ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.4

Neljandaks, ettepandud direktiivi artikli 5 lõike 2 punktis c viidatud “teabe kontroll” asjakohase kvalifikatsiooniga kolmanda isiku poolt tekitab olulisi tõlgendamisraskusi. Eelmises seletuskirjas (11) on komisjon osutanud, et nõuetele võiksid vastata maaklerid, audiitorid, avalik-õiguslikud asutused või muud turustruktuurid, kui nad ei saa emitendilt juhiseid. Komisjoni seisukoha kohaselt on selle kriteeriumi eesmärk tagada, et äriühingute poolt emiteeritud instrumentide kohta antav teave on usaldusväärne ja kuulub erialase kontrolli alla, arvestades eelkõige asjaolu, et nende üksuste üle ei teostata järelevalvet ja nad on reguleerimata. Samas jätab komisjon teatud vabaduse selle eesmärgi saavutamisel ja ei kehtesta konkreetset struktuuri. Ei ole selge, kes võtab vastu lõpliku otsuse kolmanda isiku kohasuse osas. Peale selle sätestab ettepandud direktiivi artikli 5 lõike 2 punkt c, et teabe kontroll puudutab nii emissiooni kui ka emissiooniprogrammi ja emitendi õiguslikku ja finantsseisundit. Samas, olenevalt kolmanda isiku õigusseisundist, ei pruugi tal olla kontrolli mõlema elemendi üle. Näiteks, audiitor kontrollib emitendi finantsseisundit, kuid mitte programmi. On kaheldav, kas advokaadibürood ja maaklerid kontrollivad finantsteavet. Ka avalik-õiguslik asutus, kes kontrollib programmi, ei pruugi kontrollida emitendi finantsseisundit. Viimasena, “asjakohase kvalifikatsiooniga kolmanda isiku” poolt määratlemata teabe kontrollimehhanismi sätestamine ettepandud direktiivis (12) ühtlustab teabenõuded, mida kohaldatakse rahaturuinstrumentide suhtes ja ametlike emissiooniprospektide suhtes. Selles suhtes tuleb rõhutada, et emissiooniprospektide nõuded on ammendavalt hõlmatud emissiooniprospektide direktiiviga ja rahaturuinstrumendid on väärtpaberite mõistest välja jäetud (13).
2.2

EKP toetab II ettepandud määrust, mis määrab tagasivõtmatult euro ja Sloveenia tolari vahetuskursiks 1 EUR = 239,640 SIT, mis võrdub Sloveenia tolari keskkursiga vahetuskursimehhanismis ERM II. EKP-l ei ole vastuväiteid II ettepandud määruse vastuvõtmise kohta mõned kuud enne Sloveenia üleminekut eurole. Euro ja Sloveenia tolari vahetuskurss, mida kohaldatakse kõikidele Sloveenia vääringule osutavatele õigusdokumentidele alates 1. jaanuarist 2007, on üldiselt kohaldatav ühenduse õigustiku säte (s.t see on tervikuna õiguslikult siduv ja kõikides liikmesriikides vahetult kohaldatav), nagu olid eurole üleminekul ka euro ja teiste osalevate liikmesriikide omavääringute vahetuskursid.
1.4

Peale selle on samaaegne rakendamine liikmesriikides keskse tähtsusega euroala ja Euroopa Liidu statistika jaoks, mille koostamisel kasutatakse riikide teavet peamise allikana. NACE Rev. 2 erinev rakendamine ELis, kuni kõik liikmesriigid on uue klassifikaatori täielikult kasutusele võtnud ja aegread vastavalt läbi vaadanud, tooks kaasa tõsised probleemid euroala ja EL agregaatide statistika kvaliteedis ja kättesaadavuses. Seetõttu soovitab EKP rohkem rõhutada põhjendust 9 ja artikli 6 lõiget c, et tagada täielik koordineeritud NACE Rev.2 rakendamine liikmesriikides ja statistikavaldkondade vastavus.
1.2

