KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

1. Käesolevas aastaaruandes esitatakse kontrollikoja hinnang Euroopa arengufondide (EAFid) kohta. 2011. aasta tegevuse ja kulutuste põhiteave on esitatud tabelis 1 .

Tabel 1 – Euroopa arengufondid – põhiteave (miljonites eurodes) Eelarvejaotis Poliitikavaldkond Kirjeldus 2011. aasta maksed Eelarve haldamise viis Euroopa arengufondid 8. EAF Halduskulud 0 Tegevuskulud Projektid 8 Otsene tsentraliseeritud Eelarvetoetus 0 Otsene tsentraliseeritud Projektid 19 Kaudne tsentraliseeritud Projektid 59 Detsentraliseeritud Projektid 3 Rahvusvaheliste organisatsioonidega ühiselt toimuv 89 9. EAF Halduskulud 3 Tegevuskulud Projektid 112 Otsene tsentraliseeritud Eelarvetoetus 77 Otsene tsentraliseeritud Projektid –4 Kaudne tsentraliseeritud Projektid 591 Detsentraliseeritud Projektid 127 Rahvusvaheliste organisatsioonidega ühiselt toimuv 906 10. EAF Halduskulud 90 Tegevuskulud Projektid 210 Otsene tsentraliseeritud Eelarvetoetus 660 Otsene tsentraliseeritud Projektid 29 Kaudne tsentraliseeritud Projektid 407 Detsentraliseeritud Projektid 483 Rahvusvaheliste organisatsioonidega ühiselt toimuv 1 879 Halduskulud kokku 93 Tegevuskulud kokku (projektid) 2 044 Tegevuskulud kokku (eelarvetoetus) 737 Maksed kokku (43) 2 874 Individuaalsed kulukohustused kokku (43) (44) 2 509 Üldised kulukohustused kokku (43) (44) 3 049 Allikas: Euroopa Kontrollikoda arengu ja koostöö peadirektoraadi EuropeAid esitatud andmete põhjal.

Euroopa arengufondide eritunnused

2. Euroopa Arengufond (EAF) on peamine vahend ELi arengukoostöö abi jagamiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMT). Partnerlusleping sõlmiti 2000. aasta 23. juunil Cotonous (Cotonou leping) 20 aastaks ning see annab raamistiku Euroopa Liidu koostööle AKV riikidega ja ÜMTdega. Koostöö keskendub vaesuse vähendamisele ja selle lõplikule likvideerimisele koos selliste eesmärkidega nagu säästev areng ja AKV riikide ning ÜMTde järkjärguline integreerumine maailmamajandusse. See põhineb kolmel üksteist täiendaval sambal: — arengukoostöö; — majandus- ja kaubanduskoostöö; — poliitiline mõõde.

3. EAFe rahastavad liikmesriigid, nende tegevust reguleerib nende oma finantsmäärus ja nende haldamine toimub väljaspool ELi üldeelarve raamistikku. Euroopa Komisjon vastutab EAFide vahenditest rahastatud toimingute rahalise rakendamise eest. Euroopa Investeerimispank (EIP) haldab investeerimisrahastut, mida ei kajastata kontrollikoja kinnitavas avalduses ega eelarve täitmisele heakskiidu andmisel Euroopa Parlamendis (1) (2). 3. Investeerimisrahastu rakendamise vastutustundlikkus ja läbipaistvus tagatakse tema aastaaruande ja iga-aastase finantsvaldkonna välisauditi avaldamisega ning tema tegevuse Euroopa Kontrollikoja poolse järelevalvega.

4. Iga EAFi rahastatud tegevused kavandatakse vastava perioodi alguses. Pärast nõupidamist mitmesuguste arengukoostöös osalejatega koostavad asjaomane AKV riik või ÜMT ja komisjon riigistrateegia dokumendi, milles on esitatud riigi keskmise tähtajaga arengueesmärgid ja -strateegiad. Samuti tuuakse selles ära ELi kavakohane rahaline toetus, mida riigil või piirkondlikul organisatsioonil on võimalik saada.

5. 1. detsembril 2010 alustas tegevust Euroopa välisteenistus. Euroopa välisteenistus valmistab ette komisjoni otsused riikide rahaeraldiste, riikide ja piirkondade strateegiadokumentide ning riikide ja piirkondade sihtprogrammide kohta koos asjaomase komisjoni osakonnaga. Ettevalmistustöö kuulub enamikku välismeetmete rahastamisvahendeid hõlmava programmitöö tsükli raamesse.

6. Pärast Euroopa välisteenistuse loomist ja komisjoni ümberkorraldamist 2011. aastal ühendati uues arengu ja koostöö peadirektoraadis (EuropeAid) endise arengu ja AKV-riikidega suhete arendamise peadirektoraadi poliitikaalane pädevus endise koostöötalituse EuropeAid tegevusressurssidega. 2011. aasta juunis jõustus EuropeAidi uus organisatsiooniline ülesehitus ja nii peadirektoraadi, direktoraatide kui üksuste tasemel kehtestati uued eesmärkide ja ülesannete kirjeldused. EuropeAid rakendab erinevaid komisjoni välisabi rahastamisvahendeid, (3) mida finantseeritakse EAFidest ja ELi üldeelarvest (4). 2011. aastal haldas EuropeAid peaaegu kõiki EAFi sekkumisi. Väike osa neist (5) on seotud humanitaarabiga ja seda haldas humanitaarabi peadirektoraat.

7. EAFide toetust rakendatakse projektide ja eelarvetoetuse (6) kaudu peamiselt kolme järgmise haldusviisi raames (7) (vt tabel 1 ): a) tsentraliseeritud halduse puhul (2011. aastal 42 % maksetest) rakendab komisjon abimeetmeid otse; b) koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega tehtava halduse puhul (2011. aastal 21 % maksetest) vastutavad rahvusvahelised organisatsioonid Euroopa Liidu rahastatud tegevuste elluviimise eest, kui nende raamatupidamis-, auditi-, järelevalve- ja hankemenetlused annavad rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega võrdväärsed tagatised; EuropeAidi peamised partnerid on ÜRO asutused ja Maailmapank; c) detsentraliseeritud halduse puhul (2011. aastal 37 % maksetest) võib komisjon teatud tegevuste haldamise üle anda abisaajariigi ametiasutustele. Enamikul juhtudel tuleb ka detsentraliseeritud halduse puhul kasutada komisjoni menetlusi ja EuropeAid vastutab endiselt eelkontrolli (nt hankemenetluste ja arvete kontrollimine) ja töövõtjatele maksete tegemise eest.

8. EAFidest ja ELi eelarvest rahastatavat välisabi rakendatakse kõrge riskiastmega keskkonnas, mis on peamiselt põhjustatud tegevuse geograafilisest hajutatusest ning koostöövahendite, abi andmise viiside, finantseeskirjade ja -menetluste ning rakendusorganisatsioonide paljususest. Lisaks on paljudel partnerriikidel nõrk institutsiooniline ja haldussuutlikkus. 8. Komisjon leevendab neid riske märkimisväärse varajase avastamis- ja sekkumistegevuse abil. Koostöötalitus EuropeAid (peakorter ja delegatsioonid) teostab kõnealuse kontrolli ulatuse ja laadi suhtes ranget eelkontrolli, mis selgelt ületab õigusaktidega kehtestatud finantskontrolli nõudeid. Seega on kontrollistrateegias oluline roll ennetusmeetmetel, sealhulgas komisjoni töötajate ja eriti riiklike eelarvevahendite käsutajate jaoks ettenähtud koolitust käsitlevatel sätetel. Lisaks on mitmes riigis välja töötatud riikliku eelarvevahendite käsutajate toetamise programm.

9. Cotonou lepingus on sätestatud, (8) et otsest eelarvetoetust makromajanduse ja valdkondade ümberkujundamiseks antakse juhul, kui riik kulutab piisavalt läbipaistvalt, vastutustundlikult ja tulemuslikult.

