Käesoleva ettepaneku eesmärk on võimaldada ka euroalaväliste liikmesriikide inimestel ja ettevõtjatel määrusest 924/2009 kasu saada ning kõrvaldada ELi-siseste piiriüleste eurotehingute suured kulud. Need suured kulud takistavad euroala ja euroalaväliste liikmesriikide kaubavahetust ning kahjustavad mõlemat poolt. Väljaspool euroala elavatel inimestel ja seal tegutsevatel ettevõtjatel on suuremad kulud euroalal elavate inimestega suhtlemisel või euroala turule sisenemisel. See tähendab, et nad ei saa euroalal tegutsevate vastaspooltega kaubelda või konkureerida samadel tingimustel. Näiteks juhul, kui euroalavälisel ettevõtjal on euroalal asuvad tarnijad, on tema sisendite kulud suuremad kui euroalal asuvatel konkurentidel. Samamoodi tähendab selline täiendav vaba liikumist ja kauplemist piirav tõke, et euroala ettevõtjatel on potentsiaalsete klientide arv väiksem. Allpool esitatud tabelis on kujutatud praegust olukorda ja muudetud määruse kohaldamise korral tekkivat olukorda.

Euroalavälistele liikmesriikidele on antud võimalus laiendada määrust 2560/2001 ja sellele järgnenud määrust 924/2009 riigi omavääringule. Sellist võimalust on kasutanud üksnes Rootsi ja selle tulemusel ühtlustati Rootsi kroonis tehtavate piiriüleste maksete tasud Rootsi kroonis tehtavate riigisiseste maksete tasudega.

Piiriülesed maksed on tarbijatele suunatud finantsteenuste integreerimise ja ELi majanduse seisukohast väga olulised. Neil on tähtis roll ELi liikmesriikides inimeste ja ettevõtjate kokkuviimisel. Piiriüleste maksete piirangud ja ülemäärased kulud takistavad ühtse turu väljakujundamist.

Junckeri komisjoni peamiseks prioriteediks on luua sügavam ja õiglasem ühtne turg. Euroopa Komisjon esitas 2015. aasta detsembris rohelise raamatu, et konsulteerida jaefinantsteenuste turu suurema integreerimise võimaluste üle ja selle saavutamiseks vajalike meetmete üle. Tuginedes sidusrühmadelt rohelise raamatu üle peetud konsultatsiooni raames saadud vastustele ja sellega seonduvale Euroopa Parlamendi aruandele, avaldas komisjon 2017. aasta märtsis tegevuskava, milles on kindlaks määratud strateegia tarbijatele suunatud finantsteenuste ühtse turu tugevdamiseks.

ELi ühtne turg võimaldab inimestel, teenustel, kaupadel ja kapitalil vabalt liikuda majanduses, mille aastane sisemajanduse kogutoodang on 15 triljonit eurot. See pakub Euroopa ettevõtjatele uusi võimalusi ja soodustab tervet konkurentsi. See toob kaasa laiema valiku, paremad teenused ja madalamad hinnad rohkem kui 500 miljonile tarbijale.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 4 kohaselt tuleb siseturu väljakujundamiseks võetavaid liidu meetmeid hinnata kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Tuleb hinnata, a) kas liikmesriigid suudaksid ettepaneku eesmärgid saavutada oma siseriiklike õigussüsteemide raames ning b) kas oma ulatuse ja toime tõttu on need eesmärgid paremini saavutatavad ELi tasandil.

Nende kahe probleemi lahendamiseks on kõige tulemuslikum võtta seadusandlikke meetmeid ELi tasandil ja see on ka kooskõlas aluslepingute eesmärkidega.

Ühtne turg hõlmab kaupade, inimeste, teenuste ja kapitali vaba liikumist. Maksed on olulised ühtse turu väljakujundamiseks, kuid praegu takistab seda piiriüleste maksete kõrge hind. See muudab kodumajapidamistele ja ettevõtjatele piiriüleses kaubanduses osalemise raskemaks. Suured piiriüleste maksete kulud tekitavad ka kaks makseteenuse kasutajate kategooriat. Esimesse kategooriasse kuuluvad euroalas elavad kasutajad, kes saavad väga väikse kuluga teha makseid enamikule ELi kodanikele ja ettevõtjatele. Teine kategooria hõlmab euroalaväliste riikide kasutajaid, kes saavad teha vähekulukaid makseid üksnes piiratud arvule inimestele ja ettevõtjatele.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 114 on Euroopa institutsioonidele antud pädevus võtta vastu asjakohased sätted, mille eesmärk on siseturu rajamine ja toimimine.

