ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(13)

Võttes arvesse minu kohustust tagada osapoolte menetlusõiguste tulemuslik rakendamine, (3) vaatasin ma läbi ettevõtja CEVA poolt esitatud väited. Leian, et ettevõtja CEVA on saanud tulemuslikult kasutada oma kaitseõigust asjaolusid käsitlevas kirjas välja toodud küsimustes järgnevalt kirjeldatud põhjustel. — Esiteks, seoses väitega, et ettevõtjale ei antud suulisel ärakuulamisel võimalust asjaolusid käsitlevas kirjas viidatud tõendite kohta märkusi esitada, märgin, et komisjonil on õigus osapooltele pärast vastuväidete esitamist saata uusi dokumente, mis komisjoni arvates tema seisukohta toetavad, tingimusel, et ta annab ettevõtjatele piisavalt aega selle kohta oma arvamuse avaldamiseks (4). Käesoleva juhtumi puhul sai ettevõtja CEVA võimaluse asjaolusid käsitlevas kirjas käsitletu osas märkusi esitada ning ta kasutas seda võimalust. Seoses väitega, et asjaolusid käsitlevas kirjas esitatud järeldused olid sedavõrd ebaselged, et see takistas ettevõtjal CEVA järelduste kohta seisukohta võtta, märgin, et selle väite toetuseks ei ole esitatud ühtegi kindlat tõendit. Peale selle oli ettevõtja CEVA võimeline esitama 31-leheküljelise vastuse, mis käsitleb iga „võimalikku järeldust”, mida kirjeldatakse asjaolusid käsitlevas kirjas, ning arutleb ulatuslikult tõendite üle, millele komisjon tugineda lubas. Mitte ükski teine adressaat ei kurtnud asjaolusid käsitlevas kirjas välja toodud järelduste ebaselguse üle. Seega pean ma ettevõtja CEVA väidet alusetuks. — Teiseks, seoses väidetava komisjonipoolse ebaõiglase käitumisega, leian ma, et komisjoni 2011. aasta mai teabenõudes ei viidatud sellele, nagu kasutataks nõutud teavet trahvide väljaarvutamiseks ning mitte mõnel muul eesmärgil, nagu näiteks NES-rikkumise kaubandusmõju küsimuse uurimiseks. Ettevõtja CEVA poolt oli vale eeldada, et komisjon nõudis nimetatud teavet ainult trahvide väljaarvutamise eesmärgil ning ei saa seega väita, et komisjon tegutses ebaõiglaselt. Komisjonil on haldusmenetluse käigus õigus teha uusi järelepärimisi, kui menetluse käigus peaks ilmnema vajadus täiendava kontrolli järele (5). — Kolmandaks, seoses võrdse kohtlemise põhimõtte väidetava rikkumisega, on komisjonil väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kontrolle läbi viies tegutsemisvabadus ning ta ei ole kontrolli käigus kohustatud kõigile rikkumises kahtlustatavatele ettevõtjatele samu küsimusi esitama (6).
62.

Euroopa andmekaitseinspektoril on eriti hea meel selle üle, et uute sätete kohaselt jõustub SIS II õigusraamistik siis, kui esimene liikmesriik on üleminekuga edukalt toime tulnud. See on oluline, sest vanade õigusaktide kohaselt oleks SIS II õigusraamistik jõustunud alles siis, kui kõik liikmesriigid on süsteemi SIS II migreerumise lõpetanud, mis oleks tekitanud õiguslikku ebakindlust, eriti seoses uute funktsioonidega.
6.

Lisaks sellele väidab komisjon, et finantskriis tõi esile kohustusliku auditiga seotud puudused, eelkõige avaliku huvi üksuste puhul. Viimased on üksused, mille suhtes on olemas märkimisväärne avalik huvi tulenevalt sellest, et nende ärivaldkond, suurus, töötajate arv või ettevõtte staatus on selline, et neil on lai ring sidusrühmi.
50.

Euroopa andmekaitseinspektor rõhutab, et ettevõtjad, liikmesriigid ja komisjon peavad asjakohaselt arvesse võtma andmekaitsenõudeid, kui nad rakendavad algatusi, mille eesmärk on suurendada laste turvalisust internetikeskkonnas, eelkõige: — liikmesriigid peavad tagama, et nad lisavad oma hariduskampaaniatesse ja -materjalidesse viited andmekaitseohtudele ning teabe selle kohta, kuidas lapsed ja lastevanemad saavad neid ohte vältida. Samuti tuleb arendada andmekaitseasutuste, liikmesriikide ja ettevõtjate vahelist sünergiat, et suurendada laste ja lastevanemate teadlikkust turvalise internetikasutuse kohta; — ettevõtjad peavad tagama, et laste isikuandmeid töödeldakse seadustega kooskõlas ja et vajaduse korral küsitakse lastevanemate nõusolekut. Ettevõtjad peavad kasutama lastele mõeldud privaatsuse vaikeseadeid, mis tagavad paremad kaitsemehhanismid kui need, mis on mõeldud kõikidele kasutajatele. Ettevõtjad peavad kasutama ka asjakohaseid vahendeid, et hoiatada lapsi, kes soovivad oma privaatsuse vaikeseadeid muuta, ja et tagada, et sellist muutmist kinnitataks vajaduse korral vanemate nõusolekuga. Ettevõtjad peavad vanuse kontrollimiseks välja töötama vahendid, mis andmekaitse seisukohast ei tungiks eraellu; — lastele antava teabe puhul peavad ettevõtjad uurima, kuidas anda lastele süsteemselt ja lihtsal viisil teavet muu hulgas ohtude kohta, mis kaasnevad vaikeseadete muutmisega; — lastele suunatud reklaamiga seoses tuletab Euroopa andmekaitseinspektor meelde, et konkreetselt alaealistele suunatud otseturundust teha ei tohi ja et lapsi ei või mõjutada käitumusliku suunamise teel. Euroopa andmekaitseinspektor leiab, et komisjon peaks kannustama ettevõtjaid vastu võtma eraelu puutumatust soosivaid eneseregulatsiooni meetmeid ELi tasandil, edendades lastele suunatud internetireklaamiga seotud häid tavasid, mis oleksid täielikus kooskõlas andmekaitset käsitlevate õigusaktidega. Ta julgustab komisjoni uurima võimalusi õigusaktide vastuvõtmiseks ELi tasandil, et võtta seoses reklaamiga asjakohaselt arvesse laste õigusi eraelu puutumatusele ja andmekaitsele.
2.

