ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.1.

Uued tehnoloogiad muudavad seda, kuidas me elame, tarbime ja äriasju ajame. Euroopas räägitakse 5G võrkude strateegiast, samal ajal kui teised majandusjõud investeerivad 6G tehnoloogiasse. Et saada üleilmseks liidriks, on tarvis ära kasutada meie konkurentsieeliseid ning ühtlasi rahastada teadus- ja arendustegevust. Praegu on Euroopa teatavate tehnoloogiate osas USAst, Hiinast ja mõnest teisest riigist maha jäänud. Selline digitaaltehnoloogia on eeldus, et toimuda saaks neljas tööstusrevolutsioon (Tööstus 4.0). Komitee on seisukohal, et Euroopa jaoks on ülioluline see mahajäämus kõrvaldada. Seda tuleb teha nii, et julgeolekukaalutlused oleksid majanduslike vajadustega tasakaalus.
4.8.

Komitee nõustub, et komisjon peaks kavasid hindama läbipaistvate kriteeriumide alusel, milleks on muu hulgas: kas kava võimaldab tõhusalt lahendada Euroopa poolaasta raames kindlaks tehtud probleeme, kas kava aitab tugevdada liikmesriigi majanduse kasvupotentsiaali, aitab muuta majanduse ja ühiskonna vastupidavamaks ning suurendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust; kas kava sisaldab meetmeid, mis on asjakohased rohe- ja digipöörde seisukohast; ning kas liikmesriigi esitatud kuluprognoos on mõistlik ja usutav ning vastab eeldatavale majanduslikule mõjule.
1.2.

Komitee rõhutab, kui oluline on, et liikmesriigid ja raudteetaristu ettevõtjad kohaldaksid võimalikult kiiresti Euroopa Komisjoni ettepanekus sätestatud erandeid kogu ettepanekus osutatud ajavahemiku jooksul. Komitee on seisukohal, et kavandatud meetmed on kasulikud lühikeses perspektiivis ja kogu nende kohaldamisaja jooksul.
7.4.

Digimaailm on täielikult mobiliseeritud, et pakkuda eksperditeadmisi COVID-19 vastases võitluses. Palju arutelusid on puudutanud digitaalseid jälgimisrakendusi (kontaktide jälgimine), mis on mõeldud inimeste teavitamiseks sellest, et nad on viimastel päevadel olnud kontaktis COVID-19 diagnoosiga isikuga. Komitee avaldab kahetsust, et ei ole saavutatud üksmeelt Euroopa algatuse suhtes nende kontaktide digitaalseks jälgimiseks – PEPP-PT ( Pan European Privacy Preserving Proximity Tracing (üleeuroopaline privaatsust tagav distantsi jälgimine)), mis oleks võimaldanud lisada standardrakendusi riiklikesse tervishoiustrateegiatesse.
3.12.

Lisaks loob mis tahes tehisintellektilahenduse kasutuselevõtt nendes erakorralistes tingimustes ja isegi kõige paremate kavatsuste juures pretsedendi , meeldigu see meile või mitte. Varasemad kriisid on näidanud, et vaatamata heale tahtele ei kao need meetmed praktikas kuhugi.
4.8.

Komisjoni ettepanekus märgitakse: „ELi tasandi meetmete mõte [peaks] olema täita kulutõhusalt pikaajalisi kliimaeesmärke ning tagada samal ajal õiglus ja keskkonnaeesmärkidele vastavus.“ Komitee tõdeb, et selle saavutamise kohta on veel palju küsimusi – nii menetluslikke (milline on parim otsustusmeetod?) kui ka põhimõttelisi (millised on õiglased ja majanduslikult mõistlikud jaotuskriteeriumid, mis tagavad keskkonnakaitse kõrge taseme?). Seega on olulisel kohal protsess (pidev horisontaalne arutelu ELi institutsioonide vahel, kaasates ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa Regioonide Komitee, ja vertikaalne arutelu liikmesriikidega). Veelgi olulisem on küsimus, mida teha siis, kui liikmesriigid soovivad saavutada kliimaneutraalsuse oma riigis enne 2050. aastat, kuid viisil, mis ei ole ELi tasandil kulude ja/või kliima seisukohalt kõige tõhusam. Komitee palub Euroopa Komisjonil ja nõukogul selles küsimuses nii ruttu kui võimalik selgitusi ja suuniseid anda.
6.9.

