Aruanne Euroopa Keskpanga CO2 jalajälje haldamise kohta koos Euroopa Keskpanga vastustega

2014/C 158/01

SISUKORD

Sissejuhatus

Auditi ulatus ja lähenemisviis

Auditileiud

Strateegiad süsinikdioksiidi heite vähendamiseks

Süsinikdioksiidi heite vähendamine

Allesjäänud heite kompenseerimine

Süsinikdioksiidi jalajälje terviklik arvutamine

Keskkonnajuhtimisvahendid

Euroopa keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS)

Keskkonnasõbralike hoonete programm (GreenBuilding programme)

ELi käitumisjuhend andmekeskuste energiatõhususe kohta

Säästvad hanked

EKP hanke-eeskirjad

EKP kutsetegevuse käsiraamat

Säästvate hangete juhend

Hankemenetlustest moodustatud valimi kontrollimine

Järeldused ja soovitused

Kas EKP oli määratlenud CO2-heite vähendamise strateegiad ja need mõjusalt ellu viinud?

Kas EKP-l on olemas pidevat arengut toetavad asjakohased keskkonnajuhtimisvahendid?

Kas EKP kehtestas säästvate hangete jaoks standardid ja kas neist peeti kinni?

SISSEJUHATUS

Euroopa Keskpank (edaspidi „pank” või „EKP”) ja kõikide ELi liikmesriikide keskpangad moodustavad koos Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS). EKPSi esmane eesmärk on hinnastabiilsuse säilitamine. Samuti toetab EKPS liidu üldist majanduspoliitikat, et kaasa aidata liidu eesmärkide saavutamisele. EKP täidab oma põhikirjas (1) sätestatud ülesandeid ning vastutab oma tegevuse ja vahendite haldamise eest.

AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS

AUDITILEIUD

Strateegiad süsinikdioksiidi heite vähendamiseks

Süsinikdioksiidi heite vähendamine

Kohustus heidet vähendada

Heite vähendamiseks seatud eesmärgid

Oma keskkonnaaruannetes on EKP seadnud endale eesmärgid heite vähendamiseks. Esimene eesmärk oli vähendada 2011. aastal CO2 jalajälge 15 % võrra (võrreldes 2009. aasta näitajatega) (7) . 2013. aastaks oli EKP seadnud eesmärgi vähendada CO2 jalajälge 10 % võrra (võrreldes 2011. aasta näitajatega). Ei keskmise tähtajaga (st kuni aastani 2020) ega pikaajalisi (st 2020. aastast edasi) eesmärke ei seatud. Taoliste eesmärkide seadmine on tähtis organisatsiooni keskkonnajuhtimise kavandamise ja selle jätkusuutlikkuse seisukohast.

CO2 heites toimunud muutused

2008. aasta on esimene, mille kohta esitati EKP CO2 jalajälge käsitlevad andmed. 2008. aastaga võrreldes suutis EKP oma CO2 jalajälge 2012. aastal absoluutarvudes vähendada (heite kogumaht vähenes), hoolimata sellest, et töötajate arv suurenes. Suhteliselt (ühe töötaja kohta) oli tegu aga veelgi suurema vähenemisega. Tabelis 1 esitatakse nii absoluut- kui suhteliste näitajate muutus.

Tabel 1. CO2 heite absoluutne ja suhteline vähenemine (2008. aasta aruandluses kasutatud ulatus)

EKP ei plaani 2013. aastaks heitkoguste vähendamiseks seatud eesmärki täita (vt punkt 12), kuna pank on seisukohal, et praegustel rendipindadel ei ole heitkoguste edasine vähendamine tehniliselt ja rahaliselt enam võimalik. Lisaks mõjutab näitajaid uue pangandusjärelevalve ülesannetest tulenev töötajate arvu suurenemine.

