Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS programmi „Loov Euroopa” kehtestamise kohta /* KOM/2011/0785 lõplik - 2011/0370 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU KONTEKST 29. juunil 2011 võttis komisjon vastu ettepaneku järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta aastateks 2014–2020, mis käsitleb eelarvet Euroopa 2020. aasta strateegia teostamiseks. Ettepanekus otsustas komisjon, et kultuuri- ja loomesektoritele antav toetus peaks jääma järgmise finantspaketi oluliseks osaks, ning pakkus välja ühtse raamprogrammi „Loov Euroopa”, millega koondatakse praegused programmid „Kultuur”, „MEDIA” ja „MEDIA Mundus” ning mis sisaldab uut rahastamisvahendit, et parandada kultuuri- ja loomemajanduses väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) ning organisatsioonide juurdepääsu rahastamisele. Sellise lähenemisviisiga tunnustatakse olulist panust, mille kultuuri- ja loomemajandus annab töökohtadesse ning majanduskasvu, moodustades 4,5 % Euroopa kogu SKP-st 2008. aastal ning ligi 3,8 % tööjõust[1]. Lisaks otsesele panusele SKP-sse mõjutab kultuuri- ja loomemajandus ka muid majandussektoreid, näiteks turismi ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sisu. Laiemas mõttes etendab loovus olulist rolli tänapäeva hariduses. Loovus edendab nii innovatsiooni ja ettevõtlust kui ka arukat ja säästvat majanduskasvu ning soodustab sotsiaalset kaasatust. Liikmesriigid toetavad mitmeid kultuurialgatusi ning paljud neist jäävad riigiabi eeskirjade reguleerimisalasse. Vaatamata viimastel aastatel paljudes riikides esinenud keskmisest kõrgemale majanduskasvu tempole seisavad need sektorid siiski silmitsi mitmesuguste üldiste probleemide ja raskustega ning tulevikus on täiendavaks majanduskasvuks potentsiaali juhul, kui järgitakse ühtset strateegilist lähenemisviisi ja töötatakse välja sobivad vahendid. Raamprogramm „Loov Euroopa” reageerib probleemidele, millega kultuuri- ja loomemajandusvaldkonnas tegeleda tuleb: killustumine, üleilmastumine ja digitehnoloogiale üleminek, andmete vähesus ning erainvesteeringute puudumine, ning aitab seega saavutada Euroopa 2020. aasta eesmärke ja viia ellu mõningaid juhtalgatusi. Programmiga taotletakse konkurentsivõime tugevdamist kultuuri- ja loomesektorites, keskendudes otsustavalt suutlikkuse suurendamise meetmetele ning kultuuriteoste riikidevaheliseks levitamiseks antavale toetusele. Samal ajal etendab programm esmatähtsat rolli Euroopa Liidu juriidiliste kohustuste täitmisel, mis puudutavad kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitsmist ja edendamist. Programm kujuneb Euroopa kultuurivaldkonnas töötavate inimeste ning loovisikute jaoks lihtsaks, äratuntavaks ja hõlpsasti juurdepääsetavaks ühenduskanaliks ning pakub võimalust ettevõtmisteks Euroopa Liidus (EL) ja väljaspool seda. Ühtne raamprogramm võimaldab koostoimet ning vastastikku rikastavate ideede genereerimist kultuuri- ja loomemajanduse eri valdkondade vahel. ELi sekkumise eesmärk kõnealuses valdkonnas on avaldada süsteemset mõju ja toetada poliitika kujundamist ning iseäranis väärtuslik on see järgmistel põhjustel: – tegevuse ja selle mõju riikidevaheline olemus, mis täiendab riiklikke, rahvusvahelisi ja muid ELi programme; – mastaabisääst ja kriitiline mass, mille võib ELi toetuse abil saavutada ja mis avaldab võimendavat mõju täiendavate rahaliste vahendite kaasamisele; – riikidevaheline koostöö, mis võib soodustada igakülgsemat, kiiremat ja tõhusamat reageerimist üleilmsetele probleemidele ning avaldada sektorile pikaajalist süsteemset mõju; – õiglasema keskkonna tagamine Euroopa kultuuri- ja loomesektoris, võttes arvesse väiksema tootmisvõimsusega riike ja/või geograafiliselt või keeleliselt piiratud riike või piirkondi. Programm on suunatud väljaspool oma riigi piire tegutseda sooviva kultuuri- ja loomesektori vajadustele ning on tihedalt seotud kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse edendamisega. Seega täiendab programm muid ELi programme, näiteks kultuuri- ja loomesektorisse tehtavate investeeringute toetamist struktuurifondidest, kultuuripärandi taastamist, kultuuriinfrastruktuuri ja -teenuseid, kultuuripärandi digiteerimise ning laienemise ja välissuhetega seotud vahendeid. Lisaks kasutab programm olemasolevate kaubamärkide (nagu „MEDIA” ja „Euroopa kultuuripealinn”) kogemusi ning edu. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED 2.1. Konsultatsioonid ja eksperdiarvamused Programmi „Kultuur” üle toimus avalik aruelu 15. septembrist kuni 15. detsembrini 2010. Märkimisväärne arv organisatsioone esitas ka eraldi seisukohavõtud. Tänu peaaegu 1 000 vastusele (589 üksikisikutelt ning 376 organisatsioonidelt ja ametiasutustelt) kujutas see edaspidiseks analüüsiks tubli valimit. Veebiarutelus esitati hulk küsimusi, mis tulenesid vahehindamise tulemustest. Tulemuste kokkuvõte avaldati 2011. aasta juunis[2]. Veebipõhisele arutelule järgnes 16. veebruaril 2011 Brüsselis avalik arutelukoosolek, kus osales üle 550 inimese, kellest paljud esindasid Euroopa kultuuriorganisatsioone[3]. Lisaks avalike arutelude tulemustele on komisjon võtnud arvesse 2010. aastal teostatud vahehindamist praegusele programmile,[4] tagasisidet komisjoni rohelisele raamatule kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta (millele laekus ligikaudu 350 vastust), sõltumatute uuringute tulemusi ning lisaks ka soovitusi, mida asjatundjad tegid lähtuvalt kultuuri avatud koordinatsiooni meetodist ning aastatel 2008–2010 sektoriga peetud struktureeritud dialoogist. Eri allikates tõsteti esile programmi „Kultuur” positiivset mõju, kuid osutati ka valdkondadele, mis vajavad parandamist ja lihtsustamist. Üks konkreetselt esile kerkinud teema on vajadus vaadata eesmärgid läbi lähtuvalt Euroopa 2020. aasta strateegiast ning liidu juriidilistest ja moraalsetest kohustustest soodustada kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitsmist ning edendamist. Lisaks avaldati toetust asjaolule, et programm saab aidata kultuurivaldkonda tugevdada loovisikute ja kultuurivaldkonna töötajate erialase enesetäiendamise ja suutlikkuse suurendamise kaudu rahvusvahelisel tasandil ning kultuuriteoste ja -toodete riikidevahelise levitamise, sealhulgas loovisikute, esitajate ning kultuurivaldkonnas töötavate inimeste liikuvuse edendamisega. Samuti kiideti heaks sotsiaalsemat laadi prioriteedid, sealhulgas kultuurile juurdepääsu laiendamine ja ebasoodsamas olukorras rühmade osalemine kultuuris (sotsiaalne kaasatus). Lisaks on korduvalt rõhutatud, et kultuuri- ja loomemajanduse vallas tegutsevatel VKEdel on keeruline pääseda juurde rahastamisvahenditele. Komisjon korraldas 2010. aasta septembrist novembrini veebiarutelu programmi „MEDIA 2007” tuleviku üle. Komisjoni avalikule veebiarutelule reageeris 2 586 vastajat,[5] kes esindavad Euroopa audiovisuaalsektori väga erinevaid sidusrühmi paljudest liikmesriikidest ja teistest Euroopa riikidest. Veebiarutelul ilmnes, et vastajate arvates peaksid tulevase programmi prioriteetideks olema peamiselt uued tehnoloogiad, lüngad koolituses, killustumine, toetustele kehtivad eeskirjad, meediapädevus ja Euroopa teoste kvoodid. Eraldi veebiarutelu programmi „MEDIA Mundus” tuleviku üle toimus 2011. aasta märtsist mai lõpuni. Komisjon sai 367 vastust 51 riigist[6]. 86% vastustest saadi liikmesriikides kultuurivaldkonnas töötavatelt inimestelt. Programmi „MEDIA Mundus” teemalisel arutelul osalenud sidusrühmad pidasid oluliseks meetmeid, millega soodustada ühistootmist, st ühistoodangu turgude ja rahvusvahelise ühistootmise vahendite toetamist. Väga oluliseks pidasid sidusrühmad ka jätkuõpet. Brüsselis toimus 18. märtsil 2011 avalik arutelu programmide „MEDIA” ja „MEDIA Mundus” üle,[7] mis tõi kokku ligi 250 sidusrühma: filmitegijad, produtsendid, levitajad, režissöörid, teoste näitajad, filmirahastud jne, kes tutvustasid oma seisukohti ja arutasid programmide tulevikku. Veel 900 inimest jälgis arutelu otseülekande vahendusel. Arutelu põhitulemused olid järgmised: MEDIA on 20 aasta pikkuse olemasolu jooksul aidanud oluliselt muuta Euroopa audiovisuaalmaastikku; MEDIA toetuseta ei nähtaks enamikku Euroopa filmidest väljaspool nende päritolumaad; Euroopa joonisfilmide tootjad etendavad nüüd maailmaturul väga olulist rolli ja MEDIA avaldab olulist mõju Euroopa ühistootmise arengule. Samas seisab sektor siiski silmitsi probleemide ja võimalustega, mida tulenevad digiteerimisest ja üleilmastumisest, ning on vaja toetust, et sektor saaks arendada uusi ärimudeleid ja saada kasu muutuvatest turutingimustest. Väga oluliseks kujuneb projektide toetamine kogu väärtusahela jooksul ning tähelepanu suunamine publiku kasvatamisele, tootemarkide loomisele ja filmikultuuri alasele pädevusele. Komisjon on korraldanud ka mitu audiovisuaalsektori sidusrühmade fookuskohtumist, et uurida täiendavalt hoiakuid programmi suhtes, ning konverentse ja kohtumisi eri sidusrühmade osavõtul seoses 2011. aasta Rotterdami, Berliini ja Cannes’i filmifestivalidega. Toimus hulk täiendavaid temaatilisi arutelusid, kus käsitleti probleeme, mis on ilmnenud seoses rahastamisele juurdepääsuga, ja kuhu kaasati audiovisuaal-, muusika-, kirjastamise ja videomängude sektori eri sidusrühmade arvukaid esindajaid. Aruteludesse kaasati ka EIP grupp (Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond) ning finantsasutused. 3. mail 2011 korraldas komisjon seminari teemal „Kultuuri- ja loomemajanduse VKEde juurdepääsu soodustamine rahastamisvahenditele”, mis tõi kokku esindajad Euroopa finantsasutustest, kes tegelevad kultuuri- ja loomemajanduse valdkonna VKEde rahastamisega, nende sektorite äriühingud ja valdkonnas rahastamisvahenditele juurdepääsuga tegelenud asjatundjaid. Komisjon vaatas põhjalikult läbi kõikide arutelude tagasiside ja kasutas seda nii mõjuhindamisaruannete kui ka edaspidise programmi ülesehituse ettevalmistamisel. 2.2. Mõjuhinnang Ettepanekule on kaasa aidanud kolm mõjuhinnangut, nimelt praeguse programmi „Kultuur” jätkumist käsitlev mõjuhindamine, praeguseid programme „MEDIA” ja „MEDIA Mundus” käsitlev ühine mõjuhindamine ning kultuuri- ja loomemajandusele mõeldud rahastamisvahendit käsitlev eraldi mõjuhindamine. Programmide „Kultuur” ja „MEDIA” mõjuhindamistes osutatakse kultuuri- ja loomemajanduse ees seisvale neljale levinud probleemile, millega tuleb tegeleda ELi tasandil, et saavutada soovitud mõju. Esimene probleem on Euroopa kultuurilisest ja keelelisest mitmekesisusest tulenev turu killustatus, mille tõttu on ka kõnealused sektorid sisuliselt killustunud piki riigipiire ja keelelisi eraldusjooni ning neil puudub kriitiline mass. Praeguse seisuga tähendab see, et teoste riikidevaheline levik ning loovisikute ja kultuurivaldkonnas töötavate inimeste liikuvus ei ole optimaalne ning ka geograafiline tasakaal on paigast ära. Samuti piirab see tarbijate valikuid ja juurdepääsu Euroopa kultuuriteostele. Teine probleem on vajadus selle järele, et sektorid kohaneksid üleilmastumise ja digitehnoloogiale ülemineku mõjuga. Üleilmastumise tõttu kipub pakkumine senisest enam koonduma piiratud arvu suuremate osalejate kätte, mis aga ohustab kultuurilist ja keelelist mitmekesisust. Digitehnoloogiale üleminek avaldab tohutut mõju kultuurikaupade valmistamisele, majandamisele, levitamisele, juurdepääsetavusele, tarbimisele ja rahaks vahetamisele: See toob kaasa nii võimalusi kui ka probleeme ning sektoril oleks kasu riikidevahelisest lähenemisviisist ja lahendustest. Kolmas probleem seisneb kultuurisektorit puudutavate võrreldavate andmete vähesuses Euroopa ja liikmesriikide tasandil. See avaldab mõju Euroopa poliitika koordineerimisele, mis võiks hoogustada riikide poliitika kujundamist ja süsteemseid muudatusi selliselt, et kulud oleksid ELi eelarve seisukohast väikesed ning see oleks kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega. Neljas probleem on kultuuri- ja loomesektorite VKEde raskused leida rahastamisvahendeid. Selle põhjuseks on asjaolu, et paljud nende varad (näiteks autoriõigus) ei ole materiaalsed ning reeglina ei kajastu need ka raamatupidamises (erinevalt patentidest). Samuti on see tingitud asjaolust, et erinevalt muudest tootmisprojektidest ei ole kultuuriteosed üldjuhul masstoodang: iga raamat, ooper, näidend, film ja videomäng kujutab endast kordumatut prototüüpi ning ettevõtted kalduvad olema projektipõhised. Pärast mitme võimaluse hindamist tehti mõlemas mõjuhindamises järeldus, et programmide „Kultuur”, „MEDIA” ja „MEDIA Mundus” ning uue rahastamisvahendi koondamisel ühtsesse raamprogrammi oleks võrreldes kõigi teiste kaalutud võimalustega eeliseid vajalike eesmärkide saavutamise, tõhususe, kulutasuvuse (kulutatud euro pealt saadavat tulemust) ja järjepidevuse seisukohast. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Programm tugineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 166, 167 ja 173. Artiklile 166 toetuvad ELi meetmed kutseõppe valdkonnas. Artiklis 167 on sätestatud ELi pädevus kultuurivaldkonnas ning seal nõutakse Euroopa Liidult meetmeid liikmesriikide kultuuri õitsengule kaasaaitamiseks, austades sealjuures nende rahvuslikku ja piirkondlikku mitmekesisust ning samal ajal rõhutades ühist kultuuripärandit, ning vajaduse korral liikmesriikide meetmete toetamiseks ja täiendamiseks sättes osutatud valdkonnas. Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 173 on sätestatud, et liit ja liikmesriigid tagavad liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused, muu hulgas sellega, et ergutavad sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks algatuslikkust ja ettevõtete arengut. Lisaks kinnitatakse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 3, et siseturu ja majanduskasvuga peab kaasnema austus ELi kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse vastu. Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (artikkel 22) seisab, et liit peab austama kultuurilist ja keelelist mitmekesisust. Lisaks tunnustab liidu mandaati rahvusvaheline õigus UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni kujul, mis on osa ühenduse õigustikust. 4. MÕJU EELARVELE Meetmete kogueelarve (2014–2020) on 1,801 miljardit eurot (jooksevhindades). 5. TÄIENDAV TEAVE Kavandatav programm koosneb kolme tegevussuunaga raamistikust: – kõigile kultuuri- ja loomesektoritele suunatud sektoriülene tegevussuund, mis sisaldab rahastamisvahendit ning toetust riikidevahelisele poliitikakoostööle ja innovatiivsetele sektoriülestele meetmetele; – kultuuri- ja loomesektoritele suunatud kultuuri tegevussuund; – audiovisuaalsektorile suunatud MEDIA tegevussuund. Esialgsete kavade kohaselt jaguneb eelarve järgmiselt: sektoriülene tegevussuund 15 %, kultuuri tegevussuund 30 % ja MEDIA tegevussuund 55 %. Programmi üldeesmärgid on i) kaitsta ja edendada Euroopa kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning ii) tugevdada sektori konkurentsivõimet, aidates seeläbi kaasa ELi 2020. aasta strateegia ja selle juhtalgatuste teostamisele. Erieesmärgid on järgmised: – toetada Euroopa kultuuri- ja loomesektorite suutlikkust toimida riikidevaheliselt, sealhulgas tugevdades tegutsejate suhteid ja võrgustikke; – soodustada kultuuri- ja loovteoste riikidevahelist levitamist ja tegutsejate riikidevahelist liikuvust ning jõuda uue publikuni Euroopas ja mujal; – tugevdada kultuuri- ja loomesektorite finantssuutlikkust; – toetada riikidevahelist poliitikakoostööd, et soodustada poliitika kujundamist, innovatsiooni, publiku kasvatamist ning uusi ärimudeleid. Igas tegevussuunas sätestatakse oma prioriteedid ja meetmed ning tähtsamaks peetakse projekte, millel on sektoritele süsteemne mõju näiteks tänu sellele, et nad toetavad uusi ärimudeleid, võrgustike rajamist ja oskusteabe vahetust iseäranis kõnealuste sektorite digitehnoloogiale ülemineku ja üleilmastumise küsimustes. Teine oluline ja uus eesmärk on huvi suurendamine Euroopa teoste vastu publiku kasvatamise kaudu. Programmi „Loov Euroopa” rahvusvaheline mõõde integreeritakse järgmiste meetmete kaudu: – võimalus osaleda ühinevatele riikidele, kandidaatriikidele ja võimalikele kandidaatriikidele, kes saavad kasu ühinemiseelsest strateegiast, Euroopa Majanduspiirkonna ja Euroopa naabruspoliitika riikidele ning Šveitsile; – kahepoolse koostöö võimalus muude kolmandate riikide ning rahvusvaheliste organisatsioonidega; – rahvusvahelisel tasandil kultuurivaldkonnas töötavatele inimestele suunatud konkreetsed meetmed (programmi „MEDIA Mundus” integreerimine). 6. LIHTSUSTAMINE Praeguste programmide „Kultuur” ja „MEDIA” juhtimist on juba märkimisväärselt lihtsustatud. Loova Euroopa programmiga parandatakse olukorda veelgi. Üldiselt hakatakse rohkem kasutama kindlasummalisi makseid, toetuste määramise otsuseid ja partnerluse raamlepinguid, taotluste ja aruannete elektroonilist esitamist kõigi toimingute puhul ning internetiportaali, mis võimaldaks taotlejatel ja toetusesaajatel vähendada paberimajanduse osakaalu. Kultuuri tegevussuunal Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse (EACEA) hallatavaid vahendeid ja konkursikutseid lihtsustatakse, vähendades nende põhikategooriate arvu üheksalt neljale. Taotlejatele ja abisaajatele segadust tekitanud tegevustoetustest loobutakse projektitoetuste kasuks. Rahastamisvahendi abil parandatakse ELi vahendite kasutamist tekkiva finantsvõimenduse ja käibefondide taaskasutamisega ning see on komisjoni seisukohast tõhusam kui tavapäraste toetuste andmine toetusesaajatele. Veel üks oluline lihtsustamismeede on kahe teabevõrgustiku liitmine, et saavutada mastaabisääst ning muuta olukord ühe ELi kontaktpunkti – Loova Euroopa teabepunktide – kasutamisega üldsuse jaoks selgemaks. Ühe ainsa programmikomitee loomine aitab samuti muuta programmi juhtimise kulutõhusamaks ja ratsionaalsemaks. Seda mitte ainult tänu rakenduskulude kokkuhoiule, vaid ka tänu asjaomaste põhimõtete ja sektorite suuremast sünergiast tulenevale tõhususele. 2011/0370 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS programmi „Loov Euroopa” kehtestamise kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 167 lõike 5 esimest taanet ja artikli 173 lõiget 3 ja artikli 166 lõiget 4; võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut; olles edastanud ettepaneku riikide parlamentidele; võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Aluslepingu eesmärk on luua Euroopa rahvaste üha tihedam liit ning liidule antakse muu hulgas ülesanne soodustada liikmesriikide kultuuri õitsengut, austades nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning tagades samal ajal liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused. Sellega seoses toetab ja täiendab liit vajaduse korral liikmesriikide meetmeid, et austada kultuurilist ja keelelist mitmekesisust, tugevdada Euroopa kultuuri- ja loomesektorite konkurentsivõimet ning soodustada kohanemist tööstuse muudatustega, eeskätt kutsehariduse kaudu. (2) Liidu toetus kultuuri- ja loomesektoritele tugineb järgmiste programmide ning meetmetega saadud kogemustele: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsus nr 1855/2006/EÜ, millega luuakse programm „Kultuur” (2007–2013), [8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsus nr 1718/2006/EÜ toetusprogrammi rakendamise kohta Euroopa audiovisuaalsektoris (MEDIA 2007), [9] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta otsus nr 1041/2009/EÜ, millega kehtestatakse kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega audiovisuaalsektori koostööprogramm (MEDIA Mundus 2011–2013), [10] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsus nr 1622/2006/EÜ, [11] millega kehtestatakse kultuurisündmusega “Euroopa kultuuripealinn” seotud ühenduse meede aastateks 2007 kuni 2019, ning otsus nr xy/2011[12] Euroopa kultuuripärandi märgise kohta. (3) Teatises Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta ülelimastuvas maailmas,[13] mille nõukogu kinnitas 16. novembri 2007. aasta resolutsioonis,[14] seatakse eesmärgid Euroopa Liidu edaspidisele tegevusele seoses kultuuri- ja loomesektoritega. Selle eesmärk on edendada kultuurilist mitmekesisust ja kultuuridevahelist dialoogi; edendada majanduskasvu ning töökohtade nimel kultuuri kui loovuse allikat ning edendada kultuuri kui olulist komponenti liidu rahvusvahelistes suhetes. (4) Euroopa Liidu põhiõiguste harta ning iseäranis artiklite 11 ja 21 mõttes annavad kultuuri- ja loomesektorid olulise panuse võitlusse diskrimineerimise kõikide vormide, sealhulgas rassismi ja ksenofoobiaga, ning ühtlasi on nad oluline väljund sõnavabadusele. Artiklis 22 on sätestatud kohustus austada kultuurilist ja keelelist mitmekesisust. (5) EL on ühinenud 18. märtsil 2007 jõustunud UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga, mille eesmärk on tugevdada rahvusvahelist koostööd, sealhulgas rahvusvahelist ühistootmist ja ühislevitamist käsitlevaid lepinguid, ning solidaarsust, et ergutada kõikide riikide kultuuri väljendusvorme. (6) Liit on Maailma Kaubandusorganisatsiooni liige alates 1. jaanuarist 1995 ja seetõttu on ta kohustatud austama WTO lepingutest tulenevalt võetud kohustusi. (7) Euroopa Komisjoni teatises[15] aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia (Euroopa 2020. aasta strateegia) kohta määratletakse strateegia, mille eesmärk on muuta ELi majandus arukaks, jätkusuutlikuks ja kaasavaks majanduseks, millega saavutatakse tööhõive, tootluse ning sotsiaalse ühtekuuluvuse kõrge tase. Strateegias märkis komisjon, et liidul on vaja tagada innovatsioonile ja loovusele soodsamad raamtingimused, muu hulgas teadmuspõhiste ettevõtete kasvustiimulite ning kultuuri- ja loovsektorite rahastamisvahendite parema juurdepääsetavuse kaudu. (8) Liidu toetus kultuuri- ja loomesektoritele tugineb programmidega „Kultuur”, „MEDIA” ja „MEDIA Mundus” saadud kogemustele. Neid programme seirati korrapäraselt, teostati nende välishindamisi ning nende tuleviku üle korraldati avalikke arutelusid. (9) Seirest, hindamisest ja avalikest aruteludest ilmneb nii see, et programmid „Kultuur”, „MEDIA” ja „MEDIA Mundus” etendavad väga olulist rolli Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitsmisel ja edendamisel ning et nad on olulised kultuuri- ja loomesektorite vajaduste seisukohast; kui ka see, et uue programmi eesmärgid peaksid olema kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkidega. Samuti ilmneb hindamistest ja aruteludest ning lisaks ka mitmesugustest sõltumatutest uuringutest (eelkõige uuringust kultuuri- ja loomemajanduse ettevõtlusmõõtme kohta), et kultuuri- ja loomesektorid seisavad silmitsi ühiste probleemidega, nimelt äärmiselt killustunud turu, digitehnoloogiale ülemineku ja üleilmastumise mõju, rahastamisvahenditele juurdepääsu keerukuse ja võrreldavate andmete vähesusega, mis kõik nõuavad meetmeid liidu tasandil. (10) Euroopa kultuuri- ja loomesektorid on killustunud sisuliselt piki riigipiire ja keelelisi eraldusjooni. Ühest küljest tuleneb killustumisest kultuuriliselt mitmekesine ja äärmiselt sõltumatu kultuurimaastik, mis annab hääle eri kultuuritraditsioonidele, millest moodustub meie Euroopa mitmekülgne kultuuripärand. Teisest küljest tähendab killustumine, et kultuuri- ja loovteoste levik ning tegutsejate liikumine ELis ja väljaspool seda on piiratud ega ole optimaalne, geograafiline tasakaal on paigast