ET Euroopa Liidu Teataja C 95/27

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2018/C 95/14)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„BRIOCHE VENDÉENNE“

ELi nr: PGI-FR-02294 – 24.2.2017

KPN ( ) KGT ( X )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Vendée Qualité Maison de l'Agriculture 21, boulevard Réaumur 85013 La Roche-surYon Cedex FRANCE Tel +33 251368251 Faks +33 251368454 E-post: contact@vendeequalite.fr

Koosseis

Kõnealune ühing hõlmab kõiki KGTga toote „Brioche vendéenne“ tootmisahela ettevõtjaid (käsitöönduslikud pagarid, tootjad-edasimüüjad ja tootmisliini omavad käsitöönduslikud tootjad, tööstuslikud tootjad, möldrid ja munatöötlemisettevõtted). Ühing on seega pädev esitama tootespetsifikaadi muutmise taotlust.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

— ☐ Toote nimetus — ☒ Toote kirjeldus — ☐ Geograafiline piirkond — ☒ Päritolutõend — ☒ Tootmismeetod — ☒ Seos piirkonnaga — ☒ Märgistus — ☒ Muu: kontaktandmete ajakohastamine, geograafiline piirkond, kontrolliasutus, riiklikud nõuded, lisad

4. Muudatus(t)e liik

— ☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline — ☐ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5. Muudatus(ed)

5.1. Punkt „Toote kirjeldus“

Selles punktis tehtud vormilised muudatused hõlmavad peamiselt korduste väljajätmist.

Seejuures järgmine lõik:

„maitse: maitse on kooskõlas toote lõhnaga, st domineerib lõhn ja maitse, mis tuleneb piirituse või maitsestatud piirituse (apelsiniõis või vanill) kasutamisest, mis seguneb või maitsega“

on asendatud järgmise lõiguga:

„maitses domineerib piirituse ja teatud juhul muu maitse- ja lõhnaaine (apelsiniõis ja/või vanill) maitse, mis seguneb või maitsega“.

Lõhna- ja maitseainete puhul on „või“ asendatud väljendiga „ja/või“: „apelsiniõis ja/või vanill“, „vanill ja/või apelsiniõis“:

Seega on tekstis selgesõnaliselt esitatud võimalus kasutada toote puhul korraga kahte muud lõhna- ja maitseainet. See vastab ettevõtjate tootmistavale, mille puhul mõistet „või“ tõlgendatakse nii, et see võib tähendada ka „ja“.

Need muudatused ei mõjuta toodet ega põhjuslikku seost.

5.2. Punkt „Päritolutõend“

Lisatud on järgmine lõik:

„Külmutamiseks ettenähtud pätsid pakendatakse ja tähistatakse enne külmutamist. Pätside külmutamisega seotud võimalikud toimingud on esitatud tootmisjuhendis“.

See täiendus on vajalik toote päritolu jälgitavuse tagamiseks pätside külmutamise puhul, mis on muudetud tootespetsifikaadis lubatud (vt tootmismeetodit hõlmav punkt 5.3 allpool).

Sellesse tootespetsifikaadi punkti on selguse huvides tehtud ka vormilisi muudatusi (korduste väljajätmine, vahetegemine ettevõtjate volituste ja jälgitavuse tagamiseks peetavate registrite ja esitatavate dokumentide vahel, ühe lõigu ümberpaigutamine jne).

Toote päritolu tõendavaid tegureid ei ole muudetud.

5.3. Punkt „Tootmismeetod“

Toorained (omadusi kajastav tabel)

— Jahu

Sõnad: „küpsetamiseks kasutatav nisujahu, tüüp 55 või 45; 45–55 %“

on asendatud järgmisega:

„42–52 % Küpsetamiseks kasutatav nisujahu, tüüp 65, 55 või 45“.

Kehtivas tootespetsifikaadis on lubatud kasutada kaht tüüpi nisujahu: tüüp 45 ja tüüp 55. Muudetud tootespetsifikaadis lisatakse uus jahu tüüp, nimelt 65.

Jahutüüpi 65, milles on suurem kliide osakaal, kasutatakse sageli pagaritoodete, nagu KGTga toode „Brioche vendéenne“, valmistamiseks. Tegemist on tehnoloogilise lahendusega vastamaks kaasaegsete nisusortide proteiinisisalduse vähenemisele, mis on tingitud vilja jahvatamistehnoloogia arengust. Selle uue jahutüübi kasutuselevõtt ei muuda toote organoleptilisi ja tehnoloogilisi omadusi, nagu jahu värvus ja maitse või taina hea kerkimisvõime.

Kehtivas tootespetsifikaadis on sätestatud, et jahu osakaal taina kaalust peab olema 45–55 %. Muudatusega vähendatakse seda osakaalu 42–52 %ni.

See jahu osakaalu vähenemine on võimalik seoses tänapäevase jahu, eeskätt jahutüübi 65 suurema imamisvõimega. See võimaldab suurendada muude toote kvaliteeti mõjutatavate koostisosade, nagu munad, või, suhkur või alkohol, osakaalu. Toote „Brioche vendéenne“ eripärased organoleptilised omadused saavad selle tulemusel muutuda üksnes paremaks.

— Või

Kehtivas tootespetsifikaadis on sätestatud, et „värske või kontsentreeritud või“ sisalduse määr peab olema üle 12,5 %. Muudetud spetsifikaati on lisatud lause „mida väljendatakse taastatud võina“.

Taastatud või arvutus on toodud allmärkuses:

„Retsepti lisatava või minimaalne protsendimäär on esitatud, osutades värskele võile, mille piimarasvasisaldus on 82 %. Kontsentreeritud või kasutamisel, mille piimarasvasisaldus on Y % (väärtus Y on suurem kui 96 %), arvutatakse taastatud või ekvivalentväärtus järgmise valemi alusel: “

Need täiendused võimaldavad täpsustada või minimaalset kogust tainas, sõltumata sellest, kas kasutatakse värsket või kontsentreeritud võid. See vahekord vastab tootjate tavadele ja tagab KGTga toote „Brioche vendéenne“ omaduste säilimise.

— Lõhna- ja maitseainena kasutatav alkohol

Sõnad: „vähemalt 0,5 %

piiritust või rummi

denatureerimata konjakit, kangusega vähemalt 44°“

on asendatud järgmisega:

„≥ 0,5 % piiritust või rummi või denatureerimata konjakit, kangusega vähemalt 44 %“

See muudatus võimaldab vältida teksti ebaselgust. Sellega sätestatakse tootmisharu ettevõtjate tavapärane tootmistava, mille korral kasutatakse ühe toote puhul üht sorti alkoholi ja mitte denatureerimata konjaki ja piirituse või rummi segu.

— Lõhna- ja maitseaine

Sõnad: „Mittekohustuslik. Lisamise korral: looduslik vanill või selle samaväärne aseaine või apelsiniõievesi“

on asendatud järgmisega:

„Mittekohustuslik. Looduslik vanilli lõhna- ja maitseaine või vanilli lõhna- ja maitseaine ja/või apelsiniõievesi“

Selle muudatuse puhul on võetud arvesse lõhna- ja maitseaineid reguleerivate õigusaktide muudatusi ning sellega sätestatakse tootmisharu ettevõtjate tavapärane tootmistava, mille korral on võimalik kasutada kas ainult üht lõhna- ja maitseainet või mõlemat.

Tootmisprotsess (tabel)

— Pätside külmutamine

Muudetud tootespetsifikaadis on sätestatud võimalus pätse külmutada ning esitatud on järgmine täpsustus:

„Temperatuuril alla –12 °C Säilitamise kestus kuni 15 päeva.“

Külmutamise võimaluse lisamine tootmisprotsessile tingib mitme tootmisetapi muutmist: eelkergitamise puhul on lisatud nõue, et külmutamise korral peab pätsi eelkergitamine kestma vähemalt 30 minutit; kääritamiseks peab taina sõtkumise lõpu ja küpsetamise alguse vahele (ettevalmistusetapp), mis toimub pärast toote sulatamist, jääma 6–24 tunni pikkune ajavahemik toote külmutusseadmest väljavõtmise ja ahju panemise vahel. See aeg võimaldab tootel sulada ja tagab taina optimaalse kerkimise.

Need täiendused on lisatud ka tootmist hõlmavatele skeemidele ja valmistamismeetodist sõltuvatele tüüpilistele ajavahemikele.

See tootespetsifikaadi muudatus võimaldab kasutada uut tehnilist lahendust, mille korral pätsid külmutatakse jooksvalt pärast eelkergitamist ja palmikuks punumist. See võimaldab väiksematel ettevõtjatel toota KGTga toodet „Brioche vendéenne“ kogu magusate saiade valmistamiseks kasutatavast tainast. Paljud ettevõtted eelistavad valmistada traditsiooniliselt korraga suurema koguse tainast, et toote kvaliteet oleks ühtlasem. Külmutamiseks määratud pätsid pakendatakse ja tähistatakse. Ettevõtjad võivad neid üles sulatada ja küpsetada väiksemate koguste kaupa, vastavalt turustamisele. Külmutatud toote hoidmise maksimaalse kestuse (15 päeva) kindlaksmääramine tagab, et külmutamine on üksnes ajutine ning võimaldab tagada KGTga toote „Brioche vendéenne“ valmistamiseks kasutatava pätsi omaduste maksimaalse säilimise.

