Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2019/C 248/04)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Bordeaux“

Viitenumber: PDO-FR-A0821-AM04

Teate kuupäev: 10.4.2019

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Piiritletud maatüki kogupindala

Kirjeldus ja põhjused

Ajakohastatud on kuupäevad, millal pädevad riiklikud asutused kaitstud päritolunimetuse „Bordeaux“ tootespetsifikaadi lisas esitatud piiritletud ala muudatused heaks kiitsid. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks geograafiline tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2. Geograafiline piirkond – redaktsiooniline muudatus

Kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti esimeses lõigus tehakse järgmised muudatused:

Cantenaci ja Margaux' kommuunid jäetakse välja ja lisatakse Margaux-Cantenaci kommuun, kuna need kommuunid liideti.

Aubie-et-Espessasi, Castets-en-Dorthe'i, Castillon-de-Castets', Civrac-de-Dordogne'i, Saint-Antoine'i ja Salignaci kommuunid jäetakse välja.

Val de Virvée, Castets', Castilloni ja Civrac-sur-Dordogne'i kommuunid lisatakse.

Aubie-et-Espessasi, Saint-Antoine'i ja Salignaci kommuunid liideti Val de Virvée kommuuniks.

Castets-en-Dorthe'i ja Castillon-de-Castets' kommuunid liideti Castets et Castilloni kommuuniks.

Civrac-de-Dordogne'i kommuun nimetati Civrac-sur-Dordogne'iks.

Koonddokumendi punkti 6 on vastavalt muudetud.

3. Vahetus läheduses asuva piirkonna muutmine

Kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti kolmandasse lõiku lisatakse kolm järgmist kommuuni: Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Saint-Antoine-de-Breuilh, Thénac.

See muudatus tähendab vahetus läheduses asuva piirkonnaga seotud andmete parandamist, et lisada sinna kommuunid, kus on veinivalmistamise ja/või tootmise tõestatud kasutusviisid ning mis asuvad päritolunimetuse tootmispiirkonna kõrval.

Koonddokumendi punkti 9 on vastavalt muudetud.

4. Roosade veinide tootmistingimuste muutmine

Kirjeldus ja põhjused

— Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi I peatüki punktis V on roosa veini tootmiseks sobivate viinamarjasortide loetelu laiendatud, lisades täiendavaid valgeid viinamarjasorte, mis on esitatud valge veini tootmiseks ka kaitstud päritolunimetuse „Bordeaux“ tootespetsifikaatides.

Tegemist on viinamarjasortidega „Sémillon B“, „Sauvignon B“ ja „Sauvignon Gris G“. See muudatus ei hõlma roosasid veine, mille puhul võib kasutada märget „clairet“, sest need jäävad punaste veinidega ühisesse nimekirja.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Selle muudatusega kaasneb nende täiendavate viinamarjasortide piiramine tootespetsifikaadi I peatüki punktis V esitatud kasutatavate viinamarjasortidega ning tootespetsifikaadi I peatüki punktis IX esitatud viinamarjade või viinamarjavirrete seguga roosa veini tootmiseks. Piirmäär on 20 %, millest maksimaalselt 10 % peab olema viinamarjasortide „Sauvignon B“ ja „Sauvignon Gris G“ kooslus.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Valgete viinamarjasortide täiendusena kasutamine võimaldab parandada roosade veinide organoleptilist tasakaalu, mille eesmärk on anda veinile kasutatavatest mustadest viinamarjasortidest sõltuvalt kas värskust või ümarust.

— Toote kirjeldus

Valgete täiendavate viinamarjasortide lisamine tõi kaasa redaktsioonilise muudatuse roosade veinide organoleptilises kirjelduses, kindlustamaks, et selline muudatus ei mõjuta toodet.

Muudeti tootespetsifikaadi I peatüki X punkti (seos) teist lõiku.

Koonddokumendi punkti 4 on vastavalt muudetud.

— Veinivalmistustavad

Tootespetsifikaadi I peatüki punkti IX muudetakse, et lubada aktiivsöe kasutamist veinivalmistamisel viinamarjavirde puhul, mis ei ületa asjaomase saagi puhul 20 % vastava veinivalmistaja toodetud roosade veinide mahust.

