ET Euroopa Liidu Teataja C 222/20

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2018/C 222/13)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE/KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„CIDRE DE BRETAGNE“ / „CIDRE BRETON“

ELi nr: PGI-FR-02216 – 4.1.2017

KPN ( ) KGT ( X )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Nimetus : Organisme de défense et de gestion des cidres sous indication géographique protégée (kaitstud geograafilise tähisega siidrite kaitse ja haldamise asutus) Aadress : 123 rue Saint-Lazare 75008 Paris FRANCE Telefon : +33 145222432 Faks : +33 145222485 E-post : contact@odgcidresigp.com

Rühma näol on tegemist kutseliiduga, mille tegevuse aluseks on 1. juuli 1901. aasta seadus. Rühma kuuluvad siidriõunte tootjad ja töötlejad, seega on rühm pädev esitama tootespetsifikaadi muutmise taotlust.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

— ☐ Toote nimetus — ☐ Toote kirjeldus — ☒ Geograafiline piirkond — ☒ Päritolutõend — ☒ Tootmismeetod — ☒ Seos piirkonnaga — ☐ Märgistus — ☒ Muu: kontaktandmete ajakohastamine, põhjuslik seos, kontrolliasutus, riiklikud nõuded ja lisad

4. Muudatus(t)e liik

— ☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline — ☒ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5. Muudatus(ed)

5.1. Toote kirjeldus

— Lõik „Siidrid „Les Cidres de Bretagne“ saadakse Bretagne’is toodetud ja töödeldud värsketest „siidriks kasutatavatest puuviljadest“ valmistatud virde kääritamisel“ on asendatud järgmisega: „Siider „Cidre de Bretagne“ / „Cidre breton“ on kihisev siider, mis saadakse käesolevas tootespetsifikaadis määratletud geograafilises piirkonnas toodetud ja töödeldud värsketest siidriõuntest valmistatud virde kääritamisel“. Selles määratluses on täpsustatud, et tegemist on kihiseva siidriga, ning asjaolu, et siidrit valmistatakse üksnes siidriõuntest. Siidri „Cidre de Bretagne“ valmistamiseks on alati kasutatud üksnes siidriõunu, mis pärinevad geograafilises piirkonnas asuvatest puuviljaistandustest. Seda piirangut on nimetatud kehtiva tootespetsifikaadi osas, mis käsitleb kasutatavat toorainet. See täpsustus, mis kõrvaldab ebaselguse seoses teiste puuviljade kasutamise võimalusega, on lisatud toote kirjeldusele.

— Seoses kasutatava toorainega on kehtiva tootespetsifikaadi lisas esitatud soovitatavate õunasortide loetelu. Kõnealune loend sisaldab sadakond õunasorti, see ei ole täielik ega ole seoses õunasortide arenguga enam ajakohane. Seejuures vastavad kõik loetletud sordid siidriõunte määratlusele. Sellega seoses on soovituslik sortide loetelu asendatud siidriõuna määratlusega, mis on sõnastatud järgmiselt: „Siidriõunad“ on õunad, mida kasutatakse siidri valmistamiseks ning millest saadava mahla tanniinide (polüfenoolide) sisaldus, sh looduslike või oksüdeeritud tanniinhapete kogusisaldus on vähemalt 0,6 g/l“. Kuna siidrit „Cidre de Bretagne“ / „Cidre breton“ valmistatakse jätkuvalt samade omadustega siidriõuntest, ei ole toote põhjuslikku seost muudetud.

— Lõigud, milles käsitletakse toote esitlemist („eeskätt šampanjapudelites, liitrise ja pooleteise liitrise mahutavusega pudelites, väikestes pakendites (0,375 l, 0,33 l, 0,25 l) ning vaatides, milles toimub toote rõhu alla viimine“ ja „pudelid suletakse seenekujulise korgi, keeratava korgi või kapsliga“), on välja jäetud. Nimetatud pakendamisviisid on soovituslikud ja vastavad tegelikkuses kõige sagedamini kasutatavatele pakenditele, seega on lubatud kõik pakendamisviisid.

— Lõik, mis hõlmab Bretagne’i puuviljaistanduse sordilist koosseisu („50 % kasvatatavatest sortidest peavad olema mõrkjasmagusad või mõrkjad sordid ja 24 % hapukad või hapud sordid. Bretagne’is enamkasutatavad sordid on ’Frequin Rouge’, ’Kermerrien’, ’Marie Ménard’, ’Jeanne Renard’“), on asendatud järgmise lõiguga: „Viljapuuistanduste sordivaliku mitmekesisus võimaldab saavutada tasakaalu geograafilises piirkonnas kasvatatavate erinevate sordiliikide vahel. Kui veidi alla poole kasvupinnast hõlmavad mõrkjad ja mõrkjasmagusad sordid, kolmandiku hapukad ja hapud sordid ning ülejäänu magusad sordid, on siidrimeistritel võimalik valida töödeldavaid õunu nii, et leitakse kõige kohasemad eri sortide segud“. Kasvatatavate õunasortide protsendimäärad ja peamiste sortide loetelu on välja jäetud, sest tegemist on andmetega, mis võivad aja jooksul muutuda. Isegi kui ei kaotata põhimõtteliselt nõuet saavutada tasakaalustatud toode, vastavad need andmed KGTga tootega seotud rühmaga hõlmatavate tootjate Bretagne’i viljapuuistanduste seisukorrale.

— Lõik, mis hõlmab toote koostisosade omadusi (joogivesi, suhkur, lisaained, säilitusained, magusained, CO2), on välja jäetud, välja arvatud karamelli hõlmav lause, mis on üle viidud ossa „Toote valmistamismeetodi kirjeldus“. See lause on järgmine: „Ainuke lubatud värvaine on karamell“. Selle teabe väljajätmise eesmärk on vabastada tootespetsifikaat nõuetest, mis on ette nähtud riiklike ja Euroopa üldiste eeskirjadega.

