Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 258/10)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Pouilly-Fuissé“

PDO-FR-A0653-AM01

Teate esitamise kuupäev: 28. aprill 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Geograafiline nimetus

Tootespetsifikaadi I peatüki II osa on muudetud, et lisada võimalus täiendada päritolunimetust märkega „premier cru“. Sellele märkele võib lisada kohaliku nimetuse (climat), tegemist on kohaliku mõistega, mis tähistab geograafiliselt väiksemat üksust. Lisatud on kohalike nimetuste (climat) loend, mida on lubatud koos kõnealuse märkega kasutada.

Kohalikud nimetused (climat) on valitud uuringu põhjal, mis näitab, et nendes väiksemates geograafilistes üksustes valmistatud veinidel esinevad nimetusele omased iseloomulikud omadused olulisemal määral. Kohalikke nimetusi (climat), mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité) kinnitas pädeva riikliku komitee koosolekul, on tootjad kasutanud juba mitukümmend aastat, lisades need päritolunimetusele.

Seejuures oli võimalus kasutada koos päritolunimetusega kohalikku nimetust (climat) lubatud teatud tingimustel juba endises tootespetsifikaadis.

Muudetakse koonddokumendi punkte 4, 5, 8, 9.

2. Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 1 on lisatud kommuunide loetelu, mis on koostatud vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile.

See redaktsiooniline muudatus ei muuda geograafilist piirkonda.

Täpsustatud on, et „geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi veebisaidi vahendusel“ .

Muudetakse koonddokumendi punkti 6.

Ajakohastatud on päritolunimetusega toodangu tootmiseks kasutatavate maatükkide kinnitamiseks toimuva pädeva riikliku komitee koosoleku kuupäeva. Kuupäevad 8. ja 9. juuni on asendatud kuupäevaga 7. september 2016.

Tootespetsifikaadis on kindlaks määratud piiritletud kasvatusala nende veinide jaoks, mille puhul on lubatud kasutada märget „premier cru“, osutades kvaliteediinstituudi pädeva komitee koosoleku toimumise kuupäevale, millal riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut selle heaks kiitis (vaadeldaval juhul 14. november 2019).

Samuti on täpsustatud, et graafilised dokumendid, mille alusel määratakse kindlaks heakskiidetud kasvatusalade piirid tootmispiirkonnas, on deponeeritud piiritletud kasvatusalade kommuunides.

Muudetakse koonddokumendi punkti 6.

3. Piiritletud kasvatusalad

Kasvatusalade piiritlemiseks määratakse geograafilises piirkonnas kindlaks maatükid, mis on sobivad kontrollitud päritolunimetusega toote tootmiseks.

Maatükkide piirid vaadati läbi ja piiritlemine muudeti rangemaks, et määrata kindlaks traditsioonilise märke „premier cru“ kasutamise taotluse korral selle võimaldamise selgepiiriline ulatus.

Selle tulemusel kiitis pädev riiklik asutus heaks maatükkide piiritlemise kogu piirkonna jaoks, uus heakskiitmise kuupäev on 7. september 2016, millega asendatakse endine kuupäev 1. peatüki IV osa punktis 2.

I peatüki IV osa punktis 2 on päritolunimetuse kasvatusalade piires määratud kindlaks eraldi piiritletud kasvatusala veinide jaoks, mille puhul on lubatud kasutada märget „premier cru“.

Pädev riiklik asutus kiitis maatükkide konkreetse piiritlemise heaks tootespetsifikaadis märgitud kuupäeval, st 14. novembril 2019.

Samuti on täpsustatud, et graafilised dokumendid, mille alusel määratakse sel viisil heaks kiidetud kasvatusalade piirid tootmispiirkonnas, on deponeeritud geograafilise piirkonna kommuunide kohalikes omavaltsustes.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4. Vahetus läheduses asuv piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 3 on lisatud kommuunide loetelu, mis on koostatud vastavalt 2019. aasta ametlikule geograafilisele koodile.

Teatavad kommuunid on pärast esimest tootespetsifikaadi ühtlustamist muutnud oma nime või ühinenud. Seega ajakohastati geograafilist piirkonda moodustavate kommuunide loetelu ilma piirkonna ulatust muutmata.

Teatud kommuunid on seega välja jäetud:

Côte-d’Ori departemang: Cormot-le-Grand, Vauchignon

Rhône’i departemang: Belleville, Le Bois d’Oingt, Dareizé, Jamioux, Liergues, Nuelles, Oingt, Les Olmes, Pouilly-le-Monial, Saint-Laurent d’Oingt, Saint-Loup

Saône-et-Loire’i departemang: Donzy-le-National, La Loyère, Massy

Yonne’i departemang: Accolay, Champvallon, Cravant, Sacy, Villiers-sur-Tholon, Volgré.

