ET

Brüssel 12.11.2010

KOM(2010) 667 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA KESKPANGALE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Üheteistkümnes aruanne euroala laienemiseks tehtavate praktiliste ettevalmistuste kohta

{SEK(2010) 1373}

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA KESKPANGALE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Üheteistkümnes aruanne euroala laienemiseks tehtavate praktiliste ettevalmistuste kohta

1. Sissejuhatus

Nõukogu otsustas 13. juulil 2010, et Eesti täidab euro kasutuselevõtuks vajalikke tingimusi [1]. Seega ühineb Eesti euroalaga 1. jaanuaril 2011, viies euro kasutuselevõtnud liikmesriikide arvu seitsmeteistkümneni. Eesti krooni euroks ümberarvestuse kursiks on lõplikult fikseeritud 15,6466 Eesti krooni ühe euro kohta [2].

Eurole ülemineku praktilised ettevalmistused on jõudnud lõppetappi. Käesolevas aruandes hinnatakse eurole ülemineku praktiliste ettevalmistuste hetkeolukorda Eestis, eelkõige käsitletakse ettevalmistusi euro sularaha kasutuselevõtuks majanduses ning tarbijate kaitseks üleminekuperioodil võetavaid meetmeid nagu ausa hinnakujundus kokkulepe ja teavitamiskampaania. Samuti antakse lühiülevaade eurot käsitlevate viimaste arvamusküsitluste tulemustest kaheksas Kesk- ja Ida-Euroopa liikmesriigis, kes ei ole veel euroalaga ühinenud (sealhulgas Eesti).

Komisjoni talituste töödokumendis (lisatud) on üksikasjalikult kirjeldatud ettevalmistusi, mida tehakse euro kasutuselevõtuks nendes ELi liikmesriikides, kus ei ole veel ühisraha kasutusele võetud ja kelle suhtes ei kohaldata seadusandlikku erandit.

2. Eurole ülemineku ettevalmistuste hetkeseis Eestis

Eesti kinnitas eurole ülemineku kava üheksanda versiooni [14. oktoobril] 2010. Võrreldes 2010. aasta aprillis kinnitatud eelmise versiooniga ajakohastati seda eelkõige järgmiste punktide lisamise teel.

· Eesti Posti ligikaudu 180 kontori osalemine üldsuse varustamisel euro sularahaga ja Eesti krooni sularaha ringlusest kõrvaldamisel.

· Üldsuse varustamine 600 000 euromüntide stardikomplektiga alates 1. detsembrist 2010.

· 20-euroste pangatähtede kasutamine sularahaautomaatides paralleelkäibe perioodil. Eesmärk on vähendada sularahaautomaatidest väljastatavate 50-euroste pangatähtede arvu ja seega lihtsustada jaemüüjatel vahetusraha andmist ainult eurodes.

· Sularahakäitlejatele suunatud euro sularaha teemalise koolituse üksikasjalikum kava ja kirjeldus.

Üksikasjalikumad märkused on esitatud allpool toodud punktides, kuid üldiselt on kõnealused meetmed väga vajalikud ning aitavad eurole sujuvamalt ja edukamalt üle minna.

2.1. Ettevalmistused euro sularahale üleminekuks

Euro sularaha jõuab ringlusesse kolme peamise kanali kaudu: kommertspangad, sularahaautomaadid ja jaemüüjad.

Eesti laenab Eurosüsteemi varudest 44,89 miljoni euro väärtuses pangatähti, mis saadakse Soome Keskpangast, ja on tellinud 194 miljonit euromünti, et vahetada välja ringluses olev Eesti krooni sularaha ja tagada vajalikud logistilised varud. Euromüntidel on liikmesriiki tähistav külg ja need on vermitud Soome rahapajas. Müntide vermimine on alanud ja septembri keskpaigaks oli vermitud ligikaudu 40 % müntidest. Ülejäänud osa müntidest vermitakse ja tarnitakse järk-järgult 2011. aasta märtsi lõpuks.

Euro pangatähed ja mündid koguväärtuses 235 miljonit eurot, mis vastab ligikaudu 40 %-le Eesti krooni ringluses olevale sularahale, eeljaotatakse ja kaaseeljaotatakse pankadele ja nende klientidele enne €-päeva. Euromüntide eeljaotamine algas septembri keskel ja euro pangatähti kavatsetakse hakata eeljaotama alates 15. novembrist. Septembri keskpaigaks oli Eesti Pank sõlminud eeljaotamise kokkulepped kümne pangaga. Loodud on kaaseeljaotuse raamistik kommertspankade klientide varustamiseks euromüntidega, kuid oktoobri alguse seisuga ei olnud pangad veel teatanud ühestki sellega seotud kaaseeljaotusest. Euro pangatähtede kaaseeljaotamine algab 1. detsembril. Lisaks saab Eestist esimene liikmesriik, kes kasutab uusi lihtsustatud kaaseeljaotust käsitlevaid Euroopa Keskpanga suuniseid, [3] mis põhinevad varasemate üleminekute käigus saadud kogemustel. Tavalise kaaseeljaotuse lepingu sõlminud jaemüüjad saavad 5 kalendripäeva enne €-päeva kuni 10 000 eurot [4].

Kõiki ametlikke euro sularaha vedusid (sealhulgas mündivedu ja sularahaautomaatide varustamine) eskordib politsei ja seega tagatakse kõrge turvalisus. Peamine sularaha vedav äriühing kavatseb rentida lisaks sõidukeid naaberliikmesriikidest, kui see peaks olema vajalik üleminekuajal suureneva sularahaveo nõudluse rahuldamiseks, ja on investeerinud uutesse euro sularaha käitlemise ja kontrollimise seadmetesse.

Eesti õiguskaitseasutused on tõhustanud ennetusmeetmeid euro võltsimise vältimiseks komisjoni programmi Perikles raames.

Eesti on tellinud 600 000 euromüntide stardikomplekti (st ligikaudu üks komplekt leibkonna kohta), mida hakatakse pankades ja postkontorites müüma 1. detsembrist. Stardikomplekti müügihind on 200 kooni (nominaalväärtus 200,12 krooni ehk 12,79 eurot) ja see sisaldab 42 münti. Liigsete varude kogumise vältimiseks saab korraga osta kuni 5 stardikomplekti. Täiendav kogus (lisaks 600 000 stardikomplektile) pannakse müüki alates 1. jaanuarist 2011, et rahuldada kollektsionääride nõudlust uue euromündi järele. Stardikomplektid võimaldavad inimestel tutvuda uute euromüntidega enne €-päeva ja lihtsustavad jaemüüjatel vahetusraha andmist ainult eurodes. Seepärast peaks Eesti Pank tähelepanelikult jälgima stardikomplektide müüki, et tagada piisav kogus riigis igal pool. Hea tavana valmistatakse täiendav kogus stardikomplekte kollektsionääride nõudluse rahuldamiseks, et vältida seda, et kollektsionäärid tõrjuvad teataval määral kõrvale müntide tavakasutajad.

Peamine sularaha vedav äriühing on alustanud jaemüüjatele mõeldud mündikomplektide valmistamist, mis jaotatakse äriklientidele otse või pankade kaudu. Kõnealuseid komplekte on kahte tüüpi, üks väärtusega 111 eurot (8 mündirulli) ja teine väärtusega 198 eurot (15 mündirulli). Kõnealune äriühing sai septembris tellimusi 40 000 sellisele komplektile ja kavatseb valmistada kõnealusest kogusest üle kahe korra rohkem komplekte. Võrreldes varasemate eurole üleminekutega on see suur kogus, kuid siiski asjakohane, kuna oluline on vältida seda, et jaemüüjatel saavad ülemineku ajal euromündid otsa, võttes lisaks arvesse, et sularahaveod kauplustesse võivad ülemineku esimestel kiiretel päevadel toimuda harvemini.

Kommertspangad vahetavad kroonid eurodeks ümberarvestuskursi alusel ilma teenustasuta ja ilma koguseliste piiranguteta [5] kõigis sularahateenuseid osutavates kontorites vähemalt 1. detsembrist 2010 kuni 2011. aasta juuni lõpuni. Kõnealuse teenuse pakkumist jätkatakse väiksemas kontorivõrgustikus 2011. aasta detsembri lõpuni. Eurole ülemineku hõlbustamiseks on pangad üleminekuperioodil kauem lahti (alates juba detsembrist) ja kavandavad kaasata rohkem töötajaid. Enamik pangakontoreid avatakse 1. jaanuaril kell 12.00. Vähemalt üks suurpank on teatanud, et eelistab järjekordade korral jaemüüjaid teistele klientidele (eri järjekorranumbrite abil). See on hea algatus, mida peaks soovitama kõigile pankadele, et lihtsustada jaemüüjatel vahetusraha andmist ainult eurodes.

Samuti peaksid pangakontorid vältima suure nimiväärtusega pangatähtede (500- ja 200-eurosed pangatähed) väljastamist üleminekuajal, et vähendada ohtu, et jaemüüjatel saab euro vahetusraha otsa.

