[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 25.1.2008

KOM(2008) 9 lõplik

2008/0018 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV

mänguasjade ohutuse kohta

(komisjoni esitatud) {SEC(2008)38}{SEC(2008)39}

SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

Üldine taust

3. mai 1988. aasta direktiivi 88/378/EMÜ (mänguasjade ohutust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta)[1]) (mänguasjade ohutuse direktiiv) läbivaatamisest teatati komisjoni teatises nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Ühenduse õigustiku ajakohastamine ja lihtsustamine”[2]

Direktiiv 88/378/EMÜ võeti vastu seoses siseturu rajamisega. Eri liikmesriikide erinevad ohutusnõuded olid saanud takistuseks kaubandusele ja turule. Samas tuli tunnistada, et eri liikmesriikides kehtestatud erinevad ohutusnõuded ei tarvitsenud sugugi pakkuda Euroopa Liidu tarbijatele, eriti lastele tõhusat kaitset mänguasjadest tingitud ohtude eest. Direktiiv oli esimene Euroopa Ühenduse direktiiv, mis lähtus 1985. aastal kasutusele võetud nn uue lähenemisviisi meetodist laiatarbekaupade suhtes. Uue lähenemisviisi põhimõte seisneb selles, et õigusaktis sätestatakse olulised ohutusnõuded ning sellistele nõuetele vastavate toodete tehnilised spetsifikatsioonid sätestatakse ühtlustatud standardites. Pärast 1988. aastat on direktiivi muudetud vaid üks kord ja seda seoses CE-märgisega[3].

Kuigi mänguasjade ohutuse direktiiv on üldiselt osutunud tõhusaks toodete turvalisuse tagamisel ja kaubandustõkete kõrvaldamisel liikmesriikide vahelt, on aja jooksul siiski ilmnenud puudusi, mis on tekitanud vajaduse hinnata praegust õiguslikku raamistikku.

Asjakohane on kogu mänguasjade ohutuse direktiiv põhjalikult läbi vaadata, pidades silmas järgmisi aspekte:

- olemasolevate sätete nüüdisajastamine ja täiendamine, et lahendada uusi ohutuse küsimusi, mis ei olnud mänguasjade ohutuse direktiivi vastuvõtmise ajal veel kerkinud;

- kaasaaitamine mänguasjade direktiivi rakendamisele ja jõustamisele üle kogu Euroopa Liidu;

- direktiivi kohaldamisala ja mõistete selgitamine;

- vastavuse tagamine üldiste meetmetega, mida käsitletakse kaupade turustamise üldises õigusraamistikus[4].

Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

Ettepanek on keskne element mänguasjade vaba liikumise tagamisel Euroopa Liidus ja annab panuse tarbijakaitse edendamisse, luues mänguasjade ohutuse osas ühtlase taseme üle kogu Euroopa Liidu.

Läbivaatamisega saavutatavad eesmärgid on kooskõlas Euroopa Liidu tööhõive ja majanduskasvu strateegiaga ning ühtlasi ka ühenduse parema õigusloome ja lihtsustamise poliitikaga. Üldeesmärk on parandada mänguasjade ohutusnõuete kvaliteeti ja tõhusust ning lihtsustada kehtivaid õigusakte nii ettevõtjate kui ka turujärelevalveasutuste seisukohast lähtuvalt.

2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE

Konsulteerimine huvitatud isikutega

Läbivaatamine on olnud kaalumisel juba alates 2003. aastast ja see on olnud laiaulatuslike konsultatsioonide teemaks mänguasjade ohutuse ekspertrühmas koos liikmesriikide asutustega ja teiste sidusrühmadega nagu tootmisharu, tarbijakaitse- ja standardiseerimisorganisatsioonid.

2007. aasta mais korraldati avalik arutelu, kus paluti kõigil huvitatud isikutel esitada oma tähelepanekud nende küsimuste kohta, mis olid valitud ekspertrühma arutlusobjektiks seoses kavandatavate muudatustega. Avaliku arutelu tulemused on avaldatud aadressil http://ec.europa.eu/enterprise/toys/public_consultation.htm. Saadi üle 1500 vastukaja. 91 protsenti vastanutest vastasid kui üksikisikud ja 9 protsenti vastuseid laekus organisatsioonidelt, ettevõtetelt või asutustelt.

Avalik arutelu näitas, et direktiiv vajab läbivaatamist ning eelkõige tuleks parandada selle jõustamist ja rakendamist ning selgitada kohaldamisala ja mõisteid. Sõlmiti kokkulepe ajakohastada teatavate ohtudega seotud olulisi ohutusnõudeid. Kuigi enamik vastuseid laekus vastajatelt, kes end nimetasid üksikisikuteks, võis arvamuste iseloomu ja kesksete küsimuste alusel arvata, et vähemalt osa neist üksikisikutest olid mingil määral seotud mänguasjatööstusega (turustajate, jaemüüjate, äriühingute esindajatena jne).

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Käesoleva läbivaatamise tarbeks korraldasid sõltumatud eksperdid kolm uuringut: üldise mõjuhinnangu uuringu, kemikaalidega seotud nõuete ümbervaatamisele suunatud mõjuhinnangu uuringu ja teatavate mänguasjades kasutatavate kemikaalide uuringu, kus käsitleti kemikaalide ohutusnõuete muutmist direktiivis. Uurimuste tulemused on kättesaadavad aadressil: http://ec.europa.eu.enterprise/toys/index_en.htm.

Mõju hindamine

Läbivaatamiseks valiti viis varianti:

- Direktiivi 88/378/EMÜ kehtetuks tunnistamine;

- komisjoni mittesekkumine, samal viisil jätkamine;

- mittereguleeriv lähenemisviis; juhenddokumendid; soovitused;

- uus direktiiv, mis põhineb nn vanal lähenemisel;

- direktiiv, mida muudetakse vajalikul määral, et tagada ohutute mänguasjade ringlemine Euroopa Liidu siseturul.

Eelisvariandiks valiti viies variant, sest püstitatud küsimuste lahendamiseks leiti olevat sobiv ja proportsionaalne mitte teha põhjapanevaid muudatusi senini korralikult toiminud süsteemis. 5. variandi puhul on heas tasakaalus kõnealuse tootmisharu lisakulud (vastavusega seotud kulud ja halduskulud) ning laste tervisest ja ohutusest tulenevad eelised.

Direktiivi vajaliku kohandamisega seotud variandi piires töötati välja ja hinnati üksikasjalikumalt erineva karmistamisastmega alamvariante.

- Mänguasjade ohutusnõuete karmistamiseks:

- uued sätted kemikaalidega seotud nõuete kohta;

- karmimad nõuded hoiatuste osas;

- muudatused väikeste osade ohust tulenevate nõuete osas;

- selgitused lämbumisohu kohta;

- selgitused oluliste ohutusnõuete kriteeriumide kohta;

- erinõuded toidukaupades leiduvate mänguasjade kohta;

- Direktiivi jõustamise ja tõhususe parandamiseks:

- muudatused tehnilises toimikus kemikaalidega seotud teabe osas;

- muudatused CE-märgise ja jälgitavuse teabe osas;

- muudatused vastavushindamise menetluses.

Komisjon on viinud läbi tööprogrammis esitatud üksikasjaliku mõju hindamise.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Läbivaatamise põhielemendid

3.1. Rangemad ohutusnõuded

3.1.1. Mänguasjades kasutatavad kemikaalid

Läbivaatamisel koondatakse tähelepanu mänguasjade rangematele ohutusnõuetele, eeskätt seoses mänguasjades kasutatavate kemikaalidega. Läbivaatamise eesmärk on nüüdisajastada mänguasjade mehhaaniliste ja füüsikaliste omadustega seotud ning elektrialaseid ohutusnõudeid, nt seoses väikeste osade ja lämbumisohuga.

Mänguasjades kasutatavate kemikaalide osas näeb direktiiv ette, et mänguasjad peavad vastama ühenduse üldistele kemikaale käsitlevatele õigusaktidele, kaasa arvatud määrus EÜ nr 1907/2006 (REACH).

Peamine uuendus on mänguasjades kasutatavate kantserogeensete, mutageensete ja reproduktiivset funktsioonireproduktiivset funktsiooni kahjustavate ainete kohta erieeskirjade kehtestamine. Ettepanek näeb ette, et mänguasjades ja mänguasjade osades või mikrostruktuurist lapsele kättesaadavates osades ei tohi olla 1., 2. ja 3. kategooria mutageenseid, kantserogeenseid ja reproduktiivset funktsiooni kahjustavaid aineid[5]. See keeld kehtib kantserogeensete, mutageensete ja reproduktiivset funktsiooni kahjustavate ainete kohta, mille sisaldus on üle 0,1 %, välja arvatud mõned kõnealustest ainetest, mille sisaldusele muudes kehtivates õigusaktides on juba kehtestatud rangemad nõuded. Ettepanekus on ette nähtud võimalus teha erandeid sellest keelust, kui vastavat ainet on hinnanud asjaomane teaduskomitee ja leidnud, et see on mänguasjades kasutamiseks sobiv, 1. ja 2. kategooria kantserogeensete, mutageensete ja reproduktiivset funktsiooni kahjustavate ainete puhul ei tohi samal ajal olla muid kättesaadavaid asendusaineid.

Oluline on siinjuures märkida, et REACH näeb ette, et tarnija peab edastama teavet, eelkõige 1. ja 2. kategooria kantserogeenseid, mutageenseid ja reproduktiivset funktsiooni kahjustavaid aineid sisaldavate toodete tarnimisel, kusjuures teave peab olema piisav, et tooteid oleks saaks ohutult kasutada. Kõnealused sätted jäävad mänguasjade ohutuse direktiivi läbivaatamisel muutmata ja neid kohaldatakse jätkuvalt mänguasjade suhtes.

Direktiiv keelab teatavate allergeenide ja teatavate lõhnaainete kasutamise või näeb ette nende etiketil märgistamise nõude. Sellega järgitakse kosmeetikatoodete direktiivis 76/768/EMÜ kehtestatud korda.

Viimaste teadussaavutustega arvestamiseks näeb direktiiv ette ajakohastamist teatavate mänguasjades kasutatavate kemikaalide osas ja nende ainete sisalduse piirnorme suurendatakse. Kooskõlas standardiga EN 71-3 asendatakse ettepanekus viide biosaadavusele (toksikoloogiliselt olulisele lahustuvale ekstraktile) viitega migratsioonile.

3.1.2. Hoiatused

Kehtiva direktiivi järgi peavad mänguasjadega kaasas olema selgelt loetavad hoiatused, et vähendada mänguasja kasutamisega kaasnevaid ohte. Läbivaatamise käigus on ette nähtud täiendada neid sätteid ja nõuda, et hoiatuses tuleb täpsustada, kui see on ohutuks kasutamiseks vajalik, kasutaja minimaalne ja maksimaalne vanus või suutlikkus või kasutaja minimaalne või maksimaalne kaal või vajadus mänguasja kasutada ainult täiskasvanu järelevalve all. On kavandatud nõuda, et müügikohas oleksid mänguasjade kohta hoiatused, milles täpsustatakse kasutajate maksimaalne ja minimaalne vanus. Uued meetmed peavad parandama olukorda õnnetuste ärahoidmise osas. Täpsemad praktilised juhised hoiatuste kohta kehtestatakse juhenddokumendiga, mis koostatakse sidusrühmade ja liikmesriikide asutuste koostöös, kus võetakse arvesse teaduse ja tehnika viimaseid saavutusi.

3.1.3. Väikeste osade oht ja lämbumisoht

Oht väikesi osi hingamisel sisse tõmmata on käesoleval ajal sätestatud alla 36 kuu vanustele lastele ette nähtud mänguasjade puhul. Läbivaadatud direktiiviga nähakse ette laiendada sätteid suhu pandavatele mänguasjadele, nagu näiteks muusikariistad, ka siis, kui need on ette nähtud kasutamiseks üle 36 kuu vanustele lastele.

Olemasolev direktiiv käsitleb lämbumisohtu kui ohtu, mis tuleneb õhuvoolu takistamisest suu ja nina sulgemisel väljastpoolt . Pakutud uued meetmed näevad ette eelnevas esitatud määratluse laiendamist, nii et see käsitleks ka hingamisteede sisest takistust, et hõlmata ohte seoses uute mänguasjadega, millel on iminapad. Lämbumisohtu käsitletakse kõikide mänguasjade puhul, mitte ainult nende puhul, mis on ette nähtud alla 36 kuu vanustele lastele.

3.1.4. Toiduga seotud mänguasjad

Kehtiva direktiiviga ei nähta ette mingeid erinõudeid toidukaupades leiduvate mänguasjade kohta. Nende toodete puhul tuleb järgida direktiivi üldnõudeid väikeste osade ja hoiatuste kohta. Asjakohane on hinnata toidukaupades olevate mänguasjadega kaasnevaid ohtusid ettevaatuspõhimõtte alusel[6]. Direktiiviga nähakse ette uus nõue, et i) mänguasju kaubastataks pakendis, mis eraldab neid toidust, millega nad on seotud, ii) pakend ise ei tohi põhjustada väikestest osadest tingitud lämbumisohtu (peab edukalt läbima nn väikeste osade silindri testi) ja iii) keelatakse sellised mänguasjad, mis on kindlalt kaetud toiduainega, nii et mänguasja kättesaamiseks on vaja kõigepealt tarvitada toitu.

3.1.5. Üldise ohutusnõude määratlemine

Kehtivad ohutusnõuded on põhjustanud tõlgendamisraskusi, kuna üldine ohutusnõue osutab kohustusele hõlmata võimalikke kasutusviise, pidades silmas laste tavapärast käitumist, mis võib aga viia ohutuse kitsamale käsitlemisele.

Üldise ohutusnõude selgitamine on oluline, kuna see on ainus õiguslik viis ohtlike mänguasjade turult kõrvaldamiseks uue ohu avastamise korral, see tähendab juhul, kui tegemist on ohuga, mida varem ei tuntud ning mida seetõttu vastavad standardid ei hõlma. Värskeks näiteks sellisest varem tundmatust ohust, mida praegused standardid veel ei hõlma, on teatavad tugevad magnetid.

Sellepärast ongi ette nähtud osutada üldises ohutusnõudes laste käitumisele, et mänguasjade väljatöötamisel suurema ohutuse tagamiseks arvestataks laste ettearvamatu käitumisega.

