ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
16.

võtab teadmiseks, et uute teadmis- ja innovaatikakogukondade viimaste konkursside puhul, mille strateegilised valdkonnad pandi paika instituudi strateegilises innovatsioonikavas ajavahemikuks 2014–2020, on konkurents osutunud piiratuks; märgib, et 2016. aastal korraldatud kahele täiendavale teadmis- ja innovaatikakogukonna konkursile (toit ja lisaväärtust andev tootmine) esitati kolm ettepanekut; seejuures jäi lisaväärtust andva tootmise kogukonna konkursile esitatud ainuke projektiettepanek ebapiisava kvaliteedi tõttu valimata; võtab teadmiseks, et tipptasemel partnerlus õnnestus sisse seada kõikide konkursside, välja arvatud tootmise kogukonna konkursi puhul; märgib rahuloluga, et instituut on otsustanud võtta mitu leevendusmeedet, mis vähendavad tulevikus riski, et mõnel teemal korraldatava projektikonkursi raames saadakse vaid üks ettepanek; palub, et instituut annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile kõnealuste meetmete sisust ja tõhususest aru; märgib, et teaduse ja innovatsiooni volinik võttis 2015. aastal keskse poliitilise kontseptsioonina kasutusele avatud innovatsiooni mõiste, mille abil määratakse kindlaks liidu tasandi innovatsioonipoliitika; on seisukohal, et pole selge, millist rolli instituut selles kontseptsioonis mängib; rõhutab, et see kontseptsioon ei anna selget raamistikku sidusa ja koordineeritud tegevuse arendamiseks komisjoni poolt, arvestades valikusse kuuluvate meetmete ja vahendite hulka ning innovatsiooni toetamises osalevate peadirektoraatide arvu; palub komisjonil tagada kooskõlastatud ja tõhus innovatsioonipoliitika, mille puhul vastutavad peadirektoraadid kohandavad meetmeid ja vahendeid, ning palub nendest pingutustest Euroopa Parlamenti teavitada; mõistab, et instituudi eesmärk on soodustada kõrgharidus-, teadus- ja innovatsiooniringkondade vahel koostööd; on seisukohal, et lõpuks võivad olla peamised kasusaajad äriühingud, sest nemad on turule toodavate innovaatiliste toodete seaduslikud omanikud ja teenivad sellega kasumit; rõhutab vajadust lisada selles olukorras koostöömudelisse struktuur, mille abil eraldatud vahendid jõuavad tagasi instituudi eelarvesse;
1.

märgib kontrollikoja aruande põhjal, et kontrollikoda märkis 2014. aasta kohta avaldatud aruandes aastatel 2005–2014 töötajatele tehtud vähemmakseid, mis tulenesid uutele personalieeskirjadele üleminekust 2005. aastal; märgib, et ehkki vähemmaksete põhjused on erinevad (2014. aastal ei peetud kinni tagatud palkade miinimummääradest, 2015. aastal kasutati vale korrutustegurit), avastas kontrollikoda taas nii vähemmakseid (43 350 eurot) kui ka mõningaid enammakseid (168 930 eurot), mis mõjutasid 30 praegust ja endist töötajat; märgib, et fond kompenseeris küll kõik vähemmaksed, ent vastavalt kehtivate personalieeskirjade artiklile 85 ei hakata enammakseid sisse nõudma; kutsub fondi üles analüüsima veel kord kõiki 2005. aasta personalieeskirjadele üleminekul tehtud võimalikke vigu, viima läbi oma palgaarvestuse funktsiooni täiemahulise hindamise ja andma oma leidudest aru eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile; võtab fondi esitatud andmete põhjal teadmiseks, et 2017. aasta aprillis toimus palgaarvestuse funktsiooni põhjalik siseaudit; võtab teadmiseks, et fond ootab selle lõplikku aruannet ja kõigile esitatud soovitustele pööratakse nõuetekohast tähelepanu; palub, et fond annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile teada võetavatest parandusmeetmetest;
32.

märgib, et 2016. aastal toimunud sisekontrollisüsteemi läbivaatamine andis ameti juhtkonnale piisava kinnituse kõikidele sisekontrolli nõuetele vastavuse taseme kohta; võtab teadmiseks, et amet on tuvastanud arenguruumi kaheksa sisekontrollistandardi osas ja töötanud välja puudustega tegelemise strateegia; amet hindas oma sisekontrollisüsteemi tõhusust 2015. aasta lõpus; märgib lisaks, et hinnangu kohaselt on sisekontrollistandardid rakendatud ja toimivad; märgib siiski, et kuna ameti eelarveeraldised (rahalised vahendid ja inimressursid) on tunduvalt suurenenud ning ametile määratud ülesanded ja kohustused on laienenud, tuleb sisekontrollisüsteemi 2017. aastal veelgi parandada; palub, et amet annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile aru sisekontrollisüsteemi parandamiseks võetud meetmetest;
A.

arvestades, et paranduseelarve projekt nr 4/2018 on seotud ettepanekuga võtta Euroopa Liidu Solidaarsusfond kasutusele, et anda Bulgaariale ja Leedule abi üleujutuste tõttu, Kreekale Kosi saarel toimunud maavärinate tõttu ja Poolale seda 2017. aastal tabanud tormide tõttu;
9.

märgib, et nagu ka eelnevate aastate eelarvete puhul, tehakse ettepanek näha ette teatav summa investeeringuteks ja kulutusteks, mida käsitletakse „erakorralistena“, st investeeringuteks ja kulutusteks, mis on Euroopa Parlamendi jaoks ebatavalised või ebatüüpilised ning mida tuleb teha harva; märgib, et 2019. aastal moodustavad need investeeringud ja kulutused 71,6 miljonit eurot, millest 37,3 miljonit eurot on ette nähtud Euroopa Parlamendi koosseisu vahetumiseks ning 34,3 miljonit eurot muudeks erakorralisteks kuludeks; tuletab meelde, et korraliste ja erakorraliste kulude eristatust, mida kasutati esmakordselt 2016. aasta eelarves ja mis lisati järgnevatesse eelarvetesse, kohaldati üksnes selleks, et reageerida kiireloomuliste meetmete rakendamisele seoses hoonete turvalisuse ja küberturvalisusega pärast terrorirünnakuid; on seisukohal, et selle eristatuse liigne kasutamine, st see, et erakorralised kulud sisaldavad muid kulusid, annab eelarvevaru muutumisest vale ettekujutuse ja on seega vastuolus Euroopa Parlamendi kulude läbipaistvuse põhimõttega;
8.

märgib, et taotlus puudutab 646 koondatud töötajat äriühingus Goodyear ning et enamik neist on vanuses 30–54 aastat; juhib tähelepanu ka asjaolule, et märkimisväärne osa koondatud töötajatest on 55–64-aastased ja nende oskused on seotud konkreetse tootmissektoriga; märgib lisaks, et koondatud töötajatest ligikaudu 300 on rändetaustaga lihttöölised ning neil puudub ametlik kvalifikatsioon, näiteks kutseõpe, mis asetab nad piirkondlikul tööturul ebasoodsasse olukorda; rõhutab, et Waghäuseli piirkonnas, kus Philippsburgi tehas asub, toimuvad struktuurilised muutused; tunnistab sellega seoses, kui olulised on EGFist kaasrahastatavad aktiivsed tööturumeetmed, et parandada nende elanikkonna rühmade tööturule naasmise võimalusi;
33.

