EUROOPA KOMISJON Brüssel,25.9.2017 COM(2017) 535 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE üldeelarvest toetatavate rahastamisvahendite kohta vastavalt finantsmääruse artikli 140 lõikele 8 seisuga 31. detsember 2016 {SWD(2017) 312 final}



Käesolevale ELi tasandi rahastamisvahendeid käsitlevale aruandele on lisatud komisjoni talituste töödokument, mis sisaldab iga rahastamisvahendi kohta finantsmääruse artikli 140 lõike 8 punktides a–l nõutud üksikasjalikku teavet. Käesoleva aruande 1. lisas on see teave esitatud kokkuvõtliku tabelina. Lisaks sisaldab komisjoni talituste töödokumendi leheküljel 4 esitatud ülevaatlik tabel kokkuvõtvat loetelu aruandega hõlmatud rahastamisvahenditest koos asjakohase õigusliku ja finantsteabega. 2.RAHASTAMISVAHENDITE ÜLEVAADE Rahastamisvahendid on „liidu meetmed, millega antakse eelarvest liidu ühe või mitme konkreetse poliitikaeesmärgi saavutamiseks täiendavuse põhimõttel rahalist toetust. Sellised vahendid võivad olla omakapitali- või kvaasikapitali investeeringute, laenude või tagatiste või muude riskijagamisvahendite vormis ja neid võidakse vajaduse korral kombineerida toetustega“. Komisjon haldab praegu otse või kaudselt 35 rahastamisvahendit. Diagrammil 1 on näidatud, kuidas nende 35 rahastamisvahendiga, mida eristatakse liigi alusel (omakapitali-, võla- või kombineeritud instrumendid), keskendutakse kolmele peamisele strateegilisele sihile: väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) (edaspidi „strateegilised sihtrühmad“); taristu − selle laiemas tähenduses, mis hõlmab nii materiaalset kui ka immateriaalset taristut, nagu teadusuuringud ja innovatsioon − (edaspidi „strateegilised sihtsektorid“), ning kandidaat- ja naaberriigid ning arengukoostöö rahastamisvahendiga hõlmatud riigid (edaspidi „strateegilised ELi-välised sihtriigid“). Diagrammil 1 tehakse vahet ka 2007.–2013. aasta mitmeaastases finantsraamistikus loodud vahenditel (sisemistes ringides) ja 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus loodud vahenditel (välimistes ringides) ning on ära toodud vahendite suhteline suurus, lähtudes eelarvevahenditest. Diagramm 1. 2007.–2013. aasta ja 2014.–2020. aasta rahastamisvahendid 31. detsembri 2016. aasta seisuga (miljardites eurodes) Märkused: rahastamisvahendite lühinimetuste loetelu leiab käesoleva dokumendi lõpust. VKEde algatuse puhul on kajastatud diagrammil üksnes ERFi panust.

Liidu kogupanus 2007.–2013. aasta rahastamisvahenditesse ulatus peaaegu 5,7 miljardi euroni. 2014.–2020. aastal on rahastamisvahendite jaoks ette nähtud eelarvevahendite kogusumma peaaegu 9 miljardit eurot, millest enam kui 4,9 miljardit eurot ehk umbes pool oli 2016. aasta lõpuks juba eraldatud. 3.RAHASTAMISVAHENDITE KASUTAMISE PÕHJUSED Majanduslik olukord 2016. aastal valitsenud majanduslikku olukorda, milles rahastamisvahendeid rakendati, iseloomustab liikmesriikide endiselt väike, kuid positiivne majanduskasv. Euroopa püüab aeglaselt, ent kindlalt, taastuda majandus- ja finantskriisist. Üldise taastumise tempot aeglustavad aga endiselt struktuursed ja kriisist tingitud puudused. Investeerimine ei ole oluliselt suurenenud ning poliitilise ebakindluse ning keskpika ja pikaajalise nõudluse tagasihoidliku väljavaate tõttu ei ole selle märkimisväärset suurenemist oodata ka paaril järgneval aastal. Pankade laenuandmisvõimet kahandavad ikka veel erasektori kõrge võlatase ja viivislaenude suur osakaal, mis takistab majanduskasvu ja finantsstabiilsust. Need probleemid nõuavad jätkuvalt tegutsemist, et veelgi