[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 20.10.2005 KOM(2005) 468 lõplik 2005/0198 (CNS) Ettepanek NÕUKOGU OTSUS, millega lubatakse Euroopa Ühenduse nimel sõlmida Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Liidunõukogu vaheline vastastikuse mõistmise memorandum, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni toetust majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste vähendamiseks laienenud Euroopa Liidus, ja millega volitatakse teatavaid liikmesriike sõlmima Šveitsi Konföderatsiooniga eraldi lepinguid memorandumi rakendamise kohta (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI 2003. aasta aprillis volitas nõukogu komisjoni pidama Šveitsiga läbirääkimisi laienenud Euroopa Liidus majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste vähendamise rahalise toetuse üle Šveitsiga läbiräägitavate lepingute paketi raames. Euroopa Liidu ja Šveitsi tippkohtumisel mais 2004 lubas Šveits anda viie aasta jooksul üks miljard Šveitsi franki. Nõukogu nõustus sellega osana üldkompromissist, mis viis suure, üheksa sektori lepinguid hõlmava läbirääkimistevooru lõpetamisele. Kõnealuse toetuse tehniliste üksikasjade üle peeti läbirääkimisi ajavahemikul 2004. aasta novembrist 2005. aasta maini. Nende läbirääkimiste tulemuseks on lisas toodud vastastikuse mõistmise memorandum, millega sätestatakse Šveitsi toetuse jaotuse raamistik ja eelistatud sektorid. Märkimist väärivad järgmised aspektid. Lepingu vorm Euroopa Ühendusega siduva lepingu sõlmimine osutus võimatuks, kuna seda ei oleks Šveitsi ratifitseerimisprotsessis heaks kiidetud. Seetõttu tuleb selle asemel heaks kiita liidunõukoguga sõlmitav vastastikuse mõistmise memorandum, mida täiendatakse siduvate lepingutega kõigi abisaajariikidega. Memorandum sisaldab kõiki vajalikke koostisosi ja selles sätestatakse, et kõik üksikud kahepoolsed lepingud abisaajariikide ja Šveitsi vahel peavad selle sisuga kooskõlas olema. Abisaajate arv Šveits on selgitanud, et rahaline toetus piirdub maksetega, mis hõlmavad üksnes kümmet uut liikmesriiki. Lisaks väidavad Šveitsi ametiasutused, et Šveitsi parlament ei kiidaks kunagi heaks eelarveeraldiste õigusliku aluse muutmist nii, et hõlmatud oleks 13 Euroopa Liidu liikmesriiki. Arvestades Šveitsi praegust poliitilist olukorda, näib see väide olevat usutav. Šveits viitab pretsedendina ka ELi lepingule Norraga (Norra annab kahepoolset toetust ainult kümnele uuele liikmesriigile). Kui ühendus nõuab seepärast jätkuvalt kõigi ELi ühtekuuluvuspoliitika alusel abi saajate hõlmamist, keeldub Šveits Euroopa Ühendusega vastastikuse mõistmise memorandumile alla kirjutamast ning peab selle asemel kahepoolseid läbirääkimisi uute liikmesriikidega. See ei ole kindlasti Euroopa Liidu huvides, kuna vastastikuse mõistmise memorandum peaks olema aluseks Šveitsi tulevasele panusele järgmise laienemise korral ning seda tuleks viie aasta pärast pikendada. Seetõttu on väljapakutud memorandum ainuke realistlik võimalus. Komisjoni läbirääkijad on püüelnud selle poole, et memorandumiga sätestataks võimalus viia läbi ühisprojekte koostöös teiste ELi majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse poliitikas osalevate liikmesriikidega, mis näitaks selgelt, et kõnealune poliitika ei ole piiratud kümne memorandumis nimetatud abisaajaga. Selliseid koostööprojekte võib ühtekuuluvuse ja piirkondadevahelise koostöö valdkondades kaasfinantseerida ühenduse vahenditest. Jagamisalus Šveitsi toetuse jagamine abisaajatele põhineb olemasoleval ühtekuuluvusfondi jagamisalusel, mille suhtes on kõik liikmesriigid kokku leppinud. Malta on palunud jagamisaluse läbivaatamist, kuid see ei ole