Käesolev algatus aitab kaasa ühtse turu paremale toimimisele. Samuti võimaldab see majandus- ja rahaliidu pakutavaid olulisi eeliseid (nimelt tõhusad ja vähekulukad piiriülesed tehingud) kasutada ka euroalaväliste liikmesriikide inimestel ja ettevõtjatel. Algatus on kooskõlas finantstehnoloogia tegevuskavaga, mille eesmärk on suurendada konkurentsi ja innovatsiooni Euroopa finantssektoris. Algatus on tihedalt seotud ka kapitaliturgude liiduga, mille eesmärk on luua ELis tõeline ühtne kapitaliturg, kus investorid saavad oma raha takistusteta piiriüleselt investeerida ja kus ettevõtjad saavad rahalisi vahendeid hankida mitmesugustest allikatest, olenemata asukohast. Käesolev algatus aitab saavutada ka digitaalse ühtse turu eesmärke internetikaubanduse tõkete kõrvaldamisel, kuna seda kohaldatakse nii füüsilises kui ka digitaalses keskkonnas. See kõrvaldab ühe tõkke – piiriüleste tehingute tasud –, mis võib pärssida piiriülest internetimüüki.

Kõik need algatused on aidanud kaasa ühtse turu suuremale integratsioonile ja euroala integreeritumate makseturgude tekkele.

- Makseteenuste direktiiviga (direktiiv 2007/64/EÜ, mis asendati direktiiviga (EL) 2015/2366) suurendati tasude läbipaistvust ja hõlbustati uute turuosaliste turule sisenemist. See aitas suurendada konkurentsi maksete valdkonnas, sealhulgas piiriüleste maksete puhul, ja tasude läbipaistvust. Samuti aitas see parandada maksetaristut, mis nüüd suudab töödelda suuremat euromaksete mahtu väiksemate kuludega.

Alates euro kasutuselevõtust on Euroopa Liit teinud mitmeid algatusi, et märkimisväärselt vähendada piiriüleste tehingute kulusid. Kolm olulisemat sellist algatust on järgmised.

Pärast rakendamist toob käesolev määrus olulist kokkuhoidu tarbijatele, kuid mõne makseteenuse pakkuja tulud võivad väheneda. Samuti tagab ettepanek, et makseteenuse pakkujad ei kasuta vääringu konverteerimise tasusid tulude vähenemise kompenseerimiseks, suurendades läbipaistmatuid vääringu konverteerimise marginaale, kuna need kulud ei ole tavaliselt makseteenuse kasutajatele teada.

Käesoleva ettepanekuga suurendatakse läbipaistvust tarbijatele, avalikustades piiriüleste tehingute kogukulu. See aitab enne vääringu konverteerimist hõlmava maksetehingu alustamist võrrelda vääringu konverteerimise teenuseid. Võttes arvesse vääringu konverteerimise väga tehnilist laadi kiiresti muutuvas keskkonnas, tehakse Euroopa Pangandusjärelevalvele ülesandeks töötada välja regulatiivsed tehniliste standardid, et paremini reguleerida vääringu konverteerimise tavasid. Ettepanekuga kehtestatakse ka vääringu konverteerimise kulule ajutine ülempiir, mida kohaldatakse kuni Euroopa Pangandusjärelevalve poolt välja töötatud läbipaistvusmeetmete jõustumiseni, mis toimub hiljemalt 36 kuud pärast muudetud määruse jõustumist.

Käesoleva ettepaneku kohaste määruse 924/2009 muudatustega kehtestatakse ka täiendavad läbipaistvuskohustused vääringu konverteerimise tavade puhul kooskõlas direktiivi 2015/2366 (makseteenuste kohta siseturul) artiklitega 45 ja 59. Need uued läbipaistvuskohustused on põhjendatud, kuna olukorras, kus makse tegemisega kaasneb vääringu konverteerimine, puudub ELi tarbijate jaoks läbipaistvus. Kui tarbija teeb kaardimakse välismaal (võtab sularaha välja pangaautomaadist või teeb kaardimakse müügikohas) muus vääringus kui tema koduriigi vääring, on tal sageli kaks võimalust. Esimene võimalus on maksta koduriigi vääringus, st kasutada vääringu dünaamilise konverteerimise teenust. Seda teenust pakuvad vääringu dünaamilise konverteerimise pakkujad ja kaupleja pank. Tarbija teine võimalus on maksta kohalikus vääringus, kasutades maksekaardiskeemi ja tarbija panga teenuseid (vääringu mittedünaamiline konverteerimine ehk nn võrgupõhine konverteerimine). Tarbijad on kaevanud eelkõige vääringu dünaamilise konverteerimise tavade üle. See tuleneb sellest, et nende arvates ei ole neil teadliku otsuse tegemiseks vajalikku teavet. Seetõttu valivad tarbijad sageli tahtmatult kulukama vääringu konverteerimise variandi.

