EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, Taani) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, Taani) /* KOM/2011/0258 lõplik */





SELETUSKIRI Eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[1] punkti 28 kohaselt võib Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF, edaspidi ka „fond”) paindlikkusmehhanismi kaudu kasutada igal aastal mahus, mis täiendab finantsraamistiku asjaomastes rubriikides ettenähtud assigneeringuid kuni 500 miljoni euroga. Fondist abi saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta[2]. 2010. aasta 7. juulil esitas Taani taotluse EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega Taani ettevõttes LM Glasfiber. Pärast taotluse põhjalikku läbivaatamist otsustas komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 10, et kõnealuses määruses sätestatud tingimused rahalise toetuse saamiseks on täidetud. TAOTLUSE KOKKUVÕTE JA ANALÜÜS Põhiandmed || EGFi viitenumber: || EGF/2010/022 Liikmesriik: || Taani Artikkel 2 || a Põhiettevõte || LM Glasfiber Tarnijad ja järgmise tasandi ettevõtjad || 0 Vaatlusperiood: || 1.1.2010 – 30.4.2010 Individuaalsete teenuste osutamise algustähtaeg: || 1.8.2010 Taotluse esitamise kuupäev: || 7.7.2010 Koondamised vaatlusperioodil: || 651 Koondamised enne ja pärast vaatlusperioodi: || 999 Toetuskõlblikke koondamisi kokku || 1 650 Abi vajavate koondatud töötajate arv: || 825 Individuaalsete teenustega seotud kulud (eurodes) || 9 191 946 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud[3] (eurodes) || 419 463 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (%) || 4,36 Eelarve kokku (eurodes) || 9 611 409 Fondi toetus eurodes (65 %) || 6 247 415 1. Taotlus esitati komisjonile 7. juulil 2010 ning sellele lisati täiendavat teavet kuni 3. veebruarini 2011. 2. Taotlus vastab fondi vahendite kasutamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a, ja see on esitatud kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul. Koondamiste seos globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses või ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga 3. Koondamiste ning üleilmastumisest tulenevate muutuste kohta maailma kaubanduses väidab Taani, et tuuleturbiinide tootmist ELis (mis on hõlmatud NACE Rev. 2 jaotisesse 28 „Masinate ja seadmete tootmine”) on tugevalt mõjutanud muutused maailma kaubanduses, eelkõige ELi turuosa märkimisväärne vähenemine. Taani selgitab, et kuigi tuuleturbiinide tootmine Euroopas on viimastel aastatel suurenenud, on globaalne tuuleturbiinide turg kasvanud veelgi kiiremini, eriti Aasias ja Põhja‑Ameerikas. 4. Taani tsiteeris Maailma Tuuleenergia Assotsiatsiooni 2009. aasta tuuleenergia aruannet, millest nähtub, et tuuleenergiatööstuse kõige dünaamilisem areng toimus Aasias ja Põhja-Ameerikas ning et ülemaailmse tuuleenergiasektori fookus liikus Euroopalt mujale. Hoolimata sektori ülemaailmsest kasvust vähenes Euroopa osakaal 65,5%-lt 2006. aastal 47,9%-le 2009. aastal. Aasia kasvab kõige kiiremini – uuest tuuleenergia võimsusest moodustab Aasia 2009. aastal 40,4% (võrreldes 18,1%ga 2004. aastal) samas kui Euroopa osakaal on langenud 70,7%-lt 2004 aastal 27,3%-ni 2009. aastal. (Allikas: World Wind Energy Report 2009, WWEA Maailma Tuuleenergia Assotsiatsioon) 5. Lisaks Aasia madalamatele tööjõukuludele on tuuleturbiinide suurte osade kõrged transpordikulud sundinud Euroopa tootjaid viima tootmise kõige dünaamilisematele lõpptarbijaturgudele lähemale, et säilitada konkurentsivõimet ja turupositsiooni. Sellest tulenevalt on tootmine järjest enam suundumas EList väljapoole. LM Glasfiber viis oma tegevuse üle Hiinasse, kus tuuleenergiasektori väljavaated on paremad ning turg kasvab kiiresti. Ettevõte suurendas oma tootmisvõimsust Hiinas uute tehaste ehitamise ja Aasia turu põhitegijatega partnerluste loomise kaudu. 