Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 252/11)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Mosel“

PDO-DE-A1270-AM01

Teate kuupäev: 5.4.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Veini/viinamarjasaaduste kirjeldus ja analüütilised ja/või organoleptilised omadused

Kirjeldus:

Viinamarjasordist ’Dornfelder’ valmistatud kvaliteetveini (Qualitätswein) minimaalse naturaalse alkoholisisalduse ja viinamarjavirde minimaalse massi (mis on tootespetsifikaadi punktist 5.1 viidud üle punkti 3.2) muutmine erandlike ilmastikutingimustega aastatel.

Sordist ’Dornfelder’ valmistatud kvaliteetveini standardväärtused: 8,8 mahuprotsenti potentsiaalset alkoholi / 68 Oechsle kraadi.

LISAMINE:

„Viinamarjasordi ’Dornfelder’ minimaalseks naturaalseks alkoholisisalduseks / viinamarjavirde minimaalseks massiks võib tunnustatud Schutzgemeinschaft Moseli (veini „Mosel“ kaitseühing) juhatuse otsusel määrata erandlike ilmastikutingimustega aastatel 8,3 mahuprotsenti üldalkoholi / 65 Oechsle kraadi. Selline kord kehtib üksnes selle aastakäigu suhtes, mille kohta otsus tehti. Kaitseühingu otsus tehakse teatavaks asjakohase avaldamisvahendi kaudu.“

Eri tooted tuvastatakse nime järgi koos teabega nende minimaalse naturaalse alkoholisisalduse / viinamarjavirde minimaalse massi kohta ja nende organoleptiliste omaduste kirjeldusega.

LISAMINE:

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Põhjendus:

Sordi ’Dornfelder’ minimaalse alkoholisisalduse / viinamarjavirde minimaalse massi mõningase vähendamise eesmärk on võimaldada saaki varem koristada, et vähendada uute kahjulike organismide kahjulikku mõju miinimumini. Näiteks 2014. aastal muutus äädikakärbes Drosophila suzukii ohuks vara valmivatele punastele viinamarjasortidele. Saagikoristuse edasilükkamine praeguseni kehtinud viinamarjavirde minimaalse massi saavutamise eesmärgil võib sellistel aastatel korjatud viinamarjade kvaliteeti ja mahtu märkimisväärselt vähendada.

Organoleptiliste omaduste kirjeldused on muudetud nüansirikkamaks, et anda eri toodetest parem ettekujutus.

Rikastamiseta toodetud veinide üldalkoholisisalduse kohta lisanduse tegemisel kasutatakse ELi määruse avaklauslit.

2. Piirkonna määratlemine

Kirjeldus:

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ hõlmatud piirkond määratletakse uuesti.

LISAMINE:

Loetletakse üksikud omavalitsusüksused, sh piirkonnad ja piirkondade numbrid.

Täpne määratlus on näha kaartidelt, kus on maatükkide kaupa näidatud eespool nimetatud omavalitsusüksustes asuvad viinamarjaistandused. Kaarte saab vaadata aadressil www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein.

Põhjendus:

Piirkonna määratlemist käsitlev muudatus ei ole suvaline, vaid vajalik selleks, et vältida märkimisväärset ebasoodsat mõju viinamarjakasvatusele ja põllumajandusele, üldsusele ja ökosüsteemile ning Moseli piirkonna aja jooksul välja kujunenud kultuurmaastikule.

Piirkonna määratlemise põhjuseid on täpsemalt selgitatud allpool.

Viinamarjakasvatuses kohaldatavad taimekaitsemeetmed ei sobi alati teistele põllukultuuridele ja seetõttu on kvaliteedi tagamiseks vaja, et viinamarjaistandused oleksid kinnised.

Viinamarjakasvatuses on taimekaitsemeetmed vajalikud, kuid need ei sobi alati teistele põllukultuuridele. Viinamarjaistanduste paigutamine muu kasutusotstarbega maaga (nt rohumaa, põllumaa, puu- või köögiviljakasvatus) kõrvuti põhjustab sageli probleeme, mida tuleks võimalikult palju vältida.

— Mida kinnisem on viinamarjakasvatuseks kasutatav maa ja mida vähem on sel kokkupuutekohti muu kasutusotstarbega maaga (põllumaa, puuviljakasvatus, rohumaa jne), seda vähem avaldub sellega seotud kahjulikku mõju viinamarjade kasvatamisele ja veinide kvaliteedile.

See on tingitud viinamarjakasvatusvaldkonna konkreetsetest majandamisnõuetest, eriti taimekaitsest. Paljudes Moseli järskudel nõlvadel asuvates ajaloolistes viinamarjaistandustes tehakse taimekaitset helikopterilt pritsimise teel, mille puhul on – tehnilistel ja füüsikalistel põhjustel – suurem triivimisoht kui maapealse pritsimise korral. Et helikopterilt oleks parem pritsida, on kasulik seda teha piki nõlvu kulgevate pikkade sirgete ridade kaupa. Selleks peab viinamarjaistanduse ala olema ühtne.

Põllumajandustootjad ja viinamarjakasvatajad on kohustatud vältima taimekaitsevahendite levimist muudele põllukultuuridele ja mujale kui sihtaladele, sh järgides vahemaanõudeid. Seepärast ei ole võimalik viinamarjaistanduse piiri lähedal olevaid viinapuid pritsida, mistõttu muutub viinamarjade kasvatamine võimatuks. Sama kehtib viinamarjaistandustega piirneva põllu-, rohu- ja puuviljakasvatusmaa kohta. Hajali asuvad viinamarjaistandused toovad seega kõigile põllumajandustootjatele kaasa rahalisi kaotusi. Probleem on eriti ilmne kohtades, kus kasutatakse helikopterilt pritsimist, sest sel juhul tuleb suurema triivimisohu tõttu täita eriti rangeid vahemaanõudeid. Kui viinamarjaistandused sellistelt aladelt kaovad, muutuvad need alad, kus varem olid viinamarjaistandused, muudeks kui sihtaladeks, mille puhul kehtivad vahemaanõuded. Seega satuvad allesjäänud viinamarjaistandused sellise kadumise tõttu majanduslikult ebasoodsasse olukorda.

