ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

kiidab heaks kohtumenetluste suhtes kohaldatavad läbipaistvuseeskirjad, sealhulgas sätted, millega tagatakse, et kohtudokumendid on avalikult kättesaadavad, kohtuistungid on avalikud ja huvitatud osalised võivad esitada omapoolseid seisukohti; on veendunud, et suurem läbipaistvus aitab suurendada üldsuse usaldust süsteemi vastu ning tagab, et investeerimiskohtud kuulavad tulemuslikult ära kõik inimõigusi ja kestlikku arengut puudutavad avaldused; kiidab ühtlasi heaks asjaolu, et selgelt esitatakse põhjused, mille alusel investor saab kaebuse esitada, ning see tagab protsessi suurema läbipaistvuse ja õigluse;
6.

väljendab heameelt asjaolu üle, et EL on astunud mõningaid samme siduvate eeskirjade väljatöötamiseks ettevõtete hoolsuskohustuse valdkonnas teatavates sektorites (puit, konfliktimineraalid), kus on suur inimõiguste rikkumise oht; märgib, et ka mõned liikmesriigid on välja töötanud õigusakte, nagu Prantsusmaa seadus hargmaiste ettevõtjate hoolsuskohustuse kohta ja Madalmaade seadus lapstööjõu kasutamise keeluga seotud hoolsuskohustuse kohta; märgib, et ka EL on välja töötanud hoolsuskohustuse edendamise algatusi ning mitmes Euroopa Parlamendi resolutsioonis on nõutud, et EL koostaks asjaomases valdkonnas siduvad eeskirjad;
L.

arvestades, et Istanbuli konventsiooni kohaselt käsitletakse naistevastast vägivalda kui inimõiguste rikkumist ja naiste diskrimineerimise üht vormi; arvestades, et sooline vägivald on miljonite naiste ja tütarlaste jaoks jätkuvalt igapäevane reaalsus; arvestades, et ELis on iga teine naine kogenud seksuaalset ahistamist ja iga kolmas naine on kannatanud füüsilise ja/või seksuaalse vägivalla all; arvestades, et rohkem kui kaks kolmandikku inimkaubanduse ohvritest on naised ja tütarlapsed; arvestades, et teatavate naisterühmade kokkupuutumine läbipõimunud ja mitmekordse diskrimineerimise vormidega suurendab veelgi nende kokkupuutumist soolise vägivalla eri vormidega; arvestades, et võitlus diskrimineerimise vastu seadustes ja tavades ning tegelemine diskrimineerivate hoiakute ja normidega sellistes valdkondades nagu lastega sõlmitud abielud ja muud traditsioonilised tavad tugevdavad naiste õigusi ja suurendavad nende mõjuvõimu; arvestades, et seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega seotud teenustest ilmajätmine on naiste vastu suunatud vägivalla vorm;
99.

juhib tähelepanu sellele, et ELi ja Ühendkuningriigi tulevane leping, mis on sõlmitud Ühendkuningriigi kui kolmanda riigiga, peaks hõlmama sellise sidusa ja tugeva juhtimissüsteemi kehtestamist, mis moodustab üldraamistiku ning hõlmab lepingu tõlgendamise/kohaldamisega seoses lepingu ning vaidluste lahendamise ja täitmise tagamise mehhanismide ühist pidevat järelevalvet ja haldamist; on arvamusel, et sellist horisontaalset juhtimismehhanismi tuleks kohaldada tulevaste suhete suhtes Ühendkuningriigi kui tervikuga; tuletab sellega seoses meelde oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni ja on seisukohal, et esmane prioriteet on väljaastumislepingu täielik rakendamine; rõhutab sellega seoses, et Euroopa Parlament säilitab kõigi sätete rakendamise suhtes jätkuvalt valvsuse; juhib tähelepanu sellele, et konfliktide lahendamise mehhanism peab olema töökindel ning et selline mehhanism peab tagama tõhusad, kiiresti rakendatavad ja hoiatavad õiguskaitsevahendid;
B.

