ET Euroopa Liidu Teataja C 175/31

Regioonide Komitee arvamus teemal „Roheline raamat „Õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas””

(2010/C 175/08)

I. POLIITILISED SOOVITUSED

REGIOONIDE KOMITEE

1. tervitab komisjoni algatust käivitada rohelise raamatuga „Õppega seotud liikuvuse edendamine noorte seas” üleeuroopaline arutelu, et käsitleda liikuvuse parema edendamise võimalusi, määratleda noorte piirülese liikuvuse ees seisvad tõkked ja tuua välja liikuvuskogemustest saadav kasu;

2. kinnitab oma korduvalt väljendatud toetust liikuvusele Euroopas ja sellest väljaspool ning on koos nõukogu ja komisjoniga seisukohal, et välismaal veedetav õpiaeg peaks kõigile Euroopa noortele tasapisi reegliks kujunema ja mitte erandiks olema;

3. juhib tähelepanu sellele, et õppijate ja õpetajate liikuvuse edendamine on Euroopa hariduspoliitilise koostöö keskne element ning aluslepingus eraldi välja toodud kui Euroopa Liidu haridusalase tegevuse eesmärk;

4. on seoses sellega arvamusel, et teema käsitlemine Euroopa tasandil loob märkimisväärset Euroopa lisaväärtust ja võib anda olulisi impulsse Euroopa ning ka riiklike, piirkondlike ja kohalike programmide, vahendite ja algatuste väljatöötamiseks noorte õppega seotud piirülese liikuvuse edendamiseks;

5. arvab, et tihedam teabe- ja kogemustevahetus liikmesriikide vahel toob märkimisväärset kasu, ning peab antud kontekstis oluliseks eelkõige liikmesriikide parimate tavade levitamist komisjoni poolt;

6. toetab rohelise raamatu laia haaret, mille keskpunktis on kõikvõimalikes õppega seotud olukordades noored inimesed ja millesse on kaasatud ametliku, mitteametliku ja vabahariduse kõik valdkonnad;

7. juhib tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste olulisele panusele õppega seotud liikuvuse edendamisel, mida nimetatud asutused annavad eelkõige teavitamise, nõustamise ja teadlikkuse suurendamise kaudu ning enamikul juhtudest kvaliteedi tagamise ja rahastamisega seotud meetmete vormis;

Õppega seotud liikuvuse kasvav tähtsus

8. jagab komisjoni seisukohta, et õppega seotud liikuvus, st riikidevaheline liikuvus eesmärgiga omandada uusi oskusi ja pädevusi on üks põhivahendeid, mille abil saavad noored inimesed edendada oma isiklikku arengut, ligipääsu uutele teadmistele, omandada uusi keeli ja kultuuridevahelisi pädevusi ning parandada tööleidmise võimalusi;

9. on veendunud, et järjest kiiremini areneva globaliseerumise ja kõigi elu- ja töövaldkondade piiriülese võrgustumise aegadel muutuvad järjest olulisemaks kultuuridevahelised pädevused, keeleoskus ja rahvusvahelised teadmised;

10. jagab komisjoni arvamust, et liikuvus aitab süvendada Euroopa identiteeti ja kodanikutunnet noorte seas ning võidelda ksenofoobia vastu. Samuti aitab see ringelda teadmistel, mis on tulevase teadmistepõhise Euroopa nurgakiviks;

11. nõustub komisjoniga, et õppega seotud liikuvus peaks olema osa Euroopa identiteedist ning kõigi Euroopa noorte võimalus, mis aitab sel moel kaasa Euroopa Liidu konkurentsivõime tagamisele, teadmistemahuka ühiskonna ülesehitamisele ning sellega Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive strateegia eesmärkide saavutamisele;

12. jagab küll komisjoni seisukohta, et endiselt läheb õppe ja kutseõppe eesmärgil välismaale liiga vähe noori, juhib aga tähelepanu sellele, et rohelises raamatus ei käsitleta liikmesriikide poolt pakutavaid arvukaid rahalisi ja organisatoorseid meetmeid liikuvuse edendamiseks väljaspool Euroopa Liidu programme;

