SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

· Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed)[1] (edaspidi „algmäärus”) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit furfuraali impordi suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu vahepealse läbivaatamise menetluses.

· Üldine taust

Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis viidi läbi kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

· Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 95/95[2] kehtestati Hiinast pärit furfuraali impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning selle kohaldamist kinnitati hiljem nõukogu määrustega (EÜ) nr 2722/1999[3], (EÜ) nr 639/2005[4] ja (EL) nr 453/2011[5].

· Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega

Ei kohaldata.

2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

· Konsulteerimine huvitatud isikutega

Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.

· Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

· Mõju hindamine

Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.

Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid selles on esitatud põhjalik loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

· Kavandatud meetmete kokkuvõte

5. juulil 2011 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi „algatamisteade”) Hiinast pärit furfuraali impordi suhtes kehtiva dumpinguvastase tollimaksu vahepealse läbivaatamise algatamise kohta.

Ilma huvitatud isikute koostööta leiti läbivaatamisega seotud uurimise käigus tõendeid, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal liidu tootmisharu ei kahjustatud ning et selline seis oli püsiv. Uurimise käigus leiti samuti, et liidu huvides oleks meetmed lõpetada.

Seepärast soovitakse, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, et kehtivad meetmed lõpetada; ettepanek tuleks avaldada Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 4. juuliks 2012.

· Õiguslik alus

Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed.

· Subsidiaarsuse põhimõte

Ettepanek kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

· Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.

Asjaomase meetme vormi on kirjeldatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil.

Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga.

· Õigusakti valik

Kavandatud õigusakt: määrus.

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel:

algmäärus ei paku alternatiivseid võimalusi.

4. MÕJU EELARVELE

Kuigi see kaotaks kehtiva tollimaksu, ei avalda käesolev ettepanek mingit mõju liidu eelarvele arvestades, et kogu import toimub praegu seestöötlemise korras.

2012/0114 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit furfuraali impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete vahepealne läbivaatamine ja tunnistatakse need meetmed kehtetuks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[6] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9 ning artikli 11 lõikeid 3, 5 ja 6,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on esitanud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Kehtivad meetmed

(1) 1995. aastal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 95/95[7] Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina” või „asjaomane riik”) pärit furfuraali impordi suhtes koguselise tollimaksuna lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgsed dumpinguvastased meetmed”). Koguselise tollimaksu määraks kehtestati 352 eurot tonni kohta.

(2) Pärast vahepealset läbivaatamist, mis algatati 1997. aasta mais Hiina eksportija taotlusel, jäeti meetmed määrusega (EÜ) nr 2722/1999[8] jõusse veel neljaks aastaks.

(3) Pärast aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu 2005. aasta aprillis määrusega (EÜ) nr 639/2005[9] meetmete kehtivust veel viieks aastaks.

(4) Pärast järjekordset aegumise läbivaatamist pikendas nõukogu 2011. aasta mais määrusega (EL) nr 453/2011[10] meetmete kehtivust veel viieks aastaks. Koguselise tollimaksu määr kehtestati samal tasemel nagu esialgsetes dumpinguvastastes meetmetes ehk 352 eurot tonni kohta.

2. Vahepealse läbivaatamise algatamine

(5) Nõukogu määruse (EL) nr 453/2011 põhjenduses 84 nenditi, et nõukogu peab vajalikuks hinnata, kas tollimaksu tase on endiselt asjakohane, arvestades, et koguseline tollimaks kehtestati 1995. aastal, toetudes esialgse uurimise järeldustele ning seda ei ole kunagi muudetud. Seega kaalub komisjon vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 vahepealse läbivaatamise algatamist ex officio.

(6) Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja olles kindlaks määranud, et komisjonil on piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid vahepealse läbivaatamise algatamiseks ex officio, andis komisjon 5. juulil 2011 Euroopa Liidu Teatajas[11] avaldatud algatamisteates (edaspidi „algatamisteade”) teada, et algatatakse vahepealne läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

3. Uurimine

3.1. Uurimisperiood

(7) Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2008 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

3.2. Uurimisega seotud isikud

(8) Komisjon teatas ametlikult vahepealse läbivaatamise algatamisest liidu tootmisharule, asjaomase riigi eksportivatele tootjatele, importijatele, teadaolevalt asjaga seotud kasutajatele ning asjaomase riigi ametiasutustele.