vähendada Euroopa majanduse sõltuvust pangandussektorilt saadavatest laenudest. Omakapitali kaudu rahastamise võimalus on alternatiivse rahastamisallikana endiselt piiratud. Rahastamisvahendite rakendamise ajal valitsenud majandusliku ja finantsolukorra üksikasjalikuma analüüsi, sealhulgas rahastamispuudujääke käsitleva teabe, leiab komisjoni talituste töödokumenti täiendavast lisast. Rahastamisvahendid võimaldavad vähemaga rohkem ära teha ELi poliitikameetmete toetamiseks kättesaadavad vahendid on üldjuhul piiratud ja seepärast on selleks, et püüelda tõhusamalt avalike eesmärkide poole, vaja lisavahendeid. Liidu tasandi rahastamisvahenditega julgustatakse avaliku sektori rahastamisasutusi ja erainvestoreid andma laenu reaalmajandusele, eriti aga suurema riskiga VKEdele. Rahastamisvahenditel on väga kasulik roll täiendavate avaliku ja erasektori vahendite eraldamise hoogustamisel – teatavaid rahastamisriske jagatakse teiste avaliku või erasektori osalejatega, mille läbi saavutatakse finantsvõimendus. Kuna liikmesriikide avaliku sektori vahendid jäävad piiratuks, tuleb selleks, et eraldada ELi eelarve kaudu lisainvesteeringuid, kasutada rahastamisvahendeid üha enam koos eelarveliste tagatistega ja vajaduse korral toetustega, optimeerides sel moel eelarve mõju ELi poliitikameetmete rahastamisel (vähemaga rohkem ära tehes). Eri liiki rahastamisvahendite puhul saavutatava finantsvõimenduse analüüs (mis hõlmab kõiki sektoreid) on esitatud allpool punktis 4. Kuid finantsvõimendus ei ole ainus võimendus: motiveerides huvide ühitamisega finantsvahendajaid taotlema ühiseid eesmärke, tagatakse rahastamisvahenditega eri keskkondades ja jurisdiktsioonides ka poliitiline võimendus. Peale selle saavutatakse institutsiooniline võimendus, eeskätt kasutades ära rakendamisahelas osalevate institutsioonide ELi poliitika alaseid eriteadmisi. Neil põhjustel on rahastamisvahendid juba mänginud olulist rolli – nende kaudu on toetatud tähtsaid sihtrühmi, nagu VKEd, uuenduslikud ettevõtjad ja mikroettevõtjad, ning suure väärtusega projekte sellistes strateegilistes sektorites nagu transport ja energeetika. Rahastamisvahendid on aidanud kõrvaldada turutõrkeid ning võtta kasutusele märkimisväärseid täiendavaid avaliku ja erasektori vahendeid. Rahastamisvahenditega saavutatav mõju on suurem, kui need kombineeritakse ja ühendatakse muude vahenditega Üks oluline õppetund, mis rahastamisvahendite rakendamisel seni on saadud, on tulu, mis tõuseb ELi eri rahastamisallikate kombineerimisest püüdluses suurendada reaalmajandusse tehtavate investeeringute mõju ning saavutada rakendamisel ja sihtide valimisel suurem paindlikkus. Pealegi võib rahastamisvahendite kombineerimine ELi toetustega ja piirkondlike või riiklike vahenditega olla vajalik selleks, et katta selliste projektide kapitalikulud, mida ei ole võimalik rahastada üksnes ELi eelarve rahastamisvahendite kaudu. 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus juba pakutakse selliseid ühendamisvõimalusi. Näiteks rahastamisvahendeid, mis on loodud programmi „Horisont 2020“ raames teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks või COSME programmi raames VKEde tarvis, on kasutatud koos eelarvest antud tagatisega. Mõlema programmi rahastamisvahendite järele on olnud programmide käivitamisest saati turul suur nõudlus ja nende esialgne rahastamispakett ammendati kiiresti. Seepärast otsustati neid vahendeid laiendada, muutes vahendid kättesaadavaks Euroopa investeerimiskava esimese samba moodustava EFSI riskivõtmisvõime raames .