10. Need õigussätted jätavad palju ruumi tõlgendamiseks, (9) ning see, mida pidada raha kulutamise läbipaistvuse, vastutustundlikkuse ja tulemuslikkuse seisukohast „piisavaks”, võib olla väga erinev, sõltuvalt riigi konkreetsest olukorrast, aga ka valitsuse võetud suunast. Sellises olukorras tasub meenutada, et: a) eelarvetoetust antakse tihti riikidele, kelle rahanduse juhtimise süsteemid on puudulikud. Sellisel juhul on suur risk, et abisaajariigi eelarvet mõjutab pettus ja korruptsioon. Arvestades, et eelarvetoetuse raames eraldatavad vahendid liidetakse riigi teiste eelarveressurssidega (nn asendatavus), ohustavad ka neid samad riigi rahanduse juhtimise puudused; b) võttes arvesse, et eelarvetoetust rakendatakse partnerriikide rahanduse juhtimise süsteemide, protsesside ja institutsioonide kaudu, ei saa kontrollikoja seaduslikkuse ja korrektsuse audit ulatuda kaugemale etapist, mil toetus partnerriikide eelarvesse makstakse; c) komisjonil on suur otsustusõigus selle üle, millised partnerriigid vastavad eelarvetoetuse saamise nõuetele. Avara tõlgendusruumi tõttu on komisjoni poolt rakendatavate eelarvetoetuse meetmete puhul vähem võimalusi seaduslikkuse ja korrektsuse vigade esinemiseks. 10. a–c) Komisjon ei nõustu täielikult kontrollikoja analüüsiga eelarvetoetuse toimimise kohta. Eelarvetoetust antakse arengu kontekstis, milles sellistel põhilistel valitsemissüsteemidel nagu riigirahanduse juhtimisel võib olla suuri nõrkusi. Toetuskõlblikkuse tingimused on sellest hoolimata ranged. Partnerriigil on eelarvetoetusele õigus vaid juhul, kui valitsusel on kõnealuste puudustega tegelemiseks paigas asjakohane ja usaldusväärne strateegia. Komisjon võib ohtude leevendamiseks nõuda ka spetsiifilisi lühiajalisi meetmeid. Uued eelarvetoetuse suunised (40) (mis vaadati 2012. aastal läbi pärast komisjoni ettepanekuid (41) ja nõukogu 14. mai 2012. aasta järeldusi uue lähenemisviisi kohta eelarvetoetusele) hõlmavad nüüd eeskirjade täiendavaks täpsustamiseks mitut uut sätet. Need hõlmavad uusi toetuskõlblikkuse eeskirju läbipaistvuse ja järelevalve, ametliku riskihindamisprotsessi ja kõrgemate ametikohtade haldamise raamistiku kohta. Suunamata eelarvetoetus on mõeldud pigem tulemuste tunnustamiseks kui meetmete rahastamiseks. Seetõttu on selge, et auditi raames ei saa minna kaugemale etapist, milles vahendid kokkulepitud tingimuste täitmise järel üle kantakse. Sellest hoolimata kuulub nende meetmete audit, mida võidakse rahastada eelarvetoetuse maksetest, liikmesriigi auditiasutuste pädevusse, millele kaasnevad programmid pakuvad konkreetset tuge. Selline toetuseandmise mehhanism kujutab endast üht viisi, kuidas komisjon on vastanud rahvusvahelise arengukogukonna ja ELi sidusrühmade üleskutsetele sekkumisi tõhustada, keskendudes tulemustele ja heaperemehelikkusele ning vähendades haldamise keerukust, viies nii ka partnerriikide tehingukulud alla.

11. Ka rahvusvahelistele organisatsioonidele mitut abiandjat hõlmavate meetmete eest tehtavaid makseid ohustavad spetsiifilised riskid, mis osaliselt tulenevad komisjoni nn eeldavast lähenemisviisist (10). 11. Komisjon ei ole teadlik ühestki konkreetsest probleemist seoses „eeldava lähenemisviisiga” (mis töötati välja lähiaastatel, et komisjon saaks osaleda mitut toetajat, sealhulgas usaldusfonde, hõlmavates meetmetes). Selline lähenemisviis tagab välismeetmete ELi-poolse rahastamise suhtes kohaldatavate õigusnõuete täitmise (tagades, et selliste tegevuste eest tasumiseks, mis ei ole ELi eeskirjade kohaselt toetuskõlblikud, piisab teiste toetajate eraldatud summadest), samas kulutades ELi vahendeid kõige tõhusamal viisil (kooskõlastades rahastajate tegevust), pidades kinni usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttest. Komisjon piirab seda riski, hinnates enne igasugust koostööd rahvusvaheliste partnerorganisatsioonide raamatupidamis-, auditi-, sisekontrolli- ja hankemenetlusi, selle töötajate kohapealset kohalolu (ja osalemist juhtimisrühmades) ning rahvusvaheliselt organisatsioonilt nõutavat ranget üldist finantsaruandlust. Lisaks vaadatakse süsteeme välismeetmete elluviimisel regulaarselt läbi, kasutades välisaudiitorite teostatavaid kontrollimissioone. EuropeAidi ning humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi audiitorid ei ole siiani teatanud ühestki sellisest leiust ega spetsiifilisest riskist. Komisjon usub, et tema kehtestatud ning vastava rahvusvahelise organisatsiooni sisekontrollimeetmed piiravad sellise teoreetilise ohu tasemeni, mil see on tõepoolest tähtsusetu.

I PEATÜKK – KAHEKSANDA, ÜHEKSANDA JA KÜMNENDA EAFi RAKENDAMINE

Rahaline rakendamine

12. 2011. aastal rakendati kaheksandat, üheksandat ja kümnendat EAFi üheaegselt. Iga EAFi leping sõlmitakse tavaliselt viieaastaseks kohustusperioodiks, kuid makseid võib teha pikema aja jooksul. Kaheksanda EAFi (1995–2000) eraldiste summa on 14 625 miljonit eurot ja üheksanda EAFi (2000–2007) eraldiste summa on 15 200 miljonit eurot.

13. Kümnenda EAFi (2008–2013) eraldiste summa on 22 682 miljonit eurot. Sellest 21 967 miljonit eurot eraldatakse AKV-riikidele ja 285 miljonit eurot ÜMT-dele. Need summad hõlmavad ka 1 500 miljoni euro (AKV riigid) ja 30 miljoni euro (ÜMT) suurust eraldist investeerimisrahastule, mida haldab Euroopa Investeerimispank. 430 miljonit eurot on ette nähtud komisjonile EAFi kavandamise ja rakendamise kulude katteks.

14. 2011. aastal oli liikmesriikide komisjonile laekunud osamaksete kogusumma 3 100 miljonit eurot, mis sisaldab üheksanda EAFi lõplikku osamaksunõuet summas 660 miljonit eurot ning kümnenda EAFi esimesi osamakseid summas 2 440 miljonit eurot.

15. Tabelis 2 esitatakse komisjoni hallatavate EAFi vahendite kumulatiivne kasutus ja rahaline rakendamine. Individuaalsed kulukohustused jäid 2011. aastal 13 % alla eesmärgiks seatud määra, mis tulenes peamiselt viivitustest oluliste infrastruktuuriprogrammide lepingute sõlmimisel ning märkimisväärsetest üldistest kulukohustustest, mis võeti 2011. aasta viimastel kuudel. Makseid tehti 16 % võrra planeeritust vähem, mida põhjustas peamiselt eelarvetoetuse väljamaksete väiksem arv abikõlblikkustingimuste mittetäitmise tõttu mõningatel juhtudel, samuti viivitused infrastruktuuriprojektide elluviimisel. Tegemata maksete ning vanade ja seisvate kasutamata kulukohustuste määr (11) püsis 2010. aastaga võrreldes samal tasemel. 15. EuropeAid saavutas oma 2011. aasta üldiste kulukohustuste eesmärgist (3,25 miljardit eurot) 101 % (3,279 miljardit eurot). Lepingute täitmine ja maksete tegemine jäi aga eesmärgist pisut väiksemaks, mille põhjuseks olid EuropeAidi otsused peatada eelarvetoetuse programmide maksed maksetingimuste mittetäitmise tõttu (näiteks Kesk-Aafrika Vabariigis eelarveseisundi märkimisväärse halvenemise ja IMFi programmi puudumise tõttu ning Beninis riikliku arengustrateegia rakendamise kehvade tulemuste ja riigirahanduse juhtimise reformide aeglase tempo tõttu).