(9) Huvitatud isikutele anti võimalus esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

3.3. Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

(10) Pidades silmas Hiina eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, peeti asjakohaseks uurida, kas läbivaatamisel tuleks kasutada väljavõttelist uuringut kooskõlas algmääruse artikliga 17. Selleks, et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks, paluti Hiina eksportivatel tootjatel endast 15 päeva jooksul pärast läbivaatamise algatamist teada anda ning esitada komisjonile algatamisteates nõutud teave. Kuna ükski eksportiv tootja ei avaldanud soovi koostööd teha, ei peetud valimi moodustamist vajalikuks.

3.4. Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

(11) Komisjon saatis kõikidele talle teadaolevatele asjaomastele isikutele küsimustikud. Ükski teine asjaomane isik endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada ei andnud.

(12) Küsimustike vastuseid ei saadud kahelt liidu tootjalt, Hiina eksportivatelt tootjatelt ega ka importijatelt ja kasutajatel. Küsimustikule vastas üks võrdlusriigi Argentina tootja.

(13) Arvestades asjaomaste isikute koostöö puudumist, ei tehtud ühtegi kontrollkäiku.

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

(14) Käesoleva läbivaatamisega seotud vaatlusalune toode on sama kui esialgses uurimises ning eespool osutatud järgnevates läbivaatamistes, st Hiinast pärit furfuraal, mis kuulub praegu CN-koodi 2932 12 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). Furfuraali tuntakse ka 2-furaldehüüdina.

(15) Furfuraal on helekollane iseloomuliku kirbe lõhnaga vedelik, mida saadakse mitmesuguste põllumajandusjäätmete töötlemisel. Furfuraalil on kaks põhilist rakendust: selektiivse lahustina nafta rafineerimisel määrdeõlide tootmiseks ning toorainena furfurüülalkoholi saamisel, mida kasutatakse valuvormide jaoks mõeldud sünteetilise vaigu valmistamisel.

2. Samasugune toode

(16) Sarnaselt eelnevatele uurimistele arvestati, et Hiinas toodetud ja ELi turule eksporditud furfuraalil, võrdlusriigis Argentinas toodetud ja siseturul müüdud furfuraalil ning ELis selle tootjate valmistatud ja müüdud furfuraalil on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning peamised kasutusvaldkonnad. Seepärast käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C. DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

1. Üldtingimused

(17) Ükski Hiina eksportija ei teinud uurimise käigus koostööd ega esitanud teavet. Seega tuli allpool toodud uurimistulemused dumpingu kohta teha kättesaadava teabe põhjal, eriti Eurostati andmete, Hiina ametliku ekspordistatistika ja võrdlusriigi Argentina äriühingu esitatud teabe põhjal.

2. Võrdlusriik

(18) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et juurde arvestada põhjendatud kasumimarginaal.

(19) Nii nagu esialgses uurimiseski, tehti algatamisteates vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a ettepanek kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigina Argentinat. Pärast algatamisteate avaldamist ei esitatud võrdlusriigi kohta ühtegi märkust.

(20) Üks furfuraali tootja Argentinas tegi uurimise käigus koostööd, vastates küsimustikule. Uurimine näitas, et Argentinas on konkurentsile rajatud furfuraali turg, millest ligikaudu 90 % moodustab kohalik toodang ja ülejäänu import kolmandatest riikidest. Toodangumaht Argentinas moodustas enam kui 70 % vaatlusaluse toote Hiina ekspordimahust ELi turule seestöötlemise eesmärgil. Argentina turgu peeti seetõttu piisavalt tüüpiliseks, et määrata selle alusel normaalväärtus Hiina jaoks.

(21) Seepärast jõuti otsusele, nagu eelnevates uurimisteski, et Argentina on sobiv võrdlusriik vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.

3. Dumpinguhinnaga import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

3.1. Normaalväärtus

(22) Normaalväärtus määrati võrdlusriigi koostööd tegevalt tootjalt saadud teabe alusel, st Argentina siseturul sõltumatute klientide makstud või makstava hinna alusel, kuna müük toimus tavapärases kaubandustegevuses.

(23) Selle tulemusel määrati normaalväärtuseks Argentina koostööd tegeva tootja kehtestatud kaalutud keskmine omamaine müügihind sõltumatutele klientidele.

(24) Kõigepealt tehti kindlaks, kas samasuguse toote kogumüük omamaisel turul sõltumatutele klientidele on tüüpiline vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, st kas kõnealuse müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi kogumahust. Koostööd teinud Argentina eksportiva tootja omamaine müük läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli piisavalt tüüpiline.

(25) Seejärel uuris komisjon, kas samasuguse toote omamaist müüki võib käsitada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügina vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4. Selleks tehti Argentina turul müüdud samasuguse toote puhul kindlaks, kui suure osa moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tulutoov omamaine müük sõltumatutele klientidele. Kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli kogu samasuguse toote müük tulutoov, arvutati normaalväärtus kõigi siseturuhindade kaalutud keskmisena.

3.2. Ekspordihind

(26) Kuna ükski Hiina eksportijatest, kes ekspordivad ELi turule, uurimises ei osalenud, määrati ekspordihinnad kindlaks lähtuvalt olemasolevast teabest. Leiti, et sobivaimaks aluseks on Eurostati andmed, mis kajastavad vaatlusaluse toote ELi turule importimist. Kuigi import toimus seestöötlemise korras (Hiina furfuraalist valmistati furfurüülalkoholi ekspordiks), ei olnud põhjust arvata, et neid andmeid ei saa pidada põhjendatud aluseks ekspordihindade kindlaksmääramiseks.

3.3. Võrdlus

(27) Et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10, võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi transpordis, laenukuludes ja kindlustuses, mis mõjutasid hindu ja nende võrreldavust.

3.4. Dumpingumarginaal

(28) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 kehtestati dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdluse alusel samal kaubandustasemel. Kõnealune võrdlus näitas 5,6 %-list dumpingumarginaali.

4. Muutunud asjaolude püsivus

(29) Lähtudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist, uuriti dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks. Kuna ükski Hiina eksportiv tootja ei teinud käesoleva uurimise käigus koostööd, siis kooskõlas algmääruse artikliga 18 tehti allpool esitatud järeldused kättesaadavale teabele toetudes.

(30) Analüüsiti järgmist: Hiina omamaist nõudlust ja tarbimist ning Hiinast ELi suunatud ekspordi arengut seestöötlemise korra kehtimise ajal.

(31) Vastavalt kättesaadavale teabele on omamaine furfuraali tarbimine Hiinas alates 2007. aastast kasvanud kiiremini (keskmine prognoositud aastane kasv ajavahemikus 2007‑2012 on ligikaudu 9 %) kui Hiina kõnealuse toote tootmisvõimsus (ligikaudu +6 %). Furfuraali tarbimise kasv Hiina siseturul on peamiselt seletatav suureneva nõudlusega tootmisahela järgmise etapi peamise toote furfurüülalkoholi järele. Furfurüülalkoholi tootmine Hiinas on alates 1999. aastast hüppeliselt suurenenud, kuna rõhku pannakse kõrgema kvaliteediga furfuraalitoodete valmistamisele ning nõudlus furaanvaikude järele valutööstuses kasvab.

(32) Lisaks on tõusnud ka omamaine nõudlus Hiina furfuraalitootjate peamise tooraine maisitõlvikute järele. Tingituna maailma rahvastiku, eriti Hiina ja India rahvastiku kasvust ja üleminekust teraviljapõhiselt toitumiselt valgupõhisele toitumisele, prognoositakse, et nõudluse kasv maisi järele kiireneb kogu maailmas. Hiina on maailmas suuruselt teine maisi tarbija. Lisaks sellele, et maisi kasutatakse üha enam tööstuses, suureneb Hiinas nõudlus maisi järele söödaks ja karjakasvatuses kasutamiseks 3–6 % aastas. Kuigi maisi tarbimine Hiinas on viimaste aastate jooksul kiiresti kasvanud, on tootmine jäänud nõudlusest väiksemaks. Eeldatakse, et maisi eksport Ameerika Ühendriikidest Hiinasse ajavahemikus 2011–2015 viiekordistub. Lisaks tuleb märkida, et Hiina furfuraali tootjatele pakuvad üha enam ja enam konkurentsi ksüloosi ja ksülitooli tootjad, kes kasutavad sama lähteainet (maisitõlvikud).