2009. aastal avati tehased Hiina Xinjiangi provintsis ja rannikul asuvas Qin Huang Daos. 6. Finants- ja majanduskriisist tulenev uus majandusolukord mõjutas 2009. aastal negatiivselt ELi tuuleenergiatööstust. Sellest tulenevalt vähenes kõnealusel aastal tööhõive Taani tuuleenergiasektoris märkimisväärselt, samuti langes käive. Koondamiste arvu tõendamine ja vastavus artikli 2 punktis a esitatud kriteeriumidele 7. Taani esitas käesoleva taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumi alusel, milles on seatud tingimuseks, et liikmesriigi ettevõttes on nelja kuu jooksul koondatud vähemalt 500 töötajat. See arv hõlmab ka töötajaid, kes koondatakse nimetatud ettevõtja tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjate juures. 8. Taotluses osutatakse 651 koondamisele ettevõttest LM Glasfiber neljakuulise vaatlusperioodi jooksul 1. jaanuarist 2010 kuni 30. aprillini 2010 ning 976 koondamisele enne vaatlusperioodi ja 23 koondamisele pärast vaatlusperioodi, mis on seotud sama kollektiivse koondamisega. Kõikide koondamiste arv on arvutatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 teise lõigu esimese taandega. Selgitus koondamiste ettenägematuse kohta 9. Taani ametiasutused väidavad, et kuna tuuleenergiasektor on pidevalt kasvamas, toimusid LM Glasfiberi koondamised ettenägematult. Nõudluse järsk vähenemine ELi turul ning Aasia turu märkimisväärne ja pidev kasv ei jätnud ettevõttele muud võimalust, kui vähendada tootmisüksusi Euroopas ja viia need Aasia kasvavale turule lähemale. Seetõttu sõlmis LM Glasfiber strateegilise partnerluse Hiina tuuleturbiinide tootjaga Goldwind Science and Technology Co ning avas kaks tehast Hiinas, Xinjiangi provintsis ja Qin Huang Daos. Töötajaid koondanud ettevõtjate andmed ning abi vajavate töötajate kirjeldus 10. Taotluses osutatakse kokku 1 650 koondamisele LM Glasfiberis, kusjuures 651 koondamist tehti vaatlusperioodi jooksul, 976 enne vaatlusperioodi ja 23 pärast seda, kuid viimased tuleks siiski lugeda toetuskõlblikuks vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3a punktile b. Taani on arvestanud, et 50 % koondatud töötajatest (825) vajavad fondi toetust. Ülejäänud 50 % puhul eeldatakse, et nad leiavad tööd iseseisvalt, ilma fondi abi vajamata. 11. Toetust vajavad töötajad jagunevad järgmiselt: Kategooria || Koondatute arv || Protsent Mehed || 606 || 73,45 Naised || 219 || 26,55 ELi kodanikud || 825 || 100,00 ELi mittekuuluvate riikide kodanikud || 0 || 0 15–24aastased || 84 || 10,18 25–54aastased || 655 || 79,39 55–64aastased || 79 || 9,58 üle 64aastased || 7 || 0,85 12. Elukutsete lõikes on jagunemine järgmine: Kategooria || Koondatute arv || Protsent Seadusandjad, kõrgemad ametnikud ja juhid || 1 || 0,12 Spetsialistid || 2 || 0,24 Tehnikud ja tehnilised töötajad || 93 || 11,27 Ametnikud || 24 || 2,91 Oskus- ja käsitöölised || 17 || 2,06 Lihttöölised || 688 || 83,40 13. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikliga 7 on Taani kinnitanud, et fondi toetuse rakendamise eri etappides ja eelkõige sellele juurdepääsu puhul on kohaldatud ning kohaldatakse jätkuvalt naiste ja meeste võrdõiguslikkuse ning diskrimineerimisvastaseid põhimõtteid. Asjaomase territooriumi ning selle asutuste ja huvirühmade kirjeldus 14. Suletud tehased asuvad Lunderskovis ja Hammelevis, mis paiknevad Koldingi ja Haderslevi omavalitsusüksustes ning Vejeni omavalitsusüksuse piiril. Koondamine puudutab neid kolme piirkonda Lõuna-Taanis (Syddanmark). Territoorium asub nn kolmnurga (Trekanten) piirkonnas, mis on Taani majandusele väga tähtis. 