SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust) koordineerib raskete piiriüleste kuritegude uurimisi ja nende eest süüdistuse esitamist nii Euroopas kui ka kaugemal. Eurojust kui Euroopa Liidu (EL) kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö keskus toetab riiklikke uurimis- ja süüdistuse ettevalmistamise eest vastutavaid asutusi.

Alates Eurojusti loomisest 2002. aastal on tema volituste hulka kuulunud ka terrorismiga võitlemine, mis on praegugi üks selle keskseid prioriteete. Tulemuslikuks võitlemiseks terrorismiga on ülioluline, et pädevad asutused jagaksid omavahel ning ELi asutuste ja organitega tõhusalt asjakohast teavet, et ennetada, tuvastada ja uurida terroriakte ja võtta nende eest vastutusele.

Nagu nõukogu 20. septembri 2005. aasta otsuses 2005/671/JSK terroriaktidega seotud teabevahetuse ja koostöö kohta on sätestatud, on terrorismivastases võitluses oluline, et asjaomaste üksuste käsutuses oleks täielik ja ajakohane teave. Terrorismiohu püsivuse ja keerukuse tõttu on vajadus jagada teavet veel suurem.

Seda arvesse võttes on nõukogu otsuses 2005/671/JSK sätestatud, et liikmesriigid peavad koguma igasugust asjakohast teavet eeluurimise kohta, mida liikmesriigi õiguskaitseorganid viivad läbi seoses terroriaktidega, mis mõjutavad või võivad mõjutada kahte või enamat liikmesriiki, ning saatma selle Europolile. Lisaks peavad liikmesriigid koguma kogu asjakohase teabe selliste terroriaktide eest süüdistuste esitamise ja süüdimõistmise kohta, mis mõjutava või võivad mõjutada kahte või enamat liikmesriiki, ning edastama selle Eurojustile. Iga liikmesriik peab tegema kättesaadavaks ka pädeva asutuse kogutud kogu asjakohase teabe terroriaktidega seotud kriminaalmenetluste kohta. See teave tuleb kiiresti teha kättesaadavaks sellise teise liikmesriigi pädevatele asutustele, kus teavet saaks kasutada terroriaktide tõkestamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest süüdistuse esitamiseks.

Alates 2005. aastast on saanud üha selgemaks, kui tähtis on jagada teavet liikmesriikide vahel ning Europoli ja Eurojustiga. Terrorismivastast võitlust käsitleva direktiiviga (EL) 2017/541 muudeti nõukogu otsust 2005/671/JSK, et tagada tulemuslik ja õigeaegne teabe jagamine liikmesriikide vahel, võttes arvesse terroriaktidest lähtuvat suurt ohtu.

Üks Eurojusti selle valdkonna töö põhiaspekte on Euroopa õigusalane terrorismivastase võitluse register. Terrorismivastase võitluse register võeti kasutusse 2019. aasta septembris vastavalt nõukogu otsusele 2005/671/JSK. Liikmesriigid edastavad terrorismivastase võitluse registrisse teavet nende jurisdiktsiooni all toime pandud terroriakte käsitlevate kohtumenetluste kohta. Neid andmeid säilitatakse ja ristkontrollitakse Eurojusti infotöötlussüsteemis – Eurojusti kohtuasjade haldamise süsteemis – samal viisil kui nende käimasolevate kohtuasjade operatiivandmeid, mis on seotud Eurojusti toetatava õigusalase koostööga. Eesmärk on tuvastada võimalikud seosed terrorismivastase võitlusega seotud kohtumenetluste ja neist tulenevate võimalike koordineerimisvajaduste vahel. Digitaalse kriminaalõiguse uuringu järelduste põhjal selgitati välja, et Euroopa kriminaalõiguse üks põhiprioriteete on terrorismivastase võitluse registri toimimise täiustamine.

Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ametit käsitleva määruse (EL) 2018/1727 (Eurojusti määrus) jõustumisega 2019. aasta detsembris loodi Eurojustile uus õigusraamistik ning muudeti see ELi asutuseks. Kuna Eurojusti määrus võeti vastu enne terrorismivastase võitluse registri loomist, puuduvad määruses sätted registri ja selle funktsioonide kohta. See tekitab õiguskindlusetust, eriti seetõttu, et nõukogu otsuse 2005/671/JSK ja Eurojusti määruse seos ei ole selge.

Samuti on probleeme andmetega, mida riikide ametiasutused Eurojustiga jagavad. Praegu ei saa Eurojust riiklikelt ametiasutustelt sageli vajalikke andmeid, et ristkontrollida terrorismijuhtumeid puudutavat teavet kooskõlas nõukogu otsusega 2005/671/JSK ning raskeid kuritegusid puudutavat teavet kooskõlas Eurojusti määruse artikliga 21. Sellel on mitu põhjust. Esiteks ei ole nõukogu otsus 2005/671/JSK piisavalt täpne, sest sellele oli kavandatud palju laiem kohaldamisala. Selles küll antakse mõningaid juhiseid, mis liiki teavet peavad liikmesriigid Eurojustile saatma, aga need ei ole siiski küllalt konkreetsed. Sageli ei jagata teavet ka turvaliste sidekanalite puudumise ning halduskoormuse tõttu, mida käsitsi tehtavad teabe väljavõtted põhjustavad, sest struktureeritum ja automaatsem teabevahetus ei ole edasise digiteerimiseta võimalik.

Veelgi enam, praegune kohtuasjade haldamise süsteem ja andmetöötluskeskkond piiravad Eurojusti ennetavat rolli digiteeritud õigusalases koostöös. Eurojusti tehniliselt iganenud kohtuasjade haldamise süsteemi ei saa nõuetekohaselt integreerida ega selle süsteemiga toetada innovatiivset vahendit, nagu terrorismivastase võitluse register, mis nõuab andmete digitaalset vahetamist ja ristkontrollimist. Lisaks kirjeldatakse kohtuasjade haldamise süsteemi tehnilist ülesehitust Eurojusti määruses. Eurojusti määruses piiratakse kohtuasjade haldamise süsteemi seadistust ajutiste tööfailidega, mille eesmärk on toetada käimasolevate juhtumite halduslikke järelmeetmeid, ja registriga. Selles ei nähta sõnaselgelt ette kohtuasjade haldamise süsteemis täiendava terrorismivastase võitluse registri loomist. Isikuandmete töötlemine väljaspool kohtuasjade haldamise süsteemi on keelatud. Seega ei ole õiguslikult võimalik ka täiendava terrorismivastase võitluse registri loomine väljaspool kohtuasjade haldamise süsteemi.

Samuti esineb praktilisi ja õiguslikke probleeme koostöös kolmandate riikide sideprokuröridega. Eurojust sõlmis enne Eurojusti määruse jõustumist lepingud 12 kolmanda riigiga. Need lepingud sisaldavad sätteid andmevahetuse, andmekaitsealaste kaitsemeetmete ja praktilise koostöö kohta. Koostöö hõlbustamiseks võimaldavad need lähetada Eurojusti juurde sideprokuröre. Need sideprokurörid töötavad külg külje kõrval oma kolleegidega ELi liikmesriikidest ning pakuvad vastavalt kohaldatavatele koostöölepingutele toetust nende riiki puudutavates piiriülestes uurimistes. Eurojusti määruses aga ei nimetata neid sideprokuröre ega nende juurdepääsu kohtuasjade haldamise süsteemile. Seetõttu ei ole praegu selge, kuidas saab andmeid, sealhulgas isikuandmeid, kolmandate riikide sideprokuröridega vastavalt Eurojusti määrusele tõhusalt ja turvaliselt vahetada.

Seetõttu on käesoleva ettepaneku eesmärk võimaldada Eurojustil täita talle Eurojusti määrusega ette nähtud tugevamat ja ennetavamat rolli toetada ja tõhustada riiklike uurimis- ja süüdistuse ettevalmistamise eest vastutavate asutuste tegevuse koordineerimist ja koostööd raskete kuritegude, eriti terroriaktide puhul, järgmiselt: