ELi-USA kaubandus- ja tehnoloogianõukogu eesmärk on tagada kaubandus- ja tehnoloogiaküsimustega tegelemise viiside parem koordineerimine, nii et eri töösuundade puhul rakendataks terviklikku lähenemisviisi. Ekspordikontroll mõjutab ka teiste töörühmade, näiteks turvaliste tarneahelate (eelkõige pooljuhtide tarneahelate) töörühma või välisinvesteeringute taustauuringute töörühma tegevuse aspekte.

2021. aasta juunis asutasid EL ja USA kaubandus- ja tehnoloogianõukogu, mis kogunes esimest korda 29. septembril 2021 Pittsburghis ja leppis kokku ambitsioonikas ühisavalduses, milles käsitletakse ka koostööd ekspordikontrolli valdkonnas. Üks kümnest töörühmast on spetsialiseerunud ekspordikontrollile, jagades teavet ja tegeledes selliste küsimustega nagu seadusandlik ja regulatiivne areng, riskihindamine, lubade andmise head tavad ning lähenemisviisid ettevõtjatepoolsele nõuete järgimisele ja nõuete täitmise tagamisele. Peale selle on kõnealuse töörühma eesmärk edendada tundliku kahesuguse kasutusega tehnoloogia puhul ühtseid kontrollimeetodeid ning korraldada ettevõtjate seas teavitustegevust kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli teemal.

Pärast uue ekspordikontrolli määruse vastuvõtmist 19. mail 2021 ja jõustumist 9. septembril 2021 on komisjon ja liikmesriigid alustanud selle tõhusat rakendamist mitmes uues valdkonnas, nagu läbipaistvus, nõuete täitmise tagamine ja suutlikkuse suurendamine. Kahesuguse kasutusega kaupade koordineerimisrühm täitis väga olulist rolli, mida on kirjeldatud allpool punktis 3, ning laiendas ELi ekspordikontrolli „institutsioonilist infrastruktuuri“, luues mitu eksperdirühma, mille eesmärk on töötada välja uusi poliitikameetmeid, suuniseid, menetlusi jne. Eri töösuunad ja nendega seotud orienteeriv ajakava on esitatud käesoleva aruande lisas.

Kuna aruanne hõlmab 2021. aastal ellu viidud tegevust, ei käsitleta selles ekspordikontrolli aspekte, mis on seotud Venemaa agressiooniga Ukraina vastu, ega selle sõja tõttu ekspordipiirangute vormis võetud meetmeid. Viimase aja sündmused on toonud Venemaa- ja Valgevene-poolse kahese kasutusega tehnoloogiatele juurdepääsu küsimuse teravalt poliitilise tähelepanu keskmesse, ent seda Euroopa Liidu poolt sanktsioonide, sealhulgas ekspordikeeldude ja -piirangute kohaldamise kontekstis.

Käesolev aruanne võetakse vastu koos välismaiste otseinvesteeringute taustauuringuid käsitleva aastaaruandega, kuna nii välismaiste otseinvesteeringute tausta uurimise kui ka ekspordikontrolli näol on tegemist strateegilise kaubandus- ja investeerimiskontrolli vahendiga, mille eesmärk on tagada julgeolek Euroopa Liidus.

Määruse I lisas sätestatud ELi kontrolliloetelus on loetletud kahesuguse kasutusega kaubad, sealhulgas tarkvara ja tehnoloogia, mida tuleks kontrollida, kuna neid saab kasutada nii tsiviil- kui ka sõjalisel otstarbel. Seda ajakohastatakse korrapäraselt, et võtta arvesse rahvusvaheliste ekspordikontrollirežiimide muudatusi. Seda loetelu muudeti üks kord 2021. aastal, et kajastada selles 2020. aasta märtsist detsembrini rahvusvaheliste ekspordikontrollirežiimide kontekstis (eelkõige Wassenaari kokkuleppe ja Austraalia grupi raames) kokku lepitud otsuseid.