— Lause „Bretagne’i siidrite näol on tegemist läbipaistva või häguse joogiga, millel on peene mulliga vaht ning mis sisaldab vedelikus mulle“ on asendatud järgmisega: „Siider „Cidre de Bretagne“ / „Cidre breton“ on selge või hägune jook, mis on saadud siidriõuntest pressitud virde kääritamisel koos vee lisamisega või ilma selleta. Jook on peene mulliga ja kergelt vahutav“. Selline sõnastus hõlmab tootespetsifikaadis juba esitatud andmeid (virde kääritamine, vee lisamise võimalus) ning täpsustab mullide ja vahuga seotud tegureid. Sellega ei muudeta siidri organoleptilisi omadusi.

— Lisatud on järgmine: „Tööstuslikuks kasutuseks ja segatud toodete valmistamiseks ette nähtud siidrit võib turustada mittekihiseval kujul“. Siidrit on võimalik kasutada tööstuslikuks otstarbeks, näiteks äädika tootmiseks või segatud toodete, nagu mahlad, valmistamiseks. Kuigi selliseid kasutusalasid ei ole kehtivas tootespetsifikaadis eraldi välja toodud, on mittekihiseva siidri „Cidre de Bretagne“ kasutamine leidnud aja jooksul kinnitust. Selle asjaolu lisamine tootespetsifikaati tähendab tegeliku kasutustava tunnustamist ja see lihtsustab tootega seotud kontrollimeetmete võtmist.

— Nõuded, mis hõlmavad maksimaalset rauasisaldust (10 mg/l) ja etanaalisisaldust (100 mg/l keeving-meetodil valmistatud siidri puhul ja 120 mg/l muude siidrite puhul) ning väävelanhüdriidisisaldust (150 mg/l keeving-meetodil valmistatud siidri puhul ja 175 mg/l muude siidrite puhul), on välja jäetud. See on põhjendatud asjaoluga, et vastavad väärtused on esitatud kehtivates üldeeskirjades.

— Lause „See on väga hästi janu kustutav ja tihtipeale väga spetsiifilise mõrkja maitsenüansiga“ on asendatud lausega „Siidri „Cidre de Bretagne“ iseloomulik omadus on mõrkja, hapu ja magusa maitse vahel valitsev tasakaal“. Selle muudatusega jäetakse välja subjektiivsed iseloomustavad tunnused („janu kustutav“) ning väljendid, mis ei ole piisavalt täpsed („tihtipeale“). Lisatud lausega rõhutatakse siidri valmistaja oskusteavet ning see ei puuduta siidri „Cidre de Bretagne“ / „Cidre breton“ iseloomuliku mõrkja maitse olemasolu.

— Erinevate siidriliikide (keeving-meetodil valmistatud siider, magus, kuiv, poolkuiv siider) määratlused ja omaduste kirjeldus on välja jäetud, sest need nõuded tulenevad siidrite suhtes kohaldatavatest üldistest eeskirjadest.

5.2. Geograafiline piirkond

— Lause „Siidrid „Cidres de Bretagne“ (siidrid ja kontsentreeritud virre) on valmistatud üksnes Bretagne’is“ on asendatud järgmisega: „Siidriõunte koristamine ja siidri „Cidre de Bretagne“ valmistamine, välja arvatud pakendamisetapp, toimub allpool esitatud kommuune hõlmavas geograafilises piirkonnas. Geograafiline piirkond asub Armorikaani mägismaal ja hõlmab Bretagne’i halduspiirkonna departemange, millele lisandub osa Mayenne’i, Loire Atlantique’i ja Maine-et-Loire’i departemangude territooriumist“. Siidri „Cidre de Bretagne“ geograafiline piirkond hõlmab mitut siidriõunu tootvat kommuuni, kellele jäeti kehtivas tootespetsifikaadis võimalus varustada kuni 31. detsembrini 2015 geograafilises piirkonnas tegutsevaid ettevõtjaid siidriõuntega. Seega oli kuni 2015. aasta lõpuni erandkorras määratletud täiendav varustuspiirkond, mis hõlmas 606 Maine-et-Loire’i, Mayenne’i ja Sarthe’i departemangus asuvat kommuuni. Muudetud tootespetsifikaadi kohaselt hõlmab geograafiline piirkond 120 nendest kommuunidest, mis asuvad Mayenne’i departemangu idaosas. Nende pindala kokku on 2 342,6 km2, mis moodustab 6,55 % tootespetsifikaadis määratletud geograafilisest piirkonnast. Ajalooliselt vastab õunte tootmise ala laiendamine väljapoole Bretagne’i halduspiirkonda siidri „Cidre de Bretagne“ tootearendusele. Siidri tarbimise märkimisväärne suurenemine kõnealuses piirkonnas XX sajandi alguses tekitas siidriõunte suure nõudluse, mida ei olnud võimalik rahuldada kohaliku tootmise abil. Seetõttu toetasid tööstusettevõtjad ja ametkondlikud institutsioonid nimetatud tootmisala laiendamist. Siidriõunu tootvate puuviljaistanduste uuendamisel muutus Mayenne’i departemangu idaosa „Cidre de Bretagne“ tootmispiirkonna üheks osaks. See piirkond moodustab ülejäänud alaga ühtse terviku, kuuludes samasse geoloogilisse piirkonda (Armorikaani mäemassiiv), ning seal tegutsevad ettevõtjad, kes on alates toote tunnustamisest pidevalt pakkunud KGTga siidri „Cidre de Bretagne“ valmistamiseks kasutatavaid õunu, kusjuures nende puuviljaaedade sordiline koosseis on samalaadne ülejäänud geograafilise piirkonnaga. Alates KGTga toote tunnustamisest on nende osakaal veelgi suurenenud seoses istanduste järkjärgulise suurenemisega ja töötlejatega uute varustuslepingute sõlmimisega. Seoses siidriõunte tootmisega tuleb märkida, et 2010. aasta üldise põllumajandusloenduse kohaselt oli praeguses geograafilises piirkonnas 1 071 tootjat, kelle puuviljaistanduste kogupindala moodustas 2 910 ha, taotluses toodud lisapiirkonna laiendatud osas oli 63 tootjat ja vastav pindala 138 ha (4,74 % lisakasvupinda ning ligikaudu 3 000 tonni suurune aastatoodang). Mayenne’i departemangus tegutsevaid siidritootjaid on Prantsuse siidriühingu (Union Nationale Interprofessionnelle Cidricole) andmetel 16. Valdavalt on tegemist väiketootjatega ning tootmine toimub talumajapidamistes, vaid kaks neist tootjatest, kes asuvad Mayenne’i lääneosas, toodavad üle 300 hl aastas. Mayenne’i idaosas tegutsevatel tootjatel on Bretagne’i siidritootjatega väga pikaajalised lepingulised partnerlussuhted, näiteks Loïc Raisoni siidritehast varustavad nad juba 1923. aastast. Sellest piirkonnast pärinevad puuviljad on alati osalenud kõnealuse toote maine edendamisel kogu geograafilise piirkonna ulatuses. Samuti tuleb lisada, et olulise suurusega siidritehas VOLCLER asus nimelt selles piirkonnas. Tehas asus Mayenne’i linnas, linna läbiva samanimelise jõe läänekaldal. Selles siidri „Cidre de Bretagne“ geograafilises piirkonnas asuvas tehases kasutati ära suurem osa piirkonna laiendatud osast pärinevatest puuviljadest, sealhulgas ka Mayenne’i departemangu idaosast pärit siidriõunad. Kui tehas 2008. aastal tegevuse lõpetas, sattusid seda õuntega varustanud tootjad teiste „Cidre de Bretagne“ geograafilises piirkonnas paiknevate siidritehaste huviorbiiti. Seega, kuigi geograafilise piirkonna taotletava laienduse osal ei ole eriomast mainet, hõlmab see ometi siidriõunte tootjaid, kelle tegevus on seotud siidrit „Cidre de Bretagne“ ajalooliselt tootvate siidritehastega. Seega on nad lahutamatult seotud KGTga toote „Cidre de Bretagne“ mainega. Ajutise varustuspiirkonna ülejäänud alade, Maine-et-Loire’i departemangu idaosa ja Sarthe’i departemangu puhul on tegemist erineva olukorraga, nende piirkondade looduslikud tingimused (kliima ja geoloogilised tingimused) on erinevad ning istanduste sordiline koosseis ei ole samaväärselt tasakaalustatud, sest seal esineb suuremal määral sorte, mida on võimalik kasutada mitmeks otstarbeks (siidri ja mahla valmistamiseks), ühtlasi on ka lepinguliste sidemete ajalugu lühem. Seda ala ei ole seetõttu arvatud geograafilise piirkonna koosseisu.

