Brüssel 2.3.2005

KOM(2005) 73 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Poliitiline strateegia aastaks 2006

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Liidu olukord ja poliitilised prioriteedid aastal 2006 3

2.1. Heaolu 4

2.2. Solidaarsus 6

2.3. Turvalisus 8

2.4. Välistegevus 10

3. Inimressursside ja rahaliste vahendite üldraamistik aastal 2006 12

3.1. Inimressursid 12

3.1.1. Laienemisega seotud ressursside suurendamine 12

3.1.2. Osalemine keskses tööjõu puulis 12

3.1.3. Nelja prioriteetse eesmärgi saavutamiseks kasutatavad inimressursid 12

3.1.4. Teatavate teenistuste eriolukord 13

3.2. Rahalised vahendid 14

3.2.1. Prioriteedi „heaolu“ rahaline mõju 15

3.2.2. Prioriteedi „solidaarsus“ rahaline mõju 16

3.2.3. Prioriteedi „turvalisus“ rahaline mõju 16

3.2.4. Prioriteedi "välistegevus" rahaline mõju 16

1. SISSEJUHATUS

Käesolev poliitiline strateegia on komisjoni nüüdseks juba juurdunud iga-aastase poliitilise tsükli esimene järk. Selles sätestatakse poliitilised prioriteedid aastaks 2006, määratakse kindlaks nende elluviimist toetavad algatused ja võetakse vastu eelarveraamistik, et tagada asjaomaste prioriteetide jaoks vajalikud ressursid.

Poliitilises strateegias määratakse kindlaks 2006. aasta eelarve- ja õigustoimingute raamistik ja suunised. Selle vastuvõtmise järel liigub tsükkel esialgse eelarveprojekti ja institutsioonidevahelise dialoogi ettevalmistamise järku.

Selle põhjal koostatakse tööprogramm, mille komisjon võtab vastu 2005. aasta novembris. On kujunenud tavaks, et komisjoni tööprogrammi punktidele lisatakse enamasti hinnang nende mõju kohta. Komisjon otsustab mõju hinnangu põhjal, kas edaspidi esitatud algatused on ettepaneku tegemiseks asjakohased või mitte.

Kogu tsükkel on seega peadirektoraatide ja osakondade rakenduskavade koostamise aluseks: asjaomased poliitilised prioriteedid lülitatakse 2006. aasta juhtimiskavadesse. Kõnealuste juhtimiskavade rakendamist käsitletakse 2006. aasta tegevusaruannetes ja sellekohane kokkuvõte esitatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Kontrollikojale lähetatavates teatistes.

2. LIIDU OLUKORD JA POLIITILISED PRIORITEEDID AASTAL 2006

Euroopa tasandil on 2006. aasta olulise tähtsusega 26. jaanuaril vastuvõetud 5 aasta strateegiliste eesmärkide elluviimise seisukohast; nimetatud eesmärkide lõplik siht on taastada majanduse ja töökohtade kasvutempo Euroopas. Need strateegilised eesmärgid juba kajastuvad samal kuupäeval vastuvõetud komisjoni tööprogrammis, kuid 2006. aasta on otsustav nende konkreetse elluviimise seisukohast. Olgu näiteks toodud, et käesoleva aasta ülevaadete ja suundumuste põhjal peaks olema võimalik saavutada edu Lissaboni strateegia, säästva arengu strateegia ja sotsiaalmeetmete kava (2006–2010) rakendamisel. Vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas on 2006. aasta teisele poolele juba kavandatud Haagi programmi läbivaatamine seoses põhiseaduse jõustumisega. Välissuhete vallas jõuab uude järku laienemisprotsess; praegu elluviidava naaberriikide poliitika tulemusi tuleks süvendada.

2006. aasta on ka ettevalmistuste ja tulevikuplaanide tegemise aasta. Liikmesriigid jõuavad põhiseaduse ratifitseerimisprotsessi otsustavasse etappi ja komisjon peab tagama, et põhiseadusest tulenevaid institutsioonilisi ja poliitilisi muudatusi käsitletaks võimalikult asjakohasel viisil. Komisjon toetab jätkuvalt ratifitseerimisprotsessi ja valmistab ette hulgaliselt seadusandlikke algatusi, et tagada põhiseaduse rakendamine kohe, kui see on 1. novembril 2006 jõustunud. 2006. aasta oluliste toimingute hulka kuuluvad ka ajavahemiku 2007–2013 finantsperspektiivi ettevalmistamine ja asjakohase tegevuskava koostamine, et uue põlvkonna rahastamisvahendid (kas struktuurifondide, maaelu arengu, teadus- ja arendustegevuse, konkurentsivõime ja uuenduslikkuse, vabaduse, turvalisuse ja õiguse või välissuhete valdkonnas) toimiksid täiel määral 1. jaanuaril 2007. Rahvusvahelisel tasandil keskendutakse taas rahu kindlustamise, vaesuse vähendamise, turvalisuse ja stabiilsuse tagamise küsimustele. Loodetavasti saavutatakse aastal 2006 konkreetset edu rahvusvahelisel areenil , seda kas Iisraeli-Palestiina konflikti lahendamisel uuendatud pooltevahelise dialoogi kaudu, detsembris Hongkongis toimuva ministrite konverentsi järel Doha arengukava rakendamise kaudu, ELi kriisiohjesuutlikkuse tõstmise tegevuskava rakendamise kaudu, ettenähtud ümberkujundamisprotsesside (Iraak, hiidlainekatastroofis kannatanud Kagu-Aasia, Afganistan) raames või vaesuse vähendamisele suunatud meetmete rakendamise kaudu pärast millenniumi arengueesmärkide läbivaatamist aastal 2005.

See on esimene uue komisjoni vastuvõetud poliitiline strateegia. 5 aasta strateegilistel eesmärkidel põhinev poliitiline tsükkel täidab igati oma ülesande, tagades aastaks 2005 ettenähtud uue komisjoni tööprogrammi kohaselt alustatud tegevuse järjepidevuse. Käesolevas poliitilises strateegias tuleks kirjeldada, kuidas 2006. aastal kõnealust 5 aasta strateegiat rakendatakse.

