P7_TA(2013)0452

Ioniseeriva kiirgusega kokkupuutest tulenevad ohud ***I

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (COM(2012)0242 – C7-0151/2012 – 2011/0254(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 208/30)

Euroopa Parlament,

(1) ELT C 143, 22.5.2012, lk 113.

P7_TC1-COD(2011)0254

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/…/EL, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kokkupuutest tulenevate ohtude eest

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut Liidu toimimise lepingut , eriti selle artikleid 31 ja 32 artikli 192 lõiget 1 , [ME 1]

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on koostatud pärast arvamuse saamist eksperdirühmalt, kelle teadus- ja tehnikakomitee on nimetanud liikmesriikide teadlaste seast, ning olles konsulteerinud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1),

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 191 luuakse õiguslik alus keskkonna säilitamiseks, kaitsmiseks ja selle kvaliteedi parandamiseks Asutamislepingu artikli 2 punktis b nähakse ette ühtsete ohutusnormide kehtestamine töötajate ja elanikkonna tervise kaitseks ning inimese asutamislepingu artiklis 30 määratletakse põhistandardid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks , muu hulgas ioniseeriva kiirgusega kokkupuutest ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest. [ME 2] (1a) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 153 võimaldatakse kehtestada ohutusnormid töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitseks. [ME 3] (1b) Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 168 võimaldatakse kehtestada põhilised normid töötajate ja kogu elanikkonna tervise kaitseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest. [ME 4]

(2) Oma ülesande täitmiseks kehtestas ühendus asutamislepingu artikli 218 alusel esmakordselt 1959. aastal põhinormid 2. veebruari 1959. aasta direktiivides, milles sätestatakse põhinormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest (2). Direktiive muudeti mitmel korral, viimati 1996. aastal nõukogu direktiiviga 96/29/Euratom (3), millega eelmised direktiivid muudeti kehtetuks.

(3) Direktiiviga 96/29/Euratom kehtestatakse põhilised ohutusnormid. Osutatud direktiivi kohaldatakse normaal- ja avariikiirituse olukordade suhtes ning neid on täiendatud spetsiifilisemate õigusaktidega.

(4) Nõukogu direktiiv 97/43/Euratom (4), nõukogu direktiiv 89/618/Euratom (5), nõukogu direktiiv 90/641/Euratom (6) ja nõukogu direktiiv 2003/122/Euratom (7) täiendavad direktiivi 96/29/Euratom, hõlmates mitmesuguseid eriaspekte.

(5) Nimetatud õigusaktides kasutatud mõisteid on aja jooksul edasi arendatud ja konkreetsele reguleerimisalale kohandatud, kuid paljud nõuded, mis õigusakti vastuvõtmise ajal selle esialgsesse konteksti sobisid, ei ole direktiivis 96/29/Euratom enam kasutatavad.

(6) Teadus- ja tehnikakomitee määratud eksperdirühma nõuande kohaselt tuleks Euratomi asutamislepingu artiklite 30 ja 31 alusel kehtestatud põhiliste ohutusnormide puhul võtta arvesse ka rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni (ICRP) uusi soovitusi, eriti neid, mis on avaldatud 2007. aasta väljaandes 103 (8), ning põhilised ohutusnormid tuleks uute teadusandmete ja praktiliste kogemuste valguses läbi vaadata.

(7) Käesolevas direktiivis tuleks järgida rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni väljaandes 103 kasutatud olukorrapõhist lähenemisviisi ning teha vahet püsi-, kavandatava ja avariikiirituse olukordade vahel. Seejuures tuleks normide ja nõuete kohaldamisel samuti teha vahet loodusliku radioaktiivsusega seotud püsikiirituse olukordade ja inimtekkelise püsikiirituse olukordade vahel. Kõnealuse uue raamistiku arvessevõtmiseks peaks direktiiv hõlmama kõiki kiiritusolukordi ja -liike, nimelt kutse-, elaniku- ja meditsiinikiiritust. [ME 5]

(8) Käesolevas direktiivis tuleks arvesse võtta ka rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni uut dooside arvutamise metoodikat, mis põhineb kõige värskematel teadmistel kiiritusohtude kohta.

(9) Praegused kutse- ja elanikukiirituse aastadoosi piirmäärad jäävad kehtima. Siiski ei tohiks enam kasutada viie järjestikuse aasta kiirituse keskmist väärtust, välja arvatud siseriiklikes õigusaktides määratletud eriolukordades.

(10) Kiirguse mõju kohta kudedele on saadud uusi teadusandmeid, mistõttu tuleks optimeerituse põhimõtet kohaldada ka elundidooside suhtes, et hoida doosid nii madalad, kui on mõistlik ja võimalik. Direktiivis tuleks järgida ka rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni uut juhist silmaläätse kutsekiirituse elundidoosi piirmäära kohta.

(11) Tööstusharud, milles töödeldakse maakoorest saadud looduslikke radioaktiivseid materjale, suurendavad töötajate, ja kui materjal satub keskkonda, siis ka elanike kokkupuudet kiirgusega.

(12) Kaitset looduslike kiirgusallikate eest ei tuleks käsitleda erijaotises, vaid see tuleks täielikult lõimida üldistesse nõuetesse. Eelkõige tuleks looduslikke radionukliide sisaldavaid materjale töötlevaid tööstusharusid (NORM-tööstusharud) ohjata samade regulatiivsete nõuetega kui kõiki muid kiirgustegevusalasid.

(13) Uued nõuded ehitusmaterjalide loodusliku radioaktiivsuse kohta peaksid võimaldama ehitusmaterjalide vaba ringlust ning pakkuma samal ajal paremat kaitset kiirgusohu vastu . [ME 6]

(14) Värsked elamute epidemioloogilised uuringud näitavad, et kokkupuutel siseruumide õhus leiduva radooniga tekib kopsuvähki haigestumise oht, kui radioaktiivsustaseme suurusjärk on 100 bekrelli (Bq) 1 m3 õhu kohta. Uus lähenemine kiiritusolukordadele võimaldab kaasata komisjoni soovituse 90/143/Euratom (elanikkonna kaitsmise kohta radooniga kokkupuute eest siseruumides) (9) põhiliste ohutusnormide siduvatesse nõuetesse, jättes siiski piisavalt vabadust selle rakendamisel.

(15) Lennumeeskondade kokkupuudet kosmilise kiirgusega tuleks ohjata sarnaselt kavandatava kiiritusolukorraga. Kosmoselaeva käitamine peaks kuuluma käesoleva direktiivi reguleerimisalasse ning seda tuleks ohjata eriloa alusel toimuva kokkupuutena.

(16) Elanikkonna tervise kaitse põhimõtetes on arvesse võetud Radioaktiivsete ainete olemasolu keskkonnas mõjutab kogu elanikkonna tervist . Keskkonda käsitatakse kiirgusega kokkupuute otsese allikana, kuid piisavat tähelepanu tuleks pöörata ka keskkonna kui terviku, sh elustiku kaitsele kiirgusega kokkupuute eest tervikliku ja sidusa üldraamistiku abil. Kuna inimene on keskkonna osa, on selline poliitika pikas perspektiivis tervisekaitse jaoks kasulik. Kuna organismid on nii välise kui ka sisemise kiirguse suhtes vastuvõtlikud, tuleks rohkem vahendeid suunata ioniseeriva kiirguse poolt nii inimestele kui ka keskkonnale avaldatava mõju üksikasjalikule uurimisele. [ME 8]

(17) Meditsiini valdkonnas on tehnoloogia ja teaduse areng oluliselt suurendanud patsientide kokkupuudet kiirgusega. Seepärast tuleks direktiivis rõhutada meditsiinikiirituse põhjendatuse vajadust, sealhulgas haigustunnusteta isikute puhul, ning karmistada nõudeid patsientidele antava teabe, meditsiiniprotseduuridega saadavate dooside registreerimise ja nendest teatamise, diagnostiliste viitetasemete kasutamise ning doosi näitavate seadmete kättesaadavuse kohta.

(18) Jätkuvalt tekitab muret õnnetusjuhtumitega seotud ja juhuslik meditsiinikiiritus. Selle vältimist ja järelkontrolli (kui see siiski tekib) tuleks käsitleda põhjalikult. Seoses selliste juhtumite vältimisega tuleks esile tõsta kvaliteedi tagamise kavade, sh kiiritusravi riskianalüüsi osa ning selliste juhtumite korral tuleks nõuda registreerimist, teatamist, analüüsi ja parandusmeetme võtmist.

(19) Direktiivis 97/43/Euratom osutatud kiiritamine kui osa nn „kohtumeditsiinilise ekspertiisi toimingutest” on nüüd selgesõnaliselt määratletud inimeste kavandatud kiiritamisena muul kui meditsiinilisel eesmärgil või muu kui meditsiinilise kuvamise eesmärgil. Sellised kiiritusega seotud tegevused tuleb allutada sobivale regulatiivsele kontrollile ning need peavad olema põhjendatud samal viisil kui meditsiinikiiritus. Siiski on vaja erinevalt läheneda meditsiiniseadmeid kasutavate meditsiinitöötajate poolt rakendatavatele protseduuridele ja muid kui meditsiiniseadmeid kasutavate muude kui meditsiinitöötajate rakendatavatele protseduuridele. Üldiselt tuleks kohaldada aastadoosi piirmäärasid ja neile vastavaid elanikukiirituse piiranguid.

(20) Liikmesriikidelt tuleks nõuda, et nad hõlmaksid oma regulatiivse kontrolli süsteemiga teatavad kiirgustegevusalad, millega kaasneb ioniseeriva kiirgusega seotud oht, või keelaksid teatavad sellised tegevusalad. Liikmesriigid peaksid kasu saama regulatiivse kontrolli ohutaset arvestavast lähenemisviisist, mis peaks vastama sellisest seotud tegevusest saadava kiirituse ulatusele ja tõenäosusele ning samuti mõjule, mis regulatiivsel kontrollil võib olla sellise kiirituse vähendamisele või käitiste ohutuse parandamisele.

(21) Kasulik on omada samu aktiivsuskontsentratsiooni väärtusi kiirgustegevusalade regulatiivse kontrolli alt väljaarvamise ja materjalide vabastamise jaoks reguleeritud kiirgustegevusalade suhtes kohaldatavate nõuete rakendamisest. Põhjaliku läbivaatamisega on jõutud järeldusele, et Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri dokumendis RS-G-1.7 (10) soovitatud väärtusi saab kasutada nii väljaarvamiste vaikeväärtustena, mis asendavad direktiivi 96/29/Euratom I lisas sätestatud aktiivsuskontsentratsiooni väärtusi, kui ka üldiste vabastamistasemetena, mis asendavad väärtusi, mida komisjon soovitas kiirguskaitse seerias nr 122 (11).

(22) Liikmesriigid võivad vabastada loa taotlemisest teatavad kiirgustegevusalad, sealhulgas väljaarvamisväärtuste ületamisega seotud tegevusalad.

(23) Erivabastustasemed, mis on kõrgemad väljaarvamise ja vabastamise vaikeväärtustest, kuid vastavad siiski ühenduse juhenditele (12), jäävad endiselt tegevusluba omavate käitiste demonteerimisel tekkivate suurte materjalikoguste haldamise vahendiks.

(24) Liikmesriigid peaksid tagama välistöötajatele samasuguse kaitse kui kiirgusallikatega tegelevates ettevõtetes töötavatele kiirgustöötajatele. Direktiivis 90/641/Euratom välistöötajate suhtes kehtestatud erikorda tuleks laiendada järelevalvepiirkondades töötamisele.

(25) Seoses avariikiirituse olukordade ohjamisega tuleks praegune sekkumistasemetel põhinev lähenemisviis asendada üldisema süsteemiga, mis hõlmaks ohu analüüsi, üldist avariiohjamise süsteemi, avariide lahendamise kavasid kõikide tuvastatud ohtude puhul ning iga võimaliku sündmuse ohjamiseks varem kavandatud strateegiat.

(26) Viitetasemete kasutuselevõtmine avarii- ja püsikiirituse olukorras võimaldab kaitsta üksikisikuid ning arvesse võtta muid ühiskonnakriteeriume samal viisil, nagu võetakse arvesse doosi piirväärtusi ja doosipiiranguid kavandatavates kiiritusolukordades.

(27) Piiriüleste tagajärgedega tuumaavarii tõhus ohjamine nõuab liikmesriikidevahelise koostöö ja läbipaistvuse arendamist avariiolukorraks valmistumisel ja sellele reageerimisel. [ME 9]

(28) Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur koos Maailma Terviseorganisatsiooni, Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni Tuumaenergiaagentuuri ja Pan-Ameerika Terviseorganisatsiooniga vaatavad põhilised rahvusvahelised ohutusnormid läbi, lähtudes rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni uuest väljaandest 103.

(29) Selgemalt on vaja määratleda kiirguskaitse tehniliste ja praktiliste aspektide pädevat ohjamist tagavate riiklike teenistuste ja ekspertide roll ja vastutus.

(30) Heitelubade väljastamisele ja heiteseirele tuleks kehtestada täpsemad nõuded ja asjakohased karistused . Komisjoni soovituses 2004/2/Euratom (13) nähakse ette standardteave andmete esitamiseks tuumajaamade ja ümbertöötamiskäitiste heidete kohta. [ME 10]

(31) Direktiivi Viimases direktiivis 2003/122/Euratom, milles käsitletakse kõrgaktiivsete kinniste kiirgusallikate ja omanikuta kiirgusallikate kontrollimist, tuleks laiendada, et nõuded hõlmaksid kõiki kinniseid kiirgusallikaid ei ole vaja teha suuri muudatusi, välja arvatud teatavate nõuete laiendamine kõikidele kinnistele kiirgusallikatele. Kuid omanikuta kiirgusallikad , näiteks lõhkemata laskemoon tekitavad endiselt probleeme ning on esinenud juhtumeid, kus kolmandast riigist on sisse veetud saastunud metalli. Seega tuleb nõuda omanikuta kiirgusallikate või saastunud metalliga seotud vahejuhtumitest teatamist. Rahvusvahelise ohutuse seisukohalt on oluline ühtlustada tasemed, mille ületamisel kiirgusallikat hakatakse pidama kõrgaktiivseks kinniseks kiirgusallikaks, Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri kehtestatud vastavate tasemetega. [ME 11]

(32) Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama oma teatele ülevõtmismeetmete võtmise kohta ka dokumendi või dokumendid, milles kirjeldatakse direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide osade vastavust. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud.

(33) Direktiivid 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom ja 2003/122/Euratom tuleks seepärast tunnistada kehtetuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

REGULEERIMISESE JA -ALA

Artikkel 1

Reguleerimisese

1. Käesolevas direktiivis kehtestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna, patsientide ja muude meditsiinikiiritust saavate isikute tervise kaitseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest , et tagada liikmesriikides ja nähakse ette nende normide ühetaoline kaitse lävitase, ilma et see piiraks liikmesriike säilitamast või kehtestamast käesoleva direktiiviga ette nähtud normidest rangemaid põhilisi ohutusnorme rakendamine liikmesriikide poolt. [ME-d 12 ja 133]

2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse keskkonna kaitse suhtes, kuna keskkonna kaudu puutub inimene kokku kiirgusallikatest pärineva kiirgusega; vajaduse korral tuleb pöörata eritähelepanu ka kogu keskkonnas oleva elustiku kaitsmisele kiirguse eest.