arvestades, et üleeuroopalise energiavõrgu määruses määratakse kindlaks üleeuroopalise energiataristu esmatähtsad koridorid ja valdkonnad, samuti antakse selles suuniseid ühishuviprojektide valimiseks; arvestades, et üleeuroopalise energiavõrgu määruses nähakse ette, et ühishuviprojekte võib rahastada Euroopa ühendamise rahastust ning et nende toetamiseks on vaja suuremat läbipaistvust ning ühtseid loamenetlusi ja konkreetset regulatiivset lähenemisviisi, mis võimaldaks kasutada kulude riikide vahel jaotamise mehhanismi ja stiimuleid;
69.

juhib tähelepanu sellele, et pettuste ja korruptsiooni vahelised sidemed ELis võivad kahjustada ELi eelarvet; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei pea enam vajalikuks korruptsiooni tõkestamise aruande avaldamist; palub lisaks, et komisjon kaaluks Euroopa Liidus korruptsioonivastaste asutuste võrgustiku loomist; peab kahetsusväärseks komisjoni otsust lisada korruptsioonivastane järelevalve Euroopa poolaasta majanduse juhtimise protsessi; on seisukohal, et see on vähendanud komisjoni tehtavat järelevalvet veelgi, kuna andmed on kättesaadavad vaid väga üksikute riikide kohta; peab ühtlasi kahetsusväärseks asjaolu, et selle lähenemisviisi muutuse puhul keskendutakse peamiselt korruptsiooni majanduslikule mõjule ning jäetakse peaaegu täielikult tähelepanuta muud valdkonnad, mida korruptsioon võib mõjutada, nagu kodanike usaldus avaliku halduse vastu ja isegi liikmesriikide demokraatlik struktuur; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon jätkaks korruptsioonivastase võitluse aruannete avaldamist; kordab oma üleskutset komisjonile võtta kasutusele terviklikum ja sidusam ELi korruptsioonivastane poliitika, mis hõlmaks ka iga liikmesriigi korruptsioonivastase poliitika põhjalikku hindamist;
13.

peab kahetsusväärseks, et nii mitmeaastases finantsraamistikus 2021–2027 kui ka taasterahastus on kärbitud tulevikku suunatud programmide rahastust; on seisukohal, et see õõnestab kestliku ja vastupidava taastumise alustalasid; kinnitab, et mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027, mille ulatus on komisjoni ettepanekus ettenähtust väiksem, ei ole elujõuline ega vastuvõetav; rõhutab, et komisjoni viimases ettepanekus seati mitme kõnealuse programmi rahastamistase väga madalale eeldusel, et seda täiendatakse taasterahastust antava lisatoetusega; peab kahetsusväärseks asjaolu, et Euroopa Ülemkogu ei järginud seda loogikat ja tühistas enamiku lisatoetusi; kordab oma kindlat seisukohta, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ning selle pikaajaliste investeeringute ja poliitikameetmete piisavat rahastamist tuleb kaitsta ning et need ei tohiks sattuda ohtu taasterahastu kohese rahastamise vajaduse tõttu; kavatseb pidada läbirääkimisi, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus nähtaks ELi juhtprogrammidele sihipäraselt ette suuremad rahalised vahendid;
H.

arvestades, et on teatatud, et mõnes liikmesriigis on intellektipuudega inimestele keeldutud arstiabi andmast, nad on hoolekandeasutustesse suletud ja sotsiaalselt eraldatud, pereliikmed ei saa neid külastada ja nad ei saa naasta oma sugulaste juurde, ning et kehtestatud on diskrimineerivad triaažisuunised;
L.

arvestades, et konventsiooniosalised on kohustatud tagama, et last ei lahutata tema tahte vastaselt oma vanematest, välja arvatud juhtudel, kui pädevad asutused teevad kooskõlas kehtiva õiguse ja korraga ning kohtuliku läbivaatamise võimalusega otsuse, et selline lahutamine on lapse parimates huvides; arvestades, et niisugune otsus on vajalik erijuhtudel, näiteks siis, kui vanemad last väärkohtlevad või jätavad ta hooletusse või kui vanemad elavad lahus ja tuleb langetada otsus lapse elukoha suhtes;
43.

