ET Brüssel, 28.1.2009 KOM(2009) 35 lõplik 2009/0010 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele SELETUSKIRI 1. Ettepaneku taust · Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek vastab Euroopa majandust tabanud järsule jahtumisele finantskriisi tagajärjel ja ühenduse energiavarustuse kindluse puudustele, mida ilmekalt näitas gaasikriis. Sellega rakendatakse Euroopa majanduse taastamise kava (KOM(2008) 800), mida toetas 11.–12. detsembri 2008. aasta Euroopa Ülemkogu. Koos lairibainfrastruktuuri ja maaelu arengut käsitlevate ettepanekutega vastab see konkreetselt Euroopa Ülemkogu palvele, et komisjon esitaks meetmete üksikasjaliku ja tasakaalustatud loetelu. · Üldine taust Finantskriis hakkas tegelikus majanduselus levima 2008. aasta sügisel. Detsembris 2008 puhkes gaasikriis, mille tõi kaasa Venemaal toodetud gaasi ühendusse tarnimise lakkamine. Nii majanduskriis kui ka gaasikriis, mis on näidanud, et Euroopa energiavõrkude ühendused ei ole piisavad, toovad esile struktuuriprobleeme, mis on seotud Euroopa majanduse ja Euroopa kodanike heaoluga. On vaja mitmekülgset majanduse elavdamise kava ja seda rakendataksegi; käesolev ettepanek kasutada energeetikasektori tähtsaimates osades finantsstiimuleid on nimetatud kava oluline osa. · Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Üleeuroopaliste energiavõrkude kava energeetika infrastruktuuri osaga soovitakse kiirendada piiriüleste gaasi- ja elektrivõrkude ehitamist; sama eesmärk on ka ühel käesolevas ettepanekus esitatud kolmest allprogrammist. Käesoleva määrusega kehtestatavate kavade loetelu täiendab üleeuroopaliste energiavõrkude suuniseid (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta otsus nr 1364/2006). · Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Käesoleva ettepanekuga aidatakse rakendada energeetikapoliitika projekte, millel on oluline osa ELi majandusarengu ja säästliku arengu toetamise laialdasema eesmärgi saavutamisel. Ettepanek on kooskõlas teises strateegilises energiaülevaates esitatud ELi energeetikapoliitika eesmärkidega, eelkõige energiavarustuse kindluse suurendamise ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärkidega. Komisjon on võtnud projektide valimisel arvesse paljusid kriteeriume, mis on eelkõige seotud projektide valmidusastme, kooskõlalise geograafilise jaotuse, Euroopa huvide ja ka Euroopale loodava lisandväärtusega ning tehnika arenguga. Kõik need kriteeriumid on kooskõlas Euroopa Ühenduse viimaste aastate energeetikapoliitika ning jätkuvate finantsperspektiivide praeguse taustaga. Sellist lähenemisviisi hakatakse tõenäoliselt toetama ka tulevastes finantsperspektiivides. 2. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine · Konsulteerimine huvitatud isikutega Majanduskriisi arenemise kiirus nõuab kohest tegutsemist, et anda signaal investoritele. See tähendab, et konsulteerimisprotsessi läbiviimiseks ei ole olnud aega. · Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Välisekspertide arvamusi ei ole kasutatud. · Mõju hindamine Majanduskriisi arenemise kiirus nõuab kohest tegutsemist kooskõlas Euroopa Ülemkogu järeldustega. See tähendab, et mõju hindamiseks ei ole olnud aega. 3. Ettepaneku õiguslik külg · Kavandatud meetmete kokkuvõte On tehtud ettepanek algatada investeerimismeetmete kava 2009. ja 2010. aastaks, millel on allprogrammid järgmistes valdkondades: – gaasi- ja elektrivõrkude projektid (milleks nähakse ette 1750 miljonit eurot); – avamere-tuuleenergeetika projektid (500 miljonit eurot); – süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine (1250 miljonit eurot). · Õiguslik alus Gaasi- ja elektrivõrkude allprogrammi õiguslik alus on asutamislepingu artikkel 156 ja meetme muude osade õiguslik alus on artikkel 175. · Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse ettepaneku selles osas, mis ei kuulu ühenduse ainupädevusse. Liikmesriigid ei suuda ettepaneku eesmärke piisaval määral saavutada järgmistel põhjustel. – kooskõlastatud ja tõhus reageerimine majanduskriisile nõuab ELi tasandil koordineeritud lähenemist investeerimisele ning nii ELi kui ka liikmesriikide vahendite kaasamist; – paljud määruses ettenähtud projektid on rahvusvahelised, eelkõige avamere-tuuleenergia ja energiavõrkude rajamise projektid; – võrguühenduste rajamise, taastuvate energiaallikate arendamise ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise edendamine on äsja kinnitatud liidu ühiste eesmärkidena; – kõik allprogrammid, eelkõige süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise programm on koostatud nii, et anda parimad võimalused nende kordamiseks liikmesriikides; – eraldi liikmesriikide meetmed muudaksid koordineeritud lähenemisviisi saavutamise võimatuks; liidu eesmärkide saavutamiseks on väga oluline viia lõpule rahvusvahelise tähtsusega projektid. Ühenduse tasandil võetavate meetmega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel. – ELi meetmed võimaldavad saavutada nimetatud eesmärke; – ELi meetmed võivad täiendada liikmesriikide meetmeid liidu üldiste eesmärkide saavutamisel, peegeldades majanduskriisi ja energiajulgeolekus ilmnenud raskuste rahvusvahelist olemust; – ettepanek hõlmab vaid selliseid projekte. Seepärast on ettepanek kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. · Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel: – kuna ettepanekuga kehtestatakse finantsabi programm, saab see olla ainult määruse vormis. – finantskoormus vastab eesmärgile luua suurem stiimul Euroopa majandusele ja lahendada energiajulgeolekus ilmnenud raskusi; – halduskoormus on viidud miinimumini keskendumisega vähestele suurprojektidele. · Vahendi valik Kavandatud õigusakt: määrus. Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel: – kuna ettepanekuga kehtestatakse finantsabi programm, saab see olla ainult määruse vormis. 4. Mõju eelarvele Kolme allprogrammi jaoks nähakse ette kasutada kokku 3500 miljonit eurot, sealhulgas 1500 miljonit eurot aastal 2009 ja 2000 miljonit eurot aastal 2010. Peamised väljamaksed toimuvad 2009. ja 2012. aasta vahel, kusjuures viimased maksed süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektidele on ette nähtud aastateks 2014 ja 2015. | 2009/0010 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 156 ja artikli 175 lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut [1], võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust [2], võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust [3], toimides asutamislepingu [4] artiklis 251 sätestatud korras ning arvestades järgmist: (1) Euroopa majandust on finantskriisi tagajärjel tabanud järsk jahtumine. (2) Samas on selge, et Euroopa majanduse tugevus ja jätkusuutlikkus kaugemas tulevikus sõltub tema ümberkujundamisest, arvestades energiajulgeoleku tagamist ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise vajadust. Seda järeldust toetavad ka suurenevad raskused gaasitarnete usaldusväärsuse tagamisel. (3) Neid muresid arvestades toetas Euroopa Ülemkogu oma 11.