Järgmises osas antakse ülevaade Euroopa kodanikualgatuse menetluse praegusest olukorrast ja kirjeldatakse lühidalt probleeme, millega Euroopa kodanikualgatuse sidusrühmad silmitsi seisavad. Vajaduse korral viidatakse parandustele, mis on juba tehtud või mille komisjon on esitanud määruse ettepanekus.

Need muudatused parandasid süsteemi märkimisväärselt, kuid olid olemuselt vaid mitteseadusandlikud. Selleks et tagada, et Euroopa kodanikualgatuse vahend toimiks täies ulatuses ja oleks täielikult ligipääsetav, tuleb esmajärjekorras võtta vastu uus määrus. Seda kinnitati ka 2018.–2019. aasta seadusandlikke prioriteete käsitlevas ühisavalduses, mille kolme institutsiooni juhid võtsid vastu 14. detsembril 2017.

Komisjoni poolt tagasi lükatud registreerimistaotluste osakaalu järsk vähenemine (alates 2015. aasta aprillis esitatud 17st kavandatud algatusest on vaid kaks tagasi lükatud, seevastu 2012. aasta aprillist kuni 2015. aasta märtsini lükati tagasi 20 algatust 51st) võib olla seotud ka sellega, et komisjon kehtestas võimaluse registreerida õigustatud juhtudel algatused osaliselt.

Kehtiva õiguskorra raames on komisjon juba võtnud mitmeid muid kui seadusandlikke meetmeid, et teha praktilisi muudatusi Euroopa kodanikualgatuse rakendamisel. Eeskätt on komisjon pakkunud korraldajatele toetusavalduste kogumise veebipõhiste süsteemide jaoks tasuta servereid, tõhustanud (võimalikele) korraldajatele pakutavaid nõustamis- ja tugiteenuseid ning suurendanud teavitustegevust, parandanud korraldajate käsutuses oleva veebipõhise toetusavalduste kogumise tarkvara kasutajasõbralikkust ja otsustanud asjakohastel juhtudel algatuse osaliselt registreerida.

·asjaolu, et toetusavalduste kogumise protsess on algatuste korraldajate jaoks keerukas ja koormav, millele viitab edukate algatuste (s.o algatused, millele antakse üheaastase kogumisperioodi vältel vajalik arv allkirju) väike arv; Euroopa kodanikualgatuse jäik ajakava; allakirjutanute suhtes kehtivate andmenõuete erinevus liikmesriigiti; veebipõhine toetusavalduste kogumise keerukas protsess;

Ettepanekus on käsitletud läbivaatamise käigus kindlaks tehtud peamisi puudusi, milleks on:

Seda silmas pidades võttis komisjon 13. septembril 2017 vastu ettepaneku kodanikualgatust käsitleva uue määruse kohta (edaspidi „ettepanek“). Selle eesmärk on realiseerida Euroopa kodanikualgatuse täielik potentsiaal, muutes selle korraldajatele ja allakirjutanutele ligipääsetavamaks, vähem koormavaks ja kasutajasõbralikumaks. Ettepanekus on võetud arvesse nii varasematel aastatel kogutud arvamusi kui ka 2017. aastal läbivaatamist käsitleva avaliku konsultatsiooni käigus saadud märkusi. Need on esitatud kokkuvõtlikult ettepanekule lisatud komisjoni talituste töödokumendis, mis sisaldab ka Euroopa kodanikualgatuse toimimist käsitlevat teavet ja selle täiustamise võimaluste analüüsi, ning tugineb komisjoni samaaegselt Euroopa kodanikualgatuse läbivaatamisega tehtud uuringutele.

Aruanne andis põhjuse Euroopa kodanikualgatuse vahend läbi vaadata, et koguda arvamusi selle rakendamise parandamiseks. Konsulteeriti selliste oluliste sidusrühmade ja koostööpartneritega nagu ELi institutsioonid ja nõuandvad organid, liikmesriigid, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja Euroopa kodanikualgatuse korraldajad, ning võeti arvesse nende ettepanekuid. Alates 2012. aastast igal aastal Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja kodanikuühiskonna partnerite korraldatavad Euroopa kodanikualgatuse päevad on toiminud arutelu- ja kaasarääkimise foorumina. Ka teised ELi institutsioonid ja organid ning eri sidusrühmad on kodanikualgatuse vahendit analüüsinud ja hinnanud. Näiteks esitas Euroopa Parlament 28. oktoobril 2015 resolutsiooni, milles kutsus üles määrust läbi vaatama.

Euroopa kodanikualgatuse määruse artiklis 22 on sätestatud, et iga kolme aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande määruse kohaldamise kohta.