3.2. Direktiivi tulemuslikum ja järjekindlam jõustamine

3.2.1. Liikmesriikide turujärelevalvemeetmete jõustamine

Ettepanek kinnitab VI peatükis liikmesriikide turujärelevalve kohustusi vastavalt üldise tooteohutuse direktiivile 2001/95/EÜ, andes turujärelevalveasutustele teatavad erivolitused (õigus pääseda ettevõtja tööruumidesse, õigus nõuda teavet teavitatud asutustelt, õigus anda juhiseid teavitatud asutustele, õigus teiste liikmesriikide vastastikusele abile). Sellega nähakse ka ette liikmesriigi kohustus tagada oma turujärelevalveasutuste koostöö teiste liikmesriikide turujärelevalveasutustega, aga ka koostöö liikmesriikide turujärelevalveasutuste ning komisjoni ja ühenduse asjaomaste asutuste vahel.

3.2.2. Teave kemikaalide kohta tehnilises toimikus

Ettepanekuga nähakse ette mänguasjade tootjate ja importijate kohustus ajakohastada dokumentatsiooni ja teha see turujärelevalveasutustele inspekteerimiseks kättesaadavaks. Hinnati, millist teavet tuleks hoida tehnilise dokumentatsiooni seas lisaks mänguasja ehituse ja valmistamise üksikasjalisele kirjeldusele. Tehti ettepanek, et tehnilises toimikus peab esitama andmed mänguasja koostisosade ja materjalide kohta.

3.2.3. CE-märgis ja selle kinnitamine

Direktiivis võetakse arvesse üksikasjalikud eeskirjad CE-märgise kohta, mis on esitatud üldistes toodete turustamist käsitlevates õigusaktides.

Säilitatakse olemasoleva direktiivi säte, et CE-märgis kantakse kas mänguasjale või pakendile, või kui mänguasi on väike, siis etiketile või mänguasjale lisatud teabelehele. Lisatakse uus nõue: CE-märgis tuleb alati kanda pakendile, kui mänguasjal olev märgis ei ole läbi pakendi nähtav. See säte, mis nõuab, et CE-märgis oleks hästi nähtav, on ette nähtud selleks, et lihtsustada turujärelevalvet.

3.2.4. Ohutushinnang

Kehtestatakse uus kohustus viia läbi mänguasjadega seotud ohtude analüüs ja teha see tehnilise toimiku osana turujärelevalveasutusele kättesaadavaks. See uus säte on ette nähtud selleks, et luua usaldusväärne ja süstemaatiline alus riskianalüüsile, mida tootmisharu teeb seoses uute toodete kujundamise ja turustamisega, et hinnata nende sobivust ja tagada vastavus olulistele ohutusnõuetele .

3.3. Vastavus üldisele õigusraamistikule toodete turustamise kohta

14. veebruaril 2007 võttis komisjon vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ettepanekud kaupade turustamist käsitleva otsuse ja määruse kohta[7]. Määruse ettepanekus sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses kaupade turustamisega. Kavandatud otsusega kaupade turustamise ühise raamistiku kohta kehtestatakse standardsed artiklid nn uue lähenemisviisi direktiivides kasutamiseks.

Vastavalt komisjoni ettepanekule kohaldatakse määruse nõudeid vastavushindamisasutuste akrediteerimise kohta ning turujärelevalve eeskirju ka mänguasjade sektoris akrediteerimiseks ja mänguasjade turu järelevalveks välispiiril. Et tagada kooskõla teiste sektorite tooteid käsitlevate õigusaktidega, on läbivaadatud direktiivi lisatud järgmised horisontaalsed sätted eespool nimetatud otsusest: mõisted, ettevõtjate üldised kohustused, vastavuse eeldus, formaalsed vastuväited ühtlustatud standarditele, eeskirjad CE-märgise kohta, nõuded vastavushindamisasutuste ja teavitamismenetluste kohta ning sätted ohtu kujutavate toodetega tegelemise menetluste kohta. Ka tootjale kättesaadavad vastavushindamismenetlused peavad olema sätestatud viitamisega kavandatud horisontaalsele otsusele. Kogemused näitavad, et kaks menetlust (tootmise sisekontroll ja EÜ-tüübihindamine koos tüübivastavuse hindamismenetlusega), mis on sätestatud direktiivis 88/378/EMÜ, ning nende kasutamistingimused on mänguasjade sektori puhul asjakohased ja need tuleb säilitada.

3.4. Direktiivi kohaldamisala ja mõistete selgitamine

Et tootjatel ja riiklikel asutustel oleks direktiivi kergem kohaldada, selgitatakse direktiivi kohaldamisala sel teel, et täiendatakse nende toodete loetelu, mis jäävad kohaldamisalast välja, eelkõige teatavate uute toodetega, nagu videomängud ja välisseadmed. Lisaks ühtlustatud määratlustele, mis sätestatakse kavandatavates standardsetes artiklites, on asjakohane lisada uusi mõisteid, mis iseloomustavad mänguasjade sektorit: funktsionaalsed mänguasjad, tegevusmänguasjad, hüppelauad, oht, risk, lämbumine, suurim valmistajakiirus.

Ettepanekuga nähakse ette selgitada mänguasjade ohutuse direktiivi ja üldise tooteohutuse direktiivi vahelisi seoseid. Üldist tooteohutuse direktiivi kohaldatakse vastavalt selle artikli 1 lõikele 2 mänguasjade suhtes siis, kui mänguasjade direktiivis ei ole sama eesmärki täitvat sätet. Selguse ja õiguskindluse huvides loetletakse mänguasjade ohutuse direktiivi ettepanekus direktiivi 2001/95/EÜ sätted, mida kohaldatakse mänguasjade suhtes.

Õiguslik alus

Ettepanek põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklil 95.

Subsidiaarsuse põhimõte

Direktiiv 88/378/EMÜ on üldine ühtlustav direktiiv, mis on võetud vastu Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 95 alusel mänguasjade siseturu rajamiseks ja selle toimimise edendamiseks. Liikmesriikide õigusaktidega ei saa kehtestada lisasätteid mänguasjade ohutuse tagamiseks, kui need nõuavad toote muutmist või mõjutavad toote turuleviimise tingimusi. Seetõttu on direktiivi 88/378/EMÜ sätete muutmine mänguasjade ohutusnõuete või nende turuleviimise tingimuste osas ühenduse ainupädevuses. Subsidiaarsuse põhimõtet Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 5 teise lõike tähenduses ei kohaldata.

Oluline on märkida, et läbivaatamise eesmärk on selgitada, millised on direktiivi kohaldamisalaga hõlmatavad tooted, kuid mitte kohaldamisala muul viisil muuta või laiendada. Seetõttu ei ole subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamine Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 5 teise lõike tähenduses ka selles suhtes asjakohane.

Subsidiaarsuse põhimõtte aspekt tõusetub seega teiste läbivaatamise valdkondadega seoses, nimelt seoses direktiivi tulemuslikuma jõustamisega. Nagu näitavad kogemused, ei ole liikmesriikidel üksinda õnnestunud korraldada piisavalt järjekindlat ja tulemuslikku jõustamist ning turujärelevalvet. Seetõttu on oluline teatavate ühiste minimaalsete kohustuslike nõuete sätestamine. Ettepaneku põhjal jääks see tegevus liikmesriikide asutuste pädevusse, kuigi kehtestatakse mõned kogu Euroopa Liitu hõlmavad nõuded, et tagada ettevõtjate ühetaoline kohtlemine ja luua neile ühesugused tingimused ning ühesugune kaitsetase kõikidele Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele.

Proportsionaalsuse põhimõte

Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe kavandatud muudatused püstitatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Mänguasjade sektori ühtse turu huvides tuleks kõiki olemasoleva direktiivi muudatusi käsitleda ühenduse tasemel. Kui liikmesriigid hakkaksid omaette tegutsema, võidaks kehtestada ülemääraseid ohutusnõudeid, mis muutuksid takistuseks ja hakkaksid ühtset turgu kahjustama ning tõenäoliselt viiksid segadusse tarbijad ja tootjad. Selletõttu kasvaksid toodete hinnad, sest tootjad peavad tulema toime liikmesriikide erinevate nõudmistega, samas puuduks selgus teisest liikmesriigist ostetud mänguasjade ohutuse suhtes.

Direktiivi muudatused ei põhjusta tootmisharule asjatut tööd või kulutusi, eelkõige mitte VKEdele, kuid ka mitte ametiasutustele. Mõned muudatuste variandid lisavad selgust olemasolevasse direktiivi, ilma et see tooks juurde olulisi uusi nõudeid, mis suurendaksid kulusid. Suurema mõjuga muudatuste korral on variantide mõju analüüsimise teel pakutud probleemile kõige sobivam lahendus.

4. MÕJU EELARVELE

Ettepanekuga nähakse ette luua regulatiivkomitee. Mõju eelarvele vaadeldakse käesoleva ettepaneku lisas esitatud finantsselgituses.

5. TÄIENDAV TEAVE

Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine

Ettepaneku vastuvõtmine toob kaasa mänguasjade ohutuse direktiivi 88/378/EMÜ kehtetuks tunnistamise.

Euroopa Majanduspiirkond

Ettepanekut kohaldatakse Euroopa Majanduspiirkonnas.

2008/0018 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV

mänguasjade ohutuse kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[8],

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[9],

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[10],

toimides asutamislepingu[11] artiklis 251 sätestatud korras

ning arvestades järgmist:

(1) Nõukogu 3. mai 1988. aasta direktiiv mänguasjade ohutust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta[12] võeti vastu silmas pidades siseturu kujundamist, et kehtestada ühetaoline mänguasjade ohutuse tase kõikides liikmesriikides ning kõrvaldada liikmesriikide vahelt takistused mänguasjade kaubanduses.

(2) Direktiiv 88/378/EMÜ rajaneb nn uue lähenemisviisi põhimõttel, mis on sätestatud nõukogu 7. mai 1985. aasta resolutsioonis uue lähenemisviisi kohta tehnilisele ühtlustamisele ja standarditele. Sellega kehtestatakse mänguasjade tähtsamad ohutusnõuded, seevastu tehnilised üksikasjad kinnitab Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiviga 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord[13]. Kooskõla sel viisil sätestatud ühtlustatud standarditega, mille viitenumber on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas , tagab direktiivi 88/378/EMÜ nõuete järgimise. Kogemused näitavad, et need põhimõtted on mänguasjade sektoris hästi toiminud ja need tuleb säilitada.

(3) Tehnoloogia areng on tõstnud päevakorda uusi küsimusi mänguasjade ohutuse kohta ning on põhjustanud tarbijatele muret. Et käia arenguga kaasas ja selgitada raamistikku, milles võiks turustada mänguasju, tuleks teatavad küsimused direktiivis 88/378/EMÜ läbi vaadata ja teha muudatusi, ning selguse mõttes tuleks kõnealune direktiiv asendada.

(4) Mänguasjad on ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ (üldise tooteohutuse kohta)[14]kohaldamisalas, mis täiendab konkreetseid valdkondlikke õigusakte ning vastavalt kõnealusele direktiivile kohaldatakse mänguasjade suhtes ühenduse kiiret teabevahetuse süsteemi RAPEX.

(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu […] otsus […] toodete turustamise ühise raamistiku kohta[15] sätestab ühised põhimõtted ja võrdlussätted nn uuel lähenemisviisil põhinevate õigusaktide kohta. Et tagada kooskõla muude valdkondade tooteid käsitlevate õigusaktidega, on asjakohane kõrvutada käesoleva direktiivi ja kõnealuse otsuse teatavaid sätteid, kui valdkondlik eripära ei nõua erinevat lahendust. Seega peavad teatavad mõisted, ettevõtjate üldised kohustused, vastavuse eeldus, ametlikud vastuväited ühtlustatud standarditele, CE-märgise eeskirjad, nõuded vastavushindamisasutuste ja teavitamismenetluste kohta ning sätted ohtu kujutavate toodete käsitlemise menetluste kohta olema kõnealuse otsusega kooskõlas.

(6) Et tootjatel ja riiklikel asutustel oleks käesolevat direktiivi kergem kohaldada, tuleks selgitada direktiivi kohaldamisala ning täiendada nende toodete loetelu, mis jäävad kohaldamisalast välja, eelkõige teatavate uute toodetega, nagu videomängud ja välisseadmed.

(7) Asjakohane on esitada mänguasjasektorile iseloomulike uute mõistete määratlused, mis hõlbustaksid käesoleva direktiivi mõistmist ja selle ühetaolist kohaldamist.

(8) Kõik tarne- ja turustamisahelas osalevad ettevõtjad peaksid võtma asjaomaseid meetmeid tagamaks, et nad teeksid turul kättesaadavaks ainult asjakohaste õigusaktidega vastavuses olevaid mänguasju. Käesolev direktiiv sätestab selge ja proportsionaalse kohustuste jagunemise, mis vastab iga ettevõtja osale tarne- ja turustusprotsessis.

(9) Kuna mõningaid ülesandeid saab täita ainult toote tootja, siis on vaja teha selget vahet tootja ning turustusahela järgmistel astmetel tegutsevate ettevõtjate vahel. Ka on vaja teha selget vahet importija ja turustaja vahel, sest importija toob mänguasju ühenduse turule kolmandatest riikidest. Tema kohustus on tagada, et need mänguasjad vastaksid asjakohastele ühenduse nõuetele.

(10) Tootja, kes on üksikasjadeni kursis toote ehituse ja tehnoloogiaga, on kõige sobivam mänguasjade täieliku vastavushindamismenetluse läbiviijaks. Importijad ja turustajad tegelevad kauplemisega ega mõjuta mitte kuidagi tootmisprotsessi. Seega peaks vastavushindamine jääma ainult tootja kohustuseks.

(11) Kuna importijad ja turustajad on teise tasandi ettevõtjad, siis ei saa tavaolukorras neile panna kohustust tagada, et mänguasja ehitus ja tootmine oleksid kooskõlas asjakohaste nõuetega. Nende kohustused mänguasja vastavuse osas peaksid piirduma teatavate kontrollimeetmetega veendumaks, et tootja on oma kohustused täitnud, näiteks kontrolliga, kas mänguasjal on nõutud vastavusmärgis ja kas sellega on kaasas nõutud dokumendid. Nii importijad kui turustajad peaksid aga tooteid turule tuues või neid seal kättesaadavaks tehes toimima vastavalt asjakohastele nõuetele.

(12) Kui importija või turustaja toob mänguasja turule oma nime või kaubamärgi all või muudab toodet selliselt, et see võiks mõjutada toote vastavust asjakohastele nõuetele, siis tuleb teda käsitada tootjana.

(13) Turuga lähedalt seotuna peaksid turustajad ja importijad olema kaasatud riikide ametiasutuste korraldatud turujärelevalvesse ning olema valmis selles aktiivselt osalema, andes pädevatele asutustele asjaomase tootega seotud kogu vajaliku teabe.

(14) Mänguasja jälgitavuse tagamine kogu tarneahelas aitab lihtsustada ja tõhustada turujärelevalvet. Tõhus jälgimissüsteem lihtsustab turujärelevalveasutuste tööd nõuetele mittevastava mänguasja turustamise eest vastutava ettevõtja tuvastamisel.

(15) Teatavad olulised ohutusnõuded, mis on esitatud direktiivis 88/378/EMÜ, vajavad ajakohastamist, et võtta arvesse pärast kõnealuse direktiivi vastuvõtmist toiminud tehnika arengut. Nii võimaldab tehnika arengukäik elektri vallas ületada direktiiviga 88/378/EMÜ kehtestatud 24 V piiri, tagades vastava mänguasja ohutu kasutamise.

(16) Selleks, et kaitsta lapsi hiljaaegu avastatud ohtude eest, on vaja võtta vastu uusi olulisi ohutusnõudeid. Eelkõige on aga vaja täiustada ja ajakohastada mänguasjades sisalduvaid kemikaale käsitlevaid sätteid. Nende sätetega tuleks täpsustada, et mänguasjad peavad vastama üldistele kemikaale käsitlevatele õigusaktidele, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ[16] Sätted peavad olema kooskõlas laste, st tundliku tarbijarühma erivajadustega. Seetõttu tuleb kehtestada uued piirangud sellistele ainetele mänguasjades, mida klassifitseeritakse kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivset funktsiooni kahjustavate ainetena vastavalt 27. juuni 1967. aasta direktiivile 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta,[17] ja lõhnaainetele, et võtta arvesse ohtusid, mida need ained inimeste tervisele põhjustavad. Direktiivis 88/378/EMÜ sätestatud piirnormid vajavad ajakohastamist vastavalt viimastele teadussaavutustele.

(17) Käesolevas direktiivis sätestatud üldnõuded ja erinõuded kemikaalidele on suunatud laste tervise kaitsele mänguasjades leiduvate ohtlike ainete eest, seevastu keskkonnaprobleeme, mida mänguasjad põhjustavad, vaadeldakse mänguasju käsitlevates horisontaalsetes õigusaktides, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiv 2006/12/EÜ jäätmete kohta, [18] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2002/95/EÜ teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes,[19] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta,[20] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiiv 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta [21] ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiiv 2006/66/EÜ patareide ja akude ning patareide ja akude jäätmete kohta ning direktiivi 91/157/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta[22].

(18) Asjakohane on ettevaatuspõhimõttest lähtudes kehtestada ohutusnõuded, mis hõlmaksid toidukaupade sees olevate mänguasjade põhjustatud ohtusid, kuna toiduga seotud mänguasjad põhjustavad teistsuguseid väikestest osadest tingitud ohtusid kui need mänguasjad, mis ei ole toiduga seotud, mistõttu ei ole ühenduse tasandil meetmeid, mis esimesi käsitleksid.

(19) Kuna võib olemas olla või võidakse edaspidi välja töötada mänguasju, millega kaasnevaid ohtusid käesolev direktiiv ei hõlma, tuleb sätestada üldine ohutuse nõue, mis oleks õiguslik alus selliste mänguasjade suhtes meetmete võtmisel. Seda silmas pidades tuleks mänguasja ohutus määratleda osutamisega kavandatud kasutusele, aga ka võimalikule eeldatavale kasutusele, arvestades sellega, et lapsed ei oska olla nii ettevaatlikud kui tavaline keskmine täiskasvanu.

(20) Et veelgi aidata kaasa mänguasjade ohutule kasutamisele, tuleks täiendada sätteid mänguasjadele lisatavate hoiatuste kohta.

(21) CE-märgis, mänguasja vastavuse materiaalne näitaja, on nähtav tulem kogu vastavushindamist selle laiemas tähenduses hõlmavast menetlusest. CE-märgise kasutamist ja kinnitamist käsitlevad sätted tuleks seetõttu esitada käesolevas direktiivis.

(22) Ülioluline on teha selgeks nii tootjatele kui ka kasutajatele, et CE-märgise kinnitamisega mänguasjale kinnitab tootja, et nimetatud toode vastab kõigile asjakohastele nõuetele ja et tootja võtab sellega endale kogu vastutuse toote eest.

(23) On asjakohane kehtestada eeskirjad CE-märgise paigaldamise kohta, millega tagataks märgise hea nähtavus, mis oleks abiks turujärelevalve korraldamisel.

(24) Selleks, et tagada sellega oluliste ohutusnõuete täitmist, tuleb sätestada asjakohased vastavushindamismenetlused, mida tootja peab järgima. Selleks, et täiendada tootja õigusjärgseid kohustusi mänguasjade ohutuse tagamiseks, peaksid käesolevas direktiivis olema sõnastatud tootja kohustus hinnata mänguasjaga kaasnevaid ohtusid ja mänguasja võimalikku toimet ning säilitada vastavaid hinnanguid tehnilises toimikus, et turujärelevalveasutustel oleks võimalik oma tööd tõhusalt teha. Tootmise sisekontroll, mis põhineb tootja vastutusel vastavushindamise eest, on toiminud hästi, kui tootja on korraldanud seda vastavalt ühtlustatud standarditele, mille viitenumber on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas , ning millega hõlmatakse kõik mänguasja ohutusnõuded. Juhtudel, mille kohta ühtlustatud standardeid ei ole, peaks mänguasja hindama kolmas pool (EÜ-tüübihindamine). Sama peaks kehtima ka sel juhul, kui sellised standardid või mõni standard on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud piiranguga, või kui tootja ei ole standardeid järginud täielikult või on järginud osaliselt. Tootja esitab mänguasja EÜ-tüübihindamisele, kui ta leiab, et mänguasja olemuse, kujunduse, ehituse või otstarbe tõttu on vaja kolmanda poole kontrolli.

(25) Kuna on tähtis, et kogu ühenduses toimiksid vastavushindamist läbiviivad asutused ühetaoliselt ja täidaksid oma ülesandeid samal tasemel ning ausa konkurentsi tingimustes, tuleb sätestada nõuded vastavushindamisasutustele, kes taotlevad õigust olla teavitatud asutus käesoleva direktiivi mõistes. Sätetega tuleb ette näha, et nende asutuste kohta esitataks piisavalt teavet ja korraldataks nende järelevalve.

(26) Mänguasjade vastavushindamise ühetaolise kvaliteedi tagamiseks tuleb sätestada nõuded, mida peavad täitma asutused, kes teavitavad vastavushindamisasutuste nimetamisest komisjoni ja teisi liikmesriike.

(27) Mänguasjade turu järelevalve liikmesriikides kuulub direktiivi 2001/95/EÜ kohaldamisalasse. Et turujärelevalve toimiks kõikides liikmesriikides rahuldaval tasemel, tuleks karmistada turujärelevalvemeetmeid, mis on sätestatud direktiivis 2001/95/EÜ, ning olemasolevatele sätetele tuleks lisada uusi täiendavate kohustuste ja volituste kohta.

(28) Direktiivis 88/378/EMÜ on sätestatud kaitsemeetmete menetlus, mis võimaldab komisjonil kontrollida liikmesriikides mittevastavaks tunnistatud mänguasjade vastu võetud meetmete õigustatust. Läbipaistvuse suurendamise ja menetlusaja lühendamise huvides on vaja parandada senist kaitseklausliga seotud menetlust, et muuta seda tõhusamaks ja liikmesriikides leiduvale oskusteabele toetuvaks.

(29) Olemasolevat süsteemi tuleks täiendada menetlusega, mis võimaldaks huvitatud isikutel olla kursis meetmetega, mida kavandatakse seoses inimeste tervisele ja julgeolekule ohtlike mänguasjadega, või seoses muude üldsuse huvide kaitse küsimustega. See võimaldaks ka turujärelevalveasutustel koostöös asjaomaste ettevõtjatega sellistele toodetele algstaadiumis reageerida.

(30) Juhul, kui liikmesriigid ja komisjon nõustuvad liikmesriigi võetud meetme põhjendustega, ei tohiks komisjon rohkem sekkuda.

(31) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[23].

(32) Komisjonil peaksid olema volitused ka selleks, et kohandada kemikaalidega seotud nõudeid teatavatel selgelt määratletud juhtudel ja lubada erandeid kantserogeensete, mutageensete ja reproduktiivset funktsiooni kahjustavate ainete kasutamise keelust ning et kohandada hoiatuste sõnastust teatava kategooria mänguasjade puhul. Kuna kõnealused meetmed on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta kõnealuse direktiivi vähemolulisi elemente ning täiendada seda uute vähemoluliste elementide lisamise või muutmisega, tuleks need vastu võtta kontrolliga regulatiivmenetluse korras, nagu sätestatud otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a.

(33) Liikmesriigid peaksid kehtestama sanktsioonid käesoleva direktiivi sätete rikkumise eest. Need sanktsioonid peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

(34) Kuna kavandatud meetme eesmärk tagada mänguasjade kõrge ohutustase ning samal ajal siseturu toimimine, sätestades ühtlustatud ohutusnõuded mänguasjade kohta ja miinimumnõuded turujärelevalve kohta, ei ole liikmesriikide tasandil piisaval määral saavutatav, mistõttu on nimetatud meetme ulatuslikkus ja mõjusus paremini saavutatav ühenduse tasandil, saab ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Käesolevas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK ÜLDSÄTTED

Artikkel 1Sisu ja kohaldamisala

1. Käesoleva direktiiviga nähakse ette eeskirjad ohutuse kohta ning vaba liikumise kohta ühenduses toodetele, mis on kavandatud või ette nähtud mängimiseks kas lastele või ainult lastele vanuses kuni 14 aastat, edaspidi „mänguasjad”.

I lisas nimetatud tooteid ei loeta käesoleva direktiivi tähenduses mänguasjadeks.

2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmiste mänguasjade suhtes:

1. avalikuks kasutamiseks ettenähtud mänguväljakute varustus;

2. avalikuks kasutamiseks ettenähtud mänguautomaadid, mis töötavad müntidega või ilma;

3. sisepõlemismootoriga mängusõidukid;

4. mänguauruvedurid

5. kadad, katapuldid jms heiteseadmed.

Artikkel 2Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

6. „turul kättesaadavaks tegemine” – mänguasja tarnimine ühenduse turul turustamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks ärilise tegevuse eesmärgil, kas tasu eest või tasuta levitamiseks;

7. „turuleviimine” – mänguasja esmakordne ühenduse turul kättesaadavaks tegemine;

8. „tootja” – füüsiline või juriidiline isik, kes kujundab või toodab mänguasju või kes on mänguasju kujundanud või tootnud oma nime või kaubamärgi all;

9. „turustaja” – tarneahelas osalev füüsiline või juriidiline isik, kes teeb mänguasja turul kättesaadavaks;

10. „importija” – ühenduse territooriumil tegutsev füüsiline või juriidiline isik, kes toob mänguasja kolmandast riigist ühenduse turule;

11. „ettevõtja” – tootja, importija, turustaja ja volitatud esindaja;

12. „ühtlustatud standard” – standard, mille on vastu võtnud üks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ I lisas nimetatud Euroopa standardiasutustest ja mis on kooskõlas direktiivi 98/34/EÜ artikliga 6;

13. „akrediteerimine” – see mõiste on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu […] määrusega nr […], millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega[24];

14. „kõrvaldamine” – igasugune meede, mille eesmärk on takistada tarneahelas oleva mänguasja turul kättesaadavaks tegemist;

15. „tagasivõtmine” – meede, mille eesmärk on võtta turult tagasi mänguasi, mis on seal juba lõpptarbijale kättesaadavaks tehtud;

16. „tegevusmänguasi” – kodus kasutamiseks ettenähtud mänguasi, mis on nii ehitatud, et see kannab ühte või mitut last, millega või mille sees lapsed mängivad, nagu näiteks kiiged, liumäed, karussellid, ronimisredelid, hüppelauad, lastebasseinid, täispuhutavad mänguasjad, mida vees ei kasutata; välja arvatud sõiduriistad, mille peal kasutaja istub;

17. „lämbumine” – õhuvoolu sulgemine väljaspool nina või suud paikneva või hingamisteedesisese takistusega, mis on takerdunud suhu või neelu või sulgeb muul viisil õhu juurdepääsu alumistesse hingamisteedesse;

18. „kahjustus” – füüsiline vigastus või tervisekahjustus;

19. „oht” – kahjustuse võimalik põhjustaja;

20. „risk” – kahjustusi põhjustava ohu esinemise tõenäosus ning kahjustuse raskusaste

II PEATÜKK ETTEVÕTJATE KOHUSTUSED

Artikkel 3Tootjate kohustused

1. Tootjad tagavad, et nende mänguasjad on kujundatud ja toodetud vastavalt artiklis 9 ja II lisas sätestatud olulistele ohutusnõuetele.

2. Tootjad koostavad tehnilise dokumentatsiooni vastavalt artiklile 20 ja teevad või lasevad teha vastavushindamise vastavalt artiklile 18.

Kui nimetatud menetlusega on tõendatud mänguasja vastavus asjakohastele nõuetele, koostab tootja EÜ vastavusdeklaratsiooni, nagu osutatud artiklis 14 ning kinnitab tootele vastavusmärgise, nagu ette nähtud artikli 16 lõikega 1.

3. Tootjad säilitavad tehnilist dokumentatsiooni ja EÜ vastavusdeklaratsiooni 10 aastat pärast mänguasja turuleviimist.

4. Tootjad tagavad menetlused seeriatoodangu jätkuva vastavuse tagamiseks. Muudatusi toote ehituses, kujunduses või omadustes ja muudatusi neis ühtlustatud standardites, mille põhjal mänguasja vastavust kinnitatakse, tuleb võtta asjakohaselt arvesse.

Tootjad teevad kõigil juhtudel, kui see on asjakohane, turustatud mänguasjade pistelist kontrolli, uurivad kaebusi ja vajadusel registreerivad need ning teavitavad turustajaid nimetatud järelevalvemeetmetest.

5. Tootjad tagavad, et nende mänguasjad kannavad tüübi-, partii-, seeria- või mudelinumbrit või muud märget, mis võimaldaks neid tuvastada, või kui mänguasja suurus või iseloom seda ei võimalda, siis tagavad tootjad, et nõutud teave on pakendil või mänguasjaga kaasasolevas dokumendis.