–12. detsembrini 2008 toimunud kohtumisel [5] Euroopa majanduse elavdamise kava, [6] milles on näidatud, kuidas liikmesriigid ja Euroopa Liit saavad kooskõlastada oma poliitikat ja anda uusi stiimuleid Euroopa majandusele, sidudes need stiimulid ühtlasi ühenduse pikaajaliste eesmärkidega. (4) Elavdamise kava oluline osa oli ettepanek suurendada ühenduse kulutusi teatavates strateegilistes sektorites, et suurendada investorite usaldust ja aidata rajada teed tuleviku tugevama majanduse poole. Euroopa Ülemkogu palus komisjonil esitada konkreetsete projektide loetelu, milles oleks arvesse võetud õiget geograafilist tasakaalu, et suurendada investeerimist eelkõige infrastruktuuri projektide arendamisse. (5) Eriti oluline on rahastada meetmeid, millega oleks võimalik kiiresti ületada nii majanduskriisist kui ka ühenduse pakilisest energiavajadusest tingitud raskusi. (6) Tegeliku ja olulise mõju saavutamiseks tuleks see investeering keskendada vähestele konkreetsetele sektoritele. Need peaksid olema sektorid, milles: a) meetmed annaksid selge panuse energiavarustuse kindluse suurendamise ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärkide saavutamisse; b) on olemas suured hästi ettevalmistatud projektid, mille kaudu saab tõhusalt ja ökonoomselt kasutada suuri finantsabi summasid, kaasates samas suuri investeeringuid ka teistest allikatest, sealhulgas Euroopa Investeerimispangast, ning c) Euroopa tasandi meetmed võivad anda lisandväärtust. Nimetatud kriteeriumidele vastavad gaasi- ja elektrivõrkude ühenduste rajamise, avamere tuuleenergeetika arendamise ning süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise sektorid. (7) Gaasi- ja elektrivõrkude ühendustega seoses on viimastel aastatel tekkinud tõsiseid probleeme. Hiljutised gaasikriisid (2006. ja 2009. aasta talvel) ja naftahindade tõus kuni 2008. aasta keskpaigani näitasid Euroopa haavatavust. Omamaised energiavarud (maagaas ja nafta) on vähenemas, nii et Euroopa sõltub oma energiaga varustatuses üha enam imporditavatest energiakandjatest. Seda arvestades on energeetika infrastruktuuril äärmiselt suur tähtsus. (8) Praegune majandus- ja finantskriis mõjutab paraku ka energeetika infrastruktuuri projektide rakendamist. Mõne tähtsa projekti, sealhulgas ühendusele huvipakkuva projekti rakendamine võib vahendite nappuse tõttu jääda venima. Seepärast on kohane võtta kiiresti meetmeid energiavõrkude ühendustesse investeerimise toetamiseks. Arvestades, kui palju aega kulub selliste projektide kavandamiseks ja seejärel teostamiseks, on ühenduse kohene investeerimine sellisesse infrastruktuuri oluline, kuna see võib eelkõige kiirendada selliste projektide elluviimist, mis on eriti olulised ühenduse energiavarustuse kindluse tagamiseks. See on eluliselt vajalik, et kindlustada ühenduse häireteta varustamine konkurentsihinnaga energiaga, kui majandus hakkab taas kosuma ja ülemaailmne energiavajadus suureneb. (8 bis) Energeetika infrastruktuuri projektide hulgast on vaja valida projektid, mis on olulised energia siseturu toimimiseks ja energiavarustuse kindluse tagamiseks ning mis samal ajal aitavad ka elavdada majandust. (9) Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning avamere tuuleenergeetika arendamise puhul toetutakse käesolevas määruses Euroopa energiatehnoloogia strateegilisele kavale, [7] milles kutsuti üles koostama ühist strateegilist kava energeetika uurimise ja innovatsiooni valdkonnas, arvestades ELi energeetikapoliitika eesmärke ning kohustudes ühtlasi rakendama kuut Euroopa tööstusalgatust, eelkõige nendes kahes valdkonnas. Euroopa Ülemkogu kutsus oma 16. oktoobri 2008. aasta kohtumisel [8] komisjoni üles oluliselt kiirendama nimetatud tehnoloogiakava rakendamist. Kõnealuse kavaga alustatakse süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning avamere-tuuleenergia projektide rahastamist, piiramata kuue tööstusalgatuse energeetikaalaste tutvustusprojektide tulevast teostamist, nagu on ette nähtud Euroopa energiatehnoloogia strateegilises kavas. (10) Majanduskriisile vahetu mõju avaldamiseks on käesolevas määruses vaja loetleda projektid, millele võib kohe anda finantsabi, pidades kinni ökonoomsuse ja tõhususe tagamise kriteeriumidest ja finantsvahenditega seatud piiridest. (11) Gaasi- ja elektrivõrkude ühendamise projektide puhul on see loetelu koostatud vastavalt projekti panusele selliste energiavarustuse kindluse ja tarneallikate mitmekesistamise eesmärkide saavutamisse, mis on esitatud hiljutises teises strateegilises energiaülevaates [9] ja mida on toetanud Euroopa Parlament ja nõukogu [10]. Projektid on valitud vastavalt sellele, kuidas need toetavad nimetatud ülevaates esitatud prioriteete, on saavutanud vajaliku valmidusastme ja aitavad kaasa järgmisele: a) energiavarustuse kindlus ja tarneallikate mitmekesistamine; b) võrgu läbilaskevõime optimeerimine ja energia siseturu ühendamine, eelkõige piiriüleste lõikudega seotud projektid; c) võrgu arendamine majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks, et vähendada ühenduse ebasoodsamate piirkondade ja saarte eraldatust; d) seotus taastuvate energiaallikatega ning e) ühendatud võrkude turvalisus, usaldusväärsus ning koostalitlusvõime, f) liikmesriikide solidaarsus. Kõnealuste projektide teostamine paneb riikide asutustele, samuti piirkondlikele ja kohalikele asutustele kohustuse kiirendada haldusmenetlusi ja lubade andmist. Ilma sellise kiirendamiseta ei ole paljude projektide puhul toetuste andmine ettenähtud aja jooksul võimalik. (12) Avamere tuuleenergeetika osas sisaldab loetelu projekte, mida võib tuuleenergia Euroopa tehnoloogiaplatvormi raames sidusrühmadelt, ettevõtjatelt ja muudest allikatest kogutud teabe põhjal lugeda kinnitatuks ja teostamisvalmiks, innovaatilisteks, kuigi need tuginevad hästi põhjendatud aluspõhimõtetele, kiiremini käivitatavateks ja teostatavateks finantsstiimulite abil, piiriülest tähtsust omavateks, suuremastaabilisteks ning samuti näiteks selle kohta, kuidas tehnoloogilise protsessi tulemusi tõhusalt levitatakse, arvestades Euroopa energiatehnoloogia strateegilises kavas kinnitatud eesmärke ja struktuure. Finantsabi tuleks suunata projektidele, mida on võimalik oluliselt edasi viia 2009. ja 2010. aastal. (13) Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise osas tuleks loetelu koostada teabe põhjal, mis on kogutud sidusrühmadelt fossiilkütuste foorumi ja nullheitega fossiilkütustepõhiste elektrijaamade tehnoloogiaplatvormi raames ning muudest allikatest. Finantsabi tuleks suunata projektidele, mida on võimalik oluliselt edasi viia 2009. ja 2010. aastal. (14) Valmisolekut tuleks hinnata elektrijaama läbimõeldud ja teostatava tööpõhimõtte, sealhulgas selle süsihappegaasi kogumise komponendi olemasolu, CO2 läbimõeldud ja teostatava transpordi ja säilitamise tööpõhimõtte olemasolu ja kohalike asutuste poolsete üksikasjalike kohustuste põhjal toetada projekti teostamist. Projektide puhul tuleb ka näidata, kuidas tehnoloogilise protsessi tulemusi tõhusalt levitatakse ja kuidas nende projektidega kiirendatakse Euroopa energiatehnoloogia strateegilises kavas esitatud eesmärkide saavutamist. (15) Projekte on vaja valida abikõlblike projektide hulgast. Valimisel tuleb muu hulgas võtta arvesse, et igas liikmesriigis ei toetataks enamat kui ühte süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projekti, et tagada mitmesuguste geoloogilise säilitamise tingimuste uurimine ja toetada majanduse elavdamist üle kogu Euroopa (16). Ühenduse rahaline abi ei tohiks tarbetult moonutada konkurentsi ega siseturu toimimist, siinjuures tuleks eelkõige silmas pidada kolmandate osaliste juurdepääsu eeskirju ja võimalikke erandeid nimetatud eeskirjadest. Riigiabi andmisel lisaks kõnealusele ühendusepoolsele rahastamisele tuleb võtta arvesse riigiabi andmise eeskirju. Mis tahes vormis ühenduse finantsabi tuleks anda vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) [11] (edaspidi „finantsmäärus”) ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) [12], välja arvatud juhul, kui käesoleva määrusega sätestatakse selgesõnaliselt erand nendest eeskirjadest. (17) Arvestades tungivat vajadust leevendada majanduskriisi ja lahendada ühenduse olulisi energiavajadusi, samuti arvestades käesoleva määruse üksikasjalikkuse taset võib finantsabi anda erandina finantsmääruse artikli 75 lõikest 2 ja artiklist 110 ilma tööde kava või finantseerimisotsuse muu vormi eelneva kinnitamiseta. (18) Finantsmääruse artikkel 160a näeb ette, et vabastatud assigneeringud võib muuta uuesti kasutatavaks siis, kui projekt jääb erakorraliste asjaolude tõttu täielikult või osaliselt täitmata. Seda sätet on võimalik kohaldada siiski üksnes uurimisprojektidele. Käesoleva määrusega ettenähtud eelarve hea ja sihipärase kasutamise tagamiseks on vaja ette näha, et nimetatud võimalust saab kohaldada ka käesoleva määruse puhul. (19) Käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettust, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust ennetavate meetmete kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta), [13] nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) [14] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) [15]. (20) Kuna käesoleva