ET Euroopa Liidu Teataja C 222/12

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2009/C 222/07

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„PINTADEAU DE LA DRÔME”

EÜ nr: FR-PGI-0005-0546-30.03.2006

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1. Liikmesriigi pädev asutus:

Nimi: Institut National de l’Origine et de la Qualité Aadress: 51 rue d’Anjou 75008 Paris FRANCE Tel +33 153898000 Faks +33 142255797 E-post: info@inao.gouv.fr

2. Taotlejate rühm:

Nimi: Syndicat de défense du Pintadeau de la Drôme Aadress: ZA La Pimpie 26120 Montelier FRANCE Tel +33 475601500 Faks +33 475599950 E-post: pintadeau.drome2@freesbee.fr Koosseis: tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3. Toote liik:

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

4. Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1. Nimetus:

„Pintadeau de la Drôme”

4.2. Kirjeldus:

Drôme’i pärlkanapoeg on noor pärlkana, kes vastab järgmistele tingimustele:

— pärlkanapojad on noored pärlkanad, kelle rinnakukiil on painduv ja mitte luustunud;

— pärineb aeglase kasvuga liinidest, sulestik on hall, sinaka varjundiga, varbad tumedad;

— lindude keskmine eluskaal tapmisel on 1 750 g (pluss/miinus 450 g);

— tapavanus on vahemikus 87 kuni 100 päeva;

— linnu lihal on metslinnu lihaga sarnased omadused – see on vähem rasvane, maitse on tugevam, liha tekstuur on tihkem ja kiulisem.

Drôme’i pärlkanapoegi turustatakse värskelt mitmel eri kujul:

tükeldamata linnud: — siseelunditest puhastatud rümbad, pakendamata, — küpsetusvalmilt, pakendamata või aluse peal kiletatult,

tükeldatud linnud: — tükid aluse peal kiletatult või gaasikeskkonnas, — tükid, lahtiselt.

4.3. Geograafiline piirkond:

Drôme’i pärlkanapoegi kasvatatakse geograafilises piirkonnas, mis hõlmab Drôme’i departemangu 256 kommuuni, mis jagunevad järgmiselt:

— Kõik kommuunid järgmistest kantonitest: Bourg de Péage, Crest-Nord, Crest-Sud, Le Grand-Serre, Grignan, Loriol-sur-Drôme, Marsanne, Montélimar I, Montélimar II, Pierrelatte, Romans I, Romans II, Saint-Donat-sur-l’Herbasse, Saint-Paul-Trois-Châteaux, Saint-Vallier, Tain-l’Hermitage, Bourg-les-Valence, Portesles-Valence,

— Bourdeaux’ kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Bézaudun-sur-Bine, Bouvières ja Les Tonils,

— Buis-les-Baronnies’ kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Beauvoisin, Bellecombe-Tarendol, Bésignan, Plaisians, Poët-en-Percip, Rioms, Rochebrunne, La-Roche-sur-le-Buis, La-Rochette-du-Buis, Saint-Auban-sur-Ouvèze, Sainte-Euphémie-sur-Ouvèze, Saint-Sauveur-Gouvernet ja Vercoiran,

— Chabeuil’ kanton, välja arvatud Le-Chaffali kommuun,

— Die kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Aix-en-Diois, Chamaloc, Laval-d’Aix, Marignac-en-Diois, Molières-Glandaz, Montmaur-en-Diois, Ponet-et-Saint-Auban, Romeyer, Saint-Andéol, Saint-Julien-en-Quint ja Vachères-en-Quint,

— Dieulefit’ kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Comps, Orcinas, Teyssières ja Vesc,

— Nyons’i kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Arpavon, Chaudebonne, Eyroles ja Valouse,

— Rémuzat’ kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: La-Charce, Chauvac-Laux-Montaux, Cornillac, Cornillon-sur-l’Oule, Lemps, Montferrand-la-Fare, Pelonne, Poët-Sigillat, Pommerol , Roussieux, Saint-May ja Verclause,

— Saillans’i kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: La-Chaudière, Eygluy-Escoulin, Rimon-et-Savel,

— Saint-Jean en Royans’i kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Bouvante ja Léoncel.

Enamikul selle kasvatuspiirkonna aladel soojeneb maapind kiiresti ja kuiveneb hõlpsasti.

Kõik piirkonna kommuunid asuvad keskmisel kõrgusel alla 500 m. Tänu tootmiseks soodsale mikrokliimale on tootmispiirkonda jäetud vaid kolm kommuuni, mis asuvad kõrgemal kui 500 m, need kommuunid on järgmised:

— Poët-Celard (547 m), Bourdeaux’ kanton,

— Gigors et Lozeron (585 m), Crest-Nord’i kanton,

— Montréal les Sources (605 m), Rémuzat’ kanton.

Pärlkanapoegade kasvatus toimub mainitud geograafilises piirkonnas alates esimesest elupäevast kuni tapamajja suunamiseni.