Näiteks ametiühingutel ja ettevõtlusorganisatsioonidel on kohalik vaatenurk ning nendes on demokraatlikult esindatud eri sektorite töötajad. Neil on otsustav roll eri meetmete kavandamisel nii, et arvesse võetaks töötajate ja ettevõtjate vajadusi, ning probleemide väljaselgitamisel. Ametiühingute ja ettevõtluskeskkonna eri tasandite kliimaküsimuste saadikud saaksid tugineda sotsiaaldialoogi tugevatele külgedele, tõhusalt kiirendada teabe jagamist ning ergutada kliimameetmete võtmist. Selline tegevus nõuab institutsioonilist keskkonda, mis soosiks õigusi töökohal.
4.7.5.

2 heite vähendamisel, et ka neil oleks juurdepääs rahalistele vahenditele ning et neid ei karistataks nende varasema tööle hakkamise eest. Selleks peaks Eurostat parandama piirkondliku lähenemise ja kaugenemise näitajate (sh rahvastikukao ja vananemise näitajate) avaldamist, et ka need piirkonnad saaksid kasu. Õiglase ülemineku mehhanism peab samuti arvestama iga riigi ja selle piirkondade ( 11 ) alates 1990. aastast tehtud jõupingutusi COheite vähendamisel, et ka neil oleks juurdepääs rahalistele vahenditele ning et neid ei karistataks nende varasema tööle hakkamise eest. Selleks peaks Eurostat parandama piirkondliku lähenemise ja kaugenemise näitajate (sh rahvastikukao ja vananemise näitajate) avaldamist, et ka need piirkonnad saaksid kasu.
COVID-19 pandeemia on mõjutanud mootorrattatööstust, viies nõudluse märkimisväärse languse ja sõidukite laovaru suurenemiseni liikumispiirangute tõttu, samas kui 60 % aastasest müügist toimub märtsist juulini. See on mõjutanud tootjate võimet pidada kinni mõnest Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 168/2013 ( 1 ) kehtestatud tähtajast.
3.4.

Komitee pooldab võimalust eraldada sihtotstarbelisi toetusi või eranditult mittetulundusühendustele suunatud toetusi, ilma et tekiks oht minna vastuollu ELi-riigiabi käsitlevate õigusaktidega. See on kriisiolukordades tähtsam kui kunagi varem, kuna mittetulundusühendustel ei ole reserve. Eriti kriisiolukordades on aga sotsiaal- ja tervishoiuteenused hädavajalikud ning tuleb tagada, et need oleksid kvaliteetsed.
3.2.

Komitee on siiski arvamusel, et selles ülevõtmismenetluses ikka veel ei järgita sujuvat mehhanismi, kuna kõnealustesse meetmetesse tehakse muudatusi igal aastal ja ELi bürokraatia on väga aeglane, mille tulemuseks on pidev ebakõla NAFO poolt vastu võetud eeskirjade ja ELi õigusnormide vahel.
4.1.

Komitee on veendunud, et uued 5G-tehnoloogiad on võimelised muutma seda, kuidas me maailmaga suhtleme, pakkudes järgmiseid võimalusi: uued rakendused, ärimudelid, uued eluviisid, nutikad tehased, suurem tootlikkus ja uued kvaliteetsed teenused kodanikele, avades potentsiaalselt uksi revolutsioonilistele tehnoloogiatele, nagu automatiseeritud autod ja täiustatud tootmis- ja turustussüsteemid, ning võimaldades tuhandeid omavahel ühendatud seadmeid, mis peaksid asjade interneti kaudu sisenema meie igapäevasesse maailma. Komitee ootab siiski, et komisjon tugevdaks 5G mõju- ja teostatavusuuringuid ning kulude-tulude analüüsi võrreldes 4G tehnoloogia või kiudoptilise telekommunikatsiooni kasutamisega. Komitee peab oluliseks, et 5G oleks suunatud ressursside parema ringkasutuse saavutamisele ja energiaga seotud suure CO 2 jalajälje vähendamisele. Komitee juhib tähelepanu sellele, et oluline on tulla toime sotsiaalsete struktuurimuutustega, soodustades õiglast ja sujuvat üleminekut ning tegeledes oskuste puudujäägiga, et saavutada paremini tasustatavad, paindlikumad ja parema kvalifikatsiooniga töökohad.
2.1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võtab teadmiseks positiivsed tulemused, mille andis audit, mille komisjon korraldas otsuse 2003/17/EÜ II lisas esitatud nõuete kohaselt Ukrainas, et tunnistada teraviljaseemnete sertifitseerimise valdkonnas kehtivate õigusaktide ja ametlike kontrollide samaväärsust. Komitee nendib siiski, et auditiaruandes märgitakse, et teatavad standardid ei ole täielikult kooskõlas ELi nõuetega, eelkõige need, mis puudutavad sertifitseeritud sorgoseemnete isoleerimiskaugust, mille standardid on madalamad, hübriidmaisi seemnete kasvatamiseks kasutatavate vanemliinide sordipuhtust ja sertifitseeritud maisiseemnete puhul muude liikide seemnete sisaldust.
3.3.6.

