KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2021

(2022/C 400/01)

SISUKORD

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE 2

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE 3

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID 8

EAFI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 10

EAFI KONSOLIDEERITUD ELI USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED 52

ELI BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2021 53

ELI AAFRIKA USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2021 60

EAFI JA ELI USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 68

EAFI RAHALISE RAKENDAMISE ARUANNE 73

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE 99

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE

Euroopa Arengufondi 2021. aasta majandusaasta aruanne on koostatud kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse X jaotisega ning raamatupidamise aastaaruande lisades toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen teadlik oma vastutusest Euroopa Arengufondi majandusaasta aruande koostamise ja esitamise eest kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 18.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt ja Euroopa Investeerimispangalt (EIP) kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Arengufondi varasid ja kohustisi ning eelarve täitmist kajastava aruande koostamiseks. Eelarvevahendite käsutaja ja EIP tagavad selle teabe usaldusväärsuse.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha aruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev majandusaasta aruanne annab Euroopa Arengufondide finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate.

Rosa ALDEA BUSQUETS Peaarvepidaja

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

1. TAUST

Euroopa Liidul (edaspidi „EL“) on koostöösuhted paljude arenguriikidega. Koostöö peamine eesmärk on edendada majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut ning eelkõige vähendada vaesust ja see pikas perspektiivis kaotada, andes vahendeid saavatele riikidele arengu- ja tehnilist abi. Selle eesmärgi saavutamiseks koostab EL koos partnerriikidega koostööstrateegiad ja koondab nende rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid. Arengukoostöösse suunatavad ELi vahendid tulevad kolmest allikast:

— ELi eelarvest,

— Euroopa Arengufondilt,

— Euroopa Investeerimispangalt.

Kuni 2021. aastani oli Euroopa Arengufond (edaspidi „EAF“) peamine vahend abi andmiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (edaspidi „AKV riigid“) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (edaspidi „ÜMTd“) tehtava arengukoostöö raames.

EAFi ei rahastata ELi eelarvest. EAF on moodustatud nõukogu raames kokkutulnud liikmesriikide esindajate sisekokkuleppega ja seda haldab eraldi komitee. Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) vastutab EAFi vahenditest rahastatavate meetmete rahalise rakendamise eest. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“) haldab investeerimisrahastut.

Iga EAF moodustatakse umbes viieaastaseks perioodiks ja igal EAFil on oma finantsmäärus, millega on ette nähtud eraldi raamatupidamise aastaaruande koostamine. Peale selle esitatakse kõnealused raamatupidamise aastaaruanded ka koondaruannete kujul, et anda üldine ülevaade nende vahendite finantsseisundist, mille eest vastutab komisjon.

2013. aasta juunis kirjutasid nõukogus kokkutulnud osalevad liikmesriigid alla üheteistkümnendat EAFi käsitlevale sisekokkuleppele, (1) mis jõustus 1. märtsil 2015.

Nõukogu võttis 2018. aastal vastu üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse (2). Selle uue tekstiga tunnistati kehtetuks varasem määrus ja seda kohaldatakse varasematest EAFidest rahastatavate meetmete suhtes, ilma et see piiraks kehtivaid juriidilisi kohustusi. Seda määrust ei kohaldata investeerimisrahastule varasemate EAFide raames.

Investeerimisrahastu loodi AKV-ELi partnerluslepingu raames, seda haldab EIP ja seda kasutatakse erasektori arengu toetamiseks AKV riikides, rahastades peamiselt, kuid mitte ainult, erainvesteeringuid. Rahastu on loodud uueneva fondina; laenude tagasimaksed saab seega uuesti muudesse meetmetesse investeerida, mis annab tulemuseks iseuueneva ja rahaliselt sõltumatu rahastu. Kuna komisjon investeerimisrahastut ei halda, ei ole see konsolideeritud majandusaasta aruande esimese osaga – EAFi raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud rakendamise aruandega. Tervikliku ülevaate andmiseks EAFi arenguabist on majandusaasta aruandele eraldi osana (II osa) lisatud investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne.

2. KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE?

2. detsembril 2013 toimunud kohtumisel võttis nõukogu vastu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3). Sellega seoses otsustati, et geograafilist koostööd AKV riikidega ei integreerita ELi eelarvesse, vaid selle rahastamist jätkatakse olemasoleva valitsustevahelise EAFi kaudu.

ELi eelarve on iga-aastane ja vastavalt eelarve aastasuse põhimõttele kavandatakse ja kinnitatakse eelarve kulud ja tulud üheks aastaks. Erinevalt ELi eelarvest on EAF mitmeaastasuse põhimõttel toimiv fond. Iga EAF on tavaliselt viieks aastaks moodustatav fond, kuhu on koondatud arengukoostöö vahendid. Kuna vahendeid eraldatakse mitmeaastasuse põhimõttest lähtuvalt, võib eraldatud vahendeid kasutada kogu EAFi programmiperioodi vältel. Eelarve aastasuse puudumine on eraldi ära märgitud eelarve raamatupidamisarvestuse aruandluses, kus hinnatakse EAFi eelarve täitmist võrreldes koguvahenditega.

EAFi vahendid moodustuvad ELi liikmesriikide sihtotstarbelistest osamaksudest. Ligikaudu iga viie aasta järel kohtusid liikmesriikide esindajad valitsustevahelisel tasandil ning otsustasid fondile eraldatava kogusumma ja kontrollisid selle vahendite kasutamist.

Komisjon haldab fondi kooskõlas liidu arengukoostöö poliitikaga. Kuna lisaks liidu poliitikale on arengu- ja abipoliitika ka liikmesriikidel, peavad liikmesriigid oma poliitika koordineerima ELiga, et tagada vastastikune täiendavus.

Lisaks eelnevalt nimetatud osamaksudele saavad liikmesriigid leppida EAFiga kokku kaasrahastamises või tasuda EAFi vabatahtlikke osamaksusid.

3. EAFi TEGEVUS PÄRAST 31. DETSEMBRIT 2020

Aegumisklausli jõustumisega 31. detsembril 2020 on üheteistkümnes EAF jõudnud oma lõppfaasi. Nimetatud klausliga kehtestatakse üheteistkümnenda EAFi kohaste kulukohustuste tähtpäev, mis tähendab seda, et alates 2021. aastast ei saa üheteistkümnenda EAFi alusel enam täiendavaid rahastamislepinguid sõlmida. Kehtivate rahastamislepingutega seotud konkreetseid kokkuleppeid sõlmitakse aga kuni 31. detsembrini 2023 (auditeerimise ja hindamise eesmärgil isegi hiljem). Peale selle jätkub Euroopa Arengufondist rahastatavate pooleliolevate projektide elluviimine kuni nende lõpetamiseni.

Uue mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 raames integreeritakse ELi koostöö AKV riikidega naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumenti „Globaalne Euroopa“. Samamoodi on koostöö ÜMTdega nüüd hõlmatud ÜMTde assotsieerimise otsusega. See tähendab seda, et kui 2021. aastani rahastati EAFi programme ELi liikmesriikide vabatahtlikest osamaksudest, siis alates 2021. aastast rahastatakse arenguprogramme ELi eelarve kaudu. See tähendab ka seda, et Euroopa Parlament peab arenguprogrammide rahastamise heaks kiitma ja et sarnaselt kõikidele muudele ELi rahastatavatele programmidele peavad tehingud olema kooskõlas ELi finantsmäärustega.

4. EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS

4.1. MAJANDUSAASTA ARUANNE

EAFi finantsmääruse artikli 18 lõike 3 kohaselt koostatakse EAFi raamatupidamise aastaaruanne vastavalt tekkepõhise arvestuse eeskirjadele, mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamise standarditel (IPSAS). Need raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid kohaldatakse kõigis ELi institutsioonides ja asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada raamatupidamise aastaaruannete koostamise menetlust. Kõnealuseid ELi raamatupidamiseeskirju kohaldab ka EAF, võttes arvesse oma tegevuse eripära.

EAFi majandusaasta aruande koostamine on tehtud ülesandeks komisjoni peaarvepidajale, kes on ka EAFi peaarvepidaja ning kes tagab, et EAFi majandusaasta aruanne annab EAFi finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate.

Majandusaasta aruanne koosneb järgmistest osadest:

I osa. Komisjoni hallatavad vahendid

i) EAFi raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad

ii) EAFi konsolideeritud ELi usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne

iii) EAFi ja ELi usaldusfondide konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne

iv) EAFi rakendamise aruanne

II osa. EIP hallatavate vahendite rakendamise aastaaruanne

i) Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne

Osa „EAFi konsolideeritud Euroopa usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne“ sisaldab kahe EAFi raames loodud usaldusfondi raamatupidamise aastaaruannet: ELi Bêkou usaldusfond (vt punkt „ELi Bêkou usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“) ja ELi Aafrika usaldusfond (vt punkt „ELi Aafrika usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“). Kummagi usaldusfondi raamatupidamise aastaaruande koostamise eest vastutab komisjoni peaarvepidaja. Raamatupidamise aastaaruandele teostab välisauditi eraaudiitor. Neis raamatupidamise aastaaruannetes esitatavad usaldusfondide summad on esialgsed.

Komisjon peab EAFi majandusaasta aruande vastu võtma hiljemalt bilansipäevale järgneva aasta 31. juuliks ning esitama selle eelarve täitmisele heakskiidu saamiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5. AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

5.1. AUDITEERIMINE

EAFi majandusaasta aruannet auditeerib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“), kes koostab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande.

5.2. EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

Viimaseks kontrolliks on asjaomase eelarveaasta EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Pärast majandusaasta aruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel Euroopa Parlamendil otsustada, kas anda heakskiit EAFi eelarve täitmisele komisjoni poolt eelneval eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb aastaaruande läbivaatamisel ja kontrollikoja aastaaruandel (mis sisaldab ametlikku kinnitavat avaldust) ning komisjoni vastustel eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni küsimustele ja täiendava teabe taotlustele.

KOKKUVÕTE RAHALISEST RAKENDAMISEST 2021. AASTAL

Netosumma, ainult kümnes ja üheteistkümnes EAF.

Eelarve täitmine

2021. aasta oli märkimisväärne kahe sündmuse tõttu. 2021. aasta oli esimene aasta pärast üheteistkümnenda EAFi aegumisklausli tähtpäeva, mis oli 31. detsembril 2020. Seepärast ei võetud 2021. aastal üheteistkümnenda EAFi kohaste projektide suhtes enam üldisi kulukohustusi. Peale selle mõjutas 2021. aastal kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi lepingute (individuaalsed kulukohustused: 2 118 miljonit eurot) ja maksete (3 393 miljonit eurot) rahalist rakendamist pikaleveninud COVID-19 kriis.

Kõikide EAFide brutomaksete kogusumma (3 435 miljonit eurot) moodustas 91 % liikmesriikidele teatatud 3 763 miljoni euro suurusest eesmärgist. Pikaleveninud COVID-19 olukorra tõttu ei täitnud 50 % Sahara-taguses Aafrikas asuvatest delegatsioonidest oma prognoositud minimaalset makse-eesmärki (90 %). Kõige enam paistsid silma Madagaskar, mis oma piirid peaaegu täielikult sulges, mille tõttu oli väga keeruline rakendamist algselt ettenähtud viisil jätkata, Tšaad ja Gambia rakendamise peatamise või edasilükkumise tõttu ning Etioopia, Guinea (Conakry) ja Mali, kus poliitilised kriisid mõjutasid oluliselt toiminguid ja eelarvetoetuse prognoositud makseid. Ka Vaikse ookeani ja Kariibi mere piirkonnas mõjutasid rakendamist COVID-19-ga seotud piirangud. Fidži ja Haiti majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise olukorra halvenemisest tingitud negatiivsel kõrvalmõjul olid laastavad tagajärjed taristuprojektile.

Tegevuse mõju raamatupidamise aastaaruandes

Raamatupidamise aastaaruandes ilmneb eespool nimetatud tegevuse mõju kõige selgemini järgmises.

— Eelmaksed (vt lisade punkt 2.2): 101 miljoni euro suurune vähenemine, peamiselt tulenevalt väiksematest ettemaksetest allkirjastatud lepingute arvu vähenemise tõttu (2020. aastal 3 670 miljonit eurot võrreldes 2 118 miljoni euroga 2021. aastal). See vähenemine oli põhiliselt tingitud jätkuvast COVID-19 pandeemiast ja geopoliitilistest kriisidest põhjustatud probleemidest. Seetõttu suurenesid eelmaksete ja muude maksete märkimisväärse vähenemise tõttu raha ja raha ekvivalendid 266 miljoni euro võrra (vt lisade punkt 2.5).

— 2021. aasta lõpu seisuga avatud lepingute oluliselt väiksem arv, mis oli tingitud nii EAFi tegevusmahu vähendamisest kui ka jätkuva COVID-19 kriisi ja geopoliitiliste kriiside negatiivsest mõjust uute lepingute sõlmimisele, põhjustas viitvõlgnevuste märkimisväärse, 519 miljoni euro suuruse vähenemise (vt lisade punkt 2.8).

— Abimeetmete kulud (vt lisade punkt 3.3): abimeetmete kulude vähenemine kokku 1 743 miljoni euro võrra on tingitud kombineeritud mõjust. Ühelt poolt takistasid EAFi meetmete elluviimist 2021. aastal probleemsed tingimused seoses COVID-19 pandeemia ja ebastabiilse geopoliitilise olukorraga mitmes riigis. Samal ajal on kümnenda EAFi ja varasemate EAFide meetmete vähenemine kooskõlas kõnealuste EAFide tegevusmahu vähendamisega, mille tagajärjel on nende EAFide alusel vähem avatud lepinguid.

ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 muutmise mõju raamatupidamise aastaaruandes

1. jaanuaril 2021 liigitati EAFi finantsvarad ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 muudatuste tagajärjel (vt arvestusmeetodeid käsitlev lisade punkt 1) müügivalmis finantsvarade alt ümber õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavate finantsvarade alla. Mõlemal juhul hinnatakse finantsvarasid õiglases väärtuses, seega on bilansilised jääkmaksumused võrreldavad. Õiglase väärtuse reservi vastav summa kanti üle kumuleerunud ülejäägi/puudujäägi alla. See ümberliigitamine ei mõjutanud EAFi netovarasid (vt netovara muutuste aruanne).

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID

SISUKORD

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 10

EAFI BILANSS 11

EAFI TULEMIARUANNE 12

EAFI RAHAVOOGUDE ARUANNE 13

EAFI NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 14

EAFIDE BILANSS 15

EAFIDE TULEMIARUANNE 17

EAFIDE NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 18

EAFI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD 21

EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED 52

ELi BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2021 53

BILANSS 58

TULEMIARUANNE 59

RAHAVOOGUDE ARUANNE 59

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2021 60

BILANSS 66

TULEMIARUANNE 67

RAHAVOOGUDE ARUANNE 67

EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 68

KONSOLIDEERITUD BILANSS 69

KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE 70

KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE 71

KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE 72

EAFi RAHALISE RAKENDAMISE ARUANNE 73

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE (4)

EAFi BILANSS

(miljonites eurodes) Lisade punkt 31.12.2021 31.12.2020 PÕHIVARA Finantsvarad 2.1 39 33 Eelmaksed 2.2 671 870 Usaldusfondide osamaksud 2.3 382 394 Kaubanduslikud nõuded 4 3 1 096 1 300 KÄIBEVARA Eelmaksed 2.2 1 453 1 355 Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 2.4 35 140 Raha ja raha ekvivalendid 2.5 994 728 2 481 2 223 VARAD KOKKU 3 577 3 523 PIKAAJALISED KOHUSTISED Finantskohustised 2.6 (7) (2) (7) (2) LÜHIAJALISED KOHUSTISED Võlgnevused 2.7 (501) (615) Viitvõlgnevused 2.8 (1 008 ) (1 527 ) (1 509 ) (2 143 ) KOHUSTISED KOKKU (1 516 ) (2 145 ) NETOVARA 2 061 1 379 VAHENDID JA RESERVID Õiglase väärtuse reserv 2.9 — (5) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid 2.10 62 643 58 986 Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital 2.10 2 252 2 252 Varasematest aastatest ülekantud tulem (59 860 ) (55 111 ) Eelarveaasta tulem (2 974 ) (4 744 ) NETOVARA 2 061 1 379





EAFi TULEMIARUANNE

(miljonites eurodes) Lisade punkt 2021 2020 TULUD Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.1 Sissenõudmine 27 92 27 92 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.2 Finantstulud (26) 6 Muud tulud 74 37 48 43 Tulud kokku 75 135 KULUD Abimeetmed 3.3 (2 864 ) (4 607 ) Kaasrahastamise kulud 3.4 (19) (53) Finantskulud 3.5 (20) (21) Muud kulud 3.6 (145) (197) Kulud kokku (3 049 ) (4 878 ) EELARVEAASTA TULEM (2 974 ) (4 744 )





EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE

(miljonites eurodes) Lisade punkt 2021 2020 Eelarveaasta tulem (2 974 ) (4 744 ) Põhitegevusest Kapitali suurenemine – osamaksud (neto) 3 657 4 177 Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine 12 (127) Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine 101 (29) Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine 105 (17) Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) 5 (17) Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) (114) 99 Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine) (519) 209 Muud mitterahalised muutused — (3) Investeerimistegevus Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvarade (suurenemine)/vähenemine (mitte-tuletisinstrumendid) (*1) (7) 2 NETORAHAVOOD 266 (452) Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) 266 (451) Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga 2.5 728 1 179 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga 2.5 994 728





EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

(miljonites eurodes) Fondi-kapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)–(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Õiglase väärtuse reserv (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2019 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948 Õiglase väärtuse muutused (3) (3) Kapitali suurenemine – osamaksud (223) (4 400 ) 4 177 — — 4 177 Eelarveaasta tulem — — — (4 744 ) — (4 744 ) SALDO SEISUGA 31.12.2020 73 041 14 055 58 986 (59 854 ) 2 252 (5) 1 379 Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 mõju (5) 5 — SALDO SEISUGA 1.1.2021 73 041 14 055 58 986 (59 860 ) 2 252 — 1 379 Kapitali suurenemine – osamaksud (43) (3 700 ) 3 657 — — 3 657 Eelarveaasta tulem — — — (2 974 ) — (2 974 ) SALDO SEISUGA 31.12.2021 72 998 10 355 62 643 (62 834 ) 2 252 — 2 061





EAFide BILANSS

(miljonites eurodes) 31.12.2021 31.12.2020 Lisade punkt 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kokku 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kokku PÕHIVARA Finantsvarad 2.1 — — (2) 41 39 — — (2) 35 33 Eelmaksed 2.2 — — 219 452 671 — 3 292 575 870 Usaldusfondide osamaksud 2.3 — 31 9 341 382 — 29 9 355 394 Kaubanduslikud nõuded — — — 4 4 — — — 3 3 — 31 226 839 1 096 — 33 299 969 1 300 KÄIBEVARA Eelmaksed 2.2 — 14 353 1 085 1 453 0 9 341 1 005 1 355 Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 2.4 180 (314) 1 296 (1 127 ) 35 181 (177) 1 723 (1 586 ) 140 EAFide vastastikku sissenõutavad summad 181 (316) 1 279 (1 144 ) — 181 (246) 1 663 (1 598 ) — Raha ja raha ekvivalendid 2.5 — — — 994 994 — — — 728 728 361 (615) 2 928 (192) 2 481 362 (414) 3 726 (1 451 ) 2 223 VARAD KOKKU 361 (584) 3 154 646 3 577 362 (381) 4 025 (483) 3 523 PIKAAJALISED KOHUSTISED Finantskohustised 2.6 — — — (7) (7) — — — (2) (2) — — — (7) (7) — — — (2) (2) LÜHIAJALISED KOHUSTISED Võlgnevused 2.7 — (0) (27) (473) (501) — (1) (62) (554) (615) Viitvõlgnevused 2.8 — (6) (110) (892) (1 008 ) — (67) (217) (1 244 ) (1 527 ) — (6) (138) (1 365 ) (1 509 ) — (67) (279) (1 798 ) (2 143 ) KOHUSTISED KOKKU — (6) (138) (1 372 ) (1 516 ) — (67) (279) (1 800 ) (2 145 ) NETOVARA 361 (591) 3 016 (725) 2 061 362 (448) 3 747 (2 282 ) 1 379 Õiglase väärtuse reservid 2.9 — — — — — — — (2) (4) (5) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid 2.10 12 164 10 492 20 960 19 027 62 643 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused 2.10 (2 512 ) 2 018 101 394 — (2 512 ) 2 041 188 283 — Varasematest aastatest ülekantud tulem (10 098 ) (14 404 ) (19 065 ) (16 293 ) (59 860 ) (10 098 ) (14 440 ) (18 606 ) (11 966 ) (55 111 ) Eelarveaasta tulem (1) (6) (260) (2 708 ) (2 974 ) — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) NETOVARA 180 (274) 1 737 419 2 061 181 (203) 2 084 (683) 1 379





EAFide TULEMIARUANNE

(miljonites eurodes) 2021 2020 Lisade punkt 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kokku 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kokku TULUD Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.1 Sissenõudmine — — 1 26 27 (1) 5 69 19 92 — — 1 26 27 (1) 5 69 19 92 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.2 Finantstulud — 0 (22) (4) (26) — 5 1 1 6 Muud tulud — 5 14 55 74 — 5 18 13 37 — 5 (8) 51 48 — 10 19 13 43 Tulud kokku — 5 (7) 78 75 (1) 15 88 32 135 KULUD Abimeetmed 3.3 — (7) (214) (2 644 ) (2 864 ) — 34 (462) (4 179 ) (4 607 ) Kaasrahastamise kulud 3.4 — — — (19) (19) — — (41) (12) (53) Finantskulud 3.5 — 7 (23) (3) (20) 1 (3) (16) (4) (21) Muud kulud 3.6 — (11) (16) (119) (145) — (9) (25) (162) (197) Kulud kokku — (12) (252) (2 785 ) (3 049 ) 1 21 (545) (4 356 ) (4 878 ) EELARVEAASTA TULEM — (8) (259) (2 708 ) (2 974 ) — 36 (457) (4 324 ) (4 744 )

EAFide NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

(miljonites eurodes) Kaheksas EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)–(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2019 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183 Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (2) (2) SALDO SEISUGA 31.12.2020 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181 Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — — — SALDO SEISUGA 31.12.2021 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181





(miljonites eurodes) Üheksas EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)–(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2019 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53 Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — — — Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (69) (69) Tagasimaksed liikmesriikidele (223) (223) (223) Eelarveaasta tulem — — SALDO SEISUGA 31.12.2020 10 550 15 10 535 (14 440 ) 1 625 2 041 (203) Kapitali suurenemine – osamaksud — — — Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi — (23) (23) Tagasimaksed liikmesriikidele (43) (43) (43) Eelarveaasta tulem — (6) — (6) SALDO SEISUGA 31.12.2021 10 507 15 10 492 (14 410 ) 1 625 2 018 (274)





(miljonites eurodes) Kümnes EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)–(B) Kumulatiivsed reservid (D) Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) Õiglase väärtuse reserv (G) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) SALDO SEISUGA 31.12.2019 20 960 — 20 960 (18 606 ) 265 2 618 Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi — 71 71 Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi — (147) (147) Eelarveaasta tulem — (457) (457) SALDO SEISUGA 31.12.2020 20 960 — 20 960 (19 063 ) 188 (2) 2 084 Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 mõju (2) 2 — SALDO SEISUGA 1.1.2020 20 960 — 20 960 (19 065 ) 188 — 2 084 Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi — 23 23 Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi — (110) (110) Eelarveaasta tulem — (260) (260) SALDO SEISUGA 31.12.2021 20 960 — 20 960 (19 324 ) 101 — 1 737





(miljonites eurodes) Üheteistkümnes EAF Fondikapital – toimivad EAFid (A) Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)–(B) Kumulatiivsed reservid (D) Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused (F) Õiglase väärtuse reserv (G) Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F)+(G) SALDO SEISUGA 31.12.2019 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) 136 (2) (905) Õiglase väärtuse muutused — (2) (2) Kapitali suurenemine – osamaksud (4 400 ) 4 400 147 4 547 Eelarveaasta tulem — (4 324 ) — (4 324 ) SALDO SEISUGA 31.12.2020 29 367 14 040 15 327 (16 290 ) 283 (4) (683) Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 mõju (4) 4 — SALDO SEISUGA 1.1.2020 29 367 14 040 15 327 (16 294 ) 283 — (683) Kapitali suurenemine – osamaksud (3 700 ) 3 700 110 3 810 Eelarveaasta tulem — (2 708 ) — (2 708 ) SALDO SEISUGA 31.12.2021 29 367 10 340 19 027 (19 002 ) 394 — 419

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD (5)

1. PEAMISED ARVESTUSMEETODID

1.1. RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale sidusrühmade ringile.

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest raamatupidamise aastaaruande koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1 „Raamatupidamise aastaaruanded“ ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, olulisuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte. Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on asjakohasus, tõesus (usaldusväärsus), arusaadavus, ajakohasus, võrreldavus ja kontrollitavus.