Euroopa andmekaitseinspektor märgib, et nõukogu avaldas oma järeldused küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse (edaspidi „keskus”) loomise kohta 7.–8. juunil 2012 (2). Nõukogu kiidab teatise eesmärgid heaks, toetab keskuse loomist Europoli raames ja praeguste struktuuride kasutamist ühises võitluses muude kuritegevusvaldkondade vastu, kinnitab, et keskus peaks küberkuritegevuse vastases võitluses toimima teabekeskusena ning et see hakkab tegema tihedat koostööd asjaomaste ametiasutuste ja osalistega rahvusvahelisel tasandil, ning kutsub komisjoni Europoliga konsulteerima, et täpsemalt välja töötada konkreetsete ülesannete ulatus, mis on vajalik, et keskus oleks 2013. aastaks töövalmis. Samas ei osutata järeldustes põhiõiguste olulisusele ja eelkõige andmekaitsele keskuse loomisel.
49.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab järgmist: — lisada ettepaneku preambulisse viide käesolevale arvamusele; — sõnastada ümber sätted, milles rõhutatakse kehtivate andmekaitset käsitlevate õigusaktide täielikku kohaldatavust, et need oleks ühes üldsättes, milles osutatakse direktiivile 95/46/EÜ ning määrusele (EÜ) nr 45/2001, ning selgitada viidet direktiivile 95/46/EÜ, täpsustades, et sätteid kohaldatakse kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ riiklike rakenduseeskirjadega. Peale selle soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lisada sellist liiki üldsätte ettepaneku sisulisse sättesse; — piirata pädevate asutuste juurdepääsu dokumentidele ja teabele üksnes juhtumitega, mille puhul on konkreetselt kindlaks tehtud ettepaneku oluline rikkumine, ning juhtumitega, kus on alust kahtlustada (mida peavad toetama konkreetsed esialgsed tõendid), et rikkumine on toime pandud; — kehtestada pädevatele asutustele nõue taotleda dokumente ja teavet ametliku otsusega, täpsustades taotluse õigusliku aluse ja eesmärgi ning taotletava teabe, teabe esitamise ajalised piirangud ning taotluse saaja õiguse lasta otsus kohtul läbi vaadata; — täpsustada, millist liiki isikuandmeid tohib ettepaneku alusel töödelda ja edastada, määrata kindlaks eesmärgid, mille jaoks pädevad asutused tohivad isikuandmeid töödelda ja edastada, ning määrata proportsionaalne andmete säilitamise periood eespool nimetatud töötlemise jaoks või vähemalt kehtestada täpsed kriteeriumid selle kindlaksmääramiseks; — arvestades kolmandatele riikidele andmete edastamisega seotud riske, lisada artikli 23 lõikesse 7 konkreetsed kaitsemeetmed, näiteks juhtumipõhine hindamine ning isikuandmete kaitsmise piisav tase kolmandas riigis, mis isikuandmed saab; — asendada minimaalne viieaastane säilitamisperiood ettepaneku artiklis 27 maksimaalse säilitamisperioodiga, kui register sisaldab isikuandmeid. Valitud periood peaks olema vajalik ja andmete töötlemise eesmärgi suhtes proportsionaalne; — sõnastada artikli 28 lõike 1 punkt i ümber järgmiselt: „CSD tagab, et teenuseosutaja osutab teenuseid täielikus kooskõlas CSD suhtes kohaldatavate riiklike eeskirjadega, millega rakendatakse direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta. CSD vastutab (…)”; — lisada artikli 62 lõike 2 punkti b säte, milles öeldakse, et: „nende isikute identiteet tuleb tagada menetluse kõikides etappides, välja arvatud siis, kui selle avaldamist nõutakse riiklike õigusaktidega täiendava uurimise kontekstis või järgneva kohtumenetluse raames”, ning jätta artikli 62 lõike 2 punktist c välja „sätestatud põhimõtetega”; — arvestades käesolevas arvamuses esitatud kahtlusi, hinnata kavandatud sanktsioonide kohustusliku avaldamise süsteemi vajalikkust ja proportsionaalsust. Sõltuvalt vajalikkuse ja proportsionaalsuse kontrollimise tulemusest näha igal juhul ette piisavad kaitsemeetmed, et tagada kinnipidamine süütuse presumptsioonist, asjakohaste isikute õigusest esitada vastuväiteid, andmete turvalisusest/täpsusest ning nende kustutamisest pärast piisava aja möödumist.
ET Euroopa Liidu Teataja C 335/3

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

COMP/39.611 – Veemajandustooted

2012/C 335/03

27. jaanuaril 2011 algatas Euroopa Komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 (2) artikli 11 lõikele 6 menetluse ettevõtjate Flamco Wemefa GmbH, Flamco Holding B.V., voestalpine Polynorm B.V. ja voestalpine AG (edaspidi „Flamco”), Reflex Winkelman GmbH & Co. ja Winkelman Group GmbH & Co. KG (edaspidi „Reflex”) ning TA Hydronics Switzerland AG (varem Pneumatex AG ja edaspidi „Pneumatex”) (üheskoos „pooled”) suhtes.

Pärast arutelusid kokkuleppe sõlmimiseks ja nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 773/2004 (3) artikli 10a lõikele 2 võttis Euroopa Komisjon vastu vastuväited, mis olid adresseeritud ettevõtjatele Flamco, Reflex ja Pneumatex ning kus märgiti, et pooled olid osalenud ühes ja pidevas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 rikkumises. Rikkumist kirjeldati veemajandustoodete, ülerõhusüsteemide ja kvaliteedi tagamise toodete hinna koordineerimisena. Poolte vastused vastuväidetele kinnitasid, et neile adresseeritud vastuväited kajastasid nende nõusolekut kokkuleppe sõlmimiseks.