Teine näide on ELi tasandi rahastamisvahendite, EFSI ja finantsabina antavate toetuste kombineerimine Euroopa ühendamise rahastu transpordi valdkonnas eesmärgiga seada Euroopa ühendamise rahastu toetuste väljamaksmise tingimuseks rahastamise heakskiitmine EFSI raames või rahastamislepingu allkirjastamine erasektorist pärit rahastaja või riikliku tugipangaga 12 kuu jooksul pärast toetuslepingu allkirjastamist. Tulevikku vaadates võib selleks, et kasvatada projektide toetamiseks kasutusele võetavat kapitali, veel ühe võimalusena propageerida projektide rahastamist EFSI investeerimisplatvormide kaudu, võttes arvesse eri rahastamisallikate – ELi fondid, EIP grupi vahendid, riiklikud tugipangad, erasektori rahastamisvahendid, institutsionaalsed investorid, riiklikud investeerimisfondid jne – kombineerimisel tekkivat suuremat hoogustavat mõju Peale selle on ühissätete määruse alusel liikmesriikidel lubatud kombineerida ühistes rahastamisvahendites Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendid programmi „Horisont 2020“ ja COSME programmi vahenditega. Oma finantsmääruse läbivaatamise ettepanekus soovitab komisjon hõlbustada vahendite kombineerimist veelgi. 4.ESITATUD TEABE ANALÜÜS Nõukogule ja Euroopa Parlamendile finantsmääruse artikli 140 lõike 8 alusel rahastamisvahendite kohta esitatava teabega püütakse tagada läbipaistvus ja vastutus maksumaksjate raha kasutamisel. Lisatud komisjoni talituste töödokumendis on esitatud rikkalikult teavet konkreetsete vahendite kohta, pidades silmas eelarvepädeva institutsiooni õigust omada täielikku ülevaadet ELi eelarve täitmisest rahastamisvahendite kaudu. Selle teabe põhjal on võimalik teha mõned üldised järeldused rahastamisvahendite eesmärkide saavutamise taseme kohta, eeskätt silmas pidades nende rakendamise peamist põhjust, finantsvõimendust (eesmärk vähemaga rohkem ära teha). Rahastamisvahendite rakendamise kohta olemas olevate tõendite puhul on seni silma hakanud see, et rahastamisvahendite kaudu on suunatud märkimisväärseid vahendeid reaalmajanduse mitmesugustele lõplikele toetusesaajatele. Seega viitavad tõendid sellele, et rahastamisvahendid on tõhus viis reaalmajanduse rahastamisvajaduste täitmiseks – avaliku ja erasektori koostöös rakendatuna on rahastamisvahendid aidanud kõrvaldada turutõrkeid välisrahastamise pakkumisel. Järgmistes punktides esitatud joonistel 1–8 on visuaalselt kujutatud rahastamisvahendite rakendamist, pidades silmas eelarvevahendeid, finantsvõimendust, rahastamist ja investeerimist reaalmajandusse 2007.–2013. ja 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus 31. detsembri 2016. aasta seisuga, kusjuures andmed on esitatud nii üldisel tasandil kui ka finantskategooriate lõikes (võla-, omakapitali- ja kombineeritud instrumendid). 2007.–2013. aasta rahastamisvahendite finantsvõimendus 31. detsembriks 2016 oli 2007.–2013. aasta rahastamisvahenditele antud liidu rahalise toetusega, mis ulatus kokku peaaegu 5,7 miljardi euroni, toetatud rahastamist ligikaudu 81,7 miljardi euro ulatuses ja investeeringuid enam kui 134 miljardi euro ulatuses, mis tõi kasu strateegilistele sihtrühmadele ja sektoritele ELi sise- ja välispoliitika valdkondades. Saavutatud finantsvõimenduse koondsuhtarv oli 14,4 (vt joonis 1). Arvestatud vahendid: SMEG07, EPMF-G, RSI, RSFF, FCP-FIS, EDIF GF 1, EFSE, RSL – Türgi, GIF (CIP), Marguerite’i fond, EDIFi alla kuuluv ENEF, EDIFi alla kuuluv ENIF, toetus FEMIPile, GEEREF, EEEF, GGF, NIF, IFCA ja AIF, LAIF. Joonistel 2–4 on esitatud andmed 2007.–2013. aasta rahastamisvahendite kohta vahendite liikide lõikes. Arvestatud vahendid: SMEG07, EPMF-G, RSI, RSFF, FCP-FIS, EDIF GF 1, EFSE, RSL – Türgi.

Arvestatud vahendid: GIF (CIP), Marguerite’i fond, EDIFi alla kuuluv ENEF, EDIFi alla kuuluv ENIF, toetus FEMIPile, GEEREF. Arvestatud vahendid: EEEF, GGF, NIF, IFCA ja AIF, LAIF. 2014.–2020. aasta rahastamisvahendite finantsvõimendus 2014.–2020. aastal suunatakse peaaegu 9 miljardi euro ulatuses eelarvevahendeid selleks, et toetada rahastamist enam kui 88 miljardi euro ulatuses, mis tähendab seda, et keskmine finantsvõimenduse suhtarv on peaaegu 10 ja investeeringuid tehakse 116,2 miljardi euro väärtuses (vt joonis 5). Nagu on märgitud eelmises aruandes, kajastab võrreldes 2007.–2013. aasta rahastamisvahenditega madalam keskmine finantsvõimenduse suhtarv asjaolu, et 2014.–2020. aasta rahastamisvahendid hõlmavad liidu toetuse lisaväärtuse suurendamiseks vahendeid, mis on seotud suuremate riskidega kui tavapärased 2007.–2013. aasta rahastamisvahendid. Märkida tuleks ka seda, et 2007.–2013. aasta vahendite puhul teatatud finantsvõimendus on tegelik saavutatud finantsvõimendus, samal ajal kui 2014.–2020. aasta vahendite puhul teatatud finantsvõimendus on soovitav finantsvõimendus. Liit toetab 31. detsembriks 2016 eraldatud 4,9 miljardi euroga eeldatavasti umbes 57 miljardi euro suurust kavandatud rahastamismahtu, mis tähendab, et eeldatav finantsvõimenduse suhtarv on ligikaudu 11,5 ja eeldatav kavandatud investeerimismaht on 85 miljardit eurot. Arvestatud vahendid: COSME LGF, ELi VKEde algatus (näitaja hõlmab üksnes ERFi panust), EaSI, InnovFini VKEde tagatissüsteem, kultuuri- ja loomesektori tagatisvahend, SLGF, PF4EE, InnovFin – ulatuslikud projektid, CEF DI, RSDI, II tagatisrahastu, EFG, CEFi omakapitaliinstrument, InnovFini omakapitalirahastu, NCFF, segarahastamine. Arvesse on võetud on esialgsete eelarvevahendite ning nendele vastavate rahastamis- ja investeerimismahtude ajakohastamist. Joonistel 6–8 on esitatud andmed 2014.–2020. aasta rahastamisvahendite kohta vahendite liikide lõikes. Arvestatud vahendid: COSME LGF, ELi VKEde algatus (näitaja hõlmab üksnes ERFi panust), EaSI, InnovFini VKEde tagatissüsteem, kultuuri- ja loomesektori tagatisvahend, SLGF, PF4EE, InnovFin – ulatuslikud projektid, CEF DI, RSDI. Arvesse on võetud esialgsete eelarvevahendite ning nendele vastavate rahastamis- ja investeerimismahtude ajakohastamist. Arvestatud vahendid: EFG, CEFi omakapitaliinstrument, InnovFini omakapitalirahastu. Arvesse on võetud on esialgsete eelarvevahendite ning nendele vastavate rahastamis- ja investeerimismahtude ajakohastamist.

Arvestatud vahendid: NCFF, segarahastamine temaatilistest rahastamisvahenditest. Arvesse on võetud esialgsete eelarvevahendite ning nendele vastavate rahastamis- ja investeerimismahtude ajakohastamist.