Lisatakse järgmised kommuunid:

Côte-d’Ori departemang: Cormot-Vauchignon

Rhône’i departemang: Belleville-en-Beaujolais, Porte des Pierres Dorées, Saint-Germain-Nuelles, Saint-germain-sur-l’Arbresle, Saint-Jean-d’Ardières, Le Val d’Oingt, Vindry-sur-Turdine (ainult endiste Dareizé, Les Olmes’i ja Saint Loup’ kommuunide territoorium)

Saône-et-Loire’i departemang: Fragnes-La-Loyère (ainult endise La Loyère’i kommuuni territoorium), La Vineuse (ainult endiste Donzy-le-Nationali, La Vineuse’i ja Massy kommuunide territoorium)

Yonne’i departemang: Deux Rivières, Montholon (ainult endiste Champvalloni, Villiers-sur-Tholoni ja Volgré kommuunide territoorium)

Muudetakse koonddokumendi punkti 9.

5. Kasvatusala maksimaalne keskmine koormus

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti d on lisatud kasvatusala maksimaalne keskmine koormus eraldi kasvatusalade jaoks, kus toodetakse veini, mille puhul on lubatud kasutada märget „premier cru“, nimelt 9 500 kilogrammi hektari kohta. See on väiksem kui koormus, mis on lubatud päritolunimetusega veinide tootmise jaoks. Seega annab see näitaja tunnistust kõrgematest nõudmistest, mida kohaldatakse viinamarjakasvatuste suhtes, kus on võimalik saada veini, mis on oma kasvatusalaga tugevamini seotud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6. Muud viljelustavad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 2 alapunkti a on lisatud viljeluse eritavad kasvatusalade jaoks, kus toodetakse veini, mille puhul on lubatud kasutada märget „premier cru“:

— Keelatud on kasutada keemilisi umbrohutõrjevahendeid, välja arvatud viinamarjakasvatuse valdkonna ametiasutuste lubatud biotõrjevahendid.

— Kasvatusala väljajuurimise ja taasistutamise vahel tuleb ette näha vähemalt 3 kasvatusaasta pikkune mulla puhkeaeg ehk maa söötijätmine.

Esimene muudatus on seotud sellega, et ettevõtjad kasutavad järjest enam agroökoloogilisi tootmistavasid. See annab tunnistust asjaolust, et tehniliste lahenduste kasutamisel võetakse üha rohkem arvesse keskkonnakaitse küsimusi. Sellega vähendatakse keemiliste herbitsiidide kasutamist. Ka teine muudatus soodustab viinapuude jätkusuutlikumat kasvatamist.

Need tootespetsifikaadi muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7. Saagi transportimine

Tootespetsifikaadi I peatüki VII osa punkti 1 alapunkti b on lisatud kohustus kasutada veinide jaoks, mille puhul on lubatud märge „premier cru“, käsitsi koristatud saagi transportimiseks kahekordse põhjaga konteinereid.

See säte võimaldab vältida eralduva mahla sattumist pressi koos viinamarjakobaratega. Sellega piiratakse mahla oksüdeerumist.

See tootespetsifikaadi muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

8. Viinamarjade küpsus

I peatüki VII osa punkti 2 alapunktis b esitatud minimaalne suhkrusisaldus ja minimaalne naturaalne üldalkoholisisaldus märkega „premier cru“ veinide jaoks on identsed väärtustega, mida kohaldatakse päritolunimetusega veini puhul, millele on lisatud väiksema geograafilise üksuse nimetus, mille kohta kasutatakse kohalikku väljendit „climat“. Seega asendatakse viide kohalikule nimetusele (climat) üldise viitega märkele „premier cru“. Kohalike nimetuste (climat) kasutamisel tuleb neid väärtusi järgida, nagu see oli sätestatud ka eelmises tootespetsifikaadis.

Muudetakse koonddokumendi punkti 4.

9. Saagikus

I peatüki VIII osa punktis 1 on määratud kindlaks, et märget „premier cru“ kasutavate veinide maksimaalne saagikus võib olla 56 hl/ha ja maksimaalne kogusaagikus 62 hl/ha.

Väiksemale geograafilisele üksusele osutava nimetusega veinide saagikuse määra on vähendatud seoses märke „premier cru“ kasutamisega seotud kvaliteedinõuetega.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

10. Laagerdamine

I peatüki IX osa punkti 1 alapunkti f on lisatud laagerdamistingimused veinide jaoks, mille puhul on lubatud kasutada märget „premier cru“: Veini laagerdatakse vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. juulini.

Märke „premier cru“ kasutamiseks nõutavate omaduste saavutamiseks peab nende veinide laagerdamisaeg olema pikem.

Kõikide veinide puhul on täpsustatud, et laagerdamine peab toimuma enne veini villimist. Nende veinide puhul toimub laagerdamine suurtes mahutites.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

11. Tarbijale suunatud veinide turustamine

I peatüki IX osa punktis 4 on sätestatud märget „premier cru“ kasutavate veinide puhul tarbijale suunatud veinide turustamise varaseima kuupäevana saagikoristusele järgneva aasta 15. juuli, mis vastab laagerdamise lõpu varaseimale kuupäevale, nimelt saagikoristusele järgneva aasta 1. juuli.