on arvamusel, et rände- ja pagulasvoogude ning piirikontrolli haldamisse kaasatud või sellega seotud ELi asutustele ning vastavateks programmideks ja poliitikameetmeteks tuleks eraldada piisavalt rahalisi ja inimressursse, et tulla toime praeguse pagulaskriisiga, mille osas peaksid liikmesriigid samuti võtma vastutuse vastavalt koormuse jagamise põhimõttele ning Genfi konventsioonidele; on veendunud, et EL peaks pikaajalise lahenduse leidmiseks näitama üles ka välist solidaarsust ja edendama tingimusi rahu ja heaolu saavutamiseks päritoluriikides, pannes suuremat rõhku investeeringutele ja arengupoliitikale, eelkõige Euroopa Kestliku Arengu Fondi (EFSD), arengukoostöö rahastamisvahendi (DCI) ja humanitaarabi rahastamisvahendi rakendamise kaudu; tunnistab arengupoliitika ja selle prioriteetide (vaesuse kaotamine ning hariduse, tervishoiu ja majanduse areng) tähtsust ja selget väärust; toonitab, et UNRWA meetmeid ja programme tuleb toetada; rõhutab, et stabiilsus ELi naabruses on ELis stabiilsuse ja heaolu säilimise üks tingimus; palub seetõttu komisjonil tagada ELi naabruspoliitikasse tehtavate investeeringute prioriteetsuse, et toetada püüdlusi lahendada selle valdkonna põhiprobleemid – rände- ja pagulaskriis ning arengud lõunapoolsetes naaberriikides ning ebastabiilsus idapoolsetes naaberriikides –, mis on osaliselt tingitud sellest, et Venemaa välispoliitika ei ole kooskõlas rahvusvahelise õiguse ning demokraatia ja inimõiguste standarditega; rõhutab, et uusi poliitilisi prioriteete ja ELi ette kerkivaid suuri ülesandeid – nt julgeoleku ja kaitse osas – tuleks rahastada uutest assigneeringutest ning mitte kärpida olemasolevaid edukaid ja olulisi poliitikameetmeid ja programme, nagu arengu- ja humanitaarabi ning naabruspoliitika vahendid; rõhutab ühtlasi, et julgeoleku- ja arengupoliitika mõjutavad teineteist vastastikku ning et mõlemad on toimiva riigi ning toimivate korruptsioonivabade haldusstruktuuride ja sotsiaal-, tervise- ja majandussektoris miinimumstandardite ülesehitamise olulised tingimused;
6.

on teadlik, et IT-oskustega inimeste järele on mitmes piirkonnas suur nõudlus, kuid Ericssoni juures koondatud töötajate oskused ei ole need, mida tööturul vajatakse; tunnistab, et palju sarnaste oskustega töötajaid koondati samal ajal ja samas geograafilises piirkonnas; on seisukohal, et eelkõige vajavad abi lihttöölised ja eakamad töötajad; märgib, et EGF võiks soodustada ka töötajate piiriülest liikumist teatavate liikmesriikide kahanevatest sektoritest teiste liikmesriikide kasvavatesse sektoritesse;
7.

on teadlik tõsiasjast, et kuna liitu imporditakse rohkem, on tekkinud hinnavähenduse surve, mille tagajärjel on liidu tekstiilisektori ettevõtjate finantsolukord halvenenud ning tekstiili- ja rõivatööstuses on kujunenud üldine suundumus viia tootmine liidust välja riikidesse, kus kulud on väiksemad; võtab teadmiseks, et Galicias on rõivatootmise ettevõtjaid jäänud selle tagajärjel üha vähemaks ja koondamisi on seetõttu olnud rohkem;
7.

märgib, et nõukogul on endiselt pooleli vastuse koostamine Euroopa Ombudsmani strateegilisele aruandele (OI/2/2017/TE), milles käsitletakse nõukogu õigusloomeprotsessi läbipaistvust, kuigi Euroopa Ombudsman palus oma soovitustele ja olukorra parandamise ettepanekutele vastata 9. maiks 2018. aastal; mõistab, et nõukogus toimuvad vastuse koostamiseks mahukad ja põhjalikud uuringud, kuid nõuab sellest hoolimata tungivalt, et nõukogu ombudsmani nõudmise täidaks; tuletab meelde, et Euroopa Ombudsman saatis oma järeldused ka Euroopa Parlamendile ning kaks parlamendikomisjoni koostavad praegu järelduste kohta raportit, mistõttu palub ta nõukogul edastada oma vastuse ja järeldused Euroopa Parlamendile nii ruttu kui võimalik;
12.