Rahapoliitika teostamiseks on EKP jaoks oluline kasutada ja koostada euroala statistikat riikide arvepidamisandmete põhjal, mis on terviklikud, võrreldavad, sobivad euroala liikmesriikide agregeerimiseks, tähtaegsed, usaldatavad ja mille edastamiskava tabelid on omavahel kooskõlas. EKP jaoks on riigi kvartaalse konto statistika esmatähtis ja ta toetab kava muudatusettepanekut nende andmete esitamise osas. Riigi järjepidev arvepidamise andmekogum on esmatähtis ka seetõttu, et seda on vaja tootlikkuse muutuste igakülgseks analüüsiks. Selles kontekstis ja ka mujal on üksikasjalikke liigendusi vaja pigem aastaandmete kui kvartaliandmete jaoks. EKP peab ettepandud määruse majandustegevuse ja institutsioonisektori suuremat liigendust oluliseks edasiminekuks. Regionaalne arvepidamine ei ole EKP jaoks nii oluline.
1.2

Ettepandud direktiivi sätted, millega pannakse liikmesriikidele teatav vastutus seoses Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride kindlakstegemisega, nendest komisjonile teatamisega, Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride haldaja turvalisuse tagamise kava kehtestamise, ajakohastamise, läbivaatamise ja eelkõige järelevalvega ning iga sektori riskist komisjonile kokkuvõtte esitamisega, peavad arvesse võtma EL ametiasutuste pädevust. See hõlmab keskpankade ainupädevuse, mida asutamislepingu kohaselt tuleb teostada sõltumatult (3), ning ülesandeid, mis keskpankadele on pandud riigi kehtivate õigusaktidega. Eelkõige on vajalik tagada, et siseriiklikud sätted, millega ettepandud direktiiv rakendatakse, oleksid täielikus vastavuses keskpankade järelevalvepädevusega või kohustustega, mis on seotud maksete, väärtpaberite arveldussüsteemide ja infrastruktuuride, arvelduskodade ja kesksete osapooltega (4). Selles suhtes eeldatakse, et ettepandud direktiiviga kehtestatav raamistik ei mõjuta keskpankade pädevust ja sõltumatust. Ettepandud direktiivis tuleks lisada osutatud kaalutlusi käsitlev põhjendus.
2.1

28. juuni 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1338/2001 (milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed) (5) artikli 4 laiendamine, et võltsitud pangatähtede uute ja vanade liikide edastamise kohustus kehtiks tuvastamisele lisaks ka muudel eesmärkidel, järgib osaliselt EKP soovitust. Siiski ei takista artikli 4 lõike 2 ettepandud muudatus arvatavalt võltsitud pangatähtede kasutamist või hoidmist kriminaalmenetluses artikli 4 lõike 3 kohaselt, mis on vastuolus vastava õiguse laiendamisega ja kahjustab muudetava sätte tulemuslikkust. Sellega on sätte kohaldamine endiselt täielikult sõltuv riigi kriminaalõigusest ja kohtu- või uurimisasutuste suvast. On võimalik, et uute või eriti ohtlike võltsingute näidised avastatakse ühe riigi üksiku arestimistoimingu tagajärjel ning et kohtu- või uurimisasutused keelduvad nende edastamisest või keelab kriminaalõigus nende edastamise testimismenetluse jaoks, mis kahjustaks uue sätte mõtet. Nagu märgitud EKP soovituse punktis 2, ei soovi EKP mõjutada kriminaalmenetluses kahtlustatavate ja tsiviilkostjate õigusi. Siiski on huvide tasakaal, mis on kehtestatud määruses (EÜ) nr 1338/2001 ja jätkatud määruse kohta tehtud ettepanekus, kallutatud euro võltsimise takistamise vastu. Võltsimise takistamiseks peaks EKP-l ja RKPdel olema üldjuhul õigus saada kriminaalmenetluses tõenditena hoitavate või kasutatavate pangatähtede näidiseid, v.a juhul, kui see on arestitud võltsingute kogust ja liiki arvestades võimatu.
1.3.

