SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Üks praeguse ühise kalanduspoliitika reformi peaeesmärke on saavutada kõigi kalavarude puhul maksimaalse jätkusuutliku saagikuse (MSY) tagav püügimäär, et taastada ja säilitada kalavarude populatsioonid jätkusuutlikul tasemel, st kõrgemal maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust biomassi tasemest. Mere bioloogilisi ressursse on võimalik säästvamalt kasutada, kui kalavarude majandamisel kohaldatakse mitmeaastast lähenemisviisi, võttes vastu kalavarude majandamise mitmeaastased kavad, milles praeguse ühise kalanduspoliitika kohaselt tuleks arvesse võtta eri kalapüügiviiside ja -varude iseärasusi. Kalavarude majandamise mitmeaastaste kavadega tuleks luua kalavarude säästva kasutamise raamistik, määrates konkreetselt kindlaks ajakava ja kaitsemehhanismid kalavarude olukorra ettenägematuteks suundumusteks.

Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa Komisjon moodustasid 2013. aastal institutsioonidevahelise mitmeaastaste kavade rakkerühma, et leppida kokku selles, kuidas võiks tulevikus lihtsustada mitmeaastaste kavade koostamist ja kehtestamist. Rühm otsustas, et maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastav eesmärk tuleks kindlaks määrata teadlaste esitatud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisele vastavate kalastussuremuse sihttasemete (FMSY) vahemikena, mille seejärel kaasseadusandjad kinnitaksid ja mis kehtestataks kavas. Nõukogu võtaks teaduslikule nõuandele tuginedes ja kava eesmärkide saavutamiseks igal aastal vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamiseks ja jaotamiseks.

Ühise kalanduspoliitika reformi järel vastuvõetud esimeses mitmeaastases majandamiskavas käsitleti Läänemere piirkonda. Määrusega (EL) 2016/1139 kehtestati Läänemere tursa-, räime- ja kiluvarude (edaspidi „asjaomased kalavarud“) majandamise mitmeaastane kava (edaspidi „kava“). Kava eesmärk on tagada, et asjaomaste kalavarude kasutamisel taastatakse ja säilitatakse nende populatsioonid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. Kavas on sätestatud arvulised eesmärgid, st kalastussuremuse vahemikud, samuti kaitse piirväärtused MSY Btrigger (kudekarja biomassi piirväärtuse miinimumtase tonnides) ja Blim (kudekarja biomassi piirväärtus tonnides). Nimetatud parameetrite arvväärtused võeti Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) 2015. aasta teaduslikust nõuandest. 2017. aasta teaduslikust hindamisest nähtub, et Botnia mere räimevaru ja Botnia lahe räimevaru vastavad MSY väärtused on muutunud.

Määruse (EL) 2016/1139 artikli 5 lõikes 6 on sätestatud, et kui komisjon leiab teaduslike nõuannete põhjal, et kõnealuse määruse II lisas esitatud kaitse piirväärtused ei kajasta enam õigesti kava eesmärke, võib kõnealused punktid kiireloomuliselt esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule läbivaatamiseks.

Seetõttu kavatseb komisjon esitada värskeima ja parima olemasoleva teadusliku nõuande alusel määruse (EL) 2016/1139 muutmise ettepaneku.

2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Muudatuse teaduslikud argumendid esitas ICES. 2017. aastal hindas ICES Botnia mere ja Botnia lahe räimevaru. Põhiküsimuseks, millele teadlased tähelepanu pöörasid, oli kalavarude kindlaksmääramine, st kas liita kaks piirkonda üheks hindamisüksuseks või hinnata neid jätkuvalt eraldi. Varud otsustati liita järgmistel kaalutlustel:

a) puuduvad kaalukad bioloogilised tõendid nii varude liitmiseks kui ka eraldamiseks;

b) kättesaadavad andmed ei võimalda Botnia lahe räimevarusid kvaliteetselt hinnata ja see on tõenäoliselt samamoodi ka tulevikus;

c) kui kalavarusse kuuluv väiksem, Botnia lahe räimevaru liita suurema, Botnia mere räimevaruga, laheneb varu väiksema osa liigkasutuse probleem.

Seoses kahe kalavaru liitmisega prognoosis ICES uued MSY sihttasemed. FMSY point väärtuse puhul saadi tulemuseks 0,21. Arvutati välja vastavad FMSY vahemikud, kusjuures FMSY lower on 0,15 ja FMSY upper 0,21. Kuna kalavaru biomass tõenäoliselt langeb kaitsetasemetest allapoole, on FMSY upper piiratud FMSY point väärtusega 0,21 ja sellega võrdne. Arvutati välja MSY Btrigger ja Blim vastavad biomassitasemed: vastavalt 283 180 ja 202 272 tonni.

Spetsiaalset mõjuhinnangut ei koostatud, kuna MSY kontseptsiooni kohaldamise mõju kalavarude majandamisele hinnati juba mõjuhinnangu raames, millega toetati ühise kalanduspoliitika reformi. Kõnealuse mõjuhinnangu raames hinnati MSY saavutamise mõju arvuliselt. Uus mõjuhinnang ei täiendaks juba eelmise hindamise käigus kogutud teavet. Kehtiva määruse muudatused on kooskõlas selle artikli 5 lõikega 6 ja need on ajendatud teaduslikust nõuandest. Need on äärmiselt vajalikud, et kehtestada Läänemere iga-aastased kalapüügivõimalused ja vajaduse korral need läbi vaadata ning et uus ühine kalanduspoliitika toimiks nõuetekohaselt.

3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Kavandatud meetme kokkuvõte

Peamine meede on hõlbustada säästva kalapüügi saavutamist, mis on ette nähtud ühise kalanduspoliitika reformiga, kohandades MSYga seotud väärtusi parima olemasoleva teadusliku nõuandega.

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2.