[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 01.12.2008

KOM(2008) 799 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

Maanteevedudel kasutatava bensiini ja diislikütuse kvaliteet Euroopa Liidus: viies aastaaruanne (aruandeaasta 2006)

1. Kommenteeritud kokkuvõte

Direktiivis 98/70/EÜ[1] on tervise- ja keskkonnakaitselistel põhjustel sätestatud otto- või diiselmootoriga varustatud sõidukites kasutatavate kütuste miinimumnõuded. Kütuse kvaliteet on keskkonna seisukohast oluline, kuna see mõjutab mootorist eralduvate saasteainete heiteid ja seega õhukvaliteeti. Samuti mõjutab kütuse kvaliteet seda, kui hõlpsalt ja mis hinnaga on tootjatel võimalik saavutada saasteainete ja kasvuhoonegaaside heitkoguste soovitav piirmäär. Direktiiviga 2003/17/EÜ,[2] millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ, nõutakse bensiini ja diislikütuse väävlisisalduse jätkuvat vähendamist.

Kütusespetsifikatsioonide eiramine võib suurendada heitkoguseid (nt hapnikuga küllastunud ainete ülemäärased kogused võivad suurendada lämmastikoksiidide heitkoguseid) ning kahjustada mootorit ja heitgaaside järeltöötlussüsteeme (nt ülemäärased väävlikogused kahjustavad katalüsaatoreid), mille tulemuseks on suuremad õhusaasteainete heitkogused. Selleks et tagada kõnealuse direktiivi kohaste kohustuslike kütuse kvaliteedistandardite järgimine, peavad liikmesriigid võtma kasutusele kütusekvaliteedi järelevalvesüsteemi.

Direktiivi 98/70/EÜ artikli 8 kohaselt peab komisjon igal aastal avaldama aruande kütuse kvaliteedi kohta liikmesriikides. Käesolevas komisjoni viiendas aruandes on tehtud kokkuvõte liikmesriikide esitatavatest aruannetest, mis käsitlevad 2006. aastal müüdud bensiini ja diislikütuse kvaliteeti ning koguseid. Riikliku aruande 2006. aasta kohta on esitanud kõik liikmesriigid, välja arvatud Malta.

Kütusekvaliteedi järelevalve 2006. aastal näitab, et direktiivi 98/70/EÜ kohastest bensiini ja diislikütuse spetsifikatsioonidest on üldiselt kinni peetud ning piirmäärade ületamisi oli ka seekord vähe. Bensiini puhul ületati piirmäärasid peamiselt selliste näitajate osas nagu uurimismeetodil määratav oktaaniarv (RON) [3] ja mootorimeetodil määratav oktaaniarv (MON), suvine aururõhk[4] ja destillatsioon/aurumine 100/150 °C[5] juures. Diislikütuse puhul ületati piirmäärasid peamiselt selliste näitajate osas nagu väävlisisaldus, 95%-lise destillatsiooni punkt, tsetaaniarv ja tihedus.

Kuigi mitu liikmesriiki teatasid nõuetele mittevastavatest proovidest, oli piirväärtusi (ja katsemeetodi lubatud hälvet) ületavate proovide arv varasemate aastatega võrreldes üldiselt väiksem. Varem teatasid mitu EL 10 liikmesriiki märkimisväärsest hulgast piirmääranõuetele mittevastavatest proovidest, kuid nõuetele mittevastavate teatatud proovide arv vähenes 2006. aastal oluliselt. Nõuetele mittevastavate proovide suurim osakaal (~3,5 %) kõikidest liikmesriikidest oli 2005. aastal Belgias (võrreldes varasemate aastatega on nõuete täitmine paranenud), kuid 2006. aasta kohta ei esitatud piisavalt andmeid, et hinnata nõuetele mittevastavusega seotud tegelikke arvandmeid.

Eelmisel aastal oli probleeme eriti diislikütuse väävlisisaldusega (peamiselt EL 10 liikmesriikides), mis on seletatav 2005. aasta alguses kehtestatud uue kohustusliku väävlisisaldustasemega <50 ppm. Tundub, et see probleem lahendati 2006. aastal.