EKP toetab ka asjaolu, et ettepandud määruse artikli 20 lõige 3 käsitleb statistilistel eesmärkidel konfidentsiaalsete andmete vahetamist Euroopa statistikasüsteemi ja EKPS vahel. Levinud arusaama kohaselt on konfidentsiaalse teabe parem vahetamine Euroopa statistikasüsteemi ja EKPSi vahel üha vajalikum, et tagada Euroopa statistika kvaliteet ja kooskõla ning vähendada andmeesitajate koormust. Selleks võib nõuda samade andmete esitamist ainult üks kord ning statistikaasutused võiksid kasutada neid ühiselt, järgides rangeid konfidentsiaalsusnorme. Siiski on EKP, vastupidiselt artikli 20 lõikes 3 sätestatule, seisukohal, et selline andmevahetus ei tohiks sõltuda täiendavate sektorisiseste õigusaktide vastuvõtmisest, millega antaks konkreetne volitus konfidentsiaalsete statistikaandmete vahetamiseks. Selleks et tagada tõhus ja tulemuslik vajalike statistikaandmete vahetamine, peaks õigusraamistik ette nägema edastamise siis, kui see on vajalik Euroopa statistika tõhusaks väljatöötamiseks, koostamiseks ja levitamiseks, kooskõlas ettepandud määruse artikli 20 lõiguga 1, mis reguleerib konfidentsiaalsete statistikaandmete vahetamist Euroopa statistikasüsteemi siseselt.
1.2.

Kvaliteedikohanduste meetodite jaoks toodetele vastavate standardite väljatöötamine võimaldab olulist edasiminekut. EKP toetab määruse eelnõus võetud lähenemist, mille kohaselt seatakse kvaliteedikohanduste standardid üksikjuhtude kaupa ning koostatakse kvaliteedikohanduste meetodite liigitus vastavuse põhjal. Sellistest standarditest võib siiski tuleneda riikide THHIde erinev praktika, kuigi lõppeesmärgiks peaks olema kvaliteedikohanduse meetodite täielik harmoneerimine. Lisaks sellele ning kuna kokkulepitud ja tulemusliku standardi rakendamine on määrava tähtsusega, soovitab EKP tungivalt määruse eelnõu rakendamisse kaasata liikmesriikide rakendamiskulgu käsitleva regulaarse aruandluse ning rakendamist peaks jälgima Euroopa Komisjon. Sellise järelevalve eesmärgiks peaks olema kiirendada liikmesriikide poolt kvaliteedikohanduste A-meetodite rakendamist, kuna see on parim viis THHI täpsuse ja liikmesriikides võrreldavuse suurendamiseks. Juhul kui nähtub, et nendest meetmetest ei piisa piisava võrreldavuse saavutamiseks, toetab EKP määruse eelnõu artikli 1 lõikes 3 sätestatud meetmete vastuvõtmist, mille kohaselt on toodetele vastavad kvaliteedikohanduste standardid õiguslikult siduvad.
4.

EKP toetab VVK kokkukutsumist. EKP on arvamusel, et Euroopa Liidu lepingu teksti muudetakse ainult VVK mandaadis osutatu kohaselt (3). Eelkõige toetab EKP VVK mandaadi kinnitust, et hinnastabiilsus on üks liidu eesmärkidest (4) ning et rahapoliitika on selgesõnaliselt liidu ainupädevuse osa. Samuti toetab EKP ühenduse eesmärke käsitleva artikli muutmist, et sätestatud oleks majandus- ja rahaliidu asutamine, mille vääring on euro (5).
1.1

EKP möönab, et finantsturu kriisi hetkeolukord on kinnitanud hoiuste tagamise korra olulisust hoiustajate usalduse säilitamisel ning seeläbi finantsstabiilsuse tagamisel. EKP toetab hoiustajate usalduse suurendamise eesmärki ja märgib, et kiireloomulisuse tõttu keskendub ettepandud direktiiv hoiuste hõlmatuse määra suurendamisele riikide hoiuste tagamise skeemides (edaspidi „riigisisesed skeemid”) kooskõlas majandus- ja rahandusministrite nõukogu (Council of Economic and Financial Ministers, ECOFIN) 7. oktoobri 2008. aasta järeldustega (2), mille kohaselt tuleb lühendada väljamaksete viivitust ja lõpetada omavastutus.
6.

EKP on nõus, et eelistatud andmete kogumise perioodiks on perioodi keskmine, kuid siiski säilib konkreetse ajavahemiku kasutamise võimalus juhul, kui loetakse, et see esindab kõnealust perioodi. Uuringud on näidanud, et andmete kogumise ajastusel on andmetele oluline mõju. Seetõttu soovitab EKP mainitud aspekti arvestada I ettepandud määruses sätestatud kvaliteediaruannetes.
2.