Komitee rõhutab, et kuna kõik ettevõtted ei ole digitaliseeritud (nt traditsioonilised tööstusharud ja paljud Euroopa VKEd) ning kõik ettevõtted ei saa kasu andmete väärtusest, siis see tähendab, et ühtsel turul ei ole võrdseid tingimusi. Vabatahtlik andmete jagamine on hea, kuid ebapiisav vahend andmetele võrdse juurdepääsu tagamiseks. Komisjon peaks tegelema tasakaalu puudumise probleemiga digitaliseeritud ja digitaliseerimata ettevõtete ning suurte ja väikeste ettevõtete vahel. ELi VKEde strateegia ja tööstusstrateegia pakuvad selleks hea lähtekoha.
4.8.

Komitee usub ka, et COVID-19-järgse sotsiaalse kriisi tohutute majanduslike ja sotsiaalsete väljakutsete ületamiseks on vaja tagada, et ESF+ kasutatakse kogu Euroopas tasakaalustatult. Komitee kordab seega, et ei ole nõus ühtekuuluvuspoliitikale eraldatavate rahaliste vahendite minimaalse osakaalu (mis on hetkel 23,1 %) kõrvaldamisega. Täiendav toetus äärepoolseimatele piirkondadele ja hõredalt asustatud aladele ning tööjõu liikuvuse toetamine on üks ESF+ eesmärke ja see on tihedalt seotud ka ühtekuuluvuspoliitikaga.
6.2.1.

Poliitika kõigile regioonidele: kolm neljandikku ühtekuuluvuspoliitika investeeringutest keskenduvad kõige vähem arenenud piirkondadele, ent vahendeid jääb ka tööstusliku üleminekuga tegelevatele piirkondadele ja ELi piirialadele. Lisaks on suurendatud piiriülest koostööd ja uue Euroopa kodanikulähedasemaks muutmise prioriteediga on tugevdatud suurlinnade, suurlinna-alade ja kohalike algatuste rolli. Vaatamata ELi eelarve üldisele vähendamisele tuleb ressursid jätkuvalt eelkõige suunata kõige vaesematele liikmesriikidele ja regioonidele. See fookus tuleb komisjoni ettepanekus veel selgemalt esile kui praegusel perioodil ja kõige vaesemaid liikmesriike toetatakse endiselt palju rohkem kui arenenumaid. Toetus läheb tõepoolest sinna, kus seda kõige rohkem vajatakse – 62 % töökohtadele ja kasvueesmärgile mõeldud ressurssidest on ette nähtud vähem arenenud piirkondadele (perioodil 2014–2020 oli see osakaal 52 %). Eelarvepiirangutele vaatamata on olnud võimalik tagada 2018. aasta hindades mõõdetuna suuremad tegelikud toetusesummad vähem arenenud (+ 8 %) ja üleminekuregioonidele (+17 %). See on ühtekuuluvuspoliitika tuum: solidaarsuspõhimõtte praktikas rakendamine.
4.1.1.

Komitee on teadlik sellest, et Euroopa Liidu institutsioonide alusstruktuuris on teatavad vasturääkivused ühelt poolt territoriaalse arengu ja linnaarengu programmide ning teiselt poolt territoriaalse ühtekuuluvuse vahel. Üldises plaanis võib linnaarengut käsitada laiema territoriaalse arengu tähenduses ja sellel on pädevuste puhul teatav autonoomia, kuivõrd see kuulub täielikult liikmesriikide pädevusalasse ja see allub seetõttu valitsustevahelisele juhtimisele. Seevastu territoriaalne ühtekuuluvus on alates 2009. aastast hõlmatud liidu õigusega. Seega on sisulises plaanis on nende kahe asjaolu puhul tegemist olulise kattuvusega.
3.4.

Komiteel on kahju, et seni on majanduse juhtimine keskendunud peamiselt riigi rahanduse stabiilsuse saavutamisele, vähendades selleks valitsemissektori eelarvepuudujääki ja võlga. Komitee tunnistab, et makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlusel ja Euroopa poolaastal võis olla oma osa riigipõhiste soovituste esitamisel struktuurireformide edendamiseks. Tasakaalustatud majanduspoliitika rakendamiseks on oluline, et need vahendid keskenduksid ka peamistele majandus- ja sotsiaalpoliitika eesmärkidele (vt punkt 3.2) ning et neil oleks olulisem ja tõhusam roll mis tahes juhtimisreformis. Kestliku majanduskasvu analüüsis käsitletakse keskkonda, tootlikkust, stabiilsust ja õiglust. Menetluslik tasakaalustamatus siiski jääb: kestliku majanduskasvu analüüs on mittesiduv protsess, mis põhineb hukkamõistmispõhimõttel ( naming and shaming ), samas kui stabiilsuse ja kasvu paktiga nähakse ette selgelt piiritletud tähtaegade ja konkreetsete sanktsioonidega menetlus (vt punkt 4.7.1).
3.6

Komitee leiab, et kavandatud paindlikkus on õige lähenemisviis keerulises majanduslikus ja sotsiaalses olukorras, kus järgmiseks rakendusperioodiks on oodata erandlikke olukordi. Üha selgem on see, et COVID-19 pandeemia majanduslik mõju liikmesriikidele kestab pikalt ning ainus viis tagada sellest jätkusuutlik väljumine on võla kasutamine. Järelikult on väga kasulik luua kohe raamistik, et kõigil riikidel oleks võimalik oma strateegiat paindlikumaks muuta ja kasutada olemasolevaid vahendeid seal, kus neid kõige rohkem vajatakse.
4.17.

Komitee tunneb seepärast heameelt selle üle, et rangelt kaitstavate alade osakaalu on kavas märkimisväärselt suurendada, ning rõhutab, et looduslike protsesside kaitsmine on elurikkuse kaitseks hädavajalik, eelkõige pöördeliste kliimamuutuste ajal. Komitee hindab kõrgelt asjaolu, et erilist rõhku pööratakse loodus- ja põlismetsade rangele kaitsele (sekkumisvaba majandamisega). Komitee rõhutab sellegipoolest, et ilma olulise rahalise hüvituseta oleks keeruline tõhusalt kaitsta ennekõike eraomandis olevaid loodus- ja põlismetsi. Komitee juhib sellega seoses tähelepanu keskkonnakaitsega tegelevate vabaühenduste kiiduväärsele tegevusele, toimides keskkonnavalvuritena, ning tuletõrjujate pidevatele sekkumistele selliste piirkondade kaitsmisel, millel on sageli olulised elurikkuse aspektid. Riigile kuuluvate loodus- ja põlismetsamaade puhul oleks komitee soovinud näha komisjoni soovitust lõpetada raietegevus. Praegused vaidlused metsa kaitse üle ELi eri liikmesriikides näitavad, et ka riigi omandis olevatele aladele on suur majanduslik surve.
Komitee rõhutab territoriaalsete õiglase ülemineku kavade suurt tähtsust, mis on ühtviisi olulised kõigi õiglase ülemineku mehhanismi tugisammaste jaoks. Komitee on nõus sellega, et rahalisi vahendeid võimaldatakse ainult nendele liikmesriikidele, kelle territoriaalse õiglase ülemineku kava on juba kinnitatud. Need kavad on väga tähtsad selleks, et innustada liikmesriike võtma kohustusi kliimaneutraalse majanduse suunas liikumiseks.
Piiriülesed maksed on väga olulised ELi majanduse integreerimiseks ning neil on oluline roll selle tagamisel, et kõigi ELi liikmesriikide kodanikel ja ettevõtjatel oleksid samad õigused, mida ühtne turg pakub ( 6 ) . Tegelikult on maksetel keskne osa ühtsel turul, mis hõlmab kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumist. Komisjoni talituste töödokumendis „Mõjuhinnang – Lisatud dokumendile: Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 924/2009 seoses liidus tehtavate piiriüleste maksete teatavate tasudega ja vääringu konverteerimise tasudega“ ( 7 ) märgitakse järgmist: „Suured piiriülesed maksekulud loovad tõkkeid ühtsele turule – tõhusad tõkked kodumajapidamiste (kaupade/teenuste ostmine teises valuutatsoonis) ja ettevõtjate piiriülesele tegevusele (kasutades välismaal asuvaid tarnijaid, kes tahavad jõuda klientideni teises valuutatsoonis) […].“ Piiriüleste maksete suured kulud tekitavad ka kahte liiki makseteenuse kasutajaid: need euroala riigid, kes suudavad oma maksetega jõuda enamiku ELi kodanike ja ettevõtjateni väga madalate kuludega, ning need, kes asuvad euroalasse mittekuuluvates riikides, kes jõuavad madalate kuludega maksetega vaid väikese arvu inimeste ja ettevõtjateni. Nende kahe probleemi lahendamiseks on kõige tulemuslikum võtta seadusandlikke meetmeid ELi tasandil ja see on ka kooskõlas aluslepingute eesmärkidega.
2.2.

