ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 9.11.2005 
KOM(2005) 561 lõplik 
  
KOMISJONI TEATIS 
Laienemise strateegiadokument 2005 
  
{SEK(2005) 1433 } {SEK(2005) 1421 } {SEK(2005) 1422 } {SEK(2005) 1423 } {SEK(2005) 1424 } {SEK(2005) 1426 } {SEK(2005) 1428 }
 
ET 2   ET 1. EL I LAIENEMISPOLIITIKA  
Laienemine on ELi üks võimsamaid poliitikava hendeid. ELi mõjul on Kesk- ja Ida-Euroopa 
riikidel olnud võimalik areneda kommunistlikest režiimidest kaasaegseteks hästi toimivateks 
demokraatiateks. Viimasel ajal on EL soodustan ud põhjalikke reforme Türgis, Horvaatias ja 
Lääne-Balkanil. Kõikidele Euroopa kodanikele  on kasulik, kui nende naabrid on stabiilse 
demokraatia ja eduka turumajandusega riigid. ELile on ülimalt olul ine kindlustada, et 
hoolikalt ettevalmistatud laienemisprotsessiga leviks rahu, stabiilsuse, heaolu, demokraatia, 
inimõiguste ja õigusriigi põhimõtteid kogu Euroopas.  
Euroopa on mitmete sugupõlvede jooksul ol nud lõhestunud ning konfliktne, kuid EL on 
rahumeelselt üles ehitamas ühinenud Euroopat. 2004. aastal ühines kümme uut riiki ning 2005. aastal kirjutas EL alla ühine mislepingu Bulgaaria ja Rumeeniaga. 2005. aasta oktoobris 
alustas Euroopa Liit ühinemisläbirääkimisi Türgi ja Horvaatiaga ning läbirääkimisi 
stabiliseerimis- ja assotsiats ioonilepingu üle Serbia ja Mont enegroga. Need riigid olid 
edenenud asjakohaste tingimuste täitmisel nii ka ugele, et läbirääkimiste alustamine oli 
põhjendatud. 
Lääne-Balkan on ELi jaoks suur vä ljakutse. On vaja näidata, et  laienemispoliitika abil võib 
saavutada muutusi regioonis, kus riigid  on nõrgad ja ühiskond lõhestunud. Reformide 
jätkumise seisukohalt on ülimalt oluline, et nendel riikidel on usutav poliitiline perspektiiv 
ELiga liitumiseks. Samas on selge, et need riigid saavad ühineda  ainult juhul, kui kõik 
tingimused on täidetud. 
Laienemispoliitika on määratletud Euroopa Liidu asutamislepingu artiklis 49, kus on 
sätestatud, et kõik Euroopa ri igid, kes austavad ELi demokr aatlikke aluspõhimõtteid, võivad 
pürgida liidu liikmeks.
1 EL on kehtestanud liikmeks saamis ele poliitilised ja majanduslikud 
tingimused. Lisaks on vaja täita tingimused, mis on seotud liikmete kohustustega ning ELi õigusaktide ja põhimõtete rakendamiseks ja jõustamiseks vajaliku haldussuutlikkusega.
2 
Komisjoni kolm laienemisega seotud põhimõte t on kohustuste täitmis e kindlustamine, 
tingimuste täitmine ja teavitustegevus. 
Laienemisega seotud ELi kohustuste täitmise kindlustamine 
Laienemine on alati olnud oluline osa Euroopa  ühinemises. EL ei saa hüljata oma kohustust 
tagada turvalisus, stabiilsus ja heaolu om a maailmajaos ja kaugemal. ELi liikmesriikide 
juhtide ja valitsuste otsuse kohaselt hõlmab praegune laienemiskava Balkanit ja Türgit. 
Võimalus ühineda Euroopa Liiduga on nendes r iikides viimastel aasta tel põhjustanud olulist 
edasiminekut, kuid reformiprotsess on siiski veel  haavatav. Ees seisavad olulised ülesanded 
nagu otsus Kosovo staatuse kohta,  milles ELil on keskne roll.  
Komisjon on kindel, et hoolikalt läbiviidud laienemisprotsess on kasulik kogu Euroopale. 
Hästi toimiv liit on nii praeguste kui tulevast e liikmesriikide huvides. Euroopa Liidu võime 
võtta vastu uusi liikmeid, säilitades samal ajal  Euroopa lõimumise, on samuti oluline küsimus 
nii Euroopa Liidule kui ka kandidaatriikidele.3  
                                                 
1 Euroopa Liidu asutamislepingu artiklid 49 ja 6. 
2 Nagu on sätestatud 1993. aasta Kopenhaageni ja 1995. aasta Madridi Euroopa Ülemkogu järeldustes. 
3 Nagu on sätestatud 1993. aasta juunis Kopenhaagenis kogunenud Euroopa Ülemkogu järeldustes. 
 
ET 3   ET Hetkel ei ole ette näha laienemist, kus suur hulk riike ühineks samal ajal. Türgiga peetavad 
ühinemisläbirääkimised on pikaajaline protsess. Lääne-Balkan koosneb väiksematest riikidest, 
kelle valmisolek Euroopa Liiduga ühinemiseks on erineval tasemel. Et uued liikmesriigid 
sulanduksid Euroopa Liitu probleemideta, peab  iga riigi ühinemine toimuma tempos, mis 
sõltub edusammudest rangete tingimuste täitmisel. 
Laienemise tempot kavandades peab arvestama ELi võimet uusi liikmesriike vastu võtta. 
Laienemine on ühistel põhimõtetel, poliitikal ja institutsioonidel põhineva projekti eest 
vastutuse võtmine. Euroopa Liit peab kindlustama, et suudab säilitada võime toimida ja otsustada institutsioonidevahelist tasakaalu ja  eelarve põhimõtteid järgides ning rakendada 
ühtseid tegevuspõhimõtteid, mis toimivad hästi ning täidavad oma eesmärgi.  
Kolme aastakümne jooksul on ELi edukalt su landunud väga erinevad riigid. Arendades 
tegevuspõhimõtteid ja institutsioone on Euroopa Liit suutnud reageerida uutele tingimustele 
nagu diktatuuride langemine, kommunismi kokkuva risemine ja üleilmastumise pealetung. 
Laienemine on selles protsess is osutunud edukaks vahendiks. 
Õiglaste ja rangete tingimuste seadmine  
EL peab rangelt ja järjekindlal t nõudma tingimuste täitmist, kuid samas õiglaselt tasustama 
edusamme. Kandidaatriigid võivad liikuda protsessi ühest etapist teise üksnes siis, kui nad on 
täitnud eelmise etapi tingimused. Lisaks on komisjon valmis soovitama läbirääkimiste peatamist, kui tõsiselt ja korduvalt on rikutud ELi aluspõhimõtteid, või ku i riik ei suuda mingi 
etapi põhitingimusi täita. Selliste tingimuste hulka kuulub ka täieul atuslik koostöö Endise 
Jugoslaavia Rahvusvahelise Kriminaaltribunaliga (EJRK). 
EL jääb kindlaks oma nõudmises, et kandidaatr iigid peavad enne ühinemist täitma kõik 
tingimused. Komisjon annab riikidele abi ja jä lgib nende tegevust, et tagada vajalike 
meetmete nõuetekohane rakendamine ja jõustamine. 
Nii Balkanil kui Türgis eeldab tingimuste täitmise tõhusus reformide teostamisel, et riik 
säilitab usutava poliitilise pers pektiivi Euroopa Liiduga ühine miseks. Kandidaatriigid võivad 
saavutada avalikkuse toetuse julg etele ja sageli valulistele reformidele juhul, kui EL neid 
toetab, nendega koostööd teeb ning peab antud lubadusi. 
Lootus jõuda suhetes Euroopa Liiduga ühest etapist teise on riikidele tugev motivatsioon 
muutuste läbiviimiseks ja ELi standardite ja väärtuste omaksvõtmiseks. Liikumine ühinemise 
suunas on juba iseenesest suure väärtusega, iseg i kui liitumine on veel aastate kaugusel. See 
tee on sageli raske, seetõttu on ülimalt ol uline, et EL on protsessiga kogu aeg seotud ning 
soovib saavutada tulemusi. Käesolevas dokume ndis esitatakse tegevuskava Lääne-Balkani 
riikide Euroopa visiooni ellu viimiseks, sätestades erinev ad etapid ja nendega seotud 
kohustused. 
Laienemispoliitikast teavitamine  
Laienemispoliitikat peab toetama lai avali kkus. Komisjon on teadlik ELi kodanike muredest 
seoses Euroopa lõimumise ning eriti laienemi sega. EL peab kodanikke paremini teavitama 
ühinemisprotsessi eesmärkidest ja ülesannetest ning sellest, kuidas ta asjaomaste riikidega 
koostööd teeb. See on eriti oluline olukorras, kus üleilmastumisega seotud ülesanded ja arutelud Euroopa tuleviku üle va lmistavad inimestele muret. Liit peab kodanike muredele 
reageerima otseselt. Eelkõige peab EL pakku ma välja selge ühinemisstrateegia, mis põhineb 
 
ET 4   ET objektiivsetel tingimustel ja re alistlikel kohustustel. Kodanikke peab paremini teavitama ka 
eelmistest laienemistest, et tagada toetus uutele ühinemistele.  
Hiljutine laienemine osutus väga edukaks. E nne 2004. aasta 1. maid arvati, et ulatuslikum 
laienemine ELi ajaloos toob endaga kaasa suur i probleeme nagu institutsioonide ummikseis ja 
võõrtööliste massiline ränne. Kuid muutused olid s iiski piiratud ulatusega ja juhitavad. Hetkel 
osaleb 25 liikmesriiki täieliku lt institutsioonide töös. ELi ko danikud, kes töötavad väljaspool 
kodumaad, on positiivselt mõjutanud majanduska svu liikmesriikides, kes avasid oma 
tööturud. 
Uued liikmesriigid on toonud k aasa majandusdünaamika, mis aitab säilitada ja luua töökohti 
kogu ELis. Kaubanduse ja investeeringute tõ us on ühisturgu elavdanud. Kõik Euroopa 
kodanikud saavad kasu sellest, et uued liikmesriigid rakendavad Euroopa standardeid, näiteks keskkonnakaitse valdkonnas. 
Nendest edusammudest ei ole kodanikke piis avalt hästi t eavitatud. On vaja ühist 
koordineeritud lähenemist. Liikmesriigid peavad täitma oma kohust selgitada ja kaitsta tegevuspõhimõtteid, milles nad on üksmeelselt kokku leppinud. Komisjon annab oma panuse ning teavitab laienemispoliitikast erinevate ka nalite kaudu ja kummu tab vääritimõistmised 
tõenditega. On oluline pidada dialoogi olulisemate poliitikakujundajate, meedia, 
akadeemiliste asutuste, äriühingute ja tööturu os apooltega, et edendada faktidel põhinevat 
arutelu eelmiste ja tulevaste laienemiste üle.  Komisjoni kommunikatsioonistrateegia oluline 
osa on kodanikuühiskonda hõlmav dialoog, mille eesmärk on tugevdada ELi ja kandidaatriikide kodanikuühiskondade vahelisi side meid, et parandada vastastikust mõistmist, 
tegelda probleemidega ning õhutada kõrgetasemelist arutelu.
4 
*** 
Selles dokumendis käsitletakse kõigepealt kandidaat riike Horvaatiat ja Türgit ning seejärel 
potentsiaalseid kandidaatriike Lääne-Balkanil.5Üksikasjalikud arenguaru anded iga riigi kohta 
avaldatakse käesoleva dokumendi ga koos. Endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi käsitlev 
analüüs lisatakse siiski selle riigi Euroopa Liiduga liitumist käsitlevasse arvamusse, mis 
avaldatakse samuti 9. novembril. 
2. T ÜRGI JA HORVAATIA  
2.1. Türgi 
Türgis jätkuvad poliitilised muutused ning ri ik teeb edusamme Kopenhaageni poliitiliste 
kriteeriumide täitmisel. Jõustunud on olulis ed reformid, millega peaksid kaasnema 
õigussüsteemi struktuurimuudatused, eelkõige kohtusüsteemis. Siiski on muutuste tempo 
2005. aastal aeglustunud ja reformid on jäänud eb aühtlasteks. Kuigi in imõiguste rikkumiste 
arv on vähenenud, tuleb neid siis ki ette. Kiirelt on vaja rake ndada juba jõustunud õigusaktid 
ning teatavates valdkondades teha  uusi seadusandlikke algatusi . Põhivabaduste ja inimõiguste 
kaitsmisel on vaja astuda veel märkimisväärseid samme, eriti sõnavabaduse, naiste õiguste, 
                                                 
4 Vaata komisjoni teatist ELi ja kandidaatriikide vahelise kodanikuühiskonna dialoogi kohta 
(KOM(2005) 290). 
5 Komisjoni 25. oktoobri 2005. aasta aruanne Bulgaaria ja Rumeenia edusammude kohta (vaata 
komisjoni teatis KOM(2005) 534). 
 
ET 5   ET usuvabaduse, ametiühinguõiguste ja  kultuuriliste õigus te osas, samuti tuleb tõhustada võitlust 
piinamise ja väärkohtlemise vastu. Türgi peaks reformiprotsessi paremini seostama kõikide 
valitsusasutuste tööga. Türg i kohustus viia läbi täiendav aid poliitilisi reforme peaks 
väljenduma konkreetsetes saavutustes, millest oleks kasu kõikidele Türgi kodanikele päritolust sõltumata. 
Türgi on teinud suuri edusamme majandusva ldkonnas ja riiki võib pidada toimivaks 
turumajanduseks juhul, kui ta säilitab äsjased saavutused stabiliseerumise ja reformide 
valdkonnas. Türgi on ka võimeline keskmi se ajavahemiku jooksul tulema toime 
ühendusesisese konkurentsi ja turujõududega, kui jätk atakse kindlalt stabiliseerimispoliitikat 
ning viiakse ellu struktuurireforme. 
Türgi on mitmes valdkonnas oma seadusi ELi õigustikuga ( acquis ) edukalt vastavusse viinud, 
kuid enamikes valdkondades ollakse alles algetapi s. Täiendavat tööd on vaja teha kõikides 
valdkondades: uued õigusaktid peaksid ühenduse õigusest mitte eralduma ning tuleks lõpetada Türgist mitte pärit teenusepakkuj ate ja toodete diskrimineerimine ning ELi 
liikmesriikide erinev kohtlemine. Tolliliidust tulenevaid kohustusi tuleb samuti täita.  Tuleb 
tugevdada haldus- ja kohtuorgan ite suutlikkust, et ELi eeskirj u saaks rakendada kohe, kui nad 
on Türgis jõustunud. 
2.2. Horvaatia 
Horvaatial ei ole suuremaid probleeme ühinemi seks vajalike poliitiliste kriteeriumide 
täitmisega. Edusamme on tehtud enamikes va ldkondades, kuid siiski on vaja teha veel 
jõupingutusi õigussüsteemi reformimiseks, (kaas a arvatud erapooletu s üüdistuste esitamine 
sõjakuritegude puhul) korruptsiooniga võitlemisek s, vähemuste olukorra parandamiseks ja 
pagulaste naasmise hõlbustamiseks. Kahepoolne  koostöö naaberriikid ega ning piirkondlikud 
algatused on edukalt arenenud. Ühinemisläbir ääkimiste alustamine 2005. aasta märtsis ei 
olnud võimalik, sest Horvaatia ei teinud  piisavalt koostööd Endise Jugoslaavia 
Rahvusvahelise Kriminaaltribunaliga (EJRK). Tä ielik koostöö on nüüd alanud ning seda peab 
jätkama.  
Majanduslike kriteeriumide alusel võib Horv aatiat pidada toimivaks turumajanduseks. 
Horvaatia on võimeline keskmise ajavahemiku jooksul tulema toime ühendusesisese konkurentsi ja turujõududega, kui  jätkatakse reformiprogram mi järelejäänud kitsaskohtade 
kõrvaldamiseks.  
ELi õiguskorra vastuvõtmisel ja rakendamise l on Horvaatia teinud mõningaid edusamme, 
peamiselt õigusaktide vastavusse viimise osas. Horvaatia peab jätkama õigusaktide vastavusse 
viimist kõikides valdkondades, tugevdades samal ajal haldus- ja õigussüsteemi suutlikkust ühenduse õigustiku jõustamiseks. Paljudel juhtud el on jõustamine nõrk ning haldussuutlikkus 
ebaühtlane.  
2.3. Ühinemisstrateegia 
Ühinemisläbirääkimiste pidamine 
Ühinemisläbirääkimiste alustamisega 3. oktoobril 2005 algas ELi suhetes Türgi ja 
Horvaatiaga uus ajalooline etapp. EL on oma kohustused täitnud. Läbirääkimised annavad 
mõlemale riigile võimaluse näidata oma sihikindl ust ja võimet viia lõpule vajalikud muutused 
ning täita kõik liikmeks saamise tingimused.  
 