Pätside külmutamine, millega peatatakse ajutiselt pärmi toimimine, ei avalda mõju saadavale tulemusele.

— Vormimine ja palmikusse punumine

Järgmised lõigud: „kolmest tainakeerust või kolmeks tainakeeruks vormitud ühest tainakeerust punutud briošš“ ja „Brioši valmistamise ja turustamisega seotud mõisteid „kolmeks tainakeeruks vormitud“, kahte meetodit („kolme tainakeeruga“ ja „ühe tainakeeruga“) kasutavad kõik tootjad (käsitöönduslikud, tööstuslikud ja suurtootjad) samaväärsetena: pätsi(de) kogukaal pärast küpsetamise lõppu on mõlemal juhul sama [vähemalt 300 grammi]. (vt värvifoto dokumendi alguses)“.

on asendatud järgmisega:

„Käsitsi vormitud briošš, mis on punutud kolmest tainakeerust või vormitud ühest tainakeerust kolmeks tainakeeruks“.

Selle muudatusega lihtsustatakse tootespetsifikaadi sõnastust, muutmata olemasolevaid ja lisamata uusi elemente.

— Kottidesse pakendamine

Kehtivas tootespetsifikaadis on sätestatud, et kottidesse pakendamine peab toimuma „minimaalselt 1,5 tundi ja maksimaalselt 4 tundi pärast küpsetamise lõppu“.

Muudetud tootespetsifikaadis on pakendamisele eelnev minimaalne aeg 1,5 tundi välja jäetud. See muudatus võimaldab igal tootjal teostada pakendamine vastavalt oma tootmistavadele ja asjaomasele töökeskkonnale. Kotti pakendamise eesmärki ei muudetud (lõhna ja pehme konsistentsi säilitamine).

Maksimaalset toote jahtumise aega ei muudetud.

— Märgistus

Välja on jäetud lause, mis hõlmab kohaldatavate eeskirjade kohaseid märkeid märgisel. Optimaalse kasutuse lõpukuupäev on asendatud minimaalse säilimisaja lõpukuupäevaga. Need muudatused on seotud kehtivate eeskirjade muudatusega.

— Transportimine

Toote „Brioche vendéenne“ transportimise tingimustega seotud nõuded on välja jäetud, sest need tulenevad kohaldatavatest üldistest eeskirjadest.

— Turustamine

Säte, mis hõlmab toote turustamise tingimusi („terviklik briošš, paigutatud kuiva ja otsese päikesevalguse eest kaitstud kohta“) on välja jäetud, sest need nõuded tulenevad üldistest kohaldatavatest eeskirjadest ja ei ole seotud toote „Brioche vendéenne“ tootmise tingimustega.

Tootmisprotsess (skeem)

Sõnad „1. eelkergitamine/kääritamine“

on asendatud järgmisega:

„Eelkergitamine/1. käärimine“.

Tegemist on vormilise muudatusega, millega täpsustatakse, et tegemist on vaid ühe eelkergitamise ja kahe käärimise etapiga.

Mõiste „Mõõtmine“

on asendatud järgmise üldisema mõistega: „Jälgitavus“.

Mõiste „Sertifitseerimine“ on asendatud selgema mõistega „Sorteerimine“.

Toote koostisosad ja retsept – järelevalve tootmise üle

See punkt on tootespetsifikaadist välja jäetud, sest see hõlmab mittesiduvaid sätteid (nõuanded, võrdlus Pariisi briošiga). Oskusteavet hõlmavad tegurid („kerkimine“) on viidud üle punkti, mis hõlmab seost geograafilise piirkonnaga.

5.4. Punkt „Seos piirkonnaga“

Kehtivas tootespetsifikaadis jagunevad seost geograafilise piirkonnaga määratlevad tegurid mitme punkti vahel. Seost on kirjeldatud erinevalt, kirjeldus hõlmab esmalt piirkonna ajalugu käsitlevat osa, seost ajaloolise piirkonna ja brioši traditsioonilise valmistamismeetodi vahel ning toote „Brioche vendéenne“ tootmise arengut kirjeldavat osa, teiseks toote järjest suuremat tuntust tõestavat osa ning kolmandaks vastava tootmisharu majandusliku osakaalu kirjeldust ja erialaspetsialistide kaasamist, selle kirjelduse viimane osa on seotud ettevõtjate motivatsiooniga KGTga saamiseks. Muudatuste eesmärk on koguda kokku kõik asjakohased elemendid ja korraldada kirjeldus ümber vastavalt nõutavatele punktidele, milleks on „Geograafilise piirkonna eripära“, „Toote eripära“ ja „Põhjuslik seos“. Lisaks sellele tuleb märkida, et alates toote „Brioche vendéenne“ tunnustamisest KGTga tootena on kõnealuse brioši tuntus järjest suurenenud ning seoses tuntuse suurenemisega on suurenenud ka toote tarbimine, nagu ilmneb tarbimisega seotud arvandmetest.

Tegemist on seega vormilise muudatusega, mis hõlbustab toote „Brioche vendéenne“ ja geograafilise piirkonna seose mõistmist, seejuures ei muudeta kõnealuse seose olemust.

5.5. Punkt „Märgistus“

Märgistust hõlmavat osa on ajakohastatud, võttes arvesse kohaldatavaid üldeeskirju. Kehtivas tootespetsifikaadis on nähtud ette järgmiste märgete esitamine:

„— Müüginimetus: brioche vendéenne

— Päritolu: Vendée

— Märgise number või valmistamise kuupäev ja kellaaeg

— Sertifitseerimisasutuse nimi, aadress ja logo

— Taotlejate rühma nimetus, millesse tootja kuulub

— KGT logo (vajaduse korral)“

ning märgise osaks olevas toote kokkuvõttes: „Toodet müüakse nimetuse „Brioche vendéenne“ all“.

Tootespetsifikaadi kavandis ja koonddokumendis on täpsustatud, et märgistus hõlmab järgmisi märkeid: „Sertifitseerimisasutuse nimi ja aadress ning tootja nimi ja kontaktandmed“.

Alates 4. jaanuarist 2016 rakendub kohustus esitada märgisel KGTga tootele vastav müüginimetus ja KGT logo, seega ei ole vastavaid sätteid vaja enam tootespetsifikaadis esitada. KGTga toote „Brioche vendéenne“ tuntust arvestades ei ole enam vaja esitada ka märget „Päritolu: Vendée“. Märge „Märgise number või valmistamise kuupäev ja kellaaeg“ hõlmab teavet, mis on seotud toote päritolu jälgitavusega ning ettevõtted peavad selle teabe seoses oma tegevusega esitama selleks, et tagada järelevalve tootepartiide üle. Märge „Taotlejate rühma nimetus, millesse tootja kuulub“ on välja jäetud ja asendatud märkega „Tootja nimi ja kontaktandmed“, mille näol on tegemist teabega, mis on tarbija teavitamiseks asjakohasem.

5.6. Punkt „Muu“

— Kontaktandmete ajakohastamine

Lisatud on liikmesriigi pädeva ametiasutuse kontaktandmed ning ajakohastatud on taotlejate rühma kontaktandmeid ja taotlejate rühma koosseisu hõlmavaid andmeid.

— Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaati on geograafilises piirkonnas toimuvate tootmisetappide selgema esitamise huvides lisatud järgmine lause: „Geograafiline piirkond, kus toimub toote „Brioche vendéenne“ tootmine alates taina valmistamisest kuni toote kottidesse pakendamiseni, toimub järgmiste kommuunide territooriumil:“.

Kõikide departemangude puhul on kantonite loetelu asendatud vastavate kommuunide loeteluga. Geograafilise piirkonna määratlust ei ole muudetud.

Geograafilise piirkonna kaarti on ajakohastatud. KGTga toote „Brioche vendéenne“ geograafilise piirkonna määratluse põhjendust hõlmav lõik on välja jäetud, selle sisu on üle võetud punkti, mis hõlmab seost geograafilise piirkonnaga.

Koonddokumendis on ajakohastatud kantonite loetelu seoses kantonite nimetuste ja nende ulatuse haldusliku muutmisega. Tegemist on vajaliku ajakohastamisega, sest Prantsusmaal viimastel aastatel toimunud haldusreformiga muutusid mõnede kantonite nimetused ja/või piirid. Osutatud dokumendis toodud kantonite loetelu sõnastust on muudetud vastavalt Prantsusmaa õigusaktidele, samas ei muudetud nendega hõlmatava geograafilise piirkonna ulatust.

— Kontrolliasutus

Kontrolliasutuse kontaktandmed on asendatud kontrolli teostamiseks pädeva asutuse kontaktandmetega. Selle muudatuse eesmärk on vältida spetsifikaadi muutmise vajadust kontrolliasutuse muutumise korral.