3. Käesolevas direktiivis nähakse ette radioaktiivsete kiirgusallikate ohutuse ja turvalisuse kontrolli nõuded ning kohustusliku asjakohase teabe edastamine avariikiiritusolukorras. [ME 13]

4. Käesolevas direktiivis sätestatakse nõuded selleks, et vältida töötajate ja muu elanikkonna kokkupuudet omanikuta kiirgusallikatest ja kõrgaktiivsete kinniste kiirgusallikate ebapiisavast kontrollimisest tingitud ioniseeriva kiirgusega, samuti liikmesriikides toimuvate kohapealsete kontrollide ühtlustamiseks, milleks määratletakse kõigi selliste allikate üle kontrolli tagavad erinõuded.

5. Käesolevas direktiivis määratletakse ühenduse tasandi ühised eesmärgid seoses elanikkonna teavitamise meetmete ja korraga, et paremini kaitsta inimeste tervist avarii puhul.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse iga kavandatava, püsi- , õnnetusjuhtumiga seotud või avariikiiritusolukorra suhtes, millega kaasneb ioniseeriva kiirgusega kokkupuute oht, mida kiirguskaitse seisukohalt ei ole võimalik eirata ja mille puhul on vaja kaitsta töötajate ja muu elanikkonna tervist või keskkonda, samuti patsientide ja muude meditsiinikiiritust saavate isikute tervist. [ME 14]

2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi kiirgusallikate ja kiirgustegevusalade suhtes, mis on järgmised:

(a) radioaktiivse materjali tootmine, töötlemine, käitlemine, kasutamine, ladustamine, hoidmine, teisaldamine, vedu, import ühendusse ja eksport ühendusest , samuti lõppladustamine ning radioaktiivsete jäätmete ajutine või lõplik ladustamine ; [ME 15]

(b) ioniseerivat kiirgust kiirgavate elektriseadmete ning üle 5 kV potentsiaalivahega elektriseadmete kasutamine;

(c) loodusliku kiirgusallikaga seotud kiirgustegevusalad, mis suurendavad oluliselt töötajate või elanike kokkupudet kiirgusega, eriti: i) tegevus, mille käigus puutuvad töötajad kokku kosmilise kiirgusega, sealhulgas õhu- ja kosmosesõidukite käitamine ning sage lendamine ; [ME 16] ii) kokkupuude radooniga töökohtadel; iii) looduslikke radionukliide sisaldavaid materjale töötlevate tööstusharude tootmistegevus või sellise töötlemisega seotud tegevusalad;

(d) liikmesriigi määratletud mis tahes muu kiirgustegevus.

3. Käesolevat direktiivi kohaldatakse püsikiiritusolukordade ohjamise suhtes, eriti elanike kokkupuute suhtes siseruumide õhus leiduva radooniga, ehitusmaterjalidest tuleneva väliskiirituse ning avarii või minevikus toimunud tegevuse järelmõjudest tingitud püsiva kiirgusega kokkupuute suhtes.

4. Käesolevat direktiivi kohaldatakse avariikiiritusolukordade ohjamise suhtes juhul, kui leitakse, et sekkumine sellistes olukordades on põhjendatud, sest aitab kaitsta töötajate või muu elanikkonna tervist või keskkonda; kavandatava kiiritusolukorra planeerimine hõlmab valmisolekut võimaliku kiirituse ja avarii puhuks ning avarii lahendamiseks.

Artikkel 3

Reguleerimisalast väljajätmine

Käesolevat direktiivi ei kohaldata inimorganismis loomulikult sisalduvate radionukliidide ega maapinnani jõudva kosmilise kiirguse suhtes, samuti kokkupuute suhtes puutumata maakoores sisalduvate radionukliididega.

II PEATÜKK

MÕISTED

Artikkel 4

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

(1) „meditsiinikiiritus” – kiiritus, mille patsiendid või haigustunnusteta isikud saavad haiguse diagnoosimisel või ravimisel või stomatoloogilisel diagnoosimisel või ravimisel ning millel on kavandatud positiivne mõju nende tervisele või heaolule, samuti kiiritus, mida saavad hooldajad ja abistajad ning vabatahtlikult biomeditsiini uurimisprogrammides osalevad isikud;

(2) „ioniseeriv kiirgus” – energia ülekandumine osakeste või kuni 100-nanomeetrise lainepikkusega elektromagnetlainete kujul (sagedus vähemalt 3×1015 hertsi), mis võib otse või kaudselt tekitada ioone;

(3) „avariiolukord” – õnnetusjuhtumi, talitlushäire, kuritahtliku teo, konflikti või mis tahes muu erakorralise sündmuse tagajärjel tekkinud erakorraline olukord või sündmus, mis nõuab kiiret tegutsemist, et leevendada esmajoones inimtervisele ja ohutusele, elukvaliteedile, varale või keskkonnale avalduvate tagajärgede ohtu või kahjulikkust. See hõlmab tuuma- ja kiirgusavariisid; [ME 17]

(4) „avariikiirituse olukord” – õnnetusjuhtumi (käsitletav võimaliku kiiritusena või mitte) või kuritahtliku teo või muu ootamatu sündmuse tagajärjel kujunenud kiiritusolukord, mille kontrolli all hoidmine nõuab kiiret otsustamist;

(5) „kiiritus” – väljaspool inimorganismi (väliskiiritus) või selle sees (sisekiiritus) paiknevast kiirgusallikast pärineva ioniseeriva kiirgusega kokkupuutesse viimine või kokkupuutes olemine;

(6) „kiiritusolukord” – olukord, mis tekitab kokkupuute kiirgusega, hõlmab kiirgusallikaid ning tegevust või toimingut, mis võib mõjutada kokkupuudet neist kiirgusallikatest saadava kiiritusega;

(7) „elanikud” – elanikukiiritust saavad üksikisikud;

(8) „kiirgusallikas” – objekt, mis võib põhjustada kokkupuudet kiirgusega, näiteks kiirgab ioniseerivat kiirgust või vabastab radioaktiivset materjali, ja mida saab kaitse ja ohutuse seisukohalt käsitleda üksikobjektina;

(9) „radioaktiivne kiirgusallikas” – kiirgusallikas, mille puhul kasutatakse temas sisalduva radioaktiivse materjali radioaktiivsust;

(10) „radioaktiivne materjal” – igasugune vedel, gaasiline või tahke radioaktiivseid aineid sisaldav materjal; [ME 18]

(11) „omanikuta kiirgusallikas” – kinnine kiirgusallikas, mis ei ole reguleeriva kontrolli alt välja arvatud ega reguleeriva kontrolli all näiteks sellepärast, et seda ei ole kunagi kõnealusel viisil kontrollitud või sellepärast, et see on maha jäetud, kaotatud, valesse kohta teisaldatud, varastatud või üle antud, ilma et selleks oleks nõuetekohaselt luba saadud;

(12) „ehitusmaterjal” – ehitustoode, mis on toodetud püsivaks paigaldamiseks ehitisse;

(13) „lõppladustamine” – kasutatud tuumkütuse või radioaktiivsete jäätmete paigutamine lubatud rajatisse, ilma kavatsuseta seda sealt välja võtta;

(14) „püsikiirituse olukord” – kiiritusolukord, mis on selleks ajaks juba tekkinud, kui tehakse otsus selle kontrolli alla võtmise kohta ning mis ei vaja (või enam ei vaja) edasilükkamatute kaitsemeetmete võtmist;

(15) „looduslik kiirgusallikas” – maised või kosmilise päritoluga looduslikud ioniseeriva kiirguse allikad;

(16) „kavandatav kiiritusolukord” – kiirgusallika plaanikohase käitamise või kasutuselevõtu või kiiritusrada muutva tegevuse tõttu tekkiv kiiritusolukord, mis põhjustab inimeste või keskkonna kiiritamist või võimalikku kiiritamist. Kavandatavad kiiritusolukorrad hõlmavad nii normaal- kui ka võimalikku kiiritust;

(17) „võimalik kiiritus” – kiiritus, mille saamist ei oodata täie kindlusega, kuid mida võib saada tõenäosusliku iseloomuga sündmuse või sündmusterea, sh seadmete rikete või käitamisvigade tagajärjel;

(18) „kiirguskaitse” – inimeste kaitsmine ioniseeriva kiirgusega kokkupuutumise kahjuliku mõju eest ning selleks vajalikud vahendid;

(19) „kiirgustegevus” – mis tahes tegevus, millega kaasneb kiirgusallika käitamine või kasutuselevõtt või mis muudab kiiritusrada ja mida ohjatakse kui kavandatavat kiiritusolukorda;

(20) „radoon” – isotoop Rn-222 ja selle tütarproduktid, kui see on asjakohane (kokkupuude radooniga tähendab kokkupuudet radooni tütarproduktidega);

(21) „ladustamine” – kiirgusallikate või radioaktiivsete jäätmete hoidmine piisava ohutustasemega rajatises, kavatsusega need sealt välja võtta;

(22) „optimeerimine” – tulevikku suunatud iteratiivne protsess, millega kehtestatakse piisavad kaitsemeetmed, võttes arvesse valitsevaid asjaolusid, olemasolevaid võimalusi ja kiiritusolukorra laadi, et hoida kokkupuute ulatus ja tõenäosus ning kokkupuutuvate inimeste arv võimalikult nii madal, kui see on mõistlik ja võimalik; [ME 19]

(23) „elanikukiiritus” – üksikisikute kiiritus, välja arvatud kutse- või meditsiinikiiritus;

(24) „kutsekiiritus” – töötajate , sealhulgas palgatöötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate, samuti väljaõppe saajate ja vabatahtlike kokkupuude kiirgusega töökeskkonnas; [ME 20]

(25) „tervisekahjustus” – prognoositav oht, et pärast kokkupuudet ioniseeriva kiirgusega lüheneb elanikkonnas inimeste eluiga või halveneb elukvaliteet. Rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni väljaandes 103 kasutatavas määratluses peetakse kahjustuse piirideks See hõlmab somaatilistest mõjudest, vähktõvest ja tõsistest geneetilistest kõrvalekalletest tulenevat kadu (mis on samaväärne surmaga lõppeva haigusega) ; [ME 21]

(26) „efektiivdoos (E)” – keha kõikide kudede ja elundite sise- ja väliskiiritusega saadud kaalutud ekvivalentdooside summa. See arvutatakse järgmise valemi kohaselt: kus DT, R on koe või elundi T keskmistatud neeldumisdoos kiirguse R tagajärjel, wR on kiirguse kaalutegur ning wT on koe või elundi T koe kaalutegur. Asjaomased wT ja wR väärtused on määratletud rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni väljaandes 103. Efektiivdoosi ühik on siivert;

(27) „doosi piirmäär” – efektiivdoosi või ekvivalentdoosi väärtus kindlaksmääratud ajavahemikus, mida üksikisiku puhul ei tohi ületada. Doosi piirmäära kohaldatakse kõigist lubatud kiirgustegevusaladest tingitud kokkupuudete summa kohta;

(28) „doosipiirang” – kindlast kiirgusallikast üksikisikule eeldatavasti tuleneva doosi ülempiir, mida kasutatakse kavandatava kiiritusolukorra optimeerimisprotsessis vaadeldavate võimaluste väljaselgitamiseks;

(29) „ekvivalentdoos (HT)” – neeldumisdoos koes või elundis T, mis on kaalutud kiirguse R liigi ja kvaliteedi alusel. See arvutatakse järgmise valemi kohaselt: kus — DT, R on koe või elundi T keskmistatud neeldumisdoos kiirguse R tagajärjel, — wR on kiirguse kaalutegur. Kui kiirgusvälja moodustavatel kiirguse ja energia liikidel on erinevad wR väärtused, arvutatakse kumulatiivne ekvivalentdoos HT järgmise valemi kohaselt: Asjaomased wR väärtused on täpsustatud rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni väljaandes 103. Ekvivalentdoosi ühik on siivert;

(30) „välistöötaja” – A-kategooriasse kuuluv kiirgustöötaja, ka praktikant, väljaõppe saaja või üliõpilane, keda ei ole tööle võtnud kontrolltsooni või järelevalve all oleva piirkonna eest vastutav ettevõtja, kuid kes täidab neil aladel või piirkondades tööülesandeid;

(31) „ettevõtja” – füüsiline või juriidiline isik, kes on õiguslikult vastutav teatava kiirgustegevuse või kiirgusallika eest (sealhulgas juhtudel, mil kiirgusallika omanik või valdaja ei soorita kiirgusallikaga seotud tegevusi);

(32) „ohupiirang” – kiirgusallikast üksikisikule tuleneva ohu piirang (ohu all mõeldakse võimaliku kiirituse tagajärjel tervisekahjustuse tekkimise tõenäosust; see sõltub doosi saamist põhjustava juhusliku sündmuse toimumise tõenäosusest ja selle doosi tõttu tervisekahjustuse tekke tõenäosusest);

(33) „hooldajad ja abistajad” – isikud, kes teadlikult ja omal tahtel (muul viisil kui osana oma tööst) puutuvad kokku ioniseeriva kiirgusega, hooldades ja aidates meditsiinikiiritust saavaid või saanud isikuid;

(34) „viitetase” – doosi või riski tase avariikiirituse või püsikiirituse olukorras, millest kõrgema taseme või riski puhul ei peeta kiiritusega kokkupuudet enam lubatavaks ning madalama taseme puhul jätkatakse kaitse optimeerimise rakendamist;

(35) „kiirgustöötaja” – füüsilisest isikust ettevõtja või tööandja juures töötav isik, sealhulgas väljaõppe saaja või vabatahtlik, kes puutub töötades kokku kiirgusega käesoleva direktiiviga reguleeritava kiirgustegevuse käigus ja kelle saadav doos ületab elanikukiirituse üht või teist doosi piirmäära; [ME 22]

(36) „siivert (Sv)” – ekvivalentdoosi või efektiivdoosi ühiku nimetus. Üks siivert vastab ühele džaulile kilogrammi kohta: 1 Sv = 1 J kg–1;

(37) „sissevõtt” – tegevus, mille tulemusel radionukliidid sisenevad väliskeskkonnast inimorganismi;

(38) „praktikant” – 16-aastane või vanem isik (sealhulgas väljaõppe saajad või üliõpilased) , keda ettevõttes konkreetse elukutse jaoks koolitatakse või välja õpetatakse , hõlmates tööülesandeid, mida tavatöötaja puhul käsitletaks ioniseeriva kiirgusega töötamisena ; [ME 23]

(39) „oodatav efektiivdoos (E(τ))” – sissevõtust tulenevate elundi või koe oodatavate ekvivalentdooside (Hτ(τ)) summa, kusjuures kõik ekvivalentdoosid korrutatakse asjakohase koe kaaluteguriga wT. See arvutatakse järgmise valemi kohaselt: E(τ) kindlaksmääramisel tähistab τ aastaid, üle mille toimub integreerumine. Käesolevas direktiivis täpsustatud doosi piirmäärade järgimisega seoses on τ pärast sissevõttu täiskasvanute puhul 50 aastat ja laste puhul 70. eluaastani jäävate aastate arv. Oodatava efektiivdoosi ühik on siivert;

(40) „meditsiinifüüsika spetsialist” – isik, kelle teadmised, koolitus ja kogemused võimaldavad tal meditsiinikiirituses rakendatava kiiritusfüüsikaga tegeleda või sellega seotud küsimustes nõu anda ja kelle tegutsemispädevust on tunnustanud pädev asutus;

(41) „töötervishoiuteenistus” – tervishoiutöötaja või -asutus, kelle pädevusse kuulub kiirgustöötajate tervisekontroll ja kelle tegevuspädevust selles valdkonnas on tunnustanud pädev asutus;

(42) „kiirguskaitse ekspert” – isik, kellel on vajalikud teadmised, koolitus ja kogemused, et anda kiirguskaitseküsimustes nõu üksikisikute tõhusa kaitse tagamiseks ja kelle tegutsemispädevust on tunnustanud pädev asutus;

(42a) „pädev asutus” – liikmesriigi poolt määratud mis tahes asutus; [ME 24]

(43) „kõrgaktiivne kinnine kiirgusallikas” – kinnine kiirgusallikas, milles oleva radioaktiivse materjali kogus ületab II lisas sätestatud väärtusi;

(44) „avariiolukorra lahendamise kava” – etteantud sündmuste ja nendega seotud stsenaariumide alusel koostatud plaan asjakohaseks reageerimiseks avariikiirituse olukorra puhul konkreetses käitises või tegevuseks;

(45) „avariitöötaja” – iga isik, kes täidab avariiolukorras kindlaksmääratud tööülesannet ja võib avariiolukorra likvideerimise käigus kiiritust saada;

(46) „dosimeetriateenistus” – asutus või üksikisik, kellel on individuaalsete järelevalveseadmete kaliibrimise, lugemise või tõlgendamise, inimorganismi või bioloogiliste proovide radioaktiivsuse mõõtmise või dooside hindamise pädevus , kelle staatus tagab sõltumatuse kiirgustöötajate tööandjast ning kelle tegutsemispädevust on tunnustanud pädev asutus; [ME 25]

(47) „avariiolukorra ohjamise süsteem” – õiguslik või haldusraamistik, millega kehtestatakse avariiolukorraks valmisoleku ja sellele reageerimise kohustused ning otsuste langetamise kord avariikiirituse olukorras;

(48) „meditsiinikiirituspõhine” – seotud radiodiagnostiliste ja kiiritusravi protseduuridega, menetlusradioloogia või muude radioloogiliste kavandamis- ja suunamistoimingutega, milles kasutatakse ioniseerivat kiirgust;

(49) „meditsiinikiirituse teostus” – meditsiinikiirituse ja kõik abitoimingud füüsikaline läbiviimine, sealhulgas meditsiiniliste radioloogiaseadmete käsitsemine ja kasutamine, tehniliste ja füüsikaliste näitajate, sh kiirgusdooside hindamine, seadmete taatlus ja hooldus, radioloogiliste ravimpreparaatide valmistamine ja manustamine ning piltide ilmutamine, mida lisaks muudele töötajatele teevad tuumameditsiinis ja kiiritusravis ka radiograafid ja tehnikud;

(50) „teostaja” – arst, hambaarst või muu tervishoiutöötaja, kellel oma riigi nõuete kohaselt on õigus võtta endale kliiniline vastutus üksikisiku meditsiinikiirituse eest;

(51) „diagnostilised viitetasemed” – meditsiinilisteks radiodiagnostilisteks toiminguteks määratud dooside tasemed või radiofarmaatsiapreparaatide korral aktiivsustasemed tavalise suurusega patsientidest koosnevate rühmade või standardfantoomide (standardkatsemudelite) tavauurimiseks üldiselt määratletud seadmeliikide puhul;

(52) „aktiveerimine” – protsess, mille käigus stabiilne nukliid muudetakse radionukliidiks, kiiritades seda sisaldavat materjali osakestega või suure energiasisaldusega footonitega;

(53) „radioaktiivne aine” – iga aine, mis sisaldab üht või mitut radionukliidi, mille aktiivsuskontsentratsiooni tuleb kiirguskaitse seisukohast arvesse võtta;

(54) „muu kui meditsiinilise kuvamisega seotud kiiritamine” – inimeste kavandatud kiiritamine kuvamise eesmärgil, kui kiiritamise peamine motivatsioon ei ole seotud kiiritust saava isiku tervise või heaoluga;

(55) „teatamine” – dokumendi esitamine pädevale asutusele, et teatada käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluva kiirgustegevuse sooritamise kavatsusest;

(56) „registreerimine” – pädeva asutuse poolt antav kirjalik luba või siseriiklike õigusaktidega antav luba siseriiklike õigusaktidega sätestatud tingimustele vastavaks tegevuseks;

(57) „tarbekaup” – seade või tooteartikkel, millesse on tahtlikult sisestatud radionukliidid või milles need on toodetud aktiveerimise teel või mis tekitab ioniseerivat kiirgust ning mille saab müüa või elanikele kättesaadavaks muuta ilma müügijärgse erijärelevalve või regulatiivse kontrollita;

(58) „kiirendi” – seade või seadeldis, milles osakesi kiirendatakse ja millest eraldub ioniseerivat kiirgust energiaga üle 1 megaelektronvoldi (MeV);

(59) „kasutusest kõrvaldatud kinnine kiirgusallikas” – kinnine kiirgusallikas, mida enam ei kasutata või ei kavatseta kasutada tegevusloale vastavas kiirgustegevuses;

(60) „inspekteerimine” – pädeva asutuse korraldatud uurimine, mille eesmärk on teha kindlaks, kas siseriiklikke sätteid järgitakse;

(61) „kiirgusgeneraator” – seade, mis tekitab ioniseerivat kiirgust nagu röntgenikiirgus, neutronid, elektronid ja muud laenguga aineosakesed, mida saab kasutada teaduslikel, tööstuslikel ja meditsiinilistel eesmärkidel;

(62) „radioaktiivsed jäätmed” – radioaktiivne materjal, millele ei ole edasist kasutust ette nähtud;

(63) „kvaliteeditagamine” – kõik kavandatud ja korrapärased meetmed, mida on vaja piisava kindlustunde tagamiseks, et seade, süsteem, komponent või menetlus toimib rahuldavalt kooskõlas kokkulepitud standarditega; kvaliteedikontroll on kvaliteeditagamise osa;

(64) „litsents” – vastava taotluse alusel pädeva asutuse antud kiirgustegevusluba, kusjuures kiirgustegevus peab vastama litsentsile lisatud eri dokumendis sätestatud tingimustele;

(65) „vabastamistasemed” – riigi pädeva asutuse või siseriiklike õigusaktidega kehtestatud ning aktiivsuskontsentratsioonina ja koguaktiivsusena väljendatud väärtused, mille tasandil püsivad või millest allapoole jäävad materjalid, mis on seotud kiirgustegevusega, mille suhtes kehtib teatamis- või loanõue, võib vabastada käesolevas direktiivis sätestatud nõuete järgimisest; [ME 26]

(66) „järelevalvepiirkond” – ala, mis on ioniseeriva kiirguse eest kaitsmiseks vajaliku jälgimise all;

(67) „kontrolliala” – maa-ala, mille suhtes kohaldatakse ioniseeriva kiirguse eest kaitsmiseks või radioaktiivse saastuse leviku tõkestamiseks erieeskirju ja millele juurdepääsu kontrollitakse;

(68) „õnnetusjuhtumiga seotud kiiritus” – inimeste (muude kui avariitöötajad) kokkupuude kiirgusega õnnetusjuhtumi tõttu;

(69) „töökeskkonnaga seotud avariikiiritus” – kutsekiiritus, mille avariikiirituse olukorras saavad isikud, kes võtavad avarii tagajärgede leevendamiseks meetmeid;

(70) „tervise sõeluuring” – meditsiiniliste radioloogiakäitiste kasutamine haiguste varaseks avastamiseks elanikkonna riskirühmades;

(71) „ kõrge radooniohtlikkusega radooniohtlik ala” – geograafiline ala või halduspiirkond, mille kohta uuringutega on tõendatud, et riigis kehtestatud viitetasemeid ületavate elamute protsent on seal eeldatavasti oluliselt kõrgem kui riigi muudes osades; [ME 27]

(72) „meditsiinikiirituse toiming” – iga toiming, mis on seotud meditsiinikiiritusega;

(73) „saatja” – arst, hambaarst või muu tervishoiutöötaja, kellel siseriiklike nõuete kohaselt on õigus suunata inimest teostaja juurde meditsiinikiirituse toimingule;

(74) „isikukahjustus” – kliiniliselt tuvastav kahjulik mõju, mis avaldub üksikisikutes või nende järeltulijates ja mis ilmneb kohe või viivitusega, kusjuures viimasel juhul on tegu pigem tõenäolise kui kindla ilmnemisega; [ME 28]

(75) „menetlusradioloogia” – röntgenikiirgusepõhise kuvamistehnika kasutamine lisaks ultraheli- ja magnetresonantsseadmetele või muule ioniseeriva kiirguseta töötavale meetodile, et diagnoosimise või ravimise eesmärgil viia inimorganismi seadmeid ja neid seal juhtida;

(76) „radiodiagnostiline” – seotud in vivo isotoopdiagnostikaga, ioniseeriva kiirguse kasutamisel põhineva meditsiinilise diagnostilise radioloogiaga ja stomatoloogilise radioloogiaga;

(77) „kiiritusravi” – seotud kiiritusraviga ja isotoopraviga;

(78) „kliiniline vastutus” – teostaja vastutus üksikisiku meditsiinilise kiiritamise eest, mis hõlmab eelkõige järgmist: põhjendatus, optimeeritus, tulemuslikkusele antav kliiniline hinnang, vajaduse korral teostusega seotud koostöö muude asjatundjate ja töötajatega, vajaduse korral teabe hankimine varasemate uuringute kohta, nõudmise korral olemasoleva radioloogiaalase teabe ja/või andmete esitamine muudele teostajatele ja/või saatjatele, vajaduse korral ioniseeriva kiirguse ohtlikkust käsitleva teabe jagamine patsientidele ja muudele asjaosalistele;

(79) „kliiniline audit” – meditsiinikiirituse toimingute kavakindel uurimine või läbivaatamine, mille eesmärk on parandada ravi kvaliteeti ja tulemuslikkust struktuurse läbivaatamisega, mille puhul meditsiinikiirituse kasutamise tavasid, toiminguid ja tulemusi hinnatakse meditsiinikiirituse toimingute tegemise hea tava kokkulepitud standardite põhjal, vajaduse korral tavasid muutes ja uusi standardeid kohaldades;

(80) „meditsiiniradioloogiakäitis” – meditsiiniliste radioloogiaseadmetega varustatud käitis;

(81) „juhuslik kiiritus” – meditsiinikiiritus, mis oluliselt erineb teatavaks otstarbeks ettenähtud meditsiinikiiritusest;

(82) „standardisik” – üksikisik, kelle saadav või tõenäoliselt saadav doos on tüüpiline elanikkonna hulgas kiirgusega rohkem kokku puutuvatele elanikele . Hindamisel võetakse arvesse olemasolevatest tingimustest ebasoodsamaid stsenaariume, välja arvatud juhul, kui tõendatakse, et nende täitumine ei ole tõenäoline või et nende täitumine tuvastataks ja sellest tulenevalt toimuks dosimeetrilise mõju läbivaatamine ; [ME 30]

(83) „kiirguskaitse korraldaja” – isik, kes on tehniliselt pädev asjaomase kiirgustegevusega seotud kiirguskaitse küsimustes ja kelle ettevõtja on määranud kiirguskaitsekorra rakendamise järelevalvajaks ettevõttes; nende tegutsemispädevust tunnustavad pädevad asutused; [ME 31]

(84) „parandusmeetmed” – kiirgusallika kõrvaldamine või selle võimsuse (aktiivsuse või koguse) vähendamine, et ära hoida või vähendada doose, mida muidu võidakse saada püsikiirituse olukorras;

(85) „kaitsemeetmed” – meetmed, mis ei ole parandusmeetmed ja mille abil püütakse vältida või vähendada doose, mida vastasel juhul võidakse saada avariikiirituse või püsikiirituse olukorras;

(86) „tegevusluba” – kirjalik luba, mille pädev asutus annab ettevõtjale kiirgusallikaga seotud konkreetseks tegevuseks, mille suhtes kohaldatakse regulatiivset kontrolli registreerimise või litsentsi vormis;

(87) „kinnine kiirgusallikas” – radioaktiivne kiirgusallikas, milles olev radioaktiivne aine on püsivalt suletud kapslisse või tugevalt seotud tahke aine koosseisu;

(88) „tarnija” – füüsiline või juriidiline isik, kes tarnib kinnise kiirgusallika või teeb selle kättesaadavaks;

(89) „kiirgusallika konteiner” – kinnise kiirgusallika kaitsekest, mis ei ole kiirgusallika lahutamatu osa, vaid on ette nähtud kiirgusallika varjestamiseks transportimisel, käitlemisel jne;

(90) „toroon” – isotoop Rn-220;

(91) „jääkdoos” – eeldatavasti kõigi kiiritusradade kaudu saadav doos kas pärast kaitsemeetmete täielikku rakendamist või siis pärast otsuse tegemist selle kohta, et kaitsemeetmeid ei rakendata; [ME 32]

(92) „neeldumisdoos (D)” – neeldunud energia massiühiku kohta kus — on keskmine energia, mis ioniseeriva kiirgusega kantakse üle ruumielemendis olevasse ainesse, — dm on aine mass selles ruumielemendis. Käesolevas direktiivis tähistab neeldumisdoos koes või elundis neeldunud keskmist doosi. Neeldumisdoosi ühik on grei;

(93) „grei (Gy)”– neeldumisdoosi ühik. Üks grei vastab ühele džaulile kilogrammi kohta: 1 Gy = 1 J kg–1;

(94) „aktiivsus (A)” – teatud ajahetkel teatavas energiaseisundis oleva radionukliidi koguse aktiivsus A. Aktiivsus A on tuumaüleminekute arvu dN ja ajavahemiku dt jagatis, kus dN on kõnealusest energiaseisundist toimuvate spontaansete tuumaüleminekute arvu ooteväärtus ajavahemikus dt: Aktiivsuse ühik on bekrell;

(95) „bekrell (Bq)” – aktiivsuse ühiku nimetus. Üks bekrell vastab ühele tuumaüleminekule sekundis: 1 Bq = 1 s–1;

(96) „oodatav ekvivalentdoos (H(τ))” – radioaktiivse aine sissevõtu tagajärjel koe või elundi T ekvivalentdoosikiiruse integraal aja (τ) suhtes. See arvutatakse järgmise valemi kohaselt: sissevõtu kohta ajahetkel t0, kus on asjakohane ekvivalentdoosikiirus elundis või koes T ajal t, τ on aeg, üle mille leitakse integraal. HT(τ) määratlemisel antakse τ aastates. Kui τ kohta andmed puuduvad, kasutatakse eeldatava väärtusena täiskasvanute puhul 50 aastat ja laste puhul aastaid, mis on jäänud 70. eluaastani. Oodatava ekvivalentdoosi ühik on siivert;

(97) „ kiiritus tavaolukorras normaalkiiritus” – käitise või tegevuse (sealhulgas hooldamine, ülevaatamine, dekomisjoneerimine) normaalsete töötingimuste korral oodatav kiiritus, mille puhul arvestatakse ka väikeste kontrolli alla jäävate rikete esinemise võimalikkust normaalse töö ja eeldatavate tööolukordade ajal; [ME 33]

(98) „prognoositav doos” – oodatav doos, kui ei võeta mingeid kaitsemeetmeid;

(99) „kvaliteedikontroll” – toimingute (kavandamine, kooskõlastamine, rakendamine) kogum, mille eesmärk on kvaliteedi säilitamine või parandamine. See hõlmab seadmete piiritletavate, mõõdetavate ja juhitavate toimimisnäitajate jälgimist, hindamist ja hoidmist nõutaval tasemel;

(100) „reageerimise strateegia” – eri kaitsemeetmete kogum, mida kasutatakse etteantud sündmustele või tegelikele sündmustele reageerimiseks ning avariikiirituse olukorra ohjamiseks sätestatud eesmärkide kohaselt. Avariiolukorra lahendamise kavas nähakse iga etteantud sündmuse ja stsenaariumi jaoks ette reageerimise strateegia.

