[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 1.7.2005

KOM(2005) 291 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta)[?] artikli 4 lõike 2 punktiga a keelatakse plii, elavhõbeda, kaadmiumi või kuuevalentse kroomi kasutamine sõidukite materjalides ja osades, kui kõnealuse direktiivi II lisas ei ole tehtud erandit. Seda erandite nimekirja võib muuta vastavalt tehnika ja teaduse arengule. Komisjoni abistab selles töös jäätmeid käsitleva direktiivi 75/442/EMÜ[?] artikli 18 alusel loodud komitee.

Teadusliku ja tehnilise hindamisega jõudis komisjon järgmiste tulemusteni:

Käesoleva ettepaneku punkti 2 alapunktid a ja b (masinaehitusalumiinium)

Plii kasutamise kohta legeeriva lisandina masinaehitusalumiiniumis (praegu kehtiva II lisa, mida on muudetud komisjoni otsusega 2002/525/EÜ,[?] punkti 2 alapunkt b) näitab tehniline hindamine, et pliile on asendajaid. Ent sidusrühmade uuringud näitavad, et alumiiniumi standardsulamid pliisisaldusega kuni 1,5% on ikkagi vajalikud ohutusmehhanismides ja mootoris (nt piduri- ja kütusesüsteemides). Seepärast tehakse ettepanek lubada pliisisaldust kuni 1,5 massiprotsenti kuni 1. juulini 2008; otsus vaadatakse läbi 1. juulil 2007. Peale selle antakse praegu kehtiva II lisa teise märkusega tähtajatu luba kasutada kuni 0,4 massiprotsenti pliid legeeriva lisandina masinaehitusalumiiniumis. Kuna tehniliselt ei ole oluline, kas tegemist on plii tahtliku lisamisega või mitte, on tehtud ettepanek see tingimus välja jätta.

Käesoleva ettepaneku punkt 4 (laagriliuad ja puksid)

Seoses praegu kehtiva II lisa (parandatud komisjoni otsusega 2002/525/EÜ) punktis 4 (pliipronksist laagriliuad ja puksid) tehtava erandi ulatusega on sidusrühmad palunud selle erandi ümbersõnastamist, et see hõlmaks kõiki pliisisaldusega laagriliudu ja pukse, mitte üksnes pliipronksist laagriliudu ja pukse. Pliipronksist laagriliuad ja puksid sisaldavad tavaliselt 21–25 massiprotsenti pliid. Praegu töötatakse välja pliivabu laagriliudu ja pukse ning mõnedes rakendustes on neid juba hakatud kasutama. Sidusrühmade teatel peaksid pliivabad laagriliuad ja puksid muutuma tulevastes rakendustes üldkasutatavateks. Asjaolu, et praegu kehtiv erand käsitleb üksnes pliipronksist laagriliudu ja pukse, näib pidurdavat tehnilist uuendustegevust ja muude pliivabade lahenduste kasutamist, mis praegu ei pruugi veel olla täielikult pliivabad. Seepärast tehakse ettepanek laiendada erandi kohaldamist kõigile pliisisaldusega laagriliudadele ja puksidele ning, kuna tehniline uuendustegevus on suunatud plii asendamisele kõigis rakendustes, lisada erandi kehtivusaeg (kuni 1. juulini 2008). Tehniline hindamine näitab, et rasketes töötingimustes on vaja hõõrdumisvastast materjali, mis suudab tagada liikuvate osade pöörlemise isegi määrdeainekile ajutise katkemise korral. Ka pliivabad lahendused peaksid töötama sellistes äärmiselt rasketes tingimustes, mis on nii mootoris kui ka ülekandemehhanismis. Seepärast tehakse ettepanek vaadata kõnealune erand läbi 1. juuliks 2007 tagamaks, et pliivaba tehnoloogiat saaks kasutada kõigis mootorites ja ülekannetes ilma nende nõuetekohast toimimist kahjustamata.