— Kehtivas tootespetsifikaadis esitatud geograafilise piirkonna määratluses osutatakse departemangudele ja kantonitele. Kantonite loetelu on asendatud nende koosseisu kuuluvate kommuunide loeteluga, sest kommuunide ulatus muutub aja jooksul vähemal määral.

— Selguse huvides on lisatud geograafilise piirkonna kaart.

5.3. Päritolutõend

— Siidritootmise jälgitavuse kohustuse tõhustamiseks on lause „Bretagne’i siidri valmistamine, välja arvatud pakendamisetapp, peab toimuma geograafilises piirkonnas paiknevates tootmisüksustes“ asendatud lausega „Ettevõtjatel on kohustus tagada toote päritolu jälgitavus“.

— Sõna „tootmine“ (fabrication) on asendatud sõnaga „valmistamine“ (élaboration), mis on siidritootmise kontekstis kohasem.

— Iga partii kohta koostatava dokumendi nimetus „veodokument“ (tire de mouvement) on asendatud mõistega „saateleht“ (bon de livraison). Saatelehel on täpsustatud õunte laad („siidriõunad“). Saateleht muutub seeläbi täpsemaks.

— Tegurid, mis on seotud siidriõunte raamatupidamisliku arvestusega, on eraldatud virde päritolu jälgitavusega seotud andmetest. See muudatus tagab toote parema jälgitavuse.

— Lõik, milles on esitatud nõue, et pakendamis- ja turustamisetappides peab tootjal olema teave virde ja kontsentreeritud partiide tunnusandmete ja kaalu kohta ning teave rakendatud tehnoloogiliste menetluste kohta, on välja jäetud, sest pakendamine ei pea toimuma geograafilises piirkonnas.

— Lisatud on säte, mis hõlmab siidriõunte tootjate kohustust esitada deklaratsioon, mis on vajalik toote koguse kindlaksmääramiseks ja vastavaks järelevalveks, kohustust pidada asjakohast registrit (kasvatusalade asukoht, vastavad õunasordid, eristus siidriõunte ja muude õunasortide vahel) ning laoarvestust või teiste ettevõtjate puhul samaväärset raamatupidamislikku arvestust (siidriõunte, virde, kontsentreeritud virde ja siidri sissetulevad ja väljaminevad kogused). Need dokumendid tõhustavad toote päritolu jälgitavust.

— Lisatud on toote päritolu jälgitavust hõlmav ülevaatlik skeem, mis suurendab vastavate etappide ja dokumentide arusaadavust.

5.4. Tootmismeetod

Tooraine

Soovitatavate siidriõunasortide loetelu on asendatud siidriõuna määratlusega (õunad, millest saadava mahla tanniinide sisaldus (polüfenoolide sisaldus), sh looduslike või oksüdeeritud tanniinhapete kogusisaldus on vähemalt 0,6 g/l).

