LÜHENDID

EAF : Euroopa Arengufond

ELSF : Euroopa Liidu Solidaarsusfond

ESF : Euroopa Sotsiaalfond

IT : Infotehnoloogia

MEDA : Euroopa-Vahemere partnerluse finantsinstrument (Mesures D’Accompagnement)

RAD : soovitus, meede, eelarve täitmisele heakskiidu andmine (Recommendations, Actions, Discharge)

SMART : konkreetne, mõõdetav, saavutatav, realistlik ja tähtajaline (Specific, Measurable, Achievable, Relevant, Timely)

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

I. Kontrollikoda vaatas teist korda üle meetmed, mis komisjon on kontrollikoja varasemates eriaruannetes tehtud soovituste põhjal võtnud, ja käesolevas aruandes esitatakse ülevaatamise tulemused.

II. Ülevaatamise põhiküsimus oli: kas komisjon võtab kontrollikoja eriaruannetes esitatud auditisoovituste põhjal asjakohaselt meetmeid? Põhiküsimus jagati omakorda kaheks: kas komisjon on kehtestanud meetmete võtmiseks nõuetekohased juhised ja menetlused, ning kas komisjonil on olemas asjakohane ja usaldusväärne haldusteave auditisoovituste ja nende elluviimise seisu kohta?

III. Kontrollikoda uuris valimit, mis koosnes 62-st kontrollikoja aastate 2006–2010 kümnes eriaruandes esitatud soovitusest. Selleks hindas kontrollikoda soovituste elluviimise hetkeseisu ja komisjoni enda haldusteavet soovituste elluviimise seisu kohta. Samuti vaatas kontrollikoda üle peadirektoraatide asjakohased menetlused ning käsiraamatud, juhised, kavad ja avaldatud aruanded, keskendudes eelkõige neile, mis käsitlevad RAD (Recommendation, Action, Discharge ehk soovitus, meede, eelarve täitmisele heakskiidu andmine) rakendust. RAD on IT-vahend, mida komisjon kasutab järelevalve tegemiseks kontrollikoja auditisoovituste elluviimise üle, samuti taotluste üle, mida eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus esitab.

IV. Ülevaatamise põhjal teeb kontrollikoda järelduse, et komisjon võtab kontrollikoja soovituste põhjal asjakohaselt meetmeid. Soovituste valimi kontrollimine näitas, et komisjon on 83% kontrollikoja soovitustest kas täielikult või suuremas osas ellu viinud, mis on kaasa aidanud finantsjuhtimise paranemisele paljudes ELi eelarvevaldkondades.

V. Samuti on komisjon kontrollikoja hinnangul kehtestanud meetmete võtmiseks nõuetekohased juhised ja menetlused.

VI. Kontroll näitas ka seda, et IT-rakendus RAD sisaldab haldusteavet alates 2008. aastast avaldatud kontrollikoja eriaruannetes esitatud auditisoovituste kohta. Kontrollikoja hinnangul ei taga RAD aga komisjoni jaoks asjakohast ja usaldusväärset haldusteavet ainult osaliselt ellu viidud soovituste elluviimise seisu kohta. See tuleneb nende kategooriate absoluutsest iseloomust, mida komisjon soovituste elluviimise seisu salvestamiseks kasutab.

VII. Seetõttu soovitab kontrollikoda komisjonil RAD rakendust täiustada, et paremini kajastada soovitusi, mis on ainult osaliselt ellu viidud.

SISSEJUHATUS

1. Rahvusvaheliste auditeerimisstandardite kohaselt on auditiaruannete järelkontroll tulemusauditi kavandamis-, elluviimis- ja järelkontrollitsükli viimane etapp [1]. Kontrollikoja tulemusauditi aruannete järelkontroll on aruandlustsükli vajalik element ja soodustab aruande soovituste mõjusat elluviimist komisjoni poolt.

2. Kontrollikoda avaldas oma esimese järelkontrolli aruande 2012. aastal (nr 19/2012). Selles tõdes kontrollikoda, et komisjonipoolsete meetmete võtmist kontrollikoja soovituste alusel tuleb tõhustada.

3. Kontrollikoda vaatas teist korda üle meetmeid, mis komisjon on kontrollikoja varasemates eriaruannetes tehtud soovituste põhjal võtnud, ja käesolevas aruandes esitatakse ülevaatamise tulemused.

ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

4. Auditisoovituste alusel võetud komisjoni meetmete ülevaatamine kontrollikoja poolt põhineb süsteemide kontrollil, mille 2011. aastal tegid komisjoni siseauditi üksused. Siseauditi üksuste kontrolli põhjal järeldati, et asjasse puutuvates peadirektoraatides kasutusel olev sisekontrollisüsteem andis piisava kindluse kontrollikoja soovituste elluviimise kohta. Siseauditi üksused tuvastasid aga ka probleeme, mis vajasid lahendamist, ning esitasid ettepanekuid RAD rakenduse funktsioonide ja aruandlusvahendite parandamiseks.

5. Ülevaatamise põhiküsimus oli:

kas komisjon võtab kontrollikoja eriaruannetes esitatud auditisoovituste põhjal asjakohaselt meetmeid?

Põhiküsimus jagati omakorda kaheks:

kas komisjon on kehtestanud meetmete võtmiseks nõuetekohased juhised ja menetlused;

kas komisjonil on olemas asjakohane ja usaldusväärne haldusteave auditisoovituste ja nende elluviimise seisu kohta?

6. Neile küsimustele vastamiseks hindas kontrollikoda 2013. aasta 1. jaanuarist kuni 31. märtsini valimit, kuhu kuulus 62 auditisoovitust, mis pärinesid 10-st kontrollikoja poolt aastail 2006–2010 avaldatud eriaruandest. Eesmärk oli kindlaks teha, kas komisjon oli soovituste alusel meetmeid võtnud. Valim moodustati selliste aruannete põhjal, mis olid avaldatud vähemalt kaks aastat tagasi ja mille soovitused olid endiselt asjakohased. Valimit kasutati ka selle kontrollimiseks, kui asjakohane ja usaldusväärne oli komisjoni haldusteave soovituste kohta. Kasutatud eriaruannete nimekiri on toodud tabelis 1.

7. Soovituste elluviimise seisu hindamisel kasutas kontrollikoda järgmisi kategooriaid: täielikult ellu viidud; suuremas osas ellu viidud; osaliselt ellu viidud; ellu viimata; ei ole enam asjakohane; ei ole võimalik kontrollida. Kontrollikoda luges soovituse täielikult ellu viiduks, kui komisjon oli rakendanud kõiki enda pädevusse kuuluvaid mõistlikke ja proportsionaalseid parandusmeetmeid ning ükski oluline küsimus ei jäänud käsitlemata. Elluviimise seisu kontrolliti intervjuude ja asjassepuutuvate peadirektoraatide tõendavate dokumentide abil. Liikmesriikide või toetust saanud riikide tasandil teavet ei kogutud. Kontrolli eesmärk oli välja selgitada, milliseid meetmeid oli komisjon kontrollikoja soovituste alusel võtnud, mitte hinnata meetmete mõju, kuna see nõuaks eraldiseisvate põhjalike järelauditite tegemist vastavates valdkondades.

8. Lisaks vaatas kontrollikoda üle peadirektoraatide asjakohased menetlused [2] ning käsiraamatud, juhised, kavad ja avaldatud aruanded. Eriti keskenduti komisjoni IT-rakendusele RAD, mida kasutatakse komisjoni järelmeetmetega seotud teabe salvestamiseks ja seireks.

TABEL 1

KÄESOLEVAS ARUANDES KÄSITLETUD ERIARUANDED

Eriaruanne [1111] | Eelarvevaldkond | Analüüsitud auditisoovituste arv [1112] |

Nr 8/2006. Kasvav edukus? Euroopa Liidu puu- ja köögiviljatootjate rakenduskavadele antud toetuse mõjusus | Põllumajandus | 9 |

Nr 6/2009. Euroopa Liidu toiduabi puudust kannatavatele isikutele: eesmärkide, vahendite ja meetodite hindamine | Põllumajandus | 8 |

Nr 5/2010. Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus | Põllumajandus | 6 |

Nr 3/2008. Kui kiire, tõhus ja paindlik on Euroopa Liidu solidaarsusfond? | ELSF | 2 |

Nr 17/2009. Euroopa Sotsiaalfondi kaasrahastatud naiste kutsealase koolitusega seotud meetmed | Ühtekuuluvus | 3 |

Nr 6/2008. Euroopa Komisjoni tsunami- ja orkaani Mitch järgne taastamisabi | Välistegevus | 6 |

Nr 18/2009. Piirkondlikule majandusintegratsioonile suunatud EAFi toetuse mõjusus Ida- ja Lääne-Aafrikas | Välistegevus | 11 |

Nr 1/2009. MEDA programmi ja eelnevate protokollidega Vahemere piirkonnas rakendatavad pangandusmeetmed | Välistegevus | 5 |

Nr 5/2009. Komisjoni sularahahaldus | Tulud | 7 |

Nr 9/2007. Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide hindamine – kas komisjoni lähenemisviisi on võimalik parandada? | Teadusuuringud | 5 |

Soovituste arv kokku | | 62 |

62 SOOVITUSE ELLUVIIMINE KOMISJONI POOLT

SISSEJUHATUS

9. Komisjon võtab kontrollikoja soovituste ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu (st ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavate institutsioonide) esitatud taotluste alusel meetmeid. Kooskõlas finantsmääruse artikli 166 lõikega 2 koostab komisjon eelmainitud taotluste kohta ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames aastaaruande.

