ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.

toonitab, et petitsioonid on väga tähtsad ka seadusandliku protsessi jaoks, kuna nende abil selgitatakse välja olemasolevad lüngad ja puudused ühenduse õigusaktide ülevõtmisel ja antakse teistele Euroopa Parlamendi komisjonidele kasulikku ja otsest teavet õigusloometööks nende vastavates valdkondades; tunneb heameelt, et petitsioonikomisjon on hakanud teiste parlamendikomisjonidega rohkem suhtlema ning et täiskogu istungitel käsitletakse üha sagedamini petitsioonidega seotud küsimusi; arvestades, et petitsioonide eest ei vastuta mitte ainult petitsioonikomisjon, vaid see peab olema kõigi parlamendikomisjonide ühine vastutusvaldkond; väljendab heameelt mitteametliku petitsioonide võrgustiku loomise kavatsuse üle parlamendis, milles osalevad kõigi komisjonide esindajad, et tagada petitsioonidega seotud tegevuse sujuv ja tõhus koordineerimine; on arvamusel, et see võrgustik peab aitama paremini mõista petitsioonide rolli parlamendi töös ja tugevdama komisjonidevahelist koostööd petitsiooni esitajate tõstatatud küsimustes; kutsub kõiki parlamendi pädevaid komisjone üles pöörama piisavat tähelepanu neile edastatud petitsioonidele ja tegema vajalikke pingutusi, et anda petitsioonide nõuetekohaseks käsitlemiseks vajalikku teavet;
44.

toonitab asjaolu, et põllumajandusettevõtted saavad endale lubada innovatsiooni vaid siis, kui kapitalikulud on madalad ja teatav likviidsuse tase on kättesaadav; rõhutab sellega seoses, et stabiilne sissetulek on üks eeltingimusi, mis võimaldab põllumajandustootjatel laenu saada;
I.

arvestades, et Tema Pühaduse dalai-laama esindajad on pöördunud Hiina Rahvavabariigi valitsuse poole, et leida Tiibeti küsimusele mõlemale poolele kasulik lahendus; arvestades, et viimaste aastate jooksul ei ole Tiibeti kriisi lahendamisel edusamme toimunud, sest viimane kõnelustevoor toimus 2010. aastal ja praegu on läbirääkimised külmutatud;
41.

on seisukohal, et Euroopa varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemi tuleks tugevdada, et tuvastada üksikisikud, kellel on suur oht radikaliseeruda; kutsub ELi ja liikmesriike üles tegema hariduse kaudu suuremaid jõupingutusi, et radikaliseerumist ära hoida; soovitab liikmesriikidel edendada algatusi internetis, et võidelda äärmusrühmituste ideede ja tegevuse vastu, ning lisada see mõõde internetis riskide ennetamise alastesse loengutesse koolides; kutsub ELi ja liikmesriike üles tegema suuremaid jõupingutusi, et aidata ohustatud isikute perekondi; nõuab parimate tavade vahetamist ja narratiivide loomist võitluseks vägivaldse äärmusluse, radikaliseerumise ja Euroopas terrorirünnakute korraldamisele ja toimepanemisele õhutamise vastu; rõhutab, et pädevate riiklike ja Euroopa tasandi asutuste vahel on vaja tihedamat piiriülest koostööd teabevahetuse parandamiseks, et võidelda tõhusamalt terrorismivõrgustike vastu; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kasutaksid olemasolevaid koostöövahendeid võimalikult suurel määral; soovitab ELil ja liikmesriikidel vahetada parimaid tavasid riskirühma kuuluvate, eriti vanglas olevate isikute radikaliseerumise ärahoidmiseks;
B.