Allesjäänud heite kompenseerimine

Süsinikdioksiidi jalajälje terviklik arvutamine

ELi õigusaktides ei käsitleta süsinikdioksiidi jalajälje arvutamist

Kontrollikoda on seisukohal, et mõjusa heitkoguste vähendamise strateegia koostamise ja elluviimise eelduseks on usaldusväärne ja täielik info organisatsiooni süsinikdioksiidi jalajälje tegeliku suuruse kohta.

EKP süsinikdioksiidi jalajälje arvutamise ulatust on järk-järgult laiendatud

Tabel 2. Heitkogused allikate lõikes (2008. ja 2012. aasta ulatuse võrdlus)

Täiendavad võimalused läbipaistvuse, täielikkuse ja asjakohasuse suurendamiseks

Keskkonnajuhtimisvahendid

Euroopa keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS)

Komisjoni sõnul on Euroopa keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS) (13) „turul pakutavatest keskkonnajuhtimisvahenditest kõige usaldusväärsem ja kindlam” (14) . EMASi eesmärk on edendada organisatsioonide keskkonnatoime pidevat parandamist.

EMASis osalemine on vabatahtlik ja „see võib neile [osalejatele] lisakasu tuua halduskontrolli lihtsustumise, kulude vähenemise ja paranenud avaliku maine näol, tingimusel et nad suudavad tõendada keskkonnatoime parandamist” (15) .

EMASist kinnipidamine ja süsteemi ulatus

EKP sai oma esimese EMASi kinnituse juulis 2010 (16) ja seda uuendati juulis 2013. Organisatsiooniväline tõendaja kinnitas EKP keskkonnapoliitika, keskkonnakava, keskkonna juhtimissüsteemi ja 2013. aasta konsolideeritud keskkonnaaruande vastavust määrusele (EÜ) nr 1221/2009, ning et puuduvad tõendid selle kohta, et organisatsioon ei ole täitnud õigusaktides sätestatud keskkonnaalaseid nõudeid.

EMASi keskkonnajuhtimise programm

Keskkonnasõbralike hoonete programm (GreenBuilding programme)

2005. aastal käivitas komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus keskkonnasõbralike hoonete programmi. Programmi eesmärk on edendada mitteeluhoonete energiatõhususse tehtavaid investeeringuid, mis ennast selgelt ära tasuvad, ent mis ületavad Euroopa hoonete energiatõhususe direktiivis ja kehtivates riiklikes ehitusseadustikes sätestatud nõudeid. Keskkonnasõbralike hoonete programmi partner (18) peab tagama, et tema hooned tarbivad 25 % vähem primaarenergiat (juhul, kui see on majanduslikult tasuv), kui kehtiv riiklik ehitusseadustik nõuab.

ELi käitumisjuhend andmekeskuste energiatõhususe kohta

Säästvad hanked

EKP hanke-eeskirjad

EKP kutsetegevuse käsiraamat

Hangete läbiviimise sise-eeskirjad on fikseeritud EKP kutsetegevuse käsiraamatus. Käsiraamatus võetakse kohustus: „EKP hangib kaupu, teenuseid ja ehitustöid nii, et sellega kaasneks panga keskkonnatoime pidev ja mõõdetav paranemine, mis saavutatakse keskkonnamõju majanduslikult tasuval viisil vähendamise teel”.

Keskkonnaalase sertifitseerimise kohta sätestatakse sise-eeskirjades, et kui sertifitseerimine on asjakohane, peab see olema üheks valikukriteeriumiks.

Selline sõnastus paistab viitavat hankemenetluse käigus hinna ja kvaliteedi eest antavate punktide koguarvule. Kontrollikoda avastas aga, et tegu ei ole ühise arusaamaga ning et keskkonnaomadustele omistatava koefitsiendi määratlemisel võtavad juhid pigem arvesse üksnes kvaliteeti. Sellega võib kaasneda olukord, kus keskkonnaomadused moodustavad hinnale ja kvaliteedile omistatud hindamiskoefitsiendist alla 5 %, mis tähendab, et tõenäoliselt menetluse tulemust need oluliselt ei mõjuta.

