SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõukogu määruses (EL) 2020/672 (edaspidi „TERA määrus“) on sätestatud õigusraamistik liidu finantsabi andmiseks liikmesriikidele, kus on COVID-19 puhangu tõttu tõsised majandushäired või suur oht nende tekkeks. TERA määruse alusel antav toetus on mõeldud selleks, et rahastada eelkõige lühendatud tööaja kavasid või muid samalaadseid meetmeid, mille eesmärk on kaitsta töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid ning seega vähendada töötust ja sissetulekute kaotust, samuti selleks, et rahastada mõnda eelkõige töökohal kohaldatavat tervisemeedet.

Läti taotles 7. augustil 2020 liidult finantsabi ja nõukogu andis oma 25. septembri 2020. aasta rakendusotsusega (EL) 2020/1351 Lätile finantsabi, et riik saaks teha täiendavaid jõupingutusi, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ning sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele.

11. märtsil 2021 taotles Läti uuesti TERA määruse alusel liidu finantsabi. Selle taotluse alusel muudeti nõukogu 23. aprilli 2021. aasta rakendusotsusega (EL) 2021/677 nõukogu rakendusotsust (EL) 2020/1351.

6. oktoobril 2022 taotles Läti TERA määruse alusel liidu finantsabi kolmandat korda.

Kooskõlas TERA määruse artikli 6 lõikega 2 konsulteeris komisjon Läti ametiasutustega, veendumaks, et COVID-19 pandeemia tõttu rakendatavate Läti tööturu- ja tervisemeetmetega otseselt seotud tegelikud ja kavandatud kulutused on järsult ja oluliselt suurenenud. Need on kasvanud eelkõige seoses olemasolevate meetmetega, millele on osutatud nõukogu rakendusotsuses (EL) 2020/1351:

olemasoleva töötajatele töökatkestushüvitise maksmise kava kohaldamisala on mitmeti laiendatud: i) laiendades seda iluvaldkonnas töötavatele isikutele, ii) andes toetuse saamise õiguse isikutele, kes on muutnud oma maksustamislahendust alates 2021. aastast, iii) parandades patendimaksjate kvalifitseerumise tingimusi, iv) võimaldades toetusesaajatel valida toetuse taotlemiseks kahe kvalifitseerumiskriteeriumi vahel. Kava alusel makstakse sundpuhkusel olevatele töötajatele või füüsilisest isikust ettevõtjatele hüvitist 50 % või 70 % nende palgast või sissetulekust, olenevalt nende kohta kehtivast maksustamiskorrast. Toetuse miinimumsummaks on määratud 500 eurot ja maksimumsummaks 1 000 eurot töötaja kohta kalendrikuus. Kava kohaldatakse ettevõtete, füüsilisest isikust ettevõtjate ja litsentsitasu maksjate suhtes, kelle sissetulek majandustegevusest on kahanenud vähemalt 20 % võrreldes 2020. aasta augustist oktoobrini väldanud perioodi keskmisega;

(b)töötajatele töökatkestushüvitise maksmise kava täiendab olemasolev töötajatele laste eest lisatasu maksmise kava, millega tagatakse lisatoetus sundpuhkusel olevatele töötajatele, kellel on ülalpeetavad lapsed. Lisatasu summa on 50 eurot lapse kohta kuus;

(c)olemasoleva palgatoetuste kavaga pikendatakse toetusperioodi 28. veebruarini 2022, laiendatakse toetuskõlblike isikute ringi, võimaldades toetusesaajatel valida toetuse taotlemiseks kahe kvalifitseerumiskriteeriumi vahel, kaotatakse ülemäärase hüvitamise risk, selgitatakse patendimaksjate toetuskõlblikkuse piiranguid ning võimaldatakse 2021. aasta oktoobrist 2022. aasta veebruarini toetust üksnes neile isikutele, kellel on COVID-19 tõend, mis kinnitab, et isik on COVID-19 vastu vaktsineeritud või haiguse läbi põdenud. Toetus on kättesaadav tööandjatele, kelle tulud mis tahes majandustegevusest on kahanenud vähemalt 20 %. Kava alusel makstav summa on kuni 50 % keskmisest kuu brutopalgast, kuid mitte üle 500 euro kalendrikuus. Toetusesaajast tööandjad on kohustatud säilitama hüvitist saavate töötajate töökohad ja lisama palgahüvitisele summa, mis annaks kokku täieliku tavapalga;

(d)COVID-19ga seotud olemasoleva haigushüvitise maksmist pikendatakse 28. veebruarini 2022 ja seda võimaldatakse üksnes isikutele, kellel on tõend, mis kinnitab, et isik on COVID-19 vastu vaktsineeritud või haiguse läbi põdenud, või kellele on väljastatud arvamus COVID-19-vastase vaktsineerimise edasilükkamise vajaduse kohta. Kui tavaliselt maksab osa haigushüvitisest tööandja, siis inimestele, kes pidid töölt puuduma kohustusliku eneseisolatsiooni või karantiini tõttu, maksab haigushüvitise täies ulatuses valitsus;

(e)olemasolev meede, mis hõlmab haigushüvitisi vanematele ja hooldajatele, tagab toetuse töötajatele, kes ei saa teha kaugtööd ning kes peavad hoolitsema kuni kümne aasta vanuste laste või puuetega inimeste eest, kui koolid ja päevakeskused on COVID-19 leviku tõttu suletud. Hüvitise summa on kuni 60 % hüvitise saaja viimase 12 kuu keskmisest palgast. Hüvitise saaja tööandja peab tõendama, et kaugtöö tegemine pole võimalik, ning kool või omavalitsusasutus peab kinnitama, et kool on suletud ja päevakeskuse teenused pole kättesaadavad;

(f)olemasolev toetus, mis katab isikukaitsevahenditele ja muudele meditsiinitarvetele tehtavad tervishoiukulutused, et tagada avaliku sektori töötajate, eelkõige tervishoiutöötajate tervisekaitse ja ohutus;

(g)olemasolev meede, mis hõlmab lisatasude maksmist arstidele ja teistele COVID-19 kriisi lahendamisega tegelevatele meditsiinitöötajatele, et premeerida neid suurema riski ja töökoormuse tingimustes tehtava töö eest. Need kuupalgast 20–100 % moodustavad lisatasud ületavad avaliku sektori töötajatele lubatud maksimaalseid lisatasusid.

Läti on esitanud komisjonile asjakohase teabe.

Kättesaadavaid tõendeid arvesse võttes teeb komisjon nõukogule ettepaneku võtta vastu rakendusotsus, millega antakse Lätile TERA määruse alusel finantsabi, et toetada eespool nimetatud meetmete rakendamist.

Koos Läti 6. oktoobril 2022 esitatud taotlusega on tervisemeetmetele kuluv summa 70 921 236 eurot.