praeguses kontekstis võimalik. Sama jagamisalust kasutati ka ELi kahepoolses lepingus Norraga. Õiguslik alus Tehakse ettepanek sõlmida memorandum asutamislepingu artikli 159 lõike 3 ja artikli 300 alusel, milles sätestatakse, et nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega. Memorandumile kirjutab alla nõukogu. Ühtekuuluvuspoliitika Tuleb märkida, et vastastikuse mõistmise memorandum sõlmitakse välissuhete raames. Selle eesmärk ei ole mõjutada Euroopa Liidu enda ühtekuuluvuspoliitika põhimõtteid, sealhulgas ressursside jaotamise kriteeriumeid ja meetodeid, kuna ühtekuuluvuspoliitika eesmärk on edendada ELi igakülgset harmoonilist arengut. 2005/0198 (CNS) Ettepanek NÕUKOGU OTSUS, millega lubatakse Euroopa Ühenduse nimel sõlmida Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Liidunõukogu vaheline vastastikuse mõistmise memorandum, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni toetust majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste vähendamiseks laienenud Euroopa Liidus, ja millega volitatakse teatavaid liikmesriike sõlmima Šveitsi Konföderatsiooniga eraldi lepinguid memorandumi rakendamise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 159 lõiget 3 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lause ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga, võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1] võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2] ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu volitas aprillis 2003 komisjoni pidama ühenduse nimel Šveitsi Konföderatsiooniga läbirääkimisi Šveitsi rahalise toetuse üle majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste vähendamiseks laienenud Euroopa Liidus. (2) Kõnealuse toetuse tehniliste üksikasjade üle peeti läbirääkimisi ajavahemikul 2004. aasta novembrist 2005. aasta maini. Nende läbirääkimiste tulemuseks on lisas toodud vastastikuse mõistmise memorandum, millega sätestatakse Šveitsi toetuse jaotuse raamistik ja eelistatud sektorid, ilma et see mõjutaks ühenduse ühtekuuluvuspoliitika põhimõtteid, sealhulgas ressursside jaotamise kriteeriumeid ja meetodeid, ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Käesolevaga kiidetakse Euroopa Ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Liidunõukogu vaheline vastastikuse mõistmise memorandum, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni toetust majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste vähendamiseks laienenud Euroopa Liidus. Käesolevale otsusele on lisatud vastastikuse mõistmise memorandumi tekst. Artikkel 2 Käesolevaga lubatakse nõukogu eesistujal nimetada isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Liidunõukogu vahelisele vastastikuse mõistmise memorandumile, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni toetust majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste vähendamiseks laienenud Euroopa Liidus. Artikkel 3 Käesolevaga lubatakse liikmesriikidel, kes on loetletud vastastikuse mõistmise memorandumis Šveitsi rahalise abi saajatena, sõlmida Šveitsi Konföderatsiooniga eraldi lepingud memorandumi rakendamise kohta. Enne nimetatud lepingu allkirjastamist kooskõlastavad liikmesriigid oma seisukohad nõukogus. Artikkel 4 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas . Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja I LISA Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Liidunõukogu vaheline vastastikuse mõistmise memorandum, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni toetust majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste vähendamiseks laienenud Euroopa Liidus Euroopa Ühendus (edaspidi „ühendus“) ja Šveitsi Liidunõukogu (edaspidi „liidunõukogu”), võttes arvesse Euroopa Liidu ja Šveitsi vahelisi tihedaid suhteid, mis põhinevad arvukatel eri sektoreid käsitlevatel lepingutel, eriti majanduse, teaduse ja kultuuri valdkondades, võttes arvesse, et Euroopa Liidu laienemine aitab kaasa rahu, vabaduse, stabiilsuse ja heaolu tagamisele Euroopas ja et liidunõukogu soovib kinnitada selles valdkonnas Šveitsi Konföderatsiooni toetust, võttes arvesse Euroopa Ühenduse palvet, et Šveitsi Konföderatsioon toetaks majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste vähendamist Euroopa Liidus, võttes arvesse Euroopa Liidu jõupingutusi välisabi ja liitumiseelse abi, samuti majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse valdkondades, võttes arvesse Šveitsi Konföderatsiooni toetust Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele, soovides konkretiseerida liidunõukogu poliitilist tahet aidata käesoleva memorandumiga kaasa majanduslike ja sotsiaalsete erinevuste vähendamisele Euroopa Liidus, on kehtestanud järgmised suunised: 1. Šveitsi panus Liidunõukogu peab punktis 2 nimetatud liikmesriikidega läbirääkimisi lepingute üle, milles käsitletakse ühe miljardi Šveitsi frangi suuruse Šveitsi toetusega seotud üksikasjalikke eeskirju; toetus on määratud viieaastaseks ajavahemikuks alates vastavate vahendite heakskiitmisest Šveitsi Parlamendis ning selle eesmärk on vähendada majanduslikke ja sotsiaalseid erinevusi laienenud Euroopa Liidus. 2. Šveitsi toetuse jagamisalus Abisaajariik | Protsent toetuse kogusummast | Tšehhi Vabariik | 11,0% | Eesti | 4,0% | Küpros | 0,6% | Läti | 6,0% | Leedu | 7,1% | Ungari | 13,1% | Malta | 0,3% | Poola | 49,0% | Sloveenia | 2,2% | Slovakkia | 6,7% | Sellest toetusest võib finantseerida piirkondlikke ja siseriiklikke projekte ning programme, samuti projekte ja programme, mis hõlmavad mitmeid abisaajariike. 3. Läbivaatamine Olukord vaadatakse läbi kaks aastat ja neli aastat pärast Šveitsi toetuse rakendamise algust, et suunata ümber võimalikud abisaajariikides esmatähtsate projektide ja programmidega mitteseotud vahendid. 4. Rahastamise suunitlus ja valdkonnad Julgeolek, stabiilsus ja reformide toetamine: - kohaliku halduspädevuse tugevdamine piirkondlikul ja omavalitsuse tasandil; - meetmed piiride kindlustamiseks; - immigratsiooni- ja varjupaigaalaste küsimuste haldamise parandamine; - juurdepääs õigust ja julgeoleku arengut puudutavatele õigusalastele teabesüsteemidele; - kohtuorganite ajakohastamine; - korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlevate institutsioonide ja nende võitlusvõime tugevdamine; - tuumaohutus; - loodusõnnetuste ärahoidmine ja nendega toimetulek; - piirkondlikud arengualgatused perifeersetes ja vähemsoodsates piirkondades. Keskkond ja infrastruktuur: - peamiste infrastruktuuride parandamine ja kaasajastamine (energiatõhusus, joogivesi, heitvesi, jäätmete kõrvaldamine, ühistransport); - keskkonnatingimuste parandamine, tervisele kahjulike ainete heitkoguste vähendamine, standardite ja normide täpsustamine ja täitmine, ökoloogiline seire; - toksiliste jäätmete kõrvaldamine ja saastunud tööstuspiirkondade taaselustamine; - piirkondlik ning linnade ja maapiirkondade territooriumide planeerimine maakasutuse, infrastruktuuride, keskkonna jne alal; - piiriülesed keskkonnaalgatused, nt „Environment for Europe”; - bioloogiline mitmekesisus ja looduskaitsealad. Erasektori edendamine: - erasektori arendamine ja ekspordi edendamine, eelistades väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid; - kapitalile juurdepääsu lihtsustamine, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine ettevõtte haldamise ja juhtimise valdkonnas; - sertifitseeritud mahepõllundussaaduste ja -toodete müügi edendamine; - standardite, normide ja vastavushindamise edendamine tööstusliku ja põllumajandusliku tootmise alal; sellise tööstusliku tootmise edendamine, mis on kooskõlas sotsiaalse ja keskkonnaalase, samuti ökoloogilisest tõhususest lähtuva säästva arengu põhimõttega; - finantssektori reguleerimise parandamine ning finantsinstitutsioonide ja -turgude tugevdamine; - intellektuaalse omandi kaitse. Inim- ja sotsiaalne areng: - haldussuutlikkuse tugevdamine riiklikul, piirkondlikul ja omavalitsuse tasandil eesmärgiga rakendada Euroopa standardeid; - kutseõpe ja tööalane koolitus; - uurimis- ja arendustegevus (teadusalased vahetusprogrammid, stipendiumid, partnerlus, koostöö rakendusuuringute alal jne); - tervishoid (haiglate nüüdisajastamine, tervisekindlustussüsteemide reform, ennetavad meetmed jne); - partnerlus linnade ja omavalitsusüksuste vahel; - toetus rahvusvahelistele arengualgatustele. Lepingu valdkondade valik ja kaalumine põhineb iga abisaajariigi vajadustel. 5. Teabevahetus ja kooskõlastamine Liidunõukogu ja Euroopa Komisjon vahetavad omavahel regulaarselt teavet Šveitsi toetuse rakendamisest vastavalt vajadusele, sh ka poliitilisel tasandil. Liidunõukogu ja komisjon teevad koostööd, et tagada esitatud projektide ja programmide vastavus majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamise eesmärgile. Sel eesmärgil teavitab Euroopa Komisjon liidunõukogu esitatud projektide ja programmide ühenduse eesmärkidele vastavuse hindamisest, samuti ELi ühtekuuluvuspoliitika olulistest muudatustest, mida tuleb arvesse võtta. Liidunõukogu ja komisjon tegutsevad kooskõlas ka teiste samu projekte ja programme rahastavate institutsioonide ja annetajatega. Seega võib projekte ja programme vajadusel ellu viia koostöös teiste ELi liikmesriikidega, kes osalevad ELi majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse poliitikas. Selliseid projekte ja programme võib osaliselt rahastada ühenduse ühtekuuluvuse ja piirkondadevahelise koostöö vahenditest. 6. Projektide ja programmide valimine Liidunõukogu valib lepinguga seotud projekte ja programme koos abisaajariikidega, võttes arvesse nende nõudmisi ja vajadusi ning toetuse vastuvõtusuutlikkuse tõhusust. 7. Projektide ja programmide rakendamine 1. Projekte ja programme rakendatakse olenevalt juhtumist kahepoolselt, kahe-mitmepoolselt (kaasfinantseerimine koos teiste institutsioonide või annetajatega) või mitmepoolselt (kasutades usaldusisikute süsteemi). 2. Šveitsi toetus antakse annetuste või soodustusi sisaldavate finantsinstrumentide vormis. Neid ei maksta Šveitsile tagasi. 3. Üksused, kes saavad Šveitsi toetust, tagavad väiksema osa projektide ja programmide rahastamisest. Šveitsi panus ei tohi toetustena ületada 60% projekti maksumusest, välja arvatud juhul, kui projekti rahastatakse muu hulgas ka riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandil asutuste poolt eraldatud eelarvelistest assigneeringutest; sel juhul ei tohi Šveitsi toetus ületada 85% projekti kogumaksumusest. Kaasfinantseerimise eeskirjadest tuleb kinni pidada. 4. Tehnilise abi projekte, institutsioonide tugevdamise programme, samuti valitsusväliste organisatsioonide teostatavaid projekte ja programme võib rahastada täies ulatuses Šveitsi toetusest. Riigihangete ja riigiabi suhtes kohaldatavaid eeskirju tuleb järgida. Projektide ja programmide toetusi ei või siduda. 5. Šveitsi valitsuse halduskulud kaetakse punktis 1 osutatud summast. Need kulud hõlmavad muu hulgas personali- ja halduskulusid, ametnike ja konsultantide lähetustega seotud kulusid, samuti finantskontrolli ja hindamise kulusid. 8. Šveitsi toetuse rakendamine Liidunõukogu teeb Šveitsi Parlamendile ettepaneku kiita heaks ühe miljardi Šveitsi frangi suurune assigneering Šveitsi toetuse rakendamiseks alates 2006. aastast. Punktis 1 osutatud lepingud on kooskõlas käesoleva memorandumiga kehtestatud suunistega. Lisas on esitatud Šveitsi ja abisaajariikide vahel sõlmitud raamlepingute sisu üldine kirjeldus. Lepingupooled kiidavad need lepingud ettenähtud korras heaks. Vastastikuse mõistmise memorandum on sõlmitud... ... kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovakkia, sloveenia, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles. Liidunõukogu nimel: Euroopa Ühenduse nimel: II LISA Šveitsi ja Euroopa Liidu uute liikmesriikide (edaspidi „partnerriik/partnerriigid”) vaheliste raamlepingute sisu üldine kirjeldus Kõik kümme raamlepingut sisaldavad Šveitsi ja asjaomase partnerriigi vahelise koostöö üldpõhimõtteid. Seejärel sõlmitakse kõnealuste raamlepingute alusel projektilepingud, mis reguleerivad projektidega seotud tehnilisi aspekte. Raamlepingu tüüpsisu võib kokku võtta järgmiselt: 1. Viide vastastikuse mõistmise memorandumile. 2. Šveitsi ja partnerriigi vahelise koostöö eesmärgid. 3. Šveitsi ja partnerriigi vahelise koostöö algus ja kestus. 4. Šveitsi toetuse suurus, Šveitsi ja Euroopa Liidu vaheline läbivaatamine. 5. Šveitsi ja partnerriigi vahelise koostöö kontseptuaalne raamistik (peamised rahastatavad valdkonnad, põhimõtted ja partnerid). 6. Projektide ja programmide valimise menetlus ja kriteeriumid (kaasa arvatud teavitamine ja koostöö Euroopa Komisjoniga) ning nende heakskiitmine ja rakendamine. 7. Projektide ja programmide rahastamise tüübid. 8. Käsutusse antud vahendite kasutamine, toetuste ülempiir, halduskulud (maksimaalselt 5%), maksmise tingimused, finantskontroll ja administreerimine; 9. Raamlepingu rakendamisega seotud volitused ja kooskõlastamine. FINANTSSELGITUS Poliitikavaldkond: Regionaalpoliitika Tegevusala: Ühtekuuluvuspoliitika | TEGEVUSE NIMETUS: EUROOPA ÜHENDUSE JA ŠVEITSI LIIDUNÕUKOGU VAHELINE VASTASTIKUSE MÕISTMISE MEMORANDUM, MIS KÄSITLEB ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI TOETUST MAJANDUSLIKE JA SOTSIAALSETE ERINEVUSTE VÄHENDAMISEKS LAIENENUD EUROOPA LIIDUS | 1. EELARVERIDA/EELARVEREAD + RUBRIIK/RUBRIIGID 2. ÜLDNÄITAJAD 2.1. Eraldise kogusumma tegevuse jaoks (B osa): miljonit eurot kulukohustuste jaoks EI KOHALDATA 2.2. Kohaldamisaeg Algus: Memorandum jõustub (tõenäoliselt) 2005. aastal (olenevalt allakirjutamise kuupäevast). Lõpptähtaeg: Memorandumil ei ole lõpptähtaega, ent see aegub pärast Šveitsi rahalise toetuse lõppemist. 2.3. Üldine mitme aasta kulude eelkalkulatsioon: EI KOHALDATA a) Kulukohustuste assigneeringute/maksete assigneeringute kava (rahaline sekkumine) (vt punkti 6.1.1) miljonites eurodes (kolm numbrikohta peale koma) Aasta [n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 ja järgmised aastad] | Kokku | Kulukohustused | Maksed | b) Tehniline ja haldusabi ning toetuskulud (vt punkti 6.1.2) . Kulukohustused | Maksed | Vahesumma a+b | Kulukohustused | Maksed | c) Inimressursside üldine rahaline mõju ja muud halduskulud (vt punkte 7.2 ja 7.3). Kulukohustused/ maksed | KOKKU a+b+c | Kulukohustused | Maksed | 2.4. Vastavus finantsplaneeringule ja finantsperspektiivile [x] Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule. Ettepanek vajab finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimist. Ettepanek võib vajada institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete kohaldamist. 