ET Euroopa Liidu Teataja C 231/19

Regioonide komitee arvamus teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Regionaalarengu fondi (ERDF) kohta”

(2005/C 231/02)

REGIOONIDE KOMITEE

võttes arvesse Euroopa parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekut Euroopa Regionaalarengu fondi kohta, (KOM(2004) 495 (lõplik), — 2004/0167 (COD));

võttes arvesse komisjoni 16. juuli 2004. aasta otsust konsulteerida antud küsimuses regioonide komiteega vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 lõikele 1 ja artiklile 162;

võttes arvesse regioonide komitee presidendi 16. mai 2004. aasta otsust teha sellekohase arvamuse koostamine ülesandeks territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika komisjonile;

võttes arvesse komisjoni poolt esitatud määruse ettepanekut, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi üldsätteid, (KOM(2004) 492 (lõplik), — 2004/0163 (AVC)), ning komisjoni määruse ettepanekut, millega luuakse Euroopa piiriülese koostöö liit, (KOM(2004) 496 (lõplik), 2004/0168 (COD));

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile Meie ühise tuleviku ülesehitamine: laienenud Euroopa Liidu poliitilised väljakutsed ja eelarvevahendid 2007–2013, (KOM(2004) 101 (lõplik));

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa naaberriikide poliitika — strateegiline dokument, (KOM(2004) 373 (lõplik));

võttes arvesse komisjoni teatist Tugevam partnerlus äärepoolseimate piirkondadega, (KOM(2004) 343 (lõplik));

võttes arvesse oma perspektiivaruannet Struktuurifondide haldamine ja lihtsustamine pärast 2006. aastat, (CdR 389/2002 fin);

võttes arvesse oma arvamust teatise Kolmas aruanne majanduslikust ja sotsiaalsest ühtkuuluvusest kohta (CdR 120/2004 fin) (1);

võttes arvesse oma 18. novembri 1998. aasta arvamust, mis käsitleb nõukogu (EÜ) määruse ettepanekut Euroopa Regionaalarengu fondi kohta, (KOM(1998) 131 (lõplik)), (CdR 240/98 fin) (2);

võttes arvesse käesolevat arvamuse eelnõud (CdR 233/2004 rev.2), mille ühtekuuluvuspoliitika komisjon 4. veebruaril 2005 vastu võttis (raportöör: hr CONDORELLI, Catania linnavolikogu liige (IT/ELDR));

ning arvestades järgmist:

1. 2004. aasta mais toimunud Euroopa Liidu laienemine on viinud Euroopa Liidu piirkondliku ebavõrdsuse suurendamiseni, mis nõuab jätkusuutlikke ja senisest jõulisemaid meetmeid, tulemaks toime ühtekuuluvuse saavutamise, konkurentsivõime tugevdamise ning tööhõive ja üleeuroopalise territoriaalse koostöö parandamise väljakutsetega. Selleks tuleb kasutada nii spetsiifilisi, aastateks 2007–2013 seatud eesmärke teenivaid ühtekuuluvusepoliitika instrumente kui ka kõiki ühtse põllumajanduspoliitika ning ühtse kalanduspoliitika rakendamise otstarbel käsutuses olevaid vahendeid.

2. Neid ajavahemikuks 2007–2013 mõeldud ühtekuuluvuspoliitika meetmeid on tarvis välja töötada ja rakendada järjekindlalt ja otstarbekalt ning need tuleb kooskõlastada Lissaboni ja Göteborgi strateegiatega. Meetmete rakendamise eesmärgiks on teadmistepõhise ühiskonna ülesehitamine kogu Euroopas jätkusuutliku arengu taustal. Need ülesanded on seni kuulunud peamiselt liikmesriikide pädevusse ega kajastu seetõttu veel vajalikul määral ELi teiste poliitikavaldkondade integreeritud arenguprotsessis.

3. Seepärast peavad nii siseriiklikud strateegilised raamkavad kui ka rakenduskavad olema kooskõlas nõukogu poolt vastu võetud strateegilise ühtekuuluvuse suunistega, et oleks tagatud piisaval määral arvestamine Euroopa Liidu prioriteetidega.

4. Lihtsustamise nõuetega arvestamine on viinud selleni, et koostati üksnes ühest fondist rahastatavaid programme, välja arvatud mõned tegevuskategooriad, mille jaoks on ette nähtud nii ERDFi kui ka ühtekuuluvusfondi toetus teatud rakendusprogrammi raames.

5. See kinnitab järjekordselt ning paneb — võimaluse korral — rohkem rõhku erinevate meetmete ning programmide omavahelise kooskõlastamise ning nende koordineerimise vajadusele teiste ELi poliitikavaldkondade meetmetega.

6. Niisugusest struktuurist, mis vastab üldisele määrusele, võib siiski tuleneda ERDFile oluliselt suurem roll erinevate ühenduse meetmete ja programmide lõimijana sõltuvalt nimetatud sihtaladest, milleks on lähenemine, konkurentsivõime, tööhõive ja territoriaalne koostöö.

7. Üldise määruse ettepaneku ning ERDFi käsitleva määruse ettepanekuga loodavas struktuuris tehakse erinevate meetmete omavaheline põimimine ja kooskõlastamine eelkõige liikmesriikide ja — kui see on vastava liikmesriigi põhiseadusega ette nähtud — regioonide ülesanneteks.

8. Komisjoni ettepanekud näevad ette kohalike omavalitsuste ning eelkõige linnade endisest suuremat rolli, kuigi siin piirdutakse rakendusprogrammidega piirkondlikul tasandil. Nii suurendatakse näiteks oluliselt üldise toetuse eraldamise võimalusi. Üldine toetus osutus kasulikuks ühenduse algatuse “Urban” rakendamisel ning on ette nähtud üldise struktuurifonde käsitleva määruse artikli 36 lõike 4 punktis b.

9. Tagamaks teineteisest niivõrd erinevate eesmärkide (liikmesriikide regionaalpoliitika kohandamine ELi strateegiatega, subsidiaarsus, rahastamisvahendite lihtsustamine ja optimeerimine jne) kooskõlastamist ning nende võrdväärset taotlemist, tuleb kaasa haarata kõik institutsionaalsed osalejad, alates komisjonist kuni kohalike omavalitsusteni olukorras, kus pidevalt kasvab “mitmel tasandil valitsemise” tähtsus. Selleks tuleb võtta meetmeid, mis tagavad ja tugevdavad kõikide asjakohaste asutuste loomevõimet, nende kavandamis-, haldamis- ning kontrollimisoskusi, silmas pidades iga asutuse spetsiifilist rolli ning samas edendades sotsiaalpartnerite algatuslikku ning kontrollfunktsiooni.

