2.

STRATEEGILISE RAAMISTIKU LOOMIST SOODUSTAVAD ALGATUSED PROTSESSI USALDUSVÄÄRSUSE SUURENDAMISEKS tunnistab, et tuleb tõhustada klastritesse kuuluvate ettevõtete koostööd, edendades klastrite võrgustike esmatasandi võrgustiku loomist, mis võimaldaks jagada teenuseid ja häid tavasid Euroopa ja maailma tasandil, nt järgmiste meetmete abil: — koostöövahendite väljatöötamine ja levitamine, et jagada piirkondlikes klastrites loodud teadmisi; — eri klastritesse kuuluvate osalejate, eelkõige ettevõtete osavõtul toimuvate ürituste ja kohtumiste edendamine; — ühise aastaaruande koostamine kõigi Euroopa klastrite tegevuse kohta; — ühiste teenuste arendamise soodustamine õppe, teavitustegevuse jms valdkonnas; rõhutab, et on esmatähtis, et avalikud haldusasutused toetaksid nõudluse ennetamise projekte, nt — luues eri piirkondades asuvaid tehnoloogilisi järelevalvekeskusi ja -asutusi ühendava võrgustiku, tehes seda tööstuse teadus- ja uuendusetegevuse Euroopa järelevalvesüsteemi loomise ning intellektuaalse kapitali alase teabe parandamise kaudu, mis võimaldab ennetada võimalikke pakkumisepoolseid lahendusi ja lisaväärtust tootvaid tehnoloogiad; — innustades Euroopa tehnoloogiaplatvormidega tehtavat koostööd; — arendades mitme piirkonna osavõtul läbiviidavaid avalikke projekte (ühised spetsifikatsioonid ja hankemenetlused); — kehtestades eri piirkondades ühised uuenduslike tehnoloogiate arengut soodustavad või ennetavad eeskirjad; rõhutab vajadust koondada olemasolev teave ühteainsasse Euroopa klastritealasesse teabeplatvormi (INFOCLUSTER) ja kaasata sinna järgmised ettevõtjate jaoks kasulikud, praegu vaid osaliselt hõlmatud elemendid. Komitee leiab sealjuures, et kõige sobivam organ ühtse teabeplatvormi tööks võiks olla Euroopa klastrite järelevalvekeskus: — piirkondlik teabesüsteem, mis struktureerib ja hõlmab olemasolevat infrastruktuuri ja olemasolevaid uurimiskeskusi, teadus-, arendus- ja uuendustegevuse ettevõtjaid, ülikoole ja teisi asutusi, toetatud uurimissuundi, olulisi tehnilisi ja poliitilisi sidemeid jne. Kõnealune vahend lihtsustaks suhtlemist eri teaduskeskuste ja klastrite endi vahel. Süsteem võiks töötada Euroopa Komisjoni egiidi all koostöös Regioonide Komiteega, kes omakorda võiks aidata luua sidemeid piirkondade ja piirkondlikul tasandil juba tegutsevate klastritega; — dünaamiline konkurentsibaromeeter, mille abil iga klaster saaks ennast võrrelda teiste, sarnaste omadustega klastritega ning teha kindlaks oma positsiooni konkurentide suhtes; — teabevahetuse eesmärgil koostatav ülevaade klastritealasest poliitikast, milles on arvesse võetud iga piirkonna riiklikud ja piirkondlikud programmid ja poliitilised meetmed kõigis valdkondades (toetused teadus-, arendus- ja uuendustegevusele, toetavad rahastamisvahendid, koolitus- ja vahetusprogrammid jne); — mitmesugused aruanded ettevõtetes või klastrites endis teadmiste jagamiseks kasutatavate parimate tavade kohta; kinnitab vajadust edendada koostööd eri piirkondades või riikides tegutsevate uuendustegevust toetavate rahastamisvahendite vahel (kapital/võlad/otsetoetused), et soodustada investeeringuid suurprojektidesse, millesse on klastrite kaudu kaasatud mitu, Euroopa eri riikides asuvat piirkonda ja mis võiksid kasu saada ELi fondide, sh Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi vahendite võimendavast mõjust; leiab, et on võimalik jagada ressursse ja teenuseid klastrite vahel nii, et klastritel oleks ühine juurdepääs kvaliteetsematele teenustele: — erasektori teadusuurijatele mõeldud töökohtade börs ning vahetus- ja koolitusprogrammid; — inkubaatorite seadmeid ja teenuseid kasutavate ettevõtete liikuvus; — tehniliste oskuste, teadusinfrastruktuuri ja tootmisvahendite vahetamine mastaabi- ja mitmekülgsussäästu saavutamiseks; — tööstuse teadus- ja uuendustegevuse Euroopa järelevalvesüsteemi loomine ning intellektuaalse kapitali alase teabe parandamine;