— Kui taimekaitsevahendid hoolimata nõuetekohasest kasutamisest teistsuguse kasutusotstarbega naabermaatükkidele triivivad, võib see põhjustada soovimatut kahju mujal kui sihtaladel kasvavatele taimedele ning teatavate taimekaitsevahendite jääkide olemasolu tõttu kahjustada toodete kvaliteeti ja turustatavust. Viinamarja-, põllukultuuride ja puuviljakasvatuses kasutatavad taimekaitsevahendid erinevad mõnel juhul märkimisväärselt kasutusvaldkonna, kultuurispetsiifiliste kasutuslubade ja ooteaegade poolest. Kui taimekaitsevahendid, mis hoolimata heast põllumajandustavast triivimise teel naaberkultuuridele üle kanduvad, ei ole kõnealuse põllukultuuri puhul lubatud, võib jäägikatsete käigus täpsetest analüüsimeetoditest ja madalatest jääkide piirnormidest tingituna selguda, et seal toodetud tooteid ei saa turustada. Selliseid juhtumeid esineb praktikas sageli. Kuigi sellise kahju põhjustajaid saab vastutusele võtta, on kinniste viinamarjaistanduste pidamise teel võimalik äärealasid vähendada ja seega probleeme vältida.

Üldsuse ja ökosüsteemi kaitsmine järskude nõlvade majandamise kaudu

Tänapäeval mängivad järsud nõlvad tähtsat rolli erosiooni ja äravoolu tõkestamisel. Astangutega viinamarjakasvatus ja viinamarjaistanduse müürid hoiavad ära pinnavee äravoolu mäest alla. Viinapuud ja taimkate stabiliseerivad pinnast ning säilivad tänu pidevatele hooldustöödele. Õige mullaharimine tagab mulla hea struktuuri ja vee suure pinnasesse imbumise. Kokkuvõttes võib öelda, et erosioon vähendatakse miinimumini, vett puhverdatakse suurte sadude ajal ning toitainete (peamiselt fosfaadi) uhtumist pinnavette tõkestatakse. Ilma aktiivse majandamiseta astangud ja müürid laguneksid. Pinnas võsastuks ning kaotaks viljakust ja struktuuri. Tagajärjed oleksid tugevatest vihmadest tingitud erosioon, pinnase ja toitainete ärauhtumine ning maalihked, ohtu satuksid elanikud ja liiklus ning tekiks kahju.

Paljud viinamarjakasvatusvaldkonna majandamis- ja kaitsemeetodid on võimalikud ja tulemuslikud ainult siis, kui neid kasutatakse ühendatud viinamarjaistandustes.

— Kvaliteetsete veinide kestliku tootmise tagamiseks on olulised vähese mõjuga taimekaitsestrateegiad, mis toovad kvalitatiivset, keskkonnaalast ja majanduslikku kasu.

— Laialdaselt ja juba aastaid kasutatavad meetodid, näiteks viinamarja kobarmähkuri vastaseks tõrjeks feromoonide kasutamine. See meetod toimib ainult suurtes ühendatud viinamarjaistandustes. Ainult nii on võimalik selle kahjureid segadusse ajava meetodi abil takistada kahjurputuka paljunemist väljaspool viinamarjaistandust ja tema sisenemist sellesse. Samuti saab ainult nii vältida kulukat topeltpaigaldamist servadele (piirid teiste kultuuride, kasutusotstarvete või taimestikuga). Peale selle toetatakse Rheinland-Pfalzi liidumaal arenguprogrammi EULLE (keskkonnameetmed, maaelu areng, põllumajandus ja toit) kaudu viinamarjakasvatuses biotehniliste taimekaitsevõtete kasutamist ainult vähemalt 2 ha suurustes ühtsetes viinamarjaistandustes. Kui üksikute viinamarjaistanduste põllumaaks muutmise tõttu on maatükid juba väiksemad kui 2 ha, ei anta allesjäänud viinamarjaistandustele enam feromoontõrjeks toetust ning viinamarjakasvatajad saavad majanduslikku kahju. Biotehniline taimekaitse ei ole praegu ilma rahalise toetuseta majanduslikult elujõuline. Selle tulemusena suureneb putukamürkide kasutamine, mis omakorda avaldab negatiivset mõju ökosüsteemile.

— Kinnised viinamarjaistandused on nii tehnilisest kui ka majanduslikust seisukohast vajalikud ka lindude eemale peletamiseks, et kaitsta küpseid viinamarju nende tekitatavate kahjustuste eest, sest ainult nii on võimalik tagada tõhus kaitse.

— Kinnised viinamarjaistandused aitavad samuti ära hoida ulukite tekitatavat kahju:

populatsiooni piiramine on viinamarjakasvatuse seisukohast vajalik, sest Rheinland-Pfalzi viinamarjaistandustes ulukite tekitatud kahju eest hüvitist ei maksta. Kinnised viinamarjaistandused aitavad vähendada ka Saksamaal loomakasvatust märkimisväärselt ohustava teatamiskohustusliku sigade aafrika katku puhangute riski. Metssigade tõrje on kinnistes viinamarjaistandustes suurema tõenäosusega võimalik ja vähem koormav kui piirkondades, kus kultuurid, nagu viinamarjad, põllukultuurid ja puuviljad, vahelduvad, nii et metssead leiavad varjepaiku ja toiduallikaid.

— Pidades silmas seda, et viinamarjaistandustes, eriti noorte viinapuude kasvatusaladel, on üha olulisem osa tilkkastmisel, pakuvad kinnised viinamarjaistandused suuri eeliseid vajaliku taristu (kaevud, torud jne) ehitamiseks ja käitamiseks. Need muudavad nii ühise veehankimise kui ka transpordi ja jaotusliini ühise kasutamise tõhusamaks ja vähem kulukaks.

