[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 9.11.2007

KOM(2007) 691 lõplik

KOMISJONI TEATIS

Ühise lennunduspiirkonna arendamine Iisraeliga

1. SISSEJUHATUS

Oma teatises „Ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamine”[1] rõhutas komisjon ida- ja lõunapoolsete naaberriikidega ühise lennunduspiirkonna loomise tähtsust. Lõppeesmärk peaks olema koondada EL ning selle piiridest lõunas ja idas asuvad partnerriigid, et jagada samu turu kasutamisega seotud eeskirju. Euroopa Liidu Nõukogu toetas kõnealust eesmärki oma 27. juuni 2005. aasta järeldustes ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamise kohta, milles tervitatakse saavutatud edusamme ühise lennunduspiirkonna laiendamisel ELi naaberriikide hõlmamiseks aastaks 2010.

Euroopa lennundustööstuse edasise majandusliku arengu seisukohast on tähtis parandada ELi lennundussuhteid muude naaberriikidega, et luua ühine lennunduspiirkond. ELi lennusihtkohad naaberriikidesse moodustavad 19 % rahvusvahelisest liiklusest väljaspool ELi, jäädes tähtsuselt ainult veidi alla Põhja-Ameerika turgudele suunduvale liiklusele. EL on juba integreerinud Šveitsi, Norra ja Islandi lennundusturud ning 2006. aasta juunis kirjutasid ühendus ja selle liikmesriigid alla Euroopa ühisele lennunduslepingule (ECAA) Lääne-Balkani riikidega, millele 2006. aasta detsembris järgnes esimese Euroopa-Vahemere lennunduslepingu sõlmimine Marokoga.

Iisrael on Lähis-Idas ja Euroopa naabruspoliitika raames ELi jaoks ülitähtis partner. ELi suhteid Iisraeliga reguleeritakse Euroopa-Vahemere piirkonna partnerluse kaudu, mis kehtestati ELi-Iisraeli assotsiatsioonilepinguga ning Barcelona protsessi piirkondliku mõõtmega. Assotsiatsioonilepinguga rõhutatakse eesmärki tugevdada koostööd transpordivaldkonnas (artikkel 53), nähakse ette lepinguosaliste vaheline õigusalane koostöö, eelkõige lennuohutuse ja -julgestuse valdkonnas ning soodustatakse tehnoloogilist ja uurimisalast koostööd transpordisektoris, sealhulgas ka lennunduse alal.

Lisaks sellele kiitsid mõlemad osapooled 2004. aasta detsembris heaks ELi ja Iisraeli ühise Euroopa naabruspoliitika tegevuskava Iisraeli toetamiseks edasisel integreerumisel Euroopa majandus- ja sotsiaalstruktuuridesse. Kõnealune tegevuskava jõustus aprillis 2005. Tegevuskavas sätestatud konkreetsed prioriteedid on järgmised: tihedam koostöö tsiviillennunduse, sealhulgas lennuliikluse korraldamise valdkonnas (osalemine programmis ühtne Euroopa taevas), ohutus- ja julgestusküsimused, vastastikune tunnustav leping lennukõlblikkuse alal ning üldise lennunduslepingu sõlmimise võimalikkuse uurimine.

Iisrael on oma püüdlustes, mis on seotud ELiga toimuva tihedama koostööga, näidanud üles huvi üldist lennunduslepingut hõlmavate läbirääkimiste alustamise vastu ning sihikindlust reformida rahvusvahelise lennutranspordi raamistikku koos ELiga. Iisraeli ministeeriumidevaheline komitee loodi selleks, et uurida ELi-Iisraeli lennundussuhete tugevdamist ning 2007. aasta aprillis võttis asjaomane komitee vastu soovituse, milles Iisraeli julgustatakse viivitamata alustama ELiga läbirääkimisi üldise lennunduslepingu üle.

Seoses õigusliku raamistikuga ja tulenevalt Euroopa Kohtu 5. novembri 2005. aasta nn avatud taevast („Open Skies”) käsitlevatest otsustest, oli vaja muuta kahepoolseid lepinguid liikmesriikide ja Iisraeli vahel, kuna kõnealuste lepingute mõned sätted, eriti need, mis ei luba ühenduse lennuettevõtjatel lennata Iisraeli, kui need ei välju päritolumaalt, ei ole kooskõlas ühenduse õigusega. Komisjonile on antud nn horisontaalsed volitused läbirääkimisteks kolmandate riikidega, et teha kahepoolsetesse lepingutesse sellised vajalikud parandused. Komisjon on horisontaalseid volitusi alates 2005. aastast tõhusalt kasutanud, viies märkimisväärse hulga kahepoolseid lepinguid vastavusse ühenduse õigusega.

