EUROOPA KOMISJON Brüssel,14.9.2017 COM(2017) 488 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE VÄLISTEGEVUSE TAGATISFONDI JA SELLE HALDAMISE KOHTA 2016. AASTAL {SWD(2017) 296 final}



2.Tagatisfondi finantsseisund ja olulised tehingud 2.1.Fondi finantsseisund 31. detsembri 2016. aasta seisuga 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli fondis vahendeid kokku 2 506 053 053,14 euro väärtuses (31. detsembri 2015. aasta seisuga 2 343 091 110,14 euro väärtuses) (vt komisjoni talituste töödokumendi lisa: tagatisfondi finantsaruanded, esitanud EIP). Fondi bilansiline koguväärtus kasvas 2016. aastal ligikaudu 162,9 miljoni euro võrra. See on ennekõike selgitatav järgmiselt. Väärtuse suurenemise põhjused: ·ELi eelarvest saadud toetus (rahastamise summa) 240,5 miljonit eurot oli mõeldud fondi kohandamiseks 9 % sihtsummaga. ·Finantstehingute majandustulemus oli 29,8 miljonit eurot. ·Portfelli väärtus suurenes 3,4 miljoni euro võrra seoses selle väärtuse kohandamisega turuväärtusele. Väärtuse vähenemise põhjused: ·Fondi sekkumine maksekohustuste täitmatajätmise katmiseks summas 110,8 miljonit eurot. 2.2.Fondi olulised tehingud 2016. aastal ·Alates 2011. aasta novembrist on EIP-l võlgnevusi seoses Süüria riigivõlaga. Seoses sellega ning kooskõlas ELi ja EIP vahel sõlmitud tagatislepinguga on EIP esitanud ELi tagatisfondile 31. detsembri 2016. aasta seisuga 38 nõuet kogusummas 309,07 miljonit eurot (vt punkt 5). ·29. septembril 2016 tegi komisjon EIP-le 4,7 miljoni euro suuruse makse seoses Enfidha lennujaamale (Tuneesia) antud tagasimaksmata laenu sissenõudmisega. ·2016. aasta veebruaris kanti eelarvest fondi 257,1 miljonit eurot, mis vastab 2016. aastal fondi tehtavatele maksetele. ·2016. aasta veebruaris arvutati vastavalt määruse artiklitele 3 ja 5 välja ELi eelarvest fondi tehtavad maksed. Määruse artiklis 3 on fondi sihtsummana sätestatud 9 % iga tehinguga seotud kapitalikohustuste kogusummast, millele lisandub tasumisele kuuluv maksmata intress. Määruse artikli 5 kohaselt arvutatakse summa, mis kantakse eelarvest fondi aastal „n+1“, aasta „n–1“ lõpus sihtsumma ja fondi netovara väärtuse vahel ilmneva erinevuse alusel, mis on arvutatud aasta „n“ alguses. Selleks et kohandada fondi nõudega, mille kohaselt on fondi sihtsumma 9 % kapitalikohustuste kogusummast, nähti ELi 2017. aasta eelarves fondi rahastamiseks ette 240,5 miljonit eurot, mille arvutamisel lähtuti 31. detsembri 2015. aasta seisuga maksmisele kuuluvatest tagatud tehingutest. Nõukogu ja Euroopa Parlament kiitsid nimetatud summa heaks ja see kajastati varana (nõudena) fondi bilansis 31. detsembril 2016. 2.3.Oluline tehing pärast aruande esitamise kuupäeva

2017. aasta veebruaris kanti ELi eelarvest fondi eespool nimetatud 240,5 miljoni euro suurune summa. 3.Tagatisfondi eelkonsolideeritud finantsaruanne Fondi eelkonsolideeritud finantsaruanded koostatakse selleks, et võtta arvesse raamatupidamistoiminguid, mida EIP poolt fondi kohta koostatud finantsaruanded ei hõlma (vt talituste töödokument). Need kuuluvad ELi konsolideeritud finantsaruannete hulka. 3.1.Eelkonsolideeritud finantsseisund 31. detsembri 2016. aasta seisuga Bilansilised varad 31. detsember 2016 31. detsember 2015 PÕHIVARA 1 945 964 058 1 614 233 483 Finantsvarad 1 945 964 058 1 614 233 483 KÄIBEVARA 324 202 070 493 752 100 Finantsvarad 122 687 046 387 792 573 Nõuded 4 653 326 22 016 264 Raha ja raha ekvivalendid 196 861 698 83 943 262 VARAD KOKKU 2 270 166 128 2 107 985 583

