Kolmanda teatises rõhutatud valdkonnana tõsteti esile vajadust parandada infosüsteemide koostalitlusvõimet. Teatises on sedastatud, et ELi isikuandmete kaitse tervikliku raamistiku ning tehnoloogia ja IT-turvalisuse olulise arengu kaudu on võimalik saavutada infosüsteemide koostalitlusvõime, mida täiendavad vajalikud ranged õigusnormid kõnealustele süsteemidele juurdepääsu ja nende kasutamise kohta, mis ei mõjuta olemasolevat eesmärgikohasuse põhimõtet. Teatises esitati koostalitlusvõime saavutamiseks neli varianti:

Teiseks määrati teatises kindlaks võimalikud variandid uute ja täiendavate meetmete väljaarendamiseks, et tegeleda lünkadega ELi andmehalduse struktuuris. Eelkõige tegi komisjon kindlaks olulised teabelüngad seoses Schengeni ala külastavate kolmandate riikide kodanikega ja sellesama isikute rühma siseselt seoses viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanikega, kes sisenevad ELi maismaapiiri kaudu. Praegu ei registreerita kolmandate riikide kodanike välispiiride ületamisi ja enne viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike välismaismaapiirile saabumist ei ole nende kohta saadaval mingit teavet. Järelmeetmena esitas komisjon seadusandlikud ettepanekud kahe uue infosüsteemi loomiseks, mille abil kõnealuste oluliste lünkadega tegeleda. 2016. aasta aprillis tegi komisjon ettepaneku ELi sisenemise ja EList lahkumise süsteemi kohta, et ajakohastada välispiiride haldamist kontrollide kvaliteedi ja tõhususe parandamise kaudu. 2016. aasta novembris tegi komisjon ettepaneku Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) kohta, et koguda teavet kõigi viisavabalt Euroopa Liitu reisivate isikute kohta eesmärgiga teha ebaseadusliku rände ja julgeoleku eelkontrolle.

Esimesena määrati teatises kindlaks võimalikud variandid olemasolevatest infosüsteemidest saadava kasu maksimeerimiseks, rõhutades, et liikmesriigid peavad neid süsteeme täiel määral ära kasutama. Seejärel esitas komisjon 2016. aasta detsembris seadusandlikud ettepanekud Schengeni infosüsteemi (SIS)tugevdamiseks, kuna SIS on kõige tulemusrikkam olemasolev vahend piirivalvurite, tolliametnike, politseiametnike ja kohtuasutuste koostöö jaoks. Komisjon esitas 2016. aasta mais ka seadusandliku ettepaneku varjupaiga ja ebaseadusliku rände andmebaasi Eurodac tugevdamiseks, millega hõlbustatakse tagasisaatmist ja aidatakse kaasa võitlusele ebaseadusliku rändega. 2016. aasta jaanuaris esitas komisjon seadusandliku ettepaneku kolmandate riikide kodanike karistusregistri andmete vahetamise lihtsustamiseks ELis, ajakohastades Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS). Nagu lubatud ja võttes arvesse kaasseadusandjatega peetud arutelusid 2016. aasta jaanuari ettepaneku üle, esitab komisjon 2017. aasta juunis täiendava ettepaneku kolmandate riikide süüdimõistetud kodanike tuvastamise kesksüsteemi loomiseks ja selle kindlaksmääramiseks, missugustel liikmesriikidel on nende kohta teavet.

