(2nd report from the Commission on the implementation by Member States of certain provisions concerning the access to the occupation of road transport operator)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1071/2009 artiklis 26 sisalduva aruandekohustusega esitasid kõik liikmesriigid oma aruanded. See on edasiminek võrreldes eelmise aruandeperioodiga, kui kuus liikmesriiki aruannet ei esitanud. Mõni liikmesriik esitas oma andmed 30. septembri 2017. aasta tähtajast palju hiljem, mis mõjutas komisjoni käesoleva aruande koostamise ajakava. Mitmes aruandes ei esitatud teatavat vajalikku teavet, mis takistas põhjaliku analüüsi tegemist.

See on määruse (EÜ) nr 1071/2009 kohane kolmas aruanne, mis hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2016. Esimeses aruandes vaadeldi ajavahemikku 4. detsembrist 2011 (määruse jõustumise kuupäev) kuni 31. detsembrini 2012. Teises aruandes vaadeldi ajavahemikku 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2014. Käesolev aruandeperiood kattub ajaliselt autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide rakendamist käsitleva aruandega, nagu nõutakse määruse nr 1071/2009 artikli 26 lõikes 2. Selline sünkroniseerimine võimaldab liikmesriikidel ja sidusrühmadel saada sidusa ülevaate sellest, millised olid samal aruandeperioodil sektori siseturg ja sotsiaalõigusnormid.

Kooskõlas määruse artikliga 3 peavad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsevad ettevõtjad toimima liikmesriigis stabiilselt ja tõhusalt, olema hea mainega, asjakohase finantssuutlikkusega ja nõutava ametialase pädevusega. Lisaks kehtestatakse määruse artikliga 4 autoveo-ettevõtjatele kohustus nimetada veokorraldaja, kellel on ametialase pädevuse tunnistus, mis kinnitab vajalike oskuste ja teadmiste olemasolu veo korraldamiseks tegelikult ja pidevalt kooskõlas kõigi õigus- ja valdkondlike nõuetega. Autoveo-ettevõtjatele määrusega (EÜ) nr 1071/2009 kehtestatud tingimuste täitmise kontrollimise kohustus lasub liikmesriikidel. Peale selle on Euroopa Liidus tegutsevate ettevõtjate järelevalves peamisel kohal liikmesriikide hästi korraldatud halduskoostöö.

Käesolevas aruandes käsitletakse autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemist liikmesriikides ning selle eesmärk on tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1071/2009 (millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ) (edaspidi „määrus (EÜ) nr 1071/2009“) kohaldamise põhjalikum järelevalve. Määrust kohaldatakse kõikide ELis asutatud ettevõtjate suhtes, kes tegutsevad autoveo-ettevõtja tegevusalal või kes kavatsevad sel tegevusalal tegutsema asuda. Autoveo-ettevõtja tegevusala hõlmab nii kaupade autoveo ettevõtjaid kui ka sõitjate autoveo ettevõtjaid. Määruse kohaldamisalasse ei kuulu teatava kategooria ettevõtjad, näiteks need, kes kasutavad mootorsõidukeid, mille täismass on väiksem kui 3,5 tonni. Määruses (EÜ) nr 1071/2009 määratakse kindlaks ühiseeskirjad kaupade autoveo ettevõtja ja sõitjate autoveo ettevõtja tegevusalale lubamiseks.

Kuna käesoleval aruandeperioodil aruande esitanud liikmesriigid ei ole samad, kes esitasid aruande eelmistel aruandeperioodidel, ning võttes arvesse esitatud teabe killustatust, ei vii kahe aruandeperioodi võrdlused üldjuhul sisuliste järeldusteni.

Komisjoni 31. mail 2017 vastu võetud maanteealgatuste taustal teostati uuring määruste (EÜ) nr 1071/2009 ja nr 1072/2009 järelhindamise kohta. Komisjon võttis vastu ka komisjoni talituste töödokumendi koos mõjuhinnanguga määruste (EÜ) nr 1071/2009 ja nr 1072/2009 läbivaatamise kohta. Vajaduse korral kasutatakse käesolevas aruandes sellest uuringust ja mõjuhinnangust pärit teavet.

III.Autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemist käsitlevate andmete analüüs

1. Autoveosektori hea maine, finantsolukorra