ET    ET ET 
ET 1   ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 5.11.2008 
SEK(2008) 2411 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT, 
 
lisatud järgmisele dokumendile: 
Ettepanek: 
 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV 
 
teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta 
   
MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE  
{KOM(2008) 543 lõplik} 
{SEK(2008) 2410} 
ET 2   ET KOKKUVÕTE 
1. Millised on probleemid? 
Direktiiv 86/609/EMÜ on Euroopa Ühenduse keskne õigusakt, mille eesmärk on ühtlustada 
liikmesriikide eeskirjad, mis kaitsevad kats etes ja muudel teaduslikel eesmärkidel 
kasutatavaid loomi. See võeti vastu 1986. aasta l ning seda pole kunagi oluliselt muudetud. 
Pärast direktiivi vastuvõtmist on katsemeetodites toimunud oluline areng ning teatavaks on saanud uued teaduslikud andmed selle kohta, kui palju loomad valu ja kannatusi tunnevad. 
Lisaks sellele ei ole direktiivi praegustes sätetes käsitletud piisavalt loomade katsetes kasutamise eetilist mõõdet. Direktiivis ei ole otseselt viidatud nn kolme R-i põhimõttele
1 ega 
tagatud selle täielik kohaldamine, kuigi seda põhimõtet peavad praegu oma valdkonna 
olulisimaks põhimõtteks kõik sidusrühmad. 
Puudujääkide korvamiseks on mitu liikmesriiki siseriiklikke meetmeid vastu võttes 
kaugemale läinud. Selle tulemuseks on tööstuse ja teadusringkondade jaoks väga ebaühtlane 
ja ebavõrdne konkurentsikeskkond, mis nurjab direktiivi eesmärgi vältida siseturu killustatust. Peale selle sisaldab direktiiv rahvusvahelist konventsiooni järgivast sõnastusest tulenevalt 
ebaselgeid sätteid, ebaühtlust ja mitmetäh enduslikkust, põhjustades ülevõtmisprobleeme. 
Probleemide analüüs kinnitas, et 12 poliitik avaldkonnas esineb nelja tüüpi probleeme: 
a) majanduslikud probleemid
, mis mõjutavad siseturgu, on muu hulgas loomade heaolu 
kõrgete standarditega riikid e jaoks ebasoodne konkurentsiolukor d, mis tuleneb peamiselt 
hinnaerinevustest, ebaühtlastest regulatiivsetest ja loaandmismenetlustest ning liikmesriikides kehtestatud kriteeriumidest, mille tulemuseks on erinevad projektikulud ja viivitused, teadlaste jaoks mitterahuldavad (töö)tingimuse d, horisontaalse liikuvuse takistused ning 
suurenenud kriminaalsus aktivistide hulgas.  Sarnaseid probleeme võib täheldada ka 
kasvanduste ja loomade tarnijate puhul, er iti loomade pidamis-  ja hooldamiskulude 
seisukohalt; 
b) loomade heaolu
 probleemid on seotud loomade heaolu eri tasanditega, mis tulenevad 
erinevatest kehtivatest standarditest ning sellest, et suhteliselt suur arv loomi ei ole siseriiklike 
õigusaktidega kaitstud; 
c) teaduslikud probleemid  on seotud vähese uuenduslikkuse ja  teaduse madala  kvaliteediga, 
mis tulenevad viivitustest, potentsiaalselt ta rbetust katsete kordamisest, nõrgast stiimulist 
alternatiivseid meetodeid välja töötada ja ka sutada, ebaühtlaste uuringutulemuste riskist 
uuringute ülesehituse ja täiustamise rakendamise ebaühtlase kontrolli tõ ttu ning teadlaste vaba 
liikumist piiravatest takistustest; 
d) avalikkuse/ühiskondlikud probleemid  tekivad nõrkade õigusaktide ja mureliku avalikkuse 
vahelisest suurenevast eraldatusest, mis tuleneb muutunud eetilist est ja ühiskondlikest 
väärtustest ning suurenenud avalikust huvist loomkatsete vastuvõetavuse vastu. 
                                                 