Konsultatsioonide käigus tõid makseteenuse kasutajad (tarbijad ja ettevõtjad) esile piiriüleste tehingute kõrge hinna ja nendelt nõutavate tasude läbipaistmatuse. Teisest küljest märkisid makseteenuse pakkujad selgelt, et on suur erinevus euromaksete automaatse töötlemise (st ilma käsitsi sekkumiseta) ja muudes vääringutes tehtavate maksete oluliselt vähem tõhusa (ja seega kulukama) töötlemise vahel.

Käesoleva määruse reguleerimisala laiendamine vääringutele, mis ei ole euro, oleks selgelt kasulik, kuna määrust kohaldataks suurema arvu maksete suhtes. Kuid see võib julgustada makseteenuse pakkujaid tõstma muude teenuste (eelkõige riigisisesed maksed) tasusid, et ristsubsideerida muudes vääringutes kui euro tehtavaid piiriüleseid tehinguid. Seepärast peaks liikmesriikidele, kelle vääring ei ole euro, jääma võimalus laiendada käesoleva määruse kohaldamist nende omavääringus tehtavatele piiriülestele maksetele.

Eesmärgi saavutamise kulud on väiksed. See on tingitud sellest, et ELi makseteenuse pakkujatel on juurdepääs tõhusale euro kliirimis- ja arveldamistaristule. Ettepaneku kohaselt peavad euroalaväliste liikmesriikide makseteenuse pakkujad ühtlustama piiriüleste eurotehingute tasud makseteenuse kasutaja liikmesriigi omavääringus tehtavate riigisiseste tehingute tasudega (mis on tavaliselt väiksemad). Euroala liikmesriikides on juba enamiku piiriüleste tehingute tasud väiksed. Ettepaneku piirdumine eurotehingutega ei mõjuta euroala liikmesriikide makseteenuse pakkujaid, kuid suur osa euroalaväliste liikmesriikide tehingutest (ligikaudu 60 % nende piiriülestest tehingutest) on selle ettepanekuga hõlmatud.

On tõsi, et teised euroalavälised liikmesriigid võiks piiriüleste maksete kulude vähendamiseks võtta individuaalseid meetmeid — nagu Rootsi tegi. Kuid praegused tõkked jääksid püsima seni, kuni on olemas liikmesriike, kes ei ole meetmeid võtnud. Seepärast oleks parem lahendada see probleem ELi tasandil, kui jätta see ülesanne üksikutele liikmesriikidele või turujõududele, kellest ükski ei suuda tagada kiireid edusamme ega kogu ELi hõlmatust.

Liikmesriikidele on antud võimalus laiendada määrust 2560/2001 ja sellele järgnenud määrust 924/2009 riigi omavääringule. Praeguseks on seda võimalust kasutanud üksnes Rootsi. Selle tulemusel on Rootsi kroonis tehtavate ELi-siseste piirüleste maksete tasud samad nagu Rootsis tehtavate riigisiseste maksete puhul. Rootsi otsus seda võimalust kasutada on positiivselt mõjutanud piiriüleseid euromakseid, mida Rootsi pangad pakuvad võrreldes Rootsi riigisiseste kroonimaksetega ilma lisatasuta.

•Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Komisjon palus konsultatsioonifirmal Deloitte teha uuring, et koguda andmeid tasude kohta, mida iga euroalavälise liikmesriigi ja kolme euroala liikmesriigi kolm kuni seitse suurimat panka nõuavad ettepanekuga hõlmatud piiriüleste maksetehingute (kreeditkorraldused, kaardimaksed ja sularaha väljavõtmine) eest. Lisaks paluti Deloitte’il esitada hinnang kõnealuste tehingute omahinna kohta. Uuringus jõuti järeldusele, et eurotehingud said kasu tõhusast piiriülesest taristust, standarditest ja protsessidest, mis peaksid võimaldama ühtlustada nende hinda omavääringus tehtavate tehingute hinnaga ja viia see märksa madalamale tasemele, kui see on praegu. Samuti jõuti uuringu raames järeldusele, et muus vääringus kui euro tehtavate piiriüleste tehingute puhul kasutatakse jätkuvalt keskse taristuta ja ajakohastamata protsesse. Need protsessid on endiselt kulukad ja takistavad makseteenuse pakkujatel pakkumast nende tehingute puhul konkurentsivõimelist hinda.