ET 6   ET Tänavu suvel alla kirjutatud Ankara lepingu lis aprotokoll oli Türgiga ühinemisläbirääkimiste 
alustamise eeltingimus. EL jälgib hoolsalt se lle protokolli rakendamist ning hindab seda 2006. 
aastal, eriti selles osas, kas kaupade vaba liikumise (k.a tr anspordivahendite) piirangud on 
kõrvaldatud.  
EJRK peaprokuröri hinnangul teeb Horvaatia  nüüd täielikult koostööd  ning see võimaldas 
nõukogul alustada läbirääkimisi. Täieliku koost öö jätkumine EJRKga on ühinemisprotsessi 
edenemise eeltingimus. Täieliku koostöö puudumi ne EJRKga mistahes  etapis mõjutab 
läbirääkimiste üldist arengut ja võib viia läbirääkimiste katkestamiseni.  
Läbirääkimisi peetakse nõukogus kokku lepitud se lge ja range läbirääkimiste raamistiku 
alusel, kus on sätestatud läbir ääkimiste meetodid ja põhimõtted.6 Läbirääkimised põhinevad 
riikide enda saavutustel ning nende tempo sõ ltub riigi edusammudest ühinemistingimuste 
täitmisel. Euroopa Liit ootab, et mõlemad riigid  täidaksid täielikult po liitilisi kriteeriume ja 
töötaksid jätkuva arengu nimel kogu läbirääkimis te aja jooksul. Kui emb-kumb riikidest rikub 
tõsiselt ja korduvalt vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste ning õigusriigi 
põhimõtteid, millel Euroopa Liit põhineb, siis võ idakse ühinemisläbirääkimised katkestada. 
Liikmesriigiks saamiseks peavad mõlemad riigid vastu võtma ühenduse õigustiku. Nagu kõigi eelnevate ühinemisläbirääkimiste puhul, võib kokku leppida erikorra.  
Euroopa Liit määrab kindlaks läbirääkimiste peatükkide esialgse sulgemise ning vajadusel 
individuaalsete peatükkide av amise kriteeriumid. Majandus valdkonna peatükkide suhtes 
käsitleb komisjon kriteeriumina ka seda, kui s uures ulatuses on riik täitnud Euroopa Liidu ja 
kõikide liikmesriikide ees oma ühinemislep ingust tulenevaid kohustusi, mis Türgi puhul 
hõlmab tolliliitu ja lisaprot okolli, ning kas Türgit võib pi dada toimiva turumajandusega 
riigiks. Kui komisjon hiljem leiab, et ka ndidaatriik enam ei täida oma kohustusi või 
kriteeriume, võib komisjon teha liikmesriikidel e ettepaneku, et vastavate läbirääkimiste 
peatükkide käsitlemine katkestataks.  
Läbirääkimiste esimene etapp oli ühenduse õigu stiku analüütiline uurimine (nn sõelumine), 
mis algas 20. oktoobril 2005. aastal.  Sõelumises osalevad eksperdid Türgist ja Horvaatiast 
ning komisjonist, et selgitada ELi reegleid ja uurida kummagi  riigi plaane nende reeglite 
vastuvõtmiseks ja rakendamiseks. Kõikide ühe nduse õigustiku peatükkid e sõelumine kestab 
tõenäoliselt 2006. aasta sügiseni. Pärast ig a peatüki sõelumist otsustab EL komisjoni 
ettepanekul, kas peatüki saab avada või millised kr iteeriumid tuleb täita enne peatüki avamist.  
Reformide toetamine 
Komisjon toetab aktiivselt Türgi poliitiliste re formide protsessi. Poliitiliste kriteeriumide 
regulaarne järelevalve on intensiivistunud. Poliitilis el tasandil ja eksperti de tasandil peetakse 
sagedasi kohtumisi poliitiliste kriteeriumidega seotud küsimuste ja probleemide üksikasjalikuks läbivaatamiseks. Läbirääkimiste tempo säilitamiseks peab olulisemad küsimused lahendama ühinemisläbirääkimiste alguses (näiteks vastava läbirääkimiste peatüki puhul vajalike meetmete määratlemine). 
Komisjon toetab jätkuvalt aktiivselt Horvaatia  ühinemisega seotud poliitilisi, majanduslikke 
ja muid reforme, eriti 2005. aasta veeb ruaris jõustunud stabiliseerimis- ja 
assotsiatsioonilepingu raames.  
                                                
 
6 Läbirääkimiste raamistik on avaldatud http://europa.eu.int/comm/enlargement/turkey/docs.htm  ja 
http://europa.eu.int/comm/enlargement/croatia/key_documents.htm   
 
ET 7   ET Komisjon teeb mõlemale riigile ettepaneku  ühinemispartnerluseks, kus arvestatakse 
arenguaruannetes määratletud põhiprioriteete. Nii muudetaks e ühinemisläbirääkimistega 
seotud tingimuste täitmise ees märk konkreetseteks meetmeteks. ELi abiprojektid 
keskenduvad samadele prioriteetidele.  
Pärast kandidaatriigiks saamist said Horvaatia le kättesaadavaks kõik kolm ühinemiseelse abi 
vahendit:  PHARE abil toetatakse institutsioonide loomist ning majanduslikku ja sotsiaalset 
ühtekuuluvust, ISPA abil keskkonda ja tran spordi infrastruktuu re ning SAPARDi abil 
põllumajandust ja maaelu arengut. Horvaatia võib 2005. ja 2006 aastal toetust saada ka 
piirkondlikust programmist CARDS. Ühinemis eelse abina eraldatakse 2005. aastal 105 
miljonit eurot ja 2006. aastal 140 miljonit eurot. Horvaatia võib osaleda ka ühenduse programmides. 
Türgile antava ühinemiseelse rahalise abi programm koosneb 20 05. aastal riiklikust 
programmist ja kuludest, mis on seotud mitut riiki hõlmavate programmidega, 
kommunikatsiooni ja juhtimisega. Seega on 2005. aastal antav abi kokku 300 miljonit eurot ja 
2006. aastal antav abi 500 miljonit eurot. 2005. aasta programmi põhiprioriteedid vastavad 
ELi põhiprioriteetidele, mis kä sitlevad poliitilisi kriteerium e, majanduslikku ja sotsiaalset 
ühtekuuluvust, ühenduse õigustiku rakendamist põhivaldkondades ning ELi ja Türgi vahelist 
poliitilist ja sotsiaalset dialoogi. Programmis nä hakse ette ka rahalised vahendid, mille abil 
valmistatakse Türgit ette laiaulatuslikeks infr astruktuuri meetmete ja  tõukefondide taoliste 
meetmete rakendamiseks alates 2007. aastast. 
3. 
LÄÄNE -BALKAN  
3.1. Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, e ndine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik,7 
Serbia ja Montenegro ning Kosovo8  
Poliitiline areng 
Üldine poliitiline olukord on küll paranemas,  kuid siiski on mitmed probleemid veel 
lahendamata.  Albaania on muutunud poliitiliselt stabiilsemaks nagu näitas sujuv 
valitsusvahetus 2005. aasta juulis-a ugustis. Siiski tuleb valitsem ist veel oluliselt parandada. 
Bosnia ja Hertsegoviina on saavutanud märkimis väärset edu teostatavusuuringus määratletud 
prioriteetide rakendamisel, kui d riigi keeruline põhiseaduslik  ülesehitus põhjustab sageli 
ummikseise ja ebaefektiivsust otsuste tegemise l. Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on 
pühendunud Ohridi raamlepingu rakendamisele ning teinud 2001. aastas t alates suuri 
edusamme, suurendades riigi stabiilsust. Serbia ja Montenegro probleemideks on 
struktuuriline nõrkus ja koordine erimisraskused, eriti valdkonda des, kus pädevus on jaotatud 
riikide ühenduse ja vabariikide vahel. Kosovo ins titutsioonid ei ole veel poliitiliselt küpsed, et 
ehitada üles tõeliselt demokraatlik, turvaline ja paljurahvuseline ühiskond.   
Demokraatlikud institutsioonid toimivad järjes t paremini. Riigid pe avad lõpule viima 
valimisreformi. Valimisstandardid on paranenud. Parlamendid on muutunud efektiivsemaks kogu regioonis, kuid ressursside vähesus ning mõnede riikide ebakons truktiivne poliitiline 
õhkkond takistab parlamentide tööd. Avalik haldus  on poliitiliselt mõjutatav ning haldus- ja 
                                                
 
7 Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi olukorda käsitletakse eraldi avaldatavas komisjoni 
arvamuses (KOM(2005) 562). 
8 Kosovo valitsemine toimub ÜRO julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 alusel. 
 
ET 8   ET rakendussuutlikkus nõrk. Riigid peavad reforme kiirendama. Nad peavad ka välja arendama 
kõrge kvalifikatsiooniga ja sõ ltumatu avaliku teenistuse, mis suudab hallata Euroopa 
lõimumisprotsessi.  
Kohtusüsteeme reformitakse ning õigusraamistik  on paranenud. Siiski on kohtud suhteliselt 
nõrgad ning nad pole piisavalt sõltumatud. Ebaefektiivsus, ressursside vähesus, kohtuasjade mahajäämus, õigusaktide puudulik rakendamine  ja jõustamine on probleemiks kõikides 
nendes riikides. Kosovos on prioriteedik s vähemusrahvuse esindajate värbamine 
kohtusüsteemi. Kuigi inimõigusi ja vähemusi kaitsvad õigusraamistikud on olemas peaaegu 
kõikides riikides, esineb siiski diskrimineerimist.  
Politseiteenistuse reform peab jätkuma, et välistada poliitiline sekkumine ning kindlustada 
politseitöö korralduse vastavus tehnilistele ja professionaalsetele kriteeriumidele. Organiseeritud kuritegevus ja korruptsi oon on probleemiks kogu piirkonnas. Riikide 
korruptsioonivastaseid strateegiaid peab täiust ama ja nende eesmärke ja ajakava uuendama. 
Pagulastena või riigisiseselt ümberasustat ud isikutena registreer itute arv on vähenenud 
peamiselt seetõttu, et Serbias ja Montenegro s ning Bosnias ja Hertse goviinas hakati pagulasi 
ja riigisiseselt ümberasustat ud isikuid uuesti registreerim a. Kosovos 2004. aasta märtsis 
puhkenud vägivald oli tõsine tagasilöök tagasi pöördumisprotsessile, Belgradi ja Pristina 
dialoog selles küsimuses on siiani problemaatiline. 
Bosnia ja Hertsegoviina ning Serbia ja Montenegro on sa avutanud edu koostöös EJRKga. 
Paljud süüdistatavad on saadet ud Haagi kohtusse, kuid koostöö ei  ole siiski veel täielik. 
Peaaegu kõik riigid on oma õigusaktid viinud vastavusse nõukogu otsusega, mis käsitleb 
EJRK poolt süüdi mõistetud füüsiliste isikute varade külmutamist.
9 
Piirkondliku koostöö tõhustamine on vajalik edasis eks stabiliseerumiseks  ja leppimiseks. 
Selle saavutamine näitab, et riik on valmis tihedamateks suheteks ELiga. Serbia presidendi hiljutine vabandus tema kaasmaalaste Bosnias ja Hertsegoviinas sooritatud sõjakuritegude 
eest on lootustandev märk leppimise süvenemise st. Koostöö pagulaste tagasipöördumiseks on 
paranenud, samamoodi on tõhustun ud koostöö õiguse ning vabaduse ja julgeoleku (kaasa 
arvatud organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus) valdkonnas.  
Viimase kuue aasta jooksul on stabiilsuspaktil olnud oluline roll, kuid pakti töökeskkond on 
muutumas. Regioon on järk-järgult võtmas vastut ust piirkondliku koostöö eest, näiteks Kagu-
Euroopa koostööprotsessi kaudu. Uuendatud stabii lsuspakti abil saab olulisemad ülesanded 
järk-järgult ja nõuetekohaselt  piirkonnale üle kanda, et piirkondliku koost öö areng saaks 
jätkuda. 
Majandusareng 
Majandus on stabiliseerinud kogu regioonis. Se etõttu on majanduskasvu näitajad püsivalt 
stabiilne ja inflatsioon keskmine. Probleeme võib põhjustada suur jooksevkonto defitsiit.  
Struktuurireformid on arenenud eb aühtlaselt. Erastami ne ja ümberkujundamine on erinevates 
etappides. Omandi- ja lepinguõiguse jõustamine on jätkuvalt raske. Laiaulatuslik mitteametlik 
sektor põhjustab ebaausat konkurentsi ja maksup ettusi. Kaubanduse liberaliseerimine hakkas 
edenema, kui valmis vabakaubanduslepingute  piirkondlik võrgustik. Toimiva turumajanduse 
                                                
 
9 Nõukogu otsus 2004/767/ÜVJP ühise seisukoha 2004/694/ÜVJP rakendamise kohta. 
 
ET 9   ET kindlustamiseks tuleb riikidel tagada edas pidine makromajanduslik  stabiliseerumine ja 
struktuurireformid, kaasa arvatud liberalisee rimine ja erastamine. See protsess eeldab 
asjakohaste reguleerivate raamistike ja  juhtimisstruktuuride olemasolu.  
3.2. Ühinemiseelne strateegia 
Liikmelisuse saavut amise tegevuskava  
Kõigile Lääne-Balkani riikidele on antud võimalus saada ELi liikmeks, kui vajalikud 
tingimused on täidetud.10 EL täidab kindlasti oma kohustuse d. Iga riik läheneb eesmärgile 
oma tempos, sõltuvalt edusammudest tingi muste täitmisel. Riigid on oma teel ELi 
liikmelisuse suunas jõudnud erinevale kaugusele, kuid kõik on võimelised oma eesmärgi saavutama, kui peavad kinni a llpool esitatavast tegevuskavast. 
Potentsiaalsete liikmesriikidena on Lääne- Balkani maadel juurdepääs mitmetele 
kandidaatriikide abistamiseks mõeldud vahe nditele. Need on ühenduse programmid (nt. 
haridus-, teadus ja uurimisprogrammid), ELi standardite saavutamiseks mõeldud abi, nende 
riikide toodete suhtes rakendatavad kaubandusso odustused, komisjoni regu laarsed aruanded ja 
ELi määratletud poliitilised prioriteedid.  
Iga riik võib ELiga sõlmida laiaulatusliku stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu.  Need 
lepingud aitavad Lääne-Balkani riikidel valmist uda liikmelisuseks, sest  ELi reeglid võetakse 
mitmetes valdkondades kasutusele juba enne ühine mist. Hetkel on kehtivad stabiliseerimis- ja 
assotsiatsioonilepingud Horvaatial ja endisel Ju goslaavia Makedoonia Vabariigil. Albaania on 
lähedal lepingu lõplikule valmimisele, Serbia ja Montenegro on just alustanud läbirääkimisi 
lepingu üle ning Bosnia ja Hertsegov iina teeb seda lähitulevikus. 
Enne läbirääkimisi  stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu üle teeb EL kindlaks, kas 
põhitingimused on täidetud. Teatav stabiilsus on läbirääkimiste alustamise eeltingimus.  
EL toetab regiooni edasist stabiliseerumist mitmete ühise välis- ja julgeolekupoliitika 
vahenditega, mille hulka kuuluvad ELi eriesindaja d, ELi järelevalvelähetused, ELi sõjalised 
üksused Bosnias ja Hertsegoviinas ning ELi polits eimissioonid Bosnias ja Hertsegoviinas ja 
endises Jugoslaavia Makedooni a Vabariigis. ELi kohalolekut  peab kohandama vastavalt 
sellele, kuidas riigid stabiliseeruvad ning saa vutavad edu Euroopaga lõimumisel. Euroopa Liit 
tegi 2005. aastal olulise sammu, nimetades ühe ja  sama isiku komisjoni delegatsiooni juhiks 
ja ELi eriesindajaks Skopjes. 
Kui piisav stabiilsus on saavutatud võib komisjon teostatavusaruandes  soovitada nõukogule, 
kas ja mis tingimustel alustada läbirääkimisi stabiliseerimis- ja a ssotsiatsioonilepingu üle. 
Lepinguliste suhete tähtsuse tõ ttu peab komisjon üheks priorit eediks, et ülejäänud riikidega 
alustataks läbirääkimisi stabi liseerimis- ja as sotsiatsioonilepingute üle ning need sõlmitaks nii 
kiiresti kui võimalik. Läbirääk imisi stabiliseerimis- ja as sotsiatsioonilepingu üle alustati 
Serbia ja Montenegroga 2005. aasta oktoob ris. Oktoobris soovitas komisjon nõukogule 
alustada läbirääkimisi ka Bosnia ja Hertsegoviinaga. 
Läbirääkimised saab lõpetada , kui riik on saavutanud edu lepingu rakendamise seisukohast 
olulistes reformitavates valdkondades. Pärast alla kirjutamist peavad EL ning tulevane 
liikmesriik lepingu ratifitseerima. Vahepeal kohaldatakse stabiliseerimis- ja 
                                                