President Junckeri 2016. aasta septembri kõnes olukorrast Euroopa Liidus ning Euroopa Ülemkogu 2016. aasta detsembri järeldustes rõhutatakse andmete haldamises praegu esinevate puuduste kõrvaldamise ja olemasolevate infosüsteemide vahelise koostalitlusvõime parandamise olulisust. Hiljutised terrorirünnakud on seda veelgi esile tõstnud, rõhutades tungivat vajadust koostalitlusvõimeliste infosüsteemide järele ning vajadust kõrvaldada praegused teabelüngad, mis võimaldavad registreerida terrorismis kahtlustatavaid isikuid erinevates omavahel ühendamata andmebaasides eri varjunimede all. Käesolevas aruandes esitatakse komisjoni seisukoht selle kohta, kuidas saavutada julgeoleku, piiri- ja rände halduse infosüsteemide koostalitlusvõime 2020. aastaks, et tagada piirivalvuritele, õiguskaitseametnikele, sealhulgas tolliametnikele, sisserändeametnikele ja kohtuasutustele juurdepääs vajalikule teabele. See on jätk komisjoni 2016. aasta aprilli teatisele „Piirivalve ja julgeoleku tugevamad ja arukamad infosüsteemid“ ning komisjoni poolt pärast teatise avaldamist loodud infosüsteemide ja koostalitlusvõime kõrgetasemelise eksperdirühma tööle.

Hiljutine üleilmne küberrünnak, mille käigus kasutati tuhandete arvutisüsteemide halvamiseks lunavara, rõhutas taas pakilist vajadust ELi kübervastupidavuse ja julgeolekumeetmete tõhustamiseks, võttes arvesse viimases julgeolekuliidu eduaruandes sedastatud küberruumiga seotud organiseeritud kuritegevuse kiiret kasvu, mida on rõhutatud ka Europoli raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hinnangus. Komisjon kiirendab küberjulgeolekualast tööd, eelkõige ELi 2013. aasta küberjulgeoleku strateegia läbivaatamise kaudu, mis kuulutati välja digitaalse ühtse turu vahekokkuvõttes ja mille eesmärk on kõnealuste ohtude käsitlemiseks kohe ja tulemuslikult reageerida.

·ühine isikusamasuse andmete hoidla, mis koosneb tähtnumbrilistest andmetest eri infosüsteemide jaoks (sealhulgas üldised biograafilised andmed, nagu nimi ja sünniaeg).

Komisjon algatas arutelu selle kohta, kuidas infosüsteemid saavad Euroopa Liidus piirihaldust ja sisejulgeolekut paremini edendada. Sellealase töö jätkamiseks loodi infosüsteemide ja koostalitlusvõime kõrgetasemeline eksperdirühm (vaata jagu II.3).

2. Edusammud infosüsteeme käsitlevate prioriteetsete dokumentide valdkonnas

Piirivalvurid, õiguskaitseametnikud, sisserändeametnikud ja kohtuasutused vajavad oma tööks juurdepääsu täpsetele ja täielikele andmetele. Seetõttu on oluline, et Euroopa Parlament ja nõukogu jätkaksid tööd infosüsteeme käsitlevate prioriteetsete ettepanekutega 2016. aasta aprilli teatise esimese tegevussuuna raames. Nagu eespool osutatud, on see oluline olemasolevate infosüsteemide piiride ja julgeoleku seisukohast tulemuslikumaks muutmiseks ning välispiiri kindlustamiseks vajalike uute süsteemide loomisega kõrvaldatakse olulised teabelüngad.

Kõige kaugemale on jõutud ELi sisenemise ja EList lahkumise süsteemi käsitleva ettepanekuga, mis on kolmepoolsete läbirääkimise etapis ja Euroopa Ülemkogu seatud eemärk ettepanekuga 2017. aasta juunis lõpule jõuda on reaalne. Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) üle peetavad tehnilised arutelud edenevad jätkuvalt, kuid kaks institutsiooni ei ole veel oma läbirääkimispositsioone kindlaks määranud. Nõukogu volituste vastuvõtmine on kavas 2017. aasta juunis, samas kui Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon (LIBE) kavatseb oma läbirääkimisvolitused vastu võtta 2017. aasta septembris. Ühisavalduses ELi 2017. aasta seadusandlike prioriteetide kohta kuulutati see toimik esmatähtsaks, et tagada ettepaneku vastuvõtmine enne 2017. aasta lõppu. Komisjon jätkab selle eesmärgi saavutamiseks kaasseadusandjate toetamist. Kaks institutsiooni töötavad ka komisjoni ettepanekute kallal, mis käsitlevad Schengeni infosüsteemi (SIS) tugevdamist. Kolme ettepanekut käsitlev esimene arutelude voor nõukogu töörühma tasandil lõpetatakse Malta eesistumise ajal. Euroopa Parlamendi raportöör kavatseb esitada kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis (LIBE) aruande projekti 2017. aasta juuni lõpuks. Mis puutub seadusandlikku ettepanekusse tugevdada Eurodaci, siis leppis nõukogu 2016. aasta detsembris kokku osalises üldises lähenemisviisis, samas kui Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon (LIBE) kavatseb oma aruande üle hääletada 2017. aasta mais. Kolmepoolsete läbirääkimise etapp peaks algama kohe pärast seda.

