ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 7.10.2009 
SEK(2009) 1298 lõplik 
 
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
  
Lisatud dokumendile:  
  
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAM ENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA 
MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMI TEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE 
 
vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogia arendamisse investeerimise kohta  
(Euroopa energiatehnoloogi a strateegiline kava) 
  
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE  
{KOM(2009) 519 lõplik} 
{SEK(2009) 1295} {SEK(2009) 1296} {SEK(2009) 1297} 
ET 2   ET KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
 
Teatise juurde vähese süsihappegaasiheite ga tehnoloogia arendamisse investeerimise 
kohta (Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava) 
1. PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Kliimamuutused on rahvusvaheline probleem, mis selle unarusse jätmise korral tooks kaasa 
olulise ja kestva kahju kogu maailmale. Sell est lähtudes kinnitas EL oma energia- ja 
kliimapoliitika raames eesmärgi vähendada ka svuhoonegaaside heidet 20 % ning suurendada 
taastuvatest energiaal likatest pärit energia osakaalu Eu roopas 20 % aastaks 2020. Järgmise 
sammuna peavad aastaks 2050 süsihappeg aasi heitkogused vähenema 50 %. Nende 
eesmärkide saavutamise hõlbustamiseks on tehtud mitmeid algatusi, millest kõige olulisem on Euroopa saastekvootidega kauplemise süsteem. 
Üks arengusiht on vähese süsihappegaasiheitega  tehnoloogia väljatöötam ine, mis on oluline 
nii energia- ja kliimapoliitika raames seatud eesmärkide saavutamise kui ka Euroopa tulevase konkurentsivõime tagamise seisukohalt. Energia-  ja kliimapoliitika jä rgimiseks vastu võetud 
Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava  (SET-Plan) on suunatud peamiste vähese 
süsihappegaasiheitega tehnoloogi liste lahenduste arendamisele , et neid oleks võimalik 
kiiremini turule tuua.  
Käesoleva mõjuhinnanguga on püütud uurida, kaardistada ja soovitada konkreetseid 
meetmeid, mida tuleks võtta SET-kavas m ääratletud vähese süsihappegaasiheitega 
tehnoloogia arendamise ja tu ruletoomise rahastamiseks.  
2. S
UBSIDIAARSUS  
Käesolevas jaos põhjendatakse ELi sekkumis t seoses vajadusega aidata kaasa  
• vajalike lisavahendite leidmisele 
• ning hajutatud ja väga erinevat e vahendite koordineerimisele.  
Rahastamise tühimik 
Euroopa energiaturule jõudev vähese süsiha ppegaasiheitega tehnoloogia põrkub paljude turu-
ja õiguslike probleemidega. Se lle tehnoloogia eelis on ennekõik e vähene süsihappegaasheide. 
Heite vähendamine on üldistes huvides, kuid selle ga kaasnevad suured lisakulutused, mis ei 
kajastu energiaarvetes. Ka alusuuringud on av alik hüve, mille kaalu võib pidada tunduvalt 
suuremaks kui uurimisasutuste erakasu (edasika nduv mõju). Sellest tulenevalt ei taga turg 
kummalgi juhul sotsiaalselt optimaalset raha stamismäära ning avalik sekkumine on seega 
põhjendatud. Vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogia arengut takistavad veel mitmed 
tõsised puudused:  
ET 3   ET – kõrge tehnoloogiline, õigus- ja tururisk, mille tagajärjel on investeeringud vähese 
süsihappegaasiheitega tehnoloogias se optimaalsest väiksemad;  
– energiaturule iseloomulikud probleemid, eelkõige äritehingute suured kulud ja takistused 
