Euroopa avaliku sektori asutused, idufirmad ja nende äripartnerid peavad tegutsema koos, et idufirmade väärtuslikud jõupingutused ei oleks asjatud. Vaja on partnerlust, milles osalevad riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud asutused ning eelkõige idufirmad ise. See hõlmab ametiasutusi, kes edendavad tingimusi, mis tagavad idufirmade kasvu. Vastutasuks loovad need idufirmad töökohti, konkureerivad turul ja on sotsiaalselt vastutustundlikud. Hiljuti avaldatud „Kasvufirmade manifestist“ selgub, et idufirmad on valmis tegema koostööd. Komisjonil on heameel selle osalejate poolt käivitatud algatuse üle ja selles sisalduvad soovitused kinnitasid komisjoni enda seisukohti asjaomastes küsimustes.

Lühidalt: ikka veel liiga killustunud ühtne turg võib takistada eelkõige idu- ja kasvufirmadel realiseerimast oma kasvuvõimalusi. Selgub, et regulatiivsed ja haldustõkked on kogu ELis sageli takistuseks nende firmade innovatsioonile, immateriaalse vara väärtustamisele ja kasvule. Äriühingud võivad otsustada tegutseda väljaspool ELi asuvas riigis, kus kasvupotentsiaal on suurem, ja see võib tuua kaasa töökohtade kadumise EList.

nii idufirmadel kui ka kasvufirmadel on liiga vähe võimalusi, et leida võimalikke finants- ja äripartnereid, aga ka partnereid kohalike asutuste hulgas;

Sellel on mitmeid põhjusi, kuid hinnanguliselt võiks järgmisel 20 aastal luua ELis kuni 1 miljonit uut töökohta ja SKP võiks suureneda kuni 2 000 miljardi euro võrra, kui kasvufirmade osakaal oleks sama suur kui Ameerika Ühendriikides. Tänu positiivsele seosele firma suuruse ja tootlikkuse vahel suurendaks see Euroopa tootlikkuse kasvu. Kui selgitame välja võimalused, kuidas toetada idufirmade laienemist, toome kasu ka traditsioonilistele ettevõtetele, toetades nende tegutsemist ja kasvu ühtsel turul.

Mitmes liikmesriigis on juba käivitatud algatused innovatsiooni ja ettevõtlust soodustava keskkonna loomiseks või on kavas seda teha. Selle tulemusena ei ole ELi ja Ameerika Ühendriikide vahel uute ettevõtete loomisel suurt erinevust. See on eriti nähtav tehnoloogiasektoris, kus ELi ettevõtted on muutumas maailma liidriteks teatavates keskmise tasemega ja kõrgtehnoloogilistes sektorites (nt masinaehitus, autotööstus).

Ühtse turu strateegias kuulutas komisjon, et ta kavatseb uurida, kuidas muuta ühtne turg idu- ja kasvufirmade jaoks tõhusamaks. Kui parandame idu- ja kasvufirmade tegutsemiskeskkonda Euroopas, siis on sellel vahetu kasulik mõju töökohtadele ja majanduskasvule ELis.

Äriühingu- ja maksejõuetusõiguse valdkonnas võttis komisjon täna vastu õigusakti, millega i) tagatakse varajase hoiatamise mehhanism ja restruktureerimisraamistike kättesaadavus liikmesriikides, et taastada eelkõige VKEde elujõulisus ja vältida maksejõuetust, ii) nähakse ette kord, mille kohaselt ausatele, kuid suurtesse võlgadesse sattunud ettevõtjatele antakse teine võimalus, loobudes nende võlgade sissenõudmisest, ning iii) suurendatakse restruktureerimis-, maksejõuetus- ja sissenõudmismenetluste tõhusust. Lisaks sellele kavatseb komisjon 2017. aastal esitada äriühinguõigust käsitleva algatuse, et hõlbustada digitehnoloogia kasutamist ettevõtte tegevustsükli jooksul, eelkõige seoses ettevõtte registreerimise ning tema dokumentide ja teabe arhiveerimisega, ning piiriülest ühinemist ja jagunemist. Muu hulgas on kavas ajakohastada piiriülest ühinemist käsitlevad eeskirjad ja täiendada neid piiriülest jagunemist käsitlevate eeskirjadega. Nagu teatati digitaalse ühtse turu ja e-valitsuse tegevuskavas, hakatakse 2016. aastal liikmesriikide osalusel ellu viima suuremahulist katseprojekti, mis käsitleb ühekordsuse põhimõtte piiriülest rakendamist ettevõtja ja valitsuse vahelistes suhetes.

