[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 27.10.2009

KOM(2009) 602 lõplik

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist

SELETUSKIRI

17. mai 2006. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe[1] võimaldab paindlikkusmehhanismi kaudu kasutada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF, edaspidi „fond”) igal aastal piirmäära raames, mis on kuni 500 miljoni euro võrra suurem finantsraamistiku vastavates rubriikides ettenähtust. Fondist abi saamise tingimused on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1927/2006[2] Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta. Nimetatud määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 546/2009,[3] millega laiendatakse fondi rakendusala. Muudetud määrust kohaldatakse alates 1. maist 2009 laekunud taotluste suhtes.

Komisjoni talitused on põhjalikult uurinud taotlusi, mille Rootsi, Austria ja Madalmaad on esitanud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1927/2006 ja eelkõige selle artiklitega 1–6.

Hinnangute kõige olulisemad punktid võib kokku võtta järgmiselt.

Juhtum EGF/2009/007 SE/ Volvo

1. Rootsi ametiasutused esitasid komisjonile taotluse 5. juunil 2009. Taotlus põhines määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a sätestatud konkreetsetel sekkumiskriteeriumidel ja see esitati kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul.

Kuna kõnealune taotlus laekus pärast 1. maid 2009, hinnati seda (kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 546/2009 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta) artikliga 2) määruses (EÜ) nr 546/2009 sätestatud muudetud eeskirjade alusel.

2. Rootsi esitas kõnealuse taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 (muudetud redaktsioon) artikli 2 punkti a sekkumiskriteeriumide alusel, mille kohaselt on fondist abi saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine nelja kuu jooksul. Nimetatud ajavahemik kestab 1. detsembrist 2008 kuni 31. märtsini 2009. Taotlus hõlmab 26 tootmiskohast koondatud 4 687 töötajat, kellest 2 258 koondas Volvo Cars. Tarnijad koondasid 7 kuni 299 töötajat tootmiskoha kohta.

3. 4 687 koondatud töötajast registreeris 3 126 töötajat ennast riiklikus tööhõiveametis.

4. Tõendamaks seost koondamiste ning majandus- ja finantskriisi vahel, väidab Rootsi, et kriis on eriti sügavalt mõjutanud autotööstust, tuues näiteks komisjoni 25. veebruari 2009. aasta teatise „Reageerimine kriisile Euroopa autotööstuses”[4]. Kuna praegune kriis on oma iseloomult üleilmne, on sellest mõjutatud kõik turud. Järele on jäänud väga vähe majanduskasvu näitavaid valdkondi, mille abil oleks võimalik enamiku riikide majanduse järsku langust kompenseerida. Üleilmselt tegutseva Ford Motor Company omandusse kuuluv Volvo Cars kannatab kriisist väga tõsiselt mõjutatud Ameerika autoturgu räsivate probleemide käes. Praegused probleemid krediidi saamisel on teine peamine probleem, mis tekitab Volvo Carsile ja tema tarnijatele nii tootmise kui ka müügiga seotud tagasilööke, kuna võimalike tarbijate juurdepääs vahenditele on piiratud.

5. Üleilmse finants- ja majanduskriisi tulemusena vähenes kogu maailmas kiiresti nõudlus autode järele. Nõudluse vähenemine, mis algas 2008. aastal, tuli Rootsi valitsuse jaoks ootamatult ning toimus kriisi levides enneolematus ulatuses ja suure kiirusega. Eelnevad majandustsüklid olid olnud iseloomult aeglasemad ja piirkondlikuma ulatusega, mistõttu suutis autotööstus olukorraga paremini kohaneda. Praeguse kriisi käigus aga tabasid probleemid turge samaaegselt üle kogu maailma, mõjutades nii tarbijanõudlust kui ka juurdepääsu krediidile.

