EUROOPA KOMISJON Brüssel,26.6.2019 COM(2019) 317 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE ja KONTROLLIKOJALE Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2018



Euroopa Arengufondi

majandusaasta aruanne 2018 SISUKORD MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED ELi BÊKOU USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE 2018 ELi AAFRIKA USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE 2018 EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE EAFi RAKENDAMISE ARUANNE EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE Euroopa Arengufondi 2018. aasta majandusaasta aruanne on koostatud kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse X jaotisega ning raamatupidamise aastaaruande lisades toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega. Olen teadlik oma vastutusest Euroopa Arengufondi majandusaasta aruande koostamise ja esitamise eest kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 18. Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt ja Euroopa Investeerimispangalt (EIP) kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Arengufondide varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava aruande koostamiseks. Eelarvevahendite käsutaja ja EIP tagavad selle teabe usaldusväärsuse. Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha aruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev majandusaasta aruanne annab Euroopa Arengufondide finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate. Rosa ALDEA BUSQUETS peaarvepidaja 2019. aasta juuni

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE 1.TAUST Euroopa Liidul (edaspidi „EL“) on koostöösuhted paljude arenguriikidega. Koostöö peamine eesmärk on edendada majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaarengut ning eelkõige vähendada vaesust ja see pikas perspektiivis kaotada, andes abi saavatele riikidele arenguabi ja tehnilist abi. Selle eesmärgi saavutamiseks koostab EL koos partnerriikidega koostööstrateegiad ja koondab nende rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid. Arengukoostöösse suunatavad ELi vahendid tulevad kolmest allikast: -ELi eelarvest, -Euroopa Arengufondilt, -Euroopa Investeerimispangalt. Euroopa Arengufond (edaspidi „EAF“) on peamine vahend ELi abi andmiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (edaspidi „AKV riigid“) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (edaspidi „ÜMTd“) tehtava arengukoostöö raames. EAFi ei rahastata ELi eelarvest. EAF on moodustatud nõukogu raames kokkutulnud liikmesriikide esindajate sisekokkuleppega ja seda haldab eraldi komitee. Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) vastutab EAFi vahenditest rahastatavate meetmete rahalise rakendamise eest. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“) haldab investeerimisrahastut. AKV riikidele ja ÜMTdele antavat geograafiliselt piiritletud abi rahastatakse ajavahemikus 2014–2020 endiselt peamiselt EAFist. Iga EAF moodustatakse tavaliselt umbes viieaastaseks perioodiks ja igal EAFil on oma finantsmäärus, millega on ette nähtud kõnealuse EAFi raamatupidamise aastaaruande koostamine. Seda silmas pidades koostatakse komisjoni hallatavate vahendite puhul raamatupidamise aastaaruanded iga Euroopa Arengufondi jaoks eraldi. Kõnealused raamatupidamise aastaaruanded esitatakse ka koondaruannete kujul, et anda üldine ülevaade nende vahenditega seonduvast finantsseisundist, mille eest vastutab komisjon. 2013. aasta juunis kirjutasid nõukogus kokkutulnud osalevad liikmesriigid alla üheteistkümnendat EAFi käsitlevale sisekokkuleppele, mis jõustus 1. märtsil 2015. Nõukogu võttis 2018. aastal vastu 11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse. Sellega tunnistati kehtetuks varasem määrus ja seda kohaldatakse varasematest EAFidest rahastatavate meetmete suhtes, ilma et see piiraks kehtivaid juriidilisi kohustusi. Seda määrust ei kohaldata investeerimisrahastule varasemate EAFide raames. Investeerimisrahastu asutati AKV-ELi partnerluslepingu raames. Rahastut haldab EIP ja seda kasutatakse erasektori arengu toetamiseks AKV riikides, rahastades peamiselt, kuid mitte ainult, erainvesteeringuid. Rahastu on loodud uueneva fondina; laenude tagasimaksed saab seega uuesti muudesse meetmetesse investeerida, mis annab tulemuseks iseuueneva ja rahaliselt sõltumatu rahastu. Kuna komisjon investeerimisrahastut ei halda, ei ole see konsolideeritud majandusaasta aruande esimese osaga – EAFi raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud rakendamise aruandega. Tervikliku ülevaate andmiseks EAFi arenguabist on majandusaasta aruandele eraldi osana (II osa) lisatud investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne.



2.KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE? 2. detsembril 2013 toimunud kohtumisel võttis Euroopa Ülemkogu vastu mitmeaastase finantsraamistiku 2014.–2020. aastaks. Sellega seoses otsustati, et geograafilist koostööd AKV riikidega ei integreerita ELi eelarvesse, vaid jätkatakse selle rahastamist olemasoleva valitsustevahelise EAFi kaudu. ELi eelarve on iga-aastane ja vastavalt eelarve aastasuse põhimõttele kavandatakse ja kinnitatakse eelarve kulud ja tulud üheks aastaks. Erinevalt ELi eelarvest on EAFi toimimispõhimõte mitmeaastane. Iga EAF on tavaliselt viieks aastaks moodustatav fond, kuhu on koondatud arengukoostöö vahendid. Kuna vahendeid eraldatakse mitmeaastasuse põhimõttest lähtuvalt, võib eraldatud vahendeid kasutada kogu EAFi programmiperioodi vältel. Eelarve aastasuse puudumine on eraldi ära märgitud eelarve raamatupidamisarvestuse aruandluses, kus hinnatakse EAFi eelarve täitmist võrreldes koguvahenditega. EAFi vahendid moodustuvad ELi liikmesriikide sihtotstarbelistest osamaksudest. Ligikaudu iga viie aasta järel kohtuvad liikmesriikide esindajad valitsustevahelisel tasandil, et otsustada fondile eraldatav kogusumma ja kontrollida selle vahendite kasutamist. Seejärel haldab fondi komisjon kooskõlas liidu arengukoostöö poliitikaga. Kuna lisaks liidu poliitikale on arengu- ja abipoliitika ka liikmesriikidel, peavad liikmesriigid oma poliitika koordineerima ELiga, et tagada vastastikune täiendavus. Lisaks eelnevalt nimetatud osamaksudele saavad liikmesriigid leppida EAFiga kokku kaasrahastamises või tasuda EAFi vabatahtlikke osamaksusid. 3.EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS 3.1.MAJANDUSAASTA ARUANNE

EAFi finantsmääruse artikli 18 lõike 3 kohaselt koostatakse EAFi raamatupidamise aastaaruanne vastavalt tekkepõhise arvestuse eeskirjadele, mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). Need raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid kohaldatakse kõigis ELi institutsioonides ja asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada raamatupidamise aastaaruannete koostamise menetlust. Kõnealuseid ELi raamatupidamiseeskirju kohaldatakse ka EAFi suhtes, võttes arvesse tema tegevuse eripära. EAFi majandusaasta aruande koostamine on tehtud ülesandeks komisjoni peaarvepidajale, kes on ühtlasi EAFi peaarvepidaja. Peaarvepidaja tagab, et EAFi majandusaasta aruanne annab EAFi finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate. Majandusaasta aruanne koosneb järgmistest osadest: I osa. Komisjoni hallatavad vahendid (I)EAFi raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad (II)EAFi konsolideeritud ELi usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne (III)EAFi ja ELi usaldusfondide konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne (IV)EAFi rakendamise aruanne II osa. EIP hallatavate vahendite rakendamise aastaaruanne (I)Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne Osa „EAFi konsolideeritud Euroopa usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne“ sisaldab kahe EAFi raames loodud usaldusfondi raamatupidamise aastaaruannet: ELi Bêkou usaldusfond (vt punkt „ELi Bêkou usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“) ja ELi Aafrika usaldusfond (vt punkt „ELi Aafrika usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“). Kummagi usaldusfondi raamatupidamise aastaaruande koostamise eest vastutab komisjoni peaarvepidaja. Raamatupidamise aastaaruandele teostab välisauditi eraaudiitor. Neis raamatupidamise aastaaruannetes esitatavad usaldusfondide summad on esialgsed. Komisjon peab EAFi majandusaasta aruande vastu võtma järgneva aasta 31. juuliks ning esitama selle eelarve täitmisele heakskiidu saamiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 4.AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE 4.1.AUDITERIMINE EAFi majandusaasta aruannet kontrollib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“), kes koostab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande. 4.2.EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE Viimaseks kontrolliks on asjaomase eelarveaasta EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmine. EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon on Euroopa Parlament. See tähendab, et pärast majandusaasta aruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel Euroopa Parlamendil otsustada, kas anda heakskiit EAFi eelarve täitmisele komisjoni poolt eelneval eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb aastaaruande läbivaatamisel ja kontrollikoja aastaaruandel (mis sisaldab ametlikku kinnitavat avaldust) ning komisjoni vastustel küsimustele ja täiendava teabe taotlustele. EUROOPA ARENGUFOND MAJANDUSAASTA 2018

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes järgnevas tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelis esitatud kogusummast. SISUKORD TOC

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE Arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast. EAFi BILANSS miljonites eurodes Lisa 31.12.2018 31.12.2017 PÕHIVARA Eelmaksed 2.1 887 582 Usaldusfondide osamaksud 2.2 201 163 1 088 745 KÄIBEVARA Eelmaksed 2.1 1 448 1 518 Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 2.3 138 92 Raha ja raha ekvivalendid 2.4 387 347 1 973 1 958 VARAD KOKKU 3 061 2 703 PIKAAJALISED KOHUSTUSED Eraldised 2.5 – (4) Finantskohustised 2.6 (18) (14) (18) (18) LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Võlgnevused 2.7 (241) (563) Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud 2.8 (1 281) (733) (1 523) (1 296) KOHUSTUSED KOKKU (1 540) (1 314) NETOVARA 1 521 1 389 VAHENDID JA RESERVID Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid 2.9 50 423 46 173 Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital 2.9 2 252 2 252 Varasematest aastatest ülekantud eelarveaasta tulem (47 037) (43 219) Eelarveaasta tulem (4 118) (3 818) NETOVARA 1 521 1 389 EAFi TULEMIARUANNE miljonites eurodes Lisa 2018 2017 TULUD Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.1 Sissenõudmine 4 61 4 61 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.2 Finantstulud 10 4 Muud tulud 46 22 57 25 Kogutulu 60 87 KULUD Abimeetmed 3.3 (4 054) (3 700) Kaasrahastamise kulud 3.4 17 (42) Finantskulud 3.6 7 (8) Muud kulud 3.7 (148) (154) Kulud kokku (4 178) (3 904) EELARVEAASTA TULEM (4 118) (3 818) EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE

miljonites eurodes Lisa 2018 2017 Eelarveaasta tulem (4 118) (3 818) Põhitegevusest Kapitali suurenemine – osamaksud (neto) 4 250 3 850 Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine (38) (66) Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine (235) (319) Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine (46) 40 Eraldiste suurenemine/(vähenemine) (4) – Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) 3 8 Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) (322) 14 Viitvõlgnevuste ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) 548 (42) NETORAHAVOOD 40 (333) Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) 40 (333) Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga 2.4 347 680 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga 2.4 387 347 EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE miljonites eurodes Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Netovarad kokku (C)+(D)+(E) SALDO SEISUGA 31.12.2016 73 464 31 140 42 323 (43 219) 2 252 1 357 Kapitali suurenemine – osamaksud – (4 050) 4 050 – – 4 050 Tagasimaksed liikmesriikidele (200) – (200) – – (200) Eelarveaasta tulem – – – (3 818) – (3 818) SALDO SEISUGA 31.12.2017 73 264 27 090 46 173 (47 037) 2 252 1 389 Kapitali suurenemine – osamaksud – (4 250) 4 250 – – 4 250 Eelarveaasta tulem – – – (4 118) – (4 118) SALDO SEISUGA 31.12.2018 73 264 22 840 50 423 (51 155) 2 252 1 521



