P6_TA(2005)0353
Raamatupidamise ja konsolideeritud aastaaruannete kohustuslik
auditeerimine ***I
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa
Parlamendi ja nõukogu direktiiv raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete
kohustusliku auditeerimise kohta ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja
83/349/EMÜ (KOM(2004)0177 — C6-0005/2004 — 2004/0065(COD))
(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)
Euroopa Parlament,
— võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2004)0177) (1);
— võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 44 lõike 2 punkti g vastavalt millele
komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas (C6-0005/2004);
— võttes arvesse kodukorra artiklit 51;— võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitseko-
misjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A6-0224/2005),
1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;2. palub komisjonil küsimus uuesti Euroopa Parlamenti saata, kui ta kavatseb ettepanekut oluliselt muuta
või seda teise tekstiga asendada;
3. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.
(1) ELTs seni avaldamata.
P6_TC1-COD(2004)0065
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 28. septembril 2005 eesmärgiga
võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/…/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise
aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete kohustuslikku auditeerimist ning millega muude-
takse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ
(EMPs kohaldatav tekst)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 44 lõike 2 punkti g,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut;
võttes arvesse Euroopa majandus-ja sotsiaalkomitee arvamust (1);
toimides asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras (2)21.9.2006 C 227 E/432 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
(1) ELT C 157, 28.6.2005, lk 115.
(2)Euroopa Parlamendi 28. septembri 2005. aasta seisukoht.
ning arvestades järgmist:
(1) Praegu nõuavad neljas nõukogu 25. juuli 1978. aasta direktiiv 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamis-
lepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruan-deid (
1), seitsmes nõukogu 13. juuni 1983. aasta direktiiv 83/349/EMÜ, mis põhineb asutamisle-
pingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid (2), nõukogu 8. detsembri
1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete
ja konsolideeritud aruannete kohta (3) ning nõukogu 19. detsembri 1991. aasta direktiiv
91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannetekohta (
4), et aastaaruandeid või konsolideeritud aruandeid auditeerib üks isik või mitu isikut, kellel
on õigus sellist auditit läbi viia;
(2) Kohustusliku auditeerimise läbiviimise eest vastutavate isikute tunnustamise tingimused kehtestati
nõukogu kaheksandas 10. aprilli 1984. aasta direktiivis 84/253/EMÜ, mis põhineb asutamislepinguartikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb raamatupidamisdokumentide kohustusliku auditeerimise eestvastutavate isikute tunnustamist (
5);
(3) Ühtse lähenemisviisi puudumine kohustuslikule auditeerimisele ühenduses oli põhjus, miks komisjon
tegi oma 1998. aasta teatises “Kohustuslik auditeerimine Euroopa Liidus, areng” (6) ettepaneku luua
auditikomitee, mis võiks arendada edasist tegevust tihedas koostöös raamatupidajate ja liikmesriikidevahel;
(4) Nimetatud komitee töö põhjal andis komisjon 2000. aasta novembris välja soovituse “ Kohustusliku
auditeerimise kvaliteedi tagamine ELis: miinimumnõuded ”(
7) ja 2002. aasta mais soovituse “Audiitorite
sõltumatus ELis: aluspõhimõtete kogum” (8);
(5) Käesoleva direktiivi eesmärk on oluliselt — kuid mitte täies ulatuses — ühtlustada kohustusliku
auditeerimise nõuded. Kui käesolevas direktiivis ei ole teisiti märgitud võib kohustuslikku audi-teerimist nõudev liikmesriik kehtestada rangemad nõuded;
(6) Auditeerimisalased kvalifikatsioonid, mille vannutatud audiitorid (edaspidi audiitorid) on omandanud
käesoleva direktiivi alusel, loetakse samaväärseteks. Seega ei tohiks liikmesriikidel enam olla võima-lust nõuda, et audiitorühingus peab olema häälteenamus kohalikult tunnustatud audiitoritel või etenamus audiitorühingu haldus- või juhtorgani liikmetest peab olema kohalikult tunnustatud;
(7) Kohustuslik auditeerimine nõuab piisavaid teadmisi sellistes küsimustes nagu äriühinguõigus,
maksuõigus ja sotsiaalõigus. Neid teadmisi tuleks kontrollida enne teise liikmesriigi audiitoritunnustamist;
(8) Kolmandate isikute kaitsmiseks peaksid kõik tunnustatud audiitorid ja audiitorühingud olema kantud
registrisse , mis on avalikult kättesaadav ja mis sisaldab põhilist teavet audiitori või audiitorühingu
kohta;
(9) Audiitorid peaksid järgima kõige kõrgemaid eetikanorme. Seega peaksid nende suhtes kehtima kutse-
eetika normid, mis hõlmavad vähemalt nende avaliku huvi funktsiooni, nende usaldusväärsuse ja
objektiivsuse ning nende ametialase pädevuse ja hoolikuse. Audiitori avaliku huvi funktsioontähendab, et laiem avalikkus ja institutsioonid usaldavad audiitori töö kvaliteeti. Auditeerimisekõrge kvaliteet aitab finantsaruandluse terviklikkuse ja tõhususe edendamisega kaasa turgudekorrapärasele toimimisele. Komisjon võib võtta miinimumstandardina vastu kutse-eetika raken-
dusmeetmed. Seejuures võiks arvestada Rahvusvahelise Audiitorite Föderatsiooni kutse-eetika
koodeksis sisalduvaid põhimõtteid;21.9.2006 C 227 E/433 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
(1) EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga
2003/51/EÜ (ELT L 178, 17.7.2003, lk 16).
(2) EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/51/EÜ.
(3) EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/51/EÜ.
(4) EÜT L 374, 31.12.1991, lk 7. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2003/51/EÜ.
(5) EÜT L 126, 12.5.1984, lk 20.
(6) EÜT C 143, 8.5.1998, lk 12.
(7) EÜT L 91, 31.3.2001, lk 91.
(8) ELT L 191, 19.7.2002, lk 22.
(10) On oluline, et audiitorid ja audiitorühingud austaksid oma klientide privaatsust. Seetõttu peaksid
nende suhtes kehtima ranged konfidentsiaalsuse ja ametisaladuse eeskirjad, samas ei tohiks need
takistada käesoleva direktiivi nõuetekohast täitmist. Nimetatud konfidentsiaalsuse eeskirjad
peaksid kehtima samuti iga audiitori või audiitorühingu suhtes, kes ei ole enam konkreetse audi-teerimisülesandega seotud;
(11) Audiitorid ja audiitorühingud peaksid olema kohustusliku auditeerimise läbiviimisel sõltumatud. Nad
võivad teavitada auditeeritavat üksust auditi käigus selguvatest asjaoludest, kuid ei tohiks
osaleda auditeeritava üksuse siseses otsuse tegemise protsessis. Kui nad satuvad olukorda, kus
ohtude mõju nende sõltumatusele on ka pärast kaitsemeetmete kohaldamist antud ohtude vähen-damiseks liiga suur , peaksid nad auditeerimiskohustusest loobuma või sellest keelduma .Järeldus
audiitori sõltumatust ohustava suhte olemasolu kohta võib olla erinev audiitori ja auditeeritavaüksuse vahelise suhte ning võrgustiku ja auditeeritava üksuse vahelise suhte osas. Kui artikli 2lõike 14 tähenduses ühistu või direktiivi 86/635/EMÜ artiklis 45 nimetatud sarnane üksus peab
olema või võib olla tulenevalt siseriiklikest õigusaktidest mittetulundusliku audiitorühingu liige,
ei saaks objektiivne, mõistlik ja teavitatud osapool teha järeldust, et suhtel põhinev liikmelisusohustab audiitori sõltumatust, eeldusel, et selle audiitorühingu poolt oma liikme suhtes kohustus-liku auditi läbiviimisel kohaldatakse auditit läbiviivate audiitorite suhtes ja samuti isikute suhtes,kes võivad avaldada mõju kohustuslikule auditile, sõltumatuse põhimõtteid. Audiitori või audiito-
rühingu sõltumatust ähvardavad ohud on näiteks otsene või kaudne rahaline huvi auditeeritava
üksuse suhtes ning auditeerimisväliste lisateenuste osutamine. Samuti võib audiitori või audiito-rühingu sõltumatust ohustada auditeeritavalt üksuselt saadud tasu suurus ja/või struktuur.Nimetatud ohtude vähendamiseks või kõrvaldamiseks kohaldatavad kaitsemeetmed hõlmavadkeelde, piiranguid, muid strateegiaid ja menetlusi ning avalikustamist. Audiitorid ja audiitorü-hingud peaksid keelduma mis tahes auditeerimisvälise lisateenuse osutamisest, mis ohustab nende
sõltumatust. Komisjon võib võtta miinimumstandardina vastu sõltumatust käsitlevad rakendus-
meetmed. Neid koostades võiks komisjon arvestada põhimõtteid, mida sisaldab komisjoni 16. mai2002. aasta soovitus audiitorite sõltumatuse kohta ELis: aluspõhimõtete kogum. Audiitoritesõltumatuse kindlaks tegemiseks peab olema selge, mida tähendab mõiste “võrgustik”, millesaudiitorid tegutsevad. Sellega seoses tuleb arvesse võtta erinevaid asjaolusid nagu juhud, kui
struktuuri saaks määratleda võrgustikuna selle kasumi teenimise või kulude jaotamise eesmärgi
tõttu. Võrgustiku olemasolu näitamise kriteeriume tuleks otsustada ja hinnata kõikide olemasole-vate faktiliste asjaolude alusel, nagu näiteks ühiste püsiklientide olemasolu alusel;
(12) Enesehindamise juhtudel või omahuvi olemasolul, peaks vajadusel audiitori või audiitorühingu
sõltumatuse tagamiseks otsustama pigem liikmesriik, mitte aga audiitor või audiitorühing, kasaudiitor või audiitorühing peaks auditeerimisest loobuma või keelduma. Sellegipoolest ei tohiks
see viia olukorrani, kus liikmesriikidel lasub üldine kohustus keelata audiitoritel või audiitorühin-
gutel osutada oma auditiklientidele auditeerimisväliseid teenuseid. Selleks, et määrata kindlaks,kas audiitori või audiitorühingu poolne kohustuslikest auditeerimistest loobumine omahuvi võienesehindamise korral audiitori või audiitorühingu sõltumatuse tagamiseks on kohane, on olulinearvestada asjaoluga, kas auditeeritav üldsuse huvides tegutsev üksus on välja andnud vabaltkaubeldavaid väärtpabereid, millega on lubatud kaubelda reguleeritud turul Euroopa Parlamendi
ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) (
1)
artikli 4 lõike 1 punkti 18 tähenduses, või mitte;
(13) Oluline on tagada kõigi ühenduse õigusest tulenevate nõutavate kohustuslike auditite järjepidevalt
kõrge kvaliteet. Kõik kohustuslikud auditid tuleks seetõttu läbi viia rahvusvaheliste auditeerimisstan-dardite alusel. Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt21.9.2006 C 227 E/434 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
(1) ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.
nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendus-
volituste kasutamise menetlus (1), ja võttes nõuetekohaselt arvesse komisjoni Euroopa Parlamendis
5. veebruaril 2002. aastal tehtud avaldust finantsteenuste valdkonda reguleerivate õigusaktiderakendamise kohta. Auditeerimise tehniline komitee või rühm abistab komisjoni rahvusvahelisteauditeerimisstandardite tehnilise usaldatavuse hindamisel ja sellesse protsessi tuleks kaasata kaliikmesriikide avalikud järelevalveasutused. Eesmärgiga saavutada ühtlustamine võimalikult
suures ulatuses peaks liikmesriikidel olema lubatud kehtestada auditeerimisel täiendavaid siserii-
klikke menetlusi või nõudeid üksnes juhul, kui need tulenevad raamatupidamise aastaaruannete
või konsolideeritud aastaaruannete kohustusliku auditeerimisega seotud siseriiklike õigusaktide
erinõuetest , mis tähendab seda, et need nõuded ei sisaldu vastuvõetud rahvusvahelistes auditeeri-
misstandardites .Liikmesriigid võiksid säilitada antud täiendavad auditeerimismenetlused seni,
kuni auditeerimismenetlused või nõuded on hõlmatud hiljem vastu võetud rahvusvaheliste audi-
teerimisstandarditega. Kui aga vastuvõetud rahvusvahelised auditeerimisstandardid sisaldavad
auditeerimismenetlusi, mille toimimine tekitaks konkreetse õigusliku vastuolu siseriiklikuõigusega kohustusliku auditeerimise ulatusega seotud konkreetsetest siseriiklikest nõuetest tule-nevalt, võivad liikmesriigid rahvusvaheliste auditeerimisstandardite vastuolulise osa nende vastu-olude kestmise ajal välja jätta, eeldusel, et kohaldatakse artikli 26 lõikes 3 märgitud meetmeid.Kõik liikmesriikide poolt lisatavad või välja jäetavad osad peaksid lisama kõrget usaldatavust
ettevõtete raamatupidamise aastaaruannetele ning edendama üldsuse heaolu. Ülaltoodu tähendab,
et liikmesriigid võivad nõuda näiteks täiendavat audiitori aruannet järelevalvenõukogule võikehtestada muid nõudmisi aruandluse ja auditeerimise kohta, mis põhinevad juriidilise isikujuhtimist käsitlevatel siseriiklikel õigusaktidel;
(14) Ühenduses kohaldatava rahvusvahelise auditeerimisstandardi vastuvõtmiseks komisjoni poolt on vaja,
et see oleks rahvusvaheliselt üldtunnustatud ning välja töötatud kõikide huvitatud poolte täielikulosalusel avatud ja läbipaistva menetluse alusel, nii et see suurendaks raamatupidamise aastaaruannete
ja konsolideeritud aastaaruannete usaldusväärsust ning aitaks kaasa Euroopa üldsuse heaolule. Vaja-
dust võtta vastu rahvusvahelise auditeerimistavade väljavõte standardi osana tuleks hinnata igajuhtumi korral eraldi komiteemenetluse alusel. Komisjon peaks tagama, et enne vastuvõtuprot-sessi alustamist viiakse antud nõuete täitmise kindlaks tegemiseks läbi kontroll ja esitama audi-teerimise regulatiivkomiteele kontrolli tulemuste kohta aruande ;
(15) Konsolideeritud aastaaruannete puhul on oluline, et kontserni osasid auditeerivate audiitorite vahel
oleks vastutus selgelt määratletud. Selleks peaks kontserni audiitor kandma täielikku vastutust audi-
teerimisaruande eest;
(16) Samu raamatupidamisstandardeid rakendavate äriühingute võrreldavuse parandamiseks ja üldsuse
usalduse suurendamiseks auditeerimise suhtes võib komisjon vastu võtta tunnustatud raamatupida-
misstandarditel põhineva ühtse auditeerimisaruande raamatupidamise aastaaruande või konsolidee-ritud aastaaruande kohta, v.a kui ühenduse tasandil on sellise aruande jaoks asjakohane standard
vastu võetud ;
(17) Korrapärane kontroll on hea vahend kohustuslike auditite järjepidevalt kõrge kvaliteedi saavutami-
seks. Seetõttu peaks audiitorite ja audiitorühingute suhtes kehtima kvaliteedi tagamise süsteem, mison korraldatud selliselt, et see oleks sõltumatu kontrollitavatest audiitoritest ja audiitorühingutest.
Kvaliteedi tagamise süsteeme käsitlevate artikli 29 kohaldamiseks võivad liikmesriigid otsustada,
et kui üksikaudiitoritel on ühine kvaliteedi tagamise poliitika, on vaja arvestada ainult nõudeidaudiitorühingutele. Liikmesriigid võivad korraldada kvaliteedi tagamise süsteemi selliselt, et igaüksiku audiitori töö kvaliteeti tuleb kontrollida vähemalt iga kuue aasta tagant. Seda arvestadespeaks kvaliteedi tagamise süsteemi rahastamine olema vaba lubamatust mõjutamisest. Komisjonilpeaks olema pädevus võtta vastu rakendusmeetmeid küsimustes, mis on olulised kvaliteedi taga-
mise süsteemi korraldamiseks ning selle rahastamist silmas pidades juhtudel, kui üldsuse usaldus
kvaliteedi tagamise süsteemi suhtes on tõsiselt kahjustada saanud. Liikmesriike tuleks julgustadaleidma, riikliku järelevalve süsteemi kaudu, kooskõlastatud lähenemist kvaliteedikontrolli läbivii-misele, et vältida asjaomaste poolte mittevajalikku koormamist;21.9.2006 C 227 E/435 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
(1) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.
(18) Uurimistoimingud ja kohased sanktsioonid aitavad kaasa kohustusliku auditeerimise puuduliku läbivii-
mise vältimisele ja parandamisele;
(19) Liikmesriigid peaksid korraldama asukohamaal teostataval kontrollil põhineva tõhusa audiitorite ja
audiitorühingute riikliku järelevalve süsteemi. Riikliku järelevalve regulatiivne kord peaks võimal-
dama liikmesriikidel teha järelevalvealases tegevuses ühenduse tasandil tõhusat koostööd. Riiklikku
järelevalve süsteemi peavad juhtima audiitoritena mittetöötavad isikud, kes tunnevad kohustus-liku auditeerimise seisukohalt olulisi valdkondi. Liikmesriigid võivad siiski lubada väikesel osalpraktiseerivatest audiitoritest osaleda riikliku järelevalve süsteemi juhtimises. Isikutena, kes eiole praktiseerivad audiitorid, määratletakse spetsialiste, kes pole varem audiitori kutsealagaseotud olnud, või endiseid audiitoreid, kes on sellelt ametikohalt lahkunud. Liikmesriikide pädevad
asutused peaksid tegema omavahel koostööd kõigil juhtudel, kui see on vajalik järelevalvekohustuste
teostamiseks nende poolt tunnustatud audiitorite või audiitorühingute üle. Selline koostöö võib andaolulise panuse kohustusliku auditeerimise püsivalt kõrge kvaliteedi tagamiseks ühenduses. Teades, et
Euroopa tasandil on vajalik tagada liikmesriikide määratud pädevate asutuste vaheline tõhuskoostöö ja koordineerimine, tuleks koostöö tagamise eest vastutama määrata üks üksus, kahjusta-mata sealjuures liikmesriikide pädevate asutuste võimet teha koostööd teiste liikmesriikide päde-
vate asutustega;
(20) Selleks, et tagada ühilduvus artikli 32 lõikega 3 (avaliku kontrolli põhimõtted), peab mitteprakti-
seeriv audiitor tundma kohustusliku auditeerimisega seotud valdkondi kas oma endiste kutsea-
laste teadmistena või tänu teadmistele vähemalt ühest artiklis 8 loetletud valdkonnast;
(21) Audiitori või audiitorühingu peaks ametisse nimetama auditeeritava üksuse osanike või liikmete
üldkoosolek. Audiitori sõltumatuse kaitsmiseks on oluline, et tema tagasikutsumine on võimaliküksnes siis, kui selleks on mõjuvad põhjused ja kui nendest põhjustest on teatatud riikliku järelevalve
eest vastutavale asutusele või asutustele;
(22) Kuna avaliku huvi üksused paistavad rohkem silma ning on majanduslikult olulisemad ning nende
raamatupidamise aastaaruande või konsolideeritud aruande kohustusliku auditeerimise suhtes
peaksid kehtima rangemad nõuded;
(23) Revisjonikomisjonid ning tõhus sisekontrollisüsteem aitavad kaasa finants-, tegevus- ja vastavusriskide
vähendamisele ning tõstavad finantsaruandluse kvaliteeti. Liikmesriigid võiksid pöörata tähelepanu
komisjoni 15. veebruari 2005. aasta soovitusele noteeritud äriühingute haldusorganite tegevüle-
sanneteta liikmete ja haldus- või järelevalveorgani liikmete ülesannete ning haldus- või järeleval-
veorgani komisjonide kohta (
1), mis näitab, kuidas revisjonikomisjone tuleks asutada ja millised
on nende ülesanded. Liikmesriigid võivad otsustada, et audiitorühingu või samasuguseid ülesan-deid täitva organi funktsioone võib täita tervikuna haldus- või järelevalveorgan;
(24) Arvestades revisjonikomisjoni kohustusi vastavalt artiklile 41 ei ole audiitor ega audiitorühing
kuidagi revisjonikomisjonile allutatud;
(25) Liikmesriigid võivad otsustada vabastada revisjonikomisjoni nõudest ka avaliku huvi üksused,
mis on ühisinvesteerimisettevõtjad, mille vabalt kaubeldavate väärtpaberitega on lubatud
kaubelda reguleeritud turul. See võimalus võtab arvesse, et neil juhtudel, kui ühisinvesteerimiset-tevõtja toimib ainult varade ühendamise eesmärgil, ei ole revisjonikomisjoni rakendamine alatiasjakohane. Finantsaruandlus ning sellega seonduvad riskid ei ole alati võrreldavad teiste avaliku21.9.2006 C 227 E/436 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
(1) ELT L 52, 25.2.2005, lk 51.
huvi üksuste omadega. Ühtlasi toimivad avatud investeerimisfondid (UCITS) ning nende fondiva-
litsejad rangelt määratletud reguleerivas keskkonnas ning nende suhtes kohaldatakse konkreet-
seid juhtimise mehhanisme, näiteks nende depoopanga poolt läbiviidavat kontrolli. Neile ühisin-vesteerimisettevõtjatele, mis ei ole direktiivi 85/611/EMÜ (
1)alusel ühtlustatud, aga mille suhtes
kohaldataks nimetatud direktiivis sätestatuga samaväärseid kaitsemeetmeid, peaks liikmesriikidelsellel konkreetsel juhul olema võimalik võimaldada võrdset kohtlemist ELi õigusaktidega ühtlus-
tatud ühisinvesteerimisettevõtjatega;
(26) Avaliku huvi üksuste audiitorite sõltumatuse tugevdamiseks peaks selliseid üksusi auditeeriv
peamine auditeerimispartner või peamised auditeerimispartnerid rotatsiooni korras vahetuma.Antud rotatsiooni korraldamiseks peaksid liikmesriigid nõudma auditeeritava üksusega tegeleva
peamise auditeerimispartneri või peamiste auditeerimispartnerite vahetamist, lubades ühtlasi
audiitorühingul, millega peamine auditeerimispartner või peamised auditeerimispartnerid onseotud, jätkata tööd antud üksuse kohustusliku auditi teostajana. Kui liikmesriik peab sedaseatud eesmärkide saavutamiseks asjakohaseks, võib antud liikmesriik piiramata artikli 42 lõike2 kohaldamist nõuda teise võimalusena audiitorühingu vahetamist;
(27) Kapitaliturgude omavaheline seotus rõhutab vajadust tagada ühenduse kapitalituruga seoses ka
kolmandate riikide audiitorite töö kõrge kvaliteet. Seega peaksid asjaomased audiitorid olema regist-reeritud, et nende suhtes saaks rakendada kvaliteedikontrolli ning uurimiste ja sanktsioonidesüsteemi. Võrdväärse vastastikuse kohtlemise alusel peaks olema võimalik teha erandeid, kuikomisjon on koostöös liikmesriikidega teostanud vastavuskontrolli. Igal juhul peab üksust, mis on
välja lasknud vabalt kaubeldavaid väärtpabereid reguleeritud turul direktiivi 2004/39/EÜ artikli
4 lõike 1 punkti 18 tähenduses, alati auditeerima audiitor, kes on registreeritud liikmesriigis võikeda on kontrollinud kolmanda riigi, mis on ühtlasi audiitori päritoluriik, pädev asutus tingi-musel, et komisjon või liikmesriik tunnustab antud asutust ELi nõuetele vastavate järelevalve-,kvaliteedi tagamise süsteemide ning uurimiste ja sanktsioonide süsteemi põhimõtete rakendamise
osas, ning eeldusel, et tegemist on kahepoolse kokkuleppega. Kui liikmesriik peab kolmanda riigi
kvaliteedi tagamise süsteemi vastavaks, ei tähenda see tingimata, et teised liikmesriigid peavadniisugust siseriiklikku vastavuse hindamist aktsepteerima, samuti ei anna see eelist komisjoniotsuse tegemisel;
(28) Rahvusvaheliste kontsernide auditeerimise keerukuse tõttu on vajalik liikmesriikide ja kolmandate
riikide pädevate asutuste hea koostöö. Liikmesriigid peaksid seega tagama, et riikide pädevateasutuste kaudu on kolmandate riikide pädevatel asutustel juurdepääs auditeerimise töödokumentideleja teistele dokumentidele. Asjaomaste poolte õiguste kaitseks ning ühtlasi nendele dokumentidelejuurdepääsu lihtsustamiseks peaks liikmesriikidel olema lubatud võimaldada kolmandate riikide
pädevatele asutustele otsene juurdepääs, eeldusel et on olemas kokkulepe pädeva riikliku asutusega.
Üks juurdepääsu võimaldamise kriteeriumidest on kolmandate riikide pädevate asutuste vastavusnõuetele, mille komisjon on nimetanud piisavaks. Komisjoni otsust oodates ja seda piiramata,võivad liikmesriigid ise hinnata, kas nõuded on piisavad;
(29) Artiklites 36 ja 47 käsitletud teabe avaldamine peaks toimuma kooskõlas reeglitega isikuandmete
kolmandatesse riikidesse edastamise kohta, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemiselja selliste andmete vaba liikumise kohta (
2);
(30) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt otsusele
1999/468/EÜ ja võttes nõuetekohaselt arvesse komisjoni Euroopa Parlamendis 5. veebruaril 2002.
aastal tehtud avaldust finantsteenuste valdkonda reguleerivate õigusaktide rakendamise kohta. Selleksluuakse komitee, mis abistab komisjoni;21.9.2006 C 227 E/437 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
(1)Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiiv 85/611/EMÜ avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus-
ja haldusnormide kooskõlastamise kohta ( EÜT L 375, 31.12.1985, lk 3). Direktiivi on viimati muudetud Euroopa
Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2005/1/EÜ (ELT L 79, 24.3.2005, lk 9).