6. Tootjad märgivad oma nime ja kontaktaadressi mänguasjale või kui mänguasja suurus või iseloom seda ei võimalda, siis pakendile või mänguasjaga kaasasolevasse dokumenti.

7. Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et mänguasi, mille nad on turule viinud, ei vasta asjakohastele ühenduse õigusaktidele, võtavad mänguasja vastavusse viimiseks vajalikke parandusmeetmeid või vajadusel kõrvaldavad selle turult ja võtavad selle lõpptarbija käest tagasi. Nad teavitavad viivitamatult sellest ametiasutusi nendes liikmesriikides, kus nad mänguasja turule viisid, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja võetud parandusmeetmete kohta.

8. Tootjad esitavad pädevate riiklike ametiasutuste nõudmisel neile kogu vajaliku teabe ja dokumentatsiooni, mis kinnitab mänguasja vastavust. Nad teevad nimetatud ametiasutustega viimaste nõudmisel kõigis tegevustes koostööd, et ära hoida nende poolt turuleviidud mänguasjade põhjustatud ohte.

Artikkel 4Volitatud esindajad

1. Tootjad võivad kirjaliku volituse alusel määrata ühenduses asuva füüsilise või juriidilise isiku (edaspidi „volitatud esindaja”) enda nimel täitma teatud ülesandeid, mis tulenevad käesolevas direktiivis tootjatele sätestatud kohustustest.

2. Artikli 3 lõikes 1 kirjeldatud kohustused ja tehnilise dokumentatsiooni koostamine ei tohi kuuluda volitatud esindaja ülesannete hulka.

3. Kui tootja on endale volitatud esindaja määranud, siis peaks viimane tegema vähemalt järgmist:

21. hoidma EÜ vastavusdeklaratsiooni ja tehnilise dokumentatsiooni riiklikule järelevalveasutusele saadaval 10 aastat;

22. esitama pädevate riiklike ametiasutuste nõudmisel neile mänguasja vastavust tõendava kogu teabe ja dokumentatsiooni;

23. tegema pädevate asutustega viimaste nõudmisel koostööd kõigis tegevustes, et ära hoida nende volitusaluste mänguasjade põhjustatud ohte.

Artikkel 5Importijate kohustused

1. Mänguasja turuleviimisel peavad importijad arvestama kohaldatavate nõuetega.

2. Enne mänguasja turuleviimist kontrollivad importijad, et tootja oleks teostanud asjakohase vastavushindamismenetluse.

Nad kontrollivad, et tootja on koostanud tehnilise dokumentatsiooni, et mänguasjal on nõutud vastavusmärgis (-märgised), et sellel on kaasas nõutud dokumendid ning tootja on täitnud artikli 3 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded.

Kui importija teeb kindlaks, et mänguasi ei vasta olulistele ohutusnõuetele, mis on sätestatud artiklis 9 ja II lisas, võib ta mänguasja viia turule alles siis, kui mänguasi on viidud kooskõlla nimetatud nõuetega.

3. Importijad märgivad oma nime ja kontaktaadressi mänguasjale või kui mänguasja suurus või iseloom seda ei võimalda, siis pakendile või mänguasjaga kaasasolevasse dokumenti.

4. Importijad tagavad, et sel ajal, kui mänguasi on nende vastutusel, ei ohusta selle ladustamine või transportimine mänguasja vastavust artiklis 9 ja II lisas sätestatud nõuetele.

5. Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et mänguasi, mille nad on turule viinud, ei vasta asjakohastele ühenduse õigusaktidele, võtavad mänguasja vastavusse viimiseks vajalikke parandusmeetmeid või vajadusel eemaldavad selle turult ja võtavad selle lõpptarbija käest tagasi. Nad teavitavad viivitamatult sellest ametiasutusi nendes liikmesriikides, kus nad mänguasja turule viisid, esitades kindlasti üksikasjad mittevastavuse ja võetud parandusmeetmete kohta.

6. Importijad hoiavad 10 aastat turujärelevalveasutustele saadaval EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat ning tagavad, et tehniline dokumentatsioon on viimaste nõudmisel neile kättesaadav.

7. Importijad esitavad pädevate riiklike ametiasutuste nõudmisel neile kogu vajaliku teabe ja dokumentatsiooni, mis kinnitab mänguasja vastavust. Nad teevad nimetatud ametiasutustega viimaste nõudmisel kõigis tegevustes koostööd, et ära hoida nende poolt turuleviidud mänguasjade põhjustatud ohte.

Artikkel 6Turustajate kohustused

1. Mänguasja turul kättesaadavaks tegemisel peavad turustajad arvestama kohaldatavate nõuetega.

2. Enne mänguasja turul kättesaadavaks tegemist kontrollivad turustajad, et mänguasjal on nõutud vastavusmärgis(ed) ja et sellel on kaasas nõutud dokumendid ning tootja ja importija on täitnud vastavalt artikli 3 lõigetes 5 ja 6 ning artikli 5 lõikes 3 sätestatud nõuded.

Kui turustaja teeb kindlaks, et mänguasi ei vasta olulistele ohutusnõuetele, mis on sätestatud artiklis 9 ja II lisas, võib ta mänguasja teha turul kättesaadavaks alles siis, kui mänguasi on viidud kooskõlla nimetatud nõuetega. Turustaja teavitab sellest tootjat või importijat.

3. Turustaja tagab, et sel ajal, kui mänguasi on tema vastutusel, ei ohusta selle ladustamine või transportimine mänguasja vastavust artiklis 9 ja II lisas sätestatud nõuetele.

4. Turustajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et mänguasi, mille nad on turul kättesaadavaks teinud, ei vasta asjakohastele ühenduse õigusaktidele, võtavad mänguasja vastavusse viimiseks vajalikke parandusmeetmeid või vajadusel eemaldavad selle turult ja võtavad selle lõpptarbija käest tagasi. Nad teavitavad viivitamatult sellest ametiasutusi nendes liikmesriikides, kus nad mänguasja turule viisid, esitades kindlasti üksikasjad mittevastavuse ja võetud parandusmeetmete kohta.

5. Turustajad esitavad pädevate riiklike ametiasutuste nõudmisel neile kogu vajaliku teabe ja dokumentatsiooni, mis kinnitab mänguasja vastavust. Nad teevad nimetatud ametiasutustega viimaste nõudmisel kõigis tegevustes koostööd, et ära hoida nende poolt turul kättesaadavaks tehtud mänguasjadest põhjustatud ohte.

Artikkel 7Juhtumid, millal tootjate kohustusi kohaldatakse importijate ja turustajate suhtes

Importija või turustaja suhtes, kes toob mänguasja turule oma nime või kaubamärgi all, kohaldatakse tootja kohustusi vastavalt artiklile 3.

Importija või turustaja suhtes, kes muudab mänguasja sellisel viisil, et see võib mõjutada vastavust artiklis 9 ja II lisas sätestatud tähtsatele ohutusnõuetele, kohaldatakse nimetatud muudatuste puhul tootja kohustusi vastavalt artiklile 3.

Artikkel 8Ettevõtjate tuvastamine

Ettevõtjad peavad olema võimelised tuvastama:

24. igat ettevõtjat, kes on neid mänguasjadega varustanud,

25. igat ettevõtjat, keda nad on mänguasjadega varustanud.

Neil peavad olema sisse seatud sobivad süsteemid ja menetlused, mis võimaldavad nimetatud teabe kättesaadavaks tegemise turujärelevalveasutustele viimaste nõudmisel 10 aasta kestel.

III PEATÜKK MÄNGUASJA VASTAVUS NÕUETELE

Artikkel 9Olulised ohutusnõuded

1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, millega tagatakse, et mänguasju ei ole võimalik turule viia ilma, et nad vastaksid lõikes 2 esitatud olulistele üldohutusnõuetele ja II lisas esitatud eriohutusnõuetele.

2. Pidades silmas laste käitumist, ei tohi mänguasjad kahjustada kasutajate ja kolmandate isikute ohutust ja tervist, kui neid kasutatakse ettenähtud või eeldataval viisil.Arvestada tuleb kasutajate ja vajaduse korral nende järelevaatajate suutlikkust, eriti nende mänguasjade puhul, mis oma funktsiooni, mõõtmete ja laadi poolest on mõeldud kasutamiseks alla 36 kuu vanustele lastele.

Mänguasjadel ja nende pakendil olevad etiketid ning mänguasjade kasutusjuhised peavad juhtima kasutaja või järelevaataja tähelepanu ohtudele ja kahjustuste tekkimise riskile, mis tulenevad mänguasjade kasutamise laadist, ning selliste ohtude ärahoidmise viisidele.

3. Turule viidud mänguasjad peavad vastama olulistele ohutusnõuetele kogu nende ettenähtava ja normaalse kasutusaja jooksul.

Artikkel 10Hoiatused

1. Artikli 9 lõikes 2 sätestatud hoiatustes esitatakse üksikasjalikult kasutajate suhtes esitatavad piirangud, kui seda on vaja V lisa A osa kohaseks mänguasjade ohutuks kasutamiseks.

V lisa B osas loetletud kategooriatesse kuuluvate mänguasjade puhul kasutatakse samas osas loetletud hoiatusi.

2. Hoiatuse märgib tootja selgesti nähtava ja loetavana mänguasjale või pakendile kinnitatud etiketil ning vajaduse korral ka mänguasja kasutusjuhises. Ilma pakendita müüdavate väikeste mänguasjade puhul peab hoiatus olema kinnitatud mänguasjale.

Müügikohas peavad nähtaval kohal olema selged ja kergesti loetavad hoiatused, milles näidatakse kasutajate maksimaalne ja minimaalne vanus.

3. Liikmesriik võib nõuda, et tema turule viidavate mänguasjade hoiatused ja ohutusjuhised oleksid osaliselt või täielikult selle liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes.

Artikkel 11Vaba liikumine

Liikmesriigid kohustuvad mitte tõkestama käesoleva direktiivi nõuetele vastavate mänguasjade turul kättesaadavaks tegemist oma territooriumil.

Artikkel 12Vastavuse eeldamine

Mänguasjad, mis vastavad sellistele ühtlustatud standarditele või nende osadele, millele on ilmunud viited Euroopa Liidu Teatajas , loetakse vastavaks nende standardite või nende standardite osade nõuetele, mis on esitatud artiklis 9 ja II lisas.

Artikkel 13Formaalsed vastuväited ühtlustatud standarditele

1. Kui liikmesriik või komisjon arvab, et ühtlustatud standard ei vasta täielikult nende standardite või nende standardite osade nõuetele, mis on esitatud artiklis 9 ja II lisas, siis toob komisjon või asjaomane liikmesriik küsimuse direktiivi 98/34/EÜ artikliga 5 moodustatud komitee (edasipidi „komitee“) ette ja esitab oma argumendid. Komitee avaldab viivitamatult oma arvamuse.

2. Võttes arvesse komitee arvamust otsustab komisjon, kas viited asjaomastele ühtlustatud standarditele Euroopa Liidu Teatajas avaldada, mitte avaldada, osaliselt avaldada, selles säilitada, osaliselt säilitada või sellest kustutada.

3. Komisjon teavitab asjaomast Euroopa standardiasutust ja taotleb vajadusel asjaomaste ühtlustatud standardite ülevaatamist.

Artikkel 14 EÜ vastavusdeklaratsioon

1. EÜ vastavusdeklaratsioonis kinnitatakse, et artikli 9 ja II lisa nõuded on täidetud.

2. EÜ vastavusdeklaratsioonis esitatakse vähemalt III lisas nimetatud andmed ning seda ajakohastatakse pidevalt. EÜ vastavusdeklaratsiooni ülesehitus peab lähtuma III lisas esitatud näidisest.

3. EÜ vastavusdeklaratsiooni koostamisega võtab tootja enda peale vastutuse mänguasja nõuetele vastavuse eest.

Artikkel 15CE-märgise üldpõhimõtted

1. Turul kättesaadavaks tehtud toodetel peab olema CE-märgis.

2. CE-märgise võib kinnitada ainult tootja või tema volitatud esindaja.

Kinnitades või olles kinnitanud mänguasjale CE-märgise, võtab tootja endale vastuse toote vastavuse eest käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele.

3. Liikmesriigid eeldavad, et CE-märgisega mänguasjad vastavad käesoleva direktiivis esitatavatele nõuetele.

4. CE-märgis on ainus märgis, mis tõendab mänguasja vastavust kohaldatavatele nõuetele.

5. Järgides käesoleva direktiivi sätteid, ei lisa liikmesriigid oma õigusaktidesse viiteid muudele vastavusmärgistele kui CE-märgisele, või eemaldavad oma õigusaktidest sellised viited.

6. Mänguasjadele on keelatud kanda märgiseid, silte ja pealdisi, mis võivad kolmandaid osapooli CE-märgise tähenduse või vormi või mõlema osas eksiteele viia. Mänguasjale võib kinnitada muid märgiseid, kui need ei kahjusta CE-märgise nähtavust, loetavust ning ei sega selle tähenduse mõistmist.

7. CE-märgiseta mänguasja, mis ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele, võib välja panna kaubandusmessidel ja näitustel, kui see varustatakse sildiga, millest võib selgelt aru saada, et mänguasi ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele ning seda ei müüda ega jaotata tasuta.

Artikkel 16CE-märgise kinnitamise eeskirjad ja tingimused

1. CE-märgis koosneb järgmise kujuga tähtedest „CE”:

[pic]

2. Kui CE-märgist suurendatakse või vähendatakse, siis säilitatakse lõikes 1 esitatud joonise proportsioonid.

3. Kui eriõigusaktidega ei kehtesta konkreetseid mõõtmeid, siis peab CE-märgise kõrgus olema vähemalt 5 mm.

4. CE-märgis tuleb kas mänguasjale, mänguasjale kinnitatud etiketile või pakendile kanda nähtavalt, loetavalt ja kustutamatult.

5. Väikeste mänguasjade või väikestest osadest koosneva mänguasja CE-märgise võib kanda ka etiketile või mänguasja voldikule. Kui müügiletis või -riiulil väljapandud mänguasjade puhul see ei ole tehniliselt võimalik, esitatakse teave sellel letil või riiulil.

6. Kui mänguasi on pakendis ja CE-märgist ei ole läbi pakendi näha, kinnitatakse CE-märgis vähemalt pakendile.

7. CE-märgis tuleb tootele kinnitada enne selle turule viimist. Lisaks vastavusmärgisele võib pakendil olla piktogramm või muu märgis, mis osutab erilisele ohule või kasutusviisile.