1.2. ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.2.1. Aruandeperiood

Raamatupidamise aastaaruanne esitatakse igal aastal. Majandusaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

1.2.2. Valuuta ja ümberarvestamise alused

Majandusaasta aruanded on esitatud miljonites eurodes, sest euro on ELi arvestusvaluuta. Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustiste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes. Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse kinnisvara ja seadmete ning immateriaalse vara puhul, mille väärtuseks eurodes on nende väärtus soetamise kuupäeval.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustiste aasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud Euroopa Keskpanga vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Rahaühik 31.12.2021 31.12.2020 Rahaühik 31.12.2021 31.12.2020 Bulgaaria leev (BGN) 1,9558 1,9558 Poola zlott (PLN) 4,5969 4,5597 Tšehhi kroon (CZK) 26,8580 26,2420 Rumeenia leu (RON) 4,9490 4,8683 Taani kroon (DKK) 7,4364 7,4409 Rootsi kroon (SEK) 10,2503 10,0343 Inglise nael (GBP) 0,84028 0,8990 Šveitsi frank (CHF) 1,0331 1,0802 Horvaatia kuna (HRK) 7,5156 7,5519 Jaapani jeen (JPY) 130,3800 126,4900 Ungari forint (HUF) 369,1900 363,8900 USA dollar (USD) 1,1326 1,2271

1.2.3. Prognooside kasutamine

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt esitatakse raamatupidamise aastaaruandes tingimata summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustiste summad, nõuetest tuleneva finantsriski summad ja finantsinstrumente käsitlevates lisades avaldatud summad, amortiseeritud väärtuses kajastatud finantsvarade ning finantstagatiste lepingute kohustiste, viitlaekumiste ja -võlgade ja eraldiste väärtuse languse allahindlus, immateriaalse vara ja materiaalse põhivara väärtuse languse määr ning varude ja tingimuslike varade ja kohustiste netorealiseerimisväärtus. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda.

Mõistlike hinnangute kasutamine on raamatupidamise aastaaruande koostamise lahutamatu osa ega vähenda selle usaldusväärsust. Hinnangut võib olla vaja muuta, kui muutub olukord, millele hinnang tugines, või kui saadakse uut teavet või kogemusi. Oma olemuselt ei ole hinnangu muutus seotud eelnevate perioodidega ja see ei ole vea parandamine. Kui raamatupidamislik hinnang muutub, kajastatakse selle mõju selle ajavahemiku üle- või puudujäägina, kus muutus on teatavaks saanud.

1.2.4. Uute ja läbivaadatud Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjade (EAR) kohaldamine

Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskiri, mis kehtib 1. jaanuaril 2021 või hiljem algavate perioodide suhtes

2020. aastal võttis peaarvepidaja vastu läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 „Finantsinstrumendid“, mis on kohustuslikult kehtiv alates 1. jaanuarist 2021. Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskiri nr 11 põhineb uuel rahvusvahelise avaliku sektori raamatupidamise standardil nr 41 „Finantsinstrumendid“, muudetud rahvusvahelise avaliku sektori raamatupidamise standardil nr 28 „Finantsinstrumendid: esitamine“ ja muudetud rahvusvahelise avaliku sektori raamatupidamise standardil nr 30 „Finantsinstrumendid: avalikustatav teave“, mis anti välja augustis 2018. Sellega kehtestatakse finantsvarade ja finantskohustiste finantsaruandluse põhimõtted. Kooskõlas läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 üleminekusätetega arvestab üksus kõik muudatused alates esmasest kohaldamisest 1. jaanuaril 2021. Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirjaga nr 11 ei nõuta varasemate perioodide summade uuesti esitamist. Selle tulemusel on kõiki käesolevas aruandes esitatud finantsvarasid, finantskohustisi, kaubanduslikke nõudeid ja intressitulu/-kulu 31. detsembri 2020. aasta seisuga arvestatud kooskõlas üksuse 2020. aasta raamatupidamise aastaaruandes nimetatud arvestuspõhimõtetega.

Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 kohaldamisest tulenevad muudatused

Finantsvarade uued liigitus- ja hindamispõhimõtted

Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirjaga nr 11 kehtestatakse finantsvarade liigitamise suhtes põhimõtetest lähtuv lähenemisviis ja kasutada tuleb kahte kriteeriumit: üksuse mudel oma finantsvarade haldamiseks ja nende varade lepingupõhiste rahavoogude tunnused. Sõltuvalt nendest kriteeriumidest liigitatakse finantsvarad amortiseeritud väärtuses kajastatavateks finantsvaradeks, õiglases väärtuses netovara/omakapitalina kajastatavateks finantsvaradeks või õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavateks finantsvaradeks.

Uute kriteeriumide kohaldamise tulemusel liigitati kõik omakapitaliinvesteeringud ja võlaväärtpaberid kategooria „müügivalmis“ alt ümber õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavateks finantsvaradeks. Seotud õiglase väärtuse reserv liigitati netovara all ümber kumuleerunud ülejäägiks või puudujäägiks.

Uus väärtuse languse mudel

Kui eelmine väärtuse languse mudel põhines kantud kahjul, siis läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirjaga nr 11 kehtestati tulevikku suunatud väärtuse languse mudel, mis põhineb finantsvara kogu eluea eeldataval krediidikahjul. Eeldatava krediidikahju puhul võetakse arvesse võimalikke makseviivitusi ja finantsvarade krediidikvaliteedi muutusi. Uut väärtuse languse mudelit kohaldatakse kõikide amortiseeritud väärtuses või õiglases väärtuses netovara/omakapitalina kajastatavate finantsvarade, samuti laenukohustuste ja finantstagatiste lepingute suhtes.

Finantstagatiste arvestus

Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirjaga nr 11 nõutakse finantstagatiste arvestuse nõuete kohaldamist kõikide finantstagatiste lepingute suhtes. Finantstagatise kohustise väärtuse hindamisel lähtutakse tagatise õiglasest väärtusest esmasel kajastamisel ja tagatud võlgade portfelli eeldatava krediidikahju muutustest.

1.3. BILANSS

1.3.1. Finantsvarad

Liigitus esmasel kajastamisel

Finantsvarade liigitus määratakse kindlaks esmasel kajastamisel. Juhtimismudeli ja vara lepingupõhiste rahavoogude tunnuste põhjal saab finantsvarad liigitada kolme kategooriasse: amortiseeritud väärtuses kajastatavateks finantsvaradeks, õiglases väärtuses netovara/omakapitalina kajastatavateks finantsvaradeks või õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavateks finantsvaradeks.

i) Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantsvarad

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantsvarad on mitte-tuletisinstrumentidest finantsvarad, mis vastavad kahele tingimusele: 1) üksus hoiab neid lepingupõhiste rahavoogude kogumiseks ja 2) kindlaksmääratud päevadel esineb lepingupõhiseid rahavooge, mille näol on tegemist üksnes põhiosa ja tasumata põhisosalt nõutava intressi maksetega.

Sellesse kategooriasse kuuluvad:

— raha ja raha ekvivalendid;

— laenud (sealhulgas tähtajalised hoiused, mille algne tähtaeg on üle kolme kuu);

— kaubanduslikud nõuded.

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantsvarad, välja arvatud sellised finantsvarad, mille tähtaeg on rohkem kui 12 kuud pärast aruandepäeva, kuuluvad käibevara alla.

ii) Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses netovara/omakapitalina

Nende mitte-tuletisinstrumentidest finantsvarade lepingupõhised rahavood kajastavad üksnes põhiosa ja tasumata põhisosalt nõutavat intressi. Peale selle seisneb juhtimismudel finantsvarade hoidmises nii lepingupõhiste rahavoogude kogumiseks kui ka finantsvarade müümiseks.

Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul alates aruandepäevast.

31. detsembri 2021. aasta seisuga üksusel selliseid varasid ei olnud.

iii) Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavad finantsvarad

Üksus liigitab tuletisinstrumendid ja omakapitaliinvesteeringud õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavateks finantsvaradeks, sest lepingupõhised rahavood ei kajasta üksnes põhiosa ja tasumata põhisosalt nõutavat intressi.

Lisaks liigitab üksus enda hoitavad võlaväärtpaberid õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavateks finantsvaradeks, sest võlaväärtpaberite portfelle hallatakse ja hinnatakse portfelli õiglase väärtuse põhjal.

Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul alates aruandepäevast.

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavate finantsvarade ostu kajastatakse kauplemispäeval, see tähendab päeval, mil üksus võtab kohustuse vara ostuks. Raha ekvivalendid ja laenud kajastatakse raha finantseerimisasutuses hoiustamise või laenuvõtjatele ülekandmise hetkel.

Finantsvarasid hinnatakse arvelevõtmisel õiglases väärtuses. Kõikide finantsvarade puhul, mida ei kajastata õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, võetakse nende arvelevõtmisel arvesse ka tehingukulusid. Finantsvarade puhul, mis on kajastatud õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kajastatakse tehingukulud kuluna tulemiaruandes.

Finantsvara õiglane väärtus esmasel kajastamisel on tavaliselt tehinguhind, välja arvatud juhul, kui tegemist ei ole mitteseotud poolte vahelise tehinguga, see tähendab, kui tehing tehakse tasuta või ebaolulise tasu eest avaliku poliitika eesmärkidel. Sellisel juhul on finantsinstrumendi õiglase väärtuse ja tehinguhinna vahe näol tegemist mittekaubandusliku komponendiga, mis kajastatakse tulemiaruandes kuluna. Sellisel juhul tuletatakse finantsvara õiglane väärtus otseselt samaväärse instrumendi hetke turutehingute põhjal. Kui instrumendi puhul aktiivne turg puudub, siis tuletatakse õiglane väärtus hindamismeetodi põhjal, milles kasutatakse kättesaadavaid jälgitavaid turuandmeid.

Järgnev väärtuse hindamine

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantsvarasid hinnatakse järgnevalt amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, hinnatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglase väärtuse (sealhulgas välisvaluuta ümberarvestamisest ja kõikidest teenitud intressidest tulenevatest) muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

Õiglane väärtus järgneval väärtuse hindamisel

Aktiivsetel turgudel noteeritud investeeringute õiglane väärtus põhineb jooksval pakkumishinnal. Kui finantsvara turg ei ole aktiivne (või kui tegemist on noteerimata väärtpaberite ja börsiväliste tuletisinstrumentidega), määrab EL õiglase väärtuse hindamismeetodeid kasutades. Kõnealuste meetodite hulka kuuluvad hiljutiste mitteseotud poolte vaheliste tehingute kasutamine, viitamine teistele põhimõtteliselt samasugustele instrumentidele, diskonteeritud rahavoogude analüüs, optsioonihinna mudelid ja muud turuosaliste üldkasutatavad hindamismeetodid.

Investeeringuid riskikapitalifondidesse, millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, kajastatakse omistatava vara puhasväärtuse alusel, mida loetakse nende õiglase väärtusega samaväärseks.

Finantsvara väärtuse langus

EL kajastab ja hindab väärtuse langusest tekkinud kahjumit eeldatava krediidikahju puhul seoses finantsvaradega, mida kajastatakse amortiseeritud väärtuses ja õiglases väärtuses netovara/omakapitalina.

Eeldatav krediidikahju on erinevus lepingupõhiste rahavoogude ja nende rahavoogude nüüdisväärtuse vahel, mida EL eeldab saada. Eeldatava krediidikahju puhul võetakse arvesse mõistlikku ja põhjendatavat teavet, mis on liigsete kulude ja jõupingutusteta aruandepäeval kättesaadav.

Amortiseeritud väärtuses kajastatud varade puhul vähendatakse vara bilansilist jääkmaksumust väärtuse langusest tekkinud kahjumi summa võrra, mis kajastatakse tulemiaruandes. Kui väärtuse langusest tekkinud kahjum järgneval perioodil väheneb, siis vähendatakse kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruande kaudu.

a) Nõuded

Üksus hindab väärtuse langusest tekkinud kahjumit kogu eluea eeldatava krediidikahju summa ulatuses, kasutades praktilisi vahendeid (nt eraldise maatriksit).

b) Raha ja raha ekvivalendid

Üksus hoiab raha ja raha ekvivalente arvelduskontodel ja kuni kolmekuuliste tähtajaliste hoiustena. Raha hoitakse väga kõrge krediidireitinguga pankades, seega on kohustuste täitmatajätmise tõenäosus väga väike. Arvestades lühikest kestust ja kohustuste täitmatajätmise väikest tõenäosust on raha ja raha ekvivalentidega seotud eeldatav krediidikahju ebaoluline. Seetõttu ei kajastata raha ekvivalentide puhul väärtuse languse allahindlust.

c) Antud laenud

Eeldatavat krediidikahju hinnatakse kolmeetapilise mudeli põhjal, milles võetakse arvesse tõenäosusega kaalutud makseviivituse juhte finantsvara kogu eluea jooksul ja krediidiriski muutumist alates finantsvara väljastamisest. Laenude puhul on väljastamine tagasivõtmatu laenuandmiskohustuse kuupäev.

