ET Euroopa Liidu Teataja C 246/11

Tegevusprogramm Euroopa Majandus- Ja rahaliiduga seotud küsimuste uurimise ja analüüsi edendamiseks

(2006/C 246/11)

1. Sissejuhatus

11. ja 12. detsembril 1999. aastal Helsingis Euroopa Ülemkogule esitatud majandus- ja rahandusministrite nõukogu aruandes majanduspoliitika kooskõlastamise kohta (13123/1/99 Rev 1) nõuti majandus- ja rahaliidu (edaspidi “EMU”) kolmandas etapis majanduspoliitika tõhusat järelevalvet. Ülemkogu leidis, et majandusarengu parem mõistmine ning EMUga seotud küsimused on selle eesmärgi saavutamise oluliseks eeltingimuseks.

Komisjonil on asutamislepingu kohaselt tähtis osa ELi ametiasutuste, liikmesriikide ja mitmesuguste majandussubjektide teavitamisel niihästi majandusolukorrast ja -väljavaadetest kui majanduspoliitika meetmete mõjust EMU toimimisele. Põhjalik majandusanalüüs ja uurimine EMU majandusarengu ja majanduspoliitika küsimustes on teabel põhinevaks nõustamiseks ülimalt tähtsad. Kuigi suur osa sellest tehakse komisjoni ja selle talituste piires, annavad sellekohast mitmekülgset abi ka muud asutused, nagu rahvusvahelised organisatsioonid ja teadlaskond tervikuna. EMUga seotud küsimuste uurimise ja analüüsi edendamiseks mõeldud tegevusprogrammi peamine eesmärk on luua platvorm, mille kaudu saab kõnesoleva väljaspool tehtud uurimistöö tulemused suunata tõhusamalt ühenduse asutuste poliitikaaruteludesse.

2. Mitmekülgse ja tervikliku lähenemisviisi vajadus emuga seotud uurimise ja analüüsi edendamiseks

EMU loomine nõuab majanduspoliitiliste otsuste analüütilise aluse tugevdamist. Liikmesriikides on ulatuslikuma majanduspoliitilise kooskõlastamise vajaduse paremaks mõistmiseks vaja tõsta teadlikkust EMU poliitikanõuete alal.

Selleks et EMUga seotud küsimuste välisanalüüsi ja -uurimistöö tulemusi kõige suuremal määral ära kasutada, on vaja mitmekülgset ja terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmaks suhteid, kontakte ja suhtlemist niisuguse analüüsiga tegelevate asutustega. Ühest küljest on vaja selle uurimistegevuse tulemused kohasel viisil suunata mitmesugustesse majanduspoliitikaga tegelevatesse süsteemidesse Euroopa institutsioonides. Teiselt poolt võimaldab see Euroopa Komisjonilt ja muudelt ELi foorumitelt saada niisugust tagasisidet, mis aitaks suunata kõnesoleva uurimise valdkondadesse, millel on ELi poliitika väljatöötajate tegevuse jaoks kõige suurem tähtsus.

Euroopa Komisjon reageeris niisuguse mitmekülgse ja tervikliku lähenemisviisi vajadusele majandus- ja finantsasjade peadirektoraadi rakendatava laiapõhjalise tegevusprogrammi (1) koostamisega. Üht osa programmis käsitletavatest tegevusvaldkondadest ajendas liikmesriikide selgesõnaline taotlus, teised algatas Euroopa Komisjon. Kõnesolevad tegevusvaldkonnad hõlmavad näiteks välisekspertide rühma moodustamist euroala makromajanduslike arengute analüüsimiseks ja prognoosimiseks (Euroopa prognoosivõrgustik), nii plaanipäraste kui ka erakorraliste teaduskonverentside, töökohtumiste ja seminaride korraldamist, komisjoni talitustes külalisteadlaste programmi loomist või uuringuprogrammi käivitamist EMUga seotud uurimistegevuse vallas, et kaasata välisuurijaid spetsiaalselt piiritletud koostööküsimustesse.

