Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu direktiiv …/…/EÜ, [kuupäev], mis käsitleb sadamariigi kontrolli laevanduses (uuesti sõnastatud) {SEC(2005) 1499} /* KOM/2005/0588 lõplik - COD 2005/0238 */





Brüssel, 23.11.2005 KOM(2005) 588 lõplik 2005/0238 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV …/…/EÜ, [kuupäev], mis käsitleb sadamariigi kontrolli laevanduses (uuesti sõnastatud) (komisjoni esitatud) {SEC(2005) 1499} SELETUSKIRI 1) Ettepaneku taust - Ettepaneku põhjused ja eesmärgid 1) Sõnastada uuesti laevade kontrollimist sadamariikides käsitlev direktiiv 95/21/EÜ. Arvukad muudatused on kõnealuse direktiivi väga keerukaks teinud. Uuesti sõnastamine võimaldaks kooskõlas komisjoni edendatava parema õigusloome poliitikaga muuta direktiivi sätted selgemaks ning loetavamaks. 2) Tugevdada ja tõhustada sadamariigi kontrolli. Viimati nimetatud eesmärk tuleneb pärast PRESTIGE’iga 2002. aasta novembris toimunud õnnetust teatavatest komisjoni antud lubadustest ning teiste institutsioonide esitatud soovidest. Juba 3. detsembril 2002. aastal võttis komisjon naftatankeriga PRESTIGE toimunud õnnetuse järel vastu teatise (KOM(2002) 681 lõplik, 3.12.2002) meresõiduohutuse tugevdamise kohta, millele järgnesid nõukogu 6. detsembri 2002. aasta järeldused laevade ohutuse ja reostuse vältimise kohta, milles nõukogu „kutsub komisjoni üles nii kiiresti kui võimalik esitama ettepanekut sadamariigi kontrolli tugevdamise kohta”. Samuti tuleb rõhutada, et meresõiduohutuse tugevdamisega tegelenud ajutise komisjoni („MARE” komisjon) töö tulemusena 27. aprillil 2004 vastu võetud resolutsiooniga toetas ka Euroopa Parlament vajadust parandada ning tõhustada laevade kontrollimist Euroopa Liidu sadamates. - Üldine taust Olemasolevad sätted sisalduvad direktiivis 95/21/EÜ ning selle hilisemates muudatustes. Osaliselt on kavandatud meetme eesmärk nimelt need sätted konsolideeritud tekstis uuesti sõnastada. Lisaks sellele on ettepaneku eesmärk: - muuta teatavaid sätteid lihtsustamise või selgitamise eesmärgil (näiteks laiendatud kontrolli korra osas) või tugevdamise eesmärgil (eelkõige sätteid, mis käsitlevad rikete avastamist lootside poolt ning eeskirju nõuetele mittevastavate laevade keelustamist). - lisada rahvusvahelise ning ühenduse õiguse viimaseid arenguid arvestades teatav arv uusi sätteid sadamariigi kontrolliga seni hõlmamata valdkondade kohta nagu näiteks mereturvalisus. - Ettepaneku valdkonnas kehtivad sätted Direktiiv 95/21/EÜ. - Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Laevade tugevdatud kontrollimine mõjutab otseselt keskkonda õnnetuste ohu vähendamise ning seega ka nende õnnetuste põhjustatud reostuse ohu vähendamise kaudu. Õnnetuste ja reostuse ohu vähendamine avaldab positiivset mõju ka majandusele. Kõnealused muudatused asetavad ka laevandusettevõtjad konkurentsi seisukohalt võrdväärsemasse olukorda, vähendades normidele mittevastavate laevade poolset kõlvatut konkurentsi, rakendades nende suhtes rangemaid sanktsioone ning võimaldades lihtsustatud kontrolli kohaldamist nõuetekohastele laevadele. Meede annab laeva pardal valitsevate elu- ja töötingimuste kontrollimise ning meremeeste esitatud kaebuste arvestamiseks ning järelkontrolliks rangemate reeglite kehtestamise kaudu panuse ka Euroopa Liidu sotsiaalpoliitikasse. 2) Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine - Konsulteerimine huvitatud isikutega Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus 2004. aasta mais ning 2005. aasta veebruaris korraldas komisjon kaks konsultatiivkohtumiste sarja liikmesriikide ja laevandussektori esindajatega oma teenistuste koostatud töödokumentide alusel, mis sisaldasid üksikasjalikku küsimustikku kavandatavate muudatuste kohta. Kokkuvõte saadud vastustest ja nende arvessevõtmisest Konsultatsioonide ning mõju hindamiste tulemused kinnitasid: - lisaväärtust, mida annab selguse ja lihtsustamise vajadusest tingitud olemasoleva dokumendi uuestisõnastamine; - vajadust karmistada endast kõrgendatud ohtu kujutavate laevade suhtes kohaldatavaid meetmeid, eelkõige kasutada sagedamini sadamasse sisenemise keeldu; - huvi kehtestada uus kontrollimise kord, mis tagab, et ükski laev kontrollimisest ei pääse ning nõuetekohaseid laevu kontrollitakse harvemini, et nende konkurentsivõimet õigustamatute takistustega mitte kahjustada. Kogutud andmed ning mõju hindamise üksikasjalikud järeldused sisalduvad lisatud dokumendis SEK…/…. - Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine Asjaomased teadus-/ekspertiisivaldkonnad Meresõiduohutus, inimelude ohutus merel, keskkonnakaitse ja turvalisus. Kasutatud metoodika Komisjoni osalemine Pariisi memorandumi ekspertrühmades, Euroopa Meresõiduohutuse Ametis teatud teemadel (näiteks kokkuvõte sadamasse juurdepääsu keelamise kohaldamisest alates direktiivi jõustumisest, uue kontrollimise korra võimalikud mõjud) tehtud uuringud, sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi andmebaasist võetud teabe kogumine ja analüüs. Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Naftatankeriga „Prestige” 2002. aastal toimunud õnnetuse järel meresõiduohutuse tugevdamisega tegelenud Euroopa Parlamendi ajutise komisjoni töö („MARE” komisjoni järeldused). EMSA ja Pariisi memorandumi eksperdid. Saadud ja kasutatud teabe kokkuvõte Tuvastati tõsiste, pöördumatute tagajärgedega ohtude olemasolu. Riskide olemasolu suhtes valitses üksmeel. Pariisi memorandumi ekspertide arvamused võimaldasid saada ülevaate probleemide ulatusest ning tuvastada võimalikud praktilised raskused mitmetes küsimustes, nagu näiteks laevakontroll ankrukohtades. Uue kontrollimise korra kehtestamise ekspertgrupi töö, milles osales ameti kaasabil ka komisjon, võimaldas määratleda tulevase kontrollimise korra elemente. EMSA teostatud uuringud võimaldasid juhtida tähelepanu lünkadele kehtivates õigusnormides, eelkõige sadamasse juurdepääsu keelamist käsitlevate sätete osas, mis on ka viinud ettepanekuni sellealast korda täiustada. EMSA poolt ro-ro-reisiparvlaevade kontrollimise (direktiivi 99/35/EÜ kohaldamine) käigus kogutud andmebaasi põhjal saadud kogemus on võimaldanud teha ettepaneku nende kahe direktiivi sarnaste sätete lihtsustamiseks ja ühtlustamiseks. Ekspertarvamuse avalikustamiseks kasutatud vahendid Ekspertarvamused sisalduvad mõjuhinnangus. Sadamariigi kontrolli korra kohaldamise kohta (mustad nimekirjad sadamasse sisenemiskeelu saanud laevadest ning lippudest, mille all sõitvaid laevu kõige sagedamini kinni peetakse) on teavet võimalik leida Pariisi memorandumi (http://www.parismou.org/) ja EMSA (http://www.emsa.eu.int/) kodulehekülgedelt. - Mõju hindamine Kogutud andmed ning mõju hindamise üksikasjalikud järeldused, mis sisalduvad lisatud dokumendis SEK …/…, võib kokku võtta järgmiselt: 1. võimalus: statu quo ante Säilib kehtiv kord. Status quo ei vasta siiski Euroopa Parlamendi ja nõukogu esitatud nõudmistele ega komisjoni poolt pärast PRESTIGE’iga toimunud õnnetust antud lubadustele. Kehtiv kord kohustab liikmesriike kohaldama rahvusvahelise õiguse arengu ja Euroopa Liidus muutuva olukorra seisukohalt aegunud sätteid. Keskkonna ja sotsiaalvaldkonna seisukohalt on kokkuvõte seega negatiivne. Majanduslikus plaanis võib öelda, et kuigi kehtiv kord ei too kaasa täiendavaid halduskulusid, säilitab see siiski normidest kinni pidavatele laevandusettevõtjatele nõuetele mittevastavate laevade poolt peale surutud ebasoodsat konkurentsiolukorda. 2. võimalus: lahendada probleem liikmesriikide vahelise koostöö tihendamisega Liikmesriikide vaheline otsene või Pariisi memorandumi mehhanismi kaudu toimuv koostöö on õiguslikus plaanis mõeldav vaid direktiiviga veel reguleerimata valdkondades. Siiski on olemas oht, et niisugune koostöö toob kaasa lahknevuse ühenduse reeglite ja niisuguste rahvusvaheliste lepingute alusel kohaldatavate menetluste vahel ning kahjustab sadamariigi kontrolli korra tõhusat ja harmoneeritud kohaldamist. Mõju sotsiaalvaldkonnale, keskkonnale ja majandusele oleks seetõttu negatiivne, seda enam, et mõningad liikmesriigid ei ole Pariisi memorandumi osapooled. 3. võimalus: kehtivate õigusnormide lihtsustamine ja täiustamine Kehtiva direktiivi tehnilise kohandamise eelis oleks olemasoleva raamistiku säilitamine ning vaid täpselt identifitseeritud vajadustest lähtuvate muudatusettepanekute tegemine. Sotsiaalsed, keskkonna- ning majanduslikud kulud väheneksid. Kuid eelised oleksid eelkõige majanduslikus plaanis väiksemad kui 4. võimaluse kaugemaleulatuva lähenemise puhul, sest kuigi ta karmistab sadamasse sisenemise keelamise lihtsustamise abil nõuetele mittevastavatele laevadele kohaldatavaid sanktsioone, ei aita see täielikult saavutada kvaliteetse meretranspordi edendamise eesmärki. 4. võimalus: kehtiva korra muutmine Muutmine seisneks senikehtiva kogusel põhineva lähenemise (liikmesriik kontrollib vähemalt 25% sisenevatest välismaistest laevadest) asendamises kvalitatiivsema ja üldisema korraga ELi tasandil. Uus kord võimaldaks maksumuse/tõhususe paremat suhet, sest keskendaks kontrollimiseks kasutatavad ressursid ohu allikaks olevatele laevadele ning lihtsustaks nõuetele vastavate laevade kontrollimist, mis omakorda võimaldaks keskkonna-, sotsiaalseid ning majanduslikke eeliseid ilma ebasoodsate asjaoludeta. Käesolev mõjuhinnang sisaldub komisjoni õigusloome- ja tööprogrammis, mille aruanne on kättesaadaval komisjoni koduleheküljel http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/impact/index_en.htm . 3) Ettepaneku õiguslik külg - Kavandatud meetmete kokkuvõte Tehakse ettepanek: - sadamariigi kontroll käsitleva direktiivi 95/21/EÜ ning selle hilisemate muudatuste uuestisõnastamine ühtseks tekstiks, - lisada teatavad muudatused direktiivi ajakohastamiseks, täiendamiseks ning tugevdamiseks, eesmärgiga suurendada meresõiduohutust ja -turvalisust, meremeeste ning keskkonna kaitset. - Õiguslik alus EÜ asutamislepingu artikli 80 lõige 2. - Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse sedavõrd, kuivõrd ettepanek ei käsitle ühenduse ainupädevusse kuuluvaid valdkondi. Ettepaneku eesmärke ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada allpool esitatud põhjustel. Liikmesriikide eraldiseisev tegutsemine on olemuslikult vastuolus sadamariigi kontrolli eesmärkidega tagada samas geograafilises piirkonnas laevade kontrollimisel kooskõlastatud tegutsemine. Lisaks on üks eesmärke vähendada piirkondlikul tasandil kulusid ning optimeerida koordineeritud tegevuse abil laevade tõhusaks kontrollimiseks vajalikke ressursse. Sadamariigi kontrolli leebem kohaldamine mõnes liikmesriigis tooks kaasa nii ohutuse tagamisel tekkivad suurenenud riskid ning võimaluse mugavussadamate väljakujunemiseks kui ka ühenduses vastuvõetamatud konkurentsimoonutused. Eelnõus sisalduvad eesmärgid on ühenduse meetme abil paremini saavutatavad järgmistel põhjustel. Ettepanek tugevdab juba kehtiva direktiivi sätteid. Ühenduse meede tagab kontrollimenetluse ühtlustatud kohaldamise, kehtestades kvalifikatsiooninormid ja inspektorite koolitusprogrammid, ühtse infosüsteemi abil toimuva infojagamise korra liikmesriikide vahel ning jätkumeetmete kohaldamise teistes liikmesriikides (näiteks sadamasse juurdepääsu keelamise osas). Kehtiva direktiivi kohaldamisala ei muutu. Seega on eelnõu subsidiaarsuspõhimõttega kooskõlas. - Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas allpool esitatud põhjustel. Ettepanekus sisalduvate meetmete täpne ning üksikasjalik iseloom on Euroopa Liidus ühtsete kontrollireeglite kehtestamiseks vältimatult vajalik. Ettepanek ühendab nõuetele mittevastavate laevade kinnipidamise suurema tõhususe ning olemasolevate ressursside parema ärakasutamise, takistades seejuures võimalikult vähe neid, kes nõuetest kinni peavad. - Õigusakti valik Kavandatud õigusakt(id): direktiiv. Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel. Esiteks on tegemist kehtiva direktiivi uuesti sõnastamisega. Isereguleerimise rakendamine ei tule antud juhul kõne alla, sest sadamariigi kontroll kui eesmärk tähendab avalik-õiguslike ametiasutuste jaoks ohutusstandarditest kinnipidamise kontrollimist ning nende mittejärgimise karistamist ühtsel ning proportsionaalsel viisil. Soovitus on meetmena välistatud, sest ta ei võimalda seada siduvaid eesmärke ning kohustada liikmesriike neid järgima. 4) Mõju eelarvele Eelnõu ei mõjuta ühenduse eelarvet. 