1.

edastab nõukogule järgmised soovitused ja tähelepanekud: Menetluslikud küsimused a) on seisukohal, et selle lepingu sõlmimise menetluses puudub demokraatlik õiguspärasus, sest mitte üheski etapis ei olnud usaldusväärset demokraatlikku järelevalvet ega Euroopa Parlamendi heakskiitu; märgib, et nõukogu valib rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks, mis mõjutavad Euroopa Liidu kodanike põhiõigusi, harjumuspäraselt just selle menetluse; b) märgib, et Euroopa Parlamenti pole korduvatest nõudmistest hoolimata teavitatud ning temaga ei ole konsulteeritud läbirääkimiste pidamise volituste vastuvõtmise, läbirääkimiste pidamise või lepingu sõlmimise osas; on seetõttu seisukohal, et nõukogu kasutatud menetlus ei vasta lojaalse koostöö põhimõtetele; c) märgib, et riigi parlamendi heakskiitu on vaja 27st liikmesriigist ainult kümne puhul ning neil ei ole võimalik esitada muudatusettepanekuid; leiab, et see menetlus ei ole asjakohane; ning märgib, et edasised muudatused lepingu tingimustesse tehakse ilma liikmesriikide parlamentide heakskiiduta; d) on jätkuvalt kahtleval seisukohal õigusliku aluse suhtes, mille nõukogu valis rahvusvahelise lepingu sõlmimiseks, mis käsitleb ainult kolmanda riigi sisemisi julgeolekuvajadusi ega anna ELi, tema liikmesriikide või kodanike julgeolekule mingit lisandväärtust; jätab seetõttu endale õiguse astuda Euroopa Ühenduste Kohtus menetlusse, kui kolmas isik vaidlustab lepingu õiguspärasuse; e) kutsub nõukogu ja komisjoni üles Euroopa Parlamenti ja liikmesriikide parlamente täielikult kaasama isikuandmeid puudutavate tulevaste lepingute läbirääkimiste volituste vastuvõtmisse ja nende sõlmimisse, eelkõige käimasolevatesse läbirääkimistesse broneeringuinfo edastamise kohta Lõuna-Koreaga; Kohaldamisala ja eesmärk f) märgib, et kogu lepingu tekstis nimetatakse paljusid eri eesmärke ja kasutatakse kõrvuti eri termineid: — võitlus terrorismi ja sellega seotud kuritegude ning muude raskete rahvusvahelise ulatusega kuritegude, sealhulgas organiseeritud kuritegevuse vastu (sissejuhatus); — üksnes järgmiste kuritegude ärahoidmiseks ja nende vastu võitlemiseks: terrorism ja sellega seotud kuriteod (artikli 5 lõike 1 punkt i) ning muud rahvusvahelise ulatusega rasked kuriteod, sealhulgas organiseeritud kuritegevus (artikli 5 lõike 1 punkt ii); — eespool nimetatud kuritegude puhul vahistamisel või kinnipidamiskohast põgenemine (artikli 5 lõike 1 punkt iii); — avaliku julgeoleku kindlustamine ja õiguskaitse eesmärgid (sissejuhatus); — toll, sisseränne ja kuritegevus (viited vastavatele õigusaktidele sissejuhatuses); — iga üksikjuhtumi puhul eraldi, kui see on vajalik andmesubjekti või teiste isikute elutähtsate huvide kaitseks, eelkõige seoses surma- või raske kehavigastuse ohuga andmesubjektile või teistele (artikli 5 lõige 2); — märkimisväärse ohuga rahva tervisele (artikli 5 lõige 2); — riigiasutuste üle järelevalve teostamine ja vastutusele võtmine, sealhulgas Austraalia Ühenduse teabevabaduse seadusest, inimõiguste ja võrdsete võimaluste komisjoni seadusest, eraelu puutumatuse seadusest, peaaudiitori seadusest või ombudsmani seadusest tulenevatel tingimustel (artikli 5 lõige 3); g) on seetõttu seisukohal, et eesmärgikohasuse põhimõtet on järgitud täiesti ebapiisavalt, mistõttu on võimatu kindlaks teha, kas meetmed on õigustatud ja proportsionaalsed; ning selle tulemusena võib leping mitte vastata ELi ja rahvusvahelistele andmekaitsenormidele ning mitte olla kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 8, milles on eesmärgikohasuse põhimõtte kohta sätestatud täpsed nõuded; on seisukohal, et seetõttu võib leping olla vaidlustatav; Andmekaitse h) tunneb heameelt asjaolu üle, et Austraalia eraelu puutumatuse seadust kohaldatakse täielikult ELi