[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 7.9.2005

KOM(2005) 423 lõplik

2003/0175 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teisele lõigule, mis käsitleb

nõukogu ühisseisukohta Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiivi, millega muudetakse direktiivi 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest, vastuvõtmiseks

2003/0175 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teisele lõigule, mis käsitleb

nõukogu ühisseisukohta Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiivi, millega muudetakse direktiivi 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest, vastuvõtmiseks

1. TAUST

Ettepaneku edastamine Euroopa Parlamendile ja nõukogule [dokument KOM(2003) 448 lõplik - C5-0351/2003 - 2003/0175 (COD)]: | 28. juuli 2003 |

Majandus- ja sotsiaalkomitee arvamus: | 3. juuni 2004 |

Euroopa Parlamendi arvamus esimesel lugemisel: | 20. aprill 2004 |

Ühisseisukoha vastuvõtmine: | 6. september 2005 |

2. KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Kooskõlas Euroopa transpordipoliitikat käsitleva valge raamatuga aastaks 2010[1] ning järgides Euroopa Ülemkogu kohtumistel detsembris 2002 ja märtsis 2003 esitatud taotlusi esitas komisjon direktiivi 1999/62/EÜ (raskete kaubaveokite teede kasutamise eest maksustamise kohta) muudetud versiooni. Ettepanek on kooskõlas komisjoni transpordiinfrastruktuuri maksustamise poliitikaga, mille eesmärk on arendada kõigi transpordivahendite ühtlustatud maksustamist ühenduses. Transpordimaksude aluseks peaksid olema kasutajate, maksumaksjate ja laiema üldsuse kantavad transpordikulud.

Direktiiviga 1999/62/EÜ on kehtestatud raskete kaubaveokite teede kasutamise eest maksustamise praegune raamistik. Kuna liikmesriigid on üle minemas maksustamiskorralt (vinjetid) teemaksule, oleks direktiivi vaja ajakohastada teedemaksusüsteemi aluste väljatöötamiseks ning selgitamiseks, et praegused teede- ja kasutusmaksude süsteemid areneksid läbipaistval ja ühtlustatud viisil. Lisaks on vajalik kohandada teede kasutamise eest maksustamise raamistikku selleks, et laiendada fondide suurendamise aluseid uutesse transpordiinfrastruktuuridesse investeerimise eesmärgil.

Komisjoni ettepanekuga direktiivi 1999/62/EÜ ajakohastamiseks soovitakse neid eesmärke täita. Teemaksude aluste täiustamiseks ja ühtlustamiseks kõnealuse direktiiviga:

- täpsustatakse teemaksukorra arvestuskulusid, et need hõlmaksid teedevõrgu ehitus-, haldus-, hooldus ja arenduskulusid ning kindlustuste poolt mittekaetavaid õnnetusjuhtumeid;

- täiustatakse teemaksu eristamise reguleerimisala ja töötatakse välja kulude läbipaistevat hindamist võimaldav metoodika;

- laiendatakse direktiivi reguleerimisala suuremale kaubaveokite arvule (alates 3,5 tonni) ja laiemale teedevõrgule (üleeuroopaline transpordivõrk ning tugi- ja kõrvalmaanteed).

Transpordi infrastruktuuride finantseerimisvajaduste katmiseks kõnealuse direktiiviga:

- ühitatakse teemaksud infrastruktuuride hooldus- ja arenduskuludega;

- esitatakse nõue tulude suunamiseks transpordi infrastruktuuride hooldus- ja arenduskulude katmiseks;

- lubatakse tõsta teemakse, millest saadav tulu tuleb suunata investeeringuteks alternatiivsetesse infrastruktuuridesse asjaomases üleeuroopalises transpordikoridoris.