 
10 Thessaloniki Euroopa Ülemkogu 2003. aasta juunis. 
 
ET 10   ET assotsiatsioonilepingu kaubandust kä sitlevaid sätteid vahelepingu abil. Leping jõustub pärast 
ratifitseerimist. 
Hetkel on kehtivad stabiliseerimis- ja a ssotsiatsioonilepingud Horvaatial ja endisel 
Jugoslaavia Makedoonia Vabariig il. Albaania on arendanud piisavalt oma õiguslikku ja 
institutsionaalset raamistikku ning tule vase lepingu rakendamiseks vajalikku 
haldussuutlikkust. See aitab kaas a stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu läbirääkimiste 
lõpetamisele.  
Komisjoni arvates on võimalik Serbia ja Montenegro ning Bosnia ja Hertsegoviinaga 
peetavad läbirääkimised stabiliseerimis- ja a ssotsiatsioonilepingu üle lõpetada aasta jooksul 
pärast nende alustamist. Ajakava on ambits ioonikas ning sõltub konkreet setest saavutustest 
poliitiliste, majanduslike ja institutsi onaalsete reformide läbiviimisel. 
Edukate läbirääkimiste ning lepingu sõlmimisega võib riik näidata, et on valmis tihedamateks 
sidemeteks ELiga. Lepingu nõuetekohase rakend amise põhjal on kõige parem hinnata riigi 
valmisolekut siirduda kandidaadiks olem ise järgmisesse eta ppi ja seejärel 
ühinemisläbirääkimistele. Stabiliseerimis- ja  assotsiatsioonilepingu rahuldav rakendamine 
(k.a kaubandust käsitlevad sätted) on ELi jaoks  oluline hindamiskriteerium, kui EL kaalub 
liikmeks saamise taotlust . 
Pärast liikmelisuse taotlemist võib EL komisjoni  arvamuse põhjal otsustada taotlejariigile 
anda kandidaatriigi staatus . Selline staatus on poliitiline tunnustus selle kohta, et liikmeks 
pürgival riigil on ELiga tihedamad sidemed. Tege likkuses tähendab see seda, et ELi abi võib 
kasutada kõikides valdkondades, mis on ol ulised riigi liitumisega seotud kohustuste 
täitmiseks, nagu näiteks tõukefondide rakendami seks valmistumine. Kandidaatriigiks saamine 
ei põhjusta siiski riigile s uunatud abi üldsumma automaatset suurenemist. Kandidaatriigi 
staatus tähendab, et riik alustab suhetes ELiga uut etappi ja et riik saab pidada intensiivsemat 
poliitilist dialoogi ja teha tõhusamat majandusli kku koostööd komisjoni ja liikmesriikidega.  
Kandidaatriigi staatus on vaja lik, kuid mitte piisav eeldus ühinemisläbirääkimiste 
alustamiseks . Enne ühinemisläbirääkimiste alustamist  peab riik piisaval määral täitma 
Kopenhaageni kriteeriume. Kindlasti peab täitma poliitilisi kriteeriume,11 kaasa arvatud täielik 
koostöö EJRKga riikides, kus see on as jakohane. Riik peab olema saavutanud 
märkimisväärset edu majanduslike kriteeriumide  ja liikmelisuse kohustuste täitmisel. Oma 
arvamuses riigi liikmeks saamise taotluse kohta  teeb kindlaks, kui suures osas on tingimused 
täidetud, ning esitab seejärel regulaarselt arenguaruanded. Euroopa Ülemkogu otsustab 
komisjoni soovituse põhjal, kas ja millal võib läbirääkimisi alustada. Kui otsus on tehtud, 
koguneb valitsustevaheline konverents, et arutad a läbirääkimiste raamistikku, mille on vastu 
võtnud nõukogu komisjoni ettepanekul. 
Horvaatia läbirääkimiste raamistikus on kirjas, et  stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi 
eritingimusi tuleb täita ja stabiliseerimis- ja assotsia tsioonilepingut rakendada kuni 
ühinemiseni. Vajakajäämised nende tingimuste täitmisel aeglustavad läbirääkimiste kulgu. 
Eelnevate kogemuste põhjal võivad läbirääkimised  kesta mitmeid aastaid, olenevalt riigist. 
Läbirääkimised on oma olemuselt tähtajatu prot sess. Kui läbirääkimised on lõpetatud, siis 
kajastuvad tulemused ühinemislepingus. Riik võib saada Euroopa Liidu liikmeks kohe, kui 
                                                 
11 Nagu kehtestati Euroopa Ülemkogu istungil Helsingis 1999. aasta detsembris. 
 
ET 11   ET Euroopa Parlament on lepingu heaks kiitnud ning liikmesriigid ja  ühinev riik selle 
ratifitseerinud.  
Reformide toetamine 
Euroopa partnerluse abil suunatakse riikide reforme ja nä idatakse, milliseid konkreetseid 
meetmeid on vaja tegevuskava täitmiseks. Euroopa Partnerlustes on kavandatud lühikese ja keskmise tähtajaga prioriteedid kõikides ühinemiseelsetes etappides. Nende ELi poolt 
soovitatud prioriteetide täitmisek s peavad riigid viivitamata koos tama vastavad tegevuskavad. 
Et sellest vahendist oleks võimalikult palju ka su, peavad riigid partnerluse prioriteedid 
integreerima sisepoliitilisse pr ogrammi, mis sisaldab nii õi gusaktide kui ka eelarve ja 
haldamise planeerimist. Euroopa Partnerlused  on jätkuvalt abiprogr ammi CARDS aluseks 
Lääne-Balkanil.
12 
Euroopa Liit toetab Euroopa Partnerlustes si salduvaid reformiprogramme mitmete erinevate 
vahendite abil. Ainuüksi 2005. aastal on Lääne-Balkanile antav ELi abi  539 miljonist eurot, 
milles sisaldub ka toetus Horvaatia piir kondlikule programmile. Abi keskendub Euroopa 
Partnerluse raamistikus määratletud meet metele. Enamik 2003. aasta Euroopa Ülemkogu 
Thessaloniki istungil kokku lepitud toetusvahe nditest on nüüdseks kasutusel. Riikidele on 
antud võimalus osaleda ühenduse programmides, et nad saaksid tutvuda ELi tegevuspõhimõtete ja töömeetoditega. Komisjon kava tseb lähiajal teha ettepaneku päritolu 
diagonaalse kumulatsiooni rakendamiseks nende  piirkonna riikide vahel, kellel on ELiga 
vabakaubandusleping. Komisjon on teinud ettepaneku eraldi m eetmeks, et nende riikide 
peaaegu kõikide toodete vaba pääsu ELi turu le pikendatakse viie aasta võrra. Edukas 
tagasivõtmist ja viisarežiimi lihtsustamist käsi tlevate lepingute sõlmimin e näitab, et osapooled 
kohustuvad tegema jätkuvat koostööd õiguse,  vabaduse ja julgeoleku valdkonnas. 
4. 
JÄRELDUSED JA SOOVITUSED  
(1) Komisjoni laienemispoliitika põhineb kohustu ste täitmise kindlustamisel, tingimuste 
täitmisel ja teavitustegevusel. Hoolikalt ette valmistatud laienemisprotsess levitab rahu, 
stabiilsuse, heaolu, demokraat ia ja õigusriigi põhimõtteid  kogu Euroopas. Euroopa Liit 
täidab oma kohustused, kui riik täidab ühinemise ranged tingimused. Iga riiki 
hinnatakse tema enda saavutuste järgi. Ko misjon annab riikidele abi ja jälgib nende 
edusamme, et tagada õigusaktide nõuetekohane rakendamine ja jõustamine. Samal ajal 
peab EL tervikuna oma kodanikke paremini t eavitama ühinemisprotsessi eesmärkidest 
ja ülesannetest.  
(2) Türgi ja Horvaatiaga 3. oktoobril alanud ühi nemisläbirääkimised on poliitilise ja 
majandusliku lõimumise uue etapi algus. Ühinem ispartnerluses sätestatakse peamised 
ülesanded, mida riik peab täitma lä birääkimiste edukaks jätkumiseks. 
(3) Lääne-Balkani tulevik on seotud ELiga. Lääne-Balkani riigid on stabiliseerumise ja 
ülesehitamise etapist liikumas säästva arengu ja Eur oopa struktuuridega ühinemise ja 
lõimumise suunas vastavalt 2003. aasta Eu roopa Ülemkogu Thessaloniki istungil 
sätestatud eesmärkidele. Komisjoni eesmärk on tagada, et kõik riigid kirjutaksid alla 
stabiliseerimis- ja a ssotsiatsioonilepingud ELiga, et teki ks usalduslik lepinguline suhe. 
                                                 
12 CARDS = ühenduse rekonstruktsiooni-, arengu- ja stabilisatsiooniabi programm 
 
ET 12   ET Stabiliseerimis- ja assots iatsioonilepingu rahuldav ra kendamine (k.a kaubandust 
käsitlevate sätete rakendamine vahe lepingu kujul) on ELi jaoks oluline 
hindamiskriteerium, kui EL kaalub liikmeks saamise taotlust. 
(4) Komisjon tegi tänavu ettepaneku, et  EL alustaks stabiliseerimis- ja 
assotsiatsiooniläbirääkimisi Se rbia ja Montenegroga ning Bosnia ja Hertsegoviinaga. 
Olenevalt poliitiliste, majandus like ja institutsionaalsete  reformide arengust nendes 
riikides peaks olema võimalik läbirääkimis ed lõpetada aasta j ooksul pärast nende 
alustamist. Albaania on saavutanud p iisavat edu lepingu rakendamise seisukohast 
olulistes reformitavates valdkondades. See ai tab kaasa läbirääkimiste lõpetamisele. 
(5) EL kindlustab, et Kosovo saaks kasu piir konnale suunatud vahe nditest. Kosovo 
staatust käsitleva dialo ogi alustamine on suur väljakutse kogu piirkonnale ja 
rahvusvahelisele üldsusele. Kõigi osapoolte  pühendumine paljurahvuselise, stabiilse ja 
demokraatliku Kosovo loomisele on ülima lt oluline, et s aavutada piirkonna 
julgeolekut ja stabii lsust suurendav lahendus, mis ta gab Kosovo edasise arengu ELiga 
ühinemise suunas. 
(6) Komisjon soovitab oma arvamuses, et Euroopa Ülemkogu peaks andma endisele 
Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile kandidaat riigi staatuse. Ühin emisläbirääkimisi 
peaks alustama siis, kui riik täidab piis avalt liikmeks saamise kriteeriume. Komisjon 
esitab nõukogule aruande Endise Jugoslaav ia Makedoonia Vabariig i kohta hiljemalt 
2006. aasta lõpus.  
Lisa: Järeldused Albaania, Bosnia  ja Hertseegoviina, Horvaatia, 
Serbia ja Montenegro, Kosovo ja Türgi arengua ruannete kohta 
Albaania 
Albaania poliitiline olukord on paranenud, sest riik on tugevdanud demokraatlikke 
institutsioone, kohtusüsteemi ja avaliku haldust, kuid strateeg iapõhimõtteid ja seadusi peab 
rakendama jõulisemalt, et institutsioonide toim imist veelgi parandada. Korruptsiooni vastases 
võitluses ja inimõiguste küsimuses on saavutat ud mõningat edu. Veelgi märkimisväärsemate 
tulemuste saavutamiseks on vaja edasist püh endumist. Albaanial on jätkuvalt positiivne 
poliitiline ja majanduslik roll piirkonnas. 
Parlament on endist viisi poliiti lise dialoogi keskus ning on va stu võtnud suure hulga olulisi 
õigusakte. Ülemäärane poliitiline vastasseis on takistanud poliitilise k onsensuse saavutamist 
reformiküsimustes ning see on protsessi aeg lustanud. Parlamendi uus kodukord ning eelkõige 
tugevnenud eurointegratsiooni komitee võivad ai data üksmeelt saavutada. 2005. aasta juuli 
parlamendivalimised toimusid suuremate probleem ideta ning viisid sujuva võimuvahetuseni, 
aga siiski esines puudusi, mis osutasid  edasise valimisreformi vajadusele. 
Valitsus on välja töötanud märkimisväärsed uued strateegiad ja kooskõlastusvahendid, mida 
kasutatakse Albaania ELi suunalises lõimumises . Paljudel juhtudel on tarvis veelgi suuremat 
jõupingutust ja pühendumist, et saavutada paremaid ja konkreetseid tulemusi. 
Eurointegratsiooni ministeeriumi on tugevdatu d, kuid see vajab veel lisaressursse ELiga 
seotud küsimuste juhtimise ja koordineerimis e parandamiseks. Mitmete ministeeriumide 
ühendamine parandaks kooskõlastatust vastavat es poliitikavaldkondades,  kuid seda on vaja 
teha hoolikalt, et tagada asjaomased  kontrollimeetmed ja tasakaalustatus. 
 
ET 13   ET Albaania on tõhustanud avalike teenistujate jä relevalvet, värbamist ja  koolitamist ning võtnud 
meetmeid õigusraamistiku parandamiseks. Hetkel on vaja tagada, et poliiti line ja haldustasand 
püsiksid eraldiseisvatena, ning parandada av alike teenistujate hindamismenetlust ja 
tööhõivetingimusi. 
Albaania kohtusüsteem on hakanud tõhusamalt toimima. Kohtunike ja prokuröride koolitus 
on paranenud. Selle peaks järgnema edasised meetmed, mis tagaksid nende sõltumatuse ja 
paremad töötingimused muudele kohtutöötajatel e. Kohtute läbipaistvuse ja kooskõlastuse 
suurendamiseks on võetud meetmeid, kuid neid  on vaja veel rohkem. Kuigi üha rohkem 
kohtuotsuseid pööratakse täitmisele, on kohtuotsuste täitmise tase siiski suhteliselt madal. 
Hetkel peaks kasutama uusi õiguslikke vahendeid  ja piirkondlikke kokkuleppeid, et saavutada 
konkreetseid tulemusi organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastases võitluses. 
Korruptsioonivastases võitlus es on saavutatud teatavat e du. Jätkuvalt osaletakse 
rahvusvahelistel foorumitel, uus huvide k onflikti käsitlev seadus on vastu võetud, 
korruptsioonisüüdistuste esitamine avalikele teenistujatele on t õhustunud ning rangeid 
meetmeid on võetud korruptsiooni vastu politse is. Käegakatsutavaid tulemusi on siiski 
saavutatud vähe. Vaja on tugevaid edasisi jõupi ngutusi, et jõustada olemasolevad õigusaktid 
ning võtta meetmed, mis on kooskõlas Alb aania korruptsioonivastase tegevuskava, 
korruptsioonivastase riik ide rühma GRECO soovitu ste ja rahvusvaheliste 
korruptsioonivastaste konventsioonidega. 
Inimõiguste valdkonnas on Albaania üritanud pa randada vangide elutingimusi ning koostanud 
uue tegevusjuhendi ja vangide sisekontrolli käsi tleva seaduse, kuid ebapiisava infrastruktuuri 
tõttu on füüsilised elutingimused siiski kehvad. Tuleks parandada teadmisi vangide kohtlemist käsitlevate kodumaiste seaduste ja rahvusvahe liste konventsioonide ning  nende rakendamise 
alal. Meediavabaduse suurendamisel on konkr eetseid tulemusi vähe. Omandiõigust 
käsitlevaid õigusakte on vastu võetud mitmei d, kuid nende rakendamist peab märgatavalt 
kiirendama. Albaania on hea näide usulisest sallivusest, kuid vaja  on võtta täiendavaid 
meetmeid, et saavutada inim- ja vähemuste õiguste rahvusvahelised standardid. 
Albaanial on jätkuvalt positiivne roll piirk onnas. Üritatakse süve ndada poliitilisi ja 
majanduslikke sidemeid naabritega vabakauban duslepingute ning piirko ndlike mitmepoolsete 
algatuste abil ning säil itada konstruktiivset poliitikat Kosovo suhtes.  
Albaania majandus järgib teatavate mööndustega toim iva turumajanduse põhimõtteid. Vaja 
on tõhusaid reforme, et majanduse konkurentsivõime puudujäägid kõrvaldada. 
Majanduskasv oli jätkuvalt t ugev ja inflatsioonisurve s uudeti kontrolli all hoida. 
Jooksevkonto defitsiit on vähenenud. Eelarve ta sakaal on säilinud ning  eelarve defitsiit on 
vähenenud. Haldusreform on jätkunud ning maksuameti haldussuutlikkus on tõusnud. 
Avaliku sektori finantskontrolli ja siseauditi  valdkonnas on saavutatud mõningat edu. Väikese 
ja keskmise suurusega ettevõtete erastamine  on lõpetatud. Hoi upanga müük jõudis lõpule 
2004. aastal ning Albtelecomi erastami ne sai alguse 2005. aasta alguses. 
Usaldatavusnormatiivide järelevalve on tugevnenud riskidel põhineva järelevalvemenetluse 
kasutuselevõtuga. Tööturgu võib pidada piisavalt paindlikuks. 
Siiski tuleb tugevdada avali ku sektori juhtimist; on tekkinud viivitusi suurte ettevõtete 
erastamisel. Finantssektori võime suunata säästud kasumlikesse investeeringutesse on 
viimasel ajal suurenenud, kuid siiski suhtel iselt nõrk. Omandiõigus e kehtestamine ja 
rakendamine on jätkuvalt problemaatiline, mist õttu kannatavad investeerimisvõimalused ja 
 