See muudatus on põhjendatud asjaoluga, et siidri „Cidre de Bretagne“ / „Cidre breton“ valmistamist iseloomustab väga erinevate siidriõunte kasutamine, mis annavad tootele täiendavaid maitsenüansse. Need sordid ei ole kehtiva tootespetsifikaadi piiratud ulatusega ja ebaühtlases „soovitatud sortide“ loetelus täiel määral esitatud. Näiteks ei ole kõnealuses loetelus esitatud kõik 20. aprilli 1967. aasta ja 30. mai 1980. aasta määrustes soovitatud sordid, mis vastavad samas täiel määral siidri tooraine jaoks kehtestatud määratlusele. Samuti ei ole seal esindatud traditsioonilised kohalikud sordid, mida on väga arvukalt. Ühtluse ja täpsuse huvides ning seoses asjaoluga, et ammendava sortide loetelu koostamine võib osutuda keeruliseks, on kõnealuse loetelu asemel esitatud siidriõuna eristav analüütiline kriteerium. Tanniinide sisaldus on siidriõunte iseloomulik omadus, mida paralleelselt happesusega kasutatakse õunte maitserühmade eristamiseks erinevate sortide segamise eesmärgil. Sellele määratlusele vastava rühma raames eristatakse siidriõunasorte lähtuvalt viiest kategooriast, mis võimaldavad siidrimeistril nende vahel vahet teha.

Sellega seoses on lauses: „Siidriõunad jagunevad kuude kategooriasse, millest peamised on järgmised“, arv 6 asendatud arvuga 5, millega parandatakse avastatud trükiviga.

Valmistamisetapid

Seoses õunte segamise ja pressimisega on lisatud, et KGTga hõlmatud geograafilisest piirkonnast pärinevad siidriõunad peavad olema enne tootmistsükli alustamist puhtad. See nõue on seotud õunte pesemise kohustuse väljajätmisega, õunte pesemine ei ole nõutav, kui õunad on koristatud käsitsi ja/või ei ole olnud kokkupuutes maapinnaga.

Lõigus, mis hõlmab kääritamiseelset selitamist, on kasutatavate meetodite loetelu (setitamine, pektiinide eraldamine koos hilisema selitamisega või ilma selleta, separeerimistoimingud), asendatud väljendiga „tavapäraselt kasutatavate tavade ja töötlustoimingute abil“. Kõik loetletud meetodid ei ole alati kohustuslikud. Nende toimingute rakendamine sõltub ettevõtjate oskusteabest.

Punktis „Kääritamine“ on lubatud menetluste loetelu (eri siidrite omavahel segamine, siidri magustamine, suhkru kasutamine keeving-meetodil valmistatava siidri puhul), välja jäetud, sest need menetlused tulenevad üldistest eeskirjadest. Seega ei mõjuta need väljajätmised toote omadusi, kuna tegemist ei ole kohustuslike toimingutega ning nende kasutamine on nende eeskirjade alusel võimalik.

Punktis „Kääritamisjärgne selitamine“ on täpsustatud, et selitamisele võib järgneda toote tsentrifuugimine ja/või filtreerimine. Kehtivas tootespetsifikaadis on sätestatud, et selitamisele peab järgnema tsentrifuugimisetapp, kuivõrd KGTga toote registreerimisega seotud rühma kuuluvate ettevõtjate valmistatavad kogused olid üldjuhul suured. Selle muudatuse eesmärk on lihtsustada KGTga toote valmistamist väikeettevõtjate jaoks, kes mõnikord ei eemalda setet. See täiendus ei muuda toote omadusi, kuna siider „Cidre de Bretagne“ / „Cidre breton“ võib olla selge või hägune.

Punktis „Järelkääritamine või süsihappegaasi lisamine“ on väljend „süsihappegaasi lisamine“ asendatud väljendiga „gaseerimine“. Gaseerimine oli lubatud ka kehtivas tootespetsifikaadis. Selle muudatuse eesmärk võimaldab tootespetsifikaati selgitada ja sellega välditakse kahe samaväärse mõiste kasutamisel tekkivat segadust: jookide gaseerimine on mõiste, mis on seotud toiduainetööstusega ja tähendab CO2 lisamist (karboniseerimine), nii et saadakse kihisev (gaseeritud) jook.

Punktid „Pakendamine“ („Mikrobioloogilise stabiilsuse saavutamiseks võib siidrit pastöriseerida“) ja „Ladustamine“ (hoidmine pärast pakendamist toimub kuivas, ventileeritud ruumis, kaitstuna päikesevalguse ja temperatuurikõikumiste eest, hoidmine välistemperatuuril on lubatud) on välja jäetud, sest need hõlmavad KGTga toote valmistamisele järgnevaid etappe.

Selguse huvides on lisatud siidri „Cidre de Bretagne“ / „Cidre breton“ valmistamise eri etappe hõlmav skeem.

5.5. Märgistus

Märgistuse eriomased elemendid hõlmavad joogi nimetust, mis on järgmine: „Cidre de Bretagne“ / „Cidre breton“.

Kehtiva tootespetsifikaadi selles osas sisalduvad ülejäänud sätted on välja jäetud, kuna need tulenevad valdavalt kas siidreid hõlmavatest eeskirjadest (mittekohustuslikud märked, mis hõlmavad keeving-meetodil valmistatud siidreid, puhtast mahlast valmistatud siidreid, loomulikult kihisevat siidrit, loomuliku järelkääritamisega siidrit…) või käsitlevad laiema kategooria tooteid (vastavuskinnitus). Ülejäänud sätete puhul ei ole tegemist siduvate sätetega (võimalus teavitada tarbijat toote omaduste, päritolu, valmistamismeetodi, eripärade ja organoleptiliste omaduste kohta).

Kohustus esitada märgisel kontrolliasutuse nimetus on välja jäetud, sest see asutus võib muutuda. See teave on kättesaadav asjakohastel veebisaitidel.

Kuna KGT logo esitamine on alates 1. jaanuarist 2016 kohustuslik, on välja jäetud nõue esitada märgisel märge „KGT“ ja/või „Kaitstud geograafiline tähis“.