(2) EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega
(EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).
(31) Euroopa Parlamendile tuleks jätta kolmekuuline periood alates muudatusettepanekute ja raken-
dusmeetmete eelnõu esmakordsest edastamisest, et võimaldada tal need läbi vaadata ja esitada
oma arvamus. Kiireloomulistel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel peaks olema võimalik sedaperioodi lühendada. Kui selle aja jooksul võtab Euroopa Parlament vastu resolutsiooni, peakskomisjon muudatusettepanekute või meetmete eelnõu uuesti läbi vaatama;
(32) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas otsusega 1999/468/EÜ;(33) Vastavalt asutamislepingu artiklis 5 esitatud lähimuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele on käes-
olevas direktiivis ette nähtud meetmed, mis nõuavad ühtse rahvusvaheliste auditeerimisstandardite
kogumi rakendamist, haridusalaste nõuete ajakohastamist, kutse-eetika määratlemist ning liikmesrii-
kide pädevate asutuste vahelise ja nende asutuste ning kolmandate riikide pädevate asutuste vahelisekoostöö praktilist rakendamist, vajalikud, et saavutada ühenduses kohustusliku auditeerimise kvali-
teedi edasise tõstmise ja ühtlustamise ja liikmesriikide vahelise ning kolmandate riikidega tehtavakoostöö hõlbustamise eesmärkide täitmine ning seeläbi tugevdada usaldust kohustusliku auditeeri-mise suhtes;
(34) Audiitori või audiitorühingu ja auditeeritava üksuse vahelise suhte läbipaistvamaks muutmise
eesmärgil, tuleks muuta direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ, et nõuda auditeerimistasu ja audi-
teerimisega mitteseotud teenuste eest makstud tasu avalikustamist raamatupidamise aastaaruandening konsolideeritud aastaaruande lisades;
(35) Direktiiv 84/253/EMÜ tuleks tunnistada kehtetuks, kuna selles puudub terviklik kogum eeskirju asja-
kohase auditi infrastruktuuri tagamiseks, nagu näiteks riiklik järelevalve, distsiplinaarkorra ja kvali-teedi tagamise süsteemid, ja kuna antud direktiiv ei reguleeri konkreetselt regulatiivset koostööd liikmesrii-
kide ja kolmandate riikide vahel. Õiguskindluse tagamiseks on siiski selge vajadus osutada, et direk-
tiivi 84/253/EMÜ alusel tunnustatud audiitorid ja audiitorühingud loetakse tunnustatuks ka käes-oleva direktiivi alusel;
(36) Audiitorid ja audiitorühingud vastutavad oma tegevuse nõuetekohase hoolsusega läbiviimise eest
ja peaksid seega vastutama oma hooletuse tõttu tekkinud rahalise kahju eest. Siiski võib audiito-rite ja audiitorühingu erialase vastutuse kindlustuskatte saamist mõjutada nende piiramatu raha-lise vastutuse olemasolu. Komisjon kavatseb omalt poolt uurida neid küsimusi, võttes arvesse as-
jaolu, et rahalise vastutuse kord võib liikmesriikides märgatavalt erineda ,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
I PEATÜKK
SISU JA MÕISTED
Artikkel 1
Sisu
Käesolev direktiiv kehtestab eeskirjad, mis käsitlevad raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud
aastaaruannete kohustuslikku auditeerimist .
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
1) “kohustuslik auditeerimine” — raamatupidamise aastaaruande või konsolideeritud aastaaruande audi-
teerimine, mida nõuab ühenduse õigustik;
2) “vannutatud audiitor” — füüsiline isik, keda tunnustatakse vastavalt käesolevale direktiivile liikmes-
riigi pädeva astutuse poolt kohustusliku auditeerimise teostajana;21.9.2006 C 227 E/438 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
3) “audiitorühing” — mistahes õigusliku vormiga juriidiline isik või mõni muu üksus, mida liikmesriigi
pädevad asutused tunnustavad vastavalt käesolevale direktiivile kohustusliku auditeerimise teostajana ;
4) “kolmanda riigi auditeerimisüksus” — mistahes õigusliku vormiga üksus, kes teostab kolmandas
riigis registreeritud äriühingute raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aastaaruan-nete auditeerimisi;
5) “kolmanda riigi audiitor” — füüsiline isik, kes teostab kolmandas riigis registreeritud ettevõtte
raamatupidamise aastaaruannete või konsolideeritud aastaaruannete auditeerimisi;
6) “kontserni audiitor” — konsolideeritud aastaaruande kohustuslikku auditeerimist teostav(ad) audii-
tor(id) või audiitorühing(ud) ;
7) “võrgustik” on:
—koostööle suunatud laiem struktuur, millesse audiitor või audiitorühing kuulub, ning
—mille selge eesmärk on jagada kasumit või kulusid või millel on ühised omanikud, kontroll või
juhtimine, ühine kvaliteedikontrollipoliitika ja —menetlused, ühine äristrateegia, ühise margi-
toote nime või märkimisväärse osa professionaalsete ressursside kasutus ;
8) “audiitorühingu sidusettevõtja” — mistahes õigusliku vormiga ettevõtja, mis on audiitorühinguga seotud
ühtse omandi, kontrolli või juhtimise kaudu;
9) “auditeerimisaruanne” — direktiivi 78/660/EMÜ artiklis 51a ja direktiivi 83/349/EMÜ artiklis 37
märgitud aruanne, mille on koostanud audiitor või audiitorühing;
10) “pädevad asutused” — õigusaktidega määratud asutused või organid, kes vastutavad audiitorite ja
audiitorühingute tegevuse või sellega seotud spetsiifiliste aspektide reguleerimise ja/või järelevalve
eest; viide pädevale asutusele teatud kindlas artiklis on viide asutusele või organi(te)le, kes
vastutab/vastutavad kõnealuses artiklis osutatud ülesannete täitmise eest;
11) “rahvusvahelised auditeerimisstandardid” — rahvusvahelised auditeerimisstandardid ja nendega seotud
normid ja standardid niivõrd, kui need puudutavad kohustuslikku auditeerimist;
12) “rahvusvahelised raamatupidamisstandardid” — rahvusvahelised raamatupidamisstandardid (IAS),
rahvusvahelised finantsaruandluse standardid (IFRS) ja nendega seotud tõlgendused (SIC—IFRICtõlgendused), hilisemad nende standardite muudatused ja nendega seotud tõlgendused, tulevased stan-
dardid ja nendega seotud tõlgendused, mille on välja andnud või heaks kiitnud rahvusvaheline raama-
tupidamisstandardite nõukogu (IASB);
13) “avaliku huvi üksused” — liikmesriigi õigusaktidega reguleeritud üksused, mille vabalt kaubelda-
vate väärtpaberitega on lubatud kaubelda iga liikmesriigi reguleeritud turul direktiivi2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 18 tähenduses, krediidiasutused Euroopa Parlamendi janõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/12/EÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevusekohta) (
1)artikli 1 punkti 1 tähenduses, kindlustusseltsid direktiivi 91/674/EMÜ artikli 2 lõike 1
tähenduses. Liikmesriigid võivad nimetada ka teisi avaliku huvi üksusi, millel on näiteks avaliku
huvi seisukohast oluline tähtsus nende äritegevuse laadi, suuruse või töötajate arvu tõttu;
14) “ühistu” — Euroopa ühistu nõukogu 22. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1435/2003 (Euroopa
ühistu (SCE) põhikirja kohta) (2)artikli 1 tähenduses või mistahes muu ühistu, mille puhul on
ühenduse õigusaktide alusel nõutav kohustuslik auditeerimine, nagu nt krediidiasutused EuroopaParlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 punkti 1 tähenduses ning kindlustusseltsidnõukogu direktiivi 91/674/EMÜ artikli 2 lõike 1 tähenduses;21.9.2006 C 227 E/439 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
(1) EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.
(2) ELT L 207, 18.8.2003, lk 1.
15) “mittepraktiseeriv audiitor” — füüsiline isik, kes ei ole vähemalt kolm aastat enne avaliku kont-
rolli süsteemi juhtimisse lülitumist teostanud kohustuslikke auditeerimisi, omanud hääleõigust
audiitorühingus, olnud audiitorühingu haldus- või juhtimisorgani liige ega töötanud audiitorü-hingus või olnud sellega seotud mingil muul viisil;
16) “peamine/peamised auditeerimispartner(id)” on:
a) audiitor(id), kelle audiitorühing on määranud teatud auditeerimiskohustuse täitmiseks ning
kes seega vastutab kohustusliku auditeerimise teostamise eest audiitorühingu nimel; või
b) kontserni auditeerimise puhul vähemalt audiitor(id), kelle audiitorühing on määranud vastu-
tama kontserni tasandi kohustusliku auditeerimise eest, ning audiitor(id), kes on määratudvastutama tütarettevõtjate tasandil; või
c) audiitor(id), kelle allkiri on auditeerimisaruandel.
II PEATÜKK
KINNITAMINE, JÄTKUÕPE JA VASTASTIKUNE TUNNUSTAMINE
Artikkel 3
Audiitorite ja audiitorühingute tunnustamine
1. Kohustuslikke auditeerimisi teostavad ainult audiitorid või audiitorühingud, keda on tunnustanud
kohustusliku auditeerimise läbiviimist nõudev liikmesriik.
2. Iga liikmesriik määrab pädevad asutused, kes vastutavad audiitorite ja audiitorühingute tunnusta-
mise eest.
Pädevad asutused võivad olla kutseühendused eeldusel, et nende suhtes rakendatakse riiklikku järeleval-
vesüsteemi vastavalt käesoleva direktiivi sätetele.
3. Ilma et see piiraks artikli 11 kohaldamist, tunnustavad liikmesriikide pädevad asutused audiitori-
tena füüsilisi isikuid, kes täidavad vähemalt artiklites 4 ja 6 kuni 10 sätestatud tingimusi.
4. Liikmesriikide pädevad asutused võivad tunnustada üksnes nende üksuste audiitorühinguid, kes
täidavad allpool olevates punktides a kuni d sätestatud tingimusi. Seoses punktiga c võivad liikmesriigidesitada täiendavaid tingimusi. Sellised tingimused peavad olema proportsionaalsed järgitavate eesmärki-dega ning ei tohi ületada vältimatuid vajadusi.
a) füüsilised isikud, kes teostavad kohustuslikke auditeerimisi audiitorühingu nimel, peavad täitma vähe-
malt artiklites 4 ja 6 kuni 12 sätestatud tingimusi ning peavad olema selles liikmesriigis audiitoritena
tunnustatud ;
b) hääleõiguse enamus peab kuuluma audiitorühingutele ,kes on igas liikmesriigis tunnustatud, või
füüsilistele isikutele, kes täidavad vähemalt artiklites 4 ja 6 kuni 12 sätestatud tingimusi ;liikmes-
riigid võivad sätestada, et need füüsilised isikud peavad olema tunnustatud ka mõnes teises liikmes-riigis. Direktiivi 86/635/EMÜ artiklis 45 nimetatud ühingute jt sarnaste ühistute kohustuslikuauditeerimise eesmärgil võivad liikmesriigid hääleõiguse osas võtta vastu muid erisätteid;
c) kuni 75 %-line enamus audiitorühingu haldus- või juhtimisorgani liikmetest peavad olema mis tahes
liikmesriigis tunnustatud audiitorühingud või füüsilised isikud, kes täidavad vähemalt artiklites 4 ja
6 kuni 12 kehtestatud tingimusi; liikmesriigid võivad sätestada, et need füüsilised isikud peavad
olema tunnustatud ka mõnes teises liikmesriigis. Kui organis ei ole üle kahe liikme, peab üks neist
täitma vähemalt käesolevas lõikes sätestatud tingimusi;
d) audiitorühing täidab artiklis 4 kehtestatud tingimust.21.9.2006 C 227 E/440 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
Artikkel 4
Hea maine
Liikmesriigi pädevad asutused võivad tunnustada ainult hea mainega füüsilisi isikuid või äriühinguid.
Artikkel 5
Tunnustamise tühistamine
1. Audiitori või audiitorühingu tunnustamine tühistatakse, kui selle isiku või äriühingu hea maine on
tõsiselt kahjustada saanud. Siiski võivad liikmesriigid määrata mõistliku ajavahemiku hea mainega
seotud nõudmiste täitmiseks.
2. Audiitorühingu tunnustamine tühistatakse, kui vähemalt ühte artikli 3lõike 4 punktides b ja c
kehtestatud tingimustest enam ei täideta. Siiski võivad liikmesriigid määrata mõistliku ajavahemiku hea
mainega seotud nõudmiste täitmiseks.
3. Kui audiitorile või audiitorühingule antud tunnustus mingil põhjusel tühistatakse, teavitab liik-
mesriigi, kus tühistamine toimus, pädev asutus kõnealusest otsusest ja selle põhjustest nende liikmesrii-
kide asjaomaseid pädevaid asutusi, kus audiitor või audiitorühing on samuti tunnustatud ning mille
ametiasutuste andmed on kantud esimese liikmesriigi registrisse kooskõlas artikli 15 lõikega 3.