Bilansilised kohustused 31. detsember 2016 31. detsember 2015 RAHASTU OMAKAPITAL 1 958 000 325 2 082 760 780 Euroopa Komisjoni sissemaksed 1 468 631 390 1 211 509 598 Õiglase väärtuse reserv 35 493 647 32 123 388 Jaotamata kasum 453 875 288 839 127 794 PIKAAJALISED KOHUSTUSED 259 381 269 - Finantseraldised 259 381 269 - LÜHIAJALISED KOHUSTUSED 52 784 534 25 224 803 Finantseraldised 49 674 541 Võlgnevused 3 109 993 25 224 803 RAHASTU OMAKAPITAL + KOHUSTUSED KOKKU 2 270 166 128 2 107 985 583 Fondi eelkonsolideeritud bilansi koguväärtuse (2 270 166 128 eurot) ja EIP koostatud finantsaruannetes kajastatud fondi väärtuse (2 506 053 053 eurot) vaheline 235,8 miljoni euro suurune erinevus on ennekõike seletatav järgmisega. ·Eelkonsolideeritud finantsaruanded sisaldavad kõiki summasid, millega seonduv nõudeõigus läheb ELile üle tulenevalt garantiimaksetest, mis tehakse EIP nõuete alusel seoses laenude makseviivituses olevate osamaksetega (võlgnetavad summad pluss kogunenud viivisintressid). Ent võttes arvesse Süürias valitsevat poliitilist olukorda ja tuginedes Euroopa Komisjoni peaarvepidaja otsusele, on nimetatud summade väärtus 2016. aasta finantsaruannetes täies ulatuses alla hinnatud. ·Eelkonsolideeritud finantsaruannetes kajastatud käibevarade (nõuded) hulka kuulub EIP 4,7 miljon eurot suurune nõue seoses Enfidha lennujaamale (Tuneesia) antud tagasimaksmata laenu tagatise realiseerimisega, mille üle praegu EIPga arutatakse. ·2016. aasta eelkonsolideeritud finantsaruannetes on kajastatud 309,1 miljoni euro suurune finantseraldis, mis on seotud Süüria ülejäänud laenude tulevaste osamaksetega. ·Eelkonsolideeritud finantsaruannetes kajastatud lühiajalised kohustiste (võlgnevused) hulka kuulub 2,1 miljoni euro suurune võlgnevus EIP-le sissenõudmistasude eest. ·EIP koostatud finantsaruannetes kajastatakse EIP-le seoses tagatisfondi kasutamisega tehtavaid makseid (ja kui see on asjakohane, järgnevalt sissenõutud summasid ja viiviseid) netovara (ELi panus) vähenemisena/suurenemisena. Eelkonsolideeritud finantsaruannetes ei lahutata EIP nõuete alusel makstud summasid netovarast, kuna nendega seotud nõudeõigus antakse üle. Nimetatud summad loetakse kas tuludeks (kogunenud viivis ja trahvid ning vahetuskursikasum) või kuludeks (kogunenud EIP sissenõudmistasud, väärtuse langus ja vahetuskursikahjum). Sellest tulenevalt on netovarade kirjed (ELi panus ja jaotamata kasum), mida kajastatakse EIP koostatud finantsaruannetes, ja need, mida kajastatakse Euroopa Komisjoni koostatud eelkonsolideeritud finantsaruannetes, alaliselt erinevad. 3.2.Eelkonsolideeritud tulemiaruanne Sarnaselt bilansiga koostatakse ka eelkonsolideeritud tulemiaruanne selle konsolideerimiseks ELi konsolideeritud finantsaruannetega. 2016 2015 Tulu põhitegevusest - 477 789 Kulu põhitegevusest (310 636 400) (1 591 683) PÕHITEGEVUSE TULEM (310 636 400) (1 113 894) Finantstulu 39 947 802 40 109 123 Finantskulu (114 563 908) (68 365 473) FINANTSTULEM (74 616 106) (28 256 350) EELARVEAASTA TULEM (385 252 506) (29 370 244) ·Kulu põhitegevusest hõlmab peamiselt realiseerimata kahjumit tulenevalt hiljuti arvesse võetud finantseraldisest seoses tulevaste Süüria laenumaksetega (309,1 miljonit eurot), EIP haldustasud (0,9 miljonit eurot), EIP kogunenud sissenõudmistasusid (0,5 miljonit eurot) ning hoidmis-ja auditikulusid (0,2 miljonit eurot).