Koonddokumendi punkti 5 on vastavalt muudetud.

5. Seos piirkonnaga

Kirjeldus ja põhjused

Tootespetsifikaadi I peatüki punkti X esimese lõigu punktis a on geograafilise piirkonna kommuunide arv 501 pärast kommuunide ühinemisi muudetud 497ks ja Gironde'i departemangu kommuunide koguarv 542 on muudetud 538ks.

Koonddokumendi punkti 8 on vastavalt muudetud.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Bordeaux

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Kuivad valged vaiksed veinid

Kuivadel valgetel vaiksetel veinidel on järgmised omadused:

— väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti

— fermenteeritavate suhkrute sisaldus ≤ 3 g/l. See sisaldus võib olla kuni 5 g/l, kui üldhappesus on ≥ 2,7 g/l H2SO4.

Pärast rikastamist on nende üldalkoholisisaldus ≤ 13 mahuprotsenti.

Enne pakendamist on neil järgmised omadused:

— lenduvate hapete sisaldus ≤ 13,26 meq/l

— vääveldioksiidi üldsisaldus ≤ 180 mg/l

Muud analüüsistandardid vastavad liidu eeskirjadele.

„Sauvignon B“ viinamarjasordist valmistatud kuivad valged veinid on väga aromaatsed, värsked ja puuviljalised ning neis esineb lille- ja tsitrusenüansse. „Sémillon B“ toob veini jõulisust ja täidlust, selle segamine viinamarjasordiga „Muscadelle B“ annab veinile lillearoomi. Segamisel annavad lisatavad viinamarjasordid happesust ja tsitrusenüansse. Need janu kustutavad veinid sobivad hästi noorelt (ühe- või kaheaastase veinina) tarbimiseks.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 200

Valged vaiksed veinid jääksuhkruga

Kuivadel valgetel vaiksetel ja fermenteeritavate suhkrutega veinidel on järgmised omadused:

— väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti

— fermenteeritavate suhkrute sisaldus > 5 g/l ja ≤ 60 g/l

Pärast rikastamist on nende üldalkoholisisaldus ≤ 13,5 mahuprotsenti.

Enne pakendamist on neil järgmised omadused:

— lenduvate hapete sisaldus ≤ 13,26 meq/l

— vääveldioksiidi üldsisaldus ≤ 250 mg/l

Muud analüüsistandardid vastavad liidu eeskirjadele.

Fermenteeritavate suhkrutega valged veinid põhinevad viinamarjasordil „Sémillon B“, andes tulemuseks täidlased, rikkaliku maitsebuketi ja kuldse värvusega veinid, millel on suhkurdatud puuviljade aroom. Seda viinamarjasorti saab kombineerida sordiga „Sauvignon B“, mis annab veinile värskust. Vein võib mõne aasta laagerduda, kuid nautimiseks sobib ka noor vein.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) 10 Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 250

Roosad vaiksed veinid

Roosadel vaiksetel veinidel on järgmised omadused:

— väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10 mahuprotsenti

— fermenteeritavate suhkrute sisaldus ≤ 3 g/l. See sisaldus võib olla kuni 5 g/l, kui üldhappesus on ≥ 2,7 g/l H2SO4

— intensiivne muudetud värvus (DO420+DO520+DO620)≤ 1,1.

Pärast rikastamist on nende üldalkoholisisaldus ≤ 13 mahuprotsenti.

Enne pakendamist on neil järgmised omadused:

— lenduvate hapete sisaldus ≤ 13,26 meq/l

— vääveldioksiidi üldsisaldus ≤ 180 mg/l

Muud analüüsistandardid vastavad liidu eeskirjadele.