1 Kolme R-i põhimõte (asendada (replace), vähendada (reduce) ja täiustada (refine) loomade katsetes 
kasutamist) on laialdaselt aktsepteeritud kui olulisemaid loomade katsetes kasutamist käsitlevaid põhimõtteid nii siseriiklikul kui ka rahvusvahelisel  (nt OECD, OIE) tasandil. See põhimõte on pärit W. 
M. S. Russelli ja R. L. Burchi 1959. aastal ilmunud r aamatust „The Principles of Humane Experimental 
Technique” („Humaanse katsemeetodi põhimõtted”). 
ET 3   ET 2. Millised on poliitika eesmärgid? 
Peamine Euroopa Komisjoni eesmärk selles valdkonnas on luua võrdsed tingimused nii 
teadlaste kui ka tööstuse jaok s. Ühtlasi on EÜ asutamisle pingule lisatud, loomade heaolu 
käsitleva protokolli kohaselt üks ettepaneku eesmärkidest tõsta ka tsetes kasutatavate loomade 
heaolu ja kaitse taset. 
Alternatiivsete meetodite suurenev kasutu selevõtt edendab ELi tööstust. Direktiivi 
muutmisega püüeldakse ka regulatiivse keskkonn a lihtsustamise ning ELi teaduse ja tööstuse 
konkurentsivõime kindlustamise poole. 
3. Millised on poliitikavalikud? 
Eristatakse nelja põhilist poliitikameedet, m ille abil eesmärke saavutada: piirangute 
vähendamine, poliitika muutmata jätmine, iseregulatsioon ja olemasoleva direktiivi tugevdamine. Mõistlikuks osutus vaid direktiivi 86/609/EM Ü ajakohastamine. 
Analüüsiti 25 konkreetset võimalust.  
I. Reguleerimisala 
Võimaluste hulgas on praeguse direktiivi 86/609/EMÜ loomi ja katseid hõlmava 
reguleerimisala laiendamine järgmiselt. 
1. võimalus: alusuuringuteks kasutatavad loomad. 2. võimalus: loomad, keda kasvatatakse katsetes  ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatava 
koe ja elundite saamiseks. 
3. võimalus: valitud selgrootute liigid. 4. võimalus: embrüo- ja lootevormid alates tiinuse viimasest kolmandikust kuni sünnini. 
5. võimalus: hariduses ja vä ljaõppes kasutatavad loomad. 
II. Projektilubade andmine 
Projektidele lubade andmise miinimumnõuete tagamiseks tuleb luua võrdsed tingimused, 
kaitstes ühtlasi konkurentsivõimet teadusuuringute valdkonnas. 
1. võimalus: üksikutele projektidele loa andmine 30 päeva jooksul 
2. võimalus: projektide rühmale lo a andmine kohustuslikeks katseteks 
III. Projektide eetiline hindamine  
Muudetud direktiiv võiks muuta kõigi loomi kasutavate projektide eetilise hindamise 
kohustuslikuks ning sätestada miinimumnõuded. 
1. võimalus: projektide kohustuslik eetiline hindamine miinimumnõuetega. 
2. võimalus: kõigi projektide tagasi ulatuva hindamise kehtestamine. 
ET 4   ET IV. Püsiv eetilise hindamise üksus ning si seriiklik loomade heaol u ja eetika komitee 
Eetilise hindamise korraldamise eest vastutav siseriiklik loomade heaolu ja eetika komitee 
koos eetilise hindamise üksusega ettevõtte tasandil tagaksid  ühtlase eetilise hindamise. 
1. võimalus: siseriiklik loomade heaolu ja eetika komitee. 2. võimalus: püsiv eetilise hindamise üksus igas ettevõttes. 
V. Pidamise ja hooldamise standardid 
Direktiiv võiks kohustusliku miinimumstandardina hõlmata Euroopa Nõukogu konventsiooni 
ETS 123 muudetud A-liite elemendid.  
1. võimalus: Euroopa Nõukogu konventsiooni ETS 123 muudetud A-liite järgimine. 