Komisjon ei tuvastanud, et piirväärtuste ületamine oleks negatiivselt mõjutanud sõidukitest eralduvate saasteainete heitkoguseid või mootori tööd, kuid manitseb liikmesriike jätkuvalt võtma meetmeid nõuetele täieliku vastavuse tagamiseks. Enamik riike juba teeb seda ning 2006. aasta põhjalikus aruandes,[6] milles käsitletakse iga riiki eraldi peatükis, on üksikasjalikult kirjeldatud liikmesriikides nõuetele mittevastavuse osas võetud meetmeid, juhul kui asjaomane teave esitati. Komisjon jätkab direktiivi kohaste kütuse kvaliteedinõuete jälgimist.

Õhusaaste vähendamist ja uute mootoritehnoloogiate kasutuselevõttu silmas pidades on oluline märkida, et aastatel 2001–2006 suurenes EL 15 liikmesriikides <10 ppm ja <50 ppm väävlisisaldusega kütuse osakaal oluliselt. Alates 2005. aastast on väävlisisaldus <50 ppm kohustuslik kõikide kütuste puhul ning kõikides liikmesriikides tuleb kasutusele võtta kütused väävlisisaldusega <10 ppm. 2006. aastal oli kütuse keskmine väävlisisaldus tunduvalt väiksem kui 2004. aastal, nagu on näha tabelis 1.

Tabel 1: Bensiini ja diislikütuse keskmise väävlisisalduse muutumine ELis aastate lõikes

ELi keskmine väävlisisaldus (ppm) | EL 15 | EL 10 |

[pic] | [pic] |

Liik | % | Liik | % |

1 | Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 | 0,0% | 13 | Diislikütus | 0,0% |

2 | Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 (väävlisisaldus <50 ppm ) | 0,3% | 14 | Diislikütus (väävlisisaldus <50 ppm) | 68,6% |

3 | Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 (väävlisisaldus <10 ppm) | 7,0% | 15 | Diislikütus (väävlisisaldus <10 ppm) | 31,4% |

4 | Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 | 0,0% |

5 | Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 (väävlisisaldus <50 ppm) | 54,0% |

6 | Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 (väävlisisaldus <10 ppm) | 29,3% |

7 | Pliivaba bensiin 95=<RON<98 | 0,0% |

8 | Pliivaba bensiin 95=<RON<98 (väävlisisaldus <50 ppm) | 3,1% |

9 | Pliivaba bensiin 95=<RON<98 (väävlisisaldus <10 ppm ) | 0,08% |

10 | Pliivaba bensiin RON>=98 | 0,0% |

11 | Pliivaba bensiin RON>=98 (väävlisisaldus <50 ppm) | 0,6% |

12 | Pliivaba bensiin RON>=98 (väävlisisaldus <10 ppm) | 5,6% |

ELis saadaolevate kütuse kvaliteedikategooriate arv on alates 2001. aastast tugevasti ühtlustunud (joonis 4). 2006. aastal oli valdavalt saadaval 2–3 bensiini kvaliteedikategooriat, mis põhinesid erineval oktaaniarvul (RON), kuid mõnel juhul esines eraldi väävlivabasid kategooriaid (nt Eestis on saadaval iga kütuseliigi väävlivaba versioon). 2006. aastal olid sarnaselt 2005. aastaga EL 15 liikmesriikidest kümnes saadaval eraldi (märgistatud) väävlivabad (<10 ppm) kütusekategooriad (2001. aastal vaid ühes) ning EL 10 liikmesriikidest neljas (ülejäänud liikmesriikides on nõutava väävlisisaldusega kütus saadaval, kuid märgistamata).

Joonis 2: Kütusekvaliteedi järelevalve käigus võetud proovide arv ELis 2006. aastal (proovide keskmine arv kütuse kvaliteedikategooria kohta)

