Soovitus:

NÕUKOGU SOOVITUS,

milles käsitletakse Hispaania 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust[2],

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks.

(2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta;[3] mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel.

(3) Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust; majanduspoliitika parem koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga.

(4) Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

(5) Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse.

(6) Hispaania esitas 29. aprillil 2011 oma ajakohastatud stabiilsusprogrammi ajavahemikuks 2011-2014 ja 2011. aasta riikliku reformikava. Vastastikuse seose arvessevõtmiseks hinnati neid kaht programmi üheaegselt.

(7) Kriis tabas Hispaania majandust raskelt, mistõttu toimus aastatel 2008–2009 majanduses järsk kohandumine. Reaalne SKP vähenes 2008. aasta algusest 2010. aasta lõpuni 4,3 % ning tööhõive enam kui 10 %. Selle tulemusel suurenes töötuse määr 2010. aasta lõpuks 20,1 %ni, mis on kõrgeim näitaja ELis. Eelkõige mõjutas majanduslangus noori (töötuse määr 41,6 %) ja vähem haritud töötajaid (töötuse määr 26,4 %). Riigivõlakirjade intressid suurenesid ja pangandussüsteem (eelkõige hoiupangad) sattus surve alla, samas kui kinnisvaramull lõhkes ja tegevus ehitussektoris vähenes järsult. Majandusbuumi ajal tekkinud suurte makromajanduslike tasakaalunihete kõrvaldamine jätkub veel mõnda aega. Kõnealuste probleemide lahendamiseks on Hispaania valitsus näinud ette reformikava, mis hõlmab eelarve konsolideerimist, hoiupankade restruktureerimist ning töö- ja tooteturu reforme.

(8) Tuginedes nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 kohasele ajakohastatud stabiilsusprogrammi hinnangule on nõukogu arvamusel, et stabiilsusprogrammi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on aastatel 2011 ja 2012 liiga optimistlik. Programmis kavandatakse viia eelarvepuudujääk alla kontrollväärtuse 3 % SKPst 2013. aastaks kooskõlas nõukogu 2099. aasta aprilli soovitustega ja vähendada puudujääki veelgi 2,1 %ni SKPst 2014. aastal. Programmiga ei nähta ette keskpika perioodi eesmärgi (milleks on tasakaalus eelarve) saavutamist programmiperioodi jooksul. Kõnealune kohandamiskava on üldiselt asjakohane. Struktuurne eelarvepositsioon paraneb aastatel 2010–2013 keskmiselt 1,5 % SKPst, mis on kooskõlas nõukogu soovitusega, ja 2014. aastal lisaks 0,3% SKPst. Võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt suurenema 60,1 %ni SKPst 2010. aastal ja 69 %ni SKPst programmiperioodi lõpuks. Konsolideerimiskava järgimine võib osutuda kavandatust halvemaks seoses liiga optimistliku makromajandusprognoosiga ja eelarve-eesmärkide võimaliku täitmatajätmisega piirkondlikul tasandil. Piirkondade arvele jääb suur osa avaliku sektori kulutustest ning paljud piirkonnad ei suutnud 2010. aastal eelarve-eesmärkidest kinni pidada. Samas on Hispaania valitsus kohustunud võtma eelarvekõrvalekallete korral täiendavaid meetmeid.

(9) 2011. ja 2012. aastaks ette nähtud eelarve konsolideerimise saavutamiseks tuleb rangelt rakendada piirkondlike valitsuste suhtes kehtestatud puudujäägi ja võla kontrollimehhanisme. Valitsus on kohustunud võtma eelarve-eesmärkide saavutamiseks täiendavaid meetmeid, kui makromajanduslikud ja eelarvesuundumused osutuvad 2011. ja 2012. aastal prognoositust halvemaks. 2013. aastaks on kindlaks määratud teatavad meetmed eelarve-eesmärkide toetuseks.

(10) Hispaania keskpika perioodi eelarveraamistik on olnud oluline vahend eelarve mitmeaastase planeerimise edendamisel ja seda on üldiselt hästi järgitud. Samas tuleb kriisi tõttu kõnealust raamistikku kohandada, et veelgi tugevdada finantsstabiilsust ja fiskaalpoliitika ennetavat osa. Selle tõhustamiseks kehtestatakse SKP keskpika perioodi nominaalkasvul põhinevad kulueeskirjad. Hispaania ametiasutuste poolt stabiilsusprogrammis ette nähtud eeskirjad oleksid keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste jaoks automaatselt siduvad. Samuti kavatseb valitsus eelarve- ja rahanduspoliitika nõukogu raames jõuda kokkuleppele selles, et eeskirju kohaldataks ka autonoomsete piirkondade suhtes.

