[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 2.2.2005

SEK(2005) 142 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004-2007

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid peavad esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsusprogrammid 1. märtsiks 1999. Vastavalt selle määruse artiklile 5 pidi nõukogu kontrollima iga stabiilsusprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, esitas nõukogu arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.

Iirimaa esitas esimese stabiilsusprogrammi aastateks 1999–2001 2. detsembril 1998 ja nõukogu andis sellele hinnangu 18. jaanuaril 1999. Ajakohastatud programmid esitati igal järgmisel aastal. Iirimaa esitas viimase ajakohastatud stabiilsusprogrammi 1. detsembril 2004. aastal. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside tulemusi ning võttes arvesse tegevusjuhendit,[2] potentsiaalse tootmismahu ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud nõukogu jõustatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta[3]. Hinnang on järgmine:

- Iirimaa uus ajakohastatud stabiilsusprogramm, mis katab ajavahemikku kuni 2007. aastani, avaldati ja esitati komisjonile 1. detsembril 2004. Samal päeval esitas valitsus ka 2005. aasta eelarve. Ajakohastatud programm vastab andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta[4].

- Programmis esitatud Iirimaa majanduse väljavaated on 2003. aasta ajakohastatud programmis esitatud väljavaadetega võrreldes paremad. Tänu suuremale sise- ja välisnõudlusele suureneb SKT reaalkasv prognoosi kohaselt 2004. aastal 5.3%ni, võrreldes eelmises programmis prognoositud 3,3%ga. Aastatel 2005–2007 on ajakohastatud programmis kavandatud reaalkasvuks keskmiselt ligikaudu 5.2% SKTst aastas. Kokkulepitud metoodika abil programmis sisalduvatest andmetest tuletatud potentsiaalse kasvu määr algul ületab, kuid viimastel aastatel järkjärguliselt läheneb programmis kavandatud kasvuprognoosile. THHI inflatsioon langeb eeldatavasti allapoole 2% programmiperioodi lõpuks, võrreldes komisjoni teenistuste 2004. aasta sügise kõrgema ja ühtlasema prognoosiga (mis koostati enne Iirimaa eelarvet) Üldiselt tundub praegu olemasoleva teabe kohaselt ajakohastatud programmis sisalduv makromajanduslik stsenaarium olevat usutav ning see on enam-vähem vastavuses komisjoni talituste hinnanguga ja sealhulgas 2004. aasta sügise prognoosiga.

- Ajakohastatud programmis on prognoositud valitsemissektori ülejäägiks 2004. aastal 0,9% SKTst, mis on märkimisväärselt rohkem kui eelmistes ametlikes ennustustes (ja 2,0 protsendipunkti võrra rohkem kui 2003. aasta ajakohastatud programmis esitatud eelarvepuudujäägi eesmärk). Eelarve täitumine on seotud oodatust suuremate maksutuludega, sealhulgas ühekordsed tegurid ja maksuameti eriuurimiste tulemusel saadavad tulud (mida on ajakohastatud programmi kohaselt saadud 0,5% SKTst), ning oodatust väiksemate eelarveliste kuludega, eelkõige riigi investeeringute osas. Aastatel 2005–2007 nähakse eelarvestrateegias ette valitsemissektori puudujääk 2005. aastal 0,8% SKTst ning programmi viimasel kahel aastal 0,6% SKTst. Eelmise programmiga võrreldes on kavandatud valitsemissektori puudujäägi suhe SKTsse 2005. aastal tasakaalule lähemal 0,6 protsendipunkti ja 2006. aastal 0,5 protsendipunkti tänu soodsamale makromajanduslikule stsenaariumile. Välja arvatud algne kulusuhte kasv 2005. aastal seoses hiljutiste eelarveliste meetmetega, on nii kulu- kui tulusuhte suundumus langev. Korrigeerides ühise metoodika abil tsükli eeldatavat mõju, on tsükliliselt kohandatud eelarve ülejäägis kogu vaatlusalusel perioodil, välja arvatud väike puudujääk 0,2% SKTst 2005. aastal. Iirimaa majanduse erijooned lubavad oletada, et nende arvutuste aluseks oleva toodangumahu tühikuga on seotud tavalisest suurem ebakindlus. Iirimaa eelarvepuudujäägi prognoosi tuleks täpsustada, sest viiakse ellu märkimisväärne riigi investeeringute programm, mille tulemusel on programmiperioodi jooksul keskmine valitsemissektori investeerimissuhe oluliselt kõrgem kui viimastel aastatel keskmiselt ELis.

- Eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Ühelt poolt tundub laekumiste prognoos olevat usutav ja reservide olemasolu ettenägematute arengute tarvis võib osutada kavandatust paremale tulemusele. Kulude osas on Iirimaa samuti teinud hiljuti märkimisväärseid edusamme, täites oma kulueesmärgid ja lubades seega oletada, et kontrolli tugevdamiseks võetud mitmesugused meetmed on tõhusad. Teisest küljest on ka mõned ohud, et keskvalitsuse eelarve tasakaal võib osutuda ajakohastatud programmis prognoositud tasakaalust nõrgemaks. Eelkõige on programmi lõpuaastate kulutuste kasvumäär mõnevõrra piiratud. Riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et säilitada kogu programmiperioodi jooksul stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav eelarveseisund, mis on tasakaalu lähedal või ülejäägis. See annab ka piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve.

- Valitsemissektori koguvõla suhe on 2004. aastal langenud hinnanguliselt 30,5%ni SKTsse, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Aastatel 2005–2007 prognoosi kohaselt võla suhe enam-vähem stabiliseerub 30% lähedal SKTsse. Nagu ka eelmises programmis, aitavad nii esmase tasakaalu kui ka intressimaksete ja SKT nominaalkasvu vastastoime eeldatavasti kaasa võla suhte alandamisele, kuid suur varude muutuste korrigeerimine enam-vähem tühistab selle. Korrigeerimine peegeldab peamiselt mittevalitsemissektorile kuuluvate varade liikumist 2001. aastal loodud riiklikku pensioni reservfondi ( National Pensions Reserve Fund – NPRF ) pensionikohustuste eelrahastamiseks tulevikus. Fond saab igal aastal 1% SKTst valitsemissektori vahenditest. Kui mittevalitsemissektori varasid ei kogutaks sellesse fondi, väheneks koguvõla suhe kogu programmiperioodi vältel.

- Ajakohastatud programmis on ülevaade valitsuse struktuurireformi programmist, mis on suunatud avalike teenuste kvaliteedi parandamisele, avalike kulutuste tõhususe tõstmisele ja Iirimaa majanduse infrastruktuuriliste vajadustega tegelemisele. Ajakohastatud programmis täpsustatakse ka tervishoiuteenuste jätkuvat reformi, mis on osa liikumises kulutustele vastava tulu suunas. Üldiselt on ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika enam-vähem vastavuses riigi rahanduse valdkonna konkreetset riiki käsitlevate 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuunistega, milles soovitati Iirimaa ametiasutustel edendada avalike kulutuste tõhusust, parandada keskpika perioodi eelarve raamistikku ja seada tähtsuse järjekorda riikliku arengukava infrastruktuuri käsitlevad osad.

- Iirimaa tundub olevat suhteliselt soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Iirimaa suhteliselt madal võla suhe, juba jõustatud penisonireformimeetmed ja vahendite kogumine riiklikku pensioni reservfondi aitavad kaasa eelarve jätkusuutlikkusele ning vananemisega seotud probleemide lahendamisele. Programmis esitatud strateegia põhineb peamiselt vastavusel stabiilsuse ja kasvu pakti raamistikule ja jätkuval varade kogumisel riiklikku pensioni reservfondi. Iirimaa suhteliselt madal võla suhe peaks kergendama pikema aja jooksul tekkiva mis tahes jätkusuutlikkuse mahajäämuse likvideerimist.

Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004-2007

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[5] eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

1. [17. veebruaril 2005] kontrollis nõukogu Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2007. Programm vastab andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

2. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvuks 2004. aastal 5,3% ja ülejäänud programmiperioodi jooksul stabiilselt keskmiselt 5,2%. Praegu olemasolevate andmete kohaselt kajastab see stsenaarium usutavaid kasvuprognoose. Programmi THHI inflatsiooniprognoos tundub siiski olevat realistlik.

3. Pärast algselt kavandatud ülejääki 2004. aastal, mis kajastab oodatust suuremaid laekumisi, sealhulgas ühekordseid tegureid, ja eelarveliste kulude mõningast vähenemist, on strateegias ette nähtud tagasihoidlik ja enam-vähem stabiilne puudujääk alates 2005. aastast. Nii kulu- kui tulusuhe on programmiperioodi jooksul väheneva suundumusega, kuigi kulusuhe suureneb 2005. aastal hiljutiste eelarvemeetmete tulemusel. Samal ajal viiakse ellu märkimisväärset riigi investeeringute programmi, mille tulemusel valitsemissektori keskmine investeerimissuhe on kogu programmiperioodi jooksul veidi alla 4% SKTst. Korrigeerides ühise metoodika abil tsükli eeldatavat mõju, on tsükliliselt kohandatud eelarve ülejäägis kogu vaatlusalusel perioodil, välja arvatud väike puudujääk 2005. aastal. Tuleks siiski märkida, et toodangumahu tühiku ja seega ka tsükliliselt kohandatud tasakaalu prognoosidega on seotud tavalisest suurem ebakindlus Iirimaa majanduse erijoonte tõttu. Eelmise programmiga võrreldes nähakse praeguses ajakohastatud programmis ette tugevam valitsemissektori eelarvetasakaal soodsama makromajandusliku stsenaariumi juures.