Kolmandaks: ausad riskide võtjad satuvad liiga sageli ebatõhusatesse ja liiga pikkadesse maksejõuetusmenetlustesse. Elujõulistel ettevõtetel puudub ümberstruktureerimise võimalus. Paistab, et ausatel, kuid suurtesse võlgadesse sattunud ettevõtjatel on väga väike tõenäosus saada teine võimalus, kuigi ebaõnnestumine on sageli osa eduka ettevõtja kujunemisest. Hirm ebaõnnestumise ja selle eest karistada saamise ees võib hoida tagasi investeerimast kasvufirmadesse.

Teiseks: idufirmadele valmistavad eelkõige muret maksud ja koormus, mis tekib vajadusest järgida 28 erinevat maksustamiskorda. 58 % komisjoni konsultatsiooni raames vastanutest teatas, et maksukohustuse täitmise kulud on suured. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) teevad umbes 30 % maksudega seotud kulutustest nõuete täitmiseks ning piiriülese tegutsemise korral on need kulutused veelgi suuremad. Selle probleemi lahendamine võiks tuua kaasa märkimisväärse muutuse ja see aitaks idufirmadel laieneda.

Riigi ametiasutuste esindajad liikmesriikide eksperdirühmades vaatavad läbi idufirmade üldist reguleerivat raamistikku ja neid toetab programmi „Horisont 2020“ poliitika toetusvahend, mis võimaldab liikmesriikidel otsida soovitusi selle kohta, kuidas täiustada niisuguste firmade tegevusraamistikku. Tagamaks, et komisjonil ja liikmesriikidel on uuendatud klastrite ja tööstuse muudatuste Euroopa vaatluskeskuse raames üksikasjalik teave ja tõendid idu- ja kasvufirmade kohta, kogub komisjon esimest korda süstemaatiliselt teavet idu- ja kasvufirmade kohta, teeb üksikasjaliku analüüsi ning annab liikmesriikidele tagasisidet ja tõendusmaterjali, et aidata neil paremini kujundada poliitikat ja lihtsustada rakendusvahendeid.

Komisjon on juba asunud tegutsema ja kuulutanud välja edasised meetmed mitmes nimetatud valdkonnas. 2017. aastal kavatseb komisjon tutvustada algatusi, mis käsitlevad ühtset digiväravat, et pakkuda lihtsat internetipõhist juurdepääsu teabele ühtse turu kohta, e-menetlusi, abi-, nõuande- ja probleemide lahendamise teenuseid kodanikele ja ettevõtetele ning võimalusi teha piiriüleseid toiminguid internetis.

Eelkõige digivaldkonnas tegutsevate idufirmade arvates on samuti keeruline palgata teistes ELi liikmesriikides asuvaid töötajaid (põhjuseks on erinevad maksu- ja tööõiguse normid). Tütarettevõtte asutamine on sageli keerukas ega vasta nende vajadustele (st ainult ühe töötaja palkamine).

Esiteks: regulatiivsete ja haldusnormide ning eeskirjade järgimine võib olla aeganõudev, kui teave siseriiklike ja ELi õigusnormide kohta on sageli hajutatud ja raskesti arusaadav. Kõikidest maksu-, äriühingu- ja tööõiguse normidest ning muudest nõuetest arusaamine on üsna keeruline, eelkõige piiratud vahendite või oskusteabega idufirma jaoks. Konsulteerimise käigus selgus, et isegi kui idufirma mõistab ja järgib kõiki asjaomaseid eeskirju, peab ta neid liiga koormavaks. Peaaegu 40 % vastanutest leidis, et laienemine on oodatust keerukam.

Paljud innovatiivsed uued firmad kardavad, et kui nad kasvavad liiga suureks, siis peavad nad hakkama kohaldama koormavamaid eeskirju isegi ilma piiriülese laienemiseta. Paljud algatused, mille eesmärk on piiriülese tegevuse tõkete vähendamine, ei piirdu ainult idufirmadega, kuid neil võib olla eriti positiivne mõju just idufirmadele. Näiteks võib tuua jagamismajanduse edendamise, algatused, mille eesmärk on veelgi parandada teenuste osutamist ühtsel turul ja e-valitsust, või info- ja kommunikatsioonitehnoloogia standardimise põhiprioriteedid.

- Selleks et ühendada idufirmad äripartneritega, käivitab komisjon 2017. aastal mitmed katsemeetmed, mille eesmärk on kontaktide loomine, idufirmade, keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtete ja suuremate ettevõtete vaheliste sidemete loomine ning programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“ laiendamine ettevõtlusinkubaatoritele ja ettevõtjatele rahvusvahelistel turgudel.

EL on loonud ka aruka spetsialiseerumise temaatilised platvormid, mis ühendavad piirkondi ja ettevõtteid ning toetavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide investeeringuid kasvufirmadesse, mida edendavad piirkondlikud võrgustikud ja Euroopa strateegilised klasterpartnerlused. Koos saadud sihipäraste toetustega aitavad need projektid luua kasvufirmade jaoks võimalusi. Komisjon kutsub liikmesriike üles osalema aruka spetsialiseerumise temaatiliste platvormide tegevuses ja kasutama programmi „Horisont 2020“ poliitika toetusvahendit.

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) on loonud sellistes valdkondades nagu IKT, energeetika, kliimamuutused, tervishoid ja toorained mitu teadmis- ja innovaatikakogukonda, mida rahastatakse 25 % ulatuses riigi vahenditest ja ülejäänud osas erasektori investeeringutest. EIT on abiks mitmes valdkonnas, nagu ettevõtlusoskused, mentorlus ja idufirmadele hoo andmine.

ELi tasandil on algatus Startup Europe kujunenud tunnustatud kaubamärgiks, mis loob sidemeid ökosüsteemide vahel, keskendub inimeste ühendamisele, kohalikele ökosüsteemidele, rahvusvahelisele ulatusele ja kontaktpunktide kaudu idufirmadele teabe pakkumisele. Mõningast edu on saavutatud, kuid tuleb tegutseda veelgi tulemuslikumalt, eelkõige kontaktide loomiseks investorite, äriühingute ja ettevõtjate vahel ning piirkondlike poliitikakujundajate võrgustike moodustamiseks.

Viimastel aastatel on komisjon ja ELi liikmesriigid toetanud nn kogukondade moodustamist, et aidata idufirmadel luua sidemeid võimalike partneritega (st investorid, äripartnerid, ülikoolid, uurimiskeskused) ürituste, platvormide, klastrite, võrgustike loomise ja toetavate kohalike/piirkondlike ökosüsteemide kaudu.

Komisjon on samuti loonud kaks raamistikku, et parandada oskuste õpetamist ja hindamist:

Oskustealase valdkondliku koostöö kavaga parandatakse oskuste prognoosimist ja see on suunatud oskuste nappuse vähendamisele.

Riigihanked, mis moodustavad 2 triljoni euro suuruse turu, kujutavad endast idu- ja kasvufirmade jaoks suurepärast võimalust. Praegu ei kasutata seda potentsiaali veel täiel määral. Idu- ja kasvufirmade osakaal majanduses on suurem, kui võiks arvata nende proportsionaalse osa põhjal riigihankelepingutes. Selleks et suurendada innovatiivsete idu- ja kasvufirmade kaasamist, on vaja rohkem toetada avaliku sektori hankijaid, kui nad kasutavad turu võimalusi ja ajakohastatud hankevahendeid. Eelkõige võivad esialgsed turu-uuringud ja innovatsioonipartnerlused olla idu- ja kasvufirmade jaoks hea võimalus, et tutvustada oma innovatiivseid tooteid avaliku sektori hankijatele. Nii saavutavad idu- ja kasvufirmad kergemini edu riigihangetes. Sellega seoses on oluline ka elektrooniliste riigihangete väljaarendamine.

Riigihankelepingutega on võimalik toetada ettevõtte kasvuga seotud tegevust, kuid VKEd on endiselt alaesindatud, eelkõige piirmäära ületavate riigihangete korral.

Tal on kavas teha liikmesriikidega koostööd, et neid raamistikke liikmesriikides tutvustada. Samal ajal jätkab EIT oma tegevust kombineeritud tehniliste ja ettevõtlusoskustega magistriõppe üliõpilase koolitamisel ning tal on kavas seda tegevust veelgi laiendada.

Lisaks sellele edendab komisjon IKT-alast professionaalsust: Euroopa e-pädevuste raamistikust IKT spetsialistide jaoks on nüüd saanud standard. Võime meelitada tööle andekaimad töötajad (ka väljastpoolt ELi) on edukuse seisukohast samuti oluline. 2016. aasta juunis tegi komisjon ettepaneku reformida ELi sinise kaardi süsteemi, et veelgi edukamalt meelitada tööle kvalifitseeritud kolmanda riigi kodanikke. Kuna välismaalt pärit andekad töötajad võivad idufirmadesse anda olulise panuse, tuleb ELis teha rohkem selleks, et neid tööle meelitada ja toetada.

Edasised sammud: - 2017. aastal arendab komisjon edasi Euroopa uut oskuste tegevuskava, kavandades laiendada EITi tegevust, et edendada ettevõtlust ning haldus- ja juhtimisoskusi. - Komisjon kutsub liikmesriike üles ulatuslikumalt kasutama programmi „Erasmus+“ teadmusühendusi ja enesehindamise vahendit HEInnovate.