10. Arvestades eelpool öeldut, tuleb tingimata tagada olukord, kus ajavahemikuks 2007–2013 kavandatud ühtekuuluvuspoliitika määruste paketis, iseäranis kõnealuses ERDFi käsitlevas määruses ei sisalduks ühtki mitmeti tõlgendatavat sätet ja need poleks vähimalgi määral lünklikud. Nimetatud õigusaktid peavad selgelt kindlaks määrama ning sisuliselt defineerima iga osaleva avalik-õigusliku asutuse ülesanded. Viidates liikmesriikide õiguskordadele ning samas “erapooletuse” põhimõttele, mida alates komisjonist kõik osalejad peavad oma tegevuses järgima asutuste hierarhias enda omast madalamal kohal asuvate asutuste suhtes.

võttis oma 59. täiskogu istungil 13.—14. aprillil 2005 (13. aprilli koosolek) vastu järgneva arvamuse:

Üldsätted “lähenemise” ning “regionaalse konkurentsivõime ja tööhõive” sihtalade kohta (komisjoni ettepaneku peatükid I ja II)

1. Regioonide komitee märkused

REGIOONIDE KOMITEE

1.1 astub välja kõigi siiani ette võetud Euroopa regionaalpoliitika riiklikule tasandile tagasiviimise katsete vastu, pidades silmas ühenduse ühtekuuluvuspoliitika programmide lisaväärtust ja panust asutamislepingu eesmärkide saavutamisse;

1.2 kinnitab seisukohta, et komisjoni finantsettepanek, mille kohaselt 0,41 protsenti rahvamajanduse kogutulust (maaelu arengu ja kalanduse vallas ellurakendatavate struktuurimeetmetega kaasaarvatuna 0,46 % rahvamajanduse kogutulust) oleks arvestatavaks kompromissiks tulevase ühtekuuluvuse poliitika jaoks;

1.3 tervitab järjekindlat otsust anda prioriteet laienenud Euroopa Liidu väiksema elatustasemega regioonidele, suurendades pidevalt neis piirkondades kavandatud meetmetele eraldatavaid summasid;

1.4 kutsub liikmesriike üles ette nägema riiklikes strateegilistes raamistikes asjakohaseid meetmeid ja vahendeid nn phasing-in ehk “järkjärgulise kohaldamise” piirkondadele, mis vastaksid tõhusalt konkurentsialastele väljakutsetele ja soodustaksid lähenemisprotsessi elluviimist;

1.5 tunnustab fondide haldamises ja asjaajamises tehtud lihtsustusi, iseäranis rahastamisinstrumentide arvu vähendamist kolmele;

1.6 tervitab ERDFi käsitleva määruse ettepaneku raames rahastatavate meetmete ülesehitust (territoriaalse koostöö kui ühtekuuluvuse kolmanda sihtala osatähtsuse suurendamine, millega kaasnevad märgatavalt paranenud rahastamisvõimalused) ning sisulist külge (meetmete kooskõlastamine Lissaboni ja Göteborgi strateegiatega). Seda silmas pidades tuleb eelkõige tuua esile ettepanekus sisalduvate lahenduste otstarbekust: — teadusuuringute ning innovatsiooni alaste meetmete esmatähtsus lähenemise ning regionaalse konkurentsi ja tööhõive sihtalade eesmärkide saavutamisel, kusjuures eelkõige tuleks pöörata tähelepanu projektidele, mille raames toetatakse “vanade” ja uute liikmesriikide teaduskeskuste vahelist koostööd; — jätkusuutliku arengu küsimuste osatähtsuse suurendamine vastavate meetmete näol keskkonna, transpordi, energeetika ja/või loodus- ja tehnoloogiariskide maandamise ja juhtimise valdkondades; — ligipääsetavuse (sealhulgas ka digitaalse ligipääsu) probleemide kaasamine regionaalse konkurentsivõime ja tööhõive sihtala eesmärgi saavutamisel, mis on oluline uuendus võrreldes käesoleva programmiperioodiga; — linnapiirkondade poliitika keskne roll; — regioonidevahelise koostöö tunnustamine regionaalplaneeringu tähtsa valdkonnana, mis aitab kaasa regioonide omavahelisele lähenemisele ning võib tõhustada regioonide konkurentsivõimet ja tööhõivet.

1.7 kahetseb, et ei jätkata ka regioonidevahelist koostööd kui iseseisvat toetusvaldkonda territoriaalse koostöö sihtala raames (sellist koostööd toetas ka Euroopa Parlament oma ühtekuuluvusaruande teemalises aruandes);

1.8 peab märkimisväärseks komisjoni avatust ühtekuuluvuse territoriaalse mõõtme suhtes, mis avaldub lähenemisviisis, mis arvestab väga spetsiifiliste probleemidega silmitsi seisvate piirkondade erinevustega (linna- ja maapiirkonnad, saared ja mägipiirkonnad, kalandusest sõltuvad piirkonnad, äärepoolseimad piirkonnad, hõredalt asustatud piirkonnad, endised ühenduse välispiiri äärsed alad ja praegused ühenduse piiriäärsed piirkonnad ning väga väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimad piirkonnad). Erilist rahulolu väljendatakse seisukohaga, et üleeuroopalist territoriaalset ühtekuuluvust peetakse jätkusuutliku majanduskasvu esmajärguliseks eelduseks, lähtudes seejuures veendumusest, et Euroopa tuleviku edukas kavandamine eeldab probleemide lahendamist, mis puudutavad vähemarenenud piirkondi või piirkondi, mis ei saa seoses oma geograafilise asendi ja/või demograafiliste omaduste tõttu kasu siseturu võimalustest. Komitee tervitab antud piirkondadele, ning ka äärepoolseimatele piirkondadele (vastavalt lepingus toodud määratlusele) suunatud sobivate abinõude kehtestamist, et korvata nende piirkondade spetsiifilisi negatiivseid mõjusid, mis takistavad nende arengut ja piiramatut ligipääsu ühisturule; avaldab siiski kahetsust, et vähe tähelepanu pööratakse elanikkonna vananemisega seotud küsimustele, mis on järgnevatel aastakümnetel üks suuremaid Euroopa Liidu ees seisvaid väljakutseid;

1.9 võtab siiski teadmiseks, et komisjoni vastava ettepaneku põhjendustes 1 ja 10 tunnistatakse halvemas olukorras olevateks vaid “teatud saared”. See on vastuolus Amsterdami lepingu lõppakti deklaratsiooniga nr 30, mida korratakse Euroopa põhiseaduse lepingu artiklis III-220. Sellepärast on komitee seisukohal, et tuleb tagada tugevam õiguslik ja tõlgenduslik seos nimetatud põhjenduste vahel, võttes arvesse ka üldmääruse ettepaneku artikli 52 lõike 1 alalõiget 1. Need kaalutlused kehtivad ka mägi- ja piirialade kohta, pidades silmas nii Euroopa põhiseaduse lepingu artiklit III-116 kui ka üldmääruse artiklit 52;

1.10 toob esile, et ühenduse poliitika uus kontseptsioon tunnistab, et regioonid ja kohalikud omavalitsused ei ole regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika raames kõige sobivam tasand mitte ainult otsuste vastuvõtmiseks, vaid ka meetmete efektiivseks rakendamiseks, mida muuseas kinnitasid ka Euroopa piirkondade ja kohalike omavalitsuste assotsiatsioonid oma 2003. aasta mais Leipzigis peetud konverentsil. Kodanikulähedaste tasandite senisest laiem kaasamine ongi paratamatu, selgitamaks kodanikele tõhusamalt ühenduse tegevust, lihtsustamaks ühenduse poolt võetud meetmeid ning parandamaks nende efektiivsust.