VI. Läbipaistvus / juurdepääs teabele 
Direktiiv võiks hõlmata läbipaistvuse ja ri ikliku vastutuse miinimumnõuded, nõudes eetiliste 
hindamiste ja projektidele loa andmiste mittekonfidentsiaalse teabe avalikustamist. 
1. võimalus: eetiliste hindamiste aruannet e ja projektilubade andmise otsuste 
mittekonfidentsiaalse teabe avalikustamine. 
VII. Ahvilised 
Muudetud direktiiv võiks tugevdada metsikuna  püütud ahviliste kasutamise keeldu ning 
piirata täiendavalt uuringuvaldkondi , kus ahvilisi kasutada saab. Soovitav oleks järkjärguline 
liikumine selles suunas, et lubada kasutada kats ete jaoks kasvatatud a hviliste teist põlvkonda 
(F2) ja järgnevaid põlvkondi. Inimahvide kasutamine võiks olla  rangelt keelatud.  
1. võimalus:  muutus, mille tulemusena kasutatakse ahviliste puhul vaid katsete jaoks 
kasvatatud F2 ja järgnevaid põlvkondi. 2. võimalus:  inimahvide kasutamise keeld va id väga piiratud eranditega.  
VIII. Kontrollimine 
Direktiiv võiks ühtlustada iga-aastaste kontro llide miinimumnõude kahele kontrollile aastas 
(üks neist etteteatamata). E tte võiks näha ka Euroopa Ühenduse kontrollide süsteemi. 
1. võimalus: minimaalselt kaks siseriiklike asut uste poolt läbiviidavat kontrolli aastas (üks 
neist etteteatamata). 
2. võimalus: EÜ kontrollid. 
IX. Haridus ja väljaõpe 
Muudetud direktiiv võiks hõlmata töötajat e väljaõppe miinimumnõuded ning sätestada 
nõuded pädevuse tõendamiseks ja  säilitamiseks aja jooksul , et vähendada erinevate 
kulutustega keskkondi. 
1. võimalus: pädevuse nõue ning hariduse ja väljaõppe miinimumnõuded. 
ET 5   ET X. Loomkatsete kordamise vältimine 
Luua tuleks ühenduse tasandil toimiv keskandmeb aas, mis sisaldaks teavet  projektilubade ja 
teaduslike tulemuste kohta. See peaks võima ldama teadmiste vahetamist ning muutma 
tulemused läbipaistvaks. 
1. võimalus: keskandmebaasi loomine. 
XI. CO 2 kasutamine eutanaasia eesmärgil 
Direktiiv võiks esitada üksikasjalikult humaansed eutanaasia meetodid, mis kõrvaldaksid 
ettevõtete jaoks meetodi vali kust tulenevad kulueelised. CO 2 kasutamine võiks olla keelatud, 
välja arvatud juhul, kui loom on enne sellega kokkupuutumist juba teadvuseta.  
1. võimalus: CO 2 kasutamise keelamine, välja arvatud juhul, kui loom on esmalt tuimastavate 
gaaside abil teadvuseta seisundisse viidud. 
XII. Statistiline aruandlus 
Muudetud direktiiv võiks tõsta iga-aastase liikmesriikidepoolse statistilise aruandluse 
kvaliteeti, kehtestades järgmised elemendid. 
1. võimalus: geneetiliselt muundatud loomade,  teatavate selgrootute ning oma arengu 
viimases kolmandikus olevate embrüo- ja  lootevormide (v.a vastsed) arv. 
2. võimalus: elundite ja kudede teaduslikes kats etes kasutamise jaoks tapetud loomade arv. 
3. võimalus: projektide arv ja ettevõtete tüübid. 
4. võimalus: katsete tõsiduse klassifikatsioon2. 
XIII. Alternatiivsete katsemeetodite soodustamine 
Iga liikmesriik võiks määrata siseriikliku re ferentlabori, mis kiirendaks loomkatsete 
alternatiivide valideerimist. 
1. võimalus: siseriiklikud referentlaborid. 
                                                 