III PEATÜKK

KIIRGUSKAITSESÜSTEEM

Artikkel 5

Üldpõhimõtted

Liikmesriik kehtestab juriidilised nõuded ja asjakohase regulatiivse kontrolli korra, mis kõigis kiiritusolukordades kajastab kiirguskaitsesüsteemi, mis põhineb ajakohastatud ja veenvatel teaduslikel tõenditel ning järgib põhjendatuse, optimeerituse ja doosi piiratuse ja kahjude hüvitamise põhimõtet põhimõtetele toetuvat kiirguskaitsesüsteemi: [ME 34]

(a) põhjendatus: inimeste kokkupuudet ioniseeriva kiirgusega suurendavate kiirgusallikaid, kiiritusradu või tegelikke kokkupuuteid käsitlevate nõuete rakendamise või muutmise otsuste põhjendamisel lähtutakse seisukohast, et kui selline otsus tehakse, peab sellest saadav ühiskonnale või isikutele saadav kasu korvama kahjustused, mida otsusega võidakse põhjustada; [ME 35]

(b) optimeeritus: kõigis kiiritusolukordades optimeeritakse kiirguskaitset, et hoida kokkupuute ulatus ja tõenäosus ning kokkupuutuvate inimeste arv võimalikult nii madal, võttes arvesse kui see on majanduslikke ja sotsiaalseid tegureid arvesse võttes mõistlik ja võimalik, kusjuures meditsiinikiiritust saava isiku kaitse optimeerimine vastab saadava kiirituse meditsiinilisele eesmärgile, nagu on kirjeldatud artiklis 55. Seda põhimõtet kohaldatakse efektiivdoosi ja elundidoosi puhul ettevaatusabinõuna, et võtta arvesse ebaselgust tervisekahjustuse tekke võimaluste osas lävitasemest allpool; [ME 36]

(c) doosi piiratus: elaniku üksikisiku kõigist reguleeritud kiiritusallikatest ja kõigist inimtekkelise püsikiirituse olukordadest saadavate dooside summa ei tohi kavandatavates kiiritusolukordades ületada kutse- või elanikukiirituse jaoks kehtestatud dooside piirmäärasid. Kiirgustöötaja kõigist reguleeritud kiiritusallikatest saadavate dooside summa ei tohi ületada kutsekiirituse jaoks kehtestatud dooside piirmäärasid. Doosi piirmäärasid ei kohaldata meditsiinikiirituse suhtes. [ME 37]

(c a) kahjude hüvitamine: enne uue tuumarajatise ehitamise lubamist või tuumarajatise käitamisloa pikendamist loovad liikmesriigid mehhanismi, millega tagatakse rajatise avarii korral kogu tekkida võiva varalise kahju ja isikukahju hüvitamine.[ME 38] Põhjendatuse ja doosi piiratuse alane teave tuleb teha kogu elanikkonnale kättesadavaks. [ME 39]

1. JAGU

OPTIMEERIMISE ABIVAHENDID

Artikkel 6

Kutse- ja elanikukiirituse doosipiirangud

1. Kutsekiirituse doosipiirang on optimeerimise abivahend, mille kehtestab ettevõtja töötajate esindajatega konsulteerides . Nende otsuste üle teostavad järelevalvet pädevad asutused pädeva asutuse üldjärelevalve all. Doosipiirangu kehtestamisel välistöötajate jaoks teevad tööandja ja ettevõtja omavahel koostööd töötajate esindajatega konsulteerides . [ME 40]

2. Elanikukiirituse doosipiirang määratakse üksikisikule mõjuva doosi suhtes, mille elanikud saavad kindlaksmääratud kiirgusallika plaanikohasel käitamisel või inimtekkelise püsikiirituse olukorra tulemusena . Pädev asutus määrab doosipiirangu piirangu selliselt, et oleks tagatud elanikkonna tervise kaitse ning kõigist lubatud kiirgustegevusaladest ning looduslikest kiirgusallikatest ja jääksaastest ühe isiku jaoks tulenevate dooside summa piirmäära järgimine vastaks doosi piirmäärale. Doosipiiranguks valitud väärtused avaldatakse nii, et iga elanik saaks kontrollida, kas ta ei puutu kõikide kavandatavate kiiritusolukordade ja inimtekkelise püsikiirituse olukordade koostoimel kokku regulatiivset piirmäära ületava doosiga. [ME 41]

3. Võimaliku kiirituse puhul hõlmab optimeerimine allikate ja käitiste ohutuse ja julgeoleku piisavat ohjamist. Vajaduse korral võib kehtestada ohupiirangud.

4. Doosipiirangud kehtestatakse kas aasta või asjakohase lühema ajavahemiku jooksul saadava individuaalse efektiiv- või ekvivalentdoosina.

5. Kui doosipiiranguid kasutatakse pikka aega kestva akumuleeruva kiirituse puhul, määratakse need kindlaks aastase efektiivdoosi või elundi ekvivalentdoosina.

Artikkel 7

Meditsiinikiirituse doosipiirangud

Patsientide meditsiinikiirituse suhtes doosipiiranguid ei kohaldata.

Kiiritatud isiku hooldajate ja abistajate ning vabatahtlikult biomeditsiinilistes uurimisprogrammides osalevate isikute (kes ei saa otsest meditsiinilist kasu kokkupuutest kiirgusega) doosipiirangud määratakse kindlaks üksikisikule mõjuva doosina, mille ületamine uuringute, ravi või kõnealuse uurimisprojekti ajal on ebatõenäoline.

Artikkel 8

Viitetasemed

1. Avarii- ja püsikiirituse olukorra viitetasemed määratakse kindlaks efektiivdoosi või elundidoosi tasemena, mille ületamist ei peeta avarii- ja püsikiirituse olukorras kohaseks.

2. Töötatakse välja ja rakendatakse optimeeritud kaitsestrateegia, mille eesmärk on vähendada üksikisiku saadavat doosi, et see jääks allapoole viitetaset nii madalale tasemele, kui see on mõistlikult võimalik . Viitetasemeks valitud väärtus sõltub kiiritusolukorra liigist , ohu laadist ning olemasolevatest sekkumisvahenditest ning kaitse- ja parandusmeetmetest . [ME 42]

3. Kaitse optimeerimise puhul peetakse esmatähtsaks viitetaset ületavat kokkupuudet. Viitetaseme valimisel võetakse arvesse nii kiirguskaitse nõudeid kui ka sotsiaalseid kriteeriume.

3a. Avariikiirituse olukordades kohaldatavate eri vastumeetmete jaoks kehtestatakse sekkumistasemed, mis määratakse kindlaks efektiivdoosi või elundidoosi tasemena, millest alates tuleb rakendada kaitsemeetmeid, et piirata ohtu kiirgusega kokkupuutuvate inimeste jaoks. [ME 43]

4. Viite- ja sekkumistasemete jaoks liikmesriikide poolt seatud efektiivdoosi viitetaseme ja elundi ekvivalentdoosi väärtustest antakse teada komisjonile ja need avaldatakse . Liikmesriigid kaasavad nimetatud väärtuste kindlaksmääramisse sidusrühmad valimisel võetakse arvesse viitetaseme kolme vahemikku, mis on esitatud I lisa punktis 1. [ME 44]

2. JAGU

DOOSI PIIRATUS

Artikkel 9

Kiirgustöötajate vanusepiir

Kooskõlas artikli 12 lõikega 2 ei tohi alla 18-aastasi isikuid määrata tööle, mille käigus neist saavad kiirgustöötajad.

Artikkel 10

Kutsekiirituse doosi piirmäärad

1. Kutsekiirituse efektiivdoosi aastane piirmäär on 20 millisiivertit. Kuid erijuhtudel või siseriiklikes õigusaktides määratletud teatavates kiiritusolukordades võib aastane efektiivdoos olla kuni 50 millisiivertit, kui viie järjestikuse aasta keskmine doos ei ületa 20 millisiivertit aasta kohta.

Avariitöötajatele võib lubada kõrgemat efektiivdoosi vastavalt artiklile 52.

2. Lisaks lõikes 1 kehtestatud efektiivdoosi piirmääradele kohaldatakse järgmisi ekvivalentdoosi piirmäärasid:

(a) silmaläätse ekvivalentdoosi aastane piirmäär on 20 millisiivertit või, kui see on kohaldatav, siis sama väärtus, mis on määratud efektiivdoosi piirmääraks;

(b) naha ekvivalentdoosi aastane piirmäär on 500 millisiivertit, väljendatuna 1 cm2 nahapinna aastase keskmise doosina, olenemata kiiritusega kokkupuutuva pinna suurusest;

(c) käte, käsivarte, jalgade ja pahkluude ekvivalentdoosi aastane piirmäär on 500 millisiivertit.

Artikkel 11

Rasedate naiste kaitse

1. Kui rase naine on ettevõtjale oma rasedusest siseriiklike õigusaktide ja/või tavade kohaselt teatanud, peab loote kaitse olema samaväärne võrreldav elanike kaitsega. Raseda naise töötingimused peavad olema sellised, et loote ekvivalentdoos oleks nii madal, kui see on mõistlik ja võimalik, ning ei oleks vähemalt ülejäänud rasedusaja jooksul tõenäoliselt suurem kui 1 millisiivert. [ME 45]

2. Niipea kui last rinnaga toitev naine on ettevõtjale oma olukorrast teatanud, ei panda teda tegema tööd, mille puhul on olemas oluline radionukliidide sissevõtu oht.

Artikkel 12

Praktikantide ja üliõpilaste doosi piirmäärad

1. Doosi piirmäärad, mis kehtivad vähemalt 18aastaste praktikantide ja üliõpilaste suhtes, kes peavad õpingute käigus kasutama kiirgusallikaid, vastavad artiklis 10 kiirgustöötajate kohta sätestatud piirmääradele.

2. Efektiivdoosi piirmäär 16–18aastaste praktikantide ja üliõpilaste jaoks, kes peavad õpingute käigus kasutama kiirgusallikaid, on 6 millisiivertit aastas.

Lisaks esimeses lõigus efektiivdoosi suhtes kehtestatud piirangutele kohaldatakse järgmisi ekvivalentdoosi piirmäärasid:

(a) silmaläätse ekvivalentdoosi aastane piirmäär on 15 20 millisiivertit; [ME 46]

(b) naha ekvivalentdoosi aastane piirmäär on 150 millisiivertit, väljendatuna 1 cm2 nahapinna aastase keskmise doosina olenemata kiiritusega kokkupuutuva pinna suurusest;

(c) käte, käsivarte, jalgade ja pahkluude ekvivalentdoosi aastane piirmäär on 150 millisiivertit.

3. Doosi piirmäärad praktikantide ja üliõpilaste puhul, kelle suhtes ei kohaldata lõikeid 1 ja 2, vastavad artiklis 13 sätestatud elanikudoosi piirmääradele.

Artikkel 13

Elanikudoosi piirmäärad

1. Elanikukiirituse puhul on efektiivdoosi aastane piirmäär 1 millisiivert. See piirmäär põhineb kõigi reguleeritud kiirgustegevusalade ja inimtekkelise püsikiirituse olukordade kaudu sise- ja väliskiiritusega saadavate dooside summal. [ME 49]

2. Lisaks lõikes 1 osutatud doosi piirmäärale kohaldatakse järgmisi ekvivalentdoosi piirmäärasid:

(a) silmaläätse ekvivalentdoosi aastane piirmäär on 15 millisiivertit;

(b) naha ekvivalentdoosi aastane piirmäär on 50 millisiivertit, väljendatuna 1 cm2 nahapinna keskmise doosina, olenemata kiirgusega kokkupuutuva pinna suurusest.

Artikkel 14

Efektiiv- ja ekvivalentdoosi hindamine

Efektiiv- ja ekvivalentdoosi hindamisel kasutatakse järgmisi väärtusi ja seoseid:

(a) väliskiirituse puhul kasutatakse rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni väljaandes 103 sätestatud väärtusi ja seoseid efektiiv- ja ekvivalentdooside hindamiseks;

(b) radionukliidist või radionukliidide segust põhjustatud sisekiirituse puhul kasutatakse sissevõtust tuleneva efektiivdoosi hindamiseks rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni väljaandes 103 sätestatud väärtusi ja seoseid ning allaneelamise ja sissehingamise doosikoefitsiente rahvusvahelise kiirguskaitsekomisjoni väljaandest 72.

IV PEATÜKK

KIIRGUSKAITSEALASE HARIDUSE, KOOLITUSE JA TEAVITUSE NÕUDED

Artikkel 15

Üldised kohustused seoses hariduse, koolituse ja teavitamisega

1. Liikmesriik kehtestab vajaliku õigus- ja haldusraamistiku asjakohase kiirguskaitsealase hariduse, koolituse ja teabe andmiseks igale üksikisikule, kes vajab oma ülesannete täitmiseks kiirguskaitsealast eripädevust. Asjaomaste üksikisikute koolitamist, täiendkoolitamist ja teavitamist korratakse asjakohaste ajavahemike järel ja see tegevus dokumenteeritakse.