Komisjoni kaheksanda kuni kümnenda EAFi finantsjuhtimise aastaaruanne

16. Kümnenda EAFi suhtes kohaldatav finantsmäärus kohustab komisjoni esitama iga-aastase aruande EAFide finantsjuhtimise kohta (12). Kontrollikoja hinnangul annab aruanne täpse kirjelduse komisjoni eelarveaastaks seatud (eriti rahalise rakendamise ja kontrollitegevusega seonduvate) tegevuseesmärkide täitmise, finantsolukorra ja 2011. aastal läbi viidud tegevusi oluliselt mõjutanud sündmuste kohta.

Tabel 2 – EAFide ressursside kumulatiivne kasutamine seisuga 31. detsember 2011 (miljonites eurodes) Olukord 2010. aasta lõpus Eelarve täitmine eelarveaastal 2011 (netosummad) (50) Olukord 2011. aasta lõpus Konsolideeritud summa Täitmise määr (46) 8. EAF (47) 9. EAF (47) 10. EAF Konsolideeritud summa 8. EAF 9. EAF 10. EAF Konsolideeritud summa Täitmise määr (46) A – RESSURSID ( 45 ) 48 797 –38 70 25 57 10 663 16 552 21 639 48 854 B – KASUTAMINE 1. Üldised kulukohustused ( 48 ) 37 778 77,4 % –60 –9 3 118 3 049 10 640 16 454 13 735 40 827 83,6 % 2. Individuaalsed kulukohustused ( 49 ) 32 324 66,2 % –13 8 2 514 2 509 10 494 15 691 8 648 34 833 71,3 % 3. Maksed 26 334 54,0 % 90 905 1 879 2 874 10 330 14 026 4 852 29 208 59,8 % C – välja maksmata (B1–B3) 11 444 23,5 % – 150 – 914 1 239 175 310 2 428 8 883 11 619 23,8 % D – kasutatav saldo (A–B1) 11 019 22,6 % 22 79 –3 093 –2 992 23 98 7 904 8 027 16,4 % Allikas: Kontrollikoda EAFide rahalise rakendamise aruannete ja finantsaruannete põhjal 31. detsembri 2011. aasta seisuga.

II PEATÜKK – KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA ARENGUFONDIDE KOHTA

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule kaheksanda, üheksanda ja kümnenda Euroopa Arengufondi kohta – sõltumatu audiitori aruanne

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

Tulud

Kulukohustused

Maksed

26. juuli 2012

President Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Euroopa Kontrollikoda 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

Kinnitava avalduse aluseks olev teave

Auditi lähenemisviis ja ulatus

17. Kinnitava avalduse VI punktis toodud tähelepanekud EAFide raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta põhinevad finantsaruannete (16) ning kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi rahalise rakendamise aruande auditil (17). Audit hõlmas summade ja avalikustamisega seotud tõendusmaterjali kontrollimist testimise abil. See sisaldas ka kasutatud arvestuspõhimõtete, juhtkonna esitatud oluliste hinnangute ja aruannete üldise esituslaadi hindamist.

18. Kontrollikoja auditi üldist lähenemisviisi ja metoodikat seoses raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsusega kirjeldatakse 2011. aasta eelarve täitmist käsitleva kontrollikoja aastaaruande 1. peatüki lisa 1.1 teises osas. EAFide tehingute korrektsust puudutavad tähelepanekud, mis on toodud kinnitava avalduse VII–X punktis, põhinevad alljärgneval: a) liikmesriikide kõigi osamaksete ning muud tüüpi tulutehingutest moodustatud valimi auditeerimine; b) 193 tehingust koosneva valimi auditeerimine, mis hõlmas 30 üldist kulukohustust ning 163 delegatsioonide või komisjoni peakorteri tehtud vahe- ja lõppmakset (18). Vajadusel külastati kohapeal rakendusorganisatsioone ja lõplikke abisaajaid, et kontrollida finants- või kuluaruannetes deklareeritud maksete korrektsust; c) järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjususe hindamine EuropeAidi peakorteris ja delegatsioonides, mis hõlmas järgmist: i) kontrollikeskkond ja sisekontrollistandardid; ii) eelarvevahendite käsutajate (sealhulgas ka riiklike eelarvevahendite käsutajate) lepingute ja maksete eelkontroll; iii) kontroll ja järelevalve; iv) välisauditid; v) siseaudit; d) komisjoni juhtkonna esitatud teabe analüüs, mis hõlmas EuropeAidi aasta tegevusaruande hindamist.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

19. Kontrollikoja hinnangul annab EAFide raamatupidamise aastaaruanne, mis käsitleb 31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaastat, kõikides olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast ning nende majandustulemustest ja rahavoogudest vastavalt asjaomaste finantsmääruste sätetele ja peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. 19. Komisjon tervitab kontrollikoja positiivset kinnitavat avaldust Euroopa arengufondide raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsusele.

20. Nagu varasematel aastatel, leiti kontrollikoja ja EuropeAidi enda kontrolli (vt punkt 40) käigus, et kodeerimisvigade esinemissagedus on suur (19). Kuigi kontrollikoja auditiga leiti, et finantsaruanded ei sisaldanud olulisel määral vigu, kujutavad kodeerimisvead endast siiski probleemi, mõjutades raamatupidamise aastaaruande koostamiseks kasutatavate andmete täpsust, eelkõige seoses aasta lõpus tehtava periodiseerimisega (20). 20. Komisjon jagab kontrollikoja muret ja jätkab välisabi haldamise infosüsteemis hoitavate andmete kvaliteedi parandamist. Nagu kontrollikoda märgib, ei avaldanud tuvastatud kodeerimisvead aga aastaaruande kvaliteedile olulist mõju. Vt ka vastus punkti 58 alapunktile b.

Tehingute korrektsus

21. Tehingute kontrollimise tulemuste kokkuvõte on esitatud lisas 1 .

Tulud

22. Kontrollikoja läbiviidud tulutehingute audit näitas, et neis ei esine olulisel määral vigu.

Kulukohustused

23. Kontrollikoja läbiviidud kulukohustuste audit näitas, et neis ei esine olulisel määral vigu.

Maksed

24. Kontrollikoja audit näitas, et maksed olid olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoja poolt 163 tehingust moodustatud valimi kontrollimine näitas, et neist 54 (33 %) olid vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on kõige tõenäolisem veamäär 5,1 % (21). 25. Valimisse langenud 133-st projektidega seotud maksest olid 47 (35 %) vigadest mõjutatud, millest 29 (62 %) olid kvantifitseeritavad vead. 30-st eelarvetoetuse maksest oli seitse (23 %) vigadest mõjutatud, kusjuures kõik vead olid mittekvantifitseeritavad. 24.–26. Komisjon suurendab 2012. aastal jõupingutusi selliste vigade vältimiseks, tuvastamiseks ja parandamiseks. Sellest hoolimata rõhutab komisjon EuropeAidi kontrollisüsteemi mitmeaastasust, mis tähendab, et mõned kontrollikoja poolt väljatoodud vead oleksid parandatud hiljem, välisabikontrollide tavapärase tsükli käigus. Peaaegu kaks kolmandikku valimi maksetest puudutab selliseid tehinguid nagu vahemaksed või tasaarveldused, mida saab kontrollida ja parandada ka lõppmakse tegemisel. Lisaks ei lõpe komisjonipoolne välisabikulutuste kontrollimine lõppmaksetega. EuropeAid ning humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat haldavad iga-aastast ulatuslikku järelauditite programmi, mis põhineb ametlikul riskihindamisprotsessil. Arvestades aga arengu- ja humanitaarabi andmise keskkonna kõrget riskitaset, ei ole finantsvea ohu nulliviimine realistlik.