Lindude väljahaudumine, tapmine ja pakendamine võib toimuda väljaspool KGT piirkonda.

4.4. Päritolutõend:

Kõik tootmisahela üksused (haudejaamad, söödatootjad, linnukasvatajad, tapamajad) on kantud registrisse.

Iga pärlkanapoegade partii kohta tehakse registrisse sissekanne: haudejaama tõend munade haudumapaneku kohta, ühepäevaste pärlkanapoegade saateleht, tapamajja saatmise tõend, tapamajast äratoomise tõend, tapetud pärlkanapoegade märgise tõend ja tõend alandatud klassiga pärlkanapoegade kohta. Kõik märgised on nummerdatud. Linnurümpadele kinnitatakse individuaalse numbriga varustatud märgised, pitser (kolmeosaline spetsiaalne isekleepuv ja tervelt mitte-eemaldatav märgis, millel on tapamaja registreerimisnumber) ja/või tarvitamise lõpptähtaja etikett, millel on sanitaarasutuse tempel või tapamaja nimetus. Selle teabe vastavuse kontrollimise kaudu tagatakse toote jälgitavus.

4.5. Tootmismeetod:

Drôme’i pärlkanapoegi kasvatatakse järgmisi eripärasid hõlmava süsteemi kohaselt:

— kasutatakse aeglase kasvuga liine, mis on saadud mitmete liinide ristamisel, kusjuures liinidesse kuuluvatel isenditel on ühised eripärad, sama fenotüüp, samad organoleptilised omadused ning nad pärinevad Drôme’i piirkonnast;

— lindude tihedus linnukasvatushoonetes ei tohi olla suurem kui 13 lindu/m2; sõltuvalt aastaajast peab lindudel alates 6–8 elunädalast olema kella 9st kuni hämardumiseni vaba juurdepääs välisaeda, mille pindala on kaks korda suurem kui hoonel ja mille kõrgus on üle 2 meetri;

— linnusööt on 100 % ulatuses taimset päritolu ning sisaldab mineraale ja vitamiine, seejuures koosneb sööt kasvu- ja lõppnuumamise perioodil vähemalt 70 % ulatuses teraviljadest; lõppnuumamisel antakse lindudele alates 10. nädalast puistates või söödajaotusseadme abil ka viinamarjaseemneid, mille kogus on maksimaalselt 250 kg 400 m2 lindla kohta;

— tapavanus on minimaalselt 87 ja maksimaalselt 100 päeva;

— linnurümbad sorteeritakse tapamajas (vett lisamata valitakse välja ja sorteeritakse õhukese nahaga rümbad, millel on rasvakiht, kuid mis ei ole ülemäära rasvased, mis vastavad vähemalt tooteklassile A ja mille kaal puhastatult ja ilma rupsita on vähemalt 850 g ning pärast ainult siseelundite eemaldamist vähemalt 1 100 g).

Kõik tootmise etapid läbitakse mainitud geograafilises piirkonnas, välja arvatud tibude väljahaudumine, lindude tapmine ja pakendamine, mis võivad toimuda väljaspool tootmispiirkonda.

4.6. Seos piirkonnaga:

Seos geograafilise algpiirkonnaga põhineb:

ajalooliselt välja kujunenud mainel

Pärlkanapoegade kasvatamisega tegeldakse selles piirkonnas alates 19. sajandi lõpust. Pärlkanapoegi kasvatati väikeses koguses mitmetes Drôme’i piirkonna taludes, linnud saadeti seejärel maa kaguosa suurtesse linnadesse, kus neid hinnati toiduna kõrgelt.

Valence’i (Drôme’i departemang) maakohtu poolt 1969. aastal ametisse määratud eksperdid leidsid, et Drôme’is on pärlkanapoegade kasvatamisega tegeldud juba ammusest ajast. Pärlkanapoegade müük toimus aktiivselt ka kahe sõja vahelisel ajavahemikul ning eeldatavasti ka enne I maailmasõda. Hulgimüüjate arvete põhjal, mis pärinevad 1930ndatest aastatest, võib ette kujutada selle turu ulatuslikkust;

praegusel mainel

Seda ajaloolist mainet kinnitas Drôme’i pärlkanapojale 1969. aastal Valence’i (Drôme’i departemang) maakohtus registreeritud päritolunimetuse omistamine.

Drôme’i pärlkanapoeg on hõivanud äärmiselt olulise koha kohalikus köögis ning on eriti hinnatud piirkonna suurte toitlustusettevõtjate seas.

Seda hinnangut on kinnitanud mitmed konkursid, nagu üldine põllumajanduskonkurss, kus Drôme’i pärlkanapoeg sai 1996. aastal pronksmedali, või suuri rahvahulki hõlmavad suured degusteerimismessid, nagu Brüsselis 1993. aastal korraldatud mess, kus osales üle 1 500 asjatundja.