Käesoleva ettepaneku punkti 7 alapunktid a ja b (vulkaniseerimisvahendid ja elastomeeride stabiliseerijad vedelike k ä itlemisel ning ülekandeseadmetes)

Seoses plii kasutamise lubamisega vulkaniseerimisvahendites ja elastomeeride stabiliseerijates vedelike käitlemisel ning ülekandeseadme rakendustes (praegu kehtiva II lisa, parandatud komisjoni otsusega 2002/525/EÜ, punkt 8) näitab hindamine, et on ka pliivabu lahendusi. Sidusrühmade teadetest on näha, et pliipõhised stabiliseerijad on juba asendatud elastomeeriliikides. Täielikult viiakse asendamine kõigi uute sõidukite puhul lõpule õigeks ajaks, 2005. aasta juuliks. Vulkaniseerimisvahendite kohta väidavad sidusrühmad, et praegu ei ole võimalik hinnata sõiduohutusega seotud pikaajalisi ohutegureid. Nad väidavad, et 0,5 massiprotsenti pliid sisaldavad vulkaniseerimisvahendid tagavad rahuldava sõiduohutuse. Seepärast tuleb anda rohkem aega pliivabade lahenduste küllaldaseks katsetamiseks. Asendajate olemasolu arvestades näib olevat mõistlik anda üks lisa-aasta, et tagada sõiduohutus. Peale selle näitas hindamine, et ülekandeseadmetes kasutatavate elastomeeride sidumisvahendites ei ole tehniliselt võimalik vähendada pliisisaldust alla 0,5 massiprotsendi. Sel juhul kasutatakse pliid sidumisvahendina, et kinnitada elastomeervoolikuid või elastomeerosi metallile. Seepärast tehakse ettepanek viia selle konkreetse rakenduse jaoks sisse eraldi punkt ilma tähtajata.

Käesoleva ettepaneku punkt 9 (pidurite hõõrdkatted)

Erand 0,5-massiprotsendilise pliilisandi kasutamise kohta pidurite vasest hõõrdkatetes sõidukite puhul tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. juulit 2003 ja nende sõidukite tehnohoolduseks lõppes 1. juulil 2004 (praegu kehtiva II lisa, parandatud komisjoni otsusega 2002/525/EÜ, punkt 12). Ent praegu kehtiva II lisa kolmas märkus lubab kasutada kuni 0,4-protsendilist pliilisandit kuni 1. juulini 2007 tingimusel, et pliid ei ole lisatud tahtlikult. Kavandatavas punktis 9 määratakse kindlaks, et sellist 0,4-protsendilist lisandit tohib kasutada ainult pidurisüsteemide hõõrdematerjalides. Kuna tingimus, et pliid ei tohi tahtlikult lisada, ei ole tehniliselt oluline, on soovitatud see tingimus välja jätta.

Käesoleva ettepaneku punkt 10 (klapipesad)

Seoses pliist klapipesade kasutamise suhtes tehtava erandiga, mis kehtib 2006. aasta juulini (praegu kehtiva II lisa, parandatud komisjoni otsusega 2002/525/EÜ, punkt 13) on mõned sidusrühmad teatanud, et jooksva seeria muutmine nõuab intensiivseid vastupidavuskatsetusi ja kui need ebaõnnestuvad, on vaja kogu mootor ümber projekteerida. Sõiduohutuse tagamiseks tehakse ettepanek pikendada erandi kehtivusaega ühe aasta võrra.

Käesoleva ettepaneku punkt 12 (pürotehnilised sütikud)

Seoses plii erandliku kasutamisega pürotehnilistes sütikutes kuni 1. juulini 2007 (praegu kehtiva II lisa punkt 16) näitab hindamine, et uute mudelite jaoks on asendajad kättesaadavad juba lähitulevikus. Ent tehniline hindamine näitab, et on olemas turvapadjasüsteemide eri põlvkonnad. Uue põlvkonna sütikud on elektrooniliselt juhitavad ja tulevastes turvapadjasüsteemide põlvkondades on elektroonikat veel rohkem, et hõlbustada nende rakendamist eri sõidukitüüpide puhul. Praegustes mudelites ei saa eri põlvkondadesse kuuluvate turvapadjasüsteemide koostisosi vastastikku asendada ja ühe tüübi osi ei saa asendada teise tüübi osadega, kui turvapadjad tuleb peale õnnetust välja vahetada. Seepärast tehakse ettepanek, et uued mudelid (sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga pärast 1. juulit 2006) peaksid olema pliivabad ning vanade mudelite (sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. juulit 2006) ja nende varuosade suhtes tehakse tähtajatu erand.