2 Katse tõsiduse klassifitseerimine põhineb loomale põhjustatud võimaliku valu, kannatuste või stressi 
kestusel, intensiivsusel ja tihedusel. 
ET 6   ET 4. Millised on konkreetsete võimaluste mõjud? 
25 konkreetset võimalust analüüsiti ja hinnati võimalu sel nii arvuliselt kui ka rahaliselt. Kasu 
hinnati nelja probleemimõõtme põhj al, kulusid hinnati kasutajaet tevõtete ja riigiasutuste 
puhul eraldi. Mõnel juhul muudeti algseid võimal usi töövõtja Prognos AG tehtud välisuuringu 
tulemuste põhjal.  
 KASUD  
(võimalusel arvuliselt)  KULUD   
(võimalusel rahaliselt)  
Loomade heaolu ++ 500 000 
looma Riigiasutuste kulud - 80 000 eurot 
Kontroll +++  Loa andmisega 
seotud kulud -- 4 mln eurot 
Eetilise 
hindamisega seotud kulud -- 2,6 mln eurot I 
Reguleerimisala 
– 1. võimalus – 
alusuuringud 
 
Loa andmise ja 
eetilise 
hindamisega seotud viivitused -  
Loomade heaolu +++ 1,8 mln 
looma Kudesid ja 
elundeid kasutavate 
katsete kulud -  I 
Reguleerimisala 
– 2. võimalus – 
koed Riiklik vastutus ja 
läbipaistvus +++  Riigiasutuste ku lud - 320 000 eurot 
Loomade heaolu ++ 1000 katses 
kasutatud 
loomad Riigiasutuste kulud -  I 
Reguleerimisala 
– 3. võimalus – 
selgrootud Kontroll ++  Kasutajaettevõtete 
kulud ---  
Loomade heaolu (++) Ainuüksi 
175 000 
imetajat Ametivõimude 
kulud  - 12,6 mln eurot I 
Reguleerimisala 
– 4. võimalus – 
lootevormid Kontroll +++  Kasutajaettevõtete 
kulud - 845 000 eurot 
Loomade heaolu ++ 199 000 
looma Ametivõimude 
kulud  - 35 000 eurot I 
Reguleerimisala 
– 5. võimalus – 
haridus ja 
väljaõpe Kontroll +++  Kasutajaettevõtete 
kulud - 1,4 mln eurot 
 
ET 7   ET  
Loomade heaolu 
Loomade heaolu (täiendav) ++ 
+++ 950 000 
looma Liikmesriigi 
kulud ilma 
projektilubade väljastamiseta  - 
- 57 000 
eurot 
Kontroll ja läbipaistvus  ++  Liikmesriigi 
projektilubade 
väljastamise kulud + 11 500 
eurot 
Kontroll ja läbipaistvus(täiendav) +  Liikmesriigi 
kasutajaettevõtete 
kulud ilma projektilubade 
väljastamiseta - 11 mln 
eurot II Loa andmine 
– 1. võimalus – 
üksikud 
projektid 
Konkurentsivõime  +++  Liikmesriigi 
kasutajaettevõtete kulud ilma 
projektilubade 
väljastamiseta - 12,6 mln 
eurot 
Kasutajate kulud / väikeettevõtjate/teadusuuringute 
konkurentsivõime +++ 21,2 mln 
euro võrra 
vähem Avalik kuvand -  
II Loa andmine 
– 2. võimalus – 
projektirühmad 
Riigiasutuste kulud ++ 1,9 mln 
eurot 
(700 000 
euro võrra vähem) Loomade heaolu 0  
 
