KOMISJONI TÖÖDOKUMENT, milles käsitletakse kavandatavat finantsmääruse muutmise ettepanekut, mille kohaselt lisatakse finantsmäärusesse uus jaotis Euroopa tasandi erakondade rahastamise kohta /* COM/2012/0500 final */





KOMISJONI TÖÖDOKUMENT, milles käsitletakse kavandatavat finantsmääruse muutmise ettepanekut, mille kohaselt lisatakse finantsmäärusesse uus jaotis Euroopa tasandi erakondade rahastamise kohta 1. Sissejuhatus 1.1. Töödokumendina esitamine Käesolev dokument ei ole komisjoni ametlik ettepanek. Selles esitatakse muudatused, mida tuleks teha läbivaadatud finantsmäärusesse[1] pärast selle iga kolme aasta järel toimuvat läbivaatamist. Kuna aga uut finantsmäärust ei ole veel ametlikult vastu võetud, võib komisjon esitada oma ettepaneku üksnes töödokumendi vormis. See võimaldab komisjonil ja seadusandjal saada üldülevaate reformidest, mis on seotud Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa poliitiliste sihtasutustega. Komisjon kavatseb pärast uue finantsmääruse vastuvõtmist esitada ka ametliku seadusandliku ettepaneku. 1.2. Finantsmääruse muutmise põhjendus Finantsmäärust tuleb muuta, et võtta arvesse muudatusi, mille komisjon esildas ettepanekus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist ja millega asendatakse praegu kehtiv määrus (EÜ) nr 2004/2003[2]. Tulenevalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 224 sisaldab kõnealune ettepanek uusi eeskirju, mis käsitlevad muu hulgas Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste rahastamist. Nende tõhususe huvides tuleks neile lisada asjaomased finantseeskirjad, mis põhineksid finantsmäärusel. Ettepaneku kohaselt tuleks läbivaadatud finantsmääruse teise osa („Erisätted”) lõppu, enne kolmandat osa („Ülemineku- ja lõppsätted”) lisada uus jaotis „Rahalised toetused”. Kavandatavad muudatused on esitatud lisas. Praeguses etapis ei ole kavas koostada uue jaotise jaoks ELi toimimise lepingu artiklil 290 põhinevat delegeeritud õigusakti. 2. Komisjoni talituste kavandatud muudatused 2.1. Lisada finantsmäärusesse uus jaotis: „Euroopa tasandi erakondadele antav rahaline toetus” Ettepaneku aluseks on Euroopa Parlamendi resolutsioon, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade rahastamist (Giannakou raport)[3] ja milles tõdetakse, et saadud kogemusi arvesse võttes tuleks Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste rahastamist mitmes aspektis täiustada. Eelkõige soovitakse lõpetada senine toetuste andmise süsteem ja luua finantsmääruses uus rahastamisvahend, mis on „mõeldud ja kavandatud üksnes Euroopa tasandi erakondade ja sihtasutuste rahastamiseks”. Pärast süvaanalüüsi on tehtud ettepanek, et erakondi tuleks tõepoolest rahastada uue rahastamisvahendi (rahalised toetused) kaudu, nagu on kirjeldatud käesolevas ettepaneku kavandis, mitte tegevustoetuse kaudu, nagu praegu. Euroopa tasandi poliitilised sihtasutused aga peaksid jätkuvalt saama tegevustoetusi. Euroopa Parlamendi taotlus jätta ka Euroopa tasandi poliitilised sihtasutused senisest toetustesüsteemist välja, ei ole põhjendatud, võttes arvesse, et Euroopa tasandi poliitilistel sihtasutustel puudub Euroopa tasandi erakondade eripära. Lisaks peaks enamik probleeme, mille Euroopa Parlament on tõstatanud seoses raskustega, mis kõnealuste sihtasutuste jaoks on kaasnenud praeguse finantsmäärusega,[4] kaduma läbivaadatud finantsmääruse jõustumisega, mistõttu kaob ka vajadus erandite järele. See puudutab eelkõige sihtasutuste võimalust saada kogu eelmakse summa ilma tagatist esitamata ja koguda rahalisi reserve oma allikatest, sest nendeks reservideks kulutatud summasid ei võeta kasumi taotlemist keelava põhimõtte järgimise kontrollimisel arvesse. Euroopa tasandi erakondadele antavate rahaliste toetuste aluseks on senisele toetussüsteemile sarnane mudel, mille spetsiifika on esitatud järgnevalt. 2.2. Suuremad muudatused võrreldes senise toetustesüsteemiga Suuremad erinevused kavandatava rahaliste toetuste süsteemi ja senise toetustesüsteemi vahel on järgmised. 2.2.1. Iga-aastasest tööprogrammist loobumine Eespool nimetatud Giannakou raporti punktis 18 on tehtud ettepanek kaotada Euroopa tasandi erakondade iga-aastane tööprogramm, tuues põhjenduseks, et neile sellise eeltingimuse seadmine on sobimatu ja see ei ole ette nähtud ühegi liikmesriigi õigusega. Eelkõige nõuab erakondade tegevus palju suuremal määral paindlikkust ja reageerimist päevasündmustele, kui oli ette nähtud senise toetustesüsteemiga, mille kohaselt tuleb rahastamistaotluses esitada iga-aastane tööprogramm ja esialgne eelarve. Sel põhjusel tuleks rahalist toetust anda ilma iga-aastase tööprogrammi või hinnangulise tegevuseelarve esitamise nõudeta. 2.2.2. Rahastamiskõlblikkuse kriteeriumi kehtestamine Erakondade rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid on kehtestatud kooskõlas ettepanekuga määruse kohta, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist. Praktikas peaks eelarvevahendite käsutaja taotlema otse Euroopa tasandi erakondade registrist (mis on loodud Euroopa Parlamendis) tõendi, mis kinnitab, et Euroopa tasandi erakond on nõuetekohaselt registreeritud, täidab asjaomaseid kohustusi (nt raamatupidamise aastaaruande esitamine), selle tegevust ei ole peatatud ja selle suhtes pole määratud ühtki eespool nimetatud määruse ettepanekus ettenähtud halduskaristust. 2.2.3. Valikukriteeriumidest loobumine Valikukriteeriumide täitmist uues jaotises ei nõuta, sest selle kontrollimisel, kas Euroopa tasandi erakondadel on kodanike esindamiseks piisav finants- ja tegevussuutlikkus, ei ole suuremat väärtust, seda enam, et iga-aastast tööprogrammi ega hinnangulist eelarvet ei esitata. 2.2.4. Ettenähtud kohustuste täitmise kontroll Lisatud on säte, millega nõutakse selgesõnaliselt, et rahalise toetusega hõlmatud eelarveaastal ei tohi Euroopa tasandi erakonda olla registrist kõrvaldatud ja selle suhtes pole määratud ühtki halduskaristust. Vastasel juhul rahalist toetust vähendatakse või selle andmine lõpetatakse ja kõik makstud eelmaksed nõutakse sisse. Eelarvevahendite käsutaja peaks taotlema selle kohta Euroopa Parlamendi registrist tõendi enne lõppmakse tegemist. 2.2.5. Kontroll kulude, mitte tegevuse üle Kuigi senisest toetustesüsteemist, mis eeldab tööprogrammi ja hinnangulise eelarve esitamist, loobutakse, ei tohiks arvata, et see annab erakondadele vaba voli ELi vahendeid väärkasutada. Kuigi rahalist toetust tuleks anda ilma iga-aastase tööprogrammi või hinnangulise tegevuseelarve esitamiseta, peaksid Euroopa tasandi erakonnad liidu vahendite otstarbekat kasutamist tagantjärele põhjendama. Eelkõige peaks eelarvevahendite käsutaja kontrollima, kas ELi vahendeid on kasutatud selleks, et maksta rahalise toetuse taotluste esitamise kutses nimetatud hüvitatavad kulud käesolevas määruses sätestatud tähtaja jooksul. Selline lahendus lihtsustab rahaliste toetuste taotlemist, sest iga-aastast tööprogrammi või hinnangulist eelarvet ei ole vaja esitada, ning võimaldab erakondadel vabalt tegutseda ja oma tegevust aasta jooksul kohandada. 