määruse eesmärke – aidata elavdada ühenduse majandust, rahuldada energiajulgeolekuga seotud vajadusi ja vähendada kasvuhoonegaaside heidet kulutuste suurendamisega kindlaksmääratud strateegilistes sektorites – ei ole liikmesriikidel võimalik piisavalt hästi saavutada ja neid võib seepärast, arvestades käesoleva määruse reguleerimisala ning valitud sektorite ja projektide laadi, paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, (21) Võttes arvesse allprogrammides käsitletud küsimuste laadi, peaksid komisjoni finantseerimiseks sobivate pakkumiste valimisel ja iga allprogrammi alusel antava finantsabi summa kindlaksmääramisel abistama mitmesugused komiteed. (22) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused [16]. (23) Arvestades majanduskriisi küsimuste ja ühenduse energiavajaduste lahendamise vajaduse pakilisust peaks käesolev määrus jõustuma kohe peale avaldamist, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK SISSEJUHATAVAD SÄTTED Artikkel 1 Eesmärk Käesoleva määrusega luuakse finantsinstrument, Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava, edaspidi „EEPR” (European Energy Programme for Recovery), et arendada ühenduse energeetikavaldkonda kuuluvaid projekte, millega saab kaasa aidata majanduse elavdamisele, energiavarustuse kindluse tagamisele ja kasvuhoonegaaside heite vähendamisele. Nimetatud finantsinstrumendiga luuakse allprogrammid osutatud eesmärgi suunas liikumiseks järgmistes valdkondades: a) gaasi- ja elektrivõrkude ühendamine; b) avamere tuuleenergia ning c) süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine. Kavaga määratakse kindlaks iga allprogrammi kaudu finantseeritavad projektid ja esitatakse kriteeriumid osutatud projektide teostamiseks vajalike meetmete määramiseks ja rakendamiseks. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine” – vahend kliimamuutuse leevendamiseks, mis seisneb elektrijaamades süsinikdioksiidi (CO2) kogumises, säilitamiskohta transportimises ja jäädava säilitamise eesmärgil sobivasse geoloogilisse formatsiooni juhtimises; b) „abikõlblikud kulud” on sama tähendusega kui määruses (EÜ) nr 2342/2002; c) „gaasi- ja elektrivõrkude ühendused” tähendavad järgmist: i) kõik kõrgepingeliinid (v.a jaotusvõrkude liinid) ning veealused kaablid tingimusel, et asjakohast infrastruktuuri kasutatakse piirkondade- või riikidevaheliseks ülekandeks või ühendamiseks; ii) kõik asjakohase süsteemi nõuetekohaseks tööks vajalikud seadmed ja rajatised, sealhulgas turva-, seire- ja juhtimissüsteemid; iii) kõrgsurve-gaasijuhtmed, välja arvatud jaotusvõrgud; iv) punktis iii nimetatud kõrgsurve-gaasijuhtmetega ühendatud maa-alused gaasihoidlad; v) veeldatud maagaasi vastuvõtmiseks, hoidmiseks ja taasgaasistamiseks vajalikud seadmed ning vi) kõik asjakohase süsteemi nõuetekohaseks tööks vajalikud seadmed ja rajatised, sealhulgas turva-, seire- ja juhtimissüsteemid; d) „projekti osa” – iga tegevus, mis on finantsiliselt, tehniliselt või ajas sõltumatu ja mis aitab kaasa projekti teostamisele; e) „investeerimisetapp” – projekti etapp, milles toimub ehitamine ja tehakse põhikapitali kulutusi; f) „avamere tuuleenergia” – elektrienergia, mis on toodetud merel – kalda lähedal või kaugemal – paiknevate tuuleturbiinide abil; g) „kavandamisetapp” – projekti etapp, mis eelneb investeerimisetapile ja mille jooksul valmistatakse ette projekti teostamist ning mis sealhulgas vajaduse korral hõlmab teostatavuse hindamist, ettevalmistavaid ja tehnilisi uuringuid ning litsentside ja lubade saamist. Artikkel 3 Eelarve 1. EEPRi teostamiseks nähakse aastateks 2009 ja 2010 ette 3500 miljonit eurot, mis eraldatakse alljärgneval viisil: a) gaasi- ja elektrivõrkude ühendamise projektid: 1 750 miljonit eurot b) avamere tuuleenergeetika projektid: 500 miljonit eurot c) süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektid: 1 250 miljonit eurot. 2. Ettenähtud projekti osalise või täieliku teostamata jäämisega seoses vabastatud kulukohustuste assigneeringuid võib erandkorras ja hästi põhjendatud juhtudel teha taas kasutatavaks 2010. ja 2011. aastal, kui see on vajalik EEPRi eesmärkide saavutamiseks. 3. Lõikes 2 märgitud eesmärgil vaatab komisjon iga eelarveaasta alguses eelmisel eelarveaastal vabastatud assigneeringud läbi ja hindab vajadustele tuginedes, kas assigneeringute taaskasutatavaks muutmine on vajalik. Nimetatud hindamise alusel võib komisjon esitada eelarvepädevatele institutsioonidele asjakohased ettepanekud iga eelarveaasta 15. veebruariks, märkides iga eelarvepunkti puhul ära nende assigneeringute taaskasutatavaks muutmise põhjused. 4. Eelarvepädevad institutsioonid teevad komisjoni ettepanekute osas otsuse kuue nädala jooksul. Kui nimetatud tähtajaks ei ole otsust tehtud, loetakse ettepanekud heakskiidetuks. 5. Taaskasutatavaks tehtud kulukohustusi ei kanta järgmisesse perioodi üle. Kulukohustustega seotud juriidilised kohustused, mis on tehtud taaskasutatavateks, sõlmitakse hiljemalt aasta n 31. detsembril. Aasta n lõpus tühistab vastutav vahendite käsutaja taaskasutatavaks muudetud kulukohustuste kasutamata jäänud osaga seotud kulukohustused lõplikult. II PEATÜKK ALLPROGRAMMID 1. jagu Gaasi- ja elektrivõrkude ühendamise projektid Artikkel 4 Eesmärgid Ühendus edendab gaasi- ja elektrivõrkude ühendamise projekte, millel on ühenduse jaoks suurim lisandväärtus ja mis aitavad kaasa järgmiste eesmärkide saavutamisele: a) energiavarustuse kindlus ja tarneallikate mitmekesistamine; b) energiavõrgu läbilaskevõime optimeerimine ja energia siseturu ühendamine, eelkõige piiriüleste lõikudega seotud projektid; c) võrgu arendamine, et tugevdada ühenduse majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ebasoodsamate piirkondade ja saarte eraldatuse vähendamisega; d) seotus taastuvate energiaallikatega ning e) ühendatud energiavõrkude turvalisus, usaldusväärsus ning koostalitlusvõime, Artikkel 5 Prioriteedid EEPRi ülesanne on kiiresti kohandada ja arendada ühenduse jaoks erilise tähtsusega energiavõrke, kuna need toetavad energia siseturu toimimist, ning eelkõige lahendada kitsaskohtade, energiavarustuse kindluse ja tarneallikate mitmekesistamisega seotud probleemid, ületades keskkonna-alased, tehnilised ja rahalised takistused. Energiavõrkude intensiivsemaks arendamiseks ja nende ehitamise kiirendamiseks on vaja ühenduse eritoetust. Artikkel 6 Projektide loetelu Artiklis 5 sätestatud prioriteetidele vastavate projektide loetelu on esitatud lisa A osas. Artikkel 7 Ühenduse finantsabi andmine 1. EEPRi alusel antavat finantsabi (edaspidi „EEPR-abi”) gaasi- ja elektrivõrkude ühendamise projektidele antakse meetmetele, millega teostatakse lisa A osa projekte või nende osi. 2. Komisjon kuulutab välja pakkumiste konkursi, et teha kindlaks lõikes 1 osutatud meetmed ja hindab ettepanekute vastavust artiklis 8 esitatud abikõlblikkuskriteeriumidele ja artiklis 9 esitatud valimis- ja lepingu sõlmimise kriteeriumidele. Komisjon teavitab abisaajaid antavast EEPR-abist. Artikkel 8 Abikõlblikkus 1. Pakkumised on EEPR-abikõlblikud ainult juhul, kui nendega teostatakse lisa A osas loetletud projekte ja ei ületata samas esitatud EEPR-abi maksimumsummat. 2. Pakkumisi võivad esitada: a) üks liikmesriik või mitu liikmesriiki ühiselt; b) kõnealuse projektiga vahetult seotud liikmesriigi (liikmesriikide) nõusolekul riiklikud või eraettevõtjad või asutused koos; c) kõikide kõnealuse projektiga vahetult seotud liikmesriikide nõusolekul üks rahvusvaheline organisatsioon või mitu sellist organisatsiooni koos või d) kõikide kõnealuse projektiga vahetult seotud liikmesriikide nõusolekul ühisettevõte. 3. Füüsiliste isikute pakkumised ei ole abikõlblikud. Artikkel 9 Valikukriteeriumid ja lepingu sõlmimise kriteeriumid 1. Artikli 7 lõikes 2 osutatud pakkumiste konkursile saadetud pakkumiste hindamisel kohaldab komisjon järgmisi valikukriteeriume: a) lähenemisviisi usaldusväärsus ja tehniline õigsus; b) meetme täieliku investeerimisetapi finantspaketi usaldusväärsus. 