Proovide keskmine arv/ kütuse kvaliteedikategooria | [pic] |

Bensiin | Diislikütus | Bensiin | Diislikütus |

Austria | 2 / 203 | <4 kuud |

Belgia | >7 / 4722 | >5 / 5276 | 8 / 18 | <7 kuud |

Küpros | 7 / 18 | (3) |

Tšehhi Vabariik | 16 / 871 | 18 / 1064 |

Taani | 2 / 40 |

Eesti | 11 / 300 | 1 / 100 | <5 kuud | (4) |

Soome | 1 / 262 | 2 / 158 |

Prantsusmaa | 3 / 175 | 1 / 122 | <1 kuu | (5) |

Saksamaa | 8 / 414 | <7 kuud |

Kreeka | 6 / 18 | <8 kuud | (6) |

Ungari | 6 / 120 |

Iirimaa | 8 / 115 | <1 kuu |

Itaalia | 4 / 283 | 1 / 18 | (7) |

Läti | 3 / 1382 | 3 / 1150 | <1 kuu |

Leedu | 1 / 218 | 1 / 103 | (8) |

Luksemburg | 7 / 18 | <7 kuud |

Poola | 9 / 492 | 3 / 220 |

Portugal | 7 / 18 | <2 kuud |

Slovakkia | 16 / 237 | 2 / 102 |

Sloveenia | 8 / 136 | 5 / 151 | 1 / 18 | <1 kuu | (9) |

Hispaania |

Rootsi | 6 / 18 | (10) |

Ühendkuningriik | <4 kuud |

Riikide arv | 16 | 10 | 8 | 0 | 13 |

Märkused

1) | Kui ei ole esitatud täielikke andmeid, ei ole võimalik kinnitada, kas kõigi proovide puhul on piirväärtustest kinni peetud. Kui esitatud andmete põhjal ei ole võimalik kindlaks teha piirväärtust ületavate proovide arvu, kasutatakse sümbolit „>”, mis näitab, et piirväärtust ületavate proovide arv on minimaalne ning võib olla suurem. |

2) | Direktiivi 98/70/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid esitama järelevalve kohta aruande hiljemalt iga aasta 30. juuniks. |

3) | MONi ja hapnikuga küllastunud ainete (v.a eetrid, millel on rohkem kui viis süsinikuaatomit molekuli kohta) kohta ei ole andmeid esitatud. |

4) | DVPE (kuiva auru rõhu ekvivalent) proovide arvu ei esitatud 12. kategooria kohta. |

5) | 2007. aasta juulis esitati mittetäielik aruanne, kõiki üksikasju ei esitatud enne 2008. aasta jaanuarit. |

6) | Hapnikuga küllastunud ainete kohta (muud kui eetrid, millel on enam kui viis süsinikuaatomit molekuli kohta) ei ole andmeid esitatud. Põhimõtteliselt on kõiki loetelus esitatud aineid mõõdetud, hapnikuga küllastamise meetodi abil. Süsteem tuleb siiski kalibreerida, kasutades selleks kalibreerimisproovi, mis sisaldab hapnikuga küllastunud aineid samades kogustes nagu uuritavas proovis. Enamikul juhtudel ei ole selge, kas seda on tehtud (Portugal on teatanud, et kütusele ei ole lisatud muid hapnikuga küllastunud aineid). Orgaanilise ühendiga seotud hapniku koguhulka arvestatakse protsentides pärast üksikosade massi leidmist. |

7) | Hapnikuga küllastunud ainete sisalduse määramiseks bensiiniproovides kasutati katsemeetodit EN 1601. Katsemeetod EN 1601nõuab enne tegeliku määramise juurde asumist iga proovi kromatogrammi uurimist võimalike hapnikku sisaldavate osade leidmiseks. Kütusekvaliteedi järelevalvesüsteemi kohaste proovidega seotud kõigi kromatogrammide uurimine näitas, et igas proovis leidus vaid üks hapnikuühend (MTBE, ETBE, TAME); peale ühe neist eetritest ei leitud muid hapnikuga küllastunud aineid. <10ppm väävlisisaldusega bensiini puhul ei analüüsitud selle väävlisisaldust. |

8) | Nõuetele mittevastavate proovide kohta ei esitatud üksikasjalikke arvandmeid. |

9) | RON 98 kohta ei esitatud aururõhuga seotud tulemusi. |

10) | RON95 bensiin: hapnikusisalduse ja 5/7 hapnikuga küllastunud ainete kohta ei ole andmeid esitatud (Rootsi märkus: etanooli lisatakse laadimissillal ja ka rafineerimistehases. Seega on DVPE nii etanooli sisaldav kui etanoolivaba segu. Etanooli lisamine kuni 5 % suurendab DVPEd ligikaudu 7 kPa. Valmiskütuse hapnikusisaldus ei ole esitatud). RON98 bensiin: 6/7 hapnikuga küllastunud ainete (muud kui eetrid, millel on enam kui viis süsinikuaatomit molekuli kohta) kohta ei ole andmeid esitatud. |