IATTC konventsioonis on sätestatud, et IATTC resolutsioonid on siduvad ning et konventsiooniosalised võtavad vajalikud meetmed, et tagada konventsiooni ning kõikide selle alusel vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete rakendamine ja järgimine.
5.16.

Riiklike avalike teenuste korraldamine on liikmesriikide ainupädevuses, kuna need teenused on tihedalt seotud rahvusliku identiteediga. Siiski tuleb tagada, et need oleksid Euroopa mitmetasandilises süsteemis koostalitlusvõimelised.
3.16.

Komitee rõhutab, et õpipoisiõpe ei ole mõeldud ainult noortele, sest juba kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku esimeses lõigus rõhutatakse seda, et õpipoisiõpe on mõeldud noortele ja täiskasvanutele . Asjaolu, et õpipoisiõpe lisati noorte tööhõive toetamise poliitikadokumenti, tekitab ekslikku arusaamist, et õpipoisiõpe piirdub vaid noortega. Komitee peab tervitatavaks komisjoni ettepanekut, et liikmesriigid tõhustaksid õppimisvõimalusi ja üleminekut koolist tööturule kvaliteetsete õpipoisiõppe- või praktikavõimaluste abil. See võib pakkuda ka tõhusat tuge haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamiseks ning tagada rändajate ja pagulaste parema sisenemise tööturule, järgides seejuures Euroopa sotsiaalõiguste sammast, kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistikku ning praktika kvaliteediraamistikku.
3.10.