3. MÄRKUSED ÜHISSEISUKOHA KOHTA

Nõukogu tegi komisjoni ettepanekusse teatavad muudatused, mis on vastuvõetavad, kuna tagavad määruse eesmärkide täitmise:

- ehituskulude määratlust on muudetud ja täiustatud, et täpsustada arvessevõetavaid rahalisi kulusid ja tagada, et kulutusteks ettenähtud ajavahemik ei ületa asjaomase infrastruktuuri kasutusaega;

- teemaksu lubatud eristust on muudetud läbipaistvuse tõhustamiseks ning diskrimineerimise vältimiseks;

- teemaksu tõstmise tingimusi on karmistatud läbipaistvuse tõhustamiseks ning selleks, et teemaks tõuseks maksimaalselt 15%ni 25% asemel. 25% suurune tõus kehtestatakse ainult teedel, mis asuvad samades koridorides kui mägialadel üleeuroopalist huvi pakkuvate prioriteetsete projektide piiriülesed teelõigud;

- uued maksukorrad on allutatud komisjoni kontrollile vastavalt kõnealuse direktiivi III lisa põhimõtetele. Kontsessionivälise teemaksukorra puhul tehakse seda otsese, kesksete põhimõtete kohaselt arvestatud teemaksuna, kusjuures liikmesriigid edastavad kontrollimiseks vajalikud põhiväärtused ja –omadused. Kontsessiooni korral kontrollitakse teemaksu kaudselt. Liikmesriigid edastavad vajaliku teabe, et oleks võimalik kontrollida, kas teemaks ei ületa direktiivi põhimõtete kohaselt arvestatud teemaksu.

Seoses küsimustega väliskulude hõlmamise ja teemaksu katmise kohta, mille puhul nõukogu tegi komisjoni esialgsesse ettepanekusse muudatusi, avaldas komisjon deklaratsiooni, milles ta:

- analüüsib põhjalikumalt väliskulude progresseeruvat arvessevõtmist transpordipoliitikat käsitleva valge raamatu vahekokkuvõtte tegemisel 2005. aasta lõpus, võttes eriti arvesse parlamendi teist lugemist;

- täpsustab, et liikmesriikide õigust jätta teedevõrgust välja teatavad teelõigud tuleb rakendada mittediskrimineerival viisil ja vastavalt asutamislepingule. Sellest kontekstist lähtudes teatas komisjon, et ta võtab arvesse objektiivseid asjaolusid nagu näiteks vajadust parandada juurdepääsu isoleeritud piirkondadele ja vähendada ummistusi ja saastumist.

Pärast kõnealuseid seisukohavõtte tervitas komisjon nõukogu ühisseisukohta kui raskelt võidetud kompromissi.

Parlamendi poolt 20. aprillil 2004 vastuvõetud neljakümne kahest muudatusest olid üheksa komisjonile vastuvõetavad ning need lisati ühisseisukohale; komisjon nõustus kahekümne kolme muudatusega, kuid nõukogu ei võtnud neid vastu; komisjon ei nõustunud kuue muudatusega, kuid need lisati ühisseisukohale; komisjonile ja nõukogu ei nõustunud nelja muudatusega.

4. KOMISJONI ÜKSIKASJALIKUD MÄRKUSED Euroopa Parlamendi esimese lugemise muudatusETtePANEKUTE kohta

4.1. Muudatused, millega komisjon nõustub ja mis sisalduvad täielikult või osaliselt ühisseisukohas

Muudatus 21: põhimõte, mille kohaselt võetakse arvesse ainult mitteamortiseerunud kulude osa lisati ehituskulude määratlusse.

Muudatus 22 : lisati kaalutud keskmiste teemaksude määratlus, ehkki suurema tehnilise täpsuse saavutamiseks erineb see parlamendi määratlusest.

Muudatus 24 : lisati kontsessiooni määratlus, ehkki suurema õigusliku täpsuse huvides erineb see parlamendi määratlusest (lähtuti direktiivis 2004/18/EÜ antud määratlusest).

Muudatused 10 ja 34 : parlamendi ettepaneku kohaselt jättis nõukogu välja õnnetusjuhtumite kuludega seotud teema.