turule pääsemisel, samuti piiratud konkuren ts, uue infrastruktuuri arendamisele 
kohaldatava õigusraamistiku hajusus ning ener gia infrastruktuurile omane inertsus.  
SET-kavas on nimetatud mitmeid strateegilis i tehnoloogialahendusi, mida nende probleemide 
lahendamiseks ja kliimamuutustega seotud eesmär kide täitmiseks on vaja toetada. Iga sellise 
tehnoloogia puhul SET-kava eesmärkide täitmi seks vajalik lisarahastamise maht on 
hinnanguliselt umbes 50 miljardit eurot.  
Puudulik koordineerimine 
Teisalt ei ole takistused SET-kavaga kehtesta tud eesmärkide saavutamisel üksnes rahalised, 
vaid ka olemasolevate rahastamisvahendite str uktuuri ja koordineerimisega seotud. Hetkel on 
olemas suur valik vahendeid, sealhulgas nii uurimistegevuse kui ka innovaatikaprogrammid 
ning Euroopa Investeerimispanga grupi pa nus. Siiski on paljudel juhtudel üldine 
koordineerimine ja rahastamistase ebapii sav, eriti suurte näidisprojektide ning 
uurimistegevuse ja innov aatikaprogrammide puhul. 
Üldist 
Üleminek vähese süsihappegaasiheitega maja ndusele on ühiskonnale vajalik ja kasulik. Kuid 
arvestades ettevõtmise keerukus t ja vajalikke jõupingutusi, on vähestel liikmesriikidel 
vahendeid ja võimalusi see muutus teha. ELi tasandil on võimalik luua vajalikku sünergiat 
erinevate toetuskavade koordineerimiseks ja praegu killustunud turu ühendamiseks. Tegutseda on vaja ja Euroopa tasandil tegutse mine annaks märkimisväärselt rohkem ja 
suuremaid tulemusi, kui seda suudaksid liikmesr iigid üksikult. Seega on  tegevus ELi tasandil 
õigustatud. 
3. E
ESMÄRGID  
Käesoleva mõjuhinnangu raames  uuriti selliste finantsmeetmete võtmise võimalusi, mis 
tagaksid SET-kavas kehtestatud eesmärkide saavutamise. Eespool  toodut silmas pidades on 
finantsmeetmed suunatud järgmiste konkreetsete eesmärkide täitmisele: 
– Stimuleerida tunduvalt rohkem erainvestee ringuid SET-kava tehnoloogialahendustega 
seotud uurimistegevusse, tehnoloogilisse arendustegevusse, näitlikustamisse ja 
turustamisprojektidesse. 
– Tagada SET-kavas määratletud vähese sü sinikdioksiidiheitega tehnoloogialahenduste 
arendamiseks piisaval määral asjakohaseid ja  tõhusaid rahalisi vahe ndeid, et kindlustada 
ELi poliitikaeesmärkidele vast aval tasemel innovaatilisus. 
Korralduslikult tähendab see  – SET-kava tehnoloogialahendustele eralda tavate rahaliste vahendite vähemalt 
kahekordistamist, 
– praeguste rahastamisvahendite paindlikumat ja tõhusamat kasutamist  
ET 4   ET – ja vajaduse korral uute või kohanda tud vahendite kasutuselevõtmist. 
4. POLIITILISED VALIKUVÕIMALUSED  
Selleks et leida nende eesmärkide saavutamiseks kõige tulemuslikum viis, otsustati jagada 
alternatiivid nelja selgelt piiri tletud poliitilise valiku alla, mis illustreerivad ja näitlikustavad 
kogu võimalikku valikuhaaret: 
(1) olemasolevate investeerimisvahendite  kasutamine ka edaspidi praeguse 
institutsioonilise korralduse alusel (praeguse olukorra säilitamine); 
(2) rahastamise suurendamine olemasolevate investeerimisvahendite kaudu praeguse 
institutsioonilise korralduse alusel (1. valik); 
(3) olemasolevate investeerimisvahendite tugevdamine kohandatud institutsioonilise 
korralduse alusel (2. valik); 
(4) uued investeerimisvahendid, vastav institu tsiooniline korraldus, puudujääkide katmine 
ja kõigi olemasolevate investeerimisva hendite korduvprobleemide lahendamine (3. 
valik). 