Õiguskindlusetus ja võimalik kahjulik majanduslik mõju, mis võib kaasneda raskustega kehtivate lepinguliste kohustuste täitmisel, ohustab liidu finantsstabiilsust; — teisalt võib see tarbijatele, väikestele, keskmise suurusega ja suurtele ettevõtjatele ning investoritele kindlustada laialdasema kaitse ja käesoleva ettepanekuga võetakse kasutusele mitmesugused vahendid, tagamaks, et laialdaselt kasutatava pankadevahelise intressimäära väljaandmise lõpetamine ei mõjuta liigselt pangandussektori võimet rahastada ELi äriühinguid ega sea seega ohtu üht kapitaliturgude liidu põhieesmärkidest; — sellega seoses leiab komitee, et seoses komisjoni ettepanekuga tuleks analüüsida ka järgmisi kaalutlusi: i) ettepaneku põhjendused ja seletuskiri näivad olevat suunatud mitmesugustele lepingutele, milles kasutatakse finantsvõrdlusaluseid ja mis hõlmavad juriidiliste või muude isikutega (ja mitte ainult tarbijatega) sõlmitud krediidilepinguid (või sarnaseid laenukokkuleppeid) – sellega seoses viidatakse punktile „Õigusnormidest tuleneva asendusmäära kohaldamisala“; ii) komisjoni ettepaneku artikli 23a lõikes 2, milles sätestatakse õigusnormide alusel toimuv asendamine, viidatakse mõistele „finantslepingud“, mille määratluses võrdlusaluste määruses (artikli 3 lõike 1 punkt 18) viidatakse üksnes füüsiliste isikutega (tarbijatega) sõlmitud krediidilepingutele, võttes arvesse viiteid direktiividele 2014/17/EL ja 2008/48/EÜ; iii) selleks, et tagada kooskõla seletuskirjas väljendatud soovi ja ettepaneku teksti vahel, peab komitee kasulikuks analüüsida mõistele „finantslepingud“ viitamise ulatust ja mõiste määratlust, nii et see ei piirduks üksnes tarbijatega sõlmitud krediidilepingutega, vaid tagaks ka tõhusa õigusnormide alusel toimuva asendamise mehhanismi lepingute puhul, mis on sõlmitud teiste turuosalistega; — komitee on seisukohal, et asendamisvolitused peaksid laienema kõigile ELi liikmesriigi õiguse kohastele lepingutele, samuti lepingutele, mis on sõlmitud ELis asutatud üksuste vahel, kelle suhtes kohaldatakse ELi-välist õigust, kui kolmanda riigi õiguses ei ole sätestatud lõpetatud võrdlusaluse seadusjärgset asendamist; — kavandatud meetmeid tuleb vaadelda kui meetmeid, millega toetatakse „inimeste hüvanguks toimivat ELi majandust“ (komisjoni 2020. aasta tööprogramm). Sellest algatusest saavad kasu jaeklientide IBOR-intressimääradega indekseeritud pangalaenud, mis on majanduse oluline osa ja millega teenitakse inimeste vajadusi.
1.6.

Komitee on veendunud, et Euroopa Liidul on aeg laste seksuaalse kuritarvitamise ennetamise ja selle vastu võitlemise Euroopa keskuse järele, ning kutsub komisjoni üles sellise keskuse looma ja välja arendama. Meie arvates peaks keskus tuginema Europoli tööle, tegema koostööd ettevõtete ja õiguskaitseasutustega, tuvastama ohvreid ja tooma õigusrikkujad kohtu ette.
3.12.

Muudatus, millega tehakse ettepanek tõsta ettevõtete poolt krediidiasutuste kaudu kogutud mittekapitaliväärtpaberite prospekti koostamisest vabastamise künnist 75 miljonilt eurolt 150 miljonile eurole, näib olevat eriti kasulik, et edendada pankade ja krediidiasutuste aktiivset rolli majanduse taastumise toetamisel. Komisjoni ettepanekus nähakse ette, et prospekti koostamisest vabastamise künnise tõstmine on ajutine. Komitee leiab aga, et kui see meede soodustab ettevõtete rahastamisvormide tõhusat mitmekesistamist, tuues VKEd kapitaliturgudele lähemale, oleks asjakohane jätkata seda meedet ka pärast kriisiperioodi.
5.6.

Komitee tunnustab komisjoni seisukohta (lk 16), et merendus- ja lennundussektor kuuluvad majandusüleste meetmete alla, millega Pariisi kokkulepet silmas pidades on vaja tegeleda. Need globaalsed transpordisektorid on koos mõne tööstusharuga praegu kõige kaugemal uute kulutõhusate mittefossiilsete kütuste kasutamisest, kuigi paljutõotavad katsetused on käimas. Lennundust ja laevandust on ka riiklike ja isegi ELi eeskirjadega raske reguleerida ning suur osa nende heitkoguseid jääb väljapoole ELi territooriumi. Kuna ELi rahvusvahelised merendus- ja lennundussektori heitkogused on alates 1990. aastast kasvanud rohkem kui 50 %, toetame me komisjoni keskendumist konstruktiivsete viiside leidmisele, et lisada lennundus ja laevandus ELi kliimapoliitikasse. Lennundus ELi liikmesriikides ja nende vahel on juba hõlmatud Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi ja komisjon tegeleb praegu hindamisega, kas samamoodi võiks sellesse hõlmata ka laevanduse. EList väljapoole jäävate heitkoguste suhtes toetame me komisjoni tema proaktiivses töös ÜRO organisatsioonides, nagu Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) ja Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO), tõhusate ja siduvate globaalsete heitkoguste vähendamise kavade väljatöötamisel.
3.35.