— Riiklikud nõuded

Kehtivas tootespetsifikaadis ei ole peamised kontrollitavad punktid ära näidatud. Need on lisatud muudetud tootespetsifikaadi riiklikke nõudeid hõlmavasse punkti.

— Lisad

Kehtiva tootespetsifikaadi lisad on välja jäetud. Need hõlmavad mittesiduvaid tegureid, mis on esitatud näitlikustamise eesmärgil (pressiteade, märgised, ajaloolised uuringud…).

KOONDDOKUMENT

„BRIOCHE VENDÉENNE“

ELi nr: PGI-FR-02294 – 24.2.2017

KPN ( ) KGT ( X )

1. Nimetus(ed)

„Brioche vendéenne“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 2.3. Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Brioche vendéenne“ on pealt kuldse koorikuga, ühtlase ümmarguse, ovaalse või pikliku kujuga palmikuks punutud briošš. Seda turustatakse värskelt, tervikuna või lõigatult, toiduainepaberil ja kotti pakendatud kujul. Toote kaal on vähemalt 300 grammi.

Toote värvus on ühtlane, sisu on aukliku struktuuriga, suus õhulise, kiulise, kuid sulava konsistentsiga.

Toote lõhn on mitmekesine, selles esinevad tasakaalustatud kujul või, piirituse või rummi ja mõnikord vanilli ja/või apelsiniõie kasutamisest tulenev aroom. Maitse on rikkalik, magus ja toote lõhnale vastav.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Jahu pärineb leivaküpsetamiseks sobivast nisust, mis on pärit järgmistest teraviljapiirkondadest: Centre, Grand Ouest (Pays de la Loire, Bretagne, Normandie, Poitou-Charentes) ning Beauce ja Brie (geograafiline viide: „Code et nomenclature des régions agricoles de la France au 1er janvier 1971“ (Prantsusmaa põllumajanduspiirkondade koodid ja nomenklatuur 1. jaanuari 1971. aasta seisuga), avaldatud INSEE ja SCEES ühisväljaandena 1974. aastal). Jahu valmistamiseks kasutatava nisu ja selle päritolupiirkondade valik, mille teevad käsitöönduslikud ja tööstuslikud tootjad ning edasimüüjad, põhineb tehnoloogilistel ja kvalitatiivsetel omadustel: jahu küpsetusomadused, mille koefitsient peab olema vähemalt W 180; üldine proteiinide sisaldus peab olema vähemalt 10,5 %.

Munad ja piim peavad pärinema geograafilisest piirkonnast.

Või pärineb geograafilisest piirkonnast ja Prantsusmaa Grand-Ouesti piirkonnast (Pays de la Loire, Bretagne, Normandia ja Poitou-Charentes).

Sool pärineb Atlandi ookeani rannikualalt, mis jääb Gironde'i suudme ja Bretagne'i lõunakalda vahele, eeskätt Ré saarelt, Noirmoutier'st ja Guérande'ist.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik toote „Brioche vendéenne“ tootmise etapid, alates taina valmistamisest kuni toote küpsetamiseni, peavad toimuma geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kottidesse pakendamine toimub geograafilises piirkonnas.

Kottidesse pakendamine toimub kiiresti pärast küpsetamist, et säilitada toote organoleptilised omadused. Suure suhkrusisaldusega toote kiire pakendamine kaitseb seda putukate eest, tagab mikrobioloogilise kaitse ning võimaldab maksimaalselt kaitsta toote „Brioche vendéenne“ pehmet konsistentsi ning lõhna- ja maitseomadusi.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Ilma et see piiraks kehtivate eeskirjade kohaldamist, hõlmab märgistus järgmisi andmeid:

— kontrolliasutuse nimi ja kontaktandmed

— tootja nimi ja kontaktandmed.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Vendée departemang: täies ulatuses.

Loire-Atlantique'i departemangu järgmised kantonid: Clisson, Machecoul, Pornic, Rezé-1, Rezé-2, Saint-Brevin-les-Pins, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Saint-Sébastien-sur-Loire, Vallet, Vertou ning Indre'i ja Nantes'i kommuunide alad, mis jäävad Loire'i jõest lõuna poole.

Maine-et-Loire'i departemangu järgmised kommuunid: Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Denée, Rochefort-sur-Loire. ning järgmised kantonid: Beaupréau, Chemillé-Melay, Cholet-1, Cholet-2, Doué-la-Fontaine, la Pommeraye, Les Ponts-de-Cé, Saint-Macaire-en-Mauges et Saumur, välja arvatud Les Ponts-de-Cé ja Saumuri kommuunide alad, mis jäävad Loire'i jõest põhja poole.