Vahe nende kahe kuupäeva vahel võimaldab veinid ette valmistada ja transportida nad piirkonnast, kus toimub laagerdamine, kõikidesse turustamispiirkondadesse.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12. Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

I peatüki X osa 1 punkti alapunkti b on osaliselt muudetud ning sellesse on lisatud märget „premier cru“ kasutavate veinide kirjeldus.

Lisatud on järgmine lause, mis on viidud üle osa „Põhjuslikud seosed“ punktist 3:

„Suurtootjaid on vähe, valdavalt on tootjateks pereettevõtted, viinamarjaistanduse kogupindala on 3–4 hektarit ja kasvatusalad on väga tükeldatud. 70 % toodangust valmib eraomanikele kuuluvates veinikeldrites“.

Lause „Tootjad on teatanud umbes kolmekümnest kohalikust nimetusest“ (climat, kohalik nimetus väiksema asustusüksuse kohta), mis kantakse veinide märgistusele“ on üle viidud punkti b.

Lause „Veini laagerdamine toimub kontrollitud temperatuuril ja see kestab vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. veebruarini“ on üle viidud punkti b ning seda on muudetud ja täiendatud, et võtta arvesse laagerdamise minimaalset kestust veinide puhul, mis kasutavad märget „premier cru“ .

Märkega „premier cru“ veinide puhul on eriomaste inimtegurite kirjeldamiseks lisatud järgmine lause:

„Parimatelt kasvatusaladelt pärinevatest viinamarjadest valmistatud veinid on omandanud laialdase tuntuse ning neid eristatakse märkega „premier cru“ abil. Koos märkega „premier cru“ kasutatavad kohalikud nimetused (climat, kohalik nimetus väiksema asustusüksuse või nende ühenduste kohta) on olemas kõikides päritolunimetuse geograafilise piirkonna kommuunides. Tegemist on päikesevalgusele avatud kasvatusaladega, sageli asuvad need suuremate mägede nõlvadel (Pouilly mägi, Solutré ja Vergissoni mäed) või lubjakiviplatoodel. Selliseid kohalikke nimetusi on 22 ning need on kõik laialdaselt tuntud, mõnede puhul ulatub see tuntus juba XIX sajandi algusesse, suurema osa ülejäänute puhul on tuntus omandatud pärast II maailmasõda. Nende veinide eriliselt hea tasakaal ja vananemisomadused nõuavad pikemat laagerdamisaega, et tarbijale pakutava veini omadused oleksid optimaalsed“.

Punkti b viimases lauses esitatud arvandmeid on ajakohastatud vastavalt 2019. aasta andmetele.

Koonddokumendi osa „Seoseid väljendavate inimtegurite kirjeldus“ punkti 8 muudetakse.

13. Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

I peatüki X osa punkti 2 on lisatud märkega „premier cru“ veinide kirjeldus.

„Märget „premier cru“ kandvate veinide maitseomadused on intensiivsemad. Need veinid võivad olla puuviljalisemad, tugevama maitsega või mineraalsemad, sõltuvalt viinamarja päritolust, ning väljendavad kasvatuspiirkonna mullastiku eripärasid ja kohalikke kliimategureid. Tegemist on pikaajaliselt säilitatavate veinidega, mille omadused kujunevad täielikult välja mitme aasta jooksul. Need veinid vajavad ka pikemat laagerdamisaega, mis toob täielikult välja nende tasakaalustatuse, järelmaitse, intensiivsuse ja terviklikkuse“.

Välja on jäetud järgmine lause:

„Veini kvaliteediomadused avalduvad täies ulatuses alles pärast mõne aasta pikkust vananemist, need omadused võivad paraneda veel paljude aastate jooksul, isegi 20 ja enama aasta jooksul“ .

Koonddokumendi osas „Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta“ muudetakse punkti 4 ja punkti 8.

14. Põhjuslikud seosed

I peatüki X osa punktis 3 on kaks järgmist lauset välja jäetud ja üle viidud tootespetsifikaadi 1. peatüki X osa punkti 1 alapunkti b.

„Suurtootjaid on vähe, valdavalt on tootjateks pereettevõtted, viinamarjaistanduse kogupindala on 3–4 hektarit ja kasvatusalad on väga tükeldatud. 70 % toodangust valmib eraomanikele kuuluvates veinikeldrites“.

X osa „Seos geograafilise piirkonnaga“ on osaliselt muudetud, lisatud on selliste veinide eriomadused, mis võivad kanda märget „premier cru“.

Muudetakse koonddokumendi osa „Põhjuslikud seosed“ punkti 8.