Seepärast on 2006. aasta poliitilises strateegias täiel määral arvesse võetud 5 aasta strateegilistes eesmärkides esitatud Euroopa uuendamist käsitleva partnerluse aluseks olevaid prioriteete: taastada majanduslik heaolu Euroopas, täita paremini solidaarsuse tagamise kohustust, suurendada kodanike turvalisust ning tutvustada ja edendada neid prioriteete väljaspool Euroopa Liidu piire väljendades maailma tasandil jõulisemalt oma seisukohti. Komisjon keskendub 2006. aastal jätkuvalt kõige olulisemale ülesandele, milleks on taastada dünaamiline ja jätkusuutlik kasvutempo Euroopas ning luua kodanikele rohkem ja paremaid töökohti.

Lisaks nimetatud poliitilistele prioriteetidele on endiselt komisjoni üks põhilisi eesmärke tagada laienenud Euroopa häireteta toimimine , käimasoleva tegevuse järjepidevus ning tegevuspõhimõtete ja eeskirjade täielik rakendamine kõikides liikmesriikides. Selleks on vaja jätkuvalt jälgida Euroopa õiguse rakendamise tõhusust ja arendada edasi riskijuhtimist kõikides valdkondades, mis on seotud ühenduse eelarve täitmisega. See tähendab ühtlasi, et kaasaegse, tõhusalt toimiva ja teenistusvalmi juhtimise abil minnakse poliitika väljatöötamiselt üle poliitika elluviimisele. Sellega seoses tuleb märkida, et käesolev poliitiline strateegia keskendub 2006. aasta uutele algatustele. Seega ei kajastu seal kõik aastaks 2006 kavandatud komisjoni toimingud, eelkõige selliste käimasolevate põhitoimingute üksikasjad, mis tulenevad komisjoni kohustusest tegelda jooksvate asjadega vastavalt põhilepingutega komisjonile määratud ülesannetele.

Säästva arengu tagamine jääb kõigi ELi poliitikavaldkondade ülimaks eesmärgiks. 2006. aastal on poliitika väljatöötamist ja rakendamist toetamas komisjoni uus kommunikatsioonistrateegia . See tähendab hierarhilise teabeedastuse asendamist huvirühmakeskse lähenemisviisiga, mis käsitleb kodanikele olulisi teemasid. Teabeedastus integreeritakse poliitikasse parema kavandamise ja volinike endisest aktiivsema kaasamise abil. Komisjoni esinduste osakaalu suurendatakse. Edendatakse horisontaalseid algatusi, mis toetavad üldsuse osalemist Euroopa avaliku sfääri loomisel.

2.1. Heaolu

Lissaboni strateegias püstitatud eesmärkide saavutamisel pole siiani oodatud edu saavutatud. Komisjon esitas Lissaboni strateegia vaheläbivaatamist käsitlevates suunistes peamised lahendamist vajavad probleemid: Euroopa kasvutempo ja tootlikkus ei vasta tema peamiste majanduspartnerite omale ning konkurentsivõime ja uuenduslikkuse parandamise praegune tempo ei ole piisav, et kindlustada Euroopa kodanikele samaväärne elatustase ja sotsiaalkaitse keskpikas või pikaajalises perspektiivis. Selleks on vaja taas pöörduda Lissaboni programmi juurde, mis keskendub kolmele peaeesmärgile: muuta Euroopa atraktiivsemaks investeerimis- ja tööpiirkonnaks, soodustada teadmisi ja uuendusi, mis on majanduskasvu liikumapanevaks jõuks ning luua rohkem ja paremaid töökohti. Samuti nõuab radikaalset parandamist Lissaboni strateegia rakendamine liidu ja selle liikmesriikide vahel, et seda tõhustada ja arusaadavamaks muuta. Seda olulist Euroopa ees seisvat küsimust hakatakse prioriteetsena käsitlema 2006. aastal.

Põhitähelepanu pööratakse järgmistele ülesannetele:

- tuleb rakendada Lissaboni tegevuskava uusi suuniseid, et kiirendada majanduskasvu ja töökohtade loomist;

- tuleb tagada tugev makromajandus- ja eelarvepoliitika ning tõhustada majandusstatistikat, et kindlustada stabiilsuse ja kasvu pakti toimimine;

- asjakohastes sise- ja välispoliitika valdkondades tuleb koostada ja rakendada tegevuskavad vastavalt uuesti läbivaadatud säästva arengu strateegiale;

- saavutada uues sotsiaalmeetmete kavas sätestatud täieliku tööhõive eesmärk;

- parandada siseturu toimimist kõrvaldades teenuste-, finants- ja kaubaturgude takistused, parandades Euroopa võrgustike ühenduvust, lihtsustades ja ratsionaliseerides tolliprotseduure ja piiriüleste tehingutega seotud maksueeskirju ning kiirendades eeskirjade rakendamist ja nende täitmise kontrolli, s.h riigiabi ja konkurentsipoliitikaga seotud eeskirjad laienenud liidus;

- luua tingimused, mis aitavad kaasa uurimis- ja arendustegevusse suunatud investeeringutele, uuendustele, varude kasutamise tõhustamisele, keskkonnatehnoloogia kasutuselevõtule, uue side- ja infotehnoloogia kasutusele;

- edendada liikuvust hariduse ja koolituse valdkonnas, parandada kutseoskuste taset, tagada noorte potentsiaali ja vanema tööjõu parem ärakasutamine, toetada tööjõu liikuvust ja pöörata suuremat tähelepanu sisserände potentsiaalile, et tagada Euroopas paremad kutseoskused ja valmisolek muutusteks.