Kõik nimetatud valikud kujutavad endast konkr eetset ja teostatavat edasiliikumisvõimalust 
ning hõlmavad uurimistegevuse, innova tsiooni, laenude , omakapitali ja 
riskikapitalivahenditega seotud soovitusi. Koos  peaksid need neli valikut andma piisavalt 
selgitava ja näitliku ülevaate võimalikest alternatiividest.  
5. MÕJUDE HINDAMINE  
Oluline on tõdeda, et kuigi ees pool kirjeldatud eesmärkide s aavutamiseks vajalike meetmete 
võtmist peetakse vajalikuks, võib üldise energeetikapoliitika (mille osaks need meetmed on) kohandamise seos SKP kasvuga tuua ühiskonnale kaasa teatavad kulutused. Neid kulusid võib 
aga kontrolli all hoida või vähendada, kui kasuta da täiel määral ära vastastikune täiendavus 
tõhusa rakendamise ja olemasolevate heid et vähendavate mehhanismide (eelkõige 
saastekvootidega kauplemise süsteem) vahel.  
Tuleb märkida, et majanduslikku ja ühiskondl ikku kasu silmas pidades on kõik analüüsitud 
valikuvõimalused praeguse olukorra  säilitamisest paremad. Peamine erinevus nende vahel on 
pigem mõju avaldumise aeg kui selle suurus . Eeldatava keskkonnakasu ilmnemise kulg sõltub 
SET-kava rakendamise kiirusest. Poliiti liste valikute tegemine mõjutab vähese 
süsihappegaasiheitega tehnoloogia vast uvõtmise kiirust ning seega ka CO
2 heitemäära kogu 
Euroopas. 
6. POLIITILISTE VALIKUVÕIMALUSTE VÕRDLUS  
Tehnoloogialahenduste rühmitamine  
Tulemusliku analüüsi võimaldamiseks jagati SET-kava tehnoloogialah endused kolme rühma, 
et iga tehnoloogiasegmendi eripära ja vajadu si paremini silmas pidada. Rühmad olid 
järgmised: 
ET 5   ET (1) I rühm: turukonkurentsivõimelisus ele lähedal olev tehnoloogia1, 
(2) II rühm: massilisele turulejõudmis ele lähedal olev uus tehnoloogia2,  
(3) III rühm: uusim tehnoloogia3. 
Hindamiskriteeriumid 
Poliitilise valiku tegemiseks analüüsiti kõ iki nelja nimetatud võimalust vastavalt 
konkreetsetele kriteeriumitele ni ng uuriti nende omadusi seoses 
• kaasamisvõimega (võime kaasata piisavalt rahalisi vahendeid); 
• sobivusega (mil määral kavandatud korraldus va stab asjaomase tehnoloogia vajadustele);  
• paindlikkusega (mil määral kavandatud kor raldus on võimeline kohanema muutuvate 
oludega); 
• tõhususega (mil määral kavandatud korraldus mõjutab Euroopa energeetikasektorit).  
Analüüs ja järeldused 
Analüüsi käigus i) uuriti iga polii tikavaliku üldisi tugevaid ja nõrku külgi neljast kriteeriumist 
lähtuvalt (püüdmata valikuid otse selt võrrelda või arvestamata tehnoloogialahenduste rühmi), 
enne kui ii) tehnoloogiad eraldati kolme rühma ning hinnati kõiki vali kuid eraldi eespool 
nimetatud kriteeriumite alusel. 
Jõuti järeldusele, et  
• 2. valik (olemasolevate investeerimisvahendi te tugevdamine kohandatud institutsioonilise 
korralduse alusel) sobiks kõigi tehnoloogi alahenduste rühmade puhul ja oleks hea 
võimalus edasi liikuda;  
• 1. valik (rahastamise suurendamine väheste muudatustega institutsioonilises korralduses) 
võiks oma paindlikkuse ja kohese teostatavus e tõttu olla tugev kandidaat, kuid oleks 
üldiselt piisav üksnes turukonkurentsivõimelis usele lähedal olevate tehnoloogiate puhul; 
• 3. valik oleks rahaliste vahendite suurema kaasamisvõime ja vahendite tulemusliku 
koordineerimise tõttu sobiv kol manda rühma tehnoloogiatele;  
• praeguse olukorra säilitamine oleks äärmise lt ebakohane kõigi tehnoloogialahenduste 
rühmade puhul. 
                                                 