3. Programmi rakendamine

Allpool on esitatud programmi erinevate osade ja toetusmeetmete üksikasjalik kirjeldus.

a) Euroopa prognoosivõrgustik

Euroopa prognoosivõrgustiku loomise ettepanek esitati 2001. aastal Prantsuse-Saksa ühisalgatusena. Algatuse eesmärgiks oli euroala majandustingimuste ja poliitikavalikute analüüsi täiustamine juhtivate ELi uurimisinstituutide võrgustiku koostatud majanduslike väljavaadete ja poliitikaprobleemide korrapäraste sõltumatute hinnangute abil.

Majandus- ja rahanduskomitee ning eurogrupp toetasid ettepanekut aktiivselt ning komisjonile tehti ülesandeks algatada niisuguse võrgustiku loomine. Komisjon suhtus ettepanekusse positiivselt ja valis ajavahemikuks 2002–2004 välja kuues eri liikmesriigis paiknevast kaheksast uurimisinstituudist koosneva konsortsiumi.

Kõnesolev uurimisvõrgustik esitas oma esimese aruande 2002. aasta kevadel. Sagedusega kaks korda aastas esitas võrgustik veel viis aruannet, viimane neist pärineb sügisest 2004. Lisaks tavapärasele konjunktuurianalüüsile ja makromajanduslikule prognoosile euroala kohta käsitlesid erinevad aruanded mitmesugust EMUga seonduvat temaatikat. Teemadering hõlmas euroala tööjõukulu ja tootlikkuse arengut, makromajandusliku mõju leevendamist euroalal, tsüklilist ühtlustumist EMUs ja laienemise majanduslikku mõju EMUle.

Euroopa prognoosivõrgustiku kogemused ajavahemikul 2002–2004 osutusid väga positiivseks, kusjuures võrgustiku aruanded andsid väärtusliku täiendava panuse komisjoni talituste analüüsi jaoks, mis käsitleb euroala majandusarengut ja poliitikaküsimusi. 2005. aasta kevadel käivitas komisjon, kõnesolevat soodsat üldhinnangut silmas pidades, ajavahemikuks 2005–2007 uue Euroopa prognoosivõrgustiku loomise menetluse. Võrgustik koosneb üheksast liikmesriigist valitud kümnest uurimisinstituudist. Uus võrgustik esitas oma esimese aruande märtsis 2005. Aruande eriteema hõlmas ümberpaigutamisega seotud probleeme euroala majanduses, mida käsitleti ka 2005. aasta majandusülevaates. 2006. aasta kevadel esitatud aruandes käsitleti poliitilise eriküsimusena uute liikmesriikide ühtlust ja integreerimist.

Aruanded esitatakse tavaliselt Euroopa prognoosivõrgustiku korraldatud pressikonverentsil komisjoni ja võrgustiku kokkulepitud kuupäeval. Aruanded saadetakse Euroopa Komisjoni majandus- ja rahandusvolinikule ning Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomitee, majanduspoliitika komitee ning majandus- ja rahanduskomisjoni esimehele. Aruanded saab alla laadida Euroopa prognoosivõrgustiku kodulehelt, millele pääseb komisjoni kodulehelt järgmise lingi kaudu:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/efn_en.htm.