on endiselt mures reisikulude hüvitamise pärast; märgib, et 2014. aastal hüvitati 997 506 eurot, 2015. aastal 987 515 eurot ja 2016. aastal 1 012 147 eurot; märgib, et A-kategooriasse kuuluvad osalejad peavad koosolekutel täitma eriülesandeid; märgib, et A-kategooria hüvitamiste määr langes 2014. aasta 69 %-lt 2015. aastal 52 %-le ja 2016. aastal 37 %-le; tunneb muret ilmse vastuolu pärast, et kuigi ameti töökoormus on suurenenud, on A-kategooriasse kuuluvate osalejate arv langenud; rõhutab, et hüvitatud reisikulude summa suurenemine ja A-kategooriasse kuuluvate osalejate arvu vähenemine võib tähendada seda, et hüvitamissüsteem on meelevaldne;
18.

tuletab kontrollikoja aruande põhjal meelde, et 2014. aastal kirjutas komisjon enam kui 50 liidu institutsiooni ja organi (amet kaasa arvatud) nimel alla ühe töövõtjaga raamlepingule tarkvara ja litsentside soetamiseks ning IT-hoolduseks ja sellealaseks nõustamiseks; märgib, et raamlepingu sõlminud töövõtja tegutseb vahendajana ameti ja selle vajaduste täitmiseks sobivate tarnijate vahel; võtab teadmiseks, et vahendamisteenuse eest on raamlepingu sõlminud töövõtjal õigus vahendustasule, mis moodustab 2–9 % tarnijate hindadest; märgib, et 2016. aastal moodustasid maksed raamlepingu sõlminud töövõtjale kokku 8 900 000 eurot; peab kahetsusväärseks, et amet ei kontrollinud süstemaatiliselt hindu ja vahendustasusid ega võrrelnud neid tarnijate hinnapakkumiste ja töövõtjale esitatud arvetega; märgib siiski, et pärast kontrollikoja 2017. aasta oktoobri järeldust uuris amet juhtumit, mille tulemusena tunnistas töövõtja oma viga ja oodatakse ligikaudu 12 000 euro tagasimaksmist; märgib ka, et pärast 2017. aasta oktoobrit on amet kehtestanud konkreetsed sisejuhised; need hõlmavad tootekategooria ja seotud vahendustasude süstemaatilisi kontrolle iga Comparexilt saadud hinnapakkumise puhul, mille maksumus on üle 60 000 euro;
8.

märgib, et ühisettevõtte IMI 2 tegevuskulude katmiseks ette nähtud erasektorist pärit liikmete ja assotsieerunud partnerite mitterahalisest ja rahalisest osalusest (1 638 000 000 eurot) oli ühisettevõtte tegevdirektor 2016. aasta lõpuks kinnitanud 47 200 000 eurot ning täiendavalt oli teada antud veel 36 600 000 euro suurusest summast; märgib, et sellest tulenevalt oli 2016. aasta lõpus ühisettevõtte IMI 2 programmi „Horisont 2020“ tegevustes erasektorist pärit liikmete osaluse kogusumma 83 800 000 eurot ning liidu rahaline toetus oli 135 000 000 eurot; märgib, et erinevus oli tingitud toetusesaajatele projektitegevuste kiireks käivitamiseks tehtud ettemaksetest; juhib tähelepanu asjaolule, et programmide rakendamise praeguses etapis on eraldatud liidu rahalistest vahenditest 275 800 000 eurot ja erasektorist pärit liikmete mitterahalisest osalusest 249 100 000 eurot 25-le programmi „Horisont 2020“ projektile;
36.

märgib, et Ühendkuningriigi otsus liidust välja astuda tekitab ametile ka tegevusriske, kuna kemikaale käsitlevad liidu õigusaktid, mida amet haldab (REACH-, biotsiidide, CLP- ja PIC-määrus), on ka siseturgu reguleerivad õigusaktid; märgib, et nende õigusnormide kohaldamisala piiramine EL-27-le suurendab töökoormust, kuna tuleb nõustada ja abistada Ühendkuningriigi äriühinguid, mis asuvad „kolmandas riigis“, ning toob kaasa ka üleminekulist töökoormust, mille põhjus on regulatiivse töö üleandmine Ühendkuningriigilt EL-27-le; märgib, et kuna kõik regulatiivsed protsessid on IT-toega, tuleb ameti IT-vahendeid uuendada; märgib lisaks, et tegevust mõjutab ka praegu ekspertidena tööle võetud Ühendkuningriigi kodanike võimalik lahkumine; palub ametil ennetavalt kavandada ja valmistuda ette sellisteks võimalikeks kahjudeks; kutsub ametit üles tegema komisjoniga tihedat koostööd seoses Ühendkuningriigi otsusega lahkuda EList, et teha piisavalt ettevalmistusi mis tahes kahjuliku tegevusliku ja finantsmõju minimeerimiseks;
5.