Komitee on arvamusel, et kolmandate riikide kodanike kaasamine ja integratsioon on ELi sotsiaalse ühtekuuluvuse tagamisel väga tähtis ja ootab võimalust analüüsida integratsiooni ja kaasamise tegevuskava aastateks 2021-2027. Komitee on pettunud, et sellele meie ühiskonnas kooseksisteerimise jaoks äärmiselt olulisele küsimusele pööratakse rände- ja varjupaigaleppes nii vähe tähelepanu.
Turuvabaduse ja kontsentratsiooni tasakaalu tagamiseks ei ole piisav viidata konkurentsile muude üleilmsete suurte turuosaliste poolt, eriti kui need pärinevad välismaistele ettevõtjatele suletud riikidest. Komitee rõhutab, et väga oluline on, et EL järgiks sidusat lähenemisviisi ELi tasandil, mille eesmärk on siduda omavahel inimõiguste ja töötajate õiguste järgimine, kestliku arengu eesmärkide elluviimine ja kõikjal maailmas äritehingutes kestlike investeeringute tegemine. Erinevatele kolmandatele riikidele võimaldatavad sooduskaubandus- ja tariifikavad tuleks läbi vaadata ja muuta need sõltuvamaks kestliku arengu standardite tõhusast rakendamisest, et luua Euroopa ettevõtjatele õiglased ja võrdsed konkurentsitingimused. Sellega seoses teeb komitee ettepaneku, et alternatiivina konkurentsi nõrgestavatele ettevõtete ühinemisele tuleks kehtestada meetmed, mille eesmärk on toetada ettevõtjaid keskkonnasäästlike investeeringute tegemisel kolmandatel turgudel. Need meetmed võiksid hõlmata maksusoodustusi teadus- ja arendustegevusele ning julgustada Euroopa tootjaid sõlmima kokkuleppeid, et kooskõlastada ekspordi- ja investeerimisstrateegiad välismaal, lähtudes seejuures ELi majandus-, sotsiaal- ja keskkonnastandarditest.
Sotsiaalpartneritel on keskkonnaküsimustes oluline osa, ning seepärast nõuab komitee, et neid seoses õiguskaitse kättesaadavusega sõnaselgelt tunnustataks. Komitee leiab, et Århusi määruse artikkel 11 on praegu vastuolus Århusi konventsiooni artikli 2 lõikega 5 ning seda tuleks muuta, et mitte piirata kodanikuühiskonna organisatsioonide juurdepääsu õiguskaitsele, sätestades, et piisab sellest, kui valitsusvälisel organisatsioonil on muu hulgas keskkonnakaitse eesmärk.
Artiklis 2 on loetletud ELi keskkonnaeesmärgid, mis on juba teada ning mida on tunnustanud ka nõukogu ja Euroopa Parlament, nagu kasvuhoonegaaside heite vähendamine, kliimaneutraalsus 2050. aastaks, kliimamuutustega kohanemine, nullsaaste eesmärk mürgivaba keskkonna tagamiseks, elurikkuse kaitse, säilitamine ja taastamine jne. Need on kuulutatud kaheksanda keskkonnaprogrammi „temaatilisteks esmatähtsateks eesmärkideks“. Erinevalt seitsmendast tegevusprogrammist ei ole siin esitatud konkreetseid vahendeid või meetmeid eesmärkide saavutamiseks ega keskkonnameetmeid. See on üllatav, iseäranis kuna kohati on seatud väga kõrged eesmärgid. Selles märgitakse, et eesmärk on „liikuda taastava majanduskasvu mudeli poole, mille järgi saab planeet rohkem tagasi kui tarbitakse“ ( 1 )
1.11.

Komitee peab negatiivseks ka seda, et komisjon ei ole määratlenud konkreetseid meetmeid ja eesmärke saarestike jaoks, arvestades et nende puhul on tegemist on äärepoolseimate piirkondadega, kus meremajandus on veelgi olulisem kui ülejäänud Atlandi ookeani piirkonnas, ning soovitab seetõttu komisjonil need kavasse lisada.