5.6. Muu

Tootespetsifikaadi üldine korrastamine

Tootespetsifikaadi eri osades on teatud lõigud ümber sõnastatud, ühendatud või ümber paigutatud, et kohandada tootespetsifikaadi tekst Euroopa Liidu määrusega ning lihtsustada sellest arusaamist. Need muudatused hõlmavad eeskätt toote kirjeldust, valmistamismeetodit ja põhjuslikku seost. Tegemist on vormiliste muudatustega, mis ei mõjuta kehtivaid sätteid.

Andmete ajakohastamine

Vastavalt määrusele (EL) nr 1151/2012 on lisatud Prantsusmaa põllumajandustoodete kontrolliga tegeleva asutuse Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) ja liikmesriigi pädeva asutuse andmed. Lisaks sellele on tootmisvaldkonnas toimunud muudatuste tõttu muudetud taotlejate rühma nime ja kontaktandmeid.

Kontrolliasutus

Kontrolliasutuse kontaktandmed on asendatud pädeva järelevalveasutuse kontaktandmetega. Selle muudatuse eesmärk on vältida tootespetsifikaadi muutmise vajadust kontrolliasutuse muutumise korral.

Riiklikud nõuded

Lisatud on tabel, milles täpsustatakse peamisi kontrollitavaid punkte.

Lisad

Kehtiva tootespetsifikaadi lisad on välja jäetud. Need lisad hõlmavad geograafilist piirkonda käsitlevaid siduvaid sätteid, mis on tootespetsifikaati üle võetud, ning mittesiduvat teavet.

KOONDDOKUMENT

„CIDRE DE BRETAGNE“ / „CIDRE BRETON“

ELi nr: PGI-FR-02216 – 4.1.2017

KPN ( ) KGT ( X )

1. Nimetus(ed)

„Cidre de Bretagne“ / „Cidre breton“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.8. Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Siider „Cidre de Bretagne“ / „Cidre breton“ on kihisev siider, mis saadakse määratletud geograafilises piirkonnas toodetud ja töödeldud värsketest siidriõuntest valmistatud virde kääritamisel.

Siidriõuntest valmistatud virre võib osaliselt pärineda kontsentreeritud virdest, mille osakaal ei või ületada 40 % kogu kasutatava virde mahust (väljendatud taastatud virde kujul).

Viljapuuistanduste sordivaliku mitmekesisus võimaldab saavutada tasakaalu geograafilises piirkonnas kasvatatavate erinevate sordiliikide vahel. Kui veidi alla poole kasvupinnast hõlmavad mõrkjad ja mõrkjasmagusad sordid, kolmandiku hapukad ja hapud sordid ning ülejäänu magusad sordid, on siidrimeistritel võimalik valida töödeldavaid õunu nii, et leitakse kõige kohasemad eri sortide segud.

Siider „Cidre de Bretagne“ / „Cidre breton“ on selge või hägune jook, mis on saadud siidriõuntest pressitud virde kääritamisel koos vee lisamisega või ilma selleta. Jook on peene mulliga ja kergelt vahutav.

Joogi kihisev iseloom tuleneb CO2 olemasolust, mis tekib kääritamise käigus ja/või lisatakse joogile.

Siidrit „Cidre de Bretagne“ iseloomustab rikkalik lõhn ja maitse, mis võib olla parkiv ja lihtsakoeline või puuvilja ja lillede nüanssidega ning milles võib mõnikord olla kääritatud tootele iseloomulikke varjundeid (vürtsikad nüansid).

Teatud juhtudel võib domineerida hapukas maitse ja kahvatu värvus, teistel juhtudel mõrkjas maitse ja mahagonipruun värvus.

Siidri „Cidre de Bretagne“ iseloomulik omadus on mõrkja, hapu ja magusa maitse vahel valitsev tasakaal.

Joogi lõplik alkoholisisaldus mahuprotsentides on vähemalt 5,0 ja tegelik alkoholisisaldus vähemalt 1,5 %. Siidri maksimaalne lenduvate hapete sisaldus on 1 g/l (väävelhape).

Tööstuslikuks kasutuseks ja segatud toodete valmistamiseks ette nähtud siidrit võib turustada mittekihiseval kujul.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Siidri „Cidre de Bretagne“ / „Cidre de Bretagne“ valmistamiseks kasutatakse siidriõunu. Lauaõunte kasutamine ei ole lubatud. Siidriõunad on õunad, mida kasutatakse siidri valmistamiseks ning millest saadava mahla tanniinide (polüfenoolide) sisaldus, sh looduslike või oksüdeeritud tanniinhapete kogusisaldus on vähemalt 0,6 g/l.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Õunte tootmine ja nende töötlemine siidriks (virde tootmine õunte pressimise teel, siidri tootmine virde kääritamise teel). Kuumutamata vee abil lahjendatud mahla valmistamine, kääritamine külmalt või välistemperatuuril, kusjuures ainukeseks lubatud värvaineks on karamell.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kohustuslik on esitada joogi nimetus: „Cidre de Bretagne“ / „Cidre breton“.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

— Côtes d’Armori departemang: kõik kommuunid

— Finistère’i departemang: kõik kommuunid

— Ille-et-Vilaine’i departemang: kõik kommuunid

— Morbihani departemang: kõik kommuunid;