(33) Seoses Hiina ekspordiga Euroopa Liitu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul tuleb märkida, et peaaegu kogu asjaomasest riigist pärit furfuraal imporditakse ainult seestöötluse korras. Sellisel viisil hakati toimima 2000. aastal, kui ligikaudu 75 % Hiina aastasest furfuraali ekspordist liitu toimus ilma dumpinguvastast tollimaksu tasumata, eesmärgiga töödelda furfuraal furfurüülalkoholiks, et eksportida seda kolmandatesse riikidesse. Alates 2001. aastast on vabaturumajanduslik import Hiinast peaaegu täielikult lakanud.

(34) Pikaajalised muutused Hiina omamaises nõudluses furfuraali järele, pingeline nõudluse ja pakkumise vahekord Hiina maisiturul ning eelmises põhjenduses kirjeldatud Hiinast ELi toimuva impordi struktuur näivad olevat muutnud seda, millisel määral Hiina eksportivad tootjad müüvad dumpinguhinnaga. Võrreldes hindu, millega Hiina ekspordib ELi, ja vaatlusaluse toote normaalväärtust, olles kõiki andmeid nõuetekohaselt kohandanud, on näha, et dumpingmarginaal läbivaatamisega seotud uurimisperioodil on eelmise aegumise läbivaatamise uurimisega võrreldes langenud.

(35) Kokkuvõtvalt võib märkida, et eespool esitatud analüüsi kohaselt on muutused maisitõlvikute ja furfuraali Hiina omamaises nõudluses ja tarbimises ning sellest tulenevalt ka hindades püsivat laadi. Seega võib järeldada, et kui dumpinguvastased meetmed tunnistatakse kehtetuks, siis Hiina eksport liitu oluliselt ei suurene.

D. LIIDU TOOTMISHARU

(36) Liidu tootmisharu moodustavad kaks ettevõtjat: Lenzing AG (Austria) ja Tanin Sevnica kemicna industrija d.d (Sloveenia), kelle toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 100 % samasuguse toote toodangust liidus. Sellest tulenevalt moodustavad nimetatud kaks liidu tootjat liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 mõistes. Kumbki ettevõtja ei vastanud neile saadetud küsimustikele ega teinud uurimise käigus täielikku koostööd.

(37) Arvestades liidu tootmisharu koostöö puudumist, põhinevad liidu turu olukorra ja liidu tootmisharule Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju uurimiseks vajalikud andmed kättesaadaval teabel, sealhulgas hiljutise ajavahemikku 1. jaanuarist 2007 kuni 31. märtsini 2010 hõlmava aegumise läbivaatamise käigus kogutud teabe ekstrapoleerimisel saadud andmetel. Viited allpool toodud tabelites esitatud andmete allikatele kehtivad seega ajavahemiku 2007–2009 kohta, kui ei ole märgitud teisiti. Hispaania tootja Nutrafur, kes 1994. aastal esitas Furfural Espanol S.A nime all esialgse kaebuse, lõpetas tootmise 2008. aasta oktoobris. Nutrafuri 2008. aasta tootmisnäitajad arvati liidu turu tarbimisnäitajate hulka. Konfidentsiaalsuse huvides esitatakse andmed liidu tootmisharu tegevuse kohta ainult indekseeritud kujul.