1.11 peab sellele vaatamata vajalikuks regionaalsete ja kohalike, eelkõige linnapiirkondade omavalitsuste vahelise partnerluse süvendamist, lähtudes seejuures riiklikest tavadest ja tehes seda sobival viisil;

1.12 tervitab, et suurema innovatsiooniressursside ja paremate sotsiaalse integreerimise võimalustega linnapiirkondadele hakatakse eraldama senisest rohkem vahendeid sihipärasteks kõrgetasemelisteks meetmeteks, kuid neid tuleb teostada rakendusprogrammide raames ning asjaajamine peab toimuma vastavalt struktuurifondide üldsätteid käsitleva määruse artikli 36 lõike 4 punktis b) ette nähtud edasidelegeerimissüsteemile;

1.13 soovitab struktuurifonde käsitlevate õigusaktide komplekti vastuvõtmise menetluse kiiret lõpuleviimist, selleks et institutsionaalsetel osalejatel oleks vajalik ajavaru rakendusprogrammide väljatöötamiseks kuni tähtajani 1.1.2007 ning samas võimaldaks komisjoni poolt selleks loodud struktuuridel nende osalejate haldussuutlikkuse kontrollimist.

2. Regioonide komitee soovitused

2.1 Artikli 1 lõikes 2 tuleks arvestada ka ebasoodsate demograafiliste tingimustega piirkondadega.

2.2 Artiklisse 3 tuleks kaasata investeeringud kultuurivaradesse (ka artikli kooskõlla viimise eesmärgil artikli 8 lõikes 2 sisalduvate sätetega), investeeringud täiendõppe ja tööhõivemeetmete raames kasutatavatesse hoonetesse ja seadmetesse ning kulutused nimetatud meetmete läbiviimiseks, juhul kui neid saab finantseerida ERDFi fondi vahenditest.

2.3 Regionaalpoliitika eesmärgid ja erisätted teatud piirkonnatüüpide kohta tuleb üksteisega täpsemalt kooskõlla viia.

2.4 Artiklile 5 (sissejuhatus) tuleks lisada, et “piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive sihtala” all antav ERDFi abi peab lubama suuremat paindlikkust prioriteetide seadmisel “järkjärgulise kohaldamise” piirkondades.

2.5 Artikli 5 lõike 3 punkti a tuleb lisada kabotaažiteenused ja erinevate (esimese ja teise) kategooriate lennujaamade vahelised lennuühendused ning regionaalsete, kohalike ja regioonidevaheliste siseveeteede kõrval tuleks mainida ka mereteid saarte ja eriti väiksemate saartega.

2.6 Artikli 6 lõigetes 1 ja 2 tuleb nimetada rannikupiirkondade koostööd, mõlemal juhul peaks olema merepiirkondadele tagatud võimalus nii kahepoolseks kui mitmepoolseks koostööks.

2.7 Artikli 6 lõike 2 punktis c nimetatud loodusõnnetuste nimistusse tuleb lisada vulkaanipursked ja metsatulekahjud koos nendest tuleneva metsade hävimisega, ilma et see ohustaks nõukogu määruse ettepaneku KOM(2004)492 artikli 33 lõikes 1 sätestatut. Kõnealuse ettepanekuga nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta.

2.8 Artikli 4 lõikes 3 toodud kategooriad tuleb kaasata artiklis 6 toodud esmatähtsatesse eesmärkidesse.

2.9 Artikli 7 punktis a tuleb asendada mõiste “käibemaks” mõistega “hüvitamisele kuuluv käibemaks” vastavalt ESFi määruse artiklile 11 ja kooskõlas antud mõiste kasutamisega käimasolevas programmitsüklis.

2.10 Artikli 7 punktis d tuleb asendada mõiste “elamumajandus” mõistega “elamumajandus, lähenemise sihtalaga piiritletud eranditega, milleks on sotsiaalelamumajanduse teatud valdkonnad, nagu kaitset vajavate elanike elamute ja kolmandatest riikidest pärit sisserändajate ajutiste majutuspaikade ehitus”.

2.11 Artikli 9 viimase lõike puhul tuleb ette näha, et struktuurifondide üldsätteid käsitleva määruse ettepaneku artiklis 23 toodud siseriiklikesse raamistikesse kaasatakse üldsuunitlused ning kriteeriumid, mille abil liikmesriigid ja regioonid peavad tagama ERDFi ning teisalt ESFi, Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi ja Kalanduse Arendusrahastu vahenditega kaasfinantseeritavate meetmete vastastikuse täiendavuse ja kooskõlastatuse ning nende meetmete käimasoleva ja hilisema monitooringu.

2.12 Hoolikalt tuleb vaadelda ERDFi puudutavate õigusaktide mõju struktuurifondide reformi ettepanekute üldises raamistikus, vaadeldes nende sotsiaalset kasu ning ebasoodsas olukorras olevate rahvastikugruppide (nagu nt puuetega inimesed, isikud, keda ähvardab sotsiaalne tõrjutus jne) toetuseks mõeldud meetmeid.

2.13 Tuleb rõhutada, et struktuurifondid saavad aidata kaasa integratsioonile mitmekultuurilistes ja mitmekeelsetes piirkondades.

Üldsätted “Euroopa territoriaalse koostöö” sihtala kohta (komisjoni ettepaneku peatükk III)

3. Regioonide komitee märkused

REGIOONIDE KOMITEE

3.1 toetab territoriaalse koostöö nimetamist ühenduse ühtekuuluvuse poliitika eesmärkide hulgas;

3.2 tervitab merepiiride tunnustamist piiriülese koostöö raames, millega järgiti komitee arvamuse CdR 120/2004 selgesõnalist soovitust, ja rõhutab sellise koostöö tähtsust eriti äärepoolseimate piirkondade reaalsel integreerimisel ümbruskonnaga;

3.3 toob esile, et Euroopa piiriülese koostöö liidu (KOM(2004) 496 (lõplik)) mõiste seostub ka riikidevahelise ja mitte ainult piiriülese koostööga, millepärast tuleks instrument ümber nimetada “Üleeuroopalise koostöö ühinguks”, sellises nimetuses kajastuks selgemini instrumendi üldine iseloom.

4. Üldised soovitused

4.1 Tuleks kasutada juba eksisteerivate ja edukalt töötavate regionaalsete, linnade ja kohalike omavalitsuste võrgustike kogemusi ning toetada Euroopas regioonidevahelise ja ka territoriaalse koostöö valdkonnas loodavaid uusi võrgustikke.

4.2 Pidades silmas programmide koostamist, iseäranis piiriüleste ja riikidevaheliste koostööprogrammide väljatöötamist, ning nende programmide esitamist komisjonile, tuleb täpsustada vastavad pädevused, menetlused ja ajagraafikud.

4.3 Siseriiklikes strateegilistes raamkavades tuleks sätestada ka kolmanda sihtalaga arvestamine, selleks et tugevdada liikmesriikide panust territoriaalse koostöö programmidesse ning et hoolitseda siseriikliku kaasrahastamise sobivate meetmete eest. Lisaks tuleks tagada kõnealuses ja teistes valdkondades rakendatavate meetmete tugevam ühtsus: — teise kahe sihtala kavandamine; — riiklikul ja regionaalselt tasandil rakendatud meetmed, milleks on kasutatud siseriiklikke ja regionaalseid vahendeid; — naaberriikide poliitika raames läbi viidud üritused ja kandidaatriikidele suunatud tutvustusstrateegia ning muud ühenduse üritused; — teiste rahvusvaheliste programmide raames regionaalse ja kohaliku arengu valdkonnas rakendatud meetmed (nt OECD, Maailmapanga jne poolt).