15. Erisätted

I peatüki XII osa punkti 2 alapunkt a asendatakse järgmisega: „Koos märkega „premier cru“ kasutatav kohalik nimetus (climat) paikneb vahetult pärast kontrollitud päritolunimetust ning esitatakse kirjas, mille kõrgus ja laius ei ole suuremad kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest“ .

Lisatud tekst määrab ära märgistamise eeskirja koos märkega „premier cru“ kasutatava kohaliku nimetuse (climat) jaoks.

Punkt, mida varem tähistati tähega a, jäetakse välja.

Lisatud on uus punkt b, milles esitatakse erieeskirjad koos märkega „premier cru“ kasutatavate kohalike nimetuste (climat) jaoks. See uus sõnastus säilitab võimaluse kasutada märgisel väiksemale geograafilisele üksusele osutavat märget, kuna selline märgistus on selles piirkonnas tavapärane. Samas ei ole märkega „premier cru“ veinide puhul lubatud kasutada kohalike nimetuste (climat) homonüümi.

„b) Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on — katastriüksuse nimi; — märgitud saagideklaratsioonile; — katastriüksuse nimi ei või langeda kokku koos märkega „premier cru“ kasutatava kohaliku nimetusega (climat), et vältida homonüümiast tingitud probleeme. Selle katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest“ .

Punkte, mida varem tähistati tähtedega b ja c, tähistatakse tähtedega c ja d.

Muudetakse koonddokumendi punkti 9.

16. Deklareerimiskohustused

II peatüki I osasse on lisatud punkt 8, milles sätestatakse deklareerimiskohustused, mis võimaldavad kontrollida selliste veinide tootmistingimusi, mille puhul võib kasutada märget „premier cru“

„8. Istanduse väljajuurimise ja taasistutamise deklaratsioon Maatükkide puhul, mis asuvad märget „premier cru“ kasutada võivate veinide piiritletud tootmispiirkonnas, esitavad kõik ettevõtjad kaitse- ja haldusasutusele enne käimasoleva viinamarjakasvatushooaja lõppu deklaratsiooni kõigi väljajuuritavate kasvatusalade kohta ning prognoositava taasistutamiskava“ .

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

17. Registrite pidamine

Tootespetsifikaadi II peatüki II osasse on lisatud punkt „Märkega „premier cru“ turustatavate veinide järelevalve“, milles sätestatakse ettevõtjate kohustus anda juurdepääs teabele, mis võimaldab kontrollida teatud tootmistingimusi nende veinide puhul.

„Kõik ettevõtjad, kes toodavad märkega „premier cru“ turustatavaid veine, võimaldavad kaitse- ja haldusasutusele kontrollimiseks juurdepääsu järgmisele teabele:

— dokumendid, mis võimaldavad tõendada kahekordse põhjaga mahutite kasutamist,

— tootmisalal kasutatav umbrohutõrjevahend: — maatüki number, — toote nimetus, — kuupäev, — kasutatud kogus“ .

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

18. Sertifitseerimisasutus

Tootespetsifikaadi II peatüki I osas on sõnad „plan d’inspection“ (inspekteerimiskava) asendatud sõnadega „plan de contrôle“ (kontrollikava). Muudetakse koonddokumendi punkte 2, 3, 4, 6. Taotlejate rühm on otsustanud minna üle inspekteerimissüsteemi kasutavalt väliselt kontrollilt sertifitseerimissüsteemi kasutavale välisele kontrollile.

19. Viited kontrolliasutusele

Tootespetsifikaadi III peatüki II osas on muudetud viidet kontrolliasutusele, kuna kontrollimine toimub edaspidi sertifitseerimissüsteemi alusel. Tootespetsifikaadi koostamise eeskirju on muudetud seoses tootespetsifikaadi kinnitamisega 2011. aastal; juhul kui on valitud see süsteem, hõlmavad need edaspidi sellise asutuse nime ja kontaktandmeid.

Endise kontrolliasutuse nimi ja kontaktandmed on asendatud järgmisega:

„SIQOCERT 132/134, route de Dijon 21207 Beaune CEDEX Tel +33 0380250950 Faks +33 0380246323 E-post: beaune@siqocert.fr“

II osas on kahes punktis, mis järgnevad esimesele punktile, sõnad „sous l’autorité“ (järelevalve all) ja „plan d’inspection“ (inspekteerimiskava) asendatud sõnadega „pour le compte“ (nimel) ja „plan de contrôle“ (kontrollikava).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Nimetus(ed)

Pouilly-Fuissé

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Pouilly-Fuissé

TEKSTILINE LÜHIKIRJELDUS

Tegu on kuivade vaiksete valgete veinidega. Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti. Pärast rikastamist ei või veinide alkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti.

Valminud ja tarbimisse andmiseks valmis veinidel on fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus järgmine:

— 3 grammi liitri kohta;

— või 4 grammi liitri kohta, kui veini üldhappesus on vähemalt 55,1 milliekvivalenti liitri kohta ehk 4,13 grammi liitri kohta, väljendatuna viinhappena (või 2,7 grammi liitri kohta, väljendatuna väävelhappena).

Üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi üldsisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega.

Noorelt on rohekaskuldse varjundiga vein „Pouilly-Fuissé“ mahedamaitseline ja väljapeetud kuiv vein, millel on sageli valgete õistaimede ja tsitrusviljade maitsenüansid. Sageli omandab vein vananedes sarapuupähkli, röstitud mandli, vanilli või ränikivi maitsenüansid. Maitsebukett on mitmekülgne ja rikkalik ning samaaegselt tasakaalustatud intensiivsuse ja väljapeetusega.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Vein „Pouilly-Fuissé“ märkega „premier cru“

TEKSTILINE LÜHIKIRJELDUS

Tegu on kuivade vaiksete valgete veinidega. Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 12 mahuprotsenti. Pärast rikastamist ei või veinide alkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti.

Valminud ja tarbimisse andmiseks valmis veinidel on fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus järgmine:

— 3 grammi liitri kohta;

— või 4 grammi liitri kohta, kui veini üldhappesus on vähemalt 55,1 milliekvivalenti liitri kohta ehk 4,13 grammi liitri kohta, väljendatuna viinhappena (või 2,7 grammi liitri kohta, väljendatuna väävelhappena).

Üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi üldsisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega.

Märget „premier cru“ kandvate veinide maitseomadused on intensiivsemad. Need veinid võivad olla puuviljalisemad, tugevama maitsega või mineraalsemad, sõltuvalt viinamarja päritolust, ning väljendavad kasvatuspiirkonna mullastiku eripärasid ja kohalikke kliimategureid. Tegemist on pikaajaliselt säilitatavate veinidega, mille omadused kujunevad täielikult välja mitme aasta jooksul. Need veinid vajavad ka pikemat laagerdamisaega, mis toob täielikult välja nende tasakaalustatuse, järelmaitse, intensiivsuse ja terviklikkuse.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus: Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Viinapuude istutustihedus ja lõikamiseeskirjad

Viljelustavad

a) Istutustihedus Viinapuude minimaalne istutustihedus istanduses on 8 000 tüve hektari kohta, ridade vahekaugus võib olla kuni 1,40 meetrit ning viinapuude tüvede vahemaa samas reas peab olema vähemalt 0,75 meetrit.

b) Lõikamiseeskirjad Võrsete lühikeseks lõikamine (viinapuud, mille puhul kasutatakse Royat’ nöörpuu vormi): — viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 10 punga; — igale tüvele jääb kuni 5 lõigatud võrset, millel on kuni 2 punga.

Lõikamisel jäetakse pikad võrsed (Guyot’ vorm või Mâconi lõikamismeetod (taille à queue du Mâconnais))

Viinapuude lõikamisel ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi kohaselt jäetakse tüve kohta kuni 10 õiepunga.

Igale tüvele jäetakse:

— kas üks pikk võrse, millel on kuni 6 punga, ja 2 lõigatud võrset, millel on kummalgi kuni 2 punga;

— või üks pikk võrse, millel on kuni 8 punga, ja 1 lõigatud võrse, millel on kuni 2 punga;

— või kaks pikka võrset, millel on kuni 4 punga, ja 1 lõigatud võrse, millel on kuni 2 punga.

Mâconi lõikamismeetodi kasutamisel jäetakse tüve kohta kuni 14 punga

Igal tüvel on üks pikk võrse, millele jäetakse kuni 12 punga ja mille tipp kinnitatakse alumise toestustraadi külge.

2. Muud

Veinivalmistuse eritavad

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Pärast rikastamist võib veini naturaalne alkoholisisaldus olla kuni 13,5 mahuprotsenti.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul järgida liidu tasandil ning maaelu- ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime) kehtestatud kohustusi.

3. Laagerdamine

Veinivalmistuse eritavad

Enne villimist peab veini laagerdama vähemalt:

— koristamise aastale järgneva aasta 1. veebruarini

— märkega „premier cru“ veinide puhul kuni saagikoristusele järgneva aasta 1. juulini.

Laagerdamise etapil peab mahutite temperatuur olema kontrollitud ning see võib olla kuni 25 °C.

5.2. Maksimaalne saagikus

Pouilly-Fuissé

70 hektoliitrit hektari kohta

Pouilly-Fuissé märkega „premier cru“

62 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade koristamine, veinide valmistamine, töötlemine ja laagerdamine toimub Saône-et-Loire’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil 2019. aasta ametliku geograafilise koodi põhjal: Chaintré, Fuissé, Solutré-Pouilly ja Vergisson.

7. Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

Chardonnay B

8. Seos(t)e kirjeldus

8.1. Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub Bourgogne’i piirkonna lõunaosas. See moodustab maastikuriba, mis kulgeb diagonaalselt üle Mâconi looduspiirkonna lõunapoolses ääres asuvate mäeahelike. Piirkond paikneb seega Saône-et-Loire’i departemangu neljas kommuunis, ligikaudu 10 kilomeetrit Mâconist lääne suunas.