2. Artikli 7 lõikes 2 osutatud pakkumiste konkursile saadetud pakkumiste hindamisel kohaldab komisjon järgmisi lepingu sõlmimise kriteeriume: a) ettevalmistatus, arvestades eelkõige valmisolekut alustada kiiresti teostamist ja kasutada rahad 2010. aasta lõpuks; b) millisel määral on juurdepääsu puudumine finantsvahenditele takistanud meetme teostamist; c) millisel määral aitab EEPR-abi stimuleerida riiklike ja erainvesteeringute tegemist; d) sotsiaalmajanduslik mõju; e) keskkonnamõju; f) panus energiavõrgu pidevusse ja koostalitlusvõimesse ning võrgu võimsuse optimeerimine; g) panus teeninduskvaliteedi, ohutuse ja tarnekindluse tagamisse; h) liikmesriikide tõendatud valmidus projekti arendada, eelkõige seoses artikli 12 lõikes 2 osutatud menetluste ja protsessidega. Artikkel 10 Rahastamistingimused 1. EEPR-abist võib katta üksnes projektiga seotud kulusid, mida kannavad abisaajad või projekti rakendamise eest vastutavad kolmandad isikud. 2. EEPR-abi osatähtsus ei ületa 50 % abikõlblikest kuludest. Artikkel 11 Rahastamisvahendid 1. Pärast artikli 7 lõikes 2 osutatud pakkumiste konkurssi valib komisjon vastavalt artikli 27 lõikes 2 osutatud korrale välja pakkumised, millele antakse EEPR-abi, ja määrab kindlaks antava EEPR-abi summa. Komisjon täpsustab projektide rakendamise tingimused ja meetodid. 2. EEPR-abi antakse komisjoni otsuse alusel. Artikkel 12 Liikmesriikide finantsvastutus 1. Liikmesriigid teostavad projektide tehnilist järelevalvet ja finantskontrolli tihedas koostöös komisjoniga ning tõendavad projektide või projektide osadega seoses tehtud kulutuste summat ja nõuetele vastavust. Liikmesriigid võivad taotleda komisjoni osalemist kohapealses kontrollimises. 2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni lõike 1 kohaselt võetud meetmetest ning esitavad eelkõige projektide eduka lõpuleviimise ja sellega seotud kulutuste õiguspärasuse ja nõuetekohasuse tagamiseks loodud kontrolli-, juhtimis- ja järelvalvesüsteemide kirjelduse. 2. jagu Avamere tuuleenergeetika projektid Artikkel 13 EEPR-abi andmine 1. EEPR-abi antakse avamere tuuleenergeetika projektidele pakkumiste konkursside alusel, mis on piiratud lisa B osas loetletud projektide rakendamiseks vajalike meetmetega. 2. Komisjon kuulutab välja pakkumiste konkursi, et rakendada lõikes 1 osutatud meetmeid ning hindab ettepanekute vastavust artiklis 14 esitatud abikõlblikkuskriteeriumidele ja artiklis 15 esitatud valimis- ja lepingu sõlmimise kriteeriumidele. 3. Komisjon teavitab abisaajaid antavast EEPR-abist. Artikkel 14 Abikõlblikkus 1. Pakkumised on EEPR-abikõlblikud ainult juhul, kui nendega teostatakse lisa B osas loetletud projekte, millega ei ületata samas esitatud EEPR-abi maksimumsummasid: a) projektiga nähakse ette suuri kapitalikulutusi 2009. ja 2010. aastal; b) projekti juhib äriettevõtja. 2. Pakkumisi võivad esitada kas üks ettevõtja või mitu ettevõtjat ühiselt. 3. Füüsiliste isikute pakkumised ei ole abikõlblikud. Artikkel 15 Valikukriteeriumid ja lepingu sõlmimise kriteeriumid 1. Artikli 13 lõikes 1 osutatud pakkumiste konkursile saadetud pakkumiste hindamisel kohaldab komisjon järgmisi valikukriteeriume: a) lähenemisviisi usaldusväärsus ja tehniline õigsus; b) projekti täieliku investeerimisetapi finantspaketi usaldusväärsus. 2. Artikli 13 lõikes 1 osutatud pakkumiste konkursile saadetud pakkumiste hindamisel kohaldab komisjon järgmisi lepingu sõlmimise kriteeriume: a) millisel määral muudab projekt juba ehitatavaid või kavandamisjärgus olevaid seadmeid ja infrastruktuure paremaks või laiendab nimetatud struktuuride ulatust; b) millisel määral sisaldab projekt täiemõõduliste tööstuslike seadmete ja infrastruktuuride ehitamist ning eelkõige millisel määral lahendatakse sellega järgmisi ülesandeid: i) tuuleelektri muutlikkuse tasakaalustamine ühendamissüsteemidega; ii) suuremahulise säilitamise süsteemid; iii) tuuleparkide kui virtuaalelektrijaamade (võimsusega üle 1 GW) juhtimine; iv) turbiinide paigutamine kaugemale kaldast või sügavamasse vette (20–50 m), kui on praegu tavaks; v) uudsed allstruktuuride lahendused või vi) koostamis-, paigaldamis-, käitamis- ja dekomisjoneerimisprotsessid ning nende katsetamine reaalsuurusprojektidega; c) projekti innovaatilised jooned ja millisel määral selliseid jooni rakendatakse; d) projekti mõju ja panus ühenduse avamere-energiavõrkude süsteemi, sealhulgas projekti sobivus laialdasse kasutusse võtmiseks; e) abisaajate tõendatud valmidus levitada projektis kasutatud uudseid tehnilisi lahendusi teiste Euroopa käitajate hulgas ühenduse õigusele vastaval viisil ja eelkõige Euroopa energiatehnoloogia strateegilises kavas ettenähtud eesmärkidel ja struktuurides. Artikkel 16 Rahastamistingimused 1. EEPR-abist kaetakse ehitamise ja projektide algatamisega seotud kulusid. 2. EEPR-abi osatähtsus ei ületa 50 % lõikes 1 osutatud kuludest. Ühenduse ja liikmesriikide vahendirte võimalik ühendamine ei tohi põhjustada ülerahastamist. Artikkel 17 Rahastamisvahendid 1. Pärast artikli 13 lõikes 1 osutatud pakkumiste konkurssi valib komisjon artikli 27 lõikes 2 osutatud korras välja pakkumised, millele antakse EEPR-abi, ja määrab kindlaks abisumma. Komisjon täpsustab nende rakendamise tingimused ja meetodid. 2. EEPR-abi antakse toetuslepingute alusel. 3. jagu Süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine Artikkel 18 EEPR-abi andmine 1. Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektide EEPR-abi antakse meetmetele, millega teostatakse lisa C osas loetletud projekte. 2. Komisjon kuulutab välja pakkumiste konkursi, et rakendada lõikes 1 osutatud meetmeid ja hindab pakkumiste vastavust artiklis 19 esitatud abikõlblikkuskriteeriumidele ja artiklis 20 esitatud valimis- ja lepingu sõlmimise kriteeriumidele. 3. Kui mitu ühes ja samas liikmesriigis asuvate projektidega seotud pakkumist rahuldavad artiklis 19 esitatud abikõlblikkuskriteeriume ja artikli 20 lõikes 1 esitatud valimiskriteeriume, valib komisjon artikli 20 lõikes 2 esitatud lepingusõlmimiskriteeriumide alusel EEPR-abi jaoks esitatud pakkumiste hulgast välja mitte rohkem kui ühe pakkumise liikmesriigi kohta. 4. EEPR-abi ei anta rohkem kui 5 projektile. Finantsabi ei ületa 250 miljonit eurot ühe projekti kohta. 5. Komisjon teavitab abisaajaid antavast EEPR-abist. Artikkel 19 Abikõlblikkus 1. Pakkumine on EEPR-abi saamiseks kõlblik ainult siis, kui sellega teostatakse lisa C osas loetletud projekte ja pakkumine vastab järgmistele tingimustele: a) projektis on tõendatud, et sel viisil saab vähemalt 300 MW või samaväärse võimsusega elektritootmisseadmes koguda vähemalt 85 % CO2-st, transportida see säilitamiskohta ja turvaliselt ladustada maa alla; b) projektiga nähakse ette suuri kapitalikulutusi 2009. ja 2010. aastal; c) projektijuhid esitavad siduva deklaratsiooni, et katsekäitisega saadavad üldteadmised tehakse kättesaadavaks tööstusettevõtjate laiale ringile ja nendega aidatakse kaasa Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava [17] täitmisele. 2. Pakkumise esitab üks ettevõtja või mitu ettevõtjat ühiselt. 3. Füüsiliste isikute pakkumised ei ole abikõlblikud. Artikkel 20 Valikukriteeriumid ja lepingu sõlmimise kriteeriumid 1. Artikli 18 lõikes 2 osutatud pakkumiste konkursile saadetud pakkumiste hindamisel kohaldab komisjon järgmisi valikukriteeriume: a) lähenemisviisi usaldusväärsus ja tehniline õigsus; b) projekti täieliku investeerimisetapi finantspaketi usaldusväärsus; c) projektiga ettenähtud tootmiskoht (-kohad) on kindlaks määratud, on saadud kõik vajalikud load ehitustöödeks ja käitamiseks ning on olemas strateegia nimetatud lubade kindlustamiseks. 