1.Sissejuhatus

Euroopa Liidu ees seisab praegu selle põlvkonna suurim väljakutse – majanduslik väljakutse, mis mõjutab samaaegselt perekondi, ettevõtjaid ja kogukondi kogu Euroopas. See on samal ajal aga ka poliitiline väljakutse, sest Euroopa Liidul tuleb näidata, et ta on oma ülesannete kõrgusel. Euroopa Liit suudab ja peab tegutsema otsustava jõuna, mis aitab Euroopa kodanikel astuda vastu tänasele kriisile.

See oli 2011. aasta septembris avaldatud pöördumise „Olukorrast liidus” sõnum. Euroopa Parlamendis peetud kõne ja selle arutelu kinnitasid laia konsensust: ELi peamine prioriteet peab olema jätkusuutliku ja suure tööhõivega majanduse taastamise edendamine. ELi unikaalset sotsiaalset mudelit saame arendada üksnes taastades majanduskasvu ja usalduse. Edu saavutamiseks vajame me aktiivset partnerlust ELi institutsioonide vahel ja riiklikul tasandil, peame toimima tõelise liiduna, kasutades selle tõelise liidu alusena ühenduse otsuste tegemise viisi. Praegune kriis on näidanud, et kui need tingimused on täidetud, suudame me leida vajaliku otsustavuse ja kohanemisvõime.

Komisjon reageerib neile tungivatele vajadustele mitmel viisil. Paljusid vahendeid on kavas kasutada juba tehtud otsuste otsustavaks rakendamiseks. Mõned nendest otsustest käsitlevad varasemast asjast pärinevaid ülesandeid, nagu ELi õiguse täieliku rakendamise tagamine kogu liidus ja ELi eelarve täitmine kas otse või koostöös liikmesriikidega, teised on seotud palju uuemate kohustustega, mis tulenevad otseselt komisjoni reaktsioonist käesolevale kriisile. Kõnealune otsuste rakendamise kava mõjutab paljudel juhtudel otseselt majanduskasvu, sest ta on suunatud viivituste kõrvaldamisele, millega liikmesriikides rakendatakse põhilisi ühtse turu toimimiseks vajalikke õiguslikke algatusi.

Hiljuti esitas komisjon radikaalselt uue tegevuskava, mis hõlmab liikmesriikide, Eriti euroalasse kuuluvate liikmesriikide eelarve- ja majanduspoliitika süvendatud järelevalvet, finantseeskirjade ja -järelevalve põhjalikku ümberkujundamist ja meetmeid tagamaks, et ELi struktuuripoliitikad annaksid vahetut kasu. Hiljuti vastu võetud majanduse juhtimise tõhustamise pakett (nn kuuene pakett) on komisjonile oluline uus ülesanne.

Kõigi nende uute strateegiate elluviimine nõuab komisjoni tööviiside põhjalikku muutmist. See nõuab vahendite ümberpaigutamist ja sügavama tööpartnerluse ülesehitamist liikmesriikidega. Komisjoni töörühma loomine Kreeka abistamiseks ELi/IMFi kava rakendamisel ning kulutamise ümbersuunamisel ja kiirendamisel ELi struktuurifondide raames on vaid üks näide komisjoni uutest ülesannetest, mis tulenevad otseselt kriisiohjest.

Koostades oma 2012. aasta tööprogrammi, on komisjon püüdnud leida tasakaalu kahe eesmärgi vahel: ühest küljest reageerida kriisi tulemusel ilmnenud uutele kiireloomulistele vajadustele ning teisest küljest jätkata struktuuriküsimuste lahendamist, mille raames poliitikakujundajad, investorid ja kodanikud ootavad, et komisjon vaataks praegusest hetkest kaugemale ja aitaks vormida Euroopa jõukat ja jätkusuutlikku tulevikku. Enamik käesolevas tööprogrammis sätestatud uutest algatustest keskenduvad nimetatud pikaajalisele perspektiivile, aidates luua või täiendada õigusraamistikku, mis on vajalik ELi mastaabi täielikuks ärakasutamiseks jätkusuutliku majanduskasvu, kõrge tööhõive ja õiglase ühiskonna ülesehitamisel ja nendest tulenevate hüvede jagamisel kogu ELis. Hulga konkurentsivõime edendamiseks mõeldud algatuste eesmärk on aidata leevendada kriisi sotsiaalset kahju ja kasutada taastumismeetmeid jätkusuutliku tuleviku tagamiseks. See põhieesmärk on püstitatud aastani 2020 ka ELi kulupoliitikas, mida komisjon rakendab esitanud uue põlvkonna programmide kaudu.

Komisjon, Euroopa Parlament ja nõukogu peavad võtma nende algatustega tegelemisel omaks paindliku lähenemisviisi. Lähikuud võivad tuua uusi kiiret lahendamist vajavaid probleeme, mida ei ole võimalik käesolevas tööprogrammis ette näha. ELi uuest majandusjuhtimisest tulenevad ulatuslikud kohustused nõuavad kõigilt kolmelt institutsioonilt palju aega ja tähelepanu ning, nagu me oleme juba näinud, tuleb uute kiirete otsuste tegemiseks mõnikord ohverdada varasem planeerimine ja läbirääkimiste tempo. Mõned lisades esitatud ettepanekud on eriti olulised ja neid tuleks pidada prioriteetseks – eelkõige ettepanekud, millel võib olla kiire mõju majanduskasvule ja töökohtade loomisele ning mis võivad anda tegeliku panuse majanduse taastumisse. Komisjon pühendab neile ettepanekutele eriti palju energiat ja tähelepanu, kuid selleks, et neil oleks soovitud mõju kohapeal ja inimeste igapäevaelus, peavad Euroopa Parlament ja nõukogu need prioriteetseks kuulutama ja menetlema neid kiirendatud korras. Kui institutsioonid suudavad ühiselt näidata, et nad saavad ühtemoodi aru sellest, kus on vaja kõige kiiremini meetmeid võtta, saadab see võimsa sõnumi ELi otsustavast tegevusest kriisiga võitlemisel ja majanduskasvu taastamisel. Võttes arvesse sündmuste kiiret muutumist, on vaja kiireloomuliste meetmete nimekirja pidevalt ajakohastada. Komisjon lisab esialgsed kiirmenetlust nõudvad ettepanekud 2012. aasta majanduskasvu analüüsile.

2.Stabiilsusel ja vastutusel rajaneva Euroopa ülesehitamine

Paaril viimasel aastal on ELi majandusmaastikku radikaalselt ümber kujundatud. Euroopa Liidu majandusstrateegia väljendub 2020. aasta strateegias. See tunnustab meie liikmesriikide vastastikust sõltuvust ja sätestab, kuidas ELi ja riiklik tasand saavad koos toimida, et saavutada kokkulepitud sihid ning suunata majandus taas kasvu ja töökohtade loomise teele, valmistades samal ajal ette jätkusuutlikku tulevikku. Kõigile liikmesriikidele on saadetud riigikohased soovitused kõige kiireloomulisemate probleemide lahendamiseks. Teine iga-aastane majanduskasvu analüüs määrab kindlaks 2012. aasta Euroopa poolaasta raamid. Finantseeskirjade ja -järelevalve laiaulatuslik reform on loonud ELi finantssüsteemile kindla aluse. Hiljuti vastu võetud majanduse juhtimise tõhustamise paketiga (nn kuuene pakett) laiendas ja tugevdas EL oma mehhanisme liikmesriikide poliitika järelevalveks. Mitme liikmesriigi järelevalvet tihendatakse majanduse kohandamise programmi raames. On töötatud välja uued vahendid, tulemaks toime enneolematu survega riikide rahandusele. Nüüd peab EL tegutsema kiiresti ja otsustavalt, et reform rakenduks varakult. Me peame näitama, et kõik institutsioonid töötavad käsikäes peamiste meetmete kiirendamiseks.