EKP täheldab, et ettepandud määruse kohaselt peavad liikmesriigid koostama ja Euroopa Ühenduste Komisjonile edastama ainult andmed järgmise kohta: i) impordi puhul lõppsihtkohaks olev liikmesriik, ii) ekspordi puhul tegelik ekspordiliikmesriik, ja iii) tehingu liik, kui need on kättesaadavad tolliasutustes hoitavatest tollideklaratsioonidest (2). Samuti on liikmesriigid kohustatud edastama teise liikmesriigiga seotud ekspordi- või impordiandmed pärast seda, kui nende liikmesriikide tolliasutused on loonud võimaluse asjakohaste andmete elektrooniliseks vahetuseks (3). EKP märgib, et eespool osutatud andmed on olulised punktis 1 osutatud euroala statistika kõrge kvaliteedi tagamiseks ja soovitab vastavad muudatused ühenduse tolliseadustikus (4) ja ELi tolliasutuste andmevahetuse süsteemis viivitamata sisse viia, et vältida andmete kvaliteedi halvenemise riski.
ET 
 
 
EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS, 
25. märts 2008, 
Riigikogu taotlusel,  
seoses Eesti Panga seaduse muutmise seaduse eelnõuga  
(CON/2008/14) 
 
Sissejuhatus ja õiguslik alus  
6. märtsil 2008 sai Euroopa Keskpank (EKP) Riigikogult taotluse avaldada arvamust seoses Eesti Panga 
seaduse muutmise seaduse eelnõuga (edaspidi seaduseelnõu). 
EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Üh enduse asutamislepingu artikli 105 lõikel 4 ja 
29. juuni 1998. aasta otsuse 98/415/EÜ (riikid e ametiasutuste konsulteerimise kohta Euroopa 
Keskpangaga seoses õigusaktide eelnõudega)1 artikli 2 lõike 1 kolmandal taandel, kuna seaduseelnõu 
käsitleb Eesti Panka. Euroopa K eskpanga nõukogu on käesoleva ar vamuse vastu võtnud kooskõlas 
Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.  
 
1.  Seaduseelnõu eesmärk 
Seaduseelnõu eesmärk on kõrvaldada nõue, mille kohase lt võib Riigikogu valida Eesti Panga presidendi 
ja nõukogu esimehe kandidaate ainult majandus- või õi gusalase kõrgharidusega isikute hulgast. Tulevikus 
on piisav mis tahes kõrgharidus.  
Kaks täiendavat muudatust, mille  on ette pannud Eesti Pank oma Eu roopa Keskpankade Süsteemis 
(EKPS) osalemisest tulenevate ülesa nnete paremaks täitmiseks, on järgmi sed: a) Eesti Panga õigus piirata 
juurdepääsu teabele juhul, kui sellega kaasneb oht hinna - või finantsstabiilsusele, ja teabele, mille suhtes 
on juurdepääsupiirangud kehtestanud EKPS, ning b) mitmeaastase volituse andmine Eesti Panga 
sõltumatutele välisaudiitoritele. 
 2. Üldised märkused 2.1 EKP märgib, et seaduseelnõu esitati Riigikogule vastuvõtmiseks 12. märtsil 2008 ning et EKP sai 
taotluse arvamuse andmiseks 6. märtsil 2008; st vaid paar tööpäeva enne seaduseelnõu esitamist 
vastuvõtmiseks. EKP soovib juhtida tähelepa nu nõukogu otsuse 98/415/EÜ artiklile 4, mille 
kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et EKPg a konsulteeritakse kohasel ajal, mis võimaldab 
õigusakti eelnõu algatanud asutusel enne sisuliste ot suste langetamist arvesse võtta EKP arvamust. 
EKP loodab, et kohustust konsulteerida EKPg a Eesti õigusloome kohasel etapil tulevikus 
                                                 
1  EÜT L 189, 3.7.98, lk 42.  
2 austatakse. Üldjuhul peaksid olema kehtestatud v astavad sisemised menetlusnormid, et tagada 
õigeaegne EKPga konsulteerimine, kui see on nõutav. 
2.2 EKP märgib, et eelnõuga ette nähtud muuda tus Eesti Panga presidendi ja nõukogu esimehe 
haridusnõuetes ei ole vastuolus Euroopa Keskpanka de Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja 
(edaspidi „EKPS põhikiri“) artiklist 14.2 tulenevate isikusõltumatuse nõuetega. 
2.3 EKP toetab Eesti Panga poolt saadud teabe j uurdepääsuõiguste ühtlustamist. Muudatus lähendab 
seadust EKPS põhikirja artiklile 38.1.  
2.4 EKP toetab ka sõltumatute audiitorite määr amise menetluse muutmist, mis on kooskõlas EKPS hea 
tavaga.  
 Käesolev arvamus avaldatakse EKP veebilehel.   Frankfurt Maini ääres, 25. märts 2008 
 