(11) Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Hispaanias tõenäoliselt ELi keskmisest suurem. See on peamiselt tingitud asjaolust, et pensionikulude suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt järgmistel aastakümnetel märkimisväärselt suurenema. Pikas perspektiivis kaasneb elanikkonna vananemisega pensionäride osakaalu järsk suurenemine. Pensionisüsteemi reformimiseta suureneksid pensionikulud ELi keskmisest märksa kiiremini, mis seaks ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkuse. Valituse kavandatud pensionireform, millega on nõus ka sotsiaalpartnerid, aitab parandada eelarve jätkusuutlikkust ja suurendada stiimuleid osalemiseks tööturul. Samas peab reformi heaks kiitma veel parlament ja sellesse võidakse teha muudatusi.

(12) Hispaania on teinud olulisi samme pangandussüsteemi tugevdamiseks, andes märkimisväärselt riigi toetust ja võttes meetmeid hoiupankade restruktureerimiseks, pankade maksevõime tugevdamiseks ja nende bilansi läbipaistvuse parandamiseks. Samas ei ole täielikult lahendatud probleeme, mis on seotud kohalike omavalitsuste rolliga hoiupankade juhtimisel. Hoiupankade konsolideerimine osalise ühinemise teel (cold merger) põhjustab ebakindlust seoses pankade tõhusa reorganiseerimisega ja nende tegevuse piiramisega. Valitsus on kohustunud viima restruktureerimise lõpule 2011. aasta septembri lõpuks.

(13) Hispaania käimasolevat tööturureformi tuleb täiendada praeguse keerulise palgaläbirääkimiste süsteemi läbivaatamisega. Sõlmitakse peamiselt piirkondlikke ja sektoripõhiseid kokkuleppeid, mistõttu on keeruline pidada palgaläbirääkimisi ettevõtte tasandil. Kollektiivlepingute automaatne pikendamine, pikendamata lepingute kehtivus ja inflatsiooniga seotud järelindekseerimine soodustavad palkade inertsust, piirates palkade paindlikkust, mis omakorda takistab majanduse kiiremat kohandamist ja konkurentsivõime taastamist. Valitsus nõudis, et sotsiaalpartnerid lepiksid palgaläbirääkimiste süsteemi reformi osas kokku 2011. aasta kevadel, ja kohustus seejärel jätkama õigusloomega.

(14) Väga kõrge tööpuuduse taustal käivitas Hispaania 2010. aasta septembri seadusega tööturureformi. Seaduse eesmärk on vähendada tööturu duaalsust ja noorte tööpuudust, suurendada haavatavate elanikkonnarühmade tööalast konkurentsivõimet ja parandada paindlikkust ettevõtete tasandil. Sellega seoses kiideti 2011. aasta veebruaris heaks aktiivse tööturupoliitika reform, mis lisaks hõlmas meetmeid, et tugevdada tööturuasutuste nõustavat ja suunavat rolli ning nende tegevuse kooskõlastamist riiklikul ja piirkondlikul tasandil. Praeguses etapis on liiga vara hinnata, kas reform on piisav tööturu killustatuse ning noorte ja pikaajalise töötuse vähendamiseks, kuna mõnda meedet ei ole veel rakendatud. Valitsus on kohustunud võtma täiendavaid meetmeid 2011. aasta oktoobriks.

(15) Tööjõu erikulu on Hispaanias alates 1990. aastate lõpust järsult kasvanud, mistõttu on vähenenud hinna- ja kulupõhine konkurentsivõime. Euroala keskmisest kiirem palgakasv ja aeglasem tootlikkuse kasv tingisid Hispaanias püsivalt suurema inflatsiooni. Konkurentsivõime parandamiseks tuleks eelarvet mõjutamata vähendada suhteliselt suuri sotsiaaltoetusi ja seeläbi palgavälist tööjõukulu. Näiteks on Hispaanias suhteliselt väikesed energiamaksud, eriti kütusemaksud, mille suurendamine aitaks kompenseerida tulude vähenemist.