2006. aasta hinnangut praegu koostatakse (samal ajal kui antakse üldine hinnang majandus- ja finantsasjade peadirektoraadi majandusuuringute raamistiku ja tulemuste kohta), et teha kindlaks, kas Euroopa prognoosivõrgustiku algatus on saavutanud oma eesmärgi, nimelt edendada sõltumatute ELi uurimisinstituutide kaasabil euroala majanduslike väljavaadete ja poliitikaprobleemide hindamist. Selle tulemused on olulised otsuse tegemisel, kas kõnesolev algatus peaks jätkuma pärast aastat 2007 või tuleks see järk-järgult lõpetada.

b) Majandusalased teaduskonverentsid ja töökohtumised ning majandusseminaride programm

Majandusalaste teaduskonverentside ja töökohtumiste ning majandusseminaride programmi eesmärk on hoogustada mõttevahetust komisjoni talituste ja teadlaskonna vahel. Nende programmide peamine mõte on suunata komisjoni töötajate tähelepanu ülikoolides ja muudes uurimisasutustes tehtavale asjakohasele esialgsele uurimistööle EMUga seotud küsimustes. Kuigi programm on suunatud eeskätt majandus- ja finantsasjade peadirektoraadi töötajatele, on teiste peadirektoraatide töötajad toimuvatest üritustest informeeritud ja neil on võimalik kõnesolevatel konverentsidel ja seminaridel osaleda.

Majandusalased teaduskonverentsid

Majandusalased teaduskonverentsid ja töökohtumised ning majandusseminaride programm on ette nähtud selleks, et parandada komisjoni talituste töö üldist kvaliteeti ühendussidemete tõhustamise abil majandusvaldkonna teadlaskonnaga. Akadeemilisse ringkonda, rahvusvahelistesse organisatsioonidesse ja uurimisasutustesse kuuluvaid juhtivaid majandusteadlasi julgustatakse teaduskonverentside ja asutusesiseste seminaride raames selgitama ja arutama EMU moodustamise ja toimimisega seotud esialgset uurimistööd. Peale komisjoni töötajatele praegu käimasolevale esialgsele uurimistööle parema ligipääsu võimaldamise püüavad need programmid tuua paremini välja uusi lähenemisviise ja anda uusi tõlgendusi komisjonile huvipakkuvates küsimustes. Väljastpoolt programmis osalejatel on võimalus oma uuringutulemusi komisjoni töötajate ja muude ELi asutuste ametnikega arutada ning sel viisil parandada ettekujutust oma uurimistegevusega seotud poliitikast.

Viimastel aastatel on teaduskonverentside programmi raames korraldatud mitu konverentsi. Peamiselt oli konverentside korraldajaks komisjoni töötajad, kuid mõnikord on neid korraldatud koos muude asutustega. Sõltuvalt konverentsist oli osavõtjaid 50–300 ja teemadering hõlmas suurt hulka küsimusi, nagu varade kuuluvuse rahvusvaheliseks muutumine ELis, konjunktuuritsükli analüüsi statistilised vahendid, üldise vananemise mõju majandusele ja eelarvele ning Euroopa konjunktuuritsüklite ja majanduskasvu analüüs.

Erakorralised konverentsid korraldati komisjoni talituste selliste avaldatud tähtsamate analüütiliste dokumentide arutamiseks nagu Avaliku sektori finantsaruanne ja aruanne teemal EMU viis aastat. Tihedam läbikäimine akadeemiliste ringkondade ja poliitika väljatöötajatega aitab vastastikku paremini mõista poliitilisi kitsaskohti ja teoreetilisi küsimusi. Selleks et tõsta vastava poliitikaraamistiku usaldusväärsust, tuleb majanduse juhtimist puudutavaid küsimusi avalikult arutada.

Majandusseminaride programm

Hiljutine majandusseminaride programm võeti kasutusele 2003. aastal, et suurendada komisjonisisese ja sellest väljaspool teostatava EMU uurimise koostoimet. Komisjon püüab selle uue lähenemisviisiga kaasata akadeemiliste ringkondade, rahvusvaheliste organisatsioonide, valitsuste ja parimate uurimisasutuste juhtivaid majandusteadlasi. Komisjon esitab valitud uurijatele kutse pidada seminari, kus arutatakse Euroopa majandus- ja rahaliidu moodustamise ja toimimisega seotud esialgset uurimistööd nii makro- kui ka mikromajanduslikust vaatepunktist.