Tarbijad hindavad tänapäeval Drôme’i pärlkanapoega kõrgelt ja see kuulub mitmete piirkonna restoranide menüüsse. Lisaks sellele kuulub see toode turismiväljaande „Promenade gourmande en Drôme – une table et un terroir” (Kokanduslik ringkäik Drôme’is – toidulaud ja toiduvalmistamispiirkond) põhjal piirkonna „algupäraste kvaliteetsete toodete” hulka.

Praegust mainet kinnitab ka Drôme’i pärlkanapoja kaitse ühingu algatusel 2005. aasta detsembris läbiviidud tuntuse uuring, mille kohaselt:

— 75–85 % tarbijatest on Drôme’i pärlkanapojast kuulnud,

— pärlkanapoega teatakse hästi ja tal on positiivne kuvand Rhône-Alpes’i piirkonna ja eeskätt Lyoni piirkonna pärlkanade edasimüüjate ja tarbijate seas.

Muud iseloomulikud tunnused

Drôme on piirkond, kus linnukasvatus on olnud alati väga levinud algselt väga mitmekülgse majandustegevusega taludes. 1960. aastatel toimus nende talude tootmise spetsialiseerumine. See areng puudutas ka Drôme’i pärlkanapoja kasvatamist. Lindude kasvatamiseks kasutatavad hooned on tänapäeval spetsialiseeritud ja vastavad nimelt Drôme’i pärlkanapoja kasvatamise vajadustele, sest hõlmavad kohalikele tavadele vastavaid lindude välisaedu.

On huvitav märkida, et sellist kombineeritud lindla-linnuaia süsteemi ei kohta teistes pärlkana kasvatamisega tegelevates piirkondades.

Drôme’i pärlkanapoja kasvatajad rakendavad seega antud piirkonnale iseloomulikku linnukasvatusmeetodit, mille eripärad on järgmised:

— kasutatakse antud konkreetsest piirkonnast pärinevaid linnuliine: Drôme’i pärlkanapoeg pärineb väiksema kasvukiirusega liinidest. Linnud on zootehniliselt täpselt määratletud ja saadud mitme eri liini ristamisel, seejuures on kõik need liinid pärit Drôme’i piirkonnast;

— soodus kliima koos piirkonnale iseloomuliku kasvatussüsteemiga: Drôme’i pärlkanapoja kasvatamise piirkond paistab silma päikesevalgusele avatud ja kiiresti kuivava pinnase poolest. Drôme’i päikeseline kliima on pärlkanapoegade kasvatamise arengule soodus, lisaks sellele soodustab see lindude tulemist välisaedadesse. Selline kasvatusviis on lähedane pärlkana looduslikele eluviisidele ja jätab lindudele Drôme’i oru päikese ja tuule käes küllalt suure vabaduse. Drôme’i pärlkanapoeg saab ühtlasi ka vabas õhus liikuda, mis mõjutab otseselt linnu naha iseloomulikku pigmenteerumist, liha omadusi ja rasvasust;

— kasutatakse antud piirkonnaga seotud sööta: Drôme’i pärlkanapoja toiduratsioon näeb ette, et põhiosa pärlkanapoja toidust moodustavad teraviljad ja teraviljatooted (70 % lindude kasvu- ja lõppnuumamisperioodil). Neid teravilju (mais, nisu, oder…) kasvatatakse Drôme’i piirkonnas laialdaselt.

Alates 10. elunädalast sisaldab lindude toiduratsioon viinamarjaseemneid. Et suuremas osas Drôme’i piirkonna taludes valmistati oma tarbeks veini, anti piirkonnas levinud vana linnukasvatusmeetodi kohaselt talus kasvatatavatele lindudele viinamarja pressimis- ning destilleerimisjäägid. Kõikides omaaegsetes mälestustes on mainitud, et „viinamarja pressimis- ja destilleerimisjäägid anti talu lindudele” ning et „pärlkanapojad armastasid viinamarjaseemneid väga”.

Seda omaaegset tava jätkatakse ka tänapäeval ja kuigi nüüdsel ajal ei pärine viinamarjaseemned enam samast talust, kasutatakse neid endiselt lõppnuumamisperioodil söödana, mis annab Drôme’i pärlkanapojale tema iseloomulikud omadused.

See lõppnuumamisperioodil antav toidulisand, mis vastab piirkonna vanadele tavadele, annab linnu lihale eripärase maitse, mida on kinnitanud ka maitsmisanalüüs, eeskätt tulevad sellega esile liha „metslinnule sarnanevad” omadused, mis väljenduvad intensiivsemas maitses ning liha tihkemas ja kiulisemas tekstuuris.

4.7. Kontrolliasutus:

Nimi: Qualite-France SA Aadress: Le Guillaumet 60 Avenue du Général De Gaulle 92046 Paris La Defense Cedex FRANCE Tel +33 141970074 Faks +33 141970832 E-post: —

4.8. Märgistus:

Märgistusel peab olema tekst „Pintadeau de la Drôme”.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDCIGP/CDCPintadeauDeLaDrome.pdf