ET 14   ET majanduslik tegevus. Äriühingute loomisel on siiani takistusi, sest infrastruktuur, õigusaktid 
ja maksuseaduse rakendamine on nõrgal tasemel. Jätkuvalt on probleemiks varimajandusettevõtete pakutav ebaaus konkuren ts. Haridustase on jä tkuvalt madal ning 
oskustööjõudu napib.  
Albaania on saavutanud mõningat edu Euroopa standardite rakendamisel. See seisneb 
põhiliselt uute õigusaktide vastuvõtmises ja uute institutsioonide loomises. Haldussuutlikkus on samuti mõningal määral aren enud, kuid jätkuvaks arenguks on paljudel juhtudel vaja 
veelgi rohkem pühendumust ja lisaressursse.  
Siseturu  küsimustes on Albaanial märgatavaid saavutusi kaupade vaba liikumise  
kindlustamisel. Standardimine ja sertifit seerimine on arenenud rahuldavalt, kuid rohkem 
tähelepanu tuleb pöörata uue globaalse lähenemi sviisi direktiivida ja vana lähenemisviisi 
direktiivide rakendamisele. Metroloogiat käs itlevaid õigusakte ei ole arendatud ning 
testimisvarustus on puudulik. Nõuetekohane turujärelevalve eelda b märkimisväärseid 
õiguslikku ja halduslikku arengut. Tarbijak aitseseadust tuleb parandada ja rakendada. Isikute 
ja teenuste vaba liikumise ning asutamisõiguse valdkonnas on Albaanial probleeme 
väljarändega. Asutamisvabadust käsitlevad õi gusaktid on suhtelisel t vabad, kuid vajavad 
muutmist, et kõrvaldada kodumaiste äriühingute eel istamine ja välismaiste diskrimineerimine. 
Teenuste pakkumist käsitlevad reeglid on suhtel iselt liberaalsed. Märkimisväärset arengut ei 
ole toimunud kapitali liikumise  valdkonnas. 
Albaania saavutused tollireeglite  kehtestamisel on märkimisväärsed ning tulude kogumine on 
suurenenud. Areng muudes tolliga seotud va ldkondades on olnud tagasi hoidlikum ning vaja 
on edasisi meetmeid tolliteenistuses esineva korruptsiooni kõrvaldamiseks. Maksuseadusi on 
arendatud ning sellest saavad peamiselt kasu väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. 
Positiivne oli sotsiaal- ja te rvisekindlustusmaksete kogumise eest vastutava üksuse siirdumine 
maksuameti haldusalasse. Maksuseadusi tuleb rakenda da õiglaselt ja läbipaistvalt ning tulude 
kogumist on vaja parandada.  
Konkurentsi valdkonnas on vaja tõsta turul osalejat e teadlikkust konkurentsi põhimõtetest . 
Riigiabi valdkonnas on tehtud märkimisväärseid  edusamme. Loodud on riigiabi osakond ning 
vastu võetud uued õigusaktid. Olemasolevaid riigihanke  reegleid tuleks järgida ning 
riigihangetega seotud õigusaktidega on kõvasti tööd, et need vastaksid ELi standarditele. 
Vastu on võetud uus intellektuaalomandi õigusi käsitlev seadus, kuid se lle rakendamist tuleb 
tõhustada. Statistika süsteemi valdkonnas on märgata edasimine kut, eriti klassifitseerimise ja 
äriregistri loomise osas, kuid tegevust peab nüüd laiendama. Makromajanduslikku statistikat 
tuleks parandada.  
Valdkondliku poliitika osas oli areng vähene tööstuse ja väikese ja keskmise suurusega 
ettevõtete sektoris, kuid eespool nimetatud meet med maksunduses arendasid ka seda 
valdkonda. Albaania peab täielikult rakendama te gevuskava, et kõrvaldada haldustõkked ning 
juurida välja varimajandus.  
Areng põllumajanduse ja kalanduse sektorites on olnud vähene. Põllumajandus on jätkuvalt 
majanduslik ja sotsiaalne puhver, mis vähendab vaesust ja töötust, kuigi selle osa SKTst 
väheneb jätkuvalt. Palju on vaja veel ära te ha põllumajandus- ja kalandustoodangu kvaliteedi 
parandamiseks, eriti toidu ohutuse seisukohast. 
 
ET 15   ET Keskkonnaalane areng on olnud väga piiratud. Vastu on võetud mõned parandatud õigusaktid, 
kuid nende jõustamine on jätkuvalt problemaat iline. Tuleb tõsta haldussuutlikkust, et 
rakendada keskkonnaalaseid õigusakte.  
Transpordisektoris on saavutatud teatavat edu, eelkõige seadusandluse ja rahvusvahelistel 
foorumitel osalemisega, kuid in frastruktuur on jätkuvalt puudulik  ning halvasti hooldatud. 
Albaania peab rakendama transpordi üldplaani ning arendama erinevate transpordiliikide turvalisust. Investeeringud transporti peavad  olema läbipaistvad ning tuleb kinni pidada 
riigihanke reeglitest.  
Energiasektoris on Albaania hästi arenenud, näiteks on rakendatud energia tegevuskava, 
viidud vastavusse õigusaktide ja kirjutat ud alla Kagu-Euroopa energiaühenduse leping. 
Albaania peab jätkama energia tegevuskava ranget rakendamist, et vähendada sagedasi 
voolukatkestusi ja ebaseadus likke vooluvõrku ühendamisi. 
Teatav areng on toimunud infoühiskonna ja meedia  valdkonnas, eelkõige seetõttu, et 
telekommunikatsioonisektor on liberaliseeritud ning elektr oonilise suhtluse kanalid 
paranenud. Tuleb viia lõpule Albtelecomi eras tamine ning arendada telekommunikatsiooni 
käsitlevaid õigusakte, et meelitada ligi  lisainvesteeringuid. Elektroonilist suhtlust, 
infotehnoloogiat ja audiovisuaalset meediat kä sitlevad õigusaktid tule b ühenduse õigustikuga 
vastavusse viia ning tagada, et nende ra kendamisel ei esineks diskrimineerimist. 
Albaania on koostanud sisefinantskontrolli polii tikat käsitleva dokumendi, kuid seda on vaja 
edasi arendada. Välisauditi va ldkonnas on vaja tugevdada Alb aania kõrgeimat auditiasutust 
vastavalt INTOSAI juhistele. Tuleb tagada asutuse rahaline sõltumatus. 
Seoses õiguse, vabaduse ja turvalisuse tuleb märkida, et reisidokumendid on tehtud 
turvalisemaks, kuid viisasüsteemi  arvutistamist on vaja arenda da ja viisasid käsitlevad 
õigusaktid on vaja viia vasta vusse ELi standarditega. Al baania on märkimisväärselt 
tõhustanud piirikontrolli,  tugevdades juhtimist ja infotehnoloogilist infrastruktuuri ning tehes 
edukat koostööd naabritega, kuid salakaubavedu on jätkuvalt suur probleem, mida saab 
lahendada üksuste vahelist koostööd parandava ja täiendavaid vahendeid andva integreeritud 
piirikorralduse strateegia abil. Rände ja varjupaiga valdkonnas on vastu võetud vastu riiklik 
strateegia ning Albaania on al la kirjutanud tagasivõtulepingu  ELiga. Neid meetmeid on nüüd 
vaja rahastada ja rakendada. 
Rahapesuvastane  võitlus on edenenud, sest on võetud vastu uus rakendusseadus ning 
tõhustatud on ametite vahelist ja piirkondlikku k oostööd. Siiski vajavad need aspektid edasist 
tööd ja tulemustele pühendumist. Efektiivseks toimimiseks vajavad täiendavaid ressursse 
finantsteabe üksus, prokuratuurid ja politsei majanduskuritegude üksus. 
Teatav areng on toimunud narkokaubanduse  vastases võitluses. On võetud vastu riiklik 
narkovastane strateegia, uurimise erimeetodid ja varade konfiskeerimist käsitlevad õigusaktid. 
Albaania on siiski jätkuvalt oluline narkotrans iidi riik. Narkovastase st rateegia rakendamisele 
tuleks pöörata enam tähelepanu ja eraldada selleks vahendeid. Albaania peab tõhustama 
strateegia jõustamist, parandama koostööd riig i sees ja välismaiste partneritega ning ära 
hoidma narkokuritegude uurimise takist amise avalike teen istujate poolt. 
Albaania politseijõudude  tõhusus on mõningal määral tõusnud, sest tugevdatud on 
organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastaste osakondade tööd ning üha enam 
kõrgemaid politseiametnikke on saanud süüdistuse või vallandatud korruptsiooni tõttu. 
 
ET 16   ET Albaania peab jätkuvalt parandam a politsei varustatust ja juh timist, eriti inimressursside, 
läbipaistvuse, autonoomsuse ja politseiregistrite osas ning tõhustama jõupingutusi lepingu sõlmiseks Europoliga. 
Positiivseks tuleb pidada konkreetsete õigusaktide kogu vastuvõtmist võitluses organiseeritud 
kuritegevuse ja terrorismiga . Albaania on jätkanud erimeet mete rakendamist võitluses 
organiseeritud kuritegevusega, ajakohastanud vastavaid institutsi oone ja parandanud 
kriminaalmenetlust käsitlevaid õigusakte. Polit sei luureandmete analüüs  on paranenud ning 
meritsi toimuvat inimkaubandust on vähendat ud. Siiski tuleb konkr eetsele tegevusele 
suunatud meetmete rakendamist kiirendada ni ng viivitamata võtta meetmeid tunnistajate 
kaitsmiseks. Albaania peab parandama institutsioonidevahelist koostööd, tegema tihedamat koostööd piirkondlikul ja rahvus vahelisel tasandil ning kasu tama oma uusi õiguslikke 
vahendeid otsusekindlamalt, et arreteerida organiseer itud kuritegevuses kahtlustatavad ning 
esitada neile süüdistus. Terrorismivastase  võitluse tugevdamiseks on loodud politsei eriüksus. 
Albaania on toetanud rahvusvahelisi algatusi , saatnud maalt välja terrorismi toetamises 
kahtlustatavad ja tõstnud lennujaamade turvalisust. Rahvusvaheliste konventsioonide 
rakendamist tuleb kiirendada ning Tirana lennuvälja turvalisus t veelgi tõhustada. 
Bosnia ja Hertsegoviina 
Bosnia ja Hertsegoviina poliitiline olukord  on paranenud, sest on tugevdatud demokraatiat 
kindlustavate institutsi oonide stabiilsust, õigusriigi ning inimõiguste ja vähemuste õiguste 
põhimõtete järgimist. Enamik Euroopa Nõukogu li itumisjärgsetest kohustus test on täidetud. 
Siiski on vaja jätkata pingutusi tagamaks, et riigi iseseisvus oleks pöördumatu ja ta oleks 
võimeline kandma valitsusvastutust. 
Demokraatlike põhimõtete rakendamisel kandis Bosnia ja Hertsegoviina täielikku 
korralduslikku ja rahalist vastutust 2004. aas ta kohalikel valimistel. Edu on saavutatud 
ministrite nõukogu seaduse ja ministeeriumide seaduse rakendamisel. Jätkata tuleb pingutusi 
täidesaatvate ja seadusandlike organite efekti ivsemaks muutmisel. Tu leb tagada, et riigi 
institutsioonid oleks nõuetekohaselt varustatud  ettenähtud ülesannete täitmiseks ning 
suurendada kooskõlastatust riigi ja piirkondlike üksuste vahel.  
Avaliku halduse valdkonnas on teatavaid positiiv seid arenguid. Asutatud on haldusreformi 
kooskõlastusasutus, eurointegratsiooni dire ktoraati on tugevdatud, ni ng lõpule on viidud 
olulisemate avaliku halduse sektorite läbiva atamine. Vajalikud on edasised pingutused 
modernse ja tõhusa avaliku teenis tuse loomiseks. Vastavat hal dusreformi tegevusplaani ei ole 
veel vastu võetud. Vajaliku tööjõu ning korralike tööt ingimuste puudumine on pidev 
probleem. Avalikele teenistujatele koolitusvõimaluste loomine on samuti ülimalt oluline.   
Edu on saavutatud kohtusüsteemis. Vastu on võetud kõrgema kohtu- ja prokuratuurinõukogu 
seadus. See õigusakt on suurendanud kohtusüsteem i iseseisvust terves riigis. Vastutus 
kohtusüsteemi juhtimise eest on järk-järgult siirdu mas rahvusvahelise üldsuse käest Bosnia ja 
Hertsegoviina enda kätte. 
Korruptsiooni vastu võitlemiseks on vaja tä iendavaid meetmeid. Kuigi üsna mitmed 
korruptsioonijuhtumid on jõudnud süüdistuse esit amiseni, pääsevad paljud süüdistatavad 
siiski kohtust. Vaja on luua  ja rakendada asjakohane ko rruptsioonivastane tegevuskava. 
Positiivne samm oli huvide konflikti käsitlev a seaduse vastuvõtmine. Tuleb tagada selle 
seaduse järjekindel rakendamine. 
 