— Loire-Atlantique’i departemang Tervikuna järgmised kommuunid: Abbaretz, Ancenis, Anetz, Assérac, Avessac, Batz-sur-Mer, Baule-Escoublac (La), Belligné, Besné, Blain, Bonnœuvre, Bouée, Bouvron, Campbon, Carquefou, Casson, Cellier (Le), Chapelle-des-Marais (La), Chapelle-Glain (La), Chapelle-Launay (La), Chapelle-Saint-Sauveur (La), Chapelle-sur-Erdre (La), Châteaubriant, Chevallerais (La), Conquereuil, Cordemais, Couëron, Couffé, Croisic (Le), Crossac, Derval, Donges, Drefféac, Erbray, Fay-de-Bretagne, Fégréac, Fercé, Fresne-sur-Loire (Le), Gâvre (Le), Grand-Auverné, Grandchamps-des-Fontaines, Grigonnais (La), Guémené-Penfao, Guenrouet, Guérande, Herbignac, Héric, Issé, Jans, Joué-sur-Erdre, Juigné-des-Moutiers, Lavau-sur-Loire, Ligné, Louisfert, Lusanger, Malville, Marsac-sur-Don, Massérac, Maumusson, Mauves-sur-Loire, Meilleraye-de-Bretagne (La), Mésanger, Mesquer, Missillac, Moisdon-la-Rivière, Montoir-de-Bretagne, Montrelais, Mouais, Mouzeil, Nort-sur-Erdre, Notre-Dame-des-Landes, Noyal-sur-Brutz, Nozay, Orvault, Oudon, Pannecé, Petit-Auverné, Petit-Mars, Pierric, Pin (Le), Piriac-sur-Mer, Plessé, Pontchâteau, Pornichet, Pouillé-les-Côteaux, Pouliguen (Le), Prinquiau, Puceul, Quilly, Riaillé, Roche-Blanche (La), Rougé, Rouxière (La), Ruffigné, Saffré, Saint-André-des-Eaux, Saint-Aubin-des-Châteaux, Saint-Étienne-de-Montluc, Saint-Géréon, Saint-Gildas-des-Bois, Saint-Herblain, Saint-Herblon, Saint-Joachim, Saint-Julien-de-Vouvantes, Saint-Lyphard, Saint-Malo-de-Guersac, Saint-Mars-du-Désert, Saint-Mars-la-Jaille, Saint-Molf, Saint-Nazaire, Saint-Nicolas-de-Redon, Saint-Sulpice-des-Landes, Saint-Vincent-des-Landes, Sainte-Anne-sur-Brivet, Sainte-Luce-sur-Loire, Sainte-Reine-de-Bretagne, Sautron, Savenay, Sévérac, Sion-les-Mines, Soudan, Soulvache, Sucé-sur-Erdre, Teillé, Temple-de-Bretagne (Le), Thouaré-sur-Loire, Touches (Les), Trans-sur-Erdre, Treffieux, Treillières, Trignac, Turballe (La), Varades, Vay, Vigneux-de-Bretagne, Villepot, Vritz. Osaliselt järgmised kommuunid (Loire’ist põhja pool): Indre, Nantes.

— Maine-et-Loire’i departemang Tervikuna järgmised kommuunid: Andigné, Angrie, Armaillé, Aviré, Avrillé, Beaucouzé, Bécon-les-Granits, Béhuard, Bouchemaine, Bouillé-Ménard, Bourg-d’Iré (Le), Bourg-l’Évêque, Brain-sur-Longuenée, Candé, Carbay, Challain-la-Potherie, Chambellay, Champtocé-sur-Loire, Chapelle-Hullin (La), Chapelle-sur-Oudon (La), Châtelais, Chazé-Henry, Chazé-sur-Argos, Combrée, Cornuaille (La), Ferrière-de-Flée (La), Freigné, Gené, Grugé-l’Hôpital, Hôtellerie-de-Flée (L’), Ingrandes, Jaille-Yvon (La), Lion-d’Angers (Le), Loiré, Louroux-Béconnais (Le), Louvaines, Marans, Membrolle-sur-Longuenée (La), Montguillon, Montreuil-sur-Maine, Noëllet, Noyant-la-Gravoyère, Nyoiseau, Plessis-Macé (le), Possonnière (La), Pouancé, Pouëze (La), Prévière (La), Saint-Augustin-des-Bois, Saint-Clément-de-la-Place, Sainte-Gemmes-d’Andigné, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Jean-de-Linières, Saint-Lambert-la-Potherie, Saint-Léger-des-Bois, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Michel-et-Chanveaux, Saint-Sauveur-de-Flée, Saint-Sigismond, Savennières, Segré, Tremblay (Le), Vergonnes, Vern-d’Anjou, Villemoisan. Osaliselt järgmised kommuunid (Loire’ist põhja ning Mayenne’ist ja Maine’ist lääne pool): Angers, Pruillé, Cantenay-Épinard, Grez-Neuville, Montreuil-Juigné.