Projektidega seotud maksed

26. Projektidega seotud maksete puhul oli enamik vigu seotud rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud toetuslepingute ja rahastamiskokkulepetega; 45-st kontrollitud tehingust oli 26 (58 %) vigadest mõjutatud. Ka programmi eelarvestused (22) olid vigadest mõjutatud – 27-st kontrollitud tehingust leiti vigu kümnes.

27. 47 projektitehingust, mis olid vigadest mõjutatud, oli 26 tehingut juba varem komisjoni või abisaaja tellitud välisauditi käigus kontrollitud. 29 tehingust, mida mõjutasid kvantifitseeritavad vead, olid 11 lõppmaksed, mida oli komisjon juba kontrollinud (23). 27. Eelkontrolle tuleb käsitleda kogu kontrollisüsteemi raames, kuna järelauditeid ja muid kontrolle on ikkagi võimalik teha pärast lõppmakset.

28. Projektidega seotud maksetes tuvastati järgmist liiki kvantifitseeritavaid vigu: a) tõendamine: arvete või muude kulusid tõendavate dokumentide puudumine (5 tehingut), ettemaksete heakskiitmine seoses kuludega, mida abisaajad ei ole kandnud (3 tehingut), ja arved esitati tegelikult tehtud töödest suuremate koguste kohta (3 tehingut); b) abikõlblikkus: väljaspool rakendusperioodi kantud või lepingus sätestamata tegevuste ja teenustega seotud kulud (5 tehingut), abikõlbmatu käibemaks (4 tehingut), hankemenetluste mittejärgimine abisaaja poolt (4 tehingut), päritolu või kodakondsuse eeskirjade mittejärgimine (3 tehingut) ja päevarahade piirmäärast mittekinnipidamine (1 tehing); c) täpsus: arvutusvead (1 tehing) ja ebakorrektsete vahetuskursside kasutamine (3 tehingut). 28. a)–c) Kontrollikoja tähelepanekud illustreerivad täielikult rakendusorganisatsioonide ja partnerriikidega arengu- ja humanitaarabi kontekstis koostöö tegemise peamisi probleeme. Mis puudutab tõendavate dokumentide kinnihoidmist, siis EuropeAid rakendas 2012. aastal tegevuskava delegatsioonide andmete säilitamise ja arhiivitöö parandamiseks. Selle selgitamiseks, mis need vead põhjustas, algatas EuropeAid sisearutelu, et täpsustada kantud kulude tõlgendust. Komisjon on seisukohal, et tegu on iseparanevate vigadega, kuna kulude ülemäärane hüvitamine tuleks katta järgnevate kuludega. Päritolueeskirjade mittejärgimise osas rõhutab komisjon, et kehtivate õigusaktidega nähakse nõuetekohasel põhjendamisel ette erandid AKV/ELi kaupade päritolueeskirjadest. EuropeAid nõustub, et hankijad oleksid pidanud mõnel juhul taotlema erandeid, kuid on seisukohal, et mõnel neist vigadest, kui eeskirjast erandit lubavad tingimused olid täidetud, puudus finantsmõju. Käibemaks jääb endiselt põletavaks toetuskõlblikkuse küsimuseks ja selle kohta esitatakse finantsmääruse läbivaatamisel uued ettepanekud. Komisjon tegutseb riikides, kus töövõtjatel (tihtipeale vabaühendustel) on keeruline, kui mitte võimatu saada riigilt tagasi kohustuslikke käibemaksumakseid.

Allpool tuuakse näiteid vigadest.

Hanke-eeskirjade mittejärgimine ja tõendavate dokumentide puudumine Kontrollikoda kontrollis üht lõppmakset seoses toetuslepinguga, mis oli sõlmitud veevarustuse, kanalisatsiooni ja hügieeni edendamiseks ning Etioopia loodusvarade parema majandamise toetuseks. Lepingud sõlmiti põhimõtte alusel, et tarnijad tagavad juurdepääsu varuosadele ja hooldusrajatistele, ehkki hanketeates sellist kriteeriumit seatud ei olnud. Lisaks ei olnud osa kuludest võimalik tõendavate dokumentide alusel kontrollida, kuna abisaaja raamatupidamisdokumendid olid ebapiisava kvaliteediga. Audiitorid, kellelt abisaaja kulude kontrollimise tellis, ei olnud neid probleeme tuvastanud. Hanke-eeskirjade mittejärgimine ja tõendavate dokumentide puudumine Sõidukite ostmise lepingute sõlmimisel on oluliseks faktoriks juurdepääs varuosadele ja hooldusrajatistele, eelkõige riikides, kus selline juurdepääs on keeruline. Hanketeate avaldamise ajal tegi toetusesaaja vea, jättes võimalikud tarnijad sellest kriteeriumist teavitamata. Lepingu saava tarnija valimisel võeti aga seejärel arvesse varuosade ja hooldusteenuste eeldatavat kättesaadavust. Lisaks nähti selle lepingu audit pärast delegatsiooni riskihinnangut ette 2010. aasta auditikavas.

Päritolu puudutavate eeskirjade mittejärgimine Mosambiigi maapiirkondade elektrifitseerimise toetuse raames tehtud kulutused olid seotud tarnetega, mis ei vastanud päritolu-eeskirjadele: tarned tehti Hiinast, mitte Euroopa Liidu või AKV-riikidest, nagu oli ette nähtud. Audiitorid, kellelt abisaaja kulude kontrollimise tellis, ei olnud neid probleeme tuvastanud. Päritolu puudutavate eeskirjade mittejärgimine Kehtivate õigusaktidega nähakse nõuetekohasel põhjendamisel konkreetselt ette erandid AKV/ELi kaupade päritolueeskirjadest. Seda liiki Aafrika projektide rakendamisel on muude kui ELi/AKV elektritarnete vältimine praegu peaaegu võimatu. Toetusesaaja oleks pidanud taotlema komisjonilt erandit, mis oleks taotluse nõuetekohasel põhjendamisel ka antud.

29. Mittekvantifitseeritavad vead seondusid kõige sagedamini ebapiisavate tõendavate dokumentide (14 tehingut) ja täitmistagatiste mittekohandamisega pärast lepingu muutmist (3 tehingut). 29. Vt vastus punkti 28 alapunktidele a–c.

Eelarvetoetuse maksed

30. Eelarvetoetuse maksete puhul tulenesid mittekvantifitseeritavad vead struktureeritud tõendite puudumisest selle kohta, et abikõlblikkuskriteeriume on järgitud, kuna riigi rahanduse juhtimises tehtud edusamme ei võrreldud vaatlusaluseks ajavahemikuks seatud eesmärkidega. 30. Nimetatud konkreetsetel juhtudel püüab komisjon viia oma hinnangud kooskõlla oma tavapraktikaga teistes riikides. See põhineb edusammude iga-aastasel võrdlemisel konkreetselt määratletud sihtide ja eesmärkidega, mille tulemusel tõendatakse toetuskõlblikkuse kriteeriumi täitmist struktureeritult. 2011. aastal pidas komisjon mitmel juhul makseid kinni, kui ta ei olnud valdkonna edusammudega piisavalt rahul. Hiljuti kokkukutsutud eelarvetoetuse juhtimiskomitee, kuhu kuuluvad EuropeAidi direktorid ja peadirektor, uurib muude küsimuste hulgas kõiki tundlikke juhtumeid. See parandab toetuskõlblikkuse kriteeriumide haldamist ja hindamist. Vt ka vastused punktidele 10 ja 15.

Süsteemide mõjusus

31. Kontrollikojapoolse järelevalve- ja kontrollisüsteemide kontrolli tulemused on kokkuvõtlikult esitatud lisas 2 . Kontrollikoda hindab süsteemid osaliselt mõjusaks. 31. Vt vastus punktile 56.

