[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 17.02.2005

KOM(2005) 54 lõplik

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Saudi Araabiast pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2852/2000, millega kehtestatakse Korea Vabariigist pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning lõpetatakse Taiwanist pärineva kõnealuse impordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane menetlus

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Komisjon algatas 19. detsembril 2003 dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist ja Saudi Araabiast pärineva polüesterstaapelkiu impordiga ühendusse. Samal päeval algatas komisjon vahepealse läbivaatamise seoses Korea Vabariigist ja Taiwanist pärineva sama toote impordiga.

Võttes arvesse vajadust täiendavalt uurida kahju ja põhjusliku seose teatavaid aspekte, ei kehtestatud kõnealuses menetluses Hiina Rahvavabariigi ega Saudi Araabia suhtes ajutisi meetmeid. Hiljem ühendati mõlema menetluse tulemused.

Ainult üks viiest turumajanduslikku seisundit taotlevast Hiina eksportivast tootjast vastas kriteeriumidele, mida peetakse vajalikuks, et lugeda tootja turumajanduse tingimustes toimivaks. Hiina ülejäänud nelja eksportiva tootja puhul määrati normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi, st Ameerika Ühendriigi tootja andmete põhjal. Kolm nimetatud äriühingutest vastas dumpinguvastase algmääruse artikli 9 lõikes 5 esitatud kriteeriumitele ning nende suhtes kehtestati individuaalsed tollimaksud. Kõigi Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate puhul tuvastati märkimisväärne dumping.

Üks kahest Saudi Araabia eksportivast tootjast esitas ebausaldusväärset teavet. Selle eksportiva tootja suhtes kehtestati dumpingumarginaal Saudi Araabia teise eksportiva tootjaga samal tasemel.

Korea Rahvavabariigi puhul tehti dumping kindlaks kahe eksportiva tootja puhul kolmest valimisse kuuluvast tootjast, mis oli siiski esialgse uurimise käigus tuvastatud tasemest madalam. Kolmanda äriühingu puhul leiti miinimumtasemel dumpingumarginaal. Asjaolude muutumine hinnati püsivaks. Kehtivaid meetmeid tuleks muuta sellele vastavalt.

Dumpingutase, mis määrati kindlaks kahe Taiwanis uuritud äriühingu suhtes, kelle arvele langes uurimisperioodi jooksul üle 95% vaatlusaluse toote ekspordist ühendusse, leiti olevat miinimumtasemel. Leiti, et asjaolude muutumine on püsiv. Seetõttu tehakse ettepanek lõpetada menetlus Taiwani vastu meetmeid kehtestamata.

Ajavahemikul 2000–2003 suurenes impordimaht Hiina Rahvavabariigist, Saudi Araabiast ja Lõuna-Koreast 12% võrra ja turuosa 15,6%-lt17,6%-ni. Samal ajal langesid impordihinnad 18% võrra ning ühenduse tarbimine püsis stabiilsena. Peale selle leiti , et ühenduse tootmisharu kehtestatud polüesterstaapelkiu hinnad vabal turul löödi vaatlusaluste eksportivate tootjate tegevuse tõttu alla keskmiselt 16% võrra (Hiina Rahvavabariik), 16,8% võrra (Saudi Araabia) ja 24% võrra (Lõuna-Korea).

Ühenduse tootmisharu toodang vähenes 5% võrra, tootmisvõimsuse rakendamise aste langes 87%-lt 81%-le, vabaturu müügimaht ühenduses langes 6% võrra, vastavad keskmised müügihinnad 8% võrra, turuosa vähenes 31%-lt 29%-le, tasuvus langes 4,4%-lt -3,2%-le, tööhõive vähenes 7% võrra ning rahavoog uurimisperioodil oli negatiivne. Ollakse seisukohal, et ühenduse tootmisharule on tekitatud olulist kahju.

Tuvastati, et ühenduse tootmisharu kahanes samal ajal, kui dumpinguhinnaga import kasvas, ning olulist kahju ühenduse tootmisharule ei ole tekitanud ükski muu asjaolu.

Lõpuks tuvastati, et ühenduse üldiste huvide seisukohalt ei ole kaalukaid põhjusi jätta dumpinguvastased meetmed kehtestamata.

Seetõttu tehakse ettepanek, et komisjon võtaks vastu lisatud ettepaneku nõukogu määruse kohta hiljemalt 16. veebruaril 2005, silmas pidades selle esitamist nõukogule vastuvõtmiseks ning avaldamist nõukogu poolt Euroopa Liidu Teatajas hiljemalt 18. märtsil 2005.

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Saudi Araabiast pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2852/2000, millega kehtestatakse Korea Vabariigist pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning lõpetatakse Taiwanist pärineva kõnealuse impordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane menetlus

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus“), eriti selle artiklit 9 ja artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,[2]

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Kehtivad meetmed

(1) 1999. aasta juulis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1728/1999[3] lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Taiwanist pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes.

(2) 2000. aasta detsembris kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2852/2000[4] lõplikud dumpinguvastased tollimaksud muu hulgas Korea Vabariigist pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes.

(3) Lõplike tollimaksude tase, mis kehtestati nendele Korea Vabariigi ja Taiwani eksportivatele tootjatele, kelle suhtes kohaldati eespool nimetatud uurimist, väljendatuna protsendimäärana CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, oli järgmine:

– Taiwan

- Far Eastern Textile Ltd 6,8%

- Nan Ya Plastics Corporation 5,9%

- Shingkong Synthetic Fibres Co. 13,0%

- Kõik teised äriühingud 13,0%

– Korea Vabariik

- Daehan Synthetic Fibre Co. Ltd. 0%

- Huvis Corporation 4,8%

- SK Global Co. Ltd. 4,8%

- Sung Lim Co. Ltd. 0%

- Kõik teised äriühingud 20,2%

2. Käesolevad uurimised

(4) Komisjon teatas 19. detsembril 2003 Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes (edaspidi „algatamisteade“)[5] dumpinguvastase menetluse algatamisest Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“) ja Saudi Araabiast pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes.

(5) Samal päeval teatas komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi „algmäärus“) artikli 11 lõike 3 alusel Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes[6] nõukogu määrustega (EÜ) nr 1728/1999 ja (EÜ) nr 2852/2000 Korea Vabariigist ja Taiwanist pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes kehtestatud lõplike dumpinguvastaste tollimaksude vahepealse läbivaatamise algatamisest.

(6) Dumpinguvastased uurimised algatati kaebuse ja taotluse põhjal, mille Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (edaspidi „CIRFS“ või „kaebuse esitaja“) 10. novembril 2003 esitas tootjate nimel, kes toodavad olulise osa, käesoleval juhul üle 40%, ühenduse polüesterstaapelkiu toodangust. Kaebuses esitati tõendid kõnealuse toote müügi kohta dumpinguhindadega ning sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluste algatamiseks.

3. Muid riike käsitlevad uurimised ja kehtivad meetmed

(7) Praegu kohaldatakse lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid polüesterstaapelkiu impordi suhtes, mis pärineb i) Austraaliast, Indoneesiast ja Taist ning on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1522/2000[7]; ii) Indiast, kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2852/2000; ja iii) Valgevenest, kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1799/2002.[8]

4. Menetlusega seotud isikud

(8) Komisjon teatas ametlikult menetluse algatamisest teadaolevatele eksportivatele tootjatele Hiina Rahvavabariigis, Saudi Araabias, Koreas ja Taiwanis, importijatele/hulgimüüjatele ja nende ühendustele, teadaolevatele asjaga seotud tarnijatele ja tarbijatele, vaatlusaluste eksportivate riikide esindajatele ning kaebuse esitajale ja teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

(9) Silmas pidades kaebuses ja taotluses loetletud Hiina, Taiwani ja Korea eksportivate tootjate ning ühenduse vaatlusaluse toote importijate suurt arvu, nähti dumpingu ja kahju kindlaksmääramiseks mõlemas algatamisteates ette kasutada väljavõttelist uuringut, vastavalt algmääruse artiklile 17.

(10) Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustada, paluti kõigil eksportivatel tootjatel põhjenduses 9 nimetatud riikides ning ühenduse importijatel endast komisjonile teatada ja esitada algatamisteate kohaselt alusandmed vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 30. novembrini 2003 (edaspidi „väljavõttelise uuringu periood“).

(11) Pärast Hiina eksportivate tootjate esitatud teabe läbivaatamist ning valimit käsitlevatele küsimustele laekunud vastuste vähesuse tõttu otsustati, et Hiina eksportivate tootjate puhul ei ole vaja väljavõttelist uuringut kasutada.

(12) Korea eksportivatest tootjatest vastas valimit käsitlevatele küsimustele üheksa. Valimisse võeti kolm ekspordikoguste poolest suurimat eksportivat tootjat. Üks valitud äriühingutest siiski loobus hiljem koostööst ning asendati ekspordikoguste poolest neljanda suurima äriühinguga. Lõpliku valimi arvele langes üle 80% vaatlusaluse toote ekspordist ühendusse väljavõttelise uuringu perioodil ning see koosnes järgmistes äriühingutest:

- Huvis Corporation

- Sung Lim Co. Ltd.

- Saehan Industries Inc.

(13) Taiwanist vastasid valimit käsitlevatele küsimustele ja teatasid vaatlusaluse toote eksportmüügist ühendusse valimiperioodi jooksul viis äriühingut. Valimisse võeti kolm ekspordikoguste poolest suurimat äriühingut. Hiljem selgus siiski, et üks valitud äriühingutest ei eksportinud vaatlusalust toodet ühenduses tarbimiseks väljavõttelise uuringu perioodil. Äriühing tuli seetõttu valimist välja arvata. Selgus, et suuruselt neljas äriühing, kellel seejärel paluti küsimustik täita, oli samasuguses olukorras. Mõne muu äriühingu lülitamine valimisse, mis oleks tähendanud küsimustikule vastamise tähtaja pikendamist, oleks uurimise selles etapis takistanud uurimise õigeaegset lõpetamist. Igal juhul peeti tüüpiliseks kahte ülejäänud äriühingut, kelle eksport väljavõttelise uuringu perioodil moodustas 95% vaatlusaluse toote ekspordist ühendusse. Valim koosnes seega järgmistest äriühingutest:

- Far Eastern Textile Ltd.

- Nan Ya Plastics Corporation

(14) Impordimahtude põhjal vaatlusalustest riikidest valiti Euroopa Ühendusse importijate hulgast esialgu valimisse viis eksportivatest tootjatest sõltumatut äriühingut. Üks kolmest valitud äriühingust loeti hiljem koostööd mittetegevaks ning arvati valimist välja. Ülejäänud nelja valimisse kuuluva äriühingu arvele langeb 14,6% vaatlusaluse impordi kogumahust. Lõplik valim koosnes järgmistest äriühingutest:

- S.I.M.P., SpA, Itaalia

- Highams Group Ltd, Ühendkuningriik

- Tob Herman Industries, N.V., Belgia

- Marubeni Europe plc Hamburg Branch, Saksamaa

(15) Komisjon saatis Hiina teadaolevatele asjaomastele eksportivatele tootjatele turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid. Turumajandusliku kohtlemise taotlused või individuaalse kohtlemise taotlused juhul, kui uurimise käigus tehakse kindlaks, et eksportivad tootjad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele, saadi viielt eksportivalt tootjalt ja kahelt sidusäriühingult.

(16) Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele asjaomastele isikutele ja kõigile muudele äriühingutele, kes algatamisteadetes sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Vastus saadi viielt Hiina eksportivalt tootjalt, kahelt Saudi Araabia eksportivalt tootjalt, kolmelt valimisse kuuluvalt Korea eksportivalt tootjalt, kahelt valimisse kuuluvalt Taiwani eksportivalt tootjalt, viielt Saudi Araabia eksportija sidusimportijalt ühenduses, ühelt vaatlusalust toodet Koreast importivalt ühenduse importijalt, kahelt valimisse kuuluvalt sõltumatult importijalt, kuuelt ühenduse tootmisharu tootjalt, kahelt kaebust mitteesitanud tootjalt, kahelt toorainega varustajalt, kümnelt kasutajalt ja ühelt tootjalt võrdlusriigis Ameerika Ühendriikides (edaspidi „USA“).

(17) Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide kindlakstegemisega vajalikuks pidas. Tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

a) Ühenduse tootmisharu tootjad

- Catalana de Polimers, S.A., Hispaania

- Dupont Sabanci Polyester GmbH, Saksamaa

- Industrias Químicas Textiles, S.A., Hispaania

- Tergal Fibres, S.A., Prantsusmaa

- Trevira GmbH, Saksamaa

- Wellman International Limited, Iirimaa

b) Kaebust mitteesitanud tootjad

- Freudenberg Politex, S.r.l., Itaalia

- Realplastic, S.r.l., Itaalia

c) Eksportivad tootjad Hiina Rahvavabariigis

- AnShun Pettechs Group:

- Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd.

- Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd.

- Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd.

- Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd.

- Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd.

- Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd.

- Xiake Color Spinning Co., Ltd.

(d) Eksportivad tootjad Saudi Araabias

- National Polyester Fibers Factory

- Saudi Basic Industries Corporation (Sabic) ja sidustootja Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd)

e) Eksportivad tootjad Korea Vabariigis

- Huvis Corporation, Seoul

- Saehan Industries Inc., Seoul

- Sung Lim Co., Ltd., Kumi-si

(f) Eksportivad tootjad Taiwanis

- Nan Ya Plastics Corporation, Taipei

- Far Eastern Textile Ltd., Taipei

(g) Sidusimportijad

- Sabic Global Ltd., Madalmaad

h) Vaatlusalust toodet Koreast importiv importija

- Saehan Industries Deutchland (Eschborn, Saksamaa)

i) Sõltumatud importijad

- S.I.M.P., SpA, Itaalia

- Highams Group Ltd., Ühendkuningriik

- Tob Herman Industries, N.V., Belgia

- Marubeni Europe plc Hamburg Branch, Saksamaa

(18) Silmas pidades vajadust kindlaks määrata normaalväärtus nendele eksportivatele tootjatele Hiina Rahvavabariigis, kellele võib-olla ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, toimus kontrollkäik normaalväärtuse määramiseks võrdlusriigist Ameerika Ühendriikidest saadud andmete alusel järgmise äriühingu valdustesse:

- Wellman Inc., Ameerika Ühendriigid

5. Uurimisperiood

(19) Dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2003 (edaspidi „uurimisperiood“). Suundumuste hindamine kahjuanalüüsi raames hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusperiood“).