Sihtrühmad Mõlema programmitöö perioodi kulukohustuste koondsumma jagunemine sektorite kaupa on esitatud joonistel 9 ja 10. VKEd moodustavad sektordiagrammil eraldi strateegilise sihtrühma, samal ajal kui materiaalne ja immateriaalne taristu on liigitatud strateegiliste sihtsektorite alla. Strateegilistele ELi-välistele sihtpiirkondadele ette nähtud rahaliste vahendite vähenemist käesolevas mitmeaastases finantsraamistikus saab selgitada sellega, et mõnda välistegevuse rahastamisvahenditega seotud kehtivat kulukohustust pikendati. Juhime tähelepanu, et jooniste 9 j 10 otsesel võrdlemisel tuleks arvesse võtta asjaolu, et 2007.–2013. aasta rahastamisvahenditega seotud kulukohustused olid 2016. aasta lõpuks enamasti täidetud, samal ajal kui 2014.–2020. aasta rahastamisvahenditega seotud kulukohustused on alles täitmisel. Strateegilised sihtsektorid: Marguerite’i fond, EEEF, GIF (CIP), RSI, RSFF, EPMF-G, FCP-FIS. Strateegilised sihtrühmad: SMEG07. Strateegilised ELi-välised sihtpiirkonnad: IFCA, AIF, LAIF, GEEREF, EDIF GF 1, EDIFi alla kuuluv ENEF, EDIFi alla kuuluv ENIF, EFSE, GGF, VKEde kriisist väljumise toetuslaen Türgile, NIF, toetus FEMIPile. Strateegilised sihtrühmad: COSME LFG, ELi VKEde algatus, COSME EFG. Tuleb märkida, et nende rahastamisvahendite kohta, mida toetatakse liidu eelarvest, kuid mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, esitatakse eraldi aruanded. Programmitöö perioodil 2007–2013 avaldati iga aasta 1. oktoobriks kokkuvõttev aastaaruanne finantskorraldusvahendite rakendamise kohta ERFi ja ESFi raames. Alates 2016. aastast esitab komisjon kokkuvõtted andmetest edusammude kohta, mis on tehtud koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames rahastamisvahendite rakendamisel, nagu on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide (ERF, ESF, Ühtekuuluvusfond, EAFRD ja EMKF) puhul ette nähtud ühissätete määruses. Programmitöö perioodi 2014–2020 kohta avaldati esimene kokkuvõttev aastaaruanne 2016. aasta lõpus. Sarnaselt esitatakse kooskõlas EFSI määrusega eraldi aruanded EFSI jaoks antud eelarvetagatisega seotud rahastamis- ja investeerimistoimingute kohta, mis ei ole finantsmääruse tähenduses rahastamisvahendid. Saavutatud rahastamismahu geograafiline jaotus

Rahastamisvahenditel on erinev geograafiline kohaldamisala, mis on kindlaks määratud nende vastavates õiguslikes alustes. Lisaks – kuna vahendite eraldamine sõltub sisuliselt nõudlusest – on nende jagamisel otsustav suhteline rahastamisnõudlus. Järgmistel sektordiagrammidel on näidatud saavutatud rahastamismahu jagunemine riikide vahel üldiselt ja mitmeaastaste finantsraamistike kaupa. Nagu eespool märgitud, jätkati 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus mitme 2007.–2013. aasta mitmeaastases finantsraamistikus loodud välistegevuse rahastamisvahendi kasutamist ning seetõttu on 2014.–2020. aastal ELi rahastamisvahendite kaudu ELi-välistesse piirkondadesse suunatud rahaliste vahendite osakaal proportsionaalselt väiksem, kuna neid on seoses perioodiga 2007–2013 juba arvestatud. Rahastamisvahendite laiendamisest 2014.–2020. aastal võrreldes 2007.