2. Artikli 18 lõikes 2 osutatud pakkumiste konkursile saadetud pakkumiste hindamisel kohaldab komisjon järgmisi lepingu sõlmimise kriteeriume: a) taotletav toetussumma 1 tonni kogutava CO2 kohta käitamise esimesel viiel aastal (kaal: 40 %); b) projekti keerukus, kogu käitise sealhulgas sellekohase uurimistöö üldine innovaatilisus, abisaajate tõendatud valmidus levitada projektis kasutatud uudseid tehnilisi lahendusi teiste Euroopa käitajate hulgas vastavalt ühenduse õigusele ja eelkõige Euroopa energiatehnoloogia strateegilises kavas ettenähtud eesmärkidel ja struktuurides (kaal: 40 %); d) juhtimiskava usaldusväärsus ja õigsus, arvestades sealhulgas projektis esitatud teaduslikku, inseneri- ja tehnilist teavet ning andmeid, millega on dokumenteeritud, et esitatud põhimõtete alusel on võimalik saavutada projektis ettenähtud käitise töö alustamine 31. detsembriks 2015 (kaal: 20 %). Artikkel 21 Rahastamistingimused EEPR-abist kaetakse projekti investeerimisetapis ainult selliseid kulusid, mis on seotud süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamisega, võttes arvesse võimalikku tegevustulu. EEPR-abi ei ületa 80 % abikõlblike investeerimiskulude üldsummast. Artikkel 22 Rahastamisvahendid 1. Pärast artikli 18 lõikes 2 osutatud pakkumiste konkurssi valib komisjon, toimides vastavalt artikli 28 lõikes 2 osutatud korrale, pakkumised, millele antakse EEPR-abi, ja määrab kindlaks antava EEPR-abi summa. Komisjon täpsustab pakkumiste rakendamise tingimused ja meetodid. 2. EEPR-abi antakse toetuslepingute alusel. III peatükk ÜLDSÄTTED Artikkel 23 Muu EEPRi abi ja muud rahastamisvahendid 1. Osa ühenduse abist lisas loetletud projektidele võib anda asjakohase rahastamisvahendi toetamise teel Euroopa Investeerimispanga vahenditest. Kõnealune toetus ei ületa 500 miljonit eurot. Ühenduse osalus laenutagamisvahendis või muus rahastamisvahendis, sealhulgas halduskuludes ja muudes abikõlblikes kuludes, piirdub ühenduse poolt kõnealusele rahastamisvahendile antava toetusega ning Euroopa Liidu eelarve suhtes ei jää kehtima edasisi kohustusi. 2. Toimides artikli 28 lõikes 2 osutatud korras, teeb komisjon otsuse kõnealusele rahastamisvahendile antava EEPRi abi summa kohta. Komisjon ja Euroopa Investeerimispank kirjutavad alla vastastikuse mõistmise memorandumile, milles täpsustatakse kõnealuse otsuse rakendamise tingimused ja meetodid. Artikkel 24 Programmitöö ja rakendamise üksikasjad 1. Erandina finantsmääruse artikli 75 lõikest 2 ja artiklist 110 käivitab komisjon projektikonkursid otse, võttes arvesse käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 osutatud eelarvevõimalusi ning käesoleva määruse II peatükis sätestatud abikõlblikkus- ja valikukriteeriume ja toetuse andmise kriteeriume. 2. EEPRi abist rahastatakse üksnes projektiga seotud kulusid, mida kannavad projekti rakendamise eest vastutavad abisaajad. Kulud on abikõlblikud alates artiklis 31 osutatud kuupäevast. 3. Käibemaks, välja arvatud tagastamatu käibemaks, ei ole abikõlblik kulu. 4. Käesoleva määruse kohaselt rahastatavaid projekte ja meetmeid viiakse läbi kooskõlas ühenduse õigusega ja nende puhul tuleb arvesse võtta ühenduse mis tahes asjakohaseid poliitikavaldkondi, eelkõige neid, mis käsitlevad konkurentsi (sealhulgas riigiabieeskirjad), keskkonnakaitset, tervist, säästvat arengut ning riigihankeid. Artikkel 25 Reserv Kuni 0,1 % käesolevas määruses sätestatud eelarvest pannakse kõrvale komisjonipoolse rakendamise ja hindamise jaoks. Artikkel 26 Liikmesriikide üldine vastutus 1. Liikmesriigid teevad oma vastutusvaldkonnas kõik endast sõltuva EEPRi abi saavate projektide rakendamiseks. Eelkõige teevad nad kõik endast sõltuva, et kiirendada haldusmenetlusi ning lubade, litsentside ja sertifikaatide andmise korda, millega peavad tegelema projektide juhid. 2. Liikmesriigid teatavad komisjonile iga aasta 31. märtsiks eelnenud aasta jooksul lõike 1 alusel võetud meetmetest. Artikkel 27 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse 1. Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettust, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust ennetavate meetmete kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 ja nõukogu määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1073/1999. 2. Käesoleva määruse alusel rahastatavate ühenduse meetmete puhul mõistetakse rikkumise all määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses ühenduse õiguse mis tahes sätte rikkumist ettevõtja tegevuse või tegevusetuse kaudu, mis kahjustab või kahjustaks Euroopa Liidu üldeelarvet või nende juhitavaid eelarveid põhjendamatu kuluartikli tõttu. 3. Kõigi käesoleva määruse rakendusmeetmete puhul nähakse eelkõige ette nende järelevalve ja finantskontroll komisjoni või tema volitatud esindaja poolt ning Euroopa Kontrollikoja tehtavate auditeerimiste abil, mis vajadusel tehakse kohapeal. IV PEATÜKK RAKENDUS- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 28 Komiteed 1. Komisjoni abistavad järgmised komiteed: (a) süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektide puhul nõukogu määruse 2006/971/EÜ [18] artikli 8 alusel loodud komitee; (b) avamere tuuleenergia projektide puhul nõukogu määruse 2006/971/EÜ artikli 8 alusel loodud komitee; (c) gaasi- ja elektrivõrkude sidumise projektide puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 680/2007 artikli 15 alusel loodud komitee. 2. Kui viidatakse käesolevale artiklile, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks määratakse üks kuu. Artikkel 29 Hindamine 1. Komisjon viib läbi EEPRi vahe- ja lõpphindamise, et otsustada programmi panuse üle ühenduse energiapoliitika eesmärkide saavutamisse, samuti eraldiste kasutamise tõhususe üle. 2. Komisjon võib toetust saavalt liikmesriigilt nõuda erihinnangu esitamist käesoleva määruse II peatüki 1. jao kohaselt rahastatavate projektide kohta või vajaduse korral anda liikmesriigile nimetatud projektide hindamiseks vajalikku teavet ja abi. 3. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele hindamisaruande EEPRi tulemuste kohta. Artikkel 30 Euroopa Parlamendi ja nõukogu teavitamine Komisjon kontrollib käesoleva määruse rakendamist. Igal aastal eelarve eelprojekti esitamise käigus esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande programmi elluviimise kohta. Artikkel 31 Jõustumine Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel President eesistuja LISA Abikõlblikud projektid A. VÕRKUDE ÜHENDAMINE 1. Gaasivõrkude ühendamine Projekt | Toetust saava projekti asukoht | Ühenduse kavandatud panus(miljonites eurodes) | Lõuna-Euroopa gaasitranspordikoridorNABUCCO [19]ITGI – Poseidon | Austria, Ungari, Bulgaaria, Saksamaa, RumeeniaItaalia, Kreeka | 250100 | Balti riikide võrkude ühendamineSkanled | Poola, Taani, Rootsi | 150 | Veeldatud maagaasVeeldatud maagaasi terminal Poola rannikul Świnoujście sadamas | Poola | 80 | Kesk- ja Kagu-EuroopaSlovakkia ja Ungari võrkude ühendamine(Vel’ký Krtíš – Balassagyarmat)Gaasi edastussüsteem Slovakkias Austria piiri ja Ljubljana vahel (v.a Rogatec – Kidričevo lõik) Bulgaaria ja Kreeka võrkude ühendamine(Haskovo – Komotini)Rumeenia ja Ungari gaasivõrkude ühendamineTšehhi gaasikeskuse ladustamisvõimsuse suurendamineLühiajalise tarnehäire korral lääne-idasuunalist gaasi juurdevoolu võimaldavad seadmed ja infrastruktuur | Slovakkia ja Ungari SloveeniaBulgaaria, KreekaRumeenia, UngariTšehhi Vabariikkõik liikmesriigid | 254020302520 | Vahemere piirkondPrantsusmaa gaasivõrgu tugevdamine teljel Aafrika – Hispaania – Prantsusmaa | Prantsusmaa | 150 | Põhjamere piirkondSaksamaa – Belgia – Ühendkuningriigi torujuhePrantsusmaa ja Belgia vaheline ühendus | BelgiaPrantsusmaa, Belgia | 35100 | KOKKU | | 1025 | 2. Elektrivõrkude ühendamine Projekt | Toetust saava projekti asukoht | Ühenduse kavandatud panus(miljonites eurodes) | Balti riikide võrkude ühendamineEstlink-2Rootsi ja Balti riikide võrkude ühendamine ning Balti ringi tugevdamine | Eesti, SoomeRootsi, Läti, Leedu | 100175 | Kesk- ja Kagu-EuroopaHalle/Saale – Schweinfurt | Saksamaa | 50 | Vahemere piirkondPortugali ja Hispaania ühenduse tugevdaminePrantsusmaa ja Hispaania võrkude ühendamine (Baixas – Sta Llogaia)Uus merealune vahelduvvoolu-kõrgepingekaabel (380 kV) Sitsiilia ja Itaalia mandriosa vahel (Sorgente – Rizziconi) | PortugalPrantsusmaa, HispaaniaItaalia | 30150100 | Põhjamere piirkondIirimaa ja Wales’i võrkude ühendamine | Iirimaa, Ühendkuningriik | 100 | KOKKU | | 705 | 3. Väikesaarte projektid Väikesi eraldatud saari käsitlevad algatused | Küpros, Malta | 20 | B. AVAMERE TUULEENERGEETIKA PROJEKTID Projekt | Võimsus | Toetust saava projekti asukoht | Ühendusekavandatud panus (miljonites eurodes) | 1) Avamere tuuleenergia sidumine võrku | 1.1. Baltic