Põhja-Iirimaa protokollis on sätestatud erikord, mis näeb ette, et määrust kohaldatakse seoses Põhja-Iirimaaga Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis, kusjuures Ühendkuningriik tegutseb Põhja-Iirimaalt väljapoole ELi kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi puhul määruse alusel pädeva asutusena. Komisjon töötas välja spetsiaalse turvalise elektroonilise vahendi, et toetada teabevahetust Põhja-Iirimaal ja Põhja-Iirimaalt pärit teabe vahetamist Ühendkuningriigi pädeva asutusega, kes vastutab määruse kohaldamise eest. See võimaldab sellel asutusel pääseda ligi teabele, mis käsitleb ELi liikmesriikide poolt sisuliselt identsete tehingute puhul tehtud keeldumisotsuseid, ning pidada kahepoolseid konsultatsioone vastavate liikmesriikidega, nagu on määruses ette nähtud.

Kõnealune määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Selles on siiski sätestatud, et liikmesriigid võivad konkreetsete sätete rakendamiseks võtta teatavaid meetmeid, näiteks näha ette teatavate kahesuguse kasutusega kaupade jaoks loa taotlemise nõude, kui eksportijal on alust kahtlustada, et kaupu hakatakse kasutama määrusega vastuolus oleval viisil. Määruse kohaselt tuleb teave kõnealuste siseriiklike meetmete kohta avaldada Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon avaldas 8. veebruaril 2021 vastava teatise, milles on esitatud ajakohastatud ülevaade liikmesriikide võetud meetmetest, mis muu hulgas hõlmavad vahendamise ja transiidi kontrolli laiendamist, kontrolli laiendamist loetlemata kaupadele avaliku julgeoleku või inimõigustega seotud kaalutlustel, riiklike üldiste ekspordilubade kehtestamist ja loetlemata kaupade ELi-sisesele edasitoimetamisele kontrolli kohaldamist. Teatis kajastab ELi meetmeid, mille eesmärk on tagada kohaldatavate eeskirjade läbipaistvus, ning jõupingutusi, mida tehakse selleks, et toetada kontrolli ühtset ja tõhusat rakendamist eksportijate poolt kogu ELis.

Muudatused on eelkõige seotud bioohjekambrite, isolaatorite või bioloogiliselt ohutute ruumide (2B352.f.2 märkus 2) ekspordi kontrollimisega ja nende eesmärk on kajastada loetelus mistahes isolaatorid, mis vastavad kõigile kauba kirjelduses nimetatud omadustele, olenemata nende kasutusotstarbest ja nimetusest. 2021. aasta ELi kontrolliloetelus muudeti ka nn supersulamite määratlust, täpsustades selliste materjalide tõmbetugevuse.

Kahesuguse kasutusega kaupu käsitlevate teadusuuringute suuniste väljatöötamise tehniline eksperdirühm sai valmis ELi suunised kahesuguse kasutusega kaupadega seotud teadusuuringute sisemiste vastavusprogrammide kohta, mida kohaldatakse ka nende teadusuuringutega seotud tehnoloogia ja teadmiste edasiandmise suhtes. Suunised võeti vastu komisjoni soovitusena 2021. aasta septembris ning nende eesmärk on aidata ülikoolide ja teadusasutuste teadlastel, teadusjuhtidel ja vastavuskontrolli spetsialistidel kindlaks teha, juhtida ja maandada riske, mis on seotud väljaspool ELi asuvate partneritega (või väljastpoolt ELi pärit teadlastega) tehtava koostööga teadusprojektides, mille suhtes võidakse kohaldada kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli. ELi suunised on ühine viitevahend, millest liikmesriikide pädevad asutused saavad lähtuda konkreetsete teavitusprogrammide väljatöötamisel ja määruse I lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade ekspordilubade üle otsustamisel. Suunised ei ole siduvad ning teadusorganisatsioonid ja teadlased jäävad vastutavaks määrusest tulenevate kohustuste täitmise eest. Seejärel alustas kahesuguse kasutusega kaupade koordineerimisrühm tegevuskava väljatöötamist, et toetada suuniste rakendamist ja järelevalvet.

