[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 6.11.2006

KOM(2006) 661 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Teatis ühenduse mitmeaastase programmi „Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamine" (Safer Internet Plus) rakendamise kohta

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Teatis ühenduse mitmeaastase programmi „Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamine" (Safer Internet Plus) rakendamise kohta (EMAs kohaldatav tekst)

SISSEJUHATUS

Teatis koostati vastuseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta otsuse 854/2005/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse mitmeaastane programm Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamiseks) artikli 5 lõikes 3 ettenähtud nõudele, milles on sätestatud, et „hiljemalt 2006. aasta keskpaigaks kannab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele ette artikli 1 lõikes 2 osutatud meetmete rakendamisest. Sellega seoses annab komisjon aru ajavahemiku 2007–2008 summade kooskõla kohta finantsperspektiiviga.“

Otsuses on programmi finantsraamistik määratud järgmiselt (artikkel 6):

- finantsraamistikuks ajavahemikus 1. jaanuar 2005 kuni 31. detsember 2008 määratakse 45 miljonit eurot;

- sellest 20,05 miljonit eurot on ette nähtud ajavahemikuks, mis lõpeb 31. detsembril 2006 (artikli 6 lõige 1).

- 31. detsembrile 2006 järgneva ajavahemiku summa on kinnitatud, kui see on asjaomasel etapil kooskõlas 2007. aastal algava ajavahemiku kehtiva finantsperspektiiviga (artikli 6 lõige 2).

INTERNETI JA UUTE SIDUSTEHNOLOOGIATE TURVALISEMA KASUTAMISE EDENDAMISE PROGRAMMI EESMÄRGID

Programmi eesmärk on edendada Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisemat kasutamist, eriti juhul, kui kasutajad on lapsed, ning võidelda ebaseadusliku ja lõppkasutajale soovimatu sisuga materjalide vastu.

Programm keskendub lõppkasutajale – eelkõige lastele kodus või koolis.

Programm on jagatud neljaks põhimeetmeks:

a) ebaseadusliku sisuga materjalide vastu võitlemine;

b) soovimatu ja kahjuliku sisuga materjalide tõkestamine;

c) turvalisema keskkonna edendamine,

d) teadlikkuse tõstmine.

Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamise programm järgneb turvalisema Interneti tegevuskavale ( Safer Internet Action Plan ); kõnealune kava hõlmas ajavahemikku 1999–2004 ja selle eelarve oli 38,3 miljonit eurot.

Uus programm hõlmab lisaks mobiili- ja lairibainfot, interaktiivseid mänge, failiedastust võrdõigusvõrgus ja teabevahetust reaalajas, näiteks jututoad ja sõnumivahetus, ning muid uusi sidustehnoloogiaid; eelkõige on eesmärk tõhustada laste ja alaealiste kaitset. Programm hõlmab laiemalt ebaseadusliku ja kahjuliku sisuga ning murettekitavaid valdkondi, sealhulgas rassismi ja vägivalda.

Programmi rakendamine

Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamise programmi rakendab Euroopa Komisjon. Liikmesriigid on esindatud Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamise programmi korralduskomitee kaudu. Programmi rahastatakse toetuste abil ja hangete kaudu.

2005 . aasta konkursikutse

Programmi käsitleva otsuse artikli 3 kohaselt koostas komisjon 2005. aasta tööprogrammi, [1] mis on programmi rakendamise alus. Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamise programmi 2005. aasta konkursikutse avaldati 10. septembril 2005.[2]

Laekus 59 ettepanekut, millest pärast hindamist valiti läbirääkimisteks 37, mis hõlmasid EÜ suunatavat rahastamist umbes 11,79 miljoni euro ulatuses (9,21 miljonit eurot 2005. aasta eelarvest ja 2,58 miljonit eurot 2006. aasta eelarvest) järgmiselt:

- vihjeliinid:[3] 1 võrgukoordinaator ja 16 vihjeliini 15 riigis;

- teadlikkuse tõstmise keskused[4] ja abiliinid:[5] 1 võrgukoordinaator ja 16 teadlikkuse tõstmise keskust;

- kasutaja vastutus: 1 teemavõrgustik;

- iseregulatsioon: 1 teemavõrgustik,

- massiteabevahendid: 1 teemavõrgustik.