ära ning see omakorda piirab tarbijate valikuid. (11) Üleminek digitehnoloogiale avaldab tohutut mõju kultuuri- ja loovkaupade ja -teenuste valmistamisele, levitamisele, juurdepääsetavusele, tarbimisele ja rahaks vahetamisele. Sellised muutused pakuvad Euroopa kultuuri- ja loomesektoritele suurepäraseid võimalusi. Madalamad levituskulud, uued levituskanalid ja uued võimalused nišitoodetele võivad soodustada juurdepääsu ning suurendada levikut kogu maailmas. Võimalustest kinnihaaramiseks ning kohanemiseks digitehnoloogiale ülemineku ja üleilmastumisega on kultuuri- ja loomesektoritel vaja arendada uusi oskusi, ühtlasi peab paranema nende juurdepääs rahastamisvahenditele, et uuendada seadmeid, arendada uusi tootmis- ja levitusmeetodeid ning kohandada ärimudeleid. (12) Praegused levitamismeetodid toetavad suuresti filmide rahastamise süsteemi. Samas on üha suuremaks muutunud vajadus soodustada võimalusi materjalide atraktiivseks ja legaalseks pakkumiseks internetis ning toetada innovatsiooni. Selleks, et esile saaksid kerkida uued ärimudelid on seega eriti oluline toetada uute levitamisviiside paindlikkust. (13) Üks kultuuri- ja loomesektorite suuremaid probleeme, eriti väikeettevõtjail, sealhulgas VKEdel ja mikroettevõtteil, on raskused leida vahendeid oma tegevuse rahastamiseks, kasvamiseks, konkurentsivõime säilitamiseks või tegevuse laiendamiseks teistesse riikidesse. Ehkki tegemist see probleem on VKEde puhul üldiselt väga levinud, on olukord kultuuri- ja loomesektorites märkimisväärselt keerukam, kuna paljud varad ei ole materiaalsed, tegevus põhineb ainulaadsetel prototüüpidel ning valdkonnas tegutsejate investeerimisvalmidus ja finantsasutuste investorivalmidus ei ole piisavad. (14) Katseprojektina kujutab Euroopa loomemajanduse liit endast sektoriülest poliitikaalgatust, mis toetab loomemajandust peamiselt poliitikatasandil. Selle eesmärk on leida loomemajanduse jaoks täiendavaid vahendeid ja elavdada nõudlust loomemajanduse teenuste järele teistes tööstusharudes ja sektorites. Toimub uute vahendite katsetamine innovatsiooni paremaks toetamiseks loomemajanduses ning seda kasutatakse Euroopa, riiklikest ja piirkondlikest sidusrühmadest koosneva heade tavade vahetamise platvormi edendamiseks. (15) Peaksime praegused üksikud ELi programmid sektorite seisukohast ühtses terviklikus raamprogrammis kokku viima, et toetada tulemuslikumalt kultuuri- ja loomemajanduses tegutsejaid ning kasutada ära võimalusi, mida pakuvad digitaalne nihe ja üleilmastumine, ning aidata neil lahendada hetkel turu killustatust tingivaid probleeme. Et programm oleks tulemuslik, tuleb selles arvestada allsektorite konkreetset olemust, nende erinevaid sihtrühmi ning konkreetseid vajadusi ning kohandada lähenemisviise sõltumatute tegevussuundade raames. (16) Euroopa kultuuripealinn ja Euroopa kultuuripärandi märgis aitavad tugevdada ühisesse kultuurialasse kuulumise tunnet ning soodustavad kultuuripärandi väärtuse tõstmist. Rahastada tuleks ka neid kahte liidu meedet. (17) Programmis osalemine on avatud ühinevatele riikidele, kandidaatriikidele ja võimalikele kandidaatriikidele, kes saavad kasu ühinemiseelsest strateegiast, kooskõlas üldpõhimõtete ja -tingimuste ning menetlustega nende riikide osalemiseks ELi programmides, mis on kehtestatud vastavate raamlepingute, assotsiatsiooninõukogu otsuste või sarnaste lepingutega; Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga ühinenud Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riikidele ja Euroopa naabruspoliitika riikidele menetluste kohaselt, mis on määratletud nende riikidega vastavalt raamlepingutele, millega on sätestatud nende osalemine Euroopa Liidu programmides. Šveitsi Konföderatsiooni osalemist reguleerivad konkreetsed kokkulepped selle riigiga. (18) Samuti peaks programm olema avatud kahe- või mitmepoolsetele koostöömeetmetele muude ELi mittekuuluvate riikidega määratletavate lisaassigneeringute alusel. (19) Soodustada tuleb programmi ning rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu UNESCO, Euroopa Nõukogu ja iseäranis Eurimages, OECD ja WIPO, koostööd kultuuri- ja audiovisuaalvaldkonnas. (20) Tagada tuleb kõikide programmi raames teostavate meetmete Euroopa lisaväärtus, vastastikune täiendavus liikmesriikide tegevusega ning kooskõla aluslepingu artikli 167 lõikega 4 ning muu liidu tegevusega, iseäranis haridus-, teadusuuringute ja innovatsiooni-, tööstus- ning ühtekuuluvuspoliitika, turismi- ja välissuhete valdkonnas. (21) Käesolev määrusega kehtestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks finantspakett, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse käigus põhijuhiseks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni XX. [kuu] 201Z. aasta eelarve koostööd ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti [17] tähenduses. (22) Kooskõlas nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, on komisjon usaldanud Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutusele rakendusülesanded hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seotud ühenduse tegevuse juhtimiseks alates 2009. aastast. Komisjon võib seetõttu kulude-tulude analüüsi alusel kasutada olemasolevat täitevasutust programmi „Loov Euroopa” rakendamiseks aastatel 2014–2020, nagu on osutatud nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded. (23) Programmi rakendamise puhul tuleks arvestada kultuuri- ja loomesektorite spetsiifilist iseloomu ning iseäranis hoolikalt tuleks tagada haldus- ja finantskorra lihtsustamine. (24) Mis puudutab nõukogu määrust (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1073/1999 ja Euroopa Pettustevastast Ametit (OLAF), tuleks koostada ja rakendada sobivad meetmed pettuse vältimiseks ning kadumaläinud, valesti ülekantud või valesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks. (25) Nagu on öeldud komisjoni 30. juuni 2010. aasta aruandes Euroopa elukestva õppe, kultuuri-, noorsootöö- ja kodakondsuse valdkonna programmide õiguslikku alust muutvate Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuste mõju kohta, on haldusmenetlustes esinevate viivituste oluline lühendamine suurendanud programmide tõhusust. Sellist lihtsustamist tuleks jätkata. (26) Käesoleva programmi rakendamiseks ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused, mida tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes[16]. (27) Kooskõlas tulemushindamise põhimõtetega peaks programmi seire- ja hindamismenetlused sisaldama üksikasjalikke aastaaruandeid ning osutama määrusega kehtestatud konkreetsetele, mõõdetavatele, saavutatavatele, asjakohastele ning ajaliselt kindlaksmääratud sihtmärkidele ja näitajatele. (28) Euroopa Liidu finantshuvid peavad olema kaitstud proportsionaalsete meetmete kaudu kogu kulutuste tegemise tsükli jooksul, kaasa arvatud ebakorrapärasuste vältimine, avastamine ja uurimine, kaotatud, valesti makstud või valesti kasutatud rahaliste vahendite tagasisaamine ja vajadusel trahvid. (29) Ette tuleks näha meetmed, millega reguleeritakse üleminekut programmidelt „Kultuur 2007”, „MEDIA 2007” ja „MEDIA Mundus” käesoleva määrusega kehtestatud programmile. (30) Arvestades kavandatavate meetmete riikidevahelist ja rahvusvahelist iseloomu, ei suuda liikmesriigid üksi selle määruse eesmärke piisavalt saavutada. Meetmete ulatuse ja eeldatava mõju tõttu on riikidevahelisi tulemusi võimalik paremini saavutada liidu tasandi meetmetega. Liit võib võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Selles artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei minda käesolevas määruses kaugemale sellest, mida on vaja, et toetada Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitsmise ning kultuuri- ja loomemajanduse konkurentsivõime tugevdamise eesmärkide saavutamist ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I PEATÜKK Üldsätted Artikkel 1 Reguleerimisese Käesoleva määrusega kehtestatakse Euroopa kultuuri- ja loomesektorite toetamiseks programm „Loov Euroopa” (edaspidi „programm”) ajavahemikuks 1. jaanuarist 2014 kuni 31. jaanuarini 2020. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 1. „kultuuri- ja loomesektorid” – kõik sektorid, mille tegevus tugineb kultuurilistele väärtustele ja/või kunstilisele ja loomingulisele väljendusele, olenemata tegevust teostava struktuuri liigist ja sellest, kas selline tegevus on suunatud turule või mitte. Tegevus hõlmab selliste kaupade ja teenuste loomist, tootmist, levitamist ja säilitamist, mis kätkevad kultuurilist, kunstilist või loomingulist väljendust, ning selliseid seonduvaid funktsioone nagu haridus, juhtimine või regulatsioon. Kultuuri- ja loomesektorid hõlmavad eeskätt arhitektuuri, arhiive ja raamatukogusid, kunstkäsitööd, audiovisuaalseid tooteid (sh filmid, televisioon, videomängud ja multimeedium), kultuuripärandit, disaini, festivale, muusikat, näitekunsti, kirjastamist, raadiot ja kujutavat kunsti; 2. „tegutseja” – spetsialist, organisatsioon, ettevõte või asutus, kes tegutseb kultuuri- ja loomesektorites; 3. „finantsvahendajad” – asutused, mis pakuvad või kavatsevad pakkuda laene või täiendavat oskusteavet kultuuri- ja loomemajandussektorites. Artikkel 3 Euroopa lisaväärtus 1. Programmiga toetatakse ainult selliseid meetmeid ja tegevusi, millega kaasneb võimalik Euroopa lisaväärtus ning mis aitavad kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide ja selle juhtalgatuste saavutamisele. 2. Euroopa lisaväärtus tagatakse eeskätt järgmiste vahenditega: (a) tegevuse ja selle mõju riikidevaheline iseloom, mis täiendab riiklikke, rahvusvahelisi ning muid liidu programme; (b) mastaabisääst ja kriitiline mass, mille võib ELi toetuse abil saavutada ja mis avaldab võimendavat mõju täiendavate rahaliste vahendite kaasamisele; (c) riikidevaheline koostöö, mis soodustab terviklikumat, kiiremat ja tulemuslikumat reageerimist üleilmsetele probleemidele ning avaldab sektoritele pikaajalist süsteemset mõju; (d) õiglasema keskkonna tagamine Euroopa kultuuri- ja loomesektoris, võttes arvesse väikese tootmisvõimsusega riike ja/või geograafiliselt või keeleliselt piiratud riike või piirkondi. Artikkel 4 Programmi üldised eesmärgid Programmi üldised eesmärgid on järgmised: (a) soodustada Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitsmist ja edendamist; (b) tugevdada kultuuri- ja loomesektori konkurentsivõimet aruka, säästva ja kaasava majanduskasvu edendamiseks. Artikkel 5 Programmi erieesmärgid Programmi erieesmärgid on järgmised: (a) toetada Euroopa kultuuri- ja loomesektorite suutlikkust tegutseda riikidevaheliselt; (b) soodustada kultuuri- ja loovteoste riikidevahelist levitamist ja tegutsejate liikuvust ning jõuda uue publikuni Euroopas ja mujal; (c) suurendada kultuuri- ja loomesektorite ning iseäranis väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ja organisatsioonide finantssuutlikkust; (d) toetada riikidevahelist poliitikakoostööd, et soodustada poliitika kujundamist, innovatsiooni, publiku kasvatamist ning uusi ärimudeleid. Artikkel 6 Programmi ülesehitus Programm koosneb järgmistest tegevussuundadest: (a) kõigile kultuuri- ja loomesektoritele suunatud sektoriülene tegevussuund; (b) kultuuri- ja loomesektoritele suunatud tegevussuund „Kultuur”; (c) audiovisuaalsektorile suunatud tegevussuund „MEDIA”. II PEATÜKK Sektoriülene tegevussuund Artikkel 7 Kultuuri- ja loomesektorite rahastamisvahend 1. Komisjon loob kultuuri- ja loomesektorite jaoks vahendi, mis tegutseb väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele mõeldud ELi võlainstrumendi raames. Vahendil on järgmised prioriteedid: (a) soodustada Euroopa kultuuri- ja loomesektorite väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ja organisatsioonide juurdepääsu rahastamisele; (b) parandades selleks finantsasutuste suutlikkust hinnata kultuuri- ja loomeprojekte näiteks tehnilise abi ja võrgustike loomise kaudu. 