Heaolu: olulisemad algatused aastal 2006: Esile on tõstetud järgmised olulisemad algatused: koostada 2006. aasta kevadel kokkutulevale Euroopa Ülemkogule põhjalik strateegiaaruanne Lissaboni eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude kohta; selle aluseks võetakse 2005. aasta lõpus valmivad riiklikud tegevusprogrammid ja liikmesriikide, tööturu osapoolte ja Euroopa asutuste tasandil võetud kohustused; soovitada meetmeid, mille abil tõhustada kindlustusseltside maksevõimet, parandada ettevõtete juurdepääsu finantstehingute kliiringule ja arveldamisele (post-trading) ja sõnastada uuesti kindlustusdirektiivid (välja arvatud need, mis käsitlevad elukindlustust); jätkata konsultatsioone autoriõigust käsitlevate õigusaktide üle; soovitada meetmeid, mille kaudu arendada postiteenuste siseturgu ja parandada nende kvaliteeti; soovitada mootorsõidukisektoris kohaldatavaid algatusi, s.h õigusaktide lihtsustamist; käivitada algatused seoses kaitsevaldkonna hanketurgudega ja parandada õiguskindlust, et hõlbustada riigihanke eeskirjade kohaldamist avaliku sektori ja erasektori ühiste hangete suhtes. tugevdada kaupade siseturgu sertifitseerimistoimingute vastastikuse tunnustamise ja kontrollimise tõhustamise kaudu; vaadata läbi elektroonilisi sidevõrke reguleeriv raamistik; edendada keskkonnatehnoloogiat, jätkates keskkonnatehnoloogia tegevuskava (ETAP) rakendamist; käivitada algatus „i2010: majanduskasvu ja tööhõivet edendav Euroopa infoühiskond“; viia lõpule maagaasi ja elektri siseturu väljakujundamine; käivitada algatus majanduskasvuga seotud teadmiste edendamiseks, s.h 3%lise SKT kasvu saavutamisele suunatud uurimis- ja arendustegevuse kava kiirendatud rakendamine, uurimistegevuses osalevate inimeste ergutamine ning teaduse ja ühiskonna vaheliste sidemete tugevdamine; käivitada tõhus strateegia võitluseks maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastu; töötada välja Euroopa kutsekvalifikatsioonide raamistik ja sellega seotud Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekande süsteem (ECVET) kutseharidussfääris, et suurendada läbipaistvust ja toetada kutsekvalifikatsioonide ülekandmist Euroopa Liidu piires. käivitada töötajate liikuvusele pühendatud Euroopa temaatiline aasta; käivitada e-tolli algatuse korralduslikud ja infotehnoloogilised osad, et pakkuda rahvusvahelises kaubanduses osalevatele ettevõtetele paremat teenindust; käivitada tööstuslik projekt „Sesame“ lennuliikluse kontrollsüsteemide ajakohastamiseks algatuse „Ühtne Euroopa taevas“ raames; käivitada tehnoloogilis-tööstuslik projekt „ERTMS“, mille eesmärk on tagada koostalitusvõime raudteesektoris. |

- 2.2. Solidaarsus

Euroopa majanduse kasvutempo ja dünaamika parandamisega peaksid kaasnema kohustused seoses solidaarsuse, ühiskondliku õigluse ning Euroopa ühtekuuluvuse ja ühiste väärtuste tugevdamisega. 2006. aastal on solidaarsuse väljendamise aluseks järgmised tegurid:

- ühtekuuluvuspoliitika kui põhiline vahend majandusliku lähenemise saavutamiseks majanduskasvu ja konkurentsivõime edendamise ning aastateks 2007–2013 ettenähtud strateegiliste suuniste heakskiitmise teel;

- keskkonnakaitse ja loodusvarade säästlik majandamine, mis tagab kiirema, kuid keskkonnasäästliku majanduskasvu muu hulgas konkurentsivõime tõstmise, ühise põllumajanduspoliitika turule orienteerituse suurendamise ning 2006. aastaks kavandatud suunistele vastava maaelu arendamise kaudu, samuti pikaajaliste energiavarude tagamise kaudu;

- põhiõiguste kaitse, diskrimineerimisvastane võitlus, soolise võrdõiguslikkuse edendamine, kultuuriline mitmekesisus, noorte igakülgne integreerimine ühiskonda ja tööellu ning kõigile võrdsete võimaluste tagamine;

- Haagi programmile vastav terviklik lähenemine rändeküsimustele;

- kliimamuutuste vastu võitlemine.

Solidaarsus: olulisemad algatused aastal 2006: Esile on tõstetud järgmised olulisemad algatused: viia lõpule ühise põllumajanduspoliitika valdkondlikud ümberkujundused seoses veini, puuvilja ja köögiviljaga; koostada ELi tulevast merenduspoliitikat käsitlev roheline raamat eesmärgiga töötada välja edukas ja säästev meremajandus; luua abiprogramm, mille kaudu aidatakse VKEdel täita ELi keskkonnakaitsealaseid õigusakte; tagada, et kõik komisjoni ettepanekud austaksid ja edendaksid põhiõigusi ning käivitada ettevalmistustöö seoses Euroopa Põhiõiguste Ameti töölehakkamisega 2007. aasta jaanuaris; võtta vastu seadusandlik ettepanek Euroopa rändevaatluskeskuse/-ameti loomiseks; alustada ettevalmistustööd Euroopa varjupaigataotlejate tugiameti loomiseks vastavalt 2005. aastal kavandatud rajajoontele; hõlbustada elu kodanikel, kel on Euroopa õigusalas perekonnaga seotud probleeme tsiviilküsimuste valdkonnas; teha ettepanek soolist võrdõiguslikkust käsitleva teatise ja strateegia kohta; pakkuda välja uus ühenduse töötervishoiu- ja tööohutusstrateegia; võtta vastu tööõiguse arengut käsitlev roheline raamat ja tagada sellega seotud järeltoimingud; töötada välja piiriüleste kollektiivläbirääkimiste vabatahtlik Euroopa raamistik; Euroopa noorsooalgatuse kõikide osade täielik elluviimine: kindlustada noortele inimkapital ja oskused, mida eeldab teadmistepõhine majandus; vähendada töötust noorte seas ja hõlbustada nende sisenemist tööturule; parandada pereelu toetavaid teenuseid, näiteks lastehoidu; võidelda vaesuse vastu ning edendada tervislikke eluviise ja kodanikuaktiivsust; edendada keeleõpet ja keelelist mitmekesisust, tagades keeleküsimusi käsitleva tegevuskava kohaldamise, ja jätkata Euroopa keeleoskuse hindamise indikaatori väljatöötamist; hoogustada inimestevahelist läbikäimist ja suhtlemist kultuuridevahelise dialoogi toetamise teel ning edendada kultuurilist mitmekesisust kõikjal maailmas, võttes arvesse asjakohaseid UNESCO normdokumente; töötada välja uus tervishoiustrateegia, mis koondaks kõik sellealased toimingud ühtsesse raamistikku, et tugevdada kaitset selliste uute ohtude vastu nagu näiteks nakkushaigused; käivitada Euroopa tervishoiu portaal, mis on ühtne üleeuroopaline juurdepääsupunkt tervishoidu ja sellega seotud valdkondi käsitlevatele andmetele ja teabele; kliimamuutuste valdkonnas alustada asjaomaste seadusandlike ja muude meetmete väljatöötamist, koostada põhjalik ülevaade heitkogustega kauplemise süsteemi kohta ja anda hinnang riiklike saastekvootide eraldamise kava teisele etapile viia lõpule kuuenda keskkonnaalase programmi vahekokkuvõtte koostamine. |

