[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 9.10.2008

KOM(2008)625 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu lisaprotokolli allakirjutamist Euroopa Ühenduse nimel

SELETUSKIRI

1. Euroopa Ühendus on lepinguosaline mitmes piirkondlikus tahtmatut merereostust käsitlevas lepingus nagu näiteks Bonni leping, Barcelona konventsioon ja Helsingi konventsioon. Kõnealused lepingud lihtsustavad vastastikuse abi andmist ja koostööd liikmesriikide vahel kõnealuses valdkonnas Põhja-, Vahe- ja Läänemere piirkonnas. Pärast naftatanker Aragoni 1990. aastal põhjustatud ulatuslikku õlireostust Madeira rannikul algatas Portugal Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu (Lissaboni leping) protsessi. Lepinguga luuakse mehhanism, millega tagatakse lepinguosaliste vaheline koostöö merereostusega seotud õnnetuste puhul ning kohustatakse neid looma ja rakendama oma hädaolukordade lahendamiseks ettenähtud struktuure ja kavasid. Lepingut kohaldatakse Atlandi ookeani kirdeosa suhtes, mille piirideks on lepingus osalevate riikide majandusvööndite välispiirid ning muude piirkondlike lepingute, nagu naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere saaste vastu võitlemist käsitleva koostöölepingu (Bonni leping) ja Vahemere saastekaitse konventsiooni (Barcelona leping) piirid.

2. Lissaboni lepingule kirjutasid 17. oktoobril 1990 alla Portugal, Hispaania, Prantsusmaa, Maroko ja Euroopa Ühendus. Portugal, Prantsusmaa ja Euroopa Ühendus ratifitseerisid lepingu, kuid Hispaania ja Maroko vaheline poliitiline vaidlus piiride üle Lääne-Saharas viis selleni, et kõnealused riigid ei saanud lepingut ratifitseerida lepingu geograafilist ulatust käsitleva artikli 3 punkti c tõttu, milles sätestati: „lõunas Maroko Kuningriigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete lõunapiirini.”

3. Pärast seda kui jõuti kokkuleppele Lissaboni lepingu artikli 3 punkti c muutva lisaprotokolli sisus, kirjutasid Portugal, Hispaania, Prantsusmaa ja Maroko lepingule Lissabonis 20. mail 2008 alla. Komisjoni kutsuti protokolli allakirjutamisele koos teiste lepinguosalistega.

Eespool nimetatut arvestades on asjakohane, et ühendus kirjutab alla Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitlevale koostöölepingule, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

mis käsitleb Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu lisaprotokolli allakirjutamist Euroopa Ühenduse nimel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1]

ning arvestades järgmist:

1. Ühendus on lepinguosaline Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitlevas koostöölepingus (Lissaboni leping)[2]

2. Hispaania ja Maroko vahelise poliitilise vaidluse tõttu piiride üle Lääne-Saharas ei saanud kõnealused riigid Lissaboni lepingut ratifitseerida. Vaidlus on praeguseks Lissaboni lepingu artikli 3 punkti c muutva Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu lisaprotokolliga lahendatud.

3. On asjakohane, et Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu lisaprotokoll kirjutatakse ühenduse nimel alla, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga volitatakse nõukogu eesistujat nimetama isiku või isikud, kellel on õigus Atlandi kirdeosa rannikute ja vete kaitset saaste eest käsitleva koostöölepingu lisaprotokollile ühenduse nimel alla kirjutada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, ning andma neile selleks vajalikud volitused.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] ELT C ...

[2] Nõukogu otsus 93/550/EMÜ, 20. detsember 1993