32. Nagu punktis 6 mainitud, rakendab EuropeAid suuremat osa välisabi rahastamisvahenditest, mida finantseeritakse ELi üldeelarvest ja EAFidest. Seetõttu, kui ei ole teisiti märgitud, puudutavad kontrollikoja tähelepanekud, mis käsitlevad nii järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjusust kui peadirektori aasta tegevusaruande ja 2011. aasta avalduse usaldusväärsust, EuropeAidi vastutusvaldkonda.

Kontrollikeskkond

33. EuropeAidil on selge kontrollistrateegia vigade ärahoidmiseks, avastamiseks ja parandamiseks ning suurel määral rakendatakse komisjoni sisekontrollistandardeid. EuropeAid on koostanud tegevuskava (24) oma juhtimis- ja kontrollisüsteemide tugevdamiseks, mis käsitleb suuremat osa kontrollikoja eelmiste aastaaruannete tähelepanekutest ja soovitustest. 2011. aastal võttis EuropeAid kasutusele välisabi korraldamise aruande uue versiooni (vt punkt 41) ja andis välja ELi välistegevuse rahaliste vahendite saajatele mõeldud finantsjuhtimise abimaterjalid (vt punkt 41). 33. Ka teisi suuniseid on oluliselt laiendatud, sealhulgas avaldati 2011. aastal veebis lepingute praktilised suunised ja samateemaline e-õppe moodul, millega tehakse lepingute sõlmimise ja haldamise suunised avalikult kättesaadavaks, eelkõige rakendavate organisatsioonide huvides.

34. Aasta tegevusaruande kohaselt on personalipoliitika jätkuvalt probleemne valdkond, (25) mille põhjuseks on suur tööjõu voolavus ja struktuuri ümberkorraldamine 2011. aasta keskel (vt punkt 6). Probleeme põhjustas ka see, et EuropeAidi töötajaid kasutati lisaks abi korraldamisele ka muude ülesannete täitmiseks, mis ületas Euroopa välisteenistusega kokkulepitud tööjõu paindlikkuse määra. EuropeAid leiab, et juhul, kui ressursse ümber ei jaotata, avaldab eelkirjeldatu negatiivset mõju 2012. aasta kohta antavale kindlusele. 34. Peakorteri lepinguliste töötajate suur voolavus peaks vähenema uute personalieeskirjade jõustumisega. Oodatavalt nähakse uute personalieeskirjadega ette lepinguliste töötajate lepingute maksimaalse tähtaja pikendamine kahe või kolme aasta võrra (st lähtudes praegusest kolme- kuni viie- või kuueaastasest tähtajast). Lisaks anti EuropeAidile võimalus teisendada teatav arv lepinguliste töötajate kohti 2011., 2012. ja 2013. aasta ametlikeks administraatorite töökohtade kvootideks, de facto tugevdades tema alaliste töötajate olukorda. Personali ettenähtud eesmärkideks mittekasutamisega seonduvaid võimalikke ohte on leevendatud mitme meetmega, sealhulgas Euroopa välisteenistuse ja komisjoni ametlike ühissuunistega delegatsioonide juhtidele, kohapealsete konkreetsete personali käsitlevate aruannetega (välisabi aruannetes) ning 2012. aasta siseauditikavaga. Selleks, et suuta suurendada valdkonna järelevalvet, temaatilist oskusteavet ja tõhusat abiandmist, on delegatsioonide töötajate tasakaalustamine uue arengupoliitika rakendamise eeldus. Aafrika ja naabruspiirkonna inimressursse tõenäoliselt tugevdatakse.

Dokumentide eelkontroll

35. Kontrollikoja hinnangul on EuropeAidi peakorteri ja delegatsioonide eelarvevahendite käsutajate läbiviidud eelkontrollid osaliselt mõjusad.

36. Võttes arvesse kõrget riskiastet (vt punkt 8), toetuvad EuropeAidi kontrollisüsteemid peamiselt eelkontrollile, mida teostavad enne projektide lõppmaksete tegemist komisjoni töötajad, välisinspektorid (ehitustööde lepingud) või välisaudiitorid (programmi eelarvestused, toetused ja tasupõhised teenuslepingud). Ehkki kontrolliga avastatakse ja korrigeeritakse märkimisväärsel hulgal abikõlbmatuid kulusid, osutab kontrollikoja tuvastatud vigade sagedus, mis puudutab ka välisauditi ja kulude kontrolli läbinud lõplikke väljamaksetaotlusi, eelkontrolli puudulikkusele. 36. EuropeAidi sisekontrollisüsteem kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimiseks tugineb lisaks komisjoni enda sisekontrollidele välisaudiitorite, tehniliste inspektorite ja projektide juhtimismeeskondade tööle mitmeaastases raamistikus. Komisjon tunnistab, et teatav jääkvea oht jääb isegi kõigi nende kontrollide läbiviimisel. Sellest hoolimata, arvestades täiendavate eelkontrollide teostamisega seonduvaid probleeme (kaasnevate kulude ja projektide rakendamise tähtaegade tõttu), jätkab komisjon jõupingutusi oma praeguste süsteemide parandamiseks, et pakkuda piisavat kindlust, mis põhineks kulutõhusal hinnangul. Vt ka vastus punktile 24.

37. Kontrollikoda märgib, et ka EuropeAidi tehingute järelkontrollidega leiti kontrollitud tehingutest ligikaudu 20 % puhul vigu eelkontrollide läbiviimisel, nagu ebakorrektsed või puuduvad kontrollnimekirjad (26). Samuti on siseauditi talitus leidnud puudusi mitmes peamises kontrollitasandis, mis on seotud programmi eelarvestuste ja EAFi toetuste pakkumiskutsetega (27). 37. Järelkontrollide tulemused suunatakse alati asjaomastele eelarvevahendite käsutajatele ametlikeks järelmeetmeteks. Nimetatud menetlusvigadel (näiteks ebakorrektsetel ja puuduvatel kontrollnimekirjadel) ei olnud aga kvantifitseeritavat finantsmõju. Siseauditi talituse auditiaruannete valmimise järel on 2012. aastal käimas tegevuskavade rakendamine, et reageerida talituse soovitustele ja leevendada väljaselgitatud riske.

Kontroll ja järelevalve

38. Kontrollikoja hinnangul on kontroll ja järelevalve EuropeAidi peakorteri puhul mõjus ning delegatsioonide puhul osaliselt mõjus.

EuropeAidi peakorter

39. 2011. aasta juulis rakendas EuropeAid oma tegevuskava alusel esimest korda kaks korda aastas esitatava välisabi haldamise aruande uut versiooni, mis põhineb peamistel tulemusnäitajatel ja delegatsioonide juhtide allkirjastatud kinnitustel. See tugevdab välisabi haldamise aruande rolli delegatsioonide ja peakorteri vahelise aruandluse peamise vahendina. Finantskontrollidega seotud peamiste tulemusnäitajate usaldusväärsust mõjutavad aga ebatäpsed süsteemi CRIS (28) andmed. Lisaks on paljusid näitajaid keeruline tõlgendada. 39. Komisjon leiab, et üks tõhusamaid viise selle tagamiseks, et CRIS-süsteemi andmed keskmise pikkusega ja pikaajalises perspektiivis paraneksid, on muuta välisabi haldamise infosüsteemi ebaõigete andmete sisestamise tagajärjed delegatsioonide juhtidele nähtavamaks. Uues välisabi korraldamise aruannete süsteemis kasutatakse delegatsioonide tavapäraste aruannete sisestamiseks CRIS-süsteemi andmeid. Välisabi korraldamise aruannete süsteem on aga üles ehitatud selliselt, et delegatsioonid saavad aruandeid parandada ja kommenteerida, nii et ebaõiged andmed ei „reosta” õigeid andmeid, vaid rõhutavad ja korrigeerivad aja jooksul andmeid ning parandavad kandeid. Isegi välisabi korraldamise aruande koostamisel on võimalik andmeid uuendada, kui delegatsioon avastab vea, mida on lihtne parandada. Välisabi korraldamise aruannete süsteem kujutab endast seega struktuurset sammu edasi reageerimisel kontrollikoja järeldustele CRIS-süsteemi andmete kvaliteedi puuduste kohta (makstes lühiajalises perspektiivis „nähtavam” olemise eest vigade hinda). Komisjon ei nõustu kontrollikoja seisukohaga näitajate kasulikkuse kohta kontrolli eesmärgil. Laialdasi huvisid ja mitmeid sidusrühmi esindav juhtimisrühm kehtestas 2012. aastal 2011. aasta aruandluseks uuesti peamised tulemusnäitajad. Peamised tulemusnäitajad kujutavad endast standardiseeritud näitajaid, millest on kasu tulemuste mõõtmisel delegatsiooni, piirkonna, vahendi või portfelli tasandil ning, arvestades arengukeskkonna keerukust, mida võib mitmes erinevas kontekstis erinevalt tõlgendada. Mõnel on kvantifitseeritud eesmärgid, mis põhinevad läbitöötatud ajaloolistel andmetel, ja mõnel mitte. Vt ka vastus punkti 59 alapunktile d.

