570

·Ettepaneku üksikasjalik selgitus peatükkide ja artiklite kaupa Eesmärk (artikkel 1) Esimeses artiklis korratakse ja võetakse kokku 1. punkti teises lõigus kirjeldatud eesmärgid. Kohaldamisala (artikkel 2) Et säilitada ühtsus direktiiviga 98/49/EÜ, on käesoleva ettepaneku kohaldamisala sama, mis kõnealusel direktiivil. Seega kuuluvad kohaldamisalasse kõik täiendavad pensioniskeemid (määratletud artiklis 3), välja arvatud nõukogu 14. juuni 1971. aasta määrusega (EMÜ) nr 1408/71 (muudetud määrus) hõlmatud pensioniskeemid. Mõisted (artikkel 3) Liikmesriikide täiendavate pensioniskeemide mitmekesisust arvestades on ilmselt hädavajalik määratleda teatavad käesolevas ettepanekus kasutatud mõisted. Punktides a („täiendav pension“), b („täiendav pensioniskeem") ja d („pensioniõigused“) esitatakse direktiivis 98/49/EÜ kasutatud mõistetega identsed mõisted, et tagada ühtsus nimetatud direktiivi kohaldamisalaga. Tuleb märkida, et käesolevas ettepanekus kasutatud mõiste „kaasaskantavus“ tähistab lahkuva töötaja võimalust omandada ja säilitada täiendavaid pensioniõigusi. Omandamistingimused (artikkel 4) Et vähendada täiendavate pensioniõiguste omandamise tingimuste negatiivset mõju vaba liikumise õiguse kasutamisele, nähakse direktiiviga ette järgmised paindlikkusevõimalused: - Töötaja, kes ei ole veel omandanud pensioniõigusi täiendavas pensioniskeemis, kuid on teinud sissemakseid, ei tohi neid kaotada. Sel eesmärgil tuleb tehtud sissemaksed tagasi maksta või üle kanda. - Kõrge miinimumea nõue takistab noorte töötajate liikuvust, kui töölt lahkumine enne nimetatud miinimumiga toob kaasa enne miinimumikka jõudmist töötatud ajavahemiku eest omandatud pensioniõiguste kaotuse. Töötaja peab hakkama omandama täiendavaid pensioniõigusi hiljemalt alates 21 eluaasta täitumisest. - Tuleks vähendada ooteaega, mille jooksul töötaja ei saa täiendava pensioniskeemiga liituda. See ajavahemik ei tohi ületada üht aastat (välja arvatud juhul, kui töötaja pole veel jõudnud miinimumikka). Seega säilib skeemidel eelkõige võimalus siduda ooteaeg katseajaga (mis pole üldjuhul pikem kui üks aasta). - Et võimaldada lahkuvatel töötajatel, eriti neil, kes on töötanud mitmel järjestikusel ametikohal, omandada teenistuskäigu jooksul piisavalt pensioniõigusi, tuleks piirata võimalust kohaldada katseaega, see tähendab liikmeksolekuaega, mille järel töötaja saab omandatud pensioniõigused. See ajavahemik ei tohi ületada kahte aastat. Seisvate pensioniõiguste säilitamine (artikkel 5) Liikuva töötaja pensioniõigused, mis on jäänud endise töökohaga seotud pensioniskeemi, ei tohi oluliselt väheneda. Liikmesriikidel on olemas mitmesuguseid vahendeid, tagamaks sellist kohandamist sõltuvalt viisist, kuidas arenevad aktiivsete liikmete õigused. Et vältida liiga suuri halduskulusid, mis tulenevad suure hulga väikese väärtusega seisvate õiguste haldamisest, nähakse ettepanekuga ette võimalus neid õigusi mitte säilitada ja kanda need üle või maksta välja pensioniõigustele vastav kapital, kui need õigused ei ületa asjaomase liikmesriigi poolt kindlaksmääratud ülempiiri. Ülekantavus (artikkel 6) Direktiivi ettepanekus sätestatakse, et lahkuval töötajal peab olema võimalik valida oma endise töökoha pensioniskeemis õiguste säilitamise ja omandatud õiguste ülekandmise vahel, välja arvatud juhul, kui uus töökoht on seotud sama täiendava pensioniskeemiga või kui pensioniskeem teeb kapitali väljamakse omandatud õiguste väikese väärtuse tõttu. Kui lahkuv töötaja valib õiguste ülekandmise, ei tohi ülekantavate õiguste väärtust arvutada tema kahjuks kummaski ülekandmisega hõlmatud pensioniskeemis ega nõuda talt ülemääraseid haldustasusid. . Edastatav teave (artikkel 7) Artikli 7 eesmärk on täiendada olemasolevaid Euroopa tasandi õigusakte direktiiviga 2003/41/EÜ ettenähtud edastatava teabe küsimuses. Kuna käesoleva direktiivi kohaldamisala hõlmab ka neid skeeme, mis ei toimi kapitaliseerimise teel, ning on seega laiem kui direktiivi 2003/41/EÜ kohaldamisala, tuleb selles valdkonnas kehtestada täiendavaid sätteid. Direktiiviga 2003/41/EÜ on ette nähtud ainult see teave, mida tuleb anda liikmetele ja pensionisaajatele; selle sätte ulatust tuleks laiendada, andes igale (võimalikule) lahkuvale töötajale, olenemata sellest, kas ta on pensioniskeemi liige või mitte, teavet töösuhte lõppemise tagajärgedest tema täiendavatele pensioniõigustele. Miinimumnõuded - tagasiulatuva jõu puudumine (artikkel 8) Kooskõlas siseturu ja sellega seotud sotsiaalvaldkonna õigusaktide rakendamise põhimõtetega ei takista ettepanek liikmesriikidel täiendavate sätete vastuvõtmist kaasaskantavuse küsimustes, samuti välistatakse ettepanekuga igasugused algatused, mis võiksid endast kujutada tagasiminekut, võrreldes praeguse teisaldatavuse tasemega. Rakendamine (artikkel 9) Arvestades liikmesriikide täiendavate pensioniskeemide mitmekesisust, võetakse käesolevas direktiivis aluseks paindlik lähenemine teatavate pensioniõiguste omandamise ja ülekandmise tingimusi käsitlevate sätete rakendamisele. Liikmesriigid saavad seetõttu ajapikendust teatavate sätete ülevõtmiseks, mis võiksid lühikese tähtaja puhul olla liiga siduvad. Arvestades vajadust kaasata täiendava tööandjapensioni skeemide organiseerimisse ja haldamisse tööturu osapooled, nähakse direktiivi ettepanekuga ette, et selle rakendamise võib usaldada neile.