[alla kirjutanud] 
 
EKP president 
Jean-Claude TRICHET
Selgitus EKP märgib, et Vatikani otsuse eelnõu artikli 2 punkt c) sätestab, et Vatikanis nimiväärtuses emiteeritavate müntide väikseim osa on 51 %. EKP leiab, et väikseima osa piisavus tuleb regulaarselt läbi vaadata, ja soovitab selle muutmiseks lihtmenetlust.
„1. Asutused tagavad, et autenditakse kõik euromündid, mille nimiväärtused on 2 eurot, 1 euro ja 50 senti ning mille nad on saanud ja mille nad kavatsevad ringlusesse tagasi lasta. Nad täidavad kõnealust kohustust, kasutades:

„1. Asutused tagavad, et autenditakse kõik euromündid, mille nad on saanud ja mille nad kavatsevad ringlusesse tagasi lasta. Nad täidavad kõnealust kohustust, kasutades:

EKP soovitab piirata autentimismenetlust müntidega, mille nimiväärtus on vähemalt 50 senti (s.t mündid 2 eurot, 1 euro ja 50 senti), kuna nimiväärtuste puhul 20 senti ja alla selle on võltsimise risk väga väike, võrreldes i) metalli väärtusega; ja ii) võltsimise kuludega. Kõikide müntide autentimiseks esitamine oleks asutustele oluline koormus, mida kõnealuste müntide väärtus ei õigusta.

„1. Asutused kasutavad ainult seda liiki lasevad oma münditöötlemismasinaid, mis on läbinud katsetada määratud riigiasutustel või Euroopa Tehnika- ja Teaduskeskusel (ETTK) tuvastamiskatse alusel. Kõnealuse katse eesmärk on tagada, et vastavat liiki münditöötlemismasin suudab eemaldada teadaolevad võltsitud münditüübid ja kõik muud müntidega sarnanevad esemed, mis ei vasta ehtsa euromündi ja ringluskõlbmatu euromündi spetsifikatsioonile.”

„1. Asutused lasevad oma münditöötlemismasinaid katsetada määratud riiklikel asutustel või Euroopa Tehnika- ja Teaduskeskusel (ETTK) tuvastamiskatse alusel. Kõnealuse katse eesmärk on tagada, et münditöötlemismasin suudab eemaldada teadaolevad võltsitud münditüübid ja kõik muud müntidega sarnanevad esemed, mis ei vasta ehtsa euromündi spetsifikatsioonile.”
1.

EKP toetab igati komisjoni poolt ettepandud määrust ja otsust, mille eesmärgiks on luua uus asutus – Euroopa Süsteemiriski Nõukogu – makrotasandi usaldatavusjärelevalve teostamiseks Euroopa Liidus. EKP on seisukohal, et hiljutine finantskriis on näidanud vajadust tugevdada finantssüsteemi tervikuna reguleerimist ja makrotasandi usaldatavusjärelevalvet. Samuti on hiljutine finantskriis näidanud, et on vaja täies ulatuses ning õigeaegselt hinnata süsteemiriski erinevaid allikaid ning tagajärgi finantssüsteemile. Süsteemiriski tuvastamine ja hindamine, olulise süsteemiriski kohta varajaste hoiatuste andmine ning soovituste esitamine ja järelmeetmete rakendamine võimaldab Euroopa Süsteemiriski Nõukogul oluliselt kaasa aidata terve Euroopa Liidu finantssüsteemi stabiilsusele.
2.1.