(16) Eriti murettekitav on Hispaanias kooli poolelijätmise kõrge tase (31,2 % 2009. aastal), kuna see vähendab kvalifitseeritud tööjõu kättesaadavaust, mõjutab asjaomaste isikute väljavaateid leida tööd ja vähendab kasvupotentsiaali. 15. veebruaril 2011 vastu võetud jätkusuutliku majanduse seadus hõlmab meetmeid inimkapitali kvaliteedi ja kvantiteedi suurendamiseks hariduse ja kutseõppe edendamise teel. Kooli poolelijätmise piiramiseks ja kutseõppe parandamiseks võetud uute meetmete tõhusus on veel ebaselge ning nende rakendamine kõigil valitsemistasanditel võib osutuda keeruliseks.

(17) Hispaania on teinud edusamme toote- ja teenusteturgude konkurentsitingimuste parandamisel ning seega tootlikkuse aeglase kasvu ühe põhjuse kõrvaldamisel. Kuigi teenuste direktiivi ülevõtmine siseriiklikusse õigusesse on Hispaanias hästi edenenud, tuleb veelgi liberaliseerida kutseteenuseid. Jätkusuutliku majanduse seadus hõlmab eri meetmeid, et parandada ärikeskkonda, tugevdada konkurentsi ja edendada keskkonna jätkusuutlikkust. Samas võib rakendamine kõigil valitsemistasanditel osutuda keeruliseks. Eelkõige tuleb vältida eri valitsemistasandite funktsioonide kattuvust, ülemääraste nõuete kehtestamist ja liiga erinevate õigusaktide kehtestamist eri piirkondades.

(18) Hispaania on laiendatud euroala pakti raames võtnud mitmeid kohustusi[4]. Eelarve osas kohustub Hispaania kehtestama kulueeskirjad, et tugevdada finantsstabiilsust ja seega riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Finantsstabiilsuse tugevdamiseks kohustus Hispaania viima enne 30. septembrit lõpule finantssektori restruktureerimise. Tööhõivemeetmed keskenduvad aktiivset tööturupoliitikat käsitlevate õigusaktide ja kutseõpet reguleerivate eeskirjade rakendamisele, samuti mitteametliku tööhõivega seotud probleemidele. Konkurentsivõimet edendavad meetmed keskenduvad kollektiivsete palgaläbirääkimiste süsteemi reformile, reguleeritud kutsealadele, konkurentsivõimealase nõuandekomitee loomisele ja pankrotiõiguse reformile. Eespool osutatud kohustused on seotud pakti nelja valdkonnaga. Need kajastavad käimasolevat reformikava, nähes ette kindla tähtaja teatavate reformide rakendamiseks ja tagades juba läbiviidud reformide täieliku rakendamise. Laiendatud euroala pakti raames võetud kohustusi on hinnatud ja võetud arvesse soovituste koostamisel.

(19) Komisjon on hinnanud Hispaania stabiilsusprogrammi ja riiklikku reformikava, sealhulgas euroala pakti raames võetud kohustusi[5]. Arvesse on võetud mitte ainult nende mõju jätkusuutliku fiskaal- ja sotsiaalmajandusliku poliitika tagamisel Hispaanias, vaid ka kooskõla ELi eeskirjade ja suunistega, pidades silmas vajadust tugevdada kogu ELi majanduse juhtimist, andes ELi tasandil panuse riikide tulevastesse otsustesse. Sellega seoses on komisjon seisukohal, et Hispaania valitsus on koostanud eelarve konsolideerimise kava kooskõlas seatud eesmärkidega, kuid teatavad ohud püsivad. Avaliku sektori kulud peaksid kasvama aeglasemalt kui SKP keskpikas perspektiivis ning läbi tuleb viia pensionireform. Aastatel 2011–2012 tuleks keskenduda finantssüsteemi stabiilsuse tagamisele (nt hoiupankade restruktureerimise ja konsolideerimise teel) ja siseriiklike kasvuallikate tugevdamisele, piirates praegust kõrget töötuse määra peamiselt kollektiivsete palgaläbirääkimiste süsteemi reformimise ja tööturu käimasoleva reformi jätkamise teel, jälgides ja hinnates samas kõnealuste reformide tõhusust. Teenustesektor, kaubandus ja kutseteenused tuleks avada suuremale konkurentsile ning ettevõtete halduskoormust tuleks vähendada.

