Need arutelud olid edukad ja neid kajastab nõukogu ühine seisukoht, mis võeti vastu kvalifitseeritud häälteenamusega. Komisjon leiab, et nõukogu ühine seisukoht kajastab komisjoni ettepaneku esialgseid eesmärke ja selles arvestatakse paljusid Euroopa Parlamendis tõstatatud kitsaskohti. Kuigi nõukogu ühine seisukoht erineb teatud osas komisjoni esialgsest ettepanekust, leiab komisjon, et see seisukoht esindab hoolikalt läbimõeldud kompromissi, ning komisjon on rahul, et seisukoht hõlmab kõiki komisjonis ettepanekut vastu võttes oluliseks peetud teemasid.

Komisjoni muudetud ettepanekut ei koostatud. Teatises „Communication de la Commission sur les suites données aux avis et résolutions adoptés par le Parlement eropéen lors de la session d'avril 2014“ (dokument SP (2014)471), mis saadeti Euroopa Parlamendile 7. juulil 2016, märkis komisjon, et ta võiks täielikult, osaliselt, põhimõtteliselt või ümbersõnastatuna nõustuda 136st muudatusettepanekust 50ga, sest leiti, et need muudatusettepanekud selgitaksid ja parandaksid komisjoni ettepanekut ja oleksid kooskõlas üldeesmärkidega.

Ettepanekuga tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse taimekahjustajate eest kaitsmist käsitlevad liidu õigusaktid, mille hulka kuuluvad direktiiv 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta ning veel kuus direktiivi taimetervisemeetmete ja taimekahjustajate kohta. Praegune õigusraamistik on kehtinud alates 1977. aastast ja see vajas kohandamist tihedamast kaubavahetusest ja kliimamuutustest tingitud uute probleemide tõttu. Ettepanek on osa läbivaatamispaketist, mis on seotud taimetervise, loomatervise, taimede, loomade, toidu ja söödaga seotud ametlike kontrollide ning liidu nendes poliitikavaldkondades tehtavate kulutustega.

3.2.Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud, mille komisjon heaks kiitis ja mis sisalduvad nõukogus esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt

Asjaomaste ettevõtjate teavitamine situatsioonikavadest. Euroopa Parlament esitas muudatusettepaneku 56, mille kohaselt esitavad liikmesriigid oma situatsiooniplaanid taotluse korral komisjonile ja teistele liikmesriikidele ning „teavitavad kõiki asjaomaseid ettevõtjaid“. Kõigi asjaomaste ettevõtjate teavitamine on kasulik täiendus, millega nõustus nii komisjon kui ka nõukogu, ning see on lisatud määruse teksti.

Sidusrühmade kaasamine simulatsiooniõppustesse. Euroopa Parlament esitas muudatusettepaneku 57, mille kohaselt toimuvad situatsiooniõppused seoses kõigi asjaomaste prioriteetsete taimekahjustajatega mõistliku ajavahemiku jooksul ja „nendesse kaasatakse asjaomased sidusrühmad“. Asjaomaste sidusrühmade kaasamine on kasulik täiendus, millega komisjon ja nõukogu nõustusid.

3.3.Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud, mille komisjon tagasi lükkas, kuid mis sisalduvad nõukogus esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt

Prioriteetsete taimekahjustajate 10 % künnise tühistamine. Euroopa Parlament oli seisukohal, et kõigi liidu karantiinsete taimekahjustajate suhtes 10 % suuruse ülemmäära kehtestamine on meelevaldne ja tegi seega ettepaneku see tühistada (muudatusettepanek 40). Komisjon lükkas selle muudatusettepaneku tagasi, et tagada prioriseerimispõhimõtte järgimine prioriteetsete taimekahjustajate loetelu vastuvõtmisel. Nõukogu nõustus muudatusettepanekuga ja 10 % suurune künnis jäeti määrusest välja. Komisjon nõustub selle seisukohaga kompromissi saavutamise huvides ja seetõttu, et prioriseerimispõhimõtet on võimalik järgida ka ilma konkreetse piirnormi kehtestamiseta õigusaktis.