Määruse eelnõu võimaldab hooajakaupade käsitlemisel siiski kaht meetodit: kindlal aastasel kaaluindeksil või liikidel põhinevat hooajalist kaaluindeksit. Kuigi määruse eelnõu paneb nende indeksiliikide rakendamisele teatavad kitsendused, et piirata tulemuste riikidevahelise võrreldamatust, on simulatsioonid näidanud, et teatavatel tingimustel võivad need meetodid viia küllaltki erinevatele tulemustele. Seetõttu toetaks EKP rangemat standardit, mis lubaks nendest erinevatest meetoditest ainult ühe kasutamist, et hooajaliste hüvede käsitlemise võrreldavust veelgi parandada. Samas ei eeldata, et kahe meetodi vahel valimisel oleks oluline mõju THHI koondindeksile, ja kui ühe meetodi väljajätmine määruse eelnõust tähendaks määruse eelnõu vastuvõtmisel olulist viivitust, toetaks EKP hooajakaupade käsitlemise piiramist ühe meetodiga määruse edaspidise läbivaatamise käigus.
EKP toetab üldjoontes, võttes arvesse tähelepanekuid allpool, määruse (EÜ) nr 1060/2009 uutes artiklites 8a ja 8b sätestatud läbipaistvusmeetmeid, (7) mille kohaselt peavad struktureeritud finantsinstrumentide emitendid võimaldama juurdepääsu teabele, mille nad edastavad nende poolt määratud reitinguagentuurile, ka teatavatele teistele reitinguagentuuridele. Selliste avalikustamisnõuete kasutuselevõtu eesmärgiks on struktureeritud finantsinstrumentide reitingu andmise menetluse kvaliteedi ja läbipaistvuse suurendamine ning see võib kaasa aidata ka reitinguagentuuride vahelise võistlevuse suurendamises. Lisaks on uued nõuded teataval määral sarnased USA väärtpaberi- ja börsikomisjoni (SEC) poolt alates juunist 2010 kohaldatavate meetmetega (8). ELi ja USA õigusraamistike lähenemine võimaluste piires on võrdsete tingimuste oluline osa.

Siiski soovib EKP osutada uute avalikustamise nõuete rakendamisega seotud võimalikele probleemidele. Esiteks, ettepandud korra kohaselt peab paranema krediidireitingut andma määratud reitinguagentuuri võistlevus teiste tingimustele vastavate reitinguagentuuridega (mittemääratud reitinguagentuurid). Mittemääratud reitinguagentuuridel on lihtsam anda soovimatut krediidireitingut seetõttu, et neile võimaldatakse juurdepääs emitendi poolt määratud reitinguagentuurile esitatavale teabele. Samas võib mittemääratud reitinguagentuuridel esineda olulisi turule sisenemise tõkkeid, mis on seotud järgmisega: a) emitendi teabele juurdepääsu jaoks seadusega sätestatud kõlblikkuskriteeriumid ja b) määratud reitinguagentuuridele teadaolev mitteametlik teave, mis tuleneb pikaajalisest emitendiga suhtlemisest. Samuti ei ole SECi poolt kasutusele võetud läbipaistvusreeglitest saadud kogemus veel lõplikult kinnitanud, et sellistel reeglitel on oluline mõju reitinguagentuuri tegevusele, eelkõige mis puutub soovimatute krediidireitingute arvu suurendamisse. Teiseks, mitmete krediidireitingute saamise võimalusega saavad emitendid valida kõige soodsama (reitingute arbitraaž), mis võib viia reitinguagentuuride võistlevuse kõige soodsama reitingu andmise suunas. See võib negatiivselt mõjutada antavate reitingute kvaliteeti. Kolmandaks, kontrollida tuleb ka emitendiga seotud asjaolusid, võttes arvesse näiteks järgmist: a) koormus, mis on seotud mittemääratud reitinguagentuuride juurdepääsu võimaldamisega teabele ja b) kaitse mittemääratud reitinguagentuuride poolt saadud teabe võimaliku väärkasutuse vastu.

EKP on teadlik, et ettepandud uutes artiklites 8a ja 8b sätestatud läbipaistvusmeetmed on ettepandud määruse ettevalmistava töö käigus leidnud suurt toetust (9). Seetõttu teeb EKP ettepaneku ainult piiratud muudatusteks (10). Samas soovitatakse, et ESMA peaks ettepandud määruse rakendamisel täpselt järgima eespool osutatud valdkonna arenguid, et saadud kogemuste abil soovitada komisjonile kohaseid kohandusi (11).
Määruse eelnõu teine osund viitab määruse eelnõu õiguslikule alusele. Niisiis viitab see THHI-määruse artikli 5 lõikele 3, mille kohaselt komisjon i) võtab vastu rakenduseeskirjad, mis on vajalikud THHIde võrreldavuse tagamiseks ning nende usaldusväärsuse ja asjakohasuse säilitamiseks ja parandamiseks, ning ii) küsib EKP-lt arvamuse meetmete kohta, mida ta kavandab komiteele esitada. Seetõttu ei puuduta selle kohaldamisala mitte THHI-määruse artikkel 3, vaid artikli 5 lõige 3, millele tuleks viidata määruse eelnõu teises osundis.

