Euroopa Parlamendi resolutsioon,

22. aprill 2008,

tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, VII jagu – Regioonide Komitee

EUROOPA PARLAMENT,

võttes arvesse Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta üldeelarvet [1];

võttes arvesse Euroopa ühenduste 2006. eelarveaasta lõplikke raamatupidamise aastaaruandeid – I köide (C6-0368/2007) [2];

võttes arvesse Regioonide Komitee aastaaruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2006. eelarveaastal läbi viidud siseauditite kohta;

võttes arvesse kontrollikoja aastaaruannet 2006. eelarveaasta eelarve täitmise kohta koos auditeeritud institutsioonide vastustega [3];

võttes arvesse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 tehtud kontrollikoja avaldust, mis kinnitab raamatupidamiskontode usaldatavust ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust [4];

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 10 ning artikleid 274, 275 ja 276;

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, [5] eriti selle artikleid 50, 86, 145, 146 ja 147;

võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A6-0095/2008);

1. märgib, et 2006. aastal oli Regioonide Komiteele (RK) eraldatud kulukohustuste assigneeringuid kogusummas 74391953,27 eurot (2005. aastal 69570456,32 eurot), mille kasutusmäär oli 97,94 %;

2. märgib, et pärast tekkepõhise raamatupidamise kasutuselevõttu 1. jaanuaril 2005 näitavad Regioonide Komitee finantsaruanded 2006. eelarveaasta kohta negatiivset majandustulemust (8306761 eurot) ning ühesuguseid summasid nii varade kui kohustuste puhul (101124165 eurot);

3. tunneb heameelt selle üle, et 2007. aasta detsembris kirjutasid Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) ning RK alla uuele halduskoostöölepingule ajavahemikuks 2008–2014; on veendunud, et kahe institutsiooni koostöö on Euroopa maksumaksjatele rahaliselt kasulik;

4. tunneb heameelt kahe komitee võetud selge kohustuse üle püüda ühtlustada oma sisekontrollistandardeid, toetudes parimatele tavadele, ja teisi asjakohaseid finantsmenetlusi, mis on seotud ühistalitustega;

5. märgib, et uue lepingu kohaselt jäävad kõige tähtsamad valdkonnad (infrastruktuur, IT ja telekommunikatsioonid, samuti kirjalik tõlge, k.a dokumentide tootmine) ühistalituste pädevusse, aga piiratud arv talitusi eraldatakse, näiteks sisetalitused, sotsiaal-meditsiiniline talitus, raamatukogu ja trükiettevalmistus;

6. rõhutab siiski, et see eraldamine ei tohiks mõjutada eelarvet, ning nõuab seetõttu tungivalt, et kaks komiteed teostaksid vahekokkuvõtte osana ühise analüüsi, et hinnata, kas see ressursside ümberpaigutamine on olnud mõlemale kasulik; kutsub komiteesid üles hoidma Euroopa Parlamenti kursis minikoostöölepingutega valdkondades, mida eraldamine puudutab;

7. osutab märkusele, mille Euroopa Kontrollikoda tegi oma ülalmainitud aastaaruande punktis 10.19 ning mille kohaselt leiti puudusi avalike hangete juhtimises ja kontrollimises; võtab murelikult teadmiseks pakkumiskutsete asemel läbirääkimistega menetluste suure osakaalu hangete kogukuludest; tunneb heameelt ühistalituste esitatud teabe üle, mille kohaselt on enamiku hoonetega seotud teenuste puhul, mille lepingud sõlmiti varem läbirääkimistega menetluste järel, allkirjastatud lepingud pärast pakkumismenetlust või on pakkumismenetlused käimas;

8. tunneb selles kontekstis heameelt ühistalituste raames lepingute üksuse loomise üle, mis abistab kõiki ühistalituste tegevosakondi avalike hangete valdkonnas; märgib, et uue lepingu kohaselt viidi ühistalituste kontrollitalitus üle iga komitee enda talituste juurde;

9. märgib, et vastavalt ühistalituste poolt raportööri küsimustikule antud vastustele on pärast Remorqueuri ja Van Maerlanti hoonete kasutuselevõtmist 2007. aastal nüüdseks kasutusele võetud 92 % komiteede kogu büroopinnast ning nende ruumivajadused on eelseisvateks aastateks rahuldatud;

10. märgib seoses Montoyeri sissepääsuhalli renoveerimisega, et EMSK siseaudiitor järeldas oma aruandes, et "ta ei leidnud elemente, mis tähendaksid, et renoveeritud Montoyeri halli hilinenud üleandmise eest määratud trahvide arveldamist ei oleks võimalik kaitsta"; juhib tähelepanu sellele, et nimetatud aruanne saadeti OLAFile ja see ei ole toonud kaasa ühtegi järelmeedet, millest EMSK või RK oleksid teadlikud;

11. märgib, et kontrollitalitus viidi 2006. aastal eelarve- ja rahandusüksusest üle üldisesse haldusüksusesse, et veelgi enam rõhutada ülesannete eraldatuse põhimõtet ja selle talituse sõltumatust; lisaks märgib, et RK arvates on ta 2006. aastal läbi viinud piisaval arvul järelkontrolle ning et RK on nõudnud kõigilt oma talitustelt 5 % kõigi dokumentide kontrollimist 2007. aastal; tunneb heameelt asjaolu üle, et RK on märgatavalt suurendanud oma ressursse ja suutlikkust rahanduskontrolli talituses;