2.2.6. ELi vahendite kasutamise tähtajad Giannakou raporti punktis 24 on pakutud välja võimalus koguda reserve ja vahendeid järgmisse eelarveaastasse üle kanda. Uue jaotisega ei takistata Euroopa tasandi erakondadel koguda reserve oma allikatest. Lisaks peaks Euroopa tasandi erakondadele võimaldama teatavat paindlikkust seoses eraldatud ELi vahendite kasutamise tähtaegadega. Kui kohaldada rangelt kohustust kasutada neid vahendeid selle eelarveaasta jooksul, milleks need eraldati, oleks raske seda ühendada Euroopa tasandi erakondade vajadusega kohandada oma vahendeid vastavalt valimistsüklile. Siiski tuleks kasutamata ELi vahendid mõistliku aja jooksul ära kasutada. Euroopa tasandi erakondadele antavaid rahalisi toetusi tuleks kasutada selleks, et katta hüvitatavad kulud kahe eelarveaasta jooksul, mis järgnevad sellele eelarveaastale, milleks need eraldati (n + 2), pärast mida peaks eelarvevahendite käsutaja kasutamata vahendid sisse nõudma. 2.2.7. Kaasrahastamine Euroopa tasandi erakondade rahastamise aluseks on määrusega xx/xxxx ettenähtud kaasrahastamise põhimõte, ilma et see piiraks eespool nimetatud võimalust kasutada ELi rahalise toetuse kasutamata osa selleks, et katta hüvitatavad kulud rahalise toetuse eraldamisele järgneva kahe eelarveaasta jooksul. 2.2.8. Rahastamismeetodid Nagu ka seniste toetuste puhul võib uusi rahalisi toetusi maksta kas kantud kulude teatava protsendi hüvitamise või eelnevalt kindlaksmääratud ühekordsete maksete, ühikuhindade või kindlamääraliste maksete süsteemi alusel. 2.2.9. 100 % eelrahastamine Rahalisi toetusi tuleks maksta ühe eelmaksena, mis katab 100 % summast, välja arvatud juhul, kui eelarvevahendite käsutaja otsustab nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel teisiti. 2.2.10. Eelmaksete intressid Erandina finantsmääruse artiklist 5 tuleks Euroopa tasandi erakondade saadud eelmaksete summadelt kogunenud intressi kasutada selleks, et maksta hüvitatavaid kulusid kahe järgneva eelarveaasta jooksul. 2.2.11. Karistuste ja kontrollide süsteem Nagu ka seniste toetuste puhul, peaks uus jaotis sisaldama standardsätteid, mis käsitlevad Euroopa Parlamendi, Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ja Euroopa Kontrollikoja kontrolle. Samuti peaks see sisaldama sama karistuste süsteemi (haldus- ja rahalised karistused), mida kohaldatakse toetusesaajate suhtes. 3. Mõju eelarvele Finantsmääruse kavandataval muutmisel ei tohiks olla eelarvele märkimisväärset mõju. Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust [xxxx/2012…] Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta seoses Euroopa tasandi erakondadele antavate liidu rahaliste toetustega EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 322, koostoimes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele, võttes arvesse kontrollikoja arvamust[5], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Euroopa tasandi erakondadel on liidusisese integratsiooni seisukohast oluline roll. (2) Euroopa Liidu lepingu artiklis 10 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 12 lõikes 2 on sätestatud, et Euroopa tasandi erakonnad aitavad kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele. (3) Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 4. novembril 