13. sedastab, et liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, nagu ka koolid, ülikoolid ja muud haridus- ja noorteasutused, ettevõtted, organisatsioonid ja liidud edendavad mitmeid ametlikku, mitteametlikku ja vabaharidust toetavaid liikuvusmeetmeid;

14. juhib tähelepanu asjaolule, et sageli on just väikesed, kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil loodud liikuvusprogrammid need, millel on otsustav mõju ja mis aitavad edendada euroopaliku mõtteviisi, liidu aktiivse kodakondsuse ja demokraatia ideid;

Noorte liikuvuse suurendamise eeldused

15. leiab, et ulatusliku ja eesmärgipärase teabe kättesaadavus ning kohapealne asjatundlik ja isiklikele vajadustele kohandatud individuaalne nõustamine on liikuvusperioodi teostumise ja edukuse kesksed kriteeriumid;

16. on seisukohal, et vajalik on täiendav teave eelkõige liikuvuse edendamise meetmete kohta väljaspool Euroopa Liidu programme, ja et antud kontekstis oleks abiks, kui koostataks kogumikud asjaomastest, liikmesriikides juba eksisteerivatest programmidest, näiteks muu hulgas ka elektroonilisel kujul väljaantavate käsiraamatute vormis;

17. on arvamusel, et välismaiste õppevõimaluste ja diplomite kvaliteedi, läbipaistvuse, ühilduvuse ja tunnustatuse kõrval on just institutsioonilised ja sotsiaalsed raamtingimused ning finantstegurid need, mis mõjutavad valmisolekut liikuvuseks;

18. peab vajalikuks selgitada noortele liikuvusperioodi mitmekülgseid eelised, juhtida tähelepanu olemasolevatele toetusvõimalustele ja veenda neid liikuvusperioodi kasulikkuses;

19. juhib tähelepanu sellele, et mõningaid liikuvustõkkeid on võimalik väljastpoolt mõjutada vaid piiratud ulatuses, ja rõhutab veendumust, et liikuvuse suurendamine nõuab kõikidelt osapooltelt suurt valmidust, aega, pingutusi ja avatust;

20. märgib sellega seoses kahetsusega, et rohelises raamatus ei viidata noorte individuaalsele vastutusele väljendada liikuvuse suhtes püsivatele tõketele vaatamata osalemistahet ja omaalgatuslikkust näiteks selleks, et organiseeritud vahetusmeetmetes osalemise kaudu üritada ületada eksisteerivaid takistusi; juhib antud kontekstis tähelepanu selliste meetmete tähtsusele, mis äratavad ja edendavad noortes omaalgatust;

21. lisaks märgib kahetsusega, et rohelises raamatus ei rõhutata vanematekodu olulist rolli, kuna valmisolek õppega seotud eesmärgil välismaale minekuks peab alguse saama juba varakult perekonnas. See eeldab seda, et vanemad on teadlikud välismaal viibimise märkimisväärsest kasulikkusest, motiveerivad lapsi liikuvusperioodil osalema ja toetavad võimaluse korral neid välismaale õppima mineku ettevalmistustes ja selle elluviimisel. Antud kontekstis kujutab temaatika selgitamine hariduskaugetele ja majanduslikult ebasoodsas olukorras elanikkonnakihtidele endast suurt väljakutset;

22. toetab kindlalt majanduslikult või sotsiaalselt ebasoodsas olukorras elanikkonnarühmade, erivajadustega inimeste ja rändetaustaga noorte ulatuslikumat kaasamist liikuvusprogrammidesse ja vajadusel nende täiendavat toetamist kõrgemate toetusmäärade vormis, kuna just need rühmad on sageli silmitsi eriliste takistustega;

23. hoiatab hoolimata õigustatud nõudmisest õppega seotud piiriülese liikuvuse laiendamise järele selle eest, et koolide, ülikoolide, kutseõppe- ja teiste haridusasutuste muid ülesandeid ja vajadusi – nt seoses kooliaasta kavandamise või õppeprotsesside pikemaajalise korraldamisega – hariduse kvaliteedi arvelt unarusse ei jäetaks;