–2013. aasta mitmeaastase finantsraamistikuga tunduvad olevat iseäranis kasu saanud Lääne-Euroopas asuvad suured ELi liikmesriigid, eeskätt Prantsusmaa ja Itaalia, kuivõrd nende osakaal üldises saavutatud rahastamismahus suurenes märkimisväärselt (Prantsusmaa puhul 4,9 %-lt 39,9 %-le ja Itaalia puhul 6,9 %-lt 15,6 %-le). Neid suuri kasvumäärasid saab siiski selgitada eespool nimetatud välistegevuse rahastamisvahendite väiksema osakaaluga. Prantsusmaa osakaalu jätkuv kasv on peamiselt tingitud riigi osalemisest 2007.–2013. aasta projektivõlakirjade algatuses ja üleeuroopalise transpordivõrgu projektide laenutagamisvahendis, mis nüüd on liidetud 2014.–2020. aasta riskijagamise võlainstrumendiga (CEF DI). Joonis 11. 2007.–2013. aasta ja 2014.–2020. aasta rahastamisvahendid – üldine saavutatud rahastamismaht geograafiliste sihtkohtade kaupa 31. detsembri 2016. aasta seisuga Joonis 12. 2007.–2013. aasta rahastamisvahendid – saavutatud rahastamismaht geograafiliste sihtkohtade kaupa 31. detsembri 2016. aasta seisuga Joonis 13. 2014.–2020. aasta rahastamisvahendid – saavutatud rahastamismaht geograafiliste sihtkohtade kaupa 31. detsembri 2016. aasta seisuga Mis puudutab vahendite jagunemist vahendite liikide kaupa (mida ei ole joonisel kajastatud), siis võlainstrumentide geograafilises jaotuses paistavad silma suured ELi riigid, nagu Prantsusmaa, Saksamaa ja Itaalia, samal ajal kui ELi-väliste riikide puhul (peamiselt Vahemere piirkonnas) rakendatakse eeskätt omakapitaliinstrumente ja eriti kombineeritud (võla- ja omakapitali-) instrumente. Edulood Varasematel programmitööpeerioodidel ja käimasoleval programmitööperioodil on liit toetanud ettevõtjaid ja muid sihtrühmi, eelkõige VKEsid, strateegilisi sektoreid, nagu teadusuuringud ja innovatsioon, materiaalne taristu ja energiatõhusus, sotsiaalne ettevõtlus, haridus ja kultuur, ning ELi-väliseid riike, pannes aluse nii mõnegi ettevõtja eduloole. Allpool on toodud mõned näited. VKEd: EFSI/COSME laenutagamisvahend ØRahastus, mida toetatakse ELi COSME programmist (ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm, millega edendatakse kasvu suurema riskiga VKEde seas), on aidanud terase hulgimüügiga tegeleval Poola ettevõtjal Presto Stalil hakata pakkuma uusi teenuseid. Põhja-Poolas Klawkowos asuva Presto Stali ärimudel keskendub kohalikule kliendibaasile. Hiljuti otsis ettevõtja võimalusi laiendada teenuste valikut, millega seoses osteti maad uue peakorteri ja töökoja jaoks. Selleks oli vaja suurt investeeringut, mida võimaldas COSME. ELi tagatud laenuga tagati kogu laienemisprojekti ajal ettevõtja rahaline stabiilsus ja nüüd rajatakse uute ehitiste vundamente. Selle tulemusel on Presto Stal palganud lisatööjõudu ning 2017. aastal ulatub töötajate arv eeldatavasti kümneni. https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/brochure-investment-plan-17x17-june17_en.pdf Teadusuuringud ja innovatsioon: EFSI / programm „Horisont 2020“ – InnovFini VKEde tagatissüsteem ØSugugi mitte kõik ei saa teenida endale elatist tegevusega, mida nad kõige enam naudivad. Kuid Matthieu Gobbi ja Jérôme Giacomoni puhul on see just nii. Õppides Pariisi mainekas õppeasutuses École Polytechnique, otsustasid nad kujundada oma kirest aerostaatide ja kuumaõhupallide vastu karjääri. 1993. aastal rajasid need kaks tollal 25aastast inseneri ettevõtte Aerophile, mis keskendus maa külge ankurdatud heeliumiga täidetud õhupallide väljatöötamisele.