EAFide BILANSS miljonites eurodes 31.12.2018 31.12.2017 Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku PÕHIVARA Eelmaksed 2.1 – 23 520 344 887 – 32 221 330 582 Usaldusfondide osamaksud 2.2 – – – 201 201 – 86 – 77 163 – 23 520 546 1 088 – 118 221 407 745 KÄIBEVARA – – Eelmaksed 2.1 0 19 445 984 1 448 1 40 867 610 1 518 Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 2.3 1 65 36 36 138 0 64 17 11 92 EAF-ide vastastikku sissenõutavad summad 2.3 183 111 2 421 – 2 715 189 88 3 555 – 3 832 Raha ja raha ekvivalendid 2.4 – – – 387 387 – – – 347 347 184 195 2 902 1 407 4 689 190 193 4 439 968 5 791 VARAD KOKKU* 184 218 3 422 1 953 5 777 190 311 4 660 1 375 6 536 – – PIKAAJALISED KOHUSTUSED – – Eraldised 2.5 – – – – – – – – (4) (4) Finantskohustised 2.6 – – (1) (16) (18) – – (7) (7) (14) – – (1) (16) (18) – – (7) (11) (18) LÜHIAJALISED KOHUSTUSED – – Võlgnevused 2.7 (0) (6) (125) (111) (241) (0) (13) (133) (417) (563) EAF-ide vastastikku sissenõutavad summad 2.3 – – – (2 715) (2 715) – – – (3 833) (3 833) Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud 2.8 (0) (83) (358) (840) (1 281) (0) (76) (517) (140) (733) (0) (89) (482) (3 666) (4 237) (0) (89) (650) (4 389) (5 128) KOHUSTUSED KOKKU* (0) (89) (484) (3 682) (4 255) (0) (89) (657) (4 401) (5 147) – – NETOVARA* 184 129 2 938 (1 729) 1 521 190 222 4 003 (3 025) 1 389 – – VAHENDID JA RESERVID – – Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid 2.9 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 12 164 10 773 20 960 2 277 46 173 Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital 2.9 627 1 625 – – 2 252 627 1 625 – – 2 252 Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused 2.9 (2 509) 2 137 55 317 – (2 503) 2 177 120 206 – Varasematest aastatest ülekantud eelarveaasta tulem (10 098) (14 352) (17 078) (5 508) (47 037) (10 098) (14 339) (15 812) (2 969) (43 219) Eelarveaasta tulem 0 (53) (1 000) (3 065) (4 118) 0 (13) (1 266) (2 539) (3 818) NETOVARA 184 129 2 938 (1 729) 1 521 190 222 4 003 (3 025) 1 389 * EAFide vastastikku sissenõutavad summad tuleb koguvarast ja kohustustest maha arvata, et viia need vastavusse EAFi bilansi kogusummadega. EAFide TULEMIARUANNE miljonites eurodes 2018 2017 Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku TULUD Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.1 Sissenõudmine 0 3 (3) 4 4 0 5 49 7 61 0 3 (3) 4 4 0 5 49 7 61 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.2 Finantstulud 0 2 8 1 10 (0) (1) 4 (0) 4 Muud tulud 1 6 27 12 46 1 5 13 4 22 1 8 35 13 57 1 4 17 4 25 Kogutulu 1 11 32 17 60 1 9 66 11 87 KULUD Abimeetmed 3.3 0 (59) (984) (3 012) (4 054) (0) (14) (1 251) (2 435) (3 700) Kaasrahastamise kulud 3.4 – – 18 (1) 17 – – (42) (1) (42) Finantskulud 3.6 0 1 5 1 7 1 1 (10) (0) (8) Muud kulud 3.7 (1) (7) (71) (70) (148) (2) (9) (29) (114) (154) Kulud kokku (0) (64) (1 031) (3 082) (4 178) (1) (22) (1 332) (2 549) (3 904) EELARVEAASTA TULEM 0 (53) (1 000) (3 065) (4 118) 0 (13) (1 266) (2 539) (3 818) EAFide NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE miljonites eurodes Kaheksas EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2016 12 164 – 12 164 (10 098) 627 (2 496) 197 Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi – (7) (7) Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi – – – Eelarveaasta tulem – 0 0 SALDO SEISUGA 31.12.2017 12 164 – 12 164 (10 098) 627 (2 503) 190 Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi – (7) (7) Eelarveaasta tulem – 0 – 0 SALDO SEISUGA 31.12.2018 12 164 – 12 164 (10 098) 627 (2 509) 184 miljonites eurodes Üheksas EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+ (E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2016 10 973 – 10 973 (14 339) 1 625 2 214 472 Tagasimaksed liikmesriikidele (200) – (200) (200) Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi – (37) (37) Eelarveaasta tulem – (13) (13) SALDO SEISUGA 31.12.2017 10 773 – 10 773 (14 352) 1 625 2 177 222 Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi – (40) (40) Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi – – – Eelarveaasta tulem – (53) – (53) SALDO SEISUGA 31.12.2018 10 773 – 10 773 (14 406) 1 625 2 137 129 miljonites eurodes Kümnes EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2016 20 960 1 773 19 187 (15 812) – 247 3 622 Kapitali suurenemine – osamaksud (1 773) 1 773 1 773 Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi – 44 44 Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi – (171) (171) Eelarveaasta tulem – (1 266) (1 266) SALDO SEISUGA 31.12.2017 20 960 20 960 (17 078) – 120 4 003 Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi – 47 47 Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi – (112) (112) Eelarveaasta tulem – (1 000) – (1 000) SALDO SEISUGA 31.12.2018 20 960 – 20 960 (18 077) – 55 2 938 miljonites eurodes Üheteistkümnes EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)-(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2016 29 367 29 367 – (2 969) – 35 (2 934) Kapitali suurenemine – osamaksud (2 277) 2 277 – 2 277 Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi – – 171 171 Eelarveaasta tulem – (2 539) – (2 539) SALDO SEISUGA 31.12.2017 29 367 27 090 2 277 (5 508) – 206 (3 025) Kapitali suurenemine – osamaksud (4 250) 4 250 112 4 362 Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi – – – Eelarveaasta tulem – (3 065) – (3 065) SALDO SEISUGA 31.12.2018 29 367 22 840 6 527 (8 573) – 317 (1 729)

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

Arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast. 1.PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED 1.1.RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest raamatupidamise aastaaruande koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1 „Raamatupidamise aastaaruanded“ ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, olulisuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte. Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on asjakohasus, tõesus (usaldusväärsus), arusaadavus, ajakohasus, võrreldavus ja kontrollitavus. 1.2.ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

2.Aruandeperiood Raamatupidamise aastaaruanne esitatakse igal aastal. Majandusaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril. 3.Valuuta ja ümberarvestamise alused Majandusaasta aruanded on esitatud miljonites eurodes, sest euro on EAFi arvestus- ja aruandlusvaluuta. Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes. Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse kinnisvara ja seadmete ning immateriaalse vara puhul, mille väärtuseks eurodes on nende väärtus soetamise kuupäeval. Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste aasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud Euroopa Keskpanga vahetuskursside alusel. Euro vahetuskursid Rahaühik 31.12.2018 31.12.2017 Rahaühik 31.12.2018 31.12.2017 Bulgaaria leev (BGN) 1,9558 1,9558 Poola zlott (PLN) 4,3014 4,177 Tšehhi kroon (CZK) 25,7240 25,5350 Rumeenia leu (RON) 4,6635 4,6585 Taani kroon (DKK) 7,4673 7,4449 Rootsi kroon (SEK) 10,2548 9,8438 Inglise nael (GBP) 0,8945 0,8872 Šveitsi frank (CHF) 1,1269 1,1702 Horvaatia kuna (HRK) 7,4125 7,4400 Jaapani jeen (JPY) 125,8500 135,01 Ungari forint (HUF) 320,9800 310,3300 USA dollar 1,145 1,1993 4.Prognooside kasutamine IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt esitatakse raamatupidamise aastaaruandes tingimata summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas viitlaekumised ja edasilükkunud tulud ning viitvõlgnevused ja edasilükkunud kulud, eraldised, nõuetest tulenev finantsrisk, tingimuslikud varad ja tingimuslikud kohustused ning vara väärtuse languse määr. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Mõistlike hinnangute kasutamine on raamatupidamise aastaaruande koostamise lahutamatu osa ega vähenda selle usaldusväärsust. Hinnangut võib olla vaja muuta, kui muutub olukord, millele hinnang tugines, või kui saadakse uut teavet või kogemusi. Oma olemuselt ei ole hinnangu muutus seotud eelnevate perioodidega ja see ei ole vea parandamine. Kui raamatupidamislik hinnang muutub, kajastatakse selle mõju selle ajavahemiku üle- või puudujäägina, kus muutus on teatavaks saanud. 4.1.BILANSS 5.Finantsvarad Finantsvarasid liigitatakse järgmiselt: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina; laenud ja nõuded; tähtajani hoitavad investeeringud; müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga. (I)Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt või kui üksus on nimetatud finantsvara sellesse kategooriasse kuuluvana määratlenud. Sellesse kategooriasse liigitatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut. (II)Laenud ja nõuded Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui üksus annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. Laenude ja nõuete hulka kuuluvad tähtajalised hoiused, mille algne tähtaeg on üle kolme kuu. (III)Tähtajani hoitavad investeeringud Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida üksus kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut. (IV)Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku jooksul üksus kavatseb neid säilitada. Tavaliselt on selleks ajavahemikuks lõpptähtajani jäänud aeg. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut. Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud, tähtajani hoitavate ja müügivalmis finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, st päeval, mil üksus võtab kohustuse vara ostuks või müügiks. Raha ekvivalendid ja laenud kajastatakse raha finantsasutuses hoiustamise või laenuvõtjale ülekandmise hetkel. Finantsinstrumendid võetakse arvele õiglases väärtuses. Kui finantsvara ei kajastata õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, võetakse selle arvelevõtmisel arvesse ka tehingukulusid. Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud, või kui üksus on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved kolmandale isikule üle andnud. Järgnev väärtuse hindamine Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses ning nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud. Laene ja nõudeid ning lõpptähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast arvelevõtmist õiglases väärtuses. Nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Müügivalmis finantsvarade intress, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes. Üksus hindab igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud ja kas väärtuse langus tuleks kajastada tulemiaruandes. 6.Eelmaksed Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda vahendite saajale rahalist ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases lepingus, otsuses, kokkuleppes või alusaktis kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ja ettemakseid kasutatakse lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti, või need tuleb tagasi maksta. Kui vahendite saaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse üksusele tagastada. Eelmakse summat võib vähendada (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude (mida on kajastatud kuludena) kinnitamisega. Eelmakset kajastatakse järgnevatel bilansipäevadel esialgselt bilansis kajastatud väärtuses, millest on lahutatud perioodi jooksul tehtud rahastamiskõlblikud kulud (sh vajaduse korral eelarvestatud summad). 7.Nõuded ja sissenõutavad summad ELi raamatupidamiseeskirjad nõuavad aruandluse huvides kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingute eristamist, kusjuures nõuded tekivad kaubanduslikest tehingutest, sissenõutavad summad aga mittekaubanduslikest tehingutest, mille puhul üksus saab vahendeid muult üksuselt, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid. Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded on kooskõlas finantsinstrumentide määratlusega, mistõttu liigitatakse neid laenudeks ja nõueteks ning kajastatakse vastavalt (vt punkt 1.3.1). Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade puhul kajastatakse intresside ja trahvide võrra korrigeeritud algne summa, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et üksusel ei ole võimalik kõiki summasid nõuete algsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest maksumusest kaetava maksumuse. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes. 8.Raha ja raha ekvivalendid Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning nende hulka kuuluvad kassas olev sularaha, pankades olevad nõudmiseni ja lühiajalised hoiused ning muud suure likviidsusega lühiajalised, algselt kuni kolmekuulise tähtajaga investeeringud. 9.Eraldised Eraldisi kajastatakse, kui üksusel on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus; ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul. Eraldiste summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suur kulutus tuleb oodatavalt teha olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui eraldised koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