— Viinamarjakasvatuse majandamisnõuded on teistsugused kui näiteks põllukultuuride kasvatamisel, eelkõige Moseli järskudel nõlvadel. Kui neid alasid enam viinamarjakasvatuseks ei kasutata, on oht, et need võsastuvad, sest need nõlvad ei ole mõeldud põllukultuuride kasvatamiseks ega rohumaadena kasutamiseks. Neil harimata aladel võivad hakata kasvama soovimatute kahjurite (näiteks äädikakärbes Drosophila suzukii) peremeestaimed (näiteks põldmurakad), ohustades seeläbi naabruses olevate viinamarjaistanduste viinamarjade tervist ja kvaliteeti.

Kaitstud päritolunimetust „Mosel“ ja selle mainet iseloomustavad aja jooksul tekkinud kultuurmaastik ning traditsioonilisi viinamarjaistandusi hõlmav loodusmaastik.

— Moseli oru nõlvadel asuvad juba sajandeid jõesängi ja looduslikku topograafiat järgivad üksteisega külgnevad viinamarjaistandused, mis ilmestavad maastikku ja kujundavad seeläbi veinipiirkonna iseloomu kohalike elanike, piirkonna veinitööstuse osaliste, erialaspetsialistide ja ka tarbijate jaoks.

— Üleminek traditsioonilisele põllumaale tooks kaasa muutused sajandite jooksul kujunenud maastikus ja sellest tulenevalt ka kultuurmaastikus.

— See kultuurmaastik toimib nii taustana veinireklaami jaoks kui ka turismiatraktsioonina. Seeläbi tagab see paljudele turismisektoris tegutsevatele ettevõtjatele, nagu toitlustus- ja hotelliettevõtjad, majandusliku aluse. Kui tootespetsifikaadis jäetaks piirkond määratlemata ja võimaldataks seega viinamarjaistandused põllumaaks muuta, ähvardaks paljusid traditsioonilisi viinamarjaistandusi, nagu juba eespool öeldud, soovimatu võssa kasvamine, sest need ei sobi oma väiksuse, omaduste ja sageli halva juurdepääsetavuse tõttu muuks otstarbeks peale viinamarjakasvatuse. Võssa kasvamine tooks lisaks ökoloogilistele tagajärgedele kaasa ka majanduslikud tagajärjed, sest enamik turiste peab sellist maastikku visuaalselt ebaatraktiivseks.

— Ühingu Weltkulturerbe Moseltal e.V. 2021. aastal Rheinland-Pfalzi liidumaale esitatud taotluses „Historische Weinberge der Kulturlandschaft Moseltal“ („Moseli oru kultuurmaastiku ajaloolised viinamarjaistandused“) on kesksel kohal 13 Moseli ääres asuvat ajaloolist viinamarjakasvatusmaastikku. Taotluse eesmärk on lisada need ajaloolised viinamarjakasvatusmaastikud Saksamaa esialgsesse nimekirja ja saavutada selle kaudu piirkondade tunnustamine UNESCO maailmapärandina. Selleks et neid tunnustataks UNESCO maailmapärandina, on registreeritud viinamarjaistanduste jätkuv majandamine väga oluline. Seetõttu tuleks selleks, et UNESCO hindamisprotsessi edukat läbimist mitte kahjustada, teha kõik võimalik olemasoleva kultuurmaastiku igal moel muutumatuna püsimiseks.

— Paljud veinid, mida eriväljaannetes esitletakse ja mis seetõttu kujundavad tugevalt kaitstud päritolunimetuse „Mosel“ riigisisest ja rahvusvahelist tajumist ja mainet, pärinevad sageli traditsioonilistelt järskudelt nõlvadelt (nt Wehlener Sonnenuhr, Erdener Prälat, Bernkasteler Doctor, Brauneberger Juffer, Winninger Uhlen jt). Moseli järskudel nõlvadel on tänu soodsale päikesekiirguse hulgale ja üldiselt kehvade muldadega pinnasele erilised kasvutingimused, mis tagavad veini hea kvaliteedi.

— Tänu nendele teguritele on kaitstud päritolunimetus „Mosel“ müüjate ja tarbijate jaoks seotud positiivsete emotsioonidega. Moseli veinide ostmisel ja tarbimisel võivad tarbija silme ette kerkida just kuulsate nõlvade kujutised. Mõni mõtleb ehk sealjuures puhkusele ja kaunile maastikule. See muudab kaitstud päritolunimetuse „Mosel“ eristuvaks ja ainulaadseks.

Eespool toodud põhjustest nähtub, et viinamarjaistanduste majandamine ühendatud alal toob viinamarjaistanduste omanikele ja majandajatele, samuti keskkonnale ja üldsusele kaasa palju erinevaid eeliseid. Seetõttu, võttes arvesse eespool kirjeldatud mitmesuguseid puudusi, ei tohiks juba praegu üksikult hajali asuvate viinamarjaistanduste osakaal suureneda.

3. Veiniviinamarjasordid

Kirjeldus:

Tootespetsifikaadi punktis 7 (tulevikus punktis 8) on loetletud järgmised viinamarjasordid:

Valge vein

’Arnsburger’, ’Auxerrois’, ’Bacchus’, ’Bronner’, ’Cabernet Blanc’ (ainult Saarimaa), ’Chardonnay’, ’Ehrenbreitsteiner’, ’Ehrenfelser’, ’Faberrebe’, ’Findling’, ’Gelber Muskateller’, ’Goldriesling’, ’Grauer Burgunder’, ’Grüner Veltliner’, ’Huxelrebe’, ’Johanniter’, ’Juwel’, ’Kerner’, ’Kernling’, ’Merzling’, ’Morio-Muskat’, ’Müller-Thurgau’, ’Muskat-Ottonel’, ’Optima’, ’Ortega’, ’Perle’, ’Phoenix’, ’Prinzipal’, ’Regner’, ’Reichensteiner’, ’Rieslaner’, ’Roter Elbling’, ’Roter Muskateller’, ’Roter Traminer’, ’Saphira’, ’Sauvignon Blanc’, ’Scheurebe’, ’Schönburger’, ’Solaris’, ’Weißer Burgunder’, ’Weißer Elbling’, ’Weißer Riesling’.

