülemineku maksu arvest amisel kasutatakse erinevaid maksueeskirju 
sõltuvalt sellest, kas surnud isik elas surma aj al kõnealuses liikmesriigis või välismaal.  
 
Euroopa Kohus otsustas Eckelkampi kohtuasjas, et on ebaseaduslik, kui liikmesriik ei luba 
arvata vara väärtusest maha hüpoteegiga seotud ta susid üksnes seepärast, et surma ajal elas 
inimene, kelle pärandvara valitsetakse, teises liikmesriigis.  
 
Euroopa Kohus otsustas Arens-Sikkeni kohtua sjas, et see on ELi õigusega vastuolus, kui 
pärijal on õigus arvata pärandiks  saadud varaga seotud võlgu maha üksnes si is, kui isik, kelle 
pärandit valitsetakse, elas surma ajal selles liikmesriigis, kus vara asub.  
 
Mõlemad kohtuasjad on seotud pärandimaksu arvestamise meetodiga ning nendes käsitleti 
Barbier' kohtuasjaga sarnaseid olukordi.   Eckelkampi kohtuasjas otsustas Euroopa Kohus , et võlgade ja kohustuste mahaarvamisest 
keeldumine on kapitali vaba liikumist käsitleva te sätete rikkumine. Asjaomane liikmesriik 
keeldus tasuda tuleva pärandimaksu arvutamisel  arvesse võtmast pärandiga seotud võlgu ja 
kohustusi, kui pärandaja ei elanud surma ajal  kõnealuses liikmesriigis. Samas oleks ta 
lubanud kõnealused võlad ja kohustused maha arva ta, kui pärandaja oleks surma ajal olnud 
kõnealuse liikmesriigi resident. Euroopa Kohus mä rkis, et kuna asjaomase õigusakti kohaselt 
oli pärandimaksu ja vara ülemineku maksu arve stamine otseselt seotud kinnisasja väärtusega, 
ei olnud tegemist erinevate olukordadega, mis oleksid õigustanud asjaomases liikmesriigis 
asuva kinnisasja ebavõrdset maksukohtlemist tu lenevalt kohast, kus su rnud isik elas surma 
ajal.   Arens-Sikkeni kohtuasja puhul jäeti vara elus olevale abikaasale, kes pidi vanemate 
testamendis ettenähtud pärandi jagamise tõttu maksma igale lapsele kuuluva pärandvara osa 
sularahas välja. Elusoleva abikaasa kompensat sioonivõlgasid oma laste ees ei võetud vara 
ülemineku maksu arvestamisel arvesse. Kui pärandaja oleks surma ajal olnud kõnealuse 
liikmesriigi resident, oleks selline mahaarvami ne olnud võimalik. Euroopa Kohus otsustas, et 
selline erinev kohtlemine on vastuolus kapitali vaba liikumisega.  
2.1.5. Mattneri  kohtuasi (C-510/08)  
 
Euroopa Kohus otsustas, et see on kapitali va ba liikumisega vastuolus, kui kinkemaksu (ja 
pärandimaksu) käsitlevate sätete kohaselt on kinkija lastele antav maksuvabastus väiksem 
juhul, kui kõik osapooled on mitteresidendid, võ rreldes juhtumiga, mille puhul neist üks on 
resident.  Selles kohtuasjas laiendas Euroopa Kohus om a kohtupraktikat, mille ta oli välja kujundanud 
pärandimaksude ja siseriiklike kinkemaksude valdkonnas.   
 
EN  EN Kõnealune juhtum hõlmas maksustavas liikmesriig is asuva maa kinkimist . Nii kinkija kui ka 
kingisaaja (kinkija laps) olid ühe  teise liikmesriigi residendid. 
 Asjaomase siseriikliku õigusaktiga eristati  juhtumeid, mille puhul maksumaksjal oli piiratud 
maksukohustus (st kui kinkija ja kingisaaja olid mõlemad kingituse tegemise ajal mõne teise 
liikmesriigi residendid), ja juhtumeid, mille puhul maksumaksjal oli piiramatu  
maksukohustus (st kui vähemal üks neist oli ma ksustava liikmesriigi resident). Viimasena 
nimetatud juhul oli õigusaktiga ette nähtud üs na suur maksuvabastus, kui kingitusi tehti 
vanemate ja laste vahel, samal ajal kui maksuvabastus oli esimesena nimetatud juhul tunduvalt väiksem.  
 Euroopa Kohus ei leidnud nende kahe juhtumi vahel objektiivset erinevust, millega erinev kohtlemine oleks olnud põhjendatav. Peale se lle arutas Euroopa Kohus mitut esitatud 
põhjendust, nimelt et sama maksumaksja ei s aaks sama maksueelist kaks korda, et mitme 
kingituse tegemisega ei hoidutaks piirmäärad est kõrvale ning et ta gatakse siseriikliku 
maksusüsteemi järjepidevus. Euroopa Kohus  siiski ei nõustunud ühegi põhjendusega. 
  
