Hongkongis on võetud autoritaarne suund: enamik demokraatiameelseid poliitikuid on kas vanglas või eksiilis, paljud kodanikuühiskonna organisatsioonid on laiali saadetud ja mitmed rahvusvahelised valitsusvälised organisatsioonid on sulgenud Hongkongis oma bürood. Riikliku julgeoleku seaduse rakendamine on olnud oodatust jõulisem. Riikliku julgeoleku seaduse kohaste õigusrikkumiste lai ulatus ja seaduses ette nähtud karmid karistused on tõsine probleem ning see on pärssinud varem kaitstud õiguste ja vabaduste kasutamist. Suundumus kohaldada meedias, akadeemilistes ringkondades ja kodanikuühiskonnas enesetsensuuri on kiirenenud.

Kooskõlas 1997. aastal Euroopa Parlamendi ees võetud kohustusega esitavad komisjon ja kõrge esindaja igal aastal aruande Hongkongis toimuva arengu kohta. Aastate jooksul on erilist tähelepanu pööratud põhimõtte „üks riik, kaks süsteemi“ rakendamisele ja Hongkongi autonoomiale, mis on sätestatud põhiseaduses.

Kohtusüsteemi sõltumatus oli jätkuvalt oluline kaitsemeede põhiõiguste ja -vabaduste kaitsmiseks, kuid riikliku julgeoleku seaduse rakendamine on mõjutanud õigusriigi rolli kodanikuvabaduste kaitsmisel. Kuigi kohtumenetlused ja õiguslikud argumendid võivad olla suures osas kooskõlas üldise õiguse kohtupraktikaga, on kohtud muutunud vähem liberaalseks ja sallivaks kohtuasjades, mis hõlmavad poliitiliste vabaduste kasutamist. Jätkuvalt oli teataval määral kindlustunnet seoses kohtunike pädevuse ja aususega ning nende valmisolekuga järgida õigusriigi põhimõtteid.

2021. aastat on iseloomustanud tugevad tagasilöögid demokraatia vallas ning põhimõtte „üks riik, kaks süsteemi“ üha piiravam tõlgendamine ja õõnestamine, milles on oma osa riikliku julgeoleku seadusel.

2021. aastal hoiti COVID-19 pandeemia Hongkongis mitme piirangu, näiteks rahvakogunemiste keelu abil, suures osas kontrolli all. Hongkongi territooriumile sisenemise piirangud on muutunud üha rangemaks ja aasta lõpuks olid need võrdväärsed Mandri-Hiinasse pääsemise piirangutega. Piiri Mandri-Hiinaga ei olnud aasta lõpuks uuesti avatud.

Vande andmise seaduseelnõuga nähti ette valimissüsteemi muutmises veel üks element: 23. veebruaril esitas valitsus riigiametite (kandideerimine ja ametisse asumine) (mitmesugused muudatused) 2021. aasta seaduseelnõu, milles on sätestatud nõue, et linnaosavolikogu praegused ja tulevased liikmed peavad andma ametisse asumisel vande. Seadus jõustus 21. mail. Selle tagajärjel astusid juulis, kui meedias hakati teada andma, et valitsus võib nõuda tagasiulatuvalt sisse diskvalifitseeritud isikute töötasu ja hüvitisi, tagasi esimesed 214 linnaosavolikogu liiget. Alates septembrist diskvalifitseerisid ametivõimud 49 demokraatiameelset linnaosavolikogu liiget, tunnistades kehtetuks nende vande järgida põhiseadust ja olla ustav erihalduspiirkonnale, kuna see ei olevat siiras; sealjuures tugineti teadete kohaselt nende isikute varem väljendatud arvamustele, mis kinnitab määruse tagasiulatuvat iseloomu. Selle sammuga tühistati 2019. aasta novembris toimunud linnaosavolikogu valimiste tulemused, kus demokraatiameelsed kandidaadid said üle 80 % kohtadest ja saavutasid absoluutse enamuse 17 linnaosavolikogus 18st. Euroopa välisteenistuse pressiesindaja tegi 21. oktoobril avalduse demokraatlikult valitud linnaosavolikogu liikmete väljaarvamise ja kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemise kohta.