kodanike suhtes, kuid tunneb muret erandite ja vabastuste pärast, mille tõttu ELi kodanike õiguskaitse võib olla ebapiisav; on veendunud, et leping peaks olema täielikult kooskõlas mitte ainult Austraalia andmekaitsealaste õigusaktidega, vaid samuti ja eelkõige ELi õigusaktidega; kinnitab, et lihtsalt lepingust kinnipidamine ei saa asendada formaalset piisavuse kindlakstegemist ning ei piisa sellest, et ELi ja Austraalia andmekaitsealastel õigusaktidel, poliitikal ja põhimõtetel on ühine alus; i) tervitab otsust avaldada suures koguses andmeid ainult siis, kui need on anonüümsed; j) märgib seoses andmesubjektide õigustega, et lepingus on sätestatud, et Austraalia juurutab süsteemi, millele üksikisikutel on oma õiguste teostamiseks juurdepääs sõltumata kodakondsusest või elukohariigist; mis puudutab reisijate teavitamist, siis oleks hea, kui Austraalia Tolliamet teavitaks avalikkust broneeringuinfo töötlemisest; k) täheldab, et erinevalt ELi ja Ameerika Ühendriikide vahelisest lepingust, mis käsitleb lennuettevõtjate poolt broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumile (DHS) (2007. aasta broneeringuinfo leping) (6), on Austraalia lepingus säte erimeelsuste lahendamise mehhanismi kohta juhuks, kui lepingu poolte vahel peaks tekkima vaidlus, ning ELi andmekaitseasutused võivad kasutada oma kehtivaid andmevoogude peatamise volitusi, et kaitsta üksikisikuid seoses nende isikuandmete töötlemisega, juhul kui esineb tõsine kahtlus, et lepingu tingimusi rikutakse; l) väljendab heameelt andmekaitseasutuste osalemise üle ühisläbivaatamises, kuid tunneb kahetsust, et sellele läbivaatamisele ei ole kehtestatud kindlat tähtaega; kutsub komisjoni ja nõukogu üles taotlema läbivaatamist enne 2010. aasta juunit ning esitama läbivaatamise tulemused Euroopa Parlamendile; m) väljendab heameelt andmete edasiandmisega seoses asjaolu üle, et edasiandmise võimalused on piiratud, eriti kuna edasiandmine toimub ainult iga üksikjuhtumi puhul eraldi ning Austraalia Tolliamet peab andmete väljastamiste kohta registrit; n) märgib, et artikli 2 lõike 2 kohaselt andmeid ei säilitata, kuid et lisa punktis 12 on mainitud säilitamisajaks 5,5 aastat; kuigi säilitamisaeg on lühem kui Ameerika Ühendriikidega sõlmitud lepingus, on Euroopa Parlament seisukohal, et 5,5aastast säilitamisaega ei saa kehtestada, sest eesmärke, milleks reisijate andmeid säilitatakse, ei ole piisavalt selgitatud; o) täheldab, et tundlike andmetega seoses on Austraalia Tolliamet otseselt öelnud, et nad ei taha ega vaja tundlikke andmeid, mistõttu tekib küsimus, miks sellised õigussüsteemid nagu Kanada ja Ameerika Ühendriigid neid vajavad, samuti annab see suurema kindlustunde, et Austraalia Tolliamet tegelikult filtreerib välja ja kustutab saadud tundlikud andmed; see, et EList pärinevatest andmetest tundlike andmete väljafiltreerimise kontrolliülesanne on antud andmete saajale, st Austraalia Tolliametile, on siiski kooskõlas aktsepteeritud andmekaitsenormidega, näiteks Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsiooniga nr 108 (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (8); p) on veendunud, et diplomaatiliste nootide vahetamine on broneeringuinfole juurdepääsu omavate osakondade ja asutuste loetelu muutmiseks vastuvõetamatu meetod; q) mõistab hukka asjaolu, et võttes arvesse Austraalia Tolliametile edastatavate andmete kategooriaid, kuuluvad nõutavad andmed samadesse andmekategooriatesse, mis sisaldusid ülalmainitud Ameerika Ühendriikidega 2007. aastal sõlmitud lepingus (34 andmevälja rühmitati 19 andmekategooriaks, mis jätab mulje, et edastatavate andmete hulka vähendati märkimisväärselt, kuid mis tegelikult nii ei ole); nii paljude andmete kogumine ei ole õigustatud ning seda tuleb pidada ebaproportsionaalseks;