ET Euroopa Liidu Teataja C 241/49

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus “Transatlantiline dialoog: kuidas parandada transatlantilist partnerlust”

(2004/C 241/15)

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee (EMSK), tegutsedes oma protseduurireegli 29(2) kohaselt, otsustas 16. ja 17. juulil 2003 koostada omaalgatusliku arvamuse pealkirjaga “Transatlantiline dialoog: kuidas parandada transatlantilist partnerlust”

Välissuhete osakond, kes komisjoni selleteemalise töö eest vastutas, võttis oma arvamuse vastu 20. aprillil 2004. Ettekandja oli pr Belabed.

Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee võttis vastu, oma 409.-ndal plenaaristungil (3. juuni koosolekul) 160 poolt- ja 15 vastuhäälega, erapooletuid oli 18, järgmise arvamuse.

1. Lühikokkuvõte

A. EL-USA suhetel, mille vankumatuks aluseks on kindel mõlemapoolne veendumus avatud demokraatlikest ühiskondadest, on pikk vastastikusel kasul põhinev ajalugu. Külma sõja järgses muutunud geo-strateegilises keskkonnas võtsid nii EL kui USA endale täieliku ja võrdõigusliku partnerluse kohustuse. Ja kuigi see muutunud keskkond on suhteid mitmel korral proovile pannud, on partnerlus püsima jäänud.

B. Avalik arvamus mõlemal poolt Atlandi ookeani näitab, et on nii ühisjooni kui ka erinevusi. Kui erinevused on selgemini tajutavad välispoliitiliste teemade puhul, siis oodatust isegi rohkem ühisjooni on majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaküsimustes, kus valitseb laialdane üksmeel selle suhtes, et jätkuv ja intensiivne dialoog pole vajalik üksnes EL ja USA pikaaegseid huvisid silmas pidades, vaid ka kogu ülejäänud maailmale.

C. Transatlantiline majandus on aja jooksul isegi rohkem otseinvesteeringutega kokku põimunud, mis edestavad selgelt kaubavahetust oma tähtsuse poolest. Kuigi kaubandusvaidlused äratavad tähelepanu, on nendega seotud alla 1 % transatlantilisest kaubandusest. Kasvav vastastikune majanduslik sõltuvus põhjustab pingeid, mis ulatuvad riigipiiride taha ning mõjutavad selliseid fundamentaalseid siseküsimusi nagu maksustamine, valitsemistava või reguleeringud.

D. EL ja USA majandustegevuse tulemused pakuvad kirjut pilti, mis tõestab, et kummagi poole majandusel on oma tugevad ja nõrgad küljed. Mõlemal majandusel tuleb järgnevatel aastatel silmitsi seista oluliste väljakutsetega, mis tekitab vajaduse ulatuslikuma dialoogi ja koostöö järele, et majandused mõlemal pool ookeani võiksid funktsioneerida tõrgeteta oma inimeste hüvanguks.

E. Muutused geopoliitilistes väljakutsetes ja ohud on suhteid palju kordi proovile pannud. Hea valitsemistava loomine ja laiendamine, kaasates sotsiaalpartnereid ja tsiviilühiskonna struktuure kogu maailmas, võiks olla kasulikuks panuseks maailma turvalisemaks muutmisel ning kodanike osalemisvõimaluste parandamisel nende elu- ja töötingimusi määravate otsuste langetamisel.

F. Kuigi globaliseerumine on toonud kaasa palju kasulikku, edendanud avatud ühiskondi ja majandusi, samuti kasvatanud kaubandust, välisinvesteeringuid ning ülemaailmset rikkust, pole ta kõike positiivselt mõjutanud. EL ja USA, ühendades oma jõupingutused, võivad kaasa aidata globaliseerumise majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapotsentsiaali realiseerimisele, täiustades valitsemistava nii riiklikul kui rahvusvahelisel tasandil, sotsiaalne ja tsiviildialoog kaasa arvatud.

G. Mõlemad pooled rõhutavad EL-USA suhete strateegilist tähtsust ning mitmekülgset konteksti, kuna globaalsed väljakutsed nõuavad jõudude ühendamist. Hiljutistes transatlantilisteleste suhete institutsionaalse korralduse parandamise ettepanekutes on rõhutatud püsiva ja intensiivse dialoogi olulisust niihästi suhete arendamise kui ka rahvusvaheliste institutsioonide ja muu maailmaga kööstöö tegemise seisukohalt.

H. EMSK toetab transatlantilistlest koostööd ja soovitab selle tugevdamiseks ning laiendamiseks niihästi kaasata võimalikult laia huvide- ning asjaosaliste ringi kui ka arendada ja laiendada lähenemisviisi, mis hõlmaks dialoogidele ja nende vastavatele toetajaskondadele olulisi teemasid mõlemal poolt Atlandi ookeani.

I. Kooskõlas Iirimaa kui eesistujariigiga toetab EMSK tugevalt transatlantilist koostööd ning oluliste huvirühmade kaasamist Ameerika ja Euroopa tsiviilühiskonnast. EMSK toetab seetõttu tsiviilühiskonna võrgustike tugevdamist ja avardamist, kaasa arvatud dialoogid, ning on valmis andma omapoolse panuse mainitud võrgustike ja dialoogide vahelise infovahetuse ja koostoimimise suurendamiseks, et tekiks regulaarne ja püsiv koostöö ning et moodustataks Transatlantiline ja/või USA Majandus- ja Sotsiaalkomitee.

J. EMSK on valmis olema dialoogi edendamise ja oluliste osapoolte kokkusaamise foorumiks. Komitee teeb antud kontekstis ettepaneku korraldada koos oluliste asjaosaliste ja institutsioonidega konverents dialoogi tugevdamiseks. Tugevdatud dialoog aitaks aktiveerida tsiviilühiskonda mõlemal pool Atlandi ookeani ja poleks kasulik vaid EL ja USA pikaajalistele huvidele vaid ka muule maailmale.

2. Taust

2.1 EL-USA suhetel on pikk vastastikust kasu toonud ajalugu ja need suhted olid eriti intensiivsed külma sõja perioodil. Marshalli plaan Euroopa ülesehitamiseks oli selle aja üheks kõige olulisemaks elemendiks. Pärast külma sõja lõppemist võtsid USA ja EL vastu terve rea dokumente oma tulevase koostöö põhimõtete kindlaksmääramiseks ja sellele muutunud geo-strateegilises keskkonnas võrgustiku loomiseks. (1) Rahu, stabiilsuse ja majanduskasvu edendamine, globaalsetele väljakutsetele vastamine, majanduskoostöö ning “sildade” loomine üle Atlandi moodustasid nende lepingute tuuma. 21. juunil 1999 EL-USA tippnõupidamisel Bonnis vastu võetud Bonni deklaratsioonis kohustusid mõlemad pooled osalema “täielikus ja võrdõiguslikus partnerluses” majanduses, poliitika ja julgeoleku küsimustes.

2.2 Need EMSK poolt toetatud lepingud, mis on loonud terve rea institutsionaalseid korraldusi, kaasa arvatud transatlantilised dialoogid, on muutnud võimalikuks sotsiaalpartnerite ja tsiviilühiskonna osalemise antud jõupingutustes.

