KOMISJONI ARUANNE

KOMITEEDE TEGEVUSE KOHTA 2017. AASTAL

Määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (edaspidi „komiteemenetluse määrus“)) artikli 10 lõike 2 kohaselt esitab komisjon aruande komiteede tegevuse kohta 2017. aastal.

Käesolevas aruandes esitatakse ülevaade komiteemenetluse arengust 2017. aastal ja kokkuvõte komiteede tegevusest. Aruandega koos esitatakse komisjoni talituste töödokument eri komiteede töö üksikasjaliku statistikaga.

1.Ülevaade komiteemenetluse arengust 2017. aastal

1.1.Üldine areng

Nagu on kirjeldatud 2013. aasta aruandes, on kõik vana komiteemenetluse otsusega ettenähtud komiteemenetlused automaatselt kohandatud komiteemenetluse määrusega (määrus (EL) nr 182/2011) ette nähtud uute komiteemenetlustega, välja arvatud kontrolliga regulatiivmenetlus.

Seepärast tegutsesid komiteemenetluse komiteed 2017. aastal komiteemenetluse määruses sätestatud menetluste, s.t nõuandemenetluse (artikkel 4) ja kontrollimenetluse (artikkel 5), samuti komiteemenetluse otsuse artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Paremat õigusloomet käsitlevas institutsioonidevahelises 13. aprilli 2016. aasta kokkuleppes tuletatakse meelde vajadust ühtlustada kontrolliga regulatiivmenetlust:

„Kolm institutsiooni tunnistavad vajadust viia kõik kehtivad õigusaktid vastavusse Lissaboni lepinguga kehtestatud õigusraamistikuga ning eelkõige seavad esikohale kõigi selliste alusaktide kiire vastavusse viimise, mis osutavad endiselt kontrolliga regulatiivmenetlusele. Komisjon esitab ettepaneku kõnealuse vastavusseviimise kohta 2016. aasta lõpuks.“

Kooskõlas selle kohustusega võttis komisjon vastu uue ettepaneku nende alusaktide ühtlustamiseks, milles on sätestatud delegeeritud ja rakendusaktide suhtes kontrolliga regulatiivmenetluse kohaldamine. Komisjon võttis vastu ka teise ettepaneku, mis käsitleb alusaktide ühtlustamist õigusvaldkonnas. Institutsioonidevahelised läbirääkimised mõlema ettepaneku üle käivad. Õiguskomisjon võttis ettepaneku kohta vastu raporti ja sai mandaadi alustada läbirääkimisi. Nõukogu võttis vastu üldise lähenemisviisi 20. märtsil 2018.

Komisjon võttis 26. veebruaril 2016. aastal vastu aruande määruse (EL) nr 182/2011 rakendamise kohta. Selles aruandes järeldas komisjon, et komiteemenetluse üldine õigusraamistik toimib hästi. Siiski osutas ta tookord ka poliitilisele probleemile, mille puhul oli eelkõige mõnes väga tundlikus valdkonnas, nagu geneetiliselt muundatud organismide lubamine, tulemuseks arvamuse mitteesitamine. Seepärast ja eelkõige arvestades kogemusi glüfosaadile loa andmise menetlusega teatas president Juncker oma 2016. aasta septembri kõnes Euroopa Liidu olukorra kohta komisjoni algatusest seda probleemi käsitleda ning komitees hääletamise puhul liikmesriikide poolset aruandekohustust, vastutust ja läbipaistvust suurendada ning seda eelkõige apellatsioonikomitees. Seejärel võttis komisjon 14. veebruaril 2017 vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017) 85 final). Selles ettepanekus esitatakse hulk sihtotstarbelisi muudatusi apellatsioonikomitee toimimises, et lahendada tundlikes valdkondades olukorrad, kus arvamus puudub. Institutsioonidevahelised läbirääkimised selle ettepaneku üle käivad.

Käimas on samuti kolme institutsiooni vahelised läbirääkimised mittesiduvate kriteeriumide üle Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 kohaldamise, näiteks delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide eristamise kohta.

Oma 2015. aasta mai teatises „Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks“ võttis komisjon endale kohustuse, et delegeeritud õigusaktide ja oluliste rakendusaktide eelnõude tekstid on üldsusele avatud neli nädalat, võimaldades sidusrühmadel esitada märkusi. 2017. aastal avaldati komisjoni veebisaidil „Avaldage arvamust!“ üldsuse tagasiside saamise eesmärgil 165 sellist õigusakti eelnõud.

1.2.Kohtupraktika areng

Oma 20. septembri 2017 otsusega kohtuasjas C-183/16 (Tilly Sabco) rõhutas kohus vajadust pidada kinni tähtaegadest, mille jooksul tuleb komiteele enne hääletust esitada rakendusaktide eelnõud, ja kalduda sellest kõrvale vaid hästi põhjendatud juhtudel. Määruse (EL) nr 182/2011 artikli 3 lõike 3 kohaselt peab eesistuja esitama komiteele rakendusakti eelnõu ja päevakorra projekti vähemalt 14 päeva enne koosolekut. Esitamise tähtaega võib lühendada erandjuhtudel. Seda võimalust on põhjalikumalt kirjeldatud komiteede töökorra standardeeskirjades, mille põhjal komiteed võtavad vastu oma töökorra. Eesistuja saab ka kehtestada komiteele tähtaja eelnõu kohta arvamuse esitamiseks. Tähtajad peavad olema proportsionaalsed ning andma komitee liikmetele varase ja tegeliku võimaluse eelnõu läbi vaadata ning väljendada oma arvamust.

2.Ülevaade tegevusest

2.1.Komiteede ja koosolekute arv

Oluline on teha vahet komiteemenetluse komiteede ja muude üksuste, eelkõige komisjoni enda moodustatud eksperdirühmade vahel. Viimati nimetatud annavad komisjonile eksperdinõu poliitika ja delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja rakendamisel, samal ajal kui komiteemenetluse komiteed abistavad komisjoni põhiõigusaktidega antud rakendamisvolituste kasutamisel. Käesolevas aruandes keskendutakse üksnes komiteemenetluse komiteedele. Ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2017 tegutsenud komiteemenetluse komiteede arv on esitatud tegevusvaldkondade kaupa (vt I tabel). Võrdluseks on toodud ka eelmise aasta arvnäitajad (31. detsembri 2016. aasta seisuga). Osakondi ja koosseise ei ole eraldi arvestatud, kuna need kuuluvad põhikomitee alla.