40. EuropeAid tegi 2011. aastal 15 kontrollkülastust, et hinnata delegatsioonide sisekorralduse, süsteemide ja protsesside asjakohasust. Külastused olid kasulikud parandamist vajavate valdkondade väljaselgitamiseks, nagu ebapiisav oskusteabe kättesaadavus, piiratud inim- ja finantsressurssidest tingitud raskused koolitusvajaduste täitmisel, ebatäpsed CRIS-süsteemi andmed ja ebapiisav järelevalve projektide üle. Siseauditi talituse auditiga tuvastati aga, et puuduvad tõendid ametliku iga-aastase kontrollkäikude programmi kohta, mis põhineks dokumenteeritud riskihinnangul. Lisaks ei ole EuropeAid välja töötanud menetlusi järelevalve tegemiseks kontrollkäikude põhjal antud soovituste elluviimise üle ning aasta tegevusaruandes ei anta selle kohta mingit teavet (29). 40. Selleks et tagada delegatsioonide kontrollimissioonide formaliseeritum kavandamisprotsess, on võetud meetmeid seoses nimetatud siseauditi talituse auditiga. Tulevikus kaalub komisjon, kas EuropeAidi delegatsioonide kontrollimissioonide vajadus ja konkreetsed eesmärgid tuleb uuesti läbi vaadata ning kas praeguse riskipõhise lähenemisviisiga delegatsioonide valimisele võiksid kaasneda täiendavad valikukriteeriumid. Vt ka vastus punkti 59 alapunktile b.

41. EuropeAidiga raamlepingu sõlminud audiitorühingud koostavad oma auditileidude ja soovituste põhjal aasta koondaruanded. Neis aruannetes antakse väärtuslikku teavet süsteemsetest puudustest ning meetmetest, mida tuleb võtta abikõlbmatute kulude ärahoidmiseks või vähendamiseks. Selle põhjal andis EuropeAid 2011. aasta jaanuaris välja ELi välistegevuse rahaliste vahendite saajatele mõeldud finantsjuhtimise abimaterjalid eesmärgiga parandada nende teadlikkust finantsjuhtimisest ja abikõlblikkuseeskirjadest.

42. Komisjoni tellitud välisauditite ja kontrollide kvaliteedi üle teeb järelevalvet EuropeAid ning järelevalve tulemused esitatakse aastaaruandes. Aasta tegevusaruandes järelevalve tulemuste kohta teavet ei anta (30). 42. 2011. aastal ei koostanud komisjon EuropeAidi kohta auditikvaliteedi aruannet nagu 2010. aastal, mistõttu ei saanud ka iga-aastane tegevusaruanne seda sisaldada. 2010. aasta auditikvaliteedi aruannet ei käsitletud ka 2010. aasta tegevusaruande üheski tekstis, misjuures ei olnud vähetähtis seegi, et iga-aastaste tegevusaruannete kehtivate eeskirjadega seda ei nõuta.

43. 2011. aastal ühendati omavahel CRIS-süsteemi auditi ja tagasinõuete moodulid (31). See on oluline edasiminek, kuid ei anna veel täielikku ja täpset teavet kõigi eelkontrollide tulemuste ja järelmeetmete kohta: 43. Komisjonil ei ole praegu võimalik pakkuda ega hallata täiendavaid vahendeid, mida oleks vaja finantsjuhtimise andmete täiendavaks ulatuslikuks töötlemiseks. Lisaks tegeleb komisjon praegu komisjoni kohalike IT-rakenduste ühtlustamisega.

a) CRIS-audit ei anna teavet summade kohta, mis EuropeAid on abikõlbmatuks tunnistanud; a) Välisabi haldamise infosüsteemi (CRIS) auditimoodul kavandati välisauditite planeerimiseks ja nende tulemuste salvestamiseks, mitte komisjoni auditite järelmeetmete seireks. Sellest hoolimata sooviks komisjon seda funktsiooni arendada keskmise pikkusega perspektiivis, kui vahendid seda lubavad.

b) CRIS-süsteem ei anna täielikku teavet summade kohta, mis on komisjoni enda eelkontrolli käigus abikõlbmatuks tunnistanud ja parandatud (32); b) CRIS pakub kindlaid ja pädevaid andmeid nõuete käsitlemisel abikõlbmatuks loetud summade kohta, sealhulgas abikõlbmatute summade põhilist kategoriseerimist. Kui komisjon on töövõtjaid tuvastatud vigadest teavitanud, saadavad nad sellest hoolimata tihtipeale asendusarve (mitte kreeditarve ja uue arve), mistõttu ei saa kõiki komisjoni töötajate tulemuslikke sekkumisi vigade tuvastamisse täielikult salvestada raamatupidamissüsteemis. Tulemusi käsitlev põhjalik teave ja kõigi eelkontrollide järelmeetmed nõuaksid märkimisväärseid ressursse, kusjuures kasu oleks piiratud, mistõttu ei saa neid pidada kulutõhusaks.

c) CRIS-süsteemi andmete täpsusega on probleeme, nagu on selgunud EuropeAidi enda eelkontrollide käigus. c) Ehkki tuvastatud kodeerimisvead ei avaldanud aastaaruande kvaliteedile olulist mõju, jagab komisjon kontrollikoja muret, et välisabi haldamise infosüsteemis hoitavate andmete kvaliteeti tuleb jätkuvalt parandada. EuropeAid taaskäivitab 2012. aastal jõupingutused välisabi haldamise infosüsteemis hoitavate andmete kvaliteedi parandamiseks.

Delegatsioonid

44. Nagu eelnevatel aastatel, leidis kontrollikoda, et suurema osa EAFide abi saavate riikide riiklike eelarvevahendite käsutajate puhul on kontrollid halvasti dokumenteeritud ja ebamõjusad. EuropeAidi peakorter ja delegatsioonid osutasid sageli tehnilist abi kontrollide parandamiseks, kuid sellega ei ole võimalik puudusi korvata. 44. Komisjon teab, et riikide valitsused ei täida finantsjuhtimise nõutavaid standardeid süstemaatiliselt, mistõttu annab ta suure osa projektitoetustest osaliselt detsentraliseeritud juhtimise raames, kusjuures portfellist suure osa puhul viivad eelkontrolli läbi komisjoni esindused. Komisjon jätkab riiklike eelarvevahendite käsutajate suutlikkuse parandamist, kasutades selleks ulatuslikku koolitamist.