Käesoleva ettepaneku punkti 13 alapunktid a ja b (korrosioonivastased katted)

Seoses kuuevalentse kroomi erandliku kasutamisega korrosioonivastastes katetes kuni 1. juulini 2007 (praegu kehtiva II lisa, parandatud komisjoni otsusega 2002/525/EÜ, punkt 17) näitab hindamine, et paljude rakenduste puhul on olemas asendusvõimalused. Šassiirakenduste polt-mutter-ühenduste korrosioonikaitse puhul kuuevalentse kroomi kasutamisele alternatiive praegu ei ole. Seepärast tehakse ettepanek pikendada selle konkreetse rakenduse puhul erandi kehtivusaega ühe aasta võrra ja vaadata see erand läbi tagamaks, et sõidukite kasutusaja jooksul ei läheks tähtsad mehaanilised osad juhuslikult koost lahti.

Käesoleva ettepaneku punkt 17 (elektrisõidukite akud)

Praegu võib kaadmiumi erandkorras kasutada elektrisõidukite akudes kuni 31. detsembrini 2005. Kaadmiumi on lubatud tähtajatult kasutada elektrisõidukite akudes, mis on enne 31. detsembrit 2005 turule viidud sõidukite varuosad (praegu kehtiva II lisa, parandatud komisjoni otsusega 2002/525/EÜ, punkt 21). Uuringus SUBAT (http://www.battery-electric.com/subatdocs/WP5-006.pdf) jõuti järeldusele, et praegu (2005) on puhaste elektrisõidukite projekteerimiseks kõige sobivam liitium-ioon-tehnoloogia, millele järgnevad naatrium-nikkelkloriid-, plii-hape-, nikkel-metallhüdriid- ja nikkel-kaadmium-akud. Samas vaieldakse selle üle, kas neid asendajaid on praeguseks piisavalt katsetatud ja kas need on valmis masstootmiseks. Elektrisõidukite alasel konverentsil 2005. aasta aprillis Monacos soovitas SAFT kasutada elektrisõidukites liitium-ioon-aku tehnoloogiat. Pressiteates on öeldud, et „ Prantsusmaal arendab seda tehnoloogiat SAFT . Selliseid akusid kasutatakse veel väga vähe peamiselt nende kõrge hinna tõttu. Need kavatsetakse monteerida SVE firma sõidukitele (HEULIEZ ja DASSAULT ASSOCIÉS).” (Vt http://evs21.org/IMG/pdf/new_battery_technology.pdf.)

Lisaks väideti uuringus SUBAT, et sõidukitootjatele tuleks anda natuke aega, et nad saaksid kohandada oma toodetavaid mudeleid ja hakata sõidukites kasutama keskkonnaohutumat akutehnoloogiat. Öeldi, et „konsortsiumi ja mitmesuguste sidusrühmadega peetud arutelude käigus leiti, et seda ei ole võimalik teha kiiremini kui umbes viie aastaga“. Peale selle palusid Euroopa autotootjad teha erandi kaadmiumi kasutamise kohta elektrisõidukites kuni 2008. aastani.

Eeltoodu põhjal tehakse ettepanek pikendada erandi kehtivusaega 31. detsembrini 2008, et elektrisõidukite kasutamist mitte võimatuks muuta: selline lisaaeg on vajalik uue akutehnoloogia võimaluste väljaarendamiseks ja autotootjad kasutavad seda toodetavate mudelite kohandamiseks, et võtta kasutusele kõnealune uus akutehnoloogia.

Tehakse ettepanek vaadata kõnealune erand läbi 2007. aasta lõpuks, et tagada alternatiivsete akutehnoloogiate ja elektrisõidukite kättesaadavus.

Käesoleva ettepaneku punkt 18 (juhiabisüsteemides kasutatavate klaasmaatriksite optilised osad)

Tehakse ettepanek teha täiendav erand kaadmiumi kasutamise suhtes autode juhiabisüsteemide klaasmaatriksite optilistes osades kuni 1. juulini 2007. Juhiabisüsteem parandab kaamera abil nähtavust autojuhi jaoks. Kaamera klaasmaatriks (500 mg) sisaldab 1% (5 mg) kaadmiumi. Kaadmiumi kasutamist selles rakenduses ei ole praegu tehnilistel põhjustel võimalik vältida. Ent töötatakse välja alternatiivlahendusi.

Kõnealuse hinnangu põhjal esitas komisjon 28. aprillil 2005. aastal otsuse eelnõu hääletamiseks komiteele, mis on moodustatud direktiivi 75/442/EMÜ (jäätmete kohta) artikli 18 alusel. Otsuse eelnõu ei saanud komitees kvalifitseeritud häälteenamust.

Seega esitatakse nõukogu otsuse 1999/468/EÜ[?] artikli 5 lõikega 4 ettenähtud korras nõukogule ettepanek nõukogu otsuse kohta. Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates ettepaneku esitamisest, võtab komisjon kavandatud meetmed vastu.

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa (EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta,[?] eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

(1) Direktiivi 2000/53/EÜ kohaselt peab komisjon hindama plii, elavhõbeda, kaadmiumi või kuuevalentse kroomi kasutamist, mis on keelatud kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 2 punktiga a.

(2) Viinud läbi vajalikud tehnilised ja teaduslikud hindamised, on komisjon teinud mitmeid järeldusi.

(3) Teatavate kõnesoleva keelu suhtes tehtud erandite kehtivust ei tohiks pikendada, kuna plii, elavhõbeda, kaadmiumi või kuuevalentse kroomi kasutamist kõnealustes rakendustes saab juba vältida.

(4) Teatavad materjalid ja osad, mis sisaldavad pliid, elavhõbedat, kaadmiumi või kuuevalentset kroomi, peaksid endiselt jääma välja või tuleks jätta välja artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud keelust, kuna nende ainete kasutamine kõnealustes konkreetsetes materjalides või osades on ikka veel vältimatu. Mõnel juhul on asjakohane läbi vaadata kõnealuste erandite kehtivusaeg hindamaks, kas keelatud ainete kasutamine on edaspidi ikka veel vältimatu.

(5) Kuni 1,5-massiprotsendilise pliisisaldusega masinaehitusalumiiniumi puhul, mida on kirjeldatud lisa punkti 2 alapunktis a, hindab komisjon 1. juuliks 2007, kas kõnealuse erandi kehtivusaega on vaja läbi vaadata seoses pliiasendajate ilmumisega.

(6) Pliist laagriliudade ja pukside puhul, mida on kirjeldatud lisa punktis 4, hindab komisjon 1. juuliks 2007, kas kõnealuse erandi kehtivusaega on vaja läbi vaadata tagamaks, et pliivaba tehnoloogiat saaks rakendada kõigis mootorites ja ülekannetes ilma nende tööd kahjustamata.

(7) Seoses kuuevalentse kroomi kasutamisega polt-mutter-ühenduste korrosioonitõrjeks šassiirakendustes, mida on kirjeldatud lisa punkti 13 alapunktis b, hindab komisjon 1. juuliks 2007, kas kõnealuse erandi kehtivusaega on vaja läbi vaadata tagamaks, et sõidukite kasutusaja jooksul ei läheks tähtsad mehaanilised osad juhuslikult koost lahti.

(8) Mis puudutab kaadmiumi kasutamist elektrisõidukite akudes, mida on kirjeldatud lisa punktis 17, siis hindab komisjon 2007. aasta lõpuks, kas selle loa tähtaega on vaja läbi vaadata, et tagada alternatiivsete akutehnoloogiate ja elektrisõidukite kättesaadavus.