6. Taotluses on kohalikku ja piirkondlikku mõju kirjeldatud järgmiselt:

73 % koondamistest leidis aset NUTS II (statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuur) piirkonnas Lääne-Rootsis. Kuigi kõnealune piirkond kuulub sisemajanduse koguprodukti poolest ühe elaniku kohta riigi keskmike hulka, on seal 2009. aasta esimeses kvartalis kasvanud pankrottide arv 43 % võrra võrreldes sama ajaga 2008. aastal. 2008. aasta neljandas kvartalis ja 2009. aasta esimeses kvartalis toimunud koondamiste arv oli peaaegu üheksa korda suurem kui samas ajavahemikus eelmisel aastal.

Autotööstus on Rootsi kõige olulisem tööstusharu. 2007. aastal oli autotööstuses hõivatud üle 77 000 inimese, nendest 39 000 töötas Västra Götalandi maakonnas. Uue aruande kohaselt töötab autotööstuses laiemalt (koos muudes sektorites tegutsevate tarnijatega) kokku 60 000 kuni 70 000 Västra Götalandi maakonna elanikku, mis võrdub 8–9 %ga kogu tööhõivest.

Lääne-Rootsi piirkond ei kannata ainult Volvo Carsis toimunud koondamiste tõttu, sellele lisanduvad Saabi ja Volvo AB[5] ning nende tarnijate juures koondatud töötajad. Töötute arv oli 2009. aasta märtsis 60 % kõrgem kui 2008. aasta märtsis. Mõnedes omavalitsustes moodustavad autotööstusest koondatud suure osa kogu tööhõivest, nt Fägerlandas (8,1 %), Olofströmis (6 %) ja Dals-Edis (4,2 %).

Rootsi ametiasutused prognoosivad, et 1000 töökaotusega autotööstuses kaasneb lisaks 1600 kaudset koondamist äri- ja kaubandussektoris, samuti transpordi-, ehitus-, erateenuste ja autovedude sektoris. Lisaks sellele on mõjutatud ka kõrgelt arenenud teadus- ja arendustegevuse sektor, kuna autotööstuse arvele jääb 16 % Rootsi teadus- ja arendustegevuse kuludest.

Kõnealuseid asjaolusid arvestades võib tõdeda, et koondamistel on kohalikule ja piirkondlikule majandusele märkimisväärselt negatiivne mõju.

7. Rootsi ametiasutuse prognoosivad, et fondi meetmepaketi pakkumise võtab vastu umbes 1500 töötajat.

8. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumide täitmisega on Rootsi ametiasutuste taotluses esitatud järgmised asjaolud:

kinnitati, et fondist saadav finantstoetus ei asenda meetmeid, mis on riikliku õiguse või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas;

kinnitati, et kavandatud meetmed on mõeldud töötajate toetuseks ja neid ei kasutata ettevõtjate või sektorite ümberkorraldamiseks;

kinnitati, et eespool nimetatud abikõlblikud meetmed ei saa toetust muudest ühenduse rahalistest vahenditest.

Eespool kirjeldatud põhjustel tehakse ettepanek rahuldada Rootsi taotlus EGF/2009/007 SE/Volvo , mis on seotud Volvo Carsis ja tema 23 tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures aset leidnud koondamistega, kuna on kindlaks tehtud otsesed ja tõendatavad seosed, mis tõendavad, et kõnealused koondamised tulenevad üleilmsest finants- ja majanduskriisist. Ettepanek käsitleb kooskõlastatud individuaalseid teenuste pakette, mille tarbeks fondist taotletav abisumma on 9 839 674 eurot .

Juhtum EGF/2009/009 AT/Steiermark

9. Austria ametiasutused esitasid komisjonile taotluse 9. juulil 2009 ja täiendasid seda täiendava teabega 23. juulil ja 18. augustil 2009. Taotlus põhines määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis b sätestatud konkreetsetel sekkumiskriteeriumidel ja see esitati kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul.

10. Austria esitas kõnealuse taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punkti b sekkumiskriteeriumide alusel, mille kohaselt on fondist abi saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksa kuu jooksul NACE 2 (majandustegevuse statistiline liigitus) sektoris NUTS II tasandi ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas.