10.Võlgnevused Kreditoorse võlgnevuse arvestus hõlmab kaubanduslike tehingute summasid (näiteks kaupade ja teenuste ost) ja mittekaubanduslike tehingute summasid (näiteks toetusesaajate kulutaotlused, toetused ja muu ELi pakutav rahastus). Toetusesaajatele makstava toetuse ja muude maksete kulutaotlused kirjendatakse võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse võlgnevusi kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas. Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel algse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui asjad või teenus on üksusele tarnitud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud. 11.Viitlaekumised ja edasilükkunud tulud ning viitvõlgnevused ja edasilükkunud kulud Tehinguid ja sündmusi kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid teenus on osutatud või asi tarnitud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt lepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamise aastaaruannetes viitlaekumine. Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis. Ka kulud kajastatakse selles perioodis, millega need on seotud. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse viitvõlgnevusi perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Viitvõlgnevused arvutatakse peaarvepidaja välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annaks tõese ülevaate nendest majandus- ja muudest sündmustest, mida nad kajastavad. Samamoodi, kui enne kaupade või teenuste kättesaamist on tehtud eelmakse, on tegemist edasilükkunud kuluga, mis kajastatakse järgneva arvestusperioodi all. 11.1.TULEMIARUANNE 12.Tulud Tulu on saadud ja saada oleva majandusliku kasu või teenusepotentsiaali brutosumma, mille võrra suureneb netovara. See summa ei sisalda aga omanike sissemaksetest tulenevat suurenemist. Tulu liik sõltub tulemiaruande aluseks olevate tehingute laadist. (I)Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu on maksud ja ülekanded, kusjuures ülekandja kannab vahendeid saajale, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid. Ülekanded on mittekaubanduslikest tehingutest tulevikus saadav majanduslik kasu või teenusepotentsiaal (makse arvesse võtmata). Üksus kajastab ülekantavat vara juhul, kui ta kontrollib vahendeid möödunud sündmuse (ülekande) tulemusel ja loodab tulevikus saada neist vahendeist majanduslikku kasu või teenusepotentsiaali, ja kui kõnealuste vahendite õiglast väärtust saab usaldusväärselt mõõta. Ka mittekaubanduslike tehingutega saadavad ja varana kajastatavad vahendid (näiteks raha) kajastatakse tuluna, välja arvatud juhul, kui üksusel lasub ülekande suhtes kohustus (tingimus), mis tuleb täita enne tulu kajastamist. Kuni tingimuse täitmiseni on tegemist edasilükkunud tuluga, mis kajastatakse kohustusena (saadud eelmaksed). (II)Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga. 13.Kulud Kulud on väljamaksetest või vahendite ärakasutamisest või kohustuste tekkimisest tulenev majandusliku kasu või teenusepotentsiaali vähenemine aruandeperioodil, mille tulemusel netovara/omakapital väheneb. Kulude hulka kuuluvad kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingute kulud.

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslike tehingute kulud kajastatakse siis, kui asi on üksusele tarnitud ja too on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse arvel esitatud algses summas. Lisaks sellele kajastatakse tulemiaruandes bilansipäeva seisuga perioodi jooksul osutatud teenusega seotud kulud, mille kohta ei ole veel arvet saadud või vastu võetud. Mittekaubanduslike tehingute kulud seonduvad vahendite saajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused. Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; vahendite saaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja summa suurust saab realistlikult hinnata. Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad vahendite saajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need viitvõlgnevustena. 13.1.TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED 14.Tingimuslikud varad Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult üksuse kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline. 15.Tingimuslikud kohustused Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult üksuse kontrollile, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harva esineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta. 15.1.KAASRAHASTAMINE Laekunud kaasrahastamise osamaksud vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumile ning neid kajastatakse muu hulgas liikmesriikide ja kolmandate riikide ees tekkinud võlgnevustena. EAFilt nõutakse, et ta kas kasutaks osamaksusid kolmandatele isikutele teenuste osutamiseks või maksaks need vahendid (s.o saadud osamaksud) tagasi. Kaasrahastamislepingute alusel tasumisele kuuluv, ent veel tasumata summa kujutab endast saadud kaasrahastamise osamaksusid, millest on maha arvatud projektiga seoses kantud kulud. Mõju netovaradele puudub. Projektide kaasrahastamisega seotud kulusid kajastatakse vastavalt nende tekkimisele. Neile vastav osamaksude summa kajastatakse põhitegevustuluna ja see ei mõjuta eelarveaasta tulemit. 16.BILANSI LISAD VARAD 16.1.EELMAKSED Paljudes lepingutes on ette nähtud ettemaksete tegemine enne ehitustööde alustamist, asjade tarnimist või teenuste osutamist. Mõnel juhul on lepingute maksegraafikutes ette nähtud maksete tegemine eduaruannete põhjal. Eelmakseid makstakse üldjuhul selle riigi või territooriumi valuutas, kus projekt ellu viiakse. See, kas eelmakseid kajastatakse lühiajaliste või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb nende väljamaksmise või tagastamise ajastusest. Väljamaksed on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Mis tahes välja- ja tagasimaksed, mille tähtaeg saabub enne 12 kuu möödumist aruandepäevast, kajastatakse lühiajaliste eelmaksetena. Kuna paljud EAFi projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on osa eelmakseid kajastatud pikaajalise varana. miljonites eurodes Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2018 31.12.2017 Pikaajalised eelmaksed 2.1.1. – 23 520 344 887 582 Lühiajalised eelmaksed 2.1.2. 0 19 445 984 1 448 1 518 Kokku 0 42 964 1 328 2 335 2 100 Pikaajaliste eelmaksete summa suurenemise tingis peamiselt see, et seitsmeaastase makseperioodiga lepingut, mis algselt pidi lõppema 2017. aastal, pikendati kuni 2023. aastani. 2017. aastal oli kogu lepinguline summa kajastatud kuluna, kuid pikendamise järel hinnati pikaajaliste eelmaksete summaks 217 miljonit eurot.

Lühiajaliste eelmaksete summa vähenemine on tingitud eelmaksete 10 %-lisest vähenemisest ja tasaarvestuste suurenemisest peamiselt kümnenda EAFi raames. See vähenemine vastab EAFi tegevustsüklile. Paljud kümnenda EAFi lepingud on täidetud ja lõpetatud, millest annab tunnistust nende arvu vähenemine 3 400-lt 2017. aastal 2 600-le 2018. aastal. Seevastu üheteistkümnenda EAFi töösolevate lepingute arv, mis 2017. aastal oli 1 600, suurenes 2018. aastal 2 300ni. Üheteistkümnes EAF käivitus 2015. aastal ja 2018. aasta oli sellele neljas. Nüüdseks on üheteistkümnes EAF saavutanud küpsuse ja selle meetmete rakendamine on jõudnud haripunkti. 17.Pikaajalised eelmaksed miljonites eurodes 31.12.2018 31.12.2017 Eelarve otsene täitmine 188 159 Täitja: Komisjon 140 105 ELi rakendusametid 0 6 ELi delegatsioonid 48 48 Eelarve kaudne täitmine 698 423 Täitja: EIP ja EIF 367 166 Rahvusvahelised organisatsioonid 280 189 Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 6 11 Avalik-õiguslikud asutused 24 37 Kolmandad riigid 21 20 ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus 0 – Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust – 0 Kokku 887 582 18.Lühiajalised eelmaksed miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2018 31.12.2017 Eelmaksed (bruto) 1 113 2 034 3 005 5 153 5 288 Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) (1) (94) (1 589) (2 021) (3 705) (3 770) Kokku 0 19 445 984 1 448 1 518 miljonites eurodes 31.12.2018 31.12.2017 Eelarve otsene täitmine 280 256 Täitja: Komisjon 102 86 ELi rakendusametid 8 10 Usaldusfondid 1 – ELi delegatsioonid 169 161 Eelarve kaudne täitmine 1 169 1 262 Täitja: EIP ja EIF 100 345 Rahvusvahelised organisatsioonid 658 563 Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 78 59 Avalik-õiguslikud asutused 124 108 Kolmandad riigid 208 186 ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus 0 - Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust 0 0 Kokku 1 448 1 518 19.Eelmaksetega seoses saadud tagatised Eelmaksete tagamiseks hoitakse tagatisi, mis vabastatakse projekti raames esitatud viimase nõude tasumisel. 31. detsembri 2018. aasta seisuga moodustasid tagatised, mille EAF oli saanud seoses eelmaksega, kokku 79 miljonit eurot (2017. aastal 54 miljonit eurot). Enamik eelmakseid makstakse kaudse eelarve täitmise raames. Sellisel juhul ei ole tagatise saaja EAF, vaid hankija. Kuigi EAF ei ole vahendite saaja, aitavad need tagatised tema vara tagada. 2018. aastal oli nende tagatiste väärtus 534 miljonit eurot. 19.1.USALDUSFONDI OSAMAKSUD Selles rubriigis on kajastatud ELi Aafrika usaldusfondile ja ELi Bêkou usaldusfondile tehtud osamaksude summa. Osamaksud ei sisalda neid usaldusfondide kulusid, mis kaetakse EAFist. EAF rakendab usaldusfondi osamaksusid otsese eelarve täitmise raames. miljonites eurodes Usaldusfondid Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2017 Fondi tehtud sissemaksed 2018 Usaldusfondide kulude netosumma jaotus 2018 Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2018 Aafrika 148 345 (301) 192 Bêkou 16 – (7) 9 Kokku 163 345 (308) 201 19.2.MITTEKAUBANDUSLIKE TEHINGUTE SISSENÕUTAVAD SUMMAD ja KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST TEKKINUD NÕUDED miljonites eurodes Lisa 31.12.2018 31.12.2017 Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad 2.3.1. 37 19 Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded 2.3.2. 101 73 Kokku 138 92 20.Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2018 31.12.2017 Liikmesriigid – – – 5 5 7 Kliendid 2 7 16 1 26 19 Avalik-õiguslikud asutused 0 9 9 7 25 20 Kolmandad riigid 0 1 3 0 5 6 Alla-hindamine (2) (15) (10) (0) (27) (34) Vastastikku sissenõutavad summad ELi institutsioonidega – – – 3 3 2 Kokku 1 2 18 16 37 19

21.Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2018 31.12.2017 Viitlaekumised 0 63 18 0 81 74 Nõuded ELi vastu – – – 20 20 – EAF-ide vastastikku sissenõutavad summad 183 111 2 421 (2 715) (0) (0) Kokku 183 174 2 439 (2 695) 101 73 Viitlaekumiste all on kajastatud projektide eelmaksetelt kogunenud intressid (63 miljonit eurot) ja ELi Aafrika usaldusfondi eelmaksetega seotud intressid (18 miljonit eurot). Nõuded ELi vastu koosnevad Euroopa Komisjoni usalduskontole kantud summast. Tõhususe huvides on kõigi EAFide ühine sularahavaru kajastatud üheteistkümnendas EAFis; sellest tulenevalt on EAFide vahelistest tehingutest tulenevad vastastikku sissenõutavad summad eri EAFide bilanssides tasakaalus. EAFide vastastikku sissenõutavad summad esitatakse ainult konkreetsete EAFide kaupa. EAFide vastastikku sissenõutavate summade kogusumma on null.