Otsevalitud geograafilistes valimisringkondades andis oma hääle kokku 1 350 680 valijat, mis tähendab, et valimisaktiivsus oli 30,2 %, st rekordiliselt madal. Kaudsete valimiste teel valitud funktsionaalsetes valimisringkondades ja uues valimiskomisjoni valimisringkonnas andis oma hääle vastavalt 70 490 valijat ja 1 426 valijat, mis tähendab, et valimisaktiivsus oli vastavalt 32,22 % ja 96,28 %.

Valimiskomisjoni liikmete arvu suurendati 1 200-lt 1 500-le (tegelikult on sellel 1 448 liiget, kes on peamiselt valitsuse pooldajad). Septembris osales selle komisjoni valimistel 4 389 inimest, mis tähendab, et valimisaktiivsus oli 89,77 %. Valijad valisid ainult ühe isehakanud n-ö mittevalitsusmeelse poliitiku. Komisjoni koosseisu ja rolli muudeti. Linnaosavolikogu liikmetele ettenähtud 117 kohta kaotati. Lisati uued kohad Hiina rahva poliitilise konsultatiivkonverentsi liikmetele ja valitud riiklike organisatsioonide Hongkongi liikmetele. Valimiskomisjonile anti uued kontrollivolitused, eelkõige sõnaõigus peaaegu poolte seadusandliku kogu liikmete valimisel.

30. märtsil muutis rahvakongress põhiseaduse lisasid, et korraldada ümber Hongkongi valimissüsteem. See nõrgendas veelgi valimissüsteemi niigi hapraid demokraatlikke elemente ja tagas, et valitsusmeelsete häälte kaudu on tagatud kontroll kõigi valitsustasandite – valitsuse, seadusandliku kogu ja valimiskomisjoni üle. Kõrge esindaja tegi 9. juunil avalduse Hongkongi valimissüsteemi muutmise kohta.

Kõrgeim apellatsioonikohus kinnitas oma 14. detsembri otsuses, et riikliku julgeoleku ohustamises kahtlustatavatele kautsjoni määramise normi võib kohaldada ka nende isikute suhtes, kellele on esitatud süüdistus teiste seaduste alusel, tingimusel et kõnealuseid tegusid peetakse riigi julgeolekut ohustavateks. Need võivad hõlmata põhiseaduse artiklis 23 loetletud kuritegusid.

Esimene süüdimõistev kohtuotsus riikliku julgeoleku seaduse alusel tehti 2021. aasta juulis. Kohus määras üheksa-aastase karistuse „lahkulöömisele õhutamise“ ja „terroristlikus tegevuses osalemise“ eest. Hongkongi kohtud on riikliku julgeoleku seadust tõlgendanud karmilt, kuigi seaduses on sätestatud, et riikliku julgeoleku kaitsmisel austatakse ja kaitstakse inimõigusi. Kautsjoni määramine on pigem erand kui norm, hoolimata kõrgeima apellatsioonikohtu otsusest, millega anti madalama astme kohtutele teatav vabadus otsustada, kas määrata süüdistatavatele eelvangistus. Näiteks 47 demokraatiameelse aktivisti puhul, kellele esitati süüdistus seoses eelvalimistega, oli määratud 2021. aasta lõpuks kautsjon neist vaid 14-le. Pikad eelvangistused, mõnikord isoleeritult, tekitasid üha enam muret.

31. detsembri seisuga on alates 2020. aasta juunist vahistatud riikliku julgeoleku seaduse ja muude seonduvate õigusaktide alusel ligikaudu 162 isikut, sealhulgas endised demokraatiameelsed aktivistid, opositsiooni kuuluvad seadusandjad, ajakirjanikud ja teadlased. Neist 99-le on esitatud süüdistus.

