ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Komisjon võttis täna vastu kapitaliturgude liidu süvendamise meetmepaketi ja teatise „Kapitaliturgude liidu elluviimine 2019. aastaks – kiiremini tulemusteni“. Paketti kuulub käesolev ettepanek ja ettepanek direktiivi kohta, millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ ja 2011/61/EL seoses ühisinvesteerimisfondide piiriülese turustamisega, samuti ettepanek pandikirju soodustava ELi raamistiku kohta, ettepanek ettevõtjatele Euroopas ühisrahastamisteenuse osutajate kohta, nõuete üleandmise mõju kolmandatele isikutele täpsustava õigusakti ettepanek ning teatis väärtpaberitehingute asjaõiguslikke tagajärgi täpsustava õigusakti kohta.

Käesolev ettepanek vähendab eeldatavasti piirülese tegevuse alustamise kulu ja peaks toetama investeerimisfondide paremini integreeritud ühtset turgu. Suurem konkurents ELis annab investoritele suurema valiku ning parema hinna ja kvaliteedi suhte.

·määrus (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta,

·määrus (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta,

·määrus (EL) nr 2015/760 Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide kohta ja

·määrus (EL) 2017/1131 rahaturufondide kohta.

Kõigi nende õigusaktide ühine eesmärk on lihtsustada piiriülest turustamist ja tagada samal ajal investorite kõrgetasemeline kaitse.

ELi investeerimisfondide suhtes kehtivad õigusnormid lubavad investeerimisfondide valitsejatel turustada ja teatavate eranditega ka valitseda oma fonde kõikjal ELis. Kuigi ELi investeerimisfondid on kiiresti kasvanud ja 2017. aasta juuni seisuga oli valitsetavate varade kogumaht 14 310 miljardit eurot, korraldatakse ELi investeerimisfondide turgu ikka veel peamiselt riikliku turuna: 70 % valitsetavatest varadest hoiavad investeerimisfondid, millel on luba või mis on registreeritud ainult siseturul turustamiseks. Ainult 37 % vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjatest ja ligikaudu 3 % alternatiivsetest investeerimisfondidest on registreeritud turustamiseks rohkem kui kolmes liikmesriigis. Võrreldes Ameerika Ühendriikidega on ELi turg valitsetavate varade poolest väiksem. ELis on siiski märkimisväärselt rohkem fonde (ELis on 58 125 fondi ja USAs 15 415 fondi). See tähendab, et ELi fondid on keskmiselt palju väiksemad. See mõjutab negatiivselt mastaabisäästu, investorite makstavaid tasusid ja investeerimisfondide siseturu toimimise viisi.

Käesolevas ettepanekus kinnitatakse, et on ka muid, ettepaneku kohaldamisalast väljapoole jäävaid tegureid, mis takistavad investeerimisfondide piiriülest turustamist ELis. Need tegurid on näiteks investeerimisfondide ja investorite suhtes kohaldatavad riiklikud maksusüsteemid, vertikaalsed turustusahelad ja kohalike investeerimistoodete kultuuriline eelistamine.
2013/0103 (COD)

KOMISJONI TEATIS

EUROOPA PARLAMENDILE,



mis on esitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 6 alusel



ning milles käsitletakse

nõukogu seisukohta järgmise õigusakti vastuvõtmise kohta: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, ja määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed

1.Taust

Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku edastamise kuupäev (dokument COM(2013) 0192 (final) – 2013/0103 COD)): 10.4.2013 Euroopa Parlamendi seisukoha kuupäev, esimene lugemine: 16.4.2014 Nõukogu seisukoha vastuvõtmise kuupäev: 16.4.2018

2.Komisjoni ettepaneku eesmärk

Nagu on öeldud mõjuhinnangus (SWD(2013) 105 (final)), mis esitati seoses ettepanekuga muuta määrust (EL) 2016/1036 (dumpinguvastane alusmäärus) ja määrust (EL) 2016/1037 (subsiidiumivastane alusmäärus), on selle ettepaneku eesmärk tagada, et ELis kehtivate kaubanduse kaitsemeetmetega suudetaks ka edaspidi uutele üleilmsetele probleemidele tõhusalt vastu seista. Ettepanekus käsitletakse muudatusi, mille eesmärk on suurendada läbipaistvust ja prognoositavust, näha ette tõhusad meetmed kaubandust moonutava subsideerimise ja kolmandate riikide tooraineturu moonutamise vastase võitluse jaoks ning lihtsustada koostööd.