Kui krediidirisk alates väljastamisest oluliselt ei suurene (1. etapp), siis on väärtuse langusest tekkinud kahjum eeldatav krediidikahju seoses aruandepäevale järgneva 12 kuu jooksul esineda võivate makseviivituse juhtudega (12 kuu eeldatav krediidikahju). Kui krediidirisk alates väljastamisest oluliselt suureneb (2. etapp) või kui on objektiivseid tõendeid väärtuse languse kohta krediidiriski tõttu (3. etapp), siis võrdub väärtuse langusest tekkinud kahjum eeldatava krediidikahjuga seoses finantsvara kogu eluea jooksul esineda võivate makseviivituse juhtudega (kogu eluea eeldatav krediidikahju).

Kajastamise lõpetamine

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringutest rahavoogude saamise õigus on aegunud või kui üksus on sisuliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved üle andnud teisele poolele. Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavate finantsvarade müük kajastatakse kauplemise kuupäeval.

1.3.2. Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda vahendite saajale rahalist ettemakset, s.t käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases lepingus, otsuses, kokkuleppes või alusaktis kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ja ettemakseid kasutatakse lepingus kindlaksmääratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti, või need tuleb tagasi maksta. Kui vahendite saaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse üksusele tagastada. Kuna üksus säilitab eelmakse üle kontrolli ja tal on rahastamiskõlbmatute kulude korral õigus tagasimaksele, kajastatakse summa varana.

Eelmakse kajastatakse bilansis esmaselt vahendite ülekandmisel saajale. Seda hinnatakse antud vahendite summas. Järgnevatel perioodidel hinnatakse eelmakset esmaselt bilansis kajastatud väärtuses, millest on maha arvatud perioodi jooksul tehtud rahastamiskõlblikud kulud (sh vajaduse korral hinnangulised summad).

1.3.3. Nõuded ja sissenõutavad summad

ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt tuleb kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud tehingud esitada eraldi. Nende kahe kategooria eristamiseks seostatakse terminit „nõuded“ kaubanduslike tehingutega ning terminit „sissenõutavad summad“ kasutatakse mittekaubanduslike tehingute puhul, s.t kui EL saab väärtuse muult üksuselt, andmata otseselt vastu umbkaudselt võrdset väärtust (nt liikmesriikidelt sissenõutavad omavahenditega seotud summad).

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded vastavad finantsinstrumentide määratlusele. Üksus liigitas need amortiseeritud väärtuses kajastatavateks finantsvaradeks ja hindas nende väärtust vastavalt sellele.

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade puhul kajastatakse õiglane väärtus omandamise kuupäeva seisuga, millest on lahutatud nende väärtuse languse allahindlus. Väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et üksusel ei ole võimalik kõiki summasid nõuete algsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest jääkmaksumusest sissenõutava summa. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes.

1.3.4. Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on amortiseeritud väärtuses kajastatud finantsvarad ning nende hulka kuuluvad sularaha, pankades olevad nõudmiseni ja lühiajalised hoiused ning muud suure likviidsusega lühiajalised, kuni kolmekuulise esialgse tähtajaga investeeringud.

1.3.5. Võlgnevused

Kreditoorse võlgnevuse arvestus hõlmab nii kaubanduslike tehingute summasid (näiteks kaupade ja teenuste ost) kui ka mittekaubanduslike tehingute summasid, näiteks vahendite saajate kulutaotlused, toetused ja muud ELi rahalised vahendid või saadud eelmaksed (vt lisade punkt 1.4.1).

Vahendite saajatele makstava toetuse ja muude maksete kulutaotlused kirjendatakse taotluse saamise ajal võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse võlgnevusi kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel algse summa ulatuses. Sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui asjad või teenused on üksusele tarnitud või osutatud ja ta on need vastu võtnud.

1.3.6. Finantskohustised

Finantskohustised liigitatakse amortiseeritud väärtuses kajastatavateks finantskohustisteks, õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavateks finantskohustisteks ja finantstagatiste lepingu kohustisteks.

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustisi kajastatakse esmaselt õiglases väärtuses, mis hõlmab kantud tehingukulusid, ja järgnevalt kajastatakse neid amortiseeritud väärtuses, kasutades tegeliku intressimäära meetodit. Nende kajastamine finantsseisundi aruandes lõpetatakse ainult siis, kui kohustus on täidetud, sellest on loobutud või see on tühistatud või aegunud.

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantskohustised hõlmavad ka tuletisinstrumente, mille õiglane väärtus on negatiivne. Kui üksus peab tagatislepingust tulenevalt tegema makseid finantsinstrumentide hindade või vahetuskursside muutuste tõttu, siis on tagatisleping tuletisinstrument. Selle üle peetakse samasugust raamatupidamisarvestust nagu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavate finantsvarade üle.

Üksus kajastab finantstagatiste lepingu, kui ta sõlmib lepingu, mille kohaselt ta peab tegema kindlaksmääratud makseid, et hüvitada tagatise saajale tekkinud kahju, kui kindlaksmääratud võlgnik ei tee vastavalt võlainstrumendi algsetele või muudetud tingimustele tähtaegselt makseid. Finantstagatiste lepingu kohustised kajastatakse arvele võtmisel õiglases väärtuses.

Järgnev väärtuse hindamine sõltub finantstagatisega kaasneva krediidiriski muutumisest. Kui krediidirisk oluliselt ei suurene (1. etapp), siis hinnatakse finantstagatise kohustiste väärtuseks kas 12 kuu eeldatav krediidikahju või esmaselt kajastatud väärtus, millest on lahutatud kogunenud amortisatsioon, kui see on asjakohane, sõltuvalt sellest, kumb on suurem. Kui krediidirisk oluliselt suureneb (2. etapp), siis hinnatakse finantstagatise kohustiste väärtuseks kas eluea eeldatav krediidikahju või esmaselt kajastatud väärtus, millest on lahutatud kogunenud amortisatsioon, kui see on asjakohane, sõltuvalt sellest, kumb on suurem.

Finantskohustised liigitatakse pikaajalisteks kohustisteks, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. Finantstagatiste lepingud liigitatakse lühiajalisteks kohustisteks, välja arvatud juhul, kui üksusel on tingimusteta õigus kohustise täitmine alates aruandepäevast vähemalt 12 kuu võrra edasi lükata.

1.3.7. Viitlaekumised ja ettemakstud tulud ning viitvõlgnevused ja ettemakstud kulud

Tehinguid ja sündmusi kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid teenus on osutatud või asi tarnitud või kui on olemas lepinguline kohustus (nt lepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamise aastaaruannetes viitlaekumine. Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu ettemakstuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

Ka kulud kajastatakse selles perioodis, millega need on seotud. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse viitvõlgnevusi perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Viitvõlgnevused arvutatakse peaarvepidaja välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt. Juhiste eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annab tõese ülevaate nendest majandus- ja muudest sündmustest, mida see kajastab. Samamoodi, kui enne kaupade või teenuste kättesaamist on tehtud eelmakse, on tegemist ettemakstud kuluga, mis kajastatakse järgneva arvestusperioodi all.

1.4. TULEMIARUANNE

1.4.1. Tulud

Tulu on saadud ja saada oleva majandusliku kasu või teenusepotentsiaali brutosumma, mille võrra suureneb netovara. See summa ei sisalda aga omanike sissemaksetest tulenevat suurenemist.

Tulu liik sõltub tulemiaruande aluseks olevate tehingute laadist ja jaguneb alljärgnevalt.

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu on maksud ja ülekanded, kusjuures ülekandja kannab vahendeid saajale, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid. Ülekanded on mittekaubanduslikest tehingutest tulevikus saadav majanduslik kasu või teenusepotentsiaal (makse arvesse võtmata). ELi üksuste puhul hõlmavad tehingud peamiselt komisjonilt saadud vahendeid (nt tasakaalustav toetus traditsioonilistele ametitele või tegevustoetus rahalist toetust käsitlevate lepingute korral).

Üksus kajastab ülekantavat vara juhul, kui tal on möödunud sündmuse (ülekande) tulemusel vahendite üle kontroll ja ta loodab tulevikus saada neist vahendeist majanduslikku kasu või teenusepotentsiaali ning kui kõnealuste vahendite õiglast väärtust saab usaldusväärselt hinnata. Ka mittekaubanduslike tehingutega saadavad ja varana kajastatavad vahendid (näiteks raha) kajastatakse tuluna, välja arvatud juhul, kui üksusel lasub ülekande suhtes kohustus (tingimus), mis tuleb täita enne tulu kajastamist. Kuni tingimuse täitmiseni on tegemist ettemakstud tuluga, mis kajastatakse kohustisena.

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, mis täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

a) Intressitulu ja -kulu

Intressitulu ja -kulu amortiseeritud väärtuses kajastatud finantsvaradelt ja -kohustistelt kajastatakse tulemiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Selle meetodi alusel arvutatakse finantsvara või -kohustise amortiseeritud väärtus ning jaotatakse intressitulu või -kulu asjaomase perioodi peale.

b) Dividenditulu

Dividendi- ja samalaadsete väljamaksete tulu kajastatakse makse saamise õiguse kindakstegemisel.

c) Tulu ja kulu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaradest

See tähendab nende finantsvarade õiglase väärtuse suurenemist (tulu) ja õiglase väärtuse vähenemist (kulu), sealhulgas välisvaluutaga seotud ümberarvestamise tulemusel. Intressi kandvate finantsvarade puhul hõlmab see ka intressi.

d) Tulu finantstagatiste lepingutest

Finantstagatiste lepingutest saadav tulu (garantiipreemia) kajastatakse selle aja jooksul, mil üksus on valmis finantstagatiste lepingu omanikule võimalikku krediidikahju hüvitama.

1.4.2. Kulud

Kulud on väljamaksetest või vahendite ärakasutamisest või kohustiste tekkimisest tulenev majandusliku kasu või teenusepotentsiaali vähenemine aruandeperioodil, mille tulemusel netovara väheneb. Kulude hulka kuuluvad kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingute kulud.

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslike tehingute kulud kajastatakse siis, kui asi on üksusele tarnitud ja too on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse arvel esitatud algses summas. Lisaks sellele kajastatakse tulemiaruandes bilansipäeva seisuga perioodi jooksul osutatud teenusega seotud kulud, mille kohta ei ole veel arvet saadud või vastu võetud.

Mittekaubanduslike tehingute kulud seonduvad vahendite saajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused. Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; vahendite saaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja summa suurust saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad vahendite saajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need viitvõlgnevustena.

1.5. TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.5.1. Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb möödunud sündmusest ning mille olemasolu kinnitab ainult ühe või mitme sellise tulevikusündmuse toimumine või mittetoimumine, mis on ebakindlad ja mida (majandus)üksus täielikult ei kontrolli. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.5.2. Tingimuslikud kohustised

Tingimuslik kohustis on võimalik kohustus, mille olemasolu kinnitab ainult ühe või mitme sellise tulevikusündmuse toimumine või mittetoimumine, mis on ebakindlad ja mida üksus täielikult ei kontrolli, või olemasolev kohustus, mille puhul ei ole tõenäoline, et selle täitmiseks on vajalik loovutada ressursse majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol.

Tingimuslik kohustis tekib ka nendel harva esinevatel juhtudel, mil olemasolevat kohustust ei saa piisava usaldusväärsusega hinnata.

Tingimuslikke kohustisi raamatupidamisaruannetes ei kajastata. Need avalikustatakse, välja arvatud juhul, kui majanduslikku kasu või teenusepotentsiaali sisaldavate ressursside vähenemine on vähetõenäoline.

1.6. FONDIKAPITAL

EAFi liikmesriigid teevad fondi osamakse EAFi programmide elluviimiseks, nagu on sätestatud iga EAFi sisekokkuleppes. Kapitali sissenõudmise, see tähendab asjaomase aasta N rahastamistaotluste õiguslik alus määratakse kindlaks nõukogu otsusega aastal N–1 ja saadavad vahendid on selgelt määratud täpsustatud tulevasteks perioodideks.

Osamaksud vastavad omanike sissemaksete kriteeriumidele (ELi raamatupidamiseeskiri nr 1) ja seega käsitletakse neid EAFi raamatupidamise aastaaruannetes fondikapitalina. Fondikapital on EAFi liikmesriikidelt saadavate osamaksude kogusumma. Sissenõudmata fondikapital lahutatakse avalikult fondikapitali kogusummast (vt netovara muutuste aruanne), seega kajastatakse bilansis ainult sissenõutud fondikapitali.

Kuna kokkulepitud osamaksud määratakse täpsustatud aruandeperioodideks, nii et EAFil on õiguslik nõue EAFi liikmesriikide vastu ainult nendel perioodidel, ei kajastata mis tahes eelnevalt laekunud summasid mitte sissenõutud kapitalina, vaid ettemakstud kapitalisissemaksetena võlgnevuste all.