Eriti hästi reageeriti kutsele vihjeliinide ja teadlikkuse tõstmise keskuste puhul. Vihjeliinide olemasolevat võrku laiendatakse Tšehhi Vabariiki ja Sloveeniasse, kus vihjeliinid puudusid, ning teadlikkuse tõstmise keskuste võrku laiendatakse Küprosele, Luksemburgi ja Lätti, kus puudusid teadlikkuse tõstmise keskused. EÜ vahenditest soovitati rahastada 16 teadlikkuse tõstmise keskust, millest 10 sisaldavad uue teenusena abiliini.

Turvalisema Interneti foorum

Turvalisema Interneti foorum loodi turvalisema Interneti tegevuskava raames arutelukeskusena, mis ergutaks tegevust ebaseadusliku, soovimatu ning kahjuliku sisuga materjalide vastu. Kõnealuse keskuse vahendusel saavad asjaomased riigisisesed ja Euroopa institutsioonid saavutada konsensuse ning edastada järeldusi, soovitusi, juhiseid jms. Foorumi vahendusel on võimalik arutada, kuidas tööstus saab kaasa aidata võitluses ebaseadusliku sisuga materjalide vastu.

Turvalisema Interneti foorumis oli 2005. aastal arutatud põhiteema „Laste turvalisus ja mobiiltelefonid“, milles keskenduti riski hindamisele, lahendustele ja riiklikele tegevusjuhistele.[6] Arutelu jätkus 2006. aastal mobiilsideoperaatorite, lastekaitseorganisatsioonide ja avalik-õiguslike asutustega, et saavutada kokkulepe lastekaitse heade tavade ja nende üle-euroopalise rakendamise kohta.

Juunis 2006 oli foorumis arutlusel kaks uut teemat: kuidas lapsed kasutavad uusi massiteabevahendeid ja kuidas tõkestada juurdepääs laste seksuaalset kuritarvitamist kujutavatele piltidele.[7]

Esimese teema kohta esitati Interneti turvalisuse valdkonnas hiljuti tehtud uurimuse tulemused. Komisjon esitas eelkõige Eurobaromeetri viimase uuringu[8] tulemused; kõnealune uuring algatati 2005. aasta detsembris raamlepingu alusel, et tagada võrreldavad andmed Interneti turvalisuse kohta kogu Euroopas, ja see hõlmas kõiki ELi liikmesriike ning Bulgaariat, Rumeeniat, Horvaatiat ja Türgit.

Varasemad uuringud tehti 2003. aasta sügisel 15 vanas liikmesriigis ja 2004. aasta alguses 10 uues liikmesriigis, vahetult enne nende riikide ühinemist Euroopa Liiduga 1. mail 2004. Võrreldavuse huvides põhines uus küsimustik suures ulatuses 2003. ja 2004. aasta uuringul. Tausta (kuidas lapsevanemad kasutavad massiteabevahendeid) paremaks mõistmiseks ja uute teenuste (mobiiltelefonid, interaktiivsed mängud ja filtreerimisvahendid) kaasamiseks lisati täiendavaid küsimusi.

Eurobaromeetri uuringu kohaselt ütlevad 18% Euroopa 17aastaste ja nooremate laste vanematest, et nende laps on puutunud Internetis kokku kahjuliku või ebaseadusliku sisuga materjalidega. Kuigi 15 vanas liikmesriigis oli teadlikkus varasema uuringuga võrreldes oluliselt tõusnud, sooviksid 44% vanematest rohkem teavet selle kohta, kuidas kaitsta last ebaseadusliku ja kahjuliku sisuga materjalide ning kontaktide eest. Vastajate sõnul võiks sellist teavet saada koolist (36%), internetiteenuse pakkujalt (31%) ja massiteabevahenditest (21%). Eurobaromeetri uuringu tulemuste põhjal esitasid sidusrühmad järgmised soovitused:

- keskenduda rohkem kuni 10aastastele lastele, kes juba on Interneti ja mobiiltelefoni suurtarbijad;

- parema koostöö kaudu politseiga suurendada vihjeliinide tuntust;

- esitada teave kanalite kaudu, mis on kooskõlas vanemate vajadustega ning laste vanusega (koolid, internetiteenuse pakkujad, massiteabevahendid).

Uuring kinnitas, et Interneti kasutus, lapsevanemate ootused ja teadlikkus on Euroopas siiski veel väga erinevad. Euroopa teadlikkuse tõstmise võrgustik koos riikide keskustega tundub pidevate sihtotstarbeliste kohalike kampaaniatega hästi sobivat.

Turvalisema Interneti päevad

Turvalisema Interneti päev on osa teadlikkuse tõstmise partnerite ülemaailmsest püüdlusest edendada Interneti turvalisemat kasutamist kõigi kasutajate ja eelkõige noorte hulgas. 2005. ja 2006. aasta veebruaris korraldas turvalisema Interneti programmi kaudu kaasrahastatav Euroopa Interneti turvalisuse võrgustik INSAFE volinik Viviane Redingi egiidi all turvalisema Interneti päevad, kus osalesid paljud organisatsioonid ja riigid Euroopast ning mujalt maailmast.

2005. aasta 8. veebruaril tähistati turvalisema Interneti päeva, kus osales 65 organisatsiooni 30 riigist. Üritusel algatati jutuvõistlus 9–16aastastele noortele. Pärast riiklikke tseremooniaid 16 riigis avaldati nendest juttudest koostatud raamat.

2006. aastal tähistati turvalisema Interneti päeva 7. veebruaril, osalesid erinevad organisatsioonid (ligikaudu 100 organisatsiooni 37 riigist): riigiasutused, internetiteenuse pakkujad ja telekommunikatsioonioperaatorid, tööstusettevõtted, koolid, raamatukogud ja muuseumid, Interneti turvalisuse organisatsioonid ja rahvusvahelised organisatsioonid.

Interneti turvalisuse üritusi, nagu ülemaailmseid ajaveebe, interaktiivseid mänge, jutuvõistlusi ja ümarlauakohtumisi, korraldati kogu Euroopas ja ka väljaspool ELi piire, näiteks Ameerika Ühendriikides, Venemaal, Brasiilias, Argentiinas ja Uus-Meremaal.

Täpsem teave turvalisema Interneti päeva 2006 raames korraldatud ürituste kohta on esitatud programmi veebileheküljel.[9]

Uued arengusuunad alates aastast 2006

KOMISJON KAVATSEB 2006. AASTAL JÄTKATA EESPOOL KIRJELDATUD TEGEVUST JA LAIENDADA SELLE MÕJU.

- Ühendatakse vihjeliine ja teadlikkuse tõstmise võrgustikke ning laiendatakse nende geograafilist ulatust. Aastail 2003 ja 2004 rahastati turvalisema Interneti tegevuskava[10] raames 21 vihjeliini, mis hõlmavad 20 riiki, ja 23 teadlikkuse tõstmise keskust, mis hõlmavad 21 riiki. Enamik neist jätkab 2005. aasta konkursikutse tulemusel tegevust. Uue, 2006. aasta konkursikutse[11] eesmärk on anda kahele võrgustikule võimalikult suur geograafiline ulatus.

- Tegevuses turvalisema Interneti nimel suurendatakse koostööd kõigi sidusrühmadega. Kõnealune koostöö oli üks eesmärkidest 20. juunil 2006. aastal Luxembourgis toimunud vihjeliinide ja teadlikkuse võrgustike ühisel iga-aastasel kohtumisel ja 21. juunil 2006. aastal toimunud turvalisema Interneti foorumil, kus osalesid teadlased, tööstusettevõtted, õiguskaitseorganid ja Euroopa võrgustike liikmed.

- Euroopa kodanikel aidatakse saada praktilist teavet Interneti turvalisema kasutamise kohta. Kõnealust abi antakse riigisiseste teadlikkuse tõstmise keskuste tegevuse ja üle-euroopalise abiliini ( Europa Direct service )[12] edendamise kaudu.

- Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamise programmi tutvustatakse Euroopa kodanike, nii täiskasvanute kui ka laste seas, rohkem. Lisaks riigisiseste teadlikkuse tõstmise keskuste korraldatud teadlikkuse tõstmise kampaaniatele korraldab komisjon turvalisema Interneti päeva 2007 puhul ürituse Brüsselis.

Komisjon arvestab Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamise programmi rakendades ja tulevasi järelprogramme kavandades turvalisema Interneti tegevuskava lõpphinnangu[13] järeldusi ning soovitusi. Kõnealuse hinnanguga asjaomase valdkonna kohta kindlustatakse juba tehtud edusamme.