21.1.RAHA JA RAHA EKVIVALENDID miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2018 31.12.2017 Keskpangad – – – 276 276 105 Kommertspangad – – – 87 87 242 Finantsinstrumentide raha – – – 24 24 – Kokku – – – 387 387 347 Raha ja raha ekvivalentide kogusumma püsis stabiilsena, kuid rahapositsiooni struktuur muutus. Märkimisväärselt (136 miljonit eurot) vähenes Ühendkuningriigi osamaksude konto seis kommertspangas Natwest. Vähenemise põhjustas peamiselt asjaolu, et Ühendkuningriik maksis 2017. aasta lõpus ära oma 2018. aasta osamaksu esimese osa 170 miljonit eurot. Vastaspoole riski vähendamiseks hoiti 31. detsembri 2018. aasta seisuga rohkem raha keskpankades (vt lisade punkt 5.4). KOHUSTUSED 21.2.ERALDISED miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2018 31.12.2017 Eraldised – – – – – 4 Kokku – – – – – 4 Ettevõtluse arenduskeskusele (EAK) ettenähtud eraldis vabastati, kuna kohtuasjad on lõpule jõudnud ja lisakulusid ei ole ette näha. 21.3. FINANTSKOHUSTISED

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2018 31.12.2017 Kaasrahastamisega seotud võlgnevused – – 1 16 18 14 Kokku – – 1 16 18 14 Kaasrahastamisega seotud kohustuste kogusumma muutust on selgitatud lisade punktis 2.7.2.1. 21.4.KREDITOORNE VÕLGNEVUS miljonites eurodes Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2018 31.12.2017 Lühiajalised võlgnevused 2.7.1. 0 6 80 88 173 361 Mitmesugused võlgnevused 2.7.2. – – 45 23 68 202 Kokku 0 6 125 111 241 563 22. Lühiajalised võlgnevused miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2018 31.12.2017 Tarnijad 0 5 65 32 102 133 Liikmesriigid – – 0 1 1 12 Kolmandad riigid 0 – 6 31 37 146 Avalik-õiguslikud asutused – 2 10 30 43 83 Muu lühiajaline kreditoorne võlgnevus (0) (2) (2) (6) (10) (13) Kokku 0 6 80 88 173 361 Kreditoorne võlgnevus hõlmab EAFile toetusmeetmete raames esitatud kuluaruandeid. See kajastatakse nõude saamisel taotletud summa ulatuses. Hankemeetmetega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord. Asjaomaseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel. Järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kirjete alusel kajastatakse hinnangulised rahastamiskõlblikud summad tulemiaruandes. Rahastamiskõlbmatud summad on kajastatud muu lühiajaliste võlgnevustena. 23.Mitmesugused võlgnevused miljonites eurodes Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2018 31.12.2017 Kaasrahastamisega seotud võlgnevused 2.7.2.1 – – 47 21 68 28 Ettemakstud fondikapitali osamaksud 2.7.2.2 – – – – – 173 Mitmesugused võlgnevused – – (2) 2 – 1 Kokku – – 45 23 68 202 24.Kaasrahastamisega seotud võlgnevused Järgmises tabelis on esitatud kaasrahastamisega seotud lühi- ja pikaajaliste võlgnevuste jaotus liikmesriigiti



miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2018 31.12.2017 Kaasrahastamisega seotud pikaajaline kreditoorne võlgnevus Austria – – – 1 1 – Belgia – – 0 2 2 2 Tšehhi Vabariik – – – 1 1 – Taani – – – 3 3 0 Soome – – – 1 1 – Prantsusmaa – – 1 1 2 4 Luksemburg – – – 1 1 – Madalmaad – – – 3 3 – Portugal – – – 0 0 – Rootsi – – 0 – 0 3 Ühendkuningriik – – – 2 2 1 Austraalia – – 0 – 0 0 USAID – – – 2 2 4 – – 1 16 18 14 Kaasrahastamisega seotud lühiajaline kreditoorne võlgnevus Austria – – – 0 0 – Belgia – – 4 0 4 3 Tšehhi Vabariik – – – 0 0 – Taani – – 0 2 3 (0) Soome – – – 0 0 – Prantsusmaa – – 21 1 22 12 Saksamaa – – 1 – 1 0 Luksemburg – – – 0 0 – Madalmaad – – 1 1 2 0 Poola – – 0 – 0 – Portugal – – – 0 0 – Hispaania – – 2 – 2 1 Rootsi – – 5 1 5 5 Šveits – – 0 – 0 0 Ühendkuningriik – – 13 12 25 4 Kanada – – 0 – 0 0 Austraalia – – 0 – 0 1 USAID – – – 4 4 2 – – 47 21 68 28 Kokku – – 48 37 86 42 Kaasrahastamisega seotud lühi- ja pikaajalise kreditoorse võlgnevuse summa suurenes võrreldes eelmise aruandeperioodiga 44 miljoni euro võrra. 2018. aastal saadi uusi kaasrahastamise osamaksusid kokku 28 miljonit eurot. Kaasrahastamisega seotud võlgnevus suurenes kokku 17 miljoni eurot, et võtta arvesse kaasrahastatavate projektidega seotud tulusid ja kulusid (vt lisade punktid 3.1.1 ja 3.4). 25.Ettemakstud fondikapitali osamaksud

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2018 31.12.2017 Ühendkuningriik – – – – – 170 Leedu – – – – – 2 Kokku – – – – – 173 Käesolevas rubriigis on kajastatud ainult liikmesriikide 2018. aasta osamaksude ettemaksed. 25.1.VIITVÕLGNEVUSED JA EDASILÜKKUNUD TULUD miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2018 31.12.2017 Viitvõlgnevused 0 83 358 838 1 279 730 Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud – – – 3 3 3 Kokku 0 83 358 840 1 281 733 Viitvõlgnevused hõlmavad nendest täitmisel olevatest ja lõppenud lepingutest tulenevaid hinnangulisi tegevuskulusid, mille kulutaotlused ei ole veel kinnitatud, kusjuures 2018. aastal abisaajate kantud abikõlblike kulude prognoosimisel lähtuti olemas olevast teabest. See osa hinnangulistest viitvõlgnevustest, mille moodustavad väljamakstud eelmaksed, on kajastatud eelmaksete summade vähenemise all (vt lisade punkt 2.1). Suurenesid peamiselt üheteistkümnenda EAFi viitvõlgnevused – 140 miljonilt eurolt 2017. aastal 840 miljoni euroni 2018. aastal. See kajastab lepingute arvu suurenemist 1 600-lt 2017. aastal 2 300-le 2018. aastal. Üheteistkümnes EAF käivitus 2015. aastal ja 2018. aasta oli sellele neljas. Nüüdseks on üheteistkümnes EAF saavutanud küpsuse ja selle meetmete rakendamine on jõudnud haripunkti. NETOVARA 25.2.FONDIKAPITAL 26.Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku Fondikapital 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Sissenõudmata fondikapital – – – (27 090) (27 090) Sissenõutud fondikapital seisuga 31.12.2017 12 164 10 773 20 960 2 277 46 173 Fondikapital 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Sissenõudmata fondikapital – – – (22 840) (22 840) Sissenõutud fondikapital 31.12.2018 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Fondikapital kujutab endast osamaksude summat, mille liikmesriigid maksavad vastavalt igale sisekokkuleppele asjaomasesse EAFi. Sissenõudmata fondikapital kujutab endast liikmesriikidelt veel sissenõudmata algset assigneeringut. Sissenõutud fondikapital kujutab endast seda osa algsest assigneeringust, mille kohta liikmesriikidele on saadetud maksenõue ülekande tegemiseks hoiukontodele (vt lisade punkt 2.9.2).



27.Sissenõutud ja sissenõudmata fondikapital liikmesriikide kaupa miljonites eurodes Üheteistkümnenda EAFi osamaksud % Sissenõudmata kapital 31.12.2017 seisuga Sissenõutud kapital 2018 Sissenõudmata kapital 31.12.2018 seisuga Austria 2,40 650 (102) 548 Belgia 3,25 880 (138) 742 Bulgaaria 0,22 59 (9) 50 Horvaatia 0,23 61 (10) 51 Küpros 0,11 30 (5) 25 Tšehhi Vabariik 0,80 216 (34) 182 Taani 1,98 537 (84) 452 Eesti 0,09 23 (4) 20 Soome 1,51 409 (64) 345 Prantsusmaa 17,81 4 826 (757) 4 068 Saksamaa 20,58 5 575 (875) 4 700 Kreeka 1,51 408 (64) 344 Ungari 0,61 166 (26) 140 Iirimaa 0,94 255 (40) 215 Itaalia 12,53 3 394 (533) 2 862 Läti 0,12 31 (5) 27 Leedu 0,18 49 (8) 41 Luksemburg 0,26 69 (11) 58 Malta 0,04 10 (2) 9 Madalmaad 4,78 1 294 (203) 1 091 Poola 2,01 544 (85) 458 Portugal 1,20 324 (51) 273 Rumeenia 0,72 195 (31) 164 Slovakkia 0,38 102 (16) 86 Sloveenia 0,22 61 (10) 51 Hispaania 7,93 2 149 (337) 1 812 Rootsi 2,94 796 (125) 671 Ühendkuningriik 14,68 3 976 (624) 3 353 Kokku 100,00 27 090 (4 250) 22 840 2018. aastal nõuti üheteistkümnendast EAFist sisse 4 250 miljonit eurot. 31. detsembri 2018. aasta seisuga oli kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi kapital täielikult sisse nõutud ja laekunud. 28.Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2018 31.12.2017 Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid 627 1 625 – – 2 252 2 252 Sellesse rubriiki kuuluvad suletud EAFidest kaheksandasse ja üheksandasse EAFi ümberpaigutatud vahendid.





29.Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF Kokku Saldo seisuga 31.12.2016 (2 496) 2 214 247 35 – Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad (7) (37) 44 – – Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad – – (171) 171 – Saldo seisuga 31.12.2017 (2 503) 2 177 120 206 – Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad (7) (40) 47 – – Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad – – (112) 112 – Saldo seisuga 31.12.2018 (2 509) 2 137 55 317 – Sellesse rubriiki kuuluvad ühest toimivast EAFist teise ümberpaigutatud vahendid. Alates Cotonou lepingu jõustumisest paigutatakse kõik toimivate varasemate EAFide kasutamata vahendid pärast vabastamist ümber kõige viimasena käivitatud EAFi. Teistest EAFidest ümberpaigutatud vahendid suurendavad saajafondi assigneeringuid ja vähendavad selle fondi omi, kust ümberpaigutus tehti. Kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud vahendeid saab kohustustega siduda vaid sisekokkuleppes sätestatud tingimustel. 30.TULEMIARUANDE LISAD TULUD miljonites eurodes Lisa 2018 2017 Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3,1 4 61 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3,2 57 25 Kokku 60 87 30.1.MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD miljonites eurodes Lisa Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2018 2017 Kulude sissenõudmine 0 3 14 3 21 19 STABEXi vahendite sissenõudmine – – 0 – 0 0 Kaasrahastamisest saadud tulu 3.1.1 – – (18) 1 (17) 42 Kokku 0 3 (3) 4 4 61 Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu jaguneb eelarve täitmise laadi alusel järgmiselt. miljonites eurodes 2018 2017 Eelarve otsene täitmine 4 5 Täitja: Komisjon 1 1 ELi delegatsioonid 3 4 Eelarve kaudne täitmine 0 56 Täitja: Kolmandad riigid (13) 55 Rahvusvahelised organisatsioonid 12 2 Avalik-õiguslikud asutused 0 0 Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 1 (1) Kokku 4 61 31.Kaasrahastamisest saadud tulu Kaasrahastamise osamaksud täidavad mittevahetustehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumi ja seetõttu ei tohiks need tulemiaruannet mõjutada. Saadud osamaksud jäävad kohustuste alla (vt lisade punkt 2.7.2.1) kuni saadud vahenditega seotud tingimuste täitmiseni, s.t kuni abikõlblike kulude tekkimiseni (vt lisade punkt 3.4). Seejärel kajastatakse vastav summa kaasrahastamisest saadud mittekaubandusliku tuluna. Seega puudub mõju eelarveaasta tulemile. 31.1.KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2018 2017 Finantstulud 0 2 8 1 10 4 Muud tulud 1 6 27 12 46 22 Kokku 1 8 35 13 57 25 Finantstulu koosneb usaldusfondide intressidest ning eelmaksete intressidest. Kogu muu tulu moodustab vahetuskursierinevustest tingitud realiseeritud ja realiseerimata kasum.