6. Teatavakstegemine

(20) Kõiki pooli teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti anda järgmised soovitused:

i) kehtestada Hiina Rahvavabariigist ja Saudi Araabiast pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks;

ii) lõpetada menetlus Taiwanist pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes;

iii) muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 2852/2000, millega kehtestatakse lõplikud meetmed muu hulgas Korea Rahvavabariigist pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes.

Algmäärusega ettenähtud korras anti pooltele aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused.

(21) Poolte esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti lõplikes järeldustes vastavad muudatused.

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

(22) Vaatlusaluse toote mõiste vastab eespool esitatud põhjendustes 1 ja 2 nimetatud uurimistel kasutatud mõistele.

(23) Vaatlusaluseks tooteks on kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ette valmistamata polüestrist valmistatud sünteesstaapelkiud, mis kuuluvad praegu CN-koodi 5503 20 00 alla. Üldjuhul nimetatakse neid polüesterstaapelkiududeks.

(24) Kõnealune toode on põhiaine, mida kasutatakse tekstiiltoodete tootmisprotsessi eri etappides. Ühenduses tarbitavaid polüesterstaapelkiude, mis võivad olla segatud muude kiudude, näiteks puuvilla- või villakiududega, kasutatakse ketruseks, s.t tekstiilmaterjalide tootmises kasutatavate kiudude valmistamiseks või täitematerjalina lausriidest toodete, näiteks teatavate tekstiiltoodete (padjad, autoistmed, pintsakud) täitematerjaliks või polstriks.

(25) Toodet müüakse eri tooteliikidena, mida on võimalik eristada selliste näitajate alusel nagu kaal, tugevus, läige ja silikooniga töötlemine või tooteperede kaupa (harilik kiud, õõneskiud, bikomponentne kiud) ning teatavate eriomaduste alusel (värvilised kiud, kolmepoolsed kiud). Toodangu osas saab vahet teha värskest toorainest valmistatud värske polüesterstaapelkiu ja regenereeritud polüesterstaapelkiu vahel, mis saadakse ringlussevõetud polüestrist. Lõpuks võib kvaliteet olla mittestandardne või esmaklassiline.

(26) Uurimine näitas, et kõik põhjenduses 23 määratletud vaatlusaluse toote liigid on eelmises põhjenduses määratletud mitmesuguste tegurite vahelistest erinevustest hoolimata ühesuguste füüsikaliste ja keemiliste omadustega ja neid kasutatakse ühel ja samal eesmärgil, mistõttu käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. Sellest tulenevalt ja käesoleva dumpinguvastase menetluse kohaldamisel käsitletakse vaatlusaluse toote kõiki liike ühe ja sama tootena.

2. Samasugune toode

(27) Tuvastati, et nii vaatlusalustest eksportivatest riikidest imporditud ning kõnealuste riikide omamaisel turul müüdud polüesterstaapelkiud, võrdlusriigis (USA) toodetud ja selle riigi omamaisel turul müüdud toode, kui ka ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduses müüdud toode on ühesuguste füüsikaliste ja keemiliste põhiomadustega ja sama kasutusotstarbega. Seepärast käsitletakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C. DUMPING

1. Üldine metoodika

(28) Allpool esitatud üldist metoodikat kohaldatakse kõigi eksportivate tootjate suhtes Korea Vabariigis, Taiwanis, Saudi Araabias ning võimaluse piires Hiina Rahvavabariigis. Järgmised järeldused vaatlusaluste riikide dumpingu kohta kirjeldavad seetõttu üksnes iga eksportiva riigi konkreetset olukorda..

2. Normaalväärtus

(29) Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt kontrolliti esmajoones, kas iga koostööd tegeva eksportiva tootja polüesterstaapelkiu omamaine müük on tüüpiline, st kas kõnealuse müügi kogumaht moodustab vähemalt 5% ühendusse eksporditud toote kogu müügimahust.

(30) Komisjon määras seejärel kindlaks need omamaisel turul müüdud polüesterstaapelkiu liigid, mis olid ühendusse eksportimiseks müüdud liikidega identsed või otseselt võrreldavad. Komisjon luges toote liigist lähtuva uurimise ja põhjenduses 27 osutatu põhjal otseselt võrreldavateks toodeteks need omamaisel turul müüdud ja eksporditud tooteliigid, mille päritolu, denjee, koostis, ristlõige, läige, värvus, silikooniga töötlemine, kvaliteet ja otstarve on samad.

(31) Iga eksportivate tootjate poolt omamaistel turgudel müüdud ja ühendusse eksportimiseks müüdud polüesterstaapelkiu liikidega otseselt võrreldava tooteliigi puhul tehti kindlaks, kas omamaine müük on algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks piisavalt tüüpiline. Teatava polüesterstaapelkiu liigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse polüesterstaapelkiu liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5% ühendusse eksporditud võrreldava polüesterstaapelkiu liigi müügi kogumahust.

(32) Komisjon kontrollis seejärel, kas omamaisel turul tüüpilistes kogustes müüdud polüesterstaapelkiu iga liigi omamaise müügi puhul saab olla kindel, et müük toimus tavakaubanduse raames algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt, ning määras sel eesmärgil kindlaks, kui suure osa kõnealuse polüesterstaapelkiu liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Kui toodangu arvestusliku maksumusega vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud polüesterstaapelkiu liigi müügimaht vastas vähemalt 80% kõnealuse liigi müügi kogumahust ning kui kõnealuse liigi kaalutud keskmine hind oli vähemalt samaväärne toodangu omahinnaga, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud kõnealuse tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisega olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte. Kui kõnealuse polüesterstaapelkiu liigi tulutoova müügi maht oli kuni 80% kõnealuse liigi müügi kogumahust, või kui kõnealuse liigi kaalutud keskmine hind oli toodangu omahinnast madalam, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis võrdub ainult kõnealuse liigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega, kui kõnealune müük moodustas vähemalt 10% selle liigi müügi kogumahust.

(33) Kui ükskõik millise tooteliigi tulutoova müügi maht oli väiksem kui 10% kõnealuse liigi müügi kogumahust, loeti selle konkreetse liigi müügikogused ebapiisavaks, et normaalväärtust oleks võimalik kindlaks määrata omamaise hinna põhjal. Kui eksportiva tootja müüdud konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei olnud võimalik normaalväärtuse määramisel aluseks võtta, tuli kasutada muud määramisviisi.

(34) Uuriti, kas normaalväärtust oleks võimalik kindlaks määrata teiste tootjate omamaiste hindade põhjal alusmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt. Kuna teiste tootjate usaldusväärsed omamaised hinnad puudusid, kasutati arvestuslikku normaalväärtust algmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt.

(35) Alusmääruse artikli 2 lõike 3 kohaselt arvutati normaalväärtus iga eksportiva tootja tootmiskulude põhjal, millele lisati sobiv summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi tarvis.

(36) Seetõttu uuris komisjon, kas iga asjaomase eksportiva tootja omamaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed.

(37) Tegelikke omamaiseid müügi-, üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseteks, kui asjaomase äriühingu omamaise müügi mahtu võis pidada tüüpiliseks, nagu on määratletud algmääruse artikli 2 lõikes 2. Omamaine kasumimarginaal määrati kindlaks tavakaubanduse raames toimunud omamaise müügi põhjal.

(38) Komisjon uuris kõigil juhtudel, mil kõnealuseid tingimusi ei täidetud, kas oleks võimalik algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti a kohaselt kasutada päritoluriigi omamaisel turul tegutsevate teiste eksportijate või tootjate andmeid. Kui usaldusväärsed andmed olid kättesaadavad ainult ühe eksportiva tootja kohta, ei olnud võimalik kindlaks määrata algmääruse artikli 2 lõike 6 punktis a sätestatud keskmist, ning siis uuriti artikli 2 lõike 6 punktis b esitatud tingimuste täitmist, st võimalust kasutada kõnealuse eksportija või tootja sama üldkategooria toodete tootmise ja müügiga seotud andmeid. Kui need andmed ei olnud kättesaadavad või kui eksportiv tootja neid ei esitanud, määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt, st muul sobival viisil.

3. Ekspordihind

(39) Kõigil juhtudel, kui vaatlusalune toode eksporditi sõltumatutele klientidele ühenduses, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal ehk tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

(40) Kui ekspordimüük toimus sidusimportija kaudu ning seda ei peetud usaldusväärseks, arvutati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt selle hinna põhjal, millega imporditud tooted esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi ja mida kohandati, et võtta arvesse kõik importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulud, sealhulgas mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude marginaal ja kasum. Selleks kasutati sidusimportija enda müügi-, üld- ja halduskulusid. Komisjoni talituste tava kohaselt määratakse kasumimarginaal kindlaks koostööd tegevatelt sõltumatutelt importijatelt saadud teabe põhjal.

(41) Tuleks märkida, et uurimisel selgus, et ühele sõltumatule importijale on vaatlusaluse tootega tegelemine lisategevusala.. Seetõttu ei võetud kõnealuse importija kasumimarginaali arvesse.

4. Võrdlus

(42) Võrreldavate tooteliikide normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Selleks et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja ekspordihinna vahel, võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hinnavõrdlust mõjutavaid erinevusi. vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohased korrigeerimised tehti kõigil juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks.

5. Uuritud äriühingute dumpingumarginaalid

(43) Algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt kehtestati igale eksportivale tootjale dumpingumarginaal iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdluse alusel, välja arvatud põhjenduses 45 kirjeldatud juhtudel.

(44) Ühel juhul tuli kontrollida, kas tehingupõhine võrdlus on võimalik, kuna keskmiste alusel võrdlemine ei kajastanud kasutatud dumpingut kogu ulatuses. (vaata põhjendusi 133–135). Tehingupõhist võrdlust ei olnud siiski võimalik teha, kuna omamaiste tehingute ja eksporditehingute arv oli märkimisväärselt erinev. Peale selle ei tuvastatud ühtki omamaist tehingut, mis oleks toimunud eksporditehinguga samal ajal.

(45) Kui ekspordihindade struktuuris olid ajavahemikega seotud olulised erinevused ning kui põhjenduses 43 märgitud meetod ei kajastanud täiel määral dumpingu tegelikku määra, võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust kõigi üksikute eksporditehingute hindadega algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt.

(46) Sidusäriühinguteks osutunud eksportivate tootjate keskmine dumpingumarginaal arvutati üldise tava kohaselt, mida komisjon kasutab seotud eksportivate tootjate puhul.

6. Dumpingu jääkmarginaal

(47) Koostööd mittetegevate äriühingute puhul määrati dumpingu jääkmarginaal teadaolevate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18.

(48) Dumpingu jääkmarginaali määramiseks oli esmalt vaja kindlaks teha koostöövalmidus. Koostöövalmiduse tase loeti kõrgeks, kui koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordimaht oli lähedane Eurostati poolt esitatud vaatlusaluse riigi ekspordimahule ning kui ei olnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja hoidus koostööst kõrvale. Sellisel juhul peeti asjakohaseks kehtestada dumpingu jääkmarginaal koostööd tegeva äriühingu jaoks kehtestatud kõrgeima dumpingumarginaaliga samal tasemel, et tagada kõigi meetmete tõhusus.

(49) Kui koostöötase oli madal, määrati dumpingu jääkmarginaal mõne teise koostööd tegeva tootja kõrgeima dumpingumarginaali ja tüüpilise mudeli alusel. Sellist lähenemisviisi peeti vajalikuks vältimaks koostööst keeldumise korral soodustuste tegemist, ning silmas pidades asjaolu, et puudusid tõendid selle kohta, et koostööd mittetegev pool oleks kasutanud dumpingut väiksemas ulatuses.

7. Hiina Rahvavabariik

7.1 Turumajanduslik kohtlemine

(50) Hiina Rahvavabariigist pärinevat importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes määratakse normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõigete 1–6 kohaselt tootjatele, kelle puhul on kindlaks tehtud, et nad peavad kinni artikli 2 lõike 7 punktis c ettenähtud kriteeriumidest.

(51) Lühidalt ja üksnes selguse huvides esitatakse kokkuvõtlikult algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kriteeriumid, mille täitmist taotluse esitanud äriühingud peavad tõendama:

1. äriühingud teevad otsused ja kulutused vastavalt turutingimustele, ilma riigi

2. märkimisväärse sekkumiseta;

3. raamatupidamisdokumendid auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

4. endisest mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud olulisi moonutusi;

5. pankroti- ja asjaõigusaktidega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus;

6. valuutavahetus toimub turukursside alusel.

(52) Viis Hiina Rahvavabariigis asuvat eksportivat tootjat esitas taotluse turumajanduslikuks kohtlemiseks algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt ning täitsid eksportivatele tootjatele mõeldud turumajanduslikku kohtlemist käsitleva vormi. Nende äriühingute puhul püüdis komisjon leida kõik turumajandusliku kohtlemise taotlustes esitatud ja komisjoni poolt vajalikuks peetavad andmed ning need kõnealuste äriühingute valdustes üle kontrollida.