arvestades, et nimetatud vaheraportis märkis parlament kokkuvõtteks, et ta kaalub nõusoleku andmist alles pärast seda, kui Usbekistani ametivõimud on andnud ILO vaatlejatele loa teostada põhjalikku ja takistamatut järelevalvet ning kui need vaatlejad on kinnitanud, et ellu on viidud põhjalikud reformid, mis on andnud märkimisväärseid tulemusi selle näol, et toimub sunniviisilise ja lapsele sobimatu töö tulemuslik likvideerimine nii riiklikul, piirkondlikul (vilajeti) kui ka kohalikul tasandil;
2.

on seisukohal, et praegune sise- ja väliskriis on ELi jaoks ka šanss – kui seda kasutada ELi toimimise ja koostöö parandamiseks; on seisukohal, et praeguste probleemide lahendamiseks on vaja ELi reformida, et muuta see paremaks ja demokraatlikumaks ning et see suudaks vastata kodanike ootustele; tuletab meelde, et Euroopa kodanikud peavad ühist välis- ja julgeolekupoliitikat ELi üheks esmatähtsaks tegevusvaldkonnaks ning et see on ka üks valdkondi, kus Euroopa koostöö võib anda kõige rohkem lisaväärtust; rõhutab sellega seoses, et liikmesriigid peavad muutma oma mõtteviisi, sest praegusel ajal on välispoliitika ja julgeoleku käsitamine kitsarinnalisest riigi tasandi vaatenurgast iganenud; on veendunud, et ükski liikmesriik eraldi ei suuda lahendada ühtegi täna meie ees seisvat probleemi; on kindlalt veendunud, et ELi haavatavus on puuduliku integratsiooni ja kooskõlastamise puudumise otsene tagajärg; rõhutab asjaolu, et üleilmastumine ja mitmetahulisus tingivad sellised vajalikud integreerumisprotsessid nagu EL; kutsub liikmeriike üles ilmutama lõpuks piisavat ühtsust, poliitilist tahet ja usaldust üksteise vastu, et olemasolevaid vahendeid saaks kooskõlastatult kasutada meie huvide ja väärtuste edendamiseks; kordab, et EL saab teiste suurte jõududega võrdväärne tugev üleilmne toimija olla üksnes siis, kui kõik liikmesriigid esinevad ühtsena ja tegutsevad koos tugeva ELi välis- ja julgeolekupoliitika raamistikus;
55.

märgib, et CITES, ELi puidumäärus ja ELi ETR-kalapüügi õigusraamistik on olulised vahendid, millega reguleeritakse rahvusvahelist looduslike liikidega kauplemist; tunneb sellegipoolest muret nõuetekohase rakendamise ja jõustamise puudumise pärast ning kutsub liikmesriike üles suurendama ühiseid ja koordineeritud pingutusi, et tagada tulemuslik rakendamine; on ühtlasi mures, et liikide ja osalejate osas esineb kehtivas õigusraamistikus lünki; nõuab seetõttu, et EL vaataks läbi kehtiva õigusraamistiku, eesmärgiga täiendada seda kolmandatest riikidest ebaseaduslikult kogutud või kauplemise teel saadud looduslike liikide kättesaadavaks tegemise ja turule laskmise, transpordi, omandamise ja valduse keeluga; leiab, et sellised õigusaktid ühtlustaksid olemasolevat ELi õigusraamistikku ning et selliste õigusaktide riikidevahelisel mõjul võiks olla oluline osa looduslike liikidega ülemaailmse kaubitsemise vähendamises; rõhutab sellega seoses, et kõnealused õigusaktid peavad olema täiesti läbipaistvad seoses kolmandates riikides ebaseaduslikuks määratud liikide kauplemiskeeldudega, et tagada seadusliku kaubandusega tegelevatele osalistele õiguskindlus;
F.