3. Infosüsteemide ja koostalitlusvõime kõrgetasemelise eksperdirühma töö

2016. aasta juunis asutas komisjon infosüsteemide ja koostalitlusvõime kõrgetasemelise eksperdirühma. Eksperdirühmale tehti ülesandeks käsitleda koostalitlusvõime saavutamiseks kavandatud nelja variandi õiguslikke, tehnilisi ja toimimisega seotud probleeme, sealhulgas variantide vajalikkus, tehniline teostatavus, proportsionaalsus ja nende mõju andmekaitsele. Samuti paluti eksperdirühmal kindlaks määrata infosüsteemide keerukusest ja killustatusest tulenevad puudused ja võimalikud teabelüngad ning neid käsitleda. Eksperdirühm koondas eksperte liikmesriikidest ja assotsieerunud Schengeni riikidest, samuti ELi ametitest nagu eu-LISA, Europol, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ning Põhiõiguste Amet. ELi terrorismivastase võitluse koordinaator ja Euroopa Andmekaitseinspektor osalesid täisliikmena. Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni (LIBE) sekretariaadi esindajad ja nõukogu peasekretariaat osalesid vaatlejatena.

Komisjon väljendab heameelt kõrgetasemelise eksperdirühma 11. mai 2017. aasta lõpparuande üle. Eksperdirühm järeldas, et vajalik ja tehniliselt teostatav on tööd jätkata koostalitlusvõime saavutamiseks kavandatud kolme variandiga, mis võivad põhimõtteliselt kõik tuua rakenduslikku kasu ja mida on võimalik kasutusele võtta andmekaitsenõudeid järgides. Kõnealused kolm varianti on järgmised:

·Euroopa otsinguportaal;

·ühine biomeetrilise võrdlemise teenus ning

·ühine isikusamasuse andmete hoidla.

Eksperdirühma arvates tuleks süsteemide omavahelise ühendatuse varianti kaaluda ainult juhtumipõhiselt. Üks selline juhtum on kavandatava ELi sisenemise ja EList lahkumise süsteemi ja viisainfosüsteemi omavaheline ühendamine. Komisjoni ELi sisenemise ja EList lahkumise süsteemi käsitlevas ettepanekus on ette nähtud, et ELi sisenemise ja EList lahkumise süsteem otsib süstemaatiliselt ja automaatselt teavet viisainfosüsteemist, et säilitada väike andmete alamhulk (viisakleebis, sisenemiste arv, viibimise kestus), mis võimaldab ELi sisenemise ja EList lahkumise süsteemil viisaomanike andmeid korrektselt töödelda, järgides võimalikult väheste andmete kogumise ja andmete ühtsuse nõuet. Eksperdirühm leidis, et kui koostalitlusvõime saavutamise kolme muu variandi puhul on edasiminek piisav, siis on vajadus süsteemide omavahelise ühendatuse järele üksnes andmevahetuse parandamise eesmärgil väiksem.

Eksperdirühma lõpparuandes rõhutati ka olemasolevate infosüsteemide täiemahulise ärakasutamise ja kohaldamise olulisust. Samuti uuriti selles detsentraliseeritud Prümi raamistikku DNA-andmete, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete vahetamise kohta ning soovitati teha teostatavusuuring tsentraliseeritud marsruutimise komponendi suunas liikumise ja võimalike uute funktsioonide lisamise kohta. Seoses ELi broneeringuinfo direktiiviga loodud detsentraliseeritud süsteemiga soovitas eksperdirühm teha teostatavusuuringu reisijaid käsitleva eelteabe ja broneeringuinfo tsentraliseeritud komponendi kohta, mis oleks tehnilise toe vahend lennuettevõtjatega peetava ühenduse lihtsustamiseks. Eksperdirühm leidis, et see tugevdaks broneeringuinfo üksuste tulemuslikkust pärast seda, kui liikmesriigid on rakendanud ELi broneeringuinfo direktiivi.