2.3 1990-ndatel ning ka viimastel aastatel on suhted läbinud erinevaid etappe, mille jooksul riikidel mõlemal pool Atlandi ookeani on tulnud kas siis suurema või väiksema vaevaga kohaneda uute reaalsustega. Kuigi tugeva transatlantilise partnerluse alused on jäänud muutumatuteks, on muutused tekitanud atlandiüleseid pingeid ja eriarvamusi, seda osaliselt seisukohtade ja orientatsioonide erinevuse, osaliselt institutsionaalsetes korraldustes (2) säilinud ebaadekvaatsuste tõttu..

2.4 Dialoogi lihtsustamiseks ja poliitika suunamiseks ühistele eesmärkidele oleks kasulik heita pilk kõne all olevate inimeste arvamustele, mis väljendub uuringuaruannetes ning avaliku arvamuse küsitlustes (mis on läbi viidud näiteks USA Saksamaa Marshalli Fondi (German Marshall Fund of the US) või Pew Uurimuskeskuse (Pew Research Center) poolt (3)). Avaliku arvamuse küsitluste tulemused USAs ja Euroopas näitavad nii ühisjoonte kui erinevuste (4) olemasolu. Ameeriklased ja eurooplased toetavad ühtemoodi avatud demokraatlikke ühiskondi, nad austavad inimõigusi ja õigusriiki ning usuvad turupõhisesse majanduspoliitikasse. (5) Kuid siiski pole nende väärtushinnangud alati identsed. Kui küsiti, kas eurooplastel ja ameeriklastel on erinevad sotsiaalsed ja kultuurilised väärtused, siis enamus vastanutest mõlemal pool Atlandi ookeani nõustus sellega (83 % vastanutest USAs ja 79 % Euroopas). (6)

2.5 Kuigi ameeriklased olid 2002.a. suuremad internatsionalistid kui enne 11. septembrit 2001, on ameeriklaste ja eurooplaste arvamustes suuri erinevusi sellistes välispoliitilistes küsimustes nagu USA globaalne juhiroll või ohtudele reageerimine. (7) Nii ameeriklaste kui eurooplaste arvates on ühekülgsus probleemiks. Mõlemad suhtuvad positiivselt ÜROsse ja soovivad seda tugevdada, kuid ameeriklased on valmis ÜROst mööda minema, kui nende riiklikud huvid seda nõuavad. Kuigi soft power (mahe jõud) kasvab välja niihästi USA kultuurist kui poliitikast, (8) pannakse sellele Euroopas rohkem rõhku (9) ning valdav enamus inimesi mõlemal poolt Atlandi ookeani arvab, et EL-i soft power'il võib olla mõju lahendamaks maailma probleeme diplomaatia, kaubanduse või arenguabi kaudu. (10)

2.6 Kui ameeriklased toetasid 2003.a rohkem tugeva Euroopa partneri olemasolu, siis eurooplaste soov toetuda välispoliitikas USAle oli väiksem (11). Samal ajal, kui seda eurooplaste arvamuse muutumist on kõige tõenäolisemalt mõjutanud Iraagi sõda, “näivad ameeriklased olevat meelestatud oodatust positiivsemalt Euroopa Liidu suhtes.

Selline ebasümmeetrilisus eurooplaste, kes tunnevad väiksemat sümpaatiat USA vastu, ning ameeriklaste vahel, kes tunnevad suuremat sümpaatiat EL suhtes, on üllatav ning omab olulist potentsiaali poliitika tegijatele mõlemal poolt Atlandi ookeani”. (12)

2.7 Sotsiaal-, äri- ja keskkonnaküsimustes on oodatust rohkem ühiseid perspektiive, mis siiski ei kajastu valitsuse tasandil. On teada, et eurooplaste jaoks on oluline Euroopa sotsiaalne ja keskkonnadimensioon, mis Euroopas kuulub poliitilise demokraatia juurde, ja ka ameeriklased rõhutavad hädasolijate abistamist ja keskkonna kaitsmist. USA ühiskonnapoliitikas domineerivad majandus, haridus ja sotsiaalhooldus. (13) Kuigi ameeriklased peavad eraettevõtlust õigeks ja kiidavad seda, peab kaks kolmandikku vajalikuks valituse kaitset vaestele (14) ning igale kodanikule piisava toidu ja magamiskoha kindlustamist. Üle 50 % ütleb, et valitsus peaks aitama vaeseid ka siis, kui see tähendaks suurematesse võlgadesse sattumist; 86 % nõustub väitega, et keskkonnakaitse seadused ja eeskirjad peaksid olema rangemad; 65 % nõustub väitega, et inimesed peaksid nõus olema maksma rohkem, et kaitsta keskkonda; pooled ütlevad, et maksusüsteem on nende suhtes ebaõiglane ning paljud (üle 75 %) toetavad USAsse elama saabujate määra piiramist ning kontrollimist. Ameeriklased näivad ka teatud määral jagavat eurooplaste muret geneetiliselt muundatud organismide (GNOd) pärast, kui 92 % neist pooldab geneetiliselt muundatud organismide märgistamist. (15)

2.8 Valitseb ulatuslik üksmeel selles, et põhjalikum, intensiivsem ja jätkuv dialoog on vajalik ühiste huvide põhistamiseks, erinevuste ületamiseks ja ühiste huvide tunnustamiseks ühistes tegevusplaanides maailmamajanduse paljudes valdkondades. EMSK on oma eelmistes arvamustes tunnustanud transatlantiliste suhete olulisust ning rõhutanud, et laiapõhjaline partnerlus ja koostöö peavad põhinema vastastikusel mõistmisel ning austusel üksteise nägemuste, väärtuste, huvide ja ühiskonnamudelite suhtes. (16)

3. Transatlantiliste suhete dimensioonid

3.1 Transatlantiliste suhete põhidimensioonidest on kõige olulisemad järgmised: EL ja USA majandus- ja kaubandussuhted; globaalne poliitika ja julgeolek; globaliseerumine - rahvusvaheline majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane areng; atlandiülesed institutsioonid; atlandiülese partnerluse ja mitmepoolse valitsemistava põhimõtetest kinnipidamine.

3.2 EL-USA majandus- ja kaubandussuhted

3.2.1 Nagu Quinlan'i aruandest (17) transatlantiliste majandussuhete kohta selgub, on transatlantiline kaubandus pärast Berliini müüri langemist veelgi enam kokku põimunud ja vastastikuses sõltuvuses ning välisinvesteeringud ületavad tunduvalt kaubandust oma olulisuse poolest.

3.2.2 Näiteks, umbes pool USA välismaistest otseinvesteeringutest läks 1990-ndatel aastatel Euroopasse. Euroopa investeeringute osa USAs oli 2000. aastal ligi 25 % suurem kui Ameerika osa Euroopas. 2001. aastal ja 1990-ndate aastate põhiosas langes Euroopa arvele pool USA ettevõtete globaalsest kogukasumist. USA firmad investeerisid Hollandisse kapitali kaks korda nii palju kui Mehhikosse. Juba Texas üksinda on teinud Euroopasse rohkem investeeringuid kui kogu USA Jaapanisse.

3.2.3 Kuigi transatlantilised kaubandusvaidlused äratavad tähelepanu, hõlmab nendega seotud kaubandustegevus vähem kui 20 % transatlantilisest kaubandusest ning USA-EL kaubandusvaidluste sfääri jääb vähem kui 1 % transatlantilisest kaubandusest. Hoolimata 1999. aastal väljatöötatud varajase hoiatamise mehhanismist on vaidlused kaubanduse kaitsemehhanismide (näiteks kaitsemeetmed, dumpinguvastased ja tasakaalustamismaksud), toetustega seotud küsimuste, intellektuaalse omandiga seonduvate õiguste ning muude meetmete üle terase, banaanide, loomaliha hormoonide, geneetiliselt muundatud organismide(GMOd), kaubamärkide/geograafiliste märgiste valdkonnas põhjustanud tõsiseid lahkarvamusi ja vaidlusi. 16. märtsil 2004 oli Euroopa Liidul USAga pooleli 14 aktiivset WTO dispuuti. (18) Kõige viimase puhul neist, mis puudutas firmat Foreign Sales Corporation, kehtestas EL tariifid teatud USA tooteseeriatele selle ajani, kuni aluseks olev õigusakt, mille WTO on kuulutanud ebaseaduslikuks, kohaldatakse WTO eeskirjadega.

3.2.4 Osa EL ja USA vahelistest pingetest on tekkinud ka üha kasvavast vastastikusest majanduslikust sõltuvusest. Paljudel juhtudel pole siin tegemist traditsiooniliste “piiripealsete” kaubandusvaidlustega, vaid vaidlustega, mis ulatuvad üle piiride ning mõjutavad selliseid fundamentaalse tähtsusega siseküsimusi nagu ameeriklaste ja eurooplaste maksustamise viisid, ühiskonna valitsemine ning majanduse reguleerimine. (19)

3.2.5 EL ja USA majandustulemuste pilt on kirju. Vastupidiselt laialt levinud arvamusele, et USA majandus tõrjub Euroopa majanduse välja, näitavad isegi IMFi ning OECD andmed, et teatud valdkondades on Euroopa olnud edukam. (20) On tõsi, et üldised kasvumäärad on USAs olnud kõrgemad kui Euroopas, kuid elatusstandard, mõõdetuna sisemajanduse kogutoodanguga inimese kohta, on kasvanud Euroopas kiiremini kui USAs.

3.2.6 Töö tootlikkuse kohta on mitmesuguseid andmeid, sõltuvalt vaadeldud ajaperioodist. Alates 1995. aastast on USA tootlikkus olnud EL omast keskmiselt suurem, kuid kui vaadata pikemat perioodi (1990 - 2002), on ta madalam. Isegi kuigi keskmine on USAs kõrgem, on viie Euroopa riigi näitajad USAst paremad. Keskmine töötus on Euroopas kõrgem, kuid seitsme riigi töötus on madalam kui USAs.

3.2.7 Töötus on probleem majandusele tervikuna - tähendab see ju ressursside kasutamata jätmist - ja inimestele, eriti kui töötusega kaasneb sotsiaalse kaitse puudumine. Lisaks makromajanduspoliitikale võivad sellised tegurid nagu tööturu struktuur, haridustasemed või sotsiaalse kaitse süsteemide ülesehituse viisid mõjutada väga oluliselt tööturul osalemise näitajaid. Töötus koos sissetulekute ebavõrdsusega, sotsiaalse kaitse puudumine ning haridustasemed on tegurid, mis mõjutavad ja selgitavad vaesuse näitajaid.

3.2.8 Keskmiselt on maksud Euroopas kõrgemad kui USAs. Kuid see ei pea konkurentsivõimele tingimata negatiivset mõju avaldama. Kui maksuraha kulutatakse hästi, võib see suurendada majanduse tootlikkust. Seda on tunnistanud ka Maailma Majandusfoorum, vahetades riigieelarvete arvestamismeetodit, mistõttu 2003.-2004. aasta globaalse konkurentsivõime aruande kohaselt edestas Soome USAd, samuti parandasid oma positsiooni Rootsi ja Taani, jõudes kolmandaks ja neljandaks (varem olid nad vastavalt viiendal ja kümnendal kohal). (21)

3.2.9 Tootlikkust ja maksusid korraga vaadates näeme, et kõrgemad maksud ei pidurda tingimata tootlikkust. Viiest riigist, kelle tootlikkuse kasv on olnud alates 1995. aastast USA omast kõrgem - Saksamaa, Holland, Iirimaa, Prantsusmaa, Belgia ja Norra (kes pole EL liige) - on vaid Iirimaa madalate maksudega riik

3.2.10 Siit võib järeldada, et EL ja USA majandused on omavahel tugevasti seotud. Neil mõlemal on oma tugevad ja nõrgad küljed. Mõlemal majandusel tuleb lähiaastatel vastu astuda olulistele väljakutsetele, mis suurendavad vajadust ulatuslikuma dialoogi ja koostöö järele, et majandused võiksid mõlemal pool tõrgeteta toimida.

3.3 Globaalne poliitika ja julgeolek

3.3.1 Külma sõja periood, mida iseloomustas EL ja USA huvide suur sarnasus, muutus olukorraks, milles põhimõttelistel strateegilistel väljakutsetel on erinev geograafiline algupära ning milles tekkivate ohtude olemus on muutunud, mistõttu tekivad ka erinevad seisukohad nende ohtudega toimetuleku osas.

3.3.2 Globaliseerumise potentsiaal on tohutu ja ta on palju kasu toonud. Siiski on praeguses globaalse majanduse toimimises sügavaid ning püsivaid disproportsioone. Rahvahulkade seisukohalt pole globaliseerumine vastanud inimeste lihtsatele ja õigustatud ootustele, et nende lastel oleks korralik töö ja parem tulevik. Kuna avatud ühiskondi ohustab globaalne terrorism, tuleb globaalses valitsemistavas keskenduda inimeste muredele ja ootustele ning globaalse julgeoleku suurendamiseks tuleb suurendada vastutust ning demokraatiat niihästi riiklikul kui rahvusvahelisel tasandil. Globaliseerumine peab põhinema ühistel universaalsetel väärtustel ning austusel inimõiguste ja inimväärikuse vastu. (22) Kui globaliseerumist paremini juhtida, võib maailm muutuda ühtsemaks ja edukamaks. Parem globaliseerumine on parema ja turvalisema elu võti kõigile inimestele 21. sajandil, ükskõik kus nad elavad. Kui seda halvasti juhitakse, hakkab kasvama rahulolematus globaliseerumisega.

3.3.3 Antud kontekstis on võitlemine korruptsiooni, diktaatorluse ja ennast kompromiteerinud valitsustega; samuti sotsiaalpartnerluse ning tsiviilühiskonna struktuuride ehitamine kogu maailmas, eriti aga neis riikides, kus hea valitsemistava struktuurid on nõrgad või kus neid alles arendatakse, kasulikuks panuseks maailma turvalisemaks muutmisel ning kodanike võimaluste parandamisel nende elu- ja töötingimusi mõjutavate otsuste langetamises osalemisel.

3.3.4 EMSK panustamisel tsiviildialoogi loomisse ja tugevdamisse tulevastes EL liikmesriikides ning kolmandates riikides on pikaajalised traditsioonid. EMSK on ka olnud EL Barcelona protsessi aktiivne partner, mis aitab luua antud protsessidele alust. Lisaks võib demokratiseerimisprotsessi toetamisest ja sotsiaalsete partnertite loomisest Iraagis saada näiteks EL ja USA ühisprojekt.

3.3.5 Ka transpordi ohutus on USA ja EL ulatuslikke koostöövõimalusi pakkuv sektor. EMSK (23) näeb “pakilist vajadust, et EL võtaks endale rahvusvahelise juhi rolli laiema julgeolekuvõrgustiku väljatöötamisel, mis peaks olema suunatud ka terrorismi põhjustele, mitte ainult püüdma kõrvaldada terrorismi tagajärgi. […] Mere- ja õhutranspordi rahvusvahelisest olemusest tulenevalt peaksid ohutusnõuded põhinema vastastikustel vabalt rakendatavatel kokkulepetel, mille täitmine tagatakse diskrimineerimiseta, samal ajal peaksid need võimaldama kõige efektiivsemat kaubavoogu”. Lisaks hoiatas EMSK, et “Euroopa filosoofia ja kultuur säilitavad sügava austuse inimõiguste vastu ning ükski reageering terrorismiohule ei tohiks olla põhjuseks nende pikka aega austatud põhimõtete eiramisele.” USA/EL konteinerite turvalisuse leping (2003.a november) ning selle rakendamine pakuvad võimalust diskussiooniks transatlantilise dialoogi raames. USA ja EL teevad samuti koostööd rahvusvahelisel tasandil ILO-ga meremeeste identiteedi küsimustes ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni ning ILO-ga sadamarajatiste julgeoleku ja ohutuse küsimustes..

3.4 Globaliseerumine – rahvusvaheline majandus-, sotsiaalne ja keskkonnaareng

3.4.1 Globaliseerumine on toonud palju kasu, edendanud avatud ühiskondi ja majandusi ning toetanud vabamat kaupade, ideede ja teadmiste vahetamist. On tekkinud tõeliselt globaalne südametunnistus, mis on tundlik vaesusest tuleneva ebaõigluse, ühinemisvabaduse mitteaustamise, soolise diskrimineerimise, laste töö ning keskkonna halvendamise vastu kõikjal, kus see toimub. (24)

3.4.2 Siiski, hoolimata kaubavahetuse, välisinvesteeringute ja ülemaailmse rikkuse kasvust, pole globaliseerumise mõju olnud kõiges positiivne. Kaubanduse ja kapitali, samuti teenuste ja isikute liikumist takistavate barjääride madaldumine kogu maailmas on kergendanud ettevõtete päritolu kindlaks määramist globaalses plaanis, kuid on ka loonud ülemaailmse konkurentsi tingimused, millel on murettekitav mõju töötegijatele, maksudele ning sostiaalse kaitse süsteemide ja üldkasutatavate teenuste finantsilisele jätkusuutlikkusele. Maailma mastaabis on see suurendanud 1990ndatest aastatest alates vaesust 54 riigis. (25) Riikidevaheline ja riikidesisene ebavõrdsus on kasvanud, maailmamajanduse stabiilsust ohustavad finantsturgude kõikumised ning makromajanduslikud ebaproportsionaalsused nagu valuutasuhted või kabanduse tasakaalustamatus.

3.4.3 EL ja USA, ühendades oma jõupingutused, võivad kaasa aidata globaliseerumise majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase potentsiaali täielikule väljatoomisele, parandades valitsemistavasid nii riiklikul kui rahvusvahelisel tasandil ning täiustades rahvusvahelise kaubanduse, investeeringute, finantside ja migratsiooni kohta käivaid õigusnorme nii, et nendes oleks arvestatud kõiki huvisid, õigusi ja kohustusi ja saavutavad seeläbi kasvuhüvede laiapõhjalisema ja õiglasema jaotamise, tagades nii julgeoleku ja stabiilsuse kõigile.

3.4.4 Antud kontekstis vajab globaalne valitsemistava täiustamist. Rahvusvahelised organisatsioonid, kellel praegu on erinevad mandaadid, peavad oma jõupingutusi koordineerima. Globaliseerumise parem juhtimine nõuab WTO, ILO, Maailmapanga ja OECD koordineeritud koostegevust teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, eriti ILO ja ÜROga, samuti nende institutsioonide valitsemistava parandamist, kaasa arvatud sotsiaal- ja tsiviildialoog.

3.4.5 EMSK rõhutab põhiliste tööstandardite austamise ja rakendamise olulisust ning tervitab USA Rahandusministeeriumi jõupingutusi säilitada põhiliste tööstandardite tunnustamise tempo Maailmapanga ja IMFi poolt olulise teemana nende arengukavas. (26)

3.4.6 EMSK seab kahtluse alla Rahvusvahelise Valuutafondi algatuse vähendada oluliselt tööturu reguleeringuid Euroopas, (27) leides, et sel võivad olla tõsised mõjud euroopalikule ühiskonnamudelile ning ta märgib, et sotsiaalse turvalisuse võrgud on väga vajalikeks automaatseteks stabilisaatoriteks majanduslanguste tekkimisel.

3.4.7 Mõlemal pool Atlandi ookeani tuntakse üha suuremat muret töökohtade teistesse regioonidesse eksportimise pärast, tehnoloogiliste võimaluste, kaubandusbarjääride kahanemise, samuti erinevate regulatsioonisüsteemide poolt pakutavate konkurentsieeliste tulemusena, mis peamiselt seisnevad madalamates töö- ja keskkonnastandardites. Paljud majandusteadlased peavad seda suundumust vaba kaubanduse loogiliseks fenomeniks, (28) mis võimaldab hõlpsalt transportida töökohti madalapalgalistesse riikidesse. Ollakse arvamusel, et tulevikus võib see põhjustada pikaajalise strukturaalse tööpuuduse. Kuna nii EL asutamislepingud kui tulevane EL konstitutsiooniprojekt nõuavad elu- ja töötingimuste parandamist, tuleb mõelda, kuidas tõsta töö ja keskkonnastandardeid ning parandada elu- ja töötingimusi nendes riikides, samal ajal säilitades ja parandades Euroopas ja USAs vastavaid näitajaid.

3.4.8 Pärast viimaste aastate korporatiivskandaale on USA avalik arvamus muutunud korporatsioonide suhtes kriitilisemaks: 77 % ameeriklastest väidab, et väheste suurettevõtete kätte on koondatud liiga suur võim; 62 % ütleb, et ärikorporatsioonid teenivad liiga palju kasumit. (29) Korporatsioonide haldustava on seega üks põhiteemadest. Lisaks juba rakendatud või rakendamisel olevatele konkreetsetele tegevustele nagu Sarbanes-Oxley USAs, OECD poolne korporatsioonide haldamistava põhiprintsiipide revideerimine ning tegevused EL-i ja riiklikul tasandil, on vaja ka koordineeritud jõupingutusi korporatsioonide kohusetundliku valitsemise tagamiseks, milles arvestataks kõigi huvirühmade huvidega.