ET 17   ET Riigikaitsereformi valdkonna areng on olnud positiivne. Vastu on võetud väikse ja 
professionaalse kaitseväe loomiseks va jalikud õigusaktid, mis on kooskõlas NATO 
rahupartnerlusprogrammi nõudmistega. Politse ireformi puhul võib positiivseks pidada 
piirkondlike üksuste ja riigi parlamendi lepet politsei restruktureerimise kohta vastavalt ELi 
nõuetele. Nüüd on vaja vastav lepe asjakohaselt rakendada.  
Vastu on võetud äärmiselt oluline pagulaste taga situlemist käsitlev seadus ning tegevust on 
alustanud pagulaste tagasitule ku fond. Märkimisväärset edu on saavutatud pagulaste ja 
riigisiseselt ümberasustatute naasmisel piirkond adesse, kus nad elasid  enne sõda. Hetkel 
peaks olema prioriteediks prot sessi lõpule viimine ja töö ta gasitulnute sotsiaalmajandusliku 
lõimumise nimel. Inimõigusi kaitsvate inst itutsioonide juhtimise vastutuse üleandmine 
rahvusvaheliselt üldsuselt Bosn iale ja Hertsegoviinale on hästi edenenud. Siiski on vaja 
jätkuvaid pingutusi, et täita inimõiguste ja vähemuste õi guste rahvusvahelisi norme. 
Tähelepanu tuleb pöörata sell ele, et koolid ei jaguneks etnilise päritolu järgi. 
Mustlasvähemuse lõimumist oleks samuti vaja parandada. 
Koostöö EJRKga on paranenud, kuid tu leb tõhustada pingutusi täieliku koostöö 
saavutamiseks, et kõik süüdistatavad jõuaks id kohtu ette. Jätkunud on konstruktiivne koostöö 
naaberriikidega. Siiski tu leb tagada piirkondlike va bakaubanduslepete asjakohane 
rakendamine. Bosnia ja Hertsegoviina pe ab pingutama, et täita Euroopa Nõukogu 
ühinemisjärgseid nõudeid, eelkõige valimiste ja hariduse osas. 
Bosnia ja Hertsegoviina majandus  järgib toimiva turumajanduse põhimõtteid vaid piiratud 
ulatuses. Vaja on tugevaid reforme, et majanduse konkurentsivõime  tõsised puudujäägid 
kõrvaldada. 
Majanduskasv oli 2004. aastal taas positiivne ning  tööstustoodang suurenes. Inflatsioon püsis 
madalal ning riiki suunati märkimisväärseid välismaiseid otseinvesteeringuid. Piirkondlikud 
üksused ühtlustasid jätkuvalt om a seadusi, eelkõige kaudse ma ksustamise valdkonnas, kus 
pädevus siirdus piirkondlikelt üksustelt kaud se maksustamise ametile. Sellega loodi uus 
koostööplatvorm. Lisaks viidi ellu muid  meetmeid rahandus- ja majanduspoliitika 
kooskõlastamiseks, näiteks loodi riiklik rahandusnõukogu. Mõningad sammud on astutud 
ärikliima parandamiseks. Pankade vahendustegevus  süvenes tulenevalt reguleeriva raamistiku 
paranemisest. 
Tööhõive ja väliskaubandusbila nss on jätkuvalt kehval taseme l ning rahandusprobleemid on 
kasvanud. Makromajandusliku tasakaalu säili tamiseks ja valuutakomitee süsteemi 
säilitamiseks on vaja kinni pidada rangest makromajanduspoliitikast. Majanduse tootlikkuse tõstmiseks tuleb kahjumlikud sektorid kiirelt ja  põhjalikult ümber korraldada ning erastamist 
kiirendada. Samuti on vaja vähendada valitsuse üldist sekkumist maja ndusse ning parandada 
ärikliimat. Tuleb suurendada tööturu paindlikkust ja tugevdada kohtusüsteemi, eelkõige pankrottide ja omandiõigusega seotud kohtuasj ade puhul. Rahanduslike ülesannete täitmiseks 
on vajalik tõsta kooskõlastatust ja  analüütilist suutlikkust, samu ti on vaja reaalselt vähendada 
avaliku sektori kulutusi. Need rasked ülesan ded eeldavad kiiret tegutsemist ja tugevat 
poliitilist pühendumist ning koostööd erin evate valitsustasandite vahel.  
Viimase aruande järel on Bosnia ja Hertsegoviina saavutanud edu Euroopa standardite 
täitmisel. Edu on seisnenud põhiliselt uute õigusaktide vastuvõtmises ja mitmete uute 
institutsioonide loomises. Samuti on olnud teatavat  edu haldussuutlikkuse tõstmisel. Vajalik 
on saavutada rakendussuutlikkuse pi dev tõus, sest see on oluline tulevase stabiliseerimis- ja 
assotsiatsioonilepingu seisukohast. 
 
ET 18   ET Seoses siseturuga  on Bosnia ja Hertsegoviinat saatnud edu kaupade vaba liikumise 
valdkonnas, eelkõige on vastu võetud uusi õi gusakte standardite, sertifitseerimise, 
vastavushindamise, üldise tooteohutuse ja turujä relevalve kohta. Siiski ei ole uusi õigusakte 
veel asjakohaselt rakendatud. Inim- ja tehn ilised ressursid on jätkuvalt piiratud ning 
vastavushindamise kohaldamisnõude eiramine  kohaliku toodangu puhul pärsib Bosnia ja 
Hertsegoviina ekspordivõimet. Seoses isikute ja teenuste  vaba liikumise ning 
asutamisvabadusega  on saavutatud mõningast edu t eenuste ja asutamisvabaduse osas, 
eelkõige väärib nimetamist kindlustussektorit käsitlevate õigusaktide vastuvõtmine ja ühtse 
äriregistri loom ine. Märkimisväärset arengut ei ole toimunud kapitali liikumise  valdkonnas.  
Seoses tolli ja maksustamisega  on Bosnia ja Hertsegoviina s aavutanud edu uute õigusaktide 
vastuvõtmisel, ühtse tolliameti l oomisel ja tolliteenus te ümberkorraldamisel. Vastu on võetud 
käibemaksuseadus ning tehtud ettevalmistusi selle rakendamiseks. Selle seaduse rakendamine 
ja käibemaksu tegelik kogumine valmistab jä tkuvalt raskusi. Vaja on pidevaid pingutusi 
tulude kogumise tõhustamiseks, maksupettuste, ko rruptsiooni ja piiriüle se kuritegevuse vastu 
võitlemiseks. Samuti on vaja tagada, et vabatsoonide, tolliväärtuse määramise ja päritoluga seotud küsimusi käsitletakse vastav alt ELi standarditele. Tollivää rtuse määramisel on suureks 
probleemiks hinnaloendite kasutamine. Konkurentsi valdkonnas on olnud positiivseteks 
sammudeks konkurentsinõukogu loomine ja uue konkurentsiseaduse vastuvõtmine. Riigiabi 
valdkonnas ei ole edu märgata. Riigihankeid käsitlevaid õigusakte on jätkuvalt ühtlustatud. 
Vaja on edasisi jõupingutusi riig ihankeameti ja riigihanke järelevalveorgani loomiseks ning 
nende tegevuse käivitamiseks. Intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandiõiguse  valdkonnas 
nähakse uute õigusaktidega ette eraldiseisva inte llektuaalomandi instituudi loomine. Bosnia ja 
Hertsegoviina on kirjutanud alla koostöölepin gule Euroopa Patendiorganisatsiooniga ning 
rakendanud ka piraatlusevastaseid meetmei d. Siiski on intellektuaal-, tööstus- ja 
kaubandusomandiõiguse rakendamine ja jõusta mine piiratud ulatusega ning seda tuleb 
tõhustada. 
Valdkondliku poliitika arendamisel on Bosnia ja Hertsegov iina jätkanud pingutusi äritegevuse 
tõkete kaotamiseks ning Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete harta 
rakendamiseks. Siiski ei ole suudetud välja töötada asja kohast strateegiat tööstus- ja väikese 
ja keskmise suurusega ettevõtete sektorite jaoks. Põllumajanduse valdkonnas on vastu võetud 
veterinaariat, fütosanitaariat ja toidu ohutust kä sitlevad õigusaktid, kuid  üldine strateegiline 
planeerimine on olnud nõrk ning mõningaid õigusak tides ette nähtud instit utsioone ei ole veel 
loodud. Samuti on vaja parandada riigi ja piirkond like üksuste vahelist ja piirkondlike üksuste 
omavahelist kooskõlastatust. Bo snia ja Hertsegoviina on keskkonna küsimustes astunud 
mõningaid samme õhu, vee ja jäätmete sektor ites. Siiski on rakendusvõime jätkuvalt madal 
inim- ja tehnilise ressursi puudumise tõttu. Priorit eediks tuleb pidada hästi varustatud riikliku 
keskkonnaameti loomist.  
Transpordivaldkonnas  jätkatakse infrastruktuuri t õhustamist. Vastu on võetud raudteed 
käsitlev seadus. Positiivne  on ka lennunduse valdkonna aren g, eelkõige piirkondliku koostöö 
osas. Siiski on vaja järjekindlalt tõhustada  strateegilist planeerimist, et parandada 
infrastruktuuri ja tagada, et tehnilisi ja ohutusstandardeid, sotsiaalseid norme ja turu liberaliseerimist käsitlevad õigusaktid viidak s järk-järgult vastavusse ühenduse õigustikuga. 
Energia  valdkonnas on saavutatud e du elektrienergia osas, sest  loodud on riikliku tasandi 
reguleeriv amet, iseseisev sü steemioperaator ja riiklik elektrijaotusfirma. Mõlemad 
piirkondlikud üksused on koostanud sektori üm berkorralduskava ni ng jätkatud on koostööd 
piirkondliku energiaturu loomiseks. Bosnia ja Hertsegoviina peab tagama erinevate 
tegevuskavade rakendamise, ühendama riigi ja  piirkondlike üksuste regulatiivorganid, 
 
ET 19   ET kiirendama gaasisektori reformi ning valmistama ette tervikliku energiapoliitika. Bosnia ja 
Hertsegoviina on alla kirjutanud Kagu- Euroopa energiaühenduse lepingule. 
Infoühiskonna ja meedia valdkonnas on saavutatud mõningat edu. On alustatud 
kommunikatsioonivaldkonna regu leeriva ameti loomist, kuid infoühiskonna ameti loomise 
seadust ei ole veel vastu võet ud ning samuti ei edene monopoolsete  telefoni tava liiniga seotud 
teenuste liberaliseerimine. Ringhääli nguseaduse vastuvõtmine ning edenemine 
ringhäälinguteenuseid käsitlev a riikliku õigusakti ettevalm istamine on märkimisväärsed 
kordaminekud. Vastavad piirkondlike üksuste tasa ndi seadused tuleva d käsitlemisele, kui 
ringhäälinguteenuste seadus on vastu võetud. 
Seoses õiguse, vabaduse ja turvalisuse ga on edu saavutatud viisanõuete, piirikontrolli, 
varjupaiga ja rände osas. Vastu on võetud ühtne piirik ontrolli strateegia ning on võetud 
meetmeid ebaseadusliku rände vähendamiseks  ja viisade väljastamise tõhustamiseks. 
Varjupaigaga seotud kohustused, mille täitmist on seni juhtinud rahvusvahelised organisatsioonid, on järk -järgult minemas riigivõimude kätte. Tööjõupuudus 
julgeolekuministeeriumis segab ülesannete kor ralikku täitmist. Piiril antavate viisade arvu 
tuleb jätkuvalt vähendada. Seoses rahapesuga  tuleb märkida, et on vastu võetud uued 
õigusaktid ja loodud vajalikud struktuurid. Nüüd tuleb taga da vastavate õigusaktide 
asjakohane rakendamine ja jõustamine. Narkovastases võitluses on saavutatud vähe. Bosnia ja 
Hertsegoviina peab välja töötama riigitasandi narkopoliitika, võtma vastu narkootikume ja 
nende lähteaineid käsitlevad asjakohased õigus aktid ning looma riigi tasandil narkoameti, et 
tagada tõhusam võitlus narkokaubanduse vastu. 
Politseis on toimunud teatav edasiminek. Lisaks  politseireformi küsimuses saavutatud 
kokkuleppele on riigi tasandil asutatud ameti d, mis juba tegutseva d. Luureteenistused on 
ühendatud. On võimaldatud koolitus t ning hangitud varustust. Organiseeritud kuritegevuse ja 
terrorismi vastases võitluse tõhustamiseks  on vastu võetud inimkaubanduse vastane 
strateegia. On võetud täiendavaid meetmeid. Terrorismivastases võitluses on saavutatud 
edukas koostöö rahvusvahelise üldsusega strat eegia, õigusaktide ja struktuuride edasiseks 
arendamiseks. Siiski on vaja täiendavaid pingutu si, sest organiseeritud kuritegevust peetakse 
peamiseks ohuks Bosnia ja Hertsegoviina stab iilsusele ja üldisele sotsiaalmajanduslikule 
arengule. Andmekaitse seadus tuleks viiv itamata vastu võtta. Seaduste nõuetekohane 
rakendamine ja kurjategijatele süüdist uste esitamine on ülimalt oluline. 
Horvaatia 
Horvaatial ei ole suuremaid probleeme ühinemiseks vajalike poliitiliste kriteeriumide  
täitmisega. Arvamuse
13 järel esilekerkinud probleemid, mis käsitlesid tä ielikku koostööd 
Endise Jugoslaavia Rahvusva helise Kriminaaltribunaliga (E JRK), on vahepeal lahendatud. 
Horvaatia on üldiselt olnud edukas, kuid vaja on järjepidevat tähelepanu mitmes olulises 
valdkonnas.  
Kohtusüsteemis on saavutatud e du, sest on vastu võetud kohturef ormi strateegia ning mitmed 
protseduurilised ja korralduslikud meetmed. Valdkonna ülesannete laiaulatuslikkus nõuab 
jätkuvat tõsist tähelepanu, eelkõige seoses kohtuasjade üldise suure mahajäämuse ja 
kohtuotsuste asjakohase jõustamisega. Edu on saavutatud sõjakuritegude kohtuasjade 
menetlemisel, kuid jätkuvalt esineb etnilisi eelarvamusi serblastest kohtualuste suhtes. 
                                                 
13 KOM(2004) 257, 20.4.2004. 
 
ET 20   ET Kuigi vajalike õiguslike ja institutsionaalsete  raamistike kehtestamine on mõningal määral 
edenenud, on korruptsioon Horvaatias siiski jä tkuvalt suur probleem, millega tuleb 
otsustavamalt tegeleda. 
Inimõiguste ja vähemuste õigustega seoses tule b märkida, et on kasutusele võetud asjakohane 
õigusraamistik. Pärast komisjoni arvamuse avaldamist on vähemuste seisund üldiselt 
paranenud. Siiski on riigiõiguse rakendamine vä hemusrahvuste suhtes olnud aeglane. Serblasi 
ja mustlasi diskrimineeritakse jätkuvalt. Se lle olukorra parandamine peab olema esmane 
prioriteet. Eelkõige tuleb pa randada nende rahvusrühmade töösaamise võimalusi ning luua 
enamusrahvuse hulgas sallivam õhkkond. Uue mustla si käsitleva strate egia rakendamine on 
alanud, kuid ees seisavad rasked ülesanded. Eril ist tähelepanu tuleb pöörata sellele, et kõiki 
etnilise taustaga intsidente uuritaks korrali kult ning süüdlastele es itataks süüdistus.  
Kuigi pagulaste tagasipöördumin e on sujunud hästi ei ole tagastamise ja eluasemete 
taastamise osas siiski paljudest ettenähtud tähtaegadest kinni peetud. Eriti nõrk on olnud 
endisi rendiõigust omavaid isikuid puudutavat e eluaseme hooldusprogrammide rakendamine. 
On vaja kiiremini ja järjekindlamalt tegut seda, et luua pagulaste tagasipöördumise 
jätkumiseks vajalikud majanduslikud ja so tsiaalsed tingimused. Edukalt on arenenud 
kahepoolsed suhted naaberriikidega ning p iirkondlikud algatused.  Horvaatia on alla 
kirjutanud Kagu-Euroopa energiaü henduse lepingule. Siiski on vaja  tõsiseid pingutusi, et 
leida lõplikud lahendused kahepool setele küsimustele, eriti piiri ja omandiga seotud 
probleemide puhul. Pärast komisjoni arvamust kerkisid esile probleemid seoses täielikku 
koostöö puudumisega Endise Jugoslaavia Rahvusv ahelise Kriminaaltribunaliga (EJRK). See 
mõjutas otseselt 2005. aasta märtsis algama pidanud ühinemisläbirääkimiste edasilükkamise 
otsust. Vahepeal on olukord paranenud ning EJ RK peaprokurör võis 2005. aasta oktoobris 
tõdeda, et koostöö on täielik. See võimaldas  nõukogul 3. oktoobril 2005 jõuda otsusele, et 
kõik olulised tingimused ühinemisläbirääkimist e alustamiseks on täidetud. Läbirääkimised 
said samal päeval ametliku alguse. Oma jä reldustes kinnitas nõukogu, et täieliku koostöö 
jätkumine EJRKga on ühinemisprotsessi edenemise eeltingimus. Täieliku koostöö puudumine EJRKga mistahes etapis, võib viia läbirääkimiste katkestamiseni.  
Majanduslike kriteeriumide alusel võib Horvaat iat pidada toimiva turumajandusega riigiks. 
Horvaatia on võimeline keskmise ajavahemiku jooksul tulema toime ühendusesisese konkurentsi ja turujõududega, kui jätkatakse reformiprogrammi kitsaskohtade kõrvaldamist. 
On säilinus poliitiline konsensu s turumajanduse põhialuste suhtes . Stabiilsusele orienteeritud 
makromajanduslikud põhimõtted on aidanud tagada s uhteliselt madala inflatsiooni ja stabiilse 
rahavahetuskursi. Vähendatud on eelarvepuuduj ääki ja jooksevkonto defitsiiti. On võetud 
mõningaid meetmeid, et tõhustad a ravi- ja pensionikindlustussü steemi kulutuste järelevalvet. 
Erastamine on 2005. aastal kiirenenud ning lihtsus tatud on äri- ja maaregistri menetlusi. 
Pangandussektor on jätkuvalt kasvanud ni ng järelevalve on tõhustunud. Maanteede 
infrastruktuur on paranenud, se st kiirteede võrgustikku on te htud suuri investeeringuid. 
Telekommunikatsiooni sektori liberaliseerim ine on olnud edukas ja pärast eraõiguslike 
teenusepakkujate turule sisenemist on arenenud ka infrastruktuur. On astutud esimesi olulisi 
samme kahjumliku raudteesüsteemi ümberkorra ldamiseks. Horvaatia majandus on juba 
edukalt lõimitud ELi majandusse ning piir kondlik kaubandusintegr atsioon on tõhustunud. 
Väliskaubandusbilansi ja eelarve tasak aalu puudumine on potent siaalseks riskiks 
makromajanduslikule stabiilsusel e. Seetõttu tuleb fiskaaltasa kaalu parandada struktuursete 
meetmetega, eelkõige toetuste ja sotsiaalsiir ete valdkonnas. Keerulised reeglid ning puudused 
avalikus halduses ja kohtute töös, samuti aeglased turule tulemise ja sealt lahkumise menetlused on takistanud erasekto ri kiiremat arengut ja välis maiseid otseinvesteeringuid. 
 
