EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON,  
10. mai 2012,  
tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist 
käsitleva otsuse lahutamatu osa, I jagu – Euroopa Parlament  
EUROOPA PARLAMENT,  
— võttes arvesse Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvet (  1 ), 
— võttes arvesse Euroopa Liidu 2010. aasta raamatupidamise aastaaruannet (KOM(2011) 473 – C7- 
0257/2011) (  2 ), 
— võttes arvesse 2010. aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruannet, I jagu – Euroopa Parlament (  3 ), 
— võttes arvesse siseaudiitori 2010. aasta aruannet,  
— võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2010 eelarve täitmise kohta koos 
institutsioonide vastustega (  4 ), 
— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 kohaselt 2010. aasta kohta koostatud 
kontrollikoja kinnitavat avaldust, (  5 ) mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja 
selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust,  
— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõiget 10 ja artiklit 318 ning Euratomi 
asutamislepingu artiklit 106a,  
— võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb 
Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (  6 ) (finantsmäärus), eriti selle artikleid 
145, 146 ja 147,  
— võttes arvesse Euroopa Parlamendi eelarve täitmise sise-eeskirja (  7 ) artiklit 13,  
— võttes arvesse finantsmääruse artikli 147 lõiget 1, mille kohaselt on kõik liidu institutsioonid kohustatud 
võtma asjakohaseid meetmeid, et järgida Euroopa Parlamendi otsusele eelarve täitmisele heakskiidu 
andmise kohta lisatud tähelepanekuid,  
— võttes arvesse oma 10. märtsi 2009. aasta resolutsiooni 2010. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta – 
jaod I, II, IV, V, VI, VII, VIII ja IX (  8 ), 
— võttes arvesse oma 5. mai 2009. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2010. aasta tulude ja kulude 
eelarvestuse kohta (  9 ),ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/3  
( 1 ) ELT L 64, 12.3.2010.  
( 2 ) ELT C 332, 14.11.2011, lk 1.  
( 3 ) ELT C 167, 7.6.2011, lk 1.  
( 4 ) ELT C 326, 10.11.2011, lk 1.  
( 5 ) ELT C 332, 14.11.2011, lk 134.  
( 6 ) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.  
( 7 ) PE 349.540/Bur/ann/def.  
( 8 ) ELT C 87 E, 1.4.2010, lk 327.  
( 9 ) ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 244.
— võttes arvesse kodukorra artiklit 77, artikli 80 lõiget 3 ja VI lisa,  
— võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A7-0120/2012),  
A. arvestades, et kontrollikoja auditis märgitakse 2010. aasta halduskulude kohta, et kõik institutsioonid 
haldasid finantsmääruses sätestatud juhtimis- ja kontrollisüsteeme rahuldavalt ja 58 auditeeritud maksest 
93 % puhul olulisi vigu ei leitud;  
B. arvestades, et peasekretär kinnitas 16. juunil 2011. aastal, et tal on piisav kindlus selle kohta, et Euroopa 
Parlamendi eelarvet täideti kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ning et kehtestatud 
kontrolliraamistik tagab vajalikul määral raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute 
seaduslikkuse ja korrektsuse;  
C. arvestades, et kuigi aruteludes, mida eelarvekontrollikomisjonis 2010. aasta eelarve täitmisele heakskiidu 
andmisega seoses peeti, tekkisid mõned küsimused, mis puudutasid ka muid teemasid kui konkreetsed 
2010. aastat puudutavad küsimused ning mis lisati eelarvekontrollikomisjoni üldisemate küsimuste 
hulka, keskendub käesolev resolutsioon peamiselt 2010. aasta eelarve täitmisele ning eelarve täitmisele 
heakskiidu andmisele; arvestades, et eelarveküsimuste laiemat käsitlemist tuleks arutada eelkõige 
Euroopa Parlamendi kulude ja kokkuhoiuvõimaluste arutamiseks loodavas töörühmas ning kooskõlas 
2013. aasta eelarve suunistega, mis võeti vastu 8. veebruaril 2012 ja milles nähakse ette märkimisväärse 
pikaajalise säästu saavutamine Euroopa Parlamendi eelarve sõltumatu hindamise abil, millele järgneb 
ettepanekute esitamine 2012. aasta lõpuks ja nende kiire elluviimine;  
2010. aasta eelarve täitmist mõjutanud erakordsed asjaolud  
1. juhib tähelepanu sellele, et 2010. aasta eelarve täitmine toimus erilistes tingimustes, sest tegemist oli 
esimese täispika tegevusaastaga pärast 2009. aastal toimunud Euroopa Parlamendi valimisi ning sel 
aastal valitsesid liidus endiselt finantsprobleemid;  
2. märgib, et Euroopa Parlamendi eelarve (lõplike assigneeringute summa oli 1 616 760 399 eurot; 
2009. aastal 1 529 970 930 eurot) moodustas Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve rubriigist V 
(haldus) veidi vähem kui viiendiku (19,99 % (2009. aastal oli see määr 19,67 %), seega alla tavapärase 
20 % osakaalu);  
3. nimetab ära parlamendi sekretariaadi vastuse, et parlamendi asukoht Strasbourgis läks 2010. aastal 
maksma 51 500 000 eurot, millest 33 500 000 eurot on infrastruktuurikulud ja 18 000 000 eurot 12 
igakuise osaistungjärgu tegevuskulud; märgib, et need ametlikud andmed on palju väiksemad kui 
eelnevalt esitatud hinnangud, mis ulatusid 169 000 000 eurost 203 000 000 euroni, märgib siiski, 
et 2006. aasta kalkulatsioonis esitatud administratsiooni arvutuste järgi hoitaks ühe asukohaga igal 
aastal kokku 204 miljonit eurot ning 2010. aastal vastavalt 180 miljonit eurot (väiksem summa, kuna 
Strasbourgis osteti hooned ning täiendati infotehnoloogiat), ning tuletab meelde, et Euroopa Parlament 
hääletas 429 poolt- ja 184 vastuhäälega 2013. aasta kalkulatsiooni jaoks kokkuhoidmise eesmärgil 
ühe asukoha poolt;  
4. märgib, et Lissaboni lepingu jõustumisega suurenesid Euroopa Parlamendi pädevused ning lisandus 
tegevusi ja seadusandlikku tööd, mistõttu tuli seadusandliku töö ning Horvaatia ühinemisega seotud 
ettevalmistuste jätkamiseks parlamendi struktuuris ja töökorralduses suuri ümberkorraldusi teha; 
märgib lisaks, et uute ülesannete täitmiseks võeti tootlikkuse suurendamise, töötajate ümberpaiguta ­
mise ja töömeetodite parandamise näol meetmeid kulutõhususe suurendamiseks;  
5. märgib, et Lissaboni lepingu jõustumisega otseselt kaasnevate lisakulude katmiseks tuli 19. mail 2010. 
aastal vastu võtta 9 397 164 euro suurune paranduseelarve (nr 1/2010); märgib, et paranduseelarvega 
suurendati eelkõige kaht eelarverida (punkti 1 2 0 0 „Töötasu ja hüvitised” ja punkti 4 2 2 0/01 „Par ­
lamendiliikmete assistendid: kohalikud assistendid”) ja selle eesmärk oli pakkuda parlamendiliikmetele 
lisanduvate seadusandlike ülesannete täitmisel suuremat tuge; peab siiski kahetsusväärseks, et eelarve 
suurendamist ei piiratud olulisel määral kaugeleulatuvamate kokkuhoiumeetmete abil;ET L 286/4 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012
6. märgib, et 2010. aastal toimus administratsiooni tugevdamine ja jätkuv moderniseerimine, mis hõlmas 
peamiselt põhitegevusi, teenistuste ümberkorraldamist, tänapäevase tehnoloogia paremat kasutamist 
ning tihedamat institutsioonidevahelist koostööd;  
7. juhib tähelepanu sellele, et 2010. aasta oli esimene aasta, mil parlamendiliikmete põhimäärust ja 
assistentide põhimäärust (mõlemad jõustusid 14. juulil 2009. aastal) kohaldati täies mahus ja mil 
jõustusid ajutise hindamisrühma poolt kavandatud kummagi määruse rakendusmeetmete uued 
versioonid, mis tõid parlamendi administratsioonile palju uusi ülesandeid;  
8. märgib, et juhatus võttis 24. märtsil 2010. aastal vastu keskmise pikkusega perioodiks ette nähtud 
info- ja kommunikatsioonitehnoloogia strateegia (ja eelkõige selle raames teadmushaldussüsteemi) ning 
keskmise pikkusega perioodiks ette nähtud kinnisvarapoliitika; nii nimetatud strateegiale kui ka polii ­
tikale tuleb eraldada märkimisväärsed eelarvevahendid;  
Aruanne eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta  
9. märgib, et parlamendile laekus 2010. aastal tulu 243 094 204 eurot (2009. aastal 141 250 059 
eurot), millest 110 298 523 eurot moodustas sihtotstarbeline tulu;  
Parlamendi raamatupidamise aastaaruanne  
10. võtab teadmiseks järgmised summad, millega Euroopa Parlamendi raamatupidamiskontod 2010. aastal 
suleti:  
(eurodes)  
a) Kasutada olnud assigneeringud  
2010. aastaks ette nähtud assigneeringud  1 616 760 399  
2009. aastast mitteautomaatselt üle kantud assigneeringud  10 100 000  
2009. aastast automaatselt üle kantud assigneeringud  180 265 823  
2010. aasta sihtotstarbelisele tulule vastavad assigneeringud  110 298 523  
2009. aastast üle kantud, sihtotstarbelisele tulule vastavad assigneeringud  20 637 870  
Kokku  1 938 062 615  
b) Assigneeringute kasutamine 2010. aastal  
kulukohustused  1 772 219 308  
tehtud maksed  1 506 555 191  
automaatselt üle kantud assigneeringud, sealhulgas sihtotstarbelisest tulust eraldatud 
assigneeringud  341 046 482  
mitteautomaatselt üle kantud assigneeringud  9 240 000  
tühistatud assigneeringud  80 650 726  
c) Tulu  
2010. aastal laekunud tulu  243 094 204  
d) Bilansi summa 31. detsembri 2010. aasta seisuga  1 612 914 353  
11. märgib, et 2010. aastal seoti lõplikest assigneeringutest kulukohustustega 96 % (2009. aastal 93 %), 
kusjuures tühistamismäär oli 4 % (2009. aastal 6,7 %); nagu eelnevatelgi aastatel, saavutati väga kõrge 
eelarve täitmise tase;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/5
12. märgib aga, et suures osas selle tõttu, et 2009. aasta oli valimiste aasta, kanti suur osa assigneeringuid 
(190 365 823 eurot) (  1 ) 2010. aastasse üle, ning nõuab kulude paremat planeerimist ning järgmistel 
Euroopa Parlamendi valimistel nimetatud asjaolu arvesse võtmist;  
13. märgib, et eelarve üldine täitmismäär on kõrge muu hulgas ka tänu sellele, et enne 2010. aasta lõppu 
tehti kaks sihipärast ümberpaigutust (9 240 000 eurot Sofias Euroopa Maja hoone ostmiseks ja 
10 923 000 eurot nelja suure infotehnoloogiaprojekti jaoks); tunneb heameelt selle üle, et 2010. 
aastal 2011. aastasse koondassigneeringuid üle ei kantud, mis oli juba teistkordne juhtum; nõuab 
aga tungivalt, et parlamendi administratsioon püüdleks parema ja selgema eelarve kavandamise ja 
distsipliini poole, ning märgib, et kinnisvara-, infotehnoloogia- ja muude suurte kulude kandmine 
eelarvesse tagaks täieliku rahalise selguse; on veendunud, et kõik olulised kulutused peaksid 
aastaeelarves täielikult kajastatud olema ja neid ei tohiks teha seetõttu, et alakasutatud assigneeringuid 
koondada;  
Peasekretäri kinnitav avaldus  
14. tunneb heameelt peasekretäri 16. juuni 2011. aasta avalduse üle, mille ta tegi peamise volitatud 
eelarvevahendite käsutajana eelarvevahendite käsutajate 2010. aasta tegevusaruannete kohta ning 
milles ta kinnitab, et tal on piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Parlamendi eelarvet täideti kooskõlas 
usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega ning et kehtestatud kontrolliraamistik tagab piisavas 
ulatuses aruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse;  
Aastaaruanne sõlmitud lepingute kohta  
15. märgib, et eelarvevahendeid käsutavate osakondade esitatud teabe alusel koostasid keskteenistused 
eelarvepädevatele institutsioonidele 2010. aastal sõlmitud lepingute kohta aastaaruande; (  2 ) märgib, 
et 2009. ja 2010. aastal sõlmitud lepingud jagunesid järgmiselt:  
Lepingu liik  2010  2009  
Arv Osakaal  Arv  Osakaal  
Teenused  143  67 %  157  62 %  
Tarned  40  19 %  56  22 %  
Tööde teostamine  27  12 %  34  14 %  
Ehitus  4  2 %  5  2 %  
Kokku  214  100 %  252  100 %  
Lepingu liik  2010  2009  
Summa 
eurodes  Osakaal  Summa 
eurodes  Osakaal  
Teenused  149 463 916  63 %  415 344 963  75 %  
Tarned  45 467 211  19 %  34 980 727  6 %  
Tööde teostamine  22 128 145  9 %  36 045 314  6 %  
Ehitus  22 269 303  9 %  70 394 138  13 %  
Kokku  239 328 575  100 %  556 765 142  100 %  
(Aastaaruanne Euroopa Parlamendi poolt 2010. aastal sõlmitud lepingute kohta, lk 5.)ET L 286/6 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012  
( 1 ) Automaatsed ülekandmised: 180 265 823 eurot, mitteautomaatsed ülekandmised: 10 100 000 eurot.  
( 2 ) Kättesaadav järgmisel aadressil: http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201109/20110913ATT26546/ 
20110913ATT26546EN.pdf
16. märgib, et menetluse liigi alusel jagunesid 2010. ja 2009. aastal sõlmitud lepingud järgmiselt:  
Menetluse liik  2010  2009  
Arv Osakaal  Arv  Osakaal  
Avatud menetlus  72  34 %  73  29 %  
Piiratud menetlus  5  2 %  13  5 %  
Läbirääkimistega 
menetlus  137  64 %  166  66 %  
Kokku  214  100 %  252  100 %  
Menetluse liik  2010  2009  
Summa eurodes  Osakaal  Summa eurodes  Osakaal  
Avatud menetlus  143 603 024  60 %  415 996 418  75 %  
Piiratud menetlus  2 129 576  1 %  9 458 434  2 %  
Läbirääkimistega 
menetlus  93 595 975  39 %  131 310 290  23 %  
Kokku  239 328 575  100 %  556 765 142  100 %  
(Aastaaruanne Euroopa Parlamendi poolt 2010. aastal sõlmitud lepingute kohta, lk-d 6–7.)  
Erandjuhtudel kasutatavad läbirääkimistega menetlused  
17. tunneb heameelt asjaolu üle, et alates 2010. aastast esitavad kõik peadirektoraadid oma aastaaruande 
lisas teabe erandkorras rakendatava läbirääkimistega hankemenetluste teel sõlmitud lepingute kohta 
koos põhjustega, miks seda menetlust kasutati, ning muu teabe, mida nõutakse parlamendi 5. mai 
2010. aasta resolutsiooni (  1 ) (Euroopa Liidu 2008. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise 
kohta, I jagu – Euroopa Parlament) lõikes 50;  
18. märgib, et on positiivne, et 2010. aastal erandjuhtudel kasutatavate läbirääkimistega menetluste arv 
(2009. aasta ja sellele eelnenud aastatega võrreldes) vähenes kõikide lepingute puhul, mille väärtus oli 
üle 25 000 euro, (  2 ) nagu on näha järgmisest tabelist:  
Peadirektoraat  2010  2009  
Arv Osakaal PD 
lepingute arvust  Arv Osakaal PD 
lepingute arvust  
DG PRES  5  50,00 %  14  53,85 %  
DG IPOL  2  5,56 %  0  0,00 %  
DG EXPO  0  0,00 %  1  50,00 %  
DG COMM  8  14,81 %  29  42,03 %  
DG PERS  0  0,00 %  1  16,67 %  
DG INLO  24  30,00 %  37  38,14 %  
DG INTE  3  27,27 %  3  21,43 %ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/7  
( 1 ) ELT L 252, 25.9.2010, lk 3.  
( 2 ) Aastaaruanne Euroopa Parlamendi poolt 2010. aastal sõlmitud lepingute kohta, lõiked 38 ja 39.
Peadirektoraat  2010  2009  
Arv Osakaal PD 
lepingute arvust  Arv Osakaal PD 
lepingute arvust  
DG TRAD  0  0,00 %  0  0,00 %  
DG ITEC  7  53,85 %  4  36,36 %  
DG FINS  0  0,00 %  0  0,00 %  
Õigusteenistus  0  0,00 %  0  0,00 %  
Parlament kokku  49  22,90 %  89  35,32 %  
(Aastaaruanne Euroopa Parlamendi poolt 2010. aastal sõlmitud lepingute kohta, lk 11.)  
19. palub nendel peadirektoraatidel, eelkõige infrastruktuuri ja logistika peadirektoraadil, kes seda tüüpi 
menetlusi endiselt palju kasutavad, nende menetluste arvu/osakaalu edaspidi vähendada; nõuab tungi ­
valt, et parlamendi administratsioon jätkaks nimetatud menetluste üle ranget järelevalvet, pidades 
eelkõige silmas võimalikke huvide konflikte, ning rakendaks avastatud eeskirjade rikkumise korral 
rangemaid ja hoiatavaid sanktsioone; palub peasekretäril anda tehtud edusammudest eelarvekontrolli ­
komisjonile aru iga kuue kuu tagant;  
20. tunneb heameelt, et presidentuuri peadirektoraat on moodustanud planeerimise, eelarvehalduse ja 
lepingute üksuses hangete sektsiooni, sest see suurendab avalike menetluste läbipaistvust;  
Kontrollikoja aastaaruanne 2010. aasta kohta  
Üldised leiud  
21. tunneb heameelt selle üle, et kontrollikoda tegi auditi käigus kindlaks, et maksetes tervikuna olulisi 
vigu ei esinenud ning finantsmäärusele vastavuse hindamisel ei tuvastanud kontrollikoda ka järele ­
valve- ja kontrollisüsteemides olulisi puudusi;  
Külastusrühmade toetussüsteemi haldamine  
22. märgib, et kontrollikoda leidis, et 2010. kehtinud menetlused, mille kohaselt rühmadelt tegelike 
reisikulude tõestamist ei nõutud ja oli lubatud sularahas maksmine rühma juhile, tõid kaasa enam ­
maksete riski ja vähendasid võimalusi nende maksete suhtes sissekontrolli rakendada; märgib, et hiljuti 
seda süsteemi muudeti; märgib siiski, et parlamendiliikmetel on ikka veel võimalus taotleda külas ­
tajarühmadele sularahas maksmist; nõuab, et peasekretär paluks muudetud eeskirjade kohta kontrol ­
likoja arvamust;  
Lepinguliste töötajate töölevõtmine  
23. märgib pettunult, et kontrollikoda leidis, et valimisse kuulunud viiest juhust neljal ehk mitte vähem kui 
80 % juhtudest olid dokumendid, mis tõestaksid taotluste läbivaatamist ja töövestluse läbiviimist ning 
põhjendaksid lepinguliste töötajate kasuks otsuse tegemist, puudulikud, ilma et sellel oleks olnud 
ebasoodsaid tagajärgi asjaomasele personalile, mistõttu puudus neil ka stiimul olukorda parandada; 
ühineb kontrollikoja soovitusega, mille kohaselt tuleb sisekontrolli võimaldamiseks edaspidi täielik 
dokumentatsioon tagada;  
Hanked  
24. peab kahetsusväärseks, et kontrollikoda leidis parlamendi hankemenetluste auditeerimisel vigu, ebajär ­
jepidevust ja muid puudusi; juhib tähelepanu meetmetele, mida hiljuti on hankemenetluste paranda ­
miseks võetud, ning innustab parlamendi administratsiooni selles vallas veelgi rohkem parandusi 
tegema; tunneb heameelt 2010. aastal loodud Webcontractsi programmi üle, sest selle abil on 
võimalik lepinguid hallata internetis;  
25. kutsub juhatust üles läbi vaatama kõik avalike hangete kontrollimehhanismid, et tagada pakutavate 
teenuste ja kaupade puhul kõige konkurentsivõimelisem hind;ET L 286/8 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012
Fraktsioonide korraldus ja toimimine  
26. võtab teadmiseks leiu, mille kontrollikoda tegi seoses kasutamata jäänud assigneeringute ülekandmi ­
sega fraktsioonide poolt ja seoses sellega, et Euroopa Parlamendi valimiste aasta jagatakse ülekantavate 
assigneeringute lubatava summa arvutamiseks kaheks poolaastaks; on seisukohal, et selleks, et 2010. 
aasta alguses tekkinud probleemid tulevikus ei korduks, tuleks tulevaste valimiste puhul võtta frakt ­
sioonide poolt ülekantavate summade arvutamiseks arvesse kogu valimiste aastat, sest fraktsioonid ei 
lakka pärast valimisi toimimast;  
27. märgib, et ehkki kodanike kirjalikele küsimustele vastatakse väidetavalt üldjuhul kahe nädala jooksul, ei 
kehti praegu mingit süsteemi, mille kohaselt peaksid juhatus ja peasekretär vastama parlamendiliikmete 
küsimustele sama pika ajavahemiku jooksul;  
Peasekretäri võetud meetmed seoses 2009. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsit ­
leva resolutsiooniga  
28. märgib rahuloluga, et peasekretär esitas 2009. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist puudutava 
resolutsiooni kohta eelarvekontrollikomisjonile ulatusliku kirjaliku vastuse juba 6. oktoobril 2011. 
aastal ning et 11. oktoobril 2011. aastal toimunud 2009. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise 
menetluse järelkohtumise käigus toimus peasekretäri ja eelarvekontrollikomisjoni vahel sisukas arva ­
muste vahetus;  
29. tunneb heameelt mitmete vastuste üle, mis ülalnimetatud resolutsioonis esitatud nõudmistele esitati, 
ning loodab, et ka järgmised resolutsioonis esitatud nõudmised täidetakse:  
i) koostada ja esitada parlamendi pädevatele komisjonidele uute põhimääruste (parlamendiliikmete 
põhimäärus ja assistentide põhimäärus) rakendamisega seotud kõigi asjaomaste teenistuste perso ­
nalis ja kuludes toimunud muutuste kohta põhjalik hinnang ning esitada see koos tegevusplaani 
ning hinnanguga selle kohta, milline saab olema uute põhimääruste (sh ettevalmistused, mida tuleb 
teha seoses võimalike täiendavate bürooruumidega, kolimised ning renoveerimise/ümberehitamise 
kulud) otsene ja kaudne finantsmõju parlamendi eelarvele järgmisel viiel aastal (lõige 7);  
ii) esitada oma järgmises tegevusaruandes teave andmetöötluskeskuste teenuse sisseostmisega seotud 
kulude kohta varasemate kuludega võrreldes (lõige 37);  
iii) teha ametlik otsus ajakirjandusauhinna kaotamise kohta (lõige 93);  
iv) anda aru kogusäästust, kaasa arvatud see, mis kolme töökoha vaheliste lähetuste täiendava otstar ­
bekamaks tegemisega saavutati (lõige 102);  
v) kavandada kõigile parlamendiliikmetele kohaldatavad ranged eeskirjad, millega tagatakse, et 
üldkulude hüvitis oleks alati läbipaistev ja hüvitist kasutataks üksnes eesmärgipäraselt;  
30. nõuab, et peasekretär esitaks parlamendi pädevale komisjonile võetud ja võetavate meetmete kohta 
hiljemalt 31. oktoobriks 2012. aruande;  
Siseaudiitori aastaaruanne  
31. tunneb heameelt selle üle, et väline hindaja on kinnitanud, et siseauditi talitus vastab siseauditi 
kutsetegevuse rahvusvahelistele standarditele kõrgeimal võimalikul määral;  
32. märgib, et siseaudiitor esitas 24. jaanuaril 2012. aastal toimunud pädeva komisjoni koosolekul oma 
15. juulil 2011 allkirjastatud aastaaruande ja selgitas, et 2010. aastal koostas ta parlamendi halduse 
kohta järgmised auditid:  
— töötajate isiklike õiguste auditite järelmeetmed;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/9
— külastusrühmade audit;  
— töötajate lähetustega seotud kulude auditi järelmeetmed;  
— pikaajaliste lepingute sisekontrolli muutmise järelmeetmed;  
— IT-halduse kavandamise ja struktuuri muutmise järelmeetmed;  
— palgalehe koostamise audit;  
— tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadi avalike hangete menetluse ja lepingute 
rakendamise audit;  
— parlamendiliikmete assisteerimishüvitise auditi järelmeetmed;  
33. toetab siseaudiitori seisukohti, mille kohaselt tuleb:  
— kõik tähtaja ületanud ja eelkõige kriitilised meetmed võimalikult kiiresti lõpule viia, et parandada 
personali peadirektoraadi juhtimisprotsesse, kontrollikeskkonda ja töötajate isiklike õiguste kont ­
rollimist ning viia lõpule töötajate lähetustega seotud kulude vallas neli lõpetamata meedet, millele 
osutati 6. mai 2011. aasta siseauditi aruandes 10/04, milles käsitleti algse, 2008. aastal läbi viidud 
auditi järelmeetmeid;  
— muuta külastusrühmade vastuvõtmist puudutavaid sise-eeskirjade finantssätteid, et viia rahaliste 
vahendite eraldamine külastajate poolt tegelikult tekitatud kuludega paremini vastavusse;  
— 20 IT-haldusealast tähtaja ületanud meedet lõpule viia;  
Siseauditiaruannete laad ja eesmärk  
34. osutab märkustele, mida ta on varasemates eelarve täitmisele heakskiidu andmist puudutavates reso ­
lutsioonides siseauditiaruannete kohta teinud; märgib, et siseauditiaruanded annavad võimaluse 
süsteeme ja tulemusi parandada, kuid et neid on võimalik korrektselt tõlgendada ainult sel juhul, 
kui nendes esitatud soovituste põhjal tehtud muudatused on ellu viidud ja tulemused saavutatud; juhib 
siiski tähelepanu asjaolule, et finantsmääruse käimasoleva läbivaatamise raames käsitletakse nende 
aruannete taotluse korral kättesaadavust, võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsust selles küsimuses;  
EUROOPA PARLAMENDI ADMINISTRATSIOONI HALDAMINE  
Peadirektorite tegevusaruanded  
35. märgib rahuloluga, et kõik peadirektorid said oma teenistustes 2010. aastal eelarve täitmise kohta 
reservatsioonideta kinnitava avalduse esitada; on teadlik, et tegevusaruannete puhul on tegemist orga ­
nisatsioonisisese juhtimise vahendiga, mille peamine eesmärk on anda peasekretärile selge ülevaade 
administratsiooni tööst ja eelkõige võimalikest puudustest;  
Riskijuht  
36. märgib rahuloluga, et riskijuht alustas 1. juunil 2010 tööd ja ta annab aru otse peasekretärile; tunneb 
heameelt selle üle, et 16. detsembril 2011. aastal avaldati riskijuhtimise käsiraamat, ning kordab, et 
parlamendi pädevale komisjonile tuleb esitada riskijuhi 2010. aasta tegevuse aastaaruanne ning 
pädevat komisjoni tuleb hoida kursis parlamendi uue riskijuhtimispoliitika rakendamise edenemisega;  
37. nõuab, et parlamendi pädevale komisjonile antaks enne 2012. aasta septembri lõppu teada, kuidas 
kavatsetakse tundlikud ametikohad kindlaks teha ja neid hallata ning mida selleks tehtud on;ET L 286/10 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012
Presidentuuri peadirektoraat  
Turvameetmed  
38. märgib, et turvameetmete eelarve oli 2009. aastal 45 980 000 eurot ja 2010. aastal see vähenes veidi 
(45 590 000 euroni); tunneb heameelt selle üle, et 2011. aasta eelarves on turvameetmete kulu 2010. 
aastaga võrreldes veelgi rohkem vähenenud (lõplikud assigneeringud: 42 830 000 eurot) ning et 
juhatus võttis 2011. aasta juulis vastu üldise turvakontseptsiooni, mille eesmärk on parlamendi turva ­
meetmed tänapäevasemaks ja tõhusamaks muuta;  
39. kordab oma palvet peasekretärile muuta sissepääsukaardi näitamine parlamendiliikmetele parlamendi 
hoonetesse sisenemisel ja nendest väljumisel kohustuslikuks; teeb ettepaneku, et parlamendiliikmete 
sissepääsukaarte kontrollitaks ka elektrooniliselt;  
40. rõhutab, et parlamendi hoonete ja nende vahetu ümbruse turvalisuse suurendamine peab olema 
tähtsaim prioriteet; nõuab, et osana sellest tööst tuleks suurendada parklate turvalisust, samuti tuleks 
kontrollida juurdepääsu hoonete nendesse osadesse, kus asuvad parlamendiliikmete kabinetid;  
41. rõhutab asjaolu, et parlamendiliikmete lukustatud kabinettidest on varastatud asju, mis näitab madalat 
turvalisuse taset; palub peasekretäril võtta kiiresti meetmeid olukorra parandamiseks;  
42. on mures parlamendi parklate madala turvalisuse taseme pärast; märgib, et Brüsseli parklas on mitut 
autot tahtlikult kahjustatud; palub juhatusel võtta asjakohased meetmed olukorra parandamiseks;  
43. kordab, et nõuab peasekretärilt 30. juuniks 2012. aastal ettepanekute esitamist tõhusama, turvalise ja 
pettusekindla allkirjade andmise süsteemi loomiseks (ettepanekus tuleks käsitleda ka kellaaegu, mil 
süsteemi on võimalik kasutada) ja eelkõige võimaliku tulevase elektroonilise allkirjastamise süsteemi 
loomiseks, mille abil on parlamendiliikmetel võimalik nii dokumente (näiteks muudatusettepanekuid) 
allkirjastada kui ka oma kohalolekut digitaalse allkirjaga tõendada; seejuures on teadlik sellest, et 
kuludele ja kokkuhoiule on sel väga väike mõju;  
44. märgib rahuloluga, et tulenevalt juhatuse 5. juuli 2010. aasta otsusest on registreerimisteenuste muut ­
mine parlamendi enda poolt pakutavateks teenusteks nüüdseks lõpule viidud; loodab, et uus registree ­
rimissüsteem tagab parema ja tõhusama teenuse; on seisukohal, et parlamendi turvalisust tuleb jätku ­
valt parandada ja ajakohastada ning sobival viisil professionaalsemaks muuta, eelkõige spetsiaalsete 
valiku- ja töölevõtmismenetluste ning vajaliku lisa- ja täiendkoolituse abil; ootab huviga, mida toob 
kaasa uus üldine turvakontseptsioon, eelkõige tsoonideks jagamise idee, mis peaks olulisel määral 
aitama lahendada muu hulgas parlamendiliikmete kabinettidega seotud turvalisusprobleeme;  
Ümberkorraldused  
45. märgib, et 2010. aastal toimusid presidentuuri peadirektoraadis suured ümberkorraldused; tunneb 
heameelt selle üle, et finantsküsimused ning hangete kavandamine ja korraldamine ning turvameetmed 
anti 2010. aasta märtsis loodud ressursside direktoraadi pädevusse;  
Liidu sisepoliitika peadirektoraat ja liidu välispoliitika peadirektoraat  
46. tuletab meelde, kui suur poliitiline tähtsus on liidusiseses ja -välises parlamendi töös delegatsioonidel; 
märgib aga, et eri delegatsioonides ja eelkõige liiduvälistes delegatsioonides on päevas ühe liikme kohta 
tekkivad kulud väga erinevad (1 400 - 5 300 eurot); kutsub parlamendi juhatust üles arendama 
koostöös teiste asjassepuutuvate peadirektoraatidega välja lahendused, kuidas delegatsioonide visiite 
ökonoomsemalt ja ühtlasemate kuludega korraldada; seejuures tuleks eelkõige arvesse võtta visiitide 
poliitilist tähtsust ja kestust ning parlamendiliikmete ja töötajate arvu optimaalset suhet; nõuab eelarve 
konsolideerimise IT-süsteemi loomist, mis annaks üksikasjalikku teavet iga delegatsiooni eelarve kohta 
ning parandaks kulude haldamist; nõuab, et edaspidi esitataks delegatsioonide reisidega seoses üksik ­
asjalik aruanne kõikide isikute kulude kohta;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/11
Kommunikatsiooni peadirektoraat  
47. on mures selle pärast, et eelarverida 3 2 4 2 („Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud”) – 
v.a õigusloome jälgimissüsteem – ei ole piisavalt läbipaistev; on seisukohal, et eelkõige alapunkti 
3 2 4 2/01 kulud tuleks läbipaistvuse suurendamiseks järgmiste aastate eelarves üksikasjalikult välja 
tuua;  
Külastajatekeskus (Parlamentarium)  
48. märgib, et eelarvepunkti 3 2 4 3 „Parlamentarium – Euroopa Parlamendi külastajatekeskus” kulukohus ­
tused suurenesid pärast 2009. aasta alakasutust märkimisväärselt (+ 227 %) ja nende summa oli 
12 725 985 eurot; juhib tähelepanu ripplagede ohutusega seotud suurele probleemile, mille tõttu 
projekti valmimine 2010. aastal viibis ning mille tõttu oli administratsioon sunnitud 1 000 000 
euro ulatuses assigneeringuid, mis olid 2009. aastast automaatselt 2010. aastasse üle kantud, tühis ­
tama; märgib, et hinnangulised kogukulud on 20 530 000 eurot, mida on 2007. aastaga võrreldes 
15,3 % rohkem; nõuab tagatisi, et teiste miljoneid eurosid maksvate projektide puhul ei toimuks 
samasugust kulude suurenemist;  
49. tunneb heameelt selle üle, et külastajatekeskus 14. oktoobril 2011. aastal avati (algselt oli avamine 
kavandatud 2009. aastal toimunud valimiste ajaks); peab aga kahetsusväärseks, et projekt hilines palju 
ja kulud osutusid kavandatust suuremaks; nõuab külastajatekeskuse tegevuse läbivaatamist, kui see on 
tegutsenud 12 kuud, et hinnata üldsuse reaktsiooni, keskuse tugevusi ja nõrkusi ning selle kulu ja 
kasu, et tagada raha otstarbekas kasutamine;  
Euroopa Ajaloo Maja  
50. märgib, et 5. juulil 2010. aastal võttis juhatus vastu parlamendi ajakohastatud kommunikatsioonistra ­
teegia, mis hõlmab ka Euroopa Ajaloo Maja projekti, ning et 2010. aasta septembris hindas projekti 
rahvusvaheline hindamiskomisjon; märgib, et selle projekti puhul ei kasutatud peatükki 1 0 6 „Uute 
prioriteetsete eesmärkide reserv”, sest kõik selle peatüki assigneeringud (5 000 000 eurot) paigutati 
ümber artiklisse 2 1 0 „Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid”; nõuab selle projekti kogu rahalise 
mõju avaldamist, eriti arvestades probleeme, mida on tekitanud hoone vundamendi all voolav maa- 
alune Maalbeeki jõgi; kordab, et majandamiskavas sisalduvast kulueelarvest tuleb rangelt kinni pidada;  
51. peab kahetsusväärseks, et juhatuse ja teiste organite otsused Euroopa Ajaloo Maja kohta ei põhinenud 
täielikult toimiva projekti jaoks vajalikel täielikel „hinnangulistel” kogukuludel; soovitab juhatusel ja 
kvestoritel edaspidi mitte heaks kiita ühtegi projekti ega algatust, mille kohta ei ole esitatud otseste ja 
kaudsete kulude täielikku finantskalkulatsiooni;  
Külastusrühmad  
52. märgib, et külastused on Euroopa Parlamendi ja tema seadusandliku töö tutvustamiseks väga olulised; 
võtab teadmiseks hiljutised muudatused, mis 2010. aastal kehtestatud külastusrühmade maksesüs ­
teemis tehti, ning nõuab, et uue maksesüsteemi ja kulude hüvitamise süsteemi kohta koostataks 
hinnang, mis näitaks kulude muutumist ja seda, mil määral on maksed rühmadega kaasnevate tegelike 
kuludega vastavuses; teeb kontrollikojale ettepaneku seda jälgida ning jääb ootama siseaudiitori 
märkusi uue süsteemi rakendamise kohta;  
53. nõuab tungivalt, et parlamendi administratsioon annaks parlamendile aru ametlike külastusrühmade 
suurust käsitlevate eeskirjade muudatustest saadud kogemuste kohta üldiselt ning eelkõige eeskirjade 
mõju kohta külastuste korraldamisele ja kapatsiteedi kasutamisele;  
54. väljendab ilmsetel turvalisuse ja parlamendi mainega seotud kaalutlustel muret asjaolu pärast, et 
institutsioon annab külastusrühmade juhtidele suuri summasid sularaha;ET L 286/12 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012
Web TV  
55. peab kahetsusväärseks, et EuroparlTV tegevust ei saa otseste üksikvaatajate (välja arvatud piirkondlike 
telekanalitega sõlmitud partnerluslepingute alusel lisanduvad vaatajad) väga väikest arvu (  1 ) arvestades 
edukaks lugeda, kuigi 2010. aastal eraldati sellele (punktist 3 2 4 6) umbes 9 000 000 eurot, st suur 
summa raha; tunneb heameelt selle üle, et 2011. aastal suudeti neid assigneeringuid 14 % vähendada 
(8 000 000 euroni) ja et neid on kavas vähendada ka järgnevatel aastatel; märgib siiski kahetsusega, et 
uusi toetusi ei saa põhjendada, ning palub peasekretäril teha pädevale parlamendikomisjonile ettepa ­
nekud EuroparlTV tegevuse lõpetamiseks;  
Auhinnad  
56. märgib, et filmiauhinnaga LUX seotud kulud olid 2010. aastal 380 666,18 eurot; on mures, et 2011. 
aastal suurenesid selle auhinnaga seotud kulud 573 722,08 euroni (rohkem kui 50 %), ning loodab, et 
alates 2012. aastast hakatakse neid kulusid järsult vähendama; konkreetsemalt nõuab järgmiste meet ­
mete piiramist kulude vähendamiseks:  
— kallis sisemine teavitustegevus parlamendi hoonetes;  
— teavitustegevus rahvusvahelistel filmifestivalidel;  
— liikmesriikides korraldatavad nn mini-LUX-üritused, millega kaasnevad suured kulud;  
57. võtab teadmiseks kulutused auhindadele perioodil 2009–2011:  
(eurodes)  
2009  2010  2011  
Ajakirjandusauhind  105 000  118 059  154 205  
Sahharovi auhind  300 000  654 542  652 348  
Karl Suure Euroopa noorteau ­
hind  24 000  34 000  35 000  
Filmiauhind LUX  320 000  380 666  573 722  
Kokku  749 000  1 187 267  1 415 275  
58. märgib, et kulutused auhindadele suurenesid perioodil 2009–2011 89 %, ning on veendunud, et seda 
raha oleks olnud mõistlik mujal kasutada; nõuab, et tulevased kulutused auhindadele toodaks tagasi 
2009. aasta tasemele;  
59. märgib, et ajakirjandusauhinnaga seotud kulud olid 2010. aastal 118 059 eurot, mis tähendab 2009. 
aasta summaga võrreldes 18 % suurenemist; on mures selle pärast, et 2011. aastal suurenesid need 
kulud rohkem kui veerandi võrra, ning nõuab, et nüüd, kui auhinna väljaandmine on lõpetatud, 
viidaks enne pressisuhteid või muud valdkonda puudutavate algatuste väljatöötamist läbi põhjalik 
tasuvusanalüüs;  
60. on seisukohal, et auhinnad ei kuulu parlamendi põhitegevuse hulka, ning nõuab, et enne uute auhin ­
naalgatuste tegemist viidaks läbi tasuvusanalüüs, et võtta arvesse kõikide liikmesriikide üha halvenevat 
finants- ja majandusolukorda;  
Infobürood / Euroopa Majad  
61. märgib, et 2010. aastal loodi kommunikatsiooni peadirektoraadis ressursside direktoraat, kelle üles ­
anne on muu hulgas keskselt avalikke hankeid koordineerida ning selle abil tagada, et detsentralisee ­
ritud infobüroodel ei oleks enam vaja nii palju võtmetähtsusega töötajaid tundlikelt ametikohtadelt ära 
võtta;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/13  
( 1 ) 2010. aastal 11 000 - 66 000 (keskmiselt vähem kui 30 000) külastust kuus.
62. märgib, et parlamendi 32 infobüroost Brüsselisse ja Strasbourgi tehtud 978 lähetust läksid kokku 
maksma 944 330 eurot, mis teeb Brüsseli lähetuse keskmiseks kuluks 701 eurot ja Strasbourgi 
lähetuse keskmiseks kuluks 1 064 eurot; märgib, et lähetus Luxembourgist Brüsselisse läheb maksma 
keskmiselt 250 eurot ja lähetus Luxembourgist Strasbourgi keskmiselt 630 eurot; nõuab edaspidi 
andmeid ka lähetuse keskmise kulu kohta (küsimustikule antud vastuste lehekülg 68);  
Kontaktbüroo Washingtonis  
63. märgib, et 2010. aasta aprillis avati Washingtonis Euroopa Parlamendi kontaktbüroo ning et 2010. 
aasta oktoobris kehtestati nelja ametniku jaoks üheaastaste lähetuste süsteem; märgib, et kuigi 
Washingtoni kontaktbüroo jaoks ei ole loodud ühtki uut ametikohta, on sellega seoses paratamatult 
tekkinud muud kulud; soovib teada nende kulude taset aastatel 2011 ja 2012; nõuab kontaktbüroo 
struktuuri, tegevuse ja kulude läbivaatamist ning selle kohta aruande esitamist juhatusele ja pädevatele 
parlamendikomisjonidele;  
Personali peadirektoraat  
64. tunneb heameelt selle üle, et tänu teatavate ülesannete (näiteks lastesõime haldamine) allhankele ja 
personalitoimikute halduses infotehnoloogia suuremale kasutamisele on peadirektoraat suutnud 
töötulemusi parandada; väljendab heameelt IT-rakenduse Streamline kasutuselevõtmise üle;  
65. märgib, et personali peadirektoraadile avaldas mõju nõukogu 2009. aasta detsembri otsus kohaldada 
töötasude korrigeerimisel komisjoni osutatud ja soovitatud 3,7 % määra asemel kõigest 1,85 % määra, 
mille tagajärjel jäid punkti 1 2 0 0 „Töötasu ja hüvitised” kulukohustused osaliselt (veidi alla 6 000 000 
euro ehk 1,4 %) ulatuses täitmata;  
66. märgib, et parlamendi ametikohtade loetelus oli ette nähtud 6 285 ametikohta; neist 5 348 (st 85,1 %) 
parlamendi sekretariaadis ja 937 (st 14,9 %) fraktsioonides; 2009. aastaga võrreldes on tegemist 
3,35 % kasvuga (lisandus 204 ametikohta), mis tekkis peamiselt seetõttu, et 1. detsembril 2009. aastal 
jõustunud Lissaboni lepinguga parlamendi pädevus suurenes;  
67. võtab teadmiseks sekretariaadi struktuuris uue parlamendikoosseisu ametiaja ettevalmistamise ja 
eelkõige parlamendiliikmetele mõeldud teenuste tõhustamisega seoses toimunud muudatused, mille 
kohta juhatus tegi otsuse 2009. aastal ja mis viidi ellu 2010. aasta alguses; märgib, et nende 
muudatuste tõttu tuli eelkõige presidentuuri peadirektoraadis, personali peadirektoraadis ning infra ­
struktuuri ja logistika peadirektoraadis ümberkorraldusi teha, kuid neljas peamiselt poliitilise pädevu ­
sega peadirektoraadis - presidentuuri peadirektoraadis, liidu sisepoliitika peadirektoraadis, liidu välis ­
poliitika peadirektoraadis ja kommunikatsiooni peadirektoraadis - ka ressursside direktoraat luua;  
68. märgib, et 31. detsembri 2010. aasta seisuga oli enamus sekretariaadi (58,4 %) ja administraatori 
palgaastmel töötavatest ametnikest (51,7 %) naised; tunneb heameelt selle üle, et kõrgemate ja kesk ­
astme juhtide tasandil suurenes 2010. aastal nii naissoost peadirektorite osakaal (36,4 %ni, mis tähen ­
dab, et 11-st neli on naised) kui ka naissoost osakonnajuhatajate osakaal (26,2 %ni);  
69. juhib tähelepanu sellele, et teatavatest liikmesriikidest, nagu Saksamaa, Ühendkuningriik, Austria ja 
Madalmaad, on ametnikke ja muid teenistujaid keeruline leida ja et nende riikide töötajate osakaal 
parlamendi sekretariaadi töötajatest on oluliselt väiksem kui vastava riigi rahvastiku osakaal kogu liidu 
rahvastikust, (  1 ) ning märgib, et suhteliselt suur osa töötajatest on parlamendi töökohtade asukohast 
tulenevalt Belgia (13,6 %) või Luksemburgi (2,3 %) kodakondsusega; palub juhatusel läbi vaadata 
töölevõtmismenetlused ja -nõuded, et teha kindlaks, millist rolli need võivad mängida töötajate leid ­
mise keerulisuses;ET L 286/14 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012  
( 1 ) Töötajate osakaal / rahvastiku osakaal: Saksamaa: 6,4 % / 16,3 %, Ühendkuningriik: 4,4 % / 12,4 %, Austria: 1 % / 
1,67 %, Madalmaad: 2,7 % / 3,3 %. 
Allikas: Euroopa Parlamendi 2010. aasta sotsiaalküsimuste aruanne, 2011. aasta detsember, ja Eurostat.
Kolme töökoha vahelised lähetused/lähetuskulud  
70. märgib, et 2010. aastal toimus 33 200 lähetust (ametlikku sõitu), mis hõlmasid kokku 98 629 
lähetusel oldud päeva ja millest enamik toimus parlamendi kolme töökoha vahel; kordab, et kolme 
töökoha vahel toimuvaid tarbetuid lähetusi ning nendega seotud kulusid tuleb vältida; selleks tuleb 
esitada süstemaatilisemad ja paremini tõendatud põhjendused ning tagada parem järelevalve; nõuab, et 
peasekretär annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus aru kokkuhoiust, mis 
ratsionaliseerimise jätkamise tulemusel on saavutatud ja muudest juba tehtud või kavandatud algatus ­
test, mille abil vähendatakse lähetuste arvu; on ühtlasi seisukohal, et üldiselt ei tohiks ühtki komisjoni 
koosolekut korraldada Strasbourgis, välja arvatud need komisjonid, mille töökava on otseselt seotud 
asjaomase nädala osaistungjärgu päevakorras olevate raportite või aruteludega; julgustab kontrollikoda 
analüüsima täiendavalt praegusi lähetustega seotud menetlusi ja esitama soovitused nende tõhususe 
parandamiseks; palub peasekretäril vaadata konkreetselt üle väljaspool Brüsselit asuvad ametikohad, 
eriti nende töötajate osas, kes käivad korduvatel lähetustel Brüsselis, et teha kindlaks, kas need kohad 
on vaja viia mujale üle; arvab, et tuleks läbi vaadata kokkulepe Luksemburgi võimudega, mille kohaselt 
on parlamendi muutuvaid nõudeid arvestamata kindlaks määratud Luxembourgis asuvate töötajate arv;  
Parlamendiliikmete ja assistentide põhimäärus  
71. märgib rahuloluga, et üleminek uuele personalihaldussüsteemile – umbes 1 400 parlamendis töötavat 
assistenti puudutava haldustööga on seotud keskmiselt 15 töötajat – ei ole üldiselt eelarvekuludes 
muutusi kaasa toonud, ning loodab, et talle edastatakse uue personalihaldussüsteemi rakendamise, 
sellega seonduvate kõigi otseste ja kaudsete kulude, sealhulgas komisjoni makstud töötushüvitiste 
aruande koopia;  
72. märgib, et seoses kontrollikoja leitud puudustega dokumentides ja assistentide oma autot kasutades 
tehtud lähetuste kulude jälgitavuses ei ole parandusmeetmeid veel võetud; nõuab tungivalt, et parla ­
mendi administratsioon leiaks neile küsimustele võimalikult kiiresti läbipaistva ja jälgitava lahenduse;  
Infrastruktuuri ja logistika peadirektoraat  
Hoonete/kinnisvarapoliitika  
73. märgib, et 24. märtsil 2010. aastal võttis juhatus vastu keskmise pikkusega perioodiks mõeldud ja 
pikaajalise kinnisvarapoliitika (kinnisvarastrateegia), mille peamised põhimõtted on järgmised:  
i) vastavalt kontrollikoja soovitusele tuleb üürimise asemel pigem osta;  
ii) omandiga seotud kulud tuleb kiiresti katta (st laenud võimalikult kiiresti tagasi maksta);  
iii) kolmes töökohas peavad hooned üksteise lähedal asuma;  
iv) erilist tähelepanu tuleb pöörata hoonete korrashoiule ja renoveerimisele;  
v) parlament tuleb võimalikult suurel määral linnaruumi integreerida;  
vi) parlament peab puudega inimestele võimalikult hästi ligipääsetav olema; inimeste turvalisuse, 
tervishoiu ja heaolu osas tuleb järgida kõige kõrgemaid standardeid;  
vii) parlament tuleb muuta võimalikult keskkonnahoidlikuks;  
74. märgib, et kuigi Euroopa Ülemkogu on kutsunud parlamenti õigustatult üles kulusid kokku hoidma, ei 
anna ta parlamendile jätkuvalt võimalust saavutada märkimisväärset kulude kokkuhoidu, mis saavuta ­
taks Strasbourgis koosolekute pidamisest loobumisega;  
75. märgib, et kõigi kolme töökoha hoonete korrashoiu, hoolduse, käitamise ja puhastuse kulud, mis 
2009. aastal olid kokku 33 700 000 eurot, suurenesid 2010. aastal 38 700 000 euroni ja prognooside 
kohaselt suurenevad need aastatel 2011–2013 veelgi; ainult Luxembourgis need kulud 2013. aastal 
veidi vähenevad; märgib, et energia tarbimine ja kommunaalteenuste kulu suureneb samal ajal veidi 
vähem, kuid siiski pidevalt;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/15
76. märgib, et 2010. aasta liisingumaksed (5 700 000 eurot) olid tunduvalt väiksemad kui 2008. aasta 
58 600 000 eurot (see on viimaste aastate suurim summa); märgib, et üürikulude kõikumine on olnud 
väiksem (2010. aastal 25 300 000 eurot, 2006. aastal oli summa suurem – 31 200 000 eurot ja 
2007. aastal väiksem – 19 900 000 eurot); märgib, et hoonetele kulutatud summa on aastati erinev 
olnud, sest 2006. aastal oli summa suur – 165 900 000 eurot, 2009. aastal oli summa null ja 2010. 
aastal 20 200 000 eurot;  
77. märgib rahuoluga, et vastavalt eelarve täitmisele heakskiidu andmist puudutavale küsimustikule antud 
vastustele võib eelarvestuse põhjal öelda, et kui institutsioon oleks kõik oma hooned üürinud, siis 
oleks ta pidanud 2010. aasta eelarves ette nägema 163 000 000 euro ulatuses lisavahendeid, mis 
vastab 10 % kogueelarvest; seetõttu toetab seda poliitikat, mille kohaselt tuleks üürimise asemel 
pigem osta, mida kontrollikoda mitmel aastal – viimati oma eriaruandes nr 2/2007 hoonetega seotud 
kulude kohta – on tungivalt soovitanud;  
78. märgib, et 2010. aastal kolmelt Strasbourgis asuvalt hoonelt asbesti eemaldamise kulud (2 464 701 
eurot) hüvitas suures osas Strasbourgi linnavalitsus, kes võttis enda kanda 2 015 000 eurot;  
79. märgib, et 27. jaanuaril 2010. aastal maksis Belgia valitsus parlamendile 85 987 000 eurot, mis kattis 
Willy Brandti ja József Antalli hoonete juurde kuuluva krundi kulud ning Brüsselis asuva Luxembourgi 
raudteejaama katuse ehituse arenduskulud; juhib tähelepanu sellele, et see summa kanti raamatupida ­
misarvestusse finantsmääruse kohaselt sihtotstarbelise tuluna ning seda on kasutatud kinnisvarapro ­
jektide rahastamiseks;  
80. märgib, et 2010. aastal osteti Brüsselis 11 000 000 euro eest REMARDi hoone ja on otsustatud osta 
Sofias 9 240 000 euro eest Euroopa Maja; peab kahetsusväärseks, et turu piiratuse tõttu on korras ­
hoiu-, renoveerimis- ja soetuskulud liiga kõrged ja et läbirääkimiste konfidentsiaalsust on raske säili ­
tada; on seisukohal, et muudetud finantsmäärusega kavandatav nõue, mille kohaselt peavad institut ­
sioonid oma ehitusplaanid mitu aastat ette avaldama, tekitaks institutsioonidele ja maksumaksjatele 
märkimisväärseid kulusid;  
81. märgib, et positiivne oleks, kui muudetud finantsmääruse kohaselt oleks võimalik ehitamist otse 
rahastada, sest sel juhul oleks parlamendil võimalik laene kasutada ilma kolmandate osapoolte abita, 
mis vähendaks kulusid ja suurendaks samas läbipaistvust; juhib tähelepanu sellele, et nii on toimitud 
Luxembourgis asuva KADi hoone puhul, mille rahastamiseks on sõlmitud kokkulepe Euroopa Inves ­
teerimispangaga, kes annab 50 % vahenditest;  
82. nõuab sellega seoses üksikasjalikku finantskalkulatsiooni Luxembourgis asuva KAD-hoonega seoses 
juba tehtud ja järgmiseks 20 aastaks kavandatud kulude kohta ning nõuab üksikajalike andmete 
avaldamist hoone ehitusega seotud hinnanguliste kogukulude, hinnanguliste tegevuskulude ja muude 
selle hoone ehituse ja kasutamisega seotud kulude kohta;  
83. väljendab heameelt peasekretäri kinnituse üle, et lobistidele ja sihtasutustele ei eraldata enam 
tööruume, kuid märgib, et kuni 31. detsembrini 2011 olid sihtasutuse Pegasus ja Kangaroo Groupi 
käsutuses bürooruumid parlamendi hoonetes;  
84. peab kahetsusväärseks, et 2010. aastal kasutasid registreeritud lobitööd tegevad organisatsioonid 
bürooruume, mis tähendas nende organisatsioonide eeliskohtlemist liidu maksumaksjate vahenditega;  
Toitlustuskohad  
85. kordab varasemat üleskutset pakkuda parlamendi hoonetes mitmekesisemaid toitlustusvõimalusi ja 
teha praegu kehtiva lepingu lõppedes lõpp olukorrale, kus ühel toitlustusteenuse pakkujal on mono ­
poolne seisund;ET L 286/16 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012
Kirjaliku tõlke peadirektoraat ning suulise tõlke ja konverentside peadirektoraat  
86. märgib, et 2010. aastal tõlgiti kokku 1 721 191 lehekülge (sellest 1 033 176 ehk 60 % tõlgiti parla ­
mendi enda teenistustes), ning tunneb heameelt selle üle, et kõik dokumendid, mida oli vaja hääleta ­
miseks, said kirjaliku tõlke peadirektoraadis õigeks ajaks tõlgitud, ning 90 % kogu tõlgetest valmis 
ettenähtud tähtajaks, kuigi 65 % tõlketellimustest esitati nõutavast hiljem (st, et mitmekeelsuse eeskir ­
jades ette nähtud kümne tööpäeva nõuet ei oldud arvestatud);  
87. märgib rahuloluga, et kirjaliku tõlke peadirektoraat on muutumas tootlikumaks ja eelarve kasutamisel 
tõhusamaks, kuid samal ajal on tagatud mitmekeelsus; rõhutab sellega seoses, et parlamendisisene 
tootlikkus on suurenenud 1 500 leheküljelt 1 800 leheküljele aastas; sooviks tootlikkuse näitajate 
avaldamist keeleüksuste kaupa;  
88. märgib samas, et kinnipidamine mitmekeelsuse eeskirjast paranes 2008. ja 2009. aasta (eeskirja 
rakendamise esimene aasta) vahel üle 10 %, kuid sellest kinnipidamine vähenes 2009. ja 2010. 
aasta (  1 ) vahel; kutsub komisjone, delegatsioone ja fraktsioone eeskirjas kehtestatud tähtaegadest 
rangelt kinni pidama;  
89. tunneb heameelt selle üle, et alates 2010. aastast pakub suulise tõlke ja konverentside peadirektoraat 
katseprojekti tulemusel parlamendiliikmetele isikliku tõlgi teenust;  
Finantsküsimuste peadirektoraat  
90. märgib rahuloluga, et 2010. aastal vähenes arvete tasumise aeg keskmiselt 21 päevale;  
Transpordikulud  
91. märgib, et 2010. aastal olid parlamendiliikmete ja töötajate transpordikulud umbes 107 000 000 
eurot (  2 ) (ehk 6,6 % lõplike assigneeringute kogusummast) ning et praegu kohaldatakse 5 % vähendust; 
on seisukohal, et järgmiste vähendusvõimalustena tuleks kaaluda kogunenud lennumiilide kasutamist; 
nõuab, et artikli 3 0 0 kohta esitatakse raamatupidamise aastaaruandele lisatud teates analüüs selle 
kohta, millised olid keskmised transpordikulud ühe ametniku kohta järgmise kuue marsruudi puhul: 
Brüssel–Luxembourg; Luxembourg–Brüssel; Luxembourg–Strasbourg; Strasbourg–Luxembourg; Brüs ­
sel–Strasbourg; Strasbourg–Brüssel;  
Reisibüroo  
92. märgib, et reisibüroo lõplikud assigneeringud olid 2010. aastal 1 438 000 eurot ning täitmismäär oli 
kõrge – 94 %; märgib, et lennufirmad pakuvad reisibüroole soodsamaid hindu, mis tähendab seda, et 
parima teenuse eest tuleb maksta mõõdukat hinda; rõhutab aga, et see ei tähenda seda, et konkreetseks 
päevaks ja sõiduks ei oleks võimalik otse reisikorraldajate juures broneerides paremat hinda saada; 
nõuab sõltumatut uurimist reisibüroo, selle struktuuri ja tegevuse tulemuslikkuse hinnangu tegemiseks; 
kutsub praegust reisibüroo teenuse pakkujat üles tõhustama tegevust, et tagada alati odavaimate 
valikuvõimaluste pakkumine parlamendiliikmetele ja töötajatele; kutsub asjaomast direktoraati ühtlasi 
üles jälgima reisibüroo pakutavate teenuste taset;  
93. peab kahetsusväärseks, et reisibüroo ei paku mõnel juhul muude reisibüroodega (nii füüsiliste kui ka 
veebipõhistega) võrreldes parimat hinda; palub finantsküsimuste peadirektoraadil töötada välja asjako ­
hane kontrollimehhanism parima hinna ja kvaliteedi suhte tagamiseks;  
94. on seisukohal, et parima hinna kindlaks tegemiseks iga lennu puhul on vaja võrreldavat lennupiletite 
hinnateavet;  
95. on seisukohal, et parlament peaks võimaluse korral lõpetama monopoolsete lepingute sõlmimise ja 
parlamendiliikmed ning töötajad saaksid odavama hinnaga paremat teenust, kui nende käsutuses oleks 
rohkem kui üks reisibüroo;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/17  
( 1 ) Kirjaliku tõlke peadirektoraadi iga-aastane tegevusaruanne, lk 8.  
( 2 ) Punktide 1 0 0 4 („Tavalised reisikulud”) ja 1 0 0 5 („Muud reisikulud”) ja artikli 3 0 0 („Töötajate lähetuskulud”) 
lõplikud assigneeringud kokku: 106 718 500 eurot.
Koondassigneeringute ülekandmine  
96. tunneb heameelt selle üle, et 2010. aasta lõpus koondassigneeringute ülekandmist ei toimunud, nagu 
eelarvekontrollikomisjon viimastel aastatel on palunud, tänu millele suurt erinevust 2010. aasta eelarve 
ja selle täitmise vahel - mis tekkis varasematel aastatel - ei tekkinud, ning on seisukohal, et kõigil liidu 
institutsioonidel oleks võimalik kontrollimise ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus edas ­
pidi lihtsamaks muuta, kui nad kavandaksid hoonetega seotud kulusid läbipaistvalt, st eelarvemenet ­
luse kaudu;  
Pensionifondid  
97. märgib, et kuigi vabatahtliku pensionifondi vara väärtus 2010. aastal suurenes 13,3 %, samal ajal kui 
investeerimisturgudel jätkus 2008. aasta üleilmsest finantskriisist taastumine, oli vabatahtliku pensio ­
nifondi puudujääk 31. detsembri 2010. aasta seisuga 178 960 000 eurot, mis tekitab kahtlusi, et fond 
võib jätta kohustused täitmata; tuletab meelde, et parlament tagab kõigi endiste ja mõne praeguse 
liikme pensioniõiguste väljamaksmise sellest vabatahtlikust pensionifondist, kui fond ei suuda oma 
kohustusi täita; sooviks saada teavet selle kohta, kuidas ja milliselt eelarverealt parlament oma kohus ­
tusi sellisel juhul täitab;  
98. märgib, et kaks kolmandikku fondi tehtud maksetest tuli otse parlamendilt ja mitte üksikutelt parla ­
mendiliikmetelt; tuletab fondi liikmetele meelde, et nende sissemaksed olid vabatahtlikud, ja nõuab, et 
parlament ei peaks enam osalema maksete tegemises ega puudujäägi vähendamises fondis, mille 
struktuur võis olla algusest peale ebarahuldav;  
99. märgib, et Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirjast tulenevate 
toitjakaotuspensioni ja invaliidsuspensioniga seotud kohustuste (II lisa) summa on 28 950 000 eurot; 
juhib tähelepanu sellele, et eelarves on ka vahendid (195 640 000 eurot), mida kasutatakse juhtudel 
(peamiselt seoses Itaaliast ja Prantsusmaalt valitud parlamendiliikmetega), kus liikmesriigi ja Euroopa 
Parlamendi pensionid on olnud erinevad (III lisa) ning vahendid hiljuti loodud põhimäärusealase 
süsteemi jaoks (152 210 000 eurot) (see summa hakkab igal aastal suurenema); juhib tähelepanu 
sellele, et selliste kulude katmiseks ei ole rahalisi vahendeid;  
Tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraat  
100. võtab teadmiseks juhatuse 17. juuni 2009. aasta ja 18. oktoobri 2010. aasta otsused laiendada traadita 
internetivõrku (Wi-Fi) Euroopa Parlamendis selliselt, et see kataks istungitesaali, komisjonide koos ­
olekuruumid, parlamendiliikmete kabinetid ja avaliku ruumi nii Brüsselis kui ka Strasbourgis (projekti 
esimene etapp: 7 878 000 eurot); palub tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadil 
anda parlamendiliikmetele võimalus paluda, et neile ei jagataks edaspidi komisjonide koosolekul 
dokumente paberkandjal, kui kasutatakse e-komisjoni rakendust; usub, et see aitaks kiirendada projekti 
edu;  
101. tunneb heameelt selle üle, et tulenevalt juhatuse 22. novembri 2010. aasta otsusest „Euroopa Parla ­
mendi tulevase veebis kohalolu strateegia – parlamendi veebisaidi uuendamine” toimub praegu 
Euroopa Parlamendi veebisaidi graafiline ümberkujundamine; nõuab veebisaidi toe parandamist, eriti 
korrapäraste testide abil;  
102. avaldab heameelt 2010. aastal kasutusele võetud AT4AM süsteemi üle, mille abil parlamendiliikmetel 
on lihtsam teha muudatusettepanekuid seadusandlike ja mitteseadusandlike ettepanekute kohta;  
103. märgib rahuloluga, et 2010. aastast alates on infotehnoloogia valdkonnas toimunud järgmised posi ­
tiivsed muutused: paremad võimalused põhiülesannete täitmiseks parlamendi enda teenistuste poolt, 
ülesannete muutmine parlamendi enda poolt pakutavateks teenusteks, peamiste juhtimisorganite 
loomine (info- ja kommunikatsioonitehnoloogia innovatsioonistrateegia komisjon ning info- ja 
kommunikatsioonitehnoloogia innovatsiooni juhtkomitee), infotehnoloogiaalase kavandamise ja info ­
tehnoloogia arendusprojektide staatust puudutavate aruannete süsteemi loomine ning läbipaistva lühi ­
ajalise kavandamise meetodi väljatöötamine; on rahul tulemusnäitajate ulatusliku kasutamisega selles 
peadirektoraadis; väljendab muret, et parlamendi kommunikatsiooni- ja infotehnoloogiasüsteemidesse 
ebaseadusliku sissetungimise ja nendega manipuleerimise oht suureneb, ning peab süsteemide kaits ­
mise pikaajalise ja mõjusa strateegia väljatöötamist esmatähtsaks; palub peasekretäril edastada teavet 
selles vallas võetud meetmete kohta;ET L 286/18 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012
104. ootab täielikku aruannet selle kohta, kuidas on arenenud parlamendi vaba tarkvara projektid, võttes 
arvesse nende kasutust ja kasutajaid parlamendis, suhtlust kodanikega ja hankeid; soovitab uurida 
kodukorra artikli 103 kohaseid parlamendi kohustusi seoses vaba tarkvara ja avatud standarditega;  
Tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadi korraldatud avalikud hanked  
105. palub tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadil hankemenetlused eelkõige sageli 
keeruliste raamlepingute puhul paremini ette valmistada ning sätestada lepingulise kohustusena pelgalt 
lõpptulemuse asemel kindlate tulemuste saavutamine ning parlamendi vajadused ja eesmärgid 
paremini määratleda; on seisukohal, et raamlepingutes peaks parlament karistusklauslite asemel tarni ­
jalt või teenuseosutajalt, kes ei suuda tarnida või teenust osutada, pigem hüvitist nõudma või hoiatama 
tulevikus töö kaotamise kohta;  
Uus hääletusseade ja suulise tõlke vahendid  
106. märgib, et istungisaalidesse paigaldatud uus hääletusseade maksis 2 135 623 eurot ja et seda rahastati 
täielikult 2010. aasta assigneeringutest; märgib lisaks, et hääletusseadme korrashoiu ja tehnilise toe 
kulud olid 2010. aastal 147 149 eurot;  
Fraktsioonid (eelarvepunkt 4 0 0 0)  
107. märgib, et 2010. aastal kasutati eelarvepunkti 4 0 0 0 kantud assigneeringuid järgmiselt:  
Fraktsioon  2010  2009 (**)  
Aasta 
assigneeringud (*)  Omavahendid 
ja ülekantud 
assigneeringud  Kulud  Aasta assig ­
neeringute 
kasutusmäär  Järgmisse 
perioodi üle 
kantud 
summad  Aasta 
assigneeringud  Omavahendid 
ja ülekantud 
assigneeringud  Kulud  Aasta assig ­
neeringute 
kasutusmäär  Järgmisse 
perioodi 
(2010) üle 
kantud 
summad  
PPE 
(endine 
PPE–DE)  19 990  2 392  20 662  103,36 %  1 720  19 715  7 782  25 314  128,40 %  2 182  
S&D 
(endine 
PSE)  14 011  4 629  13 359  95,35 %  5 281  14 235  6 999  16 750  117,67 %  4 483  
ALDE  6 262  2 240  6 160  98,37 %  2 342  6 441  3 065  7 328  113,77 %  2 178  
Verts/A ­
LE 3 896  1 188  3 893  99,92 %  1 191  3 360  1 055  3 235  96,28 %  1 179  
GUE/N ­
GL 2 531  1 065  2 525  99,76 %  1 071  2 673  1 487  3 102  116,05 %  1 057  
UEN  —  1 417  1 452  2 552  180,10 %  0  
IND/DE ­
M — 775  1 023  1 048  135,23 %  0  
ECR  3 648  398  3 362  92,16 %  684  1 788  3  1 415  79,14 %  376  
EFD  2 201  419  1 799  81,74 %  821  1 113  1  701  62,98 %  413  
Frakt ­
sioonilise 
kuuluvu ­
seta 
parla ­
mendi ­
liikmed  1 234  248  828  67,10 %  409  1 169  348  925  79,13 %  248  
Kokku  53 773  12 579  52 588  97,80 %  13 519  52 686  23 215  62 370  118,38 %  12 116  
(*) Kõik summad on näidatud tuhandetes eurodes. 
(**) 2009. aasta hõlmas 2009. aasta juunis toimunud parlamendivalimiste tõttu kaht eelarveaastat. Tabelis olevad 2009. aasta su mmad hõlmavad 2009. aasta esimese ja teise 
poole summasid. 
Pärast 2009. aastal toimunud Euroopa Parlamendi valimisi lakkasid fraktsioonid UEN ja IND/DEM eksisteerimast, kuid loodi uued f raktsioonid ECR ja EFD.ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/19
108. tunneb heameelt kontrollikoja aruandes osutatud parlamendi administratsiooni lubaduse üle minna üle 
süsteemile, kus fraktsioonide poolt valimiste aasta lõpus üle kantavate assigneeringute arvutamine 
toimub kahe eraldi poolaasta asemel täispika kalendriaasta lõpus; tunneb heameelt selle üle, et finants ­
prognooside koostamisel on toimunud edasiminek, sest 2010. aastal ei pidanud fraktsioonid kasuta ­
mata assigneeringuid tagasi kandma;  
Euroopa tasandi erakonnad ja Euroopa tasandi sihtasutused  
109. märgib, et 2010. aastal kasutati eelarvepunktidesse 4 0 2 0 ja 4 0 3 0 kantud assigneeringuid järgmi ­
selt (  1 ): 
Erakond  Lühend  Omavahen ­
did (*)  EP toetus  Kogutulu  EP toetuse 
osakaal 
abikõlblikest 
kuludest 
(maksimaalselt 
85 %)  Tulude ülejääk 
(reservi 
kandmine) või 
kahjum  
Euroopa Rahvapartei  PPE  1 413  4 959  6 372  85 %  429  
Euroopa Sotsiaaldemokraatlik 
Partei  PES 914  3 395  4 310  80 %  2  
Euroopa Liberaaldemokraatlik 
Reformipartei  ELDR  379  1 554  1 933  85 %  77  
Euroopa Roheliste Partei  EGP  365  1 055  1 420  85 %  170  
Euroopa Konservatiivide ja 
Reformistide Liit  AECR  58  327  386  85 %  0  
Euroopa Vasakpartei  EL  200  708  908  71 %  – 90  
Euroopa Demokraatide Partei  EDP/PDE  95  424  519  85 %  12  
Euroopa Vabaliit  EFA  77  339  416  85 %  17  
ELi Demokraadid  EUD  35  176  211  85 %  – 17  
Euroopa Kristlik Poliitiline 
Liikumine  ECPM  55  208  264  85 %  3  
Kokku  3 591  13 145  16 739  83 %  603  
(*) Kõik summad on näidatud tuhandetes eurodes.  
Sihtasutus  Lühend  Seotud 
erakonnaga  Omavahen ­
did (*)  EP toetus  Kogutulu  EP toetuse 
osakaal 
abikõlblikest 
kuludest 
(maksimaalselt 
85 %)  
Centre for European Studies  CES  PPE  615  2 928  3 543  83 %  
Foundation for European Prog ­
ressive Studies  FEPS  PES  366  2 136  2 502  85 %  
European Liberal Forum  ELF  ELDR  117  658  775  85 %  
Green European Foundation  GEF  EGP  119  674  794  85 %  
Transform Europe  TE  EL  87  475  562  85 %  
Institute of European Democ ­
rats IED PDE  36  197  233  85 %  
Foundation for EU Democracy  FEUD  EUD  20  122  142  85 %ET L 286/20 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012  
( 1 ) Allikas: juhatuse 12. septembri 2011. aasta koosoleku protokoll, punkt 12 (peasekretäri teade D(2011)32179, 
PE469.487/BUR).
Sihtasutus  Lühend  Seotud 
erakonnaga  Omavahen ­
did (*)  EP toetus  Kogutulu  EP toetuse 
osakaal 
abikõlblikest 
kuludest 
(maksimaalselt 
85 %)  
Centre Maurits Coppieters  CMC  EFA  27  156  183  85 %  
New Direction  ND  AECR  92  404  496  84 %  
Kokku  1 479  7 750  9 230  84 %  
(*) Kõik summad on näidatud tuhandetes eurodes.  
110. võtab teadmiseks 2010. aastal sisseviidud muudatused, sh halduskontrollid, mille käigus tehakse 
eelarve-, värbamis-, hanke- ja muudes süsteemides kohapealset pistelist kontrolli;  
Keskkonnahoidlik parlament  
111. märgib, et 2010. aastal võttis juhatus vastu süsinikdioksiidi tegevuskava; väljendab heameelt energia ­
tarbimise olulise vähendamise üle parlamendi Strasbourgis asuvas töökohas, kus tarbimine vähenes 
aastate 2006 ja 2010 vahelisel ajal 74 %; peab aga kahetsusväärseks, et parlamendi Strasbourgis asuva 
töökoha CO  2 -jalajälg, mis vastab 2010. aastal tarbitud energiale, oli 1 533 tonni CO  2 ; 
112. on seisukohal, et kaaluda tuleks nii keskkonnanäitajate parandamist kui kulude kokkuhoidu parla ­
mendi eelarves, kasutades selleks erinevaid töömeetodeid, mis on keskkonnasõbralikumad ja odava ­
mad, aga ei takista parlamendi tööd, sealhulgas telekonverentse;  
113. tunneb heameelt selle üle, et 2010. aasta detsembris võeti Brüsselis NMBS/SNCB (  1 ) aastapiletite puhul 
kasutusele nn kolmandast isikust maksja süsteem, mille kohaselt hüvitab parlament oma töötajale 
50 % aastapileti hinnast; innustab administratsiooni võtma meetmeid, mille abil hüvitatakse ka nende 
töötajate kulud, kel on vaja kasutada nii rongi kui ka linna ühistransporti; on seisukohal, et see 
soodustaks veelgi rohkem ühistranspordi kasutamist ning vähendaks parlamendi CO  2 -jalajälge;  
114. tunneb heameelt 2010. aastal EMASi tegevuskava raames rakendatud logistikavaldkonna katseprojek ­
tide üle (nt Euro 5 standardile vastavate vähe heitgaase eraldavate sõidukite ostmine, keskkonnatead ­
liku sõidukijuhtimise alase koolituse korraldamine sõidukijuhtidele ja kolimisspetsialistidele, kastide 
ühiskasutus töödokumentide transportimisel, tänu millele vähenes selle valdkonna süsinikdioksii ­
diheide umbes 33 %);  
115. tunneb heameelt selle üle, et juhatus võttis 10. novembril 2010. aastal vastu kinnisvara, transpordi ja 
keskkonnahoidliku parlamendi töörühma esitatud ettepaneku selle kohta, et eeskirju, millega regulee ­
ritakse ametiautode kasutamist parlamendiliikmete poolt, muuta, mis on võimaldanud parlamendil 
oma autoparki vähem saastavate autode abil uuendada ning korraldada VIP-minibussidega rühmavedu 
Brüsseli ja Strasbourgi lennujaama;  
Eraldi arutelu täiskogus parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmise üle  
116. kutsub esimeeste konverentsi üles kavandama arutelu parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu 
andmise üle erinevale ajale kui arutelu muude eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportite üle, et 
anda parlamendiliikmetele võimalus pöörata sellele kogu tähelepanu, mida nende oma institutsiooni 
eelarve täitmisele heakskiidu andmine väärib;  
117. teeb juhatusele ettepaneku võtta oma päevakorda arutelu eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsit ­
leva resolutsiooni üle pärast selle vastuvõtmist täiskogul.ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/21  
( 1 ) Belgia riiklik raudtee-ettevõte.