EUROOPA KOMISJON Brüssel,7.7.2017 COM(2017) 371 final KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE Kolmeteistkümnes aruanne nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 866/2004 rakendamise ja selle kohaldamisest tuleneva olukorra kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 31. detsembrini 2016 {SWD(2017) 261 final}



KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE Kolmeteistkümnes aruanne nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 866/2004 rakendamise ja selle kohaldamisest tuleneva olukorra kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 31. detsembrini 2016 Nõukogu määrus (EÜ) nr 866/2004 ühinemisakti protokolli 10 artiklis 2 sätestatud korra kohta (edaspidi „eraldusjoone määrus”) jõustus 1. mail 2004. Selles määratakse kindlaks tingimused, mille alusel kohaldatakse ELi õiguse sätteid isikute, kaupade ja teenuste liikumise suhtes üle eraldusjoone, mis eraldab seda Küprose Vabariigi ala, mis ei ole valitsuse tegeliku kontrolli all, sellest alast, mis on tema kontrolli all. Kõnealuste õigusnormide mõjususe tagamiseks laiendati nende kohaldamist nimetatud alade ja Ühendkuningriigi idapoolse suveräänse baasipiirkonna vahelise piirini . Käesolev aruanne hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2016. Komisjon on pidanud määruse rakendamisega seoses konstruktiivset dialoogi Küprose Vabariigi asjaomaste ametiasutustega, suveräänse baasipiirkonna juhtkonnaga ja Küprose türgi kaubanduskojaga (Turkish Cypriot Chamber of Commerce, TCCoC). 1. ISIKUTE ÜLEMINEK ERALDUSJOONEST 1.1. Eraldusjoone ületamine ametlikes piiripunktides Määrusega on kehtestatud stabiilne õigusraamistik, mille alusel küproslased, teised ELi kodanikud ja kolmandate riikide kodanikud saavad ametlike piiripunktide kaudu eraldusjoont ületada. 2016. aastal suurenes võrreldes eelmiste aastatega nii eraldusjoone ületanud Küprose kreeklaste kui ka türklaste arv. Küprose Vabariigilt saadud andmete kohaselt liikus aruandeperioodil valitsuse kontrolli all olevatelt aladelt Küprose põhjaossa 613 111 Küprose kreeklast (aasta varem 534 879) ja 244 929 Küprose kreeklastele kuuluvat sõidukit (aasta varem 189 027) ning Küprose põhjaosast valitsuse kontrolli all olevatele aladele liikus 1 138 670 Küprose türklast (aasta varem 1 055 130) ja 413 208 Küprose türklastele kuuluvat sõidukit (aasta varem 382 621) . Eraldusjoone ületanud teiste ELi liikmesriikide kodanike ja kolmandate riikide kodanike arv vähenes. Küprose Vabariigi politseilt saadud andmete kohaselt ületas aruandeperioodil eraldusjoone 385 426 teiste ELi liikmesriikide kodanikku ja kolmandate riikide kodanikku (aasta varem 491 860). Eespool esitatud Küprose Vabariigi politsei näitajad ei hõlma siiski andmeid Küprose põhjaosast Pergamose ja Strovilia piiripunkti kaudu eraldusjoone ületanud isikute ja sõidukite kohta . Nende piiripunktide kohta teatab idapoolne suveräänne baasipiirkond, et 125 457 (aasta varem 115 335) Küprose kreeklast ületas eraldusjoone Küprose põhjaossa minekuks ja 429 807 (aasta varem 389 412) Küprose türklast ületas eraldusjoone vastassuunas, samas kui 295 042 teiste ELi liikmesriikide kodanikku ja kolmandate riikide kodanikku ületas eraldusjoone mõlemas suunas idapoolses suveräänses baaspiirkonnas asuvate piiripunktide kaudu. Otseselt piiripunktides töötavate Küprose Vabariigi politsei töötajate arv (69) 2015. aastaga võrreldes ei muutunud. Küprose türgi kogukonna kogutud arvandmed näitavad valitsuse kontrolli all olevatelt aladelt Küprose põhjaossa liikuvate Küprose kreeklaste piiriületuste arvu suurenemist (980 724) ja Küprose kreeklastele kuuluvate sõidukite piiriületuste arvu suurenemist (346 609). Samuti nähtub neist vastupidises suunas liikuvate Küprose türklaste (1 762 498) piiriületuste arvu suurenemine ja Küprose türklaste sõidukite (728 049) piiriületuste arvu suurenemine. Lisaks ületas eraldusjoone valitsuse kontrolli all olevatelt aladelt Küprose põhjaossa minekuks 1 253 446 välisriigi kodanikku. 