Loomade heaolu +++ 11,7 mln 
looma / 
371 000 
looma Ettevõtete 
halduskulud - -  9 mln eurot (7 
mln eurot) 
Teadlikkus ja 
teadlaste tööga 
rahulolu ++  Konkurentsivõime - -  
Teaduse kvaliteet ++ Kuni 70 mln 
eurot Riigiasutuste kulud - -   III Eetiline 
hindamine (A) 
– 1. võimalus 
Võrdsed 
tingimused ++  Projektide 
viivitused -  
Läbipaistvus ++ 12,1 mln 
looma Ettevõtete kulud  - - Muudetud 
võimalus:  
4 mln eurot III Eetiline 
hindamine (A) 
– 2. võimalus 
Teaduse kvaliteet ++  Siseriiklike asutuste 
kulud  - -  
ET 8   ET  
 
Läbipaistvus ++ 12,1 mln 
looma  Infrastruktuurikulud   -  IV Eetiline 
hindamine (B) 
– 1. võimalus Riiklik vastutus   +  Liikmesriikide 
infrastruktuurikulud  -  
Loomade heaolu +++ 12,1 mln 
looma Ettevõtete kulud - -   IV Eetiline 
hindamine (B) 
– 2. võimalus Eetiline arutelu ja 
teadlikkus ++   
 
Loomade heaolu  +++ 12,1 mln 
looma Täiustamiskulud 
väiksemate loomade puhul -  
Teadus ++  Täiustamiskulud suuremate 
loomade puhul - - 
-  V Pidamine ja 
hooldamine – 
1. võimalus – 
ETS 123 
Võrdsed 
tingimused ++  Kasutajaettevõtete iga-
aastased kulud  37 mln eurot 
 
Riiklik vastutus 
ja läbipaistvus ++  Ettevõtete kulud --- Muudetud 
võimalus: 
520 000 
eurot VI 
Läbipaistvus 
– 1. võimalus 
Teadusuuringute 
ja loomkatsete kuvand +  Liikmesriikide kulud 
-  
 
Loomade heaolu +/- +++ 1300 
looma 
puhul  
-- 12 000 
looma 
puhul Ettevõtete kulud --  
Avalikkuse mure ++  Teaduslik vajadus ---  VII Ahvilised 
– 1. võimalus  
Bioloogiline 
mitmekesisus +/0  Allhange/konkurentsivõime --  
Loomade heaolu ++  Teadusuuringud -  VII Ahvilised 
– 2. võimalus 
 Avalikkuse mure ++  Keskne üksus tulevase 
vajaduse jaoks---  
ET 9   ET  
Loomade heaolu ++ 12,1 mln 
looma  Mõju ettevõtetele  - 0,9 mln eurot VIII 
Kontrollimine 
– 1. võimalus 
– siseriiklikud 
kontrollid Vastutus ja 
läbipaistvus +++  Liikmesriikide 
kulud  -- 3,1 mln eurot / 
2,5 mln eurot 
(Loomade heaolu) (++) 12,1 mln 
looma Ettevõtete kulud  -  VIII 
Kontrollimine 
– 2. võimalus 
– ELi tasandi 
kontrollid (Vastutus ja 
läbipaistvus) (+++)  ELi kulud  --- 4,2 mln eurot 
(muudetud 
võimalus 2,7 kuni 3,3 mln)  
 
Loomade heaolu +++ 12,1 mln 
looma Siseriiklike 
asutuste täiendavad 
kulud -  
Teaduse kvaliteet +++  Ettevõtete 
täiendavad kulud  -- 38 mln eurot 
Inimeste/töötajate 
vaba liikumine  +++  IX Haridus ja 
väljaõpe – 1. 
võimalus 
Personali rahulolu 
tööga +++   
 
Loomade heaolu 
– alusuuringud (+) Vähene 
positiivne mõju Ettevõtete kulud --- 6,2 mln eurot 
Loomade heaolu 
– kohustuslikud 
katsed 0  Liikmesriikide 
halduskulud -- 173 000 eurot X Kordamine 
– 1. võimalus  
Liikmesriikide 
kulude 
vähenemine +  Ressursinõuded 
ELi tasandil --- 30 000 eurot 
ühekordseid 
kulusid, 
105 000 eurot aastakulusid 
 
XI CO 2 – 1. 
võimalus Loomade heaolu +/- 
  Mõjud ettevõtetele --- 46,2 mln 
eurot 
 