Elektroonilise loasüsteemi projekti arendatakse ka uutes suundades, et muuta kontrollid tõhusamaks, näiteks ühendades tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna kaudu elektroonilise loasüsteemi riiklike tollisüsteemidega. See lihtsustab märkimisväärselt teabe piiriülest ja tolliasutustega jagamist, vähendades ettevõtjate regulatiivset koormust ja võimaldades automaatset lubade kohaste koguste haldamist. Seda tehakse CERTEXi platvormi kaudu, mida haldab maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat.

Pärast mitut aastat kestnud ettevalmistusi hakkas 2021. aastal toimima kahesuguse kasutusega kaupade jaoks lubade taotlemise elektrooniline süsteem, mis võeti esimesena kasutusele kahes liikmesriigis: Lätis ja Rumeenias. Elektrooniline loasüsteem võimaldab pädevatel asutustel ja eksportijatel veebis kontrolle tõhusamalt hallata ja vähendada kontrollidega seotud halduskoormust. Selle eesmärk on asendada veebivälised süsteemid või vananenud riiklikud elektroonilised süsteemid ja võimaldada paindlikumat teabevahetust, sealhulgas komisjonile lubasid käsitlevate andmete esitamisel, ning pakkuda uusi võimalusi andmevahetuseks kogu ELis. Elektroonilise loasüsteemi arendamine jätkus 2021. aastal ning katseprojektiga ühinesid teised pädevad asutused (Itaalias ja Belgia Vallooni piirkonnas hakatakse süsteemi kasutama 2022. aastal ning Sloveenias on kavas see kasutusele võtta 2023. aasta alguses). Komisjon uurib partnerriikidega peetavate dialoogide raames võimalusi pakkuda elektroonilist loasüsteemi partneritele väljaspool ELi; näiteks on huvi selle vahendi kasutamise vastu üles näidanud Bosnia ja Hertsegoviina riiklik ametiasutus

Uue määrusega kehtestati loetlemata küberseirekaupade ekspordi kontrollimist käsitlevad sätted, mille tõhusat rakendamist on kavas toetada eksportijatele mõeldud suunistega. Kõnealune kontrollimine on seotud riskiga, et selliseid kaupu kasutatakse siserepressioonideks või inimõiguste ja/või rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketeks rikkumisteks. Seiretehnoloogia eksperdirühm on tegelenud nimetatud suuniste koostamisega, töötades muu hulgas välja hoolsusmeetmeid, mis seisnevad selliste riskide hindamises, mis on seotud selliste kaupade ekspordiga lõppkasutajatele ja konkreetse lõppkasutusega.

2021. aastal kohaldati määrust eelkõige 1 884 kahesuguse kasutusega kauba suhtes, mis on loetletud I lisas (ELi kontrolliloetelus) ja liigitatud kümnesse määruse (EL) nr 821/2021 I lisa kohasesse kategooriasse (joonis 1). Kõnealused kahesuguse kasutusega kaubad on seotud ligikaudu 1 000 „tollinomenklatuuri“ kaubaga, hõlmates kemikaale, metalle ja mittemetalsetest mineraalidest tooteid, arvuteid, elektroonika- ja optikaseadmeid, elektriseadmeid, masinaid, sõidukeid ja transpordivahendeid jne, ning kuuluvad tavaliselt selle suuremahulise, mitmesuguseid kaupu hõlmava valdkonna kõrgtehnoloogilisse ossa.

Kahesuguse kasutusega kaupade (sh loetlemata kahesuguse kasutusega kaubad) koguekspordi kohta on endiselt keeruline usaldusväärset teavet saada, sest ametlikus majandus- ja kaubandusstatistikas puudub ametlik kahesuguse kasutusega kaupade kategooria. Komisjon ja liikmesriigid koguvad siiski andmeid, mis võimaldavad ligikaudu hinnata kahesuguse kasutusega kaupade eksporti nii pädevate asutuste kogutavate spetsiifiliste loaandmete kui ka ELi tolliasutustele esitatud ekspordideklaratsioonide statistika (mis hõlmab kahesuguse kasutusega kaupu) põhjal. 2020. aasta hinnangulised ekspordiandmed on esitatud allpool. Tuleb tähele panna, et allpool esitatud hinnangulised andmed ei hõlma kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemisega seotud teenuseid ega sellekohase mittemateriaalse tehnoloogia üleandmist.