2016. aastal ei teatatud ühestki piiriületusega seotud vahejuhtumist. Siiski ei luba Küprose Vabariigi ametiasutused ELi kodanikke sõidutavatel Küprose türklastele kuuluvatel bussidel ikka veel ületada eraldusjoont valitsuse kontrolli all olevatele aladele minekuks. Kuigi see ei kuulu eraldusjoone määruse kohaldamisalasse, mõjutas Küprose türgi kogukonna poolt 2015. aastal ühepoolse usaldust suurendava meetme raames teatavate eraldusjoone kaudu Küprose põhjaossa minekuks piiri ületamist käsitlevate nõuete kaotamine 2016. aastal jätkuvalt positiivselt piiriületuste arvu. Nagu märgitakse ÜRO peasekretäri 2017. aasta jaanuari aruandes, jätkati UNFICYPi toetusel usutalitustel osalemise lihtsustamist. Siiski teatati, et valitsuse kontrolli alla mitte kuuluvatel aladel esines usutalituste korraldamiseks lubade saamisel üha rohkem takistusi. 1.2. Eraldusjoone ebaseaduslik ületamine ja varjupaik Küprose Vabariigi politsei 2016. aastat käsitlevatest andmetest nähtub, et eraldusjoone ebaseaduslik ületamine Küprose põhjaosast valitsuse kontrolli all olevatele aladele suurenes. Selliste eraldusjoone ületuste arv oli 2016. aastal 1 499, 2015. aastal 1 290, 2014. aastal 970, 2013. aastal 1 043 ja 2012. aastal 1 265. Riigid, kust oli pärit suurim arv pärast eraldusjoone ületamist kinni peetud ebaseaduslikke rändajaid, olid Süüria (704), Somaalia (217), Pakistan (141), Kamerun (60) ja Iraan (46). Neist 1 499 ebaseaduslikust rändajast 87 % taotlesid Küprose Vabariigis rahvusvahelist kaitset (1310) ning enamik neist (702) olid süürlased. Ebaseaduslikud rändajad peetakse tavaliselt kinni eraldusjoonel tehtava kontrolli käigus ja lennujaamades, kui nad üritavad Küproselt lahkuda, või politseijaoskondades, kui nad taotlevad rahvusvahelist kaitset.

Küprose Vabariigi politsei hinnang selle kohta, et nad ületasid eraldusjoone valitsuse kontrolli all olevatele aladele saabumiseks ebaseaduslikult, rajaneb samadel kriteeriumidel nagu eelnevatelgi aastatel ehk peamiselt nende dokumentides sisalduval teabel, rändajate ütlustel ja muudel tõenditel. Selle analüüsi põhjal saabusid peaaegu kõik rändajad, kes pärast eraldusjoone ebaseaduslikku ületust valitsuse kontrolli all olevatelt aladelt tabati, Küprose põhjaossa Türgi territooriumilt. Küprose türgi kogukond kinnitas taas komisjonile, et Küprose põhjaosas pingutatakse selle nimel, et tõkestada ebaseaduslikku rännet. Saadud andmete kohaselt ei lubatud 2016. aastal Küprose põhjaossa siseneda 2 482 isikul ja Küprose põhjaosas tabatud 616 isikut saadeti tagasi Türgi territooriumile, mis oli enne saarele saabumist nende viimane viibimiskoht. Kahe kogukonna esindajad kohtuvad korrapäraselt ÜRO egiidi all tegutsevas kuritegevust ja kuritegevusega seotud küsimusi käsitlevas tehnilises komitees. Nimetatud komitee laiendusena jätkavad need kaks kogukonda varem loodud kriminaalasjade teabevahetusfoorumiks oleva nn „ühise sideruumi” kasutamist. Küprose Vabariigi politsei sõnul on koostöö muude asjaomaste valitsusasutuste ja idapoolse suveräänse baasipiirkonna haldusasutusega väga hea. Idapoolne suveräänne baasipiirkond Üldiselt on Küprose põhjaosast idapoolse suveräänse baasipiirkonna kaudu saabuvate ebaseaduslike rändajate arv veidi vähenenud. 