Septembri keskpaigaks oli koostatud pangatöötajate koolituse ajakava ja koolitused on kohe algamas. Ettevalmistused kaardimakseterminalide üleminekuks eurole on hästi edenenud ja see ei tohiks põhjustada erilisi probleeme. Kõnealused kaardimakseterminalid lähevad eurole üle 1. jaanuaril 2011 kell 0.00. Segaduste vältimiseks kajastatakse vääring terminalide ekraanil. IT-süsteemide ettevalmistamine on hästi edenenud ja lõpptestid kavatsetakse teha oktoobris/novembris.

Selleks et parandada juurdepääsu sularaha vahetusele eelkõige maapiirkondades, osaleb sularahavahetuses ka Eesti Post. Eesti Post kasutab oma Postipanga platvormi (Eesti Posti ja SEB kommertspanga ühisteenus) krooni sularaha tasuta vahetamiseks eurodeks rohkem kui 180 postkontoris üle kogu riigi 1. jaanuarist 15. jaanuarini 2011. Kontorid on sel ajal avatud seitse päeva nädalas, sealhulgas riigipühadel 1. ja 2. jaanuaril ning pühapäeval 9. jaanuaril. Sularaha vahetamise teenus on kättesaadav kõigile, sealhulgas neile, kellel ei ole pangakontot SEBis. Vajaduse korral võib Eesti Post kehtestada sularaha vahetusel päevase maksimummäära 1000 eurot kliendi kohta. Eesti Post koostab üksikasjaliku teavituskava paralleelkäibe perioodil pakutava sularahavahetuseteenuse kohta.

Sularahaautomaadid varustatakse euro sularahaga peamiselt 30. ja 31. detsembril ja seepärast on paljud automaadid nendel päevadel suletud (et mitte väljastada euro sularaha enne 1. jaanuari). Suure käibega sularahaautomaadid varustatakse euro sularahaga viimasena. Alates 1. jaanuarist kell 0.00 või 0.15 (sõltuvalt pangast) väljastavad ligikaudu 90 % sularahaautomaate ainult euro pangatähti, samas kui ligikaudu 10 % automaatidest suudab toimida mõlemas vääringus ja on seega töös katkestusteta. Sularahaautomaadid varustatakse väiksema nimiväärtusega pangatähtedega (20-, 10- ja 5-eurosed), samas kui 50-eurose nimiväärtusega pangatähtedega varustatakse ainult suure käibega sularahaautomaadid. Väiksema nimiväärtusega pangatähtede kasutamine sularahaautomaatides on hea tava, mis lihtsustab jaemüüjatel järgida soovitust anda vahetusraha ainult eurodes.

Finants- ja pangandussektori ettevalmistused eurole üleminekuks on hästi sujunud. Väga positiivne on, et üldsuse varustamisel euro sularahaga ja Eesti krooni sularaha ringlusest kõrvaldamisel osaleb ka Eesti Post. Tänu sellele on sularahavahetusteenust pakkuvad panga- või postkontorid kõigis valdades.Samuti on kiiduväärt, et sularahaautomaadid varustatakse üldiselt väiksema nimiväärtusega pangatähtedega, vältides 50-euroseid pangatähti (välja arvatud suure käibega sularahaautomaadid), kuna sellega välditakse seda, et jaemüüjatel saab euro vahetusraha otsa seetõttu, et kliendid maksavad suure nimiväärtusega pangatähtedega. Pangakontorites tuleks soodustada jaemüüjate eelistamist, et lihtsustada jaemüüjatel vahetusraha andmist ainult eurodes. Pangad ja Eest Post peaksid hoolikalt valmistuma selleks, et jaanuari esimestel päevadel on märkimisväärselt suurem töökoormus ja palju rohkem kliente. |

2.2. Ametiasutuste ettevalmistused ning ettevalmistused üleminekuks maapiirkondades ja haavatavamate elanikerühmade puhul

IT-süsteemide ümberseadistamine avalikus sektoris sujub plaanipäraselt. Enamiku ametiasutuste IT-süsteemid on euroga kohandatud ja kolm kõige keerukama IT-süsteemiga asutust (Maksu- ja Tolliamet, Sotsiaalkindlustusamet ning Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskus) on teatanud, et kohandavad oma süsteemid euroga hiljemalt 1. novembriks 2010.