- 2.3. Turvalisus

Terrorism, organiseeritud kuritegevus ja ebaseaduslik kaubandus ei jää ühe riigi piiresse ja õiguslikku raamistikku. Samuti ei suuda siseriiklikud süsteemid toime tulla inimeste tervise, keskkonna ja energiavarudega seotud kriisidega. Turvalisus on üha enam muutunud ühiseks probleemiks, mis nõuab mitmesuguseid meetmeid ja lahendusi alates kohalikust tasandist kuni Euroopa ja kogu maailmani välja. ELi roll muutub üha olulisemaks eelkõige seoses piire ületavate ohtude ja kriisiolukordadega. Haagi programmi asjakohase peatüki rakendamine nii, et samal ajal oleks tagatud kodanikevabaduste kaitse, nõuab suuri jõupingutusi. Lisaks sellele peavad asjakohased Euroopa meetmed olema tulevikku suunatud ja uudsed, et tulla toime uute esilekerkivate ohtudega.

2006. aastal pööratakse põhitähelepanu järgmistele ülesannetele:

- tuleb saavutada edu ELi terrorismivastase võitluse tegevuskava rakendamisel, pöörates endisest enam tähelepanu piiriülese teabevahetuse tõhustamisele ja tõkestades terrorismi rahastamist ning parandades ohvritele antavat abi;

- hõlbustada kolmandate riikide kodanike seaduslikku reisimist ELi piires;

- tihendada õiguslike takistuste kõrvaldamise ja parema kooskõlastatuse kaudu koostööd kohtuorganite, politsei ja tolliasutuste vahel;

- tagada tsiviil- ja kriminaalkohtu otsuste vastastikune tunnustamine ja vaba ringlus, et kindlustada piire ületav õigusmõistmine;

- tugevamate teabe- ja seirevõrkude kaudu juurutada keskkonna-, toiduohutuse- ja terviseriskidega seotud kriiside suhtes varajase hoiatamise ja kiire reageerimise ning pikaajalise ennetamise süsteem;

- tagada vedude ohutus nii maanteedel kui õhus, samuti meresõiduohutus;

- muuta turvalisemaks internetiteenused ja -võrgud;

- parandada energiavarude turvalisust peamiste tootja- ja transiitriikide tihedama koostöö ning taastatavate energiavarude kasutuselevõtu edendamise kaudu.

Turvalisus: olulisemad algatused aastal 2006: Esile on tõstetud järgmised olulisemad algatused: võtta vastu ettepanekud, mis käsitlevad selliste tõkete kõrvaldamist, mis takistavad ühe liikmesriigi politseil tegutseda teise liikmesriigi territooriumil, ning välispiiride kontrollimisel kasutatavate andmebaaside kasutamist õiguskaitse tagamisel; võtta kasutusele karistusregistri andmete elektrooniline teabevahetussüsteem; töötada välja ja rakendada ELi tegevuskava avaliku ja erasektori koostöö kohta võitluses organiseeritud kuritegevuse ja terrorismiga; suurendada turvalisusega seotud uuringute rahastamist tõhustades olemasolevate oskuste kooskõlastamist tsiviil-, turvalisus- ja kaitseküsimuste vahel; parandada ELi kaitsevõimet kaotades praeguse turgude killustumise ja arendades koostalitusvõimet; käivitada uus tegevuskava arvutivõrkude turvalisuse ja andmekaitse tagamiseks, mis hõlmaks küberkuritegusid ning isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitset; arendada sadamate ja lennujaamade turvakontrolli; esitada teatis ja strateegia tervishoiu valmisoleku ja reageerimisvõime kohta seoses gripipandeemiast ja terrorismist tulenevate terviseriskidega; käivitada ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) esmase teenistuse tegevus; koostada energiatõhususe tegevuskava; töötada välja ühenduse riskijuhtimissüsteem turvalisuse tagamiseks välispiiridel; töötada välja uued algatused ja arendada edasi tuumajäätmete ohutut ladustamist ning tugevdada tuumaenergiaalaste kaitsemeetmete poliitikat; pakkuda välja uued meetmed meresõiduohutuse tagamiseks. |

- 2.4. Välistegevus

Ühtki eespool nimetatud prioriteetidest ei suuda saavutada Euroopa üksi: vaakumis ei ole võimalik Euroopa heaolu suurendada. Kolmandate riikide hea käekäik aitab kaasa heaolu kasvule Euroopas ja vastupidi. Solidaarsusküsimustes tehtavad jõupingutused ei tohi kindlasti jääda üksnes ELi piiresse. Euroopa ei saa tagada oma kodanike turvalisust tegemata koostööd kolmandate riikidega. Välissuhted ongi see moodus, mille kaudu edendada ja kaitsta meie prioriteete ja väärtusi väljaspool ELi piire. Edukaks välistegevuseks vajab liit oma kodanike usaldust ja tervet majandust ning peab esinema ühtselt ja kaitsma ühiseid seisukohti. Sellega seoses on 2006. aasta oluline aasta, mil valmistutakse välisministri/komisjoni asepresidendi ametissetulekuks ja Euroopa Välistegevuse Teenistuse loomiseks põhiseaduse ratifitseerimise järel.

2006. aastal on komisjoni välistegevuse eesmärgid järgmised:

- valmistuda Bulgaaria ja Rumeenia ühinemiseks ELiga ja saavutada edasiminek tulevasi laienemisi käsitlevatel läbirääkimistel, eelkõige alustades läbirääkimisi Türgiga;

- tagada Euroopa naaberriikide poliitika ja Venemaaga nelja ühist ala käsitleva tegevuskava tõhus rakendamine;

- edendada rahvusvahelisi kaubandusläbirääkimisi kõikidel tasanditel: nii Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames kui ka olulisemate kahepoolsete ja piirkondlike partneritega.

