SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesoleva ettepanekuga nähakse ette erakorralised ja sihipärased muudatused üldises õigusraamistikus aastateks 2014–2020, mis hõlmab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde ning Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks (FEAD). Muudatuste eesmärk on reageerida esiteks Venemaa Föderatsiooni sissetungile Ukrainasse ning sellest tulenevale mõjule Euroopa Liidule ja eelkõige mitmele selle idapiirkonnale ning teiseks COVID-19 pandeemia laiendatud mõjule ELile tervikuna.

Esiteks seisavad EL ja eelkõige mitmed tema idapiirkonnad Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu sõjalise agressiooni tõttu silmitsi mitme kiiret lahendust vajava rändeprobleemiga, eriti just kolmandate riikide kodanike vooga. Seepärast on oluline teha liikmesriikidele ja piirkondadele selgeks neile antava toetuse ulatus, et võimaldada neil seda erakorralist olukorda lahendada ja hoida ära võimalikud tagasilöögid nende käimasolevas tegevuses, millega püütakse jõuda vastupanuvõimelise taastumiseni COVID-19 pandeemiast.

Sellega seoses on oluline meelde tuletada, et liikmesriikidel ja piirkondadel on juba praegu võimalus toetada rändeprobleemide lahendamise meetmeid Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) kaudu, sealhulgas ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetava taasteabina kättesaadavaks tehtud lisavahenditest (REACT-EU). Selline toetus võib hõlmata investeeringuid taristusse, seadmetesse, toodetesse, teenuste kättesaadavusesse ja tegevustesse hariduse, tööhõive, sotsiaalse kaasatuse, tervishoiu, haldussuutlikkuse, kogukonnapõhiste ja koduhooldusteenuste ning diskrimineerimisvastase võitluse valdkonnas, samuti kuulub siia alla vastuvõtusüsteemidele antav toetus, mis on täienduseks Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist ja muudest rahastamisallikatest antavale toetusele. Samuti on oluline mainida, et enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifond võib kasutada toidu- ja esmase materiaalse abi andmiseks ka Venemaa sõjalisest agressioonist mõjutatud isikutele, sealhulgas kolmandate riikide kodanikud.

Kuigi ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetava taasteabi täiendavate vahendite rakendamisel kohaldatakse juba teatavat paindlikkust, ei kohaldata mõnda neist paindlikkusmeetmetest 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku ERFi ja ESFi vahendite suhtes. Lisaks on asjakohane sätestada FEADile ka erimeetmed, võttes eelkõige arvesse tungivat vajadust anda esmast materiaalset abi Venemaa sõjalisest agressioonist mõjutatud isikutele. Võttes arvesse kiireloomulist vajadust tegeleda Venemaa sõjalisest agressioonist tingitud rändeprobleemidega, on vaja lubada, et asjaomaste tegevuste puhul kehtestataks rahastamiskõlblikkus tagasiulatuvalt alates selle agressiooni alguskuupäevast. Lisaks tuleks selliste tegevuste puhul suurendada ERFi ja ESFi toetuse paindlikkust, et programmide olemasolevaid rahalisi vahendeid saaks kiiresti kasutada. Selleks et FEADi saaks kiiresti kasutada esmase materiaalse abi andmiseks kannatanud isikutele, sealhulgas kolmandate riikide kodanikele, on asjakohane lubada liikmesriikidel muuta FEADist toetatavate programmide teatavaid üksikasju, ilma et selleks oleks vaja komisjoni heakskiitu.

Teiseks on COVID-19 pandeemia kestus olnud pikem, kui oleks võinud 2020. aastal eeldada. Pandeemia otsene ja kaudne mõju püsib kõigis liikmesriikides, mistõttu on kõige enam mõjutatud territoriaalsete piirkondade ja majandussektorite taastumiseks vaja pikaajalist avaliku sektori toetust. See on tekitanud liikmesriikide eelarvetele väga suure surve, mistõttu tuleb sellises olukorras kohaldada täiendavaid erakorralisi meetmeid.

Koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatuse (CRII) ja CRII+ kahe meetmepaketiga, mis kiideti 2020. aasta kevadel heaks vastavalt määrustega (EL) 2020/460 ja (EL) 2020/558, tehti mitu olulist muudatust, mis võimaldasid tõhusamat reageerimist ja pakkusid enneolematule olukorrale reageerimiseks erakorralist lisapaindlikkust. Võttes arvesse konkreetseid ohte pandeemia tõttu enim puudust kannatavatele isikutele, sisaldas teine pakett ka määruse (EL) nr 223/2014 (FEADi määrus) muutmist määrusega (EL) 2020/559, millega kehtestati liikmesriikidele erimeetmed COVID-19 pandeemiaga toimetulekuks enim puudust kannatavate isikute Euroopa abifondi (FEAD) raames.

Lisaks eraldati taasterahastust „Next Generation EU“ ühtekuuluvuspoliitika raames ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetava taasteabina (REACT-EU) märkimisväärseid lisavahendeid, et edendada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamist ning teha ettevalmistusi majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil. Neid lisavahendeid võivad liikmesriigid kasutada ka selleks, et suurendada eraldisi FEADist toetatavatele programmidele.

Kasutusele võetud paindlikkusmeetmetel ja lisavahenditel, sealhulgas 50 miljardi euro suurusel uuel finantseeringul REACT-EU raames ja 23 miljardi euro suurusel ümbersuunatud rahastamisel CRII ja CRII+ raames, on olnud suur positiivne mõju. Eelkõige on ümber jaotatud ligikaudu 8 miljardit eurot kiireloomulisteks investeeringuteks isikukaitsevahenditesse, hingamisaparaatidesse ja kiirabiautodesse. Üle 12 miljardi euro on ette nähtud erakorraliste toetuste ja madala intressimääraga laenude andmiseks väikeettevõtetele, mis võimaldab neil tegevust jätkata. Pandeemia kestus ja selle mõju ELi majandusele, eelkõige enim puudust kannatavatele inimestele ja ühiskonnale üldiselt on siiski ületanud esialgseid ootusi. Eelkõige on suur surve liikmesriikide eelarvetele vähendanud olemasolevaid vahendeid, mis olid ette nähtud asjaomaste programmide puhul vajalikuks riiklikuks kaasrahastamiseks.

Viiruse uute variantide esilekerkimine 2021. aastal, eelkõige omikronvariant aasta teises pooles, ja sellega kaasnev piirangute ulatuslik karmistamine 2021. aasta viimases kvartalis suurendasid veelgi negatiivset mõju liikmesriikide majandusele.

Lisaks seisavad liikmesriigid silmitsi lisasurvega oma eelarvele, kuna toimetulekuks energiahindade hiljutise järsu tõusuga peavad nad võtma märkimisväärseid eelarvemeetmeid, et leevendada hindade mõju kõige haavatavamatele, väiksematele ettevõtetele ja energiamahukatele tööstusharudele. Ukrainasse sissetungi majanduslik mõju ei ole samuti veel selge ja sellel võib olla märkimisväärne negatiivne mõju liikmesriikide majanduse taastumisele pärast COVID-19 kriisi.

Sellest tulenevalt tuleks fondidest makstav toetus kiiresti kasutusele võtta, et leevendada koormust liikmesriikide eelarvetele. Seepärast on vaja ajutise ja erakorralise meetmena ning ilma et see piiraks eeskirju, mida tuleks kohaldada tavapärastes tingimustes, laiendada käimasolevale eelarveaastale 2021–2022 ajutist 100 %-lise kaasrahastamise võimalust ELi eelarvest, et rakendada ühtekuuluvuspoliitika programme ja FEADist toetatavaid programme.