3.Märkused Euroopa Parlamendi seisukoha kohta

Euroopa Parlament võttis esimese lugemise seisukoha vastu 16. aprillil 2014. Seisukohas soovitati teha komisjoni ettepanekus muudatusi, näiteks tunnustada ametiühinguid ning sotsiaal- ja keskkonnanorme kaubanduse kaitsemeetmete kehtestamiseks tehtavas uurimises, laiendada kaubanduse kaitsemeetmeid liikmesriigi mandrilavale ja majandusvööndile ning näha ette lisatoetus väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Pärast nõukogu esimese lugemise seisukoha vastuvõtmist peaks Euroopa Parlament ametlikult kinnitama kolmepoolsetel läbirääkimistel saavutatud kokkuleppe.

4.Märkused nõukogu seisukoha kohta

Nõukogu seisukoht kajastab kolmepoolsetel läbirääkimistel saavutatud kokkulepet. Selles toetatakse komisjoni ettepanekut ja täiendatakse seda muu hulgas kolme nädala pikkuse eelavalikustamise perioodi lisamisega olukorras, kus kehtestatakse varude vastased kaitsemeetmed. Väiksema tollimaksu reegliga seoses kohaldatakse tasakaalustusmeetmeid tavaliselt subsiidiumimarginaali ulatuses ning dumpinguvastase menetluse juhtudel on tooraineturu moonutustega seonduvalt kasutusele võetud 17% piirmäär. Mõlemal juhul tuleb kontrollida, kas järgitakse liidu huve, ja vaadata vastav tegevus viie aasta pärast üle. Dumpinguvastase uurimise kestust on lühemaks muudetud. Lisaks on muudetud Euroopa tootmisharu puhul kehtiva sihthinna arvutamist ning edaspidi võetakse arvesse kogukulu, investeeringuid, teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni ja 6% minimaalset sihtkasumit.

5. Järeldus

Komisjon nõustub nõukogu seisukohaga.
Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma vastavate menetluste kohaselt ja leping jõustub selle kuuenda kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud.

Brasiilia Liitvabariigi nimel



ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, LIECHTENSTEINI, NORRA JA ŠVEITSI KOHTA

On soovitav, et ühelt poolt Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi ning teiselt poolt Brasiilia ametiasutused muudaksid viivitamata tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevaid kahepoolseid lepinguid vastavalt käesoleva lepingu tingimustele.

ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE 90-PÄEVAST AJAVAHEMIKKU MIS TAHES 180-PÄEVASE AJAVAHEMIKU JOOKSUL

Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 5 sätestatud kuni 90-päevane kestus mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul tähendab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa kokku 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

Väljend „mis tahes“ osutab sellele, et kohaldatakse liikuvat 180-päevast võrdlusperioodi, võttes arvesse kõik liikmesriikide territooriumil viibimise päevad viimase 180-päevase ajavahemiku jooksul, et kontrollida, kas nõue, mille kohaselt on liikmesriikide territooriumil lubatud viibida 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul, on jätkuvalt täidetud. See tähendab muu hulgas, et kui liikmesriikide territooriumil ei ole viibitud katkematu 90-päevase ajavahemiku jooksul, on lubatud uus kuni 90-päevane viibimine.

________
Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma vastavate menetluste kohaselt ja leping jõustub selle kuuenda kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud.

ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI, LIECHTENSTEINI, NORRA JA ŠVEITSI KOHTA

On soovitav, et ühelt poolt Islandi, Liechtensteini, Norra ja Šveitsi ning teiselt poolt Brasiilia ametiasutused muudaksid viivitamata diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist käsitlevaid kahepoolseid lepinguid vastavalt käesoleva lepingu tingimustele.