Hongkongi erihalduspiirkonna valitsus kinnitas, et alates 2019. aasta sotsiaalsetest rahutustest on vahistatud üle 10 000 inimese, sealhulgas palju alaealisi. Hinnangute kohaselt võivad kohtuprotsessid kesta kolm aastat. Erihalduspiirkonna juht Carrie Lam kinnitas oma 6. oktoobril tehtud iga-aastases poliitilises avalduses, et suure hulga süüdistatavatega seotud kohtuasjade menetlemiseks rajatakse ülisuur kohtusaal.

2021. aastal lakkas Hongkongis toimimast tegelik poliitiline opositsioon. Demokraatlik Partei, Kodanikupartei ja mõned teised jäid alles, kuid nende positsioon muutus järjest pingelisemaks, kuna nende olemasolu seati kahtluse alla, kui nad ei täida „lojaalse opositsiooni“ rolli. Need erakonnad ei seadnud siiski seadusandliku kogu valimisteks kandidaate üles ning enamik juhtivatest demokraatlikest poliitikutest ei saanud valimistel kandideerida. Civic Passion, mis on ainus mittevalitsusmeelne erakond, kes jäi 2021. aastal seadusandlikusse kogusse, saadeti septembris laiali. Tõelise Demokraatia Liit lõpetas tegevuse augustis ja Uusdemokraadid saadeti laial juunis.

Poliitilisteks prioriteetideks olid COVID-19 juhtude hoidmine nulltasemel ja Mandri-Hiinaga piiri taasavamine. Keskvalitsus nõudis, et Hongkong võtaks piiri taasavamise tingimusena vastu ranged poliitikameetmed. Novembri lõpus teatati, et Hongkongis võetakse kasutusele samasugune digitaalne jälgimissüsteem, mida kasutatakse Mandri-Hiinas.

Erihalduspiirkonna juht Carrie Lam tegi oma viienda poliitilise avalduse seadusandlikule kogule 6. oktoobril. Valitsus seadis prioriteediks riikliku julgeoleku ja lõimumise Mandri-Hiinaga. Ta teatas, et rakendatakse põhiseaduse artiklit 23, milles on sätestatud, et Hongkongi erihalduspiirkond võtab ise vastu seadused, millega i) keelatakse igasugune riigireetmise, lahkulöömise, mässu õhutamise või õõnestav tegevus Hiina keskvalitsuse suhtes või riigisaladuste vargus; ii) keelatakse välismaistel poliitilistel organisatsioonidel või organitel erihalduspiirkonnas poliitiline tegevus ja iii) keelatakse erihalduspiirkonna poliitilistel organisatsioonidel või organitel luua sidemeid välismaiste poliitiliste organisatsioonide või organitega. Erihalduspiirkonna juht rõhutas ka, kui oluline on põhimõte, et „Hongkongi valitsevad patrioodid“. Ta teatas eraldi kultuuriameti ja spordiameti loomisest ning ütles, et võetakse vastu õigusaktid valeuudiste ja küberjulgeoleku kohta.

Praeguste poliitiliste sündmuste taustal on väljaränne suurenenud. Statistikaameti augustis avaldatud ametlike andmete kohaselt oli inimeste netoväljavool alates 2020. aasta keskpaigast ligikaudu 89 200 elanikku. Septembris oli ametliku statistika kohaselt 81 esimest klassi vähem kui varasemal aastal. Paljud Hongkongi kodanikud suundusid Ühendkuningriiki, mis laiendas 31. jaanuaril sisserändeõigusi, et tagada Ühendkuningriigi ülemeremaade kodaniku staatusega isikutele võimalus saada kodakondsus. Ajavahemikus 31. jaanuarist kuni 30. augustini 2021 esitati Ühendkuningriigi ametliku statistika kohaselt 88 900 kõnealuse viisa taotlust, võtmata arvesse üliõpilasviisasid. Muud peamised sihtkohad olid Austraalia, mis kehtestas Hongkongi kodanikele alalise elamisloa, samuti Kanada, USA ja Taiwan. Ka sündimus Hongkongis vähenes. Rahvaloendus- ja statistikaameti andmetel oli summaarne sündimuskordaja madalam kui rahvastiku taastootmismäär.