E. OLUKORD LIIDU TURUL

1. Tarbimine liidu turul

(38) Furfuraali tarbimine liidus 2008. ja 2009. aastal määrati kindlaks, lähtudes liidu tootmisharu kontrollitud müügimahtudest liidu turul (sh Nutrafuri müük kuni 2008. aasta oktoobrini, kui ettevõte veel furfuraali tootis), millele lisati seestöötlemise korra kohane Hiinast pärit import ja vabasse ringlusse lastud muudest kolmandatest riikidest pärit import, toetudes viimase aegumise läbivaatamise uurimise ajal importijalt International Furan Chemicals BV (edaspidi „IFC”) saadud kontrollitud andmetele ja Eurostati andmetele. Kuna konfidentsiaalsuse huvides ei avalikusta Eurostat täielikke andmeid, kasutati Eurostati andmeid vaid muudest kolmandatest riikidest pärit impordi kindlaksmääramiseks, v.a Hiina ja Dominikaani Vabariik, sest kõnealustest riikidest impordib furfuraali ainult IFC.

(39) Liidu tootmisharu ja furfuraali ainsa importija koostöö puudumise ning suure hulga tavaliselt Eurostatist kättesaadavate andmete konfidentsiaalsuse tõttu kasutati 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta kättesaadavaid andmeid. Kuna vastupidised tõendid puudusid, ei olnud alust arvata, et liidu tarbimises on alates 2009. aastast toimunud märkimisväärseid muutusi, ja seda käsitleti 2010. aasta ning läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajaga samal tasemel olevana.

(40) Nende andmete kohaselt vähenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil 17 %, s.o 45 738 tonnilt 2008. aastal 38 000 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul.

Tabel 1. Liidu tarbimine

Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tonnides || 45 738 || 38 175 || 38 000 || 38 000

Indeks (2008=100) || 100 || 83 || 83 || 83

Muutus võrreldes eelmise aastaga || || –17 || 0 || 0

Allikas: liidu tootmisharule ning IFC-le saadetud küsimustiku kontrollitud vastused, Eurostati statistika.

2. Import Hiinast

2.1. Maht, turuosa ja hinnad

(41) Vastavalt Hiina ekspordistatistikale imporditi Hiinast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal seestöötlemise korras. Seestöötlemise korras Hiinast imporditud toodangu maht suurenes 10 002 tonnilt 2008. aastal 13 975 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, st 40 %. Vaatlusalusel perioodil suurenes seestöötlemise korra kohase impordi Hiina turuosa 22 %-lt 37 %-le, seega 15 protsendipunkti võrra.

(42) Seestöötlemise korras imporditud toodangu hind tõusis 1 014 eurolt tonni kohta 2008. aastal kuni 1 488 euroni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, seega 47 %. Märgitakse, et Hiinast imporditud toodangu hind läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal tõusis kiiresti, kerkides kõrgpunktini, mis oli üle 1 700 euro tonni kohta.

Tabel 2. Import Hiinast

Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tonnides || 10 002 || 5 159 || 8 375 || 13 975

Indeks (2008=100) || 100 || 52 || 84 || 140

Muutus võrreldes eelmise aastaga || || –48 || 32 || 56

Turuosa || 22 % || 14 % || 22 % || 37 %

Hind, eurot/tonn || 1 014 || 690 || 1 362 || 1 488

Indeks (2008=100) || 100 || 68 || 134 || 147

Allikas: IFC-le saadetud küsimustiku kontrollitud vastused, Hiina ekspordistatistika.

3. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja hinnad

(43) Tuleb märkida, et samamoodi nagu esialgses uurimises moodustavad Dominikaani Vabariigist pärit impordi ainult saadetised emaettevõtjalt Euroopa tütarettevõtjale furfurüülalkoholi tootmiseks. Seega on hinnad nendes tehingutes seotud ettevõtete vahelised siirdehinnad, mis ei tarvitse kajastada tegelikke turuhindu. Arvestades asjaomase importija koostöö puudumist ja Eurostati andmete konfidentsiaalsust, eeldatakse, et import Dominikaani Vabariigist ja selle impordi hinnad jäid 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal samaks.