Punased ja roosad veinid

’Accent’, ’Acolon’, ’Blauer Frühburgunder’, ’Blauer Limberger’, ’Blauer Portugieser’, ’Blauer Spätburgunder’, ’Bolero’, ’Cabernet Cortis’, ’Cabernet Cubin’, ’Cabernet Dorio’, ’Cabernet Dorsa’, ’Cabernet Mitos’, ’Cabernet Sauvignon’, ’Dakapo’, ’Domina’, ’Dornfelder’, ’Dunkelfelder’, ’Merlot’, ’Müllerrebe’, ’Prior’, ’Regent’, ’Rondo’, ’Rubinet’, ’Saint-Laurent’, ’Syrah’.

LISAMINE:

Lisatakse järgmised sordid:

Valged veinid

’Albalonga’, ’Blauer Silvaner’, ’Calardis Blanc’, ’Felicia’, ’Freisamer’, ’Früher Malingre’, ’Früher roter Malvasier’, ’Goldmuskateller’, ’Helios’, ’Hibernal’, ’Hölder’, ’Kanzler’, ’Muscaris’, ’Nobling’, ’Orion’, ’Osteiner’, ’Rosa Chardonnay’, ’Roter Gutedel’, ’Roter Müller-Thurgau’, ’Roter Riesling’, ’Ruländer’, ’Sauvignon Cita’, ’Sauvignon Gryn’, ’Sauvignon Sary’, ’Sauvitage’, ’Septimer’, ’Siegerrebe’, ’Silcher’, ’Silvaner’, ’Sirius’, ’Souvignier Gris’, ’Staufer’, ’Trebbiano di Soave’, ’Villaris’, ’Weißer Gutedel’, ’Würzer’.

Punased ja roosad veinid

’Allegro’, ’Baron’, ’Blauburger’, ’Blauer Zweigelt’, ’Cabernet Cantor’, ’Cabernet Carbon’, ’Cabernet Carol’, ’Cabernet Franc’, ’Cabertin’, ’Calandro’, ’Deckrot’, ’Domina’, ’Färbertraube’, ’Frühburgunder’, ’Hegel’, ’Helfensteiner’, ’Heroldrebe’, ’Monarch’, ’Muskattrollinger’, ’Neronet’, ’Palas’, ’Pinotin’, ’Piroso’, ’Reberger’, ’Rosenmuskateller’, ’Rotberger’, ’Tauberschwarz’, ’Wildmuskat’.

Lisatakse viinamarjasortide sünonüümid.

Põhjendus:

Varasem viinamarjasortide loetelu ei olnud täielik. Seda laiendatakse, et loetleda siin kõik seni liigitatud viinamarjasordid ja nende sünonüümid.

4. ELi või liikmesriigi õigusaktide alusel kohaldatavad nõuded

Kirjeldus:

Tootespetsifikaadi punktis 10 on sätestatud täiendavad märgistusnõuded.

Väiksemad geograafilised üksused

LISAMINE:

Viinamarjaistanduste registris on lisaks väiksemate geograafiliste üksuste jaoks heakskiidetud alade, suurte viinamarjaistanduste ja üksikute viinamarjaistanduste ning avamaasüsteemide nimede loetelu. Selles registris näidatakse kohtade ja alade piirid katastritunnuste alusel (piirkond, avamaa, avamaasüsteem, maatükk). Seda haldab Rheinland-Pfalzi põllumajanduskoda. Saarimaal on need lisatud Saarimaa viinamarjakasvatusalade piiritlemist käsitlevasse määrusesse. Viinamarjaistanduste registri loomine ja haldamine põhineb järgmistel õiguslikel alustel:

— veiniseaduse („Weingesetz“) paragrahvi 23 lõiked 3 ja 4;

— veinimääruse („Weinverordnung“) paragrahv 29;

— liidumaa seadus paikade ja alade määramise ning viinamarjaistanduste registri kohta (viinamarjaistanduste seadus) („Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle“ („Weinlagengesetz“));

— 2. juuni 2006. aasta määrus Saarimaa viinamarjakasvatusalade piiritlemise kohta;

— veiniõiguse valdkonna pädevusi käsitleva liidumaa määruse („Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts“) paragrahvi 2 punkt 16.

Väikese geograafilise üksuse piire võib muuta üksnes veiniseaduse paragrahvis 22g sätestatud pädeva organisatsiooni nõusolekul. Veiniseaduse paragrahvi 22g kohane pädev organisatsioon peab muudatustest teavitama föderaalset põllumajandus- ja toiduametit.

Põhjendus:

Märgistamist käsitlevaid sätteid tuleks kehtivate õigusaktide kajastamiseks täiendada nii, et need hõlmaksid väiksemaid geograafilisi üksusi.

5. Kontrolliasutus

Kirjeldus:

määratud kontrolliasutuste ja nende ülesannete täiendamine.

LISAMINE:

Põllumajanduskoda abistab järelevalveülesannete täitmisel

Rheinland-Pfalzi liidumaa uuringute amet (Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz) Mainzer Straße 112 56068 Koblenz

Tel 02 61/91 49-0

Faks 02 61/91 49 19-0

E-post: poststelle@lua.rlp.de

Saarimaa puhul

Saarimaa põllumajanduskoda In der Kolling 310 66450 Bexbach

Tel 06 82 6/82 89 5-0

Faks 06 82 6/82 89 5-60

E-post: info@lwk-saarland.de

Põllumajanduskoda abistab järelevalveülesannete täitmisel

liidumaa tarbijakaitseamet (Landesamt für Verbraucherschutz) Konrad-Zuse-Straße 11 66115 Saarbrücken

Tel 06 81/99 78-0

Faks 06 81/99 78-45 49

E-post: poststelle@lav.saarland.de

Põhjendus:

Kontrolliasutustena tuleks lisada Rheinland-Pfalzi liidumaa uuringute amet (Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz) ja Saarimaa tarbijakaitseamet (Landesamt für Verbraucherschutz Saarland), sest nad täidavad selles valdkonnas järelevalveülesandeid. Saarimaal on Saarimaa põllumajanduskoja aadress muutunud.