·Finantstulu hõlmab peamiselt investeerimisportfelli intressitulu (14,4 miljonit eurot), realiseeritud kasumit finantsvarade müügist (16,8 miljonit eurot) ja kogunenud viivisintresse üleantud nõudeõigusega summadelt (8,7 miljonit eurot) ·Finantskulu hõlmab peamiselt kahjumist, mis tuleb 2016. aastal ELile üleantud Süüria laenude väärtuse langusest (vt punkt 5). 4.Tagatisfondi rahavoogude juhtimine 4.1.Investeerimispoliitika Fondi likviidsed varad on investeeritud kooskõlas muudetud lepingu lisas sätestatud varahalduspõhimõtetega. Sellele vastavalt peavad 20 % fondi investeeringutest olema lühiajalised (kuni aasta). Selliste investeeringute hulka kuuluvad muutuva intressimääraga väärtpaberid sõltumata tähtajast ja püsiva intressimääraga väärtpaberid, mille tähtaja lõpuni on jäänud kuni aasta, sõltumata algsest tähtajast. Selleks et hoida tasakaalu vajaliku likviidsusega eri vahendite vahel, hoitakse vähemalt 100 miljonit eurot rahaturuinstrumentide, eelkõige pangahoiustena. Kuni 80 % fondist paigutatakse võlakirjaportfelli, mille lõpptähtaeg ei ole hiljem kui 10 aastat ja 6 kuud pärast maksekuupäeva. Fondi kõigi varade keskmine investeerimisaeg ei tohi olla üle 5 aasta. Investeerimisel väärtpaberitesse tuleks järgida erikriteeriume, nagu likviidsus, krediidikvaliteet, vastaspoolte kõlblikkus ja kontsentratsiooni piirmäärad. Riskide hajutamise tagamiseks ei tohi ühe emitendi võlakirjadesse investeerida rohkem kui 10 % portfelli kogumahust. 4.2.Finantstulemused ja arengud turul Makromajanduslike tingimuste ja väga järeleandliku rahapoliitika tulemusena intressimäärad 2016. aastal langesid ja olid sageli negatiivsed. 2016. aasta esimeses pooles iseloomustas Euroopa fikseeritud tulumääraga väärtpaberiturgusid suur volatiilsus, kuna turuhoiakuid mõjutasid Hiina majanduskasvu aeglustumine, Ameerika Ühendriikide majanduskasvu elavdamisega seotud probleemid ja madalad kaubahinnad, mis suurendas muret majanduslanguse pärast, aga ka muudatused EKP laiendatud varaostukavas. Tulenevalt väikesest nominaalkasvust ja järeleandlikust rahapoliitikast jätkus kuni septembrini riigivõlakirjade tootluse langus. 2016. aastal olid turu seisukohast olulised sündmused ka turureaktsioonid Ühendkuningriigi ELi liikmesuse küsimuses korraldatud 23. juuni 2016. aasta referendumile ja 2016. aasta novembris toimunud USA presidendivalimistele. Olukord võlakirjaturgudel oli rahulikum kolmandas kvartalis, mil olulisim sündmus oli septembris toimunud muutus Jaapani keskpanga rahapoliitikas (sealhulgas Jaapani riigivõlakirjade tootlusele kehtestatud piirmäärad), mis suurendas ootusi maailma majandust toetava fiskaalpoliitika suhtes. 