Artikkel 6
Haridusalane kvalifikatsioon
Ilma et see piiraks artikli 11 kohaldamist, võidakse füüsilist isikut tunnustada kohustusliku auditeerimise
läbiviijana üksnes siis, kui ta on saavutanud ülikooli astuja või muu samaväärse taseme, seejärel läbinud
teoreetilise õppuse, tööpraktika ning sooritanud ülikooli lõpueksamite või muul samaväärsel tasemel
ametialase pädevuse eksami, mille asjaomane liikmesriik on korraldanud või mida tatunnustab.
Artikkel 7
Ametialase pädevuse eksam
Artiklis 6 osutatud ametialase pädevuse eksam tagab vajalikul tasemel teoreetilised teadmised ainetes, mis
on olulised kohustusliku auditeerimise teostamiseks, ning suutlikkuse neid teadmisi praktikas rakendada.Vähemalt osa sellest eksamist peab olema kirjalik.
Artikkel 8
Teoreetiliste teadmiste kontroll
1. Eksami käigus läbiviidav teoreetiliste teadmiste kontroll hõlmab eelkõige järgmisi valdkondi:
a) üldine raamatupidamisteooria ja raamatupidamise põhimõtted;b) raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete koostamisega seotud õigusaktid ja
standardid;
c) rahvusvahelised raamatupidamisstandardid;
d) finantsanalüüs;e) kulu- ja juhtimisarvestus;f) riskijuhtimine ja sisekontroll;g) auditeerimine ja kutseoskused ;
h) kohustusliku auditeerimise ja audiitoritega seotud õigusaktid ja kutsestandardid;
i) rahvusvahelised raamatupidamisstandardid;
j) kutse-eetika ja sõltumatus.21.9.2006 C 227 E/441 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
2. See hõlmab ka vähemalt järgmisi teemasid auditeerimisega seotud ulatuses:
a) äriühinguõigus ja ettevõtte üldjuhtimine;b) pankrotiõigus ja samalaadsed menetlused;c) maksuõigus;d) tsiviil- ja äriõigus;e) sotsiaalkindlustusõigus ja tööõigus;f) infotehnoloogia ja arvutisüsteemid;g) äri-, üld- ja finantsmajandus;h) matemaatika ja statistika;
i) ettevõtte finantsjuhtimise üldpõhimõtted.
3. Komisjon võib artikli 48 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt muuta lõikes 1 viidatud teoreetiliste
teadmiste kontrollimisel käsitletavate ainete nimekirja. Komisjon võtab antud rakendusmeetmete vastu-
võtmisel arvesse auditeerimisel ning auditeerimise kutsealal toimunud arenguid.
Artikkel 9
Erandid
1. Erandina artiklitest 7 ja 8 võib liikmesriik sätestada, et isik, kes on sooritanud ülikooli- või samaväärse
eksami või kellel on ülikoolidiplom või samaväärne kvalifikatsioon ühes või mitmes artiklis 8 osutatud
ainetest, võidakse vabastada teoreetiliste teadmiste kontrollist selle eksami või diplomiga hõlmatud ainetes.
2. Erandina artiklist 7, võib liikmesriik sätestada, et isik, kellel on ülikoolidiplom või samaväärne kvalifi-
katsioon ühes või mitmes artiklis 8 osutatud ainetest, võidakse vabastada teoreetiliste teadmiste praktikasrakendamise oskuse kontrollist sellistes ainetes, kui ta on läbinud nendes ainetes tööpraktika, mis on kinni-
tatud riigi poolt tunnustatud eksami või diplomiga.
Artikkel 10
Tööpraktika
1. Selleks, et tagada teoreetiliste teadmiste praktikas rakendamise oskus, mille kontrollimist eksam
sisaldab, peab koolitatav isik läbima vähemalt kolmeaastase tööpraktika, mis muu hulgas hõlmab raamatu-
pidamise aastaaruannete, konsolideeritud aastaaruannete või samalaadsete raamatupidamisaruannete audi-
teerimist. Vähemalt kaks kolmandikku sellest tööpraktikast tuleb läbida ükskõik millise liikmesriigi poolttunnustatud audiitori või audiitorühingu juures.
2. Liikmesriigid peavad tagama, et koolituse viivad läbi isikud, kelle puhul on tagatud, et nad on võime-
lised praktilist koolitust läbi viima.
Artikkel 11
Pikaajalisest töökogemusest saadud kvalifikatsioon
Liikmesriigid võivad tunnustada audiitorina isikut, kes ei täida artiklis 6 sätestatud tingimusi, kui ta suudab
tõestada ühte alljärgnevast:
a) et ta on 15 aastat tegelenud erialase tegevusega, mis on võimaldanud tal omandada küllaldased tead-
mised rahanduse, õiguse ja raamatupidamise valdkonnas ning et ta on sooritanud artiklis 7 märgitud
ametialase pädevuse eksami või
b) et ta on seitse aastat tegelenud erialase tegevusega neis valdkondades ning on lisaks läbinud artiklis 10
märgitud tööpraktika ning sooritanud artiklis 7 märgitud ametialase pädevuse eksami.21.9.2006 C 227 E/442 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
Artikkel 12
Tööpraktika ja teoreetilise õppe ühitamine
1. Liikmesriigid võivad otsustada, et teoreetiline õpe artiklis 8 märgitud aladel läheb arvesse artiklis 11
märgitud erialase tegevuse perioodina, eeldusel et selle õppe toimumisest annab tunnistust riigi poolt
tunnustatud eksam. Sellise õppe kestus peab olema vähemalt aasta ning sellega ei saa vähendada erialase
tegevuse perioodi rohkem kui nelja aasta võrra.
2. Erialase tegevuse ega tööpraktika periood ei tohi olla lühem kui nõutav teoreetilise õppe programm
jaartiklis 10 nõutav tööpraktika.
Artikkel 13
Jätkuõpe
Liikmesriigid tagavad, et audiitorite suhtes rakendatakse asjakohaseid jätkuõppe programme, et hoida teoree-
tiliste teadmiste, kutseoskuste ja -väärtuste piisavalt kõrget taset ning et jätkuõppe nõudest mitte kinni pidamine
tooks kaasa artiklis 30 märgitud asjakohased sanktsioonid.
Artikkel 14
Teiste liikmesriikide audiitorite tunnustamine
Liikmesriikide pädevad asutused kehtestavad menetlused teistes liikmesriikides tunnustatud audiitorite
tunnustamiseks. Need menetlused piirduvad nõudega läbida sobivustest vastavalt nõukogu direktiivi
89/48/EMÜ artiklile 4 (1). Sobivustest, mis viiakse läbi ühes vastavalt asjaomases liikmesriigis kohaldata-
vale keelenõuetele lubatud keeles , hõlmab ainult audiitori teadmisi asjaomase liikmeriigi õigusaktidest
sellisel määral, mil see on vajalik kohustusliku auditeerimise teostamiseks.
III PEATÜKK
REGISTRISSE KANDMINE
Artikkel 15
Avalik register
1. Liikmesriigid tagavad audiitorite ja audiitorühingute avalikku registrisse kandmise kooskõlas artik-
litega 16 ja 17. Erakorralistel asjaoludel võivad liikmesriigid mitte kohaldada käesolevas artiklis ja ar-
tiklis 16 sätestatud avalikustamist käsitlevaid nõudeid ulatuses, mis on vajalik, et leevendada otsest ja
märkimisväärset ohtu mis tahes isiku isiklikule julgeolekule.
2. Liikmesriigid tagavad, et iga audiitor ja audiitorühing on avalikus registris tähistatud individuaalse
numbriga. Informatsiooni hoitakse registris elektroonilisel kujul ning on üldsusele elektrooniliselt
kättesaadav.
3. Avalik register sisaldab ka artiklis 3 nimetatud tunnustamise ja artiklis 29 nimetatud kvaliteedi taga-
mise eest vastutavate pädevate asutuste nimesid ja aadresse, artiklis 30 märgitud uurimistoiminguid ningaudiitorite ja audiitorfirmade suhtes rakendatavaid sanktsioone ning riiklikku järelevalvet, nagu on märgitudartiklis 32 .
4. Liikmesriigid tagavad, et avalik register toimib täies mahus hiljemalt… (*)21.9.2006 C 227 E/443 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
(1)Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiiv 89/48/EMÜ vähemalt kolmeaastase kutseõppe läbimisel antavate kõrgharidusdi-
plomite tunnustamise üldsüsteemi kohta. ( EÜT L 19, 24.1.1989, lk 16. ) Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja
nõukogu direktiiviga 2001/19/EÜ ( EÜT L 206, 31.7.2001, lk 1).
(*)3 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.
Artikkel 16
Audiitorite registreerimine
1. Audiitorite kohta peab avalik register sisaldama vähemalt alljärgnevat teavet:
a) nimi, aadress ja registreerimisnumber;
b) võimaluse korral audiitorühingu nimi, aadress, kodulehekülg ja registreerimisnumber, kelle heaks
audiitor töötab või kellega ta on seotud partnerina või muul viisil ;
c) kõik teised audiitorina registreerimised teiste liikmesriikide pädevate asutuste juures ja kolmandates
riikides, sh registreerimisasutus(t)e nimi/nimed ning olemasolu korral ka registreerimisnumbrid.
2. Kooskõlas artikliga 45 registreeritud kolmandate riikide audiitorid peaksid selliselt olema ka
registrisse kantud (st mitte lihtsalt audiitoritena).
Artikkel 17
Audiitorühingute registreerimine
1. Audiitorühingute kohta peab avalik register sisaldama vähemalt alljärgnevat teavet:
a) nimi, aadress ja registreerimisnumber;b) õiguslik vorm;
c) kontaktinformatsioon, esmane kontaktisik ja võimalusel kodulehekülje aadress;
d) kõikide büroode aadressid antud liikmesriigis;e) kõikide audiitorühingus töötavate või sellega partnerina või muul viisil seotud audiitorite nimed ja
registreerimisnumbrid;
f) kõikide omanike ja osanike nimed ja tegevuskoha aadressid;g) kõikide haldus- või juhtimisorganite liikmete nimed ja tegevuskoha aadressid;h) võimalusel osalus võrgustikus ja nimekiri liikmeks olevate äriühingute ja sidusüksuste nimede ja
aadressidega või viitega kohale, kus see teave on avalikult kättesaadav;
i) kõik teised audiitorühinguna registreerimised teiste liikmesriikide pädevate asutuste juures ja audi-
teerimisüksusena registreerimised kolmandates riikides, sh registreerimisasutus(t)e nimi/nimed ning
olemasolu korral ka registreerimisnumbrid.
2. Kooskõlas artikliga 45 registreeritud kolmandate riikide auditeerimisüksused peaksid selliselt
olema ka registrisse kantud (st mitte lihtsalt audiitorühingutena).
Artikkel 18
Registris sisalduva teabe ajakohastamine
Liikmesriigid tagavad, et audiitorid ja audiitorühingud teavitavad avaliku registri eest vastutavaid pädevaid
asutusi põhjendamatu viivituseta avalikus registris sisalduva teabe muutumisest. Registrit ajakohastatakse
põhjendamatu viivituseta pärast teate saamist.21.9.2006 C 227 E/444 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
Artikkel 19
Vastutus registris sisalduva teabe eest
Audiitor või audiitorühing allkirjastavad vastavalt artiklitele 16, 17 ja 18 asjaomastele pädevatele asutus-
tele esitatud teabe. Kui pädev asutus on sätestanud teabe edastamise elektrooniliselt, saab seda teha elek-
troonilise allkirjaga Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiivi 1999/93/EÜ elek-
troonilisi allkirju käsitleva ühenduse raamistiku kohta (1) artikli 2 punkti 1 tähenduses.
Artikkel 20
Keel
1. Avalikku registrisse kantav teave koostatakse ühes neist keelest, mis on lubatud asjaomases liikmesriigis
kehtivate keelenõuete järgi.
2. Liikmesriigid võivad lubada teabe sisestamist avalikku registrisse täiendavalt teistes ühenduse amet-
likes keeltes. Liikmesriigid võivad nõuda, et tõlked oleksid kinnitatud.
Kõigil juhtudel tagab asjaomane liikmesriik, et register viitaks, kas tõlge on kinnitatud või mitte.
IV PEATÜKK
KUTSE-EETIKA, SÕLTUMATUS JA AMETISALADUS
Artikkel 21
Kutse-eetika
1. Liikmesriigid tagavad, et kõikidele audiitoritele ja audiitorühingutele kehtivad kutse-eetika
põhimõtted. Need hõlmavad vähemalt nende avaliku huvi funktsiooni , usaldusväärsuse ja objektiivsuse
ning nende ametialase pädevuse ja hoolikuse.
2. Komisjon võib auditeerimise funktsiooni vastu usalduse tagamise ning lõike 1 ühtse rakendamise
eesmärgil kooskõlas artikli 48 lõikes 2 sätestatud menetlusega võtta vastu kutse-eetika põhimõtteid kajas-
tavad rakendusmeetmed.
Artikkel 22
Sõltumatus ja objektiivsus
1. Liikmesriigid tagavad, et audiitor ja/või audiitorühing on kohustusliku auditeerimise teostamisel audi-
teeritavast üksusest sõltumatu ega ole mingil viisil seotud auditeeritava üksuse otsuste tegemisega .