•Mõjuhinnang

Mõjuhinnangus, mis sai õiguskontrollikomiteelt 14. veebruaril 2018 positiivse arvamuse, käsitleti nelja poliitikavarianti. Kõik variandid laiendavad põhimõtet, mille kohaselt ühtlustatakse makseteenuse kasutaja liikmesriigi omavääringus tehtavate riigisiseste maksete tasud selliste ELi-siseste piiriüleste tehingute tasudega, mis on tehtud:

1) samas omavääringus;

2) samas omavääringus ja eurodes;

3) üksnes eurodes;

4) ELi liikmesriigi mis tahes omavääringus, olenemata sellest, kus tehing toimub.

Kolmanda variandi kohaselt ühtlustatakse ELi-siseste piirüleste euromaksete tasud liikmesriigi omavääringus tehtavate riigisiseste tehingute tasudega. Kolmas variant on ka käesoleva ettepaneku puhul eelistatud variant. See ei mõjuta euroala liikmesriike. See leiti olevat kõige tõhusam variant euroalaväliste liikmesriikide puhul, kuna piiriüleste euromaksete puhul kasutatav ajakohane taristu on kättesaadav ka kõigile euroalavälistes liikmesriikides tegutsevatele makseteenuse pakkujatele. Kolmandat varianti peeti väga tõhusaks, kuna enamik euroalavälistes liikmesriikides tehtavatest piiriülestest tehingutest tehakse eurodes. Kuna eurotehingute kulud on väiksed, on ka oht, et makseteenuse pakkujad tõstavad a) riigisiseste tehingute tasusid või b) vääringu konverteerimise kulusid, et ristsubsideerida piiriüleseid tehinguid, väiksem. Makseteenuse pakkujate mis tahes sellise sammu suhtes kohaldataks konkurentsieeskirju. Samuti on kolmas variant kooskõlas pikaajalisema eesmärgiga – tagada, et euro saab kõigi liikmesriikide ühisrahaks. Konsultatsiooni tulemuste põhjal selgus, et ka makseteenuse pakkujad aktsepteeriksid seda varianti meelsamini kui mis tahes muud varianti.

Selle variandi kohaselt ühtlustaksid euroalaväliste liikmesriikide makseteenuse pakkujad piiriüleste euromaksete tasud ja liikmesriikide omavääringus tehtavate riigisiseste maksete tasud. Praktiline mõju piirdub sellega, et makseteenuse pakkujad peavad muutma tasutabeleid, mille alusel võetakse klientidelt tasu. Käesoleva meetme tulemusel vähenevad piiriüleste eurotehingute tasud, mis tähendab makseteenuse kasutajate jaoks (peamiselt tarbijad ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kuna suurettevõtted saavad tavaliselt tasu suuruse kokku leppida) otsest kokkuhoidu ja makseteenuse pakkujate jaoks vastavat tulude vähenemist – hinnanguliselt 900 miljonit eurot aastas. Makseteenuse kasutajad saaksid täiendavat kasu piiriüleste tehingute tasude suuremast läbipaistvusest. Järelevalvetöötajate palkamise kulud seoses vajadusega tagada, et makseteenuse pakkujad käesoleva määruse nõudeid täidavad, on väiksed.

Pikas perspektiivis on oodatav mõju kahetahuline. Esiteks aitab see paremini integreerida euroalavälised liikmesriigid euroala liikmesriikidega, luues võrdsed tingimused väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Teiseks peaks see looma ELis inimestele võrdsemad tingimused juurdepääsul odavatele piiriülestele maksetele.