peab kahetsusväärseks, et Euroopa Ombudsman leidis oma 9. veebruaril 2018 lõpule viidud strateegilises uuringus „Läbipaistvus nõukogu õigusloomeprotsessis“ (OI/2/2017/TE), et nõukogu praegune tava, mis takistab liidu õigusaktide eelnõude kontrolli, kujutab endast halduslikku omavoli; nõuab tungivalt, et nõukogu järgiks ombudsmani soovitusi ja ettepanekuid olukorra parandamiseks, et hõlbustada üldsuse juurdepääsu dokumentidele; rõhutab, et läbipaistvus on nõukogu puhul tähtis, sest tal on liidu kodanike ees liidu seadusandjana aruandluskohustus; soovib, et parlamenti teavitataks nõukogu vastusest ja menetluse käigust;
18.

väljendab muret asjaolu pärast, et 2016. aasta lõpus oli ühisettevõte vaid osaliselt viinud lõpule oma kontrollisüsteemide integreerimise komisjoni ühiste programmi „Horisont 2020“ toetuste haldus- ja seirevahenditega; võtab aga teadmiseks ühisettevõtte vastuse, et ta on otsustanud jätkata oma, seitsmenda raamprogrammi raames välja töötatud toetuste haldamise erirakenduse (GMT) kasutamist, sest teatatavad Clean Sky 2 toetustele iseloomulikud nõutavad erifunktsioonid ei ole programmi „Horisont 2020“ toetuste haldamise ühisvahendites kättesaadavad; võtab samuti teadmiseks, et ühisettevõte alustas koostööd asjaomaste komisjoni talitustega, et teha vajalikud muudatused liikmete toetuslepingute integreerimiseks programmi „Horisont 2020“ toetuste haldus- ja aruandlusvahenditesse 2017. aasta lõpuks; mõistab, et teisele süsteemile sujuva ülemineku tagamiseks jätkatakse ühisettevõtte enda poolt välja töötatud praeguse vahendi kasutamist, kuni üleminek on täielikult lõpule viidud; juhib tähelepanu asjaolule, et 2017. aasta aruandlustsüklit kavatsetakse hallata ühisettevõtte enda poolt välja töötatud toetuste haldamise vahendis ning liikmete toetuslepinguid hakatakse täielikult haldama programmi „Horisont 2020“ vahendites alates 2018. aasta aruandlusperioodist;
49.

tunneb heameelt, et kohus võttis 2016. aasta alguses vastu suunised rikkumisest teatajatele teabe andmise ja nende kaitse kohta, ning tuletab meelde, et rikkumisest teatajate kaitsmine on küsimus, mida võetakse liidu avalikus halduses tõsiselt ja mida tuleb alati hoolikalt käsitleda; kutsub kohut üles oma töötajaid innustama, et nad tutvuksid 2016. aasta suunistega, milles rõhutatakse rikkumisest teatajate tähtsat osa õigusvastase tegevuse paljastamisel; palub kohtul oma töötajaid julgustada, et nad seda 2016. aasta suunistes toodud eelist asjakohastel juhtudel kasutaksid; palub kohtul esitada õigeaegselt üksikasjad rikkumisest teatamise juhtumite kohta ning selle kohta, kuidas neid käsitleti ja kuidas need lahendati;
33.