4.4 Tuleb kontrollida, kuidas on võimalik tugevdada regionaalsete ja kohalike omavalitsuste aktiivset osalust programmide arendamisel ja teostamisel, seda kooskõlas territoriaalse koostöö suunistega, nii nagu need on sätestatud siseriiklikes strateegilistes raamkavades vastavalt Euroopa Regionaalarengu Fondi üldmääruse ettepaneku artiklile 25.

4.5 Tuleb kindlaks määrata menetlused, kriteeriumid ja ajagraafikud, mille alusel komisjon hakkab eraldama vahendeid ning kinnitama programme.

4.6 Tuleb selgemalt defineerida, kes on toetuse saaja (artiklid 16 ja 21), millistele nõuetele ta peab vastama ning millised asustused vastutavad kontrollimise eest ning millised on nende asutuste ülesanded.

4.7 Tuleb ette näha võimalus, kus üksikjuhtumitel viiakse artiklis 19 toodud tegevusi läbi ainult ühes liikmesriigis eeldusel, et seal toodud neljast tingimusest on täidetud vähemalt kaks.

5. Regioonide komitee soovitused

Soovitus 1

Põhjendus 1

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek Asutamislepingu artiklis 160 sätestatakse, et Euroopa Regionaalarengu Fond (ERDF) on ette nähtud selleks, et olla abiks põhiliste regionaalsete ebavõrdsuste korvamisel ühenduses. Sellest tulenevalt soodustab ERDF eri piirkondade arengutasemete erinevuse ja ebasoodsate piirkondade ning saarte, sealhulgas maapiirkondade, mahajäämuse vähendamist. Asutamislepingu artiklis 160 sätestatakse, et Euroopa Regionaalarengu Fond (ERDF) on ette nähtud selleks, et olla abiks põhiliste regionaalsete ebavõrdsuste korvamisel ühenduses. Sellest tulenevalt soodustab ERDF eri piirkondade arengutasemete erinevuse ja ebasoodsate piirkondade ning saarte, sealhulgaska maa- ja linnapiirkondade, saarte, mägipiirkondade, hõredalt asustatud alade ja piirialade, samuti suletud tehaste läheduses asuvate elamupiirkondade, taandarenevate tööstuspiirkondade mahajäämuse vähendamist.

Motivatsioon

Komisjoni vastava ettepaneku põhjendustes 1 ja 10 tunnistatakse halvemas olukorras olevateks vaid “teatud saared”. Seda tehakse täielikult meelevaldse viitega EÜ asutamislepingu artiklile 160 ja vastuolus Amsterdami lepingu lõppakti lisaks oleva deklaratsiooniga nr 30, mida kinnitab Ülemkogu 2000. aasta detsembri Nice'i lõppjäreldustes ning ka põhiseaduse lepingu artiklis III-220. Sellepärast peetakse vajalikuks tagada tugevam õiguslik ja tõlgenduslik seos nimetatud põhjenduste vahel, ka arvesse võttes määruse ettepaneku artikli 52 lõike 1 alalõiget 1 üldsätetega, millega seondub ka vastava ettepaneku artikkel 10. Need kaalutlused kehtivad ka — pidades silmas nimetatud artiklit 52 — mäestikualade kohta ja terviklikkuse mõttes ka igat liiki halvemas olukorras olevate alade kohta.

Soovitus 2

Põhjendus 6

Euroopa Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek Toetudes nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999 [millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta] artikli 20 lõike 1 punktis b ettenähtud linnakogukonna algatuse (Urban Community) kogemustele ja tugevatele külgedele, tuleks linnadimensiooni tugevdada selle valdkonna meetmete täieliku integreerimise abil ERDFi kaasfinantseeritavate tegevusprogrammidega. Toetudes nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999 [millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta] artikli 20 lõike 1 punktis b ettenähtud linnakogukonna algatuse (Urban Community) kogemustele ja tugevatele külgedele, tuleks linnadimensiooni, sealhulgas investeerimise taset linnapiirkondade säästvasse arendamisse, tugevdada selle valdkonna meetmete täieliku integreerimise abil EDRFi kaasfinantseeritavate tegevusprogrammidega.

Motivatsioon

Linnadimensiooni saab tugevdada ainult juhul, kui tagatakse investeeringute piisav tase linnapiirkondade säästvasse arengusse.

Soovitus 3

Põhjendus 10

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek ERDF peaks tegelema Austria, Soome ja Rootsi liitumise akti protokollis nr 6 määratletud eriti harva asustustihedusega alade suurtest turgudest kaugel asumise ja eraldatuse probleemidega. ERDF peaks keskenduma ka spetsiifilistele probleemidele, millega puutuvad kokku teatud saared, mäestikualad ja hõredalt asustatud alad tulenevalt nende geograafilisest asendist, ja mis nende arengut takistavad. ERDF peaks tegelema Austria, Soome ja Rootsi liitumise akti protokollis nr 6 määratletud eriti harva asustustihedusega alade suurtest turgudest kaugel asumise ja eraldatuse probleemidega. ERDF peaks keskenduma ka spetsiifilistele probleemidele, millega puutuvad kokku teatud saared, mägipiirkonnad, maa- ja linnapiirkonnad, ja hõredalt asustatud ja piiriülesed alad tulenevalt nende geograafilisest asendist, ja mis nende arengut takistavad.

Motivatsioon

Soovitatud muudatus põhjenduse 10 osas on soovituse 2 loogiline jätk ja ühtlustab mõlemaid põhjendusi, mida ei tehta komisjoni ettepanekus.

Soovitus 4

Artikkel 1, lõige 2

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek See kehtestab spetsiifilised tingimused seoses linna- ja maapiirkondade, kalandusest sõltuvate piirkondade, äärepoolseimate piirkondade ja ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondade käsitlemisega. See kehtestab spetsiifilised tingimused seoses linna- ja maapiirkondade, kalandusest sõltuvate piirkondade, äärepoolseimate piirkondade ja ebasoodsate looduslike või demograafiliste tingimustega piirkondade käsitlemisega.

Motivatsioon

Terviklikkuse ja ühtsuse huvides tuleks selgesõnaliselt nimetada ka hõreda asustusega alade demograafilisi probleeme.

Soovitus 5

Artikkel 3, lõige 2

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek ERDF annab oma panuse, et finantseerida a) tootlikke investeeringuid b) infrastruktuure c) muid arengualgatusi, sealhulgas ka teenuseid ettevõtetele, finantseerimisinstrumentide nagu riskikapital, laenu- ja garantiifondid ja kohaliku arengu fondid, soodustingimustega laenud, loomine ja arendus, ning kogemuste vahetust vastavate regioonide, linnade, sotsiaalmajanduslike ja keskkonnaalaste huvigruppide vahel; d) tehnilist abi vastavalt määruse (EÜ) nr […] artiklitele 43 ja 44. ERDF annab oma panuse, et finantseerida a) tootlikke investeeringuid b) infrastruktuure c) muid arengualgatusi, sealhulgas ka teenuseid ettevõtetele, finantseerimisinstrumentide nagu riskikapital, laenu- ja garantiifondid ja kohaliku arengu fondid, soodustingimustega laenud, loomine ja arendus, ning kogemuste vahetust koostööd vastavate regioonide, linnade, sotsiaalmajanduslike ja keskkonnaalaste huvigruppide vahel; d) tehnilist abi vastavalt määruse (EÜ) nr […] artiklitele 43 ja 44; e) investeeringuid kultuuripärandisse.

Motivatsioon

Territoriaalses koostöös üksnes kogemuste vahetamisega piirdumine oleks liiga kitsendav, kuna see on ainult üks paljudest tegevusvaldkondadest selle koostöö raames.