Üha rohkem välismaiseid ettevõtteid väljendas muret Hongkongi suureneva lõimumise pärast Mandri-Hiinaga. Poliitilised sündmused on mõjutanud prognoositavust ja üldist ärikliimat, mis omakorda mõjutab ettevõtete ärivõimalusi. Seda on süvendanud surve teabevabadusele ja oht, et Mandri-Hiina kehtestab Hongkongi suhtes veel seadusi, sealhulgas näiteks selliseid, mis käsitlevad doksimist, sanktsioone, küberturvalisust ja andmeid.

Meediavabadus on vähenenud. Jaanuaris külastasid politseiametnikud Stand Newsi ja Apple Daily uudisteruume läbiotsimismääruste alusel, milles nõuti 2020. aasta demokraatlike eelvalimistega seotud dokumente. Apple Daily suleti juunis. Endisi Apple Daily tegevjuhte ja toimetajaid ning kolme varem ajalehega seotud ettevõtet süüdistati riikliku julgeoleku seaduse alusel sobingus välisjõududega. Apple Daily emaettevõtja Next Digitali probleemid jätkusid veel kaua pärast ajalehe väljaandmise lõpetamist.

Hiina ja Suurbritannia ühisdeklaratsiooni kohaselt säilitas Hongkong oma tavaõigusel põhineva õigussüsteemi ning on kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti osaline. Põhiseaduses on sätestatud, et kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, nagu seda kohaldatakse Hongkongi suhtes, jääb jõusse ja seda rakendatakse Hongkongi seaduste kaudu. Amnesty Internationali kohalike ja piirkondlike büroode sulgemine 2021. aasta oktoobris kinnitas, et Hongkong ei ole enam inimõiguste alase tegevuse jaoks turvaline koht.

4. juunil vahistas politsei ennetavalt Toetusliidu juhi. Vahistati ka mitu kodanikku, kes tulid Victoria parki, kus mälestustseremoonia eelmistel aastatel korraldati. 4. juuni muuseum, mida Toetusliit oli juhtinud kümme aastat, suleti juunis pärast seda, kui toidu- ja keskkonnatervise amet andis teada, et muuseumil ei ole avalike meelelahutuskohtade tegevusluba. Politsei korraldas muuseumi läbiotsimise septembris, veidi pärast Toetusliidu juhtide kinnipidamist. Hongkongi ametivõimud võtsid vastu ulatuslikud meetmed 4. juuni repressioonide mälestamise takistamiseks muudes valdkondades. Taevase Rahu väljakul toimunud protestide mahasurumise mälestamiseks loodud skulptuur „Pillar of Shame“ eemaldati selle toonasest asukohast Hongkongi ülikoolis pärast seda, kui ülikool seda nõudis. Hongkongi Hiina Ülikool, Lingnani ülikool ja Hongkongi Linnaülikool on järginud eeskuju ja eemaldanud ülikoolilinnakust kõnealuse sündmusega seotud kunstiteosed. Avalikud raamatukogud on kõrvaldanud ka protestide mahasurumist käsitlevad raamatud.

Kogunemisvabadust piirati riikliku julgeoleku seaduse ja COVID-19 puhangu alusel. Avalike kogunemiste taotlused on alates 2020. aasta juulist tagasi lükatud. Rohkem kui neljast inimesest koosnevad avalikud kogunemised on alates 2020. aasta märtsist keelatud. Kodaniku- ja Inimõiguste Liikumine otsustas üleandmise aastapäeval 1. juulil oma iga-aastast marssi mitte korraldada. 4. juuni mälestustseremoonia, mida Hongkongi Hiina Patriootliku Demokraatliku Liikumise Toetusliit oli korraldanud üle 20 aasta, keelustati rahvatervise kaalutlustel.