15. Kõnealune piirkond on traditsiooniliselt spetsialiseerunud põllumajandusele, tootmisele ja transpordile. Piirkonna tööstus on märkimisväärselt kasvanud, kuid kasv on toimunud kahanevates sektorites, nagu transport ja tootmine. Järk-järgult on piirkonnas vähenenud tööhõive toiduainete tootmises, millele on järgnenud logistika ja transport. 1990. aastate alguses hakkas piirkond spetsialiseeruma uudsele energiasektorile, peamiselt tuuleturbiinide tootmisele. Keskendumine tuuleturbiinidele tõi kaasa turbiiniosade tootmise ning tööhõive energiasektoris kasvas. 16. Haderslev, Kolding ja Vejen moodustavad kolm eraldi omavalitsusüksust, millest igal on oma volikogu Syddanmarkis. Muud sidusrühmad on asjaomase piirkonna ametiasutused ning haridus- ja koolitusasutused. Koondamiste oodatav mõju kohalikule, piirkondlikule ja riigi tööhõivele 17. Taani väidab, et üleilmastumisest tulenevalt on paljud piirkonna ettevõtted vähendanud tootmist ning tööpuudus on suurenenud. Taani statistika kohaselt suurenes tööpuudus nn kolmnurga piirkonnas 2009. aastal 25 % võrreldes 2008. aastaga. Kahe LM Glasfiberi tehase sulgemine Lunderskovis ja Hammelevis suurendas märkimisväärselt piirkonna tööpuudust. Kõige rohkem on mõjutatud väheste oskustega töölised. Taanis tervikuna on tööhõive olukord viimastel aastatel samuti järsult halvenenud: töötuse määr tõusis 3,3 %-lt 2008. aastal 8,2 %-ni 2010 aastal. 18. Kollektiivsete koondamiste tõttu LM Glasfiberis ei ole piirkonnas suudetud luua piisavalt uusi töökohti. Taani eeldab, et sektor ei taastu isegi pärast kriisi lõppu, sest peamiselt lähevad uued tellimused Kaug-Itta, kus kulud on väiksemad. Ilma ümberõppe ja täiendava koolituseta on töötajatel oht muutuda pikaajaliselt töötuks. 19. Taani tuuleenergiatööstuse assotsiatsiooni andmeil vähenes tööhõive tuuleenergiasektoris 2009. aastal 13 % (keskmine tööhõive langes 28 400 inimeselt 24 700ni) nii tootjate kui ka tarnijate puhul. Rahastatav individuaalsete teenuste kooskõlastatud pakett ja selle hinnanguline kulude jaotus, kaasa arvatud selle täiendavus struktuurifondidest rahastatavate meetmetega 20. Taani on koostanud koondatud töötajate abistamiseks meetmepaketi, mis nõuab kõigepealt algkursust ja olukorra selgitamist ning toetub seejärel kolmele sambale: haridus ja koolitus, töötamise stimuleerimine ja ettevõtluse alustamise stimuleerimine. Kõnealuse paketi eesmärk on selgitada välja, milline on töötajate haridustase, kas nad võiksid liikuda muudesse sektoritesse ja milline tõenäosus on neil praegu või tulevikus selles piirkonnas tööd saada. Algkursuse ja olukorra selgitamise etapis osalevad kõik sihtrühma kuuluvad töötajad, ent muud meetmed keskenduvad tõenäoliselt piiratumale arvule töötajaile, kusjuures mõned neist võivad osaleda rohkem kui ühes meetmes, kui see on asjakohane. 21. Algkursuse ja olukorra selgitamise kaudu tahetakse individuaalselt iga töötaja jaoks välja selgitada parimad võimalused. Kõigile sihtrühma kuuluvaile töötajaile pakutakse rühmaõpet ja personaalset nõu, kuidas oma oskusi hinnata ja leida pakutavate tööturumeetmete hulgast parim lahendus. Hinnanguline kulu töötaja kohta on 1 610,74 eurot. 