Deux-Sèvresi departemangu järgmised kommuunid: Allonne, Azay-sur-Thouet, Beaulieu-sous-Parthenay, La Boissière-en-Gâtine, Le Bourdet, Clavé, Les Groseillers, Mauzé-sur-le-Mignon, Mazières-en-Gâtine, Niort, Pougne-Hérisson, Priaires, Prin-Deyrançon, Le Retail, La Rochénard, Saint-Aubin-le-Cloud, Saint-Georges-de-Noisné, Saint-Georges-de-Rex, Saint-Hilaire-la-Palud, Saint-Lin, Saint-Marc-la-Lande, Saint-Pardoux, Secondigny, Soutiers, Usseau, Vernoux-en-Gâtine, Verruyes, Vouhé, ja järgmised kantonid: Autize-Égray, Bressuire, Cerizay, Frontenay-Rohan-Rohan, välja arvatud Granzay-Gripti kommuun, Mauléon, Parthenay, La Plaine Niortaise, Saint-Maixent-l'École, Thouars ning Val du Thouet' kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Airvault, Assais-les-Jumeaux, Availles-Thouarsais, Boussais, Le Chillou, Irais, Louin, Maisontiers, Marnes, Saint-Généroux, Saint-Jouin-de-Marnes, Saint-Loup-Lamairé ja Tessonnière.

Charente-Maritime'i departemangu järgmised kantonid: Aytré, Châtelaillon-Plage, La Jarrie, Lagord, Marans, Rochefort, La Rochelle-1, La Rochelle-2, La Rochelle-3, Surgères ja Tonnay-Charente'i kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Échillais, Port-des-Barques, Saint-Nazaire-sur-Charente ja Soubise.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid

Toote „Brioche vendéenne“ geograafilises piirkonnas, mis jääb Atlandi ookeani rannikule sadamalinnade Nantes'i ja La Rochelle'i vahele, valitseb mõõdukas ookeaniline kliima, mis on soodne paljude toodete tootmiseks. Piirkonna geoloogiline mitmekesisus on keskkonna erinevuse alus:

— Armorikaani mäestiku lõunaserval asuvat Vendée metsakarjamaade piirkonda iseloomustab põllumajandussüsteem, mis keskendub erinevatele loomakasvatuse harudele;

— Vendée tasandiku keskaegkonna settekivimid on soodsad teraviljakasvatuse jaoks;

— kunagiste rannikualade madalamate piirkondade märgalad on sageli kaetud rohustikuga;

— ookeani rannikul asuvad tuntud soolasood ja vesiravilad, mis on teinud Vendée piirkonnast Prantsusmaa olulisuselt teisel kohal asuva turismipiirkonna.

Inimtegurid

Suurtest ühendusteedest eemal asuvas geograafilises piirkonnas on välja kujunenud inimkogukond, kes jagab ühiseid väärtusi ning on tuntud rikka ja mitmekülgse kokakunsti poolest. Et tegemist on religioosse piirkonnaga, korraldatakse seal seoses lihavõttepühadega, mis tähistavad ka talve ja paastuperioodi lõppu, pidustusi, mille puhul jagatakse suhkrut, mune ja võid sisaldavaid pagaritooteid. Vendée piirkonnale on iseloomulik, et nende küpsetiste sisu oli küllaltki tihke, sest taina kerkimine katkestatakse. Nende küpsetiste puhul on kasutatud nimetusi „lihavõttesai“, „lihavõttekook“, „alize“, „gâche“ (Association vendéenne du goût, väljaanne Produits du terroir et recettes traditionnelles de Vendée (Vendée kohalikud tooted ja traditsioonilised retseptid), Éditions L'Étrave, 1995). „Kogu vaikse laupäeva jooksul valmistati pidulikke briošše, mis võisid mõnikord olla väga suured“ (Anne-Christine Beauviala ja Nicole Vielfaure, Fêtes, coutumes et gâteaux (Peod, kombed ja küpsetised), Éditions C. Bonneton, 1978).