Programmi peamine eesmärk on tõsta komisjoni talituste tehtava töö üldist kvaliteeti, suurendades sidemete tugevdamise abil majandusvaldkonna teadlastega talitustesisest oskusteavet. Kõnesolev programm võimaldab komisjoni töötajatel lähemalt tutvuda praegu käimasoleva uurimistööga ning näha uusi lähenemisviise ja tõlgendusi komisjonile huvipakkuvates küsimustes. Seminaril esinejatel on tänu programmile võimalus teada saada, millises keskkonnas komisjoni talitused poliitikat kujundavad.

Kõnesolevat programmi haldavad peamiselt majandus- ja finantsasjade peadirektoraadi nõuandva üksuse liikmed. Nõustajad on teadlaskonnaga tihedates sidemetes, mis annab neile võimaluse hinnata majandusalase uurimistöö asjakohaseid uusimaid saavutusi ja seda teavet komisjoni töötajatele edastada. Programm on ka komisjoni talituste koolitusstrateegia oluline koostisosa.

Oma ühepäevasel külaskäigul komisjoni talitustesse esitavad esinejad poolteist tundi kestval seminaril oma uurimuse, millele järgneb selle edasine arutelu komisjoni töötajatega. Reeglina on taustdokument seminari teemal tehtud kättesaadavaks enne ürituse toimumist. 2003. aastal pidas selle programmi raames seminari 15 ja 2004. aastal 24 esinejat. Aastal 2005. võeti vastu veel 17 esinejat. Koos külalisteadlaste korraldatud seminaridega ja muude tasuta seminaridega korraldatakse keskmiselt üks seminar nädalas.

c) Külalisteadlaste programm

Külalisteadlaste programmi raames püüab Euroopa Komisjon tugevdada asutusesiseseid teadmisi päevakajalistes küsimustes, tuues akadeemiliste ringkondade, rahvusvaheliste organisatsioonide, valitsuste ja parimate uurimisasutuste juhtivaid majandusteadlasi lühiajalisele külaskäigule komisjoni talitustesse. Kõnesolevad külaskäigud on tavaliselt ühe või kahe nädala pikkused, võimaliku kestusega kuni kuus nädalat, et sügavuti minevat analüüsi paremini ära kasutada. Niisugune periood sobitub paremini akadeemilistes uurimisasutustes traditsiooniliste loomepuhkustega ja suurendab seetõttu võimalike osalejate huvi.

Komisjoni juures oldud aja jooksul peavad külalisteadlased aktiivselt osalema komisjoni talituste töös, peamiselt nende uurimistööga seotud valdkondades, pidades mõttevahetust sama valdkonnaga tegelevate komisjoni töötajatega ja andes neile nõu. Lisaks sellele peavad külalisteadlased pidama ühe või mitu seminari nende uurimiskava osaks olevatel teemadel. Neil palutakse ka ette valmistada seminaridokument oma viimasel ajal tehtud algupärase töö kohta, mille avaldamine võib hiljem kõne alla tulla majandus- ja finantsasjade peadirektoraadi töödokumentide sarjas Economic Papers.

Kõrvuti majandusseminaride programmiga on ka selle programmi peamine eesmärk tõsta komisjoni talituste töö üldist kvaliteeti, suurendades majandusvaldkonna teadlastega sidemete tugevdamise abil talitustesisest oskusteavet. Programm püüab anda komisjoni töötajatele praegu käimasolevale uurimistööle parema ligipääsu, paremini tutvustada komisjoni talitustele huvipakkuvates küsimustes uusi lähenemisviise ja tõlgendusi. Külalisteadlastel on võimalus kogeda, millises keskkonnas komisjoni talitused poliitikat kujundavad.