ÜHISDEKLARATSIOON, MILLES TÕLGENDATAKSE 90-PÄEVAST AJAVAHEMIKKU MIS TAHES 180-PÄEVASE AJAVAHEMIKU JOOKSUL

Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu artiklis 4 sätestatud kuni 90-päevane kestus mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul tähendab kas üht katkematut külastust või mitut järjestikust külastust, mille kestus ei ületa kokku 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul.

Väljend „mis tahes“ osutab sellele, et kohaldatakse liikuvat 180-päevast võrdlusperioodi, võttes arvesse kõik liikmesriikide territooriumil viibimise päevad viimase 180-päevase ajavahemiku jooksul, et kontrollida, kas nõue, mille kohaselt on liikmesriikide territooriumil lubatud viibida 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul, on jätkuvalt täidetud. See tähendab muu hulgas, et kui liikmesriikide territooriumil ei ole viibitud katkematu 90-päevase ajavahemiku jooksul, on lubatud uus kuni 90-päevane viibimine.

________
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Üldsätted

1. ECAA ühiskomitee asutatakse Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide, Albaania Vabariigi, Bosnia ja Hertsegoviina, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Islandi Vabariigi, Montenegro Vabariigi, Norra Kuningriigi, Serbia Vabariigi ning ÜRO Kosovo missiooni vahelise Euroopa ühise lennunduspiirkonna rajamise mitmepoolse lepingu (edaspidi „ECAA leping“) artikli 18 alusel.

2. Ühiskomitee vastutab käesoleva lepingu haldamise eest ja tagab selle nõuetekohase rakendamise.

3. Lepingu artikli 18 lõike 2 kohaselt koosneb ühiskomitee lepinguosaliste esindajatest.

4. Vastavalt artikli 18 lõikele 3 teeb ühiskomitee otsuseid ühehäälselt. Samas võib ühiskomitee otsustada teatavate konkreetsete küsimuste puhul kehtestada häälteenamusel põhineva hääletuskorra.

Artikkel 2

Eesistuja

Ühiskomitee eesistujaks on vaheldumisi ECAA partnerriik ning Euroopa Liit ja selle liikmesriigid. Ühiskomitee koosoleku eesistujana esindab Euroopa Liitu ja selle liikmesriike Euroopa Komisjon.

Artikkel 3

Koosolekud

1. Ühiskomitee koosolekud toimuvad vähemalt üks kord aastas ja siis, kui see on vajalik, v.a kui lepinguosalised on kokku leppinud teisiti.

2. Kõik ühiskomitee koosolekud peetakse lepinguosaliste kokkulepitud kuupäeval.

3. Kui lepinguosalised sellega nõustuvad, võib ühiskomitee koosolekuid pidada mis tahes kokkulepitud tehnoloogiliste vahendite abil, näiteks videokonverentsina.

Artikkel 4

Delegatsioonid
Bulgaariakeelne tekst

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение № …() декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с … преференциален произход().

Hispaaniakeelne tekst

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no …(1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial …(2).

Tšehhikeelne tekst

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení …(1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v …(2).

Taanikeelne tekst

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. …(1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i …(2).

Saksakeelne tekst

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. …(1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte …(2) Ursprungswaren sind.

Eestikeelne tekst

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr …()) deklareerib, et need tooted on …() sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Kreekakeelne tekst

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. …(1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής …(2).

Ingliskeelne tekst

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No …(1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of …(2) preferential origin.

Prantsuskeelne tekst

L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no …(1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle …(2).

Horvaadikeelne tekst

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ...(1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ....(2) preferencijalnog podrijetla.
Bulgaariakeelne tekst

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение № …() декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с … преференциален произход() .

Hispaaniakeelne tekst

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no …(1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial…(2).

Tšehhikeelne tekst

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení … (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v … (2).

Taanikeelne tekst

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. … (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i … (2).

Saksakeelne tekst

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte … (2) Ursprungswaren sind.

Eestikeelne tekst

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr …()) deklareerib, et need tooted on …() sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Kreekakeelne tekst

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. … (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής … (2).