Roosade veinide värvus varieerub kahvaturoosa ja intensiivsema roosa vahel vastavalt kasutatavale tehnikale (otsene pressimine, kerge leotamine või loomulik arenemine) ja neil on puuvilja- või lillelõhnade bukett, mida toetab tasakaalustatud struktuur ümaruse ja erksuse vahel. Veinid jätavad suhu rikkaliku maitse. Nad sobivad hästi noorelt (ühe- või kaheaastase veinina) tarbimiseks.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 18 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 200

Punased vaiksed veinid

Punastel vaiksetel veinidel on järgmised omadused:

— Väikseim naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 %

— fermenteeritavate suhkrute sisaldus ≤ 3 g/l

— õunhappe sisaldus ≤ 0,3 g/l

Pärast rikastamist on nende üldalkoholisisaldus ≤ 13,5 mahuprotsenti.

Enne pakendamist on neil järgmised omadused:

— lenduvate hapete sisaldus ≤ 13,26 meq/l

— vääveldioksiidi üldsisaldus ≤ 140 mg/l

Muud analüüsistandardid vastavad liidu eeskirjadele.

Punased veinid, milles domineerib sageli viinamarjasort „Merlot N“, on pehmed, puuviljalised ja vähehappelised; neid saab värskendada kõrge küpsusastme saavutamise aastatel viinamarjasortide „Petit Verdot N“ ja „Cot N“ happesusega, kuid peamine segamine toimub viinamarjasortide „Merlot N“ ja „Cabernet Sauvignon N“ abil ning vähemal määral viinamarjasordiga „Cabernet Frank N“. Viimased annavad veinidele aromaatset komplekssust ja tanniinisust, mis võimaldab täiustada nende maitsebuketti.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus milliekvivalentides liitri kohta Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) 20 Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) 150

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Istutustihedus – ridadevaheline laius

Viljelustavad

Maatükkidel, kus viinapuud on istutatud alates 1. augustist 2008, on puude minimaalne istutustihedus 4 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2,50 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,85 meetri. – Seda tihedust võib vähendada kuni 3 300 puuni hektari kohta. Sellisel juhul ei tohi ridade vahe olla suurem kui 3 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,85 meetri.

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Lubatud on ainult lühike lõikus (lühivõrsed) või pikk lõikus (pikad võrsed). „Merlot N“, „Sémillon B“ ja „Muscadelle B“ sortide puhul ei tohi pungade arv olla suurem kui 45 000 hektari ja 18 tüve kohta. Teiste viinamarjasortide ehk „Cabernet Franc N“, „Cabernet Sauvignon N“, „Sauvignon B“ ja „Sauvignon Gris G“ sortide puhul ei tohi pungade arv olla suurem kui 50 000 hektari ja 20 tüve kohta. Pärast võrsete eemaldamist ei tohi viljakandvate okste arv puul ületada järgmisi piire: – viinamarjasortide „Merlot N“, „Sémillon B“ ja „Muscadelle B“ puhul 12 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on vähemalt 4 000 puud hektari kohta, ja 15 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta; – teiste viinamarjasortide, sealhulgas „Cabernet Franc N“, „Cabernet Sauvignon N“, „Sauvignon B“ ja „Sauvignon Gris G“ puhul 14 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on vähemalt 4 000 puud hektari kohta, ja 17 oksa puu kohta viinapuude puhul, mille istutustihedus on väiksem kui 4 000 puud hektari kohta. Lõikamine toimub hiljemalt lehtede moodustumise etapil (Lorentzi skaalal 9). Võrsed eemaldatakse enne viljade moodustumist.

Veinivalmistuse eritavad

Muude roosade veinide valmistamiseks kui need, mille puhul võib kasutada märget „clairet“, lubatakse aktiivsöe kasutamist veinivalmistamisel seoses viinamarjavirdega, mis ei ületa asjaomase saagi puhul 20 % vastava veinivalmistaja toodetud roosade veinide mahust.