(53) Uurimisel selgus, et ainult üks viiest mainitud äriühingust vastas kõigile kriteeriumidele ning sellest tulenevalt võimaldati sellele äriühingule turumajanduslik kohtlemine. Hiina Rahvavabariigis asuv eksportiv tootja, kellele võimaldati turumajanduslik kohtlemine, on

- Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd.

(54) Ülejäänud neli taotust tuli tagasi lükata. Järgmises tabelis antakse ülevaade kõigi viie algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumi põhjal tehtud otsusest nelja äriühingu kohta, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.

Äriühing | Kriteeriumid |

Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 1 | Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 2 | Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 3 | Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 4 | Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 5 |

1 | Ei vasta | Ei vasta | Ei vasta | Vastab | Vastab |

2 | Vastab | Ei vasta | Ei vasta | Vastab | Vastab |

3 | Ei vasta | Ei vasta | Ei vasta | Vastab | Vastab |

4 | Ei vasta | Ei vasta | Ei vasta | Vastab | Vastab |

Allikas: Koostööd tegevate Hiina eksportijate küsimustike kontrollitud vastused. |

(55) Asjaomastele äriühingutele anti võimalus eespool esitatud tulemusi kommenteerida. Ükski neljast äriühingust, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, ei olnud tehtud otsusega nõus ja väitsid, et neile oleks pidanud võimaldama turumajanduslikku kohtlemist.

(56) Seoses esimese kriteeriumiga, mille kohaselt äriühingu otsused tehakse vastavalt turuolukorrale ilma riigi olulise sekkumiseta ning kulutused peegeldavad turuväärtusi, vaidles üks äriühing komisjoni otsuse vastu põhjendusega, et ta sai riigilt toetust ning sellest tulenevalt ei kajastanud kulutused täiel määral turuväärtusi. Kõnealusel juhul paigutas kollektiivomandis osanik vara äriühingusse selle asutamise ajal ning ei saanud hiljem oma osakute müümisel hüvitist äriühingu suurenenud väärtuse arvel.. Kohapeal toimunud kontrollimisel koguti tõendeid kinnitamaks, et riigiosalusega osanik ei saanud kõnealuse suurenenud väärtuse arvel hüvitist. Kõnealuse rahalise kasu tõttu ei pidanud äriühing maksma turuväärtusele vastavat hinda vaatlusaluse toote valmistamiseks vajalike varade eest. Sellest tulenevalt otsustati, et kulude ja sisenditega seotud otsuseid ei tehtud lähtudes turusituatsioonist.

(57) Peale selle üritas äriühing varjata võimalikku riigi sekkumist. Tutvumisel äriühingu hiinakeelse tegevusloa tõlgitud variandiga tuvastati tõepoolest, et äriühingu osanike äritegevusega seotud teave, eelkõige teave linnale kuuluva vara haldamise ja kasutamise kohta, oli lausa märkimata jäetud. Sellest tulenes järeldus, et eksportiv tootja ei esitanud piisavalt andmeid turumajanduslikes tingimustes tegutsemise kohta. Ükski kõnealuse äriühingu poolt pärast otsuse teatavakstegemist esitatud väide ei suutnud seda järeldust muuta ning taotlus tuli tagasi lükata.

(58) Teise kriteeriumi kohaselt on ettevõtetel üks selgesti arusaadav peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Selles suhtes väitsid neli äriühingut, et nad täidavad kõnealust kriteeriumi, sest nende raamatupidamisdokumente auditeeritakse sõltumatult. Tuvastati siiski, et kolm kõnealustest äriühingutest jättis auditiaruandes mainimata mitu tõsist probleemi (nende hulgas see, et ei peetud kinni põhilistest rahvusvahelistest raamatupidamiseeskirjadest), mis avastati kohapeal kontrollimise ajal, ega põhjendanud muutusi nende raamatupidamispoliitikas. Teise äriühingu puhul leiti, et raamatupidamises ei kajastunud audiitori soovitused. Sellest tulenevalt jõuti paratamatult järeldusele, et kõigi nelja asjaomase äriühingu raamatupidamisdokumente ei auditeeritud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teises taandes, ning esitatud väited lükati tagasi.

(59) Kolmanda kriteeriumiga seoses väitsid kolm äriühingut vastupidiselt komisjoni järeldustele, et endisest mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud olulisi moonutusi. Ühel juhul tuli see väide tagasi lükata, sest tuvastati, et kõnealune äriühing sai valitsuselt intressita laenu ja mitmeid muid toetusi. Sellest järeldub, et endisest mitteturumajanduslikust süsteemist on üle kandunud moonutused, mis oluliselt mõjutavad tootmiskulusid. Teise äriühingu kontrollimisel ei suudetud kindlaks teha arvestatud summade ja äriühingu maakasutusõiguse eest tegelikult makstud summade vastavust. Peale selle (see seostub ka teise kriteeriumiga) ei peetud selle äriühingu immateriaalse põhivara kulumiarvestust raamatupidamisstandardite kohaselt. Kolmas äriühing väitis, et asjaolul, et ta ei suutnud tõendada, et kapitali sissemaks tehti põhikirja kohaselt, ei olnud mingit seost endisest turumajanduslikust süsteemist pärit olulise moonutusega, sest tegemist oli erahuvidega. Kuid uurimisel selgus, et äriühingu kapitali sissemakset käsitlevad eeskirjad olid jõustamata. Sellest tulenevalt järeldati, et seda äriühingut mõjutasid endisest mitteturumajanduslikust süsteemist pärit olulised moonutused, ning äriühingu kulud, eelkõige varade amortisatsioonikulud, olid märkimisväärselt moonutatud. Seega jõuti järeldusele, et kõnealused äriühingud ei täitnud algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kolmandas taandes ettenähtud tingimusi, ning nende väited tuli seetõttu tagasi lükata.

(60) Üks äriühing väitis, et komisjon tegi äriühingu turumajandusliku kohtlemise taotluse kohta otsuse kolm kuud pärast algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c ettenähtud tähtaega, ning seetõttu kõnealune otsus ei kehti.

(61) Sellega seoses tuleb märkida, et komisjon pikendas mitu korda Hiina asjaomastele eksportivatele tootjatele ettenähtud tähtpäeva, sealhulgas ka eespool mainitud äriühingule, kellel oli suuri raskusi turumajandusliku kohtlemise taotlusvormi täitmisega algatamisteates ettenähtud tähtpäevaks.

(62) Ühtlasi märgitakse, et enamus saadud turumajandusliku kohtlemise taotlusi oli puudulikult täidetud ja vajas olulisi täpsustusi ning täiendavat teavet, mis aeglustas uurimist. Lõpuks pikenes analüüsimise aeg paljude keeruliste küsimuste tõttu, nagu näiteks äriühingute rajatised ja müügikanalid, aga ka kohapealse kontrolli tulemusena tuvastatud tõsiste probleemide tõttu äriühingute raamatupidamises, ning otsust saadud turumajandusliku kohtlemise taotluste kohta ei olnud võimalik teha kolme kuu jooksul pärast algatamist.

(63) Sellega seoses märgitakse, et kõnealusest tähtpäevast mittekinnipidamine ei too kaasa ühtegi ilmset õiguslikku tagajärge, äriühingutele on antud võrdne võimalus esitada oma seisukohad. Peale selle märgitakse, et eespool mainitud äriühing ei teatanud negatiivsest mõjust turumajandusliku kohtlemise taotluse otsustamiseks kulunud pikema aja tõttu. Mitte ükski teistest huvitatud isikutest ei väitnud, et nad oleksid kahju kannatanud.

(64) Eespool öeldut arvestades tõdeti, et turumajandusliku kohtlemise taotluse kohta tehtud otsus kehtib ka juhul, kui see tehakse pärast kolme kuu möödumist ning seega lükati kõnealuse äriühingu väide tagasi.

(65) Konsulteeriti nõuandekomiteega ning sellest teavitati vahetult seotud isikuid. Ühenduse tootmisharule anti võimalus esitada märkusi, kuid märkusi turumajandusliku kohtlemise otsuste kohta ei laekunud.

7.2 Individuaalne kohtlemine

(66) Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a alusel kehtestatakse vajaduse korral üleriigiline tollimaks algmääruse artikli 2 lõikega 7 hõlmatud riikide suhtes, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad algmääruse artikli 9 lõikega 5 ettenähtud korras tõendada, et a) nad saavad vabalt kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tuua; b) nende ekspordihindu ja -koguseid, aga ka müügitingimusi on võimalik vabalt määrata; c) enamusosalus kuulub eraisikutele; d) vahetuskursi ümberarvestused tehakse turukursi alusel; e) riiklik sekkumine ei ole selline, mis võimaldab meetmetest kõrvalehoidmist, kui eksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

(67) Viis turumajanduslikku kohtlemist taotlevat eksportivat tootjat taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhul, kui nendele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. Nagu eespool on öeldud, peavad äriühingud tõendama, et nad täidavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriume. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 57, andis üks äriühing ühe oma osaniku kohta ebaõiget teavet, et varjata võimalikku riiklikku sekkumist. Sellest tulenevalt ei suutnud äriühing tõendada, et nendel on täielik vabadus määrata ekspordihindu ja -koguseid ning müügitingimusi. Peale selle ei olnud äriühing võimeline tõendama, et riiklik sekkumine ei olnud selline, mis oleks võimaldanud meetmetest kõrvale hoida, kui eksportijale määratakse erinev tollimaksumäär. Kuna kõnealune äriühing ei vastanud kõigile algmääruse artikli 9 lõikega 5 kehtestatud kriteeriumidele, otsustati talle individuaalset kohtlemist mitte võimaldada.

(68) Üks ülejäänud kolmest äriühingust, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, oli osaliselt välisomandis ning võis vabalt oma tulu kodumaale tagasi tuua. Ülejäänud kaks äriühingut on Hiina Rahvavabariigis asuvate Hiina eraisikute omandis ning nende suhtes kõnealune kriteerium ei kehti. Kolmelt äriühingult saadud kontrollitud teabe põhjal leiti, et riik ei mõjutanud nende äriühingute vabadust määrata ekspordihindu ja -koguseid ning müügitingimusi. Riigi sekkumise astet ei peetud kõnealuste äriühingute puhul samuti selliseks, mis võimaldaks meetmetest kõrvale hoida, kuna kõnealuste äriettevõtete osalused kuuluvad tegelikele eraühingutele. Kuna need konkureerivad omavahel nii omamaisel kui ka eksporditurul, püüab iga äriühing mis tahes kõrvalehoidmise asemel pigem oma marginaali ära kasutada. Nagu põhjenduses 54 juba mainiti, vastasid kõik äriühingud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c ettenähtud viiendale kriteeriumile, mille kohaselt kõik vahetuskursi ümberarvestused toimuvad turukursi alusel. Sellest tulenevalt järeldati, et kolm äriühingut, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, vastasid algmääruse artikli 9 lõikega 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele.

(69) Seetõttu otsustati anda individuaalse kohtlemise võimalus järgmisele kolmele eksportivale tootjale Hiina Rahvavabariigis:

- AnShun Pettechs Group, mis koosneb järgmistest siduseksportijatest:

- Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd

- Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd

- Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd

- Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd.

- Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd

7.3 Normaalväärus

7.3.1 Normaalväärtuse kindlaksmääramine koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kellele on võimaldatud turumajanduslik kohtlemine

(70) Hiina eksportivalt tootjalt, kellele võimaldati turumajanduslik kohtlemine, nõuti küsimustiku täielikku täitmist, sealhulgas teabe esitamist omamaise müügi ja vaatlusaluse toote tootmiskulude kohta. Vastuseid kontrolliti vaatlusaluse äriühingu valdustes.

(71) Normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutas komisjon põhjendustes 29–38 kirjeldatud metoodikat.

7.3.2 Normaalväärtuse kindlaksmääramine eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist

- i) Võrdlusriik

(72) Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt tuleb normaalväärtus eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist, määrata kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriik“) kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse alusel.

(73) Algatamisteates nähti ette, et Hiina Rahvavabariigi puhul võetakse normaalväärtuse kindlakstegemisel asjakohaseks kolmandaks turumajandusriigiks USA, ning paluti huvitatud isikutel seda kommenteerida. Kolm eksportivat tootjat vaidlustasid selle valiku ettenähtud tähtaja jooksul ning üks tegi ettepaneku valida võrdlusriigiks käesoleva menetlusega seotud eksportiv riik, kelle normaalväärtus on kõige madalam. Väideti, et USA erineb majandusarengu poolest Hiina Rahvavabariigist ning et kulud, sealhulgas toorainehinnad, on USAs suhteliselt kõrgemad.

(74) Selleks et välja selgitada, kas kavandatav valik USA kui võrdlusriigi kasuks on asjakohane, nõudis komisjon esmalt müügi- ja turutingimuste alast teavet polüesterstaapelkiu teadaolevate tootjate kohta muudes turumajandusriikides, nimelt USAs, Indias, Indoneesias ja Tais. Teabetaotlusele vastas üks tootja USAs, üks tootja Indias ja kaks tootjat Indoneesias. Uuriti samuti, kas asjakohase võrdlusriigina võiksid arvesse tulla Taiwan või Korea Vabariik, kelle suhtes kohaldatakse põhjenduses 5 mainitud paralleelset vahepealset läbivaatamist seoses sama tootega.