11. Taotluses osutatakse kokku 744 koondamisele üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul NACE (rev. 2) osa 29 (mootorsõidukite tootmine) alla liigitatud üheksas ettevõtjas, mis asuvad ühes NUTS II tasandi piirkonnas Steiermargis (AT22). Nimetatud vaatlusperiood kestab 27. augustist 2008 kuni 27. maini 2009. 588 koondamist määrati kindlaks vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 lõike 2 esimesele taandele ja ülejäänud 156 koondamist vastavalt sama sätte teisele taandele.

12. Tõendamaks seost koondamiste ning majandus- ja finantskriisi vahel, väidab Austria, et kriis on tekitanud suure languse nõudluses autode järele kogu maailmas. Taotluses osutatakse maanteesõidukite ja eelkõige sõiduautode eksporti käsitlevale Eurostati kaubandusstatistikale. Ajavahemikus 2008. aasta jaanuarist kuni 2009. jaanuarini vähenes maanteesõidukite eksport 27 ühenduse liikmesriigist väljapoole ühendust 47,7 % võrra, sõiduautode puhul langes eksport 52,5 % võrra. Austria puhul oli kõnealusel ajavahemikul ekspordi langus isegi sügavam, maanteesõidukite eksport langes 51,3 % võrra ning sõiduautode eksport 59,4 % võrra. Arvestades autotööstuses tegutsevate ettevõtjate märkimisväärset vastastikust sõltuvust ning paljude tarnijate tootmise vähest mitmekesisust, on kriis tuntav kogu autotööstuse ulatuses.

13. Austria ametiasutused väidavad, et koondamisi autotööstuses tuleb vaadelda praeguse kriisi taustal. Asjaolu, et kõnealune kriis oli ootamatu, väljendub ka selles, et sellised rahvusvahelised organisatsioonid nagu Euroopa Komisjon ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon on alates 2008. aasta algusest korduvalt alandanud SKP reaalkasvu prognoose. Taotluses osutatakse näiteks Euroopa Komisjoni 2007. aasta novembris (+2,1 % kasv) ja 2009. aasta jaanuaris (-1,9 % langus) tehtud SKP prognooside erinevusele. Finantskriis, majandustegevuse üleilmne aeglustumine, suurenevad raskused krediidi saamisel ja kasvav ebakindlus põhjustasid autotööstuses muu hulgas toornafta ja mootorikütuse hindade kõikumise tõttu müügimahu sügava ja ootamatu languse.

14. Taotluses on kohalikku ja piirkondlikku mõju kirjeldatud järgmiselt:

Steiermargi liidumaa, kus koondamised aset leidsid, on probleemiks struktuurilised nõrkused, milleks on eelkõige suhteliselt väike teenustesektor, ekspordile suunatud majandus ja suur sõltuvus nõudlusest autotööstuse toodete järele. 2008. aastal oli autotööstuse osa Steiermargi tööhõivest 2,8 % (Austrias ainult 1,4 %), koos tarnijate ja tootmisahela järgmise etapi tootjatega ulatus see 7,5 %ni. Seetõttu on piirkond üleilmse kriisi mõjudele eriti vastuvõtlik. Grazi ümbrus, kus enamus koondavaid ettevõtjaid asub, on kriisist kõige rohkem mõjutatud. 2008. aastal oli Grazi piirkondliku tööhõiveameti vastutusalasse jäävate töötute keskmine arv 11 318. Käesoleva taotlusega hõlmatud 744 koondatavat töötajat kujutavad endast umbes 7 % tõusu.

Kõnealuseid asjaolusid arvestades võib tõdeda, et koondamistel on kohalikule ja piirkondlikule majandusele märkimisväärselt negatiivne mõju.