Pädevust käsitleva otsuse artikli 16 kohaselt uurisin, kas otsuse eelnõus käsitletakse ainult vastuväiteid, mille kohta pooltel oli võimalus esitada oma seisukohad, ning see leidis minu järelduses kinnitust.

Eespool esitatut arvestades ning pidades silmas asjaolu, et pooled ei ole esitanud mulle taotlusi või kaebusi, (4) olen seisukohal, et kõnealuse juhtumi puhul on kõigi osaliste menetlusõiguste tõhus kasutamine tagatud.

Brüssel, 25. juuni 2012 Wouter WILS

(1) Vastavalt Euroopa Komisjoni presidendi 13. oktoobri 2011. aasta otsuse 2011/695/EL (ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklile 16 (ELT L 275, 20.10.2011, lk 29) („pädevust käsitlev otsus”).

(2) Nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003, 16. detsember 2002, asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1–25).

(3) Komisjoni määrus (EÜ) nr 773/2004, 7. aprill 2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis (ELT L 123, 27.4.2004, lk 18).

(4) Pädevust käsitleva otsuse artikli 15 lõike 2 kohaselt võivad kartellijuhtumit käsitleva menetluse osalised, kes osalevad arutelus kokkuleppe sõlmimiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 773/2004 artiklile 10a, pöörduda igas menetlusetapis ärakuulamise eest vastutava ametniku poole, et tagada oma menetlusõiguste tõhus kasutamine. Vt ka komisjoni teatise 2008/C 167/01 punkt 18.
4.

Vastavalt ettepanekule on ka lepingu eelnõu eesmärk luua teabevahetuse õiguslik alus. Ehkki isikuandmete vahetamine ei ole ettepaneku põhieesmärk, vahetatakse siiski olulises koguses isikuandmeid, eriti neid, mis on seotud ettevõtjatega. Käesolevas arvamuses analüüsitakse, kuidas on reguleeritud selliste isikuandmete vahetamine lepingu eelnõus. Arvamuses analüüsitakse ka tollikoostöö ja tolliküsimustes vastastikuse abistamise lepingu asjakohaseid sätteid, kuivõrd need mõjutavad lepingu eelnõu kohast isikuandmete töötlemist. Võttes arvesse, et lepingu eelnõus sätestatakse edasise koostöö õiguslik alus, esitatakse arvamuses samuti soovitused isikuandmete vahetamist nõudvate otsuste ja lepingute kohta, mis võidakse lepingu eelnõu põhjal vastu võtta tulevikus.
68.

Arukate mõõtmissüsteemide kasutuselevõtt kogu Euroopas võib kaasa tuua suurt kasu, kuid see sisaldab ka olulisi riske isikuandmete kaitsele. See võimaldab isikuandmete massilist kogumist Euroopa majapidamiste kohta ning see võib viia selle jälgimiseni, mida majapidamise liikmed oma kodus teevad. Neid riske arvestades on Euroopa Andmekaitseinspektoril hea meel jõupingutuste üle, mida komisjon on soovituses teinud, et pakkuda liikmesriikidele suuniseid meetmete kohta, mida tuleks võtta selle tagamiseks, et arukad mõõtmis- ja võrgusüsteemid töötatakse välja ja et neid kasutatakse piisavaid andmekaitsemeetmeid arvestades.
77.

Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab, et määruse 2012. aasta lõpus kavandatud muutmisel tuleks teha järgmist: — selgitada täpsemalt, mis isikuandmeid määruse alusel töödeldakse ning mis isikuandmeid säilitatakse ja töödeldakse liidu registris ning Euroopa Liidu tehingulogis; Euroopa Andmekaitseinspektoril oleks eriline heameel määruse üldsätte üle, mille kohaselt ei salvestata Euroopa Liidu tehingulogis ega liidu registris isikuandmete erikategooriaid (4. jaotis); — määrata täpselt kindlaks, kas keskne haldaja on Euroopa Komisjoni osa, Euroopa Liidu muu institutsioon/asutus/organ või liikmesriigi seaduse alusel loodud üksus (5. jaotis); — nõuda andmekaitsepoliitika vastuvõtmist, et määrata kindlaks ülesanded ja kohustused (6. jaotis); — määrata täpsemalt kindlaks eesmärgid, mille korral tohivad andmetega tutvuda kolmandad isikud, sealhulgas Europol, ning sätestada piisavad kaitsemeetmed andmete anonüümseks muutmiseks andmekaevandamise korral (7. jaotis); — keelata tundlike andmete avaldamine (8. jaotis); — muuta säilitamisperioode, et tagada andmete säilitamise nõuete vastavus Euroopa Liidu andmekaitse õigusaktidele (9. jaotis); — tagada, et andmesubjekte teavitatakse piisavalt sellest, et nad on kantud musta nimekirja, et on olemas andmesubjektide juurdepääsuõiguste tagamise mehhanism ning et mustas nimekirjas sisalduv teave on täpne ja ajakohane; tagada asjakohane säilitamisperiood, juurdepääsupiirangud ning musta nimekirja kasutamise eesmärkide piirangud (10. jaotis); — keelata tundlike andmete saatmine Euroopa Liidust väljapoole, eelkõige rahvusvahelisse tehingulogisse (11. jaotis), ning — lisada täiendavad selgitused turvalisuse ja vastutuse (auditid) kohta (12. jaotis).
72.

Isikuandmeid sisaldava avaliku sektori teabe taaskasutamine võib anda suuri eeliseid, ent sellega kaasnevad ka märkimisväärsed isikuandmete kaitsega seotud riskid. Nimetatud riske arvesse võttes soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor ettepanekus täpsemalt määratleda, millistes olukordades ja milliseid kaitsemeetmeid kohaldades võib nõuda isikuandmeid sisaldava teabe taaskasutamiseks kättesaadavaks tegemist. Eelkõige tuleks ettepanekus: — kehtestada selgemalt, mil määral kohaldatakse avaliku sektori teabe direktiivi isikuandmete suhtes (punkt 3.1); — nõuda, et enne, kui mis tahes isikuandmeid sisaldava avaliku sektori teabe tohib taaskasutamiseks kättesaadavaks teha, peab asjaomane avaliku sektori asutus teavet hindama (punkt 3.1); — kui see on asjakohane, nõuda, et andmed on muudetud täielikult või osaliselt anonüümseks ning litsentsitingimustega on konkreetselt keelatud üksikisikuid uuesti identifitseerida ja taaskasutada isikuandmeid otstarbel, mis võib andmesubjekte individuaalselt mõjutada (punktid 3.2 ja 3.3); — nõuda, et alati, kui tegemist on isikuandmete töötlemisega, sisaldaksid avaliku sektori teabe taaskasutamise litsentsi tingimused andmekaitseklauslit (punkt 3.3); — vajaduse korral võtta arvesse isikuandmete kaitsega seotud riske ning nõuda taotlejatelt tõendusmaterjali (andmekaitsealase mõju hindamise teel või muul viisil) selle kohta, et kõikidele isikuandmete kaitsega seotud riskidele on pööratud piisavalt tähelepanu ja et taotleja töötleb andmeid kooskõlas kohaldatavate andmekaitsealaste õigusaktidega (punkt 3.3); — selgitada, et erandina üldpõhimõttest, mille kohaselt taaskasutamine on lubatud mis tahes ärilisel või mitteärilisel eesmärgil, võidakse seada taaskasutamine sõltuvusse selle otstarbest (punkt 3.3).
(10)

Vastavalt pädevust käsitleva otsuse artiklile 16 olen ma uurinud, kas otsuse eelnõus käsitletakse ainult neid vastuväiteid, mille kohta pooltel on olnud võimalus oma seisukohti väljendada ja ma olen jõudnud järeldusele, et see võimalus on antud.
1.