3.4.9 Nii EL kui USA on võidelnud progressi eest Doha voorus. Tsiviilühiskonna seisukohtade paremaks kaasamiseks läbirääkimistesse EL tasandil kaasab Euroopa Komisjoni Kaubanduse Peadirektoraat tsiviilühiskonna läbirääkimiste ettevalmistamisse ja järelkontrolli ning EMSK on sellesse protsessi täielikult kaasatud. Protsessi tõhustamiseks on EMSK haaranud initsiatiivi dialoogi organiseerimisel oma partneritega kõigil kontinentidel ning seoses sellega korraldatakse WTO- teemaline konverents 2004. aasta juulis. (30)

3.4.10 Keskkonna ja kliima muutused on selgelt valdkonnad, mille üle mõlema poole elanikud muret tunnevad, kuid valitsustel on antud küsimustes küllaltki erinevad arvamused. Pentagon avaldas hiljuti uurimuse kliimamuutuste erinevate stsenaariumide mõjust julgeolekule. Kyoto protokolli ratifitseerimisega seonduvate jätkuvate eriarvamuste valguses on kliimamuutuse potsentsiaalsed mõjud oluline kuid keerukas diskussiooniteema.

3.4.11 EMSK on mitmel korral rõhutanud jätkusuutliku arengu tähtsust. Kuigi rahvusvahelistel kohtumistel ja lepingutes on esinetud üksikdeklaratsioonidega, kaasa arvatud Maailma tippkohtumine, Milleeniumi eesmärgid või Lissaboni strateegia, on konkreetsed tegevused siiski maha jäänud. EMSK rõhutab seetõttu oma erinevates arvamustes väljendatud üleskutset teha jõupingutusi progressi saavutamiseks. (31)

3.4.12 EL on Doha-WTO läbirääkimistel rõhutanud lisaks kaubanduspoliitika meetmetele ka toidu turvalisust, tarbijakaitset ja loomade heaolu. EL arvab, et on vaja paremaid ja läbipaistvamaid rahvusvahelise toidukaubanduse eeskirju.

3.4.13 Põllumajandustegevustega seotud kaubandus koos selliste teemadega nagu hullu lehma tõbi (BSE), loomaliha hormoonid, talupidamissüsteem, toidu turvalisus ja geneetiliselt muundatud organismid (GNOd) on kõige keerukamaid valdkondi. EL-l ja USAl on palju põllumajandusalast kaubavahetust ja ärilist koostööd. Neil kahel suurel kaubanduspartneril on olnud teatud kaubanduspoliitilisi raskusi geneetiliselt muundatud organismide ja hormoonidega. Oluline on tunnistada, et EL ja USA on saavutanud konstruktiivseid kompromisse jätkuvas Doha-voorus eriti just põllumajanduse valdkonnas. EL on rõhutanud Euroopa põllumajandusmudeli rolli keskkonna ja loomade heaolu küsimustes ning mõõdukaid reforme põllumajanduspoliitikas, kus tulevikus koostatavates lepingutes ja eeskirjades tuleks kindlasti arvestada arengumaade kaubandusväliste murede ja eelistustega.

3.4.14 EL viimane laienemine esitab talle suurima väljakutse ning loob samal ajal dünaamilise protsessi Euroopa liikumisel unifitseerimise suunas; samuti rahu, julgeoleku ja jõukuse tugevdamisel kogu kontinendil. Nii EL kui USA on huvitatud EL uute liikmesriikide arengust, samuti suhete parandamisest Venemaa ja EL uute naabritega.

3.5 Transatlantilised institutsioonid

3.5.1 1990-ndate aastate lepingutes sätestatud institutsionaalsed korraldused on tekitanud teatud rahulolematust. Põhjuseks on olnud: teatud jõudude ebasümmeetria EL ja USA vahel; erinevused NATO, EL ja muude institutsioonide liikmeksolekus; EL mittetäielik integratsioon ja üldine rahulolematus EL ja USA tippkohtumisega. (32)

3.5.2 Äsjased ettepanekud institutsionaalsete korralduste parandamiseks näitavad, et progressi kõige olulisem tegur on jätkusuutliku intensiivse dialoogi käivitamine kõige olulisematel teemadel selleks kõige sobivamates institutsionaalsetes raamistikes. Kahjuks ei arvesta ükski lähenemisviis adekvaatselt sotsiaalsete partnerite ja tsiviilühiskonna kaasamisest saadavat kasu.

3.6 Transatlantilise partnerluse ja mitmepoolse valitsemistava põhimõtete järgimine (33)

3.6.1 Kuna globaalsed väljakutsed nõuavad jõudude ühendamist, rõhutavad mõlemad poooled EL-USA suhete strateegilist tähtsust ja mitmepoolset konteksti.

3.6.2 Euroopa Nõukogu märkis 2003.a. detsembris, et “ transatlantilised suhted on asendamatud ning EL jääb täielikult ustavaks konstruktiivsele, tasakaalustatud ja tulevikku suunatud partnerlusele meie atlandiüleste partneritega”. (34)

3.6.3 EMSK nõustub Euroopa Nõukoguga, et pideva dialoogi säilitamine strateegiliste partneritena on eluliselt oluline ning tervitab nõukogu kavatsust toetada kõiki seadusandlike organite ja tsiviilühiskondade vahelisi dialoogivorme mõlemal pool Atlandi ookeani.

3.6.4 Kahepoolse koostöö ja mitmepoolsete institutsionide võrgustikus töötamise kaudu ühendavad transatlantilised partnerid meie aja väljakutsetele vastamiseks vajalikud nägemused ja oskused.

3.6.5 Vahepealsed erinevate initsiatiivide seeriad on välja toonud sügavama ja püsiva transatlantilise koostöö vajaduse. Saksamaa USA Marshalli Fond ja Atlandiülese Poliitika Võrgustik (APV) on olnud EL-USA suhetega kõige aktiivsemalt tegelevate organisatsioonide seas. Nende tegevus ulatub avaliku arvamuse analüüsidest kummalgi pool Atlandi ookeani, kaasa arvatud suhete majanduslikud aspektid, kontaktide loomiseni ja konverentside korraldamiseni ning EL-USA tulevikusuhete tarvis soovituste ja strateegiate väljatöötamiseni.

3.6.6 Transatlantilise poliitika võrgustik on välja töötanud 10-punktilise - 10-aastase tegevusplaani atlandiülese partnerluse tugevdamiseks, mis viiakse ellu aastatel 2005-2015, lähtudes ühiselt kokkulepitud eesmärkidest, tegevustest ja edukriteeriumidest. Strateegia rajaneb neljal huvivaldkonnal: majandus, kaitse ja julgeolek, poliitiline ja institutsionaalne valdkond. (35)

3.6.7 Kuna antud programm kujutab endast väärtuslikku panust suhete arendamisse, tunneb EMSK kahetsust selle üle, et suhete sotsiaalset dimensiooni pole peaaegu mainitud.

3.6.8 Majanduses on pikka aega kestnud debatt transatlantilise turu üle. (36) APV kutsub üles süvendama ja laiendama transatlantilist turgu, teised on läinud kaugemalegi, kutsudes üles moodustama transatlantilist vabakaubanduspiirkonda. EL integratsiooni ja NAFTA kogemustele toetudes kaitseb EMSK lähenemisviisi, mille majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõõde on ühendatud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse alusel. See on ka kooskõlas EL konstitutsiooniprojektiga, mis kutsub üles sotsiaalsele turumajandusele, mis on liidu üks eesmärk.