2. Liikmesriik seab sisse pideva hariduse, koolituse ja täiendkoolituse, mis võimaldab tunnustada kiirguskaitse eksperte, meditsiinifüüsika spetsialiste, kiirguskaitse korraldajaid, tervishoiuteenistusi ja dosimeetriateenistusi ning toetada parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel . Kõikide hariduse, koolituse ja ajakohase teavitamise vormidega edendatakse valmisolekut ning võimaldatakse kiiremaid ennetus- ja/või reageerimismeetmeid antud valdkonnas . [ME 51]

Artikkel 16

Kiirgustöötajate, praktikantide ja üliõpilaste koolitamine ning neile edastatav teave

1. Liikmesriik nõuab ettevõtjalt või tööandjalt eranditult kõigi kutsekiiritusega kokkupuutuvate töötajate, praktikantide ja üliõpilaste teavitamist: [ME 52]

(a) nende tööga kaasnevatest terviseriskidest;

(aa) riske vähendavast ohutust töökorrast; [ME 53]

(b) üldistest kiirguskaitsemeetmetest ja ettevaatusabinõudest, eriti seoses käitamis- ja töötingimustega nii kiirgustegevuses üldiselt kui ka eri tüüpi töökohtadel ja eri tööde puhul, kuhu/mida neid võidakse tegema määrata;

(c) avariiolukorra lahendamise kavadest ja toimingutest;

(d) tehniliste, meditsiiniliste ja haldusnõuete järgimise tähtsusest.

(da) tingimustest, mille korral on töötajatel õigus tervisekontrollile. [ME 54]

Kui see on asjakohane, teavitatakse ka sagedase lendamisega seotud riskidest. [ME 55]

2. Liikmesriik nõuab, et ettevõtja või tööandja selgitaks naistele, kui oluline on rasedusest varakult teatamine, sest see aitab vältida loote kokkupuudet kiirgusega ja imiku saastumise ohtu radionukliidide sissevõtu tagajärjel.

3. Liikmesriik nõuab ettevõtjatelt ja tööandjatelt, et need pakuksid oma töötajatele asjakohaseid kiirguskaitsekoolitusi ja teavitusprogramme.

4. Lisaks lõigetes 1, 2 ja 3 ettenähtud kiirguskaitsealasele koolitamisele ja teavitamisele tagab kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika eest vastutav ettevõtja, et sellistel koolitustel käsitletakse kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika tööohutuse ja turvalisuse erinõudeid, et asjakohased töötajad oleksid piisavalt ette valmistatud iga sündmuse jaoks, mis võib mõjutada nende endi turvalisust või teiste isikute kaitsmist kiirguse eest. Teavitamisel ja koolitamisel rõhutatakse esmajoones ohutusnõuete täitmise vajadust ning antakse konkreetset teavet tagajärgede kohta, mis võivad tuleneda vajaliku kontrolli kaotusest kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika üle.

Artikkel 17

Omanikuta kiirgusallikaga kokku puutuda võivate töötajate teavitamine ja koolitamine

Liikmesriik võtab meetmed, millega tagab, et käitistes, kus kõige tõenäolisemalt leidub või töödeldakse omanikuta kiirgusallikaid (nt suured vanametalli hoiuplatsid ja vanametalli ümbertöötlemistehased), ning olulistes transiidi sõlmpunktides saavad juhtkond ja töötajad:

(a) teavet kiirgusallikaga võimaliku kokkupuutumise ohu kohta;

(b) nõuandeid ja koolitust kiirgusallikate ja nende konteinerite visuaalseks avastamiseks ning selle kohta, kuidas neist teada anda ; [ME 56]

(c) põhiteavet ioniseeriva kiirguse ja selle toime kohta;

(d) teavet tuvastamissüsteemide kohta;

(e) teavet ja koolitust meetmete kohta, mida tuleb võtta kohapeal juhul, kui on avastatud kiirgusallikas või kahtlustatakse selle olemasolu.

Artikkel 18

Avariitöötajate teavitamine ja koolitamine

1. Liikmesriik tagab, et avariitöötajatele ja muudele isikutele, keda võidakse kaasata abi andmise korraldamisse avariiolukorras, antakse viivitamata täielikku nõuetekohast ja korrapäraselt ajakohastatud teavet mõju kohta, mida sekkumine avaldab nende tervisele, ja sellises olukorras võetavate ettevaatusabinõude kohta. Selles teabes võetakse arvesse võimaliku avariiolukorra ulatust. [ME 57]

2. Niipea kui tekib avariiolukord, täiendatakse asjakohaselt lõikes 1 osutatud teavet, võttes arvesse konkreetseid asjaolusid.

3. Liikmesriik tagab, et avariitöötajad saavad artiklis 97 kirjeldatud avariiolukorra ohjamise süsteemis ettenähtud korrapärast koolitust. Vajaduse korral hõlmab selline koolitus praktilisi harjutusi.

4. Liikmesriik tagab, et lisaks käesoleva artikli lõikes 3 osutatud avariiolukorrale reageerimisega seotud koolitusele pakub neile töötajatele asjakohast kiirguskaitsealast koolitust ja teavet artikli 30 lõike 1 punktis b osutatud avariitöötajate kaitse eest vastutav organisatsioon.

Artikkel 19

Haridus, teavitamine ja koolitus meditsiinikiirituse valdkonnas

1. Liikmesriik tagab, et teostajate ja meditsiinikiirituse toimingute teostamisega seotud isikute haridus, koolitus, teavitamine ning teoreetiline ja praktiline meditsiinikiirituse väljaõpe on piisav ning et neil on asjakohane kiirguskaitsealane pädevus.

Selleks tagab liikmesriik sobiva õppekava koostamise ja tunnustab asjakohaseid diplomeid, tunnistusi või ettevalmistust käsitlevaid tõendeid.

2. Asjakohaseid koolitusprogramme läbivad isikud võivad osaleda meditsiinikiirituse toimingute teostamises, nagu on ette nähtud artikli 56 lõikes 4.

3. Liikmesriik tagab pideva koolitamise pärast kutsealase ettevalmistuse saamist ning uute võtete meditsiinilise kasutamise korral neid võtteid ja asjakohaseid kiirguskaitsenõudeid tutvustava koolituse korraldamise.

4. Liikmesriik tagab mehhanismide olemasolu, millega saab õigeaegselt levitada teavet meditsiinikiiritusega seotud kiirguskaitse kohta, mis põhineb oluliste sündmustega omandatud kogemustel.

5. Liikmesriik tagab kiirguskaitsekursuse võtmise meditsiini- ja hambaravikoolide põhiõppekavasse.

5a. Liidu kodanike puhul täidetakse käesolevas direktiivis ette nähtud teavitusnõudeid ühes Liidu ametlikest keeltest, et iga kodanik saaks edastatud teabest aru. [ME 58]

V PEATÜKK

KIIRGUSTEGEVUSE PÕHJENDATUS JA REGULATIIVNE KONTROLL

Artikkel 20

Kiirgustegevuse põhjendatus

1. Liikmesriik tagab, et uut tüüpi kiirgustegevus, millega kaasneb kokkupuude ioniseeriva kiirgusega, põhjendatakse ja et seda testitakse eelnevalt enne selle heakskiitmist ning kontrollitakse korrapäraselt rakendamise ajal . [ME 59]

Liikmesriigid tagavad, et nii tavapärase töö käigus kui ka avariiolukorras võtavad otsustusprotsessist osa kõik sidusrühmad, eelkõige isikud, kelle tervist toiming võib mõjutada. Osavõtt tuleb korraldada piisavalt varakult enne otsuse langetamise tähtaega, et võimaldada alternatiivsete lahenduste nõuetekohast uurimist. [ME 60]

2. Liikmesriik loetleb oma õigus- ja haldusaktides heakskiidetud kiirgustegevuse tüübid.

3. Olemasolevate kiirgustegevuse tüüpide põhjendatus vaadatakse läbi, kui saadakse uusi olulisi tõendeid nende tõhususe või tagajärgede kohta ja/või kui on registreeritud negatiivsed tulemused . Komisjon ja liikmesriigid kehtestavad menetlused nii liidu kui ka riigi tasandil olemasolevate tegevuste põhjendatuse läbivaatamiseks. Menetlused tagavad eelkõige oma tegevusala kaudu ioniseeriva kiirguse ohuga kokku puutuvate rühmade või üksikisikute ning eelkõige elanike ja töötajate võimaluse esitada ettepanekuid ja osaleda otsustusprotsessis . [ME 61]

Artikkel 21

Ioniseerivat kiirgust kiirgavate seadmete või toodetega seotud tegevuse põhjendatus

1. Liikmesriik nõuab igalt ettevõtjalt, kes kavatseb toota, importida või eksportida uut tüüpi seadet või toodet, millest eraldub ioniseerivat kiirgust, III lisa A jaos sätestatud asjakohaste andmete esitamist pädevale asutusele selles riigis , kus asub ettevõtja registrijärgne asukoht , et asutus saaks III lisa B jaos ettenähtud teabe hindamise põhjal otsustada, kas seadme või toote kavandatud kasutamine on põhjendatud või mitte. [ME 62]

2. Pädev asutus jagab lõike 1 kohaselt saadud teavet muude liikmesriikide pädevate asutustega, et teavitada neid oma otsusest neil oleks võimalik teha oma otsus seadme või toote kavandatud kasutamise põhjendatuse kohta. Pädevad asutused teevad selle teabe kõigile teistele liikmesriikidele kättesaadavaks. [ME 63]

3. Ettevõtjale tehakse liikmesriigi pädeva asutuse otsus teatavaks nelja kuue kuu jooksul. [ME 64]

3a. Seda tüüpi seadmed ja tooted on vastavalt artiklile 22 nähtud ette kasutamiseks kontrollitud keskkonnas. [ME 65]

Artikkel 22

Kiirgustegevuse keelamine

Liikmesriik keelab radioaktiivse aine sihipärase lisamise toiduainete, mänguasjade, ehete ja kosmeetikatoodete ning üldisemalt tarbekaupade tootmisel ja määrab selle eest karistusi ning keelab selliste toodete impordi ja ekspordi. Piiramata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/2/EÜ (14) kohaldamist, ei peeta põhjendatuks kiirgustegevust, millega kaasneb materjali aktiveerimine, mis põhjustab aktiivsuse tõusu asjaomastes toodetes. [ME 66]

Artikkel 23

Kiirgustegevus, millega kaasneb inimeste planeeritud kiiritamine muul kui meditsiinilisel eesmärgil

1. Liikmesriik tagab, et uuringute või muude asjakohaste meetodite abil selgitatakse välja tegevusalad, millega kaasneb kiiritamine IV lisas esitatud muul kui meditsiinilise kuvamise eesmärgil. Ta hindab kord aastas iga loetletud tegevusalaga seotud individuaal- ja kollektiivdoose, nende mõju ja nende arengut aja jooksul. [ME 67]

2. Liikmesriik jälgib ja tagab, et erilist tähelepanu pööratakse sellise kiirgustegevuse põhjendatusele, millega kaasneb kokkupuude kiiritusega muu kui meditsiinilise kuvamise eesmärgil, ning eelkõige: [ME 68]

(a) iga IV lisas loetletud, muu kui meditsiinilise kuvamisega seotud tegevus, millega kaasneb kokkupuude kiiritusega, peab enne üldist heakskiitmist olema põhjendatud;

(b) üldist heakskiitmist vajava kiirgustegevuse tüübi iga konkreetne rakendus peab olema eelnevalt põhjendatud;

(c) iga üksik IV lisa A jaos loetletud kiirgusega kokkupuudet põhjustav muu kui meditsiinilise kuvamise protseduur, mida teostab meditsiinilisi radioloogiaseadmeid kasutav töötaja, tuleb eelnevalt põhjendada, võttes arvesse protseduuri konkreetseid eesmärke ja selles osaleva isiku omadusi;

(d) punktides a ja b täpsustatud muu kui meditsiinilise kuvamisega seotud kiirgustegevuse üldise ja konkreetse põhjendatuse vaatab pädev asutus teatava ajavahemiku järel läbi.

3. Kui liikmesriik otsustab, et konkreetne muud kui meditsiinilist kuvamist hõlmav kiirgustegevus on põhjendatud, tagab ta, et:

(a) iga kiirgustegevuse jaoks on vajalik luba;

(b) pädev asutus kehtestab kiirgustegevuse kohta esitatavad nõuded, sealhulgas individuaalse rakendamise kriteeriumid, tehes selleks vajaduse korral koostööd muude asjakohaste asutuste ja kutseorganisatsioonidega;

(c) iga tegevuse kohta on kehtestatud doosi piirmäär. Piirmäär on oluliselt madalam elanikudoosi piirmäärast ja kui võimalik, ka meditsiinitöötajate poolt meditsiiniseadmetega teostatavate toimingute suhtes sätestatud piirmäärast (IV lisa A jagu); muu tegevuse puhul (IV lisa B jagu) vastab doosi piirmäär artikli 6 lõikes 2 esitatud nõuetele;

(d) meditsiinilisi kiiritusseadmeid kasutavate meditsiinitöötajate toimingute puhul järgitakse VII peatükis sätestatud asjakohaseid nõudeid, sealhulgas seadmeid, optimeerimist, kohustusi ja rasedusaja erikaitset käsitlevaid nõudeid;

(e) on saadud kiiritatava isiku teadlik nõusolek, välja arvatud juhud, kui õiguskaitseorganitel on siseriiklike õigusaktide alusel lubatud tegutseda ilma isiku nõusolekuta;

(f) kui kiiritamine toimub rutiinse tegevusena ohutuse tagamise eesmärgil, pakutakse läbivalgustatavatele isikutele alternatiivse tehnika kasutamise võimalust, mis ei hõlma kokkupuudet ioniseeriva kiirgusega.

3a. Liikmesriik vastutab alternatiivse tehnoloogia uurimise, arendamise ja rakendamise eest. [ME 69]

Artikkel 24

Looduslikult esineva radioaktiivse materjaliga seotud tegevuse tuvastamine

Liikmesriik tagab, et tuvastatakse ja avalikustatakse iga kiirgustegevus, mis on seotud looduslikult esineva radioaktiivse materjaliga ja põhjustab töötajatele või elanikele kiiritust, mida kiirguskaitse seisukohalt ei ole võimalik tähelepanuta jätta. Tuvastamiseks kasutatakse uuringuid ja muid asjakohaseid vahendeid, võttes eelkõige arvesse V lisas loetletud tööstussektoreid. [ME 70]

Artikkel 25

Teatamine

1. Liikmesriik nõuab, et teatatakse igast kiirgustegevusest, sh ka artikli 24 kohaselt tuvastatud kiirgustegevusest, välja arvatud järgmised põhjendatud tegevused, mille puhul on tegemist:

(a) radioaktiivseid aineid sisaldava materjaliga, kui nendega seotud aktiivsusmäärad kokku ei ületa VI lisas esitatud väljaarvamisväärtusi või kõrgemat väärtust, millele pädev asutus konkreetse taotluse alusel loa annab ning mis vastab VI lisas esitatud üldistele väljaarvamis- ja vabastamiskriteeriumidele; või

(b) radioaktiivseid aineid sisaldava materjaliga, kui nendega seotud aktiivsusmäärad massiühiku kohta ei ületa VI lisa tabelis A esitatud väljaarvamise vaikeväärtust või kõrgemat väärtust, millele pädev asutus konkreetse taotluse alusel loa annab ning mis vastab VI lisas esitatud üldistele väljaarvamis- ja vabastamiskriteeriumidele; või

(c) visuaalkujundite tekitamiseks ettenähtud elektronkiiretoruga või muu kuni 30 kV potentsiaalivahega töötava elektriseadme või muu seadme või tootega, mille tüübi on liikmesriigi pädev asutus heaks kiitnud, juhul kui (i) see ei tekita tavapärastes kasutustingimustes 0,1 meetri ulatuses seadme ligipääsetavast pinnast suuremat doosikiirust kui 1 μSv· h–1; ja (ii) kui see sisaldab radioaktiivseid aineid, on need paigutatud kapslisse või tugevasse hoidikusse; ja (iii) pädev asutus on kindlaks määranud lõppladustamise tingimused.