Rahandusministeerium on koostanud loetelu kohalike omavalitsuste kontaktisikutest, kellele korrapäraselt saadetakse e-postiga teavet. Omavalitsuste esindajatega on peetud mitmeid kohtumisi ja kohalike omavalitsuste kontaktvõrgustiku kaudu on korrapäraselt edastatud teabekirju, mis käsitlevad õiguslikku raamistikku, IT-süsteemide ümberseadistamist ja kontrollnimekirja ülesannetest, mis tuleb täita enne €-päeva.

Teatav probleem võib tekkida ühistranspordis, kus võib olla raskusi keskmise ja suure nimiväärtusega pangatähtede puhul vahetusraha andmisel. Kuigi enamik ühistranspordi piletitest ostetakse elektrooniliselt (nt mobiiltelefonidega), makstakse vahel ka sularahas. Ametiasutused kavatsevad bussides, bussipeatustes ja mujal selgelt teavitada sellest, et klientidel palutakse tasuda täpse rahaga. Samuti kavatsetakse jaotada bussiettevõtetele eurokalkulaatorid, et lihtsustada bussijuhtidel piletite müümist sularahas (peamiselt maaliinid ja linnadevahelised liinid).

Ka parkimisautomaatide ümberseadistamine on oluline ülesanne, kuna kõnealused automaadid suudavad korraga toimida ainult ühes vääringus. Kõik parkimisautomaadid tuleks ümber seadistada 4. või 5. päeval pärast €-päeva, kui valdav enamik maksetest tehakse juba eurodes. Ümberseadistamata parkimisautomaatide puhul tuleks lubada tasuta parkimist, et vältida vana vääringu kasutamist paralleelkäibe perioodil.

Müügiautomaate on Eestis vähe ja nende ümberseadistamine ei tohiks probleeme tekitada, pidades eelkõige silmas, et nende puhul on võimalik kasutada eri makseviise (pangakaart, mobiilimaksed jne).

Tungivalt soovitatakse kaasata sularahavahetusse Eesti Post (vt ka eespool punkt 2.1). See lihtsustaks oluliselt sularaha vahetamist maapiirkondades, kus on vähe pangakontoreid. Alanud on Eesti Posti töötajate koolitamine (kahe vääringu samaaegne käsitsemine, euro sularaha turvaelemendid, teabe edastamine kodanikele jne).

Pensionimaksed (29 000 pensionäri saavad oma pensioni igal kuul ikka veel sularahas) tehakse iga kuu 1. kuni 18. kuupäevani, kusjuures maksete haripunkt on tavaliselt iga kuu 5.–6. kuupäeval. Seega ei tehta vahetult enne üleminekut Eesti krooni sularahas suuri pensionimakseid.

Seoses eakate inimestega, kellel on raskusi kodust väljumisega, kujutab üleminek endast väljakutset, kuna neil võib olla vaja abi Eesti krooni sularaha ümbervahetamisel. Sotsiaaltöötajaid tuleks täiendavalt koolitada, et nad suudaksid vastata põhilistele eurole üleminekuga seotud küsimustele (üleminekueeskirjad, paralleelkäive, hindade esitamine kahes vääringus, euro sularaha turvaelemendid jne).

Erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, et antakse piisavalt teavet ülemineku kohta eakatele inimestele, kellel on raskusi kodust väljumisega. Samuti võib neil olla vaja abi Eesti krooni sularaha ümbervahetamisel.Sotsiaaltöötajaid tuleks koolitada, et nad suudaksid vastata põhilistele eurole üleminekuga seotud küsimustele. |

2.3. Ettevalmistused ettevõtetes

Jaemüüjatel on paralleelkäibe perioodil vaja täiendavat sularaha kahel järgmisel põhjusel. Esiteks üritavad kliendid neid kasutada minipankadena vana vääringu vahetamisel eurodeks (eriti juhul, kui läheduses ei ole pangakontoreid) ja teiseks tehakse sularahavedusid harvemini, kuna vajadus sularahavedude järele üleminekuperioodil suureneb. Seepärast kavatsevad vähemalt suuremad jaemüügiettevõtted võtta karmimaid turvameetmeid, nt suurendada turvatöötajate ja valvekaamerate arvu jne.

Suured jaemüügiettevõtted olid 2010. aasta septembri lõpuks hinnanud oma sularahavajadusi ja pankadega kokkulepete sõlmimine oli käimas. Kõnealused ettevõtted on üleminekuperioodil avatud seitse päeva nädalas ning kavatsevad selleks perioodiks palgata rohkem töötajaid ja avada täiendavad kassad. Ettevõtete IT-süsteeme on kontrollitud ja need suudavad töödelda nii eurodes kui ka Eesti kroonides tehtavaid makseid, sealhulgas kombineeritud makseid. Tuleks täiendavalt kontrollida seda, kas eraldiseisvad süsteemid toimivad kooskõlas. Lisaks paigaldatakse suurte jaemüügikettide kõigisse müügipunktidesse võltsitud pangatähtede tuvastamise seadmed.

Sügisel on kavas läbi viia töötajate koolitused, sealhulgas kassapidajate praktiline koolitus kontrollija juuresolekul kahe vääringu käsitlemiseks. Eesti Pank korraldab koolitajatele koolituse.

Jaemüüjad peaksid alates €-päevast andma vahetusraha üksnes eurodes. Selleks et vähendada kassapidajate koormust ja piirata ooteaega kassades, tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, sealhulgas võimaldada kassapidajatel tutvuda uue vääringuga enne €-päeva, võtta kasutusele eraldi karbid krooni sularaha jaoks, et otse ja lihtsalt kõrvaldada kroonid ringlusest, avada suurtes jaemüügikauplustes klientide küsimustele vastamiseks teabepunktid, palgata ajutisi töötajaid, kes pakiksid selvehallides kaupa kottidesse jne. Lisaks peaksid jaemüüjad nägema ette piisavalt hoidmisvõimalusi ringlusest kõrvaldatud kroonide jaoks ja kavandama sularahavedu pankadesse. Kuna Eesti elanike jaoks on euromüntide väärtus võrreldes kroonimüntidega väga suur (käibel oleva suurima nimiväärtusega kroonimündi väärtus on ainult 32 eurosenti), tuleks erilist tähelepanu pöörata võimalikele probleemidele, mis võivad sellega seoses tekkida (nt kassaaparaatide sularahasahtlite kuju, töötajate koolitamine müntide käsitsemiseks jne).

VKEde ettevalmistusi tuleks korrapäraselt jälgida. |

2.4. Kuidas hoida ära kuritarvitusi ja olukordi, kus elanikel tekib väärarusaam hindade kujunemisest

Eestis läbiviidud avaliku arvamuse küsitluse kohaselt ollakse mures eurole ülemineku võimaliku mõju pärast hindadele (vt Eurobaromeetri hiljutise uuringu tulemusi punktis 3). Seepärast on oluline, et Eesti ametiasutused võtavad kõik vajalikud meetmed kuritarvituste ja väärarusaamade vältimiseks. Eriti oluline on jälgida esmatarbekaupade ja sageli kasutatavate teenuste (restoranid, kohvikud, juuksurid jne) hindade kujunemist, kuna need mõjutavad arusaama hindade kujunemisest kõige enam.

Hindade esitamine nii Eesti kroonides kui ka eurodes on kohustuslik 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011. Selle nõude täitmist kontrollib Tarbijakaitseamet, kes jälgib hindade esitamist kahes vääringus rohkem kui 2 200 müügipunktis üle kogu Eesti. Septembris kontrollisid 25 Tarbijakaitseameti ametnikku ligikaudu 1 160 müügipunkti. 265 ettevõtet, kes ei olnud nõuetekohaselt esitanud hindu kahes vääringus, kontrolliti hiljem uuesti, et teha kindlaks, kas tuvastatud puudused on kõrvaldatud. Tarbijakaitseamet määras septembris toimunud kontrollreidide käigus trahvi 108 juhul [6]. Nende ettevõtete nimed, kes nõuetekohaselt ei esita hindasid kahes vääringus, avaldatakse iga nädal Tarbijakaitseameti veebilehel.

Kui juulis ei esitanud hindasid kahes vääringus nõuetekohaselt ligikaudu pool ettevõtetest, siis augustis vähenes see arv ligikaudu 40 %-le, septembris alla 30 % taset ja oktoobri keskpaigaks pisut alla 20 % taset. Esimesel kahel kuul oli peamine viga see, et hinda ei esitatud eurodes. Olukorra püsiv paranemine augustist oktoobrini on tingitud sellest, et järjest enam ettevõtteid esitab hindasid kahes vääringus, samuti sellest, et vähem ettevõtteid kasutab valet ümberarvestuskurssi, kusjuures ebaõige ümardamise juhtude arv on jäänud samaks. Samuti võtab Tarbijakaitseamet ühismeetmeid valitsusväliste organisatsioonidega (eelkõige pensionäride ühendused), et jälgida hindade esitamist kahes vääringus. See on hea tava, mida võiks kasutada ka ausa hinnakujunduse kokkulepete kasutamise edendamiseks (vt allpool). Kuigi hindade kahes vääringus esitamise eeskirju järgivate ettevõtete arv on suurenenud, tuleb võtta täiendavaid meetmeid kõnealuste eeskirjade järgimise parandamiseks.

Paljud ettevõtjate esindusorganisatsioonid ja Tarbijakaitseamet käivitasid 28. augustil ausa hinnakujunduse kokkuleppe algatuse ja kutsuvad ettevõtteid sellega ühinema. Seda juhib Eesti Kaubandus- ja Tööstuskoda ja see lähtub varasemate üleminekute käigus edukaks osutunud vabatahtlikest algatustest. Leppega liitujad (nt jaemüüjad, finantseerimisasutused, kohalikud omavalitsused, internetipoed jne) võtavad kohustuse vältida üleminekuga seotud kuritarvitusi, st mitte tõsta põhjendamatult hindasid üleminekuperioodil ja järgida üleminekueeskirju. Leppega liitujad võivad kasutada vastava kujundusega kleebist.

Oktoobri keskpaigaks oli leppega liitunud 450 osalist (sealhulgas 12 kohalikku omavalitsust), hõlmates ligikaudu 2 300 müügi-/tegevuspunkti. Kokkuleppe tingimuste rikkumise korral võidakse määrata trahv [7] ja kleebise kasutamise õigus tühistatakse. Septembris viidi läbi teabekampaania, mis hõlmas välireklaami, raadiot, trükimeediat ja internetireklaami, ja kavandatud on ka teine kampaania. Kaubanduskoja hinnangul on Eestis ligikaudu 3 500-4 000 aktiivset jaemüügiettevõtet ja seega on oluline suurendada leppega liitujatega arvu (see peaks hõlmama ka kohalikke omavalitsusi). Kokkuleppega liitumise edendamiseks tuleks kasutada eriväljaõppega vabatahtlikke.

Tuleks tagada, et ausa hinnakujunduse kokkulepete nõuetekohast järgimist ja võimalikke hinnakuritarvitusi jälgitakse ka 1. ja 2. jaanuaril.Samuti tuleks edendada ausa hinnakujunduse kokkuleppega liitumist. Eriti tuleks tähelepanu pöörata väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kaasamisele. Selleks tuleks kasutada eriväljaõppega vabatahtlikke (nt üliõpilased või pensionärid). See võiks hõlmata ka vabatahtlikke, kes juba jälgivad hindade kahes vääringus esitamise nõuete täitmist ja kes võiksid samas edendada ka ausa hinnakujunduse kokkuleppega liitumist. Leppega peaksid liituma ka kõik 226 kohalikku omavalitsust.Kui ausa hinnakujunduse kokkuleppega liitunu ei täida võetud kohustusi, tuleb tema suhtes sanktsioone rakendada nii kiiresti kui võimalik. Kaupleja õigus tõsta end esile ausa hinnakujundajana (st kasutada asjaomast logo) tuleb eeskirjade rikkumise korral kohe tühistada.Eriti tuleks tähelepanu pöörata kuritarvituste ja põhjendamatu hinnatõusu tuvastamisele sageli ostetavate toodete ja teenuste puhul (nt restoranid, kohvikud, juuksurid jne), kuna need mõjutavad elanike arusaama hindade kujunemisest kõige enam.Samuti tuleks tõhustada hindade kahes vääringus esitamise eeskirjade jõustamist. |

2.5. Euroalane kommunikatsioonistrateegia

Eesti euroalase kommunikatsioonistrateegia kvantitatiivne eesmärk on tagada, et 90 % Eesti elanikest oleksid hästi informeeritud ülemineku praktilistest aspektidest ja et ülemineku ajaks toetaks eurole üleminekut 65 % Eesti elanikest.

Pärast nõukogu 13. juuli otsust on Eesti ametiasutused asunud kommunikatsioonistrateegiat kiiresti rakendama. Selleks kasutatakse eri vahendeid, nt rohkem otsekontakte elanikega (otsepostitused, seminarid, näitused jne) ja massimeediavahendeid (raadio- ja teleklipid).

2010. aasta augustist detsembrini läbiviidava kolme suurema massimeediakampaania eesmärk on tutvustada ülemineku peamisi praktilisi aspekte. Komisjon kannab toetuslepingu raames kuni 50 % heakskiidetud kommunikatsioonimeetmete abikõlblikest kuludest. Euroopa Keskpank toetab riiklikku teabekampaaniat, varustades trükistega, korraldades näitusi ja muid suhtekorraldusüritusi ning andes märkimisväärselt abi massimeediakampaania läbiviimiseks.

Kuna kampaania põhiosa ei ole veel sihtrühmadeni jõudnud, ei ole võimalik hinnata kampaania tõhusust. Avaliku arvamuse küsitluste tulemused ja meedias kajastatav avalik arvamus osutavad, et kuritarvitustega ja ostujõu vähenemisega seotud kartused on elanikel jätkuvalt olemas. Haavatavamatele elanikerühmadele tuleks anda täiendavat kinnitavat teavet.

Pidades silmas, et üleminekuni on jäänud ainult mõni kuu, kutsub komisjon Eesti ametiasutusi üles kindlalt rakendama ja vajaduse korral täiendama eurole ülemineku kommunikatsioonikava, et kõik Eesti elanikud saaksid aegsasti vajalikku teavet. Eriti tuleks tähelepanu pöörata haavatavatele elanikerühmadele. Samuti soovitab komisjon Eesti ametiasutustel koostada kriisikommunikatsioonikava. |

3. Avalik arvamus hiljuti ühinenud liikmesriikides

Selleks et hinnata elanike suhtumist eurosse ja nende teadmisi ühisrahale ülemineku kohta, on Euroopa Komisjon alates 2004. aastast tellinud Eurobaromeetri uuringuid riikides, kes ühinesid ELiga 2004. ja 2007. aastal ning kellel eurole üleminek veel ees seisab. 2010. aasta sügisel kaheksas uues liikmesriigis [8] tehtud uuring (Eurobaromeetri kiiruuring nr 307) on üheteistkümnes omalaadne. Küsitlus toimus 2010. aasta septembris.

Käesoleva aruande raames võrreldi viimase Eurobaromeetri uuringu tulemusi enne seda uutes liikmesriikides toimunud uuringu tulemustega (Eurobaromeetri kiiruuring nr 296, mai 2010). Võttes arvesse ikka veel keerulist majandusolukorda, sealhulgas riigivõla kriisi euroala liikmesriikides, osutavad viimased tulemused, et kaheksa uue liikmesriigi kodanike toetus euro kasutuselevõtule on alates 2010. aasta maist vähenenud. Samas ei ole praegune toetus madalam, kui 2004. ja 2005. aastal läbiviidud kahe esimese uuringutsükli puhul.

3.1. Toetus eurole

2010. aasta maist septembrini vähenes kaheksa uue liikmesriigi elanike toetus euro käibelevõtule teataval määral. Suhteline enamik vastanutest arvas siiski, et eurole üleminek mõjub nende riigi arengule hästi (46 %, -3 protsendipunkti). Positiivset mõju iseendale prognoosis 43 % (-4 protsendipunkti) ja negatiivset mõju 44 % (+5 protsendipunkti) vastanutest. Ligikaudu pool (47 %) küsitletutest arvas, et eurol on olnud praeguse euroala liikmesriikidele positiivne mõju.

44 % (-4 protsendipunkti) vastanutest ütles, et neid rõõmustab nende omavääringu asendamine euroga, samas kui 45 % (+3 protsendipunkti) väitis end eurole üleminekuga mitte rahul olevat. Kui rumeenlased (51 %, -4 protsendipunkti), bulgaarlased (48 %, -3 protsendipunkti) ja ungarlased (47 %, -7 protsendipunkti) olid eurole üleminekuga pigem rahul, siis Tšehhi (60 %, +7 protsendipunkti), Eesti (58 %, +4 protsendipunkti) ja Läti (56 %, +6 protsendipunkti) vastajad leidsid, et neile isiklikult ei meeldi omavääringu asendamine euroga. Kõige rohkem suurenes eurole üleminekuga mitterahulolevate elanike osakaal Leedus (+6 protsendipunkti, 34 %-ni).

3.2. Euro kasutuselevõtu kiirus

Pisut rohkem kui kolmandik kaheksa uue liikmesriigi elanikest soovib, et euro võetaks käibele keskpikas perspektiivis („teatava aja pärast”, 35 %, -4 protsendipunkti), samas kui ligikaudu sama suur osa elanikest (38 %, +6 protsendipunkti) tahab, et eurole üleminek lükataks võimalikult palju edasi. Ligikaudu viiendik vastanutest (21 %, +6 protsendipunkti) soovib, et eurole üleminek toimuks võimalikult kiiresti. Kõige rohkem selliseid vastajaid, kes lükkaksid euro käibelevõtmise võimalikult kaugele edasi, oli Poolas (47 %, +8 protsendipunkti), Tšehhi Vabariigis (47 %, -1 protsendipunkt) ja Lätis (46 %, muutuseta). Eestis oli kiire ülemineku toetajaid ligikaudu veerand vastanutest (24 %, +1 protsendipunkt), 38 % (muutuseta) sooviks üle minna teatava aja pärast ja 31 % (-5 protsendipunkti) nii hilja kui võimalik.