2016. aasta viimases kvartalis tegid võlakirjaturud suurenenud poliitiliste riskide tõttu kannapöörde. Volatiilsus suurenes järsult ning üldiselt kasvasid keskpika kuni pika perioodi võrdlusintressimäärad. Keskpikkade ja pikaajaliste võlakirjade, eriti Saksamaa 10aastaste võrdlusvõlakirjade tootlus muutus uuesti positiivseks Samas jäid lühiajalised intressimäärad tugevalt negatiivseks. Selle peamiseks põhjuseks (lisaks turuosaliste ebakindlusele seoses peamiste keskpankade rahapoliitikaga) oli teadmatus selle kohta, millise suuna võtab USA äsja valitud presidendi poliitika. USA presidendivalimised põhjustasid mitme varaliigi märkimisväärse ümberhindamise, sest tähelepanu keskmes olid Trumpi majanduspoliitika raames kavandatavad fiskaalstiimulid, maksureform ja dereguleerimine. Valimiste järel kuni aasta lõpuni pöörati turul rohkem tähelepanu suurema majanduskasvu ja kõrgema inflatsiooni prognoosidele, mistõttu näisid presidendi valimiskampaania kaubandus- ja välispoliitiliste teemadega seotud võimalikud riskid väiksemana. Arenenud turgudel toimus seepärast massiline üleminek võlakirjadelt omakapitali instrumentidele. Fondiportfelli tootlust jälgiti turuhinna alusel. 2016. aastal teenis portfell turuhinnas aastatulu 1,5563 %, mis ületab selle võrdlusnäitajat 36,35 protsendipunkti võrra. Fondi võrdlusnäitaja on liitindeks, mille koostamisel on tuginetud peamiselt iBoxxi indeksitele (eelkõige euroala riigivõlakirjade ja eurodes nomineeritud tagatisega kaetud võlakirjade indeksid) ja Euribidi indeksitele lühiajaliste riskipositsioonide korral. Fondi positiivsed tulemused 2016. aastal on ennekõike seletatavad tulukõvera langemisega lühiajaliste intressimäärade poolel (üksikasjalikum ülevaade aastast on esitatud talituste töödokumendi punktis 1.4.2 „Tulemuslikkus“). 5.Tagatisfondi nõuded Seoses olukorra halvenemisega Süürias võtsid välisasjade nõukogu, Euroopa Parlament ja nõukogu 2011. aastal vastu otsused, millega nähti ette, et EIP peab peatama kehtivate laenulepingute alusel tehtavad väljamaksed, samuti Süürias asuvate riiklike projektide jaoks sõlmitud tehnilise abi lepingud. Seejärel sätestati piiravad meetmed nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määruses (EL) nr 36/2012, mida on muudetud. Selle tulemusel ei ole EIP alates 2011. aasta maist teinud uusi finantstehinguid ning kõik käimasolevad väljamaksed ja tehnilise abi teenused Süüriale on peatatud alates 2011. aasta novembrist kuni täiendava teatamiseni. Alates 2011. aasta novembrist on EIP-l võlgnevusi seoses Süüria riigivõlaga. Sellest tulenevalt ning kooskõlas ELi ja EIP vahel sõlmitud tagatislepinguga on EIP esitanud ELi tagatisfondile 31. detsembri 2016. aasta seisuga 38 nõuet kogusummas 309,07 miljonit eurot (sealhulgas EIP määratud trahvid ja tagasimakstud summad). 29. septembril 2016 tegi komisjon EIP-le 4,7 miljoni euro suuruse makse seoses Enfidha lennujaamale (Tuneesia) antud tagasimaksmata laenu sissenõudmisega.