1.7. KAASRAHASTAMINE

Laekunud kaasrahastamise osamaksud vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumile ning neid kajastatakse muu hulgas liikmesriikide, kolmandate riikide ja teiste poolte ees tekkinud võlgnevustena. EAF peab kas kasutama osamaksusid kolmandatele isikutele teenuste osutamiseks või maksma need vahendid (s.o saadud osamaksud) tagasi. Kaasrahastamislepingute alusel tasumisele kuuluv, ent veel tasumata summa kujutab endast saadud kaasrahastamise osamaksusid, millest on maha arvatud projektiga seoses kantud kulud. Mõju netovaradele puudub.

Projektide kaasrahastamisega seotud kulusid kajastatakse vastavalt nende tekkimisele. Neile vastav osamaksude summa kajastatakse tegevustuluna ja see ei mõjuta eelarveaasta tulemit.

2. BILANSI LISAD

VARAD

2.1. FINANTSVARAD

Finantsvara on igasugune vara, mis on:

a) raha;

b) teise üksuse omakapitaliinstrument;

c) lepingupõhine õigus saada teiselt üksuselt raha või muud finantsvara või vahetada teise üksusega finantsvarasid või finantskohustisi üksusele potentsiaalselt soodsatel tingimustel või

d) leping, mida arveldatakse või mida võidakse arveldada üksuse enda omakapitaliinstrumentidega.

Finantsvarasid liigitatakse järgmiselt: õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavad finantsvarad, laenud ja nõuded, lõpptähtajani hoitavad investeeringud ja müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende esmasel kajastamisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

EAFi finantsvarad koosnevad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavatest finantsvaradest ja antud laenudest ning on järgmised.

(miljonites eurodes) 31.12.2021 31.12.2020 Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina 38 — Müügivalmis finantsvarad — 32 Antud laenud 1 1 Kokku 39 33

38 miljoni euro väärtuses õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvarad on seotud omakapitaliinvesteeringutega kahes peamises valdkonnas: säästev taastuvenergia investeerimisfondi Climate Investor One, rahastu ElectriFI ning ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi (GEEREF) kaudu ning väikepõllumajandustootjatele ja maapiirkondade VKEdele finantsteenuste kättesaadavaks tegemine ABC fondi kaudu.

1 miljon eurot on täielikult seotud laenuga ElectriFI-le – investeerimisrahastule, millest rahastatakse varajases kasvuetapis ja väikeseid projekte, mis keskenduvad tekkivatel turgudel kestlikest energiaallikatest elektrienergia tootmisele ja kättesaadavaks tegemisele. Rahastu tegutseb üle maailma, keskendudes eelkõige Sahara-tagusele Aafrikale.

2.2. EELMAKSED

Paljudes lepingutes on ette nähtud ettemaksete tegemine enne ehitustööde alustamist, asjade tarnimist või teenuste osutamist. Mõnel juhul on lepingute maksegraafikutes ette nähtud maksete tegemine eduaruannete põhjal. Eelmaksed tehakse üldjuhul selle riigi või territooriumi valuutas, kus projekt ellu viiakse.

See, kas eelmakseid kajastatakse lühiajaliste või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb sellest, millal eelmakseid kasutatakse. Kasutustingimused on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Kui eelmakseid kasutatakse 12 kuu jooksul pärast aruandekuupäeva, kajastatakse neid lühiajaliste eelmaksetena. Kuna paljud EAFi projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on osa eelmakseid kajastatud pikaajalise varana.

(miljonites eurodes) Lisade punkt 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021 31.12.2020 Pikaajalised eelmaksed 2.2.1 — — 219 452 671 870 Lühiajalised eelmaksed 2.2.2 — 14 353 1 085 1 453 1 355 Kokku — 14 572 1 537 2 123 2 225

2021. aasta oli esimene aasta pärast üheteistkümnenda EAFi aegumisklausli tähtpäeva. See tähendab seda, et alates 1. jaanuarist 2021 ei saa enam võtta täiendavaid üldisi kulukohustusi. Peale selle oli rakendamine pikaleveninud COVID-19 kriisi tõttu üha keerukam mitme delegatsiooni puhul, eeskätt Madagaskaril, Tšaadis ja Gambias. Selle ja poliitiliste kriiside tõttu muudes piirkondades, näiteks Etioopias, Guineas (Conakry) ja Malis sõlmiti vähem individuaalseid kulukohustusi käsitlevaid lepinguid ning seega vähenesid üheteistkümnenda EAFi eelmaksed 1 583 miljonilt eurolt 2020. aastal 1 537 miljonile eurole 2021. aastal.

Kümnenda EAFiga seotud eelmaksete vähenemine 633 miljonilt eurolt 2020. aastal 572 miljonile eurole 2021. aastal on EAFi tavapärase tegevustsükli tagajärg. Kümnenda EAFi järkjärgulise lõpetamise tulemusel viidi lõpule paljude lepingute täitmine ja lepingud lõpetati. Sellest tulenevalt vähenes vahendite saajatele tehtud eelmaksete summa ja suurenes tasaarvestatavate eelmaksete summa.

2020. aastal hõlmasid lühiajalised eelmaksed 3 miljoni euro suurust summat, mis on praegu liigitatud finantsinstrumentidega seotud kaubanduslikeks nõueteks.

2.2.1. Pikaajalised eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

(miljonites eurodes) 31.12.2021 31.12.2020 Otsene eelarve täitmine Täitja: komisjon 72 139 ELi rakendusametid 8 8 ELi delegatsioonid 15 25 95 171 Kaudne eelarve täitmine Täitja: EIP ja EIF 230 266 rahvusvahelised organisatsioonid 278 343 eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 12 28 avalik-õiguslikud asutused 40 49 kolmandad riigid 14 11 ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus 1 1 575 698 Kokku 671 870

2.2.2. Lühiajalised eelmaksed

(miljonites eurodes) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021 31.12.2020 Eelmaksed (bruto) — 24 970 4 717 5 711 5 097 Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) — (10) (617) (3 632 ) (4 258 ) (3 742 ) Kokku — 14 353 1 085 1 453 1 355

2.2.3. Lühiajalised eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

(miljonites eurodes) 31.12.2021 31.12.2020 Otsene eelarve täitmine Täitja: komisjon 61 (40) ELi rakendusametid 11 14 ELi delegatsioonid 159 206 231 180 Kaudne eelarve täitmine Täitja: EIP ja EIF 160 224 rahvusvahelised organisatsioonid 642 572 eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 109 73 avalik-õiguslikud asutused 119 146 kolmandad riigid 190 155 ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus 1 4 1 221 1 175 Kokku 1 453 1 355

2.2.4. Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksete tagamiseks hoitakse tagatisi, mis vabastatakse projekti raames esitatud viimase nõude tasumisel.

(miljonites eurodes) 31.12.2021 31.12.2020 Eelmaksetega seotud tagatised 44 49

Enamik eelmakseid makstakse eelarve kaudse täitmise raames. Sellisel juhul ei ole tagatise saaja EAF, vaid avaliku sektori hankija. Kuigi EAF ei ole vahendite saaja, aitavad need tagatised tema vara tagada. 2021. aastal oli nende tagatiste väärtus 764 miljonit eurot.

2.3. USALDUSFONDI OSAMAKSUD

Selles rubriigis on kajastatud ELi Aafrika usaldusfondile ja ELi Bêkou usaldusfondile tehtud osamaksude summa. Osamaksud ei sisalda neid usaldusfondide kulusid, mis kaetakse EAFist.

EAF rakendab usaldusfondi osamakse eelarve otsese täitmise raames.

(miljonites eurodes) Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2020 Fondi tehtud sissemaksed 2021 Usaldusfondide kulude netosumma jaotus 2021 Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2021 Aafrika 385 627 (631) 381 Bêkou 9 7 (15) 1 Kokku 394 634 (646) 382

Osamaksude vähenemine 800 miljonilt eurolt 2020. aastal 634 miljonile eurole 2021. aastal on tingitud usaldusfondide kulude vähenemisest jätkuva COVID-19 pandeemia ja halveneva turvaolukorra tõttu mitmes piirkonnas, mis takistasid usaldusfondide tegevust 2021. aastal.

2.4. MITTEKAUBANDUSLIKUD JA KAUBANDUSLIKUD NÕUDED

Kaubanduslikud tehingud on tehingud, mille puhul üksus saab varasid või teenuseid või kustutatakse tema kohustused ning ta annab teisele poolele vastutasuks ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid (peamiselt kaupade, teenuste või vara kasutamise näol). Mittekaubanduslike tehingute puhul saab üksus teiselt üksuselt teatavas väärtuses vahendeid, andmata otseselt vastutasuks ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid, või annab teisele üksusele teatavas väärtuses vahendeid, saamata otseselt vastutasuks ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid.

(miljonites eurodes) Lisade punkt 31.12.2021 31.12.2020 Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad 2.4.1 26 48 Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded 2.4.2 9 92 Kokku 35 140

2.4.1. Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

(miljonites eurodes) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021 31.12.2020 Liikmesriigid — — — — — — Kliendid — 4 47 5 56 61 Avalik-õiguslikud asutused — 7 17 2 25 27 Kolmandad riigid — 1 4 1 6 4 Allahindamine — (9) (51) (5) (66) (49) Vastastikku sissenõutavad summad ELi institutsioonidega — — — 5 5 4 Kokku — 2 16 8 26 48

2.4.2. Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

(miljonites eurodes) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021 31.12.2020 Viitlaekumised — — (1) — — 88 EAFide vastastikku sissenõutavad summad 181 (316) 1 279 (1 144 ) — — Muu — — — 9 9 4 Kokku 181 (316) 1 278 (1 136 ) 9 92

Viitlaekumiste vähenemine 2021. aastal on peamiselt tingitud koos Maailmapangaga läbiviidud võlakergendusprojekti lõpetamisest, mille puhul oli 2020. aasta lõpu seisuga tasumata veel 62,6 miljoni euro suurune summa, mis 2021. aastal hüvitati. Lisaks hõlmasid kogunenud intressid 2020. aastal 18 miljonit eurot seoses Aafrika-ELi taristuprojektiga. Täiendava analüüsi tulemusel selgus, et EAFile ei tule intressi maksta ja seega seda 2021. aastal ei kogutud (vt lisade punkt 3.2).

Tõhususe huvides on kõigi EAFide ühine sularahavaru kajastatud üheteistkümnendas EAFis; sellest tulenevalt on EAFide vahelistest tehingutest tulenevad vastastikku sissenõutavad summad eri EAFide bilanssides tasakaalus.

EAFide vastastikku sissenõutavad summad esitatakse ainult konkreetsete EAFide kaupa. EAFide vastastikku sissenõutavate summade kogusumma on null.

Rubriik „Muu“ koosneb kahest finantsinstrumentidega seotud nõudest: 4 miljoni euro suurune nõue ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi (GEEREF) vastu ja teine 4 miljoni euro suurune nõue rahastamisvahendi Climate Investor One vastu.

2.5. RAHA JA RAHA EKVIVALENDID (6)

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning nende hulka kuuluvad sularaha, pankades olevad nõudmiseni ja lühiajalised hoiused (näiteks arvelduskontod ja säästukontod) ning muud suure likviidsusega lühiajalised, kuni kolmekuulise esialgse tähtajaga investeeringud.

(miljonites eurodes) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021 31.12.2020 Erikontod Keskpangad — — — 795 795 693 — — — 795 795 693 Arvelduskontod Kommertspangad — — — 165 165 8 Finantsinstrumentide raha — — — 34 34 27 — — — 199 199 35 Kokku — — — 994 994 728

Raha ja raha ekvivalentide kasv 266 miljoni euro võrra on selgitatav peamiselt maksete vähenemisega pikaleveninud COVID-19 pandeemiast ja mitmesugustest poliitilistest kriisidest tingitud täiendavate probleemide tõttu. See on kooskõlas kulutuste vähenemisega (vt lisade punkt 3.3) ja eelmaksete vähenemisega (vt lisade punkt 2.2). EAFi netomaksed moodustasid 2021. aastal 3 323 miljonit eurot, võrreldes rekordtasemel, 4 605 miljoni euro suuruste maksetega 2020. aastal.

Nagu varasematel aastatel ja eesmärgiga piirata vastaspoole riski, hoitakse rohkem raha keskpankade juures olevatel kontodel kui kommertspankades (vt lisade punkt 5.1).

KOHUSTISED

2.6. FINANTSKOHUSTISED

2.6.1. Finantseraldised

Need eraldised kajastavad hinnangulist tulevast kahjumit seoses mitme rahastamisvahendi raames antud tagatistega, mille puhul on volitatud üksustel õigus anda tagatisi enda äranägemisel, kuid EAFi nimel ja vastutusel. EAFi tagatistega seotud finantsrisk on piiristatud ning finantsvarale on tehtud eraldised tulevaste sissenõuete katteks.

(miljonites eurodes) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021 31.12.2020 Finantstagatise kohustis — — — 1 1 —

1 miljoni euro suurune summa kajastab eeldatavat kahju seoses tagatisega, mis anti 8 miljoni euro suurusele Euritzi rahastamisvahendile (vt lisade punkt 3.2.1).

2.6.2. Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused hõlmavad vahendeid, mille EAF on saanud kaasrahastamislepingute alusel. EAF peab neid osamakse kasutama kokkulepitud teenuste osutamiseks kolmandatele isikutele ja tagastama kasutamata jäänud vahendid rahastajatele. See, kas kaasrahastamisega seotud summad kajastatakse lühi- või pikaajaliste võlgnevustena, sõltub sellest, millal neid summasid kasutatakse.

Majandusaasta lõpus hinnatakse kaasrahastamisega seotud võlgnevusi igal üksikjuhul eraldi ning kõik summad, mida järgneva 12 kuu jooksul tõenäoliselt ei kasutata, loetakse pikaajaliseks võlgnevuseks. Lühiajaliste kohustiste summad on esitatud lisade punktis 2.7.2.

(miljonites eurodes) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021 31.12.2020 Kaasrahastamisega seotud pikaajalised võlgnevused — — — 6 6 2 Kaasrahastamisega seotud lühiajalised võlgnevused — — (3) 38 35 42 Kokku — — (3) 44 41 44

2.7. VÕLGNEVUSED

Võlgnevused on kohustised tasuda saadud või tarnitud kaupade ja teenuste eest, mille kohta erinevalt viitvõlgnevustest on esitatud arve või mille osas on hankijaga ametlikult kokku lepitud. Võlgnevused võivad olla seotud nii kaubanduslike tehingutega (näiteks kaupade ja teenuste ost) kui ka mittekaubanduslike tehingutega (näiteks toetuste, eelmaksete või muude ELi rahaliste vahendite saajate kulutaotlused).

(miljonites eurodes) Lisade punkt 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021 31.12.2020 Lühiajalised võlgnevused 2.7.1 — — 33 230 263 345 Mitmesugused võlgnevused 2.7.2 — — (5) 243 238 270 Kokku — — 27 473 501 615

2.7.1. Lühiajalised võlgnevused

(miljonites eurodes) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021 31.12.2020 Tarnijad — — 25 47 72 141 Liikmesriigid — — — 3 3 — Kolmandad riigid — — — 158 158 189 Avalik-õiguslikud asutused — — (11) 61 51 100 Institutsioonid ja ametid — — — 4 4 — Muud lühiajalised võlgnevused — — 18 (44) (25) (85) Kokku — — 33 230 263 345

Võlgnevused hõlmavad peamiselt kuluaruandeid, mis on seoses vahendite saajatele antud toetustega EAFile esitatud. Need kajastatakse kuluaruande saamise ajal kogu kuluaruande summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblikkuse kontrollimist makstakse vahendite saajatele välja ainult rahastamiskõlblikud kulud. Aasta lõpus analüüsitakse täitmata kulutaotlusi ja nendega seotud hinnangulised rahastamiskõlblikud kulud kajastatakse tulemiaruandes. Hinnangulised rahastamiskõlbmatud kulud kajastatakse muude lühiajaliste võlgnevuste all.

Võlgnevused kolmandatele riikidele hõlmavad 60 miljoni euro suurust eelarvetoetust Etioopiale, mis on riigis valitseva olukorra tõttu alates 2020. aasta novembrist peatatud.

Võlgnevuste vähenemine eelkõige tarnijate ja kolmandate riikide puhul on tingitud selliste arvete vähenemisest, mis ei olnud enne aasta lõppu kinnitatud ega makstud.

2.7.2. Mitmesugused võlgnevused

(miljonites eurodes) Lisade punkt 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021 31.12.2020 Kaasrahastamisega seotud võlgnevused 2.6.2 — — (3) 38 35 42 Ettemakstud kapitalisissemaksed 2.7.2.1 — — — 199 199 223 Mitmesugused võlgnevused — — (2) 6 4 5 Kokku — — (5) 243 238 270

2.7.2.1. Ettemakstud kapitalisissemaksed

43 miljonit eurot ettemakstud kapitalisissemakseid on seotud tagasimaksega liikmesriikidele kaheksanda ja üheksanda EAFi kohaste projektide vabastatud või kasutamata vahenditest (vt lisade punkt 2.10.1). Liikmesriigid nõustusid tasaarvestama tagasimakse üheteistkümnenda EAFi osamaksudega 2022. aasta esimese osamaksunõude ajal.

Lisaks tagasimaksele on 156 miljoni euro suurune summa seotud 2022. aasta esimese osamaksega, mille Ühendkuningriik ettemaksena tegi. Väljaastumislepingu artikli 152 kohaselt osaleb Ühendkuningriik EAFis kuni üheteistkümnenda EAFi ja kõigi veel lõpetamata varasemate EAFide tegevuse lõpetamiseni ning täidab sellega seoses samu kohustusi kui liikmesriigid (vt lisade punkt 2.10.1).

2.8. VIITVÕLGNEVUSED

Viitvõlgnevused on kohustised tasuda saadud või tarnitud kaupade ja teenuste eest, mille kohta erinevalt võlgnevustest ei ole veel arvet esitatud või mille osas ei ole hankijaga ametlikult kokku lepitud. Viitvõlgnevuste arvutamine põhineb eelarveliste kulukohustuste vabadel vahenditel aasta lõpu seisuga. See osa hinnangulistest viitvõlgnevustest, mille moodustavad väljamakstud eelmaksed, on kajastatud eelmaksete summa vähenemisena.

Tehinguid ja sündmusi kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenuseid ei ole veel osutatud või kaupu tarnitud, loetakse tulu ettemakstuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

(miljonites eurodes) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021 31.12.2020 Viitvõlgnevused — 6 110 891 1 007 1 526 Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud — — — 1 1 1 Kokku — 6 110 892 1 008 1 527

Viitvõlgnevused hõlmavad nendest täitmisel olevatest ja täidetud lepingutest tulenevaid hinnangulisi tegevuskulusid, mille kulutaotlused ei ole veel kinnitatud ja mille puhul vahendite saajate kantud rahastamiskõlblikke kulusid hinnati parima kättesaadava teabe põhjal. See osa hinnangulistest viitvõlgnevustest, mille moodustavad väljamakstud eelmaksed, on kajastatud eelmaksete summade vähenemisena (vt lisade punkt 2.2).

Viitvõlgnevuste vähenemine on peamiselt tingitud viitvõlgnevuste vähenemisest seoses üheteistkümnenda EAFiga (2020. aastal 1 244 miljonit eurot) ja kümnenda EAFiga (2019. aastal 217 miljonit eurot). See on kooskõlas EAFi tegevustsükliga ja aluseks olevate avatud lepingute arvuga – aegumisklausli saabuvat tähtpäeva (31. detsember 2020) arvestades oli üheteistkümnenda EAFi rakendamine 2020. aastal haripunktis. Peale selle oli EAFi tegevuse rakendamine nii jätkuvast COVID-19 pandeemiast kui ka mitmes piirkonnas esinevatest poliitilistest kriisidest tingitud probleemide tõttu keerukas, mille tagajärjel vähenes 2021. aastal allkirjastatud individuaalsete lepingute arv. Selle tulemusel oli 2021. aasta lõpu seisuga oluliselt vähem selliseid avatud lepinguid, mille puhul tuli kulud esitada hinnangute põhjal ja viitvõlgnevustena, kui 2020. aastal (vt ka lisade punkt 2.2).

NETOVARA

2.9. ÕIGLASE VÄÄRTUSE RESERV

(miljonites eurodes) 31.12.2021 31.12.2020 Õiglase väärtuse reserv — 5

ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 läbivaatamise tulemusel on õiglase väärtuse reserv üle viidud kumuleerunud ülejäägi/puudujäägi alla (vt lisade punkt 2.1).

2.10. FONDIKAPITAL

EAFi liikmesriigid teevad fondi osamakse EAFi programmide elluviimiseks, nagu on sätestatud iga EAFi sisekokkuleppes. Kapitali sissenõudmise, see tähendab asjaomase aasta N rahastamistaotluste õiguslik alus määratakse kindlaks nõukogu otsusega aastal N–1 ja saadavad vahendid on selgelt määratud täpsustatud tulevasteks perioodideks.

Osamaksud vastavad omanike sissemaksete kriteeriumidele (ELi raamatupidamiseeskiri nr 1) ja seega käsitletakse neid EAFi raamatupidamise aastaaruannetes fondikapitalina. Fondikapital on EAFi liikmesriikidelt saadavate osamaksude kogusumma. Sissenõudmata fondikapital lahutatakse fondikapitali kogusummast (vt netovara muutuste aruanne), seega kajastatakse bilansis ainult sissenõutud fondikapitali.

Kuna kokkulepitud osamaksud määratakse täpsustatud aruandeperioodideks, nii et EAFil on õiguslik nõue EAFi liikmesriikide vastu ainult nendel perioodidel, ei kajastata mis tahes eelnevalt laekunud summasid mitte sissenõutud kapitalina, vaid ettemakstud kapitalisissemaksetena.

2.10.1. Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(miljonites eurodes) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kokku Fondikapital 12 164 10 550 20 960 29 367 73 041 Sissenõudmata fondikapital — (15) — (14 040 ) (14 055 ) Sissenõutud fondikapital 31.12.2020 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 Fondikapital 12 164 10 507 20 960 29 367 72 998 Sissenõudmata fondikapital — (15) — (10 340 ) (10 355 ) Sissenõutud fondikapital 31.12.2021 12 164 10 492 20 960 19 027 62 643

Sissenõudmata fondikapital kujutab endast liikmesriikidelt veel sissenõudmata summasid. Sissenõutud fondikapital koosneb osamaksudest, mille EAF on sisse nõudnud ja mille liikmesriigid on üle kandnud hoiukontodele (vt lisade punkt 2.10.2 allpool).

Nõukogu otsusega (EL) 2021/1941 (7) vähendati vastavalt sellele kaheksanda ja üheksanda EAFi sisekokkulepetes sätestatud liikmesriikide osamakse 43 miljoni euro suuruse summa võrra kaheksanda ja üheksanda EAFi raames vabastatud vahendite arvelt. Kuna kaheksanda EAFi raames vabastatud vahendid on juba teistele EAFidele üle kantud, arvati 43 miljonit eurot üheksanda EAFi kapitalist maha. Sellest vähendamisest tulenevad tagasimaksed on hüvitatud üheteistkümnenda EAFi täiendava osamaksude tasumise nõude raames. Tagasimakset kasutatakse 2022. aasta osamaksu esimese osa vähendamiseks, mis selgitab 43 miljoni euro ulatuses ettemakstud kapitali (vt lisade punkt 2.7.2.1).

Kuigi Ühendkuningriik on kuni kõikide programmide sulgemiseni EAFi liige, siis kooskõlas väljaastumislepingu artikliga 153 ei saa tema osa kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi kohustustega sidumata või vabastatud vahendites uuesti kasutada.

2.10.2. Sissenõutud ja sissenõudmata fondikapital liikmesriikide kaupa ja Ühendkuningriigi puhul

(miljonites eurodes) 11. EAFi osamaksud % Sissenõudmata kapital 31.12.2020 seisuga 2021. aastal sisse nõutud kapital Sissenõudmata kapital 31.12.2021 seisuga Austria 2,40 337 (89) 248 Belgia 3,25 456 (120) 336 Bulgaaria 0,22 31 (8) 23 Horvaatia 0,23 32 (8) 23 Küpros 0,11 16 (4) 12 Tšehhi Vabariik 0,80 112 (30) 83 Taani 1,98 278 (73) 205 Eesti 0,09 12 (3) 9 Soome 1,51 212 (56) 156 Prantsusmaa 17,81 2 501 (659) 1 842 Saksamaa 20,58 2 889 (761) 2 128 Kreeka 1,51 212 (56) 156 Ungari 0,61 86 (23) 64 Iirimaa 0,94 132 (35) 97 Itaalia 12,53 1 759 (464) 1 296 Läti 0,12 16 (4) 12 Leedu 0,18 25 (7) 19 Luksemburg 0,26 36 (9) 26 Malta 0,04 5 (1) 4 Madalmaad 4,78 671 (177) 494 Poola 2,01 282 (74) 208 Portugal 1,20 168 (44) 124 Rumeenia 0,72 101 (27) 74 Slovakkia 0,38 53 (14) 39 Sloveenia 0,22 32 (8) 23 Hispaania 7,93 1 114 (294) 820 Rootsi 2,94 413 (109) 304 Ühendkuningriik 14,68 2 061 (543) 1 518 Kokku 100,00 14 040 (3 700 ) 10 340

Kuna kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi kapital on täielikult sisse nõutud ja laekunud eelnevatel aastatel, nõuti 2021. aastal sisse 3 700 miljoni euro suurune summa, mis on täielikult seotud üheteistkümnenda EAFiga.