Tabel 3. Import Dominikaani Vabariigist Euroopa Liitu

Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tonnides || 27 662 || 24 996 || 25 000 || 25 000

Indeks (2008=100) || 100 || 90 || 90 || 90

Muutus võrreldes eelmise aastaga || || –10 || 0 || 0

Turuosa || 60 % || 65 % || 66 % || 66 %

Hind, eurot/tonn || 982 || 582 || 582 || 582

Indeks (2008=100) || 100 || 59 || 59 || 59

(44) Eurostati andmetel muutusid furfuraali impordimahud liidu turule muudest riikidest (v.a Hiina) ja impordi keskmised hinnad järgmiselt.

Tabel 4. Import liitu muudest kolmandatest riikidest

Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tonnides || 1 583 || 1 226 || 138 || 162

Indeks (2008=100) || 100 || 77 || 9 || 10

Muutus võrreldes eelmise aastaga || || –23 || –69 || 2

Turuosa || 3 % || 3 % || 1 % || 1 %

Hind, eurot/tonn || 997 || 632 || 1 473 || 1 685

Indeks (2008=100) || 100 || 63 || 148 || 169

4. EList muudesse kolmandatesse riikidesse suunatud impordi maht ja hinnad

(45) Vaatlusalusel perioodil oli kättesaadavad vaid andmed 2008. ja 2009. aasta kohta. Selle hindamiseks, kuidas andmed muutusid 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul, puudus usaldusväärne statistiline teave. Liidu tootmisharu koostöö puudumise tõttu kasutati kättesaadavat teavet ja eeldati, et eksport Euroopa Liidust jätkub samas mahus kui 2009. aastal ning selle hinnad tõusevad vastavalt ELi turul toimunud hinnatõusule.

Tabel 5. Liidu tootmisharu eksport muudesse kolmandatesse riikidesse (maht ja hinnad)

Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Mahuindeks (2008=100) || 100 || 155 || 155 || 155

Muutus võrreldes eelmise aastaga || || 55 || 0 || 0

Hinnaindeks (2008=100) || 100 || 77 || 134 || 147

Muutus võrreldes eelmise aastaga || || –23 || 57 || 13

5. Liidu tootmisharu majanduslik olukord

(46) Liidu tootmisharu, st kahe äriühingu Lenzigi ja Tanini majanduslikku olukorda analüüsitakse allpool, kasutades aegumise läbivaatamise ajal kogutud andmeid ja lisaks käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jaoks kättesaadavaid andmeid.

5.1. Tootmine

(47) Liidu tootmisharu samasuguse toote kogutoodang kasvas kuni 2009. aastani 5 %. Muude andmete puudumise tõttu eeldati, et 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäi tootmine samale tasemele.

Tabel 6. Liidu toodang

Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks (2008=100) || 100 || 105 || 105 || 105

Muutus võrreldes eelmise aastaga || || 5 || 0 || 0

Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

5.2. Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

(48) Liidu tootmisharu tootmisvõimsus püsis 2008. ja 2009. aastal samal tasemel. Arvestades liidu tootmisharu koostöö puudumist eeldati, et 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäid tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine samaks.

Tabel 7. Liidu tootmisvõimsus

Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks (2008=100) || 100 || 100 || 100 || 100

Tootmisvõimsuse rakendusaste || 92 % || 96 % || 96 % || 96 %

Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

5.3. Varude tase

(49) Arvestades liidu tootmisharu koostöö puudumist, eeldati, et varude tase oli sama kui 2009. aasta lõpus.

Tabel 8. Varud

Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks (2008=100) || 100 || 56 || 56 || 56

Muutus võrreldes eelmise aastaga || || –44 || 0 || 0

Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

5.4. Müügimaht ja turuosa

(50) Liidu tootmisharu müügi maht sõltumatutele tarbijatele liidu turul suurenes 2008. aastast 2009. aastani 12 %. Liidu tootmisharu andmete puudumise tõttu eeldati, et 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil müügimaht ei suurenenud.

Tabel 9. Müügimaht ja ELi turuosa

Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks (2008=100) || 100 || 112 || 112 || 112

Turuosa vahemik || 10–20 % || 14–24 % || 14–24 % || 14–24 %

Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

5.5. Keskmised müügihinnad

(51) Vaatlusalusel perioodil suurenesid liidu tootmisharu kehtestatud keskmised müügihinnad liidu turul märkimisväärselt, 36 %. Selle põhjustas suur hinnatõus 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

Tabel 10. Keskmine müügihind ELis

Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks (2008=100) || 100 || 89 || 108 || 136

Muutus võrreldes eelmise aastaga || || –11 || 19 || 28

Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused ja komisjonile kättesaadavaks tehtud andmed.