24. toetab liikuvust edendavate Euroopa Liidu haridusprogrammide jätkamist pärast 2013. aastat ning kutsub komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamisel ajavahemikuks 2014–2020 eraldama selle tarvis varakult piisavaid vahendeid;

25. tunneb heameelt selle üle, et rohelises raamatus mainitakse korduvalt kohaliku ja piirkondliku tasandi olulist panust liikuvuse edendamisel. Komitee pöördub seega komisjoni poole palvega võtta ulatuslikumalt arvesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kõnealust põhjapanevat rolli liikuvusprogrammide väljatöötamisel ja elluviimisel, kaasates nad püsivalt programmide koostamisse;

26. on seisukohal, et nõue edendada noorte inimeste liikuvust ka elukutseüleselt peaks kajastuma ühenduse elukestva õppe programmide koostamisel. Nii näiteks võiks kõigi õppeasutuste õpilastel olla võimalus saada toetust ka praktikal viibimiseks välismaa ettevõtetes või muudes koolivälistes asutustes;

27. soovitab märkimisväärselt vähendada ELi liikuvusmeetmetega seonduvat halduskoormust ja lihtsustada mahukaid taotlusvorme;

28. juhib riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi pädevate ametkondade tähelepanu sellele, et nad võiksid jätta ümber tõstmata seoses väheneva sündivusega Euroopa Liidu liikmesriikides haridusvaldkonnas vabanevad rahalised vahendid ning kasutada neid muu hulgas õppega seotud liikuvuse kvantitatiivseks ja kvalitatiivseks edendamiseks;

29. julgustab liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi võtma oma vastutus- ja pädevusalas vastu eeskirju liikuvuse toetuseks ja liikuvustõkete kõrvaldamisele kaasaaitamiseks;

30. on seisukohal, et 27 liikmesriigist koosnevas ELis aina olulisemat rolli etendavad makropiirkonnad võivad anda olulise panuse ka õppega seotud liikuvuse edendamisse;

31. soovitab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel aidata liikuvusmeetmete kaudu piirkondade või linnade partnerluste raames kaasa kaasamitteametlikule õppele;

32. peab üha globaalsemaks muutuvas teadmistepõhises ühiskonnas vajalikuks, et ka õppejõud, koolitajad, tööandjad ning avalikkus üldiselt mõistaksid täielikult rahvusvaheliste pädevuste olulisust;

Uus partnerlus liikuvuse edendamiseks

33. jagab komisjoni hinnangut, et noorte liikuvusvõimaluste oluline suurendamine nõuab kõigi sektorite koostööd ja et selleks on vaja uut partnerlust, mis ühendab ametiasutusi, kodanikuühiskonna esindajaid, ettevõtjaid ja arvukalt muid haridus- ja noorsoovaldkonnas tegutsejaid;

34. pooldab kõigis valdkondades ja kõigil tasanditel jõupingutuste tegemist, selleks et kasutada ära olemasolev liikuvuse alane potentsiaal ja leida uusi teid liikuvuse edendamiseks;

35. jagab komisjoni arvamust, et „arvamuskujundajatel” – nt õpetajad, koolitajad, noorsootöötajad ja liikuvusmeetmetes osalenud – on keskne roll noorte liikuvuse edendamisel, ja ergutab seepärast seda „arvamuskujundajate” olulist ülesannet tulevastes konkursikutsetes ja uue põlvkonna programmides rohkem esile tõstma;

36. tervitab uut meedet Comenius Regio, mis võimaldab kaasata kooliväliseid asutusi ja mille eesmärk on edendada Euroopa tasandil kohalike ja piirkondlike haldusüksuste koostööd koolihariduses; seejuures võivad partnerid ühist huvi pakkuvate teemade osas koostööd teha, kogemusi vahetada ja püsivaid koostööstruktuure arendada;

37. arvestades pädevuste jaotust haridusvaldkonnas ning selles valdkonnas tegutsejate heterogeensust, suhtub kahtlevalt komisjoni nõudmisse, mille kohaselt Euroopa, riikliku ja piirkondliku tasandi ametivõimud peavad tegema koostööd haridusasutuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike omavalitsustega, et leida ühiselt uusi vahendeid liikuvuse rahastamiseks;