2. Liikmesriigid tagavad, et audiitor ega audiitorühing ei teosta kohustuslikku auditeerimist mis
tahes otsese või kaudse finants-, äri-, tööalase või muu suhte — kaasa arvatud auditeerimisega mitte-seotud lisateenuste osutamine — olemasolu korral audiitori, audiitorühingu või võrgustiku ja auditeeri-tava üksuse vahel, mille põhjal objektiivne, mõistlik ja informeeritud kolmas isik järeldaks, et audiitorivõi audiitorühingu sõltumatus on kahjustatud. Kui audiitori või audiitorühingu sõltumatust mõjutavad
sellised ohud nagu enesehindamine, omahuvi, huvide esindamine, väga lähedased või usalduslikud
suhted või hirmutamine, peab audiitor või audiitorühing kohaldama kaitsemeetmeid nende ohtudevähendamiseks. Kui ohtude mõju kohaldatud kaitsemeetmetega võrreldes on nii suur, et sõltumatussatub ohtu, siis audiitor või audiitorühing kohustuslikku auditeerimist ei teosta.21.9.2006 C 227 E/445 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
(1) EÜT L 13, 19.1.2000, lk. 12.
Liikmesriigid tagavad täiendavalt, et kohustusliku auditeerimise teostamisel avaliku huvi üksustes ei
teosta audiitor ega audiitorühing kohustuslikku auditeerimist enesehindamise ja omahuvi esinemisel,
kui see on asjakohane audiitori või audiitorühingu sõltumatuse kaitsmiseks.
3. Liikmesriigid tagavad, et audiitor või audiitorühing dokumenteerib auditeerimise töödokumentides
kõik tema või nende sõltumatust ähvardavad märkimisväärsed ohud, samuti nende ohtude vähendamiseks
võetud kaitsemeetmed.
4. Komisjon võib auditeerimise funktsiooni vastu usalduse tagamise ning lõigete 1 ja 2 ühtse rakenda-
mise eesmärgil vastavalt artikli 48 lõikes 2 sätestatud menetlusele võtta vastu põhimõttelised rakendus-
meetmed, mis puudutavad:
a) lõikes 3 nimetatud ohte ja kaitsemeetmeid;b) olukordi, kus lõikes 3 nimetatud ohud on piisavalt suured, et ohustada audiitori või audiitorühingu
sõltumatust;
c) küsimust, kas kohustuslikku auditeerimist võib teostada või mitte lõike 2 teises lõigus nimetatud
enesehindamise ja omahuvi juhtumite puhul.
Artikkel 23
Konfidentsiaalsus ja ametisaladuse hoidmise kohustus
1. Liikmesriigid tagavad, et kogu teave ja dokumendid, millele audiitoril või audiitorühingul on kohus-
tusliku auditeerimise teostamisel juurdepääs, on kaitstud piisavate konfidentsiaalsuse ja ametisaladuseeeskirjadega.
2. Konfidentsiaalsuse ja ametisaladuse hoidmisega seotud eeskirjad audiitorite ja audiitorühingute kohta
ei takista käesoleva direktiivi sätete jõustamist.
3. Kui audiitor või audiitorühing vahetatakse välja teise audiitori või audiitorühingu vastu,
võimaldab endine audiitor või audiitorühing järgmisele audiitorile või audiitorühingule juurdepääsuauditeeritava üksusega seotud kogu asjakohasele teabele.
4. Konkreetse auditeerimisülesandega enam mitte seotud oleva audiitori või audiitorühingu või endise
audiitori või audiitorühingu suhtes kohaldatakse antud auditeerimisülesandega seoses siiski lõigete 1 ja
2 sätteid.
Artikkel 24
Audiitorühingute huvides kohustuslikku auditeerimist teostavate
audiitorite sõltumatus ja objektiivsus
Liikmesriigid tagavad, et audiitorühingu omanikud või osanikud, samuti selle äriühingu või sidusfirma
haldus-, juhtimis- ja järelevalveorganite liikmed ei sekku kohustusliku auditeerimise teostamisse mingil
moel, mis ohustaks kohustuslikku auditeerimist audiitorühingu huvides teostava audiitori sõltumatust jaobjektiivsust.
Artikkel 25
Auditeerimistasud
Liikmesriigid tagavad asjakohaste eeskirjade olemasolu, mis kindlustavad, et tasud kohustusliku auditeeri-
mise eest:
a) eiole mõjutatud ega tingitud lisateenuste pakkumisest auditeeritavale üksusele;
b) ei saa põhineda mistahes juhuslikkusel.21.9.2006 C 227 E/446 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
V PEATÜKK
AUDITEERIMISSTANDARDID JA AUDITEERIMISARUANDLUS
Artikkel 26
Auditeerimisstandardid
1. Liikmesriigid kohustavad audiitoreid ja audiitorühinguid teostama kohustuslikke auditeerimisi vasta-
valt komisjoni poolt artikli 48 lõikes 2 märgitud menetluse kohaselt vastuvõetud rahvusvahelistele auditee-
rimisstandarditele. Liikmesriigid võivad kohaldada siseriiklikke standardeid seni, kuni komisjon ei ole
võtnud vastu sama valdkonda hõlmavat rahvusvahelist auditeerimisstandardit. Vastuvõetud rahvusvahe-lised auditeerimisstandardid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas täies ulatuses kõigis ühenduse amet-likes keeltes.
2. Komisjon võib otsustada rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ühenduses kohaldatavuse artikli
48 lõikes 2 märgitud menetluse kohaselt . Komisjon kinnitab rahvusvahelised auditeerimisstandardid ühen-
duses rakendamiseks vaid siis, kui need:
a) on rahvusvaheliselt üldtunnustatud ja välja töötatud nõuetekohase menetluse käigus riikliku järelevalve
ja läbipaistvuse tingimustes; ja
b) aitavad kaasa raamatupidamise aastaaruannetele või konsolideeritud aastaaruannetele kõrge usaldus-
väärsuse ja kvaliteedi tagamisele vastavalt direktiivi 78/660/EMÜ artikli 2 lõikes 3 ja direktiivi
83/349/EMÜ artikli 16 lõikes 3 määratletud põhimõtetele; ning
c) edendavad Euroopa üldist heaolu.
3. Liikmesriigid võivad kehtestada auditeerimismenetlusi või nõudeid või erandlikel asjaoludel jätta
välja osa rahvusvahelistest auditeerimisstandarditest üksnes juhul, kui need tulenevad kohustusliku audi-
teerimise ulatusega seotud siseriiklike õigusaktide erinõuetest. Liikmesriigid tagavad antud auditeerimis-
menetluste või nõuete vastavuse lõike 2 punktides b ja c kehtestatud sätetega ja teavitavad sellest enne
vastuvõtmist komisjoni ning liikmesriike .Erandlikel juhtumitel, kui rahvusvahelisest auditeerimisstan-
dardist jäetakse osa välja, teavitavad liikmesriigid komisjoni ja teisi liikmesriike oma konkreetsetest
siseriiklikest õigusaktidest tulenevatest nõuetest ning nende säilitamise põhjustest vähemalt kuus kuud
enne standardi vastuvõtmist riigi tasemel või rahvusvahelise auditeerimisstandardi vastuvõtmise ajalkehtinud nõuete korral vähemalt kolm kuud pärast asjakohase rahvusvahelise auditeerimisstandardivastuvõtmist.
4. Liikmesriigid võivad kehtestada seoses raamatupidamise ja konsolideeritud aastaaruande kohus-
tusliku auditeerimisega täiendavaid nõudeid kaheaastaseks perioodiks pärast artikli 53 lõikes 1 sätes-tatud ülevõtmistähtaja möödumist.
Artikkel 27
Konsolideeritud aastaaruande kohustuslik auditeerimine
Liikmesriigid tagavad, et kontserni konsolideeritud aastaaruande kohustusliku auditeerimise teostamisel:
a) kannab kontserni audiitor täielikku vastutust konsolideeritud aastaaruandega seotud auditeerimisa-
ruande eest;
b) kontserni audiitor viib läbi kontrolli ja säilitab kontserni auditeerimise eesmärgil dokumendid kol-
manda riigi audiitori(te), audiitori(te), kolmanda riigi auditeeritava üksus(te)e või audiitorühin-gu(te) töö üle teostatud kontrolli kohta. Dokumendid, mida kontserni audiitor säilitab, peavad olema
koostatud nii, et asjakohasel vastutaval asutusel oleks võimalik kontserni audiitori tööd korrakoha-
selt kontrollida;21.9.2006 C 227 E/447 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
c) kui üht osa kontsernist auditeerib/auditeerivad audiitor(id) või audiitorühing(ud) kolmandast riigist,
millel puudub artiklis 47 märgitud koostööleping, vastutab kontserni audiitor kolmanda riigi audii-
tori(te) või auditeerimisüksus(t)e poolt läbi viidud auditeerimisalase töö dokumentide, sealhulgaskontserni auditeerimise seisukohalt oluliste töödokumentide nõuetekohase üleandmise eest riiklikulejärelevalveasutusele, kui see seda nõuab. Nimetatud üleandmise tagamiseks jätab kontserni audiitor
endale koopia kõnealustest dokumentidest või teise võimalusena lepib kolmanda riigi audiitori(te)
või auditeerimisüksus(t)ega kokku talle nõudmisel nõuetekohase ja piiramatu juurdepääsu taga-
mises või rakendab muid asjakohaseid abinõusid. Kui õiguslikud või muud takistused tõkestavadauditeerimise töödokumentide edastamist kolmandast riigist kontserni audiitorile, sisaldavad kont-serni audiitori käes olevad dokumendid tõendit selle kohta, et ta on rakendanud asjakohaseid meet-meid auditeerimise dokumentidele juurdepääsu saamiseks, ning muude kui riigi õigusaktidest tule-nevate õiguslike takistuste korral antud takistust tunnistavat tõendit.
Artikkel 28
Auditeerimisaruandlus
1. Kui kohustuslikku auditeerimist teostab audiitorühing, siis allkirjastavad auditeerimisaruande audii-
torid, kes kohustuslikku auditeerimist audiitorühingu nimel teostasid. Erakorralistel asjaoludel võivad liik-
mesriigid sätestada, et seda allkirja ei tehta avalikuks, kui on ette näha, et see põhjustab otsest ja
märkimisväärset ohtu ükskõik millise isiku julgeolekule. Igal juhul peab(vad) aga asjassepuutuva(te)isikute nimed olema teada asjaomastele pädevatele asutustele.
2. Olenemata direktiivi 78/660/EMÜ artikli 51a lõikest 1 a ja juhul, kui komisjon ei ole kindlaks
määranud ühist auditeerimisaruande standardit vastavalt artikli 26 lõikele 1, võib komisjon — üldsuse
usalduse suurendamise eesmärgil auditeerimise funktsiooni suhtes — artikli 48 lõikes 2 märgitud menet-
luse kohaselt kehtestada ühtse auditeerimisaruande standardi raamatupidamise aastaaruande või konsolidee-ritud aastaaruande kohta, mis on koostatud vastavalt tunnustatud rahvusvahelistele raamatupidamisstandar-ditele.
VI PEATÜKK
KVALITEEDI TAGAMINE
Artikkel 29
Kvaliteedi tagamise süsteemid
1. Liikmesriigid tagavad, et kõikide audiitorite ja audiitorühingute suhtes kehtib kvaliteedi tagamise
süsteem, mis vastab vähemalt alljärgnevatele tingimustele:
a) kvaliteedi tagamise süsteem peab olema korraldatud selliselt, et see on sõltumatu kontrollitavatest
audiitoritest ja audiitorühingutest ning et selle suhtes kehtib VIII peatükis kirjeldatud riiklik järelevalve;
b) kvaliteedi tagamise süsteemi rahastamine peab olema kindel ning vaba audiitorite või audiitorühingute
võimalikust lubamatust mõjust;
c) kvaliteedi tagamise süsteemil peavad olema piisavad vahendid;
d) kvaliteedikontrolli läbi viivatel isikutel peab olema vajalik kutsealane haridus ning asjakohased koge-
mused kohustusliku auditeerimise ja finantsaruandluse alal, samuti erikoolitus kvaliteedikontrollivaldkonnas;
e) inspektorite valik konkreetsete kvaliteedikontrollide teostamiseks peab toimuma objektiivse menetluse
alusel, mis on kavandatud selliselt, et vältida huvide konflikti tekkimist inspektorite ja audiitori või
audiitorühingu vahel, mille suhtes kontrolli teostatakse;21.9.2006 C 227 E/448 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
f) kvaliteedikontroll, mida täiendab valitud auditeerimistoimikute piisav kontroll , peab hõlmama kulu-
tatud ressursside koguse ja kvaliteedi ning auditeerimistasude vastavuse hindamise kohaldatavate
auditeerimisstandardite ja sõltumatuse nõuetega ning audiitorühingu sisekontrollisüsteemi;
g) kvaliteedikontroll peab lõppema aruande koostamisega, mis sisaldab kvaliteedikontrolli peamisi
järeldusi;
h) kvaliteedikontroll peab toimuma vähemalt iga kuue aasta tagant;i) kvaliteedi tagamise süsteemi üldised tulemused tuleb avaldada igal aastal;
j) audiitor või audiitorühing peavad võtma kvaliteedikontrolli soovitused arvesse mõistliku aja jooksul.