Külalisteadlaste programm käivitati oktoobris 2001. Kutsutud teadlaste arv on pidevalt tõusnud, vastavalt 6 aastal 2002, 10 aastal 2003 ja 11 aastal 2004. 2005. aastal võeti vastu veel 8 teadlast. Külalisteadlaste uurimisvaldkonnad hõlmasid EMU makromajanduspoliitika küsimusi käsitlevat laialdast teemaderingi.

Külalisteadlaste programm on kohale meelitanud mitmeid tunnustatud teadlasi. Seminaridest võeti tavaliselt arvukalt osa ja ettekanded olid kõrgetasemelised. Suurem osa külalisteadlaste esitatud töödest vastas teaduslikes või poliitika suunitlusega majandusajakirjades avaldamise standardtingimustele ja mõned neist on ka avaldatud majandus- ja finantsasjade peadirektoraadi sarjas Economic Papers.

Enamasti kujunesid komisjoni talituste töörühmadega suhtlemine, vastastikune koostöö ja mõnel juhul isegi konkreetsed töösuhted edukalt. Külalisteadlased osalesid konkreetsete tööplaanide ja projektide aruteludel, tegid otsest koostööd majanduse aastaülevaate peatükkide kavandamisel ning nende üksikasjalikud kommentaarid ja ettepanekud lisati reeglina komisjoni töötajate töödokumentidele.

d) Majandusuuringute programm

Majandusuuringute programm on veel üks vahend kaasata väliseksperte komisjoni talituste töösse. Kõnesoleva programmi raames tellitakse uuringuid ülikoolide ja muude uurimisasutuste kõige kõrgema kvalifikatsiooniga ekspertidelt. (2)

Uuringud käivitavad direktoraadid/üksused ja neid juhivad kvalifitseeritud töötajad. Kõnesolevate uuringute detsentraliseeritud iseloomu tõttu varieerub nende temaatika erinevatele nõudmistele vastavalt. Need võivad hõlmata konkreetsete majandusküsimuste teoreetilist analüüsi ja/või empiirilist analüüsi, nt tulevase majandusintegratsiooni mõjude hinnanguid (finantsturgude integreerimine jne). Uuringuid kasutatakse põhiliselt komisjoni töötajate käimasoleva töö taustmaterjalina, aga kui need osutuvad laiemalt huvipakkuvaks, avaldatakse uurimismaterjalid majandus- ja finantsasjade peadirektoraadi sarjas European Economy või sarjas Economic Papers. Viimasel ajal on niisugused uuringud aidanud ette valmistada ELi majandusülevaadet (nt tootlikkuse kasvu määravad tegurid ELs, globaliseerumise mõju) ja avaliku sektori finantsaruannet ning aidanud tugevdada analüüsi EMU järelevalve küsimustes, nagu stabiilsuse ja kasvu pakti uuendamine, või ELi majanduse uuendamise poliitika alal, nagu Lissaboni agenda.

4. Toetavad meetmed

a) Programmi toetavad välised andmebaasid ja muu teave

EMUga seotud küsimuste analüüs nõuab mitmekülgset asjakohast, usaldusväärset ja õigeaegset statistilist ja muud üldisemat laadi teavet. Kõnesolev teave tuleb hindamiseks reeglina koguda riiklikul, Euroopa ja ülemaailmsel tasandil. Teabenõuded hõlmavad makromajanduslikku arengut, finantsandmeid finantsstruktuuride, finantsvarade, varade hindade ja emissioonide mahtude kohta ja konkreetseid andmeid finantsriskide haldamise kohta. Viimane on seotud igasuguse sellise teabega finantsasutuste kohta nagu eelkõige bilansse, kasumiaruanded ja andmed omanike kohta.

Suurem osa ELi käsitlevast ametlikust makromajanduslikust statistikast töödeldakse Euroopa statistikasüsteemis ja on kasutajatele komisjonis ametlikke kanalite kaudu hästi kättesaadav. Kasutajate vajadused ületavad siiski tunduvalt selle avalike andmete kogumi.

Makromajanduslikud andmed mujalt kui Euroopa riikidest tuleb hankida muudest allikatest. See hõlmab ELi mittekuuluvate tööstusriikide puhul põhiliselt i) kogu rahvamajanduse arvepidamist kõikide majanduse ja institutsionaalsektorite kohta (ettevõtted, valitsemissektor, kodumajapidamised, mittetulundusasutused ja muud), ii) majandusliku tegevusega seotud näitajaid (kvalitatiivsed ettevõtlus- ja tarbijauuringud, tootmis- ja hinnaindeksid, tellimuste varu jne) ja iii) tööturu näitajad (rahvastik, tööhõive, töötus, palgad jne).

Äärmiselt oluline on kõigi ELi 25 liikmesriigi ja USA finantsandmete igakülgne ülevaade ja see ei ole üldiselt ametlikest allikatest kättesaadav. See kehtib kogu i) finantsstruktuuri kohta käiva statistika (raha- ja finantsturu koondandmed, pankade laenutegevus, andmed finantsvahendajate kohta, väärtpaberituru kapitalisatsioon jne), ii) finantsvara hindade (rahaturu kursid, vahetuskursid, pankade laenuintressid, arengud võlakirjade turul, aktsiaturud, kinnisvarahinnad) ja iii) finantsvara emiteerimise (võlakirjaemissioonid koos teabega emitendi, koguse, tähtaegade, reitingu kupongide liikide jne kohta) suhtes ning esmaste pakkumiste ja täiendavate pakkumiste suhtes aktsiaturgudel.

Nagu finantsandmetegi puhul, tuleb suurem osa andmetest finantsriskide juhtimise kohta hankida kommertsandmebaasidest. Mõned väga spetsialiseeritud äriühingud hangivad kõnesolevat teavet võimalike laenuriskide, finantsinvesteeringute ja ülemaailmsete finantsasutuste kohta. Andmed seonduvad peamiselt finantsasutuste bilansi ja kasumiaruandega ning andmetega finantsasutuste omanike kohta, samuti tehakse laialdaselt võrdlusi teiste sarnaste rühmadega, kasutades selleks spetsiaalseid analüüsivahendeid.

Kuigi statistilised andmed on EMU majandusarengu asjatundliku analüüsi kandvaks osaks, on olemas veel suur hulk analüütilist teavet, mis võib majandusanalüütiku tööd oluliselt lihtsustada. Niisuguste andmete kasutamine võib sageli osutuda majandusliku ja finantsarengu põhijoonte kiire hindamise tõhusaks vahendiks. Kuigi kõnesolev teave saadakse vahel juurdepääsuga tasulistele andmebaasidele, pakutakse niisuguseid tooteid sageli ka iseseisvatena. Nende spetsialiseeritud toodete tellimine võib seetõttu olla kõige tõhusam viis majandus- ja finantsarengu kohta laiaulatusliku ja kiire teabe hankimise vajaduse rahuldamiseks.

b) Programm EMUga seotud küsimuste avaldamiseks

Programm EMUga seotud küsimuste iga-aastaseks avaldamiseks on komisjoni talituste välissuhtluspoliitika tähtis osa. Selle eesmärgiks on teha EMUga seotud küsimuste aktuaalsed ja temaatilised intellektuaalsed saavutused tõhusalt teatavaks. Programmi tähtsaim sihtrühm hõlmab riiklikke ja rahvusvahelisi majandusasutusi ning akadeemilisi ringkondi, poliitika väljatöötajaid, spetsialiseeritud meediat ja infolevitajaid. Iga-aastaselt läbiviidavana on kõnesolev programm liidetud Euroopa Komisjoni ülemaailmse kavaga Programme ordinaire de publication (POP).