KULUD 31.2.ABIMEETMED miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2018 2017 Programmikohane abi (0) 1 532 1 468 2 001 2 150 Makromajanduslik toetus – 26 – – 26 21 Valdkondlik poliitika – 2 – – 2 (9) AKV riikide sisesed projektid – 27 389 410 827 1 112 Hädaabi – 3 60 811 873 289 Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid – 0 – – 0 (1) Institutsioonidele ettenähtud toetus – – 3 15 18 23 Eksporditulude kompensatsioon 0 (0) – – 0 (1) Usaldusfondide osamaksud – – – 307 307 114 Kokku (0) 59 984 3 012 4 054 3 700 EAFil on sõltuvalt raha väljamaksmise ja haldamise viisist erinevaid põhitegevuskulusid, mis hõlmavad mitmeid abimeetmeid. Abimeetmete kogukulu suurenes peamiselt üheteistkümnenda EAFi arvel. See suurenemine vastab EAFi tegevustsüklile. Üheteistkümnes EAF käivitus 2015. aastal ja 2018. aasta oli sellele neljas. 2018. aastal saavutas üheteistkümnes EAF oma küpsuse ja selle meetmete rakendamine jõudis haripunkti, mistõttu on ka selle kulud suuremad kui 2017. aastal. Üheteistkümnenda EAFi täidetavate lepingute arv, mis oli 2017. aastal 1 600, suurenes 2018. aastal 2 300ni. Eelmaksete kogusumma suurenemine vastab eelmaksete tasaarvestuste ja viitvõlgnevuste suurenemisele. Poliitikavaldkondade kulud olid 2017. aastal negatiivsed, kuna tühistati 2016. aastal valesti kirjendatud arve. 31.3.KAASRAHASTAMISE KULUD miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2018 2017 Kaasrahastamine – – (18) 1 (17) 42 Selles rubriigis on kajastatud 2018. aastal seoses kaasrahastatud projektidega kantud kulud. Tuleb märkida, et tekkinud kulud sisaldavad prognoositavalt järgmisse eelarveaastasse ülekantavaid summasid (ja seega ka prognoositavalt tühistatavaid eelmise aasta summasid). Kuna 2017. aastal tühistatud hinnanguliste kulude (52 miljonit eurot) summa oli suurem kui 2018. aastal tekkinud kulude summa (36 miljonit eurot), kujunesid 2018. aasta kaasrahastamise kulud negatiivseks. Tulemiaruandes on kajastatud sellele vastav negatiivne tulu (vt lisade punkt 3.1.1).



31.4.ABIMEETMED JA KAASRAHASTAMISE KULUD EELARVE TÄITMISE LIIKIDE KAUPA miljonites eurodes 2018 2017 Eelarve otsene täitmine 1 750 1 447 Täitja: Komisjon 122 122 ELi rakendusametid 31 26 Usaldusfondid 594 89 ELi delegatsioonid 1 003 1 209 Eelarve kaudne täitmine 2 287 2 295 Täitja: EIP ja EIF 44 48 Rahvusvahelised organisatsioonid 920 1 171 Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 114 (20) Avalik-õiguslikud asutused 231 356 Kolmandad riigid 977 739 ELi asutused koos avaliku ja erasektori partnerlusega 1 – Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust 0 0 Kokku 4 037 3 742 31.5.FINANTSKULUD miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2018 2017 Nõuete allahindlus (0) (1) (5) (1) (7) 9 Muud finantskulud – – – (0) (0) (1) Kokku (0) (1) (5) (1) (7) 8 Nõuete allahindluse rubriigis on kajastatud hinnangulised kulud, mis tulenevad nõuetest, mida ei ole võimalik sisse nõuda. Kuna hinnang sisaldab ka eelmise aasta tühistatud hinnangulisi kulusid, siis 2018. aastal olid kogukulud negatiivsed (2017. aastal 34 miljonit eurot, 2018. aastal aga 27 miljonit eurot, vt lisade punkt 2.3.1). 31.6.MUUD KULUD

miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 2018 2017 Haldus- ja IT-kulud (0) (0) 45 67 112 107 Riski- ja kulueraldised – – – (4) (4) – Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest 0 0 0 – 1 3 Kahjum vahetuskursi muutustest 0 6 26 7 39 44 Kokku 1 7 71 70 148 154 See rubriik hõlmab toetuskulusid, s.o EAFide programmitöö ja rakendamisega seotud halduskulusid. Nende kulude hulka kuuluvad projektide ettevalmistamise, järelmeetmete, järelevalve ja hindamisega seotud kulud, samuti arvutivõrkude, tehnilise abi jm kulud. 32.TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED 32.1.TINGIMUSLIKUD VARAD miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2018 31.12.2017 Täitmistagatised – 0 10 0 11 10 Lisatagatised – 0 6 – 7 8 Kokku – 1 16 0 17 18 Et tagada, et EAFi rahastamisest abi saajad täidavad EAFiga sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi, nõutakse täitmistagatisi. Lisatagatised on seotud ainult ehitustöölepingutega. Tavaliselt peetakse kinni 10 % abisaajale tehtavatest vahemaksetest tagamaks, et töövõtjad täidavad oma kohustusi. Need kinnipeetud summad kajastatakse tasumisele kuuluvate summadena. Hankija loal võib töövõtja selle asemel esitada lisatagatise, mis asendab vahemaksest kinnipeetud summasid. Need tagatised on kajastatud tingimuslike varadena. Eelarve kaudse täitmise raames hallatavate lepingute puhul antakse tagatised hankijale, mitte EAFile, mistõttu neid ei kajastata EAFi all. 2018. aastal oli nende tagatiste väärtus 501 miljonit eurot. 32.2.MUU OLULINE TEAVE 33.Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud Allpool avaldatud summa koosneb eelarvelistest täitmata kulukohustustest, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on tulemiaruandes kajastatud kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavad makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Need tekivad alati mitmeaastaste programmidega seoses. miljonites eurodes Kaheksas EAF Üheksas EAF Kümnes EAF Üheteistkümnes EAF 31.12.2018 31.12.2017 Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud 0 88 1 650 8 009 9 071 8 508 Kokku 0 88 1 650 8 009 9 071 8 508 31. detsembri 2018. aasta seisuga oli eelarveliste täitmata kulukohustuste summa kokku 10 616 miljonit eurot (2017. aastal 9 745 miljonit eurot). 34.Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust Taust 23. juunil 2016 hääletas enamik Euroopa Liidu liikmesust käsitleval referendumil osalenud Ühendkuningriigi kodanikke EList lahkumise poolt. 29. märtsil 2017 teatas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogule ametlikult oma kavatsusest EList ja Euroopa Aatomienergiaühendusest (Euratom) lahkuda. Sellega algatas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase menetluse liikmesriigi liidust väljaastumise kohta. Läbirääkimisprotsess Komisjon avaldas 19. märtsil 2018 väljaastumislepingu projekti, milles andis ülevaate läbirääkimiste edenemisest. EL ja Ühendkuningriik esitasid läbirääkimiste esimesel etapil tehtud edusammude tulemusel õigusliku teksti – väljaastumislepingu finantskokkulepet käsitleva osa.

14. novembril 2018 avaldati ühisaruanne, milles esitati läbirääkijate tasandil kokku lepitud väljaastumislepingu projekti terviktekst ning Ühendkuningriigi ja Euroopa Liidu tulevaste suhete raamistikku käsitleva poliitilise deklaratsiooni kava. Samal päeval avaldati ka uuendatud kokkulepitud väljaastumislepingu projekt, mille kohaselt nõustus Ühendkuningriik täitma kõik oma praeguse mitmeaastase finantsraamistiku ja varasemate finantsperspektiivide kohased kohustused nii, nagu oleks ta ikka veel liikmesriik, sh oma osa liidu kohustustes ja tingimuslikes kohustustes. Ühendkuningriigi valitsus kiitis väljaastumislepingu projekti heaks 14. novembril ja Euroopa Ülemkogu 25. novembril 2018. Nõukogu (artikkel 50) kiitis väljaastumislepingu sõlmimise otsuse heaks 11. jaanuaril 2019 ja edastas selle Euroopa Parlamendile nõusoleku saamiseks. Ühendkuningriigi taotlusel ja vastavalt ELi toimimise lepingu artiklis 50 sätestatud menetlusele otsustas Euroopa Ülemkogu 21. märtsil 2019 lükata Ühendkuningriigi liidust lahkumise kuupäeva 2019. aasta 22. maile, tingimusel et Ühendkuningriigi parlamendi alamkoda kiidab väljaastumislepingu heaks 29. märtsiks 2019, või vastasel juhul 12. aprillile 2019 (Euroopa Ülemkogu 22. märtsi 2019. aasta otsus (EL) 2019/476, ELT L 80 22.3.2019, lk 1). Ühendkuningriigi parlamendi alamkoda ei kiitnud väljaastumislepingut 29. märtsiks 2019 heaks, mistõttu otsustas Euroopa Ülemkogu Ühendkuningriigi uue taotluse põhjal 10. aprillil 2019 pikendada Ühendkuningriigi lahkumise tähtaega kuni 31. oktoobrini 2019 (Euroopa nõukogu 11. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/584, ELT L 101, 11.4.2019, lk 1). Väljaastumine peaks toimuma ratifitseerimismenetluste lõpuleviimise kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval või 1. novembril 2019, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. Kooskõlas ELi lepingu artikliga 50 jääb Ühendkuningriik kuni uue väljaastumiskuupäevani liikmesriigiks koos kõigi õiguste ja kohustustega ning tal on õigus oma teade igal ajal tagasi võtta. Mõju EAFile Väljaastumislepingu projektis on sätestatud, et Ühendkuningriik osaleb EAFis kuni üheteistkümnenda EAFi ja kõigi veel sulgemata varasemate EAFide tegevuse lõpetamiseni, täites liikmesriikidega võrdselt selle EAFi loomise sisekokkuleppest tulenevaid ja varasemate EAFidega seotud kohustusi kuni EAFide lõpetamiseni. Ühendkuningriik võib EAFi komitees osaleda hääleõiguseta vaatlejana. Väljaastumislepingu projektis on ka sätestatud, et kui kümnenda EAFi või varasemate EAFide projektide summad on sidumata või kui need on vabastatud lepingu jõustumise kuupäeva seisuga, ei võeta Ühendkuningriigi osa nendest summadest enam kasutusele. Sama kehtib pärast 31. detsembrit 2020 ka Ühendkuningriigi osa kohta üheteistkümnenda EAFi vahendite sidumata ja vabastatud vahendites. Nende aruannete allakirjutamise ajal ei ole Ühendkuningriik väljaastumislepingut ratifitseerinud, mistõttu ei ole veel teada tegelikku väljaastumise kuupäeva ega viisi – lepinguga või ilma selleta. Olukorrast tulenevalt puudub 31. detsembri 2018. aasta seisuga finantsmõju, mida kajastada EAFi raamatupidamisaruandes. 35.FINANTSRISKIDE JUHTIMINE Järgnev teave, mis käsitleb Euroopa Arengufondi finantsriskide juhtimist, on seotud komisjoni poolt Euroopa Arengufondi nimel EAFi vahendite rakendamiseks tehtud rahavoogude juhtimise toimingutega. 35.1.RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE EAFi rahavoogude juhtimise toimingute haldamist käsitlevad reeglid ja põhimõtted on sätestatud üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses ja sisekokkuleppes. Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid. (a)Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantsasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid. (b)Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes, sealhulgas vähemtuntud vääringutes. (c)EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. Lisaks erikontodele on komisjon avanud finantsasutustes (nii keskpankades kui ka kommertspankades) EAFi nimel ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud. Rahavoogude juhtimise ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele erimenetlusi. Rahavoogude juhtimise ja maksetoimingute haldamine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad tegevus- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Neid kohaldatakse erinevates valdkondades tehtavate toimingute suhtes ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt. 35.2.VALUUTARISK EAFi valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon miljonites eurodes 31.12.2018 31.12.2017 USA dollar Inglise nael (GBP) Taani kroon (DKK) Rootsi kroon (SEK) Euro Muu Kokku USA dollar Inglise nael (GBP) Taani kroon (DKK) Rootsi kroon (SEK) Euro Muu Kokku Finantsvarad Nõuded ja sissenõutavad summad 63 – 0 – 67 8 138 64 – – – 26 2 92 Raha ja raha ekvivalendid 1 0 – – 386 – 387 4 0 – – 344 – 347 Kokku 64 0 0 – 453 8 525 68 0 – – 370 2 439 Finantskohustised Pikaajalised finantskohustised – – – – (18) – (18) – – – – (14) – (14) Võlgnevused (1) – – – (218) (22) (241) 0 – – – (533) (30) (563) Kokku (1) – – – (236) (22) (259) 0 – – – (547) (30) (577) Kokku 63 0 0 – 217 (14) 267 68 0 – – (177) (28) (138)