(9) Seepärast tuleks direktiivi 2000/53/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ilma et see piiraks komisjoni otsuse 2005/438/EÜ[?] sätete kohaldamist, asendatakse direktiivi 2000/53/EÜ II lisa käesoleva otsuse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. juulist 2005.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel,

Nõukogu nimel

nõukogu eesistuja

LISA

„II lisa

Materjalid ja osad, mille suhtes tehakse erand artikli 4 lõike 2 punktist a

Materjalid ja osad | Erandi ulatus ja kehtivusaeg | Märgistatavad või identifitseeritavad vastavalt artikli 4 lõike 2 punkti b alapunktile iv |

Plii legeeriva elemendina |

1. Masinaehitusteras ja galvaanitud teras pliisisaldusega kuni 0,35 massi% |

2.a. Masinaehitusalumiinium pliisisaldusega kuni 1,5 massi% | 1. juuli 2008 |

2.b. Masinaehitusalumiinium pliisisaldusega kuni 0,4 massi% |

3. Vasesulam pliisisaldusega kuni 4 massi% |

4. Laagriliuad ja puksid | 1. juuli 2008 |

Plii ja pliiühendid osades |

5. Akud | X |

6. Vibratsioonisummutid | X |

7.a. Vedelike käitlemisel ja jõuseadmetes kasutatavate elastomeeride vulkaniseerimisained ja stabilisaatorid | 1. juuli 2006 |

7.b. Ülekandeseadmetes kasutatavate elastomeeride sidumisvahendid pliisisaldusega kuni 0,5 massi% |

8. Elektroonilistes plaatides ja muudes elektriseadmetes sisalduv joodis | X[?] |

9. Vask pliisisaldusega üle 0,4 massi%, mida kasutatakse piduri hõõrdkatetes | 1. juuli 2007 | X |

10. Klapipesad | Enne 1. juulit 2003 väljatöötatud mootoritüübid: 1. juuli 2007 |

11. Elektrilised osad, mis sisaldavad pliid klaasi (välja arvatud pirnides ja süüteküünalde glasuuris kasutatav klaas) või keraamilise materjali koosseisus | X[?] (välja arvatud mootorite piesoelektrilised osad) |

12. Pürotehnilised sütikud | Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. juulit 2006 ja varusütikud nendele sõidukitele |

Kuuevalentne kroom |

13.a. Korrosioonivastased katted | 1. juuli 2007 |

13.b. Korrosioonivastased katted polt-mutter-ühendustele šassiirakendustes | 1. juuli 2008 |

14. Autoelamutes kasutatavad absorptsioonkülmikud | X |

Elavhõbe |

15. Lahenduslambid ja armatuurlaual paiknevad ekraanid | X |

Kaadmium |

16. Pakskilepastad | 1. juuli 2006 |

17. Elektrisõidukite akud | Pärast 2008. aasta 31. detsembrit lubatakse NiCd-akusid turustada ainult varuosadena enne toda kuupäeva turule viidud sõidukitele. | X |

18. Juhiabisüsteemides kasutatavate klaasmaatriksite optilised osad | 1. juuli 2007 | X |

Märkused:

- Homogeenses materjalis võib plii, kuuevalentse kroomi ja elavhõbeda maksimumkontsentratsioon olla kuni 0,1 massiprotsenti ja kaadmiumi maksimumkontsentratsioon kuni 0,01 massiprotsenti.

- Erandi kehtivusaja lõppemise ajal turul olevate sõidukite osade taaskasutamine on lubatud piiranguteta, kuna artikli 4 lõike 2 punkt a seda ei hõlma.

[1] EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34.

[2] EÜT L 194, 25.7.1975, lk 39. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 96/350/EÜ (EÜT L 135, 6.6.1996, lk 32).

[3] EÜT L 170, 29.6.2002, lk 81.

[4] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

[5] EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2005/438/EÜ (ELT L 152, 15.6.2005, lk 19).

[6] ELT L 152, 15.6.2005, lk 19.

[i] Demontaaž, kui seoses punktiga 11 ületatakse keskmiseks künniseks määratud 60 grammi sõiduki kohta. Selle tingimuse kohaldamisel ei arvestata elektroonilisi seadmeid, mida tootja ei ole paigaldanud tootmisliinil.

[ii]؀ࠂ Demontaaž, kui seoses punktiga 8 ületatakse keskmiseks künniseks määratud 60 grammi sõiduki kohta. Selle tingimuse kohaldamisel ei arvestata elektroonilisi seadmeid, mida tootja ei ole paigaldanud tootmisliinil. “