45. Enamik kontrollikoja poolt 2011. aastal külastatud delegatsioone ei rakendanud kohapealsete kontrollide riskipõhist valimist ja planeerimist. EuropeAidi peakorteri tehtud kontrollkülastuste (vt punkt 40) käigus leiti, et delegatsioonide inimressursid ja lähetuste eelarved on tihti piiratud, mis pärssis nende suutlikkust teha järelevalvet, näiteks projektide kohapealset järelevalvet, eriti seoses rahaliste aspektidega. 2011. aastal toimunud oluline ümberkorraldus ja ressursside kasutamine ülesannete täitmiseks, mis ei ole seotud abi korraldamisega, ei ole olukorda parandanud (vt punktid 6 ja 34). 45. Piiratud vahendite prioriseerimine on loomulikult otsustamisel määrava tähtsusega, kui kavandatakse ja rakendatakse delegatsioonide kohapealseid kontrollimeetmeid. Arvestades et suurema osa kohapealseid kontrollkülastusi viib läbi tegevpersonal ja seda mitte eelkõige finantskontrolli eesmärgil, ei ole risk tihtipeale selliste kohapealsete visiitide kavandamisel tõepoolest kõige olulisem faktor. Kohapealsed külastused kujutavad endast üht elementi, mis aitavad muu hulgas koos rakendusaruannetega, kontaktidega toetusesaajatega, tulemustele keskenduva järelevalvesüsteemi aruannetega, hindamisega ja audititega kaasa järelmeetmetele. Vahendite muul eesmärgil kui abi haldamiseks kasutamise kohta saadeti delegatsioonidele 2011. aasta detsembris komisjoni ja Euroopa välisteenistuse ühisteatises suunised personali kasutamise paindlikkuse võimaluste ja piirangute selgitamiseks. Vt ka vastus punkti 59 alapunktile b.

Välisauditid

46. Kontrollikoja hinnangul olid välisauditid EuropeAidi peakorteri puhul mõjusad ja delegatsioonide puhul osaliselt mõjusad.

47. EuropeAidi peakorter on töötanud välja metoodika aasta auditikavade koostamiseks, rakendamiseks ja järelkontrolliks. Peakorter teeb põhjalikku järelevalvet delegatsioonide välisauditi funktsiooni üle ning komisjoni auditialase raamlepingu alusel tehtud välisauditite kvaliteedi üle.

48. Enamikus aspektides järgisid delegatsioonid välisauditite läbiviimisel kohaldatavat metoodikat. Auditikavad koostati vastavalt suunistele ja viidi ellu õigeaegselt. Auditileidude põhjal võeti parandusmeetmeid, mis eelkõige seisnesid tagasinõuete esitamises ja mahaarvamiste tegemises järgmistest maksetest. Kontrollikoda leidis siiski valdkondi, mis vajavad parandamist. Nagu juba varasematel aastatel osutatud, (33) ei valitud riskipõhiseid auditeid alati dokumenteeritud riskihinnangu alusel ja neid tehti vähem, kui oleks pidanud, mis oli tingitud personali nappusest ja vajadusest teha esmajärjekorras kohustuslikke auditeid. Mõningatel juhtudel esines viivitusi auditiaruannete kooskõlastamise protsessis, millega kaasneb oht, et abikõlbmatute kulude kohta ei saa enam tagasimaksenõudeid esitada. 48. Kuigi töötajate vähesus mõjutab tõepoolest auditiaruande kontrollimise ja heakskiidumenetluse kestust, ei tee komisjon lõppmakseid enne, kui kõik nõutavad auditiaruanded on kätte saadud. Seetõttu on oht, et abikõlbmatute kulude eest välja makstud summad jäävad tagasi saamata, väga väike.

Siseaudit

49. Kontrollikoja hinnangul on siseaudit osaliselt mõjus.

50. Komisjoni ümberkorraldamine 2011. aastal (vt punktid 6 ja 34) avaldas suurt mõju siseauditi üksuse (34) tegevusele. Selle koosseisus toimusid suured muudatused ja enamikul uutest töötajatest puudus audititöö kogemus. Üksusel õnnestus oma esialgsest töökavast täita vaid ligikaudu pool. Aasta tegevusaruandes seda ei mainita (35). 50. 2011. aasta algset töökava rakendati ilmsetel põhjustel vaid osaliselt, kuna EuropeAidi juunikuise ümberkorraldamise tulemusena võeti 2011. aasta juuli alguses vastu uue siseauditiüksuse täiesti uus aasta töökava. Selles uues töökavas tuli arvesse võtta peadirektoraadi muutust ja siseauditi üksuse uut personaliolukorda, mis nõudis ulatuslikku auditialast koolitust. Vt ka vastus punkti 59 alapunktile e.

51. 2011. aastal viis siseauditi talitus (36) lõpule kaks auditit programmide eelarvestuste ja EAFi toetuste finantsjuhtimise kohta. Auditite leiud kattuvad eelkontrolli puuduste osas kontrollikoja omadega (vt punkt 36). 51. Vt vastus punktile 36.

Komisjoni juhtkonna poolt esitatud teabe usaldusväärsus

52. Peadirektori kinnituse kohaselt (37) on tal piisav kindlus selle kohta, et kasutuselolevad kontrolliprotseduurid annavad seoses alustehingute korrektsusega vajaliku garantii. Aasta tegevusaruanne ei sisalda ühtki reservatsiooni. Selle asemel kinnitatakse aruandes, (38) et mitut aastat hõlmava kontrollisüsteemi ülesehitust ja tulemusi arvestades ei usu EuropeAid, et pärast kõikide kontrollimehhanismide rakendamist oleks allesjäänud veamäär oluline. See on vastuolus kontrollikoja tuvastatud 2011. aasta olulise veamäära, vigade suure esinemissageduse ja osaliselt mõjusate süsteemidega. 52. Kontrollikoja kõige tõenäolisema aastase veamäära ja Euroopa arengufondide vigade esinemissageduse prognoosimise meetodit ei saa otseselt võrrelda jääkvea ohu (pärast kõigi mitmeaastaste kontrollide teostamist) kriteeriumitega, mis on Euroopa arengufondidest ja ELi eelarvest rahastatava EuropeAidi portfelli kui tervikuga seonduva peadirektori kinnitava avalduse põhifaktor. Komisjon märgib, et kontrollikoja prognoositav ELi eelarvest rahastatava välisabi (portfellist suurema osa) kõige tõenäolisem aastane veamäär oli 2010. ja 2011. aastal allpool kehtivat olulisuse taset. Sama lugu oli ka Euroopa arengufondidega 2009. aastal. Vaata ka vastuseid punktile 57 ja punkti 58 alapunktile a.

53. Aasta tegevusaruande ülevaatamine kontrollikoja poolt näitas, et: 53.

a) selle väite kohta, kohaselt on allesjäänud veamäär alla 2 %, ei ole esitatud tõendeid; a) Vt vastus punkti 58 alapunktile a.

b) abi korraldamisega seotud inimressursside piisavuse kohta on väljendatud tõsist muret (vt punkt 34); b) Delegeerimisprotsessi algusest on nüüd möödunud juba üle kümne aasta. Komisjon on oma väga häid tulemusi analüüsinud, kuid saanud teatavaks ka aja jooksul tekkinud ja parandamist nõudvast tasakaalustamatusest. Vastavalt muutuste kava teatisele ja EuropeAidi ELi esindustes töötavate töötajate töökoormuse 2011. aasta hindamise järel esitati 12. märtsil 2012 peasekretärile ja välissuhete volinikerühmale aruanne komisjoni vahendite kasutamise kohta ELi esindustes. See sisaldab järeldusi tööjõu tasakaalustamise kohta esinduste vahel, et EuropeAidi vajadused ja prioriteedid paremini ühitada olemasolevate vahenditega. Järeldused esitatakse/esitati komisjonile heakskiitmiseks 2012. aasta juulis. Vt ka vastus punktile 34.

c) kontrollimehhanismide puudusi on avastatud nii siseauditi talituse kui EuropeAidi enda tehingute järelkontrolli käigus (vt punktid 37 ja 51). c) Nii siseauditiprotsess kui ka tehingute järelkontroll on mõeldud kontrollipuuduste tuvastamiseks ja nii võetakse nendega seoses ulatuslikke järelmeetmeid, sealhulgas koostatakse ametlikke tegevuskavasid.