Siiani ERDF vahendite abil finantseeritud projektide positiivsete kogemuste alusel tuleks täpselt eristada investeeringuid ühelt poolt kultuuripärandi restaureerimisse, ümberstruktureerimisse ja väärtustamisse. Lisaks tuleks antud ettepanekus sisalduvates sätetes (vrd artikkel 8 lõige 2) terviklikkuse ja parema kooskõlastatuse huvides üles loetleda kõik lubatud kuluartiklid.

Soovitus 6

Artikkel 4, lõige 4

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek 4. Ohtude vältimine, kaasa arvatud looduslike ja tehnoloogiliste ohtude ärahoidmiseks ja nendega toime tulemiseks ettenähtud tegevuskavade väljatöötamine ja elluviimine; 4. Ohtude vältimine, kaasa arvatud looduslike ohtude (nt metsatulekahjud ja üleujutused) ja tehnoloogiliste ohtude ärahoidmiseks ja nendega toime tulemiseks ettenähtud tegevuskavade väljatöötamine ja elluviimine;

Motivatsioon

Eraldi tuleks mainida metsatulekahjusid ja üleujutusi, sest need on sagedased ohud ELi paljudes piirkondades.

Peale selle selgitab uus sõnastus “ohtudega toimetulemist” selles mõttes, et sisaldab tegevusi (nt metsatulekahjude kustutamine), mida on vaja, et vähendada võimalikult palju negatiivseid tagajärgi sellist liiki nähtuste (tulekahju, üleujutus) puhul, mida ei liigitata suurte õnnestuste hulka ning mis ei ole seetõttu abikõlblikud ELi solidaarsusfondi abile.

Soovitus 7

Artikkel 4

Lisada uus punkt 10

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek 10) Sotsiaalsed infrastruktuurid ja teenused, mis aitavad kaasa töökohtade loomisele ja soolisele võrdõiguslikkusele tööl.

Motivatsioon

Määruse ettepaneku artiklis 4 nimetatud valdkondadest, millele ERDF keskendub, on jäetud välja teatud valdkonnad, eelkõige sotsiaalsed infrastruktuurid ja teenused, mida käesoleval 2001–2006 perioodil rahastatakse.

Kõnealused projektid tuleks säilitada, sest need loovad töökohti valdkonnas, mida praegu peetakse “uueks ressursiks”, mida teiste hulgas Euroopa institutsioonid loodavad kujundada.

Samuti saab kõnealune tööhõivesektor pakkuda naistele paremat juurdepääsu tööturule vähem arenenud piirkondades, tugevdades soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet ja aidates ühendada era- ja tööelu.

Soovitus 8

Artikkel 5

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek “Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive” sihtala raames keskendub ERDF abi andmisel piirkondliku säästva arengu strateegiate kontekstis järgmistele prioriteetidele: “Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive” sihtala raames, ilma et see piiraks artikli 8 sätete kohaldamist, keskendub ERDFi abi andmisel piirkondliku säästva arengu strateegiate kontekstis järgmistele prioriteetidele, võimaldades suuremat paindlikkust “järkjärgulise kohaldamise” piirkondades:

Motivatsioon

Kõnealuse punkti lisamine muudab arvamuse ühtsemaks regioonide komitee majanduse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kolmandat aruannet käsitlenud arvamuses esitatud soovitustega.

Soovitus 9

Artikkel 5, lõige 1

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek Innovatsioon ja teadmistepõhine majandus, regionaalse innovatsiooni strateegiate arendamine ja elluviimine, mis edendab efektiivseid regionaalse innovatsiooni süsteeme; siia kuuluvad: Innovatsioon ja teadmistepõhine majandus, regionaalse innovatsiooni strateegiate arendamine ja elluviimine, mis edendab efektiivseid regionaalse innovatsiooni süsteeme; siia kuuluvad muuhulgas järgmised valdkonnad:

Motivatsioon

Arvestades iga ala majanduslike ja sotsiaalsete eripäradega ning erineva arengupotentsiaali ja vajadustega, tuleks lubada suuremat paindlikkust erimeetmete kujundamisel eri piirkondades ja linnapiirkondades ERDFi sekkumise kolme prioriteedi raames.

Soovitus 10

Artikkel 5, lõige 1: lisada uus punkt

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek e) väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest tulenevad stiimulid majanduskasvule ja tööhõivele, s.t ettevõtlustegevuse valdkondades, nagu ettevõtte asutamine, omandi üleandmine, ettevõtluse dünaamilisus, välisturg, ekspertteadmiste ja sobiva infrastruktuuri rajamise valdkondade arendamine.

Motivatsioon

Eriti oluline on toetada sotsiaalmajanduslike probleemidega piirkondi, et luua tingimused majanduse ja tööhõive kasvuks.

Soovitus 11

Artikkel 5, lõige 1: lisada uus punkt

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek f) tehnoloogia-, teadus- ja arenduskeskuste ehitamine ja sisseseadega varustamine.

Motivatsioon

Et täita Lissaboni ja Göteborgi strateegia eesmärke teaduse ja uuendustegevuse valdkonnas, oleks vaja toetada kõrgekvaliteediliste teadus- ja tehnoloogiakeskuste rajamist. Seega peaksid ERDFi määruse artiklis 5 esitatud prioriteetide tegevusvaldkonnad tagama ühenduse strateegia eesmärkide täitmise, vastasel korral ei ole võimalik rakendada ELi piirkondades majanduskasvu- või ühtekuuluvuspoliitikat.

Soovitus 12

Artikkel 5, lõige 2: lisada uus punkt

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek Keskkond ja ohtude vältimine; siia kuuluvad näiteks Keskkond ja ohtude vältimine,; siia kuuluvad muuhulgas järgmised valdkonnad: a) valdkonnad, mis soodustavad säästvat arengut ja millel on selge keskkonnamõõde, ning investeeringud, mis aitavad kaasa EÜ asutamislepingu artiklis 174 seatud keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisele;

Motivatsioon

Määrustes nimetatud kohaldamisalad, muuhulgas ka praegu kehtivas ERDFi määruses, on näited püüdlusest koostada tekst arusaadavalt ning vastavuses kehtivate määrustega. Seetõttu peaks sõnastus sisaldama formuleeringut “muuhulgas järgmised valdkonnad”. Me lisame näitena ka säästva arengu, mis on meie arvates eriti oluline.

Soovitus 13

Artikkel 5, lõige 2: lisada uus punkt

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek f) jäätmekäitluse, veevarustuse ja reovete käitluse infrastruktuuri väljaehitamine.

Motivatsioon

Keskkonna ja riskide ärahoidmise prioriteet peaks sisaldama meetmeid, mis käsitlevad veevarustust ja reovete puhastust ning jäätmekäitlust, kuna kõnealuste valdkondade püsivad probleemid piiravad Euroopa Liidu piirkondade konkurentsivõimet.

Soovitus 14

Artikkel 5, lõige 3

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek 3) Juurdepääs üldist majanduslikku huvi pakkuvatele veo- ja telekommunikatsiooniteenustele väljaspool peamisi linnakeskusi; siia kuuluvad: 3) Juurdepääs üldist majanduslikku huvi pakkuvatele veo- ja telekommunikatsiooniteenustele väljaspool peamisi linnakeskusi; siia kuuluvad muuhulgas:

Motivatsioon

Toetuse pakkumisel juurdepääsuks veo- ja telekommunikatsiooniteenustele ei tohiks põhimõtteliselt välja jätta peamisi linnakeskusi.

Soovitus 15

Artikkel 5, lõige 3, punkt a

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek a) teiseste võrkude tugevdamine seoses ühenduse parandamisega üle-euroopaliste transpordivõrkude, regionaalsete raudteesõlmpunktide, lennujaamade ja sadamate või multimodaalsete platvormidega, tagades radiaalühendused suuremate raudteeliinidega ja toetades regionaalseid ja kohaliku tähtsusega siseveeteesid; a) teiseste võrkude tugevdamine seoses ühenduste parandamisega üle-euroopaliste transpordivõrkude, regionaalsete raudteesõlmpunktide, lennujaamade ja sadamate või multimodaalsete platvormidega, tagades radiaalühendused suuremate raudteeliinidega ja toetades regionaalseid ja kohaliku tähtsusega siseveeteesid;, kabotaažiteenuseid, mereteesid eriti just väikeste saarteni ja A-kategooria väiksemate sadamateni ja ning lennuühendusi esimese ja teise kategooria lennujaamade vahel;

Motivatsioon

Kõikidel saartel on, sõltumata suurusest, mõningaid ühiseid probleeme. Saared sõltuvad nii meretranspordist kui õhutranspordist, et olla ühenduses nii teiste saarte kui maismaaga. Kõnealust asjaolu tuleks rõhutada, samuti seda, et kõnealused probleemid on eriti silmatorkavad väiksemate saarte puhul.

See kindlustaks, et ei unustata õhu- ja veetranspordi teatud kategooriaid, mida kasutatakse palju Euroopa äärepoolseimates regioonides.

Soovitus 16

Artikkel 6, lõige 2, punkt c

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek c) riski ennetamine, sealhulgas meretranspordi ohutuse ja üleujutuste, mere ja siseveekogude saastamise kaitse, erosiooni, maavärinate ja laviinide ennetamine ja kaitse nende eest. Programmid võivad hõlmata varustuse eraldamist, infrastruktuuride arendamist, riikidevaheliste toetuskavade läbiviimist, riskide ühise kaardistamise süsteeme ja ühiste instrumentide väljaarendamist looduslike ja tehnoloogiliste riskide uurimiseks, ennetamiseks, järelevalveks ja nende vastu võitlemiseks; c) riski ennetamine, sealhulgas meretranspordi ohutuse ja üleujutuste, mere ja siseveekogude saastamise kaitse, ning kaitse erosiooni, maavärinate, seismiliste riskide vulkaanipursete, metsatulekahjude ja laviinide ennetamine ja kaitse nende eest. Programmid võivad hõlmata varustuse eraldamist, infrastruktuuride arendamist, riikidevaheliste toetuskavade läbiviimist, riskide ühise kaardistamise süsteeme ja ühiste instrumentide väljaarendamist looduslike ja tehnoloogiliste riskide uurimiseks, ennetamiseks, järelevalveks ja nende vastu võitlemiseks.

Motivatsioon

Terviklikkuse huvides tuleb nimetada ka neid loodusõnnetuste tüüpe.

Soovitus 17

Artikkel 6, lõige 2

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek d) teaduslike ja tehnoloogiliste võrgustike loomine teemadel, mis seonduvad riikidevaheliste vööndite tasakaalustatud arenguga, ja eelkõige ülikoolidevaheliste võrgustike rajamine ja sidemete loomine, mis võimaldavad juurdepääsu teaduslikule teadmisele ja teadus- ja arendustegevuses osalevate institutsioonide ning teadus- ja arendustegevuse rahvusvaheliste tippkeskuste vahelist tehnoloogiate ülekannet, riikidevaheliste konsortsiumide rajamist teadus- ja arendustegevuse ressursside jagamiseks, tehnoloogia ülekandega tegelevate organisatsioonide partnerlust, ühiste finantsvahendite loomist, mis keskenduvad teadusliku ja tehnoloogilise arendustegevuse toetamisele väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes. d) teaduslike ja tehnoloogiliste võrgustike loomine teemadel, mis seonduvad riikidevaheliste vööndite tasakaalustatud arenguga, ja eelkõige ülikoolide- ning teiste kõrgkoolide vaheliste võrgustike rajamine ja sidemete loomine, mis võimaldavad juurdepääsu teaduslikule teadmisele ja teadus- ja arendustegevuses osalevate institutsioonide ning teadus- ja arendustegevuse rahvusvaheliste tippkeskuste vahelist tehnoloogiate ülekannet, riikidevaheliste konsortsiumide rajamist teadus- ja arendustegevuse ressursside jagamiseks, tehnoloogia ülekande organisatsioonide partnerlust, ühiste finantsvahendite loomist, mis keskenduvad teadus- ja arendustegevuse toetamisele väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes. Erineva geograafilise positsiooniga piirkondi tuleks julgustada osalema igas piirkondadevahelise koostöö instrumendis, et suurendada konkurentsivõimet ja edendada uuendustegevust kogu Euroopas; e) ettevõtluse ja eriti väikeste ning keskmise suurusega ettevõtete loomise, turismi, kultuuri ning infotehnoloogia kasutamine julgustamine.

Motivatsioon

Sama koostööinstrumendi kohaldamine piirkondadele, mis kuuluvad lähenemise ja konkurentsivõime ning erinevate üleminekurežiimide (statistilisest efektist ja looduslikust efektist mõjutatud piirkonnad) sihtalasse, tõhustaks kogemuste vahetamist ja saavutaks paremaid tulemusi ühtekuuluvuse valdkonnas.

Lisaks ei peaks võrgustikud piirduma ülikoolide ja kõrgkoolidega, vaid hõlmama ka kõrgemaid kutsekoole, kuna need on tavaliselt ettevõtetele lähemal. Pealegi pole igas piirkonnas ülikooli, küll aga sageli kõrgkool või rakenduskõrgkool.

Ettevõtluse, turismi arengu, IT kasutamise jms edendamine pakub ideaalseid võimalusi koostööks ja vastastikuseks õppimiseks. Piirkonnad saavad üksteist vastastikku toetada, kusjuures piirid ei mängi sageli mingit rolli. Sel põhjusel ei tohi see teadmistepõhise ühiskonna oluline osa riikidevahelisest koostööst välja jääda.

Soovitus 18

Artikkel 6, lõige 3

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek 3) Regionaalpoliitika tõhustamine võrgustike loomise soodustamise ja kogemuste vahetamise teel piirkondlike ja kohalike ametkondade vahel, võttes arvesse artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 8 nimetatud teemasid, mille hulka kuuluvad ka koostöövõrgustike programmid, mis hõlmavad kogu ühendust, samuti meetmed, mis puudutavad uurimusi, andmekogumist ning ühenduse arengutendentside vaatlemist ja analüüsi. 3) Piirkondadevahelise koostöö edendamine, mis on suunatud regionaalpoliitika tõhustamisele ne võrgustike loomise soodustamise toetamise ja kogemuste vahetamise teel piirkondlike ja kohalike ametkondade vahel, võttes arvesse artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ning artiklites 8, 9, 10 ja 11 nimetatud teemasid, mille hulka kuuluvad ka koostöövõrgustike programmid, mis hõlmavad kogu ühendust, samuti meetmed, mis puudutavad uurimusi, andmekogumist ning ühenduse arengutendentside vaatlemist ja analüüsi. Ka artikli 6 lõigetes 1 ja 2 toodud abinõud viiakse ellu võrgustike loomise ja kogemuste vahetamise teel.