— Mayenne’i departemangu kommuunid: Ahuillé, Alexain, Ampoigné, Andouillé, Argenton-Notre-Dame, Argentré, Aron, Arquenay, Assé-le-Bérenger, Astillé, Athée, Averton, Azé, Baconnière (La), Bais, Ballée, Ballots, Bannes, Bazoge-Montpinçon (La), Bazouge-de-Chemeré (La), Bazouge-des-Alleux (La), Bazougers, Beaulieu-sur-Oudon, Beaumont-Pied-de-Bœuf, Belgeard, Bierné, Bignon-du-Maine (Le), Bigottière (La), Blandouet, Boissière (La), Bonchamp-lès-Laval, Bouchamps-lès-Craon, Bouère, Bouessay, Bourgneuf-la-Forêt (Le), Bourgon, Brains-sur-les-Marches, Brecé, Brée, Brûlatte (La), Buret (Le), Carelles, Chailland, Châlons-du-Maine, Chammes, Champgenéteux, Changé, Chapelle-Anthenaise (La), Chapelle-au-Riboul (La), Chapelle-Craonnaise (La), Chapelle-Rainsouin (La), Château-Gontier, Châtelain, Châtillon-sur-Colmont, Châtres-la-Forêt, Chemazé, Chémeré-le-Roi, Chérancé, Chevaigné-du-Maine, Colombiers-du-Plessis, Commer, Congrier, Contest, Cosmes, Cossé-en-Champagne, Cossé-le-Vivien, Coudray, Couptrain, Courbeveille, Courcité, Craon, Crennes-sur-Fraubée, Croixille (La), Cropte (La), Cuillé, Daon, Denazé, Deux-Évailles, Dorée (La), Entrammes, Épineux-le-Seguin, Ernée, Évron, Fontaine-Couverte, Forcé, Fougerolles-du-Plessis, Fromentières, Gastines, Genest-Saint-Isle (Le), Gennes-sur-Glaize, Gesnes, Gesvres, Gravelle (La), Grazay, Grez-en-Bouère, Ham (Le), Hambers, Hardanges, Houssay, Huisserie (L’), Izé, Javron-les-Chapelles, Jublains, Juvigné, Laigné, Landivy, Larchamp, Laubrières, Launay-Villiers, Laval, Levaré, Lignières-Orgères, Livet, Livré, Loigné-sur-Mayenne, Loiron, Longuefuye, Loupfougères, Louverné, Louvigné, Madré, Maisoncelles-du-Maine, Marcillé-la-Ville, Marigné-Peuton, Martigné-sur-Mayenne, Mayenne, Mée, Ménil, Méral, Meslay-du-Maine, Mézangers, Montaudin, Montenay, Montflours, Montigné-le-Brillant, Montjean, Montourtier, Montsûrs, Moulay, Neau, Neuilly-le-Vendin, Niafles, Nuillé-sur-Vicoin, Oisseau, Olivet, Origné, Pallu (La), Parigné-sur-Braye, Parné-sur-Roc, Pellerine (La), Peuton, Placé, Pommerieux, Pontmain, Port-Brillet, Pré-en-Pail, Préaux, Quelaines-Saint-Gault, Renazé, Roë (La), Rouaudière (La), Ruillé-Froid-Fonds, Ruillé-le-Gravelais, Sacé, Saint-Aignan-de-Couptrain, Saint-Aignan-sur-Roë, Saint-Aubin-du-Désert, Saint-Baudelle, Saint-Berthevin, Saint-Berthevin-la-Tannière, Saint-Brice, Saint-Calais-du-Désert, Saint-Céneré, Saint-Charles-la-Forêt, Saint-Christophe-du-Luat, Saint-Cyr-en-Pail, Saint-Cyr-le-Gravelais, Saint-Denis-d’Anjou, Saint-Denis-de-Gastines, Saint-Denis-du-Maine, Saint-Ellier-du-Maine, Saint-Erblon, Saint-Fort, Saint-Fraimbault-de-Prières, Saint-Georges-Buttavent, Saint-Georges-le-Fléchard, Saint-Georges-sur-Erve, Saint-Germain-d’Anxure, Saint-Germain-de-Coulamer, Saint-Germain-le-Fouilloux, Saint-Germain-le-Guillaume, Saint-Hilaire-du-Maine, Saint-Jean-sur-Erve, Saint-Jean-sur-Mayenne, Saint-Laurent-des-Mortiers, Saint-Léger, Saint-Loup-du-Dorat, Saint-Mars-du-Désert, Saint-Mars-sur-Colmont Saint-Mars-sur-la-Futaie, Saint-Martin-de-Connée, Saint-Martin-du-Limet, Saint-Michel-de-Feins, Saint-Michel-de-la-Roë, Saint-Ouën-des-Toits, Saint-Ouën-des-Vallons, Saint-Pierre-des-Landes, Saint-Pierre-la-Cour, Saint-Pierre-sur-Erve, Saint-Pierre-sur-Orthe, Saint-Poix, Saint-Quentin-les-Anges, Saint-Samson, Saint-Saturnin-du-Limet, Saint-Sulpice, Saint-Thomas-de-Courceriers, Sainte-Gemmes-le-Robert, Sainte-Suzanne, Saulges, Selle-Craonnaise (La), Senonnes, Simplé, Soulgé-sur-Ouette, Thorigné-en-Charnie, Torcé-Viviers-en-Charnie, Trans, Vaiges, Vautorte, Villaines-la-Juhel, Villepail, Villiers-Charlemagne, Vimarcé, Voutré.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

KGTga toote „Cidre de Bretagne“ / „Cidre breton“ geograafilises piirkonnas valitseb ookeaniline kliima, mida iseloomustab minimaalse ja maksimaalse temperatuuri küllalt väike erinevus, mere avaldatav mõju ning rohked ja regulaarsed sademed. Suved on mõõdukad ja talved ei ole karmid. Geograafilist piirkonda iseloomustab suvise põuaperioodi puudumine ning vähene pakaseliste päevade arv.

Selline looduskeskkond pakub õunapuude arenguks häid tingimusi, samas on see keskkond muude viljade, näiteks viinamarjade tootmiseks vähesobiv.

Juba alates keskajast rajatud õunapuuistandused, milles kasutati Hispaaniast (Biskaia lahe äärest) pärinevaid õunasorte, levisid kiiresti Bretagne’i territooriumil ja selle äärealadel. Kohalikud tootjad ja hiljem ka sordiaretajad ning puukoolide pidajad valisid, arendasid ja kohandasid kasvatatavaid taimi vastavalt Bretagne’i mullastiku- ja ilmastikutingimustele, aretades sel viisil välja palju kohalikke õunasorte, mida iseloomustab suur tanniinide sisaldus, samuti töötati välja eriomased tehnoloogilised meetodid. Kohalike tootmistingimustega hästi kohanenud uute sortide hankimise ja aretamisega on tagatud geneetilise ressursi bioloogiline mitmekesisus ning siidri „Cidre de Bretagne“ / „Cidre breton“ tootmise jätkusuutlikkus.

Geograafilises piirkonnas on tekkinud ka väga hinnatud ja eripärase siidri valmistamiseks vajalik oskusteave. Aja jooksul on siidrimeistrid õppinud igast õunaliigist võtma maksimumi ning looma võimalikult hästi tasakaalustatud eri sortide segusid.