Avatakse menetlus loa andmiseks seoses nafta ja maagaasi geoloogilise luure ja leiukohtade uurimisega maatükil 1–22 „Teres”, mis asub Bulgaaria Vabariigi Musta mere majandusvööndis ja mille pindala on 4 032 km2 ning mis on määratud koordinaatidega 1–7, nagu on sätestatud lisas.
3.

Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel, et komisjon konsulteeris temaga ametlikult pärast ettepanekute vastuvõtmist ning et tema arvamusele on viidatud töötajate lähetamise ettepaneku preambulis. Samas ta kahetseb, et talle ei antud võimalust esitada enne ettepanekute eelnõude vastuvõtmist mitteametlikke märkusi.
2.

Euroopa andmekaitseinspektoril oli enne ettepaneku vastuvõtmist võimalus esitada mitteametlikke märkusi. Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel selle üle, et komisjon konsulteeris temaga ka ametlikult pärast ettepaneku vastuvõtmist ning et käesolevale arvamusele on viidatud ettepaneku preambulis.
4.

Nõuandekomitee nõustub eelkõige sellega, et tehingut on vaja hinnata järgmiste turgude osas: a) mobiilimaksete platvormide hulgimüügiturg, vähemalt Ühendkuningriigis; b) turvalise talletamise turg, vähemalt Ühendkuningriigis; c) klientidele pakutavate mobiilimaksete teenuste jaemüügiturg, vähemalt Ühendkuningriigis; d) reklaamiteenuste turg, vähemalt Ühendkuningriigis; e) mobiilreklaami vahendusteenuste turg, vähemalt Ühendkuningriigis; f) hulgisõnumite saatmise teenuste jaemüügi ja hulgimüügi turg, vähemalt Ühendkuningriigis; g) andmeanalüüsiteenuste turg, vähemalt Ühendkuningriigis; h) mobiiltelefonisideteenuste jaemüügiturg Ühendkuningriigis.
ET Euroopa Liidu Teataja C 70/11

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

COMP/39.966 – Gaasisolatsiooniga jaotusseadmed (trahvide taaskehtestamine)

2013/C 70/05

Käesoleva otsuse eelnõuga muudetakse komisjoni eelmist, 24. jaanuari 2007.aasta otsust, (2) gaasisolatsiooniga jaotusseadmete juhtumi asjus. Muudatused on seotud üksnes kahe äriühinguga (Mitsubishi Electric Corporation (edaspidi „äriühing Melco”) ja Toshiba Corporation (edaspidi „äriühing Toshiba”)).

Varem vastuvõetud otsuses leidis komisjon, et 20 juriidilist isikut (mis kuulusid 10 ettevõtjale, kusjuures mõned juriidilised isikud olid emaettevõtjatena kaasvastutavad) osalesid gaasisolatsiooniga jaotusseadmete sektorit käsitlevas kartellikokkuleppes. Komisjon kehtestas trahvid muu hulgas äriühingutele Melco ja Toshiba.

Kohtuasjas T-113/07 Toshiba Corp. vs. Euroopa Komisjon ja kohtuasjas T-133/07 Mitsubishi Electric Corp. vs. Euroopa Komisjon tehtud otsustega kinnitas Üldkohus 12. juulil 2011 komisjoni järeldusi, et äriühingud Toshiba ja Melco on rikkunud EÜ asutamislepingu artiklit 81 (nüüd ELi toimimise lepingu artikkel 101), ent tühistas äriühingutele Toshiba ja Melco kehtestatud trahvid, sest nende trahvide arvutamisel rikkus komisjon vaatlusaasta valikul võrdse kohtlemise põhimõtet.

15. veebruaril 2012. aastal saadetud ja rikkumise asjaolusid käsitlevas kirjas teavitas komisjon äriühinguid Melco ja Toshiba, et tal on kavas taaskehtestada nende kahe äriühingu suhtes trahvid rikkumise eest, mida Üldkohus on kinnitanud. Rikkumise asjaolusid käsitlevas kirjas kirjeldati trahvi määramisel arvesse võetud asjaolusid, parameetreid ja arvutamismeetodit ning anti mõlemale äriühingule kuni 16. märtsini 2012 võimalus esitada märkusi. Äriühingu Toshiba palvel pikendati seda tähtaega 23. märtsini 2012.

