Otsuste tegemiseks, st kui toimub hääletamine (vt konventsiooni artikkel 12), on antud 1 000 häält 11-le eksportivale liikmele (sh 245 liidule) ja 1 000 häält 19-le importivale liikmele. Tuleb toonitada, et põhimõtteliselt töötab teraviljanõukogu konsensuse alusel ja hääletatakse väga harva.

Liidul on 2021/2022. aastal eelarvemenetlustes (vt konventsiooni artikkel 11), st liikmete iga-aastaste osamaksete kindlaksmääramisel, 369 häält.

Teraviljanõukogu 30 liikmel on kokku 2 000 häält.

Teraviljanõukogul on 30 liiget, sh paljud maailma suurimad teraviljatootjad ja -importijad. Peale liidu on liikmed muu hulgas Argentina, Austraalia, Kanada, Egiptus, India, Jaapan, Venemaa, Ukraina, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid. Liikmete hulgas ei ole Hiina ega Brasiilia.

·aidata laiendada teraviljasektoris toimuvat rahvusvahelist kaubandust ning muuta see avatumaks ja õiglasemaks;

IGC on valitsustevaheline organisatsioon, mis püüab saavutada konventsiooni artiklis 1 esitatud eesmärke. Eelkõige on teraviljanõukogu eesmärk

Konventsioon sõlmiti kolmeks aastaks, kuni 30. juunini 1998 ja sellest ajast alates on rahvusvaheline teraviljanõukogu (edaspidi „IGC“) seda regulaarselt pikendanud. Kooskõlas konventsiooni artikliga 33 pikendatakse konventsiooni iga kord kuni kaheks aastaks. Viimati pikendati konventsiooni IGC 7. juuni 2021. aasta otsusega ja see jääb jõusse 30. juunini 2023.

Konventsioon jõustus 1. juulil 1995. Liit on konventsiooni osaline. Euroopa Liit sõlmis konventsiooni nõukogu otsusega 96/88/EÜ.

Konventsiooni eesmärk on edendada rahvusvahelist koostööd teraviljakaubanduse kõigis aspektides, aidata laiendada rahvusvahelist teraviljakaubandust ja tagada selles valdkonnas võimalikult vabad kaubavood. Samuti on konventsiooni eesmärk aidata võimalikult suures ulatuses kaasa rahvusvaheliste teraviljaturgude stabiilsuse saavutamisele kõigi liikmete huvides, suurendada maailmas toiduga kindlustatust ning tagada foorum, kus vahetatakse teraviljakaubandusega seotud teavet ja arutatakse liikmete sellealaseid mureküsimusi.

2.3.Rahvusvahelise teraviljanõukogu kavandatav õigusakt

14. aprillil 2022 edastas IGC sekretariaat ametliku ettepaneku muuta konventsiooni rakenduskorra eeskirja 31 punkti a.

Kooskõlas IGC varasemate aruteludega tegi IGC ettepaneku pikendada välisaudiitori võimaliku lepingu kestust. Praegu määrab halduskomitee sõltumatu audiitori kolmeks aastaks ja tema lepingut võib pikendada vaid üks kord kahe aasta võrra.

Tehakse ettepanek määrata sõltumatu audiitor viieks aastaks ja võimalusega pikendada tema lepingut vaid üks kord kuni kolme aasta võrra.

Välisaudiitori võimaliku lepingu kavandatava pikendamise eesmärk on pidada potentsiaalsete kandidaatidega läbirääkimisi parema hinna üle.

Halduskomitee arutas ettepanekut oma 10. mai 2022. aasta koosolekul ja nõustus esitama selle IGC-le otsuse tegemiseks. Kõnealusel koosolekul tegi liit ettepaneku, et IGC teeks otsuse posti teel (st kirjalik menetlus) 30. novembriks 2022. See võimaldaks liidul viia lõpule oma sisemenetlused.

Kuigi konventsioonis ei ole kehtestatud erieeskirju posti teel hääletamise korra (või kirjaliku menetluse) kohta, ei nõuta konventsiooni artikliga 14, milles käsitletakse IGC otsuseid, et sellised otsused võetaks vastu IGC istungil.

6. juunil 2022 toimunud IGC 56. istungil nõustusid liikmed liidu taotlusega ja otsustasid kavandatava muudatuse kohta teha otsuse kirjaliku menetluse teel, mille tähtaeg on 30. november 2022.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

EL on Ameerika Ühendriikide järel suuruselt teine IGC eelarve rahastaja. Selleks et parandada IGC rahalist jätkusuutlikkust ja vältida liikmete osamaksete tarbetut suurenemist, on liidu huvides toetada rakenduskorra kavandatavat muudatust.

Käesoleva ettepaneku eesmärk on taotleda komisjonile nõukogu luba hääletada liidu nimel rakenduskorra kavandatud muudatuse poolt.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 9 on ette nähtud otsuste vastuvõtmine, millega „kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

IGC kavandatava õigusaktiga muudetakse rakenduskorda, muutes kehtivat eeskirja seoses välisaudiitori lepingu kestusega. Rakenduskorras on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad, kuidas hallata konventsiooni, mis on liidu jaoks siduv rahvusvaheline lepe. Seega on kavandatav õigusakt õigusliku toimega.

Kavandatava aktiga ei täiendata ega muudeta konventsiooni institutsioonilist raamistikku.