3.3. Informeeritus

Kuigi enamik kaheksa uue liikmesriigi kodanikest tunneb, et neid ei ole eurost piisavalt teavitatud (57 %, -2 protsendipunkt), arvab üha suurem osa elanikest (42 %, +1 protsendipunkt), et nad on hästi informeeritud. Neli kuud enne euro käibelevõttu Eestis on võrreldes 2010. aasta mais saadud tulemustega järsult suurenenud nende Eesti elanike arv, kes peavad ennast hästi informeerituks (65 %, +15 protsendipunkti).

3.4. Euroga seotud ootused

Nagu eelnevate küsitluste puhulgi, nõustus rõhuv enamik kaheksa uue liikmesriigi kodanikest mitme positiivse väitega euro praktilise mõju kohta – nt 90 % (muutuseta) arvas, et teistesse eurot kasutavatesse riikides reisimine muutub mugavamaks, 85 % (-1 protsendipunkt)

arvamuse kohaselt muutub teistes ühisraha kasutavates riikides sisseostude tegemine lihtsamaks jne.

Kuigi ligikaudu kaks kolmandikku vastajatest oli mures euro kasutuselevõtuga kaasneva võimaliku hinnatõusu pärast (69 %, +3 protsendipunkt), arvas umbes viiendik (19 %, -4 protsendipunkti) elanikest, et pikaajaliselt on eurol hindadele stabiliseeriv mõju. Enamikus kõnealustest liikmesriikidest suurenes nende kodanike osakaal, kes muretsesid euro kasutuselevõtuga kaasneva hinnatõusu pärast. Eriti skeptilised on euroga kaasneva hinnatõusu osas Poola (81 %, +5 protsendipunkti) ja Eesti (80 %, +3 protsendipunkti) elanikud, kellest rohkem kui kolm neljandikku prognoosivad hinnatõusu.

[1] Nõukogu 13. juuli 2010. aasta otsus 2010/416/EÜ vastavalt aluslepingu artikli 140 lõikele 2 euro kasutuselevõtu kohta Eestis 1. jaanuaril 2011, ELT L 196, 28.7.2010, lk 24.

[2] Nõukogu 13. juuli 2010. aasta määrus (EL) nr 671/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2866/98 seoses euro ümberarvestuskursiga Eestis, ELT L 196, 28.7.2010, lk 4.

[3] Euroopa Keskpanga suunis (EKP/2008/4), 19. juuni 2008, millega muudetakse suunist EKP/2006/9 euro sularahavahetuse teatud ettevalmistuste kohta ning euro pangatähtede ja müntide eeljaotuse ja kaaseeljaotuse kohta väljaspool euroala, ELT L 176, 4.7.2008, lk 16.

[4] Saadud kogemused rõhutavad vajadust lihtsama menetluse järele, pidades silmas eelkõige väikeste jaemüüjate veenmist osalemaks kaaseeljaotuses. Kaaseeljaotuse standardlepingu kohaselt on kaaseeljaotatud euro sularaha enne €-päeva ringlusse „lekkimise” korral ette nähtud ranged karistused, samuti ettevõtte territooriumi turvameetmete oluline tugevdamine jne. Seepärast on see kohasem suurtele ettevõtetele, kes vajavad suurel hulgal euro sularaha.

[5] Praktilistel kaalutlustel tuleks siiski suurte sularahakoguste puhul vahetamise soovist ette teatada. Ajavahemikul 1.–31. detsember 2010 saavad sularaha vahetada ainult eraisikud.

[6] Keskmine trahvisumma oli ligikaudu 50 eurot, samas kui suurim trahvisumma ulatus ligikaudu 1 900 euroni (30 000 krooni). Kontrollija võib koha peal teha otsuse karistuse (hoiatus/trahv) kohta, kuid mitte trahvi suuruse kohta.

[7] Suurim trahvisumma on 50 000 krooni, st ligikaudu 3 200 eurot.

[8] Eurobaromeetri uuringud käsitlevad uusi, euroalaga veel ühinemata liikmesriikide. Viimane uuring hõlmas Poolat, Tšehhi Vabariiki, Ungarit, Bulgaariat, Rumeeniat, Lätit, Eestit ja Leedut. Küprost, Maltat, Sloveeniat ja Slovakkiat enam ei kaasata, sest neis riikides on euro juba käibel. Kokku küsitleti enam kui 8 000 juhuslikult valitud kodanikku.

--------------------------------------------------