15. märtsil 2012 esitas äriühing Toshiba ärakuulamise eest vastutavale ametnikule märkuse, et rikkumise asjaolusid käsitlev kiri ei ole antud olukorras asjakohane ja et uuele trahvide kehtestamist käsitlevale otsusele oleksid pidanud eelnema vastuväited, millele äriühingul Toshiba oleks olnud õigus vastata.

Ma vastasin äriühingule Toshiba 16. märtsil 2012. aastal ja märkisin, et antud juhul ei olnud vastuväidete esitamine vajalik, sest komisjon ei tõstatanud äriühingu Toshiba suhtes uusi vastuväiteid lisaks neile, mille alusel äriühing Toshiba on juba ära kuulatud menetluse käigus, mille tulemusena võeti vastu komisjoni esialgne otsus. Lisaks anti äriühingule Toshiba võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad komisjoni kavatsuse suhtes võtta vastu otsus uue trahvi kehtestamise kohta.

Seega ma järeldan, et otsuse eelnõu adressaatidel on olnud võimalus kasutada oma menetlusõigusi ja et nende õigusest ärakuulamisele on kinni peetud.

Brüssel, 20. juuni 2012 Michael ALBERS

(1) Vastavalt Euroopa Komisjoni presidendi 13. oktoobri 2011. aasta otsuse 2011/695/EL (ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklile 16 (ELT L 275, 20.10.2011, lk 29).

(2) Komisjoni 24. jaanuar 2007. aasta otsus K(2007) 6762 (lõplik). Otsuse kokkuvõte avaldati (ELT C 5, 10.1.2008, lk 7).
—

esiteks leidsin, et teatise esitaja ei ole tõendanud, et juurdepääs tema konkurentide poolt esitatud konfidentsiaalsetele müügiandmetele oleks hädavajalik tema kaitseõiguste kasutamiseks. Oma taotluse põhjendamiseks oli teatise esitaja osutanud eelkõige ohule, et konkurentsi peadirektoraat võis olla teinud vigu turu rekonstrueerimise metoodikas või seoses algandmete endi käitlemise, töötlemise või analüüsiga (st et algandmete mudelisse ülekandmise protsessis võidi teha vigu). Turu rekonstrueerimisel kasutatud metoodika kohta märkisin, et teatise esitajale oli antud juurdepääs turu rekonstrueerimise mudelile endale, esitades Exceli faili koopia, millest olid eemaldatud kõik ärisaladused, kuid mis sisaldas kõiki arvutuste aluseks olnud valemeid. Järeldasin, et nii sai teatise esitaja võimaluse kontrollida ja kommenteerida teostatud analüüsi metoodikat. Andmete käitlemise, töötlemise ja analüüsi kohta märkisin, et konfidentsiaalse teabe avaldamist ei ole võimalik põhjendada vaid arvutusvigade teoreetilise võimalusega, pannes täielikult ohtu ELi õigusaktidega ettenähtud erilise kaitse. Sellest hoolimata teavitasin teatise esitajat, et kui on olemas konkreetsed ja usaldusväärsed tõendid, et konkurentsi peadirektoraat tegi turu rekonstrueerimisel vigu, võiksin kaaluda tegelike müügialaste algandmete avaldamist piiratud kujul vastavalt pädevust käsitleva otsuse artikli 8 lõikele 4. Siiani ei ole selliseid tõendeid esitatud (3);
4.

Nõuandekomitee enamus nõustub komisjoniga, et ettevõtjate Air Canada, United Airlines ja Lufthansa poolt pakutud kohustusi arvesse võttes ei ole komisjonil menetluse jätkamiseks enam alust, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 2 kohaldamist. Vähemus jääb erapooletuks.
2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et klausliga on ette nähtud konkurentsikeelukohustus (pelgalt enesehindamiskohustuse asemel, nagu väidavad lepinguosalised) ning selle eesmärgiks on konkurentsi piiramine.