Komisjoni talituste peamine väljaannetesari EMUga seotud küsimustes on European Economy. 2002. aastal tehtud ümberkorralduste tulemusena on lisatud mitmeid uusi sarju, et toimetamist paindlikult täiendada ja edasi arendada. Sarja tuumikväljaanded on Broad Economic Policy Guidelines, aastaaruanne Public Finances in EMU, Macroeconomic Forecasts ja iga-aastane EU Economy Review, millega kaasnevad majanduspoliitika temaatilised analüüsid. Varasemad sarjad, nagu eurole ülemineku esimese etapi kestel ilmunud Euro Papers, lõpetasid ilmumise, samas kui avaldatakse majanduspoliitikateemalisi arutelusid kajastavaid uusi väljaandeid, nagu Country Focus ning euroala käsitlevad kvartali- ja aastaaruanne. Komisjoni talituste avaldamistegevus on seega majandusalase uurimistöö edasiste tulemuste ja uute tulipunktide pädeval kajastamisel jätkuvalt paindlik, arendades teatavatel tingimustel koostööd ka kaubanduslikel eesmärkidel tegutsevate kirjastajatega.

Akadeemilise arutelu lihtsustamiseks ning ühtlasi laialdasemale auditooriumile parema juurdepääsu tagamiseks käimasolevale algupärasele uurimistööle on kõik paberil ilmuvad sarjad kättesaadavad ka Internetis aadressil:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications_en.htm

5. Hindamine

Selleks et hinnata programmi mõju ja tõhusust, lülitas majandus- ja finantsasjade peadirektoraat ajavahemikuks 2005–2010 koostatud mitmeaastasesse hindamisprogrammi peadirektoraadi majandusuuringute välise hindamise. Ühest küljest keskendub see ülesanne kõnesolevate väljundite kasutamisele poliitika väljatöötamisel komisjonis ja panusele intellektuaalse kapitali haldamisel ja suurendamisel peadirektoraadis. Teiselt poolt uuritakse mõjusid väliskasutajale. Selle ülesande osana on ette nähtud võimalus teostada teatavat liiki võrdlusuuringuid samalaadsete asutuste uurimistööga tegelevate osakondade tööga. Hindamine algas 2005. aastal ja lõpparuanne esitatakse 2006. aasta suvel.

6. Kokkuvõte

Komisjoni talitustes on tegevusprogrammi uurimistöö edendamiseks EMUga seotud valdkondades hästi rakendatud. See võimaldab komisjoni töötajatel olla majandusliku analüüsi tegemisel kursis majandusalase uurimistöö uusimate saavutustega. Algupärase uurimistöö laienemine teadustegevuse kuuenda raamprogrammi taustal võimaldab komisjoni talitustel anda panus ka esialgsetesse majandusalastesse teadusuuringutesse.

Teadusuuringud ei toimi ühesuunaliselt. Teadlaskonnaga tihedama koostöö ja majanduspoliitika küsimuste laiaulatusliku arutelu kaudu saavad akadeemilised ringkonnad, aga ka laiem üldsus teavet strateegiliste poliitiliste otsuste ja poliitika kooskõlastamise kohta, mille eesmärgiks on EMU edu tagamine. Poliitikaraamistik seevastu tugevneb ja saavutab akadeemilistes ringkondades ja poliitika väljatöötajate hulgas usaldusväärsuse.

Uurimistöö ja analüütiline tegevus on EMUs majandusliku järelevalve tugevdamise protsessi asendamatuks vahendiks. Sellest lähtudes tuleks neid vajadusel toetada ja edendada.

(1) Kõnesolev tegevusprogramm on majandus- ja finantsasjade peadirektoraadi iga-aastase tööprogrammi osa ja on lubatud komisjoni vastuvõetud rahastamisotsusega.

(2) Kõnesolev tegevusprogramm on majandus- ja finantsasjade peadirektoraadi iga-aastase tööprogrammi osa ja on lubatud komisjoni vastuvõetud rahastamisotsusega.