2.1.6. Halley  kohtuasi (C-132/10) 
 
Selles kohtuasjas leidis Euroopa Kohus, et on diskrimineeriv kehtestada pärandimaksu 
määramisel erinev aegumistähtaeg äriühingu nime liste aktsiate hindamiseks sõltuvalt sellest, 
kas pärandaja oli aktsionär aktsiad emiteerinud är iühingus, mille juhtimise tegelik keskus asus 
maksustavas liikmesriigis või mõnes muus liikmesriigis. 
 
Selle kohtuasja puhul sisaldas pärandvara sellis e äriühingu aktsiaid, mille juhtimise tegelik 
keskus oli muus kui maksustavas liikmesriigis, ning need võõrandati maksustavas liikmesriigis asuvale pärijale pärandamise teel.   Maksustava liikmesriigi siseriikliku õigusaktiga on ette nähtud, et asjaomase liikmesriigi maksuhaldur võib nõuda kõnealuses riigis asuvat ele teatavatele varadele eksperdihinnangu 
andmist, et teha kindlaks, kas pärandimaksu  deklaratsioonil on nende väärtus esitatud liiga 
väikesena. Aegumistähtaeg, mille jooksul ma ksuhalduril oli õigus nõuda vara väärtusele 
eksperdihinnangu andmist ja suurendada seejärel maksmisele kuuluvat pärandimaksu summat, oli kaks aastat alates pärandimak su deklaratsiooni esitamise kuupäevast.   
 Samas ei olnud sellise äriühingu aktsiate puhul, mille juhtimise tegelik keskus oli muus kui 
maksustavas liikmesriigis, võimalik eksperdihinn angut anda ja maksuhalduril oli võimalik 
esitada nõue liiga väik ese väärtuse kohta koos pärandima ksu summa suurendamisega ning 
intresside ja rahatrahvidega tunduvalt pikema ajavahemiku jooks ul, st kuni 10 aasta jooksul. 
 Euroopa Kohus märkis, et see õigusakt on va stuolus kapitali vaba liikumist käsitlevate 
sätetega, sest pikema aegumistähtaja kohaldamin e nende pärijate suhtes, kellel on aktsiaid 
äriühingus, mille tegeliku juhtimise keskus on välismaal, võib takistada maksustava 
liikmesriigi residente investeerimast varadesse,  mis asuvad väljaspool kõnealust liikmesriiki, 
või säilitada selliseid investeeri nguid. Kõnealuste resi dentide pärijate jaoks  kestab ebakindlus 
kauem, kuna nad ei tea, kas maksu summat korrigeeritakse või mitte.  
 Euroopa Kohus ei leidnud sellis ele kapitali vaba liikumise piir angule ühtegi põhjendust, eriti 
seepärast, et kümne aasta pikkune ajavahem ik ei põhinenud ajal, mis kulub selleks, et 
 
EN  EN kasutada maksuhalduritevahelise vastastikuse abi mehhanisme või muid viise, et teha kindlaks 
kõnealuste aktsiate väärtus.   
2.2  Kohtuasjad, mille puhul Euroopa Kohus le idis, et liikmesriikides kohaldatavad 
pärandimaksu käsitlevad õigusakt id on ELi õigusega kooskõlas  
 
 
2.2.1. Van Hilten-van Der Heijdeni  kohtuasi (C-513/03) 
 
 
Selles kohtuasjas otsustas Eur oopa Kohus, et eeskiri, mille kohaselt maksustatakse teatavast 
liikmesriigist lahkunud ja sealt lahkumise järe l 10 aasta jooksul surnud kodaniku pärandvara 
selliselt, nagu seda oleks tehtud siis, kui ta ol eks jätkanud kõnealuses li ikmesriigis elamist, ei 
ole vastuolus kapitali vaba liikumist käsitlevate sätetega. Oluline tegur oli see, et kõnealuse 
eeskirjaga ei eristatud residente ja mitteresidente. 
 
