3.

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2007. aasta resolutsioon tähelepanekutega, mis on Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2005. eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa (C6-0390/2006 - 2006/2157(DEC))

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2005. rahandusaasta lõplikke raamatupidamisaruandeid [1];

- võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse 2005. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos seirekeskuse vastustega [2];

- võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2007. aasta soovitust (5711/2007 - C6-0080/2007);

- võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artiklit 276;

- võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, [3] eriti selle artiklit 185;

- võttes arvesse nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 302/93 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta [4], eriti selle artiklit 11a;

- võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, [5] eriti selle artiklit 94;

- võttes arvesse kodukorra artiklit 71 ja V lisa;

- võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A6-0100/2007),

A. arvestades, et kontrollikoda märkis, et ta on saanud piisava kinnituse selle kohta, et 31. detsembril 2005 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanded on usaldusväärsed ning nende aluseks olevad tehingud on tervikuna seaduslikud ja korrektsed;

B. arvestades, et Euroopa Parlament andis 27. aprillil 2006. aastal heakskiidu keskuse direktori tegevusele keskuse 2004. eelarveaasta eelarve täitmisel [6] ning heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis muu hulgas:

- avaldas kahetsust ümberpaigutamiste väga kõrge taseme üle; nõudis tungivalt, et keskus järgiks täpsemalt eelarvepädevate institutsioonide poolt algselt kindlaks määratud eelarvet,

Üldised punktid, mis puudutavad enamikku ELi asutusi, mille eelarve täitmisele on nõutav eraldi heakskiidu andmine

1. on seisukohal, et ühenduse asutuste üha suurenev arv ja teatud asutuste tegevus ei tundu sobivat kokku üldise poliitilise raamistikuga ja mõne asutuse volitused ei vasta alati liidu tegelikele vajadustele ega kodanike ootustele ning märgib, et üldiselt ei ole asutustel alati hea kuvand ja ajakirjandus ei näita neid alati heas valguses;

2. palub seepärast komisjonil määratleda üldise poliitilise raamistiku uute ühenduse asutuste loomiseks ja esitada enne iga uue asutuse loomist kulutõhususe uuringu ning kanda hoolt, et eri asutuste tegevus ei kattuks omavahel ega teiste Euroopa organisatsioonide volitustega;

3. palub kontrollikojal esitada arvamuse kulutõhususe uuringu kohta enne otsuse tegemist Euroopa Parlamendis;

4. palub komisjonil esitada iga viie aasta järel uuringu iga olemasoleva asutuse lisaväärtuse kohta; palub kõikidel asjaomastel institutsioonidel mõne asutuse lisaväärtusele negatiivse hinnangu andmise korral võtta vajalikke meetmeid selle asutuse volituste ümbersõnastamise või asutuse sulgemise teel;

5. peab reguleerivate asutuste arvu suurenemist arvestades kahetsusväärseks, et läbirääkimised Euroopa Liidu reguleerivate asutuste ühtset raamistikku käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõu üle pole veel lõppenud, ning palub komisjoni vastavatel osakondadel teha kontrollikojaga kooskõlastatult kõik endast oleneva selleks, et kõnealune kokkulepe kiiresti sõlmitaks;

6. märgib, et komisjoni vastutus eelarve eest nõuab asutuste tihedamat sidumist komisjoniga; palub komisjonil ja nõukogul astuda kõik vajalikud sammud selleks, et anda komisjonile 31. detsembriks 2007 reguleerivate asutuste järelevalveorganites blokeeriv vähemus ning sätestada uute asutuste loomisel sellise vähemuse olemasolu algusest peale;

7. palub kontrollikojal lisada oma aastaaruandesse täiendava peatüki kõikide asutuste kohta, mille eelarve täitmisele komisjoni raamatupidamisaruannete raames on nõutav heakskiidu andmine, et saada selgem ülevaade ELi vahendite kasutamise kohta asutuste poolt;

8. tuletab meelde põhimõtet, mille kohaselt kõik ühenduse asutused, olenemata sellest, kas nad saavad toetust või mitte, peavad saama eelarve täitmisele Euroopa Parlamendi heakskiidu isegi juhul, kui nende asutamisakti kohaselt on olemas eelarve täitmist kinnitav asutus;

9. palub kontrollikojal viia kõikide asutuste suhtes läbi tulemusauditid ja esitada aruanded vastavatele parlamendikomisjonidele, sh eelarvekontrollikomisjonile;

10. märgib, et asutuste arv üha kasvab, ning arvestades komisjoni poliitilist vastutust asutuste tegevuse eest, mis ületab kaugelt logistilist toetust, on ametite loomise ja järelevalve eest vastutavatel komisjoni peadirektoraatidel veel suurem vajadus töötada välja ühine lähenemisviis asutustele; on seisukohal, et pragmaatiline viis edasiliikumiseks komisjoni ühise lähenemisviisi poole kõikides asutustega seotud küsimustes oleks samalaadne struktuur sellega, mille asutused moodustasid koordineerimiseks asjaomaste peadirektoraatide raames;

11. palub komisjonil parandada haldus- ja tehnilist toetust asutustele, võttes arvesse ühenduse halduseeskirjade ja tehniliste probleemide üha suuremat keerukust;

12. märgib, et üheski ühenduse asutuses ei ole distsiplinaarorganit, ning palub komisjonil astuda vajalikud sammud tagamaks, et selline mehhanism kiiresti luuakse;

13. tervitab märkimisväärseid edusamme asutuste omavahelises koordineerimistegevuses, mis võimaldab neil lahendada korduvaid probleeme ning muudab koostöö komisjoni ja Euroopa Parlamendiga tõhusamaks;

14. on seisukohal, et mitme asutuse ühise tugiteenistuse loomine, mille eesmärk on muuta nende arvutipõhised finantsjuhtimissüsteemid komisjoni vastavate süsteemidega ühilduvaks, on meede, mida tuleks edasi arendada ja laiendada;

15. kutsub asutusi üles parandama oma koostööd ja võrdlevat hindamist vastava valdkonna osalistega; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks kõik meetmed, mida ta peab vajalikuks, et aidata asutustel parandada oma kuvandit ja suurendada nende tegevuse nähtavust;

16. palub komisjonil esitada ettepaneku asutuste iga-aastase aruandluse vormi ühtlustamiseks ja töötada välja tulemuslikkuse näitajad, mis võimaldaksid nende tõhusust võrrelda;

17. palub asutustel esitada iga aasta algul tulemuslikkuse näitajad, mille alusel oleks võimalik neid hinnata;

18. kutsub asutusi üles kasutama üha enam SMART-eesmärke, mis peaksid kaasa tooma eesmärkide realistlikuma planeerimise ja rakendamise;

19. nõustub kontrollikojaga, et komisjon kannab vastutust ka asutuste (finants)juhtimise eest; seetõttu nõuab tungivalt, et komisjoni teostaks järelevalvet eri asutuste juhtimise üle ning vajadusel annaks juhiseid ja abi, eriti seoses pakkumismenetluste nõuetekohase läbiviimisega, töölevõtmiskorra läbipaistvusega, usaldusväärse finantsjuhtimisega (alakulutamine ja ülepaisutatud eelarve) ning eelkõige sisekontrolli raamistikku käsitlevate eeskirjade nõuetekohase kohaldamisega;

20. on seisukohal, et asutuste panus peaks nende tööprogrammides väljenduma tegevust iseloomustavates ja mõõdetavates mõistetes ning vajalikul määral tuleks arvesse võtta komisjoni sisekontrollistandardeid;

Spetsiifilised punktid

21. märgib, et kulukohustuste assigneeringute kasutamise määr on suurem kui 90%, samas kui vastav maksete assigneeringute kasutamise määr on ainult 85%; märgib samuti, et halduskulude ülekandmise määr on kõrge, ulatudes ligi 40%-ni; palub keskusel parandada oma hankepoliitikat, et vältida assigneeringute ülekandmist, mis muudab juhtimise kohmakaks;

22. tervitab asjaolu, et juhtimise eesmärgil on keskus ette valmistanud tegevuspõhise eelarve; palub keskusel teha täiendavaid algatusi tulemuslikkuse järelevalve ja hindamise parandamiseks, võttes kasutusele analüütilise arvestuse, et keskuse mitmesuguse tegevuse kulusid oleks võimalik kindlaks teha;

23. palub keskusel lisada üldisesse raamatupidamisarvestusse ka põhivara inventeerimissüsteemi, sest usaldusväärse märgistamissüsteemita ei ole võimalik tagada inventari hulka kantava vara jälgitavust;

24. märgib puudusi töötajate töölevõtmise korras; palub keskusel kohaldada töölevõtmiskorda korrektselt;

25. märgib, et 2004. aasta lõpul lähetati üks töötaja pikaajalisele (kaheks aastaks) lähetusele Brüsselisse; palub keskusel seda korda põhjalikult selgitada; palub keskusel ja komisjonil antud juhtumit uurida ning võtta meetmeid, et vältida selliste juhtumite kordumist tulevikus;

26. märgib, et hanke- ja lepingumenetluste kontrollimiste käigus tuvastati mitmeid kõrvalekaldeid; palub keskusel kohaldada hanke- ja lepingumenetlusi täiel määral, et vältida 2005. aastal esinenutega samalaadseid olukordi.

[1] ELT C 266, 31.10.2006, lk 43.

[2] ELT C 312, 19.12.2006, lk 86.

[3] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

[4] EÜT L 36, 12.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1651/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 30).

[5] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

[6] ELT L 340, 6.12.2006, lk 85.

--------------------------------------------------