12. peab väga oluliseks, et näiteks eelarvevahendite käsutajate, kontrollijate ja audiitorite läbiviidavad kontrollid oleksid piisavalt ranged; rõhutab selles kontekstis, kui tähtis on piisav arv juhuslikke kontrolle kõikides sektorites lisaks nendele vähestele strateegilistele sektoritele, kus on suurem oht;

13. osutab märkusele, mille Euroopa Kontrollikoda tegi oma ülalmainitud aastaaruande punktis 10.23, et järelkontrollimenetluse raames leidis RK haldusosakond, et ühe liikmesriigi delegatsiooni puhul hüvitati komitee liikmete sõidukulud (lennupiletid) reisibüroode käsitsi kirjutatud arvete alusel, mille summa oli keskmiselt 83 % suurem lennufirma tegelikult küsitud piletihinnast;

14. märgib, et seejärel viis RK haldusosakond läbi laiaulatusliku juurdluse nimetatud teema käsitlemiseks, mis lõpetati 2007. aasta juulis ja mille tulemused ei näita kontrollikoja arvates, et halduskuludeks makstud summad olid põhjendatud;

15. märgib rahuloluga, et RK otsustas edaspidistele hüvitistele kehtestada mitmed tingimused ning peatas kõik hüvitised, mis põhinesid eelneva korra alusel ostetud reisidokumentidel; tunneb heameelt selle üle, et RK teavitas ettevaatusabinõuna ka OLAFit järelkontrolli ja RK haldusosakonna vastuvõetud meetmete arengust;

16. märgib, et palgaülekannete siseaudit, mis viidi lõpule 2006. aastal ja mis hõlmas kõigi ülekannete põhjalikku läbivaatamist, tuvastas, et oli vajakajäämisi seoses ülesannete eraldatuse põhimõttega selles valdkonnas (algatuslikud ülesanded ja sisekontroll) ning kontrollikeskkonnale oleks tulnud riske arvestades pöörata suuremat tähelepanu; lisaks märgib, et siseaudiitori soovituste alusel võeti järelmeetmeid 2007. aasta veebruaris; nõuab tungivalt, et RK haldusosakond tagaks kõigi auditisoovituste täieliku rakendamise;

17. märgib, et pärast juurdlust tuvastas OLAF kaheksa ülekande puhul, et need ei vastanud eeskirjades sätestatud tingimustele, ning soovitas asjaomastelt ametnikelt enammakstud summa tagasi nõuda; märgib rahuloluga, et kõik tagasimaksed on 2007. aasta alguseks sooritatud; lisaks märgib, et kuue töötaja suhtes soovitas OLAF algatada distsiplinaarmenetluse ning neist viie kohta esitas toimikud Belgia ametiasutustele;

18. märgib, et pärast Belgia ametiasutuste esitatud taotlust võttis RK ametisse nimetav asutus 6. juulil 2007. aastal puutumatuse asjaomastelt ametnikelt, et ametiasutused saaksid neid küsitleda; lisaks märgib, et RK haldusosakond ei ole siiani saanud mingit teavet selle kohta, kas Belgia ametiasutused kavatsevad nende toimikutega edasi tegelda;

19. märgib rahuloluga, et RK peasekretär algatas haldusuurimise, mille viis läbi komisjoni endine asepeadirektor; juhib tähelepanu asjaolule, et kahel juhul viiest, kui toimikud esitati ametiasutustele, otsustas RK ametisse nimetav asutus algatada distsiplinaarmenetluse distsiplinaarnõukogu ees; mõistab, et vastavalt personalieeskirjadele saab nende juhtumite suhtes teha lõppotsuse alles pärast seda, kui Belgia kohus on langetanud lõpliku otsuse;

20. märgib, et ametisse nimetav asutus teeb kolme teise juhtumi suhtes distsiplinaarmenetluse algatamise kohta oma otsuse niipea, kui on saanud vajalikku teavet, mida Belgia ametiasutused kavatsevad nende toimikutega edasi teha; lisaks märgib, et kuna OLAF ei esitanud Belgia ametiasutustele veel ühe juhtumi toimikut, siis otsustas ametisse nimetav asutus kooskõlas haldusuurimise soovitustega teha asjaomasele ametnikule hoiatuse; kordab oma nõuet uurida rangelt kõiki juhtumeid, mille puhul on võimalik tõestada pettust;

21. palub Regioonide Komiteel kaaluda proportsionaalsete distsiplinaarmeetmete võtmist, kui seda nõuavad pädevates kohtutes pooleliolevate kohtuasjade tulemused;

22. märgib rahuloluga, et Regioonide Komiteel ei ole enam eriprobleeme personali värbamisega ning ta on peaaegu täitnud oma kvoodi vastavalt läbirääkimistele teiste institutsioonidega.

[1] ELT L 78, 15.3.2006.

[2] ELT C 274, 15.11.2007, lk 1.

[3] ELT C 273, 15.11.2007, lk 1.

[4] ELT C 274, 15.11.2007, lk 130.

[5] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

--------------------------------------------------