Juhul kui punktis j viidatud soovitusi arvesse ei võeta, rakendatakse audiitori või audiitorühingu suhtes vaja-
dusel artiklis 30 märgitud distsiplinaarmeetmeid või sanktsioone.
2. Komisjon võib kooskõlas artikli 48 lõikes 2 märgitud menetlusega võtta vastu rakendusmeetmed, et
suurendada üldsuse usaldust auditeerimise funktsiooni suhtes ning tagada lõike 1 punktide a, b ning ekuni j ühtne kohaldamine .
VII PEATÜKK
UURIMISTOIMINGUD JA SANKTSIOONID
Artikkel 30
Uurimistoimingute ja sanktsioonide süsteemid
1. Liikmesriigid tagavad tõhusate uurimistoimingute ja sanktsioonide süsteemide olemasolu, et avastada,
heastada ja vältida kohustusliku auditeerimise nõuetele mittevastavat teostamist.
2. Ilma et see piiraks liikmesriikide tsiviilvastutuse süsteeme, näevad liikmesriigid audiitorite ja audiitorü-
hingute tegevusega seonduvalt ette mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad sanktsioonid , kui kohustuslik
auditeerimine ei ole teostatud vastavalt käesoleva direktiivi rakendamiseks vastu võetud sätetele
3. Liikmesriigid näevad ette, et iga audiitorite ja audiitorühingute suhtes rakendatud meetmed või
kehtestatud sanktsioonid tehakse avalikkusele asjakohaselt teatavaks. Sanktsioonid peaksid hõlmama ka
audiitorite ja audiitorühingute tunnustamise tühistamise võimaluse.
Artikkel 31
Audiitorite vastutus
Komisjon esitab enne 2006. aasta lõppu aruande praegu kehtivate vastutust käsitlevate riiklike eeskir-
jade mõju kohta kohustuslike auditeerimiste teostamisele Euroopa kapitaliturgudel ning audiitorite jaaudiitorühingute kindlustustingimuste kohta, sealhulgas rahalise vastutuse piiramise objektiivseanalüüsi. Komisjon viib vajadusel läbi avaliku arutelu. Komisjon esitab antud aruande valguses liikmes-
riikidele soovitused, kui ta peab seda asjakohaseks.
VIII PEATÜKK
RIIKLIK JÄRELEVALVE JA REGULATIIVNE KORRALDUS
LIIKMESRIIKIDE VAHEL
Artikkel 32
Riikliku järelevalve põhimõtted
1. Liikmesriigid korraldavad lõigetes 2 kuni 7 sätestatud põhimõtetele tugineva audiitorite ja audiitorü-
hingute tõhusa riikliku järelevalve süsteemi.21.9.2006 C 227 E/449 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
2. Kõik audiitorid ja audiitorühingud peavad alluma riiklikule järelevalvele.
3. Riikliku järelevalve süsteemi peavad juhtima audiitoritena mittetöötavad isikud, kes tunnevad kohus-
tusliku auditeerimise seisukohalt olulisi valdkondi. Liikmesriigid võivad siiski lubada väikesel osal praktisee-rivatest audiitoritest osaleda riikliku järelevalve süsteemi juhtimises. Riikliku järelevalvesüsteemi juhti-
mises osalevad isikud tuleb valida sõltumatu ja läbipaistva ametisse nimetamise menetluse alusel.
4. Riikliku järelevalve süsteemil peab olema lõplik vastutus alljärgneva järelevalve üle:
a) audiitorite ja audiitorühingute tunnustamine ja registreerimine; jab) eetikastandardid, audiitorühingute sisemine kvaliteedikontroll ja auditeerimine; ningc) jätkuharidus, kvaliteedi tagamine ja uurimis- ning distsiplinaarsüsteemid.5. Riikliku järelevalve süsteemil peab olema vajadusel õigus teostada uurimist audiitorite ja audiitorühin-
gute suhtes ning õigus astuda vajalikke samme.
6. Riikliku järelevalve süsteem peab olema läbipaistev. See hõlmab iga-aastaste tööplaanide ja tegevusa-
ruannete avaldamist.
7. Riikliku järelevalve süsteem peab olema piisavalt rahastatud. Riikliku järelevalve süsteemi rahastamine
peab olema kindel ning vaba audiitorite või audiitorühingute mistahes lubamatust mõjust.
Artikkel 33
Koostöö riikliku järelevalve süsteemide vahel ühenduse tasandil
Liikmesriigid tagavad, et riikliku järelevalve süsteemide regulatiivne korraldus võimaldaks ühenduse tasandil
tõhusat koostööd liikmesriikide järelevalvealase tegevuse eest vastutavate asutuste vahel. Selleks panevadliikmesriigid ühele üksusele konkreetse vastutuse koostöö tagamise eest.
Artikkel 34
Regulatiivse korralduse vastastikune tunnustamine liikmesriikide vahel
1. Liikmesriikide regulatiivne korraldus austab asukohamaa regulatsiooni põhimõtet ja järelevalvet selle
liikmesriigi poolt, kus audiitor või audiitorühing on tunnustatud ja kus on auditeeritava üksuse registri-järgne asukoht.
2. Konsolideeritud aastaaruande puhul võib konsolideeritud aastaaruande kohustuslikku audititeerimist
nõudev liikmesriik mitte kehtestada kohustuslikku audititeerimist puudutavaid täiendavaid nõudeid teises
liikmesriigis asutatud tütarettevõtja kohustuslikku audititeerimist teostava audiitori või audiitorühingusuhtes registreerimise, kvaliteedikontrolli, auditeerimisstandardite, eetika ja sõltumatuse osas.
3. Äriühingu puhul, mille väärtpaberitega kaubeldakse mujal kui registrijärgse liikmesriigi reguleeritud
turul, võib liikmesriik, kus nende väärtpaberitega kaubeldakse, mitte kehtestada mingeid kohustusliku audi-
teerimisega seotud täiendavaid nõudeid äriühingu konsolideeritud aastaaruande kohustuslikku auditeerimist
teostavale audiitorile või audiitorühingule registreerimise, kvaliteedikontrolli, auditeerimisstandardite, eetikaja sõltumatuse osas.
Artikkel 35
Pädevate asutuste nimetamine
1. Liikmesriigid nimetavad ühe või rohkem pädevat asutust käesolevas direktiivis ettenähtud ülesan-
nete eest jaoks. Liikmesriigid teavitavad nimetamisest ka komisjoni.
2. Pädevad asutused peaksid olema organiseeritud sellisel viisil, et ei tekiks huvide konflikti.21.9.2006 C 227 E/450 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
Artikkel 36
Ametisaladust käsitlev ja regulatiivne koostöö liikmesriikide vahel
1. Tunnustamise, registreerimise, kvaliteedi tagamise, järelevalve ja distsipliini eest vastutavad liik-
mesriikide pädevad asutused teevad omavahel koostööd kõigil juhtudel, kui see on vajalik nende vastavate
kohustuste täitmiseks käesoleva direktiivi alusel .Tunnustamise, registreerimise, kvaliteedi tagamise,
järelevalve ja distsipliini eest vastutavad liikmesriigi pädevad asutused osutavad abi teiste liikmesriikide
pädevatele asutustele. Eelkõige vahetavad pädevad asutused teavet ja teevad koostööd kohustusliku auditee-
rimise teostamisega seotud uurimistoimingute osas.
2. Ametisaladuse hoidmise kohustus kehtib kõigi isikute suhtes, kes töötavad või on töötanud päde-
vates asutustes. Ametisaladusega kaitstud teavet ei tohi avaldada ühelegi isikule ega asutusele, välja
arvatud siis, kui seda tingivad liikmesriigi õigus- või haldusmenetlused.
3. Lõige 2 ei takista pädevaid asutusi vahetamast konfidentsiaalset teavet. Selliselt vahetatud teabe
kohta kehtib sama ametisaladuse hoidmise kohustus, mida peavad järgima isikud, kes töötavad võivarem töötasid pädevates asutustes.
4. Vastava taotluse saamisel esitavad pädevad asutused liigse viivituseta teabe, mida nõutakse lõikes
1 nimetatud eesmärgil. Vajadusel rakendavad mis tahes sellise taotluse saanud pädevad asutused liigse
viivituseta vajalikke meetmeid nõutud teabe kogumiseks. Kui pädev asutus, kellele taotlus esitati, ei ole
võimeline nõutud teavet liigse viivituseta andma, teavitab ta selle põhjustest taotluse esitanud pädevatasutust. Selliselt esitatud teabe kohta kehtib sama ametisaladuse hoidmise kohustus, mida peavadjärgima isikud, kes töötavad või varem töötasid pädevates asutustes ja kes antud teavet said.
Pädevad asutused võivad keelduda teabetaotlust rahuldamast, kui:
a) selle edastamine võib ebasoodsalt mõjutada taotluse saanud riigi suveräänsust, julgeolekut või riigi-
korda või rikkuda riigi julgeolekueeskirju; või
b) taotluse saanud riigis on sama tegevuse ja samade audiitorite ning audiitorühingute suhtes juba
algatatud kohtumenetlus; või
c) taotluse saanud riigis on pädevad asutused juba teinud lõpliku kohtuotsuse nende isikute suhtes
samade tegude eest.
Ilma et see piiraks kohustusi, mida nad peavad kohtumenetluse käigus täitma, võivad lõike 1 alusel
teavet saavad asutused seda kasutada ainult käesolevas direktiivis kindlaks määratud ülesannete täitmi-
seks ja seoses haldus- või kohtumenetlusega, mis on konkreetselt seotud nende ülesannete täitmisega.
5. Kui pädev asutus on veendunud, et käesoleva direktiivi sätetega vastuolus olev tegevus leiab aset
või on leidnud aset teise liikmesriigi territooriumil, võtab ta teise liikmesriigi pädeva asutusega ühen-dust ning teavitab teda sellest teatud kindlaks määratud viisil. Teise liikmesriigi pädev asutus peabrakendama asjakohaseid meetmeid. Ta teavitab asjast teatanud pädevat asutust tulemusest ja olulistestvahepealsetest arengutest sellises ulatuses, mis on võimalik.
6. Ühe liikmesriigi pädev asutus võib ka taotleda uurimise läbiviimist teise liikmesriigi pädeva
asutuse poolt viimase territooriumil.
Ta võib ka taotleda, et mõnel tema töötajatest lubatakse uurimise käigus saata kõnealuse teise liikmes-
riigi pädeva asutuse töötajate tegevust.
Uurimine on läbivalt selle liikmesriigi üldkontrolli all, mille territooriumil seda läbi viiakse.21.9.2006 C 227 E/451 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
Pädevad asutused võivad keelduda rahuldamast taotlust viia läbi uurimine, nagu näeb ette esimene lõik,
või taotlust lubada teise liikmesriigi pädeva asutuse töötajatel saata oma töötajate tegevust, nagu näeb
ette teine lõik, kui selline uurimine võib kahjustada taotluse saanud riigi suveräänsust, julgeolekut võiavalikku korda, või kui sama tegevuse ja samade isikute suhtes on juba algatatud taotluse saanud riigiskohtumenetlus või on pädevad asutused taotluse saanud riigis juba teinud lõpliku otsuse selliste isikutesuhtes samade tegude eest.
7. Komisjon võib artikli 48 lõikes 2 märgitud menetluse kohaselt võtta vastu rakendusmeetmed, et
parandada pädevate asutuste vahelist koostööd teabevahetuse menetluste ja lõigetes 2 kuni 4 määrat-letud piiriüleste uurimistoimingute meetodite valdkonnas.
IX PEATÜKK
AMETISSE NIMETAMINE, TAGASIKUTSUMINE JA TEABEVAHETUS
Artikkel 37
Audiitorite ja audiitorühingute ametisse nimetamine
1. Audiitor või audiitorühing nimetatakse ametisse auditeeritava üksuse aktsionäride või osanike või
liikmete üldkoosoleku poolt.
2. Liikmesriigid võivad lubada alternatiivseid süsteeme või meetodeid audiitori või audiitorühingu
ametisse nimetamiseks eeldusel, et nende süsteemide või meetodite eesmärk on tagada audiitori võiaudiitorühingu sõltumatus auditeeritava üksuse haldusorganite juhtivliikmetest või juhtorganite liikme-test.
Artikkel 38
Audiitorite või audiitorühingute tagasikutsumine ja -astumine
1. Liikmesriigid tagavad, et audiitoreid või audiitorühinguid võib tagasi kutsuda vaid mõjuvatel
põhjustel; arvamuste lahknevus raamatupidamisarvestuse või auditeerimismenetluste üle ei saa olla mõjuv
põhjus tagasikutsumiseks.