- tagada konstruktiivne osalus Lähis-Ida rahuprotsessis neliku raames ja tihedas koostöös teiste osalistega;

- toetada jätkuvalt piirkondlikku stabiilsust ning ülesehitustööd ja poliitilisi ümberkorraldusi Iraagis;

- jätkata osalust hiidlainekatastroofis kannatanud maade ülesehitustöös ja taastusabis;

- täiendada atlandiülest dialoogi ning rajada ühtsed ja toimivad suhted peamiste partneritega, eelkõige senisest tihedama julgeolekualase koostöö ja õigusalaste normide lähendamise teel;

- tõhustada dialoogi tähtsamate energiatarnijatega, pidades silmas Euroopa suurenevat sõltuvust imporditavast energiast;

- rakendada säästva arengu edendamiseks ja vaesuse vähendamiseks välja töötatud uut arengupoliitikat, võttes aluseks 2005. aastal soovitatud raamistiku ja millenniumi arengueesmärkide läbivaatamise tulemused, s.h konkreetsed Aafrikat puudutavad meetmed;

- kinnitada, et liit on tugevasti seotud inimõiguste kaitsega;

- parandada Euroopa suutlikkust tulla toime kriisiolukordade ja ülemaailmsete turvaohtudega Euroopa julgeolekustrateegia ja kiiret reageerimissuutlikkust käsitleva viiepunktilise liidu tegevuskava elluviimise kaudu, käsitledes samal ajal stabiilsuse ja turvalisusega seotud küsimusi rohujuure tasandil.

Välistegevus: olulisemad algatused aastal 2006: Esile on tõstetud järgmised olulisemad algatused: Heaoluga seotud välistegevus: tagada asjakohane järelevalve enne Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist ELiga; jälgida ja kommenteerida Horvaatia ja Türgiga peetavaid läbirääkimisi; võimalik, et ka läbirääkimisi endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga, kui on esitatud arvamus tema ühinemistaotluse kohta; võimaluse korral alustada läbirääkimisi stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks Bosnia-Hertsegoviina ning Serbia ja Montenegroga; teha ettepanek konkurentsivõimet ja kaubanduspoliitikat käsitleva teatise ja tegevuskava kohta, mis edendaksid ELi tööstuse turulepääsuvõimalusi; pidada kolmandate riikidega läbirääkimisi lennuteenuste kokkulepete üle vastavalt Euroopa Kohtu 5. novembri 2002. aasta otsustele ja 5. juunil 2003. aastal nõukogu antud volitustele; saavutada märgatav edasiminek läbirääkimistel majanduspartnerluse lepingute üle kuue AKV piirkonnaga, et oleks võimalik nimetatud lepingud jõustada 2008. aastal. Solidaarsusega seotud välistegevus töötada välja uued poliitilised suunised inimõiguste ja demokratiseerimise toetuseks nelja uue rahastamisvahendi (2007–2013) raames; osaleda olulisemate arengualgatuste järelmeetmetes, eelkõige nendes, mis on seotud rahastamise, ühtsuse, Aafrika probleemide ja rahvusvaheliste avalike hüvedega, vastavalt käesoleva aasta G8 tippkohtumise ja millenniumi arengueesmärke arutava kõrgetasemelise täiskoguistungi tulemustele; tõsta komisjoni reageerimissuutlikkust humanitaarkatastroofide korral ning tugevdada tema suurõnnetuste vältimise ja nendeks valmisoleku strateegiat; käsitleda ELi osalust AIDSi/HIVi, malaaria- ja tuberkuloosivastase võitlusega tegelevas ülemaailmses tervisefondis; jõuda tulemusteni kliimamuutusi (kliimamuutuste raamkonventsioon) ja bioloogilist mitmekesisust (bioloogilise mitmekesisuse konventsioon ja ohustatud liikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon (CITES)) käsitlevatel läbirääkimistel. Turvalisusega seotud välistegevus pidada läbirääkimisi peamiste tööstusriikidest partneritega turvalisusküsimusi käsitlevate lepingute üle, hõlbustades samal ajal kaubandust ja reisimist; kooskõlastada kolmandate riikidega sõlmitavates lepingutes uimastitega seotud probleemid, et toetada rahvusvahelist koostööd uimastivastases võitluses; tagada liidu osalemine Iraagi ülesehitusprotsessis; laiendada AKV riikidega peetavat poliitilist dialoogi turvalisusega seotud küsimustele; teha ettepanek kahe uue teatise koostamiseks, mis käsitlevad massihävitusrelvi ning väike- ja kergrelvi ja sõjategevusest mahajäänud lõhkekehi. |

- 3. INIMRESSURSSIDE JA RAHALISTE VAHENDITE ÜLDRAAMISTIK AASTAL 2006

3.1. Inimressursid

3.1.1. Laienemisega seotud ressursside suurendamine

Komisjoni hinnangu[1] põhjal kinnitasid eelarvepädevad institutsioonid, et aastatel 2004–2008 tuleb täiendavalt tööle võtta 3900 töötajat,[2] et komisjonil oleks võimalik laiendada oma tööd uutesse liikmesriikidesse ja täita oma institutsioonilisi ülesandeid. Täidetavate ametikohtade arv oli 2004. aastal 1280, 2005. aastal 700 ja 2006. aastal on lisanduvate töökohtade netoarv 700. Nii nagu eelmise laienemise ajal aastal 2003, esitab komisjon taotluse 100 koosseisuvälisele ametikoha loomiseks, mis on varutud seoses Bulgaaria ja Rumeenia tulevase ühinemisega. Kõnealuse 700 ametikoha täitmine aastal 2006 on hädavajalik, et tulla toime ühenduse programmide juhtimise ja kontrollimisega ning rakendada acquis communautaire ‘i laienenud Euroopa Liidus. Komisjon kasutab uusi inimressursse laienemisjärgsete lisaülesannete täitmiseks ning oma nelja prioriteetse strateegilise eesmärgi saavutamiseks, niivõrd kui need on seotud laienenud liiduga.