Muudatused 18 ja 38 : nõukogu lükkas tagasi ka sõltumatu infrastruktuuriameti kavandamise.

Muudatus 39 : võeti vastu ettepanek lisada kindlustuse pealt makstav maks nende maksude nimekirja, mida direktiiviga ei hõlmata.

Muudatus 43: muudeti II lisas olevat tabelit ja lisati ajakohastatud EURO normide kohane heitmete liigitus. Vanemate sõidukite puhul jäeti kõrged väärtused välja.

4.2. Muudatused, millega komisjon nõustub, kuid mis ei sisaldu ühisseisukohas.

Muudatused 1, 3, 4, 5, 6, 7 ja 8: nõukogu ei muutnud direktiivi mõtet kandvate põhjenduste järjekorda, millega hõlmatakse ettepaneku aluseks olevaid erinevaid poliitilisi prioriteete ning nõukogu asjakohaseid järeldusi.

Muudatused 2 ja 25: nõukogu jättis välja viited väliskulude kohta, kaasa arvatud selle asjakohane põhjendus ja määratlus. Kuigi komisjon nõustus nende muudatustega kompromissi saavutamise eesmärgil, oleks vajalik pöörata tähelepanu komisjoni deklaratsioonile, mille tekst on lisas.

Muudatus 12 : eri suurusega teemaksude tulu neutraalsus sisaldub tekstis, kuid mitte põhjendustes.

Muudatus 13 : nõukogu ei võtnud vastu komisjoni ettepanekut lubada hüvitist alla EL miinimummäära muude transpordimaksude vähendamise kaudu.

Muudatus 20 : määratlus „põhiteede võrk“ on muutunud liiga pealiskaudseks, kuna nõukogu jättis artikli 1 lõikest 3 välja viite põhiteede võrgule.

Muudatused 14 ja 26 : vastu ei võetud ettepanekut võimaluse kohta vabastada humanitaarabiorganisatsioonide sõidukid teemaksudest, kuna ainult selgete eristusmärkidega sõidukid, mida on võimalik kontrollida, on kõnealuse artikli kohaselt maksust vabastatud. Puudub vajadus põhjenduse järele (muudatus 14) iga maksust vabastatud kategooria puhul.

Muudatused 11 ja 27 : nõukogu ja parlamendi direktiiviga ei ole asjakohane anda liikmesriikidele korraldust konsulteerida piirkondlikke ja kohalikke asutusi. See kuulub subsidiaarsuspõhimõtte valdkonda, mis erineb iga liikmesriigi valitsusstruktuuridele vastavalt.

Muudatus 28 : teemaksude määramise aluste puhul piirdus nõukogu infrastruktuuride kuludega ja jättis välja väliskulud.

Muudatus 29 : parlamendi ettepanekut teemaksude eristamise kohta ei peetud tõhusaks. Ühisseisukohas sisalduva eristamise tulemuseks on suurem kindlus ja selgus ning teemaksude paindlikkus, võttes arvesse keskkonna- ja transpordikoormuse kriteeriume. Lisaks jäeti välja PM10 ja NOx kriteeriumid, kuna need kajastuvad vajalikul määral EURO normide kohases heitmete liigituses ning neid on keeruline eraldi kontrollida. Pealegi oleksid kõnealused keskkonnakriteeriumid (teostatavuse korral) vastuvõetavad EURO normide kohases heitmete liigituses.

Muudatused 16 ja 30 : teemaksu tõstmise lubamine linnapiirkondades oleks vastavuses maksutõusu ülesannetega, kuigi komisjon lükkas kõnealuse muudatuse tagasi.

Muudatus 32 : komisjon lükkas tagasi ettepaneku kohustada liikmesriike maksustama kõige kõrgema maksumäära kohaselt selliseid sõidukeid, mis ei suuda kontrollida oma saastekategooriat euronormide kohaselt.

Muudatus 36 : nõukogu lükkas tagasi hüvituskorda hõlmavad artiklid (sõidukimaksu vähendamine, jne).