Euroopa kodanikualgatus on vahend, mis võimaldab miljonil kodanikul kutsuda Euroopa Komisjoni üles esitama liidu õigusakti ettepanekuid aluslepingute rakendamiseks. See on vahend, mille abil on kodanikel võimalik seada päevakorda konkreetseid teemasid ja osaleda liidu demokraatlikus elus. Euroopa kodanikualgatust reguleerivad õigusnormid põhinevad Lissaboni lepingu sätetel, mida rakendatakse alates 1. aprillist 2012 kehtiva kodanikualgatuse määruse alusel. Sellest ajast alates on algatuste korraldajad kodanikelt üle kogu Euroopa Liidu kogunud hinnanguliselt üheksa miljonit toetusavaldust.

Kodanikualgatuse olelusring põhineb määruses sätestatud õigusnormidel ja menetlustel. Algatuse peab tegema kodanike komitee. Komisjon registreerib algatuse, kui vastuvõetavuse tingimused on täidetud, eelkõige tingimus, et algatus ei jää ilmselgelt välja komisjoni pädevusalast. See on toetusavalduste kogumise eeltingimus. Kui liikmesriikide pädevate asutuste poolt läbi viidav toetusavalduste kontrollimine kinnitab, et allakirjutanute minimaalne arv on saavutatud, esitavad korraldajad algatuse komisjonile, kes peab kolme kuu jooksul vastama. See etapp hõlmab ka kohtumist komisjoniga ja Euroopa Parlamendis korraldatavat avalikku kuulamist.

Komisjon on alates 2015. aasta märtsis esitatud eelmisest Euroopa kodanikualgatuse määruse kohaldamise aruandest saanud 17 taotlust kavandatud kodanikualgatuste registreerimiseks, nendest 15 võeti vastu ja 2 lükati tagasi. Lisaks registreeris komisjon pärast kohtuotsuseid (vt allpool) kaks sellist algatust, mille registreerimisest ta oli eelneva kolmeaastase perioodi ajal algselt keeldunud.

Alljärgnevas tabelis on esitatud kõigi kodanikualgatuste arv, mis on alates määruse jõustumisest 2012. aasta aprillis registreeritud või tagasi lükatud.

4.2012–3.2015 4.2015–3.2018 Kokku alates 4.2012 Registreeritud algatused kokku 31 17 48 Tagasi lükatud registreerimistaotlused kokku 20 2 22

Kodanikualgatuse menetluse rakendamine

Kodanike komitee

Enne kodanikualgatuse esitamist tuleb moodustada kodanike komitee. Komitee koosneb vähemalt seitsmest ELi kodanikust, kelle hulgas on vähemalt seitsme liikmesriigi elanikke, kes on Euroopa Parlamendi valimisteks kehtestatud valimisõiguslikus vanuses. Ehkki komitees osalevate kodanike arv ei ole piiratud, registreerib komisjon ametlikult ainult need seitse liiget.

Statistilised andmed nende kodanike komiteede liikmete kohta, mis on moodustatud alates 2015. aasta aprillist registreeritud algatuste jaoks:

-Komiteeliikmete elukoht ja kodakondsus

-Komiteeliikmete vanus (registreerimise ajal)

Algatuste registreerimine

Enne toetusavalduste kogumist peavad korraldajad algatuse komisjonis registreerima. Komisjon kontrollib selles etapis eelkõige seda, kas kodanike komitee täidab eespool kirjeldatud nõuded. Samuti kontrollitakse, et kavandatud algatus ei jää ilmselgelt väljapoole komisjoni pädevust esitada liidu õigusakti ettepanek aluslepingute rakendamiseks, ja et algatus ei ole ilmselgelt ebaõiglane, põhjendamatu või pahatahtlik ega ilmselgelt vastuolus ELi väärtustega.

Komisjonil on aega kaks kuud, et kontrollida, kas Euroopa kodanikualgatuse määruse artikli 4 lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud.

Juba eelmises aruandes rõhutati, et registreerimismenetlus on korraldajate jaoks problemaatiline eelkõige seepärast, et korraldajad ei tea alati, millised küsimused on komisjoni pädevuses. Parandusi on tehtud kahel tasandil. 2015. aastast alates teeb kavandatud kodanikualgatuste registreerimise otsused volinike kolleegium, mis näitab, et komisjon peab Euroopa kodanikualgatust ning kodanike ja nende murede ärakuulamist tähtsaks. Ka komisjoni pressiteated on suurendanud algatuste registreerimise nähtavust.

Komisjon on sisse seadnud ka võimaluse registreerida algatused vajaduse korral osaliselt. Neil juhtudel on komisjon vastu võtnud otsuse, milles määratakse kindlaks registreerimise tingimused. Otsuses täpsustatakse muu hulgas komisjoni poolt registreeritud osad ja algatuse jaoks toetusavalduste kogumise alus.

Selle tulemusena on alates 2015. aastast olnud vaid kaks kavandatud algatust, mille puhul ei olnud täidetud registreerimise nõuded ja mida komisjon ei saanud registreerida („Stop Brexit“; „British friends - stay with us in EU“).