Komisjon keskendub ka edaspidi olemasolevate infosüsteemide täiemahulisele ärakasutamisele. Oluline on, et liikmesriigid kasutaksid täiel määral ära olemasolevate süsteemide pakutavad võimalused. Komisjon jätkab kooskõlas oma rakenduskavaga igakülgse toetuse pakkumist, et aidata tagada ELi broneeringuinfo direktiivi rakendamine kõigis liikmesriikides 2018. aasta maiks. Ta teeb Prümi raamistiku täiemahulise kasutuselevõtmise lõpetamiseks tihedat koostööd kõigi liikmesriikidega, eelkõige viie liikmesriigiga, kes peavad Prümi otsused alles rakendama. Eksperdirühma soovituste alusel uurib komisjon võimalusi nende süsteemide toimimise ja tulemuslikkuse parandamiseks pärast seda, kui liikmesriigid on need kohaldanud.

Eksperdirühm avastas teabelünga, mis seondub ELi kodanike välispiiride ületamisega. Eksperdirühma lõpparuandes viidatakse hiljuti kasutusele võetud süstemaatilistele kontrollidele, mille käigus kõigi liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust kasutavate isikute andmeid kontrollitakse Schengeni alalt lahkumisel ja sinna sisenemisel asjaomastes andmebaasides. Aruandes rõhutatakse, et kõnealuste kontrollide aega ja kohta ei registreerita ning märgitakse, et see teave võiks olla kasulik õiguskaitse eesmärgil. Seetõttu soovitas eksperdirühm kõigi ELi kodanike välispiiriületuste süstemaatilise registreerimise proportsionaalsust ja teostatavust täiendavalt analüüsida.

Komisjon märgib, et eksperdirühma aruanne ei kinnita kõigi ELi kodanike välispiiriületuste registreerimise vajalikkust ja proportsionaalsust. Kui esile peaksid kerkima täiendavad asjaolud, mis sellise registreerimise vajalikkust ja proportsionaalsust kinnitavad, on komisjon valmis hindama täiendavate meetmete vajadust. Samal ajal uurib komisjon eksperdirühma samateemalist soovitust kaaluda Schengeni infosüsteemis päringutabamuste võimalikku registreerimist isikute puhul, kelle kohta on loodud hoiatusteade. See oleks üks võimalikke viise registreerida selliste ELi kodanike reisimarsruute, kelle kohta on kindlaks tehtud, et nad on potentsiaalselt seotud terrorismi või muude raske kuritegevuse vormidega.

Eksperdirühm avastas teabelünga ka seoses pikaajaliste viisade, elamislubade ja elamisloakaartidega. Ta täheldas, et liikmesriikidel on vähe vahendeid nende dokumentide kehtivuse kontrollimiseks juhul, kui need on välja antud teises liikmesriigis, ning tegi ettepaneku, et see võib viidata vajadusele uurida sellise keskse ELi andmehoidla otstarbekust, kus hoitaks teavet pikaajaliste viisade, elamislubade ja elamisloakaartide kohta. Komisjon hindab sellise andmehoidla otstarbekust, sealhulgas selle vajalikkust, tehnilist teostatavust ja proportsionaalsust.

Lisaks on eksperdirühma aruandes sedastatud, et tolliametnikud on välispiiridel tehtava asutustevahelise koostöö seisukohast olulise tähtsusega. Seetõttu uurib komisjon täiendavalt tehnilisi, toimimisega seotud ja õiguslikke aspekte, mis seonduvad tollisüsteemide koostalitlusvõimega.

1. Komisjoni eesmärk on muuta infosüsteemid 2020. aastaks koostalitlusvõimeliseks