Taimepasse käsitlev aruandlus. Euroopa Parlament esitas muudatusettepaneku, mille kohaselt peab komisjon andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru kogemusest, mis saadakse taimepassi süsteemi laiendamisest kõigi taimede, taimsete saaduste ja muude objektide vedamisele liidu territooriumil. Aruanne peab sisaldama selget ettevõtjate kulude-tulude analüüsi (muudatusettepanekud 108 ja 109). Komisjon lükkas selle muudatusettepaneku tagasi, kuna mõjuhinnangu kohaselt ei avalda kõigile istutamiseks ettenähtud taimedele taimepasside kohaldamisala laiendamine märkimisväärset mõju ettevõtjatele ega taimedega kauplemisele. Nõukogu nõustus muudatusettepanekuga. Komisjon nõustub nõukogu seisukohaga kompromissi saavutamise huvides.

Impordimeetmeid käsitlev aruandlus. Euroopa Parlament tegi ettepaneku kehtestada komisjonile kohustus esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule kulude-tulude analüüsi hõlmav aruanne liidu territooriumile importimisega seotud meetmete jõustamise ja tulemuslikkuse kohta (muudatusettepanek 98). Nõukogu nõustus muudatusettepanekuga. Ehkki komisjon lükkas esialgu Euroopa Parlamendi muudatusettepaneku tagasi, kuna pidas seda liiga koormavaks, nõustub ta kompromissi saavutamise huvides nõukogu seisukohta ülevõetud tekstiga.

3.4.Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud, millega komisjon nõustus täielikult, osaliselt või põhimõtteliselt, kuid mis nõukogus esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas ei kajastu

Komisjon nõustus osaliselt mõningate väiksemate muudatusettepanekutega, kuid neid ei lisatud konkreetselt nõukogu lõplikku seisukohta, sest läbirääkimiste käigus muutusid need ülearuseks, neid selgitati juba mujal või need sisaldusid ettepanekus kaudselt (näiteks muudatusettepanekud 43, 44, 45, 46, 51, 52 ja 53).

3.5.Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud, mille komisjon tagasi lükkas ning mis ei kajastu nõukogus esimesel lugemisel vastuvõetud seisukohas

Invasiivsete võõrliikide lisamine taimekahjustaja määratlusse. Euroopa Parlament tegi ettepaneku lisada invasiivsed võõrliigid taimekahjustaja määratlusse (muudatusettepanek 19). Komisjon lükkas muudatusettepaneku tagasi, kuna kohaldamisala sellise laiendamise tõttu tekiks kattuvus määrusega (EL) nr 1143/2014 looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta ning selleks ei piisaks taimekahjustajate hindamiseks ja juhtimiseks kättesaadavatest vahenditest. Ka nõukogu ei nõustunud kohaldamisala sellise laiendamisega, kuid nõustus lisama taimekahjustajate määratlusse teatavatel tingimustel mitteparasiitsed taimed (vt punkt 3.6).

Taimekahjustajate loetlemine rakendusakti asemel määruse lisas. Euroopa Parlament esitas muudatusettepaneku kanda kõik taimekahjustajad määruse lisadesse (näiteks muudatusettepanekud 14, 30 ja 31). Komisjon lükkas selle muudatusettepaneku tagasi. Komisjon on seisukohal, et määruse kohaldamisala oluliseks osaks on taimekahjustajate loetellu kandmise üle otsustamise kriteeriumid, mitte loetelu ise, mida saab muuta. Taimekahjustajate positsioon loeteludes muutub pidevalt ning on seotud kõnealuste taimekahjustajate vastaste meetmete ja konkreetsete kolmandate riikide / liikmesriikidega. Taimekahjustajad peaksid seetõttu olema loetletud rakendusaktides, mitte määruse lisades. Nõukogu lükkas samuti selle ettepaneku samal põhjusel tagasi.

Anda pädevatele asutustele õigus kohaldada hävitamise asemel ohjeldamismeetmeid. Euroopa Parlament pakkus oma muudatusettepanekus välja, et pädevatel asutustel peaks olema oma otsuse alusel võimalik karantiinseid taimekahjustajaid hävitamise asemel ohjeldada, kui nad on seisukohal, et hävitamine on võimatu (muudatusettepanek 47). Komisjon lükkas selle muudatusettepaneku tagasi, sest liidu territooriumi taimekaitse seisukohast on oluline, et hävitamine oleks ka edaspidi pädevate asutuste jaoks ainus võimalus. Ohjeldamine peaks olema lubatud vaid juhul, kui seda otsustatakse liidu tasandil komisjoni rakendusotsusega. Nõukogu lükkas samuti selle ettepaneku samal põhjusel tagasi.