(75) Taiwani puhul selgus paralleelse vahepealse läbivaatamise tulemusena saadud teabe põhjal, et omamaisel turul müüdi ainult värsket polüesterstaapelkiudu, kuid Hiina eksportijad, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, müüsid eranditult regenereeritud polüesterstaapelkiudu, ning sel juhul tuleks normaalväärtuse võrdlemisel ekspordihinnaga teha olulisi korrigeerimisi. Korea puhul leiti, et eksportivad tootjad eksportisid ühendusse dumpinguhindadega (vaata põhjendusi 112–137), mis viitas väga tõenäolisele moonutusele kõnealuse riigi omamaisel turul. Peale selle müüdi Korea turul enamasti värsket polüesterstaapelkiudu, kusjuures ainult üks äriühing (kolmest) tootis ringlussevõetud materjalidest valmistatud polüesterstaapelkiudu. Kuid USAs müüdi märkimisväärsetes kogustes nii värsket kui ka regenereeritud polüesterstaapelkiudu. Seetõttu järeldati, et Koread ja Taiwani ei ole põhjust pidada asjakohasemateks võrdlusriikideks kui on USA. Kõigi teiste võimalike võrdlusriikide suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid tollimakse ja/või tasakaalustusmakse, mis võivad viidata moonutustele nende kõnealuse toote omamaistel turgudel.

(76) Komisjoni käsutuses oleva kogu teabe analüüsimisel selgus, et USAs on vaatlusalusel tootel väga suur ja tugeva konkurentsiga turg rohkem kui kümne tootja ning märkimisväärse impordiga kolmandatest riikidest. Kuigi vaatlusaluse toote impordile Korea Vabariigist ja Taiwanist kehtestati dumpinguvastased tollimaksud, imporditi polüesterstaapelkiudu olulisel määral ka teistest riikidest.

(77) Nagu on mainitud põhjenduses 27, eksporditi Hiinast ühendusse USA omamaisel turul toodetud ja müüdud tootega samasugust toodet. Selles suhtes võeti võrdlemisel aluseks ainult USAs samalaadses tootmisprotsessis toodetud tooteliigid, st ringlussevõetud jäätmetest valmistatud polüesterstaapelkiud.

(78) Hiinas pärines põhitooraine, st ringlussevõetud jäätmed, suuremas osas omamaiselt turult, kusjuures teatav osa imporditi ka USAst ja Euroopast. Võrdlusriigi tootja ostis tooraine ainult omamaistelt tarnijatelt. Seetõttu otsustati, et juurdepääs toorainele on USAs võrreldes Hiina Rahvavabariigiga kergem või vähemalt samalaadne.

(79) Võrdlusriigi valimist madalaima tuvastatud normaalväärtuse alusel ei peetud mõistlikuks, kuna see tugineks pigem lõpptulemusele kui kindlatele kriteeriumidele. Asjaolu, et kulud kolmandas turumajanduslikus riigis on väidetavalt suuremad, ei saa olla põhjuseks, miks sellist riiki ei võiks pidada asjakohaseks võrdlusriigiks. Riigi sekkumise üheks võimalikuks eesmärgiks võib olla kulude hoidmine madalal tasemel, et toetada teatavaid omamaiseid tööstusharusid ja säilitada nende konkurentsivõime. Sellisel juhul oleksid väiksemad kulud lihtsalt kõnealuse riigi sekkumise tagajärg, mitte turujõudude toimimise tulemus. Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a täpne eesmärk ongi valida võrdlusriik selleks, et normaalväärtuse aluseks oleksid hinnad ja kulud, mida ei mõjuta mitteturumajanduslikud tingimused.

(80) USA ja Hiina Rahvavabariigi majandusliku arengu taseme erinevus ei saa iseenesest olla tähtis tegur võrdlusriigi valimisel. Tegelikult peaks tänapäevase ja kulutasuva tiheda konkurentsiga turu valimine andma madalama normaalväärtuse kui olukord, mil võrdlusriigi ja mitteturumajandusliku riigi majanduslik areng oleksid võrreldavad.

(81) Eespool öeldut arvesse võttes otsustati, et USA on kõige asjakohasem võrdlusriik ning sellest lähtudes leiti, et USA valimine on algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt põhjendatud ja õigustatud.

(82) Komisjon saatis seejärel tootjale USAs üksikasjalikuma küsimustiku, milles nõuti teavet omamaise müügi hindade ja samasuguse toote tootmiskulude kohta. Tootja vastust kontrolliti kohapeal.

(83) Pärast teatavakstehtud järelduste kohta märkuste esitamiseks ettenähtud tähtaja möödumist väitsid kaks Hiina eksportivat tootjat, et USA ei ole sobiv võrdlusriik, kuna alates 2001. aasta jaanuarist kestab Ameerika Ühendriikide polüesterstaapelkiuturul konkurentsivastase käitumise ja hindade määramisega seotud uurimine, mis hõlmab kõnealust koostööd teinud äriühingut ja veel kaheksat muud äriühingut USAs. Kõnealuse uurimise raames tunnistasid kaks uurimisalust äriühingut end süüdi ning ühele neist määrati trahv. Väideti, et USA asemel peaks kasutama Lõuna-Koread või Taiwanit.

(84) Tuleb märkida, et eespool nimetatud uurimine hõlmas rohkem kui aasta enne uurimisperioodi algust kasutatud võtteid ja puudus teave, mis oleks viidanud sellele, et kahe end süüdi tunnistanud äriühingu poolt kasutatud võtted mõjutasid normaalväärtuse arvutamisel aluseks võetud hindu uurimisperioodil. Leiti hoopis, et võrdlusriigi tootja samasuguse toote omamaise müügi kasumimarginaal oli samasugune või madalam kui Korea ja Taiwani tootjate vastav marginaal. Lisaks sellele ei esitatud koostööd teinud USA tootja (Wellman Inc) vastu ühtegi süüdistust ning USA ametiasutused teatasid kõnealusele tootjale 2004. aasta septembris, et uurimise tulemusena ei esitatud süüdistusi ei äriühingule ega selle töötajatele. Eespool öeldut silmas pidades jõuti järeldusele, et USA tootja esitatud ja tema normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud teavet ei ole mõjutanud konkurentsivastane tegevus, mis USA turul varem võis esineda. Sellest tulenevalt kinnitatakse, et USA on sobiv võrdlusriik. Samas märgitakse, et igal juhul, kui uurimisel leitakse, et eespool nimetatud võtteid võidi uurimisperioodil kasutada ja seetõttu põhjustada moonutusi käesoleva uurimise järeldustes, vaadatakse käesoleva uurimise tulemused uuesti läbi.

- (ii) Normaalväärtuse kindlaksmääramine võrdlusriigis

(85) Algmääruse artikli 2 lõike 7 alusel tehti nende eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, normaalväärtus kindlaks võrdlusriigis asuva tootja käest saadud kontrollitud teabe põhjal, st võeti aluseks kõik hinnad, mis USA omamaisel turul maksti või kuulusid maksmisele võrreldavate tooteliikide eest, sest need hinnad arvati kujunenuks tavapärase kaubandustegevuse käigus ja tüüpiliste koguste põhjal.

(86) Normaalväärtuse kindlaksmääramisel kasutas komisjon põhjendustes 29–38 kirjeldatud metoodikat.

7.4 Ekspordihind

(87) Eksportivate tootjate, kellele võimaldati turumajanduslik või individuaalne kohtlemine, kogu eksportmüük toimus otse sõltumatutele klientidele ühenduses ning seetõttu määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt kindlaks tegelikult makstud või makstavate hindade alusel.

7.5 Võrdlemine

(88) Taotletud korrigeerimisi tehti tollimaksu tagastamis-, transpordi-, kindlustus- ning käitlemis-, pakkimis- ja krediidikuludes, pangale makstavates tasudes ja vahendustasudes, kui see oli otstarbekas ja põhjendatud.

(89) Individuaalse kohtlemise võimaluse saanud Hiina eksportivate tootjate teatavatel eksporditud tooteliikidel olid võrdlusriigis müüdud vastavate liikidega võrreldes mõned erinevad ainelised omadused, näiteks läige, värvus, ristlõige või silikooniga töötlemine. Seetõttu tehti korrigeerimine kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga a. Usaldusväärsema teabe puudumise korral võeti korrigeerimise aluseks kõnealuste konkreetsete omadustega seotud hinnaerinevus võrdlusriigis.

(90) Uurimisel selgus, et müük võrdlusriigis toimus eranditult lõppkasutajatele, kusjuures Hiina eksportivad tootjad müüsid ka muude müügikanalite kaudu. Samade müügikanalite puudumise tõttu võrdlusriigis lubati erikorrigeerimist algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunkti ii kohaselt, lahutades lõppkasutajate normaalväärtusest summa, mis on 10% kasumi brutomarginaalist.

(91) Eespool öeldu põhjal määrati normaalväärtus umbes 70-90% selliste äriühingute vaatlusaluse toote ühendusse suunatud ekspordikogustele, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine. See loeti kasutatava dumpingumäära suhtes tüüpiliseks.

(92) Korrigeerimist kasutati ka Hiina eksportivale tootjale käibemaksu tagasimaksest tulenevate erinevuste arvessevõtmiseks.

7.6 Dumpingumarginaal

(93) Äriühingute puhul, kellele võimaldati turumajanduslik kohtlemine, kehtestati dumpingumarginaal iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdluse alusel.

(94) Kolme äriühingu puhul, kellele võimaldati individuaalne kohtlemine, võrreldi ühendusse eksporditud tooteliikide võrdlusriigi suhtes kehtestatud kaalutud keskmist normaalväärtust ühendusse eksporditud vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt.

(95) Koostööd tegeva äriühingu puhul, kellele ei võimaldatud ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist, ning kõigi koostööd mittetegevate eksportijate suhtes kehtestati üleriigiline dumpingumarginaal individuaalse kohtlemiseta mitteturumajandusliku tootja puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaali ja ühe koostööd tegeva mitteturumajandusliku eksportiva tootja kõrgeimate dumpinguhindade ja tüüpilise mudeli kaalutud keskmisena, nagu on selgitatud põhjenduses 49.

(96) Dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana vabast CIF netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:

Äriühing | Dumpingumarginaal |

Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd | 26,3% |

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 4,9% |

Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd | 49,0% |

Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd |

Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd |

Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd | 63,2% |

Kõik muud äriühingud | 85,8% |

8. Saudi Araabia

(97) Vastused küsimustikule saadi kahelt eksportivalt tootjalt ja viielt importijalt, kes olid seotud ühega eksportijatest.

8.1 Saudi Basic Industries Corporation („Sabic“)

8.1.1 Normaalväärtus

(98) Sellel eksportival tootjal oli representatiivne samasuguse toote müük omamaisel turul. Siiski ei saanud kõnealust müüki pidada toimunuks tavapärase kaubandustegevuse raames hinna tõttu. Sellest tulenevalt ja usaldusväärsema teabe puudumise tõttu muudelt tootjatelt eksportivas riigis, tuli normaalväärtus kindlaks määrata arvestuslikult, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõikega 3.

(99) Normaalväärtuse arvestuslikul kindlaksmääramisel liideti kõnealuse koostööd tegeva eksportiva tootja poolt tavapärase kaubandustegevuse tingimustes uurimisperioodi jooksul kantud samasuguse toote omamaise müügi tegelikud müügi-, üld- ja halduskulud tootja enda iga eksporditud tooteliigi keskmistele tootmiskuludele uurimisperioodi jooksul.

(100) Kuna teiste eksportivate tootjate kohta Saudi Araabias ei olnud usaldusväärset teavet (vaata põhjendusi 104–106) ja kuna kõnealune eksportiv tootja ei teinud kättesaadavaks teavet sama üldise kategooria toodete tootmise ja müügi kohta, tuli kasumimarginaal määrata mis tahes muul põhjendatud viisil, nagu on kindlaks määratud algmääruse artikli 2 lõike 6 punktiga c. Kõnealusel juhul peeti põhjendatuks 5%list kasumimarginaali. Puudus teave, mis viidanuks sellele, et selline kasumimarginaal on suurem kui teiste eksportijate või tootjate poolt realiseeritud kasum sama üldise kategooria toodete müügi korral Saudi Araabia omamaisel turul, nagu on ette nähtud algmääruse artikli 2 lõike 6 punktiga c.

8.1.2 Ekspordihind

(101) Kogu müük ühendusse toimus sidusimportija kaudu, kes müüs toodet edasi nii sõltumatutele kui sidusklientidele. Need siduskliendid müüsid vaatlusaluse toote omakorda edasi muudele sõltumatutele klientidele. Sellest tulenevalt arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9.

8.1.3 Võrdlemine

(102) Korrigeerimisi tehti transpordi-, kindlustus-, pakkimis- ja krediidikulude arvesse võtmiseks.

(103) Kõnealune eksportiv tootja esitas taotluse ka normaalväärtuse korrigeerimiseks müügijärgsete kulude osas omamaisel turul. Peale asjaolu, et nõutava summa põhjendamiseks ei esitatud ühtki tõendit, ei olnud kättesaadavate andmete alusel võimalik järeldada, et see tegur mõjutas hindade võrreldavust. Eelkõige ei olnud võimalik tõendada, et selle teguri tõttu kehtisid kliendile omamaisel turul erinevad hinnad. Peale selle tehti kindlaks, et kõnealused kulutused olid seotud samasuguse toote müügiga mitte üksnes omamaisel turul, vaid ka muudel turgudel, kaasa arvatud vaatlusaluse toote müügiga ühendusse. Eespool öeldu põhjal tuli korrigeerimistaotlus tagasi lükata, kuna see ei vastanud artikli 2 lõike 10 nõuetele.

8.2 National Polyester Fibers Factory („NPF“)

(104) Selle eksportiva tootja antud vastused küsimustikule olid olulisel määral puudulikud ja sisaldasid vastuolulist teavet. Kuigi äriühingul paluti teha parandusi, täiendusi ja anda selgitusi, jättis äriühing puuduva teabe andmata ega teinud vajalikke parandusi. Peale selle ilmnes kohapealsel kontrollimisel, et äriühing oli jätnud teatamata üle poole oma polüesterstaapelkiu omamaisest müügist uurimisperioodi jooksul. Peale selle ei olnud võimalik äriühingu teatatud kogumüüki, sealhulgas ühendusse suunatud eksportmüüki vastavusse viia raamatupidamisdokumentidega. Seetõttu otsustati, et küsimustikule antud vastustes esitatud müügiandmeid ei saa pidada usaldusväärseks aluseks dumpingumarginaali määramisel.