5.6. Keskmine tootmiskulu

(52) Kuna liidu tootmisharu ei teinud kättesaadavaks andmeid tootmiskulu kohta 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, siis suurendati eelneva aegumise läbivaatamise ajal kogutud andmeid 6 %, et võtta arvesse inflatsiooni kõnealusel ajavahemikul.

Tabel 11. Keskmine tootmiskulu

Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Indeks (2008=100) || 100 || 100 || 102 || 106

Muutus võrreldes eelmise aastaga || || 0 || 2 || 4

Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

5.7. Kasumlikkus ja rahavoog

(53) Liidu tootmisharu kasumi arvutamine eespool toodud hindade ja kulude põhjal näitas kasumi olulist suurenemist vaatlusalusel perioodil, kuna hinnad ELi turul tõusid ja puudusid tõendid, et tootmiskulud oleks suurenenud rohkem kui seda tingis inflatsioon. Muude andmete puudumise tõttu leiti, et rahavoog muutus kasumlikkusega sama suundumuse kohaselt.

Tabel 12. Kasumlikkus ja rahavoog

Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tulususe indeks (2008 = 100) || 100 || 96 || 153 || 297

Muutus võrreldes eelmise aastaga || || –4 || 57 || 144

Rahavoo indeks (2008=100) || 100 || 34 || 69 || 69

Muutus võrreldes eelmise aastaga || || +66 || 36 || 0

Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

5.8. Investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

(54) Liidu tootmisharu andmete puudumise tõttu ja võttes arvesse hinnatõusu 2010. aastal ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eeldati, et investeeringud saavutasid sama taseme kui 2007. aastal. Eeldati, et investeeringutasuvus järgis sama põhisuundumust kui kasumlikkus (tabel 12).

(55) Tabel 13. Investeeringud ja investeeringutasuvus

Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Investeeringute indeks (2008=100) || 100 || 3 || 163 || 163

Muutus võrreldes eelmise aastaga || || –97 || 160 || 0

Investeeringute tasuvuse indeks (2008 = 100) || 100 || –4 || 100 || 200

Muutus võrreldes eelmise aastaga || || –104 || 96 || 100

Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused.

5.9. Tööhõive ja tootlikkus

(56) Arvestades liidu tootmisharu andmete puudumist 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta, leiti, et tööhõive ja tootlikkus vaatlusalusel perioodil ei muutunud.

Tabel 14. Tööhõive ja tootlikkus

Aasta || 2008 || 2009 || 2010 || Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tööhõive indeks || 100 || 100 || 100 || 100

Tootlikkuse indeks (tonni/töötaja) || 100 || 100 || 100 || 100

Tööjõukulu indeks || 100 || 100 || 100 || 100

Allikas: liidu tootjatele saadetud küsimustiku kontrollitud vastused

5.10. Dumpingumarginaali suurusjärk

(57) Hoolimata Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumisest, analüüsiti Eurostati andmeid impordi mahu ja väärtuse kohta ning hinnati turuosa suurust. Märkimisväärne hinnatõus 2010. ja 2011. aastal on alates aegumise läbivaatamise uurimisperioodist Hiinast pärit ekspordi dumpingumarginaali tunduvalt vähendanud.

5.11. Taastumine dumpinguhinnaga impordi mõjudest

(58) Enamiku eespool esitatud näitajate positiivne areng näitab seda, et vaatlusalusel perioodil on liidu tootmisharu finantsseisund täielikult taastunud Hiinast pärit märkimisväärse dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, mis tuvastati eelmistes uurimistes.

6. Järeldus liidu tootmisharu majandusliku olukorra kohta

(59) Hiina suhtes kehtestatud meetmetel oli positiivne mõju liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale, sest enamik kahjunäitajaid arenes positiivses suunas: 2008. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel suurenesid toodang, müügimaht ja müügiväärtus. Arvestades hindade märkimisväärset tõusu ELi turul, teenib liidu tootmisharu praegu kasumit, mis ületab tunduvalt sihtkasumit, s.o esialgse uurimise käigus kindlaks määratud 5 %-line kasumimäär, mis on vajalik liidu tootmisharu arenguks.