2016. aastal peeti pärast eraldusjoone ületamist kinni 4 ebaseaduslikku rändajat . Eraldusjoont ei lubatud ületada 1 296 isikul, kellest enamik (566) olid Türgi kodanikud. Muud välismaalased olid Ameerika Ühendriikide, Venemaa, Iraani ja Süüria kodanikud, kes saabusid Küprose põhjaosa kaudu . Need isikud suunati Küprose Vabariiki sisenemise nõuete kohaselt Agios Dhometiose piiripunkti. Suveräänse baasipiirkonna ametnike sõnul on nende koostöö Küprose Vabariigiga jätkuvalt suurepärane. Ebaseadusliku rändega võitlemiseks teeb suveräänse baasipiirkonna politsei piiripunktidest kaugemal riskihinnangule ja luureandmetele tuginevaid patrullkäike. Neid täiendavad suveräänse baasipiirkonna tolli- ja sõjaväeasutuste patrullkäigud. Pergamose külas ja selle lähistel on mitu n-ö mitteametlikku piiripunkti, mida kasutavad kohalikud elanikud ja talunikud ning mida on eriti raske kontrollida. Nagu eelmistes aruannetes märgitud, põhjustavad need mitteametlikud piiripunktid jätkuvalt probleeme ja tuleks leida sobiv lahendus, mis oleks kooskõlas 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 3 artikli 5 lõikega 2 . Suveräänse baasipiirkonna ametnikud on märkinud, et töötajaid on vajaduse korral võimalik kiiresti saata piirkondadesse, kus toimuvad ebaseaduslikud piiriületused. 2. KAUPADE ÜLEMINEK ERALDUSJOONEST 2.1. Kaupade väärtus Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1480/2004 artiklile 8 on Küprose türgi kaubanduskoda ja Küprose Vabariigi ametiasutused edastanud kord kuus andmed selliste kaupade liigi, koguse ja maksumuse kohta, mille kohta on väljastatud saatedokumendid. Mõlemad edastavad andmeid kaupade kohta, mis on toodud valitsuse kontrolli all olevatele aladele suveräänse baasipiirkonna juhtkonna kontrolli all olevate Pergamose ja Strovilia piiripunktide kaudu. Vastavalt Küprose türgi kaubanduskoja andmetele oli nende kaupade koguväärtus, millele väljastati saatedokumendid, 5 017 714 eurot (aasta varem 3 933 918 eurot). Need arvud näitavad, et saatedokumentidega kaupade koguväärtus suurenes 2015. aastaga võrreldes märkimisväärselt (27,55 %). Koguväärtuse suurenemisest moodustab olulise osa kartulikaubandus. Küprose Vabariigi esitatud andmete kohaselt suurenes üle eraldusjoone viidud saatedokumentidega kaupade kaubanduslik koguväärtus märkimisväärselt (21,06 %) ehk kuni 4 374 968,06 euroni (aasta varem 3 619 736 eurot). Koguväärtuse suurenemine peegeldab osaliselt majanduse taastumist, kuid tuleneb suures osas kartulikaubandusest. Kuigi kaupade liikumine valitsuse kontrolli all olevatelt aladelt Küprose põhjaossa ei kuulu eraldusjoone määruse kohaldamisalasse, on sellise kaubanduse maht Küprose kaubandus-tööstuskoja andmetel mõnevõrra suurenenud (3,09 %, 2015. aasta 1 314 271 eurolt 2016. aastaks 1 354 947 eurole). Seega moodustab kaupade liikumine valitsuse kontrolli all olevatelt aladelt Küprose põhjaossa 30,97 % vastassuunas toimunud kaubavahetusest (2015. aastal 36,3 %). Küprose türgi kogukond kohaldab jätkuvalt kaubanduskorraldust, milles põhimõtteliselt kopeeritakse eraldusjoone määruses sätestatud piiranguid. Küprose türklaste sidusrühmad on avalikult teatanud, et selle peamine põhjus on kohalike ettevõtjate kaitsmine. Seda korda ei rakendata päris järjekindlalt. 2.2. Kaubaliigid Plasttooted olid 2016. aastal kõige enam kaubeldud tooteliik, millele järgnesid värske kala, ehitusmaterjalid ja kartulid . Lisandusid uued tooted, nagu taimsed õlid. Kogu eraldusjooneülene kaubandus oli saaresisene.