XII Statistiline 
aruandlus – 1. Järelevalve ja 
vastutus +++  Halduskoormus - 7,4 mln 
eurot 
ET 10   ET võimalus  
 Poliitika 
kujundamine ++     
Järelevalve ja 
vastutus  +++  Kasutajate 
halduskoormus - 4 mln eurot 
Teadusuuringute 
ja tööstuse 
kuvand +  Liikmesriikide 
halduskoormus --  XII Statistiline 
aruandlus – 2. 
võimalus  
Poliitika 
kujundamine  +++     
Järelevalve ja 
poliitika 
kujundamine  ++  Kasutajate 
halduskoormus -  XII Statistiline 
aruandlus – 3. 
võimalus  
Läbipaistvus  ++  Liikmesriikide 
halduskoormus --  
Järelevalve ja 
poliitika kujundamine / 
läbipaistvus  +++  Kasutajate 
halduskoormus --  
XII Statistiline 
aruandlus – 4. 
võimalus  
Üldsuse 
teadlikkus  +++  Liikmesriikide 
halduskoormus --  
 
Loomade heaolu 
paranemine 
loomade 
kasutamise vähendamise ja 
meetodite 
täiustamise kaudu +++  Liikmesriikide 
kulud - 4–5 mln 
eurot 
ühekordseid 
kulusid, millele 
lisandub 
1,5–3 mln eurot 
aastakulusid 
Uuenduste 
soodustamine 
 +++  Tööstuse kulud ++  XIII 
Alternatiivsete 
meetodite 
soodustamine 
– 1. võimalus 
Üldsuse 
teadlikkus ++  Riiklike 
teadusuuringute eelarvete tõhususe 
kasv +  
 