4. Transatlantilise partnerluse parandamine - miks ja kuidas?

4.1 Tugev atlandiülene partnerlus on oluliseks liikumapanevaks jõuks edaspidiste väljakutsetega toimetulemisel. Nii Euroopa kui USA teevad kahepoolset koostööd ning töötavad oma väärtushinnangutest, veendumustest ja poliitikast lähtudes rahvusvaheliste institutsioonide kaudu maailma erinevates osades. Majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus, sotsiaalne ja tsiviildialoog moodustavad Euroopa valitsemistava põhielemendid, samal ajal kui need USAs on palju väiksema tähtsusega. Sellised erinevad lähenemisviisid võivadki tekitada üksteisele vasturääkivaid soovitusi ja koostöömudeleid mainitud regioonides.

4.1.1 Näiteks, kuna USA on liikumapanevaks jõuks Ameerikate vabakaubanduspiirkonna (Free Trade Area of the Americas e FTAA) loomisel NAFTA lepingu mudeli kohaselt, on regioonist kostnud ka hääli Euroopa integratsioonikogemuste kasutamise toetuseks. Niivõrd erinevad poliitilised tegutsejad nagu Brasiilia valitsus, Mehhiko president Vicente Fox (“NAFTA pluss”), USA esindajad ning ametiühingute võrgustik on nõudnud alternatiivi FTAA-le, mis sisaldaks ELle sarnaseid elemente nagu arendusfond ebavõrdsuste vähendamiseks, isikute vaba liikumine, osalemine otsuste langetamisel, ühisvaluuta ja rakendatavad sotsiaalsed standardid. (37)

4.1.2 Või teine näide: Kesk- ja Ida-Euroopa tulevaste liikmesriikide majandus- ja sotsiaalreformid on viimase 10-15 aasta jooksul saanud toetust nii ELlt kui rahvusvahelistelt organisatsioonidelt nagu IMF ja Maailmapank. Kuna ELl on vaid piiratud pädevus ja õiguspärand teatud valdkondades - näiteks sotsiaalse kaitse süsteemid - on selle valdkonna reforme viinud läbi rahvusvahelised institutsioonid, kes on olnud orienteeritud ühiskonnamudelile, mille aluseks olevad väärtused ja põhimõtted ei kattu täielikult euroopaliku ühiskonnamudeliga ja see võib uute riikide liitumisel tekitada probleeme. (38)

4.2 Kui Euroopa soovib, et tema hääl rahvusvahelisel areenil tugevamalt kostaks, peab ta jätkama integreerumist, et oma eneseväljendamise ja rahvusvahelises kogukonnas tegutsemise oskust parandada. Selles kontekstis tervitab EMSK Iirimaa eesistujaks olemise ajal tehtud jõupingutusi ja avaldab lootust, et äsjased arengud liikmesriikide positsioonides aitavad kaasa üksmeele saavutamisele tulevase konstitutsiooni osas.

4.3 Atlandiülene partnerlus on loonud institutsionaalsete korralduste süsteemi, millesse on kaasatud valitsused, samuti seaduseloojad ja tsiviilühiskonna võrgustikud. Tsiviilühiskond osaleb erinevate atlandiüleste dialoogide vormis, millede aktiivsus näib olevat ebaühtlane:

4.3.1 Atlandiülene äritegevusdialoog (The Transatlantic Business Dialogue - TABD) oli esimene ja teatud aja jooksul dialoogidest kõige aktiivsem. Siis tekkisid kahtlused dialoogi efektiivsuse ja tulemuste rakendamise suhtes. Dialoog taaselustati EL-USA tippkohtumisel 2003. Kaks uut kaaspresidenti teatasid hiljuti, et peavad vajalikuks TABDi taaselluäratamist, et toetada barjäärideta atlandiülest turgu ja stimuleerida atlandiülest majanduslikku koostööd.

4.3.2 Atlandiülene töödialoog (The Transatlantic Labour Dialogue - TALD) on toimunud põhiliselt olemasolevate ametiühingute konföderatsioonide raames. Selleks, et täielikult toetada atlandiülest dialoogi ning arendada EL-USA suhete sotsiaalset dimensiooni, tuleb TALDi tugevdada. Aastatel 2001-2003 tõi ühisprojekt “ Atlandiülese dialoogi parandamine - töö maailm” kokku rahvusvaheliste ettevõtete ametiühingute esindajad terve rea koolitusürituste raames.

4.3.3 Kuue aasta jooksul on Atlandiülene tarbijate dialoog (The Transatlantic Consumer Dialogue - TACD) arenenud kõige aktiivsemaks dialoogiks. Selle raames arutatakse mõlema poole jaoks murettekitavaid teemasid nagu GMOd, tellimata saadetud kommertssisuga e-mailid, digitaalne autoriõigus, samuti arengumaade tarbijaid puudutavaid teemasid. Dialoog toob kokku tarbijate esindajad ELst ja USAst ning esindab tarbijate tulevikuperspektiive mõlema poole administratsiooni juures.

4.3.4 Atlandiülene keskkonnadialoog (The Transatlantic Enviromental Dialogue - TAED) kestis vähem kui kaks aastat ja lõpetas finantsraskuste tõttu, kuid oleks eluliselt vajalik ka praeguste aktuaalsete keskkonnateemade käsitlemisel.

4.3.5 Praegune institutsionaliseeritud koostöö kahe parlamendi vahel on välja arendatud atlandiüleseks seaduseandjate dialoogiks, mis peab nüüd videokonverentse ja poolaastakohtumisi.

4.3.6 Mitteametlikku atlandiülest farmerite dialoogi tuleb tugevdada ning see tuleb integreerida atlandiülestesse dialoogidesse ja võrgustikesse, et selle raames oleks võimalik käsitleda selliseid teemasid nagu GMOd, hormoonid ja eriti Euroopa põllumajandusmudel.

4.3.7 Lisaks on Euroopa Nõukogu käivitanud kaks inimestelt-inimestele (people- to- people) algatust hariduse ja poliitikate koostamise valdkonnas, kaasates nendesse Ameerika ülikoolide EL keskused, samuti analüüsikeskusi, akadeemilisi institutsioone ja võrgustikke kohalikul tasandil.

4.3.8 Muud mitteametlikud dialoogid täiendavad antud pilti.

4.4 EMSK, lähtuvalt tema nõustajarollist Euroopas ja koostööpartneritega ning tsiviilühiskonnaga tehtavast koostööst kogu maailmas, sobib dialoogi edendamise ja oluliste osapoolte kokkutoomise foorumiks.

5. Ettepanekud – soovitused

5.1 Kooskõlas Euroopa Nõukogu Iirimaa eesistusmiriigiks olemise aja poliitikaga, mis on seadnud sihiks tugevate ja produktiivsete atlandiüleste suhete tagamise, toetab EMSK jõuliselt atlandiülest koostööd ja soovib, et seda tugevdataks ning laiendataks niihästi võimalikult laia huvide ja asjaosaliste ringi kaasamisega kui ka lähenemisviisi arendamise ja avardamisega nii, et see hõlmaks dialoogide ja nende huvigruppide võimalike esindajate jaoks olulisi teemasid mõlemal pool Atlandi ookeani.