2003 vastu määruse (EÜ) nr 2004/2003 Euroopa tasandi erakondi reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta[6]. (4) Euroopa Parlament on 6. aprilli 2011. aasta resolutsioonis, milles käsitletakse Euroopa tasandi erakondi reguleerivaid määrusi ja erakondade rahastamise eeskirju käsitleva määruse (EÜ) 2004/2003 kohaldamist,[7] soovitanud teha Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste rahastamises muudatusi, võttes arvesse saadud kogemusi. (5) Komisjon on teinud ettepaneku uue Euroopa Parlamendi ja nõukogu xx/xx/xxxx määruse nr xxx/xxxx kohta, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ja rahastamist ning millega asendatakse määruse (EÜ) nr 2004/2003. Ettepanekus nähakse ette uued eeskirjad või muudetakse kehtivaid eeskirju, mis käsitlevad muu hulgas Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste rahastamist, eelkõige seoses rahastamistingimuste, rahastamisviisi ja rahaliste vahendite jaotamise, annetuste ja toetuste, Euroopa Parlamendi valimiste kampaaniate rahastamise, mõistlike kulude, rahastamiskeelu, raamatupidamisarvestuse, rakendamise ja kontrolli, karistuste ja läbipaistvusega. (6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu [..2012. aasta] määrus […] Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta[8] (edaspidi „finantsmäärus”) peaks sisaldama eeskirju, mis käsitlevad Euroopa Parlamendi rahalisi toetusi Euroopa tasandi erakondadele. Need eeskirjad peaksid võimaldama Euroopa tasandi erakondadele seoses nende rahaliste toetuste kasutamise tähtaegadega suuremal määral paindlikkust, mida nõuab nende tegevuse laad. Finantsmääruse artikli [117 lõikes 5] sätestatud tegevustoetuste kaudu Euroopa tasandi erakondadele rahalise toetuse eraldamise süsteem, eelkõige kohustus esitada iga-aastane tööprogramm ja hinnanguline tegevuseelarve, mis liikmesriikide õiguses puudub, ei sobi kokku nende vajadustega. Seepärast tuleks Euroopa tasandi erakondadele anda konkreetset rahalist toetust, mis oleks kooskõlas Euroopa tasandi erakondade konkreetsete vajadustega. (7) Kuigi rahalist toetust tuleks anda ilma iga-aastase tööprogrammi ja hinnangulise tegevuseelarve esitamiseta, peaksid Euroopa tasandi erakonnad liidu vahendite otstarbekat kasutamist tagantjärele põhjendama. Eelkõige peaks eelarvevahendite käsutaja kontrollima, kas vahendeid on kasutatud selleks, et maksta rahalise toetuse taotluste esitamise kutses nimetatud hüvitatavad kulud käesolevas määruses sätestatud tähtaja jooksul. Euroopa tasandi erakondadele antavad rahalised toetused tuleks ära kasutada nende eraldamise aastale järgneva kahe eelarveaasta jooksul, pärast mida peaks eelarvevahendite käsutaja kasutamata vahendid sisse nõudma. (8) Euroopa tasandi erakondade tegevuskulude rahastamiseks eraldatud liidu vahendeid ei tohiks kasutada muudel kui määruses (EL) nr […] sätestatud eesmärkidel, eelkõige mitte selleks, et rahastada otse või kaudselt muid üksusi, nagu liikmesriikide erakondi. Euroopa tasandi erakonnad peaksid kasutama saadud rahalisi toetusi selleks, et maksta teatav protsent jooksvatest ja tulevastest kuludest, mitte kulusid või võlgu, mis on tekkinud enne rahalise toetuse taotluste esitamist. (9) Samuti tuleks rahaliste toetuste andmist lihtsustada ja kohandada seda vastavalt Euroopa tasandi erakondade eripäradega, milleks on eelkõige valikukriteeriumide puudumine, üldreeglina 100 % eelmakse kehtestamine ja võimalus kasutada