2.3. Rikkumised Aruandeperioodil ei teatatud ühestki rikkumise juhtumist. 2.4. Kaupade liikumisel esinevad takistused ja raskused Eraldusjooneülese kaubanduse takistused on endiselt olemas ning see on komisjoni ja Küprose türgi ettevõtjate arvates ka piiratud kaubandusmahu põhjus. Nagu märgitakse eelmistes aruannetes, ei ole ikka veel lahendatud valitsuse kontrolli all olevatele aladele minekuks piiri ületavate Küprose türklaste tarbesõidukite küsimus ja praegu ei saa Küprose türklaste üle 7,5 tonni kaaluvad tarbesõidukid ületada eraldusjoont, kui neil ei ole Küprose Vabariigi väljastatud, täielikult ELi õigustikuga kooskõlas olevaid dokumente. Küprose Vabariigi ametiasutused on komisjonile teatanud, et nad on võtnud meetmed, mis lihtsustavad Küprose türklaste jaoks tehnoülevaatuse kontrollikaartide ja kutselise autojuhi lubade saamise protsessi. Komisjon on veendunud, et selle küsimuse lahendamine aitaks kaubandusmahtu oluliselt suurendada, sest seeläbi lihtsustataks kaupade vedamist. Lisaks aitaks see tugevdada kontakte Küprose ettevõtjate vahel ning aitaks seega oluliselt kaasa kahe kogukonna vastastikuse usalduse suurendamisele. Kõnealuses küsimuses aruandeperioodil muutusi ei toimunud. Nagu varasematel aastatel teatati, ei luba Küprose Vabariigi ametiasutused töödeldud toiduaineid üle eraldusjoone, tuues põhjuseks tervishoiuteenistuse mure seoses Küprose põhjaosas kasutatavate tootmisprotsessidega. Komisjon on endiselt arvamusel, nagu on väljendatud ka eelmises aruandes, et eraldusjoone määruse kohaselt ei ole alust kontrollida Küprose põhjaosa tootmisruume, et hinnata, kas tootmine toimub kooskõlas liidu nõuetega . Kuigi Küprose Vabariigi ametiasutused võivad kooskõlas eraldusjoone määrusega võtta toodetest lisaanalüüside jaoks proove, ei tohiks nad takistada kõikide töödeldud toiduainete ülevedu. Tarbesõidukitega seoses ei ole aruandeperioodil muutusi toimunud. Küprose Vabariigi ametiasutused kohaldasid aruandeperioodil toiduga kokkupuutuvate materjalidega kauplemise suhtes jätkuvalt samu nõudeid nagu töödeldud toiduainetegi suhtes. Komisjon tegeleb parajasti selle küsimusega. Nagu varasematelgi aastatel, teatavad Küprose türgi ettevõtjad endiselt raskustest valitsuse kontrolli all olevatel aladel asuvate kaupluste varustamisel oma kaupadega ning oma kaupade ja teenuste reklaamimisel valitsuse kontrolli all olevatel aladel, mis takistab kaubandust. Kauplejad teatavad jätkuvalt Küprose kreeklaste laialt levinud vastumeelsusest osta Küprose türklaste tooteid. Samuti märgiti ära, et mõlema kogukonna ettevõtjad seisavad teise kogukonnaga ärisuhete sõlmimisel silmitsi arvukate haldusprobleemidega. Mõlema poole ettevõtjatel peab olema vabadus luua oma äri vajadustel põhinevaid kaubandussuhteid. Küprose Vabariigi ametiasutuste abiga lahendati probleemid, mis olid seotud survega, mida Küprose kreeklastest ettevõtjad avaldasid Küprose põhjaosast pärinevate kartulitega kauplevate Küprose kreeklastest kauplejate suhtes. 2.5. Salakaubavedu Salakaubavedu on endiselt laialt levinud, kajastades eraldusjoone geograafilist eripära. Takistamaks teatavate hooajaliste kaupade, näiteks metsloomade ja -lindude ning pauguefektiga ilutulestikuvahendite vedu valitsuse kontrolli all olevatele aladele (ka idapoolse suveräänse baasipiirkonna kaudu), korraldatakse eraldusjoone lähedal asuvatel aladel kontrolloperatsioone. 