3.1.2. Osalemine keskses tööjõu puulis

Lisaks nimetatud uutele ametikohtadele peab komisjon hankima täiendavat tööjõudu nende prioriteetsete algatuste elluviimiseks, mis ei ole seotud laienemisega. Komisjon soovitab sel eesmärgil kasutada töötajate ümberpaigutamist nii osakondade sees kui nende vahel. Nagu eelnevatel aastatel, soovitatakse luua keskne tööjõu puul, mille aluseks on kogu töötajaskond. Uue koosseisuga komisjoni ametisseasumisest alates on osakondades juba tehtud mitmeid erinevaid sisemisi ümberpaigutusi ning seetõttu seati 2006. aastaks piirang, et nelja prioriteetse valdkonnaga tegelemise eesmärgil võib keskses tööjõu ühisvarus osaleda 1% töötavast personalist. Negatiivsete prioriteetide ja muude viiside väljaselgitamine, kuidas personali kasutada prioriteetidega seotud ülesannete täitmisel, jäävad uute ressursside taotlemisel põhitähtsaiks. Hajutamisest (EAC ja SANCO täitevametite loomine) tulenev sääst suunatakse samuti prioriteetsetesse valdkondadesse.

3.1.3. Nelja prioriteetse eesmärgi saavutamiseks kasutatavad inimressursid

Allpool esitatud tabelis on prioriteetide ja allikate kaupa kokkuvõte inimressurssidest, keda on vaja uute algatuste käivitamiseks või olemasolevate hoogustamiseks.

2006. aasta poliitilise strateegia prioriteedid | Laienemisega seotud uued ressursid | Osakondadevaheline ümberpaigutamine | Osakondadesisene ümberpaigutamine | Prioriteetide jaoks ettenähtudressursid kokku |

1. Heaolu | 183 | 72 | 95 | 350 |

2. Solidaarsus | 53 | 16 | 22 | 91 |

3. Turvalisus | 34 | 12 | 20 | 66 |

4. Välistegevus | 25 | 52 | 49 | 126 |

Käimasolevate toimingute viimine laienenud liitu (sealhulgas ühinemiseelsete meetmete järkjärguline kaotamine) | 505 | 102 | 147 | 754 |

KOKKU | 800 | 254 | 333 | 1 387 |

Laienemisega seotud uute ressursside jaotus poliitikavaldkondade lõikes viiakse lõpule 2006. aasta esialgse eelarveprojekti ettevalmistamise käigus, kaasa arvatud jaotus ametikohtade loetelus esitatud töökohtade ja koosseisuväliste kohtade lõikes.

3.1.4. Teatavate teenistuste eriolukord

Välissuhetega tegelevad komisjonis mitmed eraldi teenistused, kelle puhul eraldi poliitilised otsused, organisatsioonilised valikud ja ressursside eraldamine nõuavad teatavat üldist ühtsust. Praeguse komisjoni ametisseastumisega seoses viidi välisasjadega tegelevates peadirektoraatides läbi olulised reformid ja muudatused, eelkõige seoses Lääne-Balkani küsimuste suunamisega laienemise peadirektoraadi pädevusse ning praeguseks on välisasjadega tegelevate teenistuste organisatsiooniline struktuur paigas. Nüüdseks lõppema hakkava ja üldjoontes eduka ülesannete ümberjaotamise protsessi käigus anti kolmandates riikides asuvatele komisjoni delegatsioonidele üle palju ülesandeid seoses EÜ abi ja toetuse haldamisega. Seepärast leitakse, et Euroopa Abi Koordineerimisameti tulevane ülesehitus peaks võimaldama ka edaspidist ratsionaliseerimist, et vabastada ressursse välisasjadega tegelevate teenistuste raames ümberpaigutamiseks, suunates need muude prioriteetsete algatuste rakendamisse. Euroopa Abi Koordineerimisameti koosseisuliste ametikohtade kavandatav vähendamine viib lõpule tasakaalustamisprotsessi, mis on seotud finantsjuhtimise hajutamisega peakontori ja delegatsioonide vahel.

Komisjon uurib hoolikalt, kuidas kõige paremini toime tulla nende ressursse mõjutavate asjaoludega, mis tulenevad nõudest, et komisjoni siseaudiitor peab samal ajal tegutsema ka ühenduse ametite siseaudiitorina, kui olemasolevad ressursid ei ole piisavad.

3.2. Rahalised vahendid

Iga-aastase poliitilise strateegiaga seotud arutelude tulemusena tehakse ettepanek teatavate uute algatuste vastuvõtmiseks ja seepärast võib osutuda vajalikuks muuta teatavatele olemasolevatele algatustele ettenähtud rahalisi vahendeid. Eriti tähtis on see eelarverubriikide 3 ja 4 puhul, sest kõik kohandused mõjutavad nii finantsperspektiivide ülemmäära piiresse jäävat marginaali kui ka rahastamisprogramme. Nimetatud muutusi kirjeldatakse allpool.

2006. aasta poliitilise strateegia otsusest tulenev finantsperspektiivi rubriikide 3 ja 4 raamistik |

(ESIALGSED ARVUD) |

(miljonites eurodes jooksevhindades) |

Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud | 2005. aasta eelarve | 2006 |

Rahastamisprogrammid | Δ poliitiline strateegia | 2006. aasta poliitiline strateegia |

3. SISEMISED POLIITKAVALDKONNAD |

Finantsperspektiivi ülemmäär | 9 012,0 | 9 385,0 | 9 385,0 |

Kokku rubriik 3 | 9 052,0 | 9 244,9 | 27,2 | 9 272,1 |

Marginaal | -40,0 | 140,1 | -27,2 | 112,9 |

4. VÄLISTEGEVUS |

Finantsperspektiivi ülemmäär | 5 119,0 | 5 269,0 | 5 269,0 |

Kokku rubriik 4 | 5 219,0 | 5 048,7 | 342,5(a) | 5 391,2 |

Marginaal | -100,0 | 220,3(c) | -342,5 | -122,2(b) |

a) See summa kajastab kõiki rahastamisprogrammidesse tehtud muudatusi. Järgmine tabel käsitleb nelja prioriteeti. b) Rubriigi 4 marginaal võib alaneda –162,2 miljonini, kui võetakse suhkrureformi (40 miljoni eurot). (c) Novembris koostatud finantsprogrammi marginaal oli 193,3 miljonit eurot. Vahe (27 miljonit eurot) on seletatav vähendamistega, mille põhjuseks on asjaolu, et Ida-Timorile ettenähtud abi siirdati Euroopa Arengufondi alla ning et ühisotsuse alusel ettenähtud summadest vaesusest tingitud haigustega võitlemiseks ja detsentraliseeritud koostööks peetakse kinni. |

Võttes arvesse 2006. aasta poliitilises strateegias soovitatud uute algatustega seotud täiendavaid assigneeringuid, jääb eelarverubriigile 3 („Sisepoliitika“) eraldatud vahendite tõttu marginaal 112,9 miljoni euro võrra ülemmäärast allapoole.