ühekordseid makseid, kindlamääralisi makseid või ühikuhindade alusel rahastamist. (10) Liidu eelarvest antavat rahalist toetust tuleks vähendada või selle andmine lõpetada, kui Euroopa tasandi erakonnad eiravad määruses (EL) nr [..] sätestatud kohustusi. (11) Karistused, mille aluseks on nii finantsmäärus kui ka määrus (EL) nr [..] ja mille määrab sama institutsioon, tuleks määrata ühtselt, pidades kinni non bis in idem põhimõttest. Kooskõlas määruse (EL) nr […] artikli 22 lõikega 7 ei määrata finantsmääruse artiklis [103] sätestatud haldus- ja/või rahalisi karistusi olukorras, kus on juba määratud karistus määruse (EL) nr […] artikli 22 lõigete 1–6 alusel. (12) Seetõttu tuleks finantsmäärust vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EL) nr [..] muudetakse järgmiselt. (1) Teise ossa lisatakse järgmine jaotis: „VIII JAOTIS EUROOPA TASANDI ERAKONDADELE ANTAV RAHALINE TOETUS Artikkel [196a] Üldsätted 1. Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse Euroopa tasandi erakonnana üksusi, mis on loodud ja registreeritud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr [….][9]. 2. Euroopa tasandi erakondadele võib anda eelarvest otsest rahalist toetust, võttes arvesse nende panust euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisse ja liidu kodanike poliitilise tahte väljendamisse. Artikkel [196b] Põhimõtted 1. Rahalisi toetusi kasutatakse üksnes selleks, et hüvitada teatav protsent Euroopa tasandi erakondade tegevuskuludest, mis on otseselt seotud kõnealuste erakondade eesmärkidega. Rahalisi toetusi ei kasutata selleks, et anda Euroopa tasandi erakonna ühelegi liikmele või töötajale otseselt või kaudselt rahalist või mitterahalist isiklikku kasu. 2. Rahalisi toetusi ei kasutata selleks, et rahastada kolmandate isikute, eelkõige liikmesriikide erakondade või Euroopa või liikmesriigi tasandi poliitiliste sihtasutuste tegevust toetuste, annetuste, laenude või muu samalaadse kokkuleppe vormis. 3. Rahaliste toetuste suhtes kohaldatakse läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtet kooskõlas määruses (EL) nr [….] sätestatud kriteeriumidega. 4. Rahalisi toetusi annab Euroopa Parlament igal aastal ja need avaldatakse kooskõlas artikli [31 lõikega 2]. 5. Rahalist toetust saavad Euroopa tasandi erakonnad ei saa eelarvest samaks otstarbeks muid vahendeid. Igal juhul ei või ühtki kuluartiklit eelarvest kaks korda rahastada. Artikkel [196c] Eelarveaspektid Rahalisi toetusi makstakse Euroopa Parlamendi eelarvejaost. Artikkel [196c] Rahalise toetuse taotluste esitamise kutse 1. Rahalisi toetusi antakse rahalise toetuse taotluste esitamise kutse alusel, mis avaldatakse igal aastal vähemalt Euroopa Parlamendi veebisaidil. 2. Euroopa tasandi erakonnale võib anda üksnes ühe rahalise toetuse aastas. 3. Euroopa tasandi erakond võib rahalist toetust saada üksnes juhul, kui ta taotleb rahastamist rahalise toetuse taotluste esitamise kutses sätestatud tingimustel. 4. Rahalise toetuse taotluste esitamise kutses määratakse kindlaks rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid, mida taotleja peab täitma, ja menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumid. 5. Rahalise toetuse taotluste esitamise kutses määratakse kindlaks vähemalt rahalise toetusega hüvitatavate kulude laad. Artikkel [196d] Rahaliste toetuste andmise menetlus 1. Rahalise toetuse taotlused esitatakse kirjalikult, sealhulgas, kui see on asjakohane, turvalisel viisil elektrooniliselt. 