22. Hariduse ja koolituse sammas hõlmab kuut eri meedet: Meetmed täiendavad Koldingi, Vejeni ja Haderslevi omavalitsusüksuste koostatud kasvukava. Uusi ettevõtteid arendatakse piirkondades, kus juba on tugev ettevõtluse, teadmiste ja oskuste baas: (1) Turismialane lisakoolitus. Hinnangute kohaselt toetatakse selle meetmega 100 töötajat, kellest igaühele kulub 4 026,85 eurot. Meetme eesmärk on anda töötajaile oskused, mida saaks kasutada piirkonna kasvavas turismisektoris, sealhulgas oskused turunduse, kaubamärgiarenduse, teenuse väljatöötamise ja ärikorralduse alal. (2) Energiatehnoloogiaalane lisakoolitus. Hinnangute kohaselt toetatakse selle meetmega 100 töötajat, kellest igaühele kulub 4 026,85 eurot. Kuna Taani keskendub alternatiivse säästva energia tootmise arendamisele, on vaja koolitada töötajaid energiasektori tarbeks. Töötajatele soovitakse anda asjakohased oskused ning suurendada valdkonnas juba teatavaid oskusi ja kogemusi omavate töötajate teadmisi, tihedas koostöös piirkonna ettevõtjatega. (3) Disainialane lisakoolitus. Hinnangute kohaselt toetatakse selle meetmega 100 töötajat, kellest igaühele kulub 4 026,85 eurot. Töötajaid soovitakse koolitada disaini vallas, et kasutada neid teadmisi tootmises, peamiselt VKEdes. Kursus annab osalejaile teadmisi tööstusdisaini, tootearenduse, kaubamärgiarenduse ja tarbijasuundumuste kohta. (4) Toidutööstusealane lisakoolitus. Hinnangute kohaselt toetatakse selle meetmega 100 töötajat, kellest igaühele kulub 4 026,85 eurot. Meetme eesmärk on arendada oskusi ja teadmisi töötamiseks tervisliku toidu valdkonnas, kaasa arvatud toiduainete märgistamine, toitumissoovitused jne. Kuna piirkonnas on mitmeid väikseid ja suuremaid toiduainete tootjaid ja toitlustusteenuse pakkujaid, siis keskendutakse toidu ja tervise ühendamisele, mis oleks uute ärivõimaluste aluseks. (5) Noorte huvi äratamine hariduse vastu ja nende hoidmine haridussüsteemis. Hinnangute kohaselt toetatakse selle meetmega 100 töötajat, kellest igaühele kulub 6 711,41 eurot. Kõnealuse meetme eesmärk on kutsuda nooremaid töö kaotanud inimesi üles uuesti haridust omandama. Selleks on vaja lisatoetust, muu hulgas juhendamist ning materiaalset ja rahalist abi, mis hõlbustaks üleminekut töötamiselt õppimisele. (6) Täiendav koolitus lugemise/kirjutamise valdkonnas. Hinnangute kohaselt toetatakse selle meetmega 350 töötajat, kellest igaühele kulub 2 684,56 eurot. Madala haridustasemega töötajatele pakutakse parandusõpet lugemis-, kirjutamis- ja matemaatikaalaste oskuste tõstmiseks, et nad saaksid edaspidi kasutada muid haridus- ja tööhõivesüsteemis leiduvaid võimalusi. 23. Sammas „töötamise stimuleerimine” koosneb ühest meetmest: (1) Ettevõttesisene väljaõpe. Hinnangute kohaselt toetatakse selle meetmega 300 töötajat, kellest igaühele kulub 4 026,85 eurot. Et hõlbustada töö kaotanud isikute naasmist tööturule, pakutakse neile selle meetmega väljaõpet ettevõtetes, eelkõige VKEdes, kus õpetatakse konkreetselt neid oskusi, mida ettevõtetes vajatakse. 24. Sammas „ettevõtluse alustamise stimuleerimine” koosneb kahest eri meetmest: (1) Ettevõtluskursus. Hinnangute kohaselt toetatakse selle meetmega 40 töötajat, kellest igaühele kulub 5 637,58 eurot. Kuus nädalat kestev kursus hõlmab äriplaanide tutvustamist, ettevõtte orientatsiooni, juhtimist ja raamatupidamist ning kursuse lõpus valmistavad osalejad ette ühe ettevõtluse juhtumi. (2) Ettevõtjate jooksev nõustamine ja juhendamine. Hinnangute kohaselt toetatakse selle meetmega 10 töötajat, kellest igaühele kulub 1 342,30 eurot. Et uutel ettevõtjatel äritegevus sujuks, pakutakse selle meetme kaudu neile nõustamis- ja juhendamisteenust. Igale alustavale ettevõttele määratakse juhendaja, kes tunneb asjaomast sektorit ja kes ettevõtjat regulaarselt külastab ja nõustab. Juhendamist on kavas pakkuda ühe aasta jooksul ning samal ajal kavatsetakse luua võrgustikud praegustes ja tulevastes kasvavates sektorites, mis võimaldaksid ettevõtjatel omavahel kohtuda, asju arutada ja koostööd teha. 25. Kõigile osalevatele töötajatele makstakse päevaraha, et võimaldada neil meetmetes osaleda (kogukulu umbes 3 872,28 eurot töötaja kohta). Päevaraha makstakse koolituse kestuse jooksul ning see on aktiivsete tööturumeetmete lahutamatu osa. 26. Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud, mis on arvatud taotluse hulka vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 3, koosnevad kuludest, mis on ette nähtud ettevalmistus-, haldus- ja kontrollimeetmeteks ning teavitamiseks ja reklaamiks. 27. Taani ametiasutuste kavandatavad individuaalsed teenused on aktiivsed tööturumeetmed, mis on määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kohaselt toetuskõlblikud. Taani ametiasutuste hinnangu kohaselt on teenuste kogumaksumus 9 191 946 eurot ja fondi toetuse rakendamisega seotud kulud moodustavad 419 463 eurot (4,36 % kogukuludest). Fondilt taotletav kogusumma on 6 247 415 eurot (65 % kogukuludest). Meetmed || Toetust saavate töötajate hinnanguline arv || Hinnangulised kulud toetust saava töötaja kohta (eurodes] || Kogukulud* (EGFi ja riiklik kaasfinantseerimine) (eurodes) Individuaalsed teenused (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 esimene lõik) Algkursus ja selgitamine || 825 || 1 610,74 || 1 328 859 Haridus ja koolitus || || || Turismialane lisakoolitus || 100 || 4 026,85 || 402 685 Energiatehnoloogiaalane lisakoolitus || 100 || 4 026,85 || 402 685 Disainialane lisakoolitus || 100 || 4 026,85 || 402 685 Toidutööstusealane lisakoolitus || 100 || 4 026,85 || 402 685 Noorte huvi äratamine hariduse vastu ja nende hoidmine haridussüsteemis || 100 || 6 711,41 || 671 141 Lisakoolitus lugemise/kirjutamise valdkonnas || 350 || 2 684,56 || 939 596 Töötamise stimuleerimine || || || Ettevõttesisene väljaõpe || 300 || 4 026,85 || 1 208 054 Ettevõtluse alustamise stimuleerimine || || || Ettevõtluskursus || 40 || 5 637,58 || 225 503 Ettevõtjate jooksev nõustamine ja juhendamine || 10 || 1 342,30 || 13 423 Päevaraha || 825 || 3 872,28 || 3 194 630 Individuaalsed teenused kokku || || 9 191 946 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud (määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmas lõik) Ettevalmistav tegevus || || 62 919 Haldamine || || 209 732 Teave ja reklaam || || 62 919 Kontrollitegevused || || 83 893 Fondi toetuse rakendamisega seotud kulud kokku || || 419 463 Hinnangulised kogukulud || || 9 611 409 Fondi toetus (65 % kogukuludest) || || 6 247 415 * Kogusumma ei klapi täpselt DKK konverteerimise ja ümardamiste tõttu. 28. Taani kinnitab, et eespool kirjeldatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatud meetmeid. Kuupäev(ad), millal alustati või kavatsetakse alustada individuaalsete teenuste osutamist asjaomastele töötajatele 29. Taani alustas asjaomastele töötajatele suunatud individuaalsete teenuste osutamist 1. augustil 2010. Nimetatud teenused on osa individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketist, mille kohta on fondile esitatud kaasrahastamistaotlus. Kõnealune kuupäev kujutab endast seega toetuskõlblikkusperioodi algust fondist saadava mis tahes toetuse puhul. Menetlused sotsiaalpartneritega konsulteerimiseks 30. Lõuna-Taani piirkond ning Vejeni, Koldingi and Haderslevi omavalitsusüksused koostasid taotluse ühiselt, olles eelnevalt kaasanud erinevaid sotsiaalpartnereid, sh tööstusliite, ametiühinguid ning haridus- ja koolitusasutusi. On peetud ühiskohtumisi, kus osapooled käsitlesid üksikasjalikku strateegiat üleminekukava jaoks. 31. Taani ametiasutused on kinnitanud, et siseriiklikus ja ELi õiguses kollektiivse koondamise puhuks sätestatud nõuded on täidetud. Teave meetmete kohta, mis on siseriikliku õiguse alusel või kollektiivlepingute kohaselt kohustuslikud 32. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumidega on Taani ametiasutused taotluses · kinnitanud, et fondist saadav rahaline toetus ei asenda meetmeid, mis on riiklike õigusaktide või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas; · tõendanud, et kavandatud meetmed on ette nähtud töötajate toetuseks ja et neid ei kasutata äriühingute või sektorite ümberkorraldamiseks; · kinnitatud, et eespool nimetatud toetuskõlblikud meetmed ei saa toetust muudest liidu rahalistest vahenditest. Haldus- ja kontrollisüsteemid 33. Taani on teatanud komisjonile, et finantstoetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis teevad seda ka Euroopa Sotsiaalfondi puhul. Ka viimase korraldusasutuseks on Taani ettevõtlus- ja ehitusamet (EBST). Sertifitseerimisasutuseks nimetatakse sama organi teine osakond. Auditeerimisasutuseks on Taani ettevõtlus- ja ehitusametis tegutsev ELi kontrollitalitus. Rahastamine 34. Taani taotluse põhjal on kavas fondist rahastada kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketti 6 247 415 euro ulatuses, mis moodustab 65 % kogukuludest. Komisjoni kavandatav assigneering fondist põhineb Taani esitatud teabel. 35. Arvestades määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 10 lõike 1 alusel fondist eraldatava toetuse maksimumsummat ja assigneeringute ümberpaigutamise ulatust, teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid eespool nimetatud kogusummas, mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a. 36. Kavandatava rahalise toetuse puhul jääb üle 25 % fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks aasta viimase nelja kuu jooksul, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikes 6. 37. Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa suuruse osas. Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes esimesena asjakohasel poliitilisel tasandil kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni. Kui eelarvepädevad institutsioonid on eriarvamusel, kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine. 38. Samuti esitab komisjon ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2011. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste assigneeringud, nagu on nõutud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28. Makseassigneeringute allikad 39. 2011. aasta eelarve, mille eelarvereal 04.0501 „Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF)” on esitatud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; seda eelarverida kasutatakse käesolevas taotluses käsitletava summa 6 247 415 eurot katmiseks. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, Taani) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[4] eriti selle punkti 28, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[5] eriti selle artikli 12 lõiget 3, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[6] ning arvestades järgmist: (1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. (2) Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. (3) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. (4) Taani esitas 7. juulil 2010 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses äriühingus LM Glasfiber toimunud koondamistega ja saatis lisateavet kuni 3. veebruarini 2011. Taotlus vastab rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 6 247 415 euro eraldamiseks. (5) Seepärast tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et rahastada Taani taotluses nimetatud meetmeid, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 6 247 415 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel/Strasbourg, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [3] Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 3 kolmanda lõiguga. [4] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [5] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1. [6] ELT C […], […], lk […].