Säästvate hangete juhend

Juhendit täpsustati ajavahemikus 2010–2012 läbi viidud mitme piloothanke põhjal. See põhineb suuresti Euroopa Komisjoni keskkonnasäästlikke riigihankeid (Green Public Procurement) käsitlevatel praktilistel soovitustel, mis on esitatud käsiraamatus „Buying green!” ja keskkonnasäästlike riigihangete töövahendeid käsitlevas väljaandes „GPP toolkit” (23) .

Juhendi lisas pakutakse enamiku valitud toodete ja teenuste jaoks välja säästvate hangete tingimused. Erinevalt keskkonnasäästlike riigihangete töövahendite väljaandest ei jagata kriteeriume juhendite lisas põhikriteeriumideks („core”) ja süvakriteeriumideks („comprehensive”), vaid pakutakse iga kategooria jaoks välja ainult üks kriteeriumikogum. EKP kriteeriumid on komisjoni keskkonnasäästlikke riigihangete omadest üldiselt rangemad, ent jäävad siiski alla süvakriteeriumidele. IT-seadmete kohta käivad EKP kriteeriumid on aga isegi rangemad kui komisjoni töövahendites kirjeldatavad süvakriteeriumid.

Säästvate riigihangete läbiviimise menetlus

Hankemenetlustest moodustatud valimi kontrollimine

Kontrollikoda auditeeris hankemenetluste valimit, mille hankedokumendid sisaldasid panga sõnul ka keskkonnakriteeriume (24) . Kontrollimine kinnitas, et 2012. aastal hakkas EKP säästvate hangete põhimõtteid süstemaatilisemalt rakendama. Kaks kolmandikku kontrollitud hangetest vastas keskkonnasäästlikele riigihangetele seatud põhi- või süvakriteeriumidele. Keskkonnasäästlike riigihangete kriteeriume oleks aga olnud võimalik rakendada suurema hulga hankemenetluste puhul (eelkõige puudutab see IT-seadmeid ja ehitustöid).

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Kas EKP oli määratlenud CO2-heite vähendamise strateegiad ja need mõjusalt ellu viinud?

EKP süsinikdioksiidi jalajälje arvutamise algset ulatust on võrreldes 2008. aastaga järk-järgult laiendatud, ent see ei sisalda endiselt mõningaid tähtsaid heiteliike. Eelkõige ei võeta arvesse töötajate kodust tööle ja tagasi sõitmisest tingitud ning EKP uue hoonekompleksi ehitamisega tekitatud heitkoguseid. Nimetatud heite arvestamiseks kutsub komisjon üles kasutama avaliku sektori organisatsioonide olelusringi keskkonnatoime mõõtmiseks ja esitamiseks mõeldud organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise meetodit.

Soovitused

Kas EKP-l on olemas pidevat arengut toetavad asjakohased keskkonnajuhtimisvahendid?

Alates 2010. aastast osaleb EKP Euroopa keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS). EMAS hõlmab EKP Maini-äärses Frankfurdis asuva peakorteri kogu tehnilist ja haldustegevust. EMAS on pidevat arengut toetav mõjus keskkonnajuhtimisvahend. Käivad ettevalmistused EMASi rakendamiseks EKP uues hoonekompleksis, mille valmimine on plaanitud 2014. aastasse.

EKP kavade kohaselt peab uus kompleks vastama kõrgetele tehnilistele ja keskkonnastandarditele. Seetõttu kavatsetakse EMASi keskkonnajuhtimise programmis peale uude kompleksi kolimist keskenduda endiselt peamiselt keskkonnaalase teadlikkuse kasvatamisele ja käitumise muutmisele. Praegustes meetmetes on teadlikkuse kasvatamise ja käitumise muutmise meetmed aga sõnastatud väga üldiselt, mistõttu on raske hinnata nende kogumõju.