Rubriigi 4 („Välistegevus“) vahendite suhtes on juba esitatud suuremahulisi taotlusi 2006. aasta eelarves sätestatud marginaali piires ja isegi üle selle. Esimesel kohal on Iraagile suunatud abi, mis 2005. aasta eelarves ulatub 200 miljoni euroni. 9. juuni 2004. aasta teatise alusel eeldatakse, et 2006. aastal vajatakse sama palju rahalisi vahendeid, kui kohapeal tehtud vahendite kasutamise suutlikkuse hinnangu põhjal ei otsustata teisiti. Teiseks, India ookeanis toimunud maavärina ja selle tekitatud hiidlaine tõttu kannatanud piirkondadele lubatud ülesehitusabi tuleb samuti rahastada rubriigi 4 vahenditest. Komisjon on lubanud selleks kasutada kokku 350 miljonit eurot 2 aasta jooksul; pool sellest summast tuleb 2006. aasta eelarvest. Kolmas võimalik rahastamisvajadus on seotud suhkrureformi tõttu kannatanud AKV riikidele mõeldud ümberkorraldamistoetusega, mille hinnanguline suurus on 40 miljonit eurot. Seepärast on selge, et liidu poliitika praegusi seisukohti ja poliitilisi prioriteete mõjutamata on võimalik rubriigi 4 ülemmäära piires rahastada üksnes osa nendest täiendavatest kulutustest. Seepärast soovitab komisjon kasutada paindlikkusinstrumenti, et tagada ülejäänud vajaduste rahuldamine.

Valitud algatuste finantsmõju on kokkuvõtlikult esitatud järgmises tabelis, üksikasju kirjeldatakse allpool. Nelja prioriteediga seotud poliitikavaldkondade kohta esitatud arvud on seotud olemasolevate rahastamisprogrammide muudatustega ja kajastavad seega täiendavaid rahalisi vahendeid, mida peetakse kehtestatud eesmärkide saavutamise seisukohast vajalikuks.

Rahaliste vahendite muudatused võrreldes rahastamisprogrammidega |

Kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringud (miljonites eurodes); finantsperspektiivi rubriigid 3 ja 4 | Esialgsed muudatused 2006. aasta rahalistes vahendites |

Poliitikavaldkond | Heaolu | Solidaarsus | Turvalisus | Välistegevus |

Tööhõive ja sotsiaalvaldkond | 8,0 |

Tervishoid ja tarbijakaitse | 3,0 |

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala | 0,6 | 14,0 |

Välissuhted | 357,6 |

KOKKU | 8,0 | 0,6 | 17,0 | 357,6 |

3.2.1. Prioriteedi „heaolu“ rahaline mõju

Mitmed 2006. aasta strateegia tegevuspõhimõtted toetavad oluliselt prioriteeti „heaolu“. Nimetada võib teadusuuringute kuuendat raamprogrammi (5 285 miljoni eurot), haridus- ja kultuurivaldkonna noorsoo- ja koolitusprogramme (755 miljoni eurot) ja üleeuroopalisi võrke (720 miljonit eurot).

Olemasolevat programmi muudetakse. 2006. aasta on Euroopa tööliste liikuvuse aasta ja selle algatuse toetamiseks lisatakse olemasoleva programmi tööhõive ja sotsiaalküsimuste valdkonda 5 miljonit eurot. Veel kaks miljonit eurot lisatakse sotsiaalse dialoogiga seotud meetme jaoks; sellest üks miljon on mõeldud uute ja vanade liikmesriikide organisatsioonide vahelise teabevahetuse ja tehnilise abi toetuseks ning kooskõlas sotsiaalset dialoogi käsitleva komisjoni 12. augusti 2004. aasta teatisega tööturu osapoolte vahel sõlmitud kokkulepete rakendamiseks. Ülejäänud miljon kasutatakse ettevõtete teadlikkust ja sotsiaalset vastutust tõstva kampaania korraldamiseks. Töökeskkonna uuringutele ja muudele töötingimuste valdkonna meetmetele (kaasa arvatud töötervishoid ja tööohutus) ettenähtud eelarveraha suurendatakse kummaski osas 0,5 miljoni euro võrra. Seda on vaja hindamisülesannete täitmiseks laienenud liidus ja järgmise laienemisega seotud ettevalmistusteks. Lisaks on vaja kuni 1,6 miljonit eurot agentuuri REACH tegevuse ettevalmistamiseks, mis peaks ootuste kohaselt tööle hakkama 2007. aasta alguses, ning 2,5 miljonit eurot Euroopa Ravimiametile viimasel ajal vastuvõetud farmaatsiaalaste õigusnormide rakendamiseks.

3.2.2. Prioriteedi „solidaarsus“ rahaline mõju

Kõige suurem osa solidaarsuse prioriteedile suunatavatest vahenditest tuleb struktuurifondidest. Teatavad osad jäävad siiski finantsperspektiivi rubriigi 3 alla. Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala käsitlevas valdkonnas lisatakse uusi narkootikume ja sünteetilisi uimasteid käsitleva tulevase nõukogu määrusega seoses 0,1 miljonit eurot Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse (EMCDDA) eelarvesse, et võimaldada nimetatud asutusel uusi toiminguid läbi viia, sealhulgas seaduslike narkootiliste ainete (ravimid) väärkasutamise kontrollimine ning teabevahetus ja uute narkootikumide ja sünteetiliste uimastite ohtlikkuse hindamine. Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala käsitlevas valdkonnas lisatakse veel 0,5 miljonit eurot rahastamisprogrammide koostamisele, mille eesmärk on toetada EURODACi ja DubliNETi tegevuse arengut. See eeldab tugevdamis- ja hindamismeetmeid laiendatud võrgu tõrgeteta toimimise tagamiseks ning aegunud infrastruktuuri asendamist. Keskkonda käsitlevas poliitikavaldkonnas siirdatakse 1,5 miljonit eurot poliitika väljatöötamise alt poliitika rakendamise alla. See siirdamine näitab suurema tähelepanu koondamist rakenduslikule küljele, seda eelkõige looduse ja bioloogilise mitmekesisuse, elukvaliteedi ja säästva tootmise, tarbimise ja loodusvarade kasutamise valdkondades, ning Bulgaaria ja Rumeenia ühinemiseelse etapi ülesannete täitmise tähtsust.