Eelmisel kuul sätestas komisjon stabiilsus- ja majanduskasvu tegevuskavas viis omavahel seotud sammu. Need kujutavad endast nii vahetut reaktsiooni Kreeka ja pangandussektori probleemidele, et taastada usaldus euroala vastu, kui ka meetmeid stabiilsust ja majanduskasvu suurendavate strateegiate võimalikult kiireks rakendamiseks. Euroopa Ülemkogu järeldustes ja euroala tippkohtumisel kiideti nimetatud ettepanekud heaks ning see saab olema lähikuudel komisjoni tööd suunav jõud.

Tegevuskava järgimiseks on järgneva 12 kuu jooksul võtta kiireid ja otsustavaid meetmeid. Selleks ajaks, kui komisjon avaldab iga-aastase majanduskasvu analüüsi 2013. aasta kohta, peaks euroala ja kogu ELi seotud majanduste vahel uue koostöö ja järelevalve taseme saavutamiseks tehtavate reformide mõju muutuma Euroopa Liidus nähtavaks. See tagab õige tasakaalu riikide rahanduse taastamise ja majanduskasvu edendamise vahel, kusjuures riiklikud meetmed ja ELi tasandil Euroopa 2020. aasta strateegia suuralgatuste elluviimiseks tehtav töö peaksid käima käsikäes, et majandus taastuks maksimaalselt.

2.1.Finantssektori reform: investeerimine usaldusse

Hästitoimiv finantssektor on majanduskasvu ja töökohtade loomise jaoks hädavajalik. Komisjon on kriisi puhkemise järel alustanud finantseeskirjade ja -järelevalve põhjalikku ümberkorraldamist. Suur enamik olulisi algatusi on juba vastu võetud või esitatud, sealhulgas tuletisinstrumente, krediidireitingu agentuure, kapitalinõudeid, usaldusväärsemaid ja läbipaistvamaid väärtpaberiturge ning turu kuritarvitamise vastast võitlust käsitlevate õigusaktide ettepanekud. Avaldatakse ka hinnang reformide kui terviku mõju kohta.

ELil peaks olema selge siht viia reform järgmisel aastal lõpule. 2012. aasta alguskuudel esitab komisjon ülejäänud õigusaktide ettepanekud, mis on suunatud investorite kaitsmisele. Ühisinvesteerimiskavasid reguleerivate eeskirjade läbivaatamise eesmärk on suurendada investorite kaitset ja tugevdada siseturgu. Investorite kaitse ja läbipaistvus on ka keerukate investeerimistoodete lepingu sõlmimise eel avaldatavat teavet ja kindlustusvahendust käsitleva algatuse peamine sisu.

2.2.Rahanduse tulevik: avaliku sektori jätkusuutliku tulu kindlustamine

Liidu keskseks panuseks liikmesriikide rahanduse taastamisse on ELi majanduskasvu kava. Ehkki maksundus kuulub esmajoones liikmesriikide pädevusse, võivad ELi meetmed siiski aidata liikmesriikidel teha ka jõupingutusi, mis tagavad Euroopa sotsiaalse mudeli rahastamise tulevikus. 2011. aastal on komisjon esitanud rea olulisi algatusi, et viia finantssektori panus riigi rahandusse taas tasakaalu (finantstehingute maks), nihutada maksukoormus ressursside kasutamisele (energiamaks) ja parandada ühtse turu toimimist (ettevõtete ühtne konsolideeritud tulumaksubaas).

2012. aastal esitab komisjon täiendavad meetmed, et tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus ja stabiilsus. Komisjon hakkab tegelema kaasaegse käibemaksusüsteemi ülesehitamisega, mis suudaks võidelda pettusega ja vähendaks VKEde ja muude piiriüleselt toimivate ettevõtjate jaoks bürokraatiat.

Liikmesriikide maksutulu ohustab maksudest kõrvalehoidmine. Maksudest kõrvalehoidmine moonutab konkurentsitingimusi ebaõiglaselt enamiku kodanike ja ettevõtjate jaoks, kes järgivad eeskirju. Pakutakse välja tugevdatud strateegia, mis on mõeldud liikmesriikide abistamiseks võitluses maksuparadiisidega, et anda ELi panus riigikassade kahjude piiramisse.