Asjaomase kahe liikmesriigi vahel sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepingu kohaselt 
maksustatakse teatavast liikmesriigist lahkunu d ja sealt lahkumise järel 10 aasta jooksul 
surnud kodaniku pärandvara selliselt, nagu seda  oleks tehtud siis, kui ta oleks jätkanud 
kõnealuses liikmesriigis elamist. Topeltmaksust amise vältimise lepingus oli ka märgitud, et 
maksustav riik vähendab teises riigis asuvast  elukohast tulenevalt tasumisele kuuluva maksu 
summat.   Leiti et asjaomased sätted ei ole diskrimineerivad, sest erinevalt Barbier'  kohtuasjast ei 
eristatud nende sätetega maks umaksjaid tulenevalt nende elukoha st. Pigem tagati sätetega, et 
nende kodanike pärandvara, kes olid asunud elama välismaale, koheldi samamoodi nagu 
nende kodanike pärandvara, kes olid jää nud elama asjaomasesse liikmesriiki.  
 Euroopa Kohus väitis, et sellise õigusaktiga ei takistata nendel kodanikel, kes olid asunud 
elama välismaale, ega ka nendel kodanikel, ke s jäid elama maksustavasse liikmesriiki, 
tegemast investeeringuid maks ustavasse liikmesriiki. Kõneal use õigusaktiga ei vähendata 
selle kodaniku pärandvara väärtust, kes oli as unud elama välismaale. Nagu kohus märkis, on 
liikmesriigid vabad määrama kindlaks maksustamispädevuse jaotumise kriteeriumid, kui seda valdkonda ei ole ühtlustatud. Selles  kontekstis võivad nad kurita rvitusvastase meetmena ette 
näha residentsuse laiendatud mõiste.  
  
 
2.2.2. Blocki kohtuasi (C-67/08)  
 
Selles kohtuasjas järeldas Euroopa Kohus, et liikmesriik ei ole kohustatud pärandi 
topeltmaksustamist kõrvaldama (näiteks ar vates välismaal makstud pärandimaksu oma 
pärandimaksust maha), kui see tuleneb liik mesriikide maksusuveräänsuse paralleelsest 
kasutamisest. 
 
Blocki  kohtuasjas pidi Euroopa Kohus otsustama, kas siseriiklik õigusakt, millega ei ole ette 
nähtud teises liikmesriigis makstud pärandimaksu mahaarvestamist pärija elukohaliikmesriigis makstud pärandimaksust, on kooskõlas kapitali vaba liikumist käsitlevate 
sätetega.  
 
EN  EN  
See kohtuasi erineb juba arutatud kohtuasjadest selles osas, et see ei hõlma ühe liikmesriigi pärandimaksusüsteemi, vaid see hõlmab kahe li ikmesriigi maksustamispädevuse paralleelset 
kasutamist.   Nii pärija kui ka surnud is ik olid sama liikmesriigi resi dendid, kuid pärandvara vallasvara 
asus teises liikmesriigis ja seda maksusta ti seal ja ka pärijate elukohaliikmesriigis. 
 Euroopa Kohus otsustas, et erinevate seot use kriteeriumide kasutamine pärandimaksu 
arvestamisel vahetusvõlakirjadelt ei ole ELi  õigusega vastuolus, sest ELi õiguse praeguses 
etapis ei ole ELi tasandil üldist kriteeriumi , mille alusel jagatakse liikmesriikide vahel 
pädevus kõrvaldada topeltmaksust amine Euroopa Liidu piires.  
 
Seega on liikmesriigid vabad määrama kindlaks otsese maksustamise eeskirjad, sh seotuse 
kriteeriumid, mille alusel isikut või tulu ma ksustatakse asjaomase riigi territooriumil.  
 Peale selle ei ole nad kohustatud kohandama e nda maksusüsteemi teiste liikmesriikide 
erinevate süsteemidega, et kõrvaldada kõnealuste liikmesriikide maksusuveräänsuse paralleelsest kasutamist tulev topeltmaksusta mine. Eelkõige ei pea nad välismaal makstud 
pärandimaksu oma pärandimaksust maha arvama.  
 