15. Taotlus käsitleb 9 ettevõtjas 744 töötaja koondamist, kellest fondi abi antakse 400-le.

16. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumide täitmisega on Austria ametiasutuste taotluses esitatud järgmised asjaolud:

kinnitati, et fondist saadav finantstoetus ei asenda meetmeid, mis on riikliku õiguse või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas;

näidati, et kavandatud meetmed on mõeldud töötajate toetuseks ja neid ei kasutata ettevõtjate või sektorite ümberkorraldamiseks;

kinnitati, et abikõlblikud meetmed ei saa toetust muudest ühenduse rahalistest vahenditest.

Eespool kirjeldatud põhjustel tehakse ettepanek rahuldada Austria taotlus EGF/2009/009 AT/Steiermark, mis on seotud NACE (rev. 2) osa 29 (mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine) alla liigitatud üheksas Steiermargi liidumaa ettevõtjas aset leidnud koondamistega, kuna on kindlaks tehtud otsesed ja tõendatavad seosed, mis tõendavad, et kõnealused koondamised tulenevad üleilmsest finants- ja majanduskriisist. Seetõttu käsitleb ettepanek kooskõlastatud individuaalseid teenuste pakette, mille tarvis fondist taotletav abisumma on 5 705 635 eurot .

Juhtum EGF/2009/011 NL/Heijmans N.V.

17. Madalmaad esitasid komisjonile taotluse 4. augustil 2009. Taotlus põhines määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a sätestatud konkreetsetel sekkumiskriteeriumidel ja see esitati kõnealuse määruse artiklis 5 sätestatud kümnenädalase tähtaja jooksul.

Kuna kõnealune taotlus laekus pärast 1. maid 2009, hinnati seda (kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 546/2009 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta) artikliga 2) määruses (EÜ) nr 546/2009 sätestatud muudetud eeskirjade alusel.

18. Madalmaad esitasid käesoleva taotluse määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 punktis a sätestatud sekkumiskriteeriumi alusel, mille kohaselt koondatakse liikmesriigi ettevõtjas nelja kuu jooksul vähemalt 500 töötajat, kaasa arvatud töötajad, kes koondatakse nimetatud ettevõtja tarnija või tootmisahela järgmise etapi tootja juures.

19. Taotluses osutatakse 570 koondamisele neljakuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtjas Heijmans N.V. ajavahemikus 29. jaanuar 2009 kuni 29. mai 2009. Nendest 474 koondamist määrati kindlaks vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 2 lõike 2 esimesele taandele ja ülejäänud 96 koondamist vastavalt sama sätte teisele taandele.

20. Tõendamaks seost koondamiste ning majandus- ja finantskriisi vahel, väidavad Madalmaad, et ehitussektor oli üks esimesi majandussektoreid, mida kriis mõjutas. Alates 2008. aasta algusest on hüppeliselt tõusnud selliste toorainete hinnad nagu teras, kütus ja erinevad teedeehitusel kasutatavad materjalid. See on mõjutanud ehitusettevõtjate kasumimarginaali, mille tulemuseks on suurenenud vajadus rahastada projekte laenude kaudu. Laenudele kehtestati aga väga ranged eeskirjad. Tarbijate langeva usalduse, madalate majahindade ja kõrgete laenukulude tõttu langes samaaegselt nõudlus uute majade ja büroopindade järele. Majanduskriisi tõttu ei soovi investorid uute ehitusprojektidega alustada. Prognoositakse, et uute majade ehitamine väheneb 2009. aastal 10,5 % võrra ja 2010. aastal 11 % võrra[6]. Uute tootmishoonete ehitus väheneb 2009. aastal 6 % võrra ja 2010. aastal 10 % võrra[7]. Nõudluse vähenemisel on tugev negatiivne mõju ehitussektori tööhõivele.