5.2 EMSK toetab Euroopa ja Ameerika tsiviilühiskonna vastavate huvikogukondade konstruktiivset kaasamist. Dialoogi struktuur, mis määrati kindlaks 1990ndate aastate lepingutes, on kasulik instrument, mida saab ja tuleb edasi arendada nii, et see hõlmaks tsiviilühiskonna võrgustike laiemat skaalat.

5.2.1 Et dialooge ja võrgustikke tõhusalt rakendada, peavad need põhinema partnerite huvidel, ootustel ja muredel ning vastastikust huvi pakkuvatel põhiteemadel. Kasulikuks võib osutuda põhjalik debatt nende rolli ja missiooni üle, samuti nende efektiivsuse parandamise üle. See tähendab ka ühisarusaamade kujundamist nende rolli kohta mõlemal poolt Atlandi ookeani, eriti valitustes ja parlamentides, kes on dialoogi olulised poliitilised partnerid.

5.2.2 Minevikukogemustele toetudes tuleb antud dialoogidele ja võrgustikele tagada võrdväärne ligipääs valitsustele ja kõrgetele riigiametnikele, kes võivad muuta nende töö atraktiivsemaks nende huvigruppide jaoks. Dialoogide ja võrgustike tugevdamine nõuab ka arutluste tulemuste ulatuslikumat arvestamist poliitiliste otsuste langetamisel.

5.2.3 Dialoogide ja võrgustike käigushoidmine ja nende tugevdamine nõuab pühendumist ja finantseerimist, kaasa arvatud põhikulude katmine. Antud kontekstis rõhutab EMSK, et finantseerimine peaks sisaldama selliste kohtumiste toetamist, mis võivad olla vajalikud ühisaluse leidmiseks ning ühisprojektide väljatöötamiseks.

5.2.4 Pikaaegses perspektiivis peaks EMSK olema valmis kaasa aitama informatsiooni ja vastastikuse suhtlemise suurendamisele nende dialoogide ja võrgustike vahel, mis võivad jõuda regulaarse ja püsiva koostööni. Tuleb ka kaaluda Atlandiülese ja/või USA Majandus- ja Sotsiaalkomitee loomist.

5.3 Käsitletavad teemad peavad põhinema võrgustike ja nende huvigruppide huvidel, ootustel ja muredel. Dialoogipidajad on juba teinud otsuseid/ettepanekuid nende teemade kohta, millega nad tegeleda sooviksid ning nad on formuleerinud oma eesmärgid.

5.3.1 TABD kinnitas hiljuti uuesti oma pühendumist atlandiüleste suhete tugevdamisele ning globaalse majanduskoostöö ja arengu edendamisele. TABD viib oma liikmete abil ellu oma tuumikkava. Ta kavatseb proaktiivselt identifitseerida esilekerkivad väljakutsed ning anda konkreetse kõrgetasemelise ärilise panuse EL-USA seadusandlikku ja poliitilisse tegevusplaani, töötades välja võtmesoovitused USA administratsioonile ja EL Komisjonile. Ta kavatseb välja pakkuda lahendusi atlandiülestele majandus-, kaubandus- ja investeerimisprobleemidele ning teha soovitusi mõlemal pool Atlandi ookeani olevate valitsuste ühistegevusvaldkondade kohta. Hiljuti tõi ta välja neli prioriteetset valdkonda: kaubanduse liberaliseerimine ja Doha voor, intellektuaalse omandiga seonduvad õigused, rahvusvahelised raamatupidamisstandardid ja julgeolek ning kaubandusteemad. Tema eesmärgiks on “ kaasa aidata barjäärideta atlandiülese turu loomisele, mis toimiks katalüsaatorina globaalse kaubanduse liberaliseerimisel ja kasvatamisel, samuti soovib ta stimuleerida innovatsiooni, investeeringuid ja majanduskasvu ning luua uusi töökohti”. TABD kavatseb ka jälgida valitsuste edusamme tema soovituste rakendamisel. (39)

5.3.2 TALDi jaoks on ametiühingud atlandiüleste suhete eluliselt vajalikuks osaks ning ta kaalub, kuidas nende osalust tõhusalt avardada ja süvendada. Ametiühingud on aastaid arendanud oma kahepoolseid suhteid ning sooviksid atlandiülese töödialoogi laiendamist. On arvukalt sotsiaalsete, majandus- ja töödimensioonide valdkonna teemasid, mida oleks võimalik arutada. Töökohtade dislokatsioon mõlemal pool Atlandi ookeani pakub võimalusi kogemuste vahetamiseks selle üle, kuidas antud probleemiga kummalgi poolt hakkama on saadud. Suurte korporatiivsete krahhide tekkimisel on vajalikuks teemaks korporatsioonide juhtimistavade parandamine, mis võimaldaks parandada infovahetust ja annaks töölistele võimaluse oma hääl paremini kuuldavaks muuta. Muud olulised dialoogiteemad on sotsiaalne kaitse, tervishoid, haridus ja koolitus, tööohutus ja tervis, pensionisüsteemid, samuti laiemad tööstusliku tegevusega seonduvad suhted nagu raamlepingud ning arenguabi ülevaatamine seoses rahvusvaheliste põhiliste tööstandarditega. (40)

5.3.3 TACD areneb ja koostab ühtse tarbijapoliitika soovitusi USA valitsusele ja Euroopa Liidule, esindades tarbijate huvisid EL ja USA poliitika kujundamisel. 45 EL ja 20 USA tarbijaorganisatsiooni osalevad tema töös põhiliselt töögruppide kaudu, mis tegelevad toiduga seotud valdkondadega, elektroonlise kaubandusega, majandusteemadega ja intellektuaalse omandiga ning töötavad välja ja esitavad TACDi ühispoliitika seisukohti. Tema valitsusega seotud tegevuste prioriteetide hulka kuulusid aastatel 2003-2004 globaalsed intellektuaalse omandi eeskirjad arstimitele juurdepääsu kohta, geneetiliselt muundatud organismid, toiduainete märgistamine, tellimata kommertssisuga elektrooniline post, interneti teel tehtavad pettused ja tarbijatele kahjude hüvitamine, toodete märgistused ja kaubanduseeskirjad, läbipaistvus ja varajane hoiatamine. (41)

5.3.4 Kahjuks on atlandiülene keskkonnadialoog katkenud, kuid ta on välja toonud selliseid olulisi arengusuundi nagu globaalse soojenemise mõjud, seetõttu tuleks atlandiülese tsiviilühiskonna võrgustiku tegevust antud valdkonnas toetada.

5.4 EMSK võib olla kasulikuks platvormiks atlandiülestele dialoogidele ja võrgustikele nende hääle kuuldavaks tegemisel ja nende koostoimimise laiendamisel.

5.4.1 Antud kontekstis pakub EMSK välja idee korraldada konverents, millel osaleksid kõik olulised osapooled. Sellise konverentsi eesmärk oleks atlandiüleste tsiviilühiskonna võrgustike arengu toetamine keskkonnaküsimustes; ühiste seisukohtade väljatöötamine valitsusvälise tasandi dialoogi olulisuse kohta ja selle raames käsitletavate teemade valimine; seatud eesmärkide ja koostatud strateegiate elluviimise parimate viiside valimine; arvamuste vahetamine ja koos töötamine.