IV PEATÜKK VASTAVUSHINDAMINE

Artikkel 17Ohutushinnangud

Enne mänguasja turule viimist analüüsivad tootjad selle keemilist, füüsilist ja mehaanilist ohtlikkust ning ohtlikkust süttivuse, hügieeni ja radioaktiivsuse seisukohalt, ning hindavad nende ohtude avaldumise tõenäosust.

Artikkel 18Kohaldatavad vastavushindamismenetlused

1. Selleks et kinnitada, et mänguasjad vastavad artiklis 9 ja II lisas esitatud olulistele ohutusnõuetele, viib tootja enne mänguasjade turule viimist läbi lõigetes 2 ja 3 esitatud vastavushindamismenetlused.

2. Kui tootja on kohaldanud ühtlustatud standardeid, mille viitenumber on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas , ning mis hõlmavad kõiki mänguasja suhtes kehtivaid ohutusnõudeid, kasutab tootja tootmise sisekontrolli menetlust, mis on sätestatud otsuse […] I lisa moodulis A.

3. Järgmistel juhtudel esitatakse mänguasi artiklis 19 nimetatud EÜ-tüübihindamiseks kooskõlas otsuse […] I lisa moodulis C esitatud tüübihindamismenetlusega:

26. kui ei ole olemas ühtlustatud standardeid, mis hõlmavad kõiki mänguasja suhtes kehtivaid ohutusnõudeid ja mille viitenumber on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ;

27. kui punktis a nimetatud standardid on olemas, kuid tootja ei ole neid kohaldanud või on neid kohaldanud ainult osaliselt;

28. kui punktis a nimetatud standardid või mõni neist on avaldatud piiranguga;

29. kui tootja on seisukohal, et toote laadi, kujunduse, ehituse või otstarbe tõttu peab toote vastavust kontrollima kolmas isik.

Artikkel 19EÜ tüübihindamine

1. EÜ tüübihindamist taotletakse, tüübihindamine viiakse läbi ning EÜ tüübikinnitustõend antakse välja otsuse […] I lisa moodulis B esitatud menetluse kohaselt.

EÜ tüübihindamine viiakse läbi mooduli B lõike 2 teises taandes nimetatud viisil (toote- ja konstruktsioonitüübi kombinatsioon).Peale nimetatu kohaldatakse ka käesoleva artikli lõigetes 2–5 sätestatud nõudeid.

2. EÜ tüübihindamise läbiviimise taotluses esitatakse mänguasja kirjeldus ja selle tootmise koht, sh aadress.

3. EÜ tüübihindamist läbi viiv vastavushindamisasutus, keda on teavitatud artikli 21 kohaselt (edaspidi „teavitatud asutus“) hindab (vajaduse korral koos tootjaga) artikli 17 alusel tootest tuleneda võivate ohtude tootjapoolset analüüsi.

4. EÜ tüübikinnitustõendis esitatakse viide käesolevale direktiivile, mänguasja värvikujutis ja selge kirjeldus, sealhulgas mänguasja mõõtmed, ning läbiviidud katsete loetelu koos viidetega katsearuannetele.

Tüübikinnitustõend vaadatakse läbi kohe kui vaja, eriti juhul, kui muudetakse tootmisprotsessi, mänguasja valmistamiseks kasutatavat toorainet või koostisosi. Tüübikinnitustõend vaadatakse igal juhul läbi iga viie aasta järel.

Tüübikinnitustõend tühistatakse, kui mänguasi ei vasta artiklis 9 ja II lisas esitatud olulistele ohutusnõuetele.Liikmesriigid tagavad, et nende teavitatud asutused ei anna EÜ tüübikinnitustõendit mänguasjadele, millele tõendi väljaandmisest on keeldutud või mille tõend on tühistatud.

5. EÜ tüübihindamismenetlusega seotud toimik ja kirjad koostatakse selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus teavitatud asutus on registrisse kantud, või mõnes muus asutusele vastuvõetavas keeles.

Artikkel 20Tehniline dokumentatsioon

1. Artikli 3 lõikes 2 nimetatud tehnilistes dokumentides esitatakse eelkõige andmed selle kohta, milliseid vahendeid kasutas tootja, et tagada mänguasjade vastavus artiklis 9 ja II lisas esitatud olulistele nõuetele. Eeskätt esitatakse selles IV lisas loetletud dokumendid.

2. Tehnilised dokumendid koostatakse ühes ühenduse ametlikus keeles, arvestades artikli 19 lõikes 5 esitatud nõudega.

3. Liikmesriigi turujärelevalveasutuse põhjendatud taotluse alusel esitab tootja talle tehniliste dokumentide asjakohaste osade tõlke liikmesriigi ametlikku keelde.

Kui turujärelevalveasutus taotleb tootjalt tehnilisi dokumente või tehniliste dokumentide osa tõlget, võib ta selleks esitada tähtaja, mis on 30 päeva, välja arvatud juhul, kui lühema tähtaja tingib tõsine ja vahetu oht.

4. Kui tootja ei täida lõigetes 1, 2 ja 3 ettenähtud kohustusi, võib turujärelevalveasutus talt nõuda, et ta laseks teavitatud asutusel omal kulul ja kindlaksmääratud tähtaja jooksul kontrollida vastavust ühtlustatud standarditele ja olulistele ohutusnõuetele.

V PEATÜKKVASTAVUSHINDAMISASUTUSTELE TEATAMINE

Artikkel 21Teatamine

Liikmesriigid teatavad käesoleva direktiivi alusel komisjonile ja teistele liikmesriikidele asutused, kes on volitatud läbi viima vastavushindamist kolmanda osapoolena.

Asutusi, kellest teatati vastavalt direktiivile 88/378/EMÜ, käsitatakse teavitatud asutustena käesoleva direktiivi tähenduses.

Artikkel 22Teavitavad ametiasutused

1. Liikmesriigid määravad teavitava ametiasutuse, kes vastutab käesoleva direktiivi kohaselt vastavushindamisasutuste hindamiseks ja teavitamiseks ning teavitatud asutuste jälgimiseks vajalike menetluste kehtestamise ja teostamise eest, sealhulgas vastavuse eest artiklile 27.

2. Liikmesriigid võivad otsustada, et lõikes 1 nimetatud hindamist ja jälgimist teostavad määruse (EÜ) nr […] tähenduses ja selle määrusega kooskõlas nende riiklikud akrediteerimisasutused.

3. Kui teavitav ametiasutus volitab, tellib allhankelepinguga või annab muul viisil edasi lõikes 1 nimetatud hindamise, teatamise või jälgimise asutusele, kes ei ole riigiasutus, siis peab see asutus, keda volitati neid ülesandeid täitma, või kellelt need allhankelepinguga telliti või kellele muul viisil edasi anti, olema juriidiline isik, kellel on piisavalt vahendeid nimetatud tegevusega kaasnevate kohustuste katmiseks.

Artikkel 23Teavitavatele ametiasutustele esitatavad nõuded

30. Teavitav ametiasutus vastab lõigetes 2–7 sätestatud nõuetele.

31. Teavitav ametiasutus luuakse nii, et ei teki huvide konflikti vastavushindamisasutustega.

32. Teavitava ametiasutuse tegevuse objektiivsus ja erapooletus tagatakse tema struktuuri ja tegevuse korraldusega.

33. Teavitava ametiasutuse töö korraldatakse nii, et kõik vastavushindamisasutuse teavitamisega seotud otsused teevad pädevad isikud, kes ei ole hindamist läbi viinud isikud.

34. Teavitav ametiasutus ei paku ega osuta teenuseid, mida osutavad vastavushindamisasutused, ega nõustamist.

35. Teavitaval ametiasutusel on asjakohane kord saadud teabe konfidentsiaalsuse tagamiseks.

36. Teavitaval ametiasutusel on oma ülesannete korralikuks täitmiseks piisavalt pädevat personali.

Artikkel 24Teavitavate ametiasutuste teabekohustus

Liikmesriigid annavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele teada vastavushindamisasutuste hindamise ja teavitamise menetlustest ning neis tehtavatest muudatustest.

Komisjon teeb nimetatud teabe avalikkusele kättesaadavaks.

Artikkel 25Nõuded teavitatud asutustele

1. Selleks et vastavushindamisasutusest saaks käesoleva direktiivi kohaselt teavitada, peab ta vastama käesoleva artikli lõigetes 2–11 sätestatud nõuetele.

2. Vastavushindamisasutus asutatakse vastavalt liikmesriigi õigusaktidele ning ta on juriidiline isik.

3. Vastavushindamisasutus on kolmas osapool, kes on sõltumatu organisatsioonist või tootest, mida ta hindab.

4. Vastavushindamisasutus, selle juhtkond ja vastavushindamist läbiviiv personal ei ole ei hinnatava toote disainer, tootja, tarnija, paigaldaja, ostja, omanik, kasutaja, hooldaja ega ühelgi nimetatud osapoole volitatud esindaja. Ta ei tohi olla ka otseselt seotud nimetatud toodete disaini, tootmise, ehitamise, turustamise, paigaldamise, kasutamise või hooldusega ega esindada ühtegi osapoolt, kes nendega tegeleb.

Ta ei tohi anda konsultatsioone teavitatud vastavushindamistegevuse ega toodete kohta, mida kavatsetakse ühenduse turule viia. Sellest ei tulene, et tootja ja vastavushindamisasutuse vahel oleks keelatud vahetada tehnilist teavet ning kasutada hinnatud tooteid, mida on vaja vastavushindamisasutuse tööks.

Vastavushindamisasutus tagab, et tema filiaali või allhankijate tegevus ei mõjuta tema vastavushindamise konfidentsiaalsust, objektiivsust ega erapooletust.

5. Vastavushindamisasutus ja selle personal teostavad vastavushindamist suurima erialase usaldusväärsuse ja nõutava erialase tehnilise pädevusega ning nad peavad olema vabad igasugustest, eelkõige rahalistest, surveavaldustest ja ahvatlustest, mis lähtuvad isikutest või isikute rühmadest, kes on huvitatud nimetatud tegevuse tulemustest, ja mis võivad mõjutada nende otsuseid või vastavushindamise tulemusi.

6. Vastavushindamisasutus on võimeline täitma sellisele asutusele artikli 19 alusel määratud vastavushindamisülesandeid, mille täitmiseks on temast teavitatud, sõltumata sellest, kas vastavushindamisasutus täidab neid ise, või täidetakse neid tema nimel ja tema pädevuse alusel.

Asutuse käsutuses on alati ja kõigi talle määratud vastavushindamismenetluste ja toodete iga tüübi või kategooriate jaoks vajalik tehniliste teadmistega personal, kellel on piisav ja asjakohane kogemus vastavushindamise ülesannete täitmiseks. Tal on vastavushindamistegevuse nõuetekohase teostamisega seotud tehniliste ja haldusülesannete täitmiseks vajalikud vahendid ning juurdepääs vajalikele seadmetele ja vahenditele.

7. Vastavushindamist läbi viivatelt töötajatelt nõutakse:

37. usaldusväärset tehnilist ja kutsealast väljaõpet, mis katab kõik asjakohases kohaldamisalas olevad vastavushindamistegevused, mille täitmiseks nimetatud vastavushindamisasutusest on teavitatud;

38. rahuldavaid teadmisi hindamisele esitatavate nõuete kohta, ning piisavat pädevust nimetatud tegevuseks;

39. põhinõuete, kohaldatavate ühtlustatud standardite ja ühenduse asjakohaste õigusaktide asjakohaste sätete ning asjakohaste rakendusmääruste piisavat tundmist ja mõistmist;

40. võimet koostada tõendeid, registreid ja aruandeid, mis tõestavad hindamiste teostamist.

8. Tagatakse vastavushindamisasutuse, selle juhtkonna ja hindamispersonali erapooletus.

Juhtkonna ja hindamispersonali töötasu suurus ei sõltu teostatud hindamiste arvust ega nimetatud hindamiste tulemustest.

9. Vastavushindamisasutus kindlustab enda vastutuse, kui vastutus ei kuulu liikmesriigi õigusaktide kohaselt riigile või kui liikmesriik ise ei vastuta otseselt vastavushindamise eest.

10. Vastavushindamisasutuse töötajad on kohustatud ametisaladusena kaitsma teavet, mille nad on saanud, täites artikli 19 või selle jõustamiseks vastuvõetud liikmesriigi õigusaktidest tulenevaid ülesandeid, välja arvatud teabevahetus selle liikmesriigi pädevate haldusasutustega, kus teavitatud asutus tegutseb. Tagatakse vastavate õiguste omanikule kuuluvate õiguste kaitse.

11. Vastavushindamisasutus osaleb standardimises või tagab, et hindamispersonali teavitatakse standarditest ja artikli 36 alusel loodava teavitatud asutuste tegevuse koordineerimise rühma tegevustest, ning käsitab nimetatud rühma töö tulemusel koostatud haldusotsuseid ja dokumente oma tegevuse üldise suunisena.

Artikkel 26Vastavuse eeldamine

Kui vastavushindamisasutus suudab tõendada oma vastavust ühtlustatud standardites sätestatud kriteeriumidega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas , loetakse ta artiklis 25 sätestatud nõuetega kooskõlas olevaks.

Artikkel 27Teavitatud ametiasutuste allhankijad ja filiaalid

1. Kui vastavushindamisasutus ostab vastavushindamisega seotud ülesandeid sisse või kasutab filiaale, siis peab ta tagama, et alltöövõtja või filiaal on kooskõlas artiklis 25 sätestatud nõuetega.

2. Vastavushindamisasutus vastutab täielikult oma allhankijate ja filiaalide ülesannete täitmise eest, hoolimata nende asukohast.

3. Tegevuse võib sisse osta või selle teostamiseks kasutada filiaale ainult kliendi nõusolekul.

4. Vastavushindamisasutus hoiab riiklikele ametiasutustele kättesaadavana dokumente, mis puudutavad allhankija või filiaali kvalifikatsiooni hindamist ja allhankija või filiaali artikli 19 alusel tehtud tööd.

Artikkel 28Teavitamise taotlus

1. Vastavushindamisasutus esitab käesoleva direktiivi kohase teavitamise taotluse selle liikmesriigi teavitavale ametiasutusele, mille territooriumil ta on asutatud.

2. Taotlusega koos esitab ta vastavushindamistegevuse, vastavushindamismooduli või -moodulite ja toote või toodete kirjelduse, millega tegelemiseks ta väidab end pädev olevat, ning määruses (EÜ) nr […] määratletud riikliku akrediteerimisasutuse väljaantud akrediteerimistunnistuse, mis tõendab, et vastavushindamisasutus vastab käesoleva direktiivi artikli 25 nõuetele, kui tal on niisugune tunnistus.

3. Kui vastavushindamisasutus ei saa akrediteerimistunnistust esitada, siis esitab ta teavitavale asutusele kõik dokumendid, mille alusel saab kontrollida, tunnistada ja korrapäraselt jälgida tema vastavust artikli 25 nõuetele.

Artikkel 29Teavitamise kord

1. Teavitavad ametiasutused võivad teavitada ainult neist vastavushindamisasutustest, kes vastavad artikli 25 nõuetele.

2. Nad kasutavad komisjoni ja teiste liikmesriikide teavitamiseks komisjoni väljatöötatud ja hallatavat elektroonilist teavitamise vahendit.

3. Teavituses esitatakse täielik ülevaade vastavushindamistegevusest, vastavushindamismoodulist või -moodulitest ja tootest või toodetest ning asjakohastest pädevustunnistustest.

4. Kui teavitus ei põhine artikli 28 lõikes 2 viidatud akrediteerimistunnistusel, siis esitab teavitav asutus komisjonile ja teistele liikmesriikidele kõik dokumendid, mis tõendavad vastavushindamisasutuse pädevust.

5. Asjaomane asutus võib tegutseda teavitatud asutusena ainult juhul, kui komisjon ja teised liikmesriigid ei ole kahe kuu jooksul peale nimetatud teavitamist esitanud selle vastu ühtegi argumenti.Ainult sellist asutust loetakse teavitatud asutuseks käesoleva direktiivi mõistes.

6. Komisjoni ja teisi liikmesriike teavitatakse kõigist edaspidistest asjakohastest muudatustest nimetatud teavituses.

Artikkel 30Tunnusnumbrid ja teavitatud asutuste nimekirjad

1. Komisjon annab teavitatud asutusele tunnusnumbri.Ta annab üheainsa numbri, isegi kui asutusest teavitatakse mitme erineva ühenduse õigusakti alusel.

2. Komisjon teeb avalikkusele kättesaadavaks käesoleva direktiivi alusel teavitatud asutuste nimekirja, mis sisaldab ka asutuste tunnusnumbreid ja tegevust, mille teostamiseks neist on teavitatud.Komisjon tagab nimekirja ajakohastamise.

Artikkel 31Muudatused teavituses

1. Kui teavitav ametiasutus on veendunud või talle on teatatud, et teavitatud asutus ei vasta enam artiklis 25 sätestatud nõuetele või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis teavitav asutus piirab, peatab või tühistab teavituse. Ta teatab sellest otsekohe komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

2. Juhul kui teavitus tühistatakse, seda piiratakse või see peatatakse või kui teavitatud asutus peatab oma tegevuse, siis astub asjaomane teavitav liikmesriik vajalikud sammud, millega tagatakse, et juhtumeid menetleb mõni teine teavitatud asutus või et neid käsitlevad dokumendid oleks nõudmisel kättesaadavad teavitavatele ja turujärelevalveasutustele.

Artikkel 32Teavitatud asutuste pädevus

1. Komisjon uurib mistahes juhtumit, kui tal tekib kahtlus või kui tema tähelepanu juhitakse kahtlusele, et teavitatud asutus ei ole enam pädev või teavitatud asutus ei täida enam talle pandud nõudeid ja ülesandeid.

2. Teavitav liikmesriik esitab komisjonile selle nõudmisel kogu teabe, mis on seotud teavitamise alusega või asjaomase asutuse pädevuse säilimisega.

3. Komisjon tagab, et kogu teavet, mille ta oma uurimise käigus on omandatud, käsitletakse konfidentsiaalselt.

4. Kui komisjon on veendunud, et teavitatud asutus ei täida või ei täida enam teavituses olevaid nõudeid, siis teavitab ta sellest liikmesriiki ning nõuab, et see võtaks parandusmeetmeid, sealhulgas vajadusel tühistaks teavituse.

Artikkel 33Teavitatud asutuste tegevusealased kohustused

1. Teavitatud asutused teostavad vastavushindamist kooskõlas vastavushindamismenetlustega, mis on sätestatud artiklis 19.

2. Vastavushindamised viiakse läbi proportsionaalselt, vältides ettevõtjate liigset koormamist, võttes eriti arvesse ettevõtete suurust ja mänguasjade suhtelist tehnoloogiakeerukust.

3. Kui teavitatud asutus leiab, et tootja ei ole kinni pidanud artikli 9 ja II lisa nõuetest, siis nõuab ta tootjalt sobivate parandusmeetmete võtmist ega väljasta artikli 19 lõikes 4 nimetatud EÜ tüübikinnitustõendit.

4. Kui teavitatud asutus avastab vastavuse jälgimisel pärast tõendi väljastamist, et mänguasi ei vasta enam nõuetele, siis nõuab ta tootjalt parandusmeetmete võtmist ja vajadusel peatab või tühistab tõendi.

5. Kui parandusmeetmeid ei võeta või neil ei ole soovitud mõju, siis piirab, peatab või tühistab teavitatud asutus tõendi vastavalt vajadusele.

Artikkel 34Teavitatud asutuste teabekohustus

1. Teavitatud asutus teatab teavitavale ametiasutusele järgmisest:

41. EÜ tüübikinnitustõendite andmisest keeldumine, nende peatamine või tühistamine;

42. teavitamise kohaldamisala ja tingimusi mõjutavad asjaolud;

43. turujärelevalveasutustelt saadud teabenõuded;

44. asjakohase taotluse saamisel oma teavitusalas teostatud vastavushindamistegevus ja muu tegevus, sealhulgas piiriülene tegevus ja allhanketööd.

2. Teavitatud asutused esitavad teistele käesoleva direktiivi alusel teavitatud sarnase vastavushindamistegevuse ja samade toodetega tegelevatele asutustele asjakohase teabe negatiivsete ja sellekohase taotluse saamisel ka positiivsete vastavushindamistulemuste kohta.

Artikkel 35Kogemuste vahetamine

Komisjon korraldab liikmesriikide teavituspoliitika eest vastutavate ametiasutuste kogemuste vahetamist.

Artikkel 36Teavitatud asutuste tegevuse kooskõlastamine

Komisjon tagab, et käesoleva direktiivi alusel teavitatud asutuste vahel kujundatakse tegevuse hea koordineerimine ja koostöö ning et selleks luuakse teavitatud asutuste valdkondlik rühm.

Liikmesriigid tagavad, et nende teavitatud asutused osalevad nimetatud rühma töös.

VI PEATÜKKTURUJÄRELEVALVE

Artikkel 37Turujärelevalve korraldamise üldine kohustus

Liikmesriigid korraldavad ja teostavad turule viidud mänguasjade järelevalvet vastavalt direktiivi 2001/95/EÜ artiklitele 6, 8 ja 9. Lisaks nimetatud artiklitele kohaldatakse ka käesoleva direktiivi artikleid 38–40.

Artikkel 38Turujärelevalveasutuste ülesanded

1. Turujärelevalveasutused võivad ettevõtjatelt nõuda teavet, mida peetakse asjakohaseks turujärelevalve tulemuslikkuse huvides, sealhulgas artiklis 20 nimetatud tehnilisi dokumente.

2. Turujärelevalveasutused võivad teavitatud asutuselt nõuda teavet nende EÜ tüübikinnitustõendite kohta, mida ta on välja andnud või tühistanud, samuti teavet tõendite väljaandmisest keeldumise kohta, sealhulgas katsearuandeid ja tehnilisi dokumente.

3. Turujärelevalveasutustel on õigus siseneda asjaomaste ettevõtete ruumidesse, kui seda on vaja mänguasjade järelevalve teostamiseks vastavalt artiklile 37.

Artikkel 39Ettekirjutuste tegemine teavitatud asutusele

1. Kui turujärelevalveasutus jõuab seisukohale, et teatav mänguasi ei vasta artiklis 9 ja II lisas sätestatud olulistele ohutusnõuetele, teeb ta vajaduse korral teavitatud asutusele ettekirjutuse sellele tootele antud EÜ tüübikinnitustõend tühistada.

2. Vajaduse korral, eeskätt artikli 19 lõike 4 teises lõigus sätestatud juhtudel, teeb järelevalveasutus teavitatud asutusele ettekirjutuse EÜ tüübikinnitustõend läbi vaadata.

Artikkel 40Koostöö turujärelevalve alal

1. Liikmesriigid tagavad tõhusa koostöö ja teabevahetuse oma ja teiste liikmesriikide turujärelevalveasutuste ning oma turujärelevalveasutuste, komisjoni ja asjaomaste ühenduse agentuuride vahel kõigis küsimustes, mis on seotud ohtu kujutavate mänguasjadega.

2. Lõike 1 kohaldamisel abistavad liikmesriigi turujärelevalveasutused teiste liikmesriikide turujärelevalveasutusi viimaste taotluse korral, edastades teavet või dokumente, viies läbi asjakohaseid uurimisi või võttes muid asjakohaseid meetmeid või osaledes teiste liikmesriikide algatatud uurimistes.

VII PEATÜKKKaitsemenetlused

Artikkel 41KaitseklauselRiiklikul tasandil ohtu kujutavate mänguasjadega tegelemise menetlus

1. Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutused on võtnud direktiivi 2001/95/EÜ artiklis 12 nimetatud meetmeid või kui neil on piisavalt põhjust arvata, et käesoleva direktiivi kohaldamisalasse jääv mänguasi on ohtlik inimeste tervisele või julgeolekule, siis hindavad nad koos asjakohaste ettevõtetega toodet vastavalt kõikidele käesoleva direktiivi nõuetele.

Kui nimetatud hindamise tulemusena on turujärelevalveasutused arvamusel, et mänguasi ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele, siis nõuavad nad oma ettekirjutuses asjaomaselt ettevõttelt, arvestades riski suurust, et ta võtaks parandusmeetmeid mänguasja nimetatud nõuetega vastavusse viimiseks või võtaks mänguasja mõistliku aja jooksul turult tagasi.

2. Kui turujärelevalveasutused on seisukohal, et mittevastavus nõuetele ei piirdu ühe liikmesriigi territooriumiga, siis teavitavad nad komisjoni ja teisi liikmesriike hindamistulemustest ja meetmetest, mille võtmist nad ettevõtjalt nõuavad.

3. Ettevõte tagab, et parandusmeetmed võetakse kõigi tema poolt ühenduse turul kättsaadavaks tehtud asjaomaste mänguasjade suhtes.

4. Kui ettevõte ei võta lõike 1 teises lõigus nimetatud ajavahemiku jooksul piisavaid parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused sobivad ajutised meetmed, et mänguasja riiklikul turul kättesaadavaks tegemist keelata või piirata või mänguasi turult eemaldada või tagasi võtta.

Nad teatavad nimetatud meetmetest viivitamatult komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

5. Lõikes 4 nimetatud teave sisaldab kõiki üksikasju, eelkõige mittevastava mänguasja tuvastamiseks vajalikke andmeid, mänguasja päritolu, riski iseloomu, riiklike meetmete laadi ja kestvust. Turujärelevalveasutused esitavad eeskätt teabe selle kohta, kas nõuetele mittevastavus on tingitud järgmisest:

45. toode ei vasta nõuetele, mis käsitlevad inimeste tervist ja ohutust;

46. nõuetele vastavuse eelduseks olevate, artikli 12 lõikes 1 nimetatud ühtlustatud standardite puudused.

6. Liikmesriigid, kes ei ole menetluse algatajad, teavitavad viivitamatult komisjoni ja teisi liikmesriike võetud meetmetest ja muust nende käsutuses olevast teabest seoses asjaomase mänguasja mittevastavusega nõuetele ning esitavad oma vastuväited, kui nad ei ole nõus teavitatud riikliku meetmega.

7. Kui kolme kuu jooksul pärast lõikes 4 viidatud teabe esitamist ei ole komisjon ega teised liikmesriigid esitanud vastuväiteid liikmesriigi asjaomast mänguasja puudutavate ajutiste meetmete osas, siis loetakse meetmed põhjendatuks.

Artikkel 42Ühenduse kaitsemenetlus

1. Kui vastavalt artikli 41 lõigetes 3 ja 4 sätestatud menetlusele esitatakse liikmesriigi meetmele vastuväiteid või kui komisjon on seisukohal, et liikmesriigi meede on vastuolus ühenduse õigusaktidega, siis konsulteerib komisjon viivitamatult liikmesriikide ja asjakohas(t)e ettevõte(te)ga, et hinnata liikmesriigi meedet.

Selle hindamise tulemuste põhjal teeb komisjon otsuse, millega tunnistatakse meede põhjendatuks või mitte.

Komisjoni otsus adresseeritakse kõigile liikmesriikidele ning see edastatakse kohe liikmesriikidele ja asjaomastele ettevõtetele.

2. Kui liikmesriigi meede loetakse põhjendatuks, siis võtavad kõik liikmesriigid meetmeid mittevastava mänguasja eemaldamiseks oma turult. Liikmesriigid teatavad sellest komisjonile.

Kui liikmesriigi meede loetakse põhjendamatuks, siis asjaomane liikmesriik tühistab selle.

3. Kui liikmesriigi meede loetakse põhjendatuks ja mänguasja mittevastavus viitab puudustele ühtlustatud standardites, nagu viidatud artikli 41 lõike 5 punktis b, siis toob komisjon või liikmesriik asja direktiivi 98/43/EÜ artikli 5 alusel loodud alalise komitee ette.

Artikkel 43RAPEXi teated

Kui võetakse artikli 41 lõikes 4 nimetatud meede, millest vastavalt direktiivi 2001/95/EÜ artiklile 12 teatatakse ühenduse kiire teabevahetuse süsteemi (RAPEX) kaudu, ei tule sellest eraldi teatada vastavalt käesoleva direktiivi artikli 41 lõikele 4, kui on täidetud järgmised tingimused:

47. RAPEXi teates on märgitud, et käesoleva direktiivi kohaselt tuleb meetmest teatada;

48. RAPEXi teatele on lisatud artikli 41 lõikes 5 nimetatud täiendavad tõendid.

Artikkel 44Ametlik mittevastavus

1. Ilma et see piiraks artikli 41 kohaldamist, nõuab liikmesriik asjaomaselt ettevõttelt mittevastavuse parandamist, kui ta on avastanud ühe järgmisest:

49. vastavusmärgis on mänguasjale kinnitatud artiklit 15 või 16 rikkudes;

50. mänguasjale ei ole kinnitatud vastavusmärgist;

51. EÜ vastavusdeklaratsiooni ei ole koostatud;

52. EÜ vastavusdeklaratsioon on koostatud valesti.

2. Kui lõikes 1 viidatud mittevastavust ei parandata, siis peab liikmesriik võtma asjakohaseid meetmeid mänguasja turul kättesaadavaks tegemise piiramiseks või keelamiseks või tagama selle turult eemaldamise või tagasi võtmise.