5) Täiendav teave - Simulatsioon, katseetapp ja üleminekuperiood Ettepaneku jaoks oli või on ette nähtud üleminekuperiood. - Lihtsustamine Ettepanek näeb (siseriiklike või Euroopa) avalik-õiguslike asutuste osas ette õigusliku raamistiku ning haldusmenetlusliku külje lihtsustamise. Kooskõlas Euroopa Liidu parema õigusloome poliitikaga on sõnastuses tehtud teatavaid parandusi: võimalikult palju on piiratud korduvaid ja ristviited teistele sätetele. Eelnõu parema loetavuse eesmärgil on sätted, mis käsitlevad menetlusi või kontrollimise tehnilisi üksikasju, viidud lisasse selliselt, et eelnõu põhiteksti jäävad ainult põhimõtted, eesmärgid ja muud olulised elemendid. Selguse huvides ning arvestades uuesti sõnastamisega kaasnevate muudatuste väga suurt hulka, on põhilised muudatused esitatud allpool temaatiliselt, eesmärkide kaupa. Lihtsustamine tuleneb nii teatavate aegunud kohustuste (näiteks ISM tunnistuse puudumise puhul kohaldatav menetlus) väljajätmisest kui ka teistes direktiivides ette nähtud menetluste ja meetmete (direktiivis 95/21/EÜ ette nähtud ro-ro-reisiparvlaevade laiendatud kontrollimine) ühtlustamisest. Käesolev ettepanek sisaldub komisjoni ühenduse õigustiku ajakohastamise ja lihtsustamise programmis. - Läbivaatamine/muutmine/ajalise piirangu seadmine Ettepanek sisaldab läbivaatamisklauslit. - Õigusakti uuestisõnastamine Ettepanek eeldab kehtivate sätete uuestisõnastamist. - Euroopa Majanduspiirkond Käesolev õigusakti eelnõu käsitleb ka EMP lepingu valdkondi ning seega on asjakohane laiendada see ka Euroopa Majanduspiirkonna territooriumile. - Ettepaneku üksikasjalik selgitus artiklite kaupa 1) Kontrollimise korra parema kohaldamise tagamine Euroopa Liidu sadamates ja ankrukohtades (artiklid 10 ja 13). Sadamate puhul on olulisim tagada, et sadamariigi kontroll toimuks ühtselt kõigis Euroopa Liidu sadamates. Samuti tugineb sadamasse sissesõidu keelamise kord kõikide liikmesriikide sadamates, mitte ainult Pariisi memorandumi sadamates, nagu on ette nähtud praegu kehtivas direktiivis, aset leidnud kinnipidamistele. Samuti täpsustatakse ettepanekus ankrukohtades kehtivaid kontrolli eeskirju. 2) Lootsidele kehtiva teavitamiskohustuse karmistamine (artikkel 17). Direktiivis sätestatakse lootsidele kohustus kanda ette meresõiduohutust kahjustavatest puudustest. PRESTIGE’iga toimunud õnnetus näitas, et selge õigusliku aluse puudumise tõttu jätsid avamerelootsid Balti mere lähistel vastava teabe edastamata. Kehtivaid sätteid on kavas muuta selliselt, et kohustus laieneks ka avamerelootsidele, sealhulgas seoses läbisõitvate laevadega. Lisaks tehakse ettepanek muuta direktiivi sätteid selliselt, et hõlbustada liikmesriikidel järelmeetmete tarvitusele võtmist lootside ja sadamate valdajate tehtavate aruannete põhjal. 3) Sadamasse juurdepääsu keelamise korra laiendamine ja lihtsustamine (artikkel 10). Sadamasse juurdepääsu keelamine on nõuetele mittevastavate laevade kasutamise vastases võitluses vägagi tõhus hoiatusvahend. Praegu kehtivaid eeskirju: - laiendatakse kõikidele laevadele: statistika näitab, et keskmiselt kõige sagedamini peetakse Euroopa Liidus kinni puistlasti- ning kaubalaevu; - lihtsustatakse: kehtivad kriteeriumid on vähekõnekad ning rakendamise seisukohalt keerulised. Ettepanek saadab selge sõnumi, rajanedes kahel lihtsal kriteeriumil: ühest küljest laeva hoolimatu ekspluatatsioon kasutaja poolt, mida iseloomustab korduv kinnipidamine, ilma et laeva seisukord paraneks, ning teisest küljest lipuriigi poolne puudulik järelevalve, mistõttu ta on kantud Pariisi memorandumi musta ja halli nimekirja; - tugevdatakse: kehtestatakse sadamasse juurdepääsu keelu minimaalne kestus selleks, et võidelda direktiivi rakendamisel juba tuvastatud kuritarvitustega, iseäranis liiga kiire, ilma laeva seisukorda tõsisemalt kontrollimata toimuva sisenemiskeelu kehtetuks tunnistamisega. Korduvaid rikkumisi karistatakse karmimalt, kuni alalise Euroopa Liidu sadamatesse juurdepääsu keeluni. 4) Kontrolli eest vastutavate ametiasutuste ning inspektorite kutsealaste oskuste kohta kehtestatud nõuete karmistamine (artiklid 4 ja 16). Vastavalt rahvusvahelise õiguse normidele tohib sadamariigi kontrolli teostada vaid riik, kes ise toimib täielikus kooskõlas kõigi eeskirjadega, mille täitmist ta nõuab võõramaistelt laevadelt oma jurisdiktsiooni all olevates sadamates. Kavandatava direktiiviga rõhutatakse selle miinimumnõude kehtivust Euroopa Liidu liikmesriikidele. Lisaks peavad pädevad ametiasutused olema võimelised kohustuslikku kontrolli teostama laevade sadamas viibimise ajal, vajadusel ka nädalalõppudel ja puhkepäevadel, et välistada laevade kontrollimata jätmist. Ette on nähtud karmistada ka inspektorite ametialasele ettevalmistusele esitatavaid nõudeid: liikmesriigid on kohustatud nende pädevust korrapäraselt kontrollima, eelkõige seoses direktiivi või rahvusvaheliste konventsioonide muutmisest tulenevate uute eeskirjadega. Komisjon rajab EMSA abiga ühtse inspektorite kutsekvalifikatsiooni ja koolitamise mehhanismi, mille eesmärk on saavutada inspektorite pädevuse kõrge tase laienenud Euroopas. 5) Kontrolli planeerimise, ettevalmistamise ja läbiviimise parandamine (artiklid 7 ja 18). Ametiasutuste vahelist koostööd käsitlevate sätete tugevdamise tulemusel peavad sadamad või teised asutused saadud eelteatise kohe inspektoritele edastama, mis omakorda võimaldab inspektoritel kontrollimisi paremini planeerida ja ette valmistada. Kontrolli käigus kontrollib inspektor samuti, kas eelmises sadamas tuvastatud, kuid kõrvaldamata jäetud puudused on vahepeal kõrvaldatud. 6) Laiendatud kontrolli korra täiendamine (artikkel 8). Laiendatud kontrolli korda täiendatakse mõningate praktiliste parandustega: inspektor teavitab laiendatud kontrolli objektiks olevaid laevu sellest, et sadamasse sisenedes teostatakse nende suhtes laiendatud kontroll ning inspektor ise võtab asjakohased meetmed, et olla kontrolli läbiviimiseks valmis. Praktilise lihtsustamise eesmärgil kohaldatakse laiendatud kontrolli korda asjaomastele laevatüüpidele alates ühtsest miinimumvanusest (12 aastat). 7) Inimesi käsitlevate sätete tugevdamine (artikkel 12). Pariisi memorandumi alusel koostatud statistika näitab arvukaid puudusi meremeeste kutseoskuste ja laevadel valitsevate elu- ja töötingimuste osas. Plaanitavad sätted karmistavad kontrolli nendes küsimustes, iseäranis võltsitud tunnistuste arvu murettekitava suurenemise osas. Meremeeste esitatud kaebusi meeskondade turvalisuse ja tervise, elutingimuste ning üldisemalt laevade ohutuse ning reostuse vältimise kohta vaadatakse läbi kavakindlalt ning meremehi teavitatakse nende algatuse tulemustest. 8) Turvalisuse kontroll (artikkel 7). Meretransport on haavatav terroriaktide või muude kuritegude seisukohast. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 725/2004 (laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta) kohaldamisele kaasa aitamiseks on Pariisi memorandumis sisalduvad kontrollimenetlused esitatud ka direktiivis. 9) Suurem läbipaistvus ja laevu ning laevandusettevõtjaid käsitleva teabe laiem avalikustamine (artikkel 20). Laevade kasutajatele direktiivi alusel kohaldatavate sanktsioonide hoiatava toime võimendamiseks kavatseb komisjon Euroopa Meresõiduohutuse Ameti kaudu avalikustada nende laevaomanike must nimekiri, kelle suhtes on korduvalt kohaldatud kinnipidamist või sadamasse juurdepääsu keeldu. Direktiivi sätete kohaselt sisenemiskeelu saanud laevade must nimekiri avalikustatakse samade reeglite alusel ning seda ajakohastatakse pidevalt. 10) Komisjoni poolt liikmesriikides direktiivi rakendamise üle teostatava järelevalve lihtsustamine (artikkel 23). Kavas on parandada neid kehtivad sätteid, mis ei võimalda komisjonil teostada rahuldaval tasemel järelevalvet direktiivi rakendamise üle liikmesriikides, selliselt, et Euroopa Meresõiduohutuse Ametil oleks võimalik komisjoni nimel koguda laevade liikumise kohta täpset elektroonilises vormis teavet. Selle baasil on võimalik koostada üksikasjalikke analüüse korra toimimise kohta liikmesriikide sadamates, mis omakorda võimaldab näiteks sõltuvalt laevaliiklusest kontrollimiseks vajalikke ressursse optimaalselt suunata või vältida võimalike mugavussadamate tekkimist. 11) Uue kontrolli korra kehtestamine (artikkel 5). Kehtiva sadamariigi kontrolli alustalaks on puhtalt koguseline lävi, mis näeb ette 25% kontrollitud laevu liikmesriigi kohta, mis mitte ainult ei lase paljudel laevadel kontrollist pääseda, vaid innustab ametiasutusi selle läve saavutamise nimel sooritama mõnikord ka õigustamata kontrolli. Ettepanekus valitud lähenemine seab ühise eesmärgi kontrollida kõiki Euroopa Liidu sadamaid kasutavaid laevu, kusjuures kõrgendatud ohu allikaid kontrollitakse sagedamini ning nõuetele vastavaid laevu harvemini. Uus kontrolli kord vähendab nõuetele vastavate laevade kontrollimise koormust lähtuvalt laeva enese ning tema lipuga (eriti kui lipuriik kohaldab IMO kehtestatud vabatahtlikku järelevalvesüsteemi) seotud kriteeriumidest. Oluline on rõhutada, et uus kord ei tohi kehtivat süsteemi nõrgestada ega omakorda suurendada turvalisuse puudumist. Eriti ei tohi uus kord põhjustada liikmesriikide poolt sadamariigi kontrolli tarbeks eraldatavate ressursside vähendamist, vaid peab soodustama nende paremat kasutamist. Põhimõte iseenesest on lihtne, kuid rakendamine keeruline: niisugune kord eeldab, et mugavussadamate tekke vältimiseks tuleb leida liikmesriikide vahel laevakontrolli võrdväärset jaotamist tagav mehhanism, mis oleks ka kontrollitav. Sellist mehhanismi analüüsib praegu selleks loodud rakkerühm Pariisi memorandumi ning EMSA egiidi all. Seetõttu tuleks direktiivi lisada uue kontrollimise korra põhimõtted nagu ka selle põhilised elemendid: töötada välja laevade jaoks kasutatavad ohukriteeriumid, stimuleerivad meetmed vähem ohtlike laevade jaoks ning kehtivat kontrolli ja järelkontrolli käsitleva menetluse kohandamine. Järgmised vajalikuks osutuvad parandused viiakse direktiivi sisse komitoloogiamenetluse abil siis, kui uue kontrollimise korra praktilise rakendamise viis ja elemendid on välja töötatud. Kuni tehniliste eeskirjade vastuvõtmise ning jõustumiseni ühenduses kohaldatakse kehtivat korda kohaldamine, eelkõige liikmesriigi kohustust kontrollida vähemalt 25% sisenevatest laevadest. 2005/0238 (COD) ê 95/21/EÜ Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV …/…/EÜ, [kuupäev], ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 1 (kohandatud) mis käsitleb sadamariigi kontrolli laevanduses laevanduses ê95/21/EÜ (kohandatud) (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 84 lõiget 2 Ö 80 lõiget 2 Õ, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1], võttes arvesse Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[2], võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[3], vastavalt asutamislepingu artiklile 189c Ö 251 Õ[4] ning arvestades järgmist: òuus 1. Nõukogu 19. juuni 1995. aasta direktiivi 95/21/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli laevanduses[5], on mitu korda oluliselt muudetud. Täiendavatest muudatustest tulenevalt tuleks kõnealune direktiiv selguse huvides uuesti sõnastada. ê95/21/EÜ põhjendus 1 2. Ühendus on tõsiselt mures laevaõnnetuste ning liikmesriikide merede ja rannikualade reostuse pärast. ê95/21/EÜ põhjendus 2 3. Samuti on ühendus mures elu- ja töötingimuste pärast laevadel. ê95/21/EÜ põhjendus 3 (kohandatud) 25. jaanuaril 1993 võttis nõukogu vastu otsused, millega nõutakse tungivalt, et ühendus ja liikmesriigid tagaksid kohaste rahvusvaheliste mereohutus- ja keskkonnakaitsenormide tõhusama kohaldamise ja jõustamise ning uute meetmete rakendamise, kui need on vastu võetud; ê95/21/EÜ põhjendus 4 (kohandatud) 8. juuni 1993. aasta resolutsioonis ühise mereohutuspoliitika kohta[6] nõudis nõukogu tungivalt, et komisjon esitaks nii kiiresti kui võimalik nõukogule ettepanekud erimeetmete võtmiseks ja ametlikud ettepanekud laevakontrolli kriteeriumide osas, sealhulgas ka kinnipidamiseeskirjade ühtlustamise, kontrollitulemuste avaldamisvõimaluste ja ühenduse sadamatesse juurdepääsu keelamise kohta; ê95/21/EÜ põhjendus 5 4. Rahvusvaheliste konventsioonide, koodeksite ja resolutsioonide range kohaldamisega saab oluliselt vähendada standarditele mittevastavate laevade arvu ühenduse vetes ning seeläbi tõhusalt parandada ohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laevadel. ê95/21/EÜ põhjendus 6 (kohandatud) 5. Ohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laevadel käsitlevate rahvusvaheliste standardite täitmise järelevalve peaks olema peamiselt lipuriigi ülesanne. järjest rohkem Mitmed lipuriikegid ei saa Ö ole saanud Õ hakkama rahvusvaheliste standardite rakendamise ja jõustamisega. Ohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laevadel käsitlevatele rahvusvahelistele standarditele vastavuse kontrolli peaks nüüdsest tagama ka sadamariik. ê95/21/EÜ põhjendus 7 6. Liikmesriikide ühtlustatud lähenemine rahvusvaheliste standardite tõhusale jõustamisele nende jurisdiktsiooni all olevates vetes seilavate laevade ja nende sadamate kasutamise suhtes väldib konkurentsi moonutamist. òuus 7. Laevandust ohustavad terroriaktid. Transpordialaseid turvameetmeid tuleks rakendada tõhusalt ning liikmesriigid peaksid aktiivselt jälgima turvaeeskirjade järgimist, viies läbi turvakontrolle. ê95/21/EÜ põhjendus 8 (kohandatud) Ühenduse transpordi- ja keskkonnapoliitikas on kesksel kohal meresõiduohutuse ja reostuse vältimise põhimõtete ühtne kohaldamine, mille tagamisel omab olulist tähtsust ühenduse õiguslik raamistik kontrollikorra ühtlustamiseks; ê95/21/EÜ põhjendus 10 (kohandatud) Nõukogu direktiivi vastuvõtmine on sadamariigi kontrolli õigusliku raamistiku ning ühtlustatud eeskirjade ja kriteeriumide sätestamiseks kohane menetlus. ê95/21/EÜ põhjendus 11 8. Tuleks kasutada ära kogemusi, mis on saadud 26. jaanuaril 1982. aastal Pariisis alla kirjutatud sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi toimimisest. òuus 9. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002[7] loodud Euroopa Meresõiduohutuse Amet peaks pakkuma vajalikku toetust, et tagada sadamariigi kontrollisüsteemi ühtlustatud ja tõhus rakendamine. Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevus peaks eelkõige aitama arendada ühenduse ühtlustatud kava, mis hõlmab sadamariigi kontrolli teostavate järelevalveinspektorite kvalifikatsiooni ja koolitust. ê95/21/EÜ põhjendus 12 (kohandatud) 10. Iga liikmesriik kontrollib vähemalt 25 % Ö veerandit Õ üksikutest välisriikide laevadest, mis aasta jooksul sisenevad tema sadamatesse, tegelikkuses tähendab see, et suur hulk ühenduses seilavatest laevadest on alati läbinud kontrolli. òuus 11. Sadamariigi tõhusa kontrollikorraga tuleks püüda siiski tagada see, et korrapäraselt kontrollitakse kõiki Euroopa Liidu sadamates peatuvaid laevu, ning et kord ei piirduks praeguse eesmärgiga, milleks on kontrollida igas liikmesriigis veerandit saabuvatest laevadest. Kontroll peaks keskenduma normidele mittevastavatele laevadele; normidele vastavaid laevu, milleks on rahuldavate kontrolliprotokollidega või Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni liikmesriikide auditeerimiskavale vastavad laevad, tuleks tunnustada harvemate kontrollide abil. Kõnealune uus kontrollikord tuleks liita ühenduses kehtiva sadamariigi kontrollikorraga niipea, kui määratletakse selle eriaspektid, ning aluseks võetakse kontrolliandmete vahetamise kava, mille puhul iga liikmesriik annab oma õiglase panuse ühenduse eesmärgiks oleva põhjaliku kontrollimisalase kava loomisse. ê95/21/EÜ põhjendus 13 (kohandatud) Kontrollitava laeva väljavalimissüsteemi parandamiseks tuleks teha lisajõupingutusi. ê95/21/EÜ põhjendus 14 (kohandatud) 12. Tuleb Ö Tuleks Õ ühtlustada sadamariigi kontrolli eeskirjad ja kord, kaasa arvatud laevade kinnipidamise kriteeriumid, et tagada järjekindel ja tõhus kontroll kõikides sadamates, mis omakorda vähendaks oluliselt teatavate sadamate valikulist kasutamist sihtkohana, et vältida nõuetekohast kontrolli. òuus 13. Teatavat liiki laevad kujutavad teatavasse vanusesse jõudes endast suurt õnnetus- või reostusohtu ning peaksid seetõttu läbima laiendatud kontrolli; vaja on sätestada kõnealuse laiendatud kontrolli üksikasjad. ê95/21/EÜ põhjendus 15 (kohandatud) Komisjoni teatises „Ühine mereohutuspoliitika“ ja vastastikuse mõistmise memorandumi aastaaruandes avaldatud õnnetuste, kinnipidamiste ja puuduste statistika näitab, et teatavaid laevakategooriaid tuleb laiemalt kontrollida. ê2001/106/EÜ põhjendus 4 (kohandatud) 14. Mõningad laevad on oma viletsa seisundi, lipu ning varasema kasutuse tõttu ilmselgeks ohuks meresõiduohutusele ning merekeskkonnale; see kehtib eelkõige nende riikide lipu all sõitvate laevade suhtes, mis on vastastikuse mõistmise memorandumi aastaaruandes avaldatud musta nimekirja kantud märkega „väga suur oht“ või „suur oht“. Seepärast ei tohiks neid lubada ühenduse sadamatesse, välja arvatud juhul, kui on tõendatud, et neid on võimalik ühenduse vetes ohutult kasutada. Vaja on Ö Tuleks Õ kehtestada juhised menetluste kohta, mida sellise sissesõidu keelamise või keelu tühistamise puhul kohaldatakse. Läbipaistvuse huvides tuleks avalikustada laevade loetelu, millele on keelatud sissesõit ühenduse sadamatesse. òuus 15. Selleks et vähendada teatavate valitsuste ja laevandusühingute koormat seoses korduskontrollidega, tuleks ro-ro tüüpi reisiparvlaeval või kiirreisilaeval teostatud ülevaatust, mis viiakse läbi vastavalt nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiivile 1999/35/EÜ regulaarselt liiklevate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kohustuslike kontrollimiste korra kohta[8] ja mille tulemused rahuldavad √külastus∏riiki, käsitada sadamariigi kontrollisüsteemi raames teostatava laiendatud kontrollina. ê95/21/EÜ põhjendus 16 (kohandatud) 16. Asjakohaste konventsioonide sätete rikkumine tuleb lõpetada. Laevu, mis peavad puudused kõrvaldama, Ö mille puudused on vaja kõrvaldada, Õ võib juhul, kui Ö täheldatud Õ puudused ohustavad selgelt meresõiduohutust, tervist või keskkonda, pidada kinni nii kaua, kui puudused on kõrvaldatud. ê95/21/EÜ põhjendus 17 17. Põhjendamatute otsuste vältimiseks, millega kaasneb alusetu kinnipidamine ja viivitamine, peab olema õigus esitada kaebus pädevate asutuste tehtud kinnipidamisotsuste peale. ê95/21/EÜ põhjendus 18 (kohandatud) Kontrollisadama rajatised võivad olla sellised, et pädevad asutused on kohustatud lubama laeval sõita kohasesse laevaremonditehasesse, eeldusel et täidetakse sinna sõitmise tingimusi. Nõuetele mittevastavad laevad ohustavad jätkuvalt meresõiduohutust, tervist või keskkonda ning neil on kaubanduslikud eelised, sest need ei vasta konventsioonide asjakohastele sätetele, ning seetõttu ei tohiks neid lubada ühenduse mis tahes sadamasse. ê95/21/EÜ põhjendus 19 (kohandatud) On asjaolusid, mil laevale, mida ei ole lubatud ühenduse sadamatesse, tuleb anda sisenemisluba. Sellistel asjaoludel tuleks laev lubada ainult konkreetsesse sadamasse, kui ohutuks sisenemiseks on võetud kõik ettevaatusabinõud. ê95/21/EÜ põhjendus 20 (kohandatud) Laeva konstruktsioonile, varustusele ja mehitamisele esitatavate konventsiooninõuete keerukusega seoses on inspektorite otsustel tõsised tagajärjed ja on vaja, et inspektorid teeksid täielikult erapooletuid otsuseid, seetõttu tohivad kontrolli läbi viia ainult inspektorid, kes on nõuetekohaselt volitatud avalikud teenistujad või teised isikud, kes omavad kõrget teadlikkust ja suuri kogemusi. òuus 18. Sadamariigi kontrolli alase tegevusega seotud asutustel ja inspektoritel ei tohiks olla huvide konflikti ei kontrollitava sadama ega kontrollitavate laevadega ega nendega seotud huvidega. Inspektorid peaksid olema piisava erialase ettevalmistusega ja läbima asjakohase koolituse, et säilitada ja parandada oma kontrollimisalast pädevust. Liikmesriigid peaksid tegema koostööd, et arendada ja edendada ühenduse ühtlustatud kava, mis hõlmab inspektorite kvalifikatsiooni ja koolitust. ê95/21/EÜ põhjendus 21 (kohandatud) 19. Lootsidel ja sadamate valdajatel võib olla Ö peaks olema võimalik jagada Õ kasulikku teavet Ö laevadel avastatud puuduste kohta Õ selliste laevade ja laevaperede kohta. òuus 20. Tuleks uurida kaebusi elu- ja töötingimuste kohta pardal. Iga kaebuseesitajat tuleks teavitada tema kaebusega seotud järelmeetmete võtmisest. ê95/21/EÜ põhjendus 22 21. Tuleb teha koostööd liikmesriikide pädevate asutuste ja teiste asutuste või organisatsioonide vahel, et tagada puudustega laevade, millele on antud luba edasi sõita, tõhus jälgimine ja vahetada teavet laevade kohta sadamas. ê95/21/EÜ põhjendus 23 (kohandatud) ðuus 22. ð Kuna kontrolliandmebaas on sadamariigi kontrolli oluline osa, peaksid liikmesriigid tagama, et seda ajakohastatakse vastavalt ühenduse nõuetele. ï Vastastikuse mõistmise memorandumi raames loodud infosüsteemist Sirenac E saab palju lisateavet, mida on vaja käesoleva direktiivi kohaldamiseks. ê95/21/EÜ põhjendus 24 (kohandatud) 23. Teabe avaldamine nende laevade Ö ja nende kasutajate või laevaühingute Õ kohta, mis ei täida ohutuse, tervise- ja merekeskkonnakaitse rahvusvahelisi standardeid, võib tõhusalt takistada lastisaatjatel neid laevu kasutamast ja olla omanikele stiimuliks kõrvaldada puudused ilma vastava kohustuseta. ê95/21/EÜ põhjendus 25 (kohandatud) 24. Kinnipeetava laeva kõik kontrollikulud Ö ja sissesõidukeelu tühistamisega seotud kulud Õ peaks kandma omanik või kasutaja. ê95/21/EÜ põhjendus 26 (kohandatud) Käesoleva direktiivi rakendamisel tuleks kasutada nõukogu 13. septembri 1993. aasta direktiivi 93/75/EMÜ (miinimumnõuete kohta, mis käsitlevad ohtlikke või saastavaid kaupu vedavaid laevu, mis suunduvad ühenduse sadamatesse või lahkuvad sealt)[9] artikli 12 alusel moodustatud komiteed, et abistada komisjoni kohandada liikmesriikide kontrollikohustusi saadud kogemustega, võttes arvesse vastastikuse mõistmise memorandumi arenguid, ja ka vastavalt vajadusele kohandada lisasid asjaomaste rahvusvaheliste organite konventsioonidesse, protokollidesse, koodeksisse ja resolutsioonidesse ning vastastikuse mõistmise memorandumisse tehtud muudatustega. ê2001/106/EÜ põhjendus 18 (kohandatud) 25. Ö Kõnealuse Õ Ddirektiivi 95/21/EÜ rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivile 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamise kord[10]. ò uus 26. Kuna liikmesriigid ei ole võimelised täielikult saavutama võetavate meetmetega seotud eesmärke, mis on eelkõige normidele mittevastava laevaliikluse vähendamine ühenduse vetes merelaevade kontrolli hõlmava ühenduse kontrollisüsteemi parandamise abil ja ennetusmeetmete võtmise arendamine merereostuse valdkonnas, ning mida võib nende ulatuse ja mõju tõttu olla lihtsam saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmed kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks. 27. Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmise kohustust tuleks piirata nende sätetega, mille sisu on võrreldes varasema direktiiviga oluliselt muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb varasemast direktiivist. 28. Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud XVII lisa B osas sätestatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegadega, ê95/21/EÜ ð uus ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Eesmärk Käesoleva direktiivi eesmärk on aidata oluliselt vähendada liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevates vetes sõitvate ja standarditele mittevastavate laevade arvu: a) tõstes mis tahes lipu all sõitvate laevade vastavust mereohutust, ð meresõiduturvalisust, ï merekeskkonna kaitset ning laevadel elu- ja töötingimusi käsitlevatele rahvusvahelistele ja asjakohastele ühenduse õigusaktidele,; b) luues sadamariikide laevakontrolli ühised kriteeriumid ning ühtlustades kontrolli- ja kinnipidamise menetlused, võttes kohaselt arvesse sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumiga ühinenud riikide veeteede ametite kohustusi. Artikkel 2 Mõisted ê95/21/EÜ (kohandatud) Käesolevas direktiivis ja selle lisades kasutatakse järgmisi mõisteid. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 2 (kohandatud) 1. Konventsioonid – Ö järgmised konventsioonid koos nende protokollide ja muudatuste ning kohustuslike koodeksitega ajakohastatud versioonis Õ: ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 2 a) 1966. aasta rahvusvaheline laadungimärgi konventsioon (LL 1966),; b) 1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (SOLAS 1974),; c) 1973. aasta rahvusvaheline konventsioon laevade põhjustatud merereostuse vältimise kohta ja selle 1978. aasta protokoll (MARPOL 73/78),; d) 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvaheline konventsioon (STCW 1978),; e) 1972. aasta konventsioon kokkupõrgete vältimise rahvusvaheliste eeskirjade kohta merel (Colreg 1972),; f) 1969. aasta rahvusvaheline laevade mõõtmise konventsioon (ITC 1969),; g) 1976. aasta kaubandusliku meresõidu (miinimumstandardid) konventsioon (ILO nr 147),; h) rahvusvaheline konventsioon tsiviilvastutusest naftareostuskahjude eest, 1992 (CLC 1992),. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 2 (kohandatud) è1 2002/84/EÜ artikli 4 punkti 1 alapunkt a koos nende konventsioonide protokollide ja muudatustega ning seotud kohustuslike koodeksitega, mis on jõus è1 ajakohastatud versioon ç. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 2 (kohandatud) è1 2002/84/EÜ artikli 4 punkti 1 alapunkt b 2. Vastastikuse mõistmise Ö Pariisi Õ memorandum – 26. jaanuaril 1982. aastal Pariisis alla kirjutatud sadamariigi kontrolli käsitlev vastastikuse mõistmise memorandumi è1 ajakohastatud versioon ç. ê95/21/EÜ 3. Laev – mis tahes merelaev, mille suhtes kohaldatakse ühte või mitut konventsiooni ja mis ei sõida sadamariigi lipu all. 4. Avamererajatis – merepõhja kinnitatud või ujuv platvorm, mida kasutatakse liikmesriigi mandrilaval või selle kohal. òuus 5. Ankrukoht – koht sadamas või sadama jurisdiktsiooni alla kuuluv muu piirkond, mis on ankurdamiseks sobilik. ê95/21/EÜ 6. Inspektor – avalik teenistuja või muu isik, kellel on liikmesriigi pädeva asutuse täielikud volitused teha sadamariigi kontrolli ja kes vastutab selle pädeva asutuse ees. òuus 7. Pädev asutus – vastavalt käesolevale direktiivile sadamariigi kontrolli eest vastutav veeteede amet. 8. Meresõiduturvalisuse pädev asutus – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 725/2004[11] artikli 2 punktis 7 määratletud meresõiduturvalisuse pädev asutus. ê95/21/EÜ (kohandatud) ð uus 9. Kontroll – laeva külastamine ð inspektori poolt eesmärgiga kontrollida laeva vastavust asjaomastele konventsioonidele ja määrustele; see hõlmab vähemalt artikli 7 lõikega 1 nõutud kontrolle ï nii asjaomaste tunnistuste ja muude dokumentide kui ka laeva, selle varustuse ja laevapere olukorra ning laevapere elu- ja töötingimuste kontrollimiseks. 10. Üksikasjalikum kontroll – kontroll, mil kogu laeva, selle varustust ja laevaperet või, kui see on asjakohane, osa sellest kontrollitakse üksikasjalikult artikli Ö 7 Õ 6 lõikes 4 osutatud asjaoludel laeva konstruktsiooni, varustuse, mehituse, elu- ja töötingimuste ning laeval kehtivate töömeetodite täitmise osas. 11. Laiendatud kontroll – kontroll, ð mille kohaldamisala hõlmab vähemalt VIII lisa C osas loetletud elemente. Laiendatud kontroll võib vajadusel sisaldada üksikasjalikumat kontrolli kooskõlas artikli 7 lõikega 3 ï.artiklis 7 osutatud kontroll. òuus 12. Kaebus – mis tahes teave või aruanne, mille esitab kapten, laevapere liige, kutseorganisatsioon, ühendus, ametiühing või isik, kes on huvitatud laeva ohutusest, sealhulgas laevapere ohutusest ja terviseohtudest, elu- ja töötingimustest laeval ning saaste vältimisest. ê95/21/EÜ 13. Kinnipidamine – laeva merelemineku ametlik keelamine seoses avastatud puudustega, mis eraldiseisvana või koos muudavad laeva meresõiduks kõlbmatuks. òuus 14. Sissesõidukeelu korraldus – dokument, mis väljastatakse laeva kaptenile või laeva eest vastutavale laevaühingule ning millega neid teavitatakse laeva sissesõidukeelust ühenduse sadamatesse. ê95/21/EÜ 15. Toimingukatkestamine – laeva toimingu jätkamise ametlik keelamine seoses avastatud puudustega, mis eraldiseisvana või koos muudaksid toimingu jätkamise ohtlikuks. òuus 16. Laevaühing – laeva juriidilisest isikust omanik või mis tahes muu organisatsioon või isik, näiteks haldaja, või meeskonnata laeva prahtija, kes on võtnud laevaomanikult vastutuse laeva kasutamise eest ning kes sellist vastutust võttes on nõustunud enda kanda võtma kõik rahvusvahelise meresõiduohutuse (ISM) koodeksiga kehtestatud kohustused ja kogu vastutuse. 17. Tunnustatud organisatsioon – klassifikatsiooniühing või muu eraõiguslik asutus, kes täidab seadusjärgseid ülesandeid lipuriigi ametiasutuse nimel. 18. Seadusjärgne tunnistus – tunnistus, mis antakse välja lipuriigi poolt või selle nimel vastavalt rahvusvahelistele konventsioonidele. 19. Klassifikatsioonitunnistus – tunnustatud organisatsiooni väljaantud dokument, millega tõendatakse laeva sobivust teatavaks kasutuseks või otstarbeks kooskõlas kõnealuse tunnustatud organisatsiooni sätestatud ja avaldatud eeskirjade ning määrustega. 20. Kontrolliandmebaas – sadamariigi kontrollialaseid dokumente sisaldav keskne teabesüsteem. ê95/21/EÜ (kohandatud) ð uus Artikkel 3 Reguleerimisala 1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse mis tahes laeva ja selle laevapere suhtes, mis ð peatub liikmesriigi sadamas või ankrukohas. ï a) külastab liikmesriigi sadamat või avamererajatist või b) on ankrus sellise sadama või rajatise juures. ð Käesoleva direktiivi kohaldamisel võib liikmesriik kooskõlas rahvusvaheliste seadustega kasutada ka kontrollimise ja kinnipidamise õigust laeva suhtes, mis viibib tema jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes või on ankrus avamererajatise või mõne muu rajatise juures tema jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes. ï Käesolev artikkel ei mõjuta õigust sekkuda, mida liikmesriik saab kasutada asjaomaste rahvusvaheliste konventsioonide alusel. 2. Laevade puhul, mille kogumahutavus on alla 500 tonni, kohaldavad liikmesriigid asjakohase konventsiooni asjakohaseid nõudeid ning selles osas, millele konventsioon ei laiene, võtavad vajalikke meetmeid, selle tagamiseks, et asjaomased laevad ei ohusta selgelt meresõiduohutust, tervist ega keskkonda. Käesoleva lõike kohaldamisel juhinduvad liikmesriigid vastastikuse mõistmise Ö Pariisi Õ memorandumi lisast 1. 3. Liikmesriigid tagavad, et kontrollides laeva, mis sõidab konventsiooniga mitteühinenud riigi lipu all, ei kohtle nad seda laeva ja laevapere soodsamatel tingimustel kui laeva, mis sõidab konventsiooniga ühinenud riigi lipu all. 4. Käesoleva direktiivi rakendusalast jäävad välja kalalaevad, sõjalaevad, mereväe abilaevad, lihtsa ehitusega puidust laevad, mittekaubanduslikel eesmärkidel kasutatavad valitsusasutuste laevad ja lõbusõidujahid. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 3 ð uus Artikkel 4 ð Liikmesriikide kohustused ï Kontrolliorgan òuus 1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et kooskõlas rahvusvaheliste seadustega omada seaduslikku õigust käesolevas direktiivis osutatud kontrollide teostamiseks välisriikide laevadel. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 3 ð uus ð 2. ï Liikmesriikidel on laevade kontrollimiseks kohased veeteede ametid vajaliku arvu töötajate, eelkõige kvalifitseeritud kontrollijatega (edaspidi „pädevad asutused“) ja nad võtavad mis tahes vajalikke meetmeid, et tagada oma pädevate asutuste ülesannete täitmine, nagu see on sätestatud käesolevas direktiivis. ð Eelkõige värbavad ja säilitavad nad vajaliku arvu töötajaid, sealhulgas kvalifitseeritud inspektoreid, võttes arvesse iga sadama laevaliikluse mahtu ja omadusi. ï ð Liikmesriigid kehtestavad asjakohase korra, et vastavalt I lisa A.1 osa artiklile 8 tagada inspektorite olemasolu laiendatud ja kohustuslike kontrollide teostamiseks. ï ê95/21/EÜ Artikkel 5 Kontrollikohustused òuus 1. Liikmesriigid annavad oma individuaalse panuse kontrollide tegemisse, mis koos teiste liikmesriikide ning vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumile allakirjutanud riikide läbiviidud kontrollidega tagab selle, et kõiki Euroopa Liidu sadamatesse või ankrukohtadesse sisenevaid laevu kontrollitakse. Kõnealuse panusega tagatakse see, et suuremaks ohuks olevate laevade puhul on kontrollid põhjalikumad ning need toimuvad sagedamini. Esimeses lõigus osutatud eesmärgi saavutamiseks kehtestatud kontrollikord sisaldab II lisas kirjeldatud elemente. 2. Lõikes 1 osutatud kontrolli üksikasjalikud eeskirjad võtab komisjon vastu artikli 24 teises lõikes osutatud korras. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 4 (kohandatud) ð uus Ö 3. Õ 1. ð Kuni lõikes 2 kavandatud meetmed ei ole veel jõustunud, moodustab ï Lõikes 2 ja artiklis 7 nimetatud kontrollide üldarv, mida iga liikmesriigi pädev asutus peab aastas läbi viima, moodustab vähemalt 25 % tema sadamaid aasta jooksul külastanud laevade keskmisest arvust, mis arvutatakse kolme viimase statistikaga hõlmatud aasta põhjal. ð Kõnealune aastane arv on kolme eelmise kalendriaasta kohta kättesaadavate andmete põhjal arvutatav keskmine. Aluseks võetud ajavahemik ei tohi lõppeda varem kui üks aasta enne kontrolliaasta algust. ï òuus 4. Valides kontrollimiseks laevu, järgib pädev asutus I lisas sätestatud korda. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 4 2. a) Kui artiklis 7a ei sätestata teisiti, peab pädev asutus tagama artiklile 6 vastava kontrolli läbiviimise kõikidel laevadel, millele ei rakendata laiendatud kontrolli ning mille väljavalimistegur infosüsteemis Sirenac on üle 50, kui viimasest kontrollist vastastikuse mõistmise memorandumi piirkonna sadamas on möödunud vähemalt üks kuu. b) Teiste laevade kontrollimiseks valimisel määravad pädevad asutused tähtsuse järjekorra järgmiselt: - esimesena valitakse kontrolliks I lisa I osas loetletud laevad olenemata väljavalimistegurist, - alanevas järjestuses valitakse I lisa II osas loetletud laevad vastavalt nende väljavalimisteguri väärtusele, mis kajastub infosüsteemis Sirenac. 3. Liikmesriigid ei kontrolli neid laevu, mida mis tahes liikmesriik on viimase kuue kuu jooksul kontrollinud, eeldusel et: - laev ei ole loetletud I lisas, - eelmisest kontrollist alates ei ole tuvastatud puudusi, - kontrollimiseks puudub põhjendatud alus, - laev ei kuulu lõike 2 punkti a alla. ê95/21/EÜ 4. Lõike 3 sätteid ei kohaldata konventsioonides konkreetselt sätestatud kontrolli mis tahes toimingute suhtes. 5. Liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd prioriteetide ja tavade koostamisel, mis võimaldaksid tõhusamalt leida oletatavate puudustega laevad. Kõik käesoleva artikli järgnevad muudatused, välja arvatud lõike 1 arv 25 %, tehakse artikli 19 sätete alusel. òuus Artikkel 6 Teavitamine laevade saabumisest Liikmesriigi sadamat või ankrukohta külastava laeva kasutaja, esindaja või kapten teatab selle saabumisest vastavalt III lisale. ê95/21/EÜ (kohandatud) ð uus Artikkel Ö 7 Õ 6 Kontrollikord 1. Pädevad asutused tagavad, et inspektorid vähemalt: a) kontrollivad vajalikus ulatuses Ö IV Õ II lisas loetletud tunnistusi ja dokumente, ð mis peavad kooskõlas ühenduse meresõiduohutusalaste õigusaktide ja rahvusvaheliste konventsioonidega pardal olema ï; ð b) kontrollivad vajaduse korral, kas liikmesriigi või vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumile allakirjutanud riigi teostatud eelmise kontrolli käigus avastatud puudused on kõrvaldatud; ï Ö c) Õ b) veenduvad laeva, kaasa arvatud masinaruumi, elu- ja olmeruumide üldseisukorras, Ö sealhulgas hügieenioludes, Õ ning hügieenitingimused. òuus 2. Kui laevale on antud luba sadamast lahkuda, tingimusel et puudused kõrvaldatakse järgmises sadamas, piirdutakse järgmises sadamas kontrolli käigus selle kontrollimisega, kas kõnealused puudused on kõrvaldatud. Oma ametialase arvamuse kohaselt võib inspektor siiski otsustada kontrolli laiendada, et kaasata täiendavaid kontrollimisi. ê95/21/EÜ (kohandatud) Ö 3. Õ 2. Inspektor võib kontrollida kõiki asjakohaseid tunnistusi ja dokumente, mis peavad vastavalt konventsioonidele laeval olema, välja arvatud Ö IV Õ II lisas loetletud tunnistused ja dokumendid. Ö 4. Õ 3. Kui pärast lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud kontrollimist on põhjendatud alus arvata, et laeva, selle varustuse või laevapere seisukord kaldub oluliselt kõrvale konventsiooni asjakohastest nõuetest, viiakse läbi üksikasjalikum kontroll, kaasa arvatud laeval kehtivate töömeetodite täitmise täiendav kontroll. „Põhjendatud alus“ on olemas siis, kui inspektor leiab tõendeid, mis tema kui spetsialisti arvates õigustavad laeva, selle varustuse või laevapere üksikasjalikumat kontrollimist. „Põhjendatud aluse“ näited on esitatud Ö V ja VII lisas C jaos Õ III. Ö 5. Õ 4. Samuti järgitakse Ö VI Õ IV lisas osutatud laevakontrolli asjakohast korda ja suuniseid. òuus Kui VI lisa punktis 4 osutatud kord ja suunised erinevad kehtivatest ühenduse õigusaktidest, ei võta liikmesriigid vastu siseriikliku õiguse sätteid ega haldusmeetmeid, mille tulemuseks oleks kõnealuste ühenduse õigusaktidega vastuolus oleva korra või kontrollitegevuse rakendamine. Liikmesriigid tagavad, et nende pädevaid asutusi teavitatakse õigeaegselt asjakohastest suunistest või asjakohasest korrast, mida tuleb rakendada kooskõlas ühenduse õigusaktidega, ning nad kontrollivad kõnealuste suuniste ja kõnealuse korra nõuetekohast rakendamist. 6. Inspektor järgib pardal toimuvate turvakontrollide läbiviimisel VII lisas sätestatud korda. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 5 (kohandatud) Artikkel Ö 8 Õ 7 Teatavate laevade kohustuslik laiendatud kontroll ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 5 (kohandatud) ðuus 1. Mõnesse Ö VIII lisa punkti B Õ V lisa A osa kategooriasse kuuluvale laevale võib laiendatud kontrolli teha pärast 12 kuu möödumist viimasest laiendatud kontrollist ð liikmesriigi või ï vastastikuse mõistmise Ö Pariisi Õ memorandumile allakirjutanud riigi sadamas. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 5 (kohandatud) ðuus 2. Kui see laev valitakse kontrollimiseks vastavalt Ö I lisa punktile A.2, Õ artikli 5 lõike 2 punktile b, viiakse läbi laiendatud kontroll. Kahe laiendatud kontrolli vahelisel ajal võib siiski läbi viia artikli Ö 7 Õ 6 kohase kontrolli. 3. a) Lõikega 1 hõlmatud laeva kasutaja või kapten edastab V lisa B osas loetletud teabe igale liikmesriigile, mille sadamat ta külastab pärast 12 kuu möödumist viimasest laiendatud kontrollist. Nimetatud teave antakse vähemalt kolm päeva enne eeldatavat sadamasse saabumist või enne eelmisest sadamast lahkumist, kui reis kestab eeldatavalt alla kolme päeva. b) ð Lõikes 1 osutatud ï laevale, mis ei täida ð artiklis 6 esitatud teavitamisnõudeid ï, mis ei täida punkti a, tehakse sihtsadamas ð või sihtankrukohas ï laiendatud kontroll. Ö 3. Õ 4. Kui artiklist Ö 9 Õ 7a ei tulene teisiti, tagavad liikmesriigid laiendatud kontrolli läbiviimise lõikega Ö 1 Õ 3 hõlmatud laeval, mille väljavalimistegur on 7 või rohkem Ö nagu on osutatud I lisas, Õ esimeses sadamas, mida ta 12 kuu möödumisel viimasest Ö eelmisest Õ laiendatud kontrollist esimesena külastab. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 5 (kohandatud) Juhtudel, kus liikmesriikidel ei ole eelkõige kontrollijate töölevõtmise ja koolitamisega seotud probleemide tõttu võimalik aegsasti suurendada jõudlust, et kõiki nõutavaid täiendavaid kontrolle läbi viia, lubatakse neil 1. jaanuarini 2003 oma kontrolliteenistust üles ehitada järk-järgult. Rotterdami sadama osas võib nimetatud tähtaega kuue kuu võrra pikendada. Komisjon teavitab taolisest pikendusest liikmesriike ja Euroopa Parlamenti. Ö 4. Õ 5. Laiendatud kontroll viiakse läbi Ö VIII lisa punktis C Õ V lisa C osas sätestatud korras. 6. Kui on oht, et vastastikuse mõistmise memorandumi muudatus või muudatuse projekt nõrgestab käesoleva artikli kohast laiendatud kontrolli kohustust, esitab komisjon artikliga 18 loodud komiteele viivitamata meetmete projekti selliste väljavalimisteguri väärtuste taaskehtestamiseks, mis on käesoleva direktiivi eesmärkidega kooskõlas. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 6 (kohandatud) ðuus Artikkel Ö 9 Õ 7a Menetlus juhuks, kui mõnd laeva ei ole võimalik kontrollida 1. Juhtudel, kui liikmesriigil ei ole võimalik funktsionaalsetel põhjustel kontrollida Ö I lisas Õ artikli 5 lõike 2 punktis a nimetatud laeva väljavalimisteguriga üle 50 või teostada artikli Ö 8 lõikes 3 Õ 7 lõikes 4 nimetatud kohustuslikku laiendatud kontrolli, teavitab liikmesriik kontrolli toimumatajäämisest viivitamata ð järgmise sadama pädevaid asutusi, kui see on liikmesriigi või vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumile allakirjutanud riigi sadam ï Sirenac-süsteemi. 2. Nimetatud juhtumid koos asjassepuutuvate laevade kontrollimatajätmise põhjustega tehakse iga kuue kuu järel teatavaks komisjonile. ð Lisaks sellele esitavad liikmesriigid artikli 8 lõikes 2 ja I lisa punktis A.1 osutatud kõnealuse kuue kuu jooksul teostatud kontrollide koguarvu. ï ð Kõnealused teatised esitatakse nelja kuu jooksul alates selle ajavahemiku lõpust, mille kohta andmed kehtivad. ï 3. ð Kolme järjestikuse ï kKalendriaasta jooksul ei tohi ð lõikes 1 osutatud ï ð teostamata kontrollide ï selliste kontrollimatajätmiste arv ületada 5 % iga-aastasest lõikes 1 nimetatud kontrollimiseks ette nähtud, ð sel ajavahemikul ï liikmesriigi sadamaid külastavate laevade keskmisest üldarvust, mis arvutatakse kolme viimase statistikaga hõlmatud aasta põhjal. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 6 (kohandatud) 4. Lõikes 1 nimetatud laevadele tuleb teha vastavalt vajadusele kas Ö I lisa punktis A.1 Õ artikli 5 lõike 2 punktis a nimetatud Ö kohustuslik Õ kontroll või artikli Ö 8 lõikes 2 Õ 7 lõikes 4 nimetatud kohustuslik laiendatud kontroll järgmises külastatavas ühenduse sadamas. 5. Kui seda vajalikuks peetakse, muudetakse lõikes 3 nimetatud 5 % määra lähtuvalt komisjoni hinnangust artiklis Ö 24 lõige 2 Õ 19 osutatud sätestatud korras hiljemalt 22. juuliks 2008. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 7 (kohandatud) ðuus Artikkel Ö 10 Õ 7b Teatavate laevade sissesõidu keelamine 1. Liikmesriik tagab, et ð IX lisa punktis A loetletud kriteeriumidele vastavat ï XI lisa A osa mõnda kategooriasse kuuluvat laeva ei lubata tema sadamatesse ð ega ankrukohtadesse ï, välja arvatud artikli ð 15 lõikes 6 ï 11 lõikes 6 nimetatud juhtudel., kui laev: kas – sõidab vastastikuse mõistmise memorandumi aastaaruandes avaldatud musta nimekirja kuuluva riigi lipu all ja – seda on viimase 24 kuu jooksul vastastikuse mõistmise memorandumile allakirjutanud riikide sadamates enam kui kaks korda kinni peetud või – sõidab riigi lipu all, mis on vastastikuse mõistmise memorandumi aastaaruandes avaldatud musta nimekirja kantud märkega „väga suur oht“ või „suur oht“ ja – seda on viimase 36 kuu jooksul vastastikuse mõistmise memorandumile allakirjutanud riikide sadamates enam kui üks kord kinni peetud. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 7 (kohandatud) ðuus Sissesõidukeeld on kohaldatav alates hetkest, mil laeval on lubatud väljuda ð on väljunud sadamast või ankrukohast ï, kus see on vastavalt teist või kolmandat korda kinni peetud ð ning kus on väljastatud sissesõidukeelu korraldusï. 2. Lõike 1 kohaldamisel järgivad liikmesriigid IX XI lisa Ö punktis Õ B osas sätestatud korda. 3. Komisjon avaldab iga kuue kuu järel teabe laevade kohta, mille sissesõit ühenduse sadamatesse on käesoleva artikli alusel keelatud. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 8 (kohandatud) Artikkel Ö 11 Õ 8 Kaptenile antav kontrollakt Kontrolli, üksikasjalikuma kontrolli või laiendatud kontrolli lõpetamisel koostab kontrollija vastavalt Ö X Õ IX lisale akti. Kontrollakti koopia antakse laeva kaptenile. òuus Artikkel 12 Kaebused Uuritakse kõiki kaebusi, mis käsitlevad tingimusi laeva pardal. Kui pädev asutus peab kaebust selgelt põhjendamatuks, teavitab ta kaebuse esitajat oma otsusest ja selle põhjustest. Kaebuse esitanud isikut ei tehta asjaomase laeva kaptenile või omanikule teatavaks. Inspektor tagab konfidentsiaalsuse vestluse ajal laevapere liikmetega. Liikmesriigid teavitavad lipuriigi valitsust põhjendatud kaebustest, ja võetud järelmeetmetest ning esitavad vajaduse korral koopia ka Rahvusvahelisele Tööorganisatsioonile (ILO). ê95/21/EÜ (kohandatud) Artikkel Ö 13 Õ 9 Puuduste kõrvaldamine ja laeva kinnipidamine ê2001/106/EÜ artikli 1 punkti 9 alapunkt a (kohandatud) 1. Pädev asutus veendub, et kõik artikli 5 lõikes 2 ja artiklis 7 osutatud kontrolli tulemusel kinnitust leidnud või ilmnenud puudused on kõrvaldatud või kõrvaldatakse kooskõlas konventsioonidega. ê95/21/EÜ 2. Puuduste korral, mis ohustavad selgelt meresõiduohutust, tervist või keskkonda, tagab laeva kontrolliva sadamariigi pädev asutus laeva kinnipidamise või peatab toimingu, mille käigus puudused on ilmnenud. Kinnipidamiskorraldust või toimingu peatamist ei tühistata enne, kui oht on kõrvaldatud või kui see asutus on teinud otsuse, et laev võib, täites mis tahes vajalikke tingimusi, sõita merele või jätkata toimingut, ohustamata meresõiduohutust ja reisijate või laevapere tervist või teisi laevu või kui puudub merekeskkonna põhjendamatu kahjustamise oht. òuus 3. Ilma et see piiraks kooskõlas määrusega (EÜ) 725/2004 kehtestatud piiranguid seoses turvalisusega, võidakse pädeva asutuse väljaantud kinnipidamiskorraldusega: a) anda korraldus, et laev jääb teatavasse asukohta või liigub teatavasse ankru- või kaikohta; ja b) täpsustada olukorda, millest tulenevalt laeva kapten võib laeva täpsustatud asukohast ohutuskaalutlustel või reostuse vältimiseks ära viia. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkti 9 alapunkt b (kohandatud) ðuus Ö 4. Õ 3. Oma ametialase arvamuse kujundamisel laeva kinnipidamise kohta järgib inspektor Ö XI Õ VI lisas kehtestatud kriteeriume. Seejuures Ö Kui sellega seoses kontrolli käigus avastatakse, et laev Õ peetakse laev kinni, kui see ei ole varustatud toimiva reisiinfo salvestiga, kui selle kasutamine on vastavalt ð Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/59/EÜ[12] ï XII lisale kohustuslik, Ö tagab pädev asutus laeva kinnipidamise Õ . Kui ð kinnipidamist õigustavaid puudusi ï seda puudust ei ole võimalik koheselt kõrvaldada sadamas, kus laev kinni peeti, võib pädev asutus lubada laeval edasi sõita ð kinnipidamissadamale lähimasse võimalikku laevaremonditehasesse ï lähimasse sobivasse sadamasse, kus puuduse Ö võib Õ koheselt kõrvaldatakseda, või nõuda, et ð puudused ï puuduse kõrvaldatamistkse maksimaalselt 30päevase tähtaja jooksul ð kooskõlas vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumis kehtestatud suunistega ï. Sellisel juhul kohaldatakse artikliga Ö 15 Õ 11 ettenähtud korda. ê95/21/EÜ (kohandatud) Ö 5. Õ 4. Erakordsetel asjaoludel, kui laeva üldseisukord ilmselgelt ei vasta standarditele, võib pädev asutus lükata selle laeva kontrolli edasi, kuni vastutavad isikud on astunud vajalikke samme, et tagada vastavus konventsioonide asjakohastele sätetele. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkti 9 alapunkt c (kohandatud) Ö 6. Õ 5. Ö Laeva kinnipidamise korral Õ Kui artikli 5 lõikes 2 ja artiklis 7 osutatud kontrolli tulemusel on põhjust laev kinni pidada, teatab pädev asutus kirjalikult ja koos kontrollaktiga viivitamata kõikidest sekkumist nõudvatest asjaoludest selle riigi Ö lipuriigi Õ valitsusele, või kui see ei ole võimalik, kelle lipu all laeval on õigus sõita (edaspidi „lipuriigi valitsus“), või konsulile või tema puudumisel riigi lähimale diplomaatilisele esindajale. Lisaks teavitatakse vajaduse korral selleks määratud kontrollijaid või klassifikatsioonitunnistuste väljaandmise eest vastutavaid tunnustatud organisatsioone, kes on vastavalt rahvusvahelistele konventsioonidele lipuriigi nimel laeva tunnistused välja andnud. ê95/21/EÜ (kohandatud) Ö 7. Õ 6. Käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse ilma, et see piiraks konventsioonide lisanõudeid, mis käsitlevad sadamariigi kontrolliga seotud teatamis- ja aruandluskorda. Ö 8. Õ 7. Sadamariigi kontrolli tegemisel käesoleva direktiivi kohaselt püütakse kõigiti vältida laeva põhjendamatut kinnipidamist või põhjendamatuid viivitusi. Kui laev peetakse põhjendamatult kinni või tekitatakse põhjendamatuid viivitusi, on omanikul või kasutajal õigus mis tahes kantud kahjude hüvitamisele. Iga väidetava põhjendamatu kinnipidamise või viivitamise puhul lasub tõendamiskohustus laeva omanikul või kasutajal. òuus 9. Selleks et leevendada sadamas tekkivaid ummikuid, võib pädev asutus lubada viia kinnipeetav laev üle sadama muusse osasse, tingimusel et sellega ei kaasne ohtu. Sadamas tekkivate ummikute ohtu ei võeta siiski arvesse kinnipidamist või kinnipidamisest vabastamist käsitleva otsuse tegemisel. Sadamate valdajad teevad pädeva asutusega koostööd, et hõlbustada kinnipeetavate laevade paigutamist. ê98/25/EÜ artikli 1 punkt 2 Artikkel 9a ISM tunnistuste puudumise korral kohaldatav menetlus 1. Kui kontrollimise tulemusena selgub, et laeval, mille suhtes tuleb kontrollimise päeval ühenduses kohaldada ISM koodeksit, puudub nõuetele vastavuse tunnistus või rahvusvahelise laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korraldamise koodeksi (ISM koodeks) alusel välja antud meresõiduohutuse korralduse tunnistus, peab pädev asutus tagama, et laev kinni peetakse. 2. Olenemata lõikes 1 nimetatud dokumentatsiooni puudumisest, võib pädev asutus, juhul kui kontrollimise käigus ei avastata muid kinnipidamist nõudvaid puudusi, tühistada kinnipidamiskorralduse, et vältida sadamas tekkivaid ummikuid. Kui niisugune otsus vastu võetakse, teatab pädev asutus sellest viivitamata teiste liikmesriikide pädevatele asutustele. 3. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et kõikidel laevadel, millel on lubatud liikmesriigi sadamast lahkuda lõikes 2 nimetatud tingimuste alusel, oleks keelatud sisse sõita kõikidesse ühenduse sadamatesse, välja arvatud artikli 11 lõikes 6 nimetatud juhtudel, kuni laevaomanik või kasutaja on kinnipidamiskorralduse andnud liikmesriigi pädevale asutusele rahuldaval viisil tõendanud, et laeval on ISM koodeksi alusel välja antud kehtivad tunnistused. Kui on avastatud artikli 9 lõikes 2 nimetatud puudused ja neid ei ole võimalik kõrvaldada kinnipidamissadamas, kohaldatakse ka artikli 11 asjaomaseid sätteid. ê95/21/EÜ (kohandatud) Artikkel Ö 14 Õ 10 Kaebuse esitamise õigus ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 10 1. Laeva omanikul või kasutajal või tema esindajal liikmesriigis on õigus esitada kaebus pädeva asutuse kinnipidamisotsuse või sissesõidu keelamise kohta. Kaebus ei too kaasa kinnipidamise või sissesõidukeelu tühistamist. ê95/21/EÜ 2. Selleks peavad liikmesriigid sätestama kooskõlas nende siseriiklike õigusaktidega kohase korra ja tagama selle toimimise. 