Motivatsioon

Komisjoni ettepanek luua uus sihtala “Euroopa territoriaalne koostöö” on tervitatav. Kuid uus sihtala hõlmab üksnes piiriülest ja riikidevahelist koostööd, jättes arvestamata regioonidevahelise koostöö. Seega oleks regioonide omavaheline koostöö võimalik ainult kogemustevahetuse ja võrgustike loomise vormis ning teiste sihtalade programmide raames. Senise Euroopa territoriaalse koostöö kolme äraproovitud vormi üksteisest eraldamine lükatakse siinkohal tagasi. Loodava sihtala raames tuleks säilitada eraldi toetusvaldkond “regioonidevaheline koostöö”.

Kõik ELi regioonid võivad üksteisega leida väga erinevaid kokkupuutepunkte, seega ei tohi koostöö laialt määratletud valdkonnas välistatud olla. Regioonid saavad üksteiselt õppida ja üksteist vastastikku toetada, kusjuures piirid ei mängi sageli mingit rolli. Investeerimisprojektid ei tohi olla siin algusest peale välistatud.

Ning lõpuks on “territoriaalse ühtekuuluvuse” sihtala raames äärmiselt oluline, et koostöövõrgustikke rahastataks ERDFi kaudu juhul, kui tegemist on geograafiliste eritingimustega piirkondi puudutavate küsimustega.

Soovitus 19

Artikkel 7, punkt a

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek ERDF osaluse suhtes tulevad kõne alla järgmised kulud: a) käibemaks ERDF osaluse suhtes tulevad kõne alla järgmised kulud: a) hüvitamisele kuuluv käibemaks

Motivatsioon

Esiteks tuleks säilitada siiani ERDF programmide raames kasutatud praktika, teiseks tuleks takistada, et ühe ja sama ühenduse ühtekuuluvuspoliitika raames tehtaks vahet ERDF ja ESF programmide vahel.

Soovitus 20

Artikkel 7, punkt d

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek d) elamumajandus; d) elamumajandus, lähenemise sihtalaga piiritletud eranditega, milleks on sotsiaalelamumajanduse teatud valdkonnad, nagu kaitset vajavate elanike elamute ja kolmandatest riikidest pärit sisserändajate ajutiste majutuspaikade ehitus;

Motivatsioon

Teatud kaitset vajavate elanikegruppidega või kolmandatest riikidest pärit sisserändajatega seonduvate elamumajanduslike ehitus- ja saneerimismeetmete abikõlblikkus lähenemise sihtala raames ei ole mitte ainult kooskõlas Euroopa ühtekuuluvuspoliitika sotsiaalsete eesmärkidega, vaid tugevdab ka selle ühenduse poliitika panust kolmandatest riikidest pärit sisserändajate voolu poolt tekitatud struktuuripoliitiliste probleemide ületamisse.

Soovitus 21

Artikkel 8, lõige 1

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek Määruse (EÜ) nr … artikli 25 lõikes 4 ja artikli 36 lõike 4 punktis b osutatud linnade taaselustamisega seotud tegevuste puhul, toetab ERDF laia osalusega integreeritud strateegiaid asulakogumites kuhjuvate majanduslike, keskkonna- ja sotsiaalprobleemide lahendamiseks. Seejuures võib keskkonna tervendamise, varasema tööstustegevuse käigus saastatud maade taasarendamise ning ajaloo- ja kultuuripärandi konserveerimise ja arendamise ühendada meetmetega, mis on ette nähtud ettevõtluse, kohaliku tööhõive ja kogukonna edendamiseks, samuti elanikkonnale pakutavate teenuste edendamiseks, võttes arvesse muutusi demograafilistes struktuurides. Määruse (EÜ) nr … artikli 25 lõikes 4 ja artikli 36 lõike 4 punktis b osutatud linnade taaselustamisega seotud tegevuste puhul, toetab ERDF siseriiklike seaduste raames ette nähtud laia osalusega integreeritud strateegiaid asulakogumites kuhjuvate majanduslike, keskkonna- ja sotsiaalprobleemide lahendamiseks ja jätkusuutliku majanduskasvu tugevdamiseks. Seejuures võib keskkonna tervendamise, varasema tööstustegevuse käigus saastatud maade taasarendamise ning ajaloo- ja kultuuripärandi konserveerimise ja arendamise ühendada meetmetega, mis on ette nähtud innovatsiooni ja teadmistepõhise majanduse, ettevõtluse, kohaliku tööhõive ja kogukonna edendamiseks, samuti elanikkonnale pakutavate teenuste edendamiseks, võttes arvesse muutusi demograafilistes struktuurides.

Motivatsioon

Tekstis nimetatud osaluspõhiste strateegiate sidumine selgesõnalise viitega üldise määruse artikli 36 lõikes 4 punktis b) nimetatud edasivolitamisele nii liikmesriikide institutsioonilisele korrale kui ka solidaarsuse põhimõttele saab nende osaluspõhiste strateegiate õiguslikku alust ainult tugevdada.

Arvestades linnade elutähtsat rolli piirkondlikus arengus, on ühtekuuluvuspoliitika tõhususe ja linnade panuse Lissaboni ja Göteborgi eesmärkide saavutamisse seisukohalt oluline, et rahastamine struktuurifondidest oleks selgemalt seotud linnade vajadustega ja arengupotentsiaaliga regioonides. Seda on võimalik saavutada, võttes kasutusele säästva linnaarengu meetmed, mis peaksid hõlmama ka — ent mitte ainult — linnade regenereerimise alaseid meetmeid.

Integreeritud linnaarengu meetmete raames tuleks muuhulgas rõhutada innovatsioonile ja teadmistepõhisele majandusele suunatud meetmeid, arvestades Lissaboni agendas püstitatud eesmärke.

Soovitus 22

Artikkel 9, lõige 3

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek Liikmesriigid ja regioonid peavad tagama EAFRD ja EFF poolt kaasfinantseeritud ja ERDF poolt kaasfinantseeritud tegevuste vastastikuse täiendavuse ja ühtsuse. Sellel eesmärgil peavad liikmesriigid rakenduskavade ettevalmistamise käigus kehtestama selged kriteeriumid, mille alusel eristada üksteisest ERDF toetustegevust vastavalt punktidele 1, 3 ja 5, EAFL toetustegevust vastavalt määruse (EÜ) nr […] artikli 49 lõike 1 punktidele a, b ja i maapiirkondade osas ja EFF toetustegevust vastavalt määruse (EÜ) nr […] artiklile […] kalandusest sõltuvate piirkondade osas. Liikmesriigid ja regioonid peavad rakenduskavade vallas vastavalt nõukogu üldise määruse (EÜ) nr […] artiklile 36 tagama EAFRD ja EFF poolt kaasfinantseeritud ja ERDF poolt kaasfinantseeritud tegevuste vastastikuse täiendavuse ja ühtsuse kooskõlas koordineerimissuunistega vastavalt artikli 25 lõike 4 puntiga c. Sellel eesmärgil peavad liikmesriigid ja regioonid rakenduskavade ettevalmistamise käigus kehtestama selged kriteeriumid, mille alusel eristada üksteisest ERDF toetustegevust vastavalt punktidele 1, 3 ja 5, EAFL toetustegevust vastavalt määruse (EÜ) nr […] artikli 49 lõike 1 punktidele a, b ja i maapiirkondade osas ja EFF toetustegevust vastavalt määruse (EÜ) nr […] artiklile […] kalandusest sõltuvate piirkondade osas. Lisaks sellele tuleb kehtestada jooksev kontrollmenetlus eelnimetatud vastastikuse täiendavuse ja ühtsuse nõuete järgimiseks.