VIII PEATÜKKKOMITEEMENETLUS

Artikkel 45Muudatused ja rakendusmeetmed

1. Tehnilise ja teadusarenguga kohandamiseks võib komisjon muuta järgmist:

53. II lisa III osa punkte 7 ja 8;

54. V lisa.

Kõnealused meetmed, millega muudetakse käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid, võetakse vastu artikli 46 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse korras.

2. Komisjon võib teha otsuseid niisuguste ainete ja valmististe kasutamise kohta mänguasjades, mis vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ I lisale on liigitatud 1., 2. ja 3. kategooria kantserogeenseks, mutageenseks või reproduktiivset funktsiooni kahjustavaks aineks.

Kõnealused meetmed, mis on välja töötatud käesoleva direktiivi vähemoluliste sätete muutmiseks selle täiendamise kaudu, võetakse vastu artikli 46 lõikes 2 nimetatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Artikkel 46Komitee

1. Komisjoni abistab komitee.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artiklit 8.

IX PEATÜKKHALDUSLIKUD ERISÄTTED

Artikkel 47Aruandlus

Liikmesriigid esitavad komisjonile käesoleva direktiivi kohaldamise aruande kolm aastat pärast käesoleva direktiivi artikli 53 teises lõikes nimetatud kohaldamise alguse kuupäeva ja seejärel iga viie aasta järel.

Aruandes esitatakse mänguasjade ohutuse alase olukorra ja käesoleva direktiivi tulemuslikkuse hinnang ning liikmesriikide turujärelevalve alase tegevuse ülevaade.

Komisjon koostab ja avaldab riikide ülevaadete kokkuvõtte.

Artikkel 48Läbipaistvus ja konfidentsiaalsus

Käesoleva direktiivi alusel meetmete võtmisel kohaldavad liikmesriikide ametiasutused ja komisjon direktiivi 2001/95/EÜ artiklis 16 sätestatud läbipaistvuse ja konfidentsiaalsuse nõudeid.

Artikkel 49Meetmete põhjendamine

Kui käesoleva direktiivi alusel võetakse meede, millega keelatakse või piiratakse mänguasja turuleviimist või mänguasi eemaldatakse turult või võetakse tagasi, esitatakse täpselt meetme õiguslik alus.

Sellisest meetmest teatatakse viivitamata asjaomasele osapoolele, kellele teatatakse samal ajal ka abinõudest, mis on talle kättesaadavad kõnealuse liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt, ja abinõude suhtes kohaldatavatest tähtaegadest.

Artikkel 50Karistused

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mille hulka võivad kuuluda tõsiste rikkumiste puhul kohaldatavad kriminaalkaristused ja millest lähtutakse käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike õigus- ja haldusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Ettenähtud sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Liikmesriik teatab need sätted komisjonile hiljemalt artiklis 53 nimetatud kuupäevaks ning teatab viivitamatult ka kõikidest asjassepuutuvatest muudatustest.

X PEATÜKK LÕPP- JA ÜLEMINEKUSÄTTED

Artikkel 51Direktiivide 85/374/EMÜ ja 2001/95/EÜ kohaldamine

1. Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira direktiivi 85/374/EMÜ kohaldamist.

2. Direktiivi 2001/95/EÜ kohaldatakse mänguasjade suhtes vastavalt selle artikli 1 lõikele 2. Kohaldatakse neid direktiivi 2001/95/EÜ artikleid, mida nimetatakse käesoleva direktiivi artiklites 37, 43 ja 48 ning direktiivi 2001/95/EÜ artikleid 10, 11 ja 13.

Artikkel 52Üleminekuperiood

Liikmesriigid ei tõkesta oma territooriumil selliste mänguasjade turuleviimist, mis vastavad direktiivi 88/378/EMÜ nõuetele ja mis viidi turule enne käesoleva direktiivi jõustumist või kuni kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

Artikkel 53Ülevõtmine

Liikmesriigid kehtestavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [...]. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates […].

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 54Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 88/378/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates artikli 53 teises lõigus kehtestatud kuupäevast.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitletakse viidetena käesolevale direktiivile.

Artikkel 55Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Artikkel 56Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel President eesistuja

I LISA

LOETELU TOODETEST, MIDA EI PEETA MÄNGUASJAKS KÄESOLEVA DIREKTIIVI TÄHENDUSES (ARTIKLI 2 LÕIGE 1)

1. Pidudel ja pidustustel kasutatavad dekoratiivesemed

2. Täiskasvanud kollektsionääride jaoks mõeldud esemed, kui tootele või selle pakendile on nähtavalt ja loetavalt märgitud, et toode on ette nähtud vähemalt 14-aastasele kollektsionäärile. Seda liiki esemed on näiteks:

55. detailitruud ja originaalilähedased vähendatud mõõtmetega mudelid,

56. kokkupandavate vähendatud mõõtmetega mudelite komplektid,

57. rahvariides nukud, dekoratiivnukud ja muud samalaadsed esemed,

58. vanade mänguasjade koopiad,

59. tõeliste tulirelvade koopiad.

3. Sporditarbed, sealhulgas üle 20 kg kaaluvatele lastele ette nähtud rulluisud ja rulad

4. Jalgrattad, tõukerattad ja muud transpordivahendid, mis on ette nähtud spordiks või kasutamiseks liiklemiseks avalikel teedel või neile transpordivahenditele ettenähtud radadel

5. Elektriajamiga sõidukid, mis on ette nähtud kasutamiseks avalikel teedel või radadel või nende juures olevatel kõnniteedel

6. Sügavas vees kasutamiseks ettenähtud sukeldumisvarustus ja laste ujumaõpetamiseks ettenähtud varustus, nagu ujumislauad ja ujumise abivahendid

7. Rohkem kui 500 osast koosnevad kokkupandavad piltmõistatused

8. Surugaasiga käitatavad püssid ja püstolid, välja arvatud veepüstolid, ning üle 120 cm pikad vibud

9. Ilutulestik, sealhulgas löökkapslid, mis ei ole mõeldud mängimiseks

10. Tooted ja mängud, milles kasutatakse teravaotsalisi lendesemeid, näiteks metallotstega viskenoolte komplektid

11. Harivad funktsionaalsed mänguasjad, nagu elektripliidid, triikrauad ja muud funktsionaalsed üle 24 voldist nimipinget nõudvad tooted, mis on ette nähtud kasutamiseks üksnes õppeotstarbel ja täiskasvanu järelevalve all

„Funktsionaalne toode“ on toode, mis toimib ja mida kasutatakse samamoodi kui täiskasvanuile ettenähtud toote ja seadme puhul. Tegemist võib olla toote ja seadme vähendatud mudeliga.

12. Tooted, mis on ette nähtud koolides ja muudes haridusasutustes juhendaja järelevalve all toimuvaks õppeotstarbeliseks kasutamiseks, nagu teadusseadmed

13. Elektroonilised seadmed, nagu personaalarvutid ja mängukonsoolid, mida kasutatakse interaktiivse tarkvara ja väliste lisaseadmete abil, kui need elektroonilised seadmed või lisaseadmed ei ole välja töötatud ja ette nähtud lastele, ja neil seadmetel ei ole mängimise seisukohalt iseseisvat kasutamisväärtust, näiteks spetsiaalsed personaalarvutid, klahvistikud, juhthoovad ja roolid

14. Meelelahutamiseks ja mängimiseks ettenähtud interaktiivne tarkvara, näiteks aruvutimängud ja nende andmekandjad, näiteks kompaktplaadid

15. Imikulutid

16. Laste eelistusi silmas pidades kujundatud valgustid

17. Mänguasjade trafod.

II LISATURVALISUSE ERINÕUDED

I. FÜÜSIKALISED JA MEHAANILISED OMADUSED

1. Mänguasjad ja nende osad ning fikseeritavate mänguasjade puhul nende kinnituskonstruktsioonid peavad olema nõuetekohase mehaanilise tugevusega ja vajaduse korral stabiilsusega, et välja kannatada nendele kasutamise ajal mõjuvaid jõude ilma purunemata või deformeerumata, mis võib põhjustada füüsilise vigastuse.

2. Mänguasjade juurdepääsetavad servad, väljaulatuvad osad, nöörid, juhtmed ja kinnitid peavad olema kavandatud ja konstrueeritud nii, et füüsilise vigastuse oht nende puudutamise korral oleks minimaalne.

3. Mänguasjad tuleb kavandada ja konstrueerida nii, et füüsilise vigastuse oht nende osade liikumise korral oleks minimaalne.

4. Mänguasjad ja nende osad ei tohi põhjustada kägistamis- ega lämbumisohtu.

Mänguasjade jaemüügipakend ei tohi põhjustada kägistamis- ega lämbumisohtu, mis tuleneb õhuvoolu takistamisest suu ja nina sulgemise tõttu väljastpoolt.

Mänguasjad mis on selgelt ette nähtud alla 36 kuu vanustele lastele, nende mänguasjade osad ning kõik eemaldatavad osad, peavad olema selliste mõõtmetega, et neid ei oleks võimalik alla neelata ja/või hingamisteedesse tõmmata. Sama põhimõte kehtib ka muude mänguasjade suhtes, mis on mõeldud suhu panemiseks, samuti nende mänguasjade osade ning kõikide eemaldatavate osade suhtes.

Toiduainete pakendites või toidu sees olevad mänguasjad peavad olema eraldi pakendis. Kõnealune pakend peab, arvestades selle tingimusi, olema selliste mõõtmetega, et seda ei oleks võimalik alla neelata ja/või hingamisteedesse tõmmata.

Keelatud on mänguasjad, mis on toiduaine tarbimise hetkel toiduaine külge kinnitatud viisil, et otsese juurdepääsu saamiseks mänguasjale tuleb toit ära süüa.

5. Mänguasjad, mis on ette nähtud kasutamiseks madalas vees ning mis võivad last vee peal kanda või toetada, peavad olema kavandatud ja konstrueeritud nii, et ujuvuse halvenemise ja lapsele osutatava toe vähenemise oht oleks minimaalne.

6. Mänguasjadel, mille sisse on võimalik minna ning mis niiviisi moodustavad seesviibija jaoks suletud ruumi, peab olema väljapääs, mida mänguasja kasutaja saab seestpoolt hõlpsasti avada.

7. Mänguasjad, mille abil nende kasutaja võib liikuda, peavad võimaluste piires olema varustatud pidurdussüsteemiga, mis sobib seda liiki mänguasja jaoks ning vastab selle poolt tekitatavale kineetilisele energiale. Sellist süsteemi peab kasutajal olema lihtne kasutada, ilma et ta paiskuks välja ning ilma et kasutaja või kolmandad isikud võiks saada füüsiliselt viga.Elektriajamiga mänguasjade (mille kasutaja istub mänguasja peal) suurim valmistajakiirus peab olema piiratud, et vähendada vigastuse ohtu.„Suurim valmistajakiirus” tähendab tüüpilist võimalikku liikumiskiirust, mis on määratud mänguasja ehituse ning füüsikaliste omaduste vastavuse põhjal.

8. Väljapaiskuvate esemete kuju ja koostis ning nende poolt tekitatav kineetiline energia nende väljatulistamisel selleks otstarbeks konstrueeritud mänguasjast peavad olema sellised, et arvestades mänguasja laadi, ei too need kaasa füüsiliste vigastuste ohtu kasutajale ega kolmandatele isikutele.

9. Mänguasjad peavad olema konstrueeritud nii, et oleks tagatud, et:

60. ühegi juurdepääsetava pinna maksimaalne ega minimaalne temperatuur ei põhjustaks kokkupuutel vigastust;

61. mänguasjades sisalduvad vedelikud ja gaasid ei saavutaks sellist temperatuuri või rõhku, mille puhul nende väljapaiskumine mänguasjast (välja arvatud mänguasja õigeks toimimiseks vajalikul põhjusel) põhjustaks põletusi ega muid füüsilisi vigastusi.

10. Häälitsevad mänguasjad peavad olema kavandatud ja konstrueeritud nii, et neist tulev hääl ei kahjusta lapse kuulmist.

11. Tegevusmänguasjad peavad olema konstrueeritud nii, et kehaosade muljumise ja kehaosade või riiete mänguasja osade vahele jäämise, kukkumise, löökide ning uppumise oht oleks minimaalne.

II. SÜTTIVUS

1. Mänguasjad ei tohi kujutada endast ohtlikku süttivat elementi lapse keskkonnas. Seega peavad nad koosnema materjalidest, mis vastavad ühele või enamale järgmistest tingimustest:

62. ei põle otsesel kokkupuutel tulega, sädemega ega teiste potentsiaalsete tuleallikatega;

63. ei sütti kergesti (leek kustub kohe pärast tuleallika mõju lakkamist);

64. isegi kui nad süttivad, põlevad nad aeglaselt ja leek levib aeglaselt;

65. olenemata mänguasja keemilisest koostisest, on töödeldud mehaaniliselt eesmärgiga aeglustada põlemisprotsessi;

66. sellised süttivad materjalid ei tohi põhjustada teiste mänguasjas kasutatud materjalide süttimise ohtu.

2. Mänguasjad, mis oma toimimiseks sisaldavad ohtlikke aineid või valmistisi nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ tähenduses, eriti materjalid ja seadmed keemiakatseteks, mudeli kokkupanekuks, plasti või keraamika vormimiseks, emailimiseks, fotograafiaks või samalaadseteks tegevusteks, ei tohi sisaldada aineid või valmistisi, mis võivad süttida mittesüttivate lenduvate komponentide lendumisel.

3. Mänguasjad (v.a löökkapslitega mänguasjad) ei tohi plahvatada ega sisaldada elemente või aineid, mis võivad plahvatada, kui neid kasutatakse artikli 9 lõike 2 esimeses lõigus kirjeldatud viisil.