EKP osaleb komisjoni propageeritavas keskkonnasõbralike hoonete programmis, mille eesmärk on tagada, et panga uued hooned tarbivad 25 % vähem primaarenergiat kui kehtiv ehitusstandard nõuab. Seni pole avaldatud lõplikku teavet selle kohta, kas EKP Eurotoweri hoone remontimisel (enne selle pangandusjärelevalve eesmärgil kasutusele võtmist) lähtutakse keskkonnasõbralike hoonete programmi standarditest.

Soovitused

Selleks, et hinnata EMASi keskkonnajuhtimise programmis töötajate keskkonnaalase teadlikkuse kasvatamisele ja käitumise muutmisele suunatud tegevuse edenemist ja mõju, peaks see sisaldama mõõdetavaid näitajaid (nt ühiskondliku transpordiga kodust tööle ja tagasi sõitvate töötajate arv).

Kas EKP kehtestas säästvate hangete jaoks standardid ja kas neist peeti kinni?

Soovitused

EKP peaks oma hanke-eeskirju muutma nii, et need peegeldaksid paremini panga säästva hanketegevuse püüdlusi.

(1) EKPSi ja EKP põhikiri on lisatud protokollina Euroopa Liidu toimimise lepingule.

(2) CO2 jalajälg on organisatsiooni tegevuse tagajärjel atmosfääri paisatud kasvuhoonegaaside heite kogumaht. Kasvuhoonegaaside heide arvutatakse ja esitatakse tavaliselt süsinikdioksiid-ekvivalendi kujul.

(3) Vt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 191.

(4) Kontrollikoda on uurinud sama teemat ka teistes valitud ELi institutsioonides, organites ja asutustes, ning kavatseb avaldada oma sellekohase töö tulemused 2014. aasta jooksul.

(5) Keskkonnapoliitika võttis vastu panga nõukogu ja kiitis heaks juhatus (see avaldati EKP 2013. aasta keskkonnaaruandes).

(6) Vt EKP 2010. aasta keskkonnaaruanne ja 2012. aasta keskkonnaaruande ajakohastatud variant.

(7) Eesmärk saavutati ja heidet vähendati peaaegu 30 % võrra.

(8) Alates 2009. aastast kasutab EKP taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit, mida CO2 jalajälje arvutamisel käsitletakse kui saastevaba energiat. Rohelise energia osakaal panga kogu elektritarbimises moodustas 2012. aastal 65,8 %.

(9) Vt. Suurbritannia Energeetika ja kliimamuutuste ministeeriumi dokumendis „A guide to carbon offsetting for the public sector” (2. versioon, 2011, lk 11) esitatud määratlus: „CO2-neutraalsus tähistab protsessi, mille netoheitkogus on null. See saavutatakse heitkoguste läbipaistva arvutamise, heite vähendamise ja allesjäänud heite kompenseerimise abil.”

(10) ELT L 124, 4.5.2013, lk 1.

(11) Vt organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise juhend (ELT L 124, 4.5.2013, lk 107).

(12) EKP uus hoonekompleks Grossmarkthalle piirkonnas.

(13) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1221/2009 organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) (ELT L 342, 22.12.2009, lk 1).

(14) Vt EMASi infoleht „EMAS and ISO 14001: complementarities and differences”.

(15) Vt määruse (EÜ) nr 1221/2009 põhjendus 8.

(16) Samal ajal anti EKP-le ISO 14001 sertifikaat. EMAS sisaldab kõiki ISO 14001 nõudeid.

(17) Selleteemalise pressiteate kohaselt ei ole EKP uues Grossmarkthalle kompleksis piisavalt ruumi panga uute ülesannete täitmiseks vajaliku ligikaudu 1 000 lisatöötaja jaoks.

(18) 2013. aasta 18. novembri seisuga on üle kogu Euroopa registreeritud 866 sellist hoonet.