tunnistab, et elektrisõidukite kasutatud akusid on võimalik korduskasutada energia salvestamiseks eramajades või suuremates akuüksustes; on mures, et patareisid ja akusid käsitlevas direktiivis on kasutatud akud liigitatud jäätmeteks sõltumata korduskasutamisest ning see võib korduskasutamist takistada; tunnistab, et korduskasutatud akusid ei tagastata nende kasutusea lõpus ringlussevõtuks ning et ohutusstandardeid ei kontrollita, kui akule antakse uus kasutusotstarve, millel on teistsugused omadused kui algselt kavandatud; kutsub komisjoni üles kohaldama ümberehitaja suhtes, kes aku uuesti turule toob, tootjavastutust, millega kaasnevad toimivus- ja ohutustagatised; kutsub komisjoni üles selgitama korduskasutatud akudega seotud laiendatud tootjavastutuse kavasid;
A.

arvestades, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on aastaid toetanud Venezuela elanikke ja pagulasi vastuvõtvaid kogukondi; arvestades, et 26. mail 2020 korraldasid Euroopa Liit ja Hispaania valitsus ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni toetusel Venezuela pagulastele ja migrantidele solidaarsuse avaldamiseks rahvusvahelise rahastajate konverentsi; arvestades, et rahvusvahelised rahastajad lubasid eraldada kokku 2,544 miljardit eurot, kuid sellest ainult 595 miljonit on otsetoetused ja ülejäänu moodustavad tingimuslikud laenud; arvestades, et mõned laenuvõtjad väljendasid konverentsil muret bürokraatlike raskuste ja keerukate õigusraamistike pärast, millega nad on laenu saamisel kokku puutunud; arvestades, et 595 miljonit eurot otsetoetusi on vaevalt piisav sellise enneolematu kriisi iga-aastaste tagajärgede leevendamiseks Venezuela naaberriikides; arvestades, et rahvusvaheline üldsus peab leidma uuenduslikke lahendusi võimalike täiendavate rahaliste vahendite eraldamiseks lisaks humanitaarabile ja pikaajalisele arengukoostööle, et aidata Venezuela elanikel rahuldada oma kiireloomulisi vajadusi;
AE.

arvestades, et puuetega inimestel peab tingimata olema täielik ja võrdne juurdepääs tööturule, mis on endiselt problemaatiline, pidades silmas, et nende praegune tööhõive määr on 50,6 % (53,3 % puuetega meeste ja 48,3 % puuetega naiste puhul), samas kui puueteta inimeste puhul on see 74,8 % (29), ning 20–64-aastaste puuetega inimeste tööpuuduse määr on 17 % (puueteta inimestel 10 %), mis tähendab, et paljude puuetega inimeste iseseisva ja aktiivse elu elamine on takistatud; arvestades, et igal aastal elab kodutuna neli miljonit inimest, kellest suurel osal on puuded; arvestades, et andmed varieeruvad suuresti eri liiki puuete ja toetusvajaduste lõikes;
38.

märgib, et ELi vahendite väärkasutamise tagajärgi peaksid kandma selle eest vastutavad isikud ning et finantskorrektsioonide puhul ei tohiks koormust üle kanda riikide maksumaksjatele; palub, et Tšehhi ametiasutused nõuaksid alusetult makstud toetused tagasi neilt, kes ebaseaduslikult kasu said; on seisukohal, et järgmiseks programmitöö perioodiks tuleks kehtestada ELi vahendite kasutamise rakendamistingimus, mis nõuab, et riiklikud õigusaktid sisaldaksid sätteid, mis kohustavad vastutavat toetusesaajat alusetult taotletud vahendeid tagastama;
100.