2. Rahalisi toetusi ei või anda taotlejatele, kes on rahalise toetuste andmise menetluse ajal mõnes artikli [100 lõikes 1], [artiklis 101] ja [artikli 103 lõike 1 punktis a] osutatud olukorras ja kes on kantud artiklis [102] osutatud menetlusest kõrvalejätmise juhtumeid sisaldavasse keskandmebaasi. 3. Taotlejad peavad tõendama, et nad ei ole üheski lõikes 2 osutatud olukorras. 4. Rahalisi toetusi antakse rahalise toetuse taotluste esitamise kutses täpsustatud rahalise toetuse lepingu või rahalise toetuse andmise otsuse kaudu. 5. Eelarvevahendite käsutajat võib rahalise toetuse taotluste hindamisel ja selle andmise kohta otsuse tegemisel abistada asjaomane komisjon. Eelarvevahendite käsutaja täpsustab sellise komisjoni koosseisu, ametisse nimetamist ja toimimist käsitlevad eeskirjad ja eeskirjad huvide konflikti välistamiseks. Artikkel [196e] Hindamismenetlus 1. Rahalise toetuse taotlused valitakse määruses xxx/xx sätestatud hindamiskriteeriumide alusel välja rahalise toetuse taotluste hulgast, mis vastavad rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele ja mida ei ole menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumide alusel menetlusest kõrvale jäetud. 2. Rahastamiskõlblikkuse kriteeriumides määratakse kindlaks tingimused, mida taotleja peab täitma, et saada määruses (EL) nr [….] sätestatud eeskirjade kohaselt rahalist toetust. 3. Rahalise toetuse taotluste eest vastutava eelarvevahendite käsutaja otsuses märgitakse vähemalt järgnev: (a) rahalise toetuse ese ja kogusumma; (b) valitud taotlejate nimed ja heakskiidetud summad; (c) tagasilükatud taotlejate nimed ning tagasilükkamise põhjused. 4. Vastutav eelarvevahendite käsutaja teatab taotlejale tema rahalise toetuse taotluse kohta tehtud otsusest kirjalikult. Kui rahalise toetuse taotlus lükatakse tagasi või taotletavat summat ei anta või ei anta osaliselt, põhjendab eelarvevahendite käsutaja rahalise toetuse taotluse tagasilükkamist või taotletud summa andmata jätmist, tuginedes seejuures eeskätt lõigetes 1 ja 2 osutatud rahastamiskõlblikkuse ja hindamiskriteeriumidele. Artikkel [196f] Rahaliste toetuste vorm 1. Rahalised toetused võivad olla järgmises vormis: (a) teatava protsendi tegelikult kantud kulude hüvitamine; (b) hüvitamine ühikuhindade alusel; (c) ühekordsed maksed; (d) kindlamääralised maksed; (e) punktides a–d nimetatud vormide kombinatsioon. 2. Hüvitada võib üksnes kulusid, mis vastavad rahalise toetuse taotluste esitamise kutses kindlaksmääratud kriteeriumidele ja mida ei ole kantud enne rahalise toetuse taotluste esitamise kuupäeva. Artikkel [196g] Rahaliste toetuste andmise eeskirjad 1. Ühekordseid makseid kasutatakse üldises mõistes teatavate kulude puhul, mis on vajalikud Euroopa tasandi erakonna mõneks konkreetseks tegevuseks. Ühekordsete maksete kasutamisel kombineeritakse neid muude rahalise toetuse vormidega. 2. Ühikuhindu kasutatakse kõigi summana ühiku kohta eelnevalt selgelt kindlaks määratud hüvitatavate kulude või nende teatavate kindlate kategooriate puhul. 3. Kindlamääralisi makseid kasutatakse protsendimäära kohaldades eelnevalt selgelt kindlaks määratud teatavate kindlate hüvitatavate kulude kategooriate puhul. 