3. Pädev asutus teavitab kohaselt laeva kaptenit lõikes 1 osutatud kaebuse esitamise õigusest. òuus 4. Kui laeva omaniku, kasutaja või tema esindaja esitatud kaebuse või nõude tulemusena tühistatakse kinnipidamine või sissesõidukeeld või muudetakse seda: a) tagab liikmesriik, et vastavalt sellele muudetakse viivitamata kontrolliandmebaasi, b) tagab liikmesriik, kus kinnipidamis- või sissesõidukeelu korraldus on välja antud, et vastavalt artiklile 19 avaldatud teave parandatakse 24 tunni jooksul pärast sellise otsuse vastuvõtmist. ê95/21/EÜ (kohandatud) ðuus Artikkel Ö 15 Õ 11 Kontrolli ja kinnipidamiste järelmeetmed 1. Kui artikli Ö 13 Õ 9 lõikes 2 osutatud puudusi ei saa kõrvaldada kontrollisadamas, võib selle liikmesriigi pädev asutus lubada kõnealusel laeval sõita ð järelmeetmete võtmist võimaldavasse kinnipidamissadamale lähimasse laevaremonditehasesse ï lähimasse kohasesse laevaremonditehasesse, mille on valinud kapten ja asjaomased asutused, eeldusel et täidetakse tingimusi, mille on kindlaks määranud lipuriigi pädev asutus ja millega on nõustunud see liikmesriik. Nende tingimustega tagatakse, et laev saab sõita, ohustamata meresõiduohutust ja reisijate või laevapere tervist või teisi laevu, ning et puudub merekeskkonna põhjendamatu kahjustamise oht. òuus 2. Kui otsus saata laev laevaremonditehasesse tuleneb mittevastavusest Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni resolutsioonile A. 744(18), kas seoses laeva dokumentidega või laeva konstruktsioonivigade ja -puudustega, võib pädev asutus nõuda, et vajalikud paksuse mõõtmised tehakse kinnipidamissadamas enne, kui laeval lubatakse sealt lahkuda. ê95/21/EÜ (kohandatud) Ö 3. Õ 2. Lõikes 1 osutatud asjaoludel teatab kontrollisadama liikmesriigi pädev asutus reisi kõik tingimused laevaremonditehase asukohariigi pädevale asutusele, artikli Ö 13 lõikes 6 Õ 9 lõikes 5 nimetatud isikutele ja mis tahes teisele kohasele asutusele. 3. Lõikes 2 osutatud poolte teavitamine toimub vastavalt vastastikuse mõistmise memorandumi lisale 2. Sellise teatise saanud liikmesriigi pädev asutus teatab võetud meetmetest teatise saatnud asutusele. 4. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et Ö ühenduse sadamasse sissesõidu keeld kehtestatakse Õ lõikes 1 osutatud merelaevadel suhtes, mis: Ö a) Õ i) ei täida mis tahes kontrollisadama liikmesriigi pädeva asutuse kindlaksmääratud tingimusi või Ö b) Õ ii) keelduvad täitmast konventsioonide asjakohaseid nõudeid, ega sõida nimetatud laevaremonditehasesse,. keelatakse siseneda ühenduse mis tahes sadamasse Ö Selline keeld kehtib, Õ kuni omanik või kasutaja on esitanud tõendid veenmaks laeva puudused avastanud liikmesriigi pädevat asutust, Ö ning tõendanud, Õ et laev vastab täielikult konventsioonide kõikidele asjakohastele nõuetele. 5. Lõike 4 punktis Ö a Õ i osutatud asjaolude korral teatab laeva puudused avastanud liikmesriigi pädev asutus neist viivitamata kõikide teiste liikmesriikide pädevatele asutustele. Lõike 4 punktis Ö b Õ ii osutatud asjaolude korral teatab liikmesriigi, kus asub laevaremonditehas, pädev asutus neist viivitamata kõikide teiste liikmesriikide pädevatele asutustele. Enne sissesõidu keelamist võib liikmesriik taotleda konsultatsioone kõnealuse laeva lipuriigi valitsusega. 6. Olenemata Ö Erandina Õ lõike 4 sätetest võib sadamariigi asjaomane asutus lubada laeval siseneda konkreetsesse sadamasse vääramatu jõu puhul või hädavajalikel ohutuse kaalutlustel või reostusohu vähendamiseks või minimeerimiseks või puuduste kõrvaldamiseks, eeldusel et selle liikmesriigi pädev asutus on veendunud, et laeva omanik, kasutaja või kapten on rakendanud ohutu sissesõidu tagamiseks piisavad meetmed. ê95/21/EÜ (kohandatud) ðuus Artikkel Ö 16 Õ 12 Inspektorite kutsealased nõuded 1. Kontrolli viivad läbi ainult Ö XII Õ VII lisas osutatud erialase ettevalmistuse kriteeriumidele vastavad inspektoridð , keda pädev asutus on volitanud teostama sadamariigi kontrolli ï . 2. Kui sadamariigi pädeval asutusel puudub nõutav erialane asjatundlikkus, võib selle pädeva asutuse inspektorit abistada nõutavat asjatundlikkust omav isik. 3. Sadamariigi kontrolli tegevatel ð pädevatel asutustel, ï inspektoritel ja neid abistavatel isikutel ei ole ärihuve seoses kontrollisadamaga ega kontrollitavate laevadega, samuti ei tohi inspektorid töötada töö- või töövõtulepingu alusel valitsusvälistes organisatsioonides, mis annavad välja seadusega ettenähtud tunnistusi ja klassifikatsioonitunnistusi või mis teevad nende laevatunnistuste väljaandmiseks vajalikke ülevaatusi. 4. Igal inspektoril on isiklik dokument isikutunnistuse näol, mille on välja andnud tema pädev asutus kooskõlas ð komisjoni direktiiviga 96/40/EÜ[13] ï siseriiklike õigusaktiga ja mis näitab, et inspektoril on lubatud kontrolli teha. ê95/21/EÜ Isikutunnistuse ühine näidis koostatakse artiklis 19 sätestatud korras. òuus 5. Liikmesriigid tagavad, et inspektorite pädevust kontrollitakse ning nende teadmisi testitakse vastavalt lisale XII, enne kui neil lubatakse teostada kontrolle ning seejärel iga viie aasta möödudes. 6. Liikmesriigid tagavad, et inspektorid saavad asjakohase koolituse seoses käesolevas direktiivis sätestatud muudatustega sadamariigi kontrollikorras ning seoses muudatustega konventsioonides. 7. Koostöös liikmesriikidega arendab ja edendab komisjon ühenduse ühtlustatud kava, mis käsitleb inspektorite kvalifikatsiooni ja koolitust. ê95/21/EÜ (kohandatud) ðuus Artikkel Ö 17 Õ 13 Lootside ja sadamate valdajate ettekanded 1. ð Liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed tagamaks, et nende lootsid, kes tegelevad laevade kai äärde viimisega või sealt toomisega või liikmesriigi sadamasse suunduva või liikmesriigisisest transiiti teostava laevaga ï Liikmesriikide lootsid, kes tegelevad laevade kai äärde viimisega või sealt toomisega või liikmesriigi sadamasse suunduva laevaga, teatavad viivitamata sadamariigi või rannikuriigi pädevale asutusele, nagu see on asjakohane, mil iganes nad oma tavapäraste ülesannete käigus avastavad puudusi, mis võivad ohustada laeva ohutut juhtimist või merekeskkonda. 2. Kui sadamate valdajad oma tavapäraste ülesannetega käigus avastavad, et nende sadamas oleval laeval on puudusi, mis võivad ohustada laeva ohutut juhtimist või mis on põhjendamatuks ohuks merekeskkonnale, teavitab sadama valdaja sellest viivitamata kõnealuse sadamariigi pädevat asutust. òuus 3. Liikmesriigid nõuavad, et lootsid ja sadamate valdajad kasutaksid XIII lisas esitatud näidisaruannet või samaväärset aruannet võimaluse korral elektroonilisel kujul. Liikmesriigid tagavad, et seoses lootside ja sadamate valdajate teatatud puudustega võetakse nõuetekohased järelmeetmed. Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal lõigete 1 ja 2 rakendamist käsitleva aruande, mis sisaldab üksikasjalikku teavet lootside ja sadamate valdajate esitatud puuduste osas võetud järelmeetmete kohta. ê95/21/EÜ ðuus Artikkel 18 14 Koostöö 1. Iga liikmesriik ð tagab, et tema sadamate valdajad ja muud asjaomased ametiasutused või organid esitavad sadamariigi kontrolli eest vastutavale pädevale asutusele järgmise nende valduses oleva teabe: ï näeb ette koostöö oma pädeva asutuse, sadamate valdajate ja teiste asjaomaste asutuste või kaubanduslike organisatsioonide vahel selle tagamiseks, et tema pädev asutus saab kogu asjakohase teabe sadamaid külastavate laevade kohta. ð – teave, mis on esitatud vastavalt III lisale; ï ð – teave laevade kohta, mis ei ole järginud teavitamisnõudeid vastavalt käesolevale direktiivile ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividele 2000/59/EÜ[14] ja 2002/59/EÜ[15] ning vajaduse korral määrusele (EÜ) nr 725/2004; ï ð – teave laevade kohta, mis on läinud merele, ilma et need vastaksid direktiivi 2000/59/EÜ artiklitele 7 või 10; ï ð – teave laevade kohta, mille suhtes on turvalisusega seotud põhjustel kehtestatud sissesõidukeeld või mis on sadamast välja saadetud. ï ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 11 (kohandatud) ðuus 2. Liikmesriigid järgivad teabevahetuse ning nende pädeva asutuse ja kõigi teiste liikmesriikide pädevate asutuste vahelise koostöö sätteid ning kasutavad loodud sidekanaleid oma pädeva asutuse, komisjoni ja Ö kontrolliandmebaasi Õ Prantsusmaal St Malos tegutseva infosüsteemi Sirenac vahel. ð Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed, et tagada kontrolliandmebaasi ajakohastamine seoses käesolevast direktiivist tulenevate nõuetega. ï Artikli 5 lõikes 2 ja artiklis 7 nimetatud kKontrollide teostamiseks teevad kontrollijad päringu teabesüsteemi Equasis kaudu kättesaadavatest laevade kontrollimisega seotud avalikest ja eraandmebaasidest. ê95/21/EÜ (kohandatud) ðuus 3. ð Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed, et tagada kontrollimisi käsitleva teabe viivitamatu lisamine kontrolliandmebaasi. ï Ö Käesolevas Õ Llõikes 2 osutatud teave on lisades ð X ja XIV ï osutatud teave ð ja kogu laeva väljavalimisel arvessevõetav asjaomane teave kooskõlas artikli 5 lõikega 4. ï ê1999/97/EÜ artikli 1 punkt 2 (kohandatud) Artikkel Ö 19 Õ 15 Teabe avaldamine ê1999/97/EÜ artikli 1 punkt 2 ðuus 1. Iga liikmesriigi pädev asutus võtab vajalikud meetmed, et tagada ð kontrolle, kinnipidamisi ja sissesõidukeelde käsitleva teabe avaldamine kooskõlas XIV lisaga. ïVIII lisa I osas loetletud andmed kinnipeetud laevade ja niisuguste laevade kohta, millel eelmise kuu jooksul keelati sissesõit kõnealuse liikmesriigi sadamasse, avaldatakse vähemalt kord kuus. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 12 2. VIII lisa I ja II osas loetletud teave ning andmed direktiivi 94/57/EÜ artikli 15 lõikes 3 nimetatud klassi muutmise, peatamise ja äravõtmise kohta on kättesaadavad Sirenac-süsteemis. See tehakse teabesüsteemi Equasis vahendusel kättesaadavaks niipea, kui see on pärast kontrolli lõpuleviimist või kinnipidamise lõpetamist võimalik. ê1999/97/EÜ artikli 1 punkt 2 3. Liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd lõikes 2 nimetatud asjakohase tehnilise korra kehtestamiseks. 4. Infosüsteemi Sirenac muudetakse vajaduse korral eespool nimetatud nõuete rakendamiseks. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 13 (kohandatud) Ö 2. Õ 5. Käesoleva artikli sätted ei mõjuta vastutusega seotud siseriiklike õigusaktide kohaldamist. òuus Artikkel 20 Laevade kasutajate ja laevaühingute tegevust hõlmav must nimekiri Igal aastal koostab ja avaldab komisjon musta nimekirja laevade kasutajate ja laevaühingute tegevuse kohta vastavalt XV lisas sätestatud korrale ja kriteeriumidele. ê95/21/EÜ (kohandatud) Artikkel Ö 21 Õ 16 Kulude hüvitamine 1. Kui artiklites Ö 7 ja 8 Õ 6 ja 7 osutatud kontrolli käigus kinnitust leidnud või avastatud, konventsiooninõuetega seotud puudused õigustavad laeva kinnipidamist, kannab kõik mis tahes tavalisel aruandeperioodil tehtud kontrolliga seotud kulud laeva omanik või kasutaja või tema esindaja sadamariigis. 2. Kõik artikli Ö 15 lõike 4 ja artikli 10 Õ 11 lõike 4 alusel liikmesriigi pädeva asutuse tehtud kontrolliga seotud kulud kannab laeva omanik või kasutaja. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 14 (kohandatud) Ö 3. Õ 2a. Kui laev peetakse kinni seoses puudustega või artiklis 9 ja VI lisas sätestatud kehtivate tunnistuste puudumisega, kannab kõik laeva sadamas kinnipidamise kulud laeva omanik või kasutaja. ê95/21/EÜ (kohandatud) Ö 4. Õ 3. Kinnipidamist ei tühistata, enne kui kulud on täielikult makstud või nende tasumiseks on antud piisav tagatis. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 15 (kohandatud) Artikkel Ö 22 Õ 17 Rakendamise järelevalveks vajalikud andmed ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 15 (kohandatud) Liikmesriigid esitavad komisjonile Ö XVI Õ X lisas loetletud teabe nimetatud lisas märgitud ajavahemike järel. òuus Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed, et tagada komisjoni täielik ja piiranguteta juurdepääs artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrolliandmebaasis sisalduvale teabele. Artikkel 23 Nõuete täitmise ja tegevuse järelevalve liikmesriikides Selleks et tagada käesoleva direktiivi tõhus rakendamine ja teostada ühenduse sadamariigi kontrollikorra üldise toimimise alast järelevalvet kooskõlas määruse (EÜ) nr 1406/2002 artikli 2 punkti b alapunktiga i, kogub komisjon vajalikku teavet ja teeb kontrollkülastusi liikmesriikidesse. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 15 (kohandatud) Artikkel Ö 24 Õ 18 Komitee ê2002/84/EÜ artikli 4 punkt 2 (kohandatud) 1. Komisjoni abistab laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), mis on asutatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS) asutamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2099/2002[16] artikliga 3. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 15 2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 ettenähtud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud. 3. Komitee võtab vastu oma kodukorra. ê95/21/EÜ (kohandatud) Artikkel Ö 25 Õ 19 Muutmise kord ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 16 (kohandatud) Käesolevat direktiivi võib muuta artikli Ö 24 lõikes 2 Õ 18 lõikes 2 sätestatud Ö osutatud Õ korras, et: ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 16 (kohandatud) ðuus a) kohandada artiklis 5 (välja arvatud selle lõikes 1 osutatud arvu 25 %) ning ð artiklites 5–17 ja 19–22 ï ning neis osutatud lisades nimetatud liikmesriikide kohustusi käesoleva direktiivi rakendamisest saadud kogemustega ja võttes arvesse vastastikuse mõistmise Ö Pariisi Õ memorandumi arenguid; ê95/21/EÜ (kohandatud) ðuus b) kohandada lisasid, võtmaks arvesse ð ühenduse mereohutuse ja -turvalisuse alaste õigusaktide ning ï asjaomaste rahvusvaheliste organite konventsioonide, protokollide, koodeksite ja resolutsioonide ning vastastikuse mõistmise Ö Pariisi Õ memorandumi jõustunud muudatusi; ê2002/84/EÜ artikli 4 punkti 3 alapunkt a (kohandatud) ðuus c) ð muuta määratlusi ja ï artiklis 2 lõikes 1 ajakohastada käesoleva direktiivi kohaldamisel oluliste rahvusvaheliste konventsioonide loetelu. ê2002/84/EÜ artikli 4 punkti 3 alapunkt b Artiklis 2 nimetatud rahvusvahelise õiguse aktides tehtud muudatused võib käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta määruse (EÜ) nr 2099/2002 artikli 5 alusel. òuus Artikkel 26 Uue kontrollikorra integreerimine ühenduse õigusaktidesse Vastavalt artiklis 24 lõikes 2 osutatud korrale võib võtta täiendavaid meetmeid, et: - määrata kindlaks iga ohuparameetri väärtused. Lipuriigi tegevusele ning klassifikatsiooniühingu ja laevaühingute tegevusega seotud osadele tuleks anda suurem väärtus kui muudele kriteeriumidele; - määrata kindlaks ohuparameetrite kombinatsioonid, mis vastavad igale laeva riskiprofiili tasandile; - töötada välja kriteeriumid ja kord, mis hõlmavad kontrollide tüüpi või kohaldamisala; - töötada välja liikmesriikide kontrollikohustusi käsitlevad põhimõtted ja meetodid. Igal aastal vaatab komisjon läbi laeva ohuparameetrite rakendamise ja teeb vajaduse korral artikli 24 lõikes 2 näidatud korras kohase ettepaneku, et kohandada väärtusi vastavalt saadud kogemustele või poliitikaeesmärkidele, mida soovitakse saavutada. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 17 (kohandatud) Artikkel Ö 27 Õ 19a Ö Sanktsioonid Õ Karistused Liikmesriigid määravad kindlaks Ö sanktsioonide Õ karistuste süsteemi, mida rakendatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik nende Ö sanktsioonide Õ karistuste kohaldamiseks vajalikud meetmed. Sätestatavad Ö sanktsioonid Õ karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. ê2001/106/EÜ artikkel 3 (kohandatud) ðuus Ö Artikkel 28 Õ Ö Läbivaatus Õ Komisjon vaatab käesoleva artikli kohaldamise läbi hiljemalt ð 18 kuud pärast käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaja lõppu ï 22. juulil 2006. Läbivaatusel kontrollitakse muu hulgas sadamariigi kontrolliga tegelevate kontrollijate arvu igas liikmesriigis ning läbiviidud kontrollide, sealhulgas kohustuslike laiendatud kontrollide arvu. Komisjon teeb läbivaatuse tulemused teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning otsustab läbivaatuse põhjal, kas käesolevas valdkonnas on tarvis muutmise direktiivi või täiendavaid õigusakte. ê Artikkel 29 Rakendamine ja teavitamine 1. Liikmesriigid jõustavad artiklite […] ja lisade […] punktide [..] [varasema direktiiviga võrreldes sisuliselt muudetud artiklite ja nende alajaotuste ning lisade punktide ] täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 18 kuu möödumisel artiklis 31 kehtestatud kuupäevast. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile. 2. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti peavad liikmesriigid lisama märkuse, et kehtivates õigusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiivi(de)le käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile. Liikmesriigid otsustavad selliste viidete tegemist ja kõnealuse märkuse sõnastust käsitlevad üksikasjad. 3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti. 4. Lisaks teavitab komisjon korrapäraselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu edusammudest käesoleva direktiivi rakendamisel liikmesriikides. Artikkel 30 Kehtetuks tunnistamine Direktiiv 95/21/EÜ, mida on muudetud XVII lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks alates [uuesti sõnastatud direktiivi jõustumise kuupäev], ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi, mis seonduvad XVII lisa B osas nimetatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegadega. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja neid tuleb lugeda XVIII lisas esitatud vastavustabeli kohaselt. Artikkel 31 Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Artikleid […] ja lisade […] punkte [..] [varasema direktiiviga samaks jäänud artikleid ja nende alajaotusi ning lisade punkte] kohaldatakse alates uuesti sõnastatud direktiivi jõustumisest. [päev pärast esimeses lõikes kindlaksmääratud kuupäeva]. Artikkel 32 Adressaadid Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, […] Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja […] […] ê98/42/EÜ artikli 1 punkt 2 ja lisa punkt 1 (kohandatud) I LISA ESMAJÄRJEKORRAS KONTROLLITAVADTE LAEVADE Ö VÄLJAVALIMINE Õ (osutatud artikli 5 lõikes 4 2) ò uus A. Kontrollikohustused 1. Pädev asutus tagab, et kontroll viiakse läbi sadamas või ankrukohas viibival laeval, välja arvatud juhul, kui laev on valitud välja laiendatud kontrolliks, ning kui laeva väljavalimistegur kontrolliandmebaasis on suurem kui 50, tingimusel et viimasest liikmesriigi või vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumile allakirjutanud riigi teostatud kontrollist on möödunud vähemalt üks kuu. 2. Muude laevade kontrollimiseks valimisel määravad pädevad asutused tähtsuse järjekorra järgmiselt: a) esimesena valitakse kontrolliks käesoleva lisa B.I osas loetletud laevad olenemata nende väljavalimistegurist, b) B.II osas loetletud laevad valitakse alanevas järjestuses, vastavalt nende väljavalimisteguri väärtusest tulenevast tähtsuse järjekorrast, millele on osutatud kontrolliandmebaasis, tingimusel et viimasest Euroopa Liidu liikmesriigi või vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi riike hõlmava piirkonna sadamas või ankrukohas teostatud kontrollist on möödunud vähemalt üks kuu. 3. Liikmesriigid ei kontrolli laevu, mida Euroopa Liidu liikmesriik või vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumiga hõlmatud piirkonna riik on viimase kuue kuu jooksul kontrollinud, eeldusel et: a) laeva, välja arvatud laiendatud kontrolliks valitud laeva väljavalimistegur on väiksem kui 7, b) laev ei kuulu esmajärjekorda vastavalt B.I osale, c) eelmisest kontrollist alates ei ole tuvastatud puudusi, d) kontrollimiseks puudub põhjendatud alus, e) laev ei kuulu punkti 2 alapunkti a alla. 4. Vajaduse korral käsitatakse vastavalt direktiivi 1999/35/EÜ[17] artiklitele 6 ja 8 vastuvõtjariigi teostatud ro-ro tüüpi reisiparvlaeva või kiirreisilaeva vaatlust üksikasjalikuma või laiendatud kontrollina ning see lisatakse sellisena kontrolliandmebaasi. Puuduste korral, mis ohustavad selgelt ohutust, tervist või keskkonda, peetakse laev kinni vastavalt artiklile 13. B. ESMAJÄRJEKORRAS KONTROLLITAVAD LAEVAD ê98/42/EÜ artikli 1 punkt 2 ja lisa punkt 1 (kohandatud) ðuus Ö B. Õ I. ESMATÄHTSAD TEGURID Olenemata väljavalimisteguri väärtusest, loetakse järgmised laevad tingimusteta kontrollimise esmajärjekorda. 1. Laevad, milles lootside või sadamavaldajate ettekande põhjal on puudusi, mis võivad ohustada laevade ohutut sõitu (direktiivi 93/75/EMÜ[18] ja käesoleva direktiivi artikli 13 alusel) Ö või olla keskkonnale ohtlikud vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 17 Õ . 2. Laevad, mis ei täida ð käesoleva direktiivi artiklis 6, direktiivides 2000/59/EÜ ja 2002/59/EÜ ja vajaduse korral määruses (EÜ) nr 725/2004 osutatud asjakohaseid teavitamisnõudeid ï direktiivis 93/75/EMÜ ettenähtud kohustusi. 3. Laevad, mille kohta teine liikmesriik on esitanud ettekande või teatise. òuus 4. Laevad, mille mittevastavusest Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni resolutsiooni MSC.138(76) lisades esitatud soovitusele, mis käsitleb navigeerimist läbi sissepääsude Läänemerele, on teatanud liikmesriik. ê98/42/EÜ artikli 1 punkt 2 ja lisa punkt 1 (kohandatud) è1 1999/97/EÜ artikli 1 punkt 3 ja lisa punkti 1 alapunkt a ðuus 5. 4. Laevad, mille kohta kapten, laevapere liige või mis tahes isik või organisatsioon, kellel on õigustatud huvi laeva ohutu toimimise, laeva töö- ja elamistingimuste või reostuse vältimise vastu, on esitanud ettekande või kaebuse, kui kõnealune liikmesriik ei loe ettekannet või kaebust selgelt alusetuks; ettekande või kaebuse esitanud isikut ei tehta kõnealuse laeva kaptenile või omanikule teatavaks. 6. 5. Laevad: a) mis on teel sadamasse osalenud kokkupõrkes, sõitnud kinni madalikule või kaldale,; b) mida on süüdistatud kahjulike ainete või heitvete ärajuhtimist käsitlevate sätete oletatavas rikkumises,; c) mis on manööverdanud ebareeglipäraselt või ohtlikult, kusjuures nad ei ole täitnud IMO laevaliikluskorraldusmeetmeid või meresõiduohutuse tavasid ja korda,; või d) mida on muul moel käitatud viisil, mis ohustab isikuid, vara või keskkonda. 7. 6. Laevad, mille kuulumine oma klassi on ohutuse tagamise põhjustel ð alates viimasest kontrollist Euroopa Liidus või vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi riike hõlmavas piirkonnas ï viimase kuu jooksul peatatud è1 või tühistatud ç. òuus 8. Laevad, mille tunnistuse on andnud välja endine tunnustatud organisatsioon, kelle tunnustus on tühistatud vastavalt direktiivi XX/XX (laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta) artiklile 9. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 19 (kohandatud) ðuus Ö B. Õ II. ÜLDINE VÄLJAVALIMISTEGUR ð Pädev asutus valib allpool loetletud laevad välja kahanevas järjekorras, sõltuvalt kontrolliandmebaasis osutatud väljavalimisteguri väärtusest tulenevast esmatähtsuse järjekorrast. ï Järgmised laevad arvatakse kontrollimise esmajärjekorda. 1. Liikmesriigi sadamat esmakordselt või enam kui 12 kuu möödumisel külastavad laevad. Nende kriteeriumide kohaldamisel võtavad liikmesriigid arvesse ka vastastikuse mõistmise Ö Pariisi Õ memorandumi osalisriikide tehtud kontrolli. Kui selle kohta ei ole nõuetekohaseid andmeid, toetuvad liikmesriigid olemasolevatele andmebaasi Sirenac Ö kontrolliandmebaasis sisalduvatele Õ andmetele ja kontrollivad neid laevu, mida ei Ö ole kontrolliandmebaasis Õ ole registreeritud andmebaasis Sirenac pärast selle jõustumist 1. jaanuaril 1993. 2. Laevad, mida eelneva kuue kuu jooksul ei ole ükski liikmesriik kontrollinud. 3. Laevad, mille konventsioonide kohaselt väljaantavad kohustuslikud tunnistused laeva konstruktsiooni ja varustuse kohta ning klassifikatsioonitunnistused on välja antud nõukogu direktiivi 94/57/EÜ sätete kohaselt tunnustamata organisatsioonide poolt. 4. Laevad, mis sõidavad sellise riigi lipu all, mis Ö viimasel kolmel kalendriaastal toimunud ja kontrolliandmebaasi lisatud kontrollide alusel arvutatud kinnipidamiste määra tõttu kuulub Õ vastastikuse mõistmise Ö Pariisi Õ memorandumi aastaaruandes Ö määratletud Õ musta nimekirja. 5. Laevad, millel on lubatud liikmesriigi sadamast ð või ankrukohast ï lahkuda teatavatel tingimustel, näiteks: a) puudused tuleb enne lahkumist kõrvaldada; b) puudused tuleb kõrvaldada järgmises külastatavas sadamas; c) puudused tuleb kõrvaldada 14 päeva jooksul; d) puuduste kohta on ette nähtud muud tingimused. Kui laevaga seotud meetmed on võetud ja kõik puudused on kõrvaldatud, võetakse seda arvesse. 6. Laevad, mille kohta on registreeritud puudusi eelmise kontrollimise ajal, vastavalt puuduste arvule. 7. Laevad, mis on kinni peetud eelmises sadamas ð või ankrukohas ï . 8. Laevad, mille lipuriik ei ole ratifitseerinud käesoleva direktiivi artiklis 2 nimetatud kõiki asjaomaseid rahvusvahelisi konventsioone. 