Euroopa Komisjon on kutsunud Iisraeli üles alustama horisontaalläbirääkimisi, mille eesmärk on lahendada õiguslikud probleemid, mille Euroopa Kohus tõstatas nn avatud taevast käsitlevate juhtumite puhul ning luua kindel alus ELi-Iisraeli lennundussuhete täiendavale arengule. Iisrael on avaldanud soovi pidada horisontaalläbirääkimisi samaaegselt üldise lennunduslepingu üle peetavate läbirääkimistega. Tuleb märkida, et samasugust lähenemisviisi kasutati edukalt Marokoga peetud lennundusalaste läbirääkimiste käigus, kui lepinguosalised parafeerisid horisontaallepingu varsti pärast üldiste lennundusalaste läbirääkimiste algust.

Käesoleva teatisega teeb komisjon ettepaneku, et nõukogu volitaks komisjoni pidama Iisraeliga läbirääkimisi ühise lennunduspiirkonna lepingu sõlmimiseks, ühendades turu avamise samaaegse õigusloomet käsitleva koostööga ja/või õigusnormide lähendamisega eelkõige sellistes prioriteetsetes valdkondades nagu lennuohutus, julgestus, keskkonnakaitse ning riigiabi- ja konkurentsieeskirjade kohaldamine, mille eesmärk on tagada võrdsed võimalused ning ausad ja võrdsed konkurentsitingimused.

2. PRAEGUNE RAAMISTIK

EL on Iisraeli suurim kaubanduspartner, kes on omakorda üks ELi suuremaid kaubanduspartnereid Euroopa-Vahemere piirkonnas ning nendevahelise kaubanduse kogusumma oli 2005. aastal ligikaudu 23 miljardit eurot. EL on Iisraeli jaoks juhtiv impordiallikas ning tähtsuselt teine ekspordisihtpunkt. Kogu kaubandus ELiga moodustas 35 % Iisraeli täielikust kaubandusmahust (välja arvatud teemantid). Euroopa-Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingu alusel on EL ja Iisrael kokku leppinud tööstustoodete kaubavahetuse liberaliseerimises.

Iisrael oli esimene Euroopa-väline riik, kes kaasati Euroopa Ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi. Iisraeli eristaatus põhineb tema kõrgetasemelisel teadus- ja uurimissuutlikkusel ning ELi ja Iisraeli vahelist teadus- ja tehnoloogiaalast koostööd hõlmavate pikaajaliste suhete tihedal võrgustikul.

EL ja Iisrael on samuti parafeerinud lepingu Iisraeli osalemise kohta Euroopa satelliidipõhises raadionavigatsiooni programmis Galileo. See väljendab selgelt Iisraeli pühendumust osaleda suuremal määral ELi programmides ja tegevuses.

Seoses koostööga transpordisektoris on ELiga toimunud edukad arutelud ühise Iisraeli-Palestiina transpordiameti loomise kohta, mis oleks abiks ühise transpordisektori loomise kavandamisel tekkivate praktiliste küsimuste lahendamisel.

Mis puutub lennundusse, siis on ELi ja Iisraeli turud tihedalt seotud. Iisraelil on kahepoolsed lennunduslepingud enamiku liikmesriikidega, mis rõhutab lennundusalaste suhete tähtsust ELi asjaomase olulise naaberriigiga. ELi turg on Iisraeli jaoks kõige olulisem, moodustades 4,54 miljonit (ehk 54 %) 8,59st miljonist rahvusvahelisest lennureisijate liikumisest Iisraeli ja sealt välja. Sarnaselt sellele on just Iisrael ELi jaoks Lähis-Idas kõige tähtsam lennundusturg ning selle kasvupotentsiaal on suur. ELi ja Iisraeli vaheline reisijate liikumiste arv kasvas vaatamata julgeolekuprobleemidele aastatel 1995–2005 keskmiselt 2,7 %. Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni prognoosi kohaselt, mis hõlmab aastaid 2005–2009 ning millega prognoositakse keskmiseks reisijate arvu kasvuks 6,6 %, on oodata reisijate arvu täiendavat kasvu Euroopa ja Lähis-Ida vahel. Praegu on Iisraelil suurimad kahepoolsed turud järgmiste riikidega: Prantsusmaa (661 000 reisijat), Ühendkuningriik (651 000), Saksamaa (626 000), Itaalia (579 000), Hispaania (364 000) ja Madalmaad (266 000).

ELi-Iisraeli turu kogumaht on ühenduse ja Iisraeli lennuettevõtjate vahel jagatud küllaltki võrdselt. See tuleneb eeldatavasti osaliselt liikmesriikide ja Iisraeli vaheliste kahepoolsete lennunduslepingute sätetest, millega üldiselt piiratakse rohkem kui ühe lennuettevõtja määramist kummaltki poolelt ning mahu jaotuse puhul võetakse arvesse mõlema lennuettevõtja nõudeid. Ilmneb, et märkimisväärne osa Iisraeli reisijate veost ELi turgude kaudu Ameerika Ühendriikidesse toimub nn kuuenda vabaduse liiklusõiguste alusel.

Iisrael on Euroopa jaoks ka kasvav turismiturg. 2004. aastal külastas Iisraeli 1,5 miljonit turisti, kellest 89 % (1,34 miljonit) saabus sinna lennutranspordi abil. See märgib 42 %-list kasvu võrreldes 2003. aastaga, kuid siiski üksnes 56 %-list kasvu võrreldes 2000. aasta tasemega. Isegi selline tagasihoidlik areng viitab märkimisväärsele kiirele kasvupotentsiaalile, mis sõltub poliitilisest olukorrast. Kuna enamik turiste saabub Iisraeli lennutransporti kasutades, on turismi kasvu tulemuseks suurenenud vajadus lennuteenuste järele. Seoses väljuvate lendudega tuleb märkida, et alates 2000. aastast on muudesse riikidesse reisivate Iisraeli päritolu reisijate arv märkimisväärselt ületanud Iisraeli suunduvate väliskülaliste arvu.

Iisraeli lennundussektor

Iisraeli lennuettevõtjate turgu valitseb El Al Israeli Airlines. El Al on ainus Iisraeli lennuettevõtja, kes teeb regulaarlende Iisraeli ja sealt väljapoole, kuigi tšarterlennuettevõtjad Arkia, Israair ja Sun d’Or pakuvad lende lühikese ja keskmise pikkusega vahemaade taga asuvatesse sihtkohtadesse. Sun d’Or kuulub täielikult lennuettevõtjale EL Al ning on tema tütarettevõtja. Iisraeli lennuettevõtjate puhul on domineerivad olnud nn punktist punkti lennuteenused.

Ühenduse lennuettevõtjate jaoks, kes tegutsevad üleilmselt ning kes on võimelised jaotama oma lende paljude mandritevaheliste sihtkohtade vahel, on Iisrael huvipakkuv kuuenda vabaduse turg ning samas ka tähendusrikas päritolu- ja sihtkohaturg. Väiksemate ja/või uuemate lennuettevõtjate (eelkõige odavlennufirmade uue klassi) jaoks pakub Iisrael võimalusi valitud punktist punkti teenusteks.

Iisraelil on kahepoolsed lennunduslepingud 21 liikmesriigiga ning samuti paljude muude rahvusvaheliste partnerriikidega. Iisrael on Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni kauaaegne liige ning on alla kirjutanud ka muudele tähtsatele mitmepoolsetele lennunduslepingutele. Iisraeli lennunduspoliitika on siiski jäänud ettevaatlikuks ja konservatiivseks ning Iisrael ei ole siiani pooldanud liikmesriikidega sõlmitud vanade lepingute liberaliseerimist lennutranspordi valdkonnas. Iisraeli valitsuse kutse alustada ühenduse tasandil lennundusalaseid läbirääkimisi on seega selge samm ELi ja Iisraeli lennundusturgude avamise uurimise suunas.