Kõiki osamaksusid hoitakse eurodes ja muid valuutasid ostetakse alles siis, kui see on vajalik maksete tegemiseks. Seepärast ei mõjuta valuutarisk EAFi rahavoogude juhtimise toiminguid. 35.3.INTRESSIRISK EAF ei laena raha, seepärast tal intressiriski suhtes riskipositsioon puudub. Samas saab ta erinevatel pangakontodel hoitavatelt saldodelt intressi. Komisjon on EAFi nimel seepärast võtnud meetmeid, mis tagavad regulaarselt teenitud intressi vastavuse turuintressimääradele ja nende võimalikule kõikumisele. Osamaksud EAFi eelarvesse kannab liikmesriik erikontole, mille ta on avanud selleks väljavalitud finantsasutuses. Mõne konto intressimäär võib praegu olla negatiivne, mistõttu on nende kontode saldode minimeerimiseks võetud likviidsuse juhtimise meetmeid. Vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2016/888 katab nende kontode negatiivse intressi asjaomane liikmesriik. Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. Selliste kontode saldodelt makstav tasu põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Enamiku kontode puhul on intressi arvutamine seotud turu viiteintressimääraga ja seda korrigeeritakse vastavalt kõnealuse intressimäära kõikumistele. Selle tulemusena puudub risk, et EAFi saldodelt laekuvad tasud võiksid olla madalamad turuintressimääradest. 35.4.KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK) Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega finantsvarad miljonites eurodes Kokku Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega < 1 aasta 1–5 aastat > 5 aasta Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 138 121 12 5 – Kokku seisuga 31.12.2018 138 121 12 5 – Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 92 92 0 – – Kokku seisuga 31.12.2017 92 92 0 – – Finantsvarad riskikategooriate kaupa: miljonites eurodes 31.12.2018 31.12.2017 Nõuded Raha Kokku Nõuded Raha Kokku Vastaspooled, kellel on välisreiting kõrgeima ja kõrge kvaliteediga 5 303 308 3 103 106 üle keskmise kvaliteediga – 80 80 0 240 240 alla keskmise kvaliteediga – 4 4 3 4 7 muud kui investeerimiskvaliteediga – 0 0 1 0 2 Kokku 5 387 391 7 347 354 Vastaspooled, kellel puudub välisreiting rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud) 133 0 134 86 0 86 rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud) – – – – – – Kokku 133 0 134 86 0 86 Kokku 138 387 525 92 347 440 Kategooriatesse „Muud kui investeerimiskvaliteediga“ ja „Alla keskmise kvaliteediga“ kuuluvad vahendid on peamiselt seotud liikmesriikide EAFi osamaksudega, mis kantakse kooskõlas EAFi finantsmääruse artikli 20 lõikega 3 liikmesriikide avatud erikontodele. Kõnealuse määruse kohaselt peab osamaksude summa jääma neile erikontodele seni, kuni on tarvis teha makseid. Enamikku EAFi rahalistest vahenditest hoitakse EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse kohaselt erikontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude maksmiseks. Enamikku selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide vastaspoole risk on EAFi jaoks madalaim (riskipositsioon seondub liikmesriikidega). Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavasse EAFi rahalistesse vahenditesse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab komisjoni likviidsuse juhtimise süsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise summaga. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed, mis tagab, et EAFi riskipositsioon on piiratud. Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et EAFi vastaspoole riski veelgi minimeerida. Kõik kommertspangad valitakse välja hankemenetluse teel. Hankemenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitchi F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse lubada ka madalamat reitingut. 35.5.LIKVIIDSUSRISK

Finantskohustiste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa miljonites eurodes < 1 aasta 1–5 aastat > 5 aasta Kokku Finantskohustised 241 7 11 259 Kokku seisuga 31.12.2018 241 7 11 259 Finantskohustised 563 13 1 577 Kokku seisuga 31.12.2017 563 13 1 577 EAFi suhtes kohaldatavad eelarvepõhimõtted tagavad, et eelarveperioodi jaoks ette nähtud rahavarude kogusumma on alati piisav kõigi maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on tegelikult võrdne asjaomase eelarveperioodi maksete assigneeringute summaga. Siiski makstakse liikmesriikide osamaksud EAFi aasta jooksul tehtava kolme osamaksena, samal ajal kui väljamaksete puhul esineb teatav hooajalisus. Selle tagamiseks, et rahalistest vahenditest piisaks alati mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavate maksete katmiseks, vahetavad komisjoni rahavoogude juhtimise üksus ja asjaomased kulude eest vastutavad talitused korrapäraselt teavet kassaseisu kohta. Lisaks eelnevale tagavad EAFi rahavoogude juhtimise toimingutes kasutatavad automatiseeritud likviidsuse juhtimise töövahendid, et igal EAFi pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid. 36.SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED EAFiga seotud osapooled on ELi Bêkou usaldusfond, ELi Aafrika usaldusfond ja Euroopa Komisjon. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa EAFi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid. EAFi juhib Euroopa Komisjon ja sel ei ole eraldi juhtkonda. Kõrgematel juhtivatel ametikohtadel, sealhulgas komisjonis töötavate ELi ametnike rahalised õigused on avaldatud Euroopa Liidu konsolideeritud majandusaasta aruande rubriigis 7.2 „Juhtivtöötajate rahalised õigused“. 37.BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED Käesoleva majandusaasta aruandele allakirjutamise kuupäeva seisuga ei olnud EAFi peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva punkti all nõutav. Majandusaasta aruanne koos lisadega on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes. 38.EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS Eelarveaasta tulem arvutatakse tekkepõhise arvestuse põhimõtte, eelarve täitmise tulemus aga kassapõhise arvestuse reeglite kohaselt. Kuna nii eelarveaasta tulem kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes. miljonites eurodes 2018 2017 EELARVEAASTA TULEM (4 118) (3 818) Tulud Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust (1) (7) Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded (11) (3) Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded 11 29 Eelmaksete netomõju 36 57 Viitlaekumised (neto) (39) (62) Muu (1) (2) Kulud Aruandeaasta maksmata kulud 115 19 Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud (366) (60) Eelmaksete netomõju (179) (685) Viitvõlgnevused (neto) 484 373 EELARVE TÄITMISE TULEMUS (4 069) (4 158) 38.1.VÕRRELDAVAD TULUARTIKLID Eelarveaasta eelarvetulud vastavad eelarveaasta jooksul kindlaks määratud nõuetega seoses sissenõutud tuludele ja seoses eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega sissenõutud summadele. Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavaid nõudeid kajastatakse eelarveaasta tulemis, kui eelarve seisukohast ei saa neid lugeda tuludeks, sest sissenõutav summa paigutatakse ümber reservidesse ja seda ei saa ilma nõukogu otsuseta uuesti kulukohustustega siduda. Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

Eelmaksete netomõju vastab sissenõutud eelmaksete tasaarvestatud summale. Sellel laekumisel puudub mõju eelarveaasta tulemile. Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud viitlaekumistest. Arvesse võetakse ainult netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelneva eelarveaasta tühistatud viitlaekumised. 38.2.VÕRRELDAVAD KULUARTIKLID Aruandeaasta maksmata kulud tuleb võrdlemise eesmärgil juurde arvata, sest need sisalduvad eelarveaasta tulemis, kuid ei kuulu eelarve kulude hulka. Seevastu aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need on osa aruandeaasta eelarvekuludest, ent need kas ei avalda mõju eelarveaasta tulemile või korrektsioonide korral vähendavad kulusid. Tühistatud maksest tekkivad laekumised ei mõjuta eelarveaasta tulemit, kuid neil on mõju eelarve täitmise tulemusele. Eelmaksete netomõju koosneb aruandeaastal makstud uute eelmaksete summadest (mis on kajastatud aruandeaasta eelarve kuluna) ja aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitletav kuluna tekkepõhises arvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algset eelmakset hakatakse käsitlema eelarve kuluna juba makse tegemisel. Viitvõlgnevuste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud kumuleerunud kuludest, st EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud EAFile veel aruandeid esitanud. Arvesse võetakse ainult viitvõlgnevuste netomõju, st aruandeaasta viitvõlgnevusi, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate tühistatud viitvõlgnevused. EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED

ELi BÊKOU USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE 2018 Arvude tuhandetesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast. TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA Liidu usaldusfondide üldine taust Kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (edaspidi „finantsmäärus“) artiklitega 234 ja 235 ning üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 35 on Euroopa Komisjonil õigus luua liidu välistegevuse usaldusfonde (edaspidi „usaldusfondid“). Liidu usaldusfond luuakse teiste rahastajatega sõlmitava kokkuleppe kohaselt kriisile reageerimiseks vajalike hädaolukorra aegsete ja hädaolukorra järgsete meetmete ning temaatiliste meetmete võtmiseks. Liidu usaldusfondi loob oma otsusega Euroopa Komisjon pärast Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimist või neilt heakskiidu saamist. Otsus sisaldab ka teiste rahastajatega sõlmitavat moodustamise kokkulepet. Liidu usaldusfond moodustatakse ja seda rakendatakse järgmistel tingimustel: •liidu sekkumine annab lisaväärtust: liidu usaldusfondi eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil ja kui olemasolevate rahastamisvahendite kasutamine ei oleks piisav liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks; •liidu usaldusfondiga kaasneb selge liidu poliitiline nähtavus ja kaasnevad juhtimiseelised ning see tagab parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle;

•liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ilma neid täiendamata; •liidu usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärgiga, millest seda rahastatakse. Iga liidu usaldusfondi juurde luuakse komisjoni juhitav nõukogu, et tagada rahastajate õiglane esindatus ning teha otsuseid vahendite kasutamise üle. Usaldusfondi nõukogu kaasab vaatlejana iga toetust mitteandva liikmesriigi esindaja. Usaldusfondi nõukogu koosseisu käsitlevad reeglid ja selle sise-eeskiri sätestatakse liidu usaldusfondi moodustamise kokkuleppes. Liidu usaldusfond luuakse selle moodustamise kokkuleppes kindlaks määratud piiratud ajavahemikuks. Seda ajavahemikku võib vastavalt liidu usaldusfondi nõukogu taotlusele komisjoni otsusega pikendada, kui komisjon esitab pikendamist põhjendava aruande. Euroopa Parlament ja/või nõukogu võivad nõuda, et komisjon lõpetaks assigneeringud usaldusfondile või muudaks usaldusfondi asutamisakti eesmärgiga usaldusfond likvideerida. Komisjoni peaarvepidaja on ühtlasi ka liidu usaldusfondi peaarvepidaja. Peaarvepidaja vastutab raamatupidamisarvestuse korra ja kõikidele liidu usaldusfondidele ühise kontoplaani kehtestamise eest. Komisjoni siseaudiitoril, OLAFil ja kontrollikojal on liidu usaldusfondi suhtes samasugused volitused, nagu neil on komisjoni muu tegevuse suhtes. Liidu usaldusfondidele tehakse igal aastal sõltumatu välisaudit. Olemasolevad ELi usaldusfondid Praeguseks on komisjon loonud neli ELi usaldusfondi: BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond, mille eesmärk on toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. See asutati 15. juulil 2014; ELi MADADI USALDUSFOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. See asutati 15. detsembril 2014; - ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. See asutati 12. novembril 2015; - ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. See asutati 12. detsembril 2016. Rohkem teavet võib leida iga usaldusfondi veebisaidil: Bêkou usaldusfond – http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en Madadi fond - http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm Aafrika usaldusfond – http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en Colombia usaldusfond - http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en . Bêkou usaldusfond Esimese mitme rahastajaga ELi usaldusfondi – Bêkou (sango keeles „lootus“) usaldusfondi – asutasid 15. juulil 2014 komisjon (keda esindasid rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat ning Euroopa välisteenistus) ja kolm liikmesriiki (Saksamaa, Prantsusmaa ja Madalmaad) eesmärgiga edendada Kesk-Aafrika Vabariigi stabiliseerimist ja ülesehitamist. Usaldusfond loodi kuni 60-kuiseks tähtajaks. Usaldusfondi juhitakse Brüsselist. ELi Bêkou usaldusfondi juhatus ja tegevjuhtkond koosnevad rahastajate ja komisjoni esindajatest ning vaatlejatest. Juhatus võtab vastu ja vaatab läbi usaldusfondi strateegia. Tegevjuhtkond koguneb vähemalt üks kord aastas.

Tegevjuhtkond vaatab läbi ja kiidab heaks fondi rahastatavad meetmed ning kontrollib nende rakendamist. Lisaks kiidab tegevjuhtkond heaks usaldusfondi rahastatud meetmete majandusaasta aastaaruande ja aasta tegevusaruande. Bêkou usaldusfondi majandusaasta aruanne Vastavalt Euroopa Liidu Kesk-Aafrika Vabariigi usaldusfondi (ELi Bêkou usaldusfond) asutamislepingu artiklile 8 ja usaldusfondi asutamisakti artiklile 11.2.1 koosneb majandusaasta aruanne kahest osast: 1) aasta rakendamisaruanne, mille koostab ELi usaldusfondi juht, ja 2) raamatupidamise aastaaruanne, mille koostab Euroopa Komisjoni peaarvepidaja, kes sama artikli kohaselt on ka usaldusfondi peaarvepidaja. Usaldusfondi asutamise lepingu artikli 8 kohaselt tuleb raamatupidamise aastaaruanne koostada vastavalt raamatupidamiseeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja (ELi raamatupidamiseeskirjad), mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). Majandusaasta aruande auditeerib sõltumatu välisaudiitor. ELi usaldusfondi haldaja ja peaarvepidaja esitavad selle lõpliku versiooni heakskiitmiseks tegevjuhtkonnale (artikli 8.3.4 punkt c).



Eelarveaasta tähtsamad sündmused ELi Bêkou usaldusfondi (edaspidi „Bêkou usaldusfond“) eesmärk on tagada juurdepääs põhiteenustele, toetada majanduse elavdamist ja töökohtade loomist ning edendada sotsiaalset ühtekuuluvust ja leppimist. Loomisest saati on Bêkou usaldusfond kiitnud heaks 16 programmi ja jõudnud enam kui kahe miljoni toetusesaajani. Hoolimata sellest, et Kesk-Aafrika Vabariigil on demokraatlikult valitud valitsus ja seal püütakse taastada stabiilsust, on julgeolekuolukord Kesk-Aafrika Vabariigis endiselt heitlik. Seega tegutseb Bêkou usaldusfond keerulises ja ebakindlas keskkonnas, kus ta saab täielikult ära kasutada oma suhtelisi eeliseid – paindlikkust ja kohanemisvõimet muutuvate oludega. Lisaks on Bêkou usaldusfond endiselt ainus vahend, mis on mõeldud elanikkonna ja riigi toimetulekuvõime suurendamiseks, ühendades hädaabi ning taastus- ja arenguabi andmise. Võttes arvesse praegust olukorda Kesk-Aafrika Vabariigis ja seda, et Bêkou usaldusfondi tegevusaeg saab läbi 2019. aasta juulis, taotles ELi usaldusfondi juhatus 2018. aasta novembris ametlikult fondi tegevuse pikendamist 18 kuu võrra. Sel juhul pikeneks ELi Bêkou usaldusfondi tegevus 60 kuult 78 kuule. Ametlik menetlus, mille käigus konsulteeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, algas 2018. aasta detsembris. 2018. aasta tähtsamad sündmused fondi tegevuses olid järgmised. ·Bêkou usaldusfond võttis vastu uue tervishoiusektori meetme kogusummas 35 miljonit ning suurendas 2 miljoni euro võrra kahe varasema meetme eelarvet, mille eesmärk on majanduse elavdamine ning sotsiaalse ühtekuuluvuse, dialoogi ja leppimise edendamine. ·Vastavalt kontrollikoja soovitusele määrata ELi usaldusfondide jaoks kindlaks konkreetsed, mõõdetavad, saavutatavad, realistlikud ja tähtajalised (SMART) eesmärgid, võeti vastu Bêkou usaldusfondi tulemusraamistik. See on strateegiline vahend, mis võimaldab saada parema ülevaate Bêkou usaldusfondi meetmete üldistest tulemustest. ·Riigi kirde- ja edelaosas ellu viidavad Bêkou usaldusfondi projektid olid suhteliselt stabiilsed. Neis piirkondades läks vaja täiendavat sekkumist. Banguis ja selle ümbruses toimusid kohaliku tähtsusega konfliktid. Bangui ümbruses alustasid taas tööd riigiametnikud. 2018. aasta lõpuks olid rahastajad eraldanud usaldusfondile üle 242 miljoni euro, mida on 6 miljonit eurot rohkem kui 2017. aastal. Sellest 242 miljonist eurost on veel vaid 5 miljonit eurot kinnitamata. Bêkou usaldusfond sõlmis 2018. aastal 30 uut lepingut kogusummas ligi 80 miljonit eurot, mis moodustab 48 % usaldusfondi loomisest peale sõlmitud lepingute kogumahust. Need aitavad ellu viia programme tervishoiu, majanduse elavdamise, maapiirkondade toimetuleku ja töökohtade loomise, veevarustuse ja kanalisatsiooni, lepituse ning piirkondade avamise valdkonnas. Eelmistel aastatel tehtud maksetele lisaks maksti 2018. aastal välja veel üle 57 miljoni euro, mis moodustab ligikaudu 50 % Bêkou usaldusfondi loomisest alates tehtud väljamaksete kogusummast; alates Bêkou usaldusfondi loomisest on välja makstud kokku üle 119 miljoni euro. Raamatupidamise aastaaruandes ilmneb selle tegevuse mõju kõige selgemini järgmises: ·eelmaksed suurenesid 24 839 000 eurot, mis tuleneb allakirjutatud ja välja makstud lepingute suurest arvust; ·raha ja raha ekvivalendid vähenesid 26 017 000 eurot, mis tuleneb peamiselt eespool osutatud eelmaksete suurenemisest;

·täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud, suurenesid 25 310 000-lt eurolt 54 645 000 eurole vastavalt uute lepingute sõlmimisele. BILANSS tuhandetes eurodes 31.12.2018 31.12.2017 PÕHIVARA Eelmaksed 3 443 686 3 443 686 KÄIBEVARA Eelmaksed 29 546 7 465 Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 1 138 877 Raha ja raha ekvivalendid 13 926 39 943 44 611 48 285 VARAD KOKKU 48 054 48 971 PIKAAJALISED KOHUSTUSED Finantskohustised (42 737) (44 720) (42 737) (44 720) LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Võlgnevused (918) (716) Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud (4 399) (3 536) (5 317) (4 252) KOHUSTUSED KOKKU (48 054) (48 971) NETOVARA – – VAHENDID JA RESERVID Kumuleerunud ülejääk – – Eelarveaasta tulem – – NETOVARA – – TULEMIARUANNE tuhandetes eurodes 2018 2017 TULUD Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud Tulu annetustest 33 682 29 620 33 682 29 620 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud Finantstulud 1 1 1 1 Kogutulu 33 683 29 621 KULUD Tegevuskulud (32 825) (28 918) Muud kulud (858) (703) Kulud kokku (33 683) (29 621) EELARVEAASTA TULEM – – RAHAVOOGUDE ARUANNE tuhandetes eurodes 2018 2017 Eelarveaasta tulem – – Põhitegevusest Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine (24 839) 7 912 Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine (261) 578 Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) (1 982) (14 620) Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) 202 716 Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine) 863 2 321 NETORAHAVOOD (26 017) (3 092) Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) (26 017) (3 092) Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga 39 943 43 036 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga 13 926 39 943 NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE tuhandetes eurodes Kumuleerunud ülejääk/ (puudujääk) Eelarveaasta tulem Netovara SALDO SEISUGA 31.12.2017 – – – Eelarveaasta tulem – – – SALDO SEISUGA 31.12.2018 – – –

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE 2018 Arvude tuhandetesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast. TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA Liidu usaldusfondide üldine taust Kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (edaspidi „finantsmäärus“) artiklitega 234 ja 235 ning üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 35 on Euroopa Komisjonil õigus luua liidu välistegevuse usaldusfonde (edaspidi „liidu usaldusfondid“). Liidu usaldusfond luuakse teiste rahastajatega sõlmitava kokkuleppe kohaselt kriisile reageerimiseks vajalike hädaolukorra aegsete ja hädaolukorra järgsete meetmete ning temaatiliste meetmete võtmiseks. Liidu usaldusfondi loob oma otsusega Euroopa Komisjon pärast Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimist või neilt heakskiidu saamist. Otsus sisaldab ka teiste rahastajatega sõlmitavat moodustamise kokkulepet. Liidu usaldusfond moodustatakse ja seda rakendatakse järgmistel tingimustel: •liidu sekkumine annab lisaväärtust: liidu usaldusfondi eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil ja kui olemasolevate rahastamisvahendite kasutamine ei oleks piisav liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks; •liidu usaldusfondiga kaasneb selge liidu poliitiline nähtavus ja kaasnevad juhtimiseelised ning see tagab parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle; •liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ilma neid täiendamata; •liidu usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärgiga, millest seda rahastatakse. Iga liidu usaldusfondi juurde luuakse komisjoni juhitav nõukogu, et tagada rahastajate õiglane esindatus ning teha otsuseid vahendite kasutamise üle. Usaldusfondi nõukogu kaasab vaatlejana iga toetust mitteandva liikmesriigi esindaja. Usaldusfondi nõukogu koosseisu käsitlevad reeglid ja selle sise-eeskiri sätestatakse liidu usaldusfondi moodustamise kokkuleppes. Liidu usaldusfond luuakse selle moodustamise kokkuleppes kindlaks määratud piiratud ajavahemikuks. Seda ajavahemikku võib vastavalt liidu usaldusfondi nõukogu taotlusele komisjoni otsusega pikendada, kui komisjon esitab pikendamist põhjendava aruande. Euroopa Parlament ja/või nõukogu võivad nõuda, et komisjon lõpetaks assigneeringud usaldusfondile või muudaks usaldusfondi asutamisakti eesmärgiga usaldusfond likvideerida.