6. Muu

Kirjeldus:

Redaktsioonilised muudatused kooskõlas ELi nõuetega.

Põhjendus:

ELi nõuetele vastamiseks tuli teha redaktsioonilisi muudatusi.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Mosel

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

8. Poolvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Valge kvaliteetvein

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ toodetel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Valged veinid on üldiselt kahvaturohelise kuni intensiivse tumekuldse värvusega. Nende aroom on tavaliselt värske ja puuviljane kuni lilleline ja vürtsikas. Enamik valgeid veine valmistatakse ühest sordist ja neis väljendub sellest tulenevalt eri viinamarjasortide eripära. Valgetel veinidel on tavaliselt õrn kuni täidlane maitse ning peen kuni tugev happestruktuur. Olenevalt veini laagerdumisviisist võib sel olla ka röstiaroom ning õrn kuni selge fenoolimaitse. Eelkõige peegelduvad Moseli erisugused kasvukohad sordi ’Riesling’ aroomis ja mineraalsuses.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2. Punane kvaliteetvein

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ toodetel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Punastel veinidel on tavaliselt olenevalt viinamarjasordist vesine punane kuni sügavsinakas või violetne värvus ning vananedes kergelt pruunikas helk. Nende aroom on üldjuhul puuviljane ning marjade ja punaste puuviljade varjundiga, samuti võib see olla vürtsikas ja mullane. Olenevalt laagerdumisviisist võib neil olla ka röstiaroom ja šokolaadiseid noote. Neil on tavaliselt õrn kuni täidlane maitse ning sametine kuni värske happestruktuur.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3. Roosa, Weißherbsti, Blanc de Noiri kvaliteetvein

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ toodetel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Roosadel ja Weißherbsti veinidel on üldjuhul kahvatu kuni jõuline helepunane värvus. Blanc de Noiri veinid on valge veini värvi. Nende aroom on tavaliselt värske ja puuviljane kuni kergelt vürtsikas ning seda iseloomustavad punaste marjade ja punaste puuviljade nüansid. Blanc de Noiri veine võivad iseloomustada ka õrnad õun- või luuviljaaroomi nüansid. Nende maitse on tavaliselt õrn kuni täidlane ning happestruktuur peen kuni tugev.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4. Rotlingi kvaliteetvein

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ toodetel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Rotlingi veinidel on üldjuhul kahvatu kuni jõuline helepunane värvus. Nende aroom on tavaliselt puuviljane, mõnikord kergelt vürtsikas, kusjuures tunda on marju, õunvilju ja tsitrusvilju. Reeglina on neil värske happestruktuuriga õrn kuni täidlane maitse.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Kvaliteediklassi Kabinett kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Kabinett)

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ toodetel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Kvaliteediklassi Kabinett kuuluvad veinid „Mosel“ on tavaliselt värsked, puuviljased, happelised ja mõõduka alkoholisisaldusega.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6. Kvaliteediklassi Spätlese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Spätlese)

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ toodetel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Kvaliteediklassi Spätlese kuuluvatel veinidel „Mosel“ on põhiliselt intensiivne, küps puuviljaaroom ja harmooniline happestruktuur.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

7. Kvaliteediklassi Auslese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Auslese)

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ toodetel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Kvaliteediklassi Auslese kuuluvatel veinidel „Mosel“ on tavaliselt kirgas värvus ja intensiivne puuviljane, kohati eksootiline aroom. Tavalised on ka kergelt meesarnased ja vürtsikad nüansid.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

8. Kvaliteediklassi Beerenauslese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Beerenauslese)

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ toodetel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Kvaliteediklassi Beerenauslese kuuluvad veinid „Mosel“ valmistatakse üleküpsenud, kuivatatud või väärishallitanud marjadest ning seetõttu on neil üldjuhul intensiivne kuldkollane kuni merevaigukollane värvus ja veidi õline konsistents. Maitse poolest on neile tavaliselt iseloomulik intensiivne magusus ja mõõdukas kuni jõuline happestruktuur. Nende aroom on tavaliselt puuviljane kuni vürtsikas ning küpsete kuni üleküpsenud puuviljade, kuivatatud puuviljade, mee ja vürtside nüanssidega.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

9. Kvaliteediklassi Eiswein kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Eiswein)

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ toodetel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Kvaliteediklassi Eiswein kuuluvad veinid „Mosel“ pressitakse looduslikult jäätunud viinamarjadest, mis tähendab, et viinamarjade koostisained on väga kontsentreeritud. Jääveine iseloomustab tavaliselt intensiivne magus maitse koos tugeva happesusega ning nende aroom on enamasti puuviljane ja väärishallitusest vähem mõjutatud kui kvaliteediklassi Beerenauslese ja Trockenbeerenauslese kuuluvatel veinidel.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

10. Kvaliteediklassi Trockenbeerenauslese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Trockenbeerenauslese)

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ toodetel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Kvaliteediklassi Trockenbeerenauslese kuuluvad veinid „Mosel“ valmistatakse üleküpsenud, kuivatatud või väärishallitanud marjadest ning neil on seetõttu üldjuhul intensiivne kuldkollane kuni merevaigukollane värvus ja veidi õline konsistents. Maitse poolest on neile tavaliselt iseloomulik intensiivne magusus ja mõõdukas kuni jõuline happestruktuur. Nende aroom on tavaliselt puuviljane kuni vürtsikas ning küpsete kuni üleküpsenud puuviljade, kuivatatud puuviljade, mee ja vürtside nüanssidega. Põhimõtteliselt eristuvad kvaliteediklassi Trockenbeerenauslese kuuluvad veinid kvaliteediklassi Beerenauslese kuuluvatest veinidest sellega, et need on aroomi poolest kontsentreeritumad ja sisaldavad rohkem väärishallitanud või rosinasarnaseid marju.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

11. Poolvahuvein, kvaliteetvahuvein

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud päritolunimetusega „Mosel“ toodetel on tänu erinevatele ilmastikust mõjutatud muldadele iseloomulikud omadused.