arvestades, et ELi mitmekeelsuse poliitikaga edendatakse võõrkeelte õppimist, ja arvestades, et üks selle poliitika eesmärkidest on see, et iga eurooplane räägiks lisaks oma emakeelele veel kahte keelt; arvestades, et riiklike ja piirkondlike viipekeelte õppimine ja edendamine võiks seda eesmärki toetada;
38.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tugevdaksid neid vaidluste kohtuvälise lahendamise struktuure, mis on seotud jaefinantsteenuste turuga, tagades, et vaidluste kohtuvälise lahendamisega tegelevad asutused oleksid täiesti sõltumatud ning et need asutused hõlmaksid kõiki turul tegutsejaid, ja võttes meetmeid, millega tagada, et FIN-NETi finantsvaidluste lahendamise võrgustik oleks tulemuslikum ja tarbijatele tuttav; nõuab ühtlasi tungivalt, et komisjon uuriks seoses sellega, et kollektiivset õiguskaitset käsitleva soovituse rakendamist on kavas hinnata, kuidas oleks võimalik kehtestada kollektiivse õiguskaitse Euroopa süsteem;
22.

soovitab, et rasedate puhul peaks vaimse tervise teenuste osutamine algama võimalikult vara esimesel trimestril, et oleks võimalik tuvastada konkreetsed seisundid, mis võivad vajada jälgimist, ära tunda sotsiaalsed probleemid, mille puhul naistel võib olla vaja sotsiaal- või vaimse tervise teenuste abi, ning teavitada naisi rasedusega seotud probleemidest; nõuab, et kõikides liikmesriikides tagataks laialdane ja kohalik sünnitusabi, mis hõlmab ämmaemandaid ja sünnitusarste, ning rõhutab, et sellel ülesandel on eriline tähtsus maapiirkondades; rõhutab, et psühholoogilise tervise teenused on täpselt sama tähtsad kui füüsilise tervise teenused, ja märgib, et ELis kannatab sünnitusjärgse depressiooni all 10–15 % äsja sünnitanud naistest; toonitab, kui tähtis on see, et naistel oleks pärast nurisünnitust juurdepääs psühholoogilisele ja meditsiinilisele abile, ning et nad vajavad tundlikku ja isiklikku lähenemist; palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada, välja töötada ja tagada sünnitusjärgse psühhoosi ja depressiooni varajane avastamine ja ravi;
A.

arvestades, et õigusriigi põhimõte, aruandekohustus, inimõiguste austamine ning vabad ja õiglased valimised on iga toimiva demokraatia olemuslikud elemendid; arvestades, et mõnedes Sahara-taguse Aafrika riikides, sealhulgas Kongo DVs ja Gabonis, on need elemendid ohus, mistõttu need riigid langevad pikaajalisse poliitilise ebastabiilsuse ja vägivalla perioodi;
C.

arvestades, et Pärsia lahe inimõiguste keskus ja teised inimõigusorganisatsioonid on dokumenteerinud nõuetekohase menetluse rikkumisi Kuveidi kriminaalõigussüsteemis, mis vähendas süüdistatavate jaoks võimalust, et nende suhtes kohaldatakse õiglast kohtumenetlust; arvestades, et eriti haavatavad on välismaalasest koduabilised, kuna neil puudub sotsiaal- ja õiguskaitse;
N.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 22 alusel on lubatud toimeaineid madala riskiastmega ainetena heaks kiita, kui need vastavad üldistele heakskiitmise nõuetele ja II lisa punktis 5 sätestatud madala riskiastmega ainete kriteeriumitele; arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 47 on sätestatud, et madala riskiastmega taimekaitsevahendina antakse luba taimekaitsevahenditele, mis sisaldavad ainult madala riskiastmega toimeaineid, ei sisalda probleemseid aineid, ei nõua erimeetmeid riskide vähendamiseks ja on piisavalt tõhusad;
3.

märgib, et institutsioonidevahelise tegevuse läbipaistvus ja kooskõlastamine on ülimalt tähtis, see aitab saavutada sobivat tasakaalu eksperdirühmade koosseisus esindatud eriteadmiste ja arvamuste seisukohast, et nende tegevust parandada; väljendab seetõttu rahulolu, et valikumenetlus on nüüd avalik; rõhutab sellega seoses, et ekspertide praktilised kogemused ja oskused peavad olema selgelt nähtavad; on seisukohal, et kogu valikuprotsess peaks tagama kõrgel tasemel läbipaistvuse ning selles tuleks juhinduda selgematest, täpsematest kriteeriumitest, rõhutades kandidaatide akadeemilise kvalifikatsiooni kõrval eriti nende praktilisi kogemusi ja pöörates tähelepanu ekspertide võimalikele huvide konfliktidele;
53.

rõhutab, et WHO on tuvastanud kehalise aktiivsuse vähesuse ülemaailmse suremuse neljanda peamise riskitegurina, millel on oluline otsene ja kaudne sotsiaalne ning majanduslik mõju ja kulud liikmesriikidele; tunneb muret selle pärast, et vaatamata kehalise tegevuse propageerimiseks tehtud olulistele kulutustele ning vaatamata kehalise tegevuse puuduse märkimisväärsele mõjule üldisele tervisele, väheneb mõnes liikmesriigis kehalise aktiivsuse tase;
2.

soovitab eelkõige suurendada jõupingutusi, et luua ELi tasandil ühtsemad elektroonilised tollinõuded ja riskihindamisprogrammid liidu tolliseadustiku poolt antava aja jooksul, eesmärgiga tagada, et kaupade saabumine, transiit ja väljumine on registreeritud ELis võimalikult tõhusalt – kahjustamata siiski julgeolekut – tänu liikmesriikide süsteemide omavahelisele ühendamisele, nii et need moodustavad sidusa elektroonilise süsteemi, mis põhineb samal andmemudelil ja ühistel liikumissüsteemidel; on veendunud, et komisjon peaks võtma selles osas ennetava lähenemisviisi, eelkõige kaasrahastamise kaudu, et tagada koostalitlusvõimeliste IT-süsteemide arendamine ning kindlustada koostalitlusvõime muude IT-süsteemidega tervishoiu- ning veterinaarsertifikaatide valdkonnas;
9.

taunib asjaolu, et ebapiisava rahastamise tõttu võib ÜRO Maailma Toiduprogramm (WFP) olla sunnitud varsti peatama abi andmise 150 000 inimesele kriisidest räsitud KAVis, kes on vägivaldselt oma kodudest lahkuma sunnitud; märgib, et nende laialipaisatud inimeste jaoks, kes on kaotanud kõik, kujutab WFP jagatav toit ainsat päästerõngast, ning et toiduabi lõpetamine avaldaks neile ränka mõju; nõuab tungivalt, et rahvusvahelised rahastajad peaksid kinni oma WFP-le antud lubadustest ning hoiaksid ära humanitaarabi kohaletoimetamise edasise halvenemise;
52.

märgib murelikult, et logistikasektor seisab silmitsi tööjõupuudusega, tehnoloogia areng tekitab eelseisvatel aastatel lisaprobleeme ja tööjõu aeglane kohandumine uute tehnoloogiatega, sealhulgas digitehnoloogiatega võib sektori suutlikkust vähendada; palub komisjonil kindlaks teha, millist koolitust ja õpet oleks ELi tasandil vaja, ning selgitada ka välja, millised on need töötingimused, kulud ja tõkked, mis võtavad tööjõult soovi transpordisektorisse tööle asuda, ning palub komisjonil kiiresti välja pakkuda meetmed, millega muuta transpordisektor noorte ja tulevaste põlvkondade silmis atraktiivsemaks; on seisukohal, et see annab võimaluse suurendada transpordisektorisse tööle asuvate naiste (muu hulgas positiivse diskrimineerimise meetmete kaudu) ja uustulnukate, nt kolmandate riikide kodanike osakaalu; on lisaks veendunud, et strateegilised investeeringud koolitusse ja parematesse töötingimustesse peaksid hõlmama algatusi teadmiste suurendamiseks avalikus sektoris, et võtta kaubaveoga seotud küsimusi paremini arvesse sotsiaalses kavandamises ning selliste näidis- ja testimiskohtade arendamises, kus kaubaveo- ja logistikaga seotud teadustegevust ja innovatsiooni on võimalik tegelikes tingimustes kohaldada ja testida;
21.

on seisukohal, et meie järjest enam digitaalses maailmas ei ole väheste oskustega inimestel mitte ainult väiksemad tööhõivevõimalused, vaid nad on ka kaitsetumad pikaajalise töötuse eest, neil on raskem saada juurdepääsu teenustele ja osaleda täiel määral ühiskonnas – see olukord ei ole kahjulik mitte ainult üksikisikutele, vaid on väga kulukas ka kogu majandusele ja ühiskonnale; toetab seepärast oskuste garantiid kui uut õigust igaühele omandada mis tahes eluetapis 21. sajandi jaoks hädavajalikke oskusi, sealhulgas kirja- ja arvutusoskust, digitaalset ja meediakirjaoskust, kriitilist mõtlemist, sotsiaalseid oskusi ning rohelise ja ringmajanduse jaoks vajalikke oskusi, võttes arvesse tekkivaid tööstusharusid ja peamise majanduskasvu sektoreid; see garantii pakub abikätt ebasoodsas olukorras inimestele, kaasa arvatud puudega inimestele, varjupaigataotlejatele, pikaajalistele töötutele ja alaesindatud rühmadele; rõhutab, et haridussüsteemid peaksid olema kaasavad, tagama kvaliteetse hariduse õiglaselt kogu rahvale, vastama tööturu vajadustele, võimaldama inimestel olla aktiivsed Euroopa kodanikud ja valmistama neid ette, et nad oleksid võimelised õppima ja kohanema kogu elu vältel, vastates ühiskonna ja tööturu vajadustele; on seisukohal, et keskhariduse omandamine peaks 21. sajandi Euroopas olema kohustuslik ja et kõigile noortele, kes on põhikoolist või keskkoolist välja langenud, peaksid olema kättesaadavad asjakohased programmid, et anda neile uus võimalus; on seisukohal, et oskuste garantii peaks hõlmama õppimisvajaduste individuaalset hindamist, kvaliteetset õppevõimalust ning omandatud oskuste ja pädevuste süsteemset valideerimist, mis võimaldab neid tööturul kergesti tunnustada; rõhutab, et on vaja tagada laialdane juurdepääs lairibaühendusele, võimaldamaks digitaalset kirjaoskust; tõstab oskuste garantii esile kui olulise sotsiaalse investeeringu, mis nõuab õiget rakendamist ja piisavat rahastamist, ka Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toel;
E.

arvestades, et president Joko Widodo on lubanud paapualastele muutust, mis algab „avatud dialoogist parema Paapua nimel“, ning on võtnud kohustuseks lõpetada ülemäärase jõu kasutamine ja inimõiguste rikkumised; arvestades, et president on alates tema valimisest 2014. aastal külastatud Paapuat neli korda; arvestades, et ta andis hiljuti lepituse märgiks korralduse vabastada suur hulk Paapua kinnipeetavaid;
E.

arvestades, et nagu on sätestatud neljanda rahapesu vastase direktiivi põhjenduses 28 ja korratud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1675 seletuskirjas (C(2016)4180), kujutab komisjoni poolne hindamine endast autonoomset protsessi; arvestades, et komisjonil on seetõttu õigus liikuda rahapesuvastase töökonna standarditest edasi ja jätta kolmanda riigi oma nimekirja isegi siis, kui rahapesuvastane töökond on selle sealt kustutanud, või lisada täiendavaid kolmandaid riike tingimusel, et see toimub kooskõlas neljanda rahapesu vastase direktiivi artikli 9 lõikes 2 sätestatud konkreetsete kriteeriumitega;
C.

arvestades, et Ligue Iteka avaldas 15. novembril 2016. aastal aruande „Represseerimine ja genotsiidi tugevnemine Burundis“, mille ta oli koostanud koos Rahvusvahelise Inimõiguste Föderatsiooniga pärast riigis läbi viidud kaheaastast uurimist ja milles anti ajakohastatud ülevaade valitsuse repressioonidest ja inimõiguste massilisest rikkumisest; arvestades, et Ligue Iteka avaldas mõned nädalad hiljem ka mitu uurimisaruannet Burundi valitsusvägede toime pandud raskete kuritegude kohta: mõrvad, inimröövid, kadunuks jääma sundimine, piinamine, vägistamine ja arvukad kinnipidamised; arvestades, et selliste kuritegude toimepanemine on jätkunud täieliku karistamatusega; arvestades, et juba 2016. aasta oktoobriks oli keelustatud veel viis õiguste eest võitlevat organisatsiooni, nimelt Forum pour le renforcement de la société civile (FORSC), Forum pour la conscience et le développement (FOCODE), Action chrétienne pour l’abolition de la torture (ACAT), Association burundaise pour la protection des droits humains et des personnes détenues (APRODH) ja Réseau des citoyens probes (RCP);
K.

arvestades, et suursilm-tuuni varud on alates 2012. aastast kahanenud, selle tulemusena on Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon kehtestanud majandamismeetme, mis vaadatakse uuesti läbi 2017. aastal, ning arvestades, et seinerpüügi maht vähenes 2015. aastal 26 % võrreldes 2014. aastaga; arvestades, et lisaks sellele on Cooki saarte veed liigitatud haireservaadiks, ehkki siinkohal tuleb toonitada, et haid ei ole uue lepingu alusel nimetatud vetes kalastavate Euroopa laevastike sihtliigid;
75.

tunnistab, et standardid peaksid vastama tööstuse ja muude sidusrühmade tõendatud vajadusele; rõhutab, et on oluline töötada välja ühised kõrged standardid ja neis kokku leppida, et tagada andmete tõhus kasutamine ja jagamine laiemalt kui vaid ühes valdkonnas, institutsioonis või ühe riigi piires; kutsub komisjoni üles tegema vajaduse korral kindlaks parimad sertifitseerimissüsteemid liikmesriikides, et koostada asjaomaseid huvirühmi kaasates nõudlusel põhinevad üleeuroopalised standardid, mis hõlbustavad andmete jagamist ning põhinevad avatud ja ülemaailmsetel standarditel, kui see on põhjendatud; rõhutab, et Euroopa pilvandmetöötluse algatusega seoses võetavate meetmetega tuleb tagada, et võetakse arvesse ühtse turu vajadusi ning et see turg jääb ülemaailmselt juurdepääsetavaks ning reageerib tehnoloogilisele arengule;
5.