Finantsperspektiiv

Pärast institutsioonidevahelise kokkuleppe sõlmimist uue finantsraamistiku kohta, mis allkirjastati 17. mail 2006, esitas komisjon „ELi 2007.–2013. aasta programmide täpsustatud ettepanekud“,[14] millega vajaduse korral muudetakse olemasolevaid ja kavandatavaid õigusakte, et jõustada kõnealune kokkulepe. Kõnealuste ettepanekute kohaselt määratakse ajavahemikuks 2005–2008 Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamise programmile 45 miljonit eurot, mis vastab otsusega määratud summale.

Seetõttu on programmi käsitlevas otsuses ajavahemikuks 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2008 määratud summa – 24,95 miljonit eurot – asjaomasel etapil kooskõlas 2007. aastal algava ajavahemiku kehtiva finantsperspektiiviga.

Kokkuvõte

Vihjeliinide kaudu saadud teadete rohkus (üksnes 2005. aastal üle 534 000) näitab järjest suuremat vajadust kõnealuse teenuse järele, et võidelda ebaseadusliku sisuga materjalide vastu.

Turvalisema Interneti päeva tunnustatakse riigisisese laialdase osaluse ja massiteabevahendites kajastamise tõttu järjest väärtuslikuma võimalusena, mis aitab parandada sidusrühmade teabevahetust ja jõuda laiema üldsuseni.

Teadlikkuse tõstmise keskused korraldavad üha rohkem sihtkampaaniaid, et jõuda laste, vanemate ja õpetajateni, ning võrgustiku kaudu vahetatakse üha rohkem häid kogemusi asjaomases valdkonnas.

Rahastamist on vaja jätkata, et võetud meetmeid edasi arendada, saavutada programmi täielik mõju (nt laiendades geograafilist ulatust ja suurendades sidusrühmade koostööd) ja suurendada kõnealuse programmi tuntust.

[1] Komisjoni 9. septembri 2005. aasta otsus K(2005) 3231, www.europa.eu.int/saferinternet.

[2] ELT C 223, 10.9.2005, lk 8 ning Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamise programmi veebisait:www.europa.eu.int/saferinternet.

[3] Vihjeliini vahendusel saavad kasutajad teatada Interneti ebaseadusliku sisuga materjalidest. Meetmete võtmiseks edastatakse teated vihjeliinidelt asjaomasele asutusele (politseile, internetiteenuste pakkujatele või teisele vihjeliinile).

[4] Teadlikkuse tõstmise keskused korraldavad vanematele, õpetajatele ja lastele suunatud tegevust, mis hõlmab teavet erineva ebaseadusliku, soovimatu ja kahjuliku sisuga materjalide kohta.

[5] Abiliinide kaudu on võimalik pidada neljasilmavestlusi väljaõppinud abistajaga (telefoni teel või interaktiivselt), et lapsed saaksid teavitada Interneti ebaseadusliku ja kahjuliku sisuga materjalidest.

[6] http://europa.eu.int/information_society/activities/sip/si_forum/mobile_2005/index_en.htm.

[7] http://europa.eu.int/information_society/activities/sip/si_forum/forum_june_2006/index_en.htm.

[8] http://europa.eu.int/information_society/activities/sip/docs/eurobarometer/eurobarometer_2005_25_ms.pdf.

[9] http://europa.eu.int/information_society/activities/sip/docs/events/si_day_2006_events.pdf.

[10] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. jaanuari 1999. aasta otsus 276/1999/EÜ, millega võetakse vastu ühenduse mitmeaastane tegevuskava Interneti kasutamise turvaliseks muutmise kohta ülemaailmsetes võrkudes leiduva ebaseadusliku ja kahjuliku sisuga materjali vastu võitlemise teel (EÜT L 33, 6.2.1999, lk 1), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta otsusega 1151/2003/EÜ (ELT L 162, 1.7.2003).

[11] ELT C 167, 19.7.2006 ning Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamise programmi veebisait: http://europa.eu.int/information_society/activities/sip/call/proposals/index_en.htm.

[12] http://europa.eu/europedirect ja tasuta number 008 006 789 1011.

[13] KOM/2006/XXXX, ….

[14] IP/06/673, 24/05/2006 ja MEMO/06/213.