Mõjuhinnangus jõutakse järeldusele, et ettepaneku rakendamise korral makseteenuse pakkujate tulud vähenevad. Tõenäoliselt üritavad need turuosalised tulude vähenemist osaliselt kompenseerida, nt suurendades muude toodete või teenuste tasusid (nt riigisiseste maksete tasud või kontode haldustasud). Iga sellise sammu puhul kohaldataks loomulikult riiklikke ja ELi konkurentsieeskirju. Tuleb märkida, et samasuguste nõuete kehtestamine euroala liikmesriikide pankadele esimese, 2001. aasta määruse jõustumisel ei toonud kaasa tasude suurenemist. Otse vastupidi – igat liiki maksete tasud euroala liikmesriikides vähenesid jätkuvalt. Euroalaväliste liikmesriikide puhul tuleb märkida, et Rootsi kasutas määruses 924/2009 sätestatud võimalust laiendada määruse kohaldamisala Rootsi kroonile. See tõi kasu Rootsi tarbijatele ja ettevõtjatele, kahjustamata samas Rootsi makseturgu.

On oht, et makseteenuse pakkujad kasutavad vääringu konverteerimise tasusid, et kompenseerida tulu vähenemist seoses euro- ja mitteeuromaksete tasude ühtlustamisega. Vääringu konverteerimise kuludega on makseteenuse kasutajad vähem kursis ja need ei ole kasutajatele mõõtmiseks piisavalt läbipaistvad. Ettepanekus käsitletakse seda riski, nähes ette vääringu konverteerimise suurema läbipaistvuse.

Pärast õiguskontrollikomiteelt positiivse arvamuse ja parandusettepanekute saamist muudeti mõjuhinnangut, et üksikasjalikumalt kirjeldada pikaajalist rolli, mis finantstehnoloogial võib piiriüleste maksete tasude vähendamisel olla. Samuti vaadati läbi mõjuhinnangu punkt, mis käsitleb käesoleva ettepaneku kohaste muudatuste seiret ja hindamist. Komisjoni talitused tegid täiendavat tööd vääringu konverteerimise läbipaistvuse küsimuses. See küsimus on juba hõlmatud makseteenuste direktiiviga, millega on kehtestatud läbipaistvusnõuded. Kuid kõnealuseid nõudeid tuleb täpsustada, et muuta need tulemuslikumaks ja hoida ära vastumeetmed, mis nulliksid kogu kulude kärpimisega seotud kasu, mis määruse 924/2009 muutmisega saadakse. Käesoleva ettepaneku kohaselt antakse Euroopa Pangandusjärelevalvele volitused töötada välja regulatiivsed tehnilised standardid, et tagada vääringu konverteerimise pakkumiste läbipaistvus ja võrreldavus. Kõnealused regulatiivsed tehnilised standardid töötatakse välja Euroopa Pangandusjärelevalve koostatava spetsiifilise mõjuhinnangu alusel.

•Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine

Komisjoni 2017. aasta tööprogrammis oli määrus 924/2009 märgitud REFITi algatusena. Seda määrust oli juba 2012. aastal lihtsustatud ühtse euromaksete piirkonna lõppkuupäeva määrusega (määrus (EL) nr 260/2012), millega kaotati 50 000 euro suurune ülempiir, millest suuremate tehingute suhtes määrust 924/2009 ei kohaldatud, ja mitu aruandluskohustust. Ettepanekuga parandatakse veelgi määruse 924/2009 tulemuslikkust. Kuigi määrust 924/2009 kohaldatakse kõigi eurotehingute suhtes kõigis liikmesriikides, ei ole see toonud kasu ELi kodanikele ja ettevõtjatele väljaspool euroala, hoolimata euro laialdasest kasutamisest piiriüleste tehingute puhul. Ettepanek kõrvaldab selle puuduse ja võimaldab lõpuks kõigil ELi kodanikel ja ettevõtjatel saada kasu kõnealusest määrusest, mille eesmärk on alati olnud tuua kasu kogu ELile, mitte üksnes euroalale. Ettepanekust saavad kasu mikroettevõtjad ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad üldiselt. Enamikul väikestest ja keskmise suurusega ettevõtjatest, eelkõige kõige väiksematest ettevõtjatest, ei ole võimalik piiriüleste maksete tasude osas läbi rääkida. Seda saavad tavaliselt teha üksnes suuremad ärikliendid, kes kasutavad suurpankade pakutavaid rahavoogude juhtimise teenuseid. Seepärast tooks määruse laiendamine väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele palju rohkem kasu kui suurettevõtetele. ELi ettevõtjad muutuvad konkurentsivõimelisemaks, kuna neil on võimalik jõuda laiema pakkujate ja klientide kogumini väiksemate kuludega. Tänu maksekuludega seotud tõkete kõrvaldamisest tulenevale suuremale majanduslikule integratsioonile peaks konkurentsivõimelisemaks muutuma ELi majandus tervikuna.

4.MÕJU EELARVELE