(105) Peale selle ei olnud võimalik tootmiskulusid väljendavaid andmeid vastavusse viia äriühingu siseraamatupidamisdokumentidega, ning põhjendatud tõendeid selle kohta, et esitatud andmed olid siiski täielikud ja õiged, kättesaadavaks ei tehtud. Seetõttu järeldati, et samasuguse toote tootmiskulude kohta esitatud teave ei olnud usaldusväärne ning seda ei saanud kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramise alusena.

(106) Eespool öeldut silmas pidades otsustati, et kõnealuse eksportiva tootja puhul ei saa dumpingumarginaali kehtestada tema enda andmete põhjal. Dumpingumarginaal määrati kindlaks kättesaadavate asjaolude põhjal, nagu on ette nähtud algmääruse artikliga 18. Sellega seoses ning arvesse võttes kõnealuse äriühingu poolt esitatud ebapiisavat teavet, ei olnud põhjust järeldada, et NPFi dumpingutase oli teisest eksportivast tootjast Saudi Araabias erineval tasemel. Seega peeti vajalikuks kehtestada NPFi dumpingumarginaal samal tasemel, nagu kehtestati teise eksportiva tootja puhul Saudi Araabias.

(107) NPF vaidlustas sellise lähenemisviisi ja väitis, et tema tegevus oli täielikult läbipaistev ja võimalikud vead esitatud teabes tekkisid tahtmatult või olid üksnes kirjavead. Siiski ei esitatud täiendavaid tõendeid, mille põhjal oleks komisjon saanud uurimistulemused uuesti läbi vaadata.

(108) Teine Saudi Araabia eksportiv tootja ei nõustunud eespool kirjeldatud lähenemisviisiga ja väitis, et see tähendaks koostööst keeldumise ergutamist. Edasi väideti, et NPF eksportib muid tooteliike ja need ei ole võrreldavad Sabicu poolt eksporditavate liikidega. Siinkohal tuleb märkida, et NPFi dumpingumarginaali kindlaksmääramisel võeti aluseks parim kättesaadav teave. Kuna põhiosa (81%) vaatlusaluse toote ekspordist Saudi Araaabiast ühendusse tegi Sabic, siis muu põhjendatud meetodi puudumisel võeti NPF dumpingumarginaali kehtestamisel aluseks kõnealune eksport. Nagu eespool öeldud, ei olnud põhjust järeldada, et NPFi dumpingutase oli teisest eksportivast tootjast Saudi Araabias erineval tasemel. Kõnealuse kahe äriühingu poolt eksporditavate erinevate tooteliikide suhtes tuleb märkida, et need kõik vastavad vaatlusaluse toote määratlusele. Sellest tulenevalt peetakse komisjoni lähenemisviisi põhjendatuks.

8.2.1 Dumpingumarginaal

(109) Dumpingumarginaal määrati kindlaks eespool määratletu kohaselt äriühingu iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmiste ekspordihindade võrdluse alusel. Nagu on selgitatud põhjenduses 106, kehtestati dumpingumarginaal teisele eksportivale tootjale Saudi Araabias, nimelt NPFle, Saudi Araabias koostööd tegeva tootja (Sabic) puhul kindlaksmääratud marginaali tasemel.

(110) Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemisel ilmnes dumpingu olemasolu. Dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana vabast CIF netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:

National Polyester Fibers Factory 31,7%

Saudi Basic Industries Corporation (Sabic) 31,7%

(111) Kuna kahe eespool mainitud äriühingu eksport vastas kogu eksportmüügile Saudi Araabiast ühendusse, nagu on selgitatud põhjenduses 48, määrati ka jääktollimaks koostööd tegeva äriühingu jaoks kehtestatud kõrgeima dumpingumarginaaliga samal tasemel. Seega on jääktollimaks, väljendatuna protsendimäärana vabast CIF netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, 31,7%.

9. Korea Vabariik

(112) Vastused küsimustikule saadi kolmelt valimisse võetud eksportivalt tootjalt.

(113) Üks eksportiv tootja esitas algul andmed kõigi polüestrit sisaldavate toodete kohta. Käesolev läbivaatamine hõlmab ainult kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ette valmistamata polüestrist valmistatud sünteesstaapelkiude, mis kuuluvad praegu CN-koodi 5503 20 00 alla (st polüestrisisaldusega vähemalt 50%), ning kõik eksportiva tootja esitatud tooted polüestrisisaldusega alla 50% jäeti kõrvale.

9.1 Normaalväärus

(114) Kolme valimisse kuuluva eksportiva tootja samasuguse toote müük oli tüüpiline, nagu on määratletud põhjendustes 29–31. Suures osas võeti normaalväärtuse aluseks Korea Vabariigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt. Tooteliikide puhul, mille omamaist müüki ei peetud ebapiisavate koguste tõttu tüüpiliseks või kui müük ei toimunud tavakaubanduse tingimustes, arvutati normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3, nagu on selgitatud põhjenduses 34.

(115) Üks eksportiv tootja Korea Vabariigis esitas omamaise müügina müügi Korea tootvatele äriühingutele, kuigi toode oli lõpptulemusena ette nähtud eksportimiseks. Eksportiv tootja väitis, et kõnealune müük oli mõeldud sisetarbimiseks. Selle müügi suhtes kohaldati eksportmüügile iseloomulikku halduskorraldust, see oli vabastatud siseriiklikust müügimaksust, arved esitati USA dollarites ja tasuti akreditiiviga, selle müügi puhul tagastati tollimaks ning äriühingu raamatupidamisdokumentides liigitati see tavapäraselt kohalikuks eksportmüügiks. Neid asjaolusid arvestades ning kooskõlas põhjenduses 2 mainitud uurimisel (edaspidi „esialgne uurimine”) kasutatud lähenemisviisiga ei võetud selle äriühingu normaalväärtuse arvutamisel kõnealust müüki arvesse.

(116) Sama eksportiv tootja Korea Vabariigis sai kasu rahalistes raskustes olevate Korea äriühingute siseriiklikust abiprogrammist, nn väljatöötamisprogrammist. Selle programmi alusel sai äriühing muuta võlakirjad aktsiateks, mis moodustas laekumisena kirjendatult märkimisväärse summa, mis sel viisil kunstlikult ja suures ulatuses tasakaalustas äriühingu müügi-, üld- ja halduskulud. Seetõttu otsustati, et seda summat ei tohiks pidada tavapäraseks sissetulekuks, mis võetakse arvesse müügi-, üld- ja halduskulude arvestamisel. Sellest tulenevalt ei kajastanud teatatud müügi-, üld- ja halduskulud (sealhulgas kunstlik sissetulek) mõistlikult samasuguse toote tootmise ja müügiga seotud kulusid. Selle tõttu ning algmääruse artikli 2 lõike 5 kohaselt ei võetud seda summat müügi-, üld- ja halduskulude arvutamisel arvesse.

(117) Kõnealune äriühing väitis samuti, et ta sai tulu halbade laenude tühistamisest müügi-, üld- ja halduskulude arvutamisel. Kuna need võlad ei olnud seotud vaatlusaluse tootega ja tulenesid väljatöötamisprogrammist, ei loeta nendega seotud tulu tavapäraseks sissetulekuks ega võeta müügi-, üld- ja halduskulude arvestamisel arvesse. Äriühing väitis, et halbu laene tühistatakse igal aastal ja seetõttu ei tohiks neid kõrvale jätta. See on vastuolus äriühingu auditeerimisaruannetega, millest selgub, et selliseid laenutühistamisi pole viimase kahe majandusaasta jooksul toimunud ja nimetatud tulu on konkreetselt seotud väljatöötamisprogrammiga. Seetõttu jäädakse arvamusele, et seda tulu ei võeta müügi-, üld- ja halduskulude arvestamisel arvesse.

(118) Äriühing väitis, et müügi-, üld- ja halduskulude korrigeerimine lähtus kõnealuse äriühingu harilikust äritegevusest ja seetõttu ei tohiks seda arvestamata jätta. Äriühing esitas pärast järelduste teatavakstegemist uut teavet, millest selgus, et kahel korral saadud tulu, mida eelmistes põhjendustes nimetati, ei olnud seotud vaatlusaluse tootega. Lisaks sellele läks uus tõendamata teave vastuollu kohapealse kontrolli käigus saadud andmetega ja tuli seetõttu tagasi lükata. Nimetatud põhjusi arvesse võttes lükati väljatöötamisprogrammiga seotud nõuded tagasi.

(119) Sama eksportiv tootja teatas suurest tuluhüvitisest uurimisperioodi jooksul, mille ta sai ühel vaatlusaluse toote tootmisliinidest enne uurimisperioodi algust tekkinud tulekahju tõttu. Äriühing arvas kõnealuse sissetuleku maha vaatlusaluse toote omamaise müügiga seotud müügi-, üld- ja halduskuludest. Samas jättis äriühing arvesse võtmata kõnealuse tulekaju tõttu uurimisperioodil tekkinud kulud. Müügi-, üld- ja halduskulud esitati seega tegelikest palju väiksematena. Kindlustusest saadud tulu läks uue tootmisliini paigaldamiseks, mida ei kasutatud enam vaatlusaluse toote valmistamiseks. Sellest tulenevalt otsustati, et tulekahjuga seotud mis tahes kulud ja tulu jääb kas uurimisperioodist välja või ei ole vaatlusaluse tootega seotud, ning seda ei võeta arvesse müügi-, üld- ja halduskulude arvutamisel, mida on vaja normaalväärtuse arvutamiseks.

(120) Pärast järelduste teatavakstegemist vaidlustas kõnealune äriühing eespool nimetatud järeldused ja väitis, et ta oli kandnud kulusid seoses raskustega äritegevuses. Seda väidet oli kohapealse kontrollkäigu ajal kontrollitud, kusjuures äriühing ei suutnud esitada tõendusmaterjali selle osa kohta tulust, mis väidetavalt saadi kindlustusest seoses raskustega äritegevuses. Kõnealune väide tuli seetõttu tagasi lükata.

9.2 Ekspordihind

(121) Üks eksportiv tootja teatas, et esialgse uurimise ajal oli äriühingul ühenduses asuv sidusimportija. Eksportiv tootja väitis, et kõnealune olukord muutus ning et ühenduses asuv importija, kui see oligi veel olemas, ei olnud enam nendega seotud. Tuleb märkida, et selle importija arvele jäi oluline osa Korea eksportiva tootja vaatlusaluse toote ühendusse suunatud müügimahust. Seda küsimust uuriti hoolikalt, et kindlaks määrata, kas algmääruse artikli 2 lõike 9 sätete kohaldamine on kõnealusel juhul õigustatud.

(122) Analüüsiti Korea eksportiva tootja poolt sidusimportijale määratud hindu. Tuvastati, et müük toimus pidevalt samal hinnatasemel, nagu olid sõltumatutele importijatele määratud hinnad uurimisperioodi jooksul. Neid asjaolusid arvesse võttes otsustati, et hinnad seotud poolte vahel olid sõltumatud ja usaldusväärsed. Seetõttu, kuna ekspordihinnad olid usaldusväärsed, ei olnud tarvis kohaldada algmääruse artikli 2 lõike 9 sätteid ega teha otsust kahe äriühingu vaheliste suhete kohta.

(123) Seega võeti kõnealuse eksportiva tootja puhul ekspordihinna aluseks ühenduses asuvate kõigi klientide makstud või makstavad hinnad.

(124) Kahe teise eksportiva tootja puhul võeti ekspordihinna aluseks ühenduses asuvate sõltumatute klientide makstud või makstavad hinnad.

9.3 Võrdlemine

(125) Selleks et tagada õiglane võrdlus, võeti korrigeerimise teel arvesse impordimaksude ja kaudsete maksude, tolli-, transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamiskulude, panga teenustasude, krediidikulude ja vahendustasude erinevusi, kui see oli otstarbekas ja põhjendatud.

(126) Kõik kolm eksportivat tootjat esitasid tollimaksu tagastamise nõude põhjendusega, et samasuguse toote eest tasutakse impordimaksud, kui toode on mõeldud tarbimiseks ekspordiriigis, kuid kõnealused impordimaksud makstakse tagasi, kui kõnealust toodet müüakse või eksporditakse ühendusse. Kõikidel juhtudel tuvastati, et taotletav summa oli suurem kui samasuguse toote tollimaks omamaisel turul, ning seetõttu korrigeeriti seda vastavalt.

(127) Pärast järelduste teatavaks tegemist vaidlustasid kaks äriühingut tollimaksu tagastamisega seotud kohanduste kohaldamise meetodi osaliselt seetõttu, et see erines esialgsel uurimisel kasutatud meetodist. Nad nõudsid, et selle asemel kasutataks meetodit, mida nad ise kasutasid küsimustikule vastates.

(128) Leiti, et äriühingute kasutatud arvutusmeetod, mis sarnanes esialgsel uurimisel kasutatud meetodile, ei kajasta tegelikku samasuguse toote impordi tollimaksumäära. Kõnealune meetod ei olnud kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 10 punktiga b ja tuli seega tagasi lükata. Käesolevas uurimises kasutatud meetod oli kooskõlas artikli 2 lõike 10 punktiga b kehtestatud tingimustega ja seetõttu jäädi selle kui kõige asjakohasema meetodi juurde.

(129) Peale selle esitasid kõik kolm eksportivat tootjat nõude seoses krediidikuludega, mis põhinevad tegelikul krediiditähtajal, mis klientidele määratakse nn avatud arve maksemeetodi alusel, mida Korea omamaisel turul kasutatakse. Üldjuhul leiti, et selle süsteemi kohaselt ei määranud eksportivad tootjad tegelikult konkreetseid krediiditähtaegu, pealegi ei olnud krediiditähtaegu võimalik täpselt kindlaks määrata, sest maksed ei olnud konkreetsete arvetega seostatavad. Sellistel asjaoludel ei saanud kõnealust korrigeerimist teha.

(130) Pärast järelduste teatavaks tegemist väitsid kaks äriühingut, et avatud krediidisüsteemi kasutamine ei anna põhjust tagasi lükata nende laenukulude kohanduse taotlust. Siiski selgus uurimise tulemusena, et hindade ja teatatud krediiditingimuste vahel ei ole püsivat seost. Ei olnud võimalik tuvastada, et müügi eel oleks kliendiga konkreetsetes krediiditingimustes kokku lepitud, ning et see oleks mõjutanud hindu ja hindade võrreldavust. Seepärast tuli eksportivate tootjate väited tagasi lükata.

(131) Üks eksportiv tootja nõudis muude tegurite korrigeerimist algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k kohaselt põhjendusega, et eksport- ja omamaine müük toimusid erineval kaubandustasandil ning see erinevus mõjutas hinna võrreldavust. Väideti, et omamaine müük toimus peamiselt lõppkasutajatele, aga eksportmüügiga ühendusse tegelesid peamiselt turustajad. Kuna äriühing ei olnud suuteline kvantifitseerima vajalikku korrigeerimist, võeti nõude aluseks algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunkti i asemel artikli 2 lõike 10 punkti d alapunkt ii. Äriühing väitis hiljem, et korrigeerimise aluseks oleks tulnud võtta lõppkasutajatele ja turustajatele omamaisel turul kehtestatud hindade vaheline erinevus. Äriühing ei olnud siiski suuteline tõendama, et hindade vahel oli mingi püsiv ja selge erinevus. Sellest tulenevalt ei saanud järeldada, et kaubandustasandi erinevus mõjutas hinna võrreldavust, ning nõue tuli tagasi lükata.

(132) Üks eksportivatest tootjatest väitis, et ainelistes omadustes esinevate erinevuste korrigeerimine tooteliikide denjee- ja läikeerinevuste arvesse võtmiseks on põhjendatud. Äriühing ei suutnud siiski põhjendada, et erinev denjee ja läige mõjutavad hinda või hinna võrreldavust ning seetõttu tuli nõue tagasi lükata.

9.4 Dumpingumarginaal

(133) Kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel iga tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil tuvastati dumpingu olemasolu kahe eksportiva tootja puhul. Peale selle tuleks ühe eksportiva tootja puhul märkida, et uurimisperioodi viimase kuu (teise ajavahemiku) ekspordihinnad olid üldiselt ja keskmiselt kõrgemad kui enne kõnealust kuud (esimesel ajavahemikul). Kui ekspordihinnad olid teisel ajavahemikul kõrged ja peamiselt dumpinguta, siis esimesel ajavahemikul, mil ekspordihinnad olid madalamad, kasutati märkimisväärset dumpingut. Seega oli ekspordihindade struktuur uurimisperioodi esimesel ja teisel ajavahemikul väga erinev. Täiendavalt tuvastati, et keskmiste võrdlemine ei kajasta uurimisperioodi esimesel ajavahemikul kasutatud märkimisväärset dumpingut, sest see meetod ei võimalda ekspordihindade struktuuris uurimisperioodi esimesel ja teisel ajavahemikul esinevaid olulisi erinevusi vajalikul moel arvesse võtta. Seetõttu ja silmas pidades põhjenduses 124 nimetatud tulemusi otsustati, et kaalutud keskmist normaalväärtust tuleks dumpingutegevuse kogu ulatuse kajastamiseks võrrelda kõigi üksikute eksporditehingute hindadega algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt.

(134) Põhjenduses 44 esitatud põhjustel ei olnud üksikute normaalväärtuste ja üksikute ekspordihindade võrdlemine tehingute kaupa võimalik. Kuna üks eksportiv tootja väljastas igas kuus ainult ühe arve ühe kliendi kohta, ei olnud võimalik kindlaks määrata üksikute eksporditehingute ja üksikute omamaiste müügitehingute mõistlikku omavahelist vastavust. Enamikul juhtudel oleks selliseks võrdlemiseks tulnud arvutada keskmised ühe ja sama kuu hindade põhjal (mis sel juhul ei oleks tehingupõhine võrdlemine), või viinud ekspordihinna omavolilise valimiseni võrdlemise eesmärgil.

(135) Eksportiv tootja, kelle puhul võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust kõigi ühendusse suunatud üksikute eksporditehingute hindadega, vaidlustas kõnealuse metoodika. Äriühing väitis, et uurimisperioodi viimase kuu jooksul dumpinguta sooritatud tehingud on majanduslikult põhjendatavad ning nende tehingute vähese arvu tõttu ei saa järeldust, et sellel ajavahemikul kujunes teatav ekspordihinna struktuur, lugeda põhjendatuks. Siiski tuleb märkida (olenemata sellest, kas selline põhjendus käesoleval juhul on asjakohane või mitte), et kõnealuste tehingute majanduslik põhjendatus ei leidnud lõpptarbija poolt kinnitust. Lisaks selle on eksportiva tootja väide, et kõnealused dumpinguta sooritatud vähesed tehingud on majanduslikult põhjendatavad, vastuolus äriühingu enda uurimise ajal esitatud teabega, et hinnakompensatsioon toimus pärast uurimisperioodi lõppu. Pealegi olid äriühingu suhtes kaalutud keskmiste võrdluse alusel kehtestatud dumpingumarginaal uurimisperioodi üheteistkümnel kuul (väljaarvatud detsember) ja uurimisperioodi esimesel poolel kehtestatud dumpingumarginaal samal tasemel kui kaalutud keskmise ja tehingu vahelise võrdluse alusel kehtestatud dumpungumarginaal kogu uurimisperioodi jooksul. Eespool öeldut arvesse võttes jõutakse järeldusele, et kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemine üksikute eksporditehingute hindadega on kõnealusel juhul asjakohane.

(136) Valmisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute puhul arvutati valimisse kuuluvate äriühingute kaalutud keskmine dumpingumarginaal. Seepärast jäi algmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt arvesse võtmata Sung Lim Co, Ltd, kelle dumpingumarginaal on vähese tähtsusega.

(137) Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, olid järgmised:

- Huvis Corporation, Seoul 5,7 %,

- Saehan Industries Inc., Seoul 10,6 %,

- Sung Lim Co., Ltd., Kumi-si 0,9 % (vähese tähtsusega),

- Valimisse mittekuuluvad koostööd tegevad äriühingud 6,0%,

- Kõik muud äriühingud 10,6%.

10. Taiwan

(138) Vastused küsimustikule saadi kahelt valimisse võetud eksportivalt tootjalt.

(139) Mõlemad eksportivad tootjad esitasid algul andmed kõigi polüestrit sisaldavate toodete kohta. Käesolev läbivaatamine hõlmab siiski ainult kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ette valmistamata polüestrist valmistatud sünteesstaapelkiude, mis kuuluvad praegu CN-koodi 5503 20 00 alla (st polüestrisisaldusega vähemalt 50%), ning kõik eksportiva tootja esitatud tooted, mille polüestrisisaldus oli alla 50%, jäeti kõrvale.

10.1 Normaalväärus

(140) Mõlema eksportiva tootja samasuguse toote müük oli tüüpiline. Suures osas võeti normaalväärtuse aluseks Taiwani sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt. Tooteliikide puhul, mille omamaine müük oli ebapiisav või ei toimunud tavakaubanduse käigus kohaselt, arvutati normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3, nagu on selgitatud põhjenduses 34. Müügi-, üld- ja halduskulud põhinesid tegelikel andmetel, mis uurimisalune eksportiv tootja esitab samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatava lõigu kohaselt.

10.2 Ekspordihind

(141) Mõlema riigi eksportivate tootjate puhul määrati ekspordihinnad kindlaks ühenduses sõltumatute ostjate poolt tegelikult makstud hindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8.

10.3 Võrdlemine

(142) Selleks et tagada õiglane võrdlus, võeti korrigeerimiste teel arvesse transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude, pakendamiskulude, panga teenustasude, hinnavähendite, allahindluste, krediidikulude ja vahendustasude erinevusi, kui see oli otstarbekas ja põhjendatud.

10.4 Dumpingumarginaal

(143) Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi polüestersünteeskiuliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil ja samal kaubandustasemel.

(144) Võrdlemisel ilmnes dumpingu olemasolu kahe Taiwani uuritud eksportiva tootja puhul, kusjuures dumpingumarginaal võrdus summaga, mille võrra kindlaksmääratud normaalväärtus ületas ühendusse eksportimise hinna.

(145) Kehtestatud dumpingumarginaalid, väljendatud protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühenduse tollipiiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, on järgmised:

- Nan Ya Plastics Corporation, Taipei 1,7 %

- Far Eastern Textile Ltd., Taipei 1,8 %

(146) Lähtudes ühenduse järjekindlast tavast ja asjaolust, et mõlema dumpingumarginaal on minimaalne, st alla 2%, tuleks menetlus Taiwani vastu lõpetada meetmeid kehtestamata, kui sellise tulemuseni viinud olukord peaks tunnistatama püsivaks.

D. MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS JA KAHJUSTAVA DUMPINGU JÄTKUMISE / KORDUMISE TÕENÄOSUS

1. Üldist

(147) Taiwani ja Korea Rahvavabariigiga seotud vahepealse läbivaatamise raames uuris komisjon ka seda, kas asjaolusid, mis on dumpingu ja kahju esialgse uurimisega võrreldes muutunud, võiks põhjendatult hinnata püsivateks algmääruse artikli 11 lõikega 3 ettenähtud korras.

(148) Peale selle uuriti seoses Taiwaniga algmääruse artikli 11 lõike 7 kohaselt veel seda, kas meetmete tühistamise korral võiks olla tõenäoline, et dumping jätkub või kordub.

2. Korea Vabariik

(149) Nagu eespool on mainitud, tuvastati uurimisel, et kolmest valimisse kuuluvast eksportivast tootjast kahe tootja puhul esines dumping, mis oli siiski esialgse uurimise käigus kindlakstehtust madalam. Kolmanda eksportiva tootja puhul tuvastati, et dumping oli minimaalsel tasemel, nagu esialgsel uurimisel.

(150) Dumpinguga seotud muutunud asjaolude püsivuse analüüsimisel võeti arvesse tootmisvõimsust, müügimahu arenemist omamaisel turul, ühenduse turul ja eksportimisel kolmandate riikide turgudele ning hindu, millega vaatlusalust toodet müüdi igal mainitud turul kolme Korea Vabariigis asuva valimisse võetud eksportiva tootja turgude puhul, mis moodustas üle 80% vaatlusaluse toote ühendusse suunatud ekspordist uurimisperioodil.

2.1 Tootmisvõimsus

(151) Vaatlusaluse toote tootmismaht suurenes 3,5% võrra alates 2001. aastast (meetmed kehtestati detsembris 2000), kusjuures tootmisvõimsus vähenes umbes 4%. Seetõttu saavutas tootmisvõimsuse rakendusaste kõrge taseme (89% 2001. aastal ja 95% uurimisperioodi kestel) ning rakendamata tootmisvõimsus on madal. Eksportivad tootjad ei prognoosinud tootmise kasvu järgmisteks aastateks ja üks vaatlusaluse toote suurimatest eksportijatest ühendusse uurimisperioodi jooksul isegi lõpetas vaatlusaluse toote tootmise pärast uurimisperioodi lõppu.

2.2 Müügimaht

(152) Omamaine turg on viimastel aastatel olnud suhteliselt stabiilne. Kuigi sisetarbimine võib väheneda, sest teatavad polüesterstaapelkiu kasutajad võivad oma tootmisrajatised Koreast välja viia, ei ole omamaise turu olulist ja vahetut muutumist ette näha. Isegi kui polüesterstaapelkiu tarbimine omamaisel turul peaks langema, võidakse tootmine üle viia kas muudele polüesterlõngadele, mis on tehniliselt päris kergesti teostatav, või hakatakse vaatlusalust toodet eksportima muudesse kolmandatesse riikidesse, kus ei ole dumpinguvastaseid tollimakse või need on ühenduse turul kehtivatest madalamad, või kasutatakse mõlemat võimalust . Peale selle on Korea tootjate äriühingud küllaltki ekspordile suunatud ja müüvad üle 70% oma polüesterstaapelkiu toodangust kolmandate riikide turgudele. Arvestades suhteliselt vähest sõltuvust omamaisest turust, ei mõjutaks sisetarbimise langus eriliselt äriühingute kulutasuvust. Seetõttu ei peaks olema tungivat vajadust laiendada müüki väljaspool Koread asuvatele muudele klientidele ning pakkuda neile polüesterstaapelkiudu madalamate hindadega. Olemasolevale teabele toetudes ei saa teha järeldust, et omamaise turu suuruse muutumisega kaasneks automaatselt polüesterstaapelkiu ekspordi kasv ühendusse ja üha ulatuslikum dumping.

(153) Eksportmüük muudesse kolmandatesse riikidesse on püsinud stabiilsena viimase kolme majandusaasta jooksul, moodustades ligikaudu 68% vaatlusaluse toote kogumüügist. Ei ole põhjust arvata, et kolmandate riikide turud ei suuda täiendavat eksporti tulevikus vastu võtta, eeskätt juhul, kui polüesterstaapelkiu nõudlus kogu maailmas kasvab tänu vaatlusaluse toote ulatuslikumale kasutamisele, mis ei piirdu ainult ketruse või kudumisega, vaid üha rohkem kasutatakse ka lausriiderakendusi.

(154) Arvestades Korea tootjate tootmisvõimsuse kõrget rakendusastet, madalat rakendamata tootmisvõimsust ning küllaltki stabiilset olukorda omamaisel turul ja muudel eksporditurgudel, ei ole ka see tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete taseme langus võiks esile kutsuda vaatlusaluse toote impordi olulise kasvu ühenduses.

2.3 Müügihinnad

(155) Uuriti, kas on tõenäoline, et madalam dumpingumarginaal võiks esile kutsuda ekspordihindade languse, mille tulemuseks võib olla suurem dumping. Kuna meetmed kehtisid ja ühendusse suunatud ekspordi tase oli kõnealustest meetmetest hoolimata stabiilne ja küllalt kõrge, ei osuta miski sellele, et madalamate dumpingumarginaalidega käiksid kaasas madalamad ekspordihinnad. Võiks arvata vastupidi, et importijate makstavad madalamad dumpinguvastased tollimaksud võimaldaksid Koreas asuvatel äriühingutel tõsta oma hindu, kusjuures sõltumatute klientide poolt makstud lõplik hind jääks muutmata.

2.4 Normaalväärtuse tõenäoline areng

(156) Miski ei osutanud sellele, et praeguse läbivaatamise ajal kindlaksmääratud normaalväärtust ei saaks püsivaks pidada.

(157) Võiks väita, et toorainehindade liikumine, mis oleneb suurel määral naftahindadest, võiks oluliselt mõjutada normaalväärtust. Leiti siiski, et kuna tooraine on rahvusvaheliselt kindlaks määratud hinnaga kaup, oleks toorainehindade tõusu mõju ekspordihinnale samasugune nagu normaalväärtusele, kuna kõiki turuosalisi mõjutatakse ühesugusel viisil.

2.5 Järeldused seoses Korea Vabariigiga

(158) Arvesse võttes eespool öeldut ning kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3 järeldati, et muutunud olukorda, mis kutsus esile dumpingumarginaali languse, võib põhjendatult pidada püsivaks.

(159) Seoses äriühinguga, mille puhul tuvastati madalaimal tasemel dumpingumarginaal, tuleks märkida, et selle äriühingu suhtes juba kehtis 0%line dumpinguvastane tollimaks alates lõplike meetmete kehtestamisest 2000. aastal. Hoolimata madalate hindadega impordist, mis tuli eelkõige Hiina Rahvavabariigist ja Saudi Araabiast ning konkureeris Korea impordiga, ei avastatud käesoleva vahepealse läbivaatamise käigus selle äriühingu puhul dumpingut. Seetõttu ei ole põhjust arvata, et kõnesolev äriühing tulevikus oma ekspordikäitumist olulisel määral muudab.

(160) Silmas pidades Korea kõigi asjaomaste äriühingute madalamaid dumpingumarginaale ning seisukohta, et kõnealune olukord ei ole lühiajaline, tuleks määrusega (EÜ) nr 2852/2000 kehtestatud meetmeid vastavalt muuta.

(161) Samadel põhjustel tuleks kinnitada, et Sung Lim Co., Ltd dumpingumarginaal on minimaalne.

3. Taiwan

(162) Analüüsimisel võeti arvesse tootmisvõimsust, müügimahu arenemist omamaisel turul, ühenduse turul ja eksportimisel kolmandate riikide turgudele (välja arvatud ühendus), aga samuti ka hindu, millega vaatlusalust toodet müüdi igal mainitud turul kahe Taiwanis asuva valimisse võetud eksportiva tootja turgudest, mis moodustas üle 90% vaatlusaluse toote ühendusse suunatud ekspordist uurimisperioodi jooksul.

3.1 Tootmisvõimsus

(163) Viimase nelja majandusaasta jooksul langes kõnealuse kahe Taiwanis asuva eksportiva tootja tootmisvõimsus umbes 6,5%. Ehkki tootmisvõimsuse rakendusaste on üldiselt ainult 73%, on see kogu aeg püsinud stabiilsena. Olemasoleva teabe põhjal selgub, et tootmine liigub muudesse riikidesse (Vietnam, Hiina), kus on suurem produktiivsus. Seetõttu on isegi rakendamata tootmisvõimsuse olemasolust ja meetmete võimalikust tühistamisest hoolimata väga vähe tõenäoline, et eksport ühendusse kasvab, sest rakendamata võimsused viiakse pigem muudesse kolmandatesse riikidesse.

3.2 Müügimaht

(164) Kolme viimase majandusaasta jooksul ei ole eksportivate tootjate vaatlusaluse toote peamine turg olnud mitte ühenduses, vaid muudes kolmandates riikides. Müügimahud ühenduse turule olid ikkagi olulised, sest moodustasid uurimisperioodi jooksul 24% vaatlusaluse toote üldisest müügikogusest. Tuleb siiski märkida, et see suhtarv on aja jooksul vähenenud (29% aastal 2001). Hoolimata muudes kolmandates riikides (Hiina ja Jaapan) kehtivatest meetmetest kasvas eksport kolmandatesse riikidesse kolme aasta jooksul 14% võrra, moodustades uurimisperioodil 62% vaatlusaluse toote üldisest müügikogusest.

(165) Müük omamaisel turul püsis kolme viimase majandusaasta jooksul stabiilsena, moodustades 13,4% vaatlusaluse toote kogumüügist uurimisperioodil.

(166) Võttes arvesse, et eksportivad tootjad on hoolimata mitmetes kolmandates riikides nende suhtes kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest jätkuvalt suurendanud oma eksporti muudesse kolmandatesse riikidesse ning et nad on olulisel määral püsinud ka ühenduse turul, ei ole esile tuua ühtki asjaolu, mis viitaks rakendamata võimsuse võimalikule ümbersuunamisele ühenduse turule, juhul kui lõpetatakse menetlus Taiwani vastu. Sellega seoses otsustati veel, et tootmisvõimsuse üleviimine kolmandatesse riikidesse ei ole seotud Taiwanist pärineva impordi suhtes kehtestatud kaubanduse kaitsemeetmetega.

3.3 Müügihinnad eksporditurgudel

(167) Võrreldi uurimisperioodil ekspordiks ühendusse ja ekspordiks kolmandatesse riikidesse müüdud vaatlusaluse toote hindu.

(168) Leiti, et üldnäitajate poolest (kaasa arvatud vaatlusaluse toote kõik liigid) olid vaatlusaluse toote müügihinnad ühenduses kolmandate riikide müügihindadest oluliselt kõrgemad (üle 10% kolmel viimasel majandusaastal). Seda hinnaerinevust ühenduse turu ja muude eksporditurgude vahel võiks suures osas seletatada hindade lahknemisega eksportivate tootjate poolt eksporditud tooteliikide vahel. Kuna ühendusse eksporditud kogused on dumpinguvastastest meetmetest olenemata märkimisväärsed, võiks meetmete lõpetamine anda eksportijatele isegi ekspordihindade suurendamise võimaluse.

(169) Sellest lähtudes ei ole põhjust arvata, et muude eksporditurgude hinnatase näitab äriühingu võimalust alandada ühendusse suunatud ekspordi hindu.

3.4 Normaalväärtuse tõenäoline areng

(170) Ei leitud midagi, mis viitaks normaalväärtuse muutumisele. Omamaine turg on olnud stabiilne ning omamaise turuga seotud kulude seis on püsinud stabiilsena.

(171) Toorainehindade mõju osas normaalväärtusele kohaldatakse põhjenduses 157 esitatud järeldusi ka Taiwani suhtes.

3.5 Järeldused Taiwani kohta

(172) Eespool esitatud analüüsi kohaselt ei ole ühtki asjaolu, mis viitaks dumpingu kordumisele, kui meetmed lõpetatakse.

4. Järeldused seoses (kahjustava) dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosusega

(173) Praegu kehtivad meetmed Korea Vabariigist pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes lähevad kaugemale, kui on dumpinguhindadega impordi kahjustava toime kõrvaldamiseks vaja. Võttes arvesse tõenäosust, et meetmete lõpetamise korral dumping jätkub või kordub, ning viidates dumpingujuhtudele olenemata praegu Korea Vabariigi suhtes kehtivatest meetmetest, otsustatakse, et meetmeid tuleb muuta ja viia need käesoleval läbivaatamisel tuvastatud tasemele.

(174) Taiwanist pärineva polüesterstaapelkiu impordi suhtes praegu kehtivad meetmed ei ole enam õigustatud. Võttes arvesse, et ei leitud ühtki asjaolu viitamaks, et dumping võiks meetmete lõpetamise korral jätkuda või korduda, ning viidates käesoleva läbivaatamise tulemustele seoses dumpinguga (vähese tähtsusega) otsustatakse, et menetlus Taiwani vastu tuleb lõpetada meetmeid kehtestamata.

(175) Kaebuse esitanud ühenduse tootmisharu vaidlustas ettepaneku lõpetada dumpinguvastane menetlus Taiwanist pärineva impordi suhtes. Väideti, et tuleks analüüsida mitte üksnes valitud eksportiva tootja olukorda vaid Taiwani turgu tervikuna, sest nimelt valimist väljajäänud eksportivate tootjate puhul on tõenäolisem, et meetmete tühistamise korral taasalustatakse dumpinguhindadega eksporti. Väideti, et valimivälised äriühingud tulenevalt nende halvast majanduslikust olukorrast suure tõenäosusega püüavad suurendada rahavoogusid ekspordimahtude suurendamise teel (dumpinguhindadega), mida näitab ka nende USAsse suunatud ekspordi suhtes kasutaud hinnapoliitika. Lisaks sellele väideti, et kuna kõnealuste äriühingute tootmisvõimsus moodustaks ligikaudu 60% ühenduse tarbimisest, oleks sellise ekspordi mõju märkimisväärne.

(176) Tuleb märkida, et valimisse kuuluvad tootjad annavad mitte üksnes 95% Taiwani polüesterstaapelkiu ekspordist ühendusse vaid ka 43% Taiwani polüesterstaapelkiu ekspordist muudesse maadesse, 75% polüesterstaapelkiu omamaisest müügist ja 57% omamaisest toodangust ning on seetõttu tüüpilised vastavalt algmääruse artiklile 17. Tuleb samuti märkida, et kaebuse esitanud ühenduse tootmisharu ei esitanud valimi suhtes enne menetluse algust ühtegi vastuväidet.

(177) Kaebuse esitanud ühenduse tootmisharu kahjustava dumpingu kordumise tõenäosuse suhtes esitatud väited jäid piisava põhjenduseta. Seoses väitega, et valimivälised äriühingud tulenevalt nende halvast majanduslikust olukorrast suure tõenäosusega püüavad suurendada rahavoogusid ekspordimahtude suurendamise teel ühendusse (dumpinguhindadega), märgitakse, et rahavood võivad tuleneda veel mitmest muust tegevusest kui müügimahu kasvust, näiteks täiendavatest laenudest, vähetulusate ärisektorite müügist ning aktsiate väljalaskest aktsiakapitali suurendamiseks. Samuti ei leitud piisavalt tõendeid väidetava dumpinguhindadega ekspordi kohta USAsse. Lõpuks ei võtnud kaebuse esitanud ühenduse tootmisharu Taiwani tootmisvõimsust analüüsides arvesse võimalikku tootmisvõimsuse vähenemist seoses Taiwani tootmisrajatiste ümberpaiknemisega väljaspoole Taiwanit ega ühe Taiwani tootja pankrotti.

(178) Eespool öeldut arvesse võttes jäädakse dumpingu kordumise tõenäosuse suhtes Taiwani puhul esialgse arvamuse juurde.

E. KAHJU

1. Ühenduse tootmisharu mõiste

(179) Kaebust toetasid järgmised Euroopa Ühenduse tootjad:

– Catalana de Polimers, S.A., Hispaania

Dupont Sabanci Polyester GmbH, Saksamaa

Industrias Químicas Textiles, S.A., Hispaania

Tergal Fibres, S.A., Prantsusmaa

Trevira GmbH, Saksamaa

Wellman International Limited, Iirimaa

(180) Kõnealuse kuue kaebuse esitanud koostööd tegeva ühenduse tootja arvele langeb 49% ühenduse vaatlusaluse toote toodangust ning ükski kaebust mitteesitanud ühenduse tootja ei ole selgesti väljendanud oma vastuseisu käesoleva menetluse algatamisele ning seepärast ollakse seisukohal, et ühenduse tootmisharu koosneb kaebuse esitanud tootjatest algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Kaks kaebust mitteesitanud tootjat andsid komisjonile üldist teavet, kuid ei toetanud kaebust.

2. Ühenduse tarbimine

(181) Ühenduse tarbimise aluseks võeti vaatlusaluse toote impordimaht asjaomastest riikidest ning kõigist muudest kolmandatest riikidest, kes teadaolevalt toodavad vaatlusalust toodet ja ekspordivad seda ühendusse, millele lisati nii ühenduse tootmisharu kui muude ühenduse tootjate müügimaht ühenduses. Kuna ainult kaks kümnest kaebust mitteesitanud ühenduse tootjast andsid teavet oma müügi kohta, võeti ülejäänud kaheksa kaebust mitteesitanud tootja müügi arvutamisel aluseks ühenduse tootmisharult saadud kaebuses esitatud andmed. Need andmed olid kiudude valdkonnale spetsialiseerunud sõltumatu konsultatsioonifirma väljaannete poolt kinnitatud.

(182) Järjepidevus huvides kasutati käesolevas menetluses asjakohaste CN-koodidega toodete impordimahtude kindlaksmääramiseks Eurostati andmeid. Tuleb märkida, et vaatlusaluste eksportivate riikide tootjate esitatud impordimaht oli kooskõlas Eurostati vastavate andmetega.

(183) Sellest lähtudes ilmneb, et ühenduse tarbimine on peatunud ja langenud 712 773 tonnilt 2000. aastal 709 828 tonnile uurimisperioodil.

Tabel 1 |

2000 | 2001 | 2002 | Uurimisperiood |

Ühenduse tarbimine (tonnides) | 712 773 100 | 661 227 94 | 729 916 102 | 709 828 99 |

3. Polüesterstaapelkiu import asjaomastest riikidest

3.1 Kumulatsioon

(184) Taiwani puhul tuvastati dumpingumarginaal alla 2% (vaata põhjendusi 138–146). Seetõttu ei täidetud algmääruse artikli 3 lõike 4 tingimusi, mille kohaselt nähti ette hinnata kumulatiivselt vaatlusaluse toote importi kõnealusest riigist ja vaatlusaluse toote importi ülejäänud asjaomastest riikidest.

(185) Komisjon arutas lisaks sellele, kas Hiina Rahvavabariigist, Saudi Araabiast ja Lõuna-Koreast (edaspidi „vaatlusalused riigid“) pärineva polüesterstaapelkiu impordi mõju tuleks kumulatiivselt hinnata algmääruse artikli 3 lõike 4 kohaselt.

(186) Kõnealuses artiklis on ette nähtud, et sellise impordi mõju, mis pärineb kahest või enamast riigist, mille suhtes kohaldatakse samaaegselt ühte ja sama dumpinguvastast uurimist, hinnatakse kumulatiivselt juhul, kui i) igast riigist pärineva impordi puhul kindlaksmääratud dumpingumarginaal on suurem algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest, ii) igast riigist pärit impordi maht ei ole tähtsusetu, iii) kumulatiivne hindamine on kohane importtoodete vahelise konkurentsi tingimusi ning importtoodete ja ühenduse samasuguse toote vahelise konkurentsi tingimusi arvesse võttes.

3.1.1 Dumpingumarginaal ja impordimaht

(187) Nagu eespool on öeldud, tõendati käesoleva uurimise põhjal, et Hiina Rahvavabariigi, Saudi Araabia ja Lõuna-Korea puhul kindlaksmääratud dumpingumarginaalid on tunduvalt üle miinimumtaseme ning impordimaht nimetatud riikidest ei ole tühine algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses (nende turuosad uurimisperioodil moodustavad vastavalt 4,7%, 3,1% ja 10%).

3.1.2 Konkurentsitingimused

(188) Selleks et otsustada kumulatiivse hindamise asjakohasuse üle, silmas pidades importtoodete ja ühenduse samasuguse toote vahelise konkurentsi tingimusi, analüüsis komisjon esialgu eksportijate ekspordihindade ja -mahtudega seotud käitumist turul.

(189) Leiti, et Hiina Rahvavabariigi, Saudi Araabia ja Lõuna-Korea tootjate käitumine turul oli ekspordihindade osas samalaadne. Tegelikult langetasid nimetatud riigid kogu vaatlusperioodi jooksul oma polüesterstaapelkiu keskmisi ühiku müügihindu vastavalt 27%, 23% ja 15%. Peale selle on kõigi kolme riigi impordi puhul kindlaks määratud väga sarnane hindade allalöömistase (vaata põhjendust 186).

(190) Samuti on kõigil kolmel riigil oluline turuosa ühenduse turul, kuigi Lõuna-Korea on nendest kolmest vaatlusalusest riigist kõige tähtsam eksportiv riik (Hiina Rahvavabariik 4,7%, Saudi Araabia 3,1% ja Lõuna-Korea 10% uurimisperioodil).

(191) Uurimise põhjal määrati samuti kindlaks, et importimiseks Hiina Rahvavabariigist, Saudi Araabiast ja Lõuna-Koreast ühendusse kasutati samu müügikanaleid, ning et suurem osa kõnealusest impordist ei lähe mitte lõpptarbijatele, vaid sellega kaubeldakse turustajate kaudu.

(192) Peale selle leiti, nagu on selgitatud eespool (vaata alates põhjendusest 22), et Hiina Rahvavabariigist, Saudi Araabiast ja Lõuna-Koreast imporditud vaatlusalusel tootel ja ühenduse tootmisharu poolt toodetud tootel on ühesugused tehnilised, füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning need tooted tuleb lugeda omavahelise vahetatavuse ja asendatavuse poolest samasugusteks, seega üksteisega konkureerivateks tooteliigist lähtuvalt.

(193) Üks eksportiv tootja Saudi Araabiast väitis, et kõnealusest riigist imporditud polüesterstaapelkiud ei konkureeri muude vaatlusaluste riikide, esmajoones Hiina Rahvavabariigi ja ühenduse tootmisharu valmistatud polüesterstaapelkiuga. Kõnesoleva tootja esitatud andmete kohaselt keskendub Saudi Araabia polüesterstaapelkiu tootmine eranditult põhilise ehk hariliku polüesterstaapelkiu tootmisele, nimelt nendele tooteliikidele, mis sobivad pigem üldiseks kui eriotstarbeliseks kasutamiseks, samal ajal kui ühenduse tootjatel on võimsus toota või nad tegelikult toodavad nn eritooteid. Kõnealused polüesterstaapelkiu eritooted märgistatakse ja kohandatakse tavaliselt eri kasutusotstarbeks või lõpptarbimiseks, näiteks tuleaeglusti, antibakteriaalsed ja pillinguta kiud, ning nende puhul on tavaliselt vaja tavaliselt kõrgel tasemel uurimis- ja arendustööd. Mõned kasutajad väitsid veel, et nn konjugeeritud õõneskiu liiki, mida nad samuti eritooteks pidasid, tarnivad ühendusse ainult Lõuna-Korea tootjad.

(194) Uurimine ei kinnitanud neid väiteid. Esmalt tehti kindlaks, et eksport Hiina Rahvavabariigist koosneb eranditult põhilisest ehk harilikust polüesterstaapelkiust. Teiseks ei keskendu polüesterstaapelkiu eksport Lõuna-Koreast üksnes „konjugeeritud õõneskiu” liigile, sest kõnealuse liigi arvele langeb ainult 24% uurimisperioodil Euroopa Ühendusse suunatud ekspordi kogumahust. Peale selle ei saa eespool esitatud „eriliikide” mõiste alusel polüesterstaapelkiu „konjugeeritud õõneskiu” liiki lugeda eriliikide hulka. On saadud tehnilist laadi tõendeid, mis kinnitavad, et kõigil polüesterstaapelkiu tootjatel on tegelikult võimalik toota konjugeeritud õõneskiudu, kuid enamik nendest hoidub selle valmistamisest, sest selle tootmine ei ole valitsevaid hinnatasemeid silmas pidades enam jätkusuutlik. Lõpetuseks keskendub ühenduse polüesterstaapelkiu tootmisharu peamiselt põhilise ehk hariliku polüesterstaapelkiu sektorile, kuigi toodetakse ja müüakse ka eritooteid.

(195) Seega tehti kindlaks, et vaatlusalustest riikidest pärit vaatlusaluse toote ekspordi puhul toimib omavaheline konkurents ja konkurents polüesterstaapelkiuga, mille tootja või tõenäoline tootja on ühenduse tootmisharu.

(196) Eespool öeldu põhjal otsustati, et kõik polüesterstaapelkiu Hiina Rahvavabariigist, Saudi Araabiast ja Lõuna-Koreast pärineva impordi kumuleerimist õigustavad tingimused on täidetud.

3.2 Kumulatiivne maht ja turuosa

(197) Kumulatiivne dumpinguhinnaga import Hiina Rahvavabariigist, Saudi Araabiast ja Lõuna-Koreast on kasvanud 111 905 tonnilt 2000. aastal 125 633 tonnile uurimisperioodil, st 12% võrra.

(198) Kumulatiivne turuosa on suurenenud 15,6%lt 2000. aastal 17,6%le uurimisperioodi jooksul.

Tabel 2 |

HIINA RAHVAVABARIIK, SAUDI ARAABIA JA LÕUNA-KOREA | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimis-periood |

Import (tonni) Indeks | 111 905 100 | 89 457 79 | 120 847 107 | 125 633 112 |

Turuosa | 15,6% | 13,5% | 16,5% | 17,6% |

3.3 Hinnad ja hinna allalöömine

(199) Hiina Rahvavabariigist, Saudi Araabiast ja Lõuna-Koreast pärineva dumpinguhinnaga impordi kaalutud keskmine hind on langenud 18% võrra ajavahemikul 2000. aastast kuni uurimisperioodini.

Tabel 3 |

HIINA RAHVAVABARIIK, SAUDI ARAABIA JA LÕUNA-KOREA | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimis-periood |

Kaalutud keskmine hind (euro/kg) Indeks | 1.08 100 | 1.07 99 | 0.9689 88 | 0.89 82 |

(200) Hinna allalöömise kindlaksmääramiseks analüüsis komisjon uurimisperioodi andmeid. Ühenduse tootmisharu müügihindadena käsitleti sõltumatutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral korrigeeriti tehasehinna tasemele, st arvesse ei võetud transpordikulusid, ning millest on maha arvatud hinnaalandused ja hinnavähendid. Polüesterstaapelkiu eri tooteliikide küsimustikes määratletud hindu võrreldi eksportijate kehtestatud müügihindadega ning vajaduse korral korrigeeriti, et tuua hinnad samale tasemele CIF-hinnaga ühenduse piiril.

(201) Uurimisperioodi kestel oli kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal Hiina Rahvavabariigi puhul 16%, Saudi Araabia puhul 16,8% ja Lõuna-Korea puhul 24%.

4. Ühenduse tootmisharu olukord

4.1 Tootmine

(202) Ühenduse tootmisharu tootmismaht vähenes 5% võrra vaatlusperioodi jooksul.

Tabel 4 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimis-periood |

Tootmine (tonnides) Indeks | 236 902 100 | 229 598 97 | 225 290 95 | 224 649 95 |

4.2 Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

(203) Polüesterstaapelkiu tootmisvõimsus on vaatlusperioodil püsinud suhteliselt stabiilne. Tootmisvõimsus kasvas küll ainult 271 466 tonnilt 2000. aastal 27 561 tonnile vaatlusperioodil. Uurimisperioodi kestel moodustab ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus kuni 36% ühenduse kogutarbimisest.

(204) Tootmisvõimsuse rakendusaste on langenud 6% võrra, st 87%lt 81%le. Tootmisvõimsus ise ei ole vähenenud, tootmisvõimsuse rakendusastme langus toimus ühenduse tootmisharu tootmismahu vähenemise tõttu.

Tabel 5 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimis-periood |

Tootmisvõimsus (tonnides) Indeks | 271 466 100 | 272 561 100 | 277 561 102 | 277 561 102 |

Tootmisvõimsuse rakendusaste | 87% | 84% | 81% | 81% |

4.3 Varud

(205) Varud on suurenenud vaatlusperioodil 13% võrra. Seda ei loeta siiski kahju näitajaks, kuna varude tase on kooskõlas ühenduse tootmisharu poliitikaga hoida varud sisuliselt ühe kuu toodangule vastaval tasemel.

Tabel 6 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimis-periood |

Varud (tonnides) Indeks | 20 560 100 | 22 301 108 | 21 592 105 | 23 317 113 |

4.4 Investeeringud

(206) Investeeringud määrati kindlaks äriühingutest viie äriühingu esitatud teabe põhjal. Kuues äriühing ei esitanud usaldusväärset teavet. Vaatlusperioodi kestel tegid viis usaldusväärseid investeerimisandmeid esitanud äriühingut investeeringuid 34,5 miljonit euro väärtuses. Nagu tabelist 7 võib näha , on investeeringute suundumus kasvav, välja arvatud 2002. aastal, kui see eelmise aastaga võrreldes langes. Leiti, et investeeringud olid siiski peaaegu eranditult asendused. Oluline osa investeeringutest oli vahetult seotud vaatlusaluse toote valmistamisega. Ainult üks ühenduse tootmisharu tootjatest on teinud märkimisväärseid investeeringuid töötlemistehasesse, mis varustab toorainega (polüetüleentereftalaathelbed) polüesterstaapelkiu tootmisprotsessi.

(207) Seda investeeringute taset ja laadi (peamiselt asendused) peetakse kapitalimahuka tootmisharu jaoks liiga madalaks.

Tabel 7 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimis-periood |

Investeeringud (eurodes) (viis äriühingut kuuest) Indeks | 4 325 661 100 | 12 850 473 297 | 5 833 264 132 | 11 522 994 238 |

4.5 Müük ja turuosa

(208) Ühenduse tootmisharu polüesterstaapelkiu müügimaht Euroopa Ühenduses on langenud 6% võrra ajavahemikul 2000. aastast kuni uurimisperioodini. Ühenduse tarbimine tõusis 11% võrra vaatlusperioodil ning sellist müügimahu langust seletatakse turuosa vähenemisega. Ühenduse tootmisharu turuosa on uurimisperioodil vähenenud 31%lt 29%le.

Tabel 8 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimis-periood |

Müük Euroopa Ühenduses (tonnides) Indeks | 220 695 100 | 213 322 97 | 211 609 96 | 206 926 94 |

Turuosa | 31% | 32% | 29% | 29% |

4.6 Hinnad

(209) Ühenduse tootmisharu ühiku müügihing on langenud 8% võrra vaatlusperioodil. Nagu on esitatud tabelis 9 leidis kõnealune langus aset pärast 2001. aastat, ühtides vaatlusalustest riikidest pärit impordi järsu tõusu ning kõnealuse impordi hindade tunduva langusega.

Tabel 9 | 2000 | 2001 | 2002 | Uurimis-periood |

Kaalutud keskmine hind (euro/kg) Indeks | 1.48 100 | 1.49 101 | 1.38 93 | 1.36 92 |

4.7 Kulutasuvus

(210) Ühenduse tootmisharu kaalutud keskmine tasuvus netokäibelt langes 4,4%lt 2000. aastal kuni –3,2%le uu