Seoses lennundusturgude piirkondlikku integratsiooniga on Iisrael siiani püüdnud kahepoolsete jõupingutustega valivalt laiendada ja tugevdada oma suhet naaberriikide ja asjaomases piirkonnas asuvate riikidega. Kõnealuse piirkonna keerulised poliitilised probleemid on selliseid jõupingutusi rängalt piiranud. ELi lähenemisviis, mis väljendub ühise lennunduspiirkonna loomises, annaks Iisraelile uued võimalused piirkondlikuks koostööks, sealhulgas regulatiivseks ühtlustamiseks kõrgete Euroopa-Vahemere ühiste standardite saavutamise kaudu.

Õiguslikus valdkonnas suhtub Iisrael Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni kehtestatud kohustustesse väga tõsiselt ning toetab aktiivselt rahvusvahelistes lennunduseeskirjades sätestatud järjepidevust ja kvaliteeti. Iisraeli lennutranspordi ohutusalane suutlikkus on kõrgetasemeline ning lennundusjulgestus ilmselt maailma kõige karmim. Tema huvi keskkonnakaitse vastu ja sellealane tegevus on väga positiivne. Iisraeli lennuettevõtjate töötajatel on hea sotsiaalne kaitse ja nende professionaalsus on kõrgetasemeline. Lennuettevõtjate litsentsimise menetlus on range. Praegu toimub aktiivne arutelu teemal, kas konkurentsieeskirjade puhul tuleks jätkata lennutransporti hõlmava erandi kohaldamist.

Iisrael kohaldab oma lennutranspordialase tegevuse ja selle reguleerimise suhtes kõrgeid standardeid, millega pannakse kindel alus lennundusalaste õigusaktide ja ELi õigustiku lähendamisele vastastikuse tunnustamise kaudu. Euroopa Lennundusohutusamet ja Iisrael on juba alla kirjutanud töökorraldusele, mis hõlmab lennukõlblikkussertifikaate.

3. SUHETE EDASINE TUGEVDAMINE OLULISE NAABERRIIGIGA

Pärast Iisraeli ministeeriumidevahelise komitee soovitusi tegi Iisraeli valitsus 2007. aasta mais komisjonile ametliku ettepaneku üldiste lennundusläbirääkimiste alustamise kohta.

Iisrael on tõepoolest hakanud rakendama liberaalsemat lähenemisviisi liikmesriikide ja Iisraeli vahelistele lennuteenustele ning võimaldab Iisraeli turule paremini ligi pääseda. Lisaks tihedamale iganädalasele lennuplaanile on Iisrael samuti nõustunud vastastikku suurendama nende ühenduse lennuettevõtjate arvu, kellel on luba lennata vastava liikmesriigi ja Iisraeli vahel. See on tõestus Iisraeli kindla pühendumuse kohta pidada ühendusega lennundusläbirääkimisi, mille tulemuseks võib olla turgude täiendav integreerimine.

4. ÜHENDUSE LÄHENEMISVIISI EELISED JA LISANDVÄÄRTUS

Tsiviillennundussektor (sealhulgas infrastruktuur, ettevõtjad ja teised tööstuses osalejad) hõlmab märkimisväärset osa Euroopa majandusest. Lennuettevõtjad üksi moodustavad ligikaudu 0,6 % ELi lisandväärtusest ning annavad töökohti rohkem kui 400 000 inimesele (0,4 % mittefinantseerivas turumajanduses töötavatest inimestest),[2] samas kui kõikjal ELis töötab kogu sektoris ligikaudu 3 miljonit inimest. Ühtse lennundusturu loomine 1990. aastate alguses on tunduvalt kaasa aidanud kõnealuse majandussektori dünaamilisemaks ja tõhusamaks muutmisele ning toonud suurt majanduslikku ja sotsiaalset kasu. Aastatel 1992–2003 kasvas ühendusesiseste lennuliinide arv rohkem kui 40 % võrra. Aastatel 1990–2002 tõusis ühenduse peamiste lennuettevõtjate tootlikkus 87 % võrra[3]. Sellest olenemata ei ole siseturu täieliku potentsiaali saavutamiseni jõudmine tõenäoline enne, kui ühendus tegutseb oma lennundussuhetes kolmandate riikidega ühtse kooskõlalise üksusena alati, kui sellised kooskõlastatud jõupingutused võivad Euroopa lennundustööstuse ja tarbijate huvides luua lisandväärtust. Lisaks sellele hindavad kolmandad riigid ELi sellealaseid kogemusi väga väärtuslikeks. Veelgi enam kehtib see Iisraeli kohta, kellega EL sooviks sisse seada erisuhted.