Muudatus 42 : nõukogu lükkas tagasi ettepaneku, mille kohaselt komisjon esitab aruande liiklusõnnetusi ja keskkonna mõjustamist käsitleva direktiivi mõjude kohta.

4.3. Muudatused, millega komisjon ei nõustu, kuid kajastuvad siiski ühises seisukohas

Muudatused 9, 19, 33 ja 52 : direktiivi reguleerimisalast ei saa välja jätta kontessioonirežiime, kuna see muudaks direktiivi ebatõhusaks. Nõukogu lisas siiski kontsessioonirežiime kontrolliva struktuuri viisil, mis võimaldaks arvesse võtta kontsessiooni erilisust, ning et säiliks komisjoni õigus kontrollida nende tegevust.

Muudatused 46 ja 48 : tulude kasutamine on muudetud vabatahtlikuks parlamendi teksti kohaselt.

4.4. Muudatused, millega komisjon ei nõustu ja mis ei kajastu ühises seisukohas

Muudatused 17, 41 ja 50: direktiiviga ei tohiks komisjoni kohustada sellise töökava koostamiseks (kuigi valge raamatuga kavandatakse väliskulude arvessevõtmist). Samuti ei soovi nõukogu lisada viiteid väliskulude eelhindamise metoodika väljatöötamise kohta.

Muudatus 37 : siseriiklike teemaksukorra hüvitamise kava kuulub asjaomase liikmesriigi haldusalasse ning seepärast kõnealuse direktiiviga seda ei hõlmata.

(Ülejäänud kolmteist muudatust (15, 19, 35, 40, 44, 45, 47, 49, 51, 53-56) lükati parlamendi täiskogu istungil tagasi. Muudatused 23 ja 31 ei puuduta ingliskeelset teksti.)

5. JÄRELDUS

Komisjon tervitab nõukogu vastu võetud ühisseisukohta.

Komisjoni deklaratsiooniga nõukogu 25. aprilli 2005. aasta kohtumisel sätestatakse, et komisjon:

- analüüsib põhjalikumalt väliskulude progresseeruvat arvessevõtmist transpordipoliitikat käsitleva valge raamatu vahekokkuvõtte tegemisel 2005. aasta lõpus, võttes eriti arvesse asjaolu, et see oli parlamendis teisel lugemisel;

- tuletab meelde, et liikmesriikide õigust jätta teedevõrgust välja teatavad ühisseisukohas sisalduvad teelõigud tuleb rakendada mittediskrimineerival viisil ja vastavalt asutamislepingule. Sellest kontekstist lähtudes teatas komisjon, et ta võtab arvesse objektiivseid asjaolusid nagu näiteks vajadust parandada juurdepääsu isoleeritud piirkondadele ja vähendada teede ummistusi ja saastumist.

Lisa: Euroopa Ühenduste Komisjoni 21. aprilli 2005 aasta deklaratsioon

VÄLISKULUDE ARVESSEVÕTMINE JA GEOGRAAFILINE KOHALDAMISALA

Komisjoni deklaratsioon

Seoses 2005. aasta lõpuks ettenähtud transpordipoliitikat käsitleva valge raamatu vahekokkuvõtte tegemisega analüüsib komisjon põhjalikumalt transpordi väliskulude arvessevõtmise progresseeruvat mõju, arvestades eriti asjaolu, et ettepanek direktiivi „Eurovinjett“ kohta oli Euroopa Parlamendis teisel lugemisel.

Komisjon meenutab, et liikmesriikide õigust jätta teedevõrgust välja teatavad teelõigud tuleb rakendada mittediskrimineerival viisil ja vastavalt asutamislepingule. Sellest kontekstist lähtudes võtab komisjon eriti arvesse objektiivseid asjaolusid nagu näiteks vajadust parandada juurdepääsu isoleeritud piirkondadele ja vähendada teede ummistusi ja saastumist.

[1] KOM (2001) 370, 12.9.2001.