5.4.2 Konverentsi ettevalmistamise käigus võiks EMSK ühendust võtta kõigi oluliste osapooltega ja institutsioonidega, et identifitseerida need tsiviilühiskonna olulised osad, kes konverentsil esindatud peaksid olema; ta peaks tõstatama nende huvide ja muredega seotud küsimusi, samuti teadvustama teemasid, mida osapooled soovivad käsitleda ning looma seeläbi aluse koostööle.

5.4.3 Tugevdatud dialoogist saadav kasu seisneks tsiviilühiskonna aktiviseerimises mõlemal pool Atlandi ookeani; tõhusate võrgustike loomises; arvamuste kujundamises ja vahetamises atlandiülese tsiviilühiskonna võrgustikes, kaasa arvatud dialoogid; kõrgetasemeliste valitsuskontaktide loomises; abis heade professionaalsete suhete kujundamisel võrgustike ja dialoogide ning valitsuste/administratsioonide vahel. See kõik võiks tugevdada ja parandada institutsionaalseid struktuure mitte ainult EL ja USA pikaaegseid huivisid silmas pidades vaid ka kogu muu maailma jaoks.

Brüssel, 3. juuni 2004 Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee president Roger BRIESH

(1) Transatlantic Declaration (1990), New Transatlantic Agenda (NTA) ja EU-US Joint Action Plan (1995), Transatlantic Economic Partnership and New Transatlantic Marketplace (1998)

(2) Vaata: Christopher J. Makins (USA Atlandi Nõukogu president): Renewing the Transatlantic Partnership. Why and How?, USA Esindajate Maja Rahvusvaheliste Suhete Komisjoni Euroopa alamkomisjoni jaoks ettevalmistatud ametlik teadaanne, 11. juuni 2003

(3) Vaata: Transatlantic Trends 2003, Saksamaa USA Marshalli Fondi ja Pew Uurimuskeskuse poolt läbi viidud uurimus: Public more internationalist than in 1990s. Avaldatud 12. detsembril 2002, http://people-press org/reports/print php3?PageID=656

(4) Transatlantic Trends 2003

(5) Christopher J. Makins (USA Atlandi Nõukogu president): Renewing the Transatlantic Partnership. Why and How?, USA Esindajate Maja Rahvusvaheliste Suhete Komisjoni Euroopa alamkomisjoni jaoks ettevalmistatud ametlik teadaanne, 11. juuni 2003

(6) Transatlantic Trends 2003

(7) Pew Uurimuskeskus: Public more internationalist than in 1990s. Avaldatud 12. detsembril 2002, http://people-press org/reports/print php3?PageID=656

(8) Joseph Nye Jr: Propaganda isn`t the Way: Soft Power, The International Herald Tribune, 10. jaanuar 2003 www.ksg.harvard.edu/news/opeds/2003/nye_soft_power_iht_011003.htm

(9) Robert Kagan: Of Paradise and Power : America and Europe in the New World Order, Knopf 2003

(10) Transatlantic Trends 2003

(11) Transatlantic Trends 2003

(12) Transatlantic Trends 2003

(13) Pew Uurimuskeskus: Economy, Education, Social Security Dominate Public`s Policy agenda. Avaldatud 6. septembril 2001, www.people-press.org/reports/print.php3?PageID=33

(14) Pew Uurimuskeskus: The 2004 Political Landscape, lk 39ff; Võrdlemise kategooriad: nõustun täielikult ja nõustun nõustun suuremalt osalt, www.people-press.org

(15) ABC-uuring Süddeutsche Zeitung`i allikate kohaselt, 19.8.2003.

(16) EMSK: Re-invigorating the transatlantic partnership and dialogue (CES 719/2001)

(17) Joseph P. Quinlan: Drifting apart or Growing together? the Primacy of the Transatlantic Economy. Washington DC, Transatlantiliste Suhete Keskus, 2003

(18) EL Komisjon: General Overview of Active WTO Dispute Settlement Cases involving the EC as complainant or defendant. http://europa.eu.int/comm/trade/issues/newround/index_en.htm

(19) Joseph P. Quinlan: Drifting apart or Growing together? the Primacy of the Transatlantic Economy. Washington DC, Transatlantiliste Suhete Keskus, 2003

(20) Philippe Legrain: Europe`s mighty Economy, http://www.philippelegrain.com/Articles/europe`smightyec.html

(21) Maailma Majandusfoorum: Global Competitiveness Report 2003 – 2004; http://www.weforum.org

(22) ILO: A fair Globalisation: Creating opportunities for all, Genf, 24. veebruar 2004

(23) EMSK: Opinions CESE 156/20032 ja CESE 1387/2003

(24) ILO: A fair Globalisation: Creating opportunities for all, Genf, 24. veebruar 2004

(25) UNHDR 2003, allikas: Süddeutsche Zeitung, 9.7.2003

(26) USA Rahandusministeerium: 2002 Report to Congress on Labor Issues and the International Financial Institutions, 31. märts 2003

(27) IMF (Rahvusvaheline Valuutafond) World Economic Outlook, aprill 2003, ptk IV: Töötus ja tööturu institutsioonid: miks on reformid kasulikud.

(28) Preparing America to Compete Globally: A Forum on Offshoring, Brooking`i Institutsioon, 3. märts 2004; www.brook.edu/comm/op-ed/20040303offshoring.htm

(29) Pew Uurimuskeskus: 2004 political landscape

(30) The contribution of civil society to the work of the WTO, 8 . juuli 2004, EMSK, Brüssel

(31) The Lisbon Strategy and Sustainable Development, CESE 289/2003, 23. veebruar 2003; Towards a global partnership for sustainable development, Brüssel, 30. mai 2002, CESE 692-2002

(32) Christopher J. Makins (USA Atlandi Nõukogu president): Renewing the Transatlantic Partnership: Why and How?; USA Esindajate Maja Rahvusvaheliste Suhete Komisjoni Euroopa alamkomisjoni jaoks ettevalmistatud ametlik teadaanne, 11. juuni 2003.

(33) Mitmepoolne valitsemistava tähendab otsuste langetamist selliste rahvusvaheliste institutsioonide kogumi kaudu nagu näiteks ÜRO, WTO, IMF, Maailmapank, ILO, OECD jne

(34) Euroopa Nõukogu – Eesistujariigi otsused ....

(35) Transatlantiline Poliitika Võrgustik: A Strategy to strengthen Transatlantic Partnership, Washington-Brüssel – 4. detsember 2003

(36) Vt. The Transatlantic Market: a leitmotiv for economic cooperation, Erika Mann, MEP, november 2003.

(37) Sarah Anderson, John Cavanagh: Lessons of European Integration for the Americas, Poliitiliste Uuringute Instituut, Washington, veebruar 2004.

(38) EMSK: Economic and social consequences of enlargement in the candidate countries, CESE 1365/2002

(39) TABDi kommentaarid ja dokumendid, jagatud uurimisgrupi kohtumisel Dublinis 24. märtsil 2004.

(40) Ametiühingute teadaanne uurimisgrupi kohtumisel Dublinis 24. märtsil 2004.

(41) TACDi veebilehekülg: www.tacd.org