2. Liikmesriik võib teatamisnõude kohaldamisalast välja arvata täiendavaid kiirgustegevuse tüüpe kooskõlas VI lisa punktis 3 sätestatud üldiste väljaarvamiskriteeriumidega või juhul, kui kaitse optimeerituse hindamine tõendab, et väljaarvamine on parim lahendus.

2a. Liikmesriik määrab kindlaks teabe, mille ettevõtja peab esitama, et pädev asutus saaks hinnata elanike ja töötajate kiirgusega kokkupuute taset ja kiirgusohtu nii tava- kui avariiolukorras. Pädev asutus määrab selle põhjal ja vajaduse korral täiendavate uurimiste tulemustele tuginedes kindlaks kohaldatava halduskorra ja vajalikud regulatiivse kontrolli vahendid. [ME 71]

3. Artikli 24 kohaselt tuvastatud looduslikult esineva radioaktiivse materjaliga seotud tegevusest ning tootmis- ja töötlemisjääkidest, mis teadaolevalt on tuvastatud ehitusmaterjalides ringlusse võetud, tuleb teatada, kui VII lisas määratletud aktiivsuskontsentratsiooni indeks saadud ehitusmaterjalides on tõenäoliselt suurem kui 1. Sel juhul teavitab ettevõtja ka jäägi kasutajat jäägi aktiivsuskontsentratsioonist.

4. Liikmesriigi tuvastatud olukorras, kus võib karta, et artikli 24 kohaselt tuvastatud kiirgustegevus võib põhjustada looduslike radionukliidide sattumist vette, mis võib mõjutada joogiveevarude kvaliteeti või muud kiiritusrada ja tekitab probleeme kiirguskaitsega, võib pädev asutus nõuda kiirgustegevusest teatamist olenemata käesoleva artikli lõike 1 punkti b sätetest.

5. Teatamist vajava kiirgustegevuse puhul määrab liikmesriik kindlaks teabe, mille ettevõtja peab esitama, et pädev asutus saaks regulatiivkontrolli jaoks ette näha asjakohased vahendid.

6. Väljaarvamiseks vastavalt lõike 1 punktile c vahetavad liikmesriigid teavet antud tüübikinnituste ning nende aluseks olevate dokumentide ja hindamise kohta. Teatava kiirgustegevuse väljaarvamise kohta otsust tehes võtab pädev asutus arvesse sellist teavet ning kohaldatavaid Euroopa ja rahvusvahelisi standardeid.

Artikkel 26

Regulatiivne kontroll

1. Liikmesriik nõuab, et iga teatatud kiirgustegevus oleks allutatud regulatiivsele kontrollile, mis vastab tegevusest tulenevale kiirgusega kokkupuute ulatusele ja tõenäosusele, samuti mõjule, mida teostab pädev asutus regulatiivne kontroll võib avaldada sellise kiirgusohu vähendamisele või käitise ohutuse parandamisele. [ME 72]

2. Teatatud kiirgustegevus võidakse vabastada loa taotlemisest. [ME 73]

3. Kui liikmesriigi määratluse kohaselt on tegemist mõõduka materjalikogusega, võib väljaarvamiseks kasutada VI lisa tabeli B 2. veerus esitatud aktiivsuskontsentratsiooni väärtusi.

4. Teatatud kiirgustegevuse jaoks, mis ei ole välja arvatud, on vajalik registreerimise või litsentsimise kaudu saadav luba.

Artikkel 27

Tegevusluba

1. Kui kiirgustegevuseks on võimalik kehtestada kvantifitseeritav doosi piirmäär, ei ole kiirgusega kokkupuutumise piiratud ohu puhul, kui üksikjuhtumeid ei ole vaja kontrollida ning kiirgustegevus toimub vastavalt riigi õigusaktides sätestatud tingimustele, ja pädev asutus võib piirata kontrolli selliselt, et see hõlmab üksnes kiirgustegevuse registreerimist ja asjakohase sagedusega inspekteerimist. Litsentsimist tuleks nõuda juhul, kui tegevusloa nõuet kohaldatakse ettevõtja üldise tegevuse suhtes. [ME 74]

2. Liikmesriik nõuab litsentsimist ettevõtjatelt, kes tegelevad järgmise tegevusega, või vajaduse korral vastavalt lõikele 1 järgmise kiirgustegevuse registreerimist : [ME 75]

(a) tuumkütusetsükliga seotud käitise kasutamine ja dekomisjoneerimine ning uraani kaevandamine ja uraanikaevanduse sulgemine;

(b) radioaktiivse aine sihipärane lisamine tarbekaubale või muule tootele, sealhulgas meditsiinitootele tootmise või valmistamise käigus ning sellise toote import ja eksport; [ME 76]

(c) kõrgaktiivse kinnise kiirgusallika valmistamine, kasutamine või oma valdusse võtmine;

(d) radioaktiivsete jäätmete töötlemise käitise, ladustamise või lõppladustamise rajatise käitamine, dekomisjoneerimine ja sulgemine;

(e) kiirgustegevus, mille puhul töötajate aastane efektiivdoos tavakäitamisel ning tavaliste töötingimuste korral on suurem kui 6 millisiivertit;

(f) kiirgustegevus, mille tulemusel vabanevad ja satuvad keskkonda olulised gaasilise või vedela heite kogused.

3. Liikmesriik nõuab järgmise kiirgustegevuse registreerimist või litsentsimist:

(a) radioaktiivse aine sihipärane manustamine inimestele ja, kuivõrd see on seotud inimeste kiirguskaitsega, loomadele veterinaarse läbivaatamise, ravi või uuringu korral;

(b) kiirgusgeneraatori või radioaktiivse kiirguse allika kasutamine tööstusradiograafias, toodete töötlemises või uuringutes, samuti kiirendi, välja arvatud elektronmikroskoop, kasutamine;

(c) kiirgusgeneraatori või radioaktiivse kiirguse allika kasutamine meditsiinikiirituses;

(d) ioniseerivat kiirgust eraldava või üle 30 kV potentsiaalivahega elektriseadme valmistamine ja käitamine, samuti selliste seadmete import ja eksport;

(e) kiirgustegevus, mille puhul töötajate aastane efektiivdoos tavakäitamisel ning tavaliste töötingimuste korral on suurem kui 1 millisiivert;

(f) looduslikku radioaktiivset materjali kasutav tööstusharu, mis on artikli 24 kohaselt liikmesriigi poolt nõutaval viisil tuvastatud ning tekitab elanikukiirituse aastase efektiivdoosi 0,3 millisiivertit või enME

4. Liikmesriik võib nõuda lisaks lõigetes 2 ja 3 loetletud kiirgustegevusaladele ka muude tegevusalade registreerimist ja litsentsimist.

Artikkel 28

Loamenetlus

1. Tegevusloa väljastamiseks nõuab liikmesriik teabe esitamist kiirgustegevuse laadi ja sellega seotud ohtude kohta.

2. Nõutav teave litsentsi saamiseks peab hõlmama vähemalt järgmist:

(a) kaitse ja ohutusega seotud vastutusalad ja organisatsiooniline korraldus;

(aa) käesoleva direktiivi kohaselt võetud meetmed; [ME 78]

(b) töötajate pädevus, sealhulgas teavitamine ja koolitus;

(c) käitise projekti ja kiirgusallika konstruktsiooni iseärasused;

(d) oletatav kutse- ja elanikukiiritus tavakäitamise ajal;

(e) tegevusalade ja käitise ohutuse hindamine, et: (i) tuvastada võimaliku kokkupuute või õnnetusjuhtumiga seotud või juhusliku meditsiinikiiritusega kokkupuute tekkimise võimalikud viisid; (ii) hinnata võimaluste piires, kui tõenäoline ja ulatuslik võib olla kokkupuude kiirgusega; (iii) hinnata kaitse- ja ohutusmeetmete kvaliteeti ja katvust, sealhulgas tehnilisi omadusi ja haldusmenetlusi; (iv) määratleda tegevuspiirid ja -tingimused;

(f) avariiolukorras tegutsemise kord ja sideühendused;

(g) hooldus, kontrollimine, inspekteerimine ja teenindamine, et tagada kiirgusallika või käitise jätkuv vastavus konstruktsiooninõuetele, tegevuspiiridele ja -tingimustele kogu selle kasutusaja jooksul;

(h) radioaktiivsete jäätmete käitlemine ning selliste jäätmete lõppladustamise kord vastavalt kohaldatavatele regulatiivnõuetele;

(i) kasutusest kõrvaldatud kinnise kiirgusallika haldamine;

(j) kvaliteedi tagamine.

3. Litsents hõlmab eritingimusi, millega tagatakse litsentsi elementide õiguslik jõustatavus või asjakohaste piirangute kehtestamine tegevuspiiridele ja -tingimustele. Tingimustes nõutakse ka optimeerituse põhimõtte ametlikku dokumenteeritud rakendamist.

4. Vajaduse korral hõlmab litsents VIII peatükis radioaktiivse gaasilise või vedela heite keskkonda juhtimise loa jaoks sätestatud nõuetele vastavat heiteluba.

5. Liikmesriik nõuab ettevõtjalt kiiret teatamist igast olulisest sündmusest, mis on põhjustanud või võib põhjustada üksikisiku kokkupuudet kiiritusega ulatuses, mis ületab tegevuspiire ja -tingimusi, mis on määratletud kutse- või elanikukiirituse kohta sätestatud litsentsimisnõuetes või mille on kindlaks määranud meditsiinikiiritusega tegelev asutus. Asutused hakkavad tegema pistelisi kontrolle.

Ioniseerivat kiirgust emiteerivaid meditsiiniseadmeid käsitatakse nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ (15) tähenduses. Kasutatakse teabevahetuse korda, mis on ette nähtud eelnimetatud direktiivis, ja toimub muude pädevate asutuste teavitamine. [ME 79]

Artikkel 29

Regulatiivsest kontrollist vabastamine

1. Lubatud kiirgustegevuse tulemusel tekkiva radioaktiivse materjali lõppladustamiseks, ringlussevõtuks või taaskasutamiseks on vaja luba.

2. Lõppladustamisele, ringlussevõttu või taaskasutusse määratud materjal võidakse vabastada käesoleva direktiivi nõuetest, kui selle aktiivsuskontsentratsioon massiühiku kohta:

(a) ei ületa VI lisa tabeli A 1. osas ettenähtud väärtusi või

(b) vastab erivabastustasemetele ning nendega seoses konkreetsetele materjalidele või konkreetse kiirgustegevuse tulemusel saadud materjalidele esitatavatele nõuetele; riigi pädev asutus määrab sellised erivabastustasemed kindlaks lisaks punktis a osutatud üldistele vabastustasemetele, kasutades VI lisa punktis 3 esitatud üldisi väljaarvamiskriteeriume ja võttes arvesse ühenduse tehnilisi suuniseid.

3. Looduslikke radionukliide sisaldava materjali vabastamiseks kasutatakse VI lisa tabeli A 2. osas esitatud aktiivsuskontsentratsiooni väärtusi massiühiku kohta. Siiski kohaldatakse järgmisi nõudeid:

(a) artikli 27 lõike 3 punktis f määratletud litsentsi vajava kiirgustegevuse puhul järgitakse looduslike radionukliidide vabastamise doosikriteeriume;

(b) muu litsentsi vajava kiirgustegevuse puhul, eriti kui see moodustab osa tuumkütusetsüklist, peavad vabastamistasemed vastama kunstlikke radionukliide sisaldava materjali vabastamise doosikriteeriumidele;

(c) lubatud kiirgustegevuse puhul, millest tuleb teatada artikli 25 lõikes 3 määratletud korras, järgitakse vastavaid ehitusmaterjalide turuleviimist käsitlevaid nõudeid.

4. Radioaktiivsete jääkide sihipärane lahjendamine ei ole lubatud, välja arvatud materjalide segamine tavatöö käigus, kui radioaktiivsust ei arvestata. Eriolukorras võib pädev asutus anda loa looduslikke radioaktiivseid materjale sisaldavate radioaktiivsete jääkide segamiseks muude materjalidega nende materjalide taaskasutamise ja ringlussevõtu ning elanikukiirituse vähendamise eesmärgil.

VI PEATÜKK

TÖÖTAJATE, PRAKTIKANTIDE JA ÜLIÕPILASTE KAITSMINE

Artikkel 30

Vastutus

1. Käesolevas peatükis ning artiklites 9, 10, 11 ja 12 sätestatud kutsekiiritust käsitlevaid nõudeid kohaldatakse töötajate kaitsmiseks igas kiiritusolukorras, kus nende töö juures või seoses tööga saadava kiirituse eest kannab õiguslikku vastutust ettevõtja või muu juriidiline isik, sealhulgas:

(a) välistöötajate tööandja;

(b) avariitöötajate kaitse eest vastutav organisatsioon;

(c) saastunud pinnase, ehitiste ja muude ehitiste saneerimise eest vastutav organisatsioon;

(d) tööandja, kes õiguslikult vastutab töötajate radooniga kokkupuutumise eest tööl artikli 53 lõikes 4 määratletud olukorras.

2. Ettevõtja vastutus kutsekiirituse eest laieneb ka praktikandile ja üliõpilasele, kes oma õpingute käigus on kohustatud töötama kiirgusallikaga, samuti füüsilisest isikust ettevõtjale ja heategevusorganisatsiooni jaoks tööd tegevale vabatahtlikule.

3. Ettevõtja vastutab kiirgustöötajate kiirguskaitsekorra hindamise ja rakendamise eest.

Artikkel 31

Töötajate kaitse

Kiirgustöötajate kaitse aluseks on:

(a) kiirgustöötajate kiirgusohu laadi ja ulatuse eelhindamine;

(b) kiirguskaitse optimeerimine kõigi töötingimuste puhul;

(c) töötajate klassifitseerimine erinevatesse kategooriatesse;

(d) eri tööruume ja töötingimusi käsitlevate kontrollimeetmete ja seire rakendamine, sealhulgas vajaduse korral individuaalne seire;

(e) tervisekontroll.

Artikkel 32

Konsulteerimine kiirguskaitse eksperdiga

Liikmesriik nõuab ettevõtjalt kiirguskaitse eksperdiga konsulteerimist seoses kaitseseadmete ja mõõteinstrumentide kontrollimise ja katsetamisega, eelkõige järgmistel juhtudel:

(a) käitise kavandamise plaanide eelnev kiirguskaitsealane kriitiline hindamine;

(b) uue või kohandatud kiirgusallika kasutuselevõtu heakskiitmine, seoses kiirguskaitse korraldamisega;

(c) kaitseseadiste ja -meetodite tõhususe korrapärane kontrollimine;

(d) mõõtevahendite korrapärane kaliibrimine ning nende kasutuskõlblikkuse ja nõuetekohase kasutamise korrapärane kontrollimine.