Rikastamine

Veinivalmistuse eritavad

Punaste veinide osaline kontsentreerimine on lubatud kuni 15 protsendi ulatuses rikastatavast mahust. Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada järgmist mahuprotsenti. – Pärast rikastamist ei tohi punaste ja valgete kuivade ja fermenteeritavaid suhkruid sisaldavate veinide üldalkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti. – Pärast rikastamist ei tohi roosade ja valgete kuivade veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

b. Maksimaalne saagikus

Valged vaiksed veinid (kuivad ja fermenteeritavate suhkrutega)

77 hektoliitrit hektari kohta

Roosad vaiksed veinid

72 hektoliitrit hektari kohta

Kuivad punased veinid – viinapuude istutustihedus ≥ 4 000 puud/ha

68 hektoliitrit hektari kohta

Kuivad punased veinid – viinapuude istutustihedus < 4 000 puud/ha

64 hektoliitrit hektari kohta

6. Piiritletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub 19. juuni 2017. aasta ametliku geograafilise koodi alusel Gironde'i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil:

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arbis, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-surGironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-etMeynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l'Isle, Campugnan, Canéjan, Cantois, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-deBordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d'Albret, Castelnau-deMédoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, CastresGironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-deMonségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-SaintHilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l'Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-SaintGeorges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Landede-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, ListracMédoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, LudonMédoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l'Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Marcillac, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-etVillemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujanet-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-surDordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, PleineSelve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-en-Médoc, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l'Isle, SaintAubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, SaintAvit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-deBlaye, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, SaintChristoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-desBardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d'Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, SaintCiers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, SainteGemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-deFronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-deGrave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d'Esteuil, SaintGermain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d'Aiguevives, SainteHélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d'Illac, Saint-Julien-Beychevelle, SaintLaurent-d'Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, SaintLaurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, SaintLoubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-deCastillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-deLaye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d'Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, SaintPalais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d'Armens, SaintPey-de-Castets, Saint-Philippe-d'Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, SaintPierre-d'Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentinde-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-laVirvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, SaintSelve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-deCursac, Saint-Seurin-sur-l'Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpiceet-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, SaintVincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-deGuyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l'Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d'Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

„Sauvignon B“

„Merlot N“

„Cot N - Malbec N“

„Carmenère N“

„Petit Verdot N“

8. Seos(ed)

Geograafilises piirkonnas on viinamarjakasvatuseks suhteliselt ühesugused kliimatingimused: asukoht suurte veekogude lähedal (Atlandi ookean, Gironde'i suudmeala, Garonne'i ja Dordogne'i orud), mis on olulised soojuse reguleerijad. Samas aga vähenevad ookeani kevadkülmale avalduvad pehmendavad mõjud sedamööda, mida kaugemal on piirkond merest ja suurtest orgudest ning mida lähemal see on Landesi, Saintonge'i ja Double Périgourdine'i metsamassiividele. Need iseärasused selgitavad viinapuude vähest levikut geograafilise piirkonna põhja-, lõuna ja edelaosas. See puudutab 497 Gironde'i departemangu kommuuni 538st, jättes välja departemangu edelaosa, kus ei tegelda viinamarjakasvatuse, vaid metsandusega.

Neid Bordeaux' viinamarjasorte kasvatatakse ookeanikliimas ja neid on juba 17. ja 18. sajandist alates olnud vaja toestada tugikeppide ja hiljem levinud tugivõrestikega. Viinapuid tuleb lõigata, et saak jaguneks ühtlaselt ja lehti oleks piisavalt klorofülli sünteesiks, mis omakorda soodustab optimaalset küpsemist. Erinevad mullatüübid ja eri suundades kasvatamine on viinud erinevate viinamarjasortide valimise ning kohandamiseni vastavalt keskkonnatingimustele. Seega saab kindlaks määrata neli erinevat mullatüüpi, mis on järgmised:

— savi-lubjamullad ja mergli-lubjamullad, mis on väga levinud mägede nõlvadel, kuhu sobib hästi kasvama „Merlot N“;

— ränimullad, mis sisaldavad savi ja lubjakivi osakesi ning sobivad täiuslikult näiteks sortide „Merlot N“ ja „Sauvignon B“ kasvatamiseks;

— savika liivakivi põhised ränielemente sisaldavad kergemad mullad, mis sobivad baasveinide valmistamiseks sobivate valgete viinamarjasortide kasvatamiseks;

— kruusamullad, mis sisaldavad kruusa, kvartsi ja suuremal või vähemal määral jämedat liiva, moodustades hästi vett läbilaskvad ning soojad terrassid, mis sobivad täiuslikult viinamarjakasvatuseks ja iseäranis „Caubernet Sauvignon N“ sordi jaoks.