Künklikul ja vaheldusrikkal maastikul domineerivad suursugused Vergissoni ja Solutré lubjakivikaljud: tegemist on tuntud ajaloolise piirkonnaga. Maastiku pinnavormid on vaheldusrikkad. Taimkattega kaetud ebasümmeetrilise kujuga mäeahelikud jagavad geograafilise piirkonna osadeks. Ida poole avatud mäeküljed on üldiselt laugjamad. Seevastu lääne poole avatud mäeküljed on märkimisväärselt järsemad. Mäeahelikke läbivad orud moodustavad väikesed amfiteatrite moodi alad, mille nõlvakud on avatud põhja ja lõuna suunas.

Sellised keerulised pinnavormid hõlmavad erinevaid aluskihte, peamiselt on tegemist juuraajastust pärit lubjakivi ja mergliga (savikas lubjakivi). Kohati esineb rüoliite, paleosoikumi ajastust pärinevaid vulkaanilisi kivimeid. Sellisele mitmekesisusele vastavad ka erinevad mullastiku tüübid. Lubjakivisel ja lubimerglisel formatsioonil sagedamini esinevad mullad on väheviljakad ja veeristikurohked ning lasevad väga hästi vett läbi. Kolluviaalsetel aladel mäekülgede alumistes osades esineb ka savirikkamaid muldasid, samuti võib rüoliidist aluskihil kohati leida väga veeristikurikkaid happelisi muldasid.

Tegemist on merelise kliimaga, märkimisväärne on vahemerelise kliima mõju. Sademed on aasta lõikes ühtlaselt jaotunud, nende hulk ei ületa 800 millimeetrit. Viinapuu kasvutsükli ajal on sademete hulk mõõdukas. Äärmuslikke temperatuure ei teki tänu Charollais’ mägede moodustatavale looduslikule tõkkele läänes, mis kaitseb viinapuid ka läänest tulevate niiskete õhumasside eest, ning alates varakevadest lõunast piki Rhône’i jõe orgu tulevatele soojadele õhumassidele. Aasta keskmine temperatuur on 11 °C. Suved on soojad ja päikeserohked.

8.2. Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Viinamarjakasvatusega on Mâconi piirkonnas tegeletud juba ammustest aegadest. 2002. aastal märkis A. PELLETIER, et laevnikud vedasid mööda Saône’i jõge Lugdunumi turule „veini, mis pärineb Burgundiast, kus viinamarjakasvandused olid olemas juba alates I sajandist“. Viinamarja kasvatamine ja veinikaubandus arenes kiiresti alates keskajast. Geograafilise piirkonna läheduses asuvale Cluny kloostrile kuulus viinamarjakasvatusala Mâconi piirkonna lõunaosas.

Kuni XVIII sajandini kasvatati Pouilly-Fuissé viinamarjakasvatusalal, nagu ka kogu Mâconi piirkonnas, peamiselt viinamarjasorti „Gamay N“. Muutused hakkasid toimuma alates XIX sajandi algusest. 1820. aasta omandiõigust kinnitavates dokumentides on märgitud peamise kasvatatava viinamarjasordina „Chardonnay B“. Viinamarjakasvatusteadlane JULLIEN märkis 1866. aastal: „... Chardonnay, millest tehakse häid Pouilly veine...“. Lõplik üleminek viinamarjasordile „Chardonnay B“ toimus viinamarjaistanduste taastamisel pärast viinapuutäikriisi XX sajandi alguses. Praegu on see ainuke Pouilly-Fuissé viinamarjakasvatusalal kasvatatav viinamarjasort. Kõige tuntumad nendest veinidest on „Pouilly“ veinid, tegemist on erialakirjanduses sageli viidatud geograafilise piirkonna kohanimega.

Pärast selle nime kasutamisega seotud mitut kohtuvaidlust tegi Mâconi esimese astme kohus 7. detsembril 1922 otsuse päritolunimetuse „Pouilly-Fuissé“ geograafilise piirkonna piiritlemise kohta, tunnistades seega vajadust kaitsta konkreetsete viinamarjaistandustega seotud veinide eripäraseid ja kordumatuid omadusi.

13. jaanuaril 1929 asutati geograafilise piirkonna nelja kommuuni juhtide algatusel „Pouilly-Fuissé tootjate ühing“ (Union des Producteurs de Pouilly-Fuissé). See ühing koostas kontrollitud päritolunimetuse tunnustamise taotluse, päritolunimetus kinnitati 11. septembri 1936. aasta dekreediga.

Suurtootjaid on vähe, valdavalt on tootjateks pereettevõtted, viinamarjaistanduse kogupindala on 3–4 hektarit ja kasvatusalad on väga tükeldatud. 70 % toodangust valmib eraomanikele kuuluvates veinikeldrites.