3.2.3. Prioriteedi „turvalisus“ rahaline mõju

Selle prioriteedi olulisemad poliitikavaldkonnad on vabadus, julgeolek ja õigus, tervishoid ja tarbijakaitse, transport ja energeetika. Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala eelarvejaotisest eraldatakse 2006. aastal 10 miljonit eurot viisainfosüsteemi „VIS" edasiarendamiseks nii, et see sisaldaks biomeetrilisi andmeid. Hädaolukordade lahendamiseks luuakse komisjoni juurde kriisikeskus, mis haldab üldist kiirhoiatussüsteemi ARGUS. Selleks on vaja täiendavaid rahalisi vahendeid kokku 1 miljon eurot, millest 0,6 miljonit eurot on ette nähtud seadmete kaitsmise ja elektroonilise kaitse jaoks, ning 0,4 miljonit eurot infotehnoloogia jaoks. Seoses tõelise Euroopa õigusala loomisega tsiviil- ja kriminaalküsimustes, eraldatakse täiendavalt 1 miljon eurot karistusregistri andmete vahetamise elektroonilise süsteemi esimese etapi käivitamiseks. Üksus Eurojust saab lisaks 2 miljonit eurot oma infrastruktuuri, sealhulgas infotehnoloogiliste süsteemide ülesehitamise lõpuleviimiseks. Tervishoiu ja tarbijakaitse valdkonna eelarvejaotises antakse Euroopa Haigustõrje ja -järelevalve Keskusele (ECDC) täiendavalt 1 miljon eurot seoses otsusega määrata nimetatud asutuse asukohaks Stockholm, mitte Brüssel ega Luxembourg. Kõnealuse poliitikavaldkonna raames antakse tervishoiusüsteemi valmisolekut ja reageerimisvõimet tagavate ettevalmistavate meetmete jaoks täiendavalt 2 miljonit eurot; see otsus osutab vajadusele luua hädaolukordadeks valmistumise süsteem või kooskõlastusmehhanism, mis võimaldaks tervisega seotud ulatuslike kriiside korral ressursse suunata.

3.2.4. Prioriteedi "välistegevus" rahaline mõju

Välissuhete valdkonnas peab 2006. aasta eelarve kindlasti sisaldama jätkuvat abi Iraagile sama suures summas kui 2005. aastal (200 miljonit eurot).

Hiidlainekatastroofis kannatanud Aasia riikidele mõeldud ülesehitusabi suhtes on komisjon kinnitanud oma kavatsust anda selleks otstarbeks 350 miljonit eurot jaotatuna aastatele 2005 ja 2006. Maailmapanga ja Aasia Arengupanga koostatud hinnanguaruannete esitamise järel otsustati 2006. aastaks püstitatud uute ülesannete täitmiseks lisada 150 miljonit eurot.

Arengu valdkonnas on komisjon võtnud endale kohustuse aidata AKV riike, kelle eksport võib kannatada seoses suhkruturu ühise korralduse jõustumisega. Esimesel aastal on toetuse suurus praeguste hinnangute kohaselt 40 miljonit eurot. Eelarvevõimalusi ja õiguslikku alust käsitlevad otsused tuleb teha õigeaegselt, et toetust oleks võimalik kasutada 2006. aastal. Rahastamise eelarvepoolne osa peab tulema paindlikkusinstrumendi vahenditest.

Kuna kõnealused meetmed ületavad üheskoos rubriigi 4 marginaali (kuni 162,2 miljoni võrra, kui suhkrureformi jaoks arvestada maksimaalsed 40 miljonit eurot), tuleb sellest summast osa suhtes kasutusele võtta paindlikkusinstrument. Paindlikkusinstrumendi kasutamine nõuab, et eelarve esialgse projekti ettevalmistamise ajal uuritaks ümberpaigutusvõimalusi. Hiidlainekatastroofis kannatanud maadele antava abi puhul tuleks uurida Aasiale suunatud abi ümberkavandamise võimalusi. Kuna programmi TACIS eelarvevahendeid on vähendatud 5,6 miljoni euro võrra, võib selliste programmide vahendeid, mille rakendumine on märgatavalt hilinenud või muul viisil takerdunud, suunata muude programmide rahastamiseks.

Muud kõnealuse prioriteediga seotud muudatused on järgmised:

- uimastivastases võitluses Põhja-Lõuna koostöö toetamise programmile eraldatakse täiendavalt 6 miljonit eurot. Selle algatuse toetamiseks vajalikud vahendid saadakse asjaomastele geograafilistele piirkondadele eraldatud eelarvesummade ümberpaigutamisest;

- ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas eraldatakse rahastamisprogrammi (55 miljonit eurot) täiendavalt 7,6 miljoni, nii et selle meetme jaoks ettenähtud eelarvevahendid ei langeks aastate 2004 ja 2005 tasemest allapoole,

- lõpuks teatab komisjon oma kavatsusest rangelt kinni pidada ühiselt otsustatud lähtesummadest isegi juhul, kui see toob kaasa eelarveeraldiste vähenemise võrreldes aastaga 2005.

[1] Teatis, 5. juuni 2002, KOM(2002) 311.

[2] See tähendab 3400 ametniku lisamist tegevuseelarvesse, 560 koosseisuvälist töötajat ja 150 uurimistööga seotud ametikohta. Teisalt on ette nähtud ühinemiseelsetest programmidest rahastatud 210 koosseisuvälise ametikoha koondamine.