2.10.3. Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(miljonites eurodes) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021 31.12.2020 Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid 627 1 625 — — 2 252 2 252

Sellesse rubriiki kuuluvad suletud EAFidest kaheksandasse ja üheksandasse EAFi ümberpaigutatud vahendid.

2.10.4. Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(miljonites eurodes) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kokku Saldo seisuga 31.12.2019 (2 510 ) 2 109 265 136 — Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad (2) (69) 71 — — Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad — — (147) 147 — Saldo seisuga 31.12.2020 (2 512 ) 2 041 188 283 — Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad — (23) 23 — — Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad — — (110) 110 — Saldo seisuga 31.12.2021 (2 512 ) 2 018 101 394 —

Sellesse rubriiki kuuluvad ühest toimivast EAFist teise ümberpaigutatud vahendid.

Alates Cotonou lepingu jõustumisest paigutatakse kõik toimivate varasemate EAFide kasutamata vahendid pärast vabastamist ümber kõige viimasena käivitatud EAFi. Teistest EAFidest ümberpaigutatud vahendid suurendavad saajafondi assigneeringuid ja vähendavad selle fondi omi, kust ümberpaigutus tehti. Kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud vahendeid saab kohustustega siduda vaid sisekokkuleppes sätestatud tingimustel.

3. TULEMIARUANDE LISAD

TULUD

(miljonites eurodes) Lisade punkt 2021 2020 Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu 3.1 27 92 Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud 3.2 48 43 Kokku 75 135

3.1. MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULU

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu on seotud tehingutega, mille puhul ülekandja kannab vahendeid saajale, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid. Peamiselt hõlmab see rubriik komisjonilt aasta jooksu saadud summasid ja sissenõutud tegevuskulusid.

(miljonites eurodes) Lisade punkt 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2021 2020 Kulude sissenõudmine — 1 — 7 8 39 Kaasrahastamisest saadud tulu 3.1.1 — — — 19 19 53 Kokku — 1 — 26 27 92

Kogutulu mittekaubanduslikest tehingutest vähenes 65 miljoni euro võrra, jõudes pärast märkimisväärset kasvu 2020. aastal tagasi tavapärasele tasemele (2019. aastal 28 miljonit eurot). 2020. aastal oli tegevus aegumisklausli saabuvat tähtpäeva (31. detsember 2020) arvestades kogu EAFi lõikes aktiivsem ja selle tagajärjel suurenes kaasrahastamisest saadud tulu.

Kulude sissenõudmise vähenemine on suuresti selgitatav asjaoluga, et võrreldes 2020. aastaga väljastati 2021. aastal väiksem arv sissenõudekorraldusi.

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu jaguneb eelarve täitmise laadi alusel järgmiselt.

(miljonites eurodes) 2021 2020 Otsene eelarve täitmine Täitja: komisjon 1 2 ELi delegatsioonid 7 11 8 13 Kaudne eelarve täitmine Täitja: kolmandad riigid 27 42 avalik-õiguslikud asutused (13) 13 rahvusvahelised organisatsioonid 3 17 eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 2 7 19 79 Kokku 27 92

3.1.1. Kaasrahastamisest saadud tulu

Saadud kaasrahastamise osamaksud vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumidele ja seetõttu ei tohiks need laekumisel tulemiaruannet mõjutada.- Osamaksud jäävad kohustiste alla (vt lisade punktid 2.6.2 ja 2.7.2) kuni saadud vahenditega seotud tingimuste täitmiseni, see tähendab kuni rahastamiskõlblike kulude tekkimiseni (vt lisade punkt 3.4). Seejärel kajastatakse vastav summa tulemiaruandes kaasrahastamisest saadud mittekaubandusliku tuluna. Seega puudub mõju eelarveaasta tulemile.

3.2. KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

Kaubanduslikest tehingutest ja sündmustest saadud tulud on seotud sellist liiki tehingutega nagu teenuste osutamine, kaupade müük ja üksuse varade kasutamine teiste poolt, mille tulemusel teenitakse intresse, litsentsitasusid ja dividende.

(miljonites eurodes) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2021 2020 Finantstulud — — (22) (4) (26) 6 Muud tulud — 5 14 55 74 37 Kokku — 5 (8) 51 48 43

Finantstulud on negatiivsed, sest eelmise aasta hinnanguline tulu oli jooksva aasta hinnangulisest tulust suurem. Hinnangute vähenemine tuleneb mitme asjaolu koosmõjust. Esiteks järeldati täiendava analüüsi põhjal, et Aafrika-ELi taristuprojektist saadav intress (18 miljonit eurot), mis aasta varem oli hõlmatud finantstulu viitlaekumiste alla, moodustab osa usaldusfondi tehtavatest osamaksudest ja seda ei tule EAFile maksta. Teiseks vähenes sissenõudekorralduste hilinenud maksmiselt kogunenud intress eelmise aastaga võrreldes 8 miljoni euro võrra.

Muud tulud koosnevad peamiselt kasumist, mis saadakse vahetuskursierinevustest. Vastav vahetuskursierinevustest tulenev kahjum kajastatakse muude kulude all (vt lisade punkt 3.6).

KULUD

Selle rubriigi alla kuuluvad tegevusega seoses kantud kulud.

3.3. ABIMEETMED

(miljonites eurodes) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2021 2020 Programmikohane abi — (4) (19) 1 268 1 244 2 889 Makromajanduslik toetus — 7 — — 7 (8) Valdkondlik poliitika — (2) — (2) (5) 3 AKV riikide sisesed projektid — — 228 724 951 1 019 Hädaabi — 6 7 (6) 6 19 Muud abiprogrammid — — — (1) (1) — Institutsioonidele ettenähtud toetus — — (1) 15 14 13 Usaldusfondide osamaksud — — — 646 646 673 Kokku — 7 214 2 644 2 864 4 607

EAFil on sõltuvalt raha väljamaksmise ja haldamise viisist eri tegevuskulusid, mis hõlmavad mitmeid abimeetmeid.

2021. aastal vähenesid tegevuskulud oluliselt (1 734 miljoni euro võrra), peamiselt üheteistkümnenda EAFi kulude vähenemise tõttu (4 179 miljonilt eurolt 2020. aastal 2 644 miljonile eurole 2021. aastal) koos kümnenda EAFi kulude vähenemisega (462 miljonilt eurolt 2020. aastal 214 miljonile eurole 2021. aastal). Kõnealune vähenemine on tingitud COVID-19 pandeemiast ja poliitilistest kriisidest mitmes piirkonnas, mis aeglustasid ja takistasid rakendamist aasta jooksul, eelkõige delegatsioonides (vt lisade punkt 2.4). Lisaks olid üheteistkümnenda EAFi kulud 2020. aastal erakordselt suured, sest aegumisklausli saabuva tähtpäeva (31. detsember 2021) tõttu oli lepingute ja tehtud maksete arv suurem.

Peale selle on kümnenda EAFi kulude muutused kooskõlas EAFi tegevustsükliga ning seotud avatud lepingute arvu muutumisega. 2021. aastal viidi lõpule paljude kümnenda ja varasemate EAFidega seotud lepingute täitmine ning lepingud lõpetati, mille tagajärjel nende EAFide raames kantud kulud vähenesid. Aasta lõpu seisuga oli avatud lepingute arv kümnenda EAFi raames 33 % väiksem kui 2020. aastal.

Üheteistkümnenda EAFi puhul tuleneb kulude vähenemine peamiselt vähenemisest kolmes valdkonnas:

1) programmikohane abi (2020. aastal 2 889 miljonit eurot ja 2021. aastal 1 244 miljonit eurot);

2) AKV riikide sisesed projektid (2020. aastal 1 019 miljonit eurot ja 2021. aastal 951 miljonit eurot) ja

3) usaldusfondide osamaksud (2020. aastal 673 miljonit eurot ja 2021. aastal 646 miljonit eurot).

3.4. KAASRAHASTAMISE KULUD

(miljonites eurodes) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2021 2020 Kaasrahastamine — — — 19 19 53

Selles rubriigis on kajastatud 2021. aastal seoses kaasrahastatud projektidega kantud kulud. Tuleb märkida, et tekkinud kulud sisaldavad prognoositavalt järgmisse eelarveaastasse ülekantavaid summasid (ja seega ka prognoositavalt tühistatavaid eelmise aasta summasid).

Nagu eespool märgitud, oli 2020. aasta erakordne aegumisklausli tähtaja saabumise tõttu, mille tagajärjel oli rakendamise tase kõrgem. Kaasrahastamise summa 2021. aastal on kaasrahastamise tavapärase tasemega rohkem kooskõlas (2019. aastal 14 miljonit eurot) (vt lisade punkt 2.3).

Vastavalt kaasrahastamist käsitlevatele raamatupidamiseeskirjadele ei olnud nendel summadel mõju majandusaasta tulemile, sest need kajastati nii kaasrahastamise kuludes kui ka kaasrahastamisest saadud tulus (lisade punkt 3.1.1).

Abimeetmed ja kaasrahastamise kulud eelarve täitmise liikide kaupa

(miljonites eurodes) 2021 2020 Otsene eelarve täitmine Täitja: komisjon 168 168 ELi rakendusametid 4 14 usaldusfondid (515) 19 ELi delegatsioonid 658 1 969 315 2 170 Kaudne eelarve täitmine Täitja: EIP ja EIF 113 (67) rahvusvahelised organisatsioonid 1 053 1 268 eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid 204 243 avalik-õiguslikud asutused 212 248 kolmandad riigid 983 795 ELi asutused koos avaliku ja erasektori partnerlusega 3 2 2 568 2 490 Kokku 2 883 4 660

3.5. FINANTSKULUD

(miljonites eurodes) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2021 2020 Laenude ja nõuete väärtuse langusest tekkinud netokahjum — — — 1 1 — Kahjum õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaradest või -kohustistest — — — 1 1 — Sissenõutavate summade allahindlus — (7) 23 1 17 21 Kokku — (7) 23 3 20 21

31. detsembri 2021. aasta seisuga oli laenude väärtuse langusest tekkinud realiseerimata netokahjum 1 miljon eurot.

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvarade 1 miljoni euro suurused finantskulud on seotud peamiselt vahetuskursierinevuste, intresside ja õiglase väärtuse muutumisega, eelkõige ABC fondi puhul.

Üheksanda EAFi puhul on negatiivne summa rubriigis „Sissenõutavate summade allahindlus“ põhiliselt tingitud eelmise aasta sulgemisel reserveeritud summade tühistamisest. 2020. aastal olid aeguvatest sissenõudekorraldustest (üle kahe aasta), pankrottidest ja loobumistest tulenevad ebatõenäoliselt laekuvad hinnangulised summad suuremad kui 2021. aastal.

3.6. MUUD KULUD

Selle rubriigi alla kuuluvad sellised halduskulud nagu välisteenused (v.a IT-teenused), kasutusrendi kulud, teavitamine ja väljaanded, koolituskulud jm.

(miljonites eurodes) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2021 2020 Haldus- ja IT-kulud — — 4 94 98 120 Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest — 6 0 0 7 4 Kahjum vahetuskursi muutustest — 5 11 25 41 72 Kokku — 11 16 119 145 197

Rubriik „Haldus- ja IT-kulud“ hõlmab EAFi ja komisjoni sisekokkuleppel põhinevaid summasid nende halduskulude katmiseks, mida nii peakorter kui ka delegatsioonid on seoses EAFi programmide juhtimisega kandnud. Nn toetuskulud hõlmavad peamiselt projektide ettevalmistamise, järelmeetmete, järelevalve ja hindamisega seotud kulusid, samuti arvutivõrkude, tehnilise abi, finantsjuhtimise, prognoosimise jm kulusid.

Selle rubriigi alla kuuluvate summade vähenemine on tingitud haldus- ja IT-kulude vähenemisest (2020. aastal 120 miljonit eurot) ja vahetuskursi muutustest saadud kahjumiga seotud kulude vähenemisest (2020. aastal 72 miljonit eurot).

Vahetuskursside muutustest tekkinud kahjumi oluline vähenemine on peamiselt tingitud 31. detsembri 2021. aasta seisuga hoitavate valuutasaldode ümberhindamisest tuleneva realiseerimata kahjumiga.

4. TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTISED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

4.1. TINGIMUSLIKUD VARAD

Tingimuslikud varad on võimalikud varad, mis tulenevad möödunud sündmusest ning mille olemasolu kinnitab ainult ühe või mitme sellise tulevikusündmuse toimumine või mittetoimumine, mis on ebakindlad ja mida üksus täielikult ei kontrolli.

(miljonites eurodes) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021 31.12.2020 Eelmaksetagatised — — 3 — 44 49 Täitmistagatised — 7 3 — 11 12 Lisatagatised — 5 3 — 9 9 Kokku — 13 6 — 20 21

Eelmaksetagatisi nõutakse teatavatel juhtudel ettemaksete tegemisel vahendite saajatelt, kes ei ole liikmesriigid.

Selleks et EAFist rahaliste vahendite saajad täidaksid EAFiga sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi, nõutakse täitmistagatisi.

Lisatagatised on seotud ainult ehitustööde hankelepingutega. Tavaliselt peetakse kinni 10 % vahendite saajale tehtavatest vahemaksetest eesmärgiga tagada, et töövõtjad täidavad oma kohustusi. Need kinnipeetud summad kajastatakse tasumisele kuuluvate summadena. Hankija loal võib töövõtja selle asemel esitada lisatagatise, mis asendab vahemaksest kinnipeetud summasid. Need saadud tagatised on kajastatud tingimuslike varadena.

Eelarve kaudse täitmise raames hallatavate lepingute puhul antakse tagatised avaliku sektori hankijale, mitte EAFile, mistõttu EAF neid ei kajasta (vt lisade punkt 2.2.4).

4.2. TINGIMUSLIKUD KOHUSTISED

Tingimuslikud kohustised on võimalikud kohustused, mis tulenevad minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ja mida üksus täielikult ei kontrolli, või olemasolevad kohustused, mis tulenevad minevikus toimunud sündmustest, mille puhul vahendite väljavool ei ole tõenäoline või summat ei saa piisava usaldusväärsusega hinnata.

4.2.1. Antud tagatised

(miljonites eurodes) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021 31.12.2020 Antud tagatised — — — (7) (7) (3)

Eelmises tabelis on esitatud EAFi võimalikud tulevased maksed seoses EIP grupile või muudele finantseerimisasutustele antud tagatistega. Summad on esitatud ilma nende programmide puhul kajastatud finantseraldiste või finantskohustisteta.

7 miljoni euro suurune summa on täielikult seotud tagatisega EURITZi rahastamisvahendi raames.

4.3. MUU OLULINE TEAVE

4.3.1. Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Allpool avaldatud summa koosneb eelarvelistest täitmata kulukohustustest, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on tulemiaruandes kajastatud kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavaid makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Need tekivad alati mitmeaastaste programmidega seoses.

(miljonites eurodes) 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2021 31.12.2020 Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud — 21 408 5 926 6 355 7 224

Täitmata kulukohustuste vähenemine tuleneb suuresti eelarveliste täitmata kulukohustuste vähenemisest, mis moodustasid kokku 7 993 miljonit eurot (2020. aastal 9 286 miljonit eurot). See vähenemine on peamiselt tingitud aasta jooksul võetud individuaalsete kulukohustuste väiksemast arvust uute probleemide tõttu, mis takistasid rakendamist eelkõige delegatsioonides (vt lisade punkt 2.2).

5. FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

Järgnev teave, mis käsitleb Euroopa Arengufondi finantsriskide juhtimist, on seotud komisjoni poolt Euroopa Arengufondi nimel EAFi vahendite rakendamiseks tehtud rahavoogude juhtimise toimingutega.

5.1. RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

EAFi rahavoogude juhtimise toimingute haldamist käsitlevad reeglid ja põhimõtted on sätestatud üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses ja sisekokkuleppes.

Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid.

a) Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantseerimisasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid.

b) Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes.

c) EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne.

Lisaks erikontodele on komisjon avanud finantseerimisasutustes (nii keskpankades kui ka kommertspankades) EAFi nimel ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud.

Rahavoogude juhtimise ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele erimenetlusi.

Rahavoogude juhtimise ja maksetoimingute haldamine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad tegevus- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Neid kohaldatakse erinevates valdkondades tehtavate toimingute suhtes ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt.

5.2. VALUUTARISK

EAFi valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

(miljonites eurodes) 31.12.2021 31.12.2020 USA dollar (USD) Taani kroon (DKK) Euro Muu Kokku USA dollar (USD) Taani kroon (DKK) Euro Muu Kokku Finantsvarad Müügivalmis finantsvarad — — — — — 2 31 — 33 Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvarad (*2) 8 — 30 — 39 — — — — Nõuded (*3) — — 8 — 8 65 — 69 6 140 Raha ja raha ekvivalendid 3 — 991 — 994 2 — 726 — 728 11 — 1 029 — 1 040 69 — 826 6 901 Finantskohustised Võlgnevused (*4) — — — — — (16) (6) (605) 10 (617) — — — — — (16) (6) (605) 10 (617) Kokku 11 — 1 029 — 1 040 53 (6) 221 16 284

5.3. INTRESSIRISK

EAF ei laena raha ning seepärast tal intressiriski suhtes riskipositsioon puudub.

Siiski saab ta erinevatel pangakontodel hoitavatelt saldodelt intressi. Komisjon on EAFi nimel seepärast võtnud meetmeid, mis tagavad regulaarselt teenitud intressi vastavuse turuintressimääradele ja nende võimalikule kõikumisele.

Osamaksud EAFi eelarvesse kannab liikmesriik erikontole, mille ta on avanud selleks väljavalitud finantseerimisasutuses. Mõne konto intressimäär võib praegu olla negatiivne, mistõttu on nende kontode saldode minimeerimiseks võetud likviidsuse juhtimise meetmeid. Vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2016/888 (8) katab nende kontode negatiivse intressi asjaomane liikmesriik.

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. Selliste kontode saldodelt makstav tasu põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Enamiku kontode puhul on intressi arvutamine seotud turu viiteintressimääraga ja seda korrigeeritakse vastavalt kõnealuse intressimäära kõikumistele. Selle tulemusena puudub risk, et EAFi saldodelt laekuvad tasud võiksid olla madalamad turuintressimääradest.

5.4. KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK)

Maksimaalne krediidiriski positsioon

Finantsvarade puhul on esitatud summad bilansilised netojääkmaksumused ja kajastavad EAFi krediidiriski positsiooni aruandeperioodi lõpus.

(miljonites eurodes) 31.12.2021 Finantsvarad Antud laenud 1 Raha ja raha ekvivalendid 994 Kaubanduslikud nõuded (*5) 8 Antud tagatised Finantstagatiste lepingud 8 Kokku seisuga 31.12.2021 1 011

Rahastamisvahenditega seotud laenud: krediidikvaliteet

(miljonites eurodes) 31.12.2021 1. etapp 2. etapp 3. etapp Krediidi-riski tõttu langenud väärtusega Kokku Krediidireiting Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga — — — — — Üle keskmise kvaliteediga — — — — — Alla keskmise kvaliteediga — — — — — Muud kui investeerimiskvaliteediga ja makseviivitusega — — 3 — 3 Bilansiline brutojääkmaksumus — — 3 — 3 Miinus kahju allahindlus — — 2 — 2 Bilansiline netojääkmaksumus — — 1 — 1

Raha ja raha ekvivalendid: krediidikvaliteet

(miljonites eurodes) 31.12.2021 Krediidireiting Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga 751 Üle keskmise kvaliteediga 241 Alla keskmise kvaliteediga 2 Muud kui investeerimiskvaliteediga ja makseviivitusega — Bilansiline brutojääkmaksumus 994 Miinus kahju allahindlus — Bilansiline netojääkmaksumus 994

Nõuded: krediidikvaliteet

(miljonites eurodes) 31.12.2021 Tähtaeg ei ole saabunud Tähtajaks tasumata Tähtajaks tasumata Tähtajaks tasumata Tähtajaks tasumata Kokku 0–30 päeva 31–90 päeva 91 päeva kuni 1 aasta > 1 aasta Bilansiline brutojääkmaksumus 8 — — — — 8 Miinus kahju allahindlus — — — — — — Bilansiline netojääkmaksumus 8 — — — — 8

Kaubanduslike nõuete analüüsi põhjal ja ajakohastatud ELi raamatupidamiseeskirjale nr 11 ülemineku eesmärgil ei ole 1. jaanuari 2021 seisuga vaja kirjendada EAFi 2021. majandusaasta aruandes kajastatud nõuete väärtuse languse korrektsiooni.

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvarad: krediidikvaliteet

2021. aastal on käesolevas raamatupidamise aastaaruandes sisalduvad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvarad seotud omakapitaliinvesteeringutega, mille puhul puudub krediidirisk (vt lisade punkt 2.1).

2020. majandusaasta aruandes avaldatud krediidiriski andmed

Teavitamise eesmärgil esitatakse 2020. majandusaasta aruandes krediidiriski kohta avaldatud andmed, mis olid järgmised.

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega finantsvarad

(miljonites eurodes) Kokku Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega < 1 aasta 1–5 aastat > 5 aasta Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded 140 124 7 9 — Kokku seisuga 31.12.2020 140 124 7 9 —

Finantsvarad riskikategooriate kaupa

(miljonites eurodes) 31.12.2020 Nõuded Raha Kokku Vastaspooled, kellel on välisreiting Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga 9 372 381 Üle keskmise kvaliteediga — 211 211 Alla keskmise kvaliteediga — 145 145 Muud kui investeerimiskvaliteediga — — — 9 728 737 Vastaspooled, kellel puudub välisreiting Rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud) 131 — 131 Rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud) — — — Kokku 131 — 131 Kokku 140 728 868

5.5. LIKVIIDSUSRISK

Finantskohustiste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

Sellesse rubriiki kuuluvad finantskohustised ja võlgnevused on esitatud bilansilises jääkmaksumuses.

(miljonites eurodes) < 1 aasta 1–5 aastat > 5 aasta Kokku Finantskohustised seisuga 31.12.2021 501 6 — 508 Finantskohustised seisuga 31.12.2020 615 2 — 617

EAFi suhtes kohaldatavad eelarvepõhimõtted tagavad, et eelarveperioodi jaoks ette nähtud rahavarude kogusumma on alati piisav maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on tegelikult võrdne asjaomase eelarveperioodi maksete assigneeringute summaga.

Siiski makstakse liikmesriikide osamaksud EAFi aasta jooksul tehtava kolme osamaksena, samal ajal kui väljamaksete puhul kehtib hooajalisus.

Selle tagamiseks, et rahalistest vahenditest piisaks alati mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavate maksete katmiseks, vahetavad komisjoni rahavoogude juhtimise üksus ja asjaomased kulude eest vastutavad talitused korrapäraselt teavet kassaseisu kohta.

Lisaks eelnevale tagavad EAFi rahavoogude juhtimise toimingutes kasutatavad automatiseeritud likviidsuse juhtimise töövahendid, et igal EAFi pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

6. SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

EAFiga seotud osapooled on ELi Bêkou usaldusfond, ELi Aafrika usaldusfond ja Euroopa Komisjon. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa EAFi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

EAFi juhib Euroopa Komisjon ja sel ei ole eraldi juhtkonda. Kõrgematel juhtivatel ametikohtadel, sealhulgas komisjonis töötavate ELi ametnike rahalised õigused on avaldatud Euroopa Liidu konsolideeritud majandusaasta aruande rubriigis 7.2 „Juhtivtöötajate peamised rahalised õigused“.

7. BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Ukraina

Kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjaga nr 19 („Aruandekuupäeva järgsed sündmused“) on 2022. aasta veebruaris Ukrainas alanud sõda mittekorrigeeriv sündmus, seega ei nõua see mingite käesolevas raamatupidamise aastaaruandes 31. detsembri 2021. aasta seisuga esitatud andmete korrigeerimist. Järgnevatel aruandeperioodidel võib sõda mõjutada teatavate varade ja kohustiste kajastamist ja hindamist bilansis ning ka teatavaid tulemiaruandes kajastatud tulusid ja kulusid. Käesoleva raamatupidamise aastaaruande koostamise ajal esinevate faktide ja asjaolude põhjal ning eelkõige muutuva olukorra tõttu ei saa Ukrainas toimuva sõja finantsmõju EAFile usaldusväärselt hinnata.

Käesoleva majandusaasta aruande edastamise kuupäeva seisuga ei olnud EAFi peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki muust olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva punkti all nõutav. Majandusaasta aruanne koos lisadega on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes.

8. EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

Eelarveaasta tulem arvutatakse tekkepõhise arvestuse põhimõtte, eelarve täitmise tulemus aga kassapõhise arvestuse reeglite kohaselt. Kuna nii eelarveaasta tulem kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes. Täpsem teave peamiste võrreldavate artiklite laadi kohta on esitatud tabelite lisades.

(miljonites eurodes) 2021 2020 EELARVEAASTA TULEM (2 974 ) (4 744 ) Tulud Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust — (2) Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded (6) (23) Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded 20 13 Laekumised, mis kajastatakse vastava kulukohustuse makseid vähendavana 13 61 Viitla