Ingliskeelne tekst

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No … (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of … (2) preferential origin.

Prantsuskeelne tekst

L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no … (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle … (2).

Horvaadikeelne tekst

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ...(1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi .... (2) preferencijalnog podrijetla.
3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine ja toimivuse kontroll

Aastatel 2017–2018 tegi komisjon Madagaskariga sõlmitud säästva kalapüügi partnerluslepingu kehtiva protokolli järelhindamise ning protokolli võimalikku uuendamist käsitleva eelhindamise. Hindamise järeldused on esitatud komisjoni talituste töödokumendis.

Hindamise tulemusena jõuti järeldusele, et ELi tuunipüügisektor on väga huvitatud püügitegevusest Madagaskaril ning protokolli uuendamine aitaks tugevdada kalanduse järelevalvet, kontrolli ja seiret ning tõhustaks selle piirkonna kalamajandust. ELi jaoks on oluline säilitada vahend, mis võimaldab teha tihedat valdkondlikku koostööd ookeanide majandamise olulise osalisega allpiirkondlikul tasandil tema jurisdiktsiooni all oleva püügipiirkonna ulatuse tõttu. Lisaks tähendab see, et ELi kalalaevastik, eelkõige Réunioni saarel olevad tuunipüügiseinerid ja õngejadalaevad säilitavad juurdepääsu olulisele püügipiirkonnale, kus nad saavad kasutada püügistrateegiaid mitmeaastase rahvusvahelise õigusraamistiku alusel. Madagaskari ametiasutuste eesmärk on jätkata suhteid ELiga, et tugevdada ookeanide majandamist ja saada kasu sihtotstarbelisest valdkondlikust toetusest, mis tagab mitmeaastased rahastamisvõimalused.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõutava õiguskindluse ja siseturu ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping“) ja lubama EMP EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides.

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31, mis käsitleb koostööd teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust, et lubada EMP EFTA riikidel (Norra, Island ja Liechtenstein) jätkata koostööd Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarvesse lisatud eelarverea 04 03 01 03 („Tööjõu vaba liikumine ning sotsiaalkindlustusskeemide ja võõrtöötajate, sh kolmandatest riikidest tulnud võõrtöötajate suhtes rakendatavate meetmete koordineerimine“) alla kuuluvate liidu meetmete raames.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Nõutava õiguskindluse ja siseturu ühtsuse tagamiseks peab EMP ühiskomitee pärast asjaomaste ELi õigusaktide vastuvõtmist integreerima need võimalikult kiiresti Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (edaspidi „EMP leping“) ja lubama EMP EFTA riikidel osaleda ka EMPd käsitlevates ELi meetmetes ja programmides.

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31, mis käsitleb koostööd teatavates valdkondades väljaspool nelja vabadust, et lubada EMP EFTA riikidel (Norra, Island ja Liechtenstein) osaleda Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarvesse lisatud eelarverea 12 02 01 („Finantsteenuste ühtse turu rakendamine ja arendamine“) alla kuuluvates liidu meetmetes.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

Nõukogu otsuse ettepanekule lisatud ühiskomitee otsuse eelnõu on täielikus kooskõlas EMP lepingu eesmärgiga aidata kaasa lepinguosaliste vaheliste kaubandus- ja majandussidemete püsivale ja tasakaalustatud tugevdamisele võrdsetes konkurentsitingimustes ning samu eeskirju järgides, et nii luua ühtne Euroopa Majanduspiirkond.

•Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega

Ühiskomitee otsus on samuti kooskõlas muude liidu tegevuspõhimõtetega, eelkõige eesmärgiga kaitsta ELi siseturu ühtsust.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Käesoleva nõukogu ettepaneku materiaalõiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9.

Menetlusõiguslik alus on EMP lepingu rakendamise korda käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 artikli 1 lõige 3, milles nähakse ette, et nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kindlaks seisukoha, mis tuleb liidu nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

Käesoleva ettepaneku eesmärki – tagada siseturu ühtsus – ei ole võimalik piisavalt saavutada üksnes liikmesriikide tasandil ning meetme toime tõttu on eesmärk paremini saavutatav liidu tasandil.