peab kiiduväärseks, et 2016. aasta novembris avaldati SESARi uuring droonide tulevikuväljavaadete kohta Euroopas („SESAR European Drones Outlook Study“); on seisukohal, et droonide ohutuks integreerimiseks Euroopa õhuruumi on vaja mitmesuguseid uuendusi, sealhulgas lennuliikluse korraldamisega seotud tehnoloogiaid; võtab huviga teadmiseks, et uuringus on antud ülevaade Euroopa droonituru arengust 2050. aastani ja kirjeldatud suurt potentsiaali, mis sellel Euroopa ja selle üldise konkurentsivõime jaoks on, samuti meetmeid, mida tuleb järgmise 5–10 aastal jooksul võtta, et see potentsiaal ära kasutada, sh on käsitletud seda, kuidas toetataks teadus- ja arendustegevust sellega, kui loodaks liidu tasandi süsteem, mis kätkeb nii õigusraamistikku kui ka tehnoloogiat, mis koondab kõik peamised avalikud ja erasektori asjaosalised ning mille tulemusel eraldatakse rohkem liidu raha, edendades nii eelkõige selle sektori väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid;
11.

tõdeb, et kolledži ümberpaigutamisega Ühendkuningriigist Ungarisse ning seetõttu, et uues asukohas on töötajate palkade suhtes kohaldatav paranduskoefitsient oluliselt väiksem, suurenes töölt lahkunud isikute arv; märgib, et rakendatud on mitmeid leevendusmeetmeid; märgib siiski, et madala palgaastmega ametikohad koos väikese paranduskoefitsiendiga ei julgusta välismaalasi (eelkõige Lääne- ja Põhja-Euroopast) Ungarisse kolima ning et seetõttu ei ole tagatud töötajate geograafiline tasakaal; täheldab sellega seoses, et 2016. aastal oli 30 % kolledži töötajatest ungarlased ning et niisugune number on ebaproportsionaalne; võtab kontrollikoja aruande põhjal murega teadmiseks, et tööjõu suur voolavus võib avaldada mõju kolledži talitluspidevusele ja võimele oma tööprogrammis ette nähtud tegevusi ellu viia, ning osutab tõsiasjale, et selle probleemiga tuleb tegeleda; märgib lisaks, et töötajate geograafiline tasakaal avaldab mõju personalikuludele, mille tulemusel otsustati kanda kasutamata vahendid 1. jaotisest 3. jaotisesse, mis võimaldab täiendava põhitegevuse elluviimist;
37.

võtab teadmiseks, et 2016. aastal tegi siseauditi talitus ametis auditi eelarve täitmise ja hankekava elluviimise valdkonnas; märgib, et audiitorid tunnustasid ameti jätkuvaid pingutusi, et tagada selliste haldusprotsesside nõuetekohane toimimine nagu eelarve täitmine ja hanked, samas kui amet seisab silmitsi tegevusalaste probleemidega, mis on seotud ameti rolliga pagulaskriisis; märgib rahuloluga, et amet on märkimisväärselt parandanud eelarve täitmist, mida peeti rahuldavaks; märgib lisaks, et kuigi assigneeringute ülekandmise määr oli suhteliselt kõrge, peeti ülekandmisi põhjendatuks; on seisukohal, et amet peaks tõhustama oma halduskulude hankemenetluste kavandamist; märgib, et menetluste ja raamlepingute raames sõlmitud erilepingute järelevalve on puudulik ja seda tuleks seetõttu veelgi täiustada; võtab teadmiseks, et amet jätkab koostööd siseauditi talitusega, et töötada välja konkreetsed meetmed tuvastatud riskide vähendamiseks; palub ametil anda eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile hankemenetluste täiustamiseks võetud meetmetest aru;
B.

arvestades, et kontrollikoda märgib oma aruandes agentuuri eelarveaasta 2016 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta sai piisava kindluse selle kohta, et agentuuri raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;
4.