Artikkel 33

Töökohtadel kehtiv kord

1. Kiirguskaitsekord kehtestatakse kõigis tööruumides, milles võib saada ioniseerivat kiirgust, mille aastane efektiivdoos ületab 1 millisiiverti või aastane silmaläätse ekvivalentdoos on suurem kui 15 millisiivertit või aastane naha ja jäsemete ekvivalentdoos on suurem kui 50 millisiivertit. Sellise korra kehtestamisel tuleb arvestada käitise ja kiirgusallika laadi ning ohtude ulatust ja laadi.

2. Kiirgustegevuse puhul, kus puututakse kokku loodusliku radioaktiivse materjaliga ja töötaja saadav aastane efektiivdoos ületab 6 millisiivertit, kohaldatakse käesolevas peatükis sätestatud nõudeid. Kui töötaja aastane efektiivdoos on 6 millisiivertit või väiksem, nõuab pädev asutus ettevõtjalt vähemalt kiirgusega kokkupuute jälgimist, kaitse parandamise võimaluste arvessevõtmist, samuti arvestamist võimalusega, et doos võib aja jooksul suureneda töökorralduse muudatuste tõttu.

3. Õhusõidukite käitaja suhtes, kelle õhusõidukite meeskonna kosmilise kiirguse efektiivdoos võib ületada 6 millisiivertit aastas, kohaldatakse käesoleva peatüki asjakohaseid nõudeid. Kui meeskonna aastane efektiivdoos on vahemikus 1–6 millisiivertit, nõuab pädev asutus ettevõtjalt vähemalt kokkupuute jälgimist ja arvestamist võimalusega, et doos võib aja jooksul suureneda töökorralduse muudatuste tõttu. Ettevõtja võtab asjakohased meetmed eelkõige selleks, et:

(a) hinnata asjaomase meeskonna või asjaomaste töötajate kokkupuudet kiirgusega, [ME 80]

(b) võtta hinnangulist kokkupuudet arvesse töögraafiku koostamisel, püüda vähendada selliste meeskonnaliikmete doose, kelle kokkupuude kiirgusega on kõige ulatuslikum;

(c) teavitada asjaomaseid töötajaid tööga seotud terviseriskidest ja individuaalsetest doosidest.

Artikkel 34

Töökohtade klassifitseerimine

1. Töökohad klassifitseeritakse eri aladeks, kui see on asjakohane, võttes aluseks hinnangulised oodatavad aastased doosid ning võimaliku kiirituse tõenäosuse ja ulatuse.

2. Eristatakse kontrollialasid ja järelevalvepiirkondi. Pädev asutus annab igal konkreetsel juhul juhised kontrollialade ja järelevalvepiirkondade klassifitseerimise kohta.

3. Ettevõtja jälgib kontrollialadel ja järelevalvepiirkondades valitsevaid töötingimusi.

Artikkel 35

Kontrolliala suhtes kehtivad nõuded

1. Kontrolliala suhtes kehtivad järgmised miinimumnõuded:

(a) kontrolliala eraldatakse, sinna lubatakse siseneda üksnes asjakohased juhised saanud isikutel ning seda kontrollitakse ettevõtja poolt kirjalikult kehtestatud korras. Radioaktiivse saastuse märkimisväärse levikuohu korral järgitakse erikorda, mis lisaks muule hõlmab üksikisikute ja kaupade sisenemist ja väljumist ning saastatuse seiret kontrollialal ja sellega piirneval alal;

(b) töökeskkonna kiirgusjärelevalve toimub artikli 37 kohaselt, kusjuures arvesse võetakse kontrollialal valitseva kiirgusohu laadi ja ulatust;

(c) paigaldatakse märgid, mis näitavad ala tüüpi, kiirgusallika laadi ja sellega seotud ohte;

(d) kehtestatakse kiirgusallika ja tööülesannetega seotud kiirgusohule vastavad tööjuhised.

2. Ettevõtja, olles konsulteerinud kiirguskaitse eksperdiga, vastutab nende nõuete täitmise eest.

Artikkel 36

Järelevalvepiirkonna suhtes kehtivad nõuded

1. Järelevalvepiirkonna kohta kehtivad järgmised nõuded:

(a) töökeskkonna kiirgusjärelevalve toimub kooskõlas artikliga 37, võttes arvesse järelevalvepiirkonnas valitseva kiirgusohu laadi ja ulatust;

(b) paigaldatakse märgid, mis näitavad piirkonna tüüpi, kiirgusallika laadi ja sellega seotud ohte;

(c) kehtestatakse kiirgusallika ja tööülesannetega seotud kiirgusohule vastavad tööjuhised.

2. Ettevõtja, olles konsulteerinud kiirguskaitse eksperdiga, vastutab nende nõuete täitmise eest.

Artikkel 37

Töökeskkonna kiirgusjärelevalve

1. Artikli 35 lõike 1 punktis b ja artikli 36 lõike 1 punktis a viidatud töökeskkonna kiirgusjärelevalve hõlmab vajaduse korral järgmist:

(a) välise doosikiiruse mõõtmine koos andmetega kõnealuse kiirguse laadi ja liigi kohta;

(b) radioaktiivsete saasteainete aktiivsuskontsentratsiooni ja pindtiheduse mõõtmine õhus ja koos andmetega nende laadi ning füüsikalise ja keemilise oleku kohta;

(c) töökoha õhu radoonisisalduse mõõtmine.

2. Mõõtmistulemused registreeritakse ja neid kasutatakse vajaduse korral individuaalse kokkupuute hindamisel vastavalt artiklile 39.

Artikkel 38

Kiirgustöötajate klassifitseerimine

1. Seire ja järelevalve puhul eristatakse kiirgusega kokkupuutuvate töötajate kahte kategooriat:

(a) A-kategooria: kiirgustöötajad, kelle aastane efektiivdoos ületab 6 millisiivertit või kelle silmaläätse aastane ekvivalentdoos ületab 15 millisiivertit või naha ja jäsemete aastane ekvivalentdoos 50 150 millisiivertit; [ME 81]

(b) B-kategooria: kiirgustöötajad, kes ei kuulu A-kategooria töötajate hulka.

2. Kui töö hõlmab kokkupuudet kiirgusega, toimub lõikes 1 osutatud kiirgusega kokkupuutuvate töötajate kahe kategooria eristamine enne töölevõtmist; eristamise kord vaadatakse töötingimustest ja tervisekontrollist lähtudes korrapäraselt läbi.

3. Avariitöötaja puhul ei tohiks käesoleva artikli lõike 1 kohane kiirgusega kokkupuutuvate töötajate kahe kategooria eristamine võimaluse korral mõjutada artiklites 37 ning 39–43 seire kohta kehtestatud nõuete täitmist, kui avariitöötaja ei ole kaasatud tegeliku avariikiirituse olukorra lahendamisse.

Artikkel 39

Individuaalne seire

1. A-kategooria töötajate süstemaatiline seire toimub dosimeetriateenistuse tehtavate individuaalsete mõõtmiste alusel. Kui A-kategooria töötajate sisekiiritus või silmaläätse või jäsemete kokkupuude kiirgusega on oluline, võetakse kasutusele vajalik seiresüsteem. Pädev asutus pöörab selliste töötajate tuvastamisele erilist tähelepanu.

2. B-kategooria töötajate seire peab olema piisav vähemalt tõendamiseks, et selliste töötajate klassifitseerimine B-kategooriasse on nõuetekohane. Liikmesriik peaks nõudma võib nõuda B- kategooria töötajatele individuaalset seiret ja vajaduse korral dosimeetriateenistuse tehtavaid individuaalseid mõõtmisi. [ME 82]

3. Kui individuaalseid mõõtmisi ei saa teha või need ei ole piisavad, põhineb individuaalne seire hinnangul, mis saadakse kas muude kiirgustöötajate individuaalsete mõõtmiste või artiklis 37 sätestatud töökeskkonna järelevalve tulemuste põhjal.

Artikkel 40

Õnnetusjuhtumi tulemusel saadud kiirituse seire

Õnnetusjuhtumi tulemusel saadud kiirituse korral hindab ettevõtja koostöös dosimeetriateenistusega asjaomaseid doose ja nende jaotumist organismis.

Artikkel 41

Tulemuste registreerimine ja nendest teatamine

1. Iga kiiritust saava ja seire all oleva töötaja kohta seatakse sisse toimik, mis sisaldab individuaalse kiirgusseire tulemusi.

2. Lõike 1 kohaldamiseks säilitatakse kiirgustöötaja kohta järgmist teavet:

(a) andmed mõõdetud või vajaduse korral hinnanguliste individuaaldooside kohta vastavalt artiklitele 39, 40, 51 ja 52;

(b) artiklites 40 ja 52 osutatud kokkupuute puhul aruanded asjaolude ja võetud meetmete kohta;

(c) vajaduse korral tööruumide seire tulemused, mida on kasutatud individuaaldooside hindamisel.

3. Lõikes 1 osutatud doosiandmed sisestatakse individuaalse kiirgusseire andmesüsteemi, mille liikmesriik on loonud vastavalt VIII lisale. Lõikes 1 osutatud teavet säilitatakse ioniseeriva kiirgusega töötaja töötamisaja vältel ning pärast seda niikaua, kuni kõnealune isik on või oleks saanud 75-aastaseks, kuid mitte vähem kui 30 aasta jooksul pärast kiirgusega seotud töö lõppu. [ME 83]

4. Artiklites 40, 51 ja 52 osutatud kokkupuude registreeritakse lõikes 1 nimetatud registreerimise toimikus eraldi.

5. Kui seireandmeid kasutatakse kavandatavate kiiritusolukordade ohjamiseks, kehtestatakse kord, mis võimaldab looduslikult radioaktiivseid materjale töötleva tööstusharu kiirgusandmete registreerimisest välja jätta välisest taustkiirgusest või radooni pinnasest sisseimbumise tagajärjel püsikiiritusena saadava kiirituse.

Artikkel 42

Tulemustele juurdepääs

1. Liikmesriik nõuab, et artiklites 39, 40 ja 52 sätestatud individuaalse seire tulemused oleksid:

(a) pädevale asutusele, ettevõtjale ja välistöötajate tööandjale;

(b) tehtud kättesaadavaks asjaomasele töötajale kooskõlas artikli 43 lõikega 1;

(c) esitatud töötervishoiuteenistustele, et hinnata tulemuste mõju inimeste tervisele kooskõlas artikliga 44;

(d) sisestatud individuaalse kiirgusseire andmesüsteemi, mille liikmesriik loob vastavalt lõikele 2.

2. Liikmesriik määrab kindlaks individuaalse kiirgusseire tulemuste edastamise korra.

3. Individuaalse kiirgusseire andmesüsteemi kaudu edastatakse vähemalt VIII lisa A jaos loetletud andmed.

4. Õnnetusjuhtumi või avariiga seotud kiirituse puhul esitatakse individuaalse kiirgusseire tulemused viivitamata.

Artikkel 43

Töötajate juurdepääs tulemustele

1. Liikmesriik nõuab, et töötajatel oleks vastava taotluse esitamise korral õigeaegne juurdepääs oma individuaalse kiirgusseire tulemustele, sealhulgas tulemuste hindamisel kasutatud mõõtmistulemustele või dooside hindamise tulemustele, kui hindamise aluseks olid tööruumides tehtud mõõtmised. [ME 84]

2. Liikmesriik hõlbustab töötaja varasemaid doose käsitleva olulise teabe vahetamist pädevate asutuste, töötervishoiuteenistuste, kiirguskaitse ekspertide või dosimeetriateenistuste vahel kogu ELi piires, et enne töölevõtmist või A-kategooria töötajaks klassifitseerimist oleks võimalik viia läbi artiklis 44 sätestatud tervisekontrolli ning kontrollida töötaja edasist kokkupuudet kiirgusega.

Artikkel 44

Kiirgustöötaja tervisekontroll

1. Kiirgustöötaja tervisekontrolli põhimõtted rajanevad töötervishoiu üldpõhimõtetel.

2. A-kategooria töötaja tervisekontrolli eest vastutab töötervishoiuteenistus.

Tervisekontroll peab võimaldama kindlaks teha kontrollitava töötaja tervisliku seisundi, mille põhjal saab otsustada, kas ta suudab täita temale määratud ülesandeid. Selleks peab töötervishoiuteenistusel olema juurdepääs kogu nõutavale asjakohasele teabele, muu hulgas teabele tööruumide keskkonnatingimuste kohta.

3. Tervisekontroll hõlmab järgmist:

(a) tööle võtmisele või A-kategooria töötajaks klassifitseerimisele eelneva põhjaliku arstliku läbivaatuse eesmärk on teha kindlaks töötaja sobivus A-kategooria töötaja ametikohale;

(b) korrapärane tervisekontroll. Iga A-kategooria töötaja tervislikku seisundit kontrollitakse vähemalt kord aastas eesmärgiga hinnata, kas ta suudab jätkuvalt täita talle määratud ülesandeid. Selliseid kontrolle võib teha nii sageli, kui töötervishoiuteenistus peab vajalikuks, ning nende laad sõltub töö liigist ja konkreetse töötaja tervislikust seisundist.

3a. Töötajate läbivaatus toimub tööajal ja on töötajatele tasuta. [ME 85]

4. Töötervishoiuteenistus võib teatada vajadusest jätkata tervisekontrolli ka pärast töötamise lõppu niikaua, kui see on asjaomase isiku tervise kaitseks tema arvates vajalik.

Artikkel 45

Meditsiiniline klassifikatsioon

A-kategooria töötaja tööalase sobivuse kohta nähakse ette järgmine meditsiiniline klassifikatsioon:

(a) sobib;

(b) sobib teatavatel tingimustel;

(c) ei sobi.

Artikkel 46

Mittesobiva töötaja töölevõtmise või klassifitseerimise keeld

Kui tervisekontrolli tulemus näitab, et töötaja ei sobi konkreetsele ametikohale, ei tohi teda ajavahemikust olenemata A-kategooria töötajaks klassifitseerida ega ühelegi selle kategooria ametikohale tööle võtta.

Artikkel 47

Tervisekontrolli kaardid

1. Iga A-kategooria töötaja kohta seatakse sisse tervisekontrolli kaart, mida täidetakse niikaua, kuni töötaja kuulub sellesse kategooriasse. Pärast seda säilitatakse kaarti niikaua, kuni kõnealune isik on või oleks saanud 75-aastaseks, kuid mitte vähem kui 30 aasta jooksul pärast ioniseeriva kiirgusega seotud töö lõppu.

2. Tervisekaart sisaldab teavet töö laadi, enne töölevõtmist või A-kategooria töötajaks klassifitseerimist tehtud põhjaliku arstliku läbivaatuse tulemuste ja korrapärase tervisekontrolli kohta ning artikliga 41 nõutavaid doosiandmeid.