Tootjad on teatanud umbes kolmekümnest kohalikust nimetusest (climat, kohalik nimetus väiksema asustusüksuse kohta), mis kantakse veinide märgistusele.

Parimatelt kasvatusaladelt pärinevatest viinamarjadest valmistatud veinid on omandanud laialdase tuntuse ning neid eristatakse märkega „premier cru“. Koos märkega „premier cru“ kasutatavad kohalikud nimetused (climat, kohalik nimetus väiksema asustusüksuse või nende ühenduste kohta) on olemas kõikides päritolunimetuse geograafilise piirkonna kommuunides. Tegemist on päikesevalgusele avatud kasvatusaladega, sageli asuvad need suuremate mägede nõlvadel (Pouilly mägi, Solutré ja Vergissoni mäed) või lubjakiviplatoodel. Selliseid kohalikke nimetusi on 22 ning need on kõik laialdaselt tuntud, mõnede puhul ulatub see tuntus juba XIX sajandi algusesse, suurema osa ülejäänute puhul on tuntus omandatud pärast II maailmasõda. Nende veinide eriliselt hea tasakaal ja vananemisomadused nõuavad pikemat laagerdamisaega, et tarbijale pakutava veini omadused oleksid optimaalsed.

Kõikide päritolunimetusega veinide laagerdamine toimub kontrollitud temperatuuril. Laagerdamine kestab vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. veebruarini ja märkega „premier cru“ veinide puhul kuni saagikoristusele järgneva aasta 1. juulini.

Viinapuude lõikamisel kasutatakse siiani laialdaselt ühe- või kaheõlalist Mâconi jaoks iseloomulikku lõikamismeetodit. See võimaldab kaitsta viinapuud kevadiste külmade eest.

Viinamarjakasvatusala pindala oli 2019. aastal 800 hektarit ning enam kui 300 tootja kogutoodang moodustas 40 000 hektoliitrit.

8.3. Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Noorelt on rohekaskuldse varjundiga vein „Pouilly-Fuissé“ mahedamaitseline ja väljapeetud kuiv vein, millel on sageli valgete õistaimede ja tsitrusviljade maitsenüansid. Sageli omandab vein vananedes sarapuupähkli, röstitud mandli, vanilli või ränikivi maitsenüansid. Maitsebukett on mitmekülgne ja rikkalik ning samaaegselt tasakaalustatud intensiivsuse ja väljapeetusega.

Märget „premier cru“ kandvate veinide maitseomadused on intensiivsemad. Need veinid võivad olla puuviljalisemad, tugevama maitsega või mineraalsemad, sõltuvalt viinamarja päritolust, ning väljendavad kasvatuspiirkonna mullastiku eripärasid ja kohalikke kliimategureid.

Tegemist on pikaajaliselt säilitatavate veinidega, mille omadused kujunevad täielikult välja mitme aasta jooksul. Need veinid vajavad ka pikemat laagerdamisaega, mis toob täielikult välja nende tasakaalustatuse, järelmaitse, intensiivsuse ja terviklikkuse.

8.4. Põhjuslikud seosed

Merekliima, mida pehmendavad Vahemere mõjutused, väljendub Mâconi lõunaosale omases pehmuses. Veinid „Pouilly-Fuissé“ on iseloomulike omadustega, milles ühiseks tunnuseks on veini mahlakas ja puuviljaline maitse, mis on iseloomulik Bourgogne’i piirkonna lõunaosa veinidele.

Vaheldusrikkad pinnavormid, mis hõlmavad taimkattega kaetud ja eri suundadesse avanevaid mäekülgi, moodustavad koos valdavalt lubjakivipõhiste aluskihtidega loodustingimuste mosaiigi, mis kujutab endast viinamarjasordi „Chardonnay B“ jaoks väga sobivat kasvuala, eriti Solutré-Pouilly, Fuissé ja Vergissoni looduslikes amfiteatrites ja Chaintré jõe kaldapealsetel. Sellise maastikuga kaasneb rikkalikult erinevaid loodustingimusi, iga paikkonda iseloomustavad konkreetsed mullastiku- ja kliimatingimused. Selline mitmekülgsus on ajendanud tootjaid lisama viinamarjade päritoluga seotud kohaliku nimetuse (climat) oma veinide märgisele, väärtustades sel viisil nüansse, mis on nendele veinidele iseloomulikud.

Tootjad pingutavad järjekindlalt ja nende oskusteavet on hoolega alal hoitud, et tagada veinide algupärased omadused, mis on seotud muldade iseloomuga ning tootmisüksustes rakendatavate veinivalmistamistavadega. Selle oskusteabe väljendusena istutatakse viinamarjade tootmiseks kasutatavatel kasvatusaladel viinapuud järsematele või laugjamatele Saône’i jõe poolde laskuvatele mäekülgedele, mille avatus päikesele on erinev ja mis ulatuvad kagust kirdesse kõrgusel 220–420 meetrit.