I ja II - Kriegers Flak I, II, III Töösolevate projektide edasiarendamine. Rahastamine, mis on suunatud ühendamise ühislahenduse väljatöötamisega kaasnevate lisakulude katmisele. | 1,5 GW | Taani, Rootsi, Saksamaa, Poola | 150 | 1.2. Põhjamere võrkAvamerevõrgu mooduli väljatöötamine, virtuaalse avamere elektrijaama tutvustamine | 1 GW | Ühendkuningriik, Madalmaad, Saksamaa, Iirimaa, Taani | 150 | 2) Uued tuuleturbiinid, konstruktsioonid ja komponendid, tootmisvõimsuse optimeerimine | 2.1 Alpha Ventus/Bard Offshore 1 Töösolevate projektide edasiarendamine. Uue põlvkonna turbiinid võimsusega 6–7 MW ja uuenduslikud konstruktsioonid, mis asuvad kaldast kaugel (kuni 100 km) ja sügavamas vees (kuni 40 m). | 0,5 GW | Saksamaa, Poola | 150 | 2.2. Aberdeeni avamere tuulepark (Euroopa katsekeskus)Töösolevate projektide edasiarendamine. Mitmemegavatiste turbiinide katsetamine. Uuenduslike konstruktsioonide ja konstruktsiooniosade väljatöötamine, sealhulgas avamere tuuleenergia tootmiseks vajalike seadmete tootmisvõimsuse optimeerimine. Kõne alla võib tulla võimsuse suurendamine 100 MW võrra. | 0,25 GW | Ühendkuningriik | 40 | 2.3 Thornton Bank Töösoleva projekti edasiarendamine. Kuuenda raamprogrammi vahenditest kaasrahastatud DOWNVInD (Distant Offshore Windfarms with No Visual Impact in Deepwater) projekti kogemustest järelduste tegemine. DOWNVInDi süvavees asuva (kuni 30 m) vähese visuaalse mõjuga (kuni 30 km) katserajatise turbiinide (5 MW) võimsuse suurendamine. | 90 MW | Belgia | 10 | KOKKU | | | 500 | C. SÜSINIKDIOKSIIDI KOGUMIST JA SÄILITAMIST KÄSITLEVAD PROJEKTID Projekti nimi/asukoht | Ühendusekavandatud panus (miljonites eurodes) | Kütus | Võimsus | Kogumistehnoloogia | Säilitamiskoht | | | | | | | | Huerth | Saksamaa | 250 | Süsi | 450 MW | integreeritud gaasistusseadmega kombitsükkel (Integrated Gasification Combined Cycle – IGCC) | soolased põhjaveekihid | Jaenschwalde | | | Süsi | 500 MW | hapnikuga põletamine | tühjakspumbatud nafta- ja gaasiväljad | Eemshaven | Madalmaad | 250 | Süsi | 1200 MW | integreeritud gaasistusseadmega kombitsükkel | tühjakspumbatud nafta- ja gaasiväljad | Rotterdam | | | Süsi | 1080 MW | tolmpõletus (pulverized combustion – PC) | tühjakspumbatud nafta- ja gaasiväljad | Rotterdam | | | Süsi | 800 MW | tolmpõletus | tühjakspumbatud nafta- ja gaasiväljad | Belchatow | Poola | 250 | Süsi | 858 MW | tolmpõletus | soolased põhjaveekihid | Compostella | Hispaania (koos Portugaliga) | 250 | Süsi | 500 MW | hapnikuga põletamine | soolased põhjaveekihid | Kingsnorth | Ühendkuningriik | 250 | Süsi | 800 MW | tolmpõletus | tühjakspumbatud nafta- ja gaasiväljad | Longannet | | | Süsi | 3390 MW | tolmpõletus | soolased põhjaveekihid | Tilbury | | | Süsi | 1600 MW | tolmpõletus | tühjakspumbatud nafta- ja gaasiväljad | Hatfield (Yorkshire) | | | Süsi | 900 MW | integreeritud gaasistusseadmega kombitsükkel | tühjakspumbatud nafta- ja gaasiväljad | KOKKU: 1 250 | FINANTSSELGITUS Käesolev dokument on ette nähtud seletuskirja juurde lisamiseks ja selle täiendamiseks. Seepärast tuleks käesolevat finantsselgitust täites püüda vältida seletuskirjas esitatud teabe kordamist, ilma et see piiraks finantsselgituse loetavust. Enne käesoleva vormi täitmist lugege palun läbi spetsiaalsed juhised, mis on koostatud allpool esitatud punktide kohta juhtnööride ja selgituste andmiseks. 1. ETTEPANEKU NIMETUS: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse rahalise abi andmisega energeetikaprojektidele. 2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed: 06: Energeetika ja transport 06 09: Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid 3. EELARVEREAD 3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B.A read)), sh järgmised nimetused: 06 09 01: Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid: energiavõrgud 06 09 02: Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid: süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine 06 09 03: Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid: avamere tuulepargid Euroopas 06 01 04 13: Majanduse elavdamist toetavad energeetikaprojektid: halduskorralduskulud 3.2. Meetme ja finantsmõju kestus: algus – 2009 lõpp – 2010 3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu): Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik | 06 09 01 | Mittekohustuslik | Liigendatud | JAH | EI | EI | 1a | 06 09 02 | Mittekohustuslik | Liigendatud | JAH | EI | EI | 1a | 06 09 03 | Mittekohustuslik | Liigendatud | JAH | EI | EI | 1a | 06 01 04 13 | Mittekohustuslik | Liigendamata | JAH | EI | EI | 1a | 4. ÜLEVAADE VAHENDITEST 4.1. Rahalised vahendid 4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kulu liik | Jao nr | | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Kokku | Tegevuskulud | | | | | | | | | | Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | A | 1498,8 | 1998,8 | | | | | | 3497,6 | Maksete assigneeringud | | B | 75 | 1012 | 750 | 1024 | 362 | 212 | 62,6 | 3497,6 | Võrdlussummas sisalduvad halduskulud | Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | C | 1,2 | 1,2 | | | | | | 2,4 | VÕRDLUSSUMMA KOKKU | | | | | | | | | Kulukohustuste assigneeringud | | a + c | 1500 | 2000 | | | | | | 3500 | Maksete assigneeringud | | b + c | 76,2 | 1013,2 | 750 | 1024 | 362 | 212 | 62,6 | 3500 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud | | | | Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | D | 1,014 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 14,214 | Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | E | 0,468 | 0,468 | 0,610 | 0,610 | 0,610 | 0,510 | 0,510 | 3,786 | Meetme soovituslik finantskulu kokku KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | | a + c + d + e | 1501,5 | 2002,7 | 2,81 | 2;81 | 2,81 | 2,71 | 2,71 | 3518 | MAKSETE ASSIGNEERINGUD (sh personalikulud) KOKKU | | b + c + d + e | 77,682 | 1015,9 | 752,81 | 1026,8 | 364,81 | 214,71 | 65,31 | 3518 | Kaasrahastamise andmed Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasrahastamist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasrahastamise hinnanguline tase (kui kaasrahastajaid on mitu, võib lisada täiendavaid ridu): miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Kaasrahastav asutus | | aasta n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ja järgmised aastad | Kokku | | f | | | | | | | | Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a + c + d + e + f | | | | | | | | 4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine x Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete [20] kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine). 4.1.3. Finantsmõju tuludele x Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine: NB: kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas. miljonites eurodes (üks koht pärast koma) | | Enne meetme rakendamist [aasta n - 1] | | Olukord pärast meetme rakendamist | Eelarverida | Tulud | | | [aasta n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] [21] | | a) Tulud absoluutväärtuses | | | | | | | | | | b) Tulude muutus | | | | | | | | | (Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage palun kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalikul arvul ridu.) 4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1. Aastane vajadus | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2015 ja järgnevad aastad | Personal kokku | 10 | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 | 5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID Seletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleks esitada järgmine lisateave. 5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus Ettepanek on koostatud vastusena finantskriisile järgnenud Euroopa majanduse järsule langusele ning talvisele gaasivarustuskriisile. Ettepanekuga rakendatakse Euroopa majanduse taastamise kava, mille Euroopa Ülemkogu kinnitas oma 11.