XIX sajandil hakati seni kodumajapidamistes valmistatud pagaritooteid valmistama käsitöönduslikes pagarikodades. Sel ajajärgul ilmus Vendée piirkonnas „palmikuks punutud briošš“, mida valmistati jahust, munadest ja võist ning maitsestati piiritusega, mõnikord lisati vanilli või apelsiniõie maitsevarjund. Tegemist on pidusaiaga, mida valmistati suurte tähtpäevade puhul, nagu kirikupühad või pulmad. Traditsiooni kohaselt kinkisid ristivanemad oma ristitütrele abiellumise puhul hiigelsuure brioši (Edmond Bocquier, La Terre vendéenne (Vendée maapiirkond), jaanuar 1906). Pidusaia kanti suurel käepidemetest hoitaval kanderaamil ning selle ümber tantsiti (Abel HUGO, France pittoresque (Maaliline Prantsusmaa), Éditions Delloye, 1835). See tava on Vendée piirkonnas siiani säilinud.

Raudtee saabumisega ning turismi õitsenguga XX sajandil avanes Vendée piirkonna majandus väljapoole. Maapiirkondades arenes käsitööndus ja tööstustegevus ning kujunes välja algupärane majandusmudel (Jean Renard, La Vendée, un demi-siècle d'observation d'un géographe (Vendée, geograafi tähelepanekud poole sajandi jooksul), Presses universitaires de Rennes, 2004). Käsitöönduslik tootmine asendus tööstusliku tootmisega ning briošid hakkasid levima Vendée piirkonnast väljapoole. 1949. aasta aprillis korraldas Pariisi Vendéest pärit inimeste ühing pealinnas heategevusliku müügi. Sellega seoses tekkis nimetus „Brioche vendéenne“, mis võimaldas kõnealust toodet eristada teistest brioššidest (Frédéric Zégierman, Le Guide des pays de France (Prantsusmaa piirkondade juht), Éditions Fayard, 1999).

Sellest ajast alates kasutavad kõik ettevõtjad kõnealuse toote valmistamiseks traditsioonilist retsepti, mis hõlmab taina kahekordset kergitamist, pätside käsitsi kujundamist ja palmikusse punumist, küpsetamist mõõdukal temperatuuril ning toote pakendamist kotti pärast ahjust väljavõtmist. Vendée halduspiirkonda ja sellega piirnevaid naaberdepartemangude alasid hõlmava geograafilise piirkonna määratlus põhineb oskusteabe paiknemisel ning Vendée piirkonnas väljaõppinud pagarite ja õpipoiste liikumisel.

Toote eripära

Toote „Brioche vendéenne“ eripära on palmikuks punutud kuju, mis saadakse spetsiifilise käsitsi tehtava toiminguga, mida nimetatakse „kolme tainakeeru meetodiks“. Tavaliselt on tegemist pikliku pätsiga, kuid teatud juhtudel võib olla tegemist ovaalse või ümmarguse kujuga. Tootel on kumeralt väljaulatuv koorik, mis on mõõdukalt kuldse värvusega. Toodet võib turustada lõigatult või tervikuna. Toode asetatakse toiduainepaberile ja pakendatakse läbipaistvasse suletud kotikesse.

Toote lõikamisel on lõikepinnal näha väikesed augukesed, sisu võib olla veidi kiuline, kuid on alati õhuline. Suus vabanevad pehmest ja sulavast sisust või ja piirituse või rummi õrnad maitsenüansid, millele võib lisanduda vanilli ja/või apelsiniõie noodid. Maitse on rikkalik, selles on tunda võid ja mune, toode on magusam kui enamik teisi briošše.

Põhjuslik seos

Põhjuslik seos toote ja piirkonna eripärade vahel tugineb üheaegselt toote kindlaksmääratud kvaliteediomadustele (koostis, maitse, välimus, konsistents) ja toote tuntusele.

Toote koostise ja maitse seos geograafilise piirkonnaga

Keskkonna eripärade ja toote „Brioche vendéenne“ koostisesse kuuluvate koostisosade vahel võib täheldada järgmist seost:

— piirkonnas valitsev ookeaniline kliima soodustab veisekasvatust, eeskätt Vendée metsakarjamaade piirkonnas ja soistel aladel, mis võimaldab toota suures koguses võid ja piima;

— mõõdukas kliima ja metsakarjamaade süsteem on võimaldanud välja areneda ka linnukasvatusel, mille tulemusel on võimalik kasutada piisavas koguses kohalikke mune, eeskätt lihavõttepühade perioodil;

— Vendée tasandiku viljakad mullad ja kuivendatud soode alad on võimaldanud alates keskajast kloostrite kaitse all välja arendada teravilja tootmise;

— Cognaci linna lähedus geograafilise piirkonna lõunaosale võimaldab mõista seda, et välja arenes kohalik piiritusetootmine ning et seda alkoholi kasutati ka pagaritoodete puhul;

— seoses asjaoluga, et tegemist on rannikupiirkonna ja suurte sadamatega, levisid piirkonnas ka sissetoodud tooted, nagu rumm, vanilli ja/või apelsiniõie maitseained ja roosuhkur;

— Atlandi ookeani rannikuala, eeskätt Guérande'i bassein, Noirmoutier ja Ré saar, on ammustest aegadest olnud oluline soola tootmise piirkond.

Neid koostisosi on vaadeldavas piirkonnas toodetud ammustest aegadest ja neil põhinebki toote eripära: pehme ja sulav tainas, mis saadakse munade, piima ja või kasutamisel, õige soola ja suhkru kogus, alkoholist, vanillist ja apelsiniõitest tingitud terviklik lõhn ja maitse.

Toote välimus ja konsistents tuleneb geograafilises piirkonnas olemasolevast oskusteabest

Toote seos piirkonnaga tuleneb toote teatud omadustest, mis on tingitud algupärasest valmistamismeetodist ning geograafilises piirkonnas olemasolevast oskusteabest:

— toote välimus, kuju ja palmikuks punutud vorm saadakse toote käsitsi vormimisel;

— toote „Brioche vendéenne“ kumer kuju, aukudega sisu ja suus sulav konsistents tuleneb taina kahekordsest kergitamisest, mis hõlmab eelkergitamise ja lõpliku kergitamise etappe;

— kuldne värvus ja toote pehmus tulenevad küpsetamisest mõõdukal kuumusel vastavalt kohandatud ahjus;

— toote lõhn säilib tänu kotti pakendamisele vahetult pärast ahjust väljavõtmist.

Traditsiooniline tootmismeetod pärineb ammusest lihavõtte- või pulmakoogi valmistamismeetodist. Need traditsioonid anti kodumajapidamistelt edasi käsitöönduslikele ettevõtetele, mis arenesid mõnikord tööstusettevõteteks ning põlistavad ammuseid traditsioone õpipoiste väljaõpetamise teel. Toote „Brioche vendéenne“ tootmispiirkond hõlmab kõiki ettevõtjaid, kes kasutavad praegu toote valmistamisega seotud oskusteavet.

Toote tuntus on seotud geograafilise piirkonna eripäradega

See tuntus põhineb samaaegselt toote seotusel kohaliku piirkonnaga ning toote laialdasel levikul väljaspool esialgset tootmispiirkonda. Mõlemad tegurid on seotud geograafilise piirkonna teatud eripäradega.

Elanikkonna seotus kohaliku kulinaarse pärandiga on Vendée piirkonna ja selle ümbruskonna elanike eripära. Kogukonnaga seotuse tunne ja tugev piirkondlik identiteet on loonud lihavõttesaiade pikaajalise traditsiooni, mis on üle kandunud pidustuste ja pulmade puhuks valmistatavale tootele „Brioche vendéenne“. Selle gastronoomiapärliga seotud konkursid on vaimustust toote vastu ülal hoidnud.

Geograafilise piirkonna asukoht tingib selle avatuse turismile, mis on viimaste aastakümnete jooksul kiiresti edasi arenenud. Vendée piirkonna ranniku külgetõmbavus on loonud toote „Brioche vendéenne“ tuntusele hea kõlapinna. Käsitöönduslike tootjate ja tööstusettevõtjate söakus ja entusiasm on aidanud kaasa toote mainele ning loonud majanduskeskkonna, mida iseloomustab maakeskkonnas paiknevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete levik ja dünaamiline areng. Toode annab enam kui 10 % riigi pagaritoodete toodangu kogumahust (allikas: SECODIPi eksperdirühm, 2001). Uuring, mille tegid OSER, Angers'i kõrgema põllumajanduskooli noorte ettevõte (Junior Entreprise de l'Ecole Supérieure d'Agriculture d'Angers), näitab, et toote spontaanse tuntuse tase ulatub ligikaudu 45 %ni. Toetatud tuntuse tase ulatub 77 %ni (riigi lääneosas 95 %, Pariisi piirkonnas 50 %).

Toote „Brioche vendéenne“ on eriliselt aukohale tõstnud riiklik kulinaarianõukogu (Conseil National des Arts Culinaires) teose „L'Inventaire du patrimoine culinaire de la France“ (Prantsusmaa kulinaarse pärandi kokkuvõte) Loire'i piirkonnale pühendatud osas (Éditions Albin Michel, 1993): „Toode on juba aastakümneid olnud väga edukas ning tema tuntus ulatub piirkonnast kaugele väljapoole …“.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele:

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-14f3e5da-22af-4b8a-aca8-d88d7481ebb9/telechargement

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.