Riikliku julgeoleku seaduse ebamäärane sõnastus ja range rakendamine on kahjustanud sõnavabadust. 2021. aastal hakkas enesetsensuur ulatuslikumalt levima. See mõjutas kultuurile juurdepääsu õigust, kuna tsensuur kultuuriloome, filmide, raamatute ja meedia üle üldiselt muutus tavalisemaks. Avalikest raamatukogudest eemaldati umbes 70 teost. Hongkongi raamatumessi korraldav valitsusasutus andis riikliku julgeoleku seaduse alusel hoiatuse viie esitletud raamatu suhtes.

Lisaks kohalikule meediale on mõjutatud ka välisajakirjanike ja uudistekanalite kohalolekut Hongkongis. Ajakirjandusvabadust käsitlevas uuringus, mis avaldati 2021. aasta novembris, väljendati suurt muret seoses kavandatava valeuudiste seaduse ja enesetsensuuriga. Välisajakirjanikele ilma põhjenduseta viisa andmisest keeldumise jätkumine näitas, et nende töötingimused on üha piiratumad. Mitmed silmapaistvad ajakirjanikud, kommentaatorid ja ringhäälinguorganisatsioonid lõpetasid oma saated või lahkusid Hongkongist. Valitsusametnikud on kirjutanud ka rahvusvahelisele meediale ning süüdistanud neid „korravastastele tegudele kihutavate materjalide“ avaldamises ja ähvardanud võtta „vajalikke meetmeid“.

Korruptsioonivastane süsteem oli endiselt vastupidav. Ametivõimud ning poliitikud ja ettevõtjad tunnistavad, et läbipaistvus on väga oluline tegur Hongkongi tugeva positsiooni säilitamiseks rahvusvahelise ärikeskusena.

Valitsus muutis aprillis uut sisserändeseadust ja see jõustus augustis. Seadusega anti ametiasutustele piiramatud volitused takistada elanikel ja teistel isikutel ilma kohtuotsuseta erihalduspiirkonda siseneda või sealt lahkuda. Julgeolekuamet lubas esitada täiendavad õigusaktid volituste piiramiseks sissetulevate lendudega, et käsitleda rändajate ebaseaduslikke piiriületusi, kuid ta ei esitanud selleks ajakava.

Hongkongis ei tunnustata jätkuvalt samasooliste abielu ega tsiviilpartnerlusi, kuid LGBTI-inimeste õigused paranesid mõningal määral. Juunis otsustas esimese astme kohus, et valitsuse poliitika, mille kohaselt ei ole samasoolistel paaridel õigust suurendada elanike arvu ja anda üle subsideeritud eluaseme omandiõigust, kujutab endast ebaseaduslikku diskrimineerimist seksuaalse sättumuse alusel. Oktoobris selgitas valitsus kohtuasja raames, mille oli esitanud homoseksuaalist lesk, et erinevatel ametitel ei ole poliitikat ega suuniseid, mis keelaksid surmaga seotud teenuste osutamist surnud isiku samasoolisele abikaasale ning surnud isiku samasoolisel abikaasal taotleda surmatunnistust. Valdavaks sai LGBTI-inimeste positiivne kajastamine peavoolu meedias; Hongkongi esimene peavoolu televisiooni draama „The Gay Games“, mis käsitleb geisuhteid ja samasooliste abielu ning oli algselt kavandatud 2022. aasta novembriks, lükati edasi COVID-19 reisipiirangutega seotud kaalutluste tõttu. Erihalduspiirkonna juht ja teised valitsusmeelsed poliitikud avaldasid draamale „The Gay Games“ toetust. Iga-aastased üritused „Pink Dot“ ja geiparaad viidi mõlemad üle siseruumidesse.