(19) Olemasolevad hooned peaksid peale remonti tarbima vähemalt 25 % vähem primaarenergiat (juhul, kui see on majanduslikult tasuv).

(20) Praegu töötavad pangandusjärelevalvega tegelevad töötajad ühes teises Eurotoweri hoone läheduses asuvas hoones.

(21) ELT L 184, 14.7.2007, lk 34.

(22) Ühe võimaliku edukaks kuulutamise tingimusena, vt artikli 26 lõike 2 punkt a.

(23) http://ec.europa.eu/environment/gpp/index_en.htm.

(24) Ajavahemikus 1. jaanuar 2012 kuni 15. veebruar 2013 alustatud 22 keskkonnakriteeriume sisaldanud hankemenetlusest valiti 11.

EUROOPA KESKPANGA VASTUS

Euroopa Kontrollikoja aruandele Euroopa Keskpanga CO2-jalajälje haldamise auditi kohta

Euroopa Keskpank (EKP) väljendab heameelt Euroopa Kontrollikoja aruande üle ning hindab kontrollikoja tähelepanekuid ja parandusettepanekuid. Allpool on esitatud EKP märkused konkreetsete punktide ja seitsme soovituse kohta.

Punkt 12. EKP tunnistab, et CO2-jalajälje üldiseks vähendamiseks on kasulik seada keskmise tähtajaga ja pikaajalised eesmärgid ning kavatseb seda teha pärast uutesse hoonetesse kolimist.

Punktid 19 ja 58. EKP arutab praegu ettepanekuid lisada kompenseerimise kohustus oma keskkonnapoliitika järgmisel ajakohastamisel 2014. aastal.

Punktid 26, 37 ja 62. Kuna Euroopa Komisjon on organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise lõpliku juhendi ja eelkõige organisatsiooni keskkonnajalajälje valdkonna eeskirjad alles hiljuti välja andnud ning need on endiselt katseetapis, on EKP-l seni olnud vähe võimalusi kaaluda nende mõju CO2-jalajälje arvutamisele ja aruandlusele. Töötajate kodust tööle ja tagasi sõitmisest tingitud heitkoguse kohta töötab EKP praegu välja arvutusmeetodit, et lisada need andmed oma järgmisse CO2-jalajälje aruandesse 2014. aastal. Vt ka vastust 2. soovitusele.

Punktid 36 ja 65. 2012.–2013. aasta keskkonnajuhtimis- ja auditeerimissüsteemi (EMAS) programmis olid teadlikkuse kasvatamise ja käitumise muutmise meetmed sõnastatud üldiselt, et tagada nende paindlikkus EKP eri töötajarühmade jaoks. Ehkki meetmete kogumõju on tõepoolest raske põhjalikult hinnata, võttis EKP edusammude analüüsimisel arvesse teatavaid näitajaid. Näiteks TARGET2-väärtpaberite projekti töötajate läbi viidud energiasäästukampaanial (Power Off) olid selged näitajad ja positiivsed tulemused, mis on siiani tuntavad (1). See katseprojektina toimunud kampaania viidi läbi keskkonnaalasele teavitamisele, töötajate kaasamisele ja käitumise muutmisele spetsialiseerunud organisatsiooni abil eesmärgiga toetada kogu organisatsiooni hõlmavate töövahendite, näitajate ja meetmete väljatöötamist. Ette valmistatakse teist katseprojekti, et seda kontseptsiooni enne organisatsioonis kasutusele võtmist veelgi edasi arendada. Vt ka vastust 4. soovitusele.

Punktid 42 ja 66. Eurotoweri hoone üürileping hõlmab keskkonnakaitse sätet, mis toetab remonditöödel keskkonnasõbralike hoonete programmi nõudeid ja asjaomaseid ehitusstandardeid. Ehkki lõplikku teavet ei ole veel avaldatud, on EKP alustanud läbirääkimisi Eurotoweri hoone üürileandjaga, et parandada energiatõhusust. Lisaks hindab üürileandja keskkonnasõbralike hoonete programmis osalemist. Vt ka vastust 3. soovitusele.