Enam kui kakskümmend aastat hiljem on Aerophile’ist saanud märksa suurema ettevõtja Aerogroupe’i peamine tütarettevõtja. 110 töötaja ja muljet avaldavate kasvumääradega on Matthieu ja Jérôme – pakkudes erikujulisi õhupalle – teinud Aerophile’ist ankurdatud õhupallide turul üleilmse liidri. Ettevõtte tooted on nüüd kättesaadavad umbes 30 riigis üle kogu maailma, üks ettevõtte õhupallidest hõljus taevas isegi viimastel Rio de Janeiro olümpiamängudel. Ettevõtte arenedes sai Matthieule ja Jérôme’ile ühel hetkel siiski selgeks, et on aeg oma tootevalikut laiendada. Sellest saati on üks nende uuenduslikke ideid olnud luua „Aerobar“, esimene lendav baar, mis võimaldab tarbijal nautida oma jooki mitme meetri kõrgusel õhus, ent samuti avada lõbustuspark „le Parc du Petit Prince“, mis põhineb Antoine de Saint-Exupéry teosel „Väike prints“. Et toetada oma ettevõtte kasvu, on Matthieu ja Jérôme taganud Euroopa investeerimiskava esimese samba EFSI raames ühe EIFi tagatisega võlakirja. Seega on Euroopa investeerimiskava – ELi algatus, mille eesmärk on tekitada uuenduslike väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamise kaudu koos InnovFin SMEGiga Euroopas uusi investeeringuid – olnud Matthieule ja Jérôme’ile otseselt toeks nende viimaste äriplaanide elluviimisel ja ligikaudu saja hooajalise töökoha loomisel. http://www.eif.org/what_we_do/guarantees/case-studies/efsi_innovfin_aerogroupe_france.htm?lang=-en Taristu ja energiatõhusus: 2020. aasta Euroopa energeetika, kliimamuutuste ja infrastruktuuride fond (Marguerite’i fond) ØMarguerite’i fondi kaudu antud liidu toetusega toetati (muu hulgas) 29 % suuruse osaluse soetamist ettevõtjas AS Latvijas Gāze (edaspidi „LG“), vertikaalselt integreeritud gaasiettevõtjas, kes vastutab maagaasi ülekandmise, jaotamise, hoiustamise ja tarnimise eest Lätis. LG käitab ja hooldab Läti gaasi ülekande- ja jaotustorustikku ning Inčukalnsis asuvat maa-alust gaasihoidlat, mis on ELi suuruselt kolmas hoidla ja strateegiline vara Baltimaade gaasivarustuskindluse seisukohast. Samuti tagab LG maagaasi tarned enam kui 400 000 kodukliendile ning tarnib gaasi klientidele Eestis, Loode-Venemaal ja Leedus. Ettevõtja toetab kaht ühist huvi pakkuvat projekti, millega parandatakse piirkondlikku gaasivarustuskindlust. http://www.reuters.com/article/latvijas-gaze-ma-marguerite-eon-idUSL8N15C3D3 Taristu ja energiatõhusus: energiatõhususe vahendite erasektoripoolne rahastamine (PF4EE) ØTšehhi Komercni Banka oli esimene finantsvahendaja, kes allkirjastas PF4EE lepingu. Üks selle tulemusel ellu viidud projekt oli ühe VKE pagaritöökoja küttesüsteemi, seinaisolatsiooni ja akende optimeerimine. Projekti kogukulud olid ligikaudu 300 000 eurot, millest 20 % kaeti PF4EE kaudu, ja tulemuseks oli energiasääst laias laastus 60 000 eurot aastas. 5.KOKKUVÕTE ELi rahastamisvahendid on osutunud efektiivseks (nt vahendite suunamise seisukohast) ja kulutõhusaks (nt võimenduse seisukohast) tegelemisel probleemidega, millega ELi majandus seisab jätkuvalt silmitsi seoses piisava juurdepääsuga mõistlikel tingimustel pakutavale rahastamisele. Rahastamisvahendid võimaldavad laiendada ELi eelarvevahendite suunamist reaalmajandusse. Komisjon kaalub – eelkõige oma peatsete järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevate ettepanekute raames – hoolikalt võimalust hoogustada turul esinevate tühimike täitmiseks või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks olemasolevate rahastamisvahendite kasutamist või võtta kasutusele uued, kui turupõhine rahastamine ELi tagatise, omakapitaliinvesteeringu või muu riskijagamise kokkuleppega tundub olevat kõige sobivam vorm ELi toetuse andmiseks. Kuigi jätkuvalt on vaja sellist rahalist toetust, mida ei tule tagasi maksta, võivad mõnes poliitikavaldkonnas olla asjakohasemaks ja kulutõhusamaks lahenduseks uuenduslikud rahastamisvahendid ja/või EFSI-sarnased eelarvelised tagatised. Aruteludokumendis ELi rahanduse