ET 21   ET Kohtusüsteemi ebaefektiivsus takistab oma ndi- ja võlaõiguse rakendamist. Riik sekkub 
jätkuvalt majandusse. Suurte riigiettevõtete ümberkorraldamine on kulgenud aeglaselt, seda eelkõige laevaehituse, terase ja energia sektoris. Riigiettevõtete finantsdistsipliini tugevdamine on majanduspoliitika suur ülesa nne. Konkurentsivõime suurendamiseks ning 
kasvu ja investeeringute jätkuvuse tagamiseks  peab Horvaatia otsusekindlalt keskenduma 
puudustele ja probleemidele.  
Horvaatia võime võtta liikmelisus est tulenevaid kohustusi  on pärast komisjoni arvamuse 
avaldamist mõnevõrra suurenenud, sest õi gusakte on ühenduse seadustikuga vastavusse 
viidud kaupade vaba liikumise, riigihangete  ja infoühiskonna valdkonnas. Edu on saavutatud 
ka hariduse ja kultuuri ning välis-, julg eoleku- ja kaitsepol iitika valdkonnas.  
Horvaatia peab jätkama õigusaktide vastavusse viimist kõikides valdkondades, tugevdades 
samal ajal haldus- ja õigussüsteemi suutli kkust ühenduse õigustiku jõustamiseks. Paljudel 
juhtudel on jõustamine nõrk ning haldussuutlikkus ebaühtlane. 
Eelkõige on vaja teha jõupi ngutusi õigusaktide vastavusse viimiseks ühenduse õigustikuga, 
nende tõhusaks rakendamiseks ja jõustamiseks  järgmistes valdkondades: kapitali vaba 
liikumine, äriühinguõigus, infoühiskond ja meedia, kalandus, transport, energia, tarbija- ja 
tervisekaitse, tollil iit ja finantskontroll. 
Horvaatia peab tegema märkimisväärseid ja jä rjepidevaid jõupingutusi õi gusaktide vastavusse 
viimiseks ühenduse õigustikuga, nende tõhusaks ra kendamiseks ja jõustamiseks järgmistes 
valdkondades: kaupade vaba liikumine, riigihan ked, töötajate vaba liikumine, asutamisõigus 
ja teenuste vaba liikumine, finantsteenuse d, konkurentsipoliitika, põllumajandus ja maaelu 
areng, toidu ohutus, maksustamine, sotsiaal poliitika ja tööhõive, regionaalpoliitika, 
kohtusüsteem ja põhiõigused, õi gus, vabadus ja julgeolek. 
Eriti suuri jõupingutusi on vaja keskkonna valdkonnas, kuhu on vaja teha olulisi 
investeeringuid ning tõhustada halduss uutlikkust ühenduse õigustiku jõustamiseks.  
Serbia ja Montenegro 
Poliitilise olukorra ja demokraatia ja õigusriigi põhimõte te osas on Serbia ja Montenegro 
põhiseaduslik ja õiguslik kindlus jätkuvalt nõrgal tasemel. Kuigi liitriigi parlamendi 
legitiimsus on taastatud ning Serbia parlamendi töö on tõhustunud seoses uute protseduurireeglite vastuvõtmisega, mõjutava d demokraatlike institutsioonide toimimist 
jätkuvalt struktuursed nõrkused. Kummagi vaba riigi põhiseaduste läbivaatamises ei ole 
saavutatud mingeid tulemusi. 
Põhiseaduslikud küsimused on Serb ias ja Montenegros vaja lahendada konstruktiivsel moel 
ning kooskõlas Serbia ja Montenegro põhiseadusliku hartaga, eriti juhul, kui tegemist on kahe 
vabariigi vaheliste suhete või liitriigi institut sioonide toimimisega. See kehtib ka võimaliku 
iseseisvusreferendumi puhul emmas-kummas r iigis . Referendum peab olema kooskõlas 
rahvusvaheliselt tunnustatud demo kraatlike standarditega seoses Veneetsia komisjoni peagi 
avaldatavate soovitustega.  
Mõlemad vabariigid on saavuta nud edu haldusreformi õigusraam istiku valdkonnas, kuid selle 
reformi rakendamine on alles väga varajases staadiumis. Liitriigi haldusreform ei ole 
edenenud. Haldussuutlikkus on üldiselt madal. Nii liitriigi kui kahe vabariigi tasandil on 
 
ET 22   ET loodud haldusstruktuurid, pidades silmas läbirääkimisi stabiliseerimis- ja 
assotsiatsioonilepingu üle.   
Riigikaitsereform on takerdunud ebapiisava demokraatliku kontrolli ja läbipaistmatu 
finantsjuhtimise tõttu.  
Liitriigi kohus on tööl e hakanud, kuigi selle suutlikkus on madal ja täpseid võimupiire 
käsitlevat lepingut ei ole veel reaalses elus täies ulatuses rakendat ud. Tribunali õigused on 
probleemideta läinud tsiviilkohtute kätte, kuid haldusasjade mahajäämus on märkimisväärne. 
Kohtute tööd on eelkõige Serbias seganud suured  vajakajäämised ning poliitiline sekkumine, 
mis õõnestab kohtute sõltumatust.  
Korruptsioon on jätkuvalt suur probleem. Ko rruptsioonivastase stra teegia arenguga on 
kaasnenud mõningane edu, kuid nüüd tuleb see (Serbi as) lõplikult välja töötada ning tõhusalt 
rakendada. 
Serbia ja Montenegro on inimõiguste  valdkonnas täitnud Euroopa Nõukoguga liitumisel antud 
lubadused ning nimetanud kohtuniku Euroopa In imõiguste Kohtusse. On esinenud probleeme 
väljendusvabaduse ja kodanikuühiskonna küsimustes. On esinenud politseipoolset väärkohtlemist. Eelmise riigi korra ajal toimunud kuritegud e uurimine on edenenud väga 
visalt. Asjakohaseid diskrimineerimisvast aseid õigusakte ei ol e veel vastu võetud. Vähemuste 
õiguste austamise osas on olukord mingil määral pa ranenud, kuid siiski esineb rikkumisi.  
Serbia ja Montenegro ootavad komisjoni  aruannet oma valmisoleku kohta alustada 
läbirääkimisi stabiliseerimis-  ja assotsiatsioon ilepingu üle. Nad on te inud edukat koostööd 
EJRKga, mitmed süüdistatavad on saadetud Haag i kohtu ette. Sellest ajast alates on tehtud 
edukat koostööd tunnistajate vaba stamise ja dokumentidele j uurdepääsu osas, kuigi osa 
haldusaparaadist ja kaitsevägi üritavad vahetevahel protsessi pi durdada. Serbia ja Montenegro 
on saavutanud mõningast edu veel vabaduses v iibivate kurjategijate kohtu ette toomisel. 
Areng peab jätkuma, kuni saavut atakse täielik koostöö EJRKga. 
Kosovot käsitleva ÜRO julg eolekunõukogu resolutsiooni 1244  järgimiseks on Belgrad 
tõhustanud läbirääkimisi Pristinaga ühist huvi pa kkuvates tehnilistes küsimustes. Siiski ei ole 
Kosovo serblasi aktiivselt julgustatud osalem a omavalitsuse ajutistes institutsioonides. 
Belgradi konstruktiivne tegevus Kosovo küsimus es aitab parandada Serbia ja Montenegro 
väljavaateid Euroopaga ühinemiseks. Vast utöötamisel võib ühinemine takerduda.  
Mitme- ja kahepoolne piirkondlik koostöö on pidevalt paranenud, kuigi aeg-ajalt esineb 
probleeme. 
Mõlema vabariigi majandus järgib teataval määral toimiv a turumajanduse põhimõtteid. Vaja 
on tõhusaid reforme, et majanduse konkurentsivõime puudujäägid kõrvaldada. 
Serbia majandus oli 2005. aasta esimesel poolel küllaltki tugev. Paindumatu eelarvepoliitika 
jätkus ning põhjustas suure si senõudluse ja paranenud maksus tamise. 2005. aasta esimesel 
poolel vähenes kaubandusbilansi puudujääk ni ng rahvusvahelised reservid paranesid. 
Läbirääkimiste lõpetamine Londoni klubi võlau saldajatega 2004. aastal võimaldas vähendada 
välisvõlga. Struktuurireformid on ta as hoogustunud ning e du on saavutatud 
pangandussüsteemi ümberkorraldamises ja erastamises.  
 
ET 23   ET Valitsuse pühendumine makromajanduse stabiliseerimisele ja struktuurireformidele on 
toimunud vahelduva eduga. Inflatsioon ja surv e palkade tõstmiseks on kasvanud ning 
maksebilansi defitsiit on jätkuvalt kõrge. Ka tööturg on tasakaalust väljas. Bürokraatlikud 
tõkked on takistuseks ärikeskkonnale ning kohtu süsteemi aeglane ja ebatõhus toimimine 
aeglustab märgatavalt majanduse arengut. Erasek tori osa SKTst on suht eliselt tagasihoidlik 
ning konkurents väike. Erastamise edenemisest hoolimata ei ole riigis veel konkurentsivõimelist ja dünaamilist erasektorit. Avalik sektor kasutab ära suure osa ressurssidest, takistades turu jõudude vaba sekkumist ja ressursside tõhusat jaotamist. 
Avalikus ja ühiskondlikus omandis olevate ettevõtete kahjum on suureks koormaks riigi 
rahandusele.  
Montenegro majandus on kasvanud. Inflatsi oon on järk-järgult vä henenud ning hindade 
liberaliseerimine on peaaegu lõpule jõudnud. Er astamine on jätkuvalt edukas. Töötus on 
mõnevõrra vähenenud. Eelarve defitsiit vähene s 2004. aastal. Laenuvõtmine on madalseisust 
üle saamas, sest pangandussektori usaldatavus on taastumas.  
Maksebilansi defitsiit ja välisvõlg on siiski  kasvanud. Erasektori os akaal on suhteliselt 
tagasihoidlik. Erasektori are ngut takistab kohtusüsteemi nõrkus. Palkade kiire tõus on 
negatiivselt mõjunud ekspordi konk urentsivõimele ja tööhõivele. 
Serbia ja Montenegro on saavutanud edu Euroopa standardite täitmisel. Siseturu valdkonnas 
on mõlemad vabariigid üldiselt edukad. Nüüd peab jätkama jõupingutusi õigus- ja 
haldussuutlikkuse tõstmiseks, et tulla toim e stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu 
kohustustega. Samuti tuleks vältida takist uste loomist omavahelistes suhetes.  
Mõlemad vabariigid on saavutanud edu kaupade vaba liikumise  valdkonnas. Standardimise ja 
sertifitseerimise osas ei ol e erilist arengut märgata. Isikute vaba liikumise ja 
asutamisvabaduse valdkonnas ei ole samuti märkimisväärseid saavutusi. Teenuste osutamise 
vabaduse  valdkonnas on edu saavutatud Serbias, kus on vastu võetud uus  finantsteenuseid 
käsitlev seaduste pakett. Kapitali vaba liikumise põhimõte  on mõlemas riigis rakendatud vaid 
vähesel määral. Montenegros on vastu võetud uus välisvaaluta seadus ning seadus välismaiste 
jooksvate tehingute ja kapitalite hingute kohta, mis liber aliseerib kapitali l iikumist. Kapitali 
vaba liikumist ei ole suudetud tagada liitriig i tasandil, sest vabar iikide keskpangad ei ole 
jõudnud kokkuleppele täielikult toimiva raamatupidamissüsteemi osas.  
Tolli valdkonnas  on toimunud mõningane areng. Serbia  on vastu võtnud tolliseaduse ja 
tollitariifide muudatused, mi s ühtlustavad tariifinome nklatuuri ELi kombineeritud 
nomenklatuuriga. Montenegro on vastu võtnud muudatused tol liseaduses ja tolliteenuste 
seaduses. Vabariikide tolliametite haldussu utlikkus ja toimevõime on paranemas, kuid 
vajavad siiski edasist tugevdamist. Konkurentsi valdkonnas on mõlemad vabariigid võtnud 
vastu uued trustidevastased õigusaktid ning lo onud põhistruktuurid riigia bi järelevalveks. 
Vaja on jätkuvaid jõupingutusi, et vabariikid e trustidevastased süsteemid ja riigiabi 
järelevalve hakkaks toimima. Riigihangete valdkonnas ei ole Serbias märgata seadusandlikku 
või halduslikku arengut. Montenegro olukord on pi sut parem, sest liitriigi institutsioonid on 
hõlmatud riigihangete reeglite reguleerimisa lasse. Riigihankeseaduse rakendamiseks ja 
jõustamiseks on tugevalt vaja tõsta haldussuut likkust, eriti Montenegro s. Mõlemad vabariigid 
peavad tagama, et ettevõtjad saavad võrdse kohtlemis e osaliseks ka teises vabariigis ja liitriigi 
institutsioonide suhtes kohaldatakse seaduses  ettenähtud riigihanke  reegleid. Seoses 
intellektuaalomandi õigustega  on mõlemas vabariigis täheld atud seadusandlikku arengut. 
Montenegro on vastu võtnud intellektuaaloma ndi õiguste rakendamise raamseaduse. 
Jõustamine on järk-järgult paranemas, kuid se llele on vaja jätkuval t tähelepanu pöörata. 
 