Joonis 3. ELi kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi hinnangud: 25 peamist ekspordi sihtriiki ja nende allpiirkonnad 2020. aastal

Joonis 4. ELi kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi hinnangud: sihtriigid piirkonniti ja allpiirkonniti 2020. aastal

4.2. Kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemisload ELis: taotlused, volitused, keeldumised

Tulenevalt määruse artikli 23 lõikest 2, milles on sätestatud, et „[l]iikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed pädevate asutuste vahel otsese koostöö ja teabevahetuse sisseseadmiseks, et suurendada ühenduse ekspordikontrolli korra tõhusust“, on komisjon ja liikmesriigid vahetanud andmeid ja teavet lubade andmise kohta, et mõista paremini ekspordikontrolli ja selle mõju majandusele. Kahesuguse kasutusega kaupade koordineerimisrühm on seda teabevahetust toetanud. Allpool on esitatud teatavad aruandlusperioodi kohta kogutud andmed, tuleb aga tähele panna, et kõik liikmesriigid ei kogu kõiki andmeid. Järgmisena esitatud teave kajastab koondkoguste ja -väärtuste ligikaudseid hinnanguid liikmesriikidelt saadud andmete piires.

Taotluste koguväärtus oli 2020. aastal 38,4 miljardit eurot ja seega moodustas kontrollitud kahesuguse kasutusega kaupade eksport 2,3 % ELi 27 liikmesriigi välisest koguekspordist. Lubade alusel toimunud kahesuguse kasutusega kaupadega kauplemise kogumaht oli 31 miljardit eurot, mis moodustas 1,9 % ELi 27 liikmesriigi välisest koguekspordist, ning enamik tehinguid tehti üksiklubade alusel (2020. aastal anti välja ligikaudu 19 412 üksikluba) ja koondlubade alusel (väärtuse järgi). Vaid väikese osa eksporditaotluste täitmisest keelduti: 2020. aastal keelduti loa väljaandmisest 559 juhul, mis moodustab ligikaudu 1,4 % kõnealuse aasta kontrollitud kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi väärtusest ja 0,03 % ELi 27 liikmesriigi välisest koguekspordist. Erinevused andmetes, mis viitavad langusele võrreldes eelmiste aastatega, on tingitud Brexitist ja asjaolust, et Ühendkuningriik ei ole andmeid esitanud alates 2019. aastast. Mis puudutab ekspordi sihtkohti, siis 94 % lubadega hõlmatud ekspordi väärtusest langes 25 peamise ELi-välise sihtkoha arvele, millest kõige olulisemad olid Hiina, Ameerika Ühendriigid, Taiwan, Lõuna-Korea ja Venemaa. ELi-sisese edasitoimetamise peamised sihtkohad olid Prantsusmaa, Rootsi, Soome, Saksamaa, Hispaania ja Belgia. Lubade jaotus kahesuguse kasutusega kaupade määruse I lisas osutatud kategooriate kaupa näitab, et 2020. aastal oli peamine kategooria väärtuse järgi 5. kategooria ehk telekommunikatsioon ja „infoturve“, millele järgnesid 0. kategooria ehk tuumamaterjalid, rajatised ja seadmed ning 3. kategooria ehk elektroonika.

Joonis 5. Väljaantud lubade ja loa väljaandmisest keeldumiste arv aastatel 2016–2020

Joonis 6. Väljaantud lubade ja loa väljaandmisest keeldumiste väärtus (miljonites eurodes) aastatel 2016–2020

Joonis 7. Lubade arv loatüüpide kaupa 2020. aastal

Joonis 8. Lubade väärtus (miljonites eurodes) loatüüpide kaupa 2020. aastal

Joonis 9. Lubade kohased peamised ELi-välised sihtkohad 2020. aastal