9. Laevad, mille liigitanud ð klassifikatsiooniühinguid on vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi tabelis „Kinnipidamiste määrad klassifikatsiooniühingute kohta kolme aasta jooksul“ kirjeldatud kui „madalaid“ või „väga madalaid“ tegevusnäitajaid omavaid. ï klassifikatsiooniühingu osas esineb keskmisest rohkem puudusi. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkt 19 (kohandatud) ðuus 11. 10. Ö VIII lisa B osas Õ V lisa A osas nimetatud kategooriate laevad. 12. 11. Üle 13 aasta vanused laevad. Eespool nimetatud laevade tähtsusjärjekorra määramisel võtab pädev asutus vastavalt vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi I lisa I jaole arvesse infosüsteemis Sirenac esitatud üldist väljavalimistegurit. Punkte 5, 6 ja 7 kohaldatakse ainult viimase 12 kuu jooksul läbiviidud kontrollimiste suhtes. Üldine väljavalimistegur ei tohi olla väiksem kui punktides 3, 4, 8, 9, 10 ja 11 sätestatud väärtuste summa. Artikli Ö 8 lõike 3 Õ 7 punkti 4 kohaldamisel ei võeta väljavalimisteguri osas siiski arvesse punkti 10. ð Punktide 4 ja 9 kohaldamisel jõustuvad vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumis määratletud loetelud iga aasta 1. juulil pärast seda kalendriaastat, millel statistika põhineb. ï òuus II LISA Ühenduse sadamariigi kontrollikorra põhielemendid (osutatud artikli 5 lõikes 2) Ühenduse sadamariigi kontrollikord sisaldab järgmisi elemente: I. LAEVA RISKIPROFIIL Laeva riskiprofiil määratakse kindlaks lähtuvalt järgmiste parameetrite kombinatsioonist: a) Laeva liik Reisilaevu, naftatankereid, gaasi- ja kemikaalitankereid ja puistlastilaevu käsitatakse ohtlikumana. b) Laeva vanus Vanemaid laevu käsitatakse ohtlikumana. c) Lipuriigi tegevus i) Ohtlikumana käsitatakse laevu, mis sõidavad sellise riigi lipu all, mille kinnipidamiste määr ELi ja vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi riike hõlmavas piirkonnas on olnud kõrge. ii) Vähem ohtlikuna käsitatakse laevu, mis sõidavad sellise riigi lipu all, mille kinnipidamiste määr ELi ja vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi riike hõlmavas piirkonnas on olnud madal. iii) Vähem ohtlikuna käsitatakse laevu, mis sõidavad sellise riigi lipu all, millele on tehtud iseseisev audit vastavalt Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni kohustuslike vahendite rakenduskoodeksile, ning mille puhul on tõendatud vastavus asjakohastele normidele. d) Tunnustatud organisatsioonid i) Ohtlikumana käsitatakse laevu, millele on andnud tunnistused tunnustatud organisatsioonid, kelle tegevusnäitajad on madalad või väga madalad seoses nende kinnipidamiste määraga ELis ja vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi riike hõlmavas piirkonnas. ii) Vähem ohtlikuna käsitatakse laevu, millele on andnud tunnistused tunnustatud organisatsioonid, kelle tegevusnäitajad on kõrged seoses nende kinnipidamiste määraga ELis ja vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi riike hõlmavas piirkonnas. iii) Nõukogu direktiivi 94/57/EÜ tingimuste alusel tunnustatud organisatsioonide tunnistusi omavaid laevu käsitatakse vähem ohtlikuna. e) Laevaühingu tegevus i) Ohtlikumana käsitatakse laevu, mis kuuluvad laevaühingule, millel on madalad või väga madalad tegevusnäitajad, mis määratakse kindlaks tema omanduses olevate laevade puuduste ja kinnipidamiste määra alusel ELis ja vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi riike hõlmavas piirkonnas. ii) Vähem ohtlikuna käsitatakse laevu, mis kuuluvad laevaühingule, millel on kõrged tegevusnäitajad, mis määratakse kindlaks tema omanduses olevate laevade puuduste ja kinnipidamiste määra alusel ELis ja vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi riike hõlmavas piirkonnas. f) Varasemad kontrollid ELis ja vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi riike hõlmavas piirkonnas i) Laevu, mida on peetud kinni rohkem kui ühel korral, käsitatakse ohtlikumana. ii) Laevu, mida ei ole eelneva 36 kuu jooksul kinni peetud ning millel on esinenud vähe puudusi, käsitatakse vähem ohtlikuna. 3. Esimeses lõigus osutatud ohuparameetrid kombineerides määratakse kindlaks järgmised laeva riskiprofiilid: - suur oht - standardoht - väike oht Kõnealuste riskiprofiilide kindlaksmääramisel pööratakse suuremat tähelepanu lipuriigi tegevusele, tunnustatud organisatsioonidele ning laevaühingu tegevusele. II. LAEVADE KONTROLL Ühenduse sadamaid külastavad laevad läbivad regulaarsete ajavahemike järel korralise kontrolli ning ootamatute tegurite ilmnedes täiendav kontroll. 1. Korraline kontroll Korraliste kontrollide vahelise intervalli määrab kindlaks laeva riskiprofiil. Suureks ohuks olevate laevade korraliste kontrollide vaheline intervall ei tohi ületada 6 kuud. Muude riskiprofiilidega laevade korraliste kontrollide vaheline intervall suureneb riski vähenedes. Liikmesriigid teostavad korralist kontrolli: - kõrge riskiprofiiliga laevadel, mida ei ole Euroopa Liidu või vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi riike hõlmava piirkonna sadamas eelneva 6 kuu jooksul kontrollitud. Suureks ohuks olevaid laevu kontrollitakse alates 5. kuust. - standardriskiprofiiliga laevadel, mida ei ole Euroopa Liidu või vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi riike hõlmava piirkonna sadamas eelneva 12 kuu jooksul kontrollitud. Standardohuks olevaid laevu kontrollitakse alates 10. kuust. - madala riskiprofiiliga laevadel, mida ei ole Euroopa Liidu või vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi riike hõlmava piirkonna sadamas eelneva 36 kuu jooksul kontrollitud. Väikeseks ohuks olevaid laevu kontrollitakse alates 24. kuust. 2. Täiendav kontroll Laevad, mille puhul kehtivad järgmised ootamatud tegurid, peavad läbima kontrolli olenemata selle ajavahemiku pikkusest, mis on möödunud nende eelmisest korralisest kontrollist. - Laevad, mille kuulumine nende klassi on ohutuse tagamise eesmärgil pärast viimast kontrolli Euroopa Liidus või vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi riike hõlmava piirkonna sadamas ajutiselt peatatud või tühistatud. - Laevad, mille tunnistuse on välja andnud endine tunnustatud organisatsioon, kelle tunnustus on tühistatud pärast viimast kontrolli Euroopa Liidus või vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi riike hõlmavas piirkonnas. - Laevad, mille kohta teine liikmesriik on esitanud aruande või teatise. - Laevad, mida ei ole võimalik kontrolliandmebaasi alusel tuvastada. - Laevad: - mis on teel sadamasse osalenud kokkupõrkes, sõitnud kinni madalikule või kaldale; - mida on süüdistatud kahjulike ainete või heitvete ärajuhtimist käsitlevate sätete oletatavas rikkumises või - mis on manööverdanud ebareeglipäraselt või ohtlikult, kusjuures nad ei ole täitnud IMO laevaliikluskorraldusmeetmeid või meresõiduohutuse tavasid ega korda, - mida on muul moel käitatud viisil, mis ohustab isikuid, vara või keskkonda, või - mis ei ole täitnud Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis vastuvõetud soovitusi, mis käsitlevad navigeerimist. - Laevad, mille ohutut navigeerimist ohustavate puuduste kohta on esitanud ettekande lootsid või sadamate valdajad või mis võivad olla keskkonnale ohtlikud vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 17. - Laevad, mis ei täida käesoleva direktiivi artiklis 6, direktiivides 2000/59/EÜ ja 2002/59/EÜ ja vajaduse korral määruses (EÜ) 725/2004 osutatud asjakohaseid teavitamisnõudeid. - Laevad, mille kohta kapten, laevapere liige või mis tahes isik või organisatsioon, kellel on õigustatud huvi laeva ohutu toimimise, laeva töö- ja elamistingimuste või reostuse vältimise vastu, on esitanud ettekande või kaebuse, kui asjaomane liikmesriik ei loe ettekannet või kaebust selgelt alusetuks. - Laevad, mida on varem kinni peetud rohkem kui kolm kuud tagasi. - Laevad, millest on teavitatud kõrvaldamata puuduste tõttu. - Laevad, millest on teavitatud seoses nende lastiga seotud probleemidega (eelkõige mürgine ja ohtlik last). - Laevad, mida on käitatud viisil, mis ohustab isikuid, vara või keskkonda. 3. Kontrolli kohaldusala Korraline ja täiendav kontroll hõlmab iga laeva eelnevalt kindlaksmääratud osade uurimist, mis erinevad vastavalt laeva liigile, kontrolli liigile ja eelnevate sadamariigi kontrollide tulemustele. Suureks ohuks olevate laevade ja oma liigi ja vanuse tõttu ohtlikumate laevade korraline kontroll ning selliste laevade järelkontroll, millele vastavalt XII lisale on väljastatud sissesõidukeeld, on põhjalikumad. Kontrolliandmebaas näitab, milliste elementide abil iga kontrolli käigus kontrollitavaid ohupiirkondi määratleda. III. LIIKMESRIIKIDE KONTROLLIKOHUSTUSED Liikmesriigid annavad õiglase panuse, et saavutada eesmärk, milleks on kõikide ELi sadamaid külastavate, tingimustele vastavate laevade kontrollimine. Liikmesriik teostab oma osa vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi riike hõlmavas piirkonnas nõutavate kontrollide koguarvust. Kõnealune osa põhineb asjaomase liikmesriigi sadamaid külastavate laevade arvu ning iga liikmesriigi sadamaid külastavate laevade kogusumma suhtarvul. Lisaks sellele hinnatakse liikmesriikide vastavust eespool nimetatud eesmärgi täitmisele seoses vahelejäänud korraliste kontrollidega. Vajaduse korral luuakse mehhanism, mis aitab kontrolle liikmesriikide vahel õiglaselt jaotada. òuus III LISA Teavitamine (osutatud artiklis 6) 1. Liikmesriigi sadamasse või ankrukohta teel oleva ning vastavalt artiklile 8.1 laiendatud kontrolliks välja valitud laeva kasutaja, esindaja või kapten esitab allpool loetletud teabe sadama valdajale või selleks otstarbeks volitatud asutusele või organile vähemalt kolm päeva enne eeldatavat sadamasse või ankrukohta saabumist või enne eelmisest sadamast või ankrukohast lahkumist, kui reis kestab eeldatavalt alla kolme päeva: a) laeva identifitseerimisandmed (nimi, kutsung, Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni identifitseerimisnumber või MMSI number); b) peatuse kavandatav kestus; c) tankerite puhul: i) konfiguratsioon: ühekordse põhjaga, ühekordse põhja ja SBTga, topeltpõhjaga, ii) lasti- ja ballastimahutite seisund: täis, tühi, inertne, iii) lasti kogus ja liik; d) kavandatavad toimingud sihtsadamas või -ankrukohas (lastimine, lossimine, muud); e) sihtsadamas või -ankrukohas viibimise ajal läbiviidavad kohustuslikud ülevaatuslikud kontrollid ja olulised hooldus- või remonditööd. f) eelmise laiendatud kontrolli kuupäev vastavalt vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumile. 2. Liikmesriigi sadamasse suunduvate muude laevade kasutajad, esindajad või kaptenid teatavad oma saabumisest vastavalt direktiivi 2002/59/EÜ artiklile 4. 3. Eespool nimetatud teabe saamisel edastab asjakohane sadama valdaja või organ selle teabe sadamariigi kontrolliga tegelevale pädevale asutusele. Võimaluse korral tehakse seda elektroonilisel teel. 4. Seoses laevade teavitamisega on käesoleva direktiivi kohaldamisel liikmesriikide väljatöötatud kord ja vorming vastavuses direktiivis 2002/59/EÜ sätestatuga. ê95/21/EÜ (kohandatud) Ö IV Õ II LISA TUNNISTUSTE JA DOKUMENTIDE LOETELU ê95/21/EÜ (osutatud artikli 7 6 lõikes 1) 1. Rahvusvaheline mõõdukiri (1969). 2. – Reisilaeva ohutuse tunnistus, - kaubalaeva konstruktsiooni ohutuse tunnistus, - kaubalaeva varustuse ohutuse tunnistus, - kaubalaeva raadiotelefoni ohutuse tunnistus, - kaubalaeva raadiotelefoni ohutuse tunnistus, - kaubalaeva raadioohutuse tunnistus, ê1999/97/EÜ artikli 4 punkti 4 alapunkt a - vabastamise tunnistus, millele on vajaduse korral lisatud lastinimekiri, ê95/21/EÜ - kaubalaeva ohutuse tunnistus. òuus 3. Rahvusvaheline laeva turvatunnistus (ISSC). 4. Laevaandmete alaline register. ê95/21/EÜ 5. 3. Rahvusvaheline laeva kõlblikkuse tunnistus veeldatud gaasi veoks mahtlastina; - laeva kõlblikkuse tunnistus veeldatud gaasi veoks mahtlastina. 6. 4. Rahvusvaheline tunnistus laeva vastavusest ohtlike kemikaalide veoks mahtlastina; - tunnistus laeva vastavusest ohtlike kemikaalide veoks mahtlastina. 7. 5. Rahvusvaheline naftareostuse vältimise tunnistus. 8. 6. Rahvusvaheline reostuse vältimise tunnistus kahjulike vedelkemikaalide veoks mahtlastina. 9. 7. Rahvusvaheline laadungimärgi tunnistus (1966); - rahvusvaheline laadungimärgist vabastamise tunnistus. 10. 8. Naftaraamat, I ja II osa. 11. 9. Lastiraamat. ê2001/106/EÜ artikli 1 punkti 20 alapunkt a ðuus 12. 10. Ohutu mehitatuse tunnistus. 13. 10a. STCW konventsiooni alusel välja antud tunnistused ð või muud dokumendid ï . ê95/21/EÜ 14. 11. Arstitõendid (vt ILO konventsioon nr 73, mis käsitleb meremeeste arstlikku läbivaatust). òuus 15. Laeva töökorraldust käsitlev tabel (ILO konventsioon nr 180 ja STCW 95). 16. Mer