Hongkongi väärtpaberibörsi turukapitalisatsioon jõudis 2021. aasta oktoobri lõpus 45,3 triljoni Hongkongi dollarini (5 triljonit eurot) (kasv 4,5 % võrreldes eelmise aastaga). 2021. aasta septembri lõpu seisuga oli Hongkongi aktsiaturg maailmas suuruselt seitsmes ja Aasias suuruselt neljas (turukapitalisatsiooni alusel) ning suurim offshore-renminbi ärikeskus. 2021. aasta esimese kümne kuu keskmine päevakäive oli 175,8 miljardit Hongkongi dollarit (19,5 miljardit eurot), mis on 41 % suurem kui eelmisel aastal . Siiski oli aktsiaturg volatiilne ja Hongkongi Hang Sengi indeks langes 2021. aasta oktoobri lõpuks 8,4 %, mis tähendab, et Hang Sengi indeks oli üks maailma halvimatest. Selle põhjuseks olid mured maailmamajanduse ja pandeemia pärast (sealhulgas Mandri-Hiinas), geopoliitilised pinged, ettevõtete suur võlg Mandri-Hiinas ning mitme tööstusharu õigusnormide karmistamine Mandri-Hiinas (tehnoloogiad, interneti hasartmängud, haridus, kinnisvara), eriti kuna Hongkongi aktsiaturul domineerisid jätkuvalt Mandri-Hiina ettevõtted.

Juunis andis Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) teada, et Hongkongi pangandussektor on jätkuvalt hästi kapitaliseeritud ja kasumlik ning selle viivislaenude osakaal on väike. Tänu suurtele kapitalipuhvritele ja kasumlikkusele oli pankade maksevõime raskete makromajanduslike šokkide suhtes vastupidav. Vahetuskursimehhanism – seotud vahetuskursi süsteem (LERS) – oli jätkuvalt stabiilne ja šokkidele vastupidav ning seda toetasid suured välisvaluutareservid. IMF märkis siiski ka seda, et pangandussüsteemi makromajanduslik finantsalane haavatavus oli seotud ulatuslike sidemetega Mandri-Hiinaga, pikaleveninud kinnisvara hindamistega ning maailmaturul toimuvate muutuste ja riigisisese riskitaluvusega.

Turistide tehtavatest kulutustest mõjutatud tööstusharud (jaemüük, toidu- ja joogisektor, transport, reisimine, majutus) seisid 2021. aastal endiselt silmitsi keerulise olukorraga, kuna sissetuleva turismi voog oli endiselt väga väike. 2018. aastal külastas Hongkongi 65 miljonit inimest (kellest 78 % olid Mandri-Hiinast, moodustades hinnanguliselt 40 % linna jaemüügi mahust), kuid see arv vähenes 2021. aasta esimese kümne kuu jooksul 72 458 inimeseni . Hoolimata 4,9 % taastumisest 2021. aasta esimese poolel võrreldes eelmise aastaga oli majutus- ja toitlustussektori SKP endiselt märkimisväärselt väiksem kui 2018. aastal (43 % võrreldes 2018. aasta esimese poolega). 2021. aasta esimese üheksa kuu jooksul suurenes jaemüük 8 % võrreldes eelmise aastaga, kuid jäi 2018. aasta tasemest 28,5 % madalamale tasemele, ning restoranide tulu suurenes 12,9 % võrreldes eelmise aastaga, kuid oli 24,2 % väiksem kui 2018. aastal. Samal ajavahemikul oli hotellide voodikohtade täitumus 60 % (2018. aastal 90 %), mida toetasid saabuvatele reisijatele kehtestatud kohustuslikud karantiininõuded. Töötuse määr oli jaemüügi-, majutus- ja toitlustussektoris 2021. aasta oktoobris 6,9 %, mis näitas olukorra paranemist (2021. aasta alguses 11,3 %).

Lennundustööstus ja sellega seotud tööstusharud kannatasid rängalt. 2021. aasta esimese kümne kuu jooksul oli Hongkongi rahvusvahelise lennujaama lendude arv 67,5 % väiksem kui 2018. aastal ja reisijate arv moodustas vaid murdosa varasemast tasemest (98,3 % vähem kui 2018. aastal). Kaubaveo tulemused olid paremad ja kaubavedu suurenes 13,7 % võrreldes eelmise aastaga, peaaegu taas 2018. aasta tasemele . Lennuettevõtjad väljendasid muret rangete COVID-19 reisipiirangute pärast, mis muutsid lendude kavandamise keerukaks. Mõned otsustasid tegevuse peatada, samas kui teised hakkasid tegema vahemaandumisi mujal, nii et meeskond ei pidanud Hongkongis peatuma.

