SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioon (edaspidi „konventsioon“) jõustus 17. mail 2004. See kiideti heaks nõukogu 14. oktoobri 2004. aasta otsusega, mis käsitleb püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel (2006/507/EÜ), ja see jõustus Euroopa Ühenduses 14. veebruaril 2005. Konventsiooni eesmärk on kaitsta inimeste tervist ja keskkonda püsivate orgaaniliste saasteainete eest. Konventsiooniga nähakse ette ettevaatusprintsiibil põhinev raamistik püsivate orgaaniliste saasteainete tootmise, kasutamise, importimise ja eksportimise lõpetamiseks, nende ohutuks käitlemiseks ja kõrvaldamiseks ning teatavate juhuslike püsivate orgaaniliste saasteainete keskkonda sattumise lõpetamiseks või vähendamiseks.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/1021 on liidu õiguses rakendatud kohustused, mis on sätestatud konventsioonis ning 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni protokollis püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (edaspidi „protokoll“), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 259/2004/EÜ.

Konventsiooni artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et konventsiooniosaline võib esitada sekretariaadile ettepaneku kemikaali kandmiseks konventsiooni A, B ja/või C lisasse; seejärel vaatab ettepaneku artikli 8 lõigete 3 ja 4 kohaselt läbi püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee. Ettepanek peab sisaldama D lisas esitatud teavet. Püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee soovituse alusel otsustatakse konventsiooniosaliste konverentsil, kas kanda aine A (kõrvaldamine), B (piiramine) ja/või C lisasse (juhuslik tootmine). Lisade muudatuste vastuvõtmise menetlus on ette nähtud konventsiooni artikliga 22.

Kloropürifossi kasutamine taimekaitsevahendina on Euroopa Liidus keelatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 ning biotsiidi toimeainena kasutamine on keelatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 528/2012. Lisaks ei ole kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 registreeritud kloropürifossi muud kasutusviisid ning seetõttu ei ole lubatud seda muu kasutuse eesmärgil liidus toota ega turule lasta suuremas koguses kui üks tonn aastas tootja või importija kohta.

Kloropürifossi olemuslike omaduste kohta kättesaadavast teabest ja andmetest, mida hinnati konventsiooni D lisa kriteeriumide alusel, võib järeldada, et kloropürifoss on püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline. Peale selle levib kloropürifoss keskkonnas kaugele ja seda on leitud kaugemates piirkondades, näiteks Arktikas. Arvestades teavet kloropürifossi püsivuse, bioakumuleeruvuse ja toksilisuse ning keskkonnas kaugele levimise võime kohta, tehakse ettepanek, et kuna kloropürifoss vastab konventsiooni D lisas esitatud kriteeriumidele, tuleks seda käsitada püsiva orgaanilise saasteainena. Hindamise üksikasjad on kättesaadavad teaduslikus toimikus, mis lisatakse ettepanekule kanda kloropürifoss Stockholmi konventsiooni A lisasse.

Kuna kloropürifossi kasutamine toimeainena taimekaitsevahendites keelati liidus alles hiljuti, ei saa välistada, et kloropürifossi toodetakse endiselt ekspordiks. Lisaks ilmneb, et kloropürifossi toodetakse ja kasutatakse endiselt teistes riikides ning see tekitab seal heiteid. Kuna kõnealune kemikaal võib keskkonnas levida kaugele, ei ole riigi ega liidu tasandil võetavad meetmed keskkonna ja inimeste tervise kaitse kõrge taseme tagamiseks piisavad ning seetõttu on vaja võtta ulatuslikumaid rahvusvahelisi meetmeid.

Pidades silmas püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee järgmist kohtumist 2021. aasta septembris, peaks komisjon esitama Stockholmi konventsiooni sekretariaadile liidu nimel ettepaneku kanda kloropürifoss A lisasse. Enne kui konventsiooniosaliste konverentsil tehakse otsus lisasse kandmise kohta, vaadatakse ettepanek konventsiooni kriteeriumide ja menetluste kohaselt läbi.