ET 24   ET Mõlemad vabariigid peavad tunnustama liitriigi  intellektuaalomandi ameti rolli ning vajadust 
tagada selle ameti haldussuutli kkus oma ülesannete täitmisel.  
Valdkondlikke tegevuspõhimõtteid on mõningal määral rakenda tud, kuigi ebaühtlaselt. 
Tööstuse ja väikese ja keskmise suurusega ettevõtete valdkonnas on mõlemad vabariigid 
saavutanud edu rakendades Euroopa väikese ja keskmise suurusega ettevõtete hartat. 
Põllumajanduses on toimunud mõningane areng. Serbia on tõstnud 
põllumajandusministeeriumi haldussuutlikkus t ning vastu võtnud ve terinaariaalased 
raamseadused. Keskkonna küsimustes on areng olnud tagasi hoidlik mõlemas vabariigis. 
Montenegro on vastu võtnud saaste kompleksse vältimise ja kontrolli seaduse. Mõlemad 
vabariigid on saavutanud edu transpordi valdkonnas, osaledes Kagu-Euroopa transpordi 
piirkondlikus tuumikvõrgus. Mõlemad vabariigid on arendanud energia valdkonda. Serbias 
on alustanud tegevust energiaamet ning on vastu võetud energia arengust rateegia kuni aastani 
2015. Riikliku elektrisüsteemi jaot amine väikeettevõteteks jät kub. Montenegros on saavutatud 
edu elektrisektori ümberkorraldamises. Serb ia ja Montenegro on alla kirjutanud Kagu-
Euroopa energiaühenduse lepingule. 
Infoühiskonna ja meedia valdkonnas on saavutatud mõningat edu. Serbias on lõppenud 
tavatelefoniteenuse pakkuja monopol, kuid te lekommunikatsiooniamet ei tegutse veel 
alafinantseerituse tõttu. M ontenegros on lõpule viidud tavatelefoniteenuse pakkuja 
erastamine. Audiovisuaalses valdkonnas ei ole Serbias edasiminekut. Serbia muutis 
ringhäälinguseadust, et pikendada tähtaega, mille  jooksul peab Serbia raadio ja televisioon 
muutuma praegusest valitsuse kontrolli all olevas t asutusest avalikuks ringhäälinguteenuseks. 
Samuti on edasi lükatud kohalike omavalitsuste j uhitavate ringhäälinguasutuste erastamine. 
Montenegros on ringhäälingunõukogu algatanud sage duste kasutuslubasid käsitleva avaliku 
pakkumise.  
Õiguse, vabaduse ja julgeolekuga seoses tuleb märkida, et te gelikku arengut ei ole toimunud 
valdkondades, kus vastutus jaguneb kahe vabariigi ja liitriigi vahel. Vabariigid kasutavad 
jätkuvalt erinevat viisakorraldust . Mõlemas riigis on ikka veel ettevalmistamisel ühtse 
piirikontrolli  riiklikud strateegiad. Serbias on piiri kontrolli üleandmine liitriigi kaitseväelt 
politseile viibinud. Vabariigid ei ole veel vastu võtnud varjupaika  käsitlevaid seadusi, mis on 
vajalikud liitriigi raamseaduse rakendamiseks. Rände puhul tuleb tagada tagasivõtulepingute 
täielik jõustamine. 
Vabariikide vastutusalasse kuuluvates valdkondades on mõningat edu saavutatud rahapesu  
vastaste õigusaktide väljatöötamisel.  Politseireform on edenenud Montenegros, kus on vastu 
võetud politseid ja riiklikku julg eolekuametit käsitlevad seaduse d. Serbias ei ole uusi politsei 
ja julgeolekuteenistuste seadusi veel vastu võetud. Organiseeritud kuritegevus on suur 
probleem mõlema vabariigi jaoks. Mont enegro on vastu võtn ud korruptsiooni ja 
organiseeritud kuritegevus e vastase strateegia.  
Kosovo 
Kosovo poliitiline olukord  püsis stabiilsena parlamendi valmiste ja sellele järgnenud 
koalitsioonivalitsuse moodustamise ajal, samu ti EJRK süüdistuste ja  endise peaministri 
vabatahtliku tagasiastumise olukorras. Olulised demokraatia ja tõhususe puudujäägid nõrgestavad omavalitsuse ajutiste institutsioonide tegevust. 
Kosovo serblaste ja albaanlaste vahelised s uhted on jätkuvalt pingelised. Kosovo serblaste 
boikott 2004. aasta valimistele vähendas nende  võimalust tegelda kogukonna õiguspäraste 
 
ET 25   ET probleemidega demokraatlikul moel. Samal ajal ei suutnud Kosovo albaanlastest enamus luua 
vajalikke tingimusi Kosovo serbla ste lihtsamaks osalemiseks pol iitilises protsessis. Selline 
olukord takistas oluliselt kohaliku omavalitsuse reformi läbiviimist. 
Üldiselt tuleb õigusriigi põhimõtteid märgat avalt tugevdada. Põhiline probleem on õiguslik 
ebakindlus, mis on seotud Kosovos kehtivat e seadustega. Õigusemõistmisega on jätkuvalt 
suuri raskusi ning kohtuasj ade mahajäämus suureneb. Kohtuinstitutsioonide ja 
õiguskaitseorganite tööd tuleb tunduvalt pa randada, et nad oleksid võimelised tagama 
seaduste jõustamist, eelkõige omandiõi guse valdkonnas ja võitluses organiseeritud 
kuritegevuse ja finantskuritegevusega. Korr uptsioon on laialt levinud, kuid asjakohased ja 
jõulised vastumeetmed puuduvad. 
Kosovo haldussuutlikkus on jätkuvalt väga nõ rk. Avalik haldus on ebatõhus ning allub 
poliitilisele survele, mistõttu alati ei toimita õiguspäraselt. Kuigi on vastu võetud avaliku 
teenistuse ja avaliku finantsjuhtimise õigus likud alused, puudub siiski  läbipaistvus ja 
aruandekohustus. Valitsuse koordineerimist tu leb tõhustada ning sa muti tuleb täpsemalt 
määratleda keskvalitsuse ja omavalitsustasand i suhted. Prioriteediks on parandada põhiliste 
avalike teenuste osutamist kõikidele kogukondadele. Vaja olek s vähendada nõudl ust teenuste 
järele, mida pakuvad paralleelsed struktuurid peamiselt Kosovo serblaste omavalitsustes.  
Väljendusvabadus on suurenenud seoses sõltumatut  meediat käsitleva reguleeriva raamistiku 
ning kahe akadeemilise institutsiooni loomis ega, mis peavad toetama kvaliteetset 
ajakirjandust. Vastu on võetud diskrimineer imisevastane seadus, kuid nüüd on vaja see 
rakendada, et tagada kõige haavatavamate, eelkõige naiste ja laste, õiguste kaitse. 
Ombudsmaniametil on olnud oluline roll inimõiguste ja vähemuste kaitse kindlustamisel. 
Kosovo institutsioonid on teinud jõupingutusi, et mõista hukka vähemusrühmade vastu 
suunatud vägivallaaktid, suurendada vähemu ste esindatust ja soodustada põgenike 
tagasipöördumist. Kuid need on olnud deklaratiivsed avaldused, mida ei ole kohalikul tasandil 
praktikasse rakendatud. Rahvusvähe muste olukord on jätkuvalt väga raske. Vähemuste keelte 
kasutamine riiklikes ja kohalikes ametiasutust es on ebapiisav ning taki stab institutsioonides 
osalemist. Samuti on problemaatiline vähemuste juurdepääs avalikele teenustele. Põgenike ja riigisiseselt ümberasustatud is ikute tagasipöördumine on väga vähene. Ebakindlus Kosovo 
tuleviku suhtes, hirm julgeoleku pärast ni ng kehvad tööleidmise võimalused ei soodusta 
Kosovo serblaste ning muude kogukondade ta gasipöördumist. Tähelepanu tuleb pöörata 
kõikidele Kosovos elavatele koguk ondadele jätkuva elatusallika ta gamisele. Kuid mustlaste, 
ashkalide ja egiptlaste olukor d nõuab kohest tegutsemist, eriti nende puhul, kes elavad 
ohtlikes elutingimustes. 
Tehniline dialoog Belgradiga on uuesti alanud ning Kosovo osalemine piirkondlikes 
koostööalgatustes on paranenud. 
Arutelu alustamine Kosovo tulevi ku üle on oluline ülesanne kogu regioonile. Kõigi osapoolte 
pühendumine paljurahvuselise, stabiilse ja de mokraatliku Kosovo loomisele on ülimalt 
oluline, et saavutada piirkonn a julgeolekut ja stabiilsust suurendav lahendus, mis tagab 
Kosovo edasise arengu ELiga ühinemise suunas.  
Kosovo majandus  liigub toimiva turumajanduse põhimõ tete suunas. Vaja on tugevaid 
reforme, et majanduse konkurentsivõime tõsised puudujäägid kõrvaldada. 
 
ET 26   ET Rahanduslik stabiilsus on tagatud euro kasuta misega peamise käibeloleva valuutana. 2004. 
aasta teises pooles ja 2005. aasta alguses muutus inflatsioon negatiivseks. Struktuurireformid 
on edenenud, eelkõige ühi skondlikus omandis olevate ettevõtet e erastamise osas alates 2004. 
aasta keskpaigast. Kaks avaliku sektori ettevõtet muudeti aktsiaseltsideks. Ametivõimud jätkasid liberaalse kaubandus- ja tööturupoliit ika järgimist, tagades suhteliselt avatud 
turulepääsu ja soodsa ettevõtluskeskkonna. Eras tamise kiirendamisega suurenesid mõnevõrra 
välismaised otseinvesteeringud.  
Siiski on majanduskasv olnud suhteliselt nõr k, mis on põhjustatud välismaiste doonorite 
toetuste vähenemisest ja majandusdünaamika puudumisest. Töötus on jätkuvalt väga kõrge 
ning jooksevkonto defitsiit märkimisväärne. Po liitilised valikud ei ole osutunud täiesti 
asjakohaseks: kulutuste kasv põhjustas 2004. aastal  suure eelarve defits iidi. Elektrienergia 
ettevõtte ümberkorraldamine on viibinud peamis elt selle tõttu, et napib investeerimiseks 
vajalikke ressursse. Suur ülesa nne on omandiõiguse kehtestamine . Õiguslik ebakindlus ning 
nõrk seaduste rakendamine ja lepingute jõusta mine takistavad erasektori arengut ja 
investeeringuid. Turult lahkum ine on jätkuvalt keeruline ja pikaajaline peamiselt 
kohtusüsteemi nõrkuse tõttu. Põhilise infras truktuuri puudulikkus takistab jätkuvalt 
majandustegevust. Palkade reaalne tõus õõne stab Kosovo ekspordi konkurentsivõimet. 
Euroopa standardite vastavusse viimisel on Kosovo mi tmes valdkonnas olnud edukas, kuid 
ebaühtlaselt.   
Uued õigusaktid ja poliiti lised põhimõtted vaadatakse j uba nende algetapis läbi 
ministeeriumide ja eurointegratsi ooni büroo poolt, et tagada nende vastavus ELi põhimõtetele. 
Seitse ministeeriumit on loonud ELi integratsioo niüksused. Paljudesse neist on kaasatud ka 
väliseksperdid. Kohalike ELi alase õiguse asja tundjate puudumine on suur probleem, samuti 
on olnud raskusi uute õigusaktide tõlk imisega. Hoolimata edust ei ole ükski avaliku teenistuse 
struktuur veel täielikult kons olideeritud, samuti ei ole veel  täiesti tegevusvõimeline 
rahvusvahelist koostööd ja eurointegr atsiooni käsitlev parlamendikomitee. 
Siseturu valdkonnas on saavutatud teatav at edu uute õigusaktide va stuvõtmisel. Parandatud 
riigihanke  seadus põhineb ELi reegli tel, kuigi rahvusassamblee vaatab selle veel läbi. 
Intellektuaalomandi seadus ei ole edenenud. Positiivselt on arenenud tolli valdkond. 
Peamiselt on rakendatud Kosovo ühtseid  tariifikvoote ja tolliseadustikku. Maksunduses  on 
toimunud mõningane areng, sest on alustatud õigusaktide vastavusse viimist ühenduse 
õigustikuga. 2005. aastal võttis Kosovo vastu lih tsustatud tulumaksusüsteemi, mis põhineb 
kahte tüüpi tulumaksul. Maksuameti maksude kogumi se ja järelevalve võim et tuleb tõsta ning 
võidelda pettuste vastu aktsiisimaksunduses. 
Valdkondlike tegevuspõhimõtete areng jätkus Euroopa väikeste ja keskmise suurusega 
ettevõtete harta rakendamisega. Kehtestatud on  väikese ja keskmise suurusega ettevõtete 
toetamise seadus. Kosovo põllumajanduse potentsiaali ei kasutata täiel määral. Peamisteks 
probleemideks on kehv infrastruktuur, omandiõi gus, ebapiisavad laenuvõimalused, ebatõhus 
kvaliteedikontroll ja madal haridustase. Keskkonnaküsimustes  on Kosovo ühtlustanud oma 
õigusakte ühenduse õigustikuga, võttes vast u vee ja õhu kvaliteed i õigusaktid ja 
keskkonnalase mõju hindamise määrused. Valitsus on heaks ki itnud keskkonnakaitse 
strateegia. Ettevalmista misel on viieaastane keskkonnaalane tegevuskava. Transpordi 
valdkonnas on Kosovo saavutanud edu seoses osal emisega piirkondlikes transpordialgatustes. 
Pristina lennuväli viid i tsiviilkontrolli alla ning erasta ti. Kosovo osaleb Euroopa ühise 
õhuruumi laiendamises Kagu-Euroopasse. Energia  valdkonnas on Kosovo alla kirjutanud 
 
ET 27   ET Kagu-Euroopa energiaühenduse lepingule. Telekommunikats iooni ja postiteenuste 
valdkonnas võeti 2005. aasta juunis kasu tusele uued postiindeksid.  
Õiguse, vabaduse ja julgeoleku osas on olukord siiani mitterahuldav. Mõningat edu on 
saavutatud rahapesu  vastase õigusraamistiku loomisel, kuid rakendusmehhanisme tuleb 
tunduvalt parandada. Veel ei ole loodud tervikli kku narkovastast strateegiat, mis hõlmaks nii 
narkokaubandust kui ka järjest suurenevat nark ootikumide kuritarvitamist kohalikul tasandil. 
Võimu üleandmine Kosovo politseile jätkub. Siiski on vaja tõsta politsei võimekust, eelkõige uurimis-, haldus- ja juhtimisos kuste osas. Vaja on jätkuvaid jõupingutusi, et kurjategijad 
jõuaksid kohtu ette ning järgitaks õigus riigi põhimõtteid. Tõhustada tuleb võitlust 
organiseeritud kuritegevuse  ja finantskuritegevusega ni ng suurendada kohaliku võimu 
suutlikkust, et võiks toimuda edasine või mu üleandmine kohalikele organitele.  
Türgi 
Türgis jätkuvad poliitilised muutused ni ng riik on jätkuval t edukas Kopenhaageni poliitiliste 
kriteeriumide  täitmisel. Jõustunud on olulised reformid, mis peaksid põhjustama 
õigussüsteemi struktuurimuudatusi, eriti koht usüsteemi puhul. Siiski on muutuste tempo 
2005. aastal aeglustunud ja reformid jäänud ebaüh tlasteks. Kuigi inimõiguste rikkumiste arv 
on vähenenud, tuleb neid siiski et te. Kiirelt on vaja rakendada j uba olemas olev seadusandlus 
ning teatavates valdkondades teha uusi seadusan dlikke algatusi. Põhivajaduste ja inimõiguste 
kaitsmisel on vaja astuda veel märkimisväärseid samme, eriti sõnavabaduse, naiste õiguste, usuvabaduse, ametiühinguõiguste ja  kultuuriliste õigus te osas, samuti tuleb tõhustada võitlust 
piinamise ja väärkohtlemise vastu. Türgi p eaks reformiprotsessi paremini lõimima 
valitsusasutuste töösse. Türgi kohustus viia  läbi täiendavaid poliitilisi reforme peaks 
väljenduma konkreetsetes saavutustes, millest oleks kasu kõikidele Türgi kodanikele päritolust sõltumata. 
Demokraatia ja õigusriigi valdkonnas  on läbi viidud olulised struktuurireformid, eelkõige 
kohtusüsteemi toimimise osas. Komisjoni 2004. aas ta soovituses nimetatud kuus õigusakti on 
jõustatud. Siiski on nende rakendamine jätkuva lt ebaühtlane. Ühest küljest näitavad mitmed 
kohtuotsused, et kohtusüsteem töötab järjest su uremas kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu 
pretsedendiõigusega. Teisest küljest on tehtud mitmeid otsuseid, mis käsitlevad arvamuse 
avaldamist traditsiooniliselt tundlikel teemadel, mis on viin ud nii süüdistuse esitamise kui 
süüdi mõistmiseni. Jätkunud on ts iviilelanikkonna ja sõjaväe vaheliste s uhete reform, kuid 
relvajõud jätkavad avalikkuse mõjutamist, aval dades avalikke teatei d poliitilise arengu ja 
valitsuse poliitika kohta.  
Hoolimata mõningast edust on pilt inimõiguste ja vähemuste õiguste kaitsmise  vallas jätkuvalt 
segane. Jõustunud on mitmed uued piinamist ja  väärkohtlemist käsitlevad sätted, mis 
täiendavad juba olemasolevat  õigusraamistikku. Piinamise ja  väärkohtlemise juhtumid on 
vähenenud. Siiski on teated piin amise ja väärkohtlemise koht a sagedased ning süüdlased 
jäävad enamasti karistamata.  
Põhivabaduste osas on vastu võetud mitmei d õigusakte. Olulisemaks võib pidada uue 
karistusseadustiku ja uue ühinguid käsitleva seaduse jõustumist. Nii üksikisikutel kui 
kodanikuühiskonna organisatsioonidel on suurem  tegevusvabadus kui minevikus. Siiski 
esitatakse isikutele süüdistusi ja mõisteta kse neid süüdi vägivallale mitte õhutavate 
arvamusavalduste eest ning teat avatele ühingutele tehakse nende tegevuses takistusi. Sellega 
seoses jälgitakse tähelepanelikult ko htumenetlusi, mis põhinevad artiklil 301.  
 