4. Eelarveprognooside riskid tunduvad olevat enam-vähem tasakaalustatud. Ühelt poolt tundub laekumiste prognoos olevat usutav ja reservide olemasolu ettenägematute arengute tarvis 2006. ja 2007. aasta prognoosis võib osutada võimalusele, et tulemus on kavandatust parem. Kulude osas on Iirimaa samuti teinud hiljuti märkimisväärseid edusamme, täites oma kulueesmärgid ja lubades seega oletada, et kulude kontrolli tugevdamiseks võetud hiljutised meetmed on tõhusad. Teiselt poolt on mõned suurema üldpuudujäägi ohud. Eelkõige on programmi lõpuaastate kulutuste kasvumäär mõnevõrra piiratud.

5. Seda riskianalüüsi arvestades on programmi eelarvealased põhimõtted piisavad, et säilitada ajavahemikul kuni 2007. aastani stabiilsuse ja kasvu paktiga nõutav keskpika perioodi eelarveseisund, mis on tasakaalu lähedal või ülejäägis. See annab piisava varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve kogu programmiperioodi jooksul.

6. Valitsemissektori eeldatav võla suhe on 2004. aastal langenud 30,5%ni SKTsse, mis on alla asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Aastatel 2005–2007 stabiliseerub programmi prognoosi kohaselt võla suhe 30% lähedal SKTsse. Kui mittevalitsemissektori varasid ei kogutaks riiklikku pensioni reservfondi ( National Pensions Reserve Fund – NPRF ), väheneks võla suhe märkimisväärselt kogu programmiperioodi vältel.

7. Iirimaa tundub olevat suhteliselt soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega. Iirimaa suhteliselt madal võla suhe, juba jõustatud penisonireformimeetmed ja reservide kogumine riiklikku pensioni reservfondi aitavad kaasa eelarve jätkusuutlikkusele ning vananemisega seotud probleemide lahendamisele. Programmis esitatud strateegia põhineb peamiselt vastavusel stabiilsuse ja kasvu pakti raamistikule ja jätkuval varade kogumisel riiklikku pensioni reservfondi. Üldiselt peaks Iirimaa suhteliselt madal võla suhe kergendama pikema aja jooksul tekkiva mis tahes jätkusuutlikkuse mahajäämuse likvideerimist.

8. Ajakohastatud programmis on ülevaade valitsuse struktuurireformi programmist, mis on suunatud avalike teenuste kvaliteedi parandamisele, avalike kulutuste tõhususe tõstmisele ja Iirimaa majanduse infrastruktuuriliste vajadustega tegelemisele. Üldiselt on ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika enam-vähem vastavuses riigi rahanduse valdkonna konkreetset riiki käsitlevate 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuunistega, milles soovitati Iirimaa ametiasutustel edendada avalike kulutuste tõhusust, parandada keskpika perioodi eelarve raamistikku ja seada tähtsuse järjekorda riikliku arengukava infrastruktuuri käsitlevad osad.

Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Reaalne SKT (muutus, %) | SP detsember 2004 | 5,3 | 5,1 | 5,2 | 5,4 |

KOM2 | 5,2 | 4,8 | 5,0 | puudub |

SP detsember 2003 | 3,3 | 4,7 | 5,2 | puudub |

THHI inflatsioon (%) | SP detsember 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,9 |

KOM okt 20042 | 2,3 | 2,4 | 2,4 | puudub |

SP detsember 2003 | 2,3 | 2,0 | 2,0 | puudub |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTsse) | SP detsember 2004 | 0,9 | -0,8 | -0,6 | -0,6 |

KOM okt 20042 | -0,2 | -0,6 | -0,5 | puudub |

SP detsember 2003 | -1,1 | -1,4 | -1,1 | puudub |

Esmane tasakaal (% SKTsse) | SP detsember 2004 | 2,1 | 0,6 | 0,6 | 0,7 |

KOM okt 20042 | 1,2 | 0,7 | 0,8 | puudub |

SP detsember 2003 | 0,3 | 0,1 | 0,3 | puudub |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | SP detsember 20041 | 1,2 | -0,2 | 0,1 | 0,0 |

KOM okt 20042 | 0,1 | 0,0 | 0,3 | puudub |

SP detsember 20031 | -0,7 | -0,8 | -0,5 | puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | SP detsember 2004 | 30,5 | 30,1 | 30,1 | 30,0 |

KOM okt 20042 | 30,7 | 30,7 | 30,6 | puudub |

SP detsember 2003 | 33,3 | 33,5 | 33,3 | puudub |

Märkused: 1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. 2 Komisjoni talituste 2004. aasta sügise prognoos. Allikad: Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogramm, detsember 2003 ja detsember 2004 (SP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10.7.2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10.7.2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

[5] EÜT L 17, 2.8.1997, lk 1. Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.