Poolvahuvein

Kvaliteetpoolvahuveinid on õrnalt kuni märkimisväärselt kihisevad ning puuviljased ja värsked. Olenevalt veini tüübist vastab nende aroom valgete, roosade või punaste veinide aroomile.

Kvaliteetvahuvein

Kvaliteetvahuveinid on märkimisväärselt kuni tugevalt kihisevad ning puuviljaselt värsked kuni küpsed ja pärmised. Aroomi määravad alusveini tüüp, kasutatud viinamarjasordid ja pärmisettel hoidmise aeg.

Crémant’ vahuveinid on intensiivselt kihisevad ja pehme struktuuriga. Nende aroom on enamasti puuviljaselt küps kuni pärmine ja vürtsikas ning seda mõjutavad alusveini tüüp, kasutatud viinamarjasordid ja pärmisettel hoidmise aeg.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Mosel“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Kõik tooted

Veinivalmistuse eritava

Kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

2. Kõik tooted

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

3. Kõik tooted

Viljelustavad

Kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

5.2. Maksimaalne saagikus

125 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Rheinland-Pfalzi liidumaa kaitstud päritolunimetuse piirkond hõlmab järgmiste omavalitsusüksuste viinamarjaistandusi: Alf (1599), Alken (1375), Ayl (Ayl (2740), Biebelhausen (2741)), Bausendorf (Bausendorf (2476), Olkenbach (2477)), Beilstein (1509), Bekond (2609), Bengel (2474), Bernkastel-Kues (Andel (2431), Bernkastel (2433), Kues (2432), Wehlen (2434)), Brauneberg (2429), Bremm (1516), Briedel (1601), Briedern (1510), Brodenbach (1373), Bruttig-Fankel (Bruttig (1506), Fankel (1507)), Bullay (1596), Burg (Mosel) (2460), Burgen (Landkreis Bernkastel-Wittlich) (2425), Burgen (Landkreis Mayen-Koblenz) (1371), Cochem (Cochem (1531), Cond (1533), Sehl (1532)), Detzem (2602), Dieblich (1378), Dreis (Landkreis Bernkastel-Wittlich) (2540), Ediger-Eller (Ediger (1514), Eller (1515)), Ellenz-Poltersdorf (1508), Enkirch (2459), Ensch (2605), Erden (2440), Ernst (1505), Esch (Landkreis Bernkastel-Wittlich) (2562), Fell (Fastrau (2619), Fell (2622)), Fisch (2735), Flußbach (2478), Föhren (2610), Franzenheim (2786), Graach an der Mosel (2437), Hatzenport (1370), Hetzerath (2559), Hochweiler (2787), Hupperath (2542), Igel (Igel (2788), Liersberg (2789)), Irsch (2711, 2867), Kanzem (2757), Kasel (2662), Kastel-Staadt (2713), Kenn (2614), Kesten (2427), Kinderbeuern (2475), Kinheim (2473), Kirf (Kirf (2717), Meurich (2718)), Klausen (Krames-Klausen (2563), Pohlbach (2564)), Klotten (1502), Klüsserath (2608), Kobern-Gondorf (Gondorf (1364), Kobern (1363)), Koblenz (Güls (1405), Koblenz (1401), Lay (1403), Metternich (1407), Moselweiß (1402)), Köwerich (2607), Konz (Filzen (2428), Filzen (2770), Könen (2769), Kommlingen (2773), Konz (2771), Krettnach (2774), Niedermennig (2772), Oberemmel (2775)), Korlingen (2668), Kröv (2472), Langsur (Grewenich (2793), Langsur (2790), Metzdorf (2794)), Lehmen (Lehmen (1366), Moselsürsch (1367)), Leiwen (2601), Lieser (2436), Löf (Kattenes (1368), Löf (1369)), Lösnich (2441), Longen (2616), Longuich (2615), Maring-Noviand (2435), Mehring (Lörsch (2617), Mehring (2621)), Mertesdorf (2663), Merzkirchen (2724), Mesenich (1511, 2791), Minheim (2576), Morscheid (2665), Moselkern (1558), Müden (Mosel) (1557), Mülheim (Mosel) (2430), Neef (1597), Nehren (1513), Neumagen-Dhron (Dhron (2579), Neumagen (2580)), Niederfell (1377), Nittel (Köllig (2761), Nittel (2763), Rehlingen (2762)), Oberbillig (2767), Oberfell (1376), Ockfen (2739), Ollmuth (2675), Onsdorf (2760), Osann-Monzel (Monzel (2566), Osann (2565)), Palzem (Esingen (2728), Helfant (2732), Kreuzweiler (2729), Palzem (2730), Wehr (2731)), Pellingen (2776), Piesport (Niederemmel (2578), Piesport (2577)), Platten (2536), Pluwig (2670), Pölich (2603), Pommern (1546), Pünderich (1600), Ralingen (Edingen (2804), Godendorf (2803), Ralingen (2802), Wintersdorf (2799)), Reil (2471), Riol (2618), Rivenich (2561), Riveris (2664), Saarburg (2737), Sankt Aldegund (1598), Schleich (2604), Schoden (2742), Schweich (Issel (2613), Schweich (2612)), Sehlem (2560), Senheim (1512), Serrig (2712), Sommerau (2666), Starkenburg (2458), Tawern (Fellerich (2766), Tawern (2759)), Temmels (2765), Thörnich (2606), Traben-Trarbach (Traben (2452), Trarbach (2453), Wolf (2451)), Treis-Karden (Karden (1555), Treis (1556)), Trier (Biewer (2857), Eitelsbach (2855), Filsch (2866), Kernscheid (2868), Kürenz (2864), Olewig (2863), Ruwer-Maximin (2853), Ruwer-Paulin (2854), St. Matthias (2861), Tarforst (2865), Trier (2856), Zewen (2860)), Trittenheim (2581), Ürzig (2439), Valwig (1504), Veldenz (2423), Waldrach (2661), Wasserliesch (2768), Wawern (Trier-Saarburg) (2758), Wellen (2764), Witlingen (2756), Wincheringen (Bilzingen (2723), Söst (2734), Wincheringen (2733)), Winningen (1362), Wintrich (2426), Wittlich (Lüxem (2522), Neuerburg (2524), Wittlich (2521)), Zell (Mosel) (Kaimt (1594), Merl (1595), Zell (1593)), Zeltingen-Rachtig (2438).