38. juhib tähelepanu sellele, et ka finantsvahendite ühendamisel ei kasva raharessursside baas, ja pooldab seepärast eelistatult olemaolevate programmide kvalitatiivset arendamist ning paremat teavitamist olemasolevatest pakkumistest;

39. kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles õppega seotud liikuvuse edendamiseks mitte ainult teostama projekte elukestva õppe programmi raames, vaid ka põhjalikult uurima, millises ulatuses oleks võimalik rahastada liikuvusmeetmeid koolitusvaldkonnas, nt piirkondade kahe- ja mitmepoolsete partnerluste raames ka Euroopa struktuurifondide vahenditest;

40. julgustab ülikoole uurima liikuvuse edendamiseks uusi koostöövorme avaliku sektori asutuste ja erasektori vahel;

41. kutsub ettevõtteid üles andma oma panust liikuvuse edendamisse eriti koolituse ja täiendõppe ning teadusuuringute valdkonnas, toetama kutseõppurite liikuvusmeetmeid haridussüsteemides valitsevatest osaliselt märkimisväärsetest struktuurilistest erinevustest hoolimata ja investeerima teadmistesse, oskustesse ja pädevustesse ka majanduslikult rasketel aegadel;

42. meenutab oma toetust kohaliku ja piirkondliku tasandi rahvaesindajatele suunatud programmi Erasmus katsealgatusele (1). Kõnealuse algatusega peaks neil avanema võimalus laiendada oma teadmisi, omandada uusi kogemusi ja vahetada häid tavasid;

43. on küll seisukohal, et virtuaalne liikuvus saab füüsilist liikuvust vaid saata ja mitte asendada, ent on veendunud, et virtuaalne liikuvus võib anda väärtusliku panuse füüsilisele liikuvusele, kuna see võib märkimisväärselt kergendada noorte ettevalmistust füüsilise liikuvuse faasiks ja püsivalt parandada selle kvaliteeti;

Liikuvuseesmärkide määratlemine Euroopa, piirkondlikul ja kohalikul tasandil

44. viitab nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldustele, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, mille kohaselt taotletakse, et komisjon esitaks 2010. aasta lõpuks ettepaneku Euroopa keskmise kontrollväärtuse (Euroopa sihttaseme) kohta, milles tuleb arvesse võtta kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid aspekte, ja ootab suure huviga selle töö tulemusi;

45. meenutab, et Euroopa keskmised kontrollväärtused ei sisalda riiklike eesmärkide kehtestamist ega kirjuta valitsustele ette otsuste vastuvõtmist. Samas annavad riiklikud meetmed riiklike prioriteetide alusel panuse kontrollväärtuste saavutamisse;

46. arvestades komisjoni ettepanekut kehtestada lisaks Euroopa keskmistele kontrollväärtustele eraldi piirkondade, ülikoolide, koolide, ettevõtete ja ühingute sihttasemed, viitab ennetavalt sellele, et riiklike või piirkondlike sihttasemete kehtestamine kuulub liikmesriikide kompetentsi;

47. lisaks viitab rõhutatult sellele, et uute näitajate ja sihttasemete loomine võib teatud tingimustel riiklikule, piirkondlikule ja kohalikule tasandile kaasa tuua märkimisväärse täiendava haldus- ja finantskoormuse kasvu. Lähtuvalt komisjoni pingutustest bürokraatia vähendamiseks võiks seda teha üksnes pärast positiivse hinnangu saanud põhjalikku tasuvusanalüüsi;

48. kutsub komisjoni üles pärast arutelude tulemuste hindamist töötama välja parimate tavade kogumi konkreetsete, praktikakõlbulike lahendustega liikuvuse edendamise valdkonnas ja andma selle kogumi seejärel riiklike, piirkondlike ja kohalike pädevate asutuste käsutusse.

Brüssel, 10. veebruar 2010 Regioonide Komitee president Mercedes BRESSO

(1) „Regioonide Komitee valge raamat mitmetasandilise valitsemise kohta”, CdR 89/2009.