-12. detsembril 2008 toimunud istungil. Finantskriis hakkas reaalmajandusse jõudma 2008. aasta sügisel. Detsembris 2008 tekkis kriisiolukord seoses Venemaal toodetud gaasi ühendusse tarnimise katkemisega. Nii majanduskriis kui ka gaasivarustuskriis tähendavad Euroopa majanduse jaoks struktuuriprobleeme. Majanduse elavdamiseks on tarvis põhjalikku kava ning hetkel selle ettevalmistamisega ka tegeletakse. Energiasektori võtmevaldkondade rahalise toetamise ettepanek on kõnealuse kava oluline osa. Komisjon on juba teinud ettepaneku muuta mitmeaastast finantsraamistikku (2007–2013) täiendavate vahendite kättesaadavaks tegemiseks rubriigi 1A all, pidades samas kinni eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlevas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes määratletud kogusummadest [22]. Lähtudes esmastest aruteludest eelarvepädeva asutusega paneb komisjon ette kanda rubriigi 2 ülemmäära raames 2008. aastal mittevajalikud vahendid üle rubriigi 1A alla, selleks et rahastada kavandatud 3,5 miljardi euro ulatuses energeetikaprojekte (1,5 miljardit 2009. aastal ja 2,0 miljardit 2010. aastal). - Majanduskriisi mõju kiireks ohjamiseks tuleks projektid heaks kiita võimalikult kiiresti. - Seega tuleks juba käesolevas ettepanekus loetleda projektid, millele tõhususe ja tulemuslikkuse kriteeriume ning kavandatud vahendite mahtu arvestades toetus ilmselt eraldatakse. - Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise puhul tuleks projektide loetelu koostada teabe põhjal, mis on kogutud fossiilkütuste töörühma ja saastevabade fossiilkütustel töötavate elektrijaamade tehnoloogiaplatvormi töö käigus ning muudest allikatest. Rahaline toetus tuleks kõigepealt suunata sellistele projektidele loetelus, mida saab hakata ellu viima 2009.–2010. aastal, jättes ülejäänud projektid varunimekirja. Valmiduse hindamine peaks lähtuma elektrijaama, sealhulgas süsinikdioksiidi kogumise läbimõeldud ja teostatava kontseptsiooni olemasolust, süsinikdioksiidi transpordi ja säilitamise läbimõeldud ja teostatava kontseptsiooni olemasolust ning kohalike võimude selgelt väljendatud kohustumisest projekti toetada. Kiirele projektiarendusele parimate võimaluste tagamiseks tuleb igale projektile teha kättesaadavaks vahendeid kuni 250 miljoni euro ulatuses. Selleks tuleb teha valik projektide hulgast, mille arendusega on võimalik alustada ajavahemikus 2009–2010. Valik peaks muu hulgas tagama, et igas liikmesriigis saaks toetust mitte rohkem kui üks projekt, mis võimaldaks uurida läbi võimalikult suure hulga geoloogilisi säilitamistingimusi ning järgida eesmärki elavdada majandust kogu Euroopas. Avamere tuuleparkide puhul peaks välja valitama vaid sellised projektid, mis on rakendusvalmis, mille arendamist võib rahalise toetuse andmisega kiirendada, millel on piiriülene mõju ning mis on suuremahulised. Gaasi- ja elektrivõrkude ühendamise projektide loetelu koostamisel tuleks aluseks võtta projekti „küpsus” ning projekti panus selliste energia varustuskindlust ja tarneallikate mitmekesistamist käsitlevate eesmärkide saavutamisse, mis on määratletud hiljuti koostatud ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt kinnitatud teises strateegilises energiaülevaates. 5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime Energiast on saanud üks Euroopa põhimure. Detsembris tehti Euroopa Liidu tasandil rida Euroopa energeetika tuleviku seisukohast olulisi otsuseid – kujundada energiasektorit kasvuhoonegaaside heidete vähenemise suunas, muuta taastuvenergia Euroopa energiavarustuse põhiallikaks ning tasakaalustada Euroopa energianõudlust energia tõhusama kasutamisega. Need muudatused nõuavad väga suurt pühendumust ja väga suuri investeeringuid. Investeeringud võivad aga majanduslanguse tõttu edasi lükkuda, kui lisameetmeid ei võeta kohe. Laenuraha vähenemisel on otsene mõju kiirusele, millega Euroopa on võimeline tegema vajalikke muudatusi. Oht on eelkõige hoo raugemises ja tehnoloogilise paremuse minetamises; viivitus täna tähendab suuremaid kulutusi homme. Sellepärast peetakse majanduse elavdamise kavas väga tähtsaks nn arukaid investeeringuid, mis on selgetele strateegilistele eesmärkidele suunatud majanduse stimulaatorid. Et sellise investeerimise mõju oleks hoomatav ja kaalukas, tuleb keskenduda mõnele konkreetsele sektorile. Need peaksid olema sektorid, milles Euroopa tasandi meede lisab väärtust, kus on olemas suuremahulised kaugelearenenud projektid, mis suudaksid suuri rahasüste tulemuslikult kasutada, ning mille areng ilmselgelt aitaks kaasa energia varustuskindluse ja kasvuhoonegaaside vähendamisega seotud eesmärkide saavutamisele. Loetletud tingimustele vastavad sektorid on süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine, avamere tuuleenergia, gaasi- ja elektrivõrkude ühendamine ning energiatõhusad linnad. Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning avamere tuuleenergia puhul toetutakse Euroopa energiatehnoloogia strateegilisele kavale, mille kohaselt tuleks nendes valdkondades käivitada Euroopa tööstusalgatused. 16. oktoobril 2008 kogunenud Euroopa Ülemkogu kutsus komisjoni üles jõuliselt kiirendama energiatehnoloogia kava rakendamist. Viimaste aastate energiaprobleemid on tähelepanu keskmesse tõstnud ka gaasi- ja energiavõrkude ühendamise. Hiljutised gaasitarnekriisid 2006. ja 2009. aasta talvel ning kuni 2008. aasta keskpaigani kerkinud naftahind näitasid Euroopa haavatavust. Kohalikud energiaallikad gaasi ja nafta näol kuivavad kokku ning Euroopa satub energiavarustuses üha enam sõltuvusse impordist. Selles kontekstis on energiainfrastruktuuril otsustav osa. Samas mõjutab praegune majandus- ja finantskriis infrastruktuuriprojektide rakendamist energeetika valdkonnas. Mitmete oluliste projektide, sealhulgas üleeuroopalise tähtsusega projektide käivitamine ja arendamine võib piiratud rahaliste vahendite tõttu tõsiselt hilineda. Seepärast tuleb viivitamata tegutseda, et toetada investeerimist energiavõrkude ühendamisse. Arvestades selliste projektide kavandamiseks ja elluviimiseks kuluvat aega, tuleb ühendusel investeerida infrastruktuuri kohe, pidades eelkõige silmas ELi energia varustuskindluse seisukohalt oluliste projektide arendamise kiirendamist. Eriti oluline on see energia varustuskindluse tagamisega seoses ELile soodsa positsiooni kindlustamisel selleks ajaks, kui majanduskasv taastub ja energianõudlus hakkab kogu maailmas jälle suurenema. 5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames a) aidata kaasa ELi kliimamuutusega seotud eesmärkide täitmisele ehk teha reaalsed sammud Euroopa Ülemkogu püstitatud eesmärgi – ehitada aastaks 2015 kuni 12 säästlikul fossiilkütuse tehnoloogial põhinevat näidiselektrijaama eesmärgiga muuta aastaks 2020 süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine majanduslikult tasuvaks tehnoloogiaks – suunas; b) ehitada üles kaasaegne ja täielikult seotud Euroopa avamere tuuleparkide süsteem, millega kindlustatakse tuuleenergia osa ELi taastuvenergiaga seotud eesmärkides ning ELi kui tööstusliidri rolli tuuleenergeetika valdkonnas; c) kohandada ja arendada energiavõrke, mis toetavad energia siseturu toimimist, ning eelkõige lahendada kitsaskohtade, varustuskindluse ja tarneallikate mitmekesistamisega seotud probleemid, ületades keskkonna-alased, tehnilised ja rahalised takistused. 5.4. Rakendusmeetod (soovituslik) Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id) [23]. X Tsentraliseeritud haldamine X otse, haldajaks on komisjon kaudselt, haldamine on delegeeritud: täitevasutustele ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185 riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele Haldamine detsentraliseeritult või koostöös liikmesriikidega kolmandate riikidega Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage) 6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE 6.1. Järelevalvekord Toetuste andmine seda laadi meetmetele põhineb Euroopa ühenduste standardsel toetuslepingul. Nimetatud lepingu sätteid järelevalve, teavitamise ja kontrolli kohta kohaldatakse täiel määral. Eriti võrkude ühendamise projektide puhul toimub liikmesriikide poolne projektide tehniline järelevalve ja finantskontroll tihedas koostöös komisjoniga ning liikmesriikidel tuleb tõendada projektide või projektide osadega seotud kulutuste tõesust ja nõuetele vastavust. Liikmesriigid võivad taotleda komisjoni osalemist kohapealses kontrollimises. Liikmesriigid teavitavad komisjoni meetmetest, mida on võetud selleks, et kiirendada haldusmenetlust ning lubade, litsentside ja sertifikaatide andmist, millega peavad tegelema võrkude ühendamise projektide vedajad, ning esitavad eelkõige ülevaate kontroll-, juhtimis- ja järelevalvesüsteemidest, mis on kehtestatud projektide edukaks lõpuleviimiseks. 