Punktid 43 ja 67. EKP soovib pärast uude hoonekompleksi kolimist saada energiatõhusa andmekeskuse omaniku sertifikaadi. Uue andmekeskuse tehnilised omadused — mõõdetavus, paindlikkus ja energiatõhusus — on võrreldavad Euroopa andmekeskuste energiatõhususe käitumisjuhendis sätestatuga. Vt ka vastust 5. soovitusele.

Punktid 44 ja 68. Vt vastust 6. soovitusele.

Punkt 48. EKP kaalub keskkonnaomaduste osakaalu täiendavat selgitamist oma säästvate hangete juhendi edasisel ajakohastamisel. Seoses keskkonnasäästlikkuse kriteeriumide osakaaluga majanduslikult kõige soodsama pakkumuse menetluses tuleks märkida, et see osakaal peab olema proportsionaalne ka teiste lepingu sõlmimise kvalitatiivsete kriteeriumitega. See peab tagama, et kõik tegevusega seotud nõuded kajastuvad piisaval määral lepingu sõlmimise kriteeriumides ning avaldavad seega asjakohast mõju menetluse tulemusele.

Punkt 63. EKP töötab praegu välja keskkonnapoliitikat süsinikdioksiidi heitkoguse vähendamiseks ja kompenseerimiseks. Vt ka vastust 1. soovitusele.

1. soovitus. EKP jätkab jõupingutusi süsinikdioksiidi heitkoguse vähendamiseks ning allesjäänud CO2-heite kompenseerimise poliitika väljatöötamiseks.

2. soovitus. EKP aktsepteerib soovitust. Kuna Euroopa Komisjoni koostatud organisatsiooni keskkonnajalajälje leidmise meetod on endiselt katseetapis, jälgib EKP selle arengut ja tulemusi eesmärgiga lõimida see süsinikdioksiidi jalajälje arvutamisse.

3. soovitus. EKP aktsepteerib soovitust. Lisaks kehtivale üürilepingule, mis sisaldab keskkonnakaitse sätet, on kavas sõlmida Eurotoweri hoone üürileandjaga kokkulepe vajalike remonditööde ja järgitavate standardite kohta.

4. soovitus. EKP aktsepteerib soovitust ning lisab oma järgmisse EMASi keskkonnajuhtimise programmi mõõdetavad näitajad, eriti sellised, mis on seotud töötajate keskkonnaalase teadlikkuse kasvatamise ja käitumise muutmisega.

5. soovitus. EKP toetab täielikult Euroopa andmekeskuste energiatõhususe vabatahtliku käitumisjuhendi eesmärki kahandada energiatarbimist kõigis Euroopa andmekeskustes, vähendades seega heitkogust, piirates globaalset soojenemist ja säästes raha. EKP kaalub ka käitumisjuhendiga liitumise taotlemist.

6. soovitus. EKP aktsepteerib soovitust ja arutab võimalusi peegeldada paremini oma püüdlusi säästvaks hanketegevuseks oma hanke-eeskirjade järgmisel ajakohastamisel 2014. aastal.

7. soovitus. EKP aktsepteerib soovitust ja hakkab säästvate hangete juhendi rakendamisel tehtud edusammudest aru andma oma iga-aastases keskkonnaaruandes.

(1) Vt ka EKP 2013. aasta keskkonnaaruande lk 14. Kampaania eesmärk oli innustada töötajaid vähendama aktiivselt oma keskkonnamõju tööl, keskendudes eelkõige energiatarbimise vähendamisele. Kampaaniaga saavutati: a) aastase heitkoguse hinnanguline vähenemine 124 tonnilt 6 tonni CO2-ni; ning b) kampaania lõpuks kolmel asjaomasel korrusel keskmiselt 94 % elektriseadmete välja lülitamine. Välja lülitamata jäeti üksnes 6 % IT-seadmetest.