Ehitussektorist tulenev SKP vähenes aasta esimesel poolel 2,0 % võrreldes eelmise aastaga ning kinnisvaraga seotud tegevus suurenes samal perioodil 2,3 % võrreldes eelmise aastaga.

Ettevõtluskeskkond

Hongkongi välismaiste ettevõtete 2021. aasta uuring näitas, et välismaiste ettevõtete (v.a Mandri-Hiina ettevõtted) arv on viimase kahe aasta jooksul vähenenud (3,8 %). Vähenemine oli tingitud Hongkongis asuvate välismaiste piirkondlike peakontorite arvu vähenemisest (9,1 %), mis näitab, et linn võib kaotada oma tähtsuse piirkondliku ärikeskusena. Need arvud andsid kinnitust kaudsete tõendite kohta, et ettevõtted vähendavad oma tegevust Hongkongis või asuvad ümber teistesse Aasia linnadesse. Kui uuringu kohaselt välismaiste muude kui Hiina ettevõtete arv vähenes, siis Hongkongis asuvate Mandri-Hiina ettevõtete arv on viimase kahe aasta jooksul kasvanud 15,6 %. Välismaiste muude kui Hiina ettevõtete arvu vähenemine on hakanud mõjutama Hongkongi positsiooni rahvusvahelise ärikeskusena. See oli seotud ka talentide ja spetsialistide kättesaadavusega (eespool nimetatud uuringu kohaselt vähenes Hongkongis välismaiste ettevõtete töötajate arv kahe aasta jooksul 4 % ehk 20 000 töötaja võrra).

Mõned ettevõtted kaalusid Hongkongist lahkumist. Rahvusvahelised ettevõtted, kelle peakontor asub Hongkongis või kellel on Hongkongis piirkondlikud tegevjuhid, leidsid, et Hongkongis tegutsemine on muutunud COVID-19 meetmete ning hoolsuskohustuse ja nõuete täitmisega seotud probleemide tõttu keerukamaks. Mõned bürood, sealhulgas pangad, paigutati ümber teistesse piirkonna linnadesse. Ettevõtjate ühendused saatsid Hongkongi valitsusele avalikud kirjad, milles väljendasid muret rangete COVID-19 meetmete pärast, mille tõttu võivad ettevõtjad kaaluda Hongkongist lahkumist. Eespool nimetatud poliitilised arengusuundumused, sealhulgas teabevabadusega seotud riskid, riikliku julgeoleku seaduse kehtestamine, andmekaitse ja sanktsioonid, on samuti ettevõtluskeskkonda kahjustanud.

COVID-19ga seotud ranged reisipiirangud avaldasid ettevõtetele märkimisväärset mõju. Üha raskemaks muutus piirkondlike katseprojektide tegemine ja/või äritegevus Hiinaga ning korrapäraste ärireiside korraldamine. Töötajate Hongkongi toomine ja/või tavapärase äritegevuse korraldamine muutus keerukamaks. Turistide tehtavatest kulutustest sõltuvad ettevõtted kaotasid samuti sissetulekuallika. 2021. aastal kehtestati enamikule saabuvatele reisijatele ranged reisipiirangud ja pikaajaline kohustuslik karantiin hotellis. Ka elamisloata välisriikide kodanikel oli Hongkongi sisenemine suures osas keelatud. 2021. aasta novembris kaotati isegi senised vähesed erandid, sealhulgas enamikule diplomaatidele. Reisipiirangud jäid kehtima, et saavutada piiride taasavamine Mandri-Hiinaga. Piirid jäid aga suletuks ja Hongkong oli suures osas isoleeritud nii Hiinast kui ka muust maailmast.

Valitsuse toetus ja eelarveseisund