2. Liikmesriigid tagavad, et nii auditeeritav üksus kui audiitor või audiitorühing teavitavad tagasikutsu-
misest või -astumisest nimetamise protsessi ajal riikliku järelevalve eest vastutavat asutust või asutusi ja
annavad selle põhjuste kohta asjakohaseid selgitusi.
Artikkel 39
Kohaldamine noteerimata avaliku huvi üksuste puhul
Liikmesriigid võivad lubada teha erandeid avaliku huvi üksustele — kes ei ole välja lasknud vabalt
kaubeldavaid väärtpabereid, millega on lubatud kaubelda reguleeritud turul direktiivi 2004/39/EÜ ar-
tikli 4 lõike 1 punkti 18 tähenduses — ja audiitori(te)le või audiitorühingu(te)le ühe või mitme käes-
oleva peatüki nõude osas.21.9.2006 C 227 E/452 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
X PEATÜKK
ERISÄTTED AVALIKU HUVI ÜKSUSTE KOHUSTUSLIKUKS
AUDITEERIMISEKS
Artikkel 40
Läbipaistvusaruanne
1. Liikmesriigid tagavad, et avaliku huvi üksustes kohustuslikku auditeerimist teostavad audiitorid või
audiitorühingud avaldavad oma koduleheküljel iga-aastase läbipaistvusaruande kolme kuu jooksul pärast
iga majandusaasta lõppu, mis sisaldab vähemalt alljärgnevat:
a) õigusliku ülesehituse ja omandilise kuuluvuse kirjeldust;b) kui audiitorühing kuulub võrgustikku, siis võrgustiku ning selle õigusliku ja ülesehitusliku korralduse
kirjeldust;
c) audiitorühingu juhtimisstruktuuri kirjeldust ;
d) audiitorühingu sisemise kvaliteedikontrolli süsteemi kirjeldust ja haldus- või juhtimisorgani teatist selle
toimimise tõhususe kohta;
e) viidet sellele, millal toimus viimane kvaliteedikontroll vastavalt artiklile 29 ;
f) nimestikku avaliku huvi üksustest, milles audiitorühing on viimase aasta jooksul teostanud kohustus-
likku auditeerimist;
g) teatist audiitorühingu iseseisva tegevuse kohta, mis ühtlasi kinnitab, et sõltumatuse nõudest kinnipida-
mise sisemine kontroll on läbi viidud;
h) teatist poliitika kohta, mida audiitorühing järgib seoses artiklis 13 märgitud audiitorite jätkuõppega;i) audiitorühingu olulisust näitavat finantsteavet, näiteks kogukäive jagatuna raamatupidamise aasta-
aruannete ja konsolideeritud aastaaruannete kohustusliku auditeerimise teostamisest saadud tasudeksning muude kinnitusteenuste, maksunõustamisteenuste ja muude auditeerimisväliste teenuste eest
saadud tasudeks;
j) teavet partneri tasustamise aluste kohta.Liikmesriigid võivad erakorralistel asjaoludel loobuda punktis f esitatud nõuetest. See on aga võimalik
ainult selles ulatuses, mis on vajalik ükskõik millise isiku julgeolekule otsese ja märkimisväärse ohuvähendamiseks.
2. Vastavalt olukorrale allkirjastab läbipaistvusaruande audiitor või audiitorühing. Seda võib teha
näiteks elektroonilise allkirjaga direktiivi 1999/93/EÜ artikli 2 lõike 1tähenduses.
Artikkel 41
Revisjonikomisjon
1. Avaliku huvi üksustel on revisjonikomisjon. Liikmesriigid määravad, kas revisjonikomisjon koosneb
auditeeritava üksuse haldusorgani liikmetest, kes ei kuulu juhtkonda, ja/või auditeeritava üksuse järeleval-
veorgani liikmetest ja/või liikmetest, kes nimetatakse liikmeks auditeeritava üksuse aktsionäride või
osanike üldkoosoleku poolt. Vähemalt üks revisjonikomisjoni liige on sõltumatu ja raamatupidamises ja/
või auditeerimises pädev.
Liikmesriigid võivad lubada direktiivi 2003/71/EÜ (
1)artikli 2 lõike 1 punkti f kriteeriumidele vastavate
avaliku huvi üksuste haldus- või järelevalveorganitel üldiselt täita revisjonikomisjonile pandud ülesan-
deid, kui on täidetud vähemalt see eeldus, et kui sellise organi esimees kuulub tegevjuhtkonda, ei ole ta
revisjonikomisjoni esimees.21.9.2006 C 227 E/453 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
(1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakku-
misel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta ( ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.)
2. Ilma et see piiraks haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liikmete või muude auditeeritava üksuse
aktsionäride või osanike üldkoosoleku poolt nimetatud liikmete vastutust , on revisjonikomisjoni
ülesanded muu hulgas:
a) jälgida finantsaruandluse protsessi;b) jälgida ettevõtte sisekontrolli tõhusust, vajadusel siseauditit ja riskijuhtimise süsteeme;
c) teostada järelevalvet raamatupidamise aastaaruande ja konsolideeritud aastaaruande kohustusliku audi-
teerimise üle;
d) kontrollida ja jälgida audiitori või audiitorühingu sõltumatust ja eelkõige nende poolt auditeeritavale
üksusele lisateenuste osutamist;
3. Avaliku huvi üksustes põhineb juhtorgani või nõukogu ettepanek audiitori või audiitorühingu
ametisse nimetamise kohta revisjonikomisjoni soovitusel.
4. Audiitor või audiitorühing peab andma revisjonikomisjonile aru kohustuslikust auditeerimisest
tulenevatest põhiküsimustest, eelkõige olulistest nõrkustest finantsaruandluse protsessiga seotudsisekontrollis.
5. Liikmesriigid võivad lubada või otsustada, et lõigete 1 kuni 4 sätteid ei kohaldata avaliku huvi
üksuste suhtes, millel on revisjonikomisjoniga sarnaseid ülesandeid täitev organ, mis on loodud jategutseb vastavalt selles liikmesriigis kehtivatele sätetele, kus auditeeritav üksus on registreeritud.Sellisel juhul avalikustab üksus, milline organ neid ülesandeid täidab ja milline on selle koosseis.
6. Liikmesriigid võivad vabastada kohustusest omada revisjonikomisjoni:
a) avaliku huvi üksused, mis on direktiivi 83/349/EMÜ määratluse kohaselt tütarettevõtjad, kui äriü-
hing vastab kontserni tasandil lõigete 1 kuni 4 nõuetele;
b) avaliku huvi üksused, mis on direktiivi 85/611/EMÜ artikli 1 lõike 2 tähenduses ühisinvesteerimi-
settevõtjad; liikmesriigid võivad ühtlasi vabastada avaliku huvi üksused, kelle ainus eesmärk on
üldsuselt saadud kapitali ühine investeerimine, kes toimivad riski hajutamise põhimõtte alusel ega
taotle juriidilist ega juhtimisalast kontrolli ühegi emitendi üle, millesse ta on investeerinud eeldusel,et antud ühisinvesteerimisettevõtjad on saanud pädevatelt asutustelt tegevusloa ning alluvad nendejärelevalvele ning et nende depoopanga ülesanded on kooskõlas direktiiviga 85/611/EMÜ;
c) avaliku huvi üksused, mille ainus äritegevus on emiteerida varaga tagatud väärtpabereid, nii nagu
on määratletud komisjoni 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 809/2004, millega rakendatakse
direktiivi 2003/71/EÜ (
1)artikli 2 lõikes 5, sellisel juhul nõuavad liikmesriigid, et üksus selgitaks
üldsusele põhjuseid, miks ta ei pea asjakohaseks omada revisjonikomisjoni ega haldus- ega järele-valveorganit, millele on usaldatud revisjonikomisjoni ülesannete täitmine;
d) krediidiasutused direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 lõike 1 tähenduses, mille aktsiate ei ole lubatud
kaubelda ühegi liikmesriigi reguleeritud turul direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1punkti 18
tähenduses, ning kes on jätkuvalt või korduvalt emiteerinud ainult võlakirju eeldusel, et kõigi antudvõlakirjade nominaalväärtus kokku jääb alla 100 000 000 euri ning et nad ei ole avaldanud emis-siooniprospekti vastavalt direktiivile 2003/71/EÜ.21.9.2006 C 227 E/454 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
(1) ELT L 149, 30.4.2004, lk. 1.
Artikkel 42
Sõltumatus
1. Lisaks artiklites 22 ja 24 ettenähtud sätetele tagavad liikmesriigid, et avaliku huvi üksustes kohus-
tuslikku auditeerimist teostav audiitorid või audiitorühingud :
a) kinnitavad igal aastal revisjonikomisjonile kirjalikult oma sõltumatust auditeeritavast avaliku huvi
üksusest ;
b) avalikustavad igal aastal revisjonikomisjonile kõik auditeeritavale üksusele osutatavad lisateenused;
ja
c) arutavad revisjonikomisjoniga ohtusid audiitori või audiitorühingu sõltumatusele ning kohaldatud
kaitsemeetmeid antud ohtude vähendamiseks, nii nagu on nende poolt dokumenteeritud artikli 22lõike 3 kohaselt .
2. Liikmesriigid tagavad, et kohustusliku auditeerimise teostamise eest vastutav peamine auditeeri-
mispartner või peamised auditeerimispartnerid vahetatakse välja hiljemalt seitse aastat pärast ametissenimetamist ning lubatakse jälle auditeeritava üksuse auditeerimisel osalema pärast vähemalt kaheaas-
tast perioodi.
3. Audiitorühingu nimel kohustuslikku auditeerimist teostaval audiitoril või peamisel auditeerimis-
partneril ei ole lubatud asuda auditeeritavas üksuses juhtivale ametikohale enne vähemalt kahe aastamöödumist sellest, kui ta astus tagasi auditeerimiskohustust teostava audiitori või peamise auditeeri-
mispartneri kohalt.
Artikkel 43
Kvaliteedi tagamine
Avaliku huvi üksuste kohustuslikku auditeerimist teostavate audiitorite või audiitorühingute artiklis 29
märgitud kvaliteedikontrolli tuleb teostada vähemalt iga kolme aasta järel.
XI PEATÜKK
RAHVUSVAHELISED ASPEKTID
Artikkel 44
Kolmandate riikide audiitorite tunnustamine
1. Liikmesriigi pädevad asutused võivad vastastikkuse tingimusel tunnustada audiitorina kolmanda riigi
audiitorit, kui see isik suudab tõestada, et ta täidab artiklites 4 ja 6 kuni 13 esitatud nõudmistega sama-
väärseid nõudeid .
2. Enne kui kolmanda riigi pädevad asutused tunnustavad kolmanda riigi audiitorit, kes täidab lõikes
1 esitatud nõudeid, rakendavad nad artiklis 14 sätestatud nõudeid.
Artikkel 45
Kolmandate riikide audiitorite ja auditeerimisüksuste registreerimine ja
järelevalve
1. Liikmesriigi pädevad asutused registreerivad vastavalt artiklitele 15 kuni 17 kõik kolmandate riikide
audiitorid ja auditeerimisüksused , kes esitavad auditeerimisaruande väljaspool ühendust registreeritud
äriühingu raamatupidamise aastaaruande või konsolideeritud aastaaruande kohta ning mille siirdväärtpa-
beritega on lubatud kaubelda selle liikmesriigi reguleeritud turul direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1
punktis 18 määratletud tähenduses, v. a juhul, kui äriühing on üksnes võlakirjade emitent, millega on
lubatud kaubelda liikmesriigi reguleeritud turul direktiivi 2004/109/EÜ (
1)(läbipaistvus) artikli 2 lõike
1 punktis b määratletud tähenduses, ja millest igaühe nominaalväärtus on väljalaskmise päeval vähe-malt 50 000 euri või kui võlakirjad on nimetatud mõnes teises vääringus, siis summa ulatuses, misvastab 50 000 eurile;21.9.2006 C 227 E/455 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
(1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlusta-
mise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul
kauplemisele ( ELT L 390, 31.12.2004, lk 38).
2. Kohaldatakse artikleid 18ja 19 .
3. Liikmesriigid peavad allutama kolmandate riikide registreeritud audiitorid ja auditeerimisüksused
oma järelevalve-, kvaliteedi tagamise ning uurimistoimingute ja sanktsioonide süsteemile. Liikmesriigid
võivad registreeritud kolmandate riikide audiitoritele ja auditeerimisüksustele kvaliteedi tagamise
süsteemile allutamise osas teha erandeid, kui mõni teine liikmesriik või mõne kolmanda riigi kvaliteeditagamise süsteem, mida hinnatakse vastavalt artiklile 46 samaväärseks, on juba läbi viinud kvaliteedi-kontrolli kolmanda riigi audiitori või auditeerimisüksuse suhtes eelneva kolme aasta jooksul.
4. Artikli 46 kohaldamist piiramata ei oma lõikes 1 viidatud raamatupidamise aastaaruandeid või konso-
lideeritud aastaaruandeid puudutavad auditeerimisaruanded, mille on koostanud liikmesriigis registreeri-mata kolmandate riikide audiitorid või auditeerimisüksused, antud liikmesriigis õiguslikku toimet.