tunneb heameelt erakorraliste rahaliste vahendite ja riigiabi üle, mida anti ettevõtete ja töötajate toetamiseks, et leevendada pandeemia majanduslikke tagajärgi; kutsub komisjoni üles kehtestama ühised miinimumstandardid, et täpsustada nõuet, mille kohaselt peavad rahalist abi saavad ettevõtted vastama keskkonnaalastele, sotsiaalsetele ja äriühingu üldjuhtimisega seotud kriteeriumidele ning järgima maksustamise läbipaistvuse kohustust, et vältida riikide eri kriteeriumide edasist lahknevust ning näidata, kuidas saadud avaliku sektori toetust kasutatakse selleks, et viia tegevus kooskõlla ELi kliima- ja keskkonnaeesmärkide ning Pariisi kokkuleppega; tuletab meelde, et abi tuleks anda üksnes COVID-19 põhjustatud kahjude korvamiseks; rõhutab, et riigiabi tuleks anda ainult ettevõtetele, keda COVID-19 kriis on vahetult mõjutanud, mitte neile, kelle majanduslik seisund ei olnud hea juba enne kriisi; nõuab tungivalt, et maksuparadiisides registreeritud ettevõtetele keelataks juurdepääs riigiabile või rahalise toetuse pakettidele, kui nad ei kohustu oma lähenemisviisi muutma;
A.

arvestades, et Hiina ja Ühendkuningriigi 1984. aasta ühisdeklaratsiooniga tagati ning Hongkongi erihalduspiirkonna 1990. aasta põhiseaduses sätestati, et Hongkong säilitab oma täidesaatva, seadusandliku ja kohtuvõimu autonoomia ja sõltumatuse ning põhiõigused ja -vabadused, sealhulgas sõna-, kogunemis-, ühinemis- ja ajakirjandusvabaduse 50 aastaks pärast suveräänsuse üleminekut; arvestades, et Hongkongi erihalduspiirkonna põhiseaduses on sätted, mis tagavad piirkonna autonoomia oma julgeoleku ja korra tagamisel ning seaduste kehtestamisel, millega keelatakse riigireetmine, eraldumine, mässule õhutamine või Hiina keskvalitsuse vastane tegevus; arvestades, et nii ühisdeklaratsioonis kui ka põhiseaduses on sätestatud Hiina ja Ühendkuningriigi vahel kokku lepitud põhimõte „üks riik, kaks süsteemi“; arvestades, et Hiina Rahvavabariik on ka allkirjastanud ja ratifitseerinud rahvusvahelised kokkulepped, millega need õigused garanteeritakse, ning on sellega tunnustanud inimõiguste olulisust ja universaalsust; arvestades, et Hongkong on kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti osaline;
16.

palub nõukogul ja liikmesriikidel teha suuremaid pingutusi, et kõikide liidu liikmesriikide integreerimine Schengeni alasse lõpule viia; kordab oma üleskutset, et nõukogu esitaks võimalikult kiiresti uue otsuse eelnõu Schengeni acquis ’ sätete täieliku kohaldamise kohta Bulgaarias ja Rumeenias; on valmis pärast nõukoguga konsulteerimist vastavalt ühinemisakti artiklile 4 väljendama oma arvamust Schengeni acquis ’ sätete täieliku kohaldamise kohta Horvaatias; on seisukohal, et solidaarsust ja vastutust peavad kandma kõik ning Schengeni alal on tulevikku ainult siis, kui see on killustamata;
O.

arvestades, et haigestunute kogukond tunneb, et ametiasutused ja kogu ühiskond on nad toetuse ja tähelepanuta jätnud, ning nõuab õigustatult teadlikkuse suurendamist ja teadusuuringute edendamiseks lisaraha eraldamist; arvestades, et haigestunud kaebavad selle üle, et kuna selle haiguse kohta ei ole piisavalt teavet, tunnevad nad end häbimärgistamise ohvritena; arvestades, et MEga/KVSiga inimeste õigustega seotud häbimärgistamist ning sellega kaasnevat psühholoogilist stressi, millel on suur mõju nii üksikisikutele, perekondadele ja ühiskonnale kui ka kõigile inimeste elu aspektidele, märgatakse sageli liiga vähe;
H.