Saarimaa kaitstud päritolunimetuse piirkond hõlmab järgmiste omavalitsusüksuste ja omavalitsusüksuste osade viinamarjaistandusi: Perl (Hasenberg, St Quirinusberg), Oberperl, Nennig (Römerberg, Schlossberg), Sehndorf (Klosterberg, Marienberg).

Täpne määratlus on näha kaartidelt, kus on maatükkide kaupa näidatud eespool nimetatud omavalitsusüksustes asuvad viinamarjaistandused. Kaarte saab vaadata aadressil www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein.

Kvaliteetveine (Qualitätswein), predikaatveine (Prädikatswein), määratletud piirkondades toodetud vahuveine (Sekt b.A.) või määratletud piirkondades toodetud kvaliteetpoolvahuveine (Qualitätsperlwein b.A.), mis kannavad kaitstud nimetust „Mosel“, võib toota muus piirkonnas kui määratud piirkond, kus viinamarjad korjati ja mis on märgitud etiketile, tingimusel et tootmispiirkond asub samal liidumaal või naaberliidumaal.

7. Veiniviinamarjasordid

’Accent’

’Acolon’

’Albalonga’

’Allegro’

’Arnsburger’

’Auxerrois’ – ’Auxerrois Blanc’, ’Pinot Auxerrois’

’Bacchus’

’Baron’

’Blauburger’

’Blauer Frühburgunder’ – ’Frühburgunder’, ’Pinot Noir Precoce’, ’Pinot Madeleine’, ’Madeleine Noir’

’Blauer Limberger’ – ’Limberger’, ’Lemberger’, ’Blaufränkisch’

’Blauer Portugieser’ – ’Portugieser’

’Blauer Silvaner’

’Blauer Spätburgunder’ – ’Spätburgunder’, ’Pinot Nero’, ’Pinot Noir’, ’Samtrot’

’Blauer Trollinger’ – ’Trollinger’, ’Vernatsch’

’Blauer Zweigelt’ – ’Zweigelt’, ’Zweigeltrebe’, ’Rotburger’

’Bolero’

’Bronner’

’Cabernet Blanc’

’Cabernet Carbon’

’Cabernet Carol’

’Cabernet Cortis’

’Cabernet Cubin’ – ’Cubin’

’Cabernet Dorio’ – ’Dorio’

’Cabernet Dorsa’ – ’Dorsa’

’Cabernet Franc’

’Cabernet Mitos’ – ’Mitos’

’Cabernet Sauvignon’

’Cabertin’

’Calandro’

’Chardonnay’

’Chardonnay Rosé’

’Dakapo’

’Deckrot’

’Domina’

’Dornfelder’

’Dunkelfelder’

’Ehrenbreitsteiner’

’Ehrenfelser’

’Faberrebe’ – ’Faber’

’Findling’

’Freisamer’

’Früher Malingre’ – ’Malinger’

’Früher Roter Malvasier’ – ’Malvoisie’, ’Malvasier’, ’Früher Malvasier’

’Färbertraube’

’Gelber Muskateller’ – ’Muskateller’, ’Muscat Blanc’, ’Muscat’, ’Moscato’

’Goldriesling’

’Grüner Silvaner’ – ’Silvaner’, ’Sylvaner’

’Grüner Veltliner’ – ’Veltliner’

’Hegel’

’Helfensteiner’

’Helios’

’Heroldrebe’

’Hibernal’

’Huxelrebe’ – ’Huxel’

’Hölder’

’Johanniter’

’Juwel’

’Kanzler’

’Kerner’

’Kernling’

’Merlot’

’Merzling’

’Monarch’

’Morio Muskat’

’Muscaris’

’Muskat Ottonel’

’Müller Thurgau’ – ’Rivaner’

’Müllerrebe’ – ’Schwarzriesling’, ’Pinot Meunier’

’Neronet’

’Nobling’

’Optima 113’ – ’Optima’

’Orion’

’Ortega’

’Osteiner’

’Palas’

’Perle’

’Phoenix’ – ’Phönix’

’Pinotin’

’Piroso’

’Prinzipal’

’Prior’

’Reberger’

’Regent’

’Regner’

’Reichensteiner’

’Rieslaner’

’Rondo’

’Rotberger’

’Roter Elbling’ – ’Elbling Rouge’

’Roter Gutedel’ – ’Chasselas Rouge’

’Roter Muskateller’

’Roter Riesling’

’Roter Traminer’ – ’Traminer’, ’Gewürztraminer’, ’Clevner’

’Rubinet’

’Ruländer’ – ’Pinot Gris’, ’Pinot Grigio’, ’Grauburgunder’, ’Grauer Burgunder’

’Saint Laurent’ – ’St. Laurent’, ’Sankt Laurent’

’Saphira’

’Sauvignon Blanc’

’Sauvignon Cita’

’Sauvignon Gryn’

’Sauvignon Sary’

’Scheurebe’

’Schönburger’

’Septimer’

’Siegerrebe’ – ’Sieger’

’Silcher’

’Sirius’

’Solaris’

’Souvignier Gris’

’Staufer’

’Syrah’ – ’Shiraz’

’Tauberschwarz’

’Weißer Burgunder’ – ’Pinot Blanc’, ’Pinot Bianco’, ’Weißburgunder’

’Weißer Elbling’ – ’Elbling’

’Weißer Gutedel’ – ’Chasselas’, ’Chasselas Blanc’, ’Fendant Blanc’ ’Gutedel’

’Weißer Riesling’ – ’Riesling’, ’Riesling Renano’, ’Rheinriesling’, ’Klingelberger’

’Wildmuskat’

’Würzer’