21. Finants- ja majanduskriis on viinud maailma majanduse ootamatu kokkuvarisemiseni, millel on tohutu mõju paljudele sektoritele. Alates 2008. aastast ei ole majanduslik olukord järginud eelnevate aastate suundumusi. Tegemist ei ole järkjärgulise majanduslangusega, milleks ettevõtjad oleksid saanud ette valmistuda. Enne kriisi tegi Heijmans N.V. märkimisväärseid investeeringuid, et saada Madalmaades raudtee ehitustööde tegemiseks vajalik sertifikaat ning laiendada oma tegevust teistesse ühenduse liikmesriikidesse. Kui ettevõtja oleks suutnud käesolevat kriisi ette näha, oleks kõnealune äriplaan ja sellega seotud investeeringud edasi lükatud.

22. Taotluses on kohalikku ja piirkondlikku mõju kirjeldatud järgmiselt:

Taotleja väidab, et koondamised mõjutavat kõiki kolme tasandit: riiklikku tasandit, kuna Heijmans N.V.-l on tütarettevõtjaid üle kogu Madalmaade ning töötajaid koondati järgmistes omavalitsustes: Groningen, Leeuwarden, Assen, Hengelo, Eindhoven, Best, Rosmalen, Tilburg, Breda ja Rotterdam. Piirkondlikku tasandit, kuna 40 % koondamistest leidis aset Põhja-Brabanti provintsis. Kohalikku tasandit, kuna 15 % koondamistest leidis aset Rotterdamis. Nii Põhja-Brabanti provintsis kui ka Rotterdami linnas oli 2008. aastal üle keskmise suur majandustegevuse langus. Kõnealuseid asjaolusid arvestades võib tõdeda, et koondamistel on kohalikule ja piirkondlikule majandusele märkimisväärselt negatiivne mõju.

Madalmaade ametiasutused väidavad, et lisaks 570 vaatlusperioodil koondatud töötajale leidis Hejimans N.V.-s aset veel 400 töökoha kaotust, mis hõlmasid peamiselt tähtajaliste lepingutega töötajaid. Lisaks sellele kaotasid töökoha sajad füüsilisest isikust ettevõtjad, kes töötasid Hejimans N.V. erinevate projektide heaks üle Madalmaade. Hejimans N.V. tegevuse märkimisväärne vähenemine mõjutab ka tarnijaid transpordi, seadmete, nõustamise ja paigaldamise valdkonnas.

Kõnealuseid asjaolusid arvestades võib tõdeda, et koondamistel on kohalikule, piirkondlikule ja riiklikule majandusele märkimisväärselt negatiivne mõju.

23. Taotlus käsitleb ettevõtjas Heijmans N.V. 570 töötaja koondamist, kellest fondi abi antakse 435-le.

24. Seoses määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 6 sätestatud kriteeriumide täitmisega esitavad Madalmaade ametiasutused taotluses järgmised asjaolud:

kinnitati, et fondist saadav finantstoetus ei asenda meetmeid, mis on riikliku õiguse või kollektiivkokkulepete kohaselt äriühingute vastutusalas;

näidati, et kavandatud meetmed on mõeldud töötajate toetuseks ja neid ei kasutata ettevõtjate või sektorite ümberkorraldamiseks;

kinnitati, et abikõlblikud meetmed ei saa toetust muudest ühenduse rahalistest vahenditest.

Eespool kirjeldatud põhjustel tehakse ettepanek rahuldada Madalmaade taotlus EGF/2009/011 NL/Heijmans, mis on seotud ettevõtjas Heijmans N.V. aset leidnud koondamistega, kuna on kindlaks tehtud otsesed ja tõendatavad seosed, mis tõendavad, et kõnealused koondamised tulenevad üleilmsest finants- ja majanduskriisist. Seetõttu käsitleb ettepanek kooskõlastatud individuaalseid teenuste pakette, mille tarvis fondist taotletav abisumma on 386 114 eurot .

Rahastamine

Fondi aasta kogueelarve on 500 miljonit eurot. Varasemate taotluste alusel on 2009. aastal kasutusele võetud juba 37 107 624 eurot, mistõttu on veel võimalik kasutada 462 892 376 eurot. Komisjoni kavade kohaselt fondist eraldatav summa põhineb taotlejate esitatud teabel.