ET 28   ET Jätkuvalt tuleb teateid selle kohta, et julg eolekujõud kasutavad demonstratsioonide puhul 
ülemäärast jõudu. Hoolimata mõnedest erim eetmetest usuvabaduse valdkonnas, ei ole 
religioossetel vähemustel ja kogukondadel juriidilist staatust. Nende probleemidega tuleb kiirelt tegelda ning võtta vastu asjakohane, Euroopa standarditele vastav õigusraamistik. 
Suuremat tähelepanu pööratakse naiste õigus tele, kuid naiste vastu suunatud vägivald on 
jätkuvalt tõsine probleem.  
Hoolimata suuremast sallivusest muude keelte kasutamise suhtes, on kultuuriliste õiguste 
teostamine jätkuvalt juhuslikku laadi. Kohalik ke kurdikeelseid saatei d ei ole seadustatud, 
kurdi keele kursusi on sulet ud ning poliitikuid mõistetaks e jätkuvalt süüdi kurdi keele 
kasutamise pärast teatavas kontekstis. Türgi pi irab jätkuvalt vähemuste õigusi ja kultuurilisi 
õigusi. 
Poliitiline konsensus tegelemaks Türgi kaguos a majandusliku, kultuuril ise ja sotsiaalse 
arenguga on suurenenud, kuid konkreetseid edusamme on vä he. Julgeoleku olukord on 
halvenenud pärast Kurdi Töölispartei vä givallaaktide taasalgamist. Riigisiseselt 
ümberpaigutatud isikutel on jä tkuvalt suuri probleeme.  
Regionaalsetes küsimustes  on Türgi valitsus ko rduvalt väljendanud oma seisukohta, et nad on 
pühendunud Küprose probleemile kõiki pooli rahulda va lahenduse leidmisele vastavalt ÜRO 
peasekretäri esitatud kavale. Tü rgi kirjutas 29. juul il alla lisaprotokollile, mis kohandab EÜ 
Türgi assotsiatsioonilepingut seoses kümne uue  liikmesriigi ühinemisega. Samal ajal avaldas 
Türgi ühepoolse deklaratsiooni, kus väideti, et s ee allkiri ei tähend a tegelikult Küprose 
Vabariigi ametlikku tunnustamist. EL võttis 21. se ptembril vastu deklaratsiooni, kus on kirjas, 
et Türgi deklaratsioon ei mõjuta Türgi lisaprotokollist  tulenevaid kohustusi. ELi 
deklaratsioonis rõhutatakse, et liikmesriikide tunnustamine on ühinemisprotsessi oluline osa. 
Samas toonitatakse, et on vaja toetada ÜR O peasekretäri jõupingut usi Küprose probleemi 
kõiki osapooli rahuldavaks lahendamiseks, mis aitaks kaasa rahu, stabiilsuse ja harmooniliste 
suhete arengule piirkonnas. Türgi on kasutanud oma vetoõigust Küprose liikmeks saamise 
vastu mitmetes rahvusvahelistes organisatsioon ides, samuti relvaekspor di toimimisjuhendit 
käsitleva Wassenaari lepingu ja kahese kasutusega kaupade lepingu puhul. Türgi ja Kreeka 
suhted on arenenud positiivses suunas. Kuigi al ates 2002. aastast on peetud 31 läbirääkimiste 
vooru, ei ole piirivaidluse küsimuste s jõutud tervikliku lahenduseni.  
Majanduslike kriteeriumide  täitmisel on Türgi teinud suuri e dusamme ja teda võib pidada 
toimivaks turumajanduseks senikaua, kui ta jä tkab liikumist stabiliseerumise ja reformide 
suunas. Türgi on ka võimeline keskmise ajav ahemiku jooksul tulema toime ühendusesisese 
konkurentsi ja turujõududega, kui jätkatakse kindla lt stabiliseerimispolii tikat ning viiakse ellu 
struktuurireforme. 
Viimasel aastal saavutati suur t edu makromajanduse stabilis eerimisel. Tänu rangele ja 
konservatiivsele poliit ikale on eelarve tasa kaal säilinud, laenudünaam ika paranenud ning 
inflatsioon vähenenud. Majanduskasv on jätkuvalt tugev. Suurt edu on saavutatud avaliku 
sektori finantsjuhtimise ja kontrolli parandamisel, mille tulemusena on suurenenud maksupoliitika läbipaistvus. Sotsiaalkindlustuse ja tervishoiusüsteemid läbivad suuri muutusi. Pangandussektori järelevalve ja reguleeriva ra amistiku jätkuv paranemine ning erastamise 
edenemine suurendab majandussubjektide finant sdistsipliini ning parandab Türgi äri- ja 
investeerimiskliimat. Kasvanud on välismaised otseinvesteeringud. 
Edu säilitamiseks peab jätkuma konservatiivsel eelarvel põhinev makrom ajanduslik stabiilsus. 
Hiljutine jooksevkonto defitsiidi järsk kasv vaja b hoolikat jälgimist ning valmisolekut kiireks 
 
ET 29   ET tegutsemiseks. Vaja on edasisi struktuurirefor me, mis oleks suunatud õigusriigi põhimõtete 
tugevdamisele, erastamise edendamisele ja ette võtete ümberkorraldamisele, tööturu tasakaalu 
säilitamisele ja varimajanduse vähendamisele. Sellised reformid aitaksid toetada stabiliseerumise protsessi. Ressu rsside jaotamine peaks olema tõhusam. Seetõttu on vajalik 
põhiliste faktoriturgude reformimine. Palg afondi kokkuhoiu kohustust tuleb samuti täita. 
Avaliku sektori kulutuste eelarvemenetluse refo rm peab jätkuma ning tagada tuleb parandatud 
reguleeriva ja õigusliku raamistiku rakendamine.  
Türgi võime võtta vastu ja rakendada ELi õiguskord  on 2004. aastast alates suurenenud, 
kuigi ebaühtlaselt. Kaupade vaba liikumise areng on positiivne. Põhiliselt tähendab see uue 
lähenemisviisi rakendussätteid, kaasa arvatud Türgi võimalust teavit ada vastavushindamise 
ning samuti turujärelevalve ameteid. Teiste s valdkondades (nt. vana lähenemisviis ja 
ühtlustamata valdkonnad) ei ole arengut toimun ud. Hoolimata ELi–Türgi tolliliidust ei ole 
kaupade liikumine siiski veel täiesti vaba. 
Kapitali vaba liikumine on pisut paranenud. Mõned piirangud on kaotatud, kuid 
välismaalased ei tohi soetada kinnisvara ning os aleda teatavates majandu ssektorites. Olulistes 
rahapesuga seotud küsimustes on teatavat ed u saavutatud, kuid õigusaktide ühtlustamine ei 
ole veel täielik. 
Äriühinguõiguse valdkonnas on toimunud mõningane areng, eelkõige 
raamatupidamisstandardite ja auditeerimise osas . Siiski on üldine õigusaktide vastavusse 
viimine ühenduse õigustikuga selles peatükis toimunud piiratud mahus. 
Intellektuaalomandi õigusi käsitlev õigusaktide vastavusse viimine on edenenud ja paranenud. 
Samuti võib täheldada tõhusamat tegevust õigu saktide jõustamisel, kuid see on süsteemi 
nõrgim osa.  
Konkurentsipoliitika  valdkonnas on konkurentsiamet ette võtteid käsitlevad sätted 
(trustidevastased ja üh inemiste kontrolli käsitl evad) piisavalt vastavu sse viinud ja rakendanud. 
Samas ei ole märgata mingit edu riigiabi käsitlevate sätete vastavusse viimises ja jõustamises. 
Seega on õigusakte ühtlustatud väga vä he, hoolimata konkreetsetest kahepoolsetest 
kohustustest. Erilist tähelepanu tuleb pöörata riigiabi kontrollimisele terasesektoris. 
Finantsteenused on mõnevõrra edasi arenenud, eelkõige kindlustuse ja täiendava pensioni 
sektoris. Pangandussektori edu tule b tugevdada. Siiski on üldine  vastavusse viimine selles 
valdkonnas piiratud ning tõsta tuleks haldussuutlikkust. 
Infoühiskonna ja meedia  valdkonnas on edasi arenenud elektroonilised sideteenused, 
infotehnoloogia (kus on jätkunud liberaliseeri mine) ja infoühiskonna teenused. Õigusaktide 
tõhus rakendamine nõuab haldussuutlikkuse tõstmi st. Audiovisuaalpoliitika valdkonnas ei ole 
edasiminekut ning ka õigusaktide vastavusse viimine on olnud vähene.  
Põllumajanduse ja kalanduse areng on olnud väga aeglane. On tehtud mõningaid algatusi 
maaelu arendamiseks, kuid neid tuleb korralikult ellu viia. Vastavusse viimine ja haldussuutlikkus on üldiselt väga nõrgal tasemel. 
Õigusaktide vastavusse viimine toidu ohutuse, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika  valdkonnas 
on samuti suhteliselt tagasihoidlik. Vastavusse  viimine on paremini edenenud teatavates 
toiduainepoliitika erisektorites, kuid see ei ole veel siiski täielik. Probleeme on ka 
rakendamisega. Veterinaarpoliitika üldraamis tik ei ole veel va stu võetud. Siiski on 
 
ET 30   ET ametiasutus alustanud tööd, et määratleda kohap eal probleemid ja haldusmuudatused, mis on 
vajalikud nende lahendamiseks. Fütosan itaarpoliitikas on mõ ningaid tulemusi. 
Haldusstruktuurid vajavad täielikku uuendamist. 
Transpordi areng on erinevate transpordiliikide lõikes ebaühtlane. Teatavat edu on saavutatud 
maanteetranspordi osas, eelkõige õigusaktide vastavusse viimis el, kuid nende rakendamine ei 
ole veel täielik. Raudteesektoris on vajali kud põhjalikud õiguslikud ja institutsioonilised 
reformid. Meretranspordi valdkonnas on mõning al määral edenenud õigusaktide vastavusse 
viimine ja haldussuutlikkuse tõstmine. Õhutrans pordi osas võib täheld ada edasiminekut, kuid 
üldine õigusaktide vastavusse viimine on vähene. Energia valdkonnas on saavutatud teatavat 
edu, eelkõige tarnekindluse ja taastuvenergia os as. Energia siseturu loomine edeneb visalt, 
kuid vähimaidki edusamme pole te htud sektori riigiabi  ja energia tõhususe alal. Kui Türgi 
arendab välja tuumaenergia tootmise võime, tule b tõsta haldussuutlikkust, et tagada kõrge 
tuumaohutuse tase. Kiirguskaitse val dkonnas on saavutatud teatavat edu. 
Maksunduse areng on vähene nii kaudse kui otsese  maksustamise puhul. Türgi üldine 
maksusüsteem on osaliselt ühenduse õigustikuga vastavuses, kuid siiski on vaja teha veel 
põhjalikku tööd õigusaktide vastavusse viimiseks. Jätkuvalt on probleemiks varimajandus. Haldussuutlikkus vajab ulatuslikku ajakohastamist. 
Statistika  valdkonnas on edu saavutatud peamiselt klas sifitseerimise ja sekt oristatistika osas. 
Õigusakte on vastavusse viidud vähe, kuid jätkub koostöö Euro stati ja riikliku 
statistikainstituudi vahel. Tööhõive ja sotsiaalpoliitika alal on mõningaid saavutusi. Edukas 
on olnud õigusaktide vastavusse viimine tööter vishoiu ja –ohutuse va ldkonnas, kuid suuri 
pingutusi on vaja veel teha sellistes va ldkondades nagu sotsiaal dialoog, sugudevaheline 
võrdus ja diskrimineerimise vastane tegevus. Ee s seisab äärmiselt oluline ülesanne rakendada 
õigusaktid ja tõsta haldussuutlikkust.  
Türgi tööstuspoliitika  on suuremas osas kooskõlas ELi põhimõtetega. Eelmise aruandega 
võrreldes on toimunud mõningane areng, eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtete 
poliitikas. Regionaalpoliitika ja struktuuri vahendite koor dineerimise areng on olnud 
ebaühtlane. Eelmise aruandega võrreldes ei  ole toimunud edasiminekut territoriaalse 
korralduse ja programmide valdkonnas.  Areng on toimunud õigusliku raamistiku, 
finantsjuhtimise ja kontrolli va ldkonnas. Institutsiona alsete struktuuride loomiseks on vaja 
tugevaid jõupingutusi. Tuleks luua regionaalpol iitika ametid nii keskvalitsuse kui regioonide 
tasandil ning neid pidevalt täiustada. 
Kohtusüsteemi ja põhiõiguste valdkonnas on Türgi saavut anud edu kohtusüsteemi ja 
korruptsioonivastaseid meetmeid käsitlevate ELi standardite ja tavade järgimisel. Siiski on 
vaja täiendavaid meetmeid kohtusüsteem i sõltumatuse ja tõhususe tagamiseks. 
Korruptsioonivastases võitluses on vaja tõhus tada asjaomaste ametkondade tööd ning tõsta 
inimeste teadlikkust korruptsioonist kui raskest kriminaalkuriteost.  
Türgi on jätkanud õigusaktide vastavusse viimist õiguse, vabaduse ja  julgeoleku valdkonnas. 
Üldiselt on Türgi seadusandlus osaliselt ühenduse õigustikuga kooskõlas. Edasine areng on vajalik järgmistes valdkondades: isikuandmete kaitse seaduse vastuv õtmine, piirikontrolli 
käsitleva riikliku tegevuskava vastuvõtmine ja  rakendamine, rännet ja varjupaika käsitleva 
riikliku tegevuskava rakendamine, geograafilis e piirangu kaotamine Genfi konventsiooni 
järgimisel ja asutustevahelise koostöö arendamine. 
 
ET 31   ET Keskkonnapoliitika areng on olnud vähene. Üh enduse õigustiku ülevõtmise üldine tase on 
madal, välja arvatud jäätmemajanduse ja mü ra valdkonnas, kus ülevõtmine on kulgenud 
edukalt. Endiselt valmistab raskusi õigusaktide rakendamine ja jõustamine. Türgi peab võtma 
meetmeid, et lõimida keskkonnapoliitika te iste poliitikavaldkondade määratlusse ja 
rakendamisse. 
Tarbija- ja tervisekaitset käsitlevate õigusaktide vastavusse  viimine on olnud järjekindel. 
Eelkõige on laabunud ohutusega mitteseotud meetmete rakendamine. Ohutusega seotud meetmete osas ei ole arengut toimunud. Teatavat  edu on saavutatud rahva tervise edendamisel, 
peamiselt tubakat käsitlevate õigusaktide osas. Haldussuutlikkust tuleks tõsta.  
Tolliliitu käsitlevad õigusaktid on suures osas vast avusse viidud ning need on kooskõlas ka 
ELi ja Türgi kahepoolsete lepingutega. Siis ki on vajalik Türgi tolliseadustiku jätkuv 
vastavusse viimine ELi tolliseadustikuga. Probleeme valmistavas vabatsoonides kohaldatavad tolliga mitte seotud õigusaktid ning intellektu aalomandi õiguste jätkuvalt puudulik järelevalve 
tollikontrollis. 
Tulenevalt ELi ja Türgi tolliliidu kohustu stest järgib Türgi suuremas osas ELi välissuhete  
poliitika ärilisi aspekte. Kolm andate riikidega on alla ki rjutatud uued vabakaubanduslepped. 
Türgi on suures osas viinud oma õigusaktid va stavusse ELi üldise eelistuste süsteemiga. 
Samuti järgib Türgi suures osas ELi ühist vä lis- ja julgeolekupoliitik at. Kahepoolsed suhted 
naaberriikidega, kaasa arvatud Kreekaga, on pa ranenud. Piir Armeeniaga on jätkuvalt suletud. 
Türgil ja ELil on erinev arusaam „Berlin Plus“ le petest ELi ja NATO vahel, mis takistab ELi 
ja NATO strateegilist koost ööd kriisijuhtimise valdkonnas.