5. Millised võimalused on teistest olulisemad?  
Võrdsete tingimuste loomisel Euroopa Liidus ja kõigi 12,2 miljoni igal aastal ühenduses 
kasutatud looma heaolu tõstmisel on kõige  olulisemad järgmised võimalused:  
ET 11   ET • projektilubade andmise ja eetilise hinda mise tugevdamisel oleks oluline mõju 
liikmesriikide majanduslike erinevuste ühtlustamisele; 
• pidamise ja hooldamise miinimumstandardid kõrvaldaksid praeguse ebavõrdse 
konkurentsikeskkonna nii kasutaja te kui ka kasvanduste ja  loomade tarnijate jaoks, 
parandades samal ajal loomade heaolu; 
• standardkontrollid paljastaks ettevõtted, kes ei pea kinni õigusnormidest, tagades õigusakti 
täitmise ja parandades avalikku usaldust. 
6. Millised võimalused lõpuks välja va liti ning milline on nende mõju? 
Pidades silmas eespool toodud tabelit, selgub, et  mõni loomade heaolu tõstmisel suurimat 
kasu pakkuv võimalus põhjustab ka suurimaid kul usid (pidamise ja hooldamise standardid, 
hariduse ja väljaõppe standard id). Kontrollide kulud on siis ki suhteliselt väikesed ja 
läbipaistvuse tagamise kulud mittetehniliste kokkuvõtete kujul on peaaegu olematud. 
Vaid CO 2 kasutamist keelustav võimalus paista b kaasa toovat kulusid, mis on kasudega 
võrreldes ebaproportsionaalselt suured.  Ülejäänud poliitikavalikud ei lähe kaugemale kui 
muutmise eesmärkide saavutamiseks va jalik (proportsionaalsuse põhimõte). 
Seetõttu on põhjendatud võimalused järgmised: 
• reguleerimisala laiendamine, et hõlmata al usuuringutes kasutatavaid loomi, kudede ja 
elundite jaoks kasvatavaid loomi, teatavai d selgrootuid, arengu viimases kolmandikus 
(enne sündi või haudumist) olevaid loote- ja embrüovorme ning hariduses ja väljaõppes 
kasutatavaid loomi; 
• loa andmine üksikutele projektidele, mis hõlmab vastavuse kontrollimist ja eetilist 
hindamist koos otsustega, mis tuleb teha 30 (maksimaalselt 60) päeva jooksul, lubades 
siiski rühmalubade andmist kohustuslike kats ete valdkonnas ning lihtsam loa andmise kord 
projektidele, mis koosnevad ainult „kuni leebetes t” katsetest ning kus ei kasutata ahvilisi; 
• juhtnööre andva siseriikliku loomade heaolu ja eetika komitee loomine; 
• püsiva eetilise hindamise üksuse loomine igas ettevõttes; 
• ETS 123 standarditega sarnased pidamise ja hooldamise miinimumstandardid; 
• läbipaistvuse ja teabele juurdepääsu pa randamine mittetehniliste projektikokkuvõtete 
avaldamise kaudu; 
• ahviliste heaolu parandamine, piirates veel gi uuringuvaldkondi, kus ne id kasutada tohib, 
ning siirdumine pärast teatavatele liikidel e omast üleminekuperioodi vaid katsete jaoks 
kasvatatud loomade F2 ja järgnevate põlvkondade kasutamisele; 
• inimahvide kasutamise keeld va id väga piiratud eranditega; 
• täitmise tagamise parandamine kaks korda aastas siseriiklike asutuste korraldatavate 
kontrollide kaudu (üks neist etteteatamata); 
• asjakohased hariduse ja väljaõppe standardid; 
• konkreetsed CO 2 kasutamise tingimused; 
ET 12   ET • statistilise teabe parandamine; 
• siseriiklikud re ferentlaborid. 
Soositud võimaluste kulude kogukasv võib olla 143,7 miljonit eurot aastas, kuid see tuleneks 
peamiselt nendest kolmest võimalusest, mis pakuvad vastutasuks ka kõige suuremat loomade heaolu alast kasu. On oluline märkida, et projektilubade andmisele eraldatud 23 miljoni euro suurune summa tuleneb stsenaariumist, mille koha selt ükski liikmesriik ei vali lihtsamat loa 
andmise korda projektidele, mis koosnevad ainu lt „kuni leebetest” katsetest ning kus ei 
kasutata ahvilisi. Kulude kasvu tuleb hinnata  võrdluses loomkatsete kogukuludega, mis olid 
EL 25s 2,9 miljardit eurot aastas. On siiski mõistetav, et ülikoolidel ja riiklikel uurimisinstituutidel võib uute nõuetega kohanemi seks vaja minna üleminekuperioodi, samal 
ajal kui mõni tööstussektor  võib tulla uute standarditega toime palju kiiremini.   
Vähenenud halduskuludest ja ebavajalike katset e vältimisest tulenev kasu hinnati umbes 90 
miljonile eurole aastas. Muutmise kulude neto kasvu arvutamiseks lahutatakse see 90 miljonit 
eurot 143,7 miljonist eurost kulude kogukasvust.  Kulude netokasv oleks seega umbes 51 
miljonit eurot aastas. 
Täiustatud teadusest tulenev täiendav kasu/sää stmine ei ole siia hulka arvatud. Mõne 
võimaluse puhul, mille potentsiaal loomade heao lu parandada on väga suur, saab vastavat 
kasu teadusele rahaliselt mõõta. Kui paremaks saaks muuta vaid mõne protsendi (1–3 %) jagu 
hetkel nõrga katsete ülesehitusega, ebasobiva te pidamise või hooldamise standarditega või 
mitte täielikult pädeva personaliga uuringuid,  võiksid kasud olla asjaomaste võimaluste 
rahaliste kuludega samas suurusjärgus. 
Kõiki meetmeid on vajalikkuse hindamiseks kont rollitud. Need on vajalikud, et täita EÜ 
asutamislepingule lisatud protokolli nõudeid, mille kohaselt tuleb siseturu- ja uurimispoliitika 
kujundamisel pöörata loomade heaolu nõuetele tä it tähelepanu. Samas ei  saa liikmesriigid 
eraldi neid nõudeid paremini täita.