(20) Seda hinnangut silmas pidades ja võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast nõukogu 2. juuni 2010. aasta soovitust, on nõukogu läbi vaadanud Hispaania 2011. aasta ajakohastatud stabiilsusprogrammi ja tema arvamus[6] on eeskätt esitatud järgnevalt punktis 1 sisalduvas soovituses. Võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2011. aasta järeldusi, on nõukogu läbi vaadanud Hispaania riikliku reformikava,

SOOVITAB, et Hispaania peaks võtma ajavahemikul 2011–2012 meetmeid selleks, et:

(1) Rakendada 2011. ja 2012. aastal eelarvepoliitikat, tagades eelarve-eesmärkide saavutamise kõigil valitsemistasanditel, sealhulgas rangelt kohaldades olemasolevaid piirkondlike valitsuste suhtes kehtestatud puudujäägi ja võlakontrolli mehhanisme; võtta täiendavaid meetmeid, kui eelarve- ja majandussuundumused ei osutu kavakohasteks; kasutada kõiki võimalusi, sealhulgas paremaid majandustingimusi, eelarvepuudujäägi kiiremaks vähendamiseks; määrata kindlaks konkreetsed meetmed, et täielikult toetada 2013. ja 2014. aasta eesmärkide saavutamist; hoida avaliku sektori kulude kasv allpool SKP kasvu keskpikas perspektiivis, kehtestades vastavalt kavandatule eelarve tasakaalu seaduse abil eelarve-eeskirjad kõigil valitsemissektori tasanditel;

(2) Võtta vastu kavandatud pensionireform, et tõsta pensionile jäämise iga ja suurendada pensioni arvestamise aluseks võetavate tööaastate arvu vastavalt kavandatule; vaadata kavakohaselt korrapäraselt läbi pensioniparameetrid kooskõlas oodatava elueaga ja töötada välja täiendavad meetmed tegeliku pensionile jäämise ea tõstmiseks, sealhulgas meetmed eakamate töötajate elukestvaks õppeks;

(3) Tõhustada käimasolevat hoiupankade restruktureerimist, kõrvaldades nende juhtimisstruktuurist järelejäänud puudused;

(4) Uurida võimalusi sotsiaalkindlustusmaksete vähendamiseks, et eelarvet mõjutamata kärpida palgavälist tööjõukulu, nt muutes käibemaksu ja energiamaksude struktuuri ja määra; võtta pärast riikliku tava kohast konsulteerimist sotsiaalpartneritega (tööturu osapooltega) vastu ja rakendada palgaläbirääkimiste süsteemi ja palkade indekseerimise süsteemi reformid tagamaks, et palgakasv kajastaks paremini tootlikkuse suundumusi ning kohalikke ja ettevõtte tasandi tingimusi;

(5) Hinnata 2011. aasta lõpuks 2010. aasta septembri tööturureformi ja 2011. aasta veebruari aktiivse tööturupoliitika reformi mõju, esitades vajaduse korral ettepanekud täiendavaks reformiks, et piirata tööturu killustatust, ning parandada noorte tööhõivetingimusi; tagada riikliku reformikavaga ette nähtud meetmete toime hoolikas seire, et vähendada kooli poolelijätmist, sealhulgas ennetamise poliitika abil, ning hõlbustada üleminekut kutseõppele ja koolituskavadele;

(6) Liberaliseerida veelgi kutseteenuseid ja võtta vastu kavandatud õigusaktid, et korraldada ümber reguleeriv raamistik ning kõrvaldada konkurentsi, tõhusust ja innovatsiooni takistavad piirangud; rakendada kõigil valitsemistasanditel jätkusuutliku majanduse seadust, eelkõige meetmeid, mille eesmärk on parandada ärikeskkonda ja edendada konkurentsi toote- ja teenusteturgudel; parandada kooskõlastamist piirkondlike ja riiklike ametiasutuste vahel ning vähendada ettevõtete halduskoormust.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

[2] ELT C […], […], lk […].

[3] Jätkuvalt kohaldatakse 2011. aastal vastavalt nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusele 2011/308/EL.

[4] Üksikasjalikumat teavet laiendatud euroala pakti raames võetud kohustuste kohta saab komisjoni talituste töödokumendist SEC(2011) 718.

[5] SEK(2011) 718

[6] Ette nähtud nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikega 3.