5. Liikmesriikidel on lubatud registreerida kolmandate riikide auditeerimisüksusi ainult siis, kui:
a) need vastavad nõuetele, mis on samaväärsed artikli 3 lõikes 3 nimetatutega;
b) enamus kolmanda riigi auditeerimisüksuse haldus- või juhtimisorgani liikmetest vastab nõuetele, mis
on samaväärsed artiklites 4 kuni 10 nimetatutega;
c) kolmada riigi auditeerimisüksuse nimel auditeerimist teostav kolmanda riigi audiitor vastab nõuetele,
mis on samaväärsed artiklites 4 kuni 10 nimetatutega;
d) lõikes 1 märgitud raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete auditeerimised
teostatakse vastavalt artiklis 26 märgitud rahvusvahelistele auditeerimisstandarditele, samuti artiklites
22, 24 ja 25 määratletud nõuetele või samaväärsetele standarditele ja nõuetele ;
e) nad avaldavad oma koduleheküljel iga-aastase läbipaistvusaruande, mis sisaldab artiklis 40 märgitud
teavet või vastavad samaväärsetele avalikustamisnõuetele .
6. Lõike 5 punkti d ühtse rakendamise tagamiseks annab komisjon koostöös liikmesriigiga selles
nimetatud samaväärsusele hinnangu ja komisjon otsustab selle olemasolu üle vastavalt artikli 48 lõikes
2 sätestatud menetlusele. Kuni komisjon vastavat otsust teinud ei ole, võivad liikmesriigid lõikes 1nimetatud samaväärsuse üle ise otsustada.
Artikkel 46
Erandid võrdväärsuse korral
1. Liikmesriigid võivad vastastikkuse põhimõttel artikli 45 lõigetes 1 ja 3 märgitud nõuetest loobuda või
neid muuta ainult siis, kui need kolmanda riigi auditeerimisüksused või kolmanda riigi audiitorid alluvad
kolmandas riigis avaliku järelevalve, kvaliteedi tagamise, uurimistoimingute ja sanktsioonide süsteemidele,mis vastavad nõuetele, mis on samaväärsed artiklites 29, 30 ja 31 märgituga.
2. Lõike 1 ühtse rakendamise tagamiseks hindab komisjon koostöös liikmesriigiga selles nimetatud
samaväärsust ja otsustab selle olemasolu üle vastavalt artikli 48 lõikes 2 sätestatud menetlusele. Liik-
mesriigid võivad lõikes 1 nimetatud samaväärsust ise hinnata või toetuda mõne teise liikmesriigi antud
hinnangule seni, kuni komisjon ei ole vastavat otsust teinud. Kui komisjon otsustab, et samaväärsusenõuded lõike 1 tähenduses ei ole täidetud, siis võib ta lubada, et asjassepuutuv auditeerimisüksus võibsiiski sobiva üleminekuaja jooksul jätkata auditeerimisega seotud tegevust, järgides selleks vastava liik-mesriigi nõudeid.
3. Liikmesriigid teavitavad komisjoni:
a) nende hinnangutest samaväärsuse kohta lõike 2 tähenduses; ja
b) peamistest punktidest koostööalastes kokkulepetes kolmandate riikidega riikliku kontrolli süstee-
mide, kvaliteedi tagamise ja uurimistoimingute ning sanktsioonide valdkonnas vastavalt lõikele 1.21.9.2006 C 227 E/456 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
Artikkel 47
Koostöö kolmandate riikide pädevate asutustega
1. Liikmesriigid võivad lubada anda kolmanda riigi pädevatele asutustele üle auditeerimise töödoku-
mendid või muud nende poolt tunnustatud audiitorite või audiitorühingute käes olevad dokumendid,eeldusel et:
a) need auditeerimise töödokumendid või muud dokumendid on seotud kõnealuses kolmandas riigis
väärtpabereid emiteerinud äriühingute auditeerimisega või mis saadakse äriühingult, kes kuulub
kõnealuses kolmandas riigis kohustuslikku konsolideeritud aastaaruannet esitava kontsernikoosseisu ;
b) kui üleandmine leiab aset asukohamaa pädevate asutuste kaudu kõnealuse kolmanda riigi pädevatele
asutustele ja nende taotluse alusel;
c) asjassepuutuva kolmanda riigi pädevad asutused täidavad nõuded, mis on tunnistatud piisavaks vasta-
valt lõikele 3;
d) asjassepuutuvate pädevate asutuste vahel on kokku lepitud vastastikkusel põhinev töökorraldus.
e) isikuandmete edastamine kolmandasse riiki toimub kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ IV peatükiga.
2. Lõikes 1 punktis d märgitud töökorraldus tagab, et:
a) pädevad asutused selgitavad auditeerimise töödokumentide ja muude dokumentide taotlemise
eesmärki;
b) teavet saava kolmanda riigi pädevates asutustes töötavate või varem töötanud isikute suhtes kehtivad
ametisaladuse hoidmise kohustused;
c) asjassepuutuva kolmanda riigi pädevad asutused võivad kasutada auditeerimise töödokumente ja muid
dokumente ainult avaliku järelevalve, kvaliteedi tagamise ja uurimistoimingute ülesannete täitmisel,mis vastavad nõuetele, mis on samaväärsed artiklites 29, 30 ja 32märgitutega;
d) kolmanda riigi pädeva asutuse taotlus audiitori või audiitorühingu käes olevate auditeerimise töödoku-
mentide või muude dokumentide saamiseks võidakse tagasi lükata, kui nende töödokumentide võimuude dokumentide andmine võiks kahjustada ühenduse või asjassepuutuva liikmesriigi suveräänsust,julgeolekut või avalikku korda või kui asjassepuutuva liikmesriigi ametivõimud on juba algatanud sama
tegevuse ja samade isikute suhtes kohtumenetlust.
3. Lõike 1 punktis c märgitud vastavuse üle otsustab komisjon artikli 48 lõikes 2 märgitud menetluse
kohaselt, et lihtsustada koostööd pädevate asutuste vahel. Vastavuse hindamine toimub koostöös liikmes-
riikidega ja põhineb artikli 36 nõuetel või põhiolemuselt samaväärselt toimivatel tulemustel. Liikmesriigid
rakendavad vajalikke meetmeid, et komisjoni otsust täita.
4. Erakorralistel juhtudel ja erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada nende poolt tunnustatud audii-
toritel ja audiitorühingutel edastada auditeerimise töödokumendid ja muud dokumendid otse kolmandariigi pädevatele asutustele, eeldusel et:
a) pädevad asutused on alustanud antud kolmandas riigis uurimistoiminguid;
b) üleandmine ei ole vastuolus kohustustega, mida audiitorid ja audiitorühingud peavad täitma seoses
auditeerimise töödokumentide ja muude dokumentide üleandmisega oma asukohamaa pädevaleasutusele;
c) on olemas töökorraldus kõnealuse kolmanda riigi pädevate asutustega, mis võimaldab liikmesriigi
pädevatele asutustele vastastikuse otsese juurdepääsu audiitorühingute auditi tööpaberitele ja muudeledokumentidele;
d) taotluse esitav pädev asutus kolmandast riigist teavitab audiitori või audiitorühingu asukohamaa
pädevat asutust eelnevalt igast otsesest teabetaotlusest ning põhjendab selle ära;
e) lõikes 2 märgitud tingimustest peetakse kinni.21.9.2006 C 227 E/457 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
5. Komisjon võib artikli 48 lõikes 2 märgitud menetluse kohaselt täpselt määratleda lõikes 4 märgitud
erakorralised juhtumid, et lihtsustada koostööd pädevate asutuste vahel ja tagada käesoleva lõike ühtlane
rakendamine .
6. Liikmesriigid edastavad komisjonile lõigetes 1 ja 4 märgitud töökorralduse.
XII PEATÜKK
ÜLEMINEKU- JA LÕPP SÄTTED
Artikkel 48
Komitee
1. Komisjoni abistab auditeerimise regulatiivkomitee (edaspidi komitee), mis koosneb liikmesriikide esin-
dajatest ja mida juhib komisjoni esindaja.
2. Sellele lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklites 5 ja 7 märgitud regulatiivkomitee
menetlust, arvestades eelnimetatud otsuse artiklit 8.
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 määratletud periood on kolm kuud.3. Ilma et see piiraks juba vastu võetud rakendusmeetmete kohaldamist ja olenemata artikli 26 säte-
test, peatatakse käesoleva direktiivi vastuvõtmisele järgneva kaheaastase perioodi möödumisel ja hilje-malt 1. aprillil 2008. aastal direktiivi nende sätete kohaldamine, mis eeldavad tehniliste eeskirjade,
muudatusettepanekute ja otsuste vastuvõtmist lõike 2 kohaselt. Komisjoni ettepaneku põhjal võivad
Euroopa Parlament ja nõukogu uuendada kõnealuseid sätteid asutamislepingu artiklis 251 sätestatudkorras ning sellel eesmärgil vaatavad nad need sätted enne eespool nimetatud perioodi möödumist võitähtaega läbi.
4. Komitee kehtestab oma kodukorra.
Artikkel 49
Direktiivide 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ muutmine
1. Direktiiv 78/660/EMÜ muudetakse alljärgnevalt:
a) Artiklile 43 lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:
“15) eraldi audiitori või audiitorühingu poolt majandusaasta jooksul raamatupidamise aastaaruande
kohustusliku auditeerimise teostamise eest võetud kogutasu ning muude kinnitusteenuste eest
võetud kogutasu , nõustamisteenuste eest võetud kogutasu ja muude auditeerimisega mitteseotud
teenuste eest võetud kogutasu .
Liikmesriigid võivad ette näha, et seda nõuet ei kohaldata, kui äriühingu suhtes kohaldatakse
nõuet koostada raamatupidamise ühendaruanne direktiivi 83/349/EMÜ artikli 1 kohaselt,
tingimusel et selline teave on esitatud raamatupidamise ühendaruande lisas.”
b) Artikli 44 lõige 1 asendatakse järgmisega:
“1. Liikmesriigid võivad lubada, et äriühingud, millele on viidatud artiklis 11, koostavad raamatu-
pidamisaruannete lühendatud lisad ilma teabeta, mida on nõutud artikli 43 lõike 1 punktides 5 kuni12, 14 a ja 15. Sellest hoolimata tuleb lisades avaldada teave, mis on piiritletud artikli 43 lõike 1
punktis 6, kogusummana kõigi kõnealuste kirjete kohta.”
c) Artikli 45 lõige 2 asendatakse järgmisega:
“2. Lõike 1 punkti b kohaldatakse ka teabe suhtes, mis on ette nähtud artikli 43 lõike 1
punktis 8.
Liikmesriigid võivad lubada, et artiklis 27 osutatud äriühingud jätavad esitamata teabe, mis on ette
nähtud artikli 43 lõike 1 punktis 8. Samuti võivad liikmesriigid lubada, et artiklis 27 osutatud äri-ühingud jätavad esitamata teabe, mis on ette nähtud artikli 43 lõike 1 punktis 15, tingimusel et
selline teave on esitatud [8. äriühinguõiguse direktiivi] artiklis 32 osutatud avaliku järelevalve
süsteemile, kui selline avaliku järelevalve süsteem on teavet nõudnud.”21.9.2006 C 227 E/458 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET
2. Direktiivi 83/349/EMÜ artiklile 34 lisatakse järgmine punkt:
“16. eraldi audiitori või audiitorühingu poolt majandusaasta jooksul raamatupidamise ühendaruande
kohustusliku auditeerimise teostamise eest võetud kogutasu ning muude kinnitusteenuste eest
võetud kogutasu , nõustamisteenuste eest võetud kogutasu ja muude auditeerimisega mitteseotud
teenuste eest võetud kogutasu .”
Artikkel 50
Direktiivi 84/253/EMÜ kehtetuks tunnistamine
Direktiiv 84/253/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates artiklis 54 märgitud kuupäevast. Viiteid kehtetuks
tunnistatud direktiivile käsitletakse viidetena käesolevale direktiivile.
Artikkel 51
Üleminekusäte
Audiitorid või audiitorühingud, kes on liikmesriikide pädevate asutuste poolt tunnustatud vastavalt direktii-
vile 84/253/EMÜ enne artikli 53 lõikes 1 märgitud sätete jõustumist, loetakse tunnustatuks vastavalt käes-
olevale direktiivile .
Artikkel 52
Minimaalne ühtlustamine
Kohustuslikku auditeerimist nõudvad liikmesriigid võivad kehtestada rangemad nõuded, kui käesolevas
direktiivis ei ole teisiti sätestatud.
Artikkel 53
Ülevõtmine
1. … (**)võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja
haldusnormid. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisonile.
2. Kui liikmesriigid võtavad need normid vastu, lisavad nad nende ametliku avaldamise korral normi-
desse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise korra sätestavad liikmesriigid.
3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt
vastuvõetud põhiliste õigusaktide tekstid.
Artikkel 54
Jõustumine
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .
Artikkel 55
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.…, …
Euroopa Parlamendi nimel
presidentNõukogu nimel
eesistuja
(**) 24 kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist.21.9.2006 C 227 E/459 Euroopa Liidu Teataja
Kolmapäev, 28. september 2005ET