2. Prioriteedid viiakse ellu vastavalt I lisale. Artikkel 8 Riikidevaheline poliitikakoostöö Selleks et soodustada poliitika arendamist, innovatsiooni, publiku kasvatamist ja uusi ärimudeleid kultuuri- ja loomesektorites, rakendab komisjon järgmisi riikidevahelise poliitikakoostöö tugimeetmeid: (a) uusi ärimudeleid käsitlevate kogemuste ja oskusteabe vahetus riikide vahel, vastastikune õppimine ning võrgustike loomine kultuuri- ja loomesektorite arendamisega tegelevate kultuurivaldkonna tegutsejate ja poliitikakujundajate seas; (b) turuandmete kogumine, uuringud, oskuste ja töökohtade prognoosimisvahendid, hindamine, poliitikaanalüüs ja statistiliste uuringute toetamine; (c) Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse liikmetasu, et soodustada andmete kogumist ja analüüsi kultuuri- ja loomesektorites; (d) uute ja sektoriüleste äriliste lähenemisviiside katsetamine loomingu rahastamisel, levitamisel ja rahaks vahetamisel; (e) konverentsid, seminarid ja poliitiline dialoog, sealhulgas kultuuri- ning meediapädevuse valdkonnas; (f) toetus Loova Euroopa teabepunktide võrgustiku liikmetele liikmesriikides seoses järgmiste ülesannete täitmisega: – Loova Euroopa programmi tutvustamine riiklikul tasandil; – kultuuri- ja loomesektorite abistamine seoses programmiga „Loov Euroopa” ning teavitamine mitmesugustest ELi poliitika alusel kättesaadavatest toetustest; – piiriülese koostöö elavdamine kultuuri- ja loomesektorite spetsialistide, institutsiooniliste platvormide ja võrgustike vahel; – komisjoni tegevuse toetamine liikmesriikide kultuuri- ja loomesektoritega seotud küsimustes, näiteks neid sektoreid käsitlevate andmete esitamine; – komisjoni toetamine selles, et tagada nõuetekohane teabevahetus ja teabe levitamine programmi tulemuste ning mõjude kohta. III PEATÜKK Kultuuri tegevussuund Artikkel 9 Kultuuri tegevussuuna prioriteedid 1. Sektori suutlikkuse tugevdamise valdkonnas on prioriteedid järgmised: (a) selliste meetmete toetamine, mis tagavad tegutsejatele oskused ja oskusteabe, mis soodustavad kohanemist digitehnoloogiaga, sealhulgas publiku kasvatamise ja ärimudelite uute meetodite katsetamine; (b) selliste meetmete toetamine, mis võimaldavad tegutsejatel laiendada oma tegevust teistesse riikidesse Euroopas ja mujal; (c) toetuse andmine Euroopa tegutsejate ja rahvusvaheliste kultuurivõrgustike tugevdamiseks, et soodustada juurdepääsu kutsealastele võimalustele. 2. Riikidevahelise levitamise edendamise valdkonnas on prioriteedid järgmised: (a) rahvusvaheliste ringreiside, ürituste ja näituste toetamine; (b) Euroopa kirjanduse levitamise toetamine; (c) toetus publiku kasvatamisele kui võimalusele elavdada huvi Euroopa kultuuri vastu. Artikkel 10 Kultuuri tegevussuuna tugimeetmed Kultuuri tegevussuuna raames toetatakse järgmisi meetmeid: (a) koostöömeetmed, mille raames võtavad eri riikide tegutsejad ette sektoripõhiseid või sektoriüleseid tegevusi; (b) eri riikidest pärit tegutsejate võrgustikke hõlmavate Euroopa organite tegevus; (c) selliste organisatsioonide tegevus, kes pakuvad süsteemse ja ulatusliku mõjuga soodsat Euroopa keskkonda tärkavate annete arendamiseks ning loovisikute liikuvuse ja teoste levitamise elavdamiseks; (d) kirjanduse tõlkimise toetamine; (e) erimeetmed, mille eesmärk on saavutada Euroopa kultuuride rikkuse ja mitmekesisuse suurem nähtavus ning elavdada kultuuridevahelist dialoogi ja vastastikust mõistmist, muu hulgas Euroopa kultuuriauhindade, Euroopa kultuuripärandi märgise ja Euroopa kultuuripealinnade kaudu. IV PEATÜKK MEDIA tegevussuund Artikkel 11 MEDIA tegevussuuna prioriteedid 1. Sektori suutlikkuse tugevdamise valdkonnas on prioriteedid järgmised: (a) soodustada oskuste omandamist ja võrgustike arendamist ning iseäranis ergutada digitehnoloogia kasutamist, et tagada kohanemine turu arenguga; (b) suurendada audiovisuaalsektori tegutsejate suutlikkust arendada selliseid audiovisuaalteoseid, millel oleks potentsiaali levitamiseks Euroopas ja mujal, ning soodustada Euroopa ja rahvusvahelist ühistootmist, muu hulgas koos teleringhäälingutega; (c) ergutada tegutsejatevahelist teabevahetust, soodustades audiovisuaalsektori tegutsejate juurdepääsu turgudele ja ärivahenditele, et suurendada nende projektide nähtavust Euroopa ja rahvusvahelistel turgudel. 2. Riikidevahelise levitamise edendamise valdkonnas on prioriteedid järgmised: (a) toetada kinolevi audiovisuaalsete projektide riikidevahelise turunduse, tootemarkide loomise, levitamise ja näitamisega; (b) toetada riikidevahelist turundamist ja levitamist veebiplatvormidel; (c) toetada publiku kasvatamist kui vahendit, mille abil elavdada huvi audiovisuaalsete teoste vastu, iseäranis reklaami, ürituste, filmikultuuri alase pädevuse ja festivalide kaudu. (d) toetada uute levitamisviiside paindlikkust, et esile saaksid kerkida uued ärimudelid. Artikkel 12 MEDIA tegevussuuna tugimeetmed MEDIA tegevussuuna raames toetatakse järgmisi meetmeid: (a) toetus uute oskuste omandamise, teadmiste jagamise ja võrgustike rajamise algatuste tervikliku pakkumise väljatöötamisele; (b) toetus audiovisuaalsektori tegutsejatele, et töötada välja Euroopa audiovisuaalseid teoseid, millel oleks suurem piiriülese levitamise potentsiaal; (c) toetus tegevustele, mille eesmärk on soodustada Euroopa ja rahvusvahelist ühistootmist, sh teletoodang; (d) soodustada juurdepääsu erialastele audiovisuaalsektori üritustele ja turgudele ning veebipõhiste ärivahendite kasutamist Euroopas ja mujal; (e) rajada toetussüsteemid teistest riikidest pärit Euroopa filmide levitamiseks kõikidel platvormidel ja rahvusvaheliseks müügitegevuseks; (f) soodustada Euroopa filmide levitamist maailmas ja rahvusvaheliste filmide levitamist Euroopas kõigil platvormidel; (g) toetada Euroopa kinoomanike võrgustikku, kelle programmist suure osa moodustavad teiste Euroopa riikide filmide linastused, sealhulgas digitehnoloogia kasutuselevõtul; (h) toetada algatusi, millega tutvustatakse ja edendatakse Euroopa audiovisuaalsete teoste mitmekesisust; (i) toetada tegevusi, mille eesmärk on suurendada publiku teadmisi ja huvi; (j) toetada uuenduslikke meetmeid, millega katsetatakse uusi ärimudeleid ja vahendeid valdkondades, millele avaldab tõenäoliselt mõju digitehnoloogia kasutuselevõtt ja kasutamine. V PEATÜKK Tulemused ja levitamine Artikkel 13 Järjepidevus ja vastastikune täiendavus 1. Komisjon tagab koostöös liikmesriikidega üldise järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse järgnevaga: (a) asjaomane ELi poliitika, iseäranis haridus-, tööhõive-, tervise-, teadusuuringute ja innovatsiooni-, ettevõtluse, turismi-, justiitsküsimuste ja arenguvaldkonnas; (b) muud asjaomased ELi rahastamisallikad kultuuri- ja meediapoliitika valdkonnas, iseäranis Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, teadus- ja innovatsiooniprogrammid ning lisaks ka justiitsküsimuste ja kodakondsusega seotud rahastamisvahendid, väliskoostööprogrammid ja ühinemiseelsed vahendid. Eriti oluline on tagada koostoime programmi ning aruka spetsialiseerumise riiklike ja piirkondlike strateegiate elluviimise vahel. 2. Käesolevat määrust kohaldatakse ja rakendatakse kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega. Artikkel 14 Järelevalve ja hindamine 1. Komisjon tagab programmi „Loov Euroopa” korrapärase järelevalve ja välishindamise järgmiste tulemusnäitajate alusel. Tuleb võtta arvesse, et tulemuste saavutamine oleneb kultuuri- ja loomesektoreid mõjutava muu tegevuse täiendavast mõjust Euroopa ja liikmesriikide tasandil: (a) Artiklis 4 osutatud üldiste eesmärkide näitajad: – sektorite osakaal tööhõivest ja SKPst; – inimeste protsent, kes teatavad, et neil on juurdepääs Euroopa kultuuriteostele. (b) Artiklis 5 osutatud erieesmärkide näitajad: seoses eesmärgiga toetada Euroopa kultuuri- ja loomesektorite artikli 5 punktis a osutatud suutlikkust: – kultuurivaldkonna tegutsejate tegevuse laienemine teistesse riikidesse ning loodud riikidevaheliste partnerlussuhete arv; – loovisikutele / kultuurivaldkonna tegutsejatele loodud õpikogemuste arv, mis on suurendanud nende oskusi ja tööalast konkurentsivõimet. Seoses artikli 5 punktis b osutatud eesmärgiga soodustada kultuuri- ja loovteoste riikidevahelist levitamist ja tegutsejate riikidevahelist liikuvust ning jõuda uue publikuni Euroopas ja mujal: Kultuuri tegevussuund: – nende inimeste arv, kelleni on programmi raames toetatud projektid otseselt või kaudselt jõudnud. MEDIA tegevussuund: – Euroopa filmide kinokülastuste arv Euroopas ja kogu maailmas (kümme olulisimat turgu väljaspool Euroopat); – Euroopa audiovisuaalsete teoste osakaal kinodes, televisioonis ja digitaalsetel platvormidel. Seoses artikli 5 punktis c osutatud eesmärgiga tugevdada kultuuri- ja loomesektorite finantssuutlikkust: – rahastamisvahendi raames väljastatud laenude maht; – nende finantsasutuste arv ja geograafiline levik, kes pakuvad kultuuri- ja loomesektoritele juurdepääsu finantsvahenditele; – rahastamisvahendist kasu saavate lõplike abisaajate arv, päritoluriik ja allsektorid. Seoses artikli 5 punktis d osutatud eesmärgiga toetada riikidevahelist poliitikakoostööd: – nende liikmesriikide arv, kes kasutavad avatud koordinatsiooni meetodi tulemusi riikliku poliitika väljatöötamises, ning uute algatuste arv. 2. Järelevalve- ja hindamistulemusi võetakse arvesse programmi rakendamisel. 3. Hindamise ulatus on optimaalne ja see toimub piisavalt aegsasti, et tulemusi saaks kasutada otsustamisprotsessis. (a) Lisaks korrapärasele järelevalvele esitab komisjon hiljemalt 2017. aasta lõpuks välishindamise aruande, et hinnata programmi ja selle Euroopa lisaväärtuse eesmärkide ja tulemuste saavutamise tõhusust, et otsustada programmi jätkamise, muutmise või peatamise üle. Hindamisel pööratakse tähelepanu lihtsustamisvõimalustele, sisemisele ja välisele ühtsusele, kõikide eesmärkide jätkuvale asjakohasusele ning sellel, kuivõrd panustavad meetmed liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu prioriteetidesse. Selles võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1855/2006/EÜ, otsuse nr 1718/2006/EÜ ja otsuse nr 1041/2009/EÜ pikaajalise mõju hindamise tulemusi. (b) Komisjon hindab meetmete pikemaajalist mõju ja mõju jätkusuutlikkust, et teha selle põhjal otsus järgmise programmi võimaliku uuendamise, muutmise või peatamise kohta. Artikkel 15 Teabevahetus ja teabe levitamine 1. Programmi raames toetatavate projektide abisaajad tagavad ELi antud toetuse ja selle toel saavutatud tulemuste alase teabevahetuse ja seda käsitleva teabe levitamise. 2. Artikli 8 punktis f osutatud Loova Euroopa teabepunktide võrgustik tagab ELi antud rahastamise ja selle toel saavutatud tulemuste alase teabevahetuse ja teabe levitamise oma riigis. VI PEATÜKK Juurdepääs programmile Artikkel 16 Kolmandaid riike ja rahvusvahelisi organisatsioone käsitlevad sätted 1. Programmiga edendatakse kultuurilist mitmekesisust rahvusvahelisel tasandil kooskõlas 2005. aasta UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooniga. 