5. JÄRELDUSED

Kütuse kvaliteet on keskkonnale oluline, kuna see mõjutab mootorist eralduvate saasteainete heitkoguseid ja seega õhu kvaliteeti ning samuti seda, kui hõlpsalt ja mis hinnaga tootjatel on võimalik saavutada saasteainete ja kasvuhoonegaaside heitkoguste soovitav määr. Kütusekvaliteedi järelevalve 2006. aastal näitab, et direktiivi 98/70/EÜ kohastest bensiini ja diislikütuse spetsifikatsioonidest on üldiselt kinni peetud ning rikkumisi on väga vähe. Komisjonil ei ole tõendeid selle kohta, et need rikkumised oleksid negatiivselt mõjutanud sõidukitest eralduvate saasteainete heitkoguseid või mootori tööd. Komisjon on rikkumiste pärast mures ning jälgib jätkuvalt kütuse kvaliteedi vastavust direktiivis 98/70/EÜ sätestatud kvaliteedinõuetele. Komisjon uurib jätkuvalt võimalusi, kuidas saaks esitatud andmeid üksikasjalikumalt statistiliselt analüüsida.

Aastatel 2001–2005 suurenes <10 ja <50 ppm väävlisisaldusega kütuste osakaal. 2006. aastaks oli kõnealuste kütuste osakaal märgatavalt suurenenud tänu <50 ppm väävlisisalduse piirmäära kohustuslikuks muutmisele ning nõudele võtta ELi piires kasutusele kütus väävlisisaldusega <10 ppm. 2006. aastal olid väävlivabad kütused saadaval enamikus liikmesriikides (Ühendkuningriik, Malta ja Küpros ei ole kõnealuseid kütuseid veel kasutusele võtnud). Samas tundub, et praegu on ikka veel juhtumeid, kus teatavates liikmesriikides ei ole kütusekategooriad tähistatud.

Kütuse tähistuse puudumine võib takistada väävlivaba kütust kasutavate sõidukite kasutuselevõttu enne kõnealuse kütuse kohustuslikku kasutuselevõttu 2009. aastal, kuna vastava tähistuse puudumise tõttu ei ole tarbijal võimalik kõnealust kütust valida. Eelkõige mõjutab see väävlivaba kütust kasutavate autode omanikke ning vähendab kõnealusele kriteeriumile vastava kütuse olemasolu väärtust. Selle tulemusena ei kasutata ära kogu potentsiaali maanteetranspordisektorist tuleneva süsihappegaasi vähendamiseks. Belgia, Tšehhi Vabariik, Iirimaa, Läti, Luksemburg, Slovakkia ja Sloveenia on liikmesriigid, kus on võimalik võtta meetmeid, et tagada väävlivaba kütuse tähistamine järgmistel aastatel. Kütuse tähistamist käsitlev aruanne võiks autotööstusele anda kindlustunde, et kõnealune kütus on saadaval ning et väävlivaba kütuse potentsiaali täielikult ära kasutavate sõidukite laiem kasutuselevõtt on võimalik. Sellest oleks kasu keskkonnale, kuna saasteainete ning kasvuhoonegaaside heitkogused väheneksid. Üldiselt on liikmesriigid esitanud vähe teavet väävlivaba kütuse geograafilise kättesaadavuse kohta Enamik liikmesriike lihtsalt väitis, et kõnealune kütus oli laialdaselt saadaval, ent ei esitanud lisateavet, et mõõta kütuse geograafilist kättesaadavust.

Riiklikud kütusekvaliteedi järelevalvesüsteemid erinevad märgatavalt ning läbipaistvate ja võrreldavate tulemuste esitamiseks tuleks kõnealuseid süsteeme veelgi ühtlustada. Tänu direktiivi 2003/17/EÜ rakendamisele on paranenud aruannete kvaliteet, sest direktiiv kohustab liikmesriike esitama aruandeid järelevalve kohta kooskõlas Euroopa uue standardiga EN 14274 või sama usaldusväärsete süsteemidega. Kui liikmesriigid ei esita EN 14274 nõuetele vastavat aruannet, peavad nad seda põhjendama.

LISA: Kütuse müük ELis 2006. aastal kütuseliikide kaupa (miljonites liitrites)

Nr |Miljonit liitrit | Austria | Belgia | Taani | Soome | Prantsusmaa | Saksamaa | Kreeka | Iirimaa | Itaalia | Luksemburg | Madalmaad | Portugal | Hispaania | Rootsi | Ühendkuningriik | EL 15 | EL 15 | | |Kütuse kvaliteedikategooria | AU | BE | DK |FI |FR |DE |EL |IE |IT |LU | NL |PT |ES |SE |UK |EL 15 | Kokku (%) | | 1 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |2 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 (väävlisisaldus <50 ppm) |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |3 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 (väävlisisaldus <10 ppm) |694 |- |513 |- |- |8 504 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |9 711 |7,7% | |4 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |5 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 (väävlisisaldus <50 ppm) |- |793 |- |- |10 040 |- |4 500 |1 599 |15 025 |494 |5 647 |- |8,196 |- |23 658 |69 951 |55,4% | |6 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 (väävlisisaldus <10 ppm) |1 927 |684 |1 920 |2 261 |- |21 232 |- |750 |1 313 |- |- |- |- |4 994 |- |35 082 |27,8% | |7 |Pliivaba bensiin 95=<RON<98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |8 |Pliivaba bensiin 95=<RON<98 (väävlisisaldus <50 ppm) |- |- |- |- |- |- |581 |- |- |- |1 |1 891 |16 |- |1 066 |3 555 |2,8% | |9 |Pliivaba bensiin 95=<RON<98 (väävlisisaldus <10 ppm) |- |- |- |- |109 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |109 |0,1% | |10 |Pliivaba bensiin RON>=98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |11 |Pliivaba bensiin RON>=98 (väävlisisaldus <50 ppm) |- |253 |- |- |- |- |34 |- |- |116 |217 |- |- |- |- |619 |0,5% | |12 |Pliivaba bensiin RON>=98 (väävlisisaldus <10 ppm) |76 |253 |13 |221 |3,529 |870 |343 |- |- |- |- |375 |1,173 |354 |- |7 207 |5,7% | | | Bensiin (tavaline) | 0 |0 | 0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | 0 |0 |0 |0 |0 |0 | 0,0% | | | Bensiin (väävlisisaldus <50 ppm) | 0 |1 046 | 0 |0 |10 040 |0 |5 114 |1 599 |15 025 |610 | 5 864 |1 891 |8 212 |0 |24 724 |74 126 | 58,7% | | | Bensiin (väävlisisaldus <10 ppm) | 2 697 |937 | 2 446 |2 483 |3 638 |30 605 |343 |750 |1 313 |0 | 0 |375 |1 173 |5 348 |0 |52 110 | 41,3% | | | Bensiin kokku | 2 697 |1 984 | 2 446 |2 483 |13 678 |30 605 |5 458 |2 349 |16 339 |610 | 5 864 |2 266 |9 385 |5 348 |24 724 |126 235 | 100,0% | | 13 | Diislikütus |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |14 | Diislikütus (väävlisisaldus <50 ppm) |1 031 |6 865 |- |- |36 230 |- |2 574 |1 979 |28 739 |2 111 |7 851 |5 377 |29 350 |- |24 286 |146 394 |71,4% | |15 | Diislikütus (väävlisisaldus <10 ppm) |6 331 |706 |3 071 |2 459 |1 510 |35 616 |42 |920 |1 670 |- |1 493 |316 |0 |4 422 |- |58 557 |28,6% | | |Diislikütus kokku | 7 362 |7 572 | 3 071 |2 459 |37 740 |35 616 |2 616 |2 899 |30 409 |2 111 | 9 345 |5 693 |29 350 |4 422 |24 286 |204 950 | 100,0% | |