ELi liikmesriigid ja Iisrael on tavapäraselt pidanud läbirääkimisi piiravate kahepoolsete lennunduslepingute osas, mille puhul on turu avatus vähendatud ja lennuettevõtjate jaoks turutingimused ranged. Enamike lepingutega on kummalgi osapoolel siiani võimalik määrata üks lennuettevõtja, mis põhimõtteliselt piirab turulepääsu kahele lennuettevõtjale. Lisaks sellele peetakse paljudel juhtudel lennuettevõtja määramist ja lennuplaani tihedust käsitlevaid läbirääkimisi linnapaari tasandil, millega piiratakse turulepääsu veelgi rohkem. Praegune kahepoolsete lennunduslepingute süsteem liikmesriikide ja Iisraeli vahel moonutab liiklusmudeleid ja võib asetada mitmed ühenduse lennuettevõtjad ja mõne liikmesriigi tarbijad ebasoodsasse olukorda. Ühenduse tasandil sõlmitava lennunduslepinguga kehtestataks võrdsed võimalused kõigile ühenduse lennuettevõtjatele võimalikult kõrgel tasemel ning võimaldatakse kõigi liikmesriikide reisijatel kasutada sarnaseid tingimusi ning tihedamat liiklust ELi ja Iisraeli vahel.

ELi ja Iisraeli vahelise ühise lennunduspiirkonna abil oleks võimalik saada olulist majanduslikku kasu. Turu avanemine ja lennundusstandardite vastastikune tunnustamine oleks lennundusturgudele kasulik tänu nende geograafilisele asendile ning traditsiooniliselt lähedastele majandus- ja kaubandussidemetele ELi ja Iisraeli vahel.

Turu avanemise tulemusena muutuksid ELi ja Iisraeli reisijate reisimisvõimalused märkimisväärselt paremaks. Eeldatavasti suurendavad nii ELi ja Iisraeli vaheliste otselennuliinide arv kui ka lendude üldarv tunduvalt ELi ja Iisraeli vahelisi kaubandus- ja turismivooge. Eeldatavasti saab suur osa majanduslikust kasust osaks Euroopa lennundustööstusele ja laiemalt Euroopa majandusele. Ühine lennunduspiirkond looks uusi olulisi turuvõimalusi ELi lennuettevõtjatele, kes sooviksid alustada lende Iisraeli, kuid kellel ei ole praegu selleks vajalikke liiklusõigusi. Samuti võib see hõlbustada Iisraeli lennuettevõtjate kaasamist praegustesse ühenduse lennuettevõtjate liitudesse ning võimaldada seeläbi integreeritud toodete ja reisijatele pakutavate paremate teenuste arendamist ning suuremat tõhusust mastaabisäästu kaudu.

Loomulikult on ülimalt tähtis, et turu avamine ja integratsioon toimuksid tasakaalustatult, võttes arvesse muid tähtsaid poliitikaeesmärke ja hoides ära võimalikku ebasoodsat mõju. On väga tähtis tagada, et turu avamisega kaasneks paralleelne õigusloomet käsitlev koostöö ja/või lähendamisprotsess sellistes valdkondades nagu ohutus, julgestus, keskkonnakaitse-, riigiabi- ja konkurentsiseaduste kohaldamine, tagades seega võrdsed võimalused ning võrdväärsetel tingimustel põhineva ausa konkurentsi. Avatud turud vajavad raamistikku, mis tagab ausa konkurentsi ning kõrged lennuohutus- ja julgestusstandardid. Keskkonnaküsimustes peab leping vastama ühenduse säästva arengu põhimõtetele. On tähtis, et leping ei piiraks ELi suutlikkust kohaldada õiguslikke või majanduslikke vahendeid, et vähendada suurenenud lennuliikluse tõttu tekkinud soovimatuid kõrvaltoimeid, eelkõige seoses õhukvaliteedi ja müratasemega lennujaamade lähedal ning panusega üleilmse kliimamuutuse vastu võitlemisse.