Komisjoni peaarvepidaja on ühtlasi ka liidu usaldusfondi peaarvepidaja. Peaarvepidaja vastutab raamatupidamisarvestuse korra ja kõikidele liidu usaldusfondidele ühise kontoplaani kehtestamise eest. Komisjoni siseaudiitoril, OLAFil ja kontrollikojal on liidu usaldusfondi suhtes samasugused volitused, nagu neil on komisjoni muu tegevuse suhtes. Liidu usaldusfondidele tehakse igal aastal sõltumatu välisaudit. Olemasolevad ELi usaldusfondid Praeguseks on komisjon loonud neli ELi usaldusfondi: BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond, mille eesmärk on toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. See asutati 15. juulil 2014; ELi MADADI USALDUSFOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. See asutati 15. detsembril 2014; - ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. See asutati 12. novembril 2015; - ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. See asutati 12. detsembril 2016. Rohkem teavet võib leida iga usaldusfondi veebisaidil: Bêkou usaldusfond – http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en Madadi fond - http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm Aafrika usaldusfond – http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en Colombia usaldusfond - http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en ELi AAFRIKA USALDUSFOND Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud Euroopa Liidu hädaolukorra usaldusfond (edaspidi „ELi Aafrika usaldusfond“) käivitati 12. novembril 2015 rändeteemalisel tippkohtumisel Vallettas. Usaldusfondi abil toetatakse stabiilsuse kõiki aspekte ja antakse panus rände paremasse haldamisse ning tegeletakse ebastabiilsuse, sundrände ja ebaseadusliku rände algpõhjustega, eelkõige edendades vastupanuvõimet, majanduslikke ja võrdseid võimalusi, julgeolekut ja arengut ning võideldes inimõiguste rikkumiste vastu. Fond tegutseb kolmes peamises geograafilises piirkonnas – Saheli ja Tšaadi järve piirkonnas, Aafrika Sarve piirkonnas ning Põhja-Aafrika riikides. Usaldusfondi projektides võivad juhtumipõhiselt osaleda ka hõlmatud riikide naaberriigid. Usaldusfond on tähtajaline ja selle tegevusaeg lõpeb 31. detsembril 2020. Fondi eesmärk on võtta nende piirkondade probleemide lahendamiseks lühi- ja keskpikaajalisi meetmeid. Usaldusfondi juhitakse Brüsselist. ELi Aafrika usaldusfondi juhatus ja tegevjuhtkond koosnevad rahastajate ja komisjoni esindajatest; rahastamises mitteosalevate ELi liikmesriikide, vahendeid saavate riikide ametiasutuste ja piirkondlike organisatsioonide esindajad kuuluvad neisse vaatlejana. Juhatus koostab ja vaatab läbi ELi usaldusfondi strateegia. Tegevjuhtkond koguneb vähemalt üks kord aastas. Tegevjuhtkond vaatab läbi ja kiidab heaks fondi rahastatavad meetmed ning kontrollib nende rakendamist. Lisaks kiidab tegevjuhtkond heaks usaldusfondi rahastatud meetmete majandusaasta aastaaruande ja aasta tegevusaruande. ELi Aafrika usaldusfondi majandusaasta aruanne Vastavalt lepingule, millega loodi Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond ja kehtestati selle kodukord (edaspidi „usaldusfondi asutamise leping“) koosneb majandusaasta aruanne kahest osast: 1) aasta rakendamisaruanne, mille koostamise eest vastutab ELi usaldusfondi juht, ja 2) raamatupidamise aastaaruanne, mille koostab Euroopa Komisjoni peaarvepidaja, kes sama artikli kohaselt on ka usaldusfondi peaarvepidaja.

Usaldusfondi asutamise lepingu artikli 8 kohaselt tuleb raamatupidamise aastaaruanne koostada vastavalt raamatupidamiseeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja (ELi raamatupidamiseeskirjad), mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). Majandusaasta aruande auditeerib sõltumatu välisaudiitor. ELi usaldusfondi haldaja ja peaarvepidaja esitavad selle lõpliku versiooni heakskiitmiseks tegevjuhtkonnale (artikli 8.3.4 punkt c).



Eelarveaasta tähtsamad sündmused ELi Aafrika usaldusfondile lubatud vahendite summa oli 31. detsembri 2018. aasta seisuga ligikaudu 4,2 miljardit eurot. Sellest 3,7 miljardit eurot on Euroopa Arengufondist ja ELi rahastamisvahenditest (arengukoostöö rahastamisvahendist, Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist ning Euroopa elanikkonnakaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadilt) ning 489,5 miljonit eurot ELi liikmesriikidelt ja teistelt rahastajatelt (Šveits ja Norra). 2018. aastal kasvasid ELi Aafrika usaldusfondi vahendid kokku 902 miljoni euro võrra, millest 674 miljonit eurot pärineb EAFi uutest rahastamislubadustest ja 117 miljonit eurot ELi eelarvest. ELi Aafrika usaldusfond sai ELi liikmesriikidelt ja muudelt rahastajatelt 24 uut rahastamislubadust kokku 110 miljonit euro ulatuses (49 miljonit eurot Saheli ja Tšaadi järve piirkonnale, 47 miljonit eurot Põhja-Aafrikale ja 14 miljonit eurot Aafrika Sarvele). 2018. aasta lõpuks said kinnitused kõik ELi liikmesriikide ja muude rahastajate 2018. aasta rahastamislubadused ning üks 2017. aastal kinnitamata jäänud lubadus. Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2018. aasta järeldustes kutsuti ELi ja selle liikmesriike üles ELi Aafrika usaldusfondile eraldama täiendavaid rahalisi vahendeid. Seda arvesse võttes otsustas komisjon 6. juulil kanda üheteistkümnenda EAFi reservist fondile üle 500 miljonit eurot. ELi Aafrika usaldusfondi rakendamiseks võeti 2018. aastal vastu 45 uut programmi ning suurendati toetust 13 programmile kolmes piirkonnas, sh mitut haru hõlmavatele programmidele. Neist programmidest toimub 16 Saheli ja Tšaadi järve piirkonnas, 26 Aafrika Sarve piirkonnas ja 9 Põhja-Aafrikas ning 7 on mitut haru hõlmavad). Seega ulatus tegevkomiteedes heaks kiidetud programmide koguarv 2018. aasta lõpuks 187ni kogusummas 3 590 miljonit eurot. 2018. aasta lõpu seisuga oli rakenduspartneritega sõlmitud 366 lepingut kogusummas 2 461 miljonit eurot, millest 949,3 miljonit eurot andsid ainuüksi 2018. aastaks sõlmitud uued tegevuslepingud. Kui aga võtta arvesse ka varasemate lepingute muudatusi, ulatub 2018. aasta tegevuslepingute summa 959,9 miljoni euroni. 2018. aasta lõpu seisuga oli lepingute sõlmimise määr võrreldes 2017. aasta lõpuga paranenud: heakskiidetud vahenditest oli lepingutega kaetud vastavalt 69 % ja 62,9 %. 2018. aasta jooksul on ELi Aafrika usaldusfond ning selle Aafrika ja Euroopa partnerid tugevdanud jõupingutusi, et toetada stabiilsust ja parandada rände haldamist Saheli ja Tšaadi järve, Aafrika Sarve ja Põhja-Aafrika piirkonnas. Usaldusfond jätkas ebastabiilsuse ning sund- ja ebaseadusliku rände algpõhjustega tegelemist, edendades arengut ja julgeolekut. ELi Aafrika usaldusfond on pakkunud lisaväärtust ka oma tegevuse kolmandal aastal, näidates, et see on kiire ja tõhus vahend, mis edendab poliitilist dialoogi partnerriikidega, kasutab uuenduslikke lähenemisviise ning annab konkreetseid tulemusi rahastamise ja mitmesuguste sidusrühmade oskusteabe kokkuviimisel. ELi Aafrika usaldusfondiga tagati, et põhiteenused jõudsid enam kui 5,3 miljoni haavatavas olukorras oleva inimeseni, et nad said kasu toiduga kindlustatuse ja toitumisprogrammidest. Toimetulekut ja põhiõigusi käsitlevad teavituskampaaniad jõudsid rohkem kui 150 000 inimeseni ning kampaania rände ja ebaseadusliku rändega seotud ohtude kohta jõudis 96 000 rändaja või võimaliku rändajani. ELi ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni algatuse raames on ELi Aafrika usaldusfond toetanud 42 628 haavatava rändaja tagasipöördumist peamiselt Liibüast (18 329 inimest ) ja Nigerist (17 226 inimest. Naasmiseks päritoluriiki sai toetust rohkem kui 58 000 haavatavat rändajat. Parema rändehalduse programmi raames on Aafrika Sarve piirkonnas aidatud juba peaaegu 11 000 rändajat ja sunniviisiliselt ümberasustatut; 1 600 inimest on saanud koolituse rände haldamise valdkonnas. Raamatupidamise aastaaruandes ilmneb tegevuse laienemise ja uute lepingute sõlmimise mõju kõige selgemini järgmises: ·eelmaksed suurenesid 57 110 000 eurot vastavalt uute lepingute kohaste ettemaksete tegemisele; ·kreditoorne võlgnevus ja viitvõlgnevused suurenesid 81 753 000 eurot vastavalt kulutaotluste arvu suurenemisele ja kasvas ka edasilükatavate kulude summa; ·kulud suurenesid 279 299 000 eurolt 2017. aastal 576 808 000 eurole 2018. aastal, kuna usaldusfond tegutses juba kolmandat aastat ja lepingute arvu oli oluliselt kasvanud; ·lepingute arvu suurenemise tõttu kasvasid täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud, 926 139 000 eurolt 1 310 069 000 eurole. BILANSS tuhandetes eurodes 31.12.2018 31.12.2017 PÕHIVARA Eelmaksed 34 144 52 990 34 144 52 990 KÄIBEVARA Eelmaksed 273 214 197 258 Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 16 656 3 020 Raha ja raha ekvivalendid 146 864 162 571 436 734 362 849 VARAD KOKKU 470 878 415 838 PIKAAJALISED KOHUSTUSED Finantskohustised (369 999) (396 713) (369 999) (396 713) LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Võlgnevused (12 733) (526) Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud (88 146) (18 600) (100 879) (19 126) KOHUSTUSED KOKKU (470 878) (415 838) NETOVARA – – VAHENDID JA RESERVID Kumuleerunud ülejääk – – Eelarveaasta tulem – – NETOVARA – – TULEMIARUANNE tuhandetes eurodes 2018 2017 TULUD Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud Tulu annetustest 576 802 279 027 576 802 279 027 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud Finantstulud 2 2 Muu kaubanduslik tulu 5 270 6 271 Kogutulu 576 808 279 299 KULUD Tegevuskulud (561 761) (271 669) Muud kulud (15 047) (7 630) Kulud kokku (576 808) (279 299) EELARVEAASTA TULEM – –

RAHAVOOGUDE ARUANNE tuhandete