10. Aruande järgnevas osas tuuakse ära kontrollikoja kontrolli tulemused, mis puudutavad 62 valimisse kuulunud soovituse elluviimist komisjoni poolt. Soovitused pärinesid 10 eriaruandest, mis kontrollikoda on aastail 2006–2010 avaldanud. Nõukogu ja parlamendi taotluste käsitlemist auditi raames ei hinnatud. I lisas on toodud ülevaade kõigist 62-st kontrollikoja hinnatud soovitusest ning II–XI lisas lühike kokkuvõte asjasse puutuvatest audititest, soovitustest, komisjoni võetud järelmeetmetest ning võimalikest käsitlemist vajavatest küsimustest.

KOMISJON KÄSITLEB JA RAKENDAB ASJAKOHASELT ENAMIKKU KONTROLLIKOJA SOOVITUSTEST

11. Kontrollikoja läbivaadatud 62 soovitusest kolme puhul ei olnud võimalik nende alusel võetud meetmeid kontrollida, sest vajalik tõendusmaterjal oli kättesaadav ainult toetust saanud riikide tasemel, mis jäi väljapoole kontrolli ulatust (vt punkt 7). Kolme soovitust (kõik seoses toiduabi auditiga, vt III lisa) komisjon ellu ei viinud. Kaks soovitust lükati esialgu tagasi, kuid viidi seejärel ellu kas täies mahus (toiduabiga seotud soovitus, vt III lisa) või suuremas osas (sularahahaldusega seotud soovitus, vt X lisa).

12. Kontrollikoda leidis, et 59 soovitusest, mida oli võimalik hinnata, oli 49 (83%) kas täies mahus või suuremas osas ellu viidud ning seitse soovitust (12%) osaliselt ellu viidud. Kolm soovitust (5%) jäid ellu viimata.

NÄITEID EDUSAMMUDEST JA PARANDAMIST VAJAVATEST VALDKONDADEST FINANTSJUHTIMISES

13. Abiprogrammide lihtsustumist ja abi andmise menetluste (nt toetuskõlblikkuse kriteeriumide) selgemaks muutmist täheldati ELi puu- ja köögivilja abiprogrammi puhul (põllumajandus), samuti seoses Euroopa Liidu Solidaarsusfondiga. Viimase puhul vähendas taotluste kvaliteedi paranemine selliste taotluste arvu, mille kohta pidi komisjon täiendavat teavet hankima. Komisjoni poolt liikmesriikidele projektivaliku menetluste kohta antavate juhiste paranemist ning kohustuslike tulemusnäitajate kaasamist märgiti ka Euroopa Sotsiaalfondi kaasrahastatud kutseõppeprogrammides (ühtekuuluvus). India ookeani tsunami auditi tulemusel parandati projektide jätkusuutlikkuse arvesse võtmist taotlusetapis (välistegevus). Sellised parandused võivad viia paremini suunatud ning seeläbi mõjusama ja tõhusama abi andmiseni.

14. Järelevalve ELi programmide ja meetmete elluviimise üle ning nende tulemuste hindamine nõuab usaldusväärset tulemusalast teavet. Selles osas täheldati edasiminekut mitmes kontrollitud valdkonnas. Esiteks, ehkki programmitöö perioodi 2014–2020 ühtekuuluvusfondi määruste eelnõud on endiselt sisendipõhised, nähakse neis ette senisest enam tulemustele suunatud lähenemisviis, sealhulgas väljundi- ja eeldatavate tulemuste näitajad (ühtekuuluvus). Teiseks on ELi puu- ja köögivilja abiprogrammi puhul andmete laekumine liikmesriikidest paranenud tänu komisjoni uutele juhistele, dokumendivormidele ja IT-tarkvarale (põllumajandus). Samuti täheldati edusamme aruandluses, järelevalves ja teabevahetuses India ookeani tsunami järgse taastamisprogrammi elluviimisel (välistegevus).

15. Siiski püsib vajadus toetuskavasid paremini suunata, kaasates programmidesse SMART [3] eesmärgid ja paremad tulemusnäitajad (põllumajandus). Samuti tuleb parandada võrreldava kuluteabe esitamist neile, kes vastutavad rakendamise ja järelevalve eest (välistegevus). Nii saaksid liikmesriigid ja toetusesaajad ELi antud toetuse kohta paremini aru anda.

16. Parem sidusrühmade vaheline koordineerimine ja suutlikkuse suurendamine on olulised, tagamaks ELi kulutuste tõhusus ja mõjusus. Euroopa Arengufondi (EAF) abi puhul täheldati komisjoni kaasabiga toimuvaid suuremaid jõupingutusi Aafrika piirkondlikuks integratsiooniks. See hõlmas paremat koordineerimist piirkondlike asutuste vahel ning juhiste omavahelist jagamist komisjoni peakorteri ja partnerriikides asuvate ELi delegatsioonide vahel. Samuti võeti kasutusele parem komisjoni ja teiste rahastamises osalevate sidusrühmade (nagu Euroopa Investeerimispank ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank) vahelise koordineerimise kord (välistegevus).

17. Vahemere piirkonnas märgiti institutsioonilise suutlikkuse suurenemist pangandusmeetmete valdkonnas, mis toimus tänu spetsiaalsete üksuste loomisele komisjonis (EuropeAid). See peaks kaasa aitama uuenduslike finantsinstrumentide propageerimisele ja haldamisele (välistegevus).

KOMISJONIPOOLSETE MEETMETE VÕTMISE KONTROLLIMINE

18. Meetmete võtmist kontrollib ja kooskõlastab komisjoni eelarve peadirektoraat. Peadirektoraadid kasutavad ühiselt arvutirakendust RAD, et salvestada auditisoovituste ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise taotlustega seotud haldusteavet. RAD sisaldab komisjoni ametlikke vastuseid soovitustele ja taotlustele ning peadirektoraatide võetud meetmete seisu. Peadirektoraatidel on meetmete elluviimise eest põhivastutus.

19. 2003. aastal välja töötatud RAD rakendus kavandati IT-vahendina, mille abil jälgida meetmete võtmist vastavalt kontrollikoja aastaaruannete soovitustele ning taotlustele, mis eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon on eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus esitanud. Alates 2008. aastast hõlmab RAD rakendus ka kontrollikoja eriaruannetes esitatud soovitusi. RAD on komisjoni kontrollisüsteemi oluline osa nii juhtimisteavet sisaldava vahendina, mis võimaldab eelarve peadirektoraadil ja teistel peadirektoraatidel soovituste ja taotluste alusel võetud meetmete üle järelevalvet teha, kui peamise teabeallikana eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile esitatava aastaaruande koostamisel [4].

20. Informaatika peadirektoraat on RAD süsteemi tarnija ning eelarve peadirektoraat süsteemihaldur ja selles salvestatud teabe lõplik valideerija.

KOMISJON ON KEHTESTANUD SOOVITUSTE ELLUVIIMISEKS NÕUETEKOHASED JUHISED JA MENETLUSED

21. Kontrollikoda vaatas üle komisjoni juhised ja menetlused, mis on seotud soovituste elluviimisega. Kontrollikoda täheldas, et siseauditi üksuste ja kontrollikoja esimese soovituste elluviimist käsitleva aruande [5] tähelepanekute alusel on komisjon astunud olulisi samme, et soovituste elluviimisega seotud juhiseid ja menetlusi tõhustada. See hõlmab kasutusel olevate menetluste paremat dokumenteerimist ning uute juhiste vastuvõtmist soovituste elluviimise kavandamise, teostamise, järelevalve ja aruandluse kohta, "väga tähtsate" ja "kriitilise tähtsusega" soovituste ja taotluste esmajärjekorda seadmist ning nõuet, et peadirektoraadid annaksid vähemalt kord aastas aru soovituste ja taotluste rakendamise seisu kohta.

22. Eelarve peadirektoraadi koostatud tegevuskava "RAD 2013. aasta toimingud" raames on uuendatud RAD kasutusjuhendit. Lisatud on mitu elementi, nagu koolituskursused, õigeaegsust käsitlevad aruanded, paremad otsingumootorid ja RAD rakenduses sisalduvate programmivigade parandamine.

23. Kontrollikoja kontroll näitas, et RAD rakenduse menetlused ja viited peadirektoraatide vastutavatele üksustele on asjakohased ja nõuetekohaselt dokumenteeritud. See tagab kõigi rakendusse sisestatud soovituste auditijälje, kaasa arvatud nende elluviimise seisu ajakohastamise. Kontroll näitas ka seda, et eelarve peadirektoraat on kehtestanud korra, mis tagab selge ülesannete lahususe, kindlustamaks RAD-s salvestatud andmete terviklikkuse.

RAD EI TAGA KOMISJONI JAOKS ASJAKOHAST JA USALDUSVÄÄRSET HALDUSTEAVET AINULT OSALISELT ELLU VIIDUD SOOVITUSTE ELLUVIIMISE SEISU KOHTA

24. Kontrollikoda kontrollis, kui asjakohane ja usaldusväärne oli RAD-s olev teave, mis käsitleb 62 ülevaadatud soovitust.

25. RAD sisaldab iga auditisoovituse ja taotluse põhiandmeid, nagu soovituse või taotluse tähtsus (kriitilise tähtsusega, väga tähtis, tähtis või soovitatav), elluviimise seis (tagasi lükatud, vastuvõetud, tühistatud või elluviidud), lõpetamise kuupäev (eeldatud ja tegelik kuupäev), ja komisjoni täispikk ametlik vastus. Vastavalt komisjoni eeskirjadele peab tema vastus kontrollikoja soovitustele täitma teatud kriteeriumid, eelkõige selgelt väljendama, milliseid praktilisi meetmeid kavatseb komisjon tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks võtta [6].

26. Kontrollikoja valimisse kuulunud 62 soovitusest 46 kanti RAD-sse. 16 soovitust, mida RAD-s ei salvestatud, olid kõik seotud enne 2008. aastat avaldatud eriaruannetega (vt punkt 20). Komisjoni ametlik vastus oli nõuetekohaselt registreeritud kõigi 46 RAD-sse kantud soovituse kohta. 46 soovitusest 38 oli komisjon märkinud "elluviiduks". Kontrollikoja poolt peadirektoraatides tehtud tõendavate dokumentide kontroll näitas aga, et ainult 20 soovitust võib pidada täielikult elluviiduks.

27. 18 soovituse puhul tuvastatud lahknevus komisjoni andmete ja kontrollikoja hinnangu vahel puudutab juhtumeid, kus komisjon viis soovituse ellu ainult osaliselt. Kuna RAD-s kasutatav liigitus ei võimalda osalise elluviimise märkimist, loetakse sellised soovitused elluviiduks.

28. Kontrollikoda märgib, et komisjoni poolt soovituste elluviimise seisu märkimiseks kasutatava liigituse absoluutne iseloom avaldab negatiivset mõju sellise teabe asjakohasusele ja usaldusväärsusele, mis puudutab üksnes osaliselt ellu viidud auditisoovitusi.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

29. Kontrollikoda kontrollis eriaruannetes esitatud soovituste elluviimist komisjoni poolt ning leidis, et komisjon võtab kontrollikoja soovituste põhjal asjakohaselt meetmeid.

30. Kontrollikoda moodustas oma eriaruannetes esitatud 62 soovitusest valimi, mille kontrollimine näitas, et komisjon on 49 kontrollikoja soovitust (83%) kas täielikult või suuremas osas ellu viinud, mis on kaasa aidanud finantsjuhtimise paranemisele paljudes ELi eelarvevaldkondades (vt punktid 9–17). (Vt II–XI lisa.)

31. Kontrollikoda vaatas üle komisjoni meetmete võtmisega seotud juhised ja menetlused ning leidis, et üldjuhul olid kehtestatud nõuetekohased juhised ja menetlused (vt punktid 21–23).

32. Kontrollikoja kontroll näitas ka seda, et IT-rakendus RAD sisaldab haldusteavet alates 2008. aastast avaldatud kontrollikoja eriaruannetes esitatud auditisoovituste kohta. Kontrollikoja hinnangul ei taga RAD aga komisjoni jaoks asjakohast ja usaldusväärset haldusteavet ainult osaliselt ellu viidud soovituste elluviimise seisu kohta. See tuleneb nende kategooriate absoluutsest iseloomust, mida komisjon soovituste elluviimise seisu salvestamiseks kasutab (vt punktid 24–28).

SOOVITUS

Komisjon peaks RAD rakendust täiustama, et paremini kajastada soovitusi, mis on ainult osaliselt ellu viidud.

CEAD auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 17. detsembri 2013. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

president

Vítor Manuel da Silva Caldeira

[1] Kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised auditeerimisstandardid ISSAI 3000 ja 3100.

[2] Menetlused vaadati läbi eelarve peadirektoraadis ja viies suurimas peadirektoraadis (põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, regionaalarengu peadirektoraat, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat, arengu ja koostöö peadirektoraat EuropeAid ning teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat), kellele on suunatud suurem osa kontrollikoja soovitustest.

[1111] Kõik kontrollikoja eriaruanded on kättesaadavad aadressil: http://eca.europa.eu

[1112] Vajaduse korral loetletakse avaldatud soovituste osad käesolevas aruandes eraldi soovitustena, et komisjoni võetud meetmeid asjakohaselt analüüsida ja kirjeldada (vt I lisa).

[3] Konkreetne, mõõdetav, saavutatav, realistlik ja tähtajaline (Specific, Measureable, Achievable, Relevant, Timely).

[4] RAD: File – Discharge Follow-up Scope loetleb RAD eesmärkidena rakenduse loomise soovituste sisestamiseks ning tegevuskavade koostamiseks ja kontrollimiseks, samuti kontrollinõude täitmise Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale aru andmisel mitte ainult iga-aastaselt, vaid kuni soovituste elluviimise või tühistamiseni.

[5] Eriaruanne nr 19/2012 (http://eca.europa.eu).

[6] http://intracomm.ec.testa.eu/budg/rep/external/proced_en.html

--------------------------------------------------

I LISA

ÜLEVAADE KONTROLLIKOJA LÄBIVAADATUD SOOVITUSTEST

Eriaruanne | Soovitus | Punkt | Täies mahus ellu viidud | Ellu viidud | Ei ole ellu viidud | Ei ole enam asjakohane | Ei ole võimalik kontrollida |

Suuremas osas | Osaliselt |

Nr 8/2006 Kasvav edukus? Euroopa Liidu puu- ja köögiviljatootjate rakenduskavadele antud toetuse mõjusus (II lisa) | 1 | 94 | x | | | | | |

2 | 95 (i) | | x | | | | |

3 | 95 (ii) | x | | | | | |

4 | 95 (iii) | x | | | | | |

5 | 96 | x | | | | | |

6 | 97 | x | | | | | |

7 | 98 | x | | | | | |

8 | 99 | x | | | | | |

9 | 100 | x | | | | | |

Nr 6/2009 Euroopa Liidu toiduabi puudust kannatavatele isikutele: eesmärkide, vahendite ja meetodite hindamine (III lisa) | 1 | 1 | x | | | | | |

2 | 2 | | x | | | | |

3 | 3 | | | | x | | |

4 | 4 | x | | | | | |

5 | 5 | | | | x | | |

6 | 6 | | | x | | | |

7A | 7 | | | x | | | |

7B | 7 | | | | x | | |

Nr 5/2010 Leader-lähenemise rakendamine maaelu arengus (IV lisa) | 1 | 1 | | | x | | | |

2 | 2 | | x | | | | |

3 | 3 | | x | | | | |

4 | 4 | | | x | | | |

5 | 5 | | | | | | x |

6 | 6 | | | x | | | |

Nr 3/2008 Kui kiire, tõhus ja paindlik on Euroopa Liidu solidaarsusfond? (V lisa) | 1 | 46 | x | | | | | |

2 | 47 | x | | | | | |

Nr 17/2009 Euroopa Sotsiaalfondi kaasrahastatud naiste kutsealase koolitusega seotud meetmed (VI lisa) | 1 | 50 (a) | | | x | | | |

2 | 50 (b) | | x | | | | |

3 | 53 | | | x | | | |

Nr 6/2008 Euroopa Komisjoni tsunami- ja orkaani Mitch järgne taastamisabi (VII lisa) | 1 | 1 | x | | | | | |

2 | 2 | x | | | | | |

3 | 3 | | x | | | | |

4 | 4 | | x | | | | |

5 | 5 | x | | | | | |

6 | 6 | x | | | | | |

Nr 18/2009 Piirkondlikule majandus integratsioonile suunatud EAFi toetuse mõjusus Ida- ja Lääne-Aafrikas (VIII lisa) | 1 | 1 | | x | | | | |

2 | 2 | | x | | | | |

3 | 3 | x | | | | | |

4 | 4.1 | x | | | | | |

5 | 4.2 | x | | | | | |

6 | 4.3 | | | | | | x |

7 | 4.4 | x | | | | | |

8 | 5.1 | x | | | | | |

9 | 5.2 | | x | | | | |

10 | 6.1 | | x | | | | |

11 | 6.2 | | | | | | x |

Nr 1/2009 MEDA programmi ja eelnevate protokollidega Vahemere piirkonnas rakendatavad pangandusmeetmed (IX lisa) | 1 | 45 (a) | x | | | | | |

2 | 45 (b) | x | | | | | |

3 | 45 (c) | x | | | | | |

4 | 46 | x | | | | | |

5 | 49 | x | | | | | |

Nr 5/2009 Komisjoni sularahahaldus (X lisa) | 1 | 43, 1.1 | | x | | | | |

2 | 43, 1.2 | x | | | | | |

3 | 47, 2.1 | x | | | | | |

4 | 47, 2.2 | x | | | | | |

5 | 47, 2.3 | | x | | | | |

6 | 47, 2.4 | x | | | | | |

7 | 19 | x | | | | | |

Nr 9/2007 Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide hindamine – kas komisjoni lähenemisviisi on võimalik parandada? (XI lisa) | 1 | V (i) | x | | | | | |

2 | V (ii) | | x | | | | |

3 | V (iii) | x | | | | | |

4 | V (iv) | x | | | | | |

5 | V (v) | x | | | | | |

KOKKU | 62 | | 35 | 14 | 7 | 3 | 0 | 3 |

--------------------------------------------------

II LISA

PÕLLUMAJANDUS: PUU- JA KÖÖGIVILJATOOTJATE RAKENDUSKAVADELE ANTUD TOETUS

1. Eriaruanne nr 8/2006 käsitles Euroopa Liidu puu- ja köögiviljatootjate rakenduskavadele antud toetuse mõjusust.

2. "Alates 1996. aastast on EL andnud toetust puu- ja köögiviljatootjate võetud meetmete kulude 50-protsendiliseks katmiseks, mille eesmärk oli muu hulgas parandada tootekvaliteeti, vähendada tootmiskulusid ja parandada keskkonnatavasid. Toetust väljastatakse ainult tootjarühmadele, kes turustavad oma toodangut ühiselt tootjaorganisatsioonide kaudu. Liikmesriigid vastutavad tootjaorganisatsioonide poolt esitatud rakenduskavade heakskiitmise ja toetuse väljamaksmise eest. 2004. aastal ulatus toetus 500 miljoni euroni."

(Allikas: kontrollikoja teatis ECA/06/21)

3. Kontrollikoda auditeeris toetuskava mõjusust, toetudes eeskätt kaheksas liikmesriigis elluviidud 30 rakenduskava 104 meetme juhuslikule valimile, liikmesriikide ja komisjoni menetluste hindamisele ning komisjoni andmete kontrollimisele.

Kontrollikoja soovitused

4. Kontrollikoda soovitas komisjonil rakenduskavadele antavat toetust järgneval viisil lihtsustada ja tõhustada:

1) esitada uusi, hindamistulemustel põhinevaid ette panekuid;

2) selgitada kulude rahastamiskõlblikkuse kriteeriume ja loobuda programmitöö nõuetest;

3) vaadata üle rakenduskavade eesmärgid ja rahastamiskõlblikkuse nimekirjad;

4) viia toetuskava menetlused ja kulude rahastamiskõlblikkuse eeskirjad vastavusse maaelu arengu investeerimismeetmetega;

5) parandada rakenduskavade ja tootjaorganisatsioonide kohta andmete kogumist, keskendudes paarile peamisele näitajale;

6) omandada parema arusaama sellest, miks pakkumise koondamine tootjaorganisatsioonidesse pole kavandatud viisil edenenud;

7) suunata poliitikat paremini, et saavutada koondamise ja kohandamisega seotud üldeesmärgid;

8) kaaluda, kas poliitikaga saavutatud pakkumise koondamise eelised on piisavad, kompenseerimaks ebavõrdsust, mida põhjustab toetuse suunamine tootjaorganisatsioonidele;

9) ELi puu- ja köögiviljatootjate toetamise mehhanism üle vaadata.

Kontrollikoja soovituste elluviimine

5. Kontrollikoja üheksast soovitusest kaheksa viidi ellu täies mahus (nr 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8 ja 9) ja üks (nr 2) suuremas osas.

Kontrollikoja soovituste alusel võetud meetmete põhipunktid

TOETUSKAVA LIHTSUSTAMINE JA TÕHUSTAMINE

6. Peamised parandused hõlmasid toetuskava lihtsustamist järgmiste sammude abil:

1) mitu rakendusmäärust on asendatud ühega;

2) töötlemistoetus on tühistatud;

3) kogu toetus on suunatud värske toodangu või töötlemiseks mõeldud värske toodangu tootja organisatsioonidele;

4) ühtsesse otsemaksete kavasse on lisatud puu- ja köögiviljasektori valdkondi;

5) rakenduskavade toetuskava on mõjusamaks muu detud tänu pakkumise koondumisele tootja organisatsioonidesse.

7. Rakenduskavade heakskiitmisel võetakse nüüd arvesse riiklikku strateegiat ja ülemäärase toetuse maksmise ärahoidmise meetmeid. Komisjon on selgemaks muutnud ka rakenduskavade raames hüvitatavate kulude rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid.

8. Siiski tuleb märkida, et ehkki tootjaorganisatsioonidesse kuulumise keskmine määr on pidevalt kasvanud (2010. aastal EU-27 liikmesriikides 43%), on see endiselt alla 60% eesmärgi, mis kehtestati 2007. aasta reformi käigus ühise turukorraldusega.

TÕHUSTATUD PROGRAMMITÖÖ, JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

9. Komisjon on toetuse atraktiivsemaks muutmiseks võtnud kasutusele uusi vahendeid:

1) tootjarühmad on osutunud edukaks ELi uutes liikmesriikides, eriti Poolas;

2) uued kriisiennetus- ja -ohjemeetmed (saagi toorelt koristamine või koristamata jätmine) osutusid tõhusaks 2011. aasta E. coli kriisi ajal;

3) järjest kasvab saagikindlustuse tähtsus sissetuleku kaotuse ärahoidmise väärtusliku vahendina;

4) organisatsioonide osakaal (st tootjaorganisatsioonide pakkumise osatähtsus) ELis on alates 2007. aastast 10% kasvanud.

10. Komisjon rakendab maaelu arengu rakenduskavade puhul ühtset lähenemisviisi, tagades, et kõik liikmesriigid jaotavad ressursse sektorite ja esmatähtsate valdkondade vahel mõjusal viisil.

11. Samuti töötas komisjon välja andmete kogumise juhised, näidised ja arvutitarkvara, et teha järelevalvet toetuskava mõjususe üle, ning tegi 2008. aasta hindamistulemuste ja järgnevate uuringute põhjal järelduse, et tootjaorganisatsioonidele antav toetus tugevdab reaalselt põllumajandustootjate läbirääkimispositsiooni. Tootjaorganisatsioonidesse kuulumise atraktiivsemaks muutmiseks tuleks aga rohkem ära teha.

--------------------------------------------------

III LISA

PÕLLUMAJANDUS: TOIDUABI PUUDUST KANNATAVATELE ISIKUTELE

1. Eriaruanne nr 6/2009 käsitles toiduabi puudust kannatavatele isikutele.

2. "Seoses erakordselt külma talvega ajavahemikul 1986–1987 võttis komisjon vastu programmi ühenduse sekkumisvarudest kättesaadavate põllumajandustoodete eraldamiseks heategevusorganisatsioonidele, et jaotada neid puudust kannatavatele isikutele tasuta. Meede kiideti laialdaselt heaks ja seda rakendatakse ka praegu. Programmil on kaks peamist eesmärki: sotsiaalne (aidata oluliselt kaasa enim puudust kannatavate isikute heaolule) ja turuga seonduv (stabiliseerida põllumajandustoodete turge sekkumisvarude vähendamise abil). Liikmesriikide programmis osalemine on vabatahtlik. Eelarve 18 osalevale liikmesriigile oli 2008. aastal 307 miljonit eurot ja 2009. aastal suureneb see 500 miljoni euroni."

(Allikas: kontrollikoja teatis ECA/09/51)

3. Areneva turu- ja sotsiaalse olukorra kontekstis auditeeris kontrollikoda programmi usaldusväärset finantsjuhtimist aastail 2005–2008 ning selle rakendamist neljas liikmesriigis (Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia ja Poola), millele eraldati suurem osa ELi finantsvahenditest.

Kontrollikoja soovitused

4. Kontrollikoda soovitas komisjonil:

1) kaaluda, kas on asjakohane jätkata sellise meetme rahastamist ühise põllumajanduspoliitika raames;

2) julgustada liikmesriike kaasama programm sotsiaalpoliitika raamistikku ning parandada kooskõlastamist ja koostööd teiste peamiste sotsiaalmeetmetega seotud pooltega;

3) kindlaks määrata prioriteedid abisaajate ja abi vahendajate valimiseks;

4) uuesti läbi vaadata jaotatavate toiduainete regulatiivne piiramine;

5) kaaluda ühtsete standardite kehtestamist;

6) julgustada liikmesriike töötama programmi rakendamiseks välja täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud eesmärgid;

7) muuta konkurents avatumaks ja tagada soodsaimad turuhinnad:

a) määratledes paremini puudust kannatavatele isikutele jaotatavate toiduainete hankimise õiguslik alus ja rakenduseeskirjad. Lisaks

b) tuleks lõpetada kaubavahetuskorraldus.

Kontrollikoja soovituste elluviimine

5. Komisjon viis täielikult ellu kaks soovitust (nr 1 ja 4), ühe soovituse suuremas osas (nr 2) ja kaks soovitust osaliselt (nr 6 ja 7 a). Kolme soovitust ellu ei viidud (nr 3, 5 ja 7 b).

Kontrollikoja soovituste alusel võetud meetmete põhipunktid

EDASPIDINE RAHASTAMINE ÜHTEKUULUVUSE RAAMES ASENDAB ÜPP (ÜHISE PÕLLUMAJANDUSPOLIITIKA)

6. Määrusega (EL) nr 121/2012 [1] muudeti toiduabi jaotamise programmi, nähes ette selle järkjärgulise lõpetamise perioodi. Järkjärgulise lõpetamise periood lõpeb 2013. aasta abikava lõpuleviimisega, pärast mida kaotab praegune kava kehtivuse.

7. Kavandatud määrusega (COM(2012) 617 final, 24. oktoober 2012) nähakse perioodiks 2014–2020 ette Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks, mis täiendab olemasolevaid ühtekuuluvusvahendeid, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi.

KOOSTOIME SUURENDAMINE

8. Praeguse kava raames esitas põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat tegevuskava muudatuse vastuvõtmiseks 2012. aasta kavas, mis käsitleb toiduabi jagamist enim puudust kannatavatele isikutele, ning komisjon väljastas 2012. aasta märtsis liikmesriikidele edasised suunised kava rakendamiseks.

9. Teatise COM(2012) 617 ettepanekuga nähakse heategevusorganisatsioonidele, kes jaotavad enim puudust kannatavatele isikutele toitu või muid kaupu, ette kohustus viia läbi ka tegevusi, mille eesmärk on abi saavate inimeste sotsiaalne reintegratsioon. Ettepanek ootab heakskiitmist ELi seadusandjate poolt.

MEETME MÕJU HINDAMINE

10. Komisjon ei võtnud täiendavaid meetmeid kava paremaks suunamiseks (soovitus nr 3) ja saadud toiduabi puudutava aruandekohustuse paremaks täitmiseks põhjusel, et liikmesriigid on selleks paremas positsioonis. Komisjon lükkas tagasi soovituse nr 5, mis käsitles programmide ühtsete standardite kasutusele võtmist, kuna see vähendaks programmide paindlikkust. SMART eesmärke koos tulemusnäitajatega ja liikmesriikide jaoks siduvate rakendussuunistega ei ole veel välja töötatud. Lisaks tuleb endiselt üle vaadata kava aruandlussüsteem eesmärgiga parandada rakenduseeskirjade muutmise tulemusel komisjonile kättesaadavat haldusteavet.

11. Pärast mõningate parandusmeetmete võtmist komisjoni poolt püsivad järgmised puudused:

1) kuna hankedirektiivi ei ole liikmesriikide õigusaktidesse alati hästi üle võetud, ei taga menetlused võrdset juurdepääsu kõigile ELi ettevõtjatele ega parimate tingimuste ja hinna saavutamist;

2) komisjon ei viinud ellu soovitust nr 7b sekkumisvarusid kasutava kaubavahetuskorralduse lõpetamise kohta, mistõttu püsib oht, et nimetatud korraldus ei ole alati kulutõhus.

[1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 121/2012, 15. veebruar 2012, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 1234/2007 seoses liidus enim puudust kannatavatele isikutele toiduainete jaotamisega (ELT L 44, 16.2.2012, lk 1).

--------------------------------------------------

IV LISA

PÕLLUMAJANDUS: LEADER-LÄHENEMISE RAKENDAMINE

1. Eriaruanne nr 5/2010 käsitles Leader-lähenemise rakendamist maaelu arengus.

2. "Leader on lähenemine, mille kaudu kohalikud tegevusrühmad rakendavad ELi maaelu arendamise poliitikat. Leader-lähenemise puhul eeldatakse, et võrreldes traditsioonilise ülalt-alla lähenemisega annab see lisaväärtust. Alt-üles lähenemine ja eri valdkondade vaheline suhtlemine kohalikul tasandil peaks aitama kaasa kohaliku potentsiaali mobiliseerimisele.

3. Peamiselt vastutavad Leaderi lisaväärtuse saavutamise ja usaldusväärse finantsjuhtimise eest kohalikud tegevusrühmad. Euroopa Komisjon ja liikmesriigid vastutavad ühiselt kohalike tegevusrühmade tegevuse järelevalve eest ja peavad tagama, et tegevusrühmad rakendaksid Leader-lähenemist ning järgiksid järjepidevalt usaldusväärse finantsjuhtimise kõrgemaid standardeid."

(Allikas: kontrollikoja teatis ECA/10/27)

4. Kontrollikoda hindas, kas Leader-lähenemist on rakendatud viisil, mis lisab väärtust ning ühtlasi vähendab riske usaldusväärsele finantsjuhtimisele.

Kontrollikoja soovitused

5. Kontrollikoda soovitas komisjonil:

1) tagada, et õigusaktides sõnastataks piisavalt selgelt Leaderi puhul nõutavad standardid, mis puudutavad kulude rahastamiskõlblikkust, raha eraldamise otsuste tegemist õiglasel viisil ja kohalike tegevusrühmade otsuseid tegevate komiteede koosseisu;

2) koos liikmesriikidega tagada mõjusad kaitsemeetmed huvide konflikti ärahoidmiseks ning kontrollida nende õiget toimimist;

3) koos liikmesriikidega üle vaadata kehtivad piirangud kohalikule tegevusele, et soodustada uuenduslikumaid ja mitut sektorit hõlmavaid kohalikke strateegiaid;

4) tagada, et liikmesriigid nõuavad kohalikelt tegevusrühmadelt täpsete, mõõdetavate ja saavutatavate eesmärkide seadmist aastate 2007–2013 kohaliku arengu strateegiatele;

5) üksikasjalikult kontrollida tulevaste programmide neid valdkondi, mis on olulised Leaderi lisaväärtuse, mõjususe ja tõhususe saavutamiseks;

6) tagada, et ta suudab vastutada Leaderi lisaväärtuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise eest, ning suunata liikmesriikide tegevust, kindlustamaks, et järelevalve- ja kontrollisüsteemid annavad kindluse menetluste õigluse ja läbipaistvuse kohta.

Kontrollikoja soovituste elluviimine

6. Kuuest soovitusest kaks viidi ellu suuremas osas (nr 2 ja 3), kolm osaliselt (nr 1, 4 ja 6) ja ühel juhul oli olemasolev tõendusmaterjal arvamuse moodustamiseks ebapiisav (nr 5), kuna aastate 2014–2020 programmid ei ole veel kättesaadavad.

Kontrollikoja soovituste alusel võetud meetmete põhipunktid

SELGED STANDARDID

7. Peamine edusamm oli selgemate eeskirjade väljastamine kohalike tegevusrühmade otsuseid tegevatele komiteedele.

8. Peamine puudus seisneb selles, et enne toetusetaotluste heakskiitmist kantud kulud võivad jätkuvalt rahastamiskõlblikuks osutuda.

HUVIDE KONFLIKT

9. Huvide konflikti ärahoidmise nõue sisaldub rakendusmääruses (EÜ) nr 1974/2006 [1]. Selles ei nähta aga ette huvide deklaratsiooni dokumenteerimist ja avalikustamist, mis oleks mõjus kaitsemeede.

JÄRELEVALVE

10. On tõenäoline, et jätkuv hindamistöö ja järelhindamine paranevad komisjoni antud suuniste alusel, kuid praegu kättesaadav teave ei ole piisav, et näidata Lea deri abil saavutatud lisaväärtust.

[1] Komisjoni määrus (EÜ) nr 1974/2006, 15. detsember 2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 368, 23.12.2006, lk 15).

--------------------------------------------------

V LISA

ÜHTEKUULUVUS: SOLIDAARSUSFOND

1. Eriaruanne nr 3/2008 käsitles solidaarsusfondi, esitades küsimuse, kui kiire, tõhus ja paindlik see on.

2. "Euroopa Liidu solidaarsusfond loodi 2002. aastal reageerimaks rasketele üleujutustele Saksamaal, Austrias, Tšehhi Vabariigis ja Prantsusmaal. Fondi eesmärk oli üles näidata solidaarsust loodusõnnetuste tõttu kannatanud liikmesriikidega. Kuni 2006. aasta lõpuni oli fondi kaudu antav abi 23 katastroofi puhul rohkem kui üks miljard eurot."

(Allikas: kontrollikoja teatis ECA/08/10)

3. Nõukogu soovis, et Euroopa Liidu solidaarsusfond (ELSF) oleks abi andmisel kiire, tõhus ja paindlik. ELSFi auditis analüüsiti, kas fond saavutas need eesmärgid ja kas abi saanud riigid olid fondiga rahul.

Kontrollikoja soovitused

4. Kontrollikoda soovitas komisjonil:

1) kehtestada menetlused tagamaks, et taotlejariik saab taotluse nõuete kohta õigeaegsed ja üksikasjalikud suunised;

2) luua otsekontaktid liikmesriigi või ühinemisläbirääkimisi pidava riigi taotluse ettevalmistamise eest vastutava asutusega.

Kontrollikoja soovituste elluviimine

5. Mõlemad soovitused viidi täies mahus ellu.

Kontrollikoja soovituste alusel võetud meetmete põhipunktid

SUUNISED ABI TAOTLEVATELE RIIKIDELE

6. Taotluste kvaliteet paranes, mida näitab tagasilükatud taotluste arvu vähenemine, samuti selliste taotluste arvu vähenemine, mille kohti nõuti täiendavat teavet.

7. ELSFi määruse ülevaatamine võib olukorda veelgi parandada seoses hindamisetapi ja sellele järgnevate etappidega, lihtsustamaks maksete tegemist.

--------------------------------------------------

VI LISA

ÜHTEKUULUVUS: NAISTE KUTSEALANE KOOLITUS

1. Eriaruanne nr 17/2009 käsitles Euroopa Sotsiaalfondi kaasrahastatud naiste kutsealase koolitusega seotud meetmeid.

2. "Naiste kutsealase koolitusega seotud meetmed on peamine ESFist rahastatav vahend, edendamaks meeste ja naiste võrdseid võimalusi tööturul. Perioodil 2000–2006 eraldati meetmetele hinnanguliselt 3 miljardit eurot. Meetmed täiendavad liikmesriikide programme või meetmeid, mida EL ei kaasrahasta. Programmitöö perioodil 2007–2013 vähendati erimeetmete eelarvet tunduvalt, kuna suuremat rõhku pööratakse nn soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele."

(Allikas: kontrollikoja teatis ECA/10/06)

3. Kontrollikoda analüüsis, kas ESFi kaasrahastatud naiste kutsealase koolitusega seotud meetmed olid programmitöö perioodil 2000–2006 asjakohaselt välja valitud ja kas nende üle tehti nõuetekohast järelevalvet.

Kontrollikoja soovitused

4. Kontrollikoda soovitas kutsealase koolitusega seotud meetmete valiku suhtes järgmist:

1) tulevased liikmesriikide poolt koostatud ja komisjoni poolt heaks kiidetud rakenduskavad tuleks koostada vastavalt tööturutingimuste analüüsile;

2) liikmesriikides tuleks kehtestada nõuetekohaselt kavandatud projektide valikumenetlus ja seda tuleks õigesti rakendada;

3) komisjon peaks jätkama järelevalvet selle üle, et liikmesriigid kehtestaksid asjakohased ja tegelikkust arvestavad näitajad ning koguksid usaldusväärseid andmeid.

Kontrollikoja soovituste elluviimine

5. Komisjon viis ühe soovituse ellu suuremas osas (nr 2) ja ülejäänud kaks osaliselt (nr 1 ja 3).

Kontrollikoja soovituste alusel võetud meetmete põhipunktid

TÖÖTURU TINGIMUSTE ANALÜÜS

6. Tööturu tingimuste analüüs ei ole praeguste rakenduskavade analüüside ega aruannete süstemaatiline osa. Programmitöö perioodil 2014–2020 peaks aga ühtlustamine Euroopa 2020. aasta strateegiaga ning rakenduskavade koostamise erinõuded panema aluse tööturu analüüside koostamisele. Heakskiitmist oota vad programmitöö perioodi 2014–2020 määruste eelnõud sisaldavad sätted, mis loovad aluse rohkem tulemustele suunatud lähenemisviisile, nähes ette väljundinäitajad, eeldatavad tulemused ning tegevuste ja sihtrühmade valikumenetlused.

PROJEKTIVALIKU MENETLUS

7. Komisjon väljastas juhendi läbipaistvate projektivaliku menetluste kohta ja on selle täitmist oma audititega kontrollinud. Juhend ei sisalda aga viidet soovitatavale tööturu analüüsile.

ASJAKOHASED JA RAKENDATAVAD NÄITAJAD

8. Komisjon väljastas praeguseks programmitöö perioodiks suunised ning kavandas järgmiseks programmitöö perioodiks juhised ja kohustuslikud näitajad, mis sisalduvad määruse eelnõus.

--------------------------------------------------

VII LISA

VÄLISTEGEVUS: TAASTAMISABI

1. Eriaruanne nr 6/2008 käsitles Indiani ookeani tsunami ja orkaani Mitch järgset taastamisabi.

2. " 26. detsembri 2004. aasta India ookeani tsunami põhjustas rohkem kui 200000 inimese hukkumise ja tekitas ligikaudu 10 miljardi euro väärtuses kahju. Komisjon osutas esialgset humanitaarabi, mille eesmärk oli päästa inimeste elu ja käsitleda esmaseid vajadusi, sellele järgnes ligikaudu 300 miljoni ulatuses pikemaajaline taastamisabi, mille eesmärk oli uuesti üles ehitada infrastruktuur ja panna alus jätkusuutlikule arengule."

(Allikas: kontrollikoja teatis ECA/08/13)

3. Kontrollikoda käsitles tsunamijärgselt antud komisjoni esialgset humanitaarabi aruandes nr 3/2006 ning vaatles järgnenud auditis (eriaruanne nr 6/2008) taastamisetappi, samuti komisjoni poolt 250 miljoni euro suuruses summas antud taastamisabi seoses orkaaniga Mitch, mis tabas Kesk-Ameerikat 1998. aasta oktoobris.

Kontrollikoja soovitused

4. Kontrollikoda soovitas komisjonil:

1) kiiresti kavandada taastamisprojektid ja kaasata abisaajad;

2) jätkata jõupingutusi tihedas koostöös teiste rahastajatega, et parandada vahendite läbipaistvust ja kehtestada sõltumatu kvaliteedikontroll;

3) tagada võrreldava kuluteabe kättesaadavus ja selgete projektieesmärkide väljatöötamine;

4) täpsemini prognoosida looduslikele katastroofidele järgnevaid olulisi hinnatõuse;

5) tagada ELi rahastatud projektide piisav nähtavus;

6) kindlustada projektide jätkusuutlikkus pärast ELi-poolse rahastamise lõppemist.

Kontrollikoja soovituste elluviimine

5. Komisjon viis neli soovitust ellu täies mahus (nr 1, 2, 5 ja 6) ja ülejäänud kaks suuremas osas (nr 3 ja 4).

Kontrollikoja soovituste alusel võetud meetmete põhipunktid

JUHTIMISE JA KOOSTÖÖ PARANDAMINE

6. Komisjon moodustas EuropeAidi ebakindlate olukordade ja kriisiohje üksuse ning edendas selle tegevust. Lisaks avaldas komisjon mitu teatist, nagu muudatuste kava, suurõnnetuste ohu vähendamise strateegia ja rakenduskava, ning teatis vastupanuvõime kohta (mis on oluline samm häda-, taastamis- ja arenguabi lähenemisviisi edasiarendamisel).

7. Samuti paranesid mitme rahastajaga sihtfondi sekretariaadi ja sõltumatu tehnilise spetsialisti kaudu tehtav aruandlus ja järelevalve.

VÕRRELDAVAD KULUD JA SELGED PROJEKTIEESMÄRGID

8. Ehkki komisjon tagab jätkuvalt projektide elluviimise hindamise, ei kindlusta EuropeAid võrreldava kuluteabe kättesaadavust, mille alusel projektikulusid kontrollida.

ELI RAHASTAMISE NÄHTAVUS

9. Vaadati üle EuropeAidi standardmetoodika peakorteri töötajate poolt Euroopa Liidu delegatsioonidesse tehtavate kontrollkäikude läbiviimiseks, et lisada mitu kontrolli ELi rahastamise nähtavuse kohta. Ka kvaliteeditoe rühm hindab kõigi projektide ja toetusetaotluste puhul ELi nähtavust. Samuti on ELi nähtavus ette nähtud rahvusvahelistele organisatsioonidele väljastatud juhistega, kui organisatsioonid aitavad komisjonil programme ellu viia.

JÄTKUSUUTLIKKUS

10. Kvaliteeditoe rühma projektide kindlaksmääramise ja koostamise kontrollnimekirjadega kontrollitakse jätkusuutlikkuse aspekte projektide kavandamise etapis. Tehakse ka teisi kontrolle tagamaks, et jätkusuutlikkus on kõigi sekkumiste keskmes.

--------------------------------------------------

VIII LISA

VÄLISTEGEVUS: EAFi TOETUS

1. Eriaruanne nr 18/2009 käsitles piirkondlikule majandusintegratsioonile suunatud EAFi toetuse mõjusust Ida- ja Lääne-Aafrikas.

2. "Piirkondlikuks integratsiooniks nimetatakse protsessi, kus naaberriigid teevad koostööd antud piirkonna poliitilise stabiilsuse parandamise ja majandusarengu stimuleerimise nimel. Kaupade, teenuste, kapitali ja inimeste vaba liikumine võimaldab suurematel ja ühtlustatud turgudel saavutada mastaabisäästu ning soodustab kaubandust ja investeeringuid. Arengumaade vaheline piirkondlik majandusintegratsioon on seega majanduskasvu soodustav vahend, mille abil on võimalik vaesust vähendada."

(Allikas: nr 18/2009, kommenteeritud kokkuvõte)

3. Kontrollikoda analüüsis, kas piirkondlikule majandusintegratsioonile suunatud Euroopa Arengufondi toetus on olnud mõjus Ida- ja Lääne-Aafrikas, kellele kokku on eraldatud tunduvalt üle 50% EAFi piirkondlikele programmidele antud kogusummast. Kontrollikoda uuris Euroopa Komisjoni lähenemisviisi, antava toetuse haldamist ja üksikprojektide valimit ning tegi järelduse, et üldjoontes on piirkondlikule majandus integratsioonile antav EAFi toetus olnud siiani vaid osaliselt mõjus, ning seda mitmel põhjusel.

Kontrollikoja soovitused

4. Kontrollikoda soovitas komisjonil:

1) jätkata toetuse andmist piirkondlikule integratsioonile vaid tingimusel, et selle varajases etapis jõutakse kokkuleppele, kuidas saavutada erinevate piirkondlike organisatsioonide vaheline lähenemine;

2) parandada ühtsust oma piirkondliku strateegia ja riiklike strateegiate vahel;

3) uurida, kas piirkondlikele programmidele antav rahaline toetus pole mitte liiga suur;

4) selgelt määratleda asjaomastes piirkondades asuvate delegatsioonide vastutusvaldkonnad;

5) luua asjakohane kooskõlastamismehhanism piirkonnas asuvate delegatsioonide vahel;

6) üle vaadata programmitööks ja piirkondlike programmide elluviimiseks delegatsioonidele eraldatud vahendite maht;

7) kasutada piirkondlike organisatsioonidega sõlmitavaid toetuslepinguid üksnes juhul, kui finantsjuhtimine vastab rahvusvahelistele standarditele;

8) aidata piirkondlikel organisatsioonidel parandada nii omavahelist kooskõlastamist kui ka nende ja liikmesriikide vahelist kooskõlastamist;

9) aidata piirkondlikel organisatsioonidel luua järele valvesüsteemid;

10) sõnastada SMART projektieesmärgid;

11) pöörata rohkem tähelepanu regulaarsele ja kvaliteetsele eduaruannete koostamisele, süstemaatilisele järelevalvele ja projektide tulemuste hindamisele.

Kontrollikoja soovituste elluviimine

5. Viis soovitust viis komisjon ellu täies mahus (nr 3, 4, 5, 7 ja 8), neli suuremas osas (nr 1, 2, 9 ja 10), ning kahel juhul (nr 6 ja 11) ei olnud kontrollikojal võimalik elluviimise ulatuse kohta järeldust teha.

Kontrollikoja soovituste alusel võetud meetmete põhipunktid

PIIRKONDLIK INTEGRATSIOON

6. Nii piirkondlikud organisatsioonid mõlemas piirkonnas kui nende organisatsioonide liikmed jätkavad jõupingutusi edasise piirkondliku integratsiooni nimel, eelkõige rakendades riiklikul tasandil integratsioonikokkuleppeid, mis on sõlmitud piirkondlikul tasandil. Komisjon on jätkanud toetuse andmist piirkondliku integratsiooni protsessile eesmärgiga tõhustada piirkondlike organisatsioonide kooskõlastust ja lähenemist ning parandada järelevalvet ja hindamist. Mõningail nende organisatsioonide liikmetel on aga huvi piirkondliku integratsiooni vastu endiselt vähene ning piirkondlike organisatsioonide institutsiooniline suutlikkus nõrk.

PIIRKONDLIKUD JA RIIKLIKUD LÄHENEMISSTRATEEGIAD NING VAHENDITE ERALDAMINE

7. Komisjon on teinud mitu sammu, et lähendada piirkondlikke integratsioonistrateegiaid ja meetmeid riikliku taseme omadele. Selle tegevuse tulemused peaksid nähtavamaks muutuma 11. EAFi raames. Piirkondade vahel on toimunud ka vahendite ümberjagamine senisest realistlikumal alusel – nii on osa 10. EAFi vahenditest ümber suunatud kõigi sekkumiste säästva energia tarbeks.

DELEGATSIOONID

8. 2010. aastal koostas komisjon ja saatis laiali juhendi piirkondlike programmide juhtimiseks, mis peaks parandama kooskõlastust peakorteri ja delegatsioonide vahel, samuti delegatsioonide vahel. Juhendis määratakse täpselt kindlaks ka see, millal võib piirkondliku organisatsiooniga toetuslepingu sõlmida. Nelja piirkondliku delegatsiooni töö tõhustamine sõltub täiendava personali saabumisest (planeeritud 2013. ja 2014. aastal).

PROJEKTIDE HINDAMINE JA JÄRELEVALVE

9. Komisjoni kvaliteeditoe rühmad hindavad süstemaatiliselt projektide ja programmide ettepanekuid. Piirkondlike projektide ja programmide koostamist käsitlevad temaatilised juhised ei ole aga veel valmis. Ka komisjonil endal on oma järelevalve- ja hindamissüsteemi ülevaatamine pooleli.

--------------------------------------------------

IX LISA

VÄLISTEGEVUS: PANGANDUSMEETMED

1. Eriaruanne nr 1/2009 käsitles Vahemere piirkonnas rakendatavaid pangandusmeetmeid.

2. "ELi ja ELi mittekuuluvate Vahemere piirkonna riikide vaheline koostöö algas ligikaudu 30 aastat tagasi ja seda on järk-järgult aastate jooksul edasi arendatud. Majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformiga kaasnevad rahalised ja tehnilised meetmed (MEDA) partnerriikides Euroopa-Vahemere partnerluse kontekstis hõlmasid ajavahemikku 1996–2006.

3. MEDA määruste ja eelnevate protokollide kohaselt rahastatakse ELi eelarvest ja rakendatakse Euroopa Investeerimispanga (EIP) poolt kolme liiki pangandusmeetmeid: tehnilist abi FEMIPi (Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu) toetusfondi kaudu, intressitoetusi teatavatele EIP laenudele ja riskikapitali tehinguid."

(Allikas: kontrollikoja teatis ECA/09/18)

4. Kontrollikoda auditeeris MEDA programmi ja eelnevate protokollide alusel rakendatavaid pangandusmeetmeid, et välja selgitada, kas komisjon ja EIP tegid käimasolevate projektide järelevalvet nõuetekohaselt ning kas projektidega saavutati seatud eesmärgid.

Kontrollikoja soovitused

5. Kontrollikoda soovitas komisjonil:

1) luua spetsiaalselt pangandusmeetmete jaoks kavandatud hindamis- ja järelevalveprogramm;

2) tagada abi mõjus kooskõlastamine;

3) leppida kokku piisavas juhtimiskorralduses;

4) tagada, et EIP tehtava järelevalve abil viiakse projektid ellu nõuetekohaselt ning projektide vahendajad ja elluviijad täidavad finants- ja aruandluskohustused;

5) määratleda riskikapitali tehingute puhul üldine strateegia ja valida parim rakendusprotsess.

Kontrollikoja soovituste elluviimine

6. Komisjon viis kõik viis soovitust täies mahus ellu.

Kontrollikoja soovituste alusel võetud meetmete põhipunktid

HINDAMIS- JA JÄRELEVALVEPROGRAMM

7. Komisjon tegi ülesehituses ja menetlustes võtmetähtsusega muudatusi:

1) 2008. aastal moodustas EuropeAid Vahemere piirkonna pangandusmeetmete eest vastutavas rühmas uue üksuse, et reageerida kontrollikoja soovitustele nii ruttu kui võimalik;

2) 2011. aastal loodi EuropeAidi ümberkorraldamise käigus uus üksus, et edendada, kooskõlastada ja kontrollida välissuhete portfellide uuenduslikke finantsinstrumente EuropeAidi hõlmatavates piirkondades;

3) EuropeAid töötas 2009. aasta lõpus välja üksikasjalikud juhised EIP jaoks, et täpselt määratleda ELi eelarvest rahastatavate uute tegevuste valik.

ABI KOOSKÕLASTAMINE

8. Alates 2010. aastast on EuropeAidi, EIP ja Euroopa välisteenistuse vaheline kooskõlastamine märgatavalt paranenud. Lisaks korraldas EuropeAid teabeüritusi ja koolitust ELi delegatsioonide töötajatele, kes nimetatud vahenditega töötavad, et rakendamist, järelevalvet ja aruandlust kohalikul tasandil sujuvamaks muuta.

HALDUSNÕUDED

9. ELi ja EIP vahel sõlmiti 2012. aasta lõpus uus haldus leping ELi üldeelarvest rahastatavate tegevuste elluviimise kohta, parandades keskkonnanõuetele vastavust ja sellealast järelevalvet, ELi rahastamise nähtavust ja aruandlust.

--------------------------------------------------

X LISA

TULUD: SULARAHAHALDUS

1. Eriaruanne nr 5/2009 käsitles komisjoni sula rahahaldust.

2. "Komisjoni sularahahalduse põhiülesanded on: a) sularaha planeerimine ja prognoosimine, täpsemalt rahavoogude prognoosimine ja omavahendite kontodel olevate rahaliste vahendite kasutamine; b) sularahatehingute (laekumiste ja maksete) haldamine ja c) pangakontode haldamine.

3. Sularahahaldusega tegelevad kaks komisjoni peadirektoraati: eelarve peadirektoraat ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat. Eelarve peadirektoraat vastutab kogu komisjoni hallatava eelarve sularahahalduse ja Euroopa Arengufondi sularahahalduse eest. Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat vastutab muude eelarveväliste artiklitega seotud sularahahalduse ja ühenduse rahaliste vahendite investeerimise eest."

(Allikas: kontrollikoja teatis ECA/09/30)

4. Kontrollikoja auditi peamine eesmärk oli hinnata komisjoni sularahahalduse kvaliteeti ja eelkõige seda, kas: a) komisjon on järginud sularahahalduse suhtes kohaldatavaid eeskirju ja määrusi; b) komisjon oli kehtestanud sisekontrollisüsteemid, mis tagavad usaldusväärse sularahahalduse.

Kontrollikoja soovitused

5. Kontrollikoda soovitas komisjonil:

1) analüüsida omavahendite kontode praeguse süsteemi toimimist, et vähendada summasid nendel kontodel;

2) parandada oma rahavoogude prognoosimeetodite dokumenteerimist.

6. Seoses sisekontrollisüsteemidega soovitas kontrollikoda komisjonil:

1) parandada ülevaadet oma sularahahaldusega seotud tegevustest;

2) parandada oma riskijuhtimise dokumenteerimist;

3) kehtestada ühtne poliitika ja asjakohased suunised usalduskontode avamiseks;

4) leida optimaalne lahendus esialgselt sissenõutud trahvide käsitlemisele.

7. Seoses avansikontodega soovitas kontrollikoda:

1) järgida pakkumismenetluste nõudeid pankade valimiseks ja dokumenteerida valikumenetlust nõuetekohaselt.

Kontrollikoja soovituste elluviimine

8. Viis soovitust viis komisjon ellu täies mahus (nr 2, 3, 4, 6 ja 7) ja kaks soovitust suuremas osas (nr 1 ja 5).

Kontrollikoja soovituste alusel võetud meetmete põhipunktid

OMAVAHENDITE KONTODE ANALÜÜSIMINE

9. Eelarve peadirektoraadil õnnestus aasta lõpu saldot 2008., 2009. ja 2011. aastal vähendada, hoolimata sellest, et liikmesriikidelt omavahendite kogumise süsteemi muudatusi ei tehtud. Kuna süsteemi kehtestab nõukogu, ei ole komisjoni pädevuses seda muuta.

RAHAVOOGUDE PROGNOOSIMEETODID

10. Rahavoogude ja sularaha prognooside aruandlusvahendid vaadati üle 2009. aastal ning uuendatud sularahahalduse kord näeb praegu ette igakuiseid kirjalikke teavitusi. 2010. aastast pärinevad rahavoogude aruandlus- ja prognoosimeetodid on samuti aja kohastamisel.

TÕHUSTATUD JÄRELEVALVE

11. Eelarve peadirektoraadi riskijuhtimispoliitika vaadatakse regulaarselt üle ning piirmäärasid ja nõudeid muudetakse sellest tulenevalt. Eelarve peadirektoraadi ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi vahel on toimunud ka läbirääkimisi riskijuhtimise ja trahvide haldamise parandamiseks.

12. Komisjoni riskijuhtimispoliitika avaldati 2012. aastal. Lisaks kehtestas eelarve peadirektoraat sularaha ja maksetehingute riskijuhtimispoliitika, ning talitluspidevuse tagamiseks on operatsiooniriskide suhtes kasutusel erimenetlused.

13. Komisjon on kehtestanud sularahatehingute näitajad. Näitajaid kontrollitakse regulaarselt ning erandeid ja sihtarvudest kõrvalekaldeid analüüsitakse ja käsitletakse.

ESIALGSELT SISSENÕUTUD TRAHVIDE KÄSITLEMINE

14. Eelarve peadirektoraat ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat sõlmisid 2009. aasta lõpus teenustaseme kokkuleppe. Lisaks loodi fond uute esialgselt sissenõutud trahvide tarbeks, mida alates 2010. aasta jaanuarist haldab majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat. 2011. aastal vaatas majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi siseauditi üksus esialgselt sissenõutud trahvide käsitlemise muudetud korra üle ning tegi järelduse, et kõnealuse toimingu haldamine on mõjus.

AVANSIKONTODE HALDAMINE

15. Tihedas koostöös ELi delegatsioonidega esitab eelarve peadirektoraat avansikontode haldamiseks kõige säästlikumaid lahendusi. Valikumenetlused dokumenteeritakse ning eelarve peadirektoraat kontrollib kontrollkäikudel vastavust menetluste nõuetele. Kontrollkäigud võivad anda aluse soovituste esitamiseks Euroopa välisteenistusele edastatavates kontrolliaruannetes.

USALDUSKONTOD

16. Ehkki suuremat osa finantsmääruse sätetest kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013, kehtivad uued eeskirjad finantsinstrumentide ja kaudse eelarve täitmise kohta alles alates 1. jaanuarist 2014. EIP ja komisjon ei ole veel allkirjastanud finants- ja haldusraamistiku lepingut (teatud usalduskontode haldamise põhimõtted ja juhised) ning täpseid juhtnööre usalduskontode kohta.

--------------------------------------------------

XI LISA

TEADUSUURINGUD: TEADUSUURINGUTE JA TEHNOLOOGIAARENDUSE RAAMPROGRAMMID

1. Eriaruanne nr 9/2007 käsitles teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide hindamist, esitades küsimuse, kas komisjoni lähenemisviisi on võimalik parandada.

2. "Paljude Euroopa Liidus innovatsiooni ja konkurentsivõime tugevdamiseks rakendatavate tegevuspõhimõtete seas on teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammid kõige tähtsamad rahastamisvahendid, mis aitavad kaasa Lissaboni strateegia edendamisele ja Barcelona eesmärgi saavutamisele ühenduse tasandil. Raamprogrammide kaudu rahastab ühendus teadusuuringuid Euroopa Liidus, assotsieerunud riikides ja mujal. Raamprogrammide eelarve on aastate jooksul oluliselt suurenenud, ulatudes seitsmendas raamprogrammis 7217 miljoni euroni aastas (2007–2013).

3. Auditi põhiküsimus oli, kas raamprogrammide tulemuste hindamine komisjoni poolt oli asjakohane. Selles kontekstis uuris kontrollikoda, kas komisjon järgis õigusnorme ning kas komisjoni hindamis- ja järelevalvesüsteem vastas sidusrühmade ootustele."

(Allikas: kontrollikoja teatis ECA/07/40)

4. Kontrollikoja audit hõlmas alates 1995. aastast komisjonis rakendatavat hindamis- ja järelevalvekorda kolmel viimasel programmitöö perioodil (neljas, viies ja kuues raamprogramm) ning käsitles ka pooleli oleva, seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) väljavaateid.

Kontrollikoja soovitused

5. Kontrollikoda soovitas:

1) esitada tulevastes õigusaktides selgesõnaline sekkumisloogika;

2) välja arendada põhjalik hindamisstrateegia;

3) kaaluda ühise hindamisüksuse loomist, mille ülesandeks on kooskõlastada teadusuuringute peadirektoraatide hindamistegevust raamprogrammi suhtes tervikuna;

4) andmete kogumist, hindamist ja edastamist optimeerida;

5) komisjonil kindlaks määrata hindamise laad ja ulatus ning selgitada, kuidas hindamist kasutada.

Kontrollikoja soovituste elluviimine

6. Komisjon viis neli soovitust ellu täies mahus (nr 1, 3, 4 ja 5) ja ühe suuremas osas (nr 2).

Kontrollikoja soovituste alusel võetud meetmete põhipunktid

SEKKUMISLOOGIKA

7. Uued õigusaktide ettepanekud sisaldavad teadus uuringute rahastamise eesmärkide selget ja ülevaatlikku kirjeldust, samuti piiratud arvul põhinäitajaid tulemuste ja mõju hindamiseks. Seadusandja ei ole neid ettepanekuid aga veel heaks kiitnud.

HINDAMINE JA JÄRELEVALVE

8. Komisjon kehtestas süsteemi, koondamaks seitsmendat raamprogrammi hõlmavad peamised tulemusnäitajad, mis moodustavad seitsmenda raamprogrammi iga-aastaste järelevalvearuannete aluse. Samuti on välja töötatud teadusuuringute programmide hindamise käsiraamat, mis moodustab osa teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi sisekontrollistandarditest. Konkreetset hindamisstrateegiat sisaldavat dokumenti ei ole aga veel koostatud.

9. Ehkki tegemist ei ole ühise hindamisüksusega, koordineerib teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse talitustevaheline hindamisvõrgustik praegu teadusuuringute peadirektoraatide hindamistegevust seoses raamprogrammiga.

10. Komisjon koostas ühise teadusuuringute andmebaasi, mis annab kasutajatele teavet seitsmenda raamprogrammi lõpuleviidud projektikonkursside tulemuste kohta, hõlmates seitsmendas raamprogrammis osalemise ja selle tulemuslikkuse statistilisi näitajaid.

--------------------------------------------------