Motivatsioon

Seose loomine ettepanekusse õigusega sisse lülitatud koordineerimissätte ja artikli 25 lõike 4 punkti c (siseriiklik strateegiline raamkava) vahel taotleb esmalt nimetatud sätte mõju tugevdamist.

Viide liikmesriikidele ja regioonidele on tehtud teksti sidususe pärast, kuna neid mõlemaid on nimetatud ka lõigu alguses.

Lisalause lõigu lõpus puudutab ühenduse õigustiku tüüpilisi menetlusi ja teenib meetmete tõhustamise huve.

Soovitus 23

Artikkel 11

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek Kooskõlas EÜ määruse nr (...) artikli 16 lõike 1 punktis d viidatud lisaeraldisega ja käesoleva määruse artikli 3 lõike 2 erandi korras aitab ERDF rahastada tegevusi äärealadel katmaks lisakulutusi artiklis 4 nimetatud piirkondades ja järgmistes lisapiirkondades, välja arvatud Lepingu lisa 1 alla kuuluvad tooted: a) kaupade transporditeenuste toetamine ja transporditeenuste stardiabi; b) ladustamispiirangutega, tootmistööriistade korrashoiu ja nende liigse suurusega ning kohaliku tööturu tööjõupuudusega seotud toetus. Kooskõlas EÜ määruse nr (...) artikli 16 lõike 1 punktis d viidatud lisaeraldisega ja käesoleva määruse artikli 3 lõike 2 erandi korras aitab ERDF rahastada tegevusi äärealadel katmaks lisakulutusi artiklis 4 nimetatud piirkondades ja järgmistes lisapiirkondades, välja arvatud Lepingu lisa 1 alla kuuluvad tooted: a) kaupade transporditeenuste toetamine ja transporditeenuste stardiabi; b) ladustamispiirangutega, tootmistööriistade korrashoiu ja nende liigse suurusega ning kohaliku tööturu tööjõupuudusega seotud toetus. Fond osaleb ka investeeringute rahastamises, mida on vaja teha tulenevalt äärealade asukohast ning mis on tingitud peamiselt transpordi infrastruktuuri territoriaalsest killustatusest ja rahvastikuarvu kiirest kasvust.

Motivatsioon

Eriprogramm ei peaks katma mitte ainult tegevuskulusid vaid ka investeerimisvajadusi, mis tulenevad äärepoolseima piirkonna asukohast. Tuleb märkida, et mõned äärepoolseimad piirkonnad ei kuulu eelseisval perioodil enam esimese sihtala alla, kuid kannatavad ikkagi püsivate piirangute all, mis selliseid piirkondi mõjutavad ning neil esineb nende kaugusest tulenevaid investeerimisvajadusi, mida seni on rahastatud ühtekuuluvuspoliitika raames.

Soovitus 24

Artikkel 12, lõige 6

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek 6) sätted rakenduskava läbiviimise kohta: a) kõigi üksuste nimetamine liikmesriikide poolt vastavalt artiklile 14; b) kontroll- ja hindamissüsteemide kirjeldamine ja andmed kontrollikomitee koosseisu kohta; c) finantsvahendite eraldamise ja edastamise menetluste kindlaksmääramine, et tagada finantsvoogude läbipaistvust; d) meetmed, millega tagatakse rakenduskava avalikkusele kättesaadavus; e) komisjoni ja liikmesriigi vahel sõlmitud elektrooniliste andmete vahetuse kokkuleppe, mis vastab maksete, kontrolli ja hindamise osas määruse (EÜ) nr […] nõuetele, kirjeldus; 6) sätted rakenduskava läbiviimise kohta: a) kõigi üksuste nimetamine liikmesriikide poolt vastavalt artiklile 14; b) kontroll- ja hindamissüsteemide kirjeldamine ja andmed kontrollikomitee koosseisu kohta; c) finantsvahendite eraldamise ja edastamise menetluste kindlaksmääramine, et tagada finantsvoogude läbipaistvust; d) meetmed, millega tagatakse rakenduskava avalikkusele kättesaadavus; e) komisjoni ja liikmesriigi vahel sõlmitud elektrooniliste andmete vahetuse kokkuleppe, mis vastab maksete, kontrolli ja hindamise osas määruse (EÜ) nr […] nõuetele, kirjeldus; f) kirjeldus regionaalsete ja kohalike omavalitsuste osalemismenetluse kohta, mida iga rakenduskavas osalev liikmesriik vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr […] nii selle kava ettevalmistavad faasis kui ka ettenähtud hilisemates faasides kohaldama peab;

Motivatsioon

Liikmesriigid peavad partnerluse tingimusi tingimata kohaldama ka territoriaalse koostöö sihtala valdkonnas, eelkõige kui on tegemist kohalike ja regionaalsete omavalitsuste osalemisega partnerlustes (nt piiriülese koostöö programme ei ole võimalik koostada ega teostada ilma kohalike omavalitsuste piiriüleste kogukondade ulatusliku osaluseta, ilma linnade ulatusliku osaluseta pole võimalik luua Euroopa linnade võrgustikke). Seetõttu näib olevat vajalik ja rakenduskavade edu huvides otstarbekas, et Euroopa Komisjon viib kava ettepanekute abikõlblikkuse sõltuvusse sellest, kuidas vastavad riigid siiani on sätteid kohaldanud ja kuidas nad kavatsevad tulevases rakenduskavas seda teha.

Soovitus 25

Artikkel 12: lisada uus lõik

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek Liikmesriigid peavad tagama, et piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused osalevad piiriülese ja rahvusvahelise koostöö tegevuste kavandamises, juhtimises ja seires.

Motivatsioon

Tuleb tagada, et piirkondlikud omavalitsused osalevad piiriülestes ja rahvusvahelistes koostööprogrammides.

Soovitus 26

Artikkel 14, lõige 3

Komisjoni ettepanek RK muudatusettepanek Iga liikmesriik, mis osaleb rakenduskavas, nimetab oma esindajad kontrollikomiteesse vastavalt määruse (EÜ) nr […] artiklile 64. Iga liikmesriik, mis osaleb rakenduskavas, nimetab oma esindajad kontrollikomiteesse vastavalt määruse (EÜ) nr […] artiklile 64 ja tagab, et regionaalsed ja kohalikud omavalitsused oleksid vastavalt institutsioonilisele ja põhiseaduslikule raamistikule nõuetekohaselt esindatud.

Motivatsioon

Võttes arvesse regionaalsete ja kohalike omavalitsuste positiivsest panust INTERREG III A, B ja C raames ja kooskõlas koostöö ja subsidiaarsuse põhimõtetega peaksid liikmesriigid tagama — vastavalt olukorrale — regionaalse või kohaliku omavalitsuse esindatuse rakenduskava kontrollikomitees.

Brüssel, 13. aprill 2005 Regioonide komitee president Peter STRAUB

(1) ELT C 318, 22.12.2004, lk 1.

(2) EÜT C 51, 22.2.1999, lk 1.