 2.3.  Muud asjakohased kohtuasjad – välismaiste mittetulundusühingute 
maksukohtlemine  
  
Missionswerk Werner Heukelbachi kohtuasjas (C-25/10) otsustas Euroopa Kohus, et teatavat 
pärandimaksu eelist kodumaistele mittetulundusühingutele andev liikmesriik peab 
maksustamise eesmärgil kohtlema välismaiseid mittetulundusühinguid samamoodi, kui need 
vastavad kõnealuse liikmesriigi ma ksueelise andmise tingimustele. 
 
Euroopa Kohus oli varasemalt arutanud seda, kuidas liikmesriigid kohtlevad maksustamise 
eesmärgil neid mittetulundusühinguid, kes asuvad teistes liikmesriikid es, ja sellistele 
üksustele tehtavaid kingitusi. Staufferi  kohtuasjas(C-386/04) käsitl eti esimest hüpoteesi ja 
Persche kohtuasjas (C-318/07) teist hüpoteesi. Mõlemas kohtuasj as otsustas Euroopa Kohus, 
et siseriiklikud maksusätted, millega diskrimi neeritakse välismaiseid mittetulundusühinguid, 
ei ole kooskõlas kap itali vaba liikumist käsitlevate sätetega.  
 Missionswerk Werner Heukelbachi kohtuasj as laiendas Euroopa Kohus kõnealustes 
varasemates kohtuotsustes esitatud mittediskrimineerimise põhimõtteid pärandimaksu käsitlevatele liikmesriikide õigusaktidele. Koht uasi käsitles vähendatud määra kohaldamist 
maksu puhul, mis tuleb tasuda annakult, mille saab mittetulundusühing. Kõnealuses 
siseriiklikus õigusaktis osutati, et vähenda tud määra kohaldati üksn es siis, kui ühingu 
tegevuse keskus oli kas maksustavas liikmesr iigis või liikmesriigis, kus surnud isik oma 
surma ajal elas või töötas või kus ta oli varem tegelikult elanud või kus oli olnud tema 
töökoht.   Euroopa Kohus otsustas, et selline õigu sakt läheb vastuollu artikliga 63, kui 
mittetulundusühinguna asutamisliikmesriigis tunnustatud ühing täidab ka sarnaste organisatsioonide suhtes maksus tavas liikmesriigis kohaldatavad tingimused. Leiti et asjaolu, 
 
EN  EN et välismaise mittetulundusühingu tegevuse keskus ei ole kõnealuses liikmesriigis ega 
liikmesriigis, kus surnud isik oli tö ötanud või elanud, ei olnud oluline. 
3. KOHTUPRAKTIKAST TULENEVAD PÕHIMÕTTED  
 
Asjakohase kohtupraktika põhimõtted võib koonda da järgmiste pealkirjade alla. 
 
Piiriülese pärandi moodustavate varade geograafiline seotus  
 
1. Liikmesriikides kohaldatavate pärandimaksu kä sitlevate sätetega piiratakse kapitali 
vaba liikumist, kui nendega nähakse et te pärandi moodustavate varade erinev 
maksukohtlemine sõltuvalt sellest, kas nendel varadel on kõnealune seos asjaomase riigi territooriumiga, st need asuvad s eal. See tähendab muu hulgas järgmist. 
 
a. Hindamismeetodid ei või välismaal asuva te varade puhul olla vähem soodsad.  
 
b. Välismaal asuvate varadega seotud võlg ade/kohustuste mahaarvamise suhtes ei 
tohiks kohaldada piiranguid, kui asjaomases riigis asuvate varade suhtes ei 
kohaldata piiranguid. 
 c. Liikmesriikides kohaldatavate pärandimaksu sätetega ei või ette näha kõrgemat 
pärandimaksumäära välismaal asuvate päritud varade jaoks. 
 d. Liikmesriigid ei või kehtestada erinevaid aegumistähtaegu nimeliste aktsiate 
maksustamise eesmärgil ümberhindamiseks sõltuvalt aktsiad emiteerinud äriühingu tegeliku juhtimise keskuse asukohast.  
 
2. Selle aluseks olevate põhimõtetega võidakse muu hulgas keelata sellise 
pärandimaksu kohaldamine:  a. mis on välisbörsidel registreeritud ak tsiate või välismaal asuva äriühingu 
aktsiate puhul vähem soodne võrreldes  kodumaistel börside l registreeritud 
aktsiate või kodumaiste äriühingute aktsiatega.  
 b. millega seatakse soodsamasse olukorda pärandi osana siseriiklike 
pensionikindlustusandjate tehtud maksed  kui välismaiste kindlustuseandjate 
maksed samas olukorras;  
 
c. mis on vähem soodne teiste liikmesr iikide emiteeritud riig ivõlakirjade puhul 
kui maksustava liikmesriigi enda emite eritud sarnaste võlakirjade puhul.  
  
Piiriülese pärandiga seotud isikute residentsus
 
 
 
2. Liikmesriikides kohaldatavad pärandimaksusätted on ELi õigusega vastuolus, kui 
nendega on kingituste või pärandi puhul ette nähtud suurem maksuvabastus 
residentidele kui mitteresidentidele, kui residendid ja mitteresidendid on võrreldavas olukorras.   
 
 
EN  EN Sõltuvalt juhtumist võib see tähendada muu hu lgas, et liikmesriigid ei või ette näha 
väiksemat pärandimaksust vabastust üksnes seetõtt u, et surnud isik ja pärija olid/ ei ole 
sellist maksuvabastust andva  liikmesriigi residendid. 
 
3. Päritud aktsiate väärtuse kindlakstegemis el on vastuolus ELi õigusega lubada teha 
mahaarvamisi üksnes siis, kui surnud isik elas maksustavas liikmesriigis. 
 
See võib muu hulgas tähendada, et liikmesriikides kohaldatavad pärandimaksusätted ei ole ELi õigusega kooskõlas, kui nendega  piiratakse mitteresidentide päritud 
varadega seotud võlgade ja kohustuste mah aarvamist, kui selliseid piiranguid ei 
kohaldata residentide päritud varade suhtes.  
 
4. Üldiselt ja objektiivsete põhjenduste puudumisel  leitakse, et liikmesriikide sätted ei 
ole kooskõlas kapitali vaba liikumisega, kui  nendega on ette nähtud mitteresidentidest 
pärijate või surnud isiku vähem s oodne kohtlemine pärandimaksu puhul. 
 
 
Selliste ettevõtjate nagu VKEde maksustamine pärandimaksuga
 
 
5. Liikmesriigid ei või ettevõtjaid pärandi maksustamisel soodsamalt kohelda, seades 
tingimuseks, et äritegevust teostatakse või selle teostamist jätkatakse riigisiseselt. 
 6. Liikmesriigid ei või ette nä ha, et päritud ettevõtte suht es kohaldatakse vähem soodsat 
maksu üksnes seepärast, et selle  töötajad asuvad välismaal. 
 7. Ettevõtjatele antav pärandimaksusoodustu s, nt maksuvabastus või eriline 
maksusoodustus pere- ja väikeettevõtete ülem inekul isiku surma korral, tuleks ette 
näha samal viisil nii nendele pärijatele, ke s ei ole maksuvabastust andva liikmesriigi 
residendid, kui ka resi dentidest pärijatele. 
 
 
Mittetulundusühingute maksustamine pärandimaksuga
 
 
8. Liikmesriikides kehtivate pärandimaksusätetega ei või kohelda mittetulundusühingule 
tehtavaid annakuid vähem soodsalt üksnes seetõttu, et mittetulundusühing asub mõnes muus liikmesriigis kui maksustav liikmesriik. 
  
4. J
ÄRELDUSED  
Pärandimaksu valdkonnas on mittediskrimi neerimise põhimõtted kohtupraktikaga juba 
kindlaks määratud. Euroopa Kohtul võidakse tu levikus paluda uurida muid seni veel 
lahendamata olukordi, mille puhul kohaldatavate õigusaktidega eristatakse siseriiklikke olukordi ja piiriülese elemendiga  olukordi. Samas on juba selge, et siseriiklike ja piiriüleste 
olukordade selge eristamine ei ole kooskõlas ELi õigusega, kui kõnealuste olukordade puhul 
puudub objektiivne asjakohane erinevus või põhj endus, mis on seotud oluliste avalikku huvi 
hõlmavate nõuetega.  ELi elanikel on õigus pöörduda kohtusse, kui nad leiavad, et liikmesriigi ja ELi õiguse 
kohased pärandimaksueeskirjad on vastuolus.   
 
EN  EN  
Aluslepingute täitmise üle järelevalve teostajana võib komisjon omalt poolt võtta 
asjakohaseid meetmeid, kui ta leiab, et pära ndi- ja kinkemaksu va ldkonnas rikutakse ELi 
õigust.