3.4 Idu- ja kasvufirmadele suunatud ELi innovatsioonivõimaluste suurendamine

Komisjon on pakkunud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ raames suuremat toetust VKEdele, kes on kas teadusasutuste või muude ettevõtetega koostöös teostatavate projektide partnerid või ainsad abisaajad. Samuti on ta suurendanud innovatsiooni toetamist, muu hulgas viies ellu arvukamalt näidisprojekte, lihtsustades juurdepääsu eksperimenteerimis- ja katserajatistele, korraldades innovatiivseid riigihankeid ja tõhustades rahastamisvahendeid. Selle tulemusel on suurenenud VKEde osalus ja see on praegu 20 % sihttasemest.

Uue VKEde vahendi raames on juba toetatud innovatsiooniprojekte 1 924 VKEs. Tõendite ja sidusrühmade seisukohtade põhjal on siiski selgunud, et programm „Horisont 2020“ sobib olemasoleva tehnoloogia ja olemasolevate ettevõtete toetamiseks paremini kui selliste idufirmade toetamiseks, kes teevad uuendusi uutel turgudel või digitaalse ja füüsilise tehnoloogia koostoime valdkonnas. Praegust toetust peetakse liiga keeruliseks, paindumatuks ja nende vajaduste rahuldamiseks liiga aeglaseks.

Arvestades eelnevat, kavatseb komisjon programmi „Horisont 2020“ ajavahemikuks 2018–2020 muuta. Muudatused hõlmavad järgmist:

võetakse vastu täielik alt üles lähenemisviis – nii muutuvad toetuskõlblikuks mitut sektorit või tehnoloogiat kaasavad projektid;

lihtsustatakse idufirmade juurdepääsu rahalisele ja tehnilisele toetusele;

võetakse meetmeid, mis toetavad turgu loovaid murrangulisi uuendusi, millel on laienemispotentsiaal.

Sellest lähtuvalt ja võttes aluseks programmi „Horisont 2020“ vahehindamise tulemused, kaalub Euroopa Komisjon Euroopa innovatsiooninõukogu loomist tulevaste programmide jaoks, et toetada murrangulisi uuendusi, mis suudavad vallutada ja luua uusi turge.

Lisaks sellele, et võetakse arvesse VKEde spetsiifilisi vajadusi, nagu avatud ja lihtsustatud juurdepääs eksperimenteerimis- ja katserajatistele, ja tehes koostööd piirkondlike innovatsioonikeskustega, aitab uus algatus innovatsiooniradar selgitada varakult välja programmi „Horisont 2020“ raames rahastatud turupotentsiaaliga uuendused ja nendega seotud meeskonnad (st VKEd, idufirmad, võrsefirmad, ülikoolid).

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) on loonud innovatiivsete ettevõtete jaoks üleeuroopalised hooandjad. Samuti kavatseb EIT uurida võimalust võtta kasutusele kavad, mille raames saab otse investeerida olemasoleva innovatiivse ettevõtte laiendamisse, kaasates täiendavaid investeeringuid avalikust ja erasektorist ning kasutades olemasolevaid vahendeid.

Idu- ja kasvufirmadel (ja laiemalt VKEdel), kes soovivad kaitsta ja väärtustada intellektuaalomandiõigusi, on liiga raske seda teha, sest puuduvad täpne teave ja eriteadmised selle kohta, kuidas kasutada intellektuaalomandiõigusi strateegiliselt investeeringuna / kasvu soodustajana; süsteemi kulud on suhteliselt kõrged; intellektuaalomandiõiguste väärtustamise saavutamine on keeruline ning asjaomaste õigusnormide täitmise tagamise kulud on kõrged.

Ainult 9 % ELi väikeettevõtetest kasutab registreeritud intellektuaalomandit ja veelgi vähem kasutab intellektuaalomandiõigusi ELi tasandil (3 % registreerib ELi kaubamärgi). See takistab neil sageli oma innovatsiooniga seotud jõupingutustest suurt võimalikku kasu saada. Need VKEd, kes kasutavad aktiivselt intellektuaalomandit, toodavad teistega võrreldes 32 % suuremat tulu töötaja kohta, pakkudes suuremat palka ja suurendades kiiremini töötajate arvu. Intellektuaalomand on seetõttu innovatiivsete väikeettevõtete laienemisprotsessis kesksel kohal.

Innovaatorid ja eelkõige idufirmad puutuvad sageli kokku regulatiivsete tõkete või ebakindlusega, kui nad tutvustavad turul oma uuendusi. Parema õigusloome tegevuskava raames võtab komisjon arvesse kehtivate ja uute õigusnormide võimalikku mõju innovatsioonile, nagu näeb ette nõukogu taotletud innovatsioonipõhimõte.