Kuni XIX sajandi keskpaigani valmistati siidrit talumajapidamistes. Seejärel, seoses tarbimise suurenemisega hakati siidrit valmistama käsitöönduslikult ja tööstuslikult, tuginedes väljakujunenud töötlemismeetoditele (selitamise tehnoloogia, siidri hoidmine külmas, pastöriseerimine, gaseerimine) ning arendades neid edasi.

Mehaanilised pressimismeetodid võimaldasid suurendada saadava mahla hulka, ilma et see kahjustaks õunte eriomadusi.

Alates XX sajandi algusest hakkas arenema ka siidri filtreerimise tehnoloogia, millega saavutati siidri suurem stabiilsus. Alates 1950. aastatest hakati magusaid siidreid pastöriseerima, et takistada mikroorganismide arengut ja võimaldada siidrit kauem säilitada, mis andis võimaluse siidrit transportida kaugematesse sihtkohtadesse väiksema riknemisriskiga.

Bretagne on tähtsuselt teine siidriõunte kasvatamise piirkond Prantsusmaal ja kuulub Euroopa olulisimate siidritootmise piirkondade hulka.

Sõltuvalt kasutatavatest siidriõunasortidest ja rakendatavatest menetlustest võib siider olla selge või hägune, selle värvus võib olla enamal või vähemal määral intensiivne, seejuures on siider „Cidre breton“ valmistatud üksnes geograafilisest piirkonnast pärinevatest siidriõuntest. Siidrite maitsed võivad olla erinevad, kuna valmistamisel segatakse mitmeid siidriõunte liike, mis võimaldab leida soovitud tasakaalu mõrkja maitse, hapususe ja kääritamisel tekkiva jääksuhkrust tingitud magususe vahel.

Siidril „Cidre de Bretagne“ / „Cidre breton“ on hea maine.

Suured siidriõunte istandused ja oluline siidri valmistamisega seotud oskusteave on kaks sammast, millel siidri „Cidre de Bretagne“ maine põhineb.

Kõige tähtsamaks teguriks selles tootmisvaldkonnas on õunad, inimesed on vastavalt kohanenud ja siidrivalmistajate oskusteave on arenenud. Õunte ja nende omaduste tundmine võimaldab luua sortide segusid, mis pakuvad tasakaalu mõrkja, hapu ja magusa maitse vahel.

Meetodid, mis hõlmavad mehaanilist pressimist, kääritamiseelset ja -järgset selitamist, kääritamist ja stabiliseerimist, on võimaldanud siidrit „Cidre de Bretagne“ / „Cidre breton“ täiustada.

Siidri „Cidre de Bretagne“ / „Cidre breton“ mainet, mis ulatub tootmispiirkonnast väljapoole, on tugevdanud siidri tugev piirkondlik identiteet ja eripärase tootmisharu väljaarendamine.

Juba keskaegsetes legendides, nagu Ümarlaua rüütlite lugudes, on Bretagne’i kohta öeldud, et „õunapuu on väärikas puu ja selle vilja peetakse õnne sümboliks“.

Varasematel aegadel maksustas Bretagne’i parlament kõrgelt siidri transportimist eeskätt Prantsuse kuningriigi territooriumil, sellega seoses oli siidri levik enne revolutsiooni küllaltki piiratud. Pärast 1789. aastat avanesid uued võimalused siidri transportimiseks ning alates XIX sajandi esimesest poolest laienes siidri levik märkimisväärselt. Bretagne’i põhjaosas valmistatud siidrit saadeti ka Newfoundlandi saarele ja asumaadesse, sest siider talub hästi merevedu (1819. aastal välja antud Léopoldi „dictionnaire universel portatif du commerce“ (üldise kaubandussõnastiku taskuväljaande) kohaselt). Siidri järele tekkis suur nõudlus ka Ameerikas (Inventaire du patrimoine culinaire de la France, Bretagne, Albin Michel/CNAC/1994).

Seega võib XX sajandi algust pidada Yves le Goasi väljenduse kohaselt „Bretagne’i siidri kuldajastuks“ („Le Cidre en Goëlo“ / Ar Men nr 41 / veebruar 1992).

1956. aastal märkis René Dumont, et Bretagne’is „pakuti siidrit toidu juurde igal söögiajal ja ka pühapäevadel“. Samas jäi siider siiski maapiirkondadele iseloomulikuks joogiks, sellega seoses vähenes siidri tarbimine pärast sajandi alguse haripunkti alates 1920. aastatest, kui inimesed hakkasid liikuma maapiirkondadest linnadesse.

Siidri näol on tegemist Bretagne’i kultuurilise ja gastronoomilise pärandi lahutamatu osaga. Siider on tihedalt seotud pannkookide (crêpes, galettes) tarbimisega ning moodustab koos nende toodetega Bretagne’i identiteedi tugeva ja sümboolse aluse. Pannkoogimajade levik väljapoole Bretagne’i tõi kaasa ka siidri tarbimise laienemise ning soodustas olulisel määral siidri kõrge maine kujunemist, see maine ulatub ka Prantsusmaast väljapoole.

Bretagne’i külastavad arvukad turistid on avastanud kohaliku siidri ja muutunud selle joogi levitajateks kogu maailmas, ühtlasi on ka Bretagne’i elanike reisivalmidus ja ettevõtlik meel toonud kaasa siidri tarbimise nende avatud toitlustusettevõtetes väljaspool Bretagne’i territooriumi.

Kiindumusest siidri vastu ja siidrivalmistamise kultuuri elujõulisusest KGTga toote geograafilises piirkonnas annavad tunnistust ka mitmed siidriga seotud pidustused, nagu Poul-Fetani festival Morbihanis või Temple-de-Bretagne’i festival Loire-Atlantique’i departemangus. Sellega seoses märkis Gilles Pudlowski ajakirjas „Saveurs“ (juuni 1995), et siidriõuna ja sellest valmistatavate toodete näol on tegemist „Bretagne’i maiuspalaga, mis jääb ilmselgelt püsima“.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele:

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-01730da0-67f0-4587-bdf0-a9cdea491fae/telechargement

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.