Viinamarjakasvatuspiirkonna sümbolid, Solutré ja Vergissoni mäed, domineerivad viinapuude kohal kogu piirkonna ulatuses, neid mägesid on kujutatud ka mitme veini märgisel ja reklaamides kasutatavatel logodel. Pouilly-Fuissé tootjate liit on rajanud Solutré-Pouilly küla keskväljakule nn Aatriumi, mis on kontrollitud päritolunimetusega veinide degusteerimise, müügi ja avastamise koht. Solutré-Pouilly unikaalne looduskeskkond on leidnud tunnustamist ja kaitset üleriiklikul tasandil „Grand site Solutré-Poissy-Vergisson“ (Solutré-Poissy-Vergissoni kaitseala) näol. Kaitseala külastab igal aastal ligikaudu 200 000 külastajat ning see on Bourgogne’i piirkonna üks olulisemaid turismivaatamisväärsusi.

1995. aastal võimaldas saadud pärandus hoolekandeasutusel „Hospices de Beaune“ omandada 4 hektari suuruse viinamarjaistanduse Chaitrés. Vein „Pouilly-Fuissé“ on seejuures ainuke väljastpoolt Côte-d’Ori piirkonda pärinev vein, mis osaleb iga-aastasel kuulsal novembrioksjonil.

Suur osa, enam kui 70 % Mâconi piirkonna juhtivast viinamarjaistandusest pärit viinamarjadest valmistatud veinidest „Pouilly-Fuissé“ suunatakse ekspordiks; peamised sihtriigid on Suurbritannia, Aasia riigid ja Ameerika Ühendriigid, kus need veinid on omandanud laialdase tuntuse.

9. Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Geograafilised nimetused ja täiendavad märked

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada märke „premier cru“, kui veinid vastavad selle märke kohta kehtestatud tootmistingimustele.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada märke „premier cru“, millele järgnevad allpool loetletud kohalikud nimetused (climat), kui veinid vastavad märke „premier cru“ kohta kehtestatud tootmistingimustele.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada allpool loetletud kohaliku nimetuse (climat), kui veinid vastavad märke „premier cru“ kohta kehtestatud tootmistingimustele.

Kohalike nimetuste (climat) loetelu:

Chaintré kommuun: — Le Clos de Monsieur Noly — Les Chevrières — Aux Quarts — Le Clos Reyssier

Fuissé kommuun: — Le Clos — Les Brulés — Les Ménétrières — Les Reisses — Les Vignes Blanches — Les Perrières — Vers Cras

Solutré-Pouilly kommuun: — La Frérie — Le Clos de Solutré — Au Vignerais — En Servy — Aux Bouthières — Aux Chailloux — Pouilly — Vers Cras

Vergissoni kommuun: — Les Crays — La Maréchaude — Sur la Roche — En France

Vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid Côte d’Ori departemangus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chambœuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée, Vougeot;

Vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid Rhône’i departemangus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Denicé, Dracé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Germain-sur-l’Arbresle, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Le Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine, ainult endiste Dareizé, Les Olmes’i ja Saint-Loup’ kommuunide territooriumi ulatuses;

Vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid Saône-et-Loire’i departemangus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère, ainult endise La Loyère’i kommuuni territorriumi ulatuses, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse, ainult endiste Donzy-le-Nationali, La Vineuse’i ja Massy kommuunide territooriumi ulatuses, Vinzelles, Viré;

Vahetus läheduses asuva piirkonna kommuunid Yonne’i departemangus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon, ainult endiste Champvalloni, Villiers-sur-Tholoni ja Volgré kommunide territooriumi ulatuses, Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Yrouerre.

Lisasätted

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

a) Koos märkega „premier cru“ kasutatav kohalik nimetus (climat) paikneb vahetult pärast kontrollitud päritolunimetust ning esitatakse kirjas, mille kõrgus ja laius ei ole suuremad kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

b) Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib esitada väiksema geograafilise piirkonna nimetuse, kui kõnealune piirkond on: — katastriüksuse nimi; — märgitud saagideklaratsioonile; — katastriüksuse nimi ei või langeda kokku koos märkega „premier cru“ kasutatava kohaliku nimetusega (climat), et vältida homonüümiast tingitud probleeme. Selle katastriüksuse nimetus esitatakse tähtedega, mille kõrgus ja laius moodustavad kuni poole kontrollitud päritolunimetuse tähtede suurusest.

c) Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgisel võib olla nimetatud laiem geograafiline piirkond „Vin de Bourgogne“ või „Grand vin de Bourgogne“.

d) Kui märgisel on esitatud viinamarjasordi nimi, ei või see märge olla samas visuaalses alas kohustusliku teabega ning peab olema esitatud tähemärkidega, mille suurus ei ületa 2 millimeetrit.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cfb89bd-e375-438d-90ff-d88fb1a54e0a

(1) EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.