Viinamarjasortide, biofüüsikalise keskkonna mitmekesisuse, viinamarjaistanduse majandamise ja veinivalmistusviisi vaheline vastavus annab erilisi veine, mida iseloomustab suur aroomirikkus. Tänu sadamale ja tihedatele ajaloolistele sidemetele teiste riikidega, mille abil loodi juba ammu struktureeritud ning võimas äritegevus, on Bordeaux' viinamarjaistandused olnud alati ülejäänud maailma poole pööratud, toetades või levitades tehnilisi uuendusi, soodustades istanduste dünaamikat, võimaldades seeläbi tugevdada, arendada ja eksportida oma oskusteavet, pidades alati silmas ilmalikke kasutusviise. 1152. aastal Akvitaania hertsoginna Eleanori ja Inglismaa tulevase kuninga Henry Plantageneti vahel sõlmitud abieluga kaasnenud kaubandussidemete arendamine suunas inglasi importima Bordeaux' veine, millele pandi nende heleda värvi tõttu nimeks „Claret“. See traditsioon on aja jooksul püsinud ja tänapäeval leiavad kasutamist mõisted „clairet“ ja „claret“. XVII sajandil algas uute tarbijate tulekuga uus ajastu. Eksport on endiselt Bordeaux' veinide turustamise üks tugevaid külgi. Kolmandik toodetud mahust tarnitakse enam kui 150 riiki. Kaitstud päritolunimetusega veini tootmine, mis on Gironde'i departemangu oluline ressurss, aitas oluliselt kaasa maa- ja linnamaastike ning kohaliku arhitektuuri (veinilosside ja -keldrite) kujunemisele. Departemangu peamised linnad on arenenud välja jõesadamate ümber, mille arendamine toimus veinikaubandusele tuginedes.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud erandina seoses selliste veinide valmistamise, tootmise ja kääritamisega, mille puhul kasutatakse kaitstud päritolunimetust „Bordeaux“ ja millele on või ei ole lisatud märge „clairet“ ja „claret“, ning kuhu kuuluvad järgmiste kommuunide territooriumid:

— Dordogne'i departemang: Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Le Fleix, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razacde-Saussignac, Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Thénac, Villefranche-de-Lonchat.

— Lot-et-Garonne'i departemang: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras, Villeneuve-de-Duras.

Geograafilised nimetused – lisamärkused

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetust „Bordeaux“ võib täiendada märkega „claret“ punaste veinide puhul ja märkega „clairet“ tumedate roosade veinide puhul vastavalt seda tüüpi veinide kohta kehtestatud sätetele iseäranis selles osas, mis puudutab analüüsistandardeid.

Kaitstud päritolunimetust „Bordeaux“ võib täiendada valgete veinide puhul geograafilise nimetusega „Haut-Benauge“ vastavalt selle täiendava geograafilise nimetusega seotud sätetele, eelkõige mis puudutab geograafilist piirkonda, viinamarjasorte, saagikust ja analüüsistandardeid.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Geograafiline nimetus „Haut-Benauge“ lisatakse kohe pärast kaitstud päritolunimetust „Bordeaux“, kasutades tähti, mille suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses ega laiuses) tähtedest, millega on kirjutatud kaitstud päritolunimetus.

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Valged veinid, mille fermenteeritavate suhkrute sisaldus on üle 5 grammi liitri kohta ja alla 60 grammi liitri kohta, turustatakse koos märkega veinis sisalduva suhkrusisalduse kohta, nagu on määratletud liidu eeskirjades.

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega veinide märgisel võib olla nimetatud suurem geograafiline piirkond „Vin de Bordeaux“. Suurema geograafilise piirkonna märkimisel kasutatavate tähtede suurus ei tohi olla suurem (ei kõrguses ega laiuses) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, millega on kirjutatud kaitstud päritolunimetus.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5514a84e-f7df-48fd-bc1b-7c65926936ae

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.