Järeldused ja soovitused

Järeldused

54. Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et EAFide 31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne annab kõikides olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast ning majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt finantsmääruse sätetele ja peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. 54. Komisjon tervitab kontrollikoja positiivset kinnitavat avaldust Euroopa arengufondide raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsusele.

55. Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et 31. detsembril 2011 lõppenud eelarveaastal: 55.

a) ei esinenud EAFide tuludes olulisel määral vigu;

b) ei sisaldanud EAFide üldised kulukohustused olulisel määral vigu;

c) sisaldasid EAFide maksed olulisel määral vigu (vt punktid 24–30). c) Komisjon suurendab 2012. aastal jõupingutusi selliste vigade vältimiseks, tuvastamiseks ja parandamiseks. Sellest hoolimata rõhutab komisjon EuropeAidi kontrollisüsteemi mitmeaastasust, mis tähendab, et mõned kontrollikoja poolt väljatoodud vead oleksid parandatud hiljem, välisabikontrollide tavapärase tsükli käigus. Peaaegu kaks kolmandikku valimi maksetest puudutab selliseid tehinguid nagu vahemaksed või tasaarveldused, mida saab kontrollida ja parandada ka lõppmakse tegemisel. Lisaks ei lõpe komisjonipoolne välisabikulutuste kontrollimine lõppmaksetega. EuropeAid ning humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat haldavad iga-aastast ulatuslikku järelauditite programmi, mis põhineb ametlikul riskihindamisprotsessil. Arvestades aga arengu- ja humanitaarabi andmise keskkonna kõrget riskitaset, ei ole finantsvea ohu nulliviimine realistlik.

56. Kontrollikoda järeldab oma audititööle tuginedes, et EuropeAidi läbivaadatud järelevalve- ja kontrollisüsteemid olid osaliselt mõjusad (vt punktid 31–53). 56. Komisjon on töötanud oma kontrollid välja selliselt, et need hõlmaksid komisjoni mitmeaastaste projektide täielikku olelustsüklit. Komisjon usub, et nimetatud järelevalve- ja kontrollisüsteemid on tõhusad ja aasta-aastalt märkimisväärselt paranenud, hõlmates nii Euroopa arengufondide toimimist kui ka ELi eelarvest rahastatavaid meetmeid. Kõrge riskitasemega välisabikeskkonna probleemidest hoolimata oli kontrollikoja prognoositud kõige tõenäolisem aastane veamäär ELi eelarvest antava välisabi puhul 2010. ja 2011. aastal alla olulisuse määra ja Euroopa arengufondide puhul 2009. aastal alla olulisuse määra.

57. Kontrollikoja hinnangul on CRIS-süsteemi andmete kvaliteet endiselt problemaatiline ja mõjutab nii raamatupidamise aastaaruannete koostamiseks kasutatavate andmete täpsust (vt punkt 20) kui järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjusust (vt punktid 39, 40 ja 43) (39). 57. Komisjon jagab kontrollikoja muret ja jätkab välisabi haldamise infosüsteemis hoitavate andmete kvaliteedi parandamist. Nagu kontrollikoda märgib punktis 20, ei avaldanud tuvastatud kodeerimisvead aga aastaaruande kvaliteedile olulist mõju.

Soovitused

58. Lisas 3 on toodud kontrollikoja kontrolli tulemused, mis puudutavad eelarveaasta 2009 aastaaruandes antud soovituste elluviimist. Esile tõsta tasuks järgmist: 58. Viidates eelkõige kümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse ( 42 ) sätetele ja arvestades tema kasutatavate vahendite võimalikku vähendamist, kaalub komisjon enne kontrollikoja soovituse kohaste sobivate meetmete võtmist ja/või soovitamist selle kulu ja tulu.

a) EuropeAid on teinud suuri edusamme paljude kontrollikoja soovituste elluviimisel. Eelkõige puudutab see allesjäänud veamäära arvutusmetoodika väljaarendamist, finantsjuhtimise abivahendite levitamist abisaajate abikõlblikkuseeskirjade alase teadlikkuse parandamiseks, auditite kavandamist ja järelevalvet ning eelarvetoetuse saamise nõuetele vastavuse hindamist; a) Komisjoni tulemused EuropeAidi jääkveamäära prognoosimise (st pärast kõigi kavandatud kontrollide lõpetamist jäävate vigade finantsmõju) kohta 2012. aasta aruandlusperioodil avaldatakse 2013. aasta alguses.

b) täiendavaid jõupingutusi on vaja teha selleks, et täielikult ellu viia kontrollikoja soovitused, mis puudutavad CRIS-süsteemi andmete kvaliteeti, auditileidude ja soovituste järelkontrolli ning tehingute järelkontrollisüsteemi kulutõhususe hindamist. b) EuropeAid taaskäivitab 2012. aastal jõupingutused välisabi haldamise infosüsteemis hoitavate andmete kvaliteedi parandamiseks ning auditite finantsjärelduste paremaks sidumiseks vahendite tagasinõudmisega. Tehingute järelkontrollide süsteemi kasutamine lõpetati 2012. aastal.

59. Nimetatud kontrolli, samuti 2011. aasta leidude ja järelduste alusel soovitab kontrollikoda EuropeAidil: 59.

a) parandada hankemenetluste juhtimist, kehtestades selged valikukriteeriumid ja dokumenteerides paremini hindamisprotsessi (vt punkti 28 alapunkt b); a) Komisjon käivitab protsessi, mille eesmärk on õppida kontrollikoja poolt lepingute sõlmimise protsessi käigus tuvastatud vigadest, millega seoses antakse 2013. aastal välja lepingute sõlmimise läbivaadatud praktilised suunised.

b) kehtestada kontrollkäikude (vt punkt 40) ja kohapealsete kontrollide (vt punkt 45) dokumenteeritud riskipõhine planeerimine ja süstemaatiline järelkontroll; b) Komisjon kaalub, kas EuropeAidi delegatsioonide kontrollimissioonide vajadus ja konkreetsed eesmärgid tuleb läbi vaadata. EuropeAid võtab nii delegatsioonide kontrollkülastuste kui ka projektide kohapealse kontrollimise puhul kasutusele nii ametlikuma hindamis- kui ka iga-aastase kavandamisprotsessi. Sellest hoolimata on komisjon seisukohal, et praegust riskipõhist valikumenetlust võib edukalt täiendada täiendavate valikukriteeriumidega. Vt ka vastus punktile 40.

c) muuta delegatsioonide ja EuropeAidi peakorteri aasta auditikavade koostamisel kohustuslikuks riskianalüüsi suuniste järgimine (vt punkt 48); c) Komisjon kaalub EuropeAidi auditite kavandamise riskianalüüsi meetodi kohustuslikuks muutmist alates 2013. aastast.

d) üle vaadata peamiste tulemusnäitajate ülesehitus, tagamaks, et need on ühetimõistetavad ja lihtsad tõlgendada (vt punkt 39); d) Komisjonil ei ole võimalik EuropeAidi peamisi tulemusnäitajaid läbi vaadata lühikeses kuni keskmise pikkusega perspektiivis. Laialdasi huvisid ja mitmeid sidusrühmi esindav juhtimisrühm kehtestas 2011. aasta aruandluseks uuesti peamised tulemusnäitajad 2012. aastal ning komisjonil puuduvad andmehulga kohta või selle analüüsimiseks veel piisavad andmed. Kui uus aruandlussüsteem on kasutusele võetud, võivad nad aja jooksul tõepoolest kohandamist vajada.

e) hinnata siseauditi üksuse suutlikkust täita oma ülesandeid mõjusalt (vt punkt 50). e) Komisjon hindab EuropeAidi siseauditiüksuse suutlikkust ja kui seda peetakse vajalikuks, kaalub selle võimalikku tugevdamist.