„(1) Tarbijahindade harmoneeritud indeksid (THHId) on ühtlustatud inflatsiooninäitajad, mida nõuavad komisjon ja Euroopa Keskpank Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 140 sätestatud ülesannete täitmiseks. THHId on kavandatud hõlbustama tarbijahindade inflatsiooni rahvusvahelist võrdlemist. Need on tähtsad näitajad rahapoliitika juhtimisel.”
Selgitus

Käesolevas arvamuses nimetatud põhjustel peab EKP probleemiks asjaolu, et tekstist on eemaldatud nõue, mille kohaselt määratud reitinguagentuur peab eelisosakutele andma kõige soodsama krediidihinnangu, sest see võib veelgi kahjustada tagatud võlakirjade turu usaldusväärsust ja läbipaistvust. Sel põhjusel soovitab EKP kõnealune nõue taastada. Siiski peaks lähemas tulevikus olema eesmärgiks kaotada erand ja kujundada kaetud võlakirjade tagatiste kogumisse lisatavatele varadele üksikasjalikud usaldusväärsed lisakriteeriumid, mis i) ei tugineks sõltumatutel reitingutel, ja ii) oleks piisavalt tugevad, et tagada turu usaldus tagatud võlakirjade vastu. Seega tuleks direktiivi tekstist välja jätta viited erandi võimalikule (määramatuks ajaks) pikendamisele.

EKP on teadlik sellest, et VI lisa punkti 68 alapunkti i) kohaselt peavad tagatisvarana kasutatavad eelisosakud vastama krediidikvaliteedi astmele 1. See ei vähenda siiski probleemi seoses tekstist välja jäetud nõudega, mille kohaselt määratud reitinguagentuur peab eelisosakutele andma kõige soodsama krediidihinnangu. Selle põhjuseks on, et krediidikvaliteedi astme 1 hinnangu nõue kehtib ainult tagasimaksmata emissiooni nominaalväärtuse 10 % piirmäära puhul, mida kohaldatakse, kui erandit ei anta. Seetõttu märgitakse, et pädevad ametiasutused peavad kindlaks määrama krediidikvaliteedi astmed 1 kuni 6 kooskõlas direktiivi 2006/48/EÜ artikliga 82, mis viitab krediidikvaliteedi puhul teatavale otsustamisvabadusele. EKP käsitleb kõige soodsama krediidihinnangu kategooria mõistet siiski kitsamas tähenduses.

Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud ettepandud direktiivi redaktsiooni kohaselt võib erandit pikendada kahel tingimusel. Esimese tingimusena ei ole elamu- ja kommertskinnisvaral põhinevad väärtpaberid käibele lastud väljaspool kontsernistruktuuri, mille liige on tagatud võlakirjade emitent. EKP hinnangul võib selle tingimuse täitmist olla praktikas raske kontrollida. Teise tingimuse kohaselt jääb kõnealuseid eelisosakuid toetava esimese kahjukandmise järguga seeria samale kontsernistruktuurile. EKP hinnangul võivad üksused isegi juhul, kui esimese kahjukandmise järguga seeria jääb kontsernile, selle tingimuse täitmisest kõrvale hoida, kasutades turbestrateegiaid. Nimetatud põhjustel ei ole kõnealused tingimused iseenesest EKP arvates piisavad, et õigustada kõnealuste varade arvamist tagatud võlakirjade tagatiste kogumisse. Siiski tunnistab EKP, et kõnealused tingimused pakuvad võlakirjade omanikele teatavat kaitset, eriti kui neid täiendaks ettepandud direktiivi tekstis taastatud osutus eelisosakute puhul nõutavale kõige soodsamale krediidihinnangule.
2.

EKP nõukogu on arvamusel, et esitatud kandidaat on raha- või pangandusküsimustes tunnustatud ja vastavate erialaste kogemustega isik, nagu nõuab lepingu artikli 283 lõige 2.