Artikkel 48

Erakorraline tervisekontroll

1. Lisaks artiklis 44 sätestatud kiirgustöötaja tervisekontrollile nähakse kiirgustöötaja jaoks ette täiendavad tervisekaitsemeetmed, mida töötervishoiuteenistus peab vajalikuks, näiteks lisauuringud, dekontamineerimismeetmed või kiireloomulised ravimeetmed.

2. Erakorraline tervisekontroll tehakse alati, kui 50 millisiiverti suurune aastane efektiivdoos või muu artikli 10 lõikes 2 sätestatud doosi piirmäär on ületatud.

3. Töötervishoiuteenistuste peab kinnitama edasised kokkupuutetingimused.

Artikkel 49

Kaebused

1. Liikmesriik sätestab artiklite 45, 46 ja 48 alusel tehtud järelduste ja otsuste edasikaebamise korra.

2. Töötajatega ja/või nende esindajatega konsulteerimist ja nende osalemist reguleeritakse direktiivi 89/391/EMÜ (16) artikliga 11. [ME 86]

Artikkel 50

Välistöötajate kaitsmine

1. Liikmesriik tagab, et individuaalse kiirgusseire süsteem pakub välistöötajale samasugust kaitset ja arstiabi , nagu ettevõtja poolt alaliselt tööle võetud töötajale. [ME 87]

2. Ettevõtja vastutab kas otse või välistöötaja tööandjaga sõlmitud lepingu kaudu välistöötaja kiirguskaitse praktiliste meetmete eest.

3. Esmajoones ettevõtja:

(a) kontrollib, kas asjaomane välistöötaja on tunnistatud tervise poolest sobivaks talle määratud tööülesandeid täitma;

(b) tagab, et lisaks artiklis 16 osutatud kiirguskaitsealasele baasväljaõppele on välistöötaja saanud erikoolituse kontrolliala ja tööülesannete iseärasuste kohta;

(c) tagab, et välistöötajale väljastatakse vajalikud isikukaitsevahendid;

(d) tagab, et välistöötaja saab oma tööülesannete laadile vastava individuaalse kiirgusseire ja mis tahes vajaliku dosimeetrilise operatiivseire;

(e) tagab vastavuse III peatükis määratletud kaitsesüsteemile;

(f) tagab kõigi vajalike meetmete võtmise või võtab kõik vajalikud meetmed, et pärast iga tööülesande täitmist registreeritaks iga välistöötaja individuaalsel kiirgusseirel saadud kiirgusandmed, millele on osutatud VIII lisa B jao punktis 2.

4. Välistöötajaid palkavad ettevõtja tagab kas otse või ettevõtjaga sõlmitud lepingu kaudu oma töötaja kiirguskaitse vastavalt käesoleva direktiivi asjakohastele sätetele, eelkõige ta:

(a) tagab vastavuse III peatükis määratletud kaitsesüsteemiga;

(b) pakub artiklis 16 osutatud teavet ja koolitust kiirguskaitse valdkonnas;

(c) tagab, et tema töötaja on artiklites 37 ja 39–48 sätestatud tingimuste kohaselt hõlmatud kiirgusega kokkupuute hindamise ja tervisekontrolliga;

(d) tagab iga oma töötaja VIII lisa B jao punktile 1 vastavate individuaalsel kiirgusseirel saadud kiirgusandmete ajakohastamise individuaalse kiirgusseire andmesüsteemis, millele on osutatud artikli 42 lõike 1 punktis d.

5. Iga välistöötaja on kohustatud oma võimaluste piires ise kaasa aitama lõikes 1 nimetatud kiirgusseiresüsteemi pakutava kaitse tagamisele.

Artikkel 51

Kiirgusega kokkupuutumine eriloa alusel

1. Erandlike asjaolude korral, välja arvatud kiirgusavariid, võib pädev asutus iga üksikjuhtumit eraldi hinnates ning juhul, kui see on konkreetse tegevuse jaoks vajalik, lubada teatavate kindlaks määratud vabatahtlike töötajate kutsekiiritust, mis ületab artiklis 10 sätestatud doosi piirmäärasid, kui kutsekiiritust saadakse piiratud aja jooksul kindlas tööpiirkonnas ja kokkupuude ei ületa pädeva asutuse poolt konkreetsel juhul ettenähtud piirväärtust. Arvesse võetakse järgmisi tingimusi:

(a) selline kiirgusega kokkupuutumine on lubatud ainult artiklis 38 määratletud A-kategooria töötajate puhul;

(b) selline kokkupuutumine ei ole lubatud praktikantide, üliõpilaste, rasedate ega rinnaga toitvate naiste puhul;

(c) ettevõtja peab sellist kokkupuutumist eelnevalt hoolikalt põhjendama ja selle vabatahtlike töötajate, nende esindajate, töötervishoiuteenistuse või kiirguskaitse eksperdiga põhjalikult läbi arutama;

(d) asjaomastele töötajatele antakse eelnevalt teavet tegevusega kaasnevate ohtude ja selle käigus võetavate ettevaatusabinõude kohta;

(e) kõik sellisel kokkupuutumisel saadavad doosid märgitakse eraldi artiklis 47 osutatud tervisekontrolli kaardile ja artiklis 41 osutatud isiklikku toimikusse.

2. Doosi piirmäärade ületamine eriloa alusel toimuva kokkupuute käigus ei pruugi olla piisav põhjus, et tööandja võiks töötaja tema eelneva nõusolekuta tavapäraste tööülesannete täitmiselt kõrvaldada või teisele tööle üle viia.

3. Kosmosemeeskonna doosi piirmäärasid ületavat kokkupuudet kiirgusega ohjatakse kui kiirgusega kokkupuutumist eriloa alusel.

Artikkel 52

Töökeskkonnaga seotud avariikiiritus

1. Avariiolukorrale reageerimisega tegelev organisatsioon tagab, et ükski avariitöötaja ei täida tööülesandeid, millega kaasnev kiiritus ületab 50 millisiivertit, välja arvatud avariiolukorra lahendamise riiklikus kavas kindlaks määratud erijuhud. Sellistel juhtudel määratakse kindlaks 50 millisiivertit ületavad asjakohased viitetasemed. Eriolukorras, kus on vaja päästa elusid, ära hoida tõsiseid kiirgusest põhjustatud tervisemõjusid või takistada katastroofilise olukorra väljakujunemist, võidakse ette näha 100 millisiivertit ületav viitetase.

2. Avariiolukorrale reageerimisega tegelev organisatsioon tagab, et avariitöötajateks, kes oma tööd tehes võivad kokku puutuda 50 millisiiverti viitetaset ületava kiiritusega, on vabatahtlikud, keda on eelnevalt selgesõnaliselt ja põhjalikult teavitatud nende tööga kaasnevast terviseriskist ja kättesaadavatest kaitsevahenditest.

3. Avariikiirituse olukorras nõuab liikmesriik avariitöötajate kiirgusseiret ja tervisekontrolli. Individuaalne kiirgusseire või individuaalsete dooside hindamine viiakse läbi vastavalt asjaoludele.

Artikkel 53

Radoon töökohtade õhus

1. Artiklis 103 osutatud tegevuskavas näeb liikmesriik ette riiklikud viitetasemed siseruumide õhu radoonisisalduse jaoks. Selliste viitetasemete aastane keskmine väärtus töökoha õhus ei tohi olla kõrgem kui 1 000 Bq/m3.

2. Liikmesriik tagab riikliku tegevuskava alusel radooni mõõtmise radooniohtlikel aladel keldrikorrusel või esimesel korrusel asuvates töökohtades ning tegevuskavas täpsemalt määratletud teatavat tüüpi töökohtades.

3. Liikmesriik nõuab ettevõtjalt, kelle olemasolevas töökohas on riigis kehtestatud viitetase ületatud, et see võtaks asjakohased meetmed radoonisisalduse või radooniga kokkupuute vähendamiseks kooskõlas III peatükis sätestatud optimeerituse põhimõttega.

4. Kui töökoha või ehitise teatavate ruumide radoonisisaldus ületab jätkuvalt viitetaset, vaatamata vastavalt lõikele 3 võetud meetmetele, ohjab liikmesriik seda olukorda kavandatava kiiritusolukorrana ja kohaldab artikli 30 lõike 1 punktis d kutsekiirituse kohta sätestatud asjakohaseid nõudeid.

VII PEATÜKK

PATSIENTIDE JA MUUDE ISIKUTE KAITSE MEDITSIINIKIIRITUSE EEST

Artikkel 54

Põhjendatus

1. Meditsiinikiiritus peab kokkuvõttes andma piisava kasu, mille puhul diagnostiline või raviga seotud võimalik kogukasu, sealhulgas otsene kasu üksikisiku tervisele ja heaolule ning ühiskondlik kasu kaalub üles kiiritusega seotud võimaliku isikukahjustuse, võttes arvesse selliste muude olemasolevate võtete tõhusust, kasu ja ohte, mille eesmärk on sama, kuid millega ei kaasne või kaasneb vähem ioniseerivat kiirgust.

Arvesse tuleb võtta ka meditsiinitöötajate ja muude üksikisikute meditsiinikiiritusega kokkupuutest tulenevat isikukahjustust.

Eelkõige kohaldatakse järgmisi nõudeid:

(a) enne üldist heakskiitmist põhjendatakse iga uut tüüpi toiming, millega kaasneb meditsiinikiiritus;

(b) olemasolevad meditsiinikiiritusega seotud toimingud vaadatakse läbi, kui saadakse uusi ja tähtsaid tõendeid nende tõhususe või tagajärgede kohta;

(c) üksikisiku meditsiinikiiritus põhjendatakse eelnevalt iga kord, võttes arvesse kiiritamise konkreetseid eesmärke ja asjaomase üksikisiku erijooni.

Kui teatav meditsiinikiiritusega seotud toiming ei ole üldiselt põhjendatud, võib üksikisiku sedalaadi kiiritamise põhjendada eriasjaoludel, mida hinnatakse igal üksikjuhul eraldi ja mis dokumenteeritakse.

Saatja ja teostaja püüavad võimaluse korral hankida kavandatava kiirituse seisukohast olulisi varasemaid diagnostilisi või tervisekaardiandmeid ja need läbi vaadata, et vältida asjatut kiiritamist.

1a. Töötajaid koolitatakse korrapäraselt ning kohaldatavate eeskirjade järgimist kontrollitakse. [ME 88]

2. Biomeditsiinilistest või meditsiinilistest uuringutest tingitud meditsiinikiiritust uurivad siseriiklikus korras asutatav eetikakomitee ja/või pädevad asutused.

3. Tervise sõeluuringu programmi osana läbi viidava meditsiinikiirituse toimingute spetsiifilise põhjenduse koostab tervishoiuasutus koos asjakohaste kutseorganisatsioonidega.

4. Kiiritatud isiku hooldajate ja abistajate kokkupuutest kiiritusega peab tulenema piisav puhaskasu, võttes arvesse kasu patsiendile, kasu hooldajale/abistajale ja kahjustust, mille kokkupuude võib tekitada.

5. Iga haigustunnusteta isiku suhtes rakendatud meditsiinikiirituse toiming, mida kasutatakse haiguse varaseks avastamiseks, peab olema osa tervise sõeluuringu programmist või vajab dokumenteeritud põhjendust, mille teostaja annab patsiendile saatjaga konsulteerides ja asjakohaste kutseorganisatsioonide ja pädevate asutuste juhiseid järgides. Eritähelepanu pööratakse artikli 56 lõikes 3 sätestatud patsiendi teavitamise nõuetele.

6. Kui kokkupuudet ei ole võimalik lõigete 1 kuni 5 kohaselt põhjendada, ei tohi seda lubada.

Artikkel 55

Optimeeritus

1. Iga doos, mis tuleneb kiiritusega kokkupuutumisest radiodiagnostilistel ja menetlusradioloogilistel eesmärkidel, on nii väike, kui vajaliku kuvamisteabe hankimisel on mõistlik ja võimalik, võttes arvesse majanduslikke ja sotsiaalseid tegureid.

Üksikisiku kiiritusravi puhul kavandatakse koldedoosid isikukohaselt, võttes arvesse, et muude kui sihtalade ja -kudede doosid peavad olema kiiritusravi kavandatud eesmärgiga kooskõlas ning nii väikesed, kui nimetatud eesmärgi saavutamiseks on mõistlik ja võimalik.

2. Liikmesriik tagab radiodiagnostilise uuringu ning vajaduse korral ka menetlusradioloogia toimingu puhul kasutatavate diagnostiliste viitetasemete kehtestamise, korrapärase läbivaatamise ja kasutamise ning juhiste kättesaadavuse nendeks toiminguteks.

3. Liikmesriik tagab iga biomeditsiinilise ja meditsiinilise uurimistöö puhul:

(a) asjaomaste üksikisikute vabatahtliku osalemise;

(b) nendele üksikisikutele nende üksikisikute teavitamise kiiritamise ohtude kohta täieliku teabe esitamise ohtudest; [ME 89]

(c) doosipiirangu kehtestamise üksikisikutele, kelle tervisele ei ole sellisest kiiritamisest otsest kasu;

(d) sellise patsiendi puhul, kes nõustub vabatahtlikult osalema katselises diagnostilises või ravitoimingus ja kes eeldatavasti saab sellisest osalemisest diagnostika- või ravialast kasu, määrab teostaja ja/või saatja kõnealused dooside tasemed isikukohaselt.

4. Optimeeritus hõlmab seadmete valimist, piisava diagnostilise teabe ja ravitulemuste järjepidevat ülesmärkimist, meditsiinikiirituse toimingute läbiviimist, kvaliteedi tagamist , sealhulgas töötajate asjakohast koolitamist ning patsientide ja töötajate dooside või manustatud ravimite aktiivsustasemete hindamist, võttes arvesse majanduslikke ja sotsiaalseid tegureid. [ME 90]

5. Liikmesriik tagab, et:

(a) hooldajate ja abistajate kokkupuutele kiirgusega on kehtestatud doosipiirangud;

(b) hooldajate ja abistajate kiirgusega kokkupuute ning seadmete nõuetekohase kasutamise kohta on koostatud asjakohased juhised. [ME 91]

6. Liikmesriik tagab, et patsiendi puhul, keda ravitakse või uuritakse radionukliidide abil, annab vajaduse korral teostaja või ettevõtja patsiendile või tema eestkostjale kirjalikud juhised, et piirata patsiendiga kokkupuutuvate isikute doose niivõrd, kui see on mõistlik ja võimalik, ja anda teavet ioniseeriva kiirguse ohtude kohta.

Need juhised antakse kätte enne haiglast, kliinikust või sarnasest asutusest lahkumist.

Artikkel 56

Vastutus

1. Liikmesriik näeb ette, kuidas saatja ja teostaja on kaasatud põhjendamise protsessi.

2. Liikmesriik tagab, et meditsiinikiiritamine toimub alati teostaja kliinilisel vastutusel.

3. Teostaja tagab, et patsiendile patsiendil või tema eestkostjale esitatakse kokkuvõtlikku ja kergesti arusaa