märgib, et kehtiva eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse kohaselt esitatakse iga-aastased tegevusaruanded kontrollikojale juunis, kontrollikoda edastab oma aruanded Euroopa Parlamendile oktoobris ja eelarve täitmisele heakskiidu andmine pannakse täiskogul hääletusele mais; märgib, et kui eelarve täitmisele heakskiidu andmist ei lükata edasi, kulub eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse lõpule viimiseks alates raamatupidamise aastaaruande koostamisest vähemalt 17 kuud; juhib tähelepanu, et erasektori auditeerimisel kohaldatakse palju lühemat ajakava; rõhutab, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus tuleb teha sujuvamaks ja kiiremaks; palub kontrollikojal järgida erasektori head praktikat ning teeb ettepaneku seada iga-aastaste tegevusaruannete esitamise tähtajaks eelarveaastale järgneva aasta 31. märts, kontrollikoja aruannete esitamise tähtajaks 1. juuli; teeb ettepaneku vaadata läbi ka eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajakava, mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi kodukorra IV lisa artiklis 5, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise üle oleks võimalik hääletada parlamendi novembri osaistungjärgul ning viia seeläbi eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus lõpule ühe aasta jooksul pärast kõnealust eelarveaastat;
märgib, et Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohus langetas komitee endise siseaudiitori juhtumis otsuse 2014. aasta novembris; tõdeb, et Avaliku Teenistuse Kohus otsustas, et komitee peab endisele siseaudiitorile hüvitist maksma, olgugi et jättis tema väited arvesse võtmata; rõhutab, et komitee täitis kohtu otsuse viivitamatult ja maksis hüvitise välja; märgib, et personalieeskirjade artiklis 22b on sätestatud, et institutsioon ei tee kahju oma teenistuses olevale ametnikule, kes heauskselt rikkumisest teatab; tuletab meelde, et Euroopa Parlament kinnitas rikkumisest teataja kaitse vankumatut põhimõtet, nõudes et rikkumisest teatamine ei tohiks komitee siseaudiitorile „tuua kaasa kahjulikke tagajärgi“; tuletab meelde, et jaanuaris 2004 ( 1 ) kinnitas parlament, et siseaudiitor on heauskne rikkumisest teataja; märgib, et endine siseaudiitor algatas 2015. aasta novembris komitee vastu järjekordse kohtuasja; märgib, et istung toimus 2017. aasta detsembris ja kohus teeb otsuse arvatavasti 2018. aasta suvel; märgib, et komitee ei saa uue juhtumi algatanud hagejat ega kohtu ajakava kuidagi mõjutada; kutsub kohut üles ametlikult tunnistama siseaudiitori staatust heauskse rikkumisest teatajana ning tagama, et rikkumisest teatamine ei too talle kaasa kahjulikke tagajärgi;
A.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 6/2018 eesmärk on ajakohastada nii eelarve kulu- kui ka tulupoolt, et võtta arvesse viimaseid suundumusi;
6.

väljendab taas kahetsust, et nõukogu ja komisjon ei kaasanud Euroopa Parlamenti, kes on üks kahest eelarvepädevast institutsioonist, nõuetekohaselt Türgi pagulasrahastu rahastamise pikendamist puudutavatesse aruteludesse; peab kahetsusväärseks nõukogu paindumatut seisukohta rahastada Türgi pagulasrahastu teist osamakset nii, et selle jaoks eraldatakse liidu eelarvest 2 miljardit eurot, samas kui liikmesriigid annavad 1 miljard eurot; kordab oma pikaajalist seisukohta, et uusi algatusi ei tohi rahastada olemasolevate liidu välisprojektide arvelt; tuletab meelde, et nõukogu soovimatuse tõttu jäid praeguse mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad selle muutmise käigus tõstmata ja mitmeaastases finantsraamistikus ei ole olnud piisavat paindlikkust, et reageerida ettenägematutele asjaoludele; rõhutab, et varasematest kogemustest tuleb võtta õppust 2021. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku jaoks, et vältida muu hulgas selliste eelarvest väljapoole jäävate nn satelliitide loomist nagu Türgi pagulasrahastu;
B.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku võtta kasutusele paindlikkusinstrument, et täiendada liidu 2019. aasta üldeelarves ette nähtud rahastamist üle rubriigi 3 ülemmäära 985 629 138 euroga, et rahastada meetmeid rände, pagulaste ja julgeoleku valdkonnas;