2. Tegevussuunad on osalemiseks avatud järgmistele riikidele tingimusel, et täidetakse tingimused (muu hulgas MEDIA tegevussuuna puhul tingimused, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010 direktiivis 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta) ja tasutakse täiendavad lisaassigneeringud: (a) ühinevad riigid, kandidaatriigid ja võimalikud kandidaatriigid, kes saavad kasu ühinemiseelsest strateegiast, kooskõlas üldpõhimõtete ja -tingimuste ning menetlustega nende riikide osalemiseks ELi programmides, mis on kehtestatud vastavate raamlepingute, assotsiatsiooninõukogu otsuste või sarnaste lepingutega; (b) EFTA riigid, mis on EMP liikmed, EMP lepingu sätete kohaselt; (c) Šveitsi Konföderatsioon selle riigiga sõlmitava kahepoolse lepingu alusel; (d) Euroopa naabruspoliitika riigid menetluste kohaselt, mis on määratletud nende riikidega sõlmitud raamlepingutes, millega sätestatakse nende osalemine Euroopa Liidu programmides. 3. Programm on avatud kahe- ja mitmepoolsetele koostöömeetmetele, mis on suunatud valitud riikidele või piirkondadele lisaassigneeringute alusel. 4. Programm võimaldab koostööd ja ühismeetmeid riikidega, kes ei osale programmis, ning kultuuri- ja loomesektorites tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu UNESCO, Euroopa Nõukogu, OECD või WIPO, programmi eesmärkide teostamise ühise rahastamise alusel. VII PEATÜKK Rakendussätted Artikkel 17 Programmi rakendamine Programmi rakendamiseks võtab komisjon iga-aastased tööprogrammid vastu rakendusaktidega kooskõlas artikli 18 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. Iga-aastastes tööprogrammides määratakse kindlaks taotletavad eesmärgid, eeldatavad tulemused, rakendusmeetod ja rahastamiskava kogusumma. samuti esitatakse neis rahastatavate meetmete kirjeldus, igale meetmele eraldatav ligikaudne summa ja rakendamise ligikaudne ajakava. Toetuste puhul esitatakse neis prioriteedid, olulised hindamiskriteeriumid ja kaasrahastamise maksimummäär. Artikkel 18 Komiteemenetlus 1. Komisjoni abistab Loova Euroopa programmikomitee. Kõnealune komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. 2. Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. Artikkel 19 Finantssätted 1. Artikli 1 lõikes 1 sätestatud ajavahemikul on käesoleva programmi rakendamiseks ettenähtud rahastamispakett 1 801 000 000 eurot. 2. Käesoleva programmi jaoks eraldatud rahalistest vahenditest võib katta ka kulusid, mis on seotud programmi juhtimiseks ja tema eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistustööde, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistegevusega, ning eelkõige uurimusi, ekspertide koosolekuid, teabevahetust ja teavitamist, Euroopa Liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamist, kuivõrd see on seotud käesoleva määruse üldiste eesmärkidega, teabe töötlemisele ja vahetusele suunatud infotehnoloogiavõrkudega seotud kulusid ning kõiki muid kulusid tehnilisele ja haldusabile, mida komisjon programmi juhtimisel vajab. 3. Eraldatud rahalistest vahenditest võib katta ka tehnilise ja haldusabi kulusid, mis on vajalikud, et tagada programmi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1855/2006/EÜ, otsuse nr 1718/2006/EÜ ja otsuse nr 1041/2009/EÜ kohaselt võetud meetmete vaheline üleminek. Vajaduse korral võib sarnaste kulude katmiseks eelarvesse assigneeringud kirjendada ka pärast 2020. aastat, et oleks võimalik hallata meetmeid, mille rakendamist ei ole 2020. aasta 31. detsembriks veel lõpule viidud. 4. Komisjon rakendab liidu rahalist toetust kooskõlas määrusega XX/2012 [finantsmäärus]. 5. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon lugeda toetatavate meetmete elluviimisega otseselt seotud kulud abikõlblikeks isegi juhul, kui abisaajal on need kulud tekkinud enne rahastamistaotluse esitamist. Artikkel 20 Euroopa Liidu finantshuvide kaitse 1. Komisjon astub vajalikke samme, tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse Euroopa Liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega. 2. Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus teostada nii dokumentidel põhinevat kui ka kohapealset auditit kõikide toetusesaajate, töövõtjate ja alltöövõtjate suhtes, kes on saanud ELi rahalisi vahendeid. Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) võib anda volitused korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud tegutsejate kontrollimist kohapeal määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatud korras, et teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidu eelarvest rahastamise lepinguga seoses esineb pettust, korruptsiooni või mis tahes muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.. 3. Ilma et see piiraks esimeste lõigete kohaldamist, annavad koostöölepingud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning käesoleva programmi rakendamisest tulenevad toetuselepingud, toetuste määramise otsused ja lepingud komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile selgesõnaliselt õiguse teostada taolisi auditeid, kontrollimisi või kohapealseid kontrollimisi vastavalt määrusele XX/2012 [finantsmäärus]. VIII PEATÜKK Lõppsätted Artikkel 21 Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted 1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1855/2006/EÜ, otsus nr 1718/2006/EÜ ja otsus nr 1041/2009/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2014. 2. Euroopa parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1855/2006/EÜ, otsuse nr 1718/2006/EÜ ja otsuse 1041/2009/EÜ alusel enne 31.detsembrit 2013 alustatud tegevuste haldamine jätkub kuni need lõpetatakse nende otsuste sätete kohaselt. Artikkel 22 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel President eesistuja I LISA kultuuri- ja loomesektorite rahastamisvahendi rakenduskord Komisjon loob kultuuri- ja loomesektoritele suunatud vahendi, mis tegutseb väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele mõeldud Euroopa Liidu võlainstrumendi raames. Vahendi kaudu antav rahaline toetus on ette nähtud kultuuri- ja loomesektorites tegutsevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning organisatsioonidele. 1. Ülesanded Kultuuri- ja loomesektorite rahastamisvahendiga teostatakse järgmisi ülesandeid: (a) anda tagatisi ükskõik millise Loova Euroopa programmis osaleva riigi sobivatele finantsvahendajatele; (b) pakkuda finantsvahendajatele täiendavat oskusteavet ja suutlikkust, et hinnata kultuuri- ja loomesektori tegutsejatega seotud riske. 2. Vahendajate valimine Vahendajad valitakse vastavalt headele turutavadele, pidades silmas: – kultuuri- ja loomesektorite tegutsejate käsutusse antud laenuvahendite maht ja/või – kultuuri- ja loomesektori tegutsejate juurdepääs rahastamisvahenditele ja/või – riskid, mille asjaomane vahendaja võtab kultuuri- ja loomesektori tegutseja rahastamisega. 3. Kultuuri- ja loomesektorite rahastamisvahendi kestus. Üksikud tagatised võivad kehtida kuni kümme aastat. Määruse XX/2012 [finantsmäärus] artikli 18 lõike 2 kohaselt eraldatakse tagatiste toodetud tulu ja tagasimaksed rahastamisvahendile. Eelmise mitmeaastase finantsraamistiku raames loodud finantseerimisvahendite puhul assigneeritakse eelmisel perioodil alustatud toimingute toodetud tulu ja tagasimaksed jooksva perioodi finantseerimisvahendile. 4. Suutlikkuse arendamine Suutlikkuse tõhustamine kultuuri- ja loomesektorite rahastamisvahendi raames on sisuliselt ekspertteenuste osutamine finantsvahendajatele, kes allkirjastavad kultuuri- ja loomesektorite rahastamisvahendi raames lepingu, mille eesmärk on pakkuda igale finantsvahendajale täiendavat oskusteavet ja suutlikkust hinnata kultuuri- ja loomesektorite rahastamisega seotud riske. Suutlikkuse tõhustamisest võib olla kasu ka kultuuri- ja loomesektorite tegutsejatele, kes võivad arendada äriplaanide väljatöötamise ja täpsete projektiandmete koostamise oskusi, mis aitaks finantsvahendajal kultuuri- ja loomeprojekte tõhusalt hinnata. 5. Eelarve Eelarvelistest assigneeringutest kaetakse rahastu kõik kulud, sealhulgas sellised maksekohustused finantsvahendajate ees nagu tagatiskahjumid, ELi vahendeid haldava Euroopa Investeerimisfondi halduskulud ning kõik muud vajalikud kulud. 6. Nähtavus ja teadlikkuse tõstmine Kõik finantsvahendajad tagavad liidu antud toetusele asjakohase nähtavuse ja läbipaistvuse, sealhulgas piisavalt teavet programmiga kaasnevate rahaliste võimaluste kohta. Lõplikele abisaajatele tagatakse asjakohane teave võimalike rahastamisevõimaluste kohta. II LISA ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu MÄÄRUS programmi „Loov Euroopa” kehtestamise kohta 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[17] Jaotis 15: haridus ja kultuur 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ü Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[18] ¨ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Programm aitab teostada Euroopa 2020. aasta strateegiat (KOM (2010) 2020, 3.3.2010) järgmiste vahenditega: a) Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitsmise ja edendamise soodustamine; b) kultuuri- ja loomesektorite konkurentsivõime tugevdamine aruka, säästva ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärgid: a) toetada Euroopa kultuuri- ja loomesektorite suutlikkust toimida riikidevaheliselt. b) edendada kultuuri- ja loovteoste levitamist ning tegutsejate riikidevahelist liikuvust ning jõuda uue publikuni Euroopas ja mujal. c) tugevdada kultuuri- ja loomesektorite finantssuutlikkust. d) toetada riikidevahelist poliitikakoostööd, et soodustada poliitika kujundamist, innovatsiooni, publiku kasvatamist ja uusi ärimudeleid. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile 15.04. Loov Euroopa 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Programmiga tugevdatakse kultuuri- ja loomesektorite kohanemist üleilmastumise ja digitehnoloogiale üleminekuga ning suurendatakse kultuuriteoste riikidevahelist vahetamist ja loovisikute ning teiste spetsialistide ringreise, parandades seeläbi suutlikkust tegutseda rahvusvaheliselt ning soodustada majanduskasvu ja tööhõivet. Seda tehakse suunatud projektidega, millega on võimalik edendada oskusteavet ja oskusi, et kasutada täielikult ära potentsiaal, mida digitehnoloogiale üleminek pakub arvukama publikuni jõudmiseks, uute ärimudelite arendamiseks ning uute tuluvoogude loomiseks (aidates seeläbi vähendada sõltuvust riiklikust rahastamisest). Keskendumine võimendavatele teguritele peaks kaasa tooma eksponentsiaalse mõju. Suunatum toetus teoste riikidevahelisele levitamisele peaks aitama saavutada mastaabisäästu, soodustades loovisikute, spetsialistide ja teoste füüsilisi võrgustikke või laialdasemat digitaalset levitamist väljaspool traditsioonilisi jaotusahelaid ning soodustama pikema linastumise ja suurema publiku kaudu kulude tagasiteenimist. Eelmisi programme „Kultuur”, „MEDIA 2007” ja „MEDIA Mundus” koondava raamprogrammi ülesehitus tagab vahetuma teabevoo sektorite vahel ning aitab suurendada teadmiste jagamist, näiteks uute ärioskuste valdkonnas. See võimaldab võrgustike loomist, koostööd ja strateegilist partnerlust tegutsejate vahel hõlpsamini kui kahe eraldi programmi puhul. Lisaks aitab rahastamisvahendi lisamine kultuuri- ja loomesektoril saavutada finantsstabiilsust, investeerida innovatsiooni, suunduda digitaalse levitamise ja müügi kaudu uutele kasvavatele turgudele ja jõuda seeläbi uue ja suurema publikuni. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. a) Üldiste eesmärkide näitajad (määruse artikkel 4): – sektorite osakaal tööhõivest ja SKPst [eesmärk 2020. aastaks: suurendada osakaalu tööhõives ja SKPs 5 %]; – inimeste protsent, kes teatavad, et neil on juurdepääs teiste Euroopa riikide kultuuriteostele. [eesmärk 2020. aastaks: kahe protsendipunkti suurune kasv võrreldes 2007. aasta Eurobaromeetri uuringuga]. b) Erieesmärkide näitajad (määruse artikkel 5): Euroopa kultuuri- ja loomesektorite suutlikkuse toetamise puhul (artikli 5 punkt a): – kultuurivaldkonna tegutsejate tegevuse laienemine teistesse riikidesse ning loodud riikidevaheliste partnerlussuhete arv [eesmärk 2020. aastaks: luua 10 000 riikidevahelist partnerlust]; – loovisikutele / kultuurivaldkonna tegutsejatele loodud õpikogemuste arv, mis on suurendanud nende oskusi ja tööalast konkurentsivõimet [eesmärk 2020. aastaks: 300 000 õpikogemusega spetsialisti]. Seoses kultuuri- ja loovteoste riikidevahelise levitamise ja tegutsejate liikuvuse ning uue publikuni jõudmisega Euroopas ja mujal (artikli 5 punkt b): Kultuuri tegevussuund: – nende inimeste arv, kelleni on programmi raames toetatud projektid otseselt või kaudselt jõudnud [100 miljonit inimest]; MEDIA tegevussuund: – Euroopa filmide kinokülastuste arv Euroopas ja kogu maailmas (kümme olulisimat turgu väljaspool Euroopat) [eesmärk 2020. aastaks: 325 külastust Euroopas, 165 miljonit külastust maailmas (kümnel kõige olulisemal turul) ehk 10protsendiline kasv)]; – Euroopa audiovisuaalsete teoste osakaal kinodes, televisioonis ja digitaalsetel platvormidel [eesmärk 2020. aastaks: 60% kinos, 67% televisioonis, 67% digitaalsetel platvormidel]. Seoses kultuuri- ja loomesektorite finantssuutlikkuse tugevdamisega (artikli 5 punkt c): – rahastamisvahendi raames väljastatud laenude maht [eesmärk 2020. aastaks: laene 1 miljardi euro väärtuses]; – nende finantsasutuste arv ja geograafiline levik, kes pakuvad kultuuri- ja loomesektoritele juurdepääsu rahastamisvahenditele [eesmärk 2020. aastaks: kümne eri riigi finantsasutused]; – rahastamisvahendist kasu saavate lõplike abisaajate arv, päritoluriik ja allsektorid [eesmärk 2020. aastaks: 15 000 abisaajat viiest eri allsektorist]. Seoses toetusega riikidevahelisele poliitikakoostööle (artikli 5 punkt d): nende liikmesriikide arv, kes kasutavad avatud koordinatsiooni meetodi tulemusi riikliku poliitika väljatöötamises, ning uute algatuste arv [eesmärk 2020.aastaks: iga avatud koordinatsiooni meetodis osalev liikmesriik kasutab tulemusi ja käivitab vähemalt ühe algatuse]. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Programmiga reageeritakse sellistele kultuuri- ja loomesektorite ees seisvatele probleemidele nagu killustumine, üleilmastumise ja üleminek digitehnoloogiale ning andmete ja erainvesteeringute vähesus, ning aidatakse kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele innovatsiooni, ettevõtluse ning aruka ja säästva majanduskasvu ja sotsiaalse kaasatuse edendamisega. Suurendab sektorite panust tööhõivesse ja majanduskasvu (praegu 4,5 % Euroopa 2008. aasta SKPst ning ligikaudu 3,8 % tööjõust). 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Lisaks vastastikusele täiendavusele muude ELi poliitikasuundade ja programmidega oleks uuel algatusel järgmine ELi kaasatusest tulenev lisaväärtus: – tegevuse ja selle väljundite mõju riikidevaheline iseloom, mis täiendab riiklikke, rahvusvahelisi ja muid Euroopa Liidu programme; – mastaabisääst ja kriitiline mass, mille võib ELi toetuse abil saavutada ja mis avaldab võimendavat mõju täiendavate rahaliste vahendite kaasamisele; – riikidevaheline koostöö, mis võib soodustada igakülgsemat, kiiremat ja tõhusamat reageerimist üleilmsetele probleemidele ning avaldada sektorile pikaajalist süsteemset mõju; – õiglasema keskkonna tagamine Euroopa kultuuri- ja loomesektoris, võttes arvesse väiksema tootmisvõimsusega riike ja/või geograafiliselt või keeleliselt piiratud riike või piirkondi.. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Eelmiste programmide mitme hindamise ja avalike arutelude tulemusena rakendab programm „Loov Euroopa” meetmeid, mis on kohandatud sektorite praegustele ja tulevastele vajadustele ning lihtsustavad programmi juhtimist ja rakendamist. Murrangulised muutused, mis on sektoris toimunud tulenevalt üleilmastumisest ja üleminekust digitehnoloogiale ning tehnoloogia pidevast arengust, nõuavad kultuuri- ja loomesektorite tegutsejatelt radikaalset kohanemist. Need vajadused kajastuvad kavandatavas meetmes. Programmiga soodustatakse uusi pädevusi, nagu uute ärimudelite ja tuluvoogude arendamine, sealhulgas turundus- ning publiku kasvatamise oskused, nüüdisaegne IKT valdkonna oskusteave ning paremad teadmised sellistest küsimustest nagu autoriõigus; samuti reageeritakse ka praegusele turuandmete vähesusele. Uute geograafiliste ja tooteturgudeni jõutakse tänu sellele, et kogu programmi ulatuses võetakse kasutusele rahvusvaheline mõõde ning näiteks hakatakse suuremat tähelepanu pöörama videomängudele. Programm on paindlik ja võimaldab edasist eksperimenteerimist katseprojektide toetamise kaudu. Lisaks rahuldatakse programmiga vajadus kultuuri- ning meediapädevuse meetmete järele, et publikut arendada ja suurendada ning soodustada Euroopa kultuuri- ja loovteoste kriitilist mõistmist. Programmiga kehtestatakse Euroopas kultuuri- ja loomesektorites tegutsejatele äratuntav ning lihtne ühtne kontaktpunkt. Loova Euroopa ainulaadsete teabepunktidega säästetakse vahendeid ja parandatakse teabepunktide juhtimist, soodustatakse programmi rakendamist ning muudetakse seda nähtavamaks. Kasutusele võetakse täiendavaid lihtsustusi, et kiirendada programmi praktilist juhtimist. Need sisaldavad järgmist: andmete kogumise ja analüüsivahendite ning ressursside täiustamine; rohkem kasutatakse rahastamist ühekordsete summade ja kindlate määradena, partnerluse raamlepinguid, otsuseid toetuse andmise kohta; Kultuuri tegevussuuna puhul vähendatakse vahendite arvu; abisaajate portaalid ning muud IKT vahendid, mis võimaldaks taotlejatel ja toetusesaajatel vähendada paberimajanduse osakaalu; elektroonilised taotlused ja lõpliku aruande vormid kõikide meetmete puhul. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Programm on täiendab teisi ELi vahendeid. Ükski teine ELi programm ei edenda loovisikute / kultuuri- ja audiovisuaalvaldkonna spetsialistide liikuvust ega teoste levitamist. Keelelise mitmekesisuse osas täiendab programm keeleõppega seotud ELi meetmeid. Siiski ei ole programmi eesmärk formaalne ega informaalne õpe, mida hõlmab programm „Erasmus kõigi jaoks”, vaid suunab tähelepanu üksteiselt õppimisele ning kiirendatud õppimise soodustamisele kultuuriorganisatsioonide seas seoses teemadega, mis tekitavad sektorile peamisi probleeme. Programm täiendab ELi kultuuripoliitikat, jõudes otse kultuurivaldkonna tegutsejateni ja aidates seeläbi saavutada süsteemseid muudatusi ELi poliitikaprioriteetide tähenduses. Erinevalt muudest ELi rahastamisallikatest, nagu ERF, Euroopa Sotsiaalfond, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm, on käesolev programm suunatud konkreetselt kultuuri- ja loomesektori vajadustele, mis on seotud sooviga tegutseda riigipiiride üleselt ning millel on tugev seos kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse edendamisega. ERFi / Euroopa Sotsiaalfondi praegune toetus on mõeldud kultuuripärandi säilitamiseks, taastamiseks ja arendamiseks, kultuuritaristu arendamiseks, linnade taaselustamiseks, turismi, ettevõtluse edendamiseks, IKTpõhiste kultuuriteenuste ja inimressursi edendamiseks, kusjuures väga tugevat tähelepanu pööratakse innovatsioonile ning piirkondlikule ja kohalikule arengule. Poliitika kujundamise toetamine mõjutaks positiivselt ka liikmesriikide regionaalpoliitika kujundamise vallas toimuvat teadmiste jagamist. Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammiga toetatakse VKEde juurdepääsu rahastamisele (tagatiste ja omakapitali kaudu) ning digitehnoloogia ja digitaalsisu kasutuselevõttu, kuid tegemist on üldvahenditega, mis ei hõlma sektorispetsiifiliste teadmiste levitamist. Euroopa kultuuri- ja loomesektorite finantssuutlikkuse tugevdamiseks loodud rahastamisvahendiga suunatakse tähelepanu nende sektorite konkreetsetele vajadustele, et finantsasutustes tekiks parem arusaamine sellest, kuidas hinnata nende sektorite riske, ning elavneksid nendevahelised kontaktid. Kultuuripärandi massilist digiteerimist ei toetata kultuuri tegevussuuna kaudu. Seda võidakse siiski rahastada struktuurifondide raames. Lisaks viiakse Euroopa digitaalse raamatukoguga Europeana seotud digiteerimise ja sisu kokkupanemise alast poliitikat ja meetmeid ellu ka Euroopa digitaalse tegevuskava raames. Rahvusvaheline rahastamine kultuuri tegevussuuna raames aitab Euroopa kultuurisektoril tegutseda rahvusvaheliselt ning anda konkreetse väljundi siseprogrammi eesmärkidele. Erinevalt muudest ELi vahenditest, mis on suunatud kultuurikoostööle kolmandate riikidega, on tegemist mitme-, mitte kahepoolse vahendiga, mis ei ole suunatud arengukoostööle kolmandates riikides. Siiski tekitab see sünergiat nende programmidega pärast seda, kui kultuuri- ja loomesektorid on üles ehitatud. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju þ Piiratud kestusega ettepanek/algatus – þ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014–31.12.2020 – þ Finantsmõju ajavahemikul 2014–2020 (ja maksete puhul pärast 2020. aastat) ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus – Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, – millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[19] þ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt þ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: – þ rakendusametitele – ¨ ühenduste asutatud asutustele[20] – þ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele – ¨ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega þ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (nagu on määratletud allpool) Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused Programmi rakendavad: – komisjon järgmiste tegevuste puhul: erimeetmed kultuuri tegevussuuna raames (auhinnad, Euroopa kultuuripealinn, Euroopa kultuuripärandi märgis), toetus ühistootmise fondile, toetus piiriülesele poliitikakoostööle; – Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet järgmiste tegevuste puhul: – Euroopa Investeerimisfond kultuuri- ja loomesektorite rahastamisvahendiga seoses; – Euroopas asuvad rahvusvahelise ühistootmise vahendid (finantsmääruse artiklis 54 osutatud asutused) ühistootmise tegevuste puhul. 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Komisjon tagab programmi „Loov Euroopa” korrapärase järelevalve ja välishindamise punktis 1.4.4 loetletud näitajate alusel. Tuleb võtta arvesse, et näitajate hindamine oleneb Euroopa ja liikmesriikide tasandi muu tegevuse täiendavast mõjust kultuuri- ja loomesektoritele. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele 31. detsembriks 2017 hindamisaruande saavutatud tulemuste ja programmi rakendamise kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta. Hindamine hõlmab ka eelmiste programmide järelhindamist. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Tuvastatud ohud A: Põhiriskid ja vigade peamised põhjused Programmi „Loov Euroopa” puhul on praeguste programmide „MEDIA” ja „Kultuur” puhul tuvastatud riskidest ja vigadest lähtuvalt toodud välja järgmised põhiriskid ja vigade peamised põhjused. – Konkreetne sihtrühm: enamik programmis osalejaid on tõenäoliselt audiovisuaalsektori ja loomesektori väikesed ja keskmise suurusega organisatsioonid. Mõnel neist ei pruugi olla tugevat finantsalust ega keerukaid juhtimisstruktuure. See võib mõjutada nende finants- ja tegutsemissuutlikkust ELi vahendite haldamisel. – Kulude abikõlblikkust puudutavad vead eelarvepõhiste toetuste puhul, tingituna eeskirjade keerukusest, abisaajate säilitatava piisava tõendava dokumentatsiooni puudumisest või dokumentide ebapiisavast kontrollimisest: selline risk on programmi „Loov Euroopa” puhul ikkagi olemas, kuid see peaks olema väiksem kui praeguse põlvkonna programmide puhul, sest eeskirju on lihtsustatud, rohkem kasutatakse rahastamist ühekordsete summade ja kindlate määradena ning dokumentide kontrollimist on tõhustatud ja sihipärasemaks muudetud (vt 2.2.2). – Topeltrahastamise piiratud risk, kuna on võimalik, et ELi eri programmide raames saadakse mitmeid toetusi. Tuleb märkida, et enamikku meetmetest praeguse programmi „MEDIA” ja „Kultuur” ning programmi „Loov Euroopa” raames haldab / hakkab haldama Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (EACEA). Seega jääb sellise riski leevendamine jääb peamiselt täitevasutuse ülesandeks. B: Eeldatavad veamäärad 2009. ja 2010. aasta arvnäitajatest ilmneb, et programmi „MEDIA” puhul on veamäär väga madal (alla 0,50 %). Seda kinnitavad ka praeguseks kättesaadavad 2011. aasta esialgsed arvnäitajad. Programmi „Kultuur” puhul oli veamäär 2009. aastal 0,57 % ja esialgsetel andmetel peaks see ka 2011. aastal olema tublisti alla 2 %, ligikaudu 0,6-0,7 %. Veamäärast tuleneva riski väärtus oli 2010. aastal suurem kui 2 % künnis (4,28%), kuid auditite valim kujutas eelarve poolest väiksemat summat kui 2009. ja 2011. aastal. Seetõttu on aastate 2009–2011 mitmeaastane veamäär alla 1 %. Seoses 2010. aasta veamääraga ilmnes Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse tehtud vigade analüüsist, et enamik neist jäi eelpool nimetatud põhiriskide hulka. Välja on töötatud tegevuskava, mis hõlmab meetmeid abisaajatele nende finantskohustuste kohta esitatava teabe kvaliteedi parandamiseks, strateegiat kontrollkäikude tõhususe ja tulemuslikkuse parandamiseks, strateegiat dokumentide kontrollimise parandamiseks ning 2011. auditikava kinnistamist. 2009. ja 2010. aasta veamäärade ning 2011. aasta tõenäoliste veamäärade prognoosi alusel võib järeldada, et eeldatavasti on mittevastavuste hulk programmi „Loov Euroopa” puhul tublisti allpool 2 % künnist. Sellist eeldust toetab asjaolu, et võrreldes praeguste programmidega on plaanis rakendada täiendavaid lihtsustamise ja kontrollmeetmeid (vt 2.2.2). 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) A: Teave sisekontrollisüsteemi kohta Programmi „Loov Euroopa” kontrollisüsteem on riskipõhine. See sisaldab järgimisi peamisi kontrollimeetmeid, mille rakendaja on peamiselt Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus. Sama kontrollisüsteemi rakendatakse ka meetmete puhul, mida haldab otse hariduse ja kultuuri peadirektoraat. 1. Valikuetapis – Taotlejate tegutsemis- ja finantssuutlikkuse kontrollimine – Abikõlblikkuse ja välistamiskriteeriumide kontrollimine – Eelarve ja sisu hindamine ja kontrollimine – Õigus- ja finantskontroll – Võimalike topeltrahastamise juhtumite tuvastamine, kasutades asjakohaseid IT-vahendeid 2. Lepingute haldamise etapil – Raharinglus ülesannete lahususest lähtuvalt – Kindlate määrade ja ühekordsete summade suurem kasutamine vigade riski vähendamiseks – Eelarvepõhiste toetuste puhul määratakse lõpparuannetele puhul tehtav dokumentide kontrollimine kindlaks lähtuvalt kaasnevatest ohtudest ja kontrollimeetmete maksumusest: * künnist ületavate toetuste puhul peavad auditeerimistunnistused olema lõppmakse etapil kohustuslikud; * väiksemate toetuste puhul tuleb abisaajatel esitada arvete näidised; näidiste sisu määratakse iga meetme puhul pärast riskipõhist analüüsi. – Reeglite lihtsustamine ning abisaajatele nende reeglite kohta esitatava teabe selguse ja läbipaistvuse parandamine – Kontrollkäikude tõhususe ja tulemuslikkuse parandamine, kasutades riskipõhiseid kriteeriume kontrollitavate projektide valimisel ning kvaliteedikriteeriume nende rakendamise järelkontrolliks. 3. Järelhindamine – Iga-aastane järelkontrollide kava (riskipõhine ja juhuvalikuga) lähtuvalt igakülgsest riskianalüüsist – Ad hoc auditeid tuleb rakendada juhul, kui eeskirjade eiramine ja/või kahtlustatav pettus tekitavad suurt muret. Kokkuvõttes peaks abisaajatel lasuv kontrollimeetmete koormus võrreldes praeguse olukorraga vähenema, kuna mittevastavuste eeldatavalt väiksem risk tuleneb osaliselt täiendavatest lihtsustustest ja abisaajatele esitatava toetava teabe paremast kvaliteedist. 4. Komisjonipoolne järelevalve Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse üle Lisaks toetuste andmise protsessi kontrollimeetmetele kohaldab komisjon ka kontrollimeetmeid, mida nõutakse rakendusametite puhul kooskõlas finantsmääruse artikliga 59. Komisjon teostab järelevalvet ja kontrollib, et Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus teostab asjakohaseid kontrollieesmärke meetmete puhul, mille haldamine talle on usaldatud. Järelevalve integreeritakse asjaomase peadirektoraadi ja Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse koostöötingimustesse ja ameti poolaasta aruandlusesse. B: Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse ning hariduse ja kultuuri peadirektoraadi hallatavate meetmete kontrollimise prognoositav maksumus 1. Valiku- ja lepinguhalduse etapis 1.1. Personalikulud Prognoosi arvutamisel võetakse arvesse kontrollitegevust, mida teostatakse praeguste programmide „MEDIA” ja „Kultuur” raames: – operatsiooni- ja finantspoole töötajate poolt, kes tegelevad meetmete algatamise ja kontrollimisega – projekti elutsükli kõigis etappides (valik, lepingute sõlmimine ja väljamaksed). Kontrollimist teostavate töötajate arv || Standardkulud || Kokku (1 aasta) Lepingulised töötajad (Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus): 21,75 || 64 000€ || 1 392 000€ Ajutised töötajad (Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus): 6,6 || 127 000€ || 838 200€ Ametnikud: 1,6 (osaliselt haldab hariduse ja kultuuri peadirektoraat) || 127 000€ || 212 200€ || || Programmi kestuse kohta kokku: 17 096 800€ 1.2. Muud kulud || Standardkulud || Kokku (1 aasta) Kohapealsed visiidid (Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus) || 1000€ || 95 000€ Abisaajate esitatavad auditeerimistunnistused (Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus) || 1300€ || 2 550 000€ Kohapealsed visiidid (osaliselt haldab hariduse ja kultuuri peadirektoraat) || 1000€ || 6000€ Abisaajate esitatavad auditeerimistunnistused (osaliselt haldab hariduse ja kultuuri peadirektoraat) || 1300€ || 150 000€ || || Programmi kestuse kohta kokku: 19 607 000€ 2. Järelkontroll 2.1. Personal Kontrollimist teostavate töötajate arv || Standardkulud || Kokku (1 aasta) Lepingulised töötajad (Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus): 1 || 64 000€ || 64 000€ Ajutised töötajad (Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus): 0,2 || 127 000€ || 25 400€ Ametnikud (osaliselt haldab hariduse ja kultuuri peadirektoraat): 0,1 || 127 000€ || 12 700€ || || Programmi kestuse kohta kokku: 714 700€ 1.2. Järelaudit Juhuslikud, riskipõhised ja ad hoc auditid || Standardkulud || Kokku (1 aasta) Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus || 10 500€ || 409 500€ EAC || 10 500€ || 25 000 € || || Programmi kestuse kohta kokku: 3 041 500€ 3. Kontrolli kogumaksumus Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuses ning hariduse ja kultuuri peadirektoraadis võrreldes hallatava tegevuseelarvega Arvestades, et programmi „Loov Euroopa” tegevuseelarve on 1 678 700 000 eurot, on Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse ning hariduse ja kultuuri peadirektoraadiga hallatavate meetmete kontrollimise kogumaksumus ligikaudu 2,40% eelarvest. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Pettusejuhtumite väike arv ühes väga madalate veamääradega õigustab seda, et pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed uues programmis peavad olema proportsionaalsed ja säästlikud. Lisaks regulatiivsete kontrollimehhanismide kohaldamisele töötab hariduse ja kultuuri peadirektoraat välja pettusevastase strateegia kooskõlas 24. juunil 2011 vastu võetud komisjoni uue pettusevastase strateegiaga (CAFS), et tagada muu hulgas, et pettustevastane sisekontrollimine on CAFSiga kooskõlas ja et lähenemine pettusteohu haldamisele on suunatud pettusteohu valdkondade ja sobivate lahenduste leidmisele. Vajaduse korral luuakse programmiga „Erasmus kõigi jaoks” seotud pettusejuhtumite analüüsimisele pühendatud võrgustikud ja sobivad IT-vahendid. Võimalike pettuste ja eeskirjade eiramise leevendamiseks nähakse ette järgmised meetmed: – võimalike pettuste ja eeskirjade eiramise ärahoidmist võetakse arvesse juba programmi ettevalmistamisel; sel otstarbel lihtsustatakse eeskirju ning kasutatakse rohkem rahastamist ühekordsete summade ja kindlate määradena; – süstemaatiliselt kontrollitakse võimalikku topeltrahastamist ja tuvastatakse abisaajaid, kes on saanud mitmeid toetusi; – ad hoc auditeid rakendatakse juhul, kui eeskirjade eiramine ja/või kahtlustatav pettus tekitab suurt muret; – täitevasutus teatab võimalikust pettusest ja eeskirjade eiramisest komisjonile vastavalt vajadusele ning korrapärastes aruannetes. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Number [Nimetus………………………...……….] || Liigendatud/liigendamata ([21]) || EFTA[22] riigid || Kandidaatriigid[23] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 5 || 15.01. Haridus- ja kultuuripoliitika valdkonna halduskulud, artiklid 1–3 || Liigendamata || JAH || JAH || JAH || EI 3 || 15.01.04.31. Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus – programmide rahaline osalus tulenevalt rubriigist 3 || Liigendamata || JAH || JAH || JAH || EI · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Number [Rubriik……………………………………..] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 3 || 15.01.04.04. Loov Euroopa – halduskorralduskulud || Liigendamata || JAH || JAH || JAH || EI 3 || 15.04.01. Loov Euroopa || Liigendatud || JAH || JAH || JAH || EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || Number || Rubriik 3 Peadirektoraat: EAC || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta pärast 2020 || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || || Eelarverea number || Kulukohustused || (1) || 178,670 || 198,139 || 218,564 || 239,022 || 260,243 || 280,850 || 303.212 || || 1 678,700 Maksed || (2) || 107,197 || 158,513 || 174,855 || 244 503 || 266,739 || 288,369 || 311.700 || 126,824 || 1 678,700 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[24] || || || || || || || || || Eelarverida nr || || (3) || 14,330 || 14,861 || 15,436 || 16,978 || 17,757 || 20,150 || 22,788 || || 1223 DG EAC assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 193,000 || 213,000 || 234,000 || 256,000 || 278,000 || 301,000 || 326,000 || || 1 801,000 || Maksed || =2+2a +3 || 121,525 || 173,374 || 190,291 || 261,481 || 284,496 || 308,519 || 334,488 || 126,824 || 1 801,000 || || || || || || || || || || Komisjonil on kavas teha programmi rakendamine (osaliselt) ülesandeks rakendusagentuurile. Summasid ja hinnanguliste kulude jaotust korrigeeritakse vajaduse korral sõltuvalt tegeliku hajutamise ulatusest.  Tegevusassigneeringud kokku || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 3 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 193,000 || 213,000 || 234,000 || 256,000 || 278,000 || 301,000 || 326,000 || || 1 801,000 Maksed || =5+ 6 || 121,525 || 173,374 || 190,291 || 261,481 || 284,496 || 308,519 || 334,488 || 126,824 || 1 801,000 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:  Tegevusassigneeringud kokku || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || || || || || Maksed || =5+ 6 || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud” miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU Peadirektoraat: haridus ja kultuur ||  Personalikulud || 5,619 || 5,619 || 5,619 || 5,873 || 6,127 || 6,381 || 6,703 || 41,946  Muud halduskulud || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 3,535 Hariduse ja kultuuri peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 6,124 || 6,124 || 6,124 || 6,378 || 6,632 || 6,886 || 7,213 || 45,481 Mitmeaastase finantsraamistiku 5. RUBRIIGI assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 6,124 || 6,124 || 6,124 || 6,378 || 6,632 || 6,886 || 7,213 || 45,481 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta pärast 2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 198,804 || 218,804 || 239,804 || 262,058 || 284,312 || 307,566 || 332,893 || || 1844,241 Maksed || 127,331 || 179,178 || 196,095 || 267,539 || 290,808 || 315,085 || 341,381 || 170,065 || 1887,482 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – þ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || MEDIA tegevussuuna VÄLJUNDID || Väljundi liik || Väljundi keskmine kulu || Väljundite koguarv (2014–2020) || Kulud kokku || ERIEESMÄRK nr 1: Toetada Euroopa kultuuri- ja loomesektorite suutlikkust toimida riikidevaheliselt || – Väljund || Uued oskused ja kontaktid [väljundid: kursuste/seminaride/sündmuste arv] || 0,150 || 425 || 63.7 || – Väljund || Audiovisuaalprojektide arendamine (sh teletoodang) [väljundid: projektide arv] || 0,110 || 2301 || 253.1 || – Väljund || Ühistootmisfondide toetamine [väljundid: toetatud ühistootmisfondide arv] || 0,300 || 48 || 14.3 || – Väljund || Audiovisuaalvaldkonna turud, reklaamivahendid ja infoletid [väljundid: projektide arv] || 0,1925 || 452 || 87.1 || – Väljund || AV-tööstuse puhul rakendatavad IKT valdkonna innovatiivsed projektid [väljundid: IKT rakenduste arv tööstuses] || 0.500 || 30 || 15.2 || Erieesmärk nr 1 kokku || 3256 || 433.4 || ERIEESMÄRK nr 2: soodustada kultuuri- ja loovteoste riikidevahelist levitamist ja tegutsejate riikidevahelist liikuvust ning jõuda uue publikuni Euroopas ja mujal || – Väljund || Teiste Euroopa riikide filmide levitamise kampaaniad ]väljund: projektide arv] || 0,046 || 6932 || 318.9 || – Väljund || Müügiagentide, levitajate ja õiguste omanike rahvusvahelised rühmitused [väljund: rühmituste arv] || 0,271 || 40 || 10,8 || – Väljund || Valdavalt Euroopa filme linastavate kinode võrgustik [väljund: kinovõrgustike arv] || 13,893 || 7 || 97,2 || – Väljund || Filmifestivalid ja üritused [väljund: festivalide ja ürituste arv] || 0,040 || 645 || 26 || – Väljund || Filmikunsti alase pädevuse algatused [väljund: projektide arv] || 0,040 || 269 || 10,7 || – Väljund || Uued turundus- ja reklaamivahendid [väljund: projektide arv, millega luuakse nt filmikogukondade platvorme] || 0,040 || 213 || 8,5 || Erieesmärgi nr 2 vahesumma || || 472,1 || KULUD KOKKU || 11,362 || 905,5 || Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || KULTUURI tegevussuuna VÄLJUNDID || Väljundi liik[25] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite koguarv || Kulud kokku || ERIEESMÄRK nr 1: Toetada Euroopa kultuuri- ja loomesektorite suutlikkust toimida riikidevaheliselt || – Väljund || Koostöömeetmed, nt vastastikust õppimist soodustavad tegevused || 0,360 || 356 || 128,1 || – Väljund || Euroopa võrgustikud, mis soodustavad näiteks suutlikkuse suurendamist || 0,100 || 132 || 13,2 || – Väljund || Euroopa platvormid, mis loovad näiteks struktuuri rahvusvaheliseks erialaseks arenguks || 0,340 || 39 || 13,2 || – Väljund || Erimeetmed, nt auhinnad, Euroopa kultuuripealinnad, Euroopa kultuuripärandi märgis jne || 0,406 || 48 || 19,4 || || || || Erieesmärk nr 1 kokku || 575 || 173,9 || ERIEESMÄRK nr 2: soodustada kultuuri- ja loovteoste riikidevahelist levitamist ja tegutsejate riikidevahelist liikuvust ning jõuda uue publikuni Euroopas ja mujal || – Väljund || Koostöömeetmed, näiteks rahvusvaheliste ringreiside toetamine || 0,360 || 553 || 199,2 || – Väljund || Euroopa võrgustikud, mis soodustavad näiteks publiku kasvatamist || 0,100 || 205 || 20,5 || – Väljund || Euroopa platvormid, mis soodustavad näiteks rahvusvahelist kärjääri || 0,340 || 60 || 20,5 || – Väljund || Kirjandusteoste tõlkimise ja tutvustamise toetamine || 0,05 || 859 || 42,9 || – Väljund || Erimeetmed, nt auhinnad, Euroopa kultuuripealinnad, Euroopa kultuuripärandi märgis jne || 0,406 || 74 || 30,2 || || || || || || Erieesmärgi nr 2 vahesumma || 1751 || 313.,3 || KULUD KOKKU || 2326 || 487,2 || . Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || Sektoriülese tegevussuuna VÄLJUNDID || Väljundi liik || Väljundi keskmine kulu || Väljundite koguarv (2014–2020) || Kulud kokku || ERIEESMÄRK nr 1: tugevdada kultuuri- ja loomesektorite finantssuutlikkust || – Väljund || Kultuuri- ja loomesektorite rahastamisvahendi loomine [väljundid: seitsme aasta jooksul pankade poolt tegutsejatele antud laenud arv] || 848 [EIF tasu + eeldatavad kahjud] || 14420 || 211,20 || Erieesmärk nr 1 kokku || || 211,20 || ERIEESMÄRK nr 2: toetada riikidevahelist poliitikakoostööd || – Väljund || Loova Euroopa teabepunktide võrgustik || 0,226 || 189 || 42,7 || – Väljund || Uuringud, hinnangud ja poliitiline analüüs [NB; see hõlmab ka Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskust] || 0,317 || 36 || 11,4 || – Väljund || Rahvusvaheline kogemuste vahetus ja kontaktid || 1,585 || 4 || 6,4 || – Väljund || Uute sektoriüleste lähenemiste katsetamine || 1,132 || 4 || 4,5 || – Väljund || Konverentsid, seminarid ja poliitiline dialoog || 0,232 || 42 || 9,8 || Erieesmärgi nr 2 vahesumma || 275 || 74,8 || || || || KULUD KOKKU || || 286,00 || 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – þ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || || Personalikulud || 5,619 || 5,619 || 5,619 || 5,873 || 6,127 || 6,381 || 6,708 || 41,946 Muud halduskulud || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 3,535 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 6,124 || 6,124 || 6,124 || 6,378 || 6,632 || 6,886 || 7,213 || 45,481 Mitmeaastase finantsraamistiku 5. RUBRIIGIST välja jäävad kulud[26] || || || || || || || || Personalikulud || || || || || || || || Muud kulud halduskulud[27] || 14,330 || 14,861 || 15,436 || 16,978 || 17,757 || 20,150 || 22,788 || 122,3 Mitmeaastase finantsraamistiku 5. RUBRIIGIst väljajäävate kulude vahesumma || || || || || || || || KOKKU || 20,454 || 20,985 || 21,560 || 23,356 || 24,389 || 27,036 || 30,001 || 167,78 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – ü Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnang täistööaja ekvivalendina || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) || XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 40 || 40 || 40 || 42 || 44 || 46 || 48 || 300 || XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || || || || 10 01 05 01(otsene teadustegevus) || || || || || || || || ||  Koosseisuvälised töötajad (täistööaja ekvivalendis: FTE)[28] || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE “üldeelarvest”) || 8 || 8 || 8 || 8 || 8 || 8 || 9 || 57 || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, noored eksperdid delegatsioonides, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) || || || || || || || || || XX 01 04 yy [29] || - peakorteris[30] || || || || || || || || - delegatsioonides || || || || || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || || KOKKU || 48 || 48 || 48 || 50 || 52 || 54 || 57 || 357 XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse haldavale peadirektoraadile juba jaotatud ja/või peadirektoraadis ümberpaigutatud vahenditest, vajaduse korral koos lisaeraldistega, mis võidakse meedet juhtivale peadirektoraadile anda iga-aastase vahendite eraldamise protseduuri raames, võttes arvesse eelarvepiiranguid. Summasid ja arvestusi korrigeeritakse sõltuvalt ettenähtud hajutamise tulemustest. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Programmi rakendamine Koosseisuvälised töötajad || Programmi rakendamine 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – ü Ettepanek/algatus on kooskõlas aastate 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistikuga. – ¨ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage, mis vahendid on vaja ümber programmeerida, märkides asjaomased eelarveread ja vastavad summad. – ¨ Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[31]. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist – Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || … lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || Kokku Täpsustage kaasrahastav asutus || || || || || || || || Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || || || || || || || || 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – þ Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: ¨ omavahenditele ¨ mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[32] Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || … lisage vajadusel tulpasid mõju kestuse näitamiseks (vt punkt 1.6) Artikkel …………. || || || || || || || || Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. . Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutusmeetod. . [1] Building a Digital Economy: The importance of saving jobs in the EU's creative industries, TERA Consultants, märts 2010. Vt ka rõhuasetust kultuuri ja loomingu valdkonnale 2010. aasta Euroopa konkurentsivõime aruandes, komisjoni töödokument, KOM(2010) 614. [2] Kokkuvõte veebiarutelust, kus käsitleti programmi „Kultuur” pärast 2013. aastat, on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/consultation-on-the-future-culture-programme_en.htm. [3] Avaliku arutelu kokkuvõte on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/doc/culture/summary-public-meeting-16-02-2011_en.pdf. [4] Vahehindamise aruanne on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/culture/2010/progreport_en.pdf [5] Kokkuvõte veebiarutelust, kus käsitleti programmi „MEDIA” pärast 2013. aastat, on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/culture/media/programme/docs/overview/online_consultation_summary_en.pdf [6] Kokkuvõte veebiarutelust, kus käsitleti programmi „MEDIA Mundus” pärast 2013. aastat, on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/culture/media/mundus/public_consultation/index_en.htm. [7] Avaliku arutelu järeldused on kättesaadavad aadressil: http://ec.europa.eu/culture/media/mundus/docs/Programme_public_hearing_The_future_of_the_MEDIAs_en.pdf. [8] ELT L 372, 27.12.2006, lk 1. [9] ELT L 327, 24.11.2006, lk 12. [10] ELT L 288, 4.11.2009, lk 10. [11] ELT L 304, 3.11.2006, lk 1. [12] ELT L [13] KOM(2007) 242 (lõplik). [14] ELT C 287, 29.11.2007, lk 6. [15] KOM(2010) 2020, 3.3.2010. [16] ELT L 55, 28.02.2011, lk 13. [17] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [18] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktile a või b. [19] Haldusviise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [20] Määratletud finantsmääruse artiklis 185. [21] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [22] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [23] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [24] Tehniline ja/või teadusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [25] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jne). [26] Tehniline ja/või teadusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [27] Komisjonil on kavas programmi rakendamine teha (osaliselt) ülesandeks EACEA-le. Eespool nimetatud arve kohandatakse vajaduse korral vastavalt kavandatavale hajutamisprotsessile. [28] lepingulised töötajad; INT= kohalik töötaja („Intérimaire”); noored eksperdid delegatsioonides; LA= kohalikud töötajad; SNE – riikide lähetatud eksperdid. [29] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [30] Peamiselt struktuurifondid, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond. [31] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [32] Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.