kordab, et õiglane maksukonkurents on ELi siseturu terviklikkuse jaoks esmatähtis ja seepärast peavad kõik turuosalised maksma oma õiglase osa maksudest ja makse tuleks maksta tulu teenimise kohas; rõhutab, et pärast LuxLeaksi paljastusi on EL tunnistanud, et (konkurentsi tugevdamiseks ühtsel turul) ta vajab lihtsat ja läbipaistvat maksupoliitikat ja -korraldust, ning on ka tunnistanud, et on vaja lõpetada liikmesriikide ebaõiglane maksukonkurents (sealhulgas nende antud ebaseaduslikud maksusoodustused), mis toob ausatele maksumaksjatele kaasa moraaliriski ja täiendava maksukoormuse ning takistab VKEde arengut, seda ka juhul, kui ainult uusi sisenejaid ja ainult ühes riigis äriga tegelevaid VKEsid karistatakse, võrreldes rahvusvaheliste ettevõtetega, kes võivad kasumit ümber paigutada või rakendada muid agressiivse maksuplaneerimise vorme, kasutades ainult neile kättesaadavaid otsuseid ja vahendeid; rõhutab vajadust uurida põhjalikult juhtumeid, mille puhul on põhjust kahtlustada ebaseaduslikku maksude optimeerimist rahvusvaheliste ettevõtete poolt; väljendab samal ajal heameelt asjaolu üle, et komisjon on uurinud põhjalikult konkurentsivastaseid tegevusi, nt teatavate liikmesriikide valikulisi maksusoodustusi, mis võivad hõlmata ülemäärase kasumi üle otsustamise süsteeme, ning tunneb heameelt ka uurimiste hiljutiste tulemuste üle, mis näitavad, et valikuliselt antud maksusoodustused on ELi konkurentsiõiguse tähenduses ebaseaduslik riigiabi; rõhutab vajadust tagada komisjonile laialdane juurdepääs teabele, et algatada rohkem uurimisi kahtlaste juhtumite suhtes; kutsub komisjoni üles koostama selged suunised maksualase riigiabi kohta, mis hõlmaks ebaõiglast konkurentsi, ning kasutama täies ulatuses oma ELi konkurentsiõigusest tulenevaid volitusi, et aidata liikmesriikidel võidelda tulemuslikult kahjulike maksutavadega; on seisukohal, et on vaja teha suuremaid jõupingutusi surve avaldamiseks agressiivsete maksutavade suhtes; rõhutab, et liikmesriikide maksuametite vahel vahetatav teave maksuotsuste ja siirdehindade kokkulepete kohta on eriti otsustava tähtsusega; taunib asjaolu, et liikmesriigid ei anna Euroopa Komisjoni konkurentsi peadirektoraadile juurdepääsu sellele teabele; soovitab suurendada teabe vahetamist riigiasutuste vahel, ning kutsub liikmesriike üles avaldama teavet oma maksuotsuste kohta ning soovitab esitada selle teabe vajaduse korral piirkondade kaupa; on veendunud, et komisjoni otsused, milles on esitatud selge metoodika ebakorrektsetesse otsustesse kaasatud ettevõtete väärtuse ja õigustamatute konkurentsieeliste kohta, on edasisele ühtlustamisele heaks õiguslikuks aluseks;
132.

kiidab heaks asjaolu, et uues määruses (EL) 2016/1624, mis käsitleb Euroopa piiri- ja rannikuvalvet, on ette nähtud, et kui välispiiri kontrollimise tõhusus väheneb sedavõrd, et see võib ohtu seada Schengeni ala toimimise, kas seetõttu, et liikmesriik ei võta vajalike meetmeid või ei ole Frontexilt piisavat toetust taotlenud või ei kasuta seda toetust, võib komisjon teha nõukogule ettepaneku võtta vastu otsus, milles määratletakse ameti rakendatavad meetmed ja nõutakse, et asjaomane liikmesriike teeks nende meetmete rakendamisel ametiga koostööd; märgib ühtlasi, et määrus sisaldab ka sätteid töörühmade liikmete tsiviil- ja kriminaalvastutuse kohta ning kaebuste esitamise mehhanismi, et jälgida põhiõigustest kinnipidamist ja tagada see kogu ameti tegevuses;
32.

on endiselt arvamusel, et on vajalik määrata kindlaks terviklik mõõtmissüsteem, mis ühendaks eri metoodikaid, nagu koondnäitajaid, süstemaatilist näitajate komplekti ja valdkondlikke vahendeid, et mõõta ühtse turu toimimist eesmärgiga liita see Euroopa poolaastaga; palub komisjonil ühtse turu süvendamise mõõtmiseks ja hoogustamiseks peamistes prioriteetsetes valdkondades kaaluda põhinäitaja ja sellega seotud eesmärgi kindlaksmääramist ühtse turu integreerimise vallas;