tuleviku kohta tuletatakse meelde, et riskijagamisvahendid võivad täita tulevikus eelarve täitmisel olulist rolli selles, et EL suudaks saavutada vähemaga rohkem ja kasutada ELi eelarve puhul finantsvõimendust, eriti ajal, mil kehtivad eelarvepiirangud. Samuti, samal ajal kui rahastamisvahenditele eraldatavate eelarvevahendite mahu suurendamine on igati põhjendatud, hindab komisjon seda, mil määral oleks võimalik vähendada praegust suurt rahastamisvahendite arvu. Nagu on öeldud nimetatud aruteludokumendis, on üks võimalus selle probleemi lahendamiseks rahastamisvahendite liitmine üheks fondiks, kus on võimalik vahendeid omavahel kombineerida ja kus lähtutakse eri poliitikavaldkondade võimalustest. Nagu on näha diagrammil 1, on 35st olemasolevast rahastamisvahendist mitme puhul sihikule võetud samad valdkonnad, millega võib tekkida kattuvusi, mis võivad põhjustada segadust toetusesaajate seas ja tarbetut halduskoormust. Asjakohast tähelepanu pööratakse ka selle tagamisele, et projektiedendajatel ja rahastamisvahendite sihtrühma kuuluvatel toetusesaajatel on eri kanalite, näiteks VKEde rahastamisvõimalusi koondava portaali kaudu juurdepääs ELi toetatavat rahastamist käsitlevale teabele. Samal ajal püüab komisjon endiselt leida õige tasakaalu, kandes hoolt asjakohase vastutuse, aruandluse, järelevalve ja auditeerimise eest, eesmärgiga saavutada rahastamisvahendite võimalikult tõhus ja tulemuslik rakendamine. Ehkki praegune 2014.–2020. aasta vahendite rakendamise raamistik hõlmab tehnilisi nõudeid, läbipaistvust, sisekontrolli, auditit ja aruandlust käsitlevaid rangeid sätteid, tuleks õigusraamistik korrapäraselt läbi vaadata, et veelgi vähendada bürokraatiat, lihtsustada rakendamist ning viia rahastamisvahendite ülesehitus vastavusse kõige tõhusamate ja ajakohasemate turutavadega. Komisjon korraldab valdkondlikele õiguslikele alustele tuginedes eri vahendite vahehindamisi. Komisjoni ettepanekus finantsmääruse läbivaatamise kohta, mida praegu arutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, tuginetakse saadud kogemustele, valmistades ette pinda järgmise põlvkonna rahastamisvahenditele ja eelarvelistele tagatistele eesmärgiga luua vahendite rakendamiseks kõige asjakohasem õiguskeskkond, mis võimaldab saavutada kokkulepitud poliitikaeesmärgid. RAHASTAMISVAHENDITE LÜHINIMETUSED CCS-GF Kultuuri- ja loomesektori tagatisvahend

CEF Euroopa ühendamise rahastu CEF DI Euroopa ühendamise rahastu riskijagamise võlainstrument CEFi omakapitaliinstrument Euroopa ühendamise rahastu omakapitaliinstrument CIP Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm COSME Ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm EaSI-CBI Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi suutlikkuse suurendamise investeeringud EaSI-G Tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi alamprogrammi „Mikrorahastamine ja sotsiaalne ettevõtlus“ tagatisrahastu EEEF Euroopa Energiatõhususe Fond COSME alla kuuluv EFG Programmi COSME alla kuuluv kasvuetapi omakapitalirahastu EFSE Euroopa Kagu-Euroopa Fond EDIFi alla kuuluv ENEF Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv ettevõtete laenufond EDIFi alla kuuluv ENIF Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv ettevõtete innovatsioonifond EPMF-G Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ laenutagamisrahastu EPMF-FCP-FIS Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress“ – Fonds Commun de Placement – Fonds d’Investissement Spécialisé FEMIP Toetus Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastule FP7 Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmes raamprogramm GEEREF Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond GGF Loodussäästliku Majanduskasvu Fond CIPi alla kuuluv GIF Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi alla kuuluv suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde rahastu IFCA ja AIF Kesk-Aasia investeerimisrahastu ja Aasia investeerimisrahastu