ELi poliitilistes ja majanduslikes huvides on tagada Euroopa standarditega samaväärsete ühiste standardite rakendamine oma majandussuhetes Vahemere piirkonna partneritega (vt ka ELi-Iisraeli assotsiatsioonilepingu artikkel 47). Seda on võimalik teha üksnes üldise lepingu abil, mille üle toimuvad läbirääkimised ühenduse tasandil ning millega nähakse ette lennundusstandardite ja -menetluste vastastikune tunnustamine. Lepingu lõppeesmärk on Iisraeli lennundussektori integreerimine Euroopa Liiduga ühisesse lennunduspiirkonda ja õigusnormide ühtlustamine vastastikuse tunnustamise kaudu ELi lennundusalaste õigusaktide olulistes valdkondades.

Täieliku volituse andmine Iisraeliga peetavateks läbirääkimisteks oleks ELi naaberriikide jaoks tõendus ELi valmisoleku kohta turgude avamiseks, ELi püüdluste kohta lähendada lennuohutus- ja julgestusstandardeid ning säästva arengu edendamise kohta. ELi ja Iisraeli vahelisel lennunduslepingul võiks olla laiem majanduslik mõju ELi ja muude ELi lõunapiiril asuvate naaberriikide vahelisele lennutranspordile ning see võiks suurendada piirkondlikku koostööd.

Nagu on käesolevast teatisest ilmnenud, on Iisrael näidanud üles oma valmidust alustada integratsiooni ELi ühisesse lennunduspiirkonda. See väljendab Iisraeli suutlikkust ühtlustada oma lennundusstandardid ELi omadega vastastikuse tunnustamise kaudu ning luua sel viisil lennundusalaste suhete jaoks kindel õiguslik raamistik.

5. JÄRELDUSED

Seetõttu peab komisjon oluliseks pakkuda Iisraelile senisest tihedamat koostööd tsiviillennunduse alal. Iisraeliga sõlmitav leping looks ambitsioonika raamistiku ning hõlmaks selliseid laiemaid lennundusalaseid küsimusi nagu õigusalane koostöö lennuohutuse, julgestuse, lennuliikluse korraldamise, tehnoloogia ja teadusuuringute valdkonnas kui ka äritegevusega seotud küsimusi ja tööstuskoostööd.

Tsiviillennundussektor pakub märkimisväärseid uusi võimalusi koostöö edasiseks tugevdamiseks transpordisektoris ning toob kasu nii Iisraelile kui ka ELile. Seetõttu tuleb nüüd teha jõupingutusi lennutranspordi muutmiseks ELi ja Iisraeli vahelise koostöö üheks peamiseks valdkonnaks, millega pakutaks Iisraelile täiendavat näidet Euroopa struktuuridesse ja turgudele integreerumiseks. Kõnealune leping on tähtis samm Euroopa Liidu ja selle Vahemere-äärsete naaberriikide ühise lennunduspiirkonna loomise suunas, mis on ELi lennundusalase välispoliitika üks peamisi eesmärke ning ELi välispoliitika oluline osa.

Ühenduse tasandil sõlmitav leping vastab Iisraeli soovidele olla paremini integreeritud Euroopa lennundusstruktuuridesse ja ühendada turu avamisest saadav kasu koostööga õigusloome-, tehnika- ja tööstusvaldkonnas, et saavutada võrdsed võimalused lennuettevõtjatele ja kasu tarbijatele.

Iisraeliga sõlmitava lennutranspordilepingu oluline poliitiline ja majanduslik lisandväärtus võiks pikemas perspektiivis julgustada teisi kõnealuse piirkonna riike ja aidata kaasa piirkondlikule koostööle Lähis-Idas.

Eespool esitatut silmas pidades teeb komisjon ettepaneku Iisraeliga läbirääkimisteks ja üldise avatud lennunduslepingu sõlmimiseks ning kutsub nõukogu üles volitama komisjoni alustama läbirääkimisi sellise lepingu üle.

Komisjon teeb tihedat koostööd liikmesriikide ja kõigi asjakohaste sidusrühmadega kavandatavas nõukogu otsuses sätestatud eesmärkide edasiarendamisel ja saavutamisel.

[1] KOM(2005) 79 (lõplik), 11.3.2005.

[2] EUROSTAT „Statistics in focus”, 37/2005, ISSN 1561-4840.

3 Komisjoni teatise „Ühenduse lennundusalase välispoliitika programmi arendamine” lisa (KOM(2005) 79 (lõplik)).