6.2. Hindamine 6.2.1. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid) Komisjon viib läbi programmi vahe- ja lõpphindamise, et otsustada programmi panuse üle ühenduse energiapoliitika eesmärkide saavutamisse, samuti eraldiste kasutamise tõhususe üle. Komisjon võib toetust saavalt liikmesriigilt nõuda erihinnangu esitamist käesoleva määruse 2. peatüki 3. jao kohaselt rahastatavate projektide kohta või vajaduse korral anda liikmesriigile nimetatud projektide hindamiseks vajalikku teavet ja abi. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele hindamisaruande programmi tulemuste kohta. 6.2.2. Edasise hindamise tingimused ja sagedus Ei kohaldata. 7. PETTUSEVASTASED MEETMED · Kõigi meetmete puhul kavandatakse standardseid toetuslepinguid, milles suhtes kohaldatakse üldiselt kohaldatavaid pettusevastaseid meetmeid. · Kõigi meetmete puhul peab väljund olema selge ja mõõdetav. Toetuste liigid on ühemõtteliselt kindlaks määratud – investeeringu- ja tegevuskulud. Selliseid kulusid saab üksikasjalikult kontrollida ning pettuseohu põhjendatud hindamiseks on projektidest saadud piisavalt materjali ja teadmisi. · Kõigi projektide puhul võib kasutada kohapealset kontrollimist. · Sõltuvalt projekti keerukusest võib spetsiifiliste järelevalvekohustuste puhul kasutada spetsialiste või väliskonsultante. 8. ANDMED VAHENDITE KOHTA 8.1. 8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) (Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljundi liik | Keskmine kulu | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | KOKKU | | | | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | Väljundite arv | Kulud kokku | TEGEVUS-EESMÄRKNr 1 [24] – projektid süsinikdioksiidi kogumiseks ja säilitamiseksNr 2 – avamere tuuleenergiaprojektidNr 3 – gaasi- ja elektrivõrkude ühendamisprojektid | | | 338 | 535213,8750 | 4312 | 714,2285,4999,2 | | | | | | | | | | 1249,2499,21749,2 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | KULUD KOKKU | | | 14 | 1498,8 | 19 | 1998,8 | | | | | | | | | | 3497,6 | 8.2. Halduskulud 8.2.1. Ametikohtade arv ja liigid Ametikoha liik | | Meetme haldamiseks vajalik olemasolev ja/või täiendav personal (täistööajale taandatud ametikohtade arv) | | | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Ametnikud või ajutine personal [25] (XX 01 01) | A*/AD | 6 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | | B*, C*/AST | 1 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal [26] | 3 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | Artikli XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal [27] | | | | | | | KOKKU | 10 | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 | 8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus – Programmi määratlus ja koordineerimine – Projektide finantsjuhtimine – Projektide järelevalve – Komisjoni esindamine programmikomitees ja sellele komiteemenetluse korral meetmete esitamine – Talitustevaheliste konsultatsioonide korraldamine komisjonis – Strateegilised hindamised 8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal) Personali- ja haldusressursside vajadused kaetakse juhtivale peadirektoraadile tehtud eraldise piires iga-aastase eraldamisprotseduuri raames. 8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Eelarverida(number ja nimetus) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Aasta 2014ja järgmised aastad | KOKKU | Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | | | | | | | | Muu tehniline ja haldusabi | 1,2 | 1,2 | | | | | 2,4 | - sise- | | | | | | | | - välis- (IT-hooldus) | | | | | | | | Tehniline ja haldusabi kokku | 1,2 | 1,2 | | | | | 2,4 | 8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Ametikoha liik | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 ja järgmised aastad | Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 1,014 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | Artikli XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne)(täpsustada eelarverida) | | | | | | | (Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 1,014 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. Aasta 2009 ja järgmised aastad: 7 ametnikku (122 000 eurot ametniku kohta aastas) ja 3 koosseisuvälist töötajat: 2 GF IV (62 500 eurot aastas), 1 GF II (34 500 eurot aastas) Aasta 2010 ja järgmised aastad: 15 ametnikku (122 000 eurot ametniku kohta aastas) ja 7 koosseisuvälist töötajat: 4 GF IV (62 500 eurot aastas), 2 GF II (34 500 eurot aastas) ja 1 lähetatud ekspert (51 000 eurot aastas). Personali- ja haldusressursside vajadused kaetakse juhtivale peadirektoraadile tehtud eraldise piires iga-aastase eraldamisprotseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) | | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014ja järgmised aastad | KOKKU | XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,200 | 1,7 | XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | | | | | | | | XX 01 02 11 03 – Komiteed [28] | 0,108 | 0,108 | | | | | 0,216 | XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | | | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1 | XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,36 | 2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) | | | | | | | | 3 Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) | | | | | | | | Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,468 | 0,468 | 0,610 | 0,610 | 0,610 | 0,510 | 3,276 | Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud Lähetused: 100 000 eurot projektitüüpide kaupa Üks komitee aastas teemade kaupa = 4x27x1000 eurot = 108 000 eurot Järelevalvenõustamine alates 2011. aastast: 250 000 eurot aastas 0,5 täistööajaga töötaja (nõustamine) järelevalvesüsteemi tarbeks: 60 000 eurot aastas Personali- ja haldusressursside vajadused kaetakse eraldise piires, mida on võimalik määrata juhtivale peadirektoraadile iga-aastase vahendite jaotamise raames lähtuvalt eelarvelistest võimalustest. [1] ELT C , lk [siia on vaja täielikke viiteid!] [2] ELT C …, lk …. [3] ELT C …, lk …. [4] ELT C …, lk …. [5] 11.-12. detsembril 2008. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldused, 17271/08, punkt 9. [6] KOM (2008) 800. [7] „Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava (SET-kava) – Eesmärk – süsinikdioksiidiheite vähendamine tulevikus” (KOM(2007) 723). [8] 16. detsembril 2008. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldused, [täpne viide.] [9] KOM (2008) 781. [10] [Viited]. [11] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. [12] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. [13] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1. [14] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. [15] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1. [16] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. [17] KOM (2007) 723. [18] ELT L 162, 22.6.2007. [19] Toetust võib anda koos Euroopa Investeerimispanga toetusega. [20] Vt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva 17. mai 2007. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 21–23, ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. [21] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge. [22] KOM (2008) 859, 10.12.2008. [23] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis „Asjakohaste märkuste” all. [24] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule. [25] Ametikoha kulu EI OLE kaetud võrdlussummast. [26] Ametikoha kulu EI OLE kaetud võrdlussummast. [27] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas. [28] Õigusaktide eelnõudes ettenähtud koordineerimisrühm ja (komiteemenetluse) komitee. --------------------------------------------------