•Proportsionaalsus
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

EMP ühiskomitee otsuse eelnõu (mis on lisatud nõukogu otsuse ettepanekule) eesmärk on muuta EMP lepingu protokolli nr 31, et jätkata 2018. eelarveaastal EMP EFTA riikide (Norra) osalemist liidu kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistavas meetmes (edaspidi „ettevalmistav meede“).

Kuna Liechtenstein ja Island ei ole väljendanud oma huvi selles ettevalmistavas meetmes osalemise vastu, puudutab EMP ühiskomitee otsuse eelnõu üksnes Norrat.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

EMP lepingu artiklis 78 on sätestatud, et lepinguosalised peavad tihendama ja laiendama koostööd teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas toimuva ELi tegevuse raames. Komisjon rahastab praegu oma programmi „Horisont 2020“ kaudu nii üksnes tsiviil- kui ka kahesuguse kasutusega tehnoloogia teadus- ja arendustegevust ning loeb ettevalmistavat meedet oluliseks vahendiks ELi eelarvest rahastatavate kaitsealaste teadusuuringute lisaväärtuse testimiseks.

Norra osales ettevalmistavas meetmes juba 2017. aastal. Lisaks sõlmis Norra koostöölepingu Euroopa Kaitseagentuuriga ning asjaomane kaitse- ja julgeolekuvaldkonna hangete direktiiv (2009/81/EÜ) inkorporeeriti EMP lepingusse juba 2014. aastal.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Ühised kaitsealased teadusuuringud uuenduslike tehnoloogiate, toodete ja teenuste valdkonnas on määrav tegur kaitsesektori pikaajalise konkurentsivõime ja lõpuks Euroopa strateegilise autonoomia säilitamisel. Koostöö Norraga toetab ELi jõupingutusi selles valdkonnas.

Komisjon märgib, et ettevalmistav meede on osa siseturu, tööstuse ja teadustegevusega seotud poliitikavaldkondadest. Seepärast on koostöö edasine süvendamine kõnealuses valdkonnas kooskõlas EMP lepingu eesmärkidega.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Õiguslikuks aluseks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) artikli 54 lõike 2 punkt b, artikli 84 lõige 2 ja artikkel 124 koostoimes nõukogu määruse (EÜ) nr 2894/94 (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta) artikli 1 lõikega 3, milles nähakse ette, et nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul seisukoha, mis tuleb ELi nimel EMP ühiskomitee otsuste suhtes võtta.

Komisjon esitab koostöös Euroopa välisteenistusega nõukogule EMP ühiskomitee otsuse eelnõu, et nõukogu võtaks selle vastu kui liidu seisukoha. Komisjon loodab, et ta saab seisukoha EMP ühiskomitees esitada esimesel võimalusel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Ettepanek on subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas alljärgnevatel põhjustel.

Käesoleva ettepaneku eesmärki, nimelt koostöö sisseseadmist EMP EFTA riikidega kaitsealaste teadusuuringute valdkonnas nende osalemise kaudu ELi eelarvest rahastatavas ettevalmistavas meetmes, ei ole võimalik piisavalt saavutada liikmesriikide poolt, ja seda on seepärast kergem saavutada liidu tasandil.

•Proportsionaalsus
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Kehtiv säästva kalapüügi partnerlusleping Euroopa Liidu ja Cabo Verde vahel sõlmiti 30. detsembril 2006. Säästva kalapüügi partnerluslepingu praegu kehtiv neljaks aastaks sõlmitud protokoll jõustus 23. detsembril 2014 ja selle kehtivusaeg lõpeb 22. detsembril 2018. Protokolliga on kehtestatud liidu laevastiku kalapüügivõimalused ning liidu ja laevaomanike makstav rahaline toetus. ELi avaliku sektori iga-aastane rahaline toetus Cabo Verdele on esimesel kahel aastal 550 000 eurot, millest 275 000 eurot on ette nähtud sektoripõhiseks toetuseks, ja viimasel kahel aastal 500 000 eurot, millest 250 000 eurot on ette nähtud sektoripõhiseks toetuseks.