8. Seos(t)e kirjeldus

Moseli viinamarjakasvatuspiirkond, mille viinamarjaistandused asuvad peamiselt Moseli jõe ning selle lisajõgede Saari ja Ruweri ääres, hõlmab mitut looduslikku piirkonda. Edelaosast kirdeosani saab eristada järgmisi piirkondi: Obermosel (Ülem-Mosel Perlist Konzini), Trierer Talweitung (Trieri org Konzist Schweichini), Mittelmosel (Kesk-Mosel Schweichist Moselkernini) ja Untere Moseltal (Alam-Mosel Moselkernist Koblenzini). Morfoloogiliselt võib Moseli jämedalt jagada kaheks osaks. Ülem-Moseli ja Trieri oru looduslikes piirkondades lookleb Mosel küllaltki pehmetel Trieri lahe mesosoikumi kivimitel (Bunteri liivakivi, karplubjakivi ja keuper). Seevastu Kesk-Moseli ja Alam-Moseli looduslikes piirkondades lookleb jõgi Reini Kiltkivimäestiku Devoni ajastu kivimitesse lõigatud kitsas sälkorus. Moseli, Saari ja Ruweri ääres asuvad viinamarjakasvatuseks kasutatavad alad umbes 65–375 meetri kõrgusel merepinnast. Viinamarjaistanduste keskmine kõrgus merepinnast on 180 meetrit. Üldiselt on viinamarjaistandused (50 %) kagu-lõuna-edelasuunalised, tervikuna on kõigi viinamarjaistanduste keskmine suund 195° (SSW). Geoloogia Moseli viinamarjakasvatuspiirkonnas on suures ülekaalus Devoni kivimid. Devoni ajastul ladestusid setted merebasseini. Ranniku lähedal olid need liivad, rannikust eemal mudad ja savid. Karbonis suruti need vahepeal juba kivistunud setted kokku mäestikuks (Reini Kiltkivimäestik). Praegu leiame piirkondades, kus leiduvad Devoni kivimid, peamiselt kvartsiitliivakive, kvartsiite ja (savi)kilta. Bunteri liivakivisse settisid praeguse Trieri lahe piirkonnas jõe- ja tuulesetted, mis on tänapäeval nähtavad liivakividena. Järgnenud ajastutel – karplubjakivi ja keuper – kogunesid Trieri lahe piirkonnas lubjarikkad meresetted. Keuperist ja lubjakivist koosnevaid kivimeid leidub ainult Ülem-Moseli piirkonnas.

Looduslikud tegurid Meteoroloogilised andmed näitavad, et kogu aasta keskmine päevane temperatuur on 9,7 °C, keskmine temperatuur kasvuperioodil on 14,1 °C. Aasta keskmine sademete hulk on 760 mm, millest 60 % langeb kasvuperioodil. Kasvuperioodil saavad viinapuud otsest päikesekiirgust 652 000 Wh/m2. Suurimad päikesekiirguse väärtused registreeritakse järskudel ja väga järskudel nõlvadel.

Inimtegurid: väiksemõõtmeline struktuur ja järsud nõlvad piiravad viinamarjaistandustes töö mehhaniseerimist. Seetõttu on viinamarjaistanduste hooldamine väga töömahukas. Intensiivsel hooldusel on stabiliseeriv mõju saagikusele. See parandab märkimisväärselt saagi kvaliteeti, pidades silmas veinide minimaalset naturaalset alkoholisisaldust, iseloomulikke aroome ja hapete tasakaalu. Veinide tüpoloogia määravad pikk kasvuperiood koos kasvupiirkonna erilise topograafia, mikrokliima tingimuste, pinnase iseloomuliku koostise ja inimeste suure tööpanusega. Inimmõju tugineb sajanditepikkusele viinamarjakasvatuse traditsioonile.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vein, kvaliteetvahuvein, poolvahuvein

Õigusraamistik:

Siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Enne kui toodete etikettidel tohib kasutada traditsioonilisi nimetusi, peavad kvaliteetveinid (Qualitätswein), predikaatveinid (Prädikatswein), määratletud piirkondades toodetud kvaliteetpoolvahuveinid (Qualitätsperlwein b.A.) ja määratletud piirkondades toodetud vahuveinid (Sekt b.A.) läbima ametliku kontrolli. Selle käigus väljastatud kontrollnumber (Prüfungsnummer või A.P.-Nr.) peab olema märgitud etiketile. See asendab partii numbrit.

Lisaks olemasolevale kaitstud veininimetusele tuleb vein ja veinitooted märgistada ühega tootespetsifikaadi punkti 5 alapunktis a nimetatud traditsioonilistest nimetustest. Tootespetsifikaadi punkti 5 alapunktis b nimetatud traditsiooniliste nimetuste kasutamine on vabatahtlik.

Viinamarjaistanduste registris on lisaks väiksemate geograafiliste üksuste jaoks heakskiidetud alade, suurte viinamarjaistanduste ja üksikute viinamarjaistanduste ning avamaasüsteemide nimede loetelu. Selles registris näidatakse kohtade ja alade piirid katastritunnuste alusel (piirkond, avamaa, avamaasüsteem, maatükk). Seda haldab Rheinland-Pfalzi põllumajanduskoda. Saarimaal on need lisatud Saarimaa viinamarjakasvatusalade piiritlemist käsitlevasse määrusesse. Viinamarjaistanduste registri loomine ja haldamine põhineb järgmistel õiguslikel alustel:

— veiniseaduse („Weingesetz“) paragrahvi 23 lõiked 3 ja 4;

— veinimääruse („Weinverordnung“) paragrahv 29;

— liidumaa seadus paikade ja alade määramise ning viinamarjaistanduste registri kohta (viinamarjaistanduste seadus) („Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle“ („Weinlagengesetz“));

— 2. juuni 2006. aasta määrus Saarimaa viinamarjakasvatusalade piiritlemise kohta;

— veiniõiguse valdkonna pädevusi käsitleva liidumaa määruse („Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts“) paragrahvi 2 punkt 16.

Väikese geograafilise üksuse piire võib muuta üksnes veiniseaduse paragrahvis 22g sätestatud pädeva organisatsiooni nõusolekul. Veiniseaduse paragrahvi 22g kohane pädev organisatsioon peab muudatustest teavitama föderaalset põllumajandus- ja toiduametit.

Link tootespetsifikaadile

www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.