4. Ühekordsete maksete, kindlamääraliste maksete ja ühikuhindande kasutamisel määratakse need kindlaks rahalise toetuse taotluste esitamise kutses. Rahalise toetuse leping või rahalise toetuse andmise otsus sisaldab sätteid, mis võimaldavad kontrollida, et ühekordsete või kindlamääraliste maksete tegemise või ühikuhindade kasutamise tingimused on täidetud. Artikkel [196h] Eelmaksed Rahalisi toetusi makstakse ühe 100 % eelmaksena, kui eelarvevahendite käsutaja ei otsusta nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel teisiti. Artikkel [196i] Tagatised Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja peab seda asjakohaseks ja proportsionaalseks, võib ta juhtumipõhiselt ja riskianalüüsi alusel nõuda, et Euroopa tasandi erakond esitaks eelmaksetega seotud finantsriskide piiramiseks eelneva tagatise, kuid seda üksnes juhul, kui riskianalüüsi kohaselt on kõnealusel erakonnal vahetu oht sattuda mõnda artikli [100 lõike 1 punktis a] ja [punktis d] kirjeldatud olukorda või kui Euroopa Parlament on ametlikult algatanud haldusmenetluse, mille tagajärjel võidakse ta registrist kõrvaldada ja/või tema rahaline toetus tagasi nõuda. Artiklit [125], mis käsitleb toetuste puhul esitatavat eelmaksetagatist, kohaldatakse mutatis mutandis. Artikkel [196j] Rahaliste toetuste kasutamine 1. Rahalisi toetusi kasutatakse kooskõlas artikliga [196b]. 2. Asjaomase rahalise toetusega hõlmatud eelarveaastal kasutamata rahalise toetuse osa kasutatakse 31. detsembriks aastal n+2 kantud mis tahes hüvitatavate kulude katmiseks. See osa rahalisest toetusest, mida ei ole aasta n+2 jooksul ära kasutatud, nõutakse sisse kooskõlas esimese osa 5. peatükiga. 3. Euroopa tasandi erakonnad peavad kinni määrusega xx/xxxx ettenähtud maksimaalsest kaasrahastamise määrast. Eelmise kahe aasta rahaliste toetuste kasutamata jäänud summasid ei või kasutada selle osa rahastamiseks, mida Euroopa tasandi erakonnad peavad rahastama omavahenditest. 4. Euroopa tasandi erakonnad kasutavad kõigepealt ära vahendid, mida ei ole ära kasutatud rahalise toetusega hõlmatud eelarveaasta jooksul, ja hakkavad alles seejärel kasutama pärast seda aastat antud rahalisi toetusi. 5. Eelmaksetelt kogunenud intresse käsitatakse liidu rahalise toetuse osana. Artikkel [196k] Rahaliste toetuste kasutamist käsitlev aruanne Euroopa tasandi erakonnad esitavad kooskõlas rahalise toetuse taotluste esitamise kutses ettenähtud tingimuste ja tähtaegadega eelarvevahendite käsutajale heakskiitmiseks lõpparuande rahaliste toetuste kasutamise kohta ja raamatupidamise aastaaruande. Eelarvevahendite käsutaja koostab artikli [63 lõikes 9] osutatud iga-aastase tegevusaruande esimeses lõigus osutatud lõpparuande ja raamatupidamise aastaaruande alusel. Ta võib aruande koostamisel kasutada ka muid tõendavaid dokumente. Artikkel [196l] Lõppmakse tegemine 1. Rahalise toetuse summa ei ole lõplik enne, kui eelarvevahendite käsutaja on artiklis [196k] osutatud lõpparuande ja raamatupidamise aastaaruande heaks kiitnud. Kõnealuse aruande ja raamatupidamise aastaaruande heakskiitmine ei piira Euroopa Parlamendi poolsete järgnevate kontrollide tegemist. 2. Eelmakse mis tahes kasutamata osa ei ole lõplik enne, kui Euroopa tasandi erakond on selle ära kasutanud, et katta hüvitatavad kulud, mis vastavad rahalise toetuse taotluste esitamise kutses kindlaksmääratud kriteeriumidele. 3. Kui Euroopa tasandi erakond ei täida rahalise toetuse kasutamisega seotud kohustusi, peatatakse või lõpetatakse rahaliste toetuste andmine või vähendatakse rahalise toetuse summat pärast seda, kui Euroopa tasandi erakonnale on antud võimalus esitada oma seisukohad. 