1 Rannikutuulepargid, päikeseenergiapõhine küte, päikese-fotogalvaanika (c-Si), esimese põlvkonna 
biokütused, elektrivõrgud (ülekanne), tuumalõhustumistehnoloogia (kolmas ja uuem põlvkond), soojus- 
ja elektrienergia koostootmine, energiatõhusus ehitistes, transpordis ja tööstuses. 
2 Avamere tuulepargid, päikese-fotogalvaanika (õhekelme), kontsentreeritud päikeseenergiast elektri 
tootmine, süsihappegaasi kogumine ja säilitamine, teise põlvkonna biokütused, elektrivõrgud (jaotus). 
3 Tuumalõhustumistehnoloogia (neljas põlvkond), vesiniku- ja kütuseelemenditehnoloogia, 
ookeanienergia, maasoojusenergia. 
ET 6   ET Tehtud järeldused ei välista po liitiliste valikuvõimaluste erinev ate rühmade ühitamist ning ei 
hõlma seisukohti rakendamise viisi ja kiiruse kohta.  
Soovitused 
Eespool tõdetu põhjal on soovitus suurendada raha lisi vahendeid vajaliku tasemeni ja kaaluda 
asjakohaseid institutsioonilisi muudatusi. Et aga tegutsemine on vältimatu, tuleks 1. valik rakendada kiiresti ja kõikjal, alustades 2. ja 3. valiku asjakohaste meetmete järkjärgulist ja sihipärast võtmist kui ja millal kohane.  
Strateegia väljatöötamisel tuleks arvestada järgmist: 
• paljudel juhtudel oleks ehk kohane nn hübr iidstrateegia, mis ühitaks erinevate 
poliitikavalikute alternatiive; 
• mitmetel 1. rühma tehnoloogialahendustel (eri ti energiatõhusus) on lühiajaline potentsiaal, 
mis räägiks 2. valiku kiire ja täiemahulise rakendamise kasuks; 
• 3. rühma tehnoloogialahenduste puhul tuleks s ilmas pidada, et paljude puhul neist juba 
toimivad 2. valiku all pakutud alternatiivid. 
7. J
ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Kavandatud lisarahastamisele on toeks hi ljuti käivitatud Euroopa energiatehnoloogia 
strateegilise kava infosüsteem SETIS. Infosü steem toimib ELi Teadusuuringute Ühiskeskuse 
juhtimise all, millega tagatakse süsteemi sõltumatus ja objektiivsus. Vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogi asse tehtavate investeeringute järelevalve toimub pidevalt 
ning nende kohta esitatakse igal aastal aruanne SETISe avaldatavas nn võimekuse kaardis.  
SETIS jälgib tähelepanelikult ja pidevalt ka uurimistegevuseks eraldatavate vahendite 
kasutamist tehnoloogia arendamise  ja kasutuselevõtmise huvides ning avaldab iga kahe aasta 
tagant analüüsi nn tehnoloogiakaardis. Lisaks avaldab SETIS ülevaate SET-kava alusel 
toimunud konkreetsetest tehnoloogia arengutest kas Euroopa tööstusalgatuste või muude 
Euroopa Energiaalaste Teadusuuringute Li idu programmide vahendusel. Ülevaade 
avaldatakse perioodiliselt tulemu slikkuse põhinäitajate alusel , milles käsitletakse nii 
tehnoloogiat kui ka vastavat sekt orit, ning selle valmistavad as jaomaseid SET-kava meetmeid 
kavandades ja määratledes ette SETIS ja si dusrühmad. Tavaliselt võetakse tulemuslikkuse 
põhinäitajate puhul arvesse tehnoloogia  kulud ja suhteline toimevõime.