Ettevõtjatele makstavate hüvitiste koordineerimine. Euroopa Parlament esitas muudatusettepaneku, milles märkis, et kui liikmesriigid hüvitavad ettevõtjatele selliste taimede, taimsete saaduste või muude objektide väärtuse, mis piiriülesel alal rakendatavate hävitamismeetmetega hävitatakse, peaksid nad tagama piisava hüvitamise koordineerimise asjaomaste liikmesriikide vahel, et vältida turumoonutust (muudatusettepanek 48). Komisjon lükkas selle ettepaneku tagasi, kuna see täiendus ei käsitle käesoleva ettepaneku teemat, vaid komisjoni meetmete rahalist reguleerimist, ja arvestades selle deklaratiivset olemust, on see vastuolus õigusloometehnika normidega. Nõukogu lükkas selle ettepaneku samal põhjusel tagasi.

Rangemad taimetervisliku transiitveo nõuded. Euroopa Parlament pakkus taimede, taimsete saaduste ja muude objektide läbi liidu toimuva transiitveo suhtes välja rangemad nõuded, sealhulgas ametlikult kinnitatud fütosanitaarpitseri kasutamise ja sellise veo hoolika jälgimise (muudatusettepanekud 91 ja 92). Komisjon lükkas need ettepanekud tagasi, kuna need on koormavad ja selliste kaupade võimaliku taimetervisliku riski suhtes ebaproportsionaalsed. Nõukogu lükkas selle muudatusettepaneku tagasi samal põhjusel ja ka sellepärast, et transiiti käsitlevaid norme reguleeritakse horisontaalselt uue, ametlikke kontrolle käsitleva määrusega (COM (2013) 265 final – 2013/0140 COD).

Nõuanderühmaga konsulteerimine. Euroopa Parlament esitas muudatusettepaneku, mille kohaselt peaks komisjon konsulteerima toiduahela ning looma- ja taimetervise nõuanderühmaga, mis on loodud komisjoni otsuse 2004/613/EÜ alusel, ja kõnealune nõuanderühm peaks tegema rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel kaastööd (muudatusettepanek 113). Komisjon lükkas selle muudatusettepaneku tagasi, kuna selle üle peaks otsustama komisjon, mitte ei tuleks seda ette näha seadusandliku aktiga. Komisjon konsulteerib nõuanderühmaga korrapäraselt taimetervise teemadel ja 2013. aastal loodi selleks nõuanderühma juurde alaline taimede töörühm. Nõukogu lükkas selle ettepaneku samal põhjusel tagasi.

3.6.Nõukogu esitatud uued sätted

Nõukogu esitas palju muudatusettepanekuid peaaegu kõigi ettepaneku artiklite kohta. Enamiku muudatusettepanekutega täiendatakse ettepaneku sätteid ja need ei hõlma täiesti uut või teistsugust käsitlusviisi. Järgmiste sätetega aga laiendatakse ettepaneku kohaldamisala või täiendatakse nõudeid.

Mitteparasiitsete taimede lisamine taimekahjustajate määratlusse. Ettepanekus jäeti mitteparasiitsed taimed taimekahjustajate määratlusest välja. Nõukogu lisas sätte, mille kohaselt võidakse alati, kui on tõendeid selle kohta, et mitteparasiitsed taimed (välja arvatud invasiivsed võõrliigid) kujutavad endast taimervislikku riski, millel on ränk majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju liidu territooriumile, neid mitteparasiitseid taimi käsitada taimedele või taimsetele saadustele kahjulike taimedena (taimekahjustajatena). Komisjon nõustus selle ettepanekuga kompromissi saavutamise huvides.

Ajutised kaitstavad piirkonnad. Nõukogu lisas sätte, mille kohaselt võib komisjon tunnustada ajutist kaitstavat piirkonda, millele kohaldatakse tavapäraste kaitstavate piirkondade tingimusi. Kuid ajutise piirkonna kehtestamiseks on vajalik uuring, mis hõlmab vaid ühte aastat, mitte kolme, nagu nõutakse tavapäraste kaitstavate piirkondade puhul. Ajutise kaitstava piirkonna tunnustamine kehtib kuni kolm aastat alates tunnustamisest ning lõpeb pärast seda ajavahemikku automaatselt. Komisjon nõustus selle meetmega, sest see võib aidata tagada paindlikuma käsitlusviisi kaitstavate alade kehtestamise suhtes.