arvestades, et esimene Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau vaheline kalandusalane partnerlusleping sõlmiti 1980. aastal; arvestades, et lepingu eelmise protokolli kehtivusaeg lõppes 23. novembril 2017; arvestades, et üldjuhul ei saa nimetatud lepingute arengukoostööd käsitleva osaga (valdkondlik toetus) siiani rahule jääda; arvestades, et siiski on saavutatud edu kalapüügi jälgimise, kontrolli ja järelevalve ning sanitaarkontrolli alase võimekuse osas ning Guinea-Bissau osalemisel piirkondlike kalandusorganisatsioonide töös; arvestades, et tõhustada tuleb valdkondlikku koostööd, et paremini edendada kohaliku kalandussektori ning sellega seotud tööstusharude ja tegevuste arengut, tagamaks et senisest suurem osa riigi loodusvarade kasutamisest saadavast lisaväärtusest jääks Guinea-Bissausse;
86.

juhib tähelepanu sellele, et Schengeni infosüsteemi (SIS) käsitlevates õigusaktides on sõnaselgelt keelatud lubada kolmandatel riikidel süsteemi pääseda ning et kolmanda riigina ei ole Ühendkuningriigil võimalik SISi pääseda; tuletab meelde, et nõukogu esitas 5. märtsil 2020 palju soovitusi, milles käsitleti ränki rikkumisi SISi rakendamisel Ühendkuningriigi poolt, ning et Ühendkuningriigi vastusest nähtub, et kavatsus neid soovitusi täita on väike, mis on ELi õigusega vastuolus; on seisukohal, et ELi ja Ühendkuningriigi tulevane õiguskaitse- ja õiguskoostöö peaks põhinema vastastikusel usaldusel; rõhutab, et sellises koostöös saab kokku leppida üksnes juhul, kui kehtestatud on ranged andmekaitsenõuded ja tööle rakendatud mõjusad täitmise tagamise mehhanismid;
9.

märgib, et pankade kasumlikkus on alates 2012. aastast pidevalt suurenenud ning omakapitali tasuvus on alates 2017. aastast ületanud 6 %; rõhutab siiski, et see areng ei vasta enamiku pankade hinnangulisele kapitali hinnale; rõhutab, et madala riski ja madala intressimääraga keskkond on toonud kaasa väiksemad kulutused eraldistele ja väiksema kahjumi; juhib tähelepanu asjaolule, et see ei ole siiski struktuuriline paranemine ja et kasumlikkusega seotud probleemide vähenemist ei ole lähiajal oodata; tuletab meelde vajadust pidevalt hinnata majanduse ja eelkõige VKEde rahastamise taset, mis pärineb finantssüsteemist tervikuna; nõuab, et hinnataks asjakohaselt varasemate ja tulevaste õigusaktide mõju majanduse rahastamise eesmärgi saavutamisele;
60.

väljendab heameelt edusammude üle, mis on saavutatud FLEGTi vabatahtlike partnerluslepingutega, ning vabatahtlike partnerluslepingute protsessi tulemusel mitmes riigis tekkinud valitsuste, tööstuse ja kodanikuühiskonna vahelise tihedama dialoogi üle; märgib, et praeguseks on vabatahtliku partnerluslepingu ELiga ratifitseerinud seitse riiki (Ghana, Indoneesia, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Kongo Vabariik, Libeeria ja Vietnam) ja et nende hulgas on Indoneesia esimene ja seni ainus vabatahtliku partnerluslepingu partnerriik, kellel on alates 2016. aastast toimiv FLEGT-litsents, ning et EL on viinud läbirääkimised lõpule ja parafeerinud vabatahtlikud partnerluslepingud Hondurase ja Guyanaga, samal ajal kui kuue riigiga (Côte d’Ivoire, Gabon, Kongo Demokraatlik Vabariik, Laos, Malaisia ja Tai) läbirääkimised alles käivad; rõhutab, et vabatahtlikud partnerluslepingud on väga tõhus raamistik heade partnerlussuhete loomiseks nende riikidega ning et edendada tuleks uusi vabatahtlikke partnerluslepinguid lisanduvate partneritega; on veendunud, et EL peaks jätkama koostööd FLEGTi vabatahtlike partnerluslepingute protsessi kaasatud riikidega selle tagamiseks, et EL jääks ka edaspidi atraktiivseks valikuks võrreldes eksporditurgudega, kus kehtivad leebemad keskkonnastandardid; tunnistab FLEGT-määruse ( 18 ) ja puidumääruse olulisust ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ELi turule sisenemise takistamisel; nõuab, et EL suurendaks FLEGTi rahastamist; kiidab heaks komisjoni eelseisva FLEGT-määruse ja puidumääruse toimivuskontrolli, mis on ühtlasi võimalus tugevdada nende täitmise tagamist ja laiendada kohaldamissala;
A.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on muutunud riskijuhtimise mõttes akuutsest probleemist krooniliseks probleemiks; arvestades, et viirus jääb tõenäoliselt aktiivseks, kuni on leitud tõhus ja ohutu vaktsiin ning kuni seda on tarnitud piisavalt suures koguses, et anda suurele osale maailma elanikkonnast viiruse vastu kaitse; arvestades, et see tähendab, et peame keeruliste asjaoludega toime tulema veel vähemalt mitmel eelseisval kuul;
M.