2.5. Finantsmõju tuludele: [3] [x] Ettepanekul ei ole finantstagajärgi (hõlmab meetme rakendamisega seonduvaid tehnilisi aspekte) VÕI Ettepanekul on rahaline mõju – mõju tuludele on järgmine (soovituslik): (miljonites eurodes ühe kümnendkoha täpsusega) Ennetegevust [aasta n-1] | Olukord pärast tegevust | 5. KIRJELDUS JA PÕHJENDUSED ei kohaldata 5.1. Ühenduse sekkumise vajadus 5.1.1. Taotletavad eesmärgid puudub 5.1.2. Eelhindamisega seoses rakendatavad meetmed puudub 5.1.3. Pärast eelhindamist rakendatavad meetmed puudub 5.2. Kavandatav tegevus ja eelarvelise sekkumise korraldus puudub 5.3. Rakendusmeetodid puudub 6. RAHALINE MÕJU puudub 6.1. Kogu rahaline mõju B osale - (kogu planeerimisperioodi jooksul) Allpool esitatud tabelis nimetatud kogusummade arvutamise meetodeid tuleb selgitada tabelis 6.2 toodud jaotuse abil. ) 6.1.1. Rahaline sekkumine Kulukohustused (miljonites eurodes, kolm numbrikohta peale koma) Jaotus | [Aasta n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 ja järgmised aastad] | Kokku | Tegevus 1 | Tegevus 2 | jne | KOKKU | 6.1.2. Tehniline ja haldusabi, toetuskulud ja IT-kulud (kulukohustuste assigneeringud) | [Aasta n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 ja järgmised aastad] | Kokku | 1) Tehniline ja haldusabi | a) Tehnilise abi bürood | b) Muu tehniline ja haldusabi: – sisene: – väline: millest arvutipõhiste juhtimissüsteemide rajamiseks ja hoolduseks | Vahesumma 1 | 2) Toetuskulud: | a) Uuringud | b) Ekspertide koosolekud | c) Informatsioon ja publikatsioonid | Vahesumma 2 | KOKKU | 6.2. Kulude arvestus B osas ettenähtud meetmete kaupa (kogu planeerimisperioodi jooksul) (Kui tegevusi on rohkem kui üks, siis tuleb esitada piisavad üksikasjad iga võetava meetme kohta, et oleks võimalik hinnata iga meetme väljundite mahtu ja kulusid). Kulukohustused (miljonites eurodes, kolm numbrikohta peale koma) Jaotus | Tulemuste liik (projektid, andmekogud) | Tulemuste arv (kogukulud aastate 1...n kohta) | Keskmine ühiku maksumus | Kulud kokku (kogukulud aastate 1...n kohta) | 1 | 2 | 3 | 4=(2X3) | Tegevus 1 – Meede 1 – Meede 2 Tegevus 2 – Meede 1 – Meede 2 – Meede 3 jne | KULUD KOKKU | Vajaduse korral selgitada arvutusmeetodit. 7. MÕJU PERSONALILE JA HALDUSKULUD puudub 7.1. Mõju inimressurssidele Ametikoha liik | Personal, kes määratakse tegevust juhtima, kasutades olemasolevaid ja/või lisaressursse | Kokku | Tegevusest tulenevate ülesannete kirjeldus | Alaliste ametikohtade arv | Ajutiste ametikohtade arv | Ametnikud või ajutised töötajad | A B C | Vajaduse korral võib lisada ülesannete täielikuma kirjelduse. | Muud inimressursid | Kokku | 7.2. Inimressursside üldine rahaline mõju Inimressursi liik | Summa (eurodes) | Arvutusmeetod* | Ametnikud Ajutised töötajad | Muud inimressursid (täpsustada eelarverida) | Kokku | Summad on kogukulud kaheteistkümne kuu kohta. 7.3. Tegevusest tulenev muu halduskulu Eelarverida (number ja rubriik) | Summa (eurodes) | Arvutusmeetod | Kogueraldised (jaotis A7) A0701 – Lähetused A07030 – Koosolekud A07031 – Kohustuslikud komiteed1 A07032 – Mittekohustuslikud komiteed1 A07040 – Konverentsid A0705 – Uuringud ja konsultatsioonid Muud kulud (täpsustada) | Infosüsteemid (A-5001/A-4300) | Muud kulud – A osa (täpsustada) | Kokku | Summad on kogukulud kaheteistkümne kuu kohta. 1 Täpsustada komitee liik ja rühm, kuhu see kuulub. I Kokku aasta kohta (7.2 + 7.3) II Tegevuse kestus III Tegevuse kogukulud (I x II) | eurot aastat eurot | 8. JÄRELTEGEVUS JA HINDAMINE puudub 8.1. Järeltegevuse korraldus puudub 8.2. Planeeritud hindamise korraldus ja ajakava puudub 9. PETTUSEVASTASED MEETMED puudub [1] ELT C , , lk . [2] ELT C , , lk . [3] Täpsema teabe saamiseks vaata eraldi selgitavat märkust.