4. Mänguasjad ja eriti keemilised mängud ja mänguasjad ei tohi sisaldada aineid või valmistisi, mis:

67. segamisel võivad plahvatada kas keemilise reaktsiooni või soojenemise või oksüdeeruvate ainetega segamise tulemusena;

68. sisaldavad lenduvaid komponente, mis süttivad õhus ja võivad moodustada süttiva või plahvatava auru/õhu segu.

III. KEEMILISED OMADUSED

1. Mänguasjad tuleb kavandada ja konstrueerida nii, et kui neid kasutatakse artikli 9 lõike 2 esimeses lõigus kirjeldatud viisil, ei põhjusta kokkupuude mänguasjade koostises olevate või nendes sisalduvate keemiliste ainetega ohtu ega kahjulikku mõju inimeste tervisele.

2. Mänguasjad peavad olema vastavuses ühenduse asjakohaste õigusaktidega, mis käsitlevad teatavaid tootekategooriaid või teatavate ohtlike ainete ja valmististe kasutamise keelamist.Mänguasjad, mis esinevad ainete või valmististe kujul, peavad lisaks vastama direktiividele 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ[25], mis käsitlevad ohtlike ainete ja ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist.

3. Ilma et see piiraks punkti 2 esimese lause kohaste piirangute kohaldamist, keelatakse direktiivi 67/548/EMÜ kohaselt kantserogeenseks, mutageenseks või reproduktiivset funktsiooni kahjustavaks liigitatud ainete kasutamine mänguasjades kontsentratsioonis, mis on vähemalt võrdne direktiivi 1999/45/EÜ sätete kohaselt keemilisi aineid sisaldavate valmististe klassifitseerimise jaoks kehtestatud kontsentratsiooniga, välja arvatud juhul, kui ained sisalduvad mänguasjade koostisosades või mikrostruktuuriliselt eristatavates osades, millega laps füüsilist kontakti ei saa.

4. Aineid või valmistisi, mis on direktiivi 67/548/EMÜ kohaselt liigitatud kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivset funktsiooni kahjustavate ainete kategooriatesse 1 ja 2, võib mänguasjades kasutada, kui on täidetud järgmised tingimused:

4.1. asjaomane teaduslik komitee on aine kasutamist hinnanud ja teinud järelduse, et ainega kokkupuude on ohutu ning vastu on võetud artikli 45 lõikes 2 nimetatud otsus;

4.2. alternatiivsete ainete analüüs on näidanud, et sobivaid alternatiivseid aineid ei ole;

4.3. nende kasutamine tarbekaupades ei ole määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (REACH) keelatud.

Komisjon volitab asjaomast teadusliku komiteed kõnealuseid aineid uuesti hindama kohe, kui tekivad ohutusprobleemid ning hiljemalt iga viie aasta järel alates artikli 45 lõike 2 kohase otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

5. Aineid või valmistisi, mis on direktiivi 67/548/EMÜ kohaselt liigitatud kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivset funktsiooni kahjustavate ainete kategooriasse 3, võib mänguasjades kasutada, kui asjaomane teaduslik komitee on aine kasutamist hinnanud ja teinud järelduse, et ainega kokkupuude on ohutu ja vastu on võetud artikli 45 lõikes 2 nimetatud otsus ning kõnealuste ainete ja valmististe kasutamine tarbekaupades ei ole määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (REACH) keelatud.

6. Kosmeetikat sisaldavad mänguasjad, näiteks mängukosmeetika nukkudele, peavad vastama direktiivis 76/768/EMÜ sätestatud koostise ja märgistamise nõuetele.

7. Mänguasjad ei tohi sisaldada järgmisi allergeenseid lõhnaaineid:

69. Aedvaak ( Inula helenium )

70. Allüülisotiotsüanaat

71. Bensüültsüaniid

72. 4-tert-butüülfenool

73. Hanemaltsa õli

74. Tsüklameenalkohol

75. Dietüülmaleaat

76. Dihüdrokumariin

77. 2,4-dihüroksü-3-metüülbensaldehüüd

78. 3,7-dimetüül-2-okteen-1-ool (6,7-dihüdrogeraniool)

79. 4,6-dimetüül-8-tert-butüülkumariin

80. Dimetüültsitrakonaat

81. 7,11-dimetüül-4,6,10-dodekatrieen-3-oon

82. 6,10-dimetüül-3,5,9-undekatrieen-2-oon

83. Difenüülamiin

84. Etüülakrülaat

85. Viigipuu lehed, värsked ja valmistised

86. trans -2-heptenaal

87. trans -2-heksenaaldietüülatsetaal

88. trans -2-heksenaaldimetüülatsetaal

89. Hüdroabietüülalkohol

90. 4-etoksüfenool

91. 6-isopropüül-2-dekahüdronaftalenool

92. 7-metoksükumariin

93. 4-metoksüfenool

94. 4-(p-metoksüfenüül)-3-buteen-2-oon

95. 1-(p-metoksüfenüül)-1-penteen-3-oon

96. Metüül- trans -2-butenoaat

97. 6-metüülkumariin

98. 7-metüülkumariin

99. 5-metüül-2,3-heksaandioon

100. Lõhna-soojumika ( Saussurea lappa Clarke) juureõli

101. 7-etoksü-4-metüülkumariin

102. Heksahüdrokumariin

103. Peruu palsam ( Myroxylon pereirae Klotzsch)

104. 2-pentülideentsükloheksanoon

105. 3,6,10-trimetüül-3,5,9-undekatrieen-2-oon

106. Raudürdi ( Lippia citriodora Kunth) õli

Nimetatud ainete jälgede olemasolu on siiski lubatud tingimusel, kui see on nõuetekohaste tootmistavade juures tehniliselt vältimatu.

Peale selle tuleb loetleda järgmised allergeensed lõhnaained, kui neid lisatakse mänguasjadele kontsentratsioonis üle 0,01 % massist:

107. Amüültsinnamaal

108. Amüültsinnamüülalkohol

109. Anisüülalkohol

110. Bensüülalkohol

111. Bensüülbensoaat

112. Bensüültsinnamaat

113. Bensüülsalitsülaat

114. Kaneelaldehüüd

115. Tsinnamüülalkohol

116. Tsitraal

117. Tsitronellool

118. Kumariin

119. Eugenool

120. Farnesool

121. Geraniool

122. Heksüülkaneelaldehüüd

123. Hüdroksütsitronellaal

124. Hüdroksü-metüülpentüültsüklohekseenkarbaldehüüd

125. Isoeugenool

126. Lilial, kosmeetikatoodete direktiivis kanne 83 nime all: 2-(4-tert-butüülbensüül)propioonaldehüüd

127. d-limoneen

128. Linalool

129. Metüülheptiinkarbonaat

130. 3-metüül-4-(2,6,6-trimetüül-2-tsüklohekseen-1-üül)-3-buteen-2-oon

131. Tammesambliku ekstrakt

132. Evernia furfuracea ekstrakt

8. Mänguasjadest ja mänguasjade osadest, millega lapsed nende kasutamisel artikli 9 lõike 2 esimeses lõigus kirjeldatud viisil kokku puutuvad, eralduvate ainete migratsiooni piirmäärad ei tohi ületada järgmiseid väärtusi:

Element | mg/kg kuivas, hapras, pulbrilaadses või elastses mänguasjamaterjalis | mg/kg vedelas või kleepuvas mänguasjamaterjalis |

Alumiinium | 5625 | 1406 |

Antimon | 45 | 11.3 |

Arseen | 7.5 | 1.9 |

Baarium | 4500 | 1125 |

Boor | 1200 | 300 |

Kaadmium | 3.8 | 0.9 |

Kroom (III) | 37.5 | 9.4 |

Kroom (VI) | 0.04 | 0.01 |

Koobalt | 10.5 | 2.6 |

Vask | 622.5 | 156 |

Plii | 27 | 6.8 |

Mangaan | 1200 | 300 |

Elavhõbe | 15 | 3.8 |

Nikkel | 75 | 18.8 |

Seleen | 37.5 | 9.4 |

Strontsium | 4500 | 1125 |

Tina | 15000 | 3750 |

orgaanilised tinaühendid | 1.9 | 0.5 |

Tsink | 3750 | 938 |

Neid piirmäärasid ei kohaldata mänguasjade suhtes, millele ligipääs, mille funktsioon, suurus või mass selgelt välistavad igasuguse ohu, mis võib tuleneda imemisest, lakkumisest, neelamisest või pikaajalisest kontaktist nahaga, kui neid mänguasju kasutatakse artikli 9 lõike 2 esimeses lõigus kirjeldatud viisil.

IV. ELEKTRILISED OMADUSED

1. Mänguasjade elektrilise toiteallika pinge ei tohi ületada 24 volti ning pinge mänguasja ligipääsetavates osades ei tohi ületada 24 volti.

Sisepinge ei tohi olla suurem kui 24 volti, välja arvatud juhul, kui on tagatud, et pinge ja voolu kombinatsiooni tulemusena ei teki ohtu ega elektrilöögi saamise võimalust isegi purunenud mänguasja puhul.

2. Mänguasjade osad, mis on kontaktis või võivad sattuda kontakti vooluallikaga, mis võib põhjustada elektrilöögi, ning nende juhtmed ja muud voolu juhtivad osad, mille kaudu toide viiakse nende osadeni, peavad olema nõuetekohaselt isoleeritud ja mehaaniliselt kaitstud, et hoida ära elektrilöögi ohtu.

3. Elektrilised mänguasjad peavad olema kavandatud ja konstrueeritud nii, et oleks tagatud, et ühegi vahetult juurdepääsetava pinna maksimaalne temperatuur ei ole nii kõrge, et tekitada puudutuse korral põletusi.

4. Eeldatavate rikete korral peavad mänguasjad pakkuma kaitset elektrilisest toiteallikast tulenevate ohtude eest.

5. Elektrilised mänguasjad peavad pakkuma piisavat kaitset tuleohu eest.

6. Elektrilised mänguasjad peavad olema kavandatud ja toodetud nii, et seadme poolt tekitatud elektri-, magnet- ja elektromagnetväli ning muu radiatsioon ei ole suuremad kui seadme toimimiseks vajalik ning see toimib ohutul tasemel vastavalt üldiselt tunnustatud tehnikanõuetele, võttes arvesse ühenduse konkreetseid meetmeid.

7. Elektroonilise juhtimissüsteemiga mänguasjad peavad olema kavandatud ja toodetud nii, et mänguasi on ohutu ka siis, kui elektroonikasüsteem on rikkis või lakkab töötamast (kas süsteemi enda vea või välisteguri tõttu).

8. Mänguasjad peavad olema kavandatud ja konstrueeritud nii, et nad ei ohusta tervist ega põhjusta silmade või naha vigastuste ohtu laserite, valgusdioodide (LED) ega mingit muud tüüpi kiirguse tõttu.

9. Mänguasja elektritrafo ei tohi olla mänguasja lahutamatu osa.

V. HÜGIEEN

1. Mänguasjad peavad olema kavandatud ja konstrueeritud nii, et nad vastaksid hügieeni- ja puhtusenõuetele, et vältida nakatumise, haigestumise ja saastumise ohtu.

2. Tekstiilmänguasjad alla 36 kuu vanustele lastele peavad olema pestavad ning vastama ohutusnõuetele ka pärast pesu.

VI. RADIOAKTIIVSUS

Mänguasjad peavad vastama kõikidele Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu III peatüki asjakohastele sätetele.

III LISAEÜ VASTAVUSDEKLARATSIOON

1. Nr xxxxxx (toote kordumatu tunnusnumber)

2. Tootja (või volitatud esindaja) nimi ja aadress:

3. Käesolev vastavusdeklaratsioon on välja antud tootja vastutusel:

4. Deklareeritav toode (mänguasja identifitseerimine, mis tagab jälgitavuse):

5. Ülalkirjeldatud deklareeritav toode on kooskõlas ühenduse asjaomaste ühtlustatud õigusaktidega………

6. Viited kasutatud ühtlustatud standarditele või viited tehnilistele tingimustele, millele vastavust deklareeritakse:

7. Teavitatud asutus … (nimi, number)… teostas … (tegevuse kirjeldus)… ja andis välja tõendi: …. ….

8. Lisateave:

Allkirjastatud:………………………….

(väljaandmise koht ja kuupäev)

(nimi, ametinimetus)(allkiri)

IV LISATEHNILISED DOKUMENDID

Artiklis 20 nimetatud tehnilised dokumendid sisaldavad eelkõige järgmisi andmeid, mis on vajalikud hindamiseks:

133. kujunduse ja tootmise üksikasjalik kirjeldus, sh loetelu mänguasjas kasutatud koostisosadest ja materjalidest ning kasutatud kemikaalide ohutuskaardid (saadakse kemikaalide tarnijatelt);

134. artikli 17 kohaselt läbi viidud ohutushindamised;

135. järgitud vastavushindamismenetluse kirjeldus;

136. EÜ vastavusdeklaratsiooni koopia;

137. tootmis- ja ladustamiskohtade aadressid;

138. tootja poolt teavitatud asutusele (kui viimane on kaasatud) esitatud dokumentide koopiad;

139. katsearuanded ja vahendite kirjeldus, millega tootja tagab toodangu vastavuse ühtlustatud standarditele, kui tootja on järginud artikli 18 lõikes 2 nimetatud tootmise sisekontrolli;

140. EÜ tüübikinnitussertifikaadi koopia, vahendite kirjeldus, millega tootja tagab toodangu vastavuse EÜ tüübikinnitussertifikaadis kirjeldatud tooteliigile, tootja poolt teavitatud asutusele esitatud dokumentide koopiad, kui tootja on järginud artikli 18 lõikes 3 nimetatud EÜ tüübihindamist ja tüübivastavuse deklaratsiooni;

141. mänguasja värvikujutis.

V LISAHOIATUSED(Artikkel 10)

A OSA – ÜLDISED HOIATUSED

Kasutajale seatud piirangute puhul, millele viidatakse artikli 10 lõikes 1, peab olema märgitud vähemalt kasutaja minimaalne või maksimaalne vanus ning vajadusel mänguasja kasutaja suutlikkus, kasutaja minimaalne või maksimaalne kaal ja vajadus kasutada mänguasja ainult täiskasvanu järelevalve all.

B OSA – KONKREETSED HOIATUSED JA OHUTUSNÕUDED TEATAVATE MÄNGUASJARÜHMADE KASUTAMISEL

1. Mänguasjad mitte alla 36 kuu vanustele lastele

Mänguasjadel, mis võivad kujutada ohtu alla 36 kuu vanustele lastele, peab olema näiteks järgmine hoiatus: „Hoiatus: ei ole sobiv al