arvestades, et olukord Mosambiigis on endiselt väga ebakindel ja riigil on raske toime tulla paljude julgeoleku-, majandus- ja sotsiaalprobleemidega; arvestades, et Mosambiik on üks maailma vaesemaid ja vähimarenenud riike, olles inimarengu indeksi järgi 189 riigi hulgas 180. kohal, kusjuures keskmine eeldatav eluiga sünnihetkel on vaid 58 aastat; arvestades, et enam kui 10 miljonit mosambiiklast elab äärmises vaesuses ja toiduga kindlustamatuses; arvestades, et see olukord mõjutab eelkõige naisi ja haavatavaid rühmi, kes on kõige suuremates raskustes;
11.

teeb ettepaneku, et Euroopa rohelisemate linnade aasta 2022 eesmärgid oleksid järgmised: a) suurendada inimeste teadlikkust hoonestatud keskkonda loodud haljasalade kasulikkusest; käivitada algatusi, et suurendada haljasalade loomist, sealhulgas elamurajoonide läheduses; b) suurendada teadus- ja arendustegevuse mahtu ja kvaliteeti paljude oskusteabe valdkondade uuendustes, mis annavad rohelist lisaväärtust ja suurendavad elukvaliteeti linnades; pakkuda sihipärast toetust kestlikule digiteerimisele ELis ning seega idufirmadele ja digitaalsele innovatsioonile; suurendada rohelise taristuga seotud projektide arvu; c) ergutada kohalikke omavalitsusi ja kodanikke võtma meetmeid ning parandama oma naabruskonda ja keskkonda, mis liidab nad kogukonnaks, et suurendada nende vastupidavust ja kujundada ümber linnade tulevik; suurendada kodanike kaasatust muusse tegevusse ja otsuste tegemisse keskkonna ja linna üldise elu kohta; d) luua haljasalade ning sinise ja rohelise taristu väärtustamise kultuur; soodustada sellist linnaarengut, mis austab vajadust rohealade kui linnade elukvaliteedi ühe olulise aspekti järele; e) edendada kliimasõbralike materjalide ja teenuste kasutamist riigihangete abil; f) suurendada rohelise taristuga seotud projektide arvu, jätkata ELi rohelise taristu strateegia elluviimist ja suurendada selle rahastamist; g) ühendada olemasolevad algatused ja jagada parimaid tavasid liikmesriikide vahel, nagu on ette nähtud paljudes algatustes ja strateegiates, muu hulgas sellistes valdkondades nagu linnaplaneerimine, kestlik linnastumine ja taristu, looduspõhised lahendused, roheline arhitektuur, puhtam energia, jalakäijate ja jalgratturite liikuvus, tõhus veevarude majandamine ning jäätmehierarhia alusel toimiv kestlik ja ringluspõhine jäätmekäitlus, mille eesmärk on saavutada jäätmete puudumine või vähendada jäätmeid miinimumini ringlussevõtu maksimaalse kasutamise abil; h) luua tegevuskava ELi linnade rohelisemaks muutmiseks ja rohealade säilitamiseks aastaks 2030, mis, kandes ökoloogilise linnaplaneerimise põhimõtteid, julgustaks maa- ja linnakeskkonda harmooniliselt ühendama, mõistaks maa- ja linnakeskkonna vastastikust sõltuvussuhet ja vajadust kahesuunalise suhte järele; i) tegeleda eri sihtrühmadele suunatud haridustegevusega, mille sisu on sihtrühmale, eriti lastele kohandatud; j) julgustada algatusi linnaliikluse vähendamiseks ning edendada ühistransporti ja sellesse investeerida; k) kaotada linnapiirkondades järk-järgult pestitsiidide ja herbitsiidide kasutamine, et kaitsta elanikke ja linnade bioloogilist mitmekesisust; l) tagada valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide võimalikult laialdane osalemine keskkonnakaitse- ja haridusmeetmetes; m) oluliselt suurendada linnades katuste ja fassaadide haljastamist, et parandada linnakliimat, õhukvaliteeti ja isolatsiooni; n) toetada linnaaiandust ning aiaplatsipiirkondade ja linnakoolide aiandusrajatiste säilitamist ja arendamist kogu ELis, kuna need on laste keskkonnaalase hariduse oluline tugisammas;
45.