Auto- ja ehitussektorit käsitlevate taotluste põhjal, mille Rootsi, Austria ja Madalmaad on esitanud fondist toetuse saamiseks, on rahastatavate kooskõlastatud individuaalsete teenustepakettide hinnanguline kogusuurus järgmine:

EGF/2009/007 SE/ Volvo | 9 839 674 eurot |

EGF/2009/009 AT/ Steiermark | 5 705 635 eurot |

EGF/2009/011 NL/Heijmans NV | 386 114 eurot |

Kokku | 15 931 423 eurot |

Pärast kõnealuste taotluste[8] läbivaatamist ning arvestades fondist eraldatava toetuse maksimumsummat vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 10 ja assigneeringute ümberpaigutamise ulatust, teeb komisjon ettepaneku kasutada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendeid kogusummas 15 931 423 eurot , mis eraldatakse finantsraamistiku rubriigist 1a.

Taotletava toetussumma puhul jääb üle 25 % Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi aastasest maksimumsummast kasutamiseks 2009. aasta viimase nelja kuu jooksul, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artikli 12 lõikes 6.

Tehes käesoleva ettepaneku fondi kasutuselevõtmiseks, algatab komisjon 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28 sätestatud lihtsustatud kolmepoolse menetluse, eesmärgiga saada mõlemalt eelarvepädevalt institutsioonilt nõusolek fondi kasutamise ja vajaliku summa suuruse kohta. Komisjon kutsub üles seda eelarvepädevat institutsiooni, kes saavutab fondi kasutamise eelnõu suhtes esimesena sobival poliitilisel tasandil kokkuleppe, teavitama oma kavatsustest teist eelarvepädevat institutsiooni ja komisjoni.

Kummagi eelarvepädeva institutsiooni eriarvamuse korral kutsutakse kokku ametlik kolmepoolne kohtumine.

Komisjon esitab ümberpaigutamise taotluse, et kirjendada 2009. aasta eelarvesse konkreetsed kulukohustuste ja maksekohustuste assigneeringud, nagu nõutakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 28.

2009/0167 (COD)

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,[9] eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta,[10] eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[11]

ning arvestades järgmist:

(1) Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) asutati selleks, et osutada täiendavat abi koondatud töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduse struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule.

(2) Fondi rakendusala on laiendatud alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajatele.

(3) 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

(4) Rootsi esitas 5. juunil 2009 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses autotööstuses toimunud koondamistega. Kuna taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10, teeb komisjon ettepaneku eraldada 9 839 674 eurot .

(5) Austria esitas 9. juulil 2009 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses autotööstuses toimunud koondamistega. Kuna taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10, teeb komisjon ettepaneku eraldada 5 705 635 eurot .

(6) Madalmaad esitasid 4. augustil 2009 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses ehitussektoris toimunud koondamistega. Kuna taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10, teeb komisjon ettepaneku eraldada 386 114 eurot .

(7) Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda Rootsi, Austria ja Madalmaade taotluste põhjal rahalist toetust,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2009. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) raames kasutusele 15 931 423 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[1] ELT L 139, 14.6.2006, lk 1.

[2] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

[3] ELT L 167, 29.6.2009, lk 26.

[4] KOM(2009) 104 (lõplik).

[5] Volvo AB on üleilmse kontserni Rootsi emaettevõtja, mis toodab raskeveokeid ja nendega seotud tooteid. Volvo AB müüs Volvo Carsi Fordile 1999. aastal.

[6] EIB – Madalmaade ehitustööstuse majandusinstituut, jaanuar 2009.

[7] Samas.

[8] Teatis komisjonile seoses Rootsi (SEK(2009) 1379), Austria (SEK(2009) 1385) ja Madalmaade (SEK(2009)1321) taotlustega võtta kasutusele Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, mis sisaldab komisjoni analüüsi kõnealuste taotluste kohta.

[9] ELT L 139, 14.6.2006, lk 1.

[10] ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

[11] ELT C […], […], lk […].