2016. aastal konfiskeeris Küprose Vabariik kaupu 1 852 korral (aasta varem 2 689 korral). 2016. aastal täheldati Küprose Vabariigi poolt arestitud sigarettide koguste suurenemist ja arestitud rullimistubaka koguste vähenemist: 257 785 sigaretti ja 374 133 g rullimistubakat (aasta varem 244 457 sigaretti ja 399 283 g rullimistubakat). Teatati, et enamikul juhtudel veetakse salakaupa väikestes kogustes. Salakaubaveo põhjus on hinnaerinevused ja Küprose Vabariigis tubakatoodete suhtes kehtestatud kõrgemad maksud. Muude konfiskeeritud kaupade hulgas olid peamiselt intellektuaalomandiõigusi rikkuvad kaubad, samuti põllumajandustooted ning loomsed ja piimatooted. Ringkonnakohtus algatati ühe salakaubaveojuhtumi suhtes kriminaalasi. Enamiku teatatud juhtumite puhul määrati halduskaristus. 2016. aastal vähenes idapoolses suveräänses baasipiirkonnas salakauba konfiskeerimiste arv (277, aasta varem 351). Nagu 2015. aastalgi, oli konfiskeeritud kaupade hulgas kõige rohkem sigarette ja rullimistubakat. Puhvertsoonis asuva Pyla küla türklastest elanikkonna traditsioonilise varustamisega (eraldusjoone määruse artikli 4 lõige 10) seoses jälgivad ja registreerivad baasipiirkonna ametiasutused ehitusmaterjalide, kala, sigarettide jne koguseid. 2.6. Kaubanduse soodustamine Komisjon otsib jätkuvalt võimalusi eraldusjooneülese kaubanduse elavdamiseks . 2015. aasta juulis esitas komisjon ettepaneku eraldusjoone määruse muutmiseks. Ettepaneku eesmärk on kehtestada viis, kuidas kohaldada määruse (EL) nr 1151/2012 kohaselt registreeritud nimetusega hõlmatud kaupade kontrollimehhanismi Küprose Vabariigi nendel aladel, mis ei ole Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli all . Kõnealust ettepanekut ei olnud aruandeperioodi lõpuks veel vastu võetud. Ettepanek põhines ühisseisukohal Halloumi/Hellim’i juustu käsitleva ajutise lahenduse suhtes, mida rakendatakse kuni Küprose taasühinemiseni ja milleni jõuti president Junckeri juhtimisel tema Küprose visiidi ajal 16. juulil 2015 . Samuti väljendas Küprose türgi kaubanduskoda üldist huvi kõigi elusloomade ja loomsete saadustega, sealhulgas piimatoodetega, kauplemise keelu tühistamise vastu, kui need vastavad ELi eeskirjadele ja nõuetele. Praegu kontrollib komisjon taotlust lubada kauplemist kalakasvandusest pärit kalaga. Küprose Vabariik on korduvalt väljendanud valmisolekut uurida võimalust laiendada nende kaupade nimekirja, mis võivad liikuda üle eraldusjoone valitsuse kontrolli all olevatele aladele. Komisjon julgustab ettevõtjaid kasutama ärivõimalusi ja avaldab kaubanduskodadele tunnustust suurte jõupingutuste eest. ELi rahastatud projekti raames viivad Küprose türgi kaubanduskoda ja Küprose kaubandus- ja tööstuskoda jätkuvalt edukalt ellu projekti „Leading by Example“ („Olles eeskujuks“). Programm pakub Küprose kreeka ja Küprose türgi noortele praktikavõimalust mõnes ettevõttes kummalgi pool eraldusjoont. Projekti eesmärk on aidata kaasa dialoogile, usaldusele ja leppimisele kodanikuühiskondade, sealhulgas ärikogukondade vahel kogu Küprosel.