4. Eelarvevahendite käsutaja kontrollib enne lõppmakse tegemist, et Euroopa tasandi erakond on endiselt registreeritud määruse (EL) nr [...] artiklis 6 osutatud registris ning selle suhtes ei ole alates rahalise toetuse taotluse esitamise kuupäevast kuni rahalise toetusega hõlmatud eelarveaasta lõpuni kohaldatud mõnd kõnealuse määruse artikliga 22 ettenähtud karistust. 5. Kui Euroopa tasandi erakond ei ole enam registreeritud määruse (EL) nr [...] artiklis 6 osutatud registris või selle suhtes on kohaldatud mõnd kõnealuse määruse artikliga 22 ettenähtud karistust, võib vastutav eelarvevahendite käsutaja rahalise toetuse maksmise peatada või lõpetada või rahalise toetuse summat vähendada ja nõuda rahalise toetuse lepingu või rahalise toetuse andmise otsuse alusel põhjendamatult makstud summad sisse proportsionaalselt vigade, eeskirjade eiramiste, pettuse või rahalise toetuse kasutamisega seotud muu kohustuse rikkumise raskusastmega pärast seda, kui asjaomasele erakonnale on antud võimalus esitada oma seisukohad. Artikkel [196m] Kontroll ja karistused 1. Iga rahalise toetuse lepinguga või rahalise toetuse andmise otsusega nähakse selgesõnaliselt ette Euroopa Parlamendi, Euroopa Pettustevastase Ameti ja kontrollikoja õigus kontrollida kõikide liidu vahendeid saanud Euroopa tasandi erakondade, töövõtjate ja alltöövõtjate dokumente ning teha kohapealseid kontrolle. 2. Eelarvevahendite käsutaja võib taotlejatele määrata tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid haldus- ja rahalisi karistusi kooskõlas artikliga [103], ilma et see piiraks määruse (EL) nr [...] artikli 22 lõike 7 kohaldamist. 3. Lõikes 2 osutatud karistusi võib määrata ka Euroopa tasandi erakondadele, kes on rahalise toetuse taotluse esitamisel või pärast rahalise toetuse saamist eelarvevahendite käsutaja nõutavate andmetena esitanud valeandmeid või on andmed esitamata jätnud. Artikkel [196n] Andmete säilitamine 1. Euroopa tasandi erakonnad säilitavad dokumente, tõendavaid dokumente ja muid rahalise toetuse seisukohast olulisi andmeid viis aastat pärast artiklis [196k] osutatud lõpparuande ja raamatupidamise aastaaruande esitamist. 2. Rahalise toetuse kasutamisega seotud auditite, apellatsioonkaebuste, kohtuvaidluste ja nõuete lahendamisega seonduvaid dokumente säilitatakse selliste auditite, apellatsioonkaebuste, kohtuvaidluste või nõuete lahendamise lõpetamiseni.” (2) Artikli [115 lõikele 2] lisatakse punkt [(j)]: „rahalised toetused teise osa VIII jaotises osutatud Euroopa tasandi erakondadele.” (3) Artikli [117 lõige 5] ja artikli [117 lõike 3] teine lõik jäetakse välja. Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub [kahekümnendal] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja [1] Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohta, (COD 2010/0395; dok. CS 12250/12 ADD1, 6. juuli 2012). [2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2004/2003, 4. november 2003, Euroopa tasandi erakondi reguleerivate määruste ja erakondade rahastamise eeskirjade kohta (ELT L 297, 15.11.2003, lk 1). [3] Euroopa tasandi erakondi reguleerivaid määrusi ja erakondade rahastamise eeskirju käsitleva määruse (EÜ) nr 2004/2010 kohaldamise kohta, 18. märts 2011, 2010/2201 INI. [4] Määrus (EÜ) nr 1605/2002, 25. juuni 2002 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1). [5] ELT […], […], lk […]. [6] ELT L 297, 15.11.2003, lk 1. [7] 2010/2201 (INI). [8] ELT […] [9] ELT […]