Nr | Miljonit liitrit | Küpros | Tšehhi Vabariik | Eesti | Ungari | Läti | Leedu | Malta | Poola | Slovakkia | Sloveenia | EL 10 | EL 10 | | Euroopa Liit | Euroopa Liit | | |Kütuse kvaliteedikategooria | CY | CZ |EE |HU |LV |LT |MT |PL |SK |SI |EL 10 | Kokku (%) | |EL | Kokku (%) | | 1 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |0 |0,0% | |2 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 (väävlisisaldus <50 ppm) |- |258 |- |- |15 |94 |- |- |14 |- |380 |2,7% | |380 |0,3% | |3 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=91 (väävlisisaldus <10 ppm) |- |- |36 |- |- |- |- |- |69 |- |105 |0,7% | |9 816 |7,0% | |4 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |0 |0,0% | |5 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 (väävlisisaldus <50 ppm) |388 |2 715 |- |- |404 |386 |- |1 967 |97 |- |5 958 |41,8% | |75 909 |54,0% | |6 |Pliivaba bensiin vähemalt RON=95 (väävlisisaldus <10 ppm) |- |- |381 |1 969 |1 |4 |- |3 188 |602 |- |6 145 |43,1% | |41 227 |29,3% | |7 |Pliivaba bensiin 95=<RON<98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |0 |0,0% | |8 |Pliivaba bensiin 95=<RON<98 (väävlisisaldus <50 ppm) |- |- |- |- |- |- |- |- |- |785 |785 |5,5% | |4 340 |3,1% | |9 |Pliivaba bensiin 95=<RON<98 (väävlisisaldus <10 ppm) |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |109 |0,1% | |10 |Pliivaba bensiin RON>=98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |0 |0,0% | |11 |Pliivaba bensiin RON>=98 (väävlisisaldus <50 ppm) |46 |30 |- |- |10 |- |- |- |1 |77 |165 |1,2% | |785 |0,6% | |12 |Pliivaba bensiin RON>=98 (väävlisisaldus <10 ppm) |- |- |48 |175 |34 |10 |- |440 |16 |- |722 |5,1% | |7 928 |5,6% | | | Bensiin (tavaline) | 0 |0 |0 |0 |0 |0 |- |0 |0 |0 |0 |0,0% | |0 | 0,0% | | | Bensiin (väävlisisaldus <50 ppm) | 434 |3 003 |0 |0 |430 |479 |- |1 967 |113 |862 |7 289 |5,.1% | |81 414 | 57,9% | | | Bensiin (väävlisisaldus <10 ppm) | 0 |0 |464 |2 143 |35 |14 |- |3 627 |687 |0 |6 971 |48,9% | |59 080 | 42,1% | | | Bensiin kokku | 434 |3 003 |464 |2 143 |464 |493 |- |5 595 |800 |862 |14 259 |100,0% | |140 495 | 100,0% | | 13 | Diislikütus |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0,0% | |0 |0,0% | |14 | Diislikütus (väävlisisaldus <50 ppm) |398 |4 909 |129 |- |792 |913 |- |755 |511 |1 149 |9 556 |42,4% | |155 949 |68,6% | |15 | Diislikütus (väävlisisaldus <10 ppm) |- |- |300 |3 236 |3 |113 |- |9 000 |327 |- |12 979 |57,6% | |71 536 |31,4% | | |Diislikütus kokku | 398 |4 909 |429 |3 236 |795 |1 026 |- |9 755 |838 |1 149 |22 535 |100,0% | |227 485 | 100,0% | |

[1] Direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta. EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58.

[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/17/EÜ, 3. märts 2003, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta. ELT L 76, 22.3.2003, lk 10.

[3] Uurimismeetodil määratav oktaaniarv (RON) on kvantitatiivne mõõtühik, mis näitab maksimaalset surveühikut, mille juures bensiini saab mootoris kasutada, ilma et osa segust isesüttiks mootoris. Isesüttimise tulemuseks on ülemäärane kütusekulu ning suuremad lenduvate orgaaniliste ühendite ja süsinikmonooksiidi heitkogused.

[4] Aururõhk näitab kütuse kalduvust aurustuda. Seda reguleeritakse suvel, sest sel aastaajal võib temperatuurist tulenevalt olla lenduvate orgaaniliste ühendite (troposfääriosooni eellased) heitkogus suur. Piirmäärade ületamisega kaasnevad suurenenud lenduvate orgaaniliste ainete heitkogused.

[5] Destillatsioon näitab 100 °C ja 150 °C juures aurustuva kütuse osakaalu. Sellega piiratakse võimalikke bensiinile lisatavaid kergemaid ühendeid. Piirmäärade ületamine võib põhjustada aurukorke ja juhitavusprobleeme.

[6] Vt http://ec.europa.eu/environment/air/transport/pdf/fqm_summary_2006.pdf.

[7] EN 14274:2003. Mootorikütused. Bensiini ja diislikütuse kvaliteedi hindamine. Kütusekvaliteedi järelevalvesüsteem.

[8] http://ec.europa.eu/environment/air/transport/fuel_quality_monitoring.htm

[9] N 14275:2003. Mootorikütused. Bensiini ja diislikütuse kvaliteedi hindamine. Proovide võtmine jaemüügikohtade pumpadest ja kütusemüügikohtadest.

[10] „Madal väävlisisaldus” tähendab väävlisisaldust <50 ppm; „väävlivaba” tähendab väävlisisaldust <10 ppm.