(60) Arvestades märkimisväärset hinnatõusu liidu turul läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal, ilma et sellega oleks kaasnenud sarnane kasv kuludes, järeldati, et liidu tootmisharule ei tekitatud olulist kahju artikli 3 lõike 5 tähenduses.

7. Järeldus muutunud asjaolude püsivuse kohta

(61) Tähelepanu on pööratud sellele, kas hinnatõus ELi turul on püsiv muutus eelmise aegumise läbivaatamise uurimise käigus kindlaks tehtud asjaoludes. Kättesaadavad andmed näitavad, et hinnad liidu turul taastuvad jõudsalt, saavutades 2008. aasta taseme ning seejärel ületades need summad, samas kui aegumise läbivaatamise uurimise seisuga hinnad langesid. Lisaks ei leitud erinevalt aegumise läbivaatamisest mingeid tõendeid hindade allalöömise kohta. Aegumise läbivaatamise seisuga oli kasumlikkus langustrendis, kuid uurimisjärgsed andmed näitavad, et kasumlikkus taastub jõudsalt, saavutades 2008. aasta taseme ja seda seejärel ületades.

(62) Samas analüüsiti ka seda, kas alates aegumise läbivaatamise uurimisperioodist toimunud hinnamuutuse põhjuseks võib olla märkimisväärselt kehv saagikoristushooaeg Hiinas, sest furfuraali toodetakse seal põllumajandusjäätmetest. Ent kuna hinnad ei ole alates saagikoristushooajast 2010. aasta lõpus märkimisväärselt langenud, siis jäeti see oletus kõrvale. Selgus, et Hiinast pärit impordi hinnatõusu põhjustas pikaajaline kasv omamaises nõudluses furfuraali järele ning tooraine hinna tõus asjaomases riigis. Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu ei olnud võimalik seda oletust kontrollida, kuid komisjon ei saanud mingeid tõendeid vastupidise kohta.

(63) Arvestades komisjonile kättesaadavaid andmeid, millele viidati eespool, ja teabe puudumist, mis näitaks, et eespool käsitletud hinnatõus on ajutine, järeldati, et see muutus on püsiv.

F. DUMPINGUVASTASE MENETLUSE LÕPETAMINE JA KEHTIVATE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KEHTETUKS TUNNISTAMINE

(64) Eespool esitatud asjaolusid silmas pidades leitakse, et käesolev dumpinguvastane läbivaatamine tuleks lõpetada ja kehtivad dumpinguvastased meetmed tuleks tunnistada kehtetuks.

(65) Kõikidele asjaomastele isikutele anti teada tähtsamatest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada olemasolevate meetmete lõpetamist. Lisaks sellele anti neile pärast nimetatud asjaoludest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Ühtegi märkust ei esitatud.

(66) Eelnevast järeldub, et käesolev dumpinguvastane läbivaatamine tuleks lõpetada ja määrusega (EL) nr 453/2011 Hiina Rahvavabariigist pärit furfuraali impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed tuleks lõpetada ning kehtiv tollimaks kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi 2932 12 00 alla kuuluva 2-furaldehüüdi (tuntud ka furfuraalina) impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste tollimaksude vahepealne läbivaatamine.

Artikkel 2

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 453/2011.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub päev pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

[2] EÜT L 15, 21.1.1995, lk 11.

[3] EÜT L 328, 22.12.1999, lk 1.

[4] ELT L 107, 28.4.2005, lk 1.

[5] ELT L 123, 12.5.2011, lk 1.

[6] ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

[7] EÜT L 15, 21.1.1995, lk 11.

[8] EÜT L 328, 22.12.1999, lk 1.

[9] ELT L 107, 28.4.2005, lk 1.

[10] ELT L 123, 12.5.2011, lk 1.

[11] ELT C 196, 5.7.2011, lk 9.