väljendab heameelt ELi kaitsekoostöö tugevdamise üle ÜJKP raames; usub, et ELi tasandi suureneva tähtsusega relvatootmises peab kaasnema suurem läbipaistvus; usub, et selles valdkonnas on veel arenguruumi, eeskätt mis puudutab liikmesriikide esitatavate andmete kvaliteeti ja ühtsust; on seisukohal, et Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 3 ette nähtud „Euroopa võimete- ja relvastuspoliitika“ väljatöötamine peab olema kooskõlas ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP; on veendunud, et relvaekspordi ja tehnoloogia läbipaistvuse ühiste normide ja standardite suurem lähenemine suurendab usaldust liikmesriikide ja kolmandatest riikidest partnerite vahel; väljendab heameelt seoses tavarelvastuse ekspordi töörühma (COARM) jõupingutustega ning eriti juhendiga, mis käsitleb ühise seisukoha rakendamist liikmesriikides koostöö, koordineerimise ja lähenemise osas; märgib, et COARMi teabevahetussüsteem ja ühise seisukoha rakendamise juhend on kasulikud igapäevase töö vahendid kontrolliasutustele; toonitab liikmesriikide jõupingutusi COARMi tegevuse toetamiseks heade tavade vahetamisel; soovitab, et COARM: a) lisaks läbivaadatud aruandlusvormi järgmised lisakategooriad kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega, et rakendada nõukogu 2019. aasta septembri järeldusi: täpne relvaliik ja eksporditud kogus, laskemoona nimetus, partii suurus ja konkreetne lõppkasutaja, tühistatud litsentsid ning tarnejärgseid teenuseid (näiteks väljaõpe ja hooldus) käsitlevate lepingute väärtus ja kestus; viiks ELi väikerelvade määratluse kooskõlla ÜRO laiema määratlusega; b) töötaks välja ELis ja rahvusvahelisel tasandil tunnustatud mõisteid, nagu litsentsitud väärtus ja tegelik eksport, et lihtsustada andmete võrreldavust liikmesriikide vahel;
B.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 30. juuni 2020. aasta aruandes inimõiguste olukorra kohta Filipiinidel leiti, et valitsuse uimastivastase kampaaniaga seotud tapmised olid laiaulatuslikud ja süstemaatilised ning valitsuse andmetel tapeti vähemalt 8 663 inimest; arvestades, et hinnangute kohaselt on see arv kuni kolmekordne; arvestades, et president Duterte on sõnaselgelt julgustanud politseid toime panema kohtuväliseid hukkamisi ja lubanud neile puutumatust, samuti on selliste tegudega seotud politseiametnikke edutatud; arvestades, et president Duterte on lubanud jätkata oma uimastitevastast kampaaniat kuni praeguse ametiaja lõpuni 2022. aastal; arvestades, et enamik ohvreid on pärit vaestest ja marginaliseeritud kogukondadest;