Ettepanekuga täiendatakse määrust (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike majandamist, ning sätestatakse, et liidu kalalaevadele antakse piirkondlike kalandusorganisatsioonide lube, samuti täiendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1005/2008, mis käsitleb ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki, ning sätestatakse, et ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade liidu nimekiri hõlmab ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade NAFO nimekirja.

Ettepanek on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 (ühise kalanduspoliitika kohta) VI osaga (välispoliitika), milles on sätestatud, et liit arendab kalandusalaseid välissuhteid kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega, tuginedes oma püügitegevuses koostööle piirkondlike kalandusorganisatsioonidega ning kaasates eeskirjade järgimise tagamisse Euroopa Kalanduskontrolli Ameti.

Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 5 on sätestatud, et EL peab rangelt järgima rahvusvahelist õigust. See hõlmab NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete järgimist.

NAFO konventsioonis on sätestatud, et NAFO komisjonis vastu võetud kaitsemeetmed on siduvad (XIV artikkel, VI artikli lõiked 8 ja 9) ning konventsiooniosalised on kohustatud neid rakendama.

Ettepaneku peamine eesmärk on võtta liidu õigusesse üle Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni (NAFO) viimasel aastakoosolekul (2019) vastu võetud kaitse- ja rakendusmeetmete muudatused. Ettepanek hõlmab ka NAFO redaktsioonilisi parandusi ja sellega kohandatakse sõnastust ELi õigusliku kontekstiga. NAFO on piirkondlik kalandusorganisatsioon, kes vastutab tema pädevusvaldkonda kuuluvate Loode-Atlandi kalavarude majandamise eest. NAFO kaitse- ja rakendusmeetmeid kohaldatakse üksnes NAFO reguleerimispiirkonnas avamerel, mis on määratletud kui rannikuäärsete riikide kalandusjurisdiktsiooni alt välja jääv piirkond. EL on olnud NAFO konventsiooni osaline alates 1979. aastast.

Ettepaneku eesmärk on muuta määrust (EL) 2019/833, lisades sellesse kaitse- ja rakendusmeetmete viimased muudatused, mis võeti vastu NAFO aastakoosolekul 2019. aasta septembris. Need muudatused on konventsiooniosalistele siduvad. ELi liikmesriikide ekspertide ja tööstusharu esindajatega konsulteeriti nii kuni NAFO aastakoosolekuni, millel kõnealused soovitused vastu võeti, kui ka NAFO läbirääkimiste ajal.

Ettepanekuga muudetakse ka määrust (EL) 2019/833, selgitades mõõdikute kasutamist, ning tehakse selgeks, et kohaldada tuleks NAFO norme. Ettepanekus kasutatakse NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete määratlust kalalaeva kohta, kuna selle ulatus on laiem kui nõukogu määruses (EÜ) nr 1224/2009 esitatud määratlus. See võimaldab ELi kontrolli- ja täitevasutustel teha koostööd teiste NAFO konventsiooni osalistega. Ettepanekuga parandatakse teabe liikumist liikmesriikide kalandusasutuste, komisjoni ja NAFO sekretariaadi vahel ning tunnustatakse Euroopa Kalanduskontrolli Ameti rolli NAFO ühise inspekteerimis- ja järelevalvekava raames kasutatavate inspekteerimisvahendite koordineerimisel. Ettepanekuga kehtestatakse sätted Atlandi polaarhai kaitseks. Ettepanekus selgitatakse vajadust anda konventsiooniosalise sadamariigi nõusolek teise konventsiooniosalise inspektoritele ning ka NAFO tasandil kohaldatavaid prahilepinguid. Ettepanekuga delegeeritakse komisjonile ka õigus muuta NAFO kaitse- ja rakendusmeetmeid, milles käsitletakse hariliku süvameregarneeli püügil kasutatavaid võrgusilma suurusi, sorteerimisvõresid või -reste ja kinnituskette, ning põhjalähedase püügi keelualasid. Neid sätteid muudetakse tõenäoliselt NAFO eelseisvatel aastakoosolekutel alates 2020. aastast ning need jõustuvad tõenäoliselt vahetult enne 2021. aasta püügihooaega. Kõnealuseid sätteid on vaja kiiresti muuta, et liidu laevad saaksid igal tulevasel püügihooajal kalastada samadel alustel kui teiste NAFO konventsiooni osaliste laevad.

(2)Kõnealused otsused on adresseeritud NAFO konventsiooni osalistele, kuid võivad sisaldada ka ettevõtjate kohustusi. Pärast NAFO kaitse- ja rakendusmeetmete jõustumist 2. detsembril 2019 muutusid need kõigi NAFO konventsiooni osaliste suhtes siduvaks. Liidu puhul tuleb need liidu õigusesse üle võtta ulatuses, milles need ei ole liidu õigusega juba ette nähtud.

(3)Seepärast tuleks määrust (EL) 2019/833 kohandada, et kohaldada võrgusilma mõõtmist käsitlevaid NAFO norme, võtta kasutusele NAFO kasutatava kalalaeva määratlus, et võimaldada ELi kontrolli- ja täitevasutustel töötada kooskõlas teiste NAFO konventsiooni osalistega ning parandada teabe liikumist liikmesriikide ametiasutuste, komisjoni ja NAFO tegevsekretäri vahel.

(4)Määruse (EL) 2019/473 artikli 3 punktide c ja i kohaselt on Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) ülesanne muu hulgas korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist, et rakendada rahvusvahelisi kontrolli- ja inspekteerimisprogramme, näiteks NAFO ühist inspekteerimis- ja järelevalvekava, ning aidata liikmesriikidel edastada komisjonile ja kolmandatele isikutele püügitegevust ning kontrolli- ja inspekteerimistegevust puudutavat teavet. Seetõttu on asjakohane määrata EFCA asutuseks, kes saab liikmesriikidelt inspekteerimist ja kontrolli käsitlevat teavet, näiteks meresõidu inspekteerimisaruandeid ja kontrollvaatluskavasid käsitlevaid teateid, ning edastab selle NAFO täitevsekretärile.

(5)Kaitse- ja rakendusmeetmete menetlus, mille raames konventsiooniosalised edastavad teavet NAFO seire-, kontrolli- ja järelevalve veebisaidile, seisneb nüüd üleslaadimiseks mõeldud teabe saatmises NAFO täitevsekretärile. Seepärast on vaja ajakohastada määruse asjakohaseid sätteid, et kajastada seda muutust ja selgitada kanaleid, mida liikmesriigid peavad teabe edastamiseks kasutama.

(6)Samuti on vaja kehtestada kaitse- ja rakendusmeetmete sätted Atlandi polaarhai kaitseks, viia prahilepingute sätted kooskõlla NAFO kaitse- ja rakendusmeetmetega ning selgitada, et teise konventsiooniosalise inspektorite kasutamiseks on vaja sadamariigist konventsiooniosalise nõusolekut.

(7)Kaitse- ja rakendusmeetmete teatavaid sätteid tõenäoliselt muudetakse NAFO aastakoosolekutel, kuna kehtestatakse uued tehnilised meetmed seoses varude biomassi muutumisega ja põhjalähedase püügi keelu piirkondade läbivaatamisega. Selleks et kaitse- ja rakendusmeetmete edasised muudatused enne püügihooaja algust kiiresti liidu õigusesse üle võtta, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses järgmisega: hariliku süvameregarneeli püügil kasutatavad võrgusilma suurused, sorteerimisvõred või -restid ja kinnitusketid ning põhjalähedase püügi keelu piirkonnad. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

(8)Määrust (EL) 2019/833 tuleks seepärast vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2019/833 muutmine

Määrust (EL) 2019/833 muudetakse järgmiselt.

(1)Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

(a)punkt 6 asendatakse järgmisega:

„6) „kalalaev“ – liidule kuuluv laev, mis on varustatud või ette nähtud püügitegevuseks või tegeleb sellega, sealhulgas kala töötlemise, ümberlaadimise või muu tegevusega, millega valmistatakse ette püüki või püügiga seotud tegevust, sealhulgas katselise või uurimusliku kalapüügi vallas;“

(b)lisatakse punkt 31:

„31) „MCSi veebisait“ – NAFO seire, kontrolli ja järelevalve veebisait, mis sisaldab merel ja sadamas tehtavate kontrollidega seotud teavet. Konventsiooniosaliste üksikisikutele kõnealusele veebisaidile juurdepääsu andmise menetlus on esitatud käesoleva määruse lisa punktis 45 osutatud kaitse- ja rakendusmeetmete II.XX lisas.“

(2)Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

(a)lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2. Liikmesriigid võivad anda nende lipu all sõitvatele kalalaevadele loa püüda kalavarusid, mille jaoks liidule ei ole vastavalt kehtivatele kalapüügivõimalustele kvooti eraldatud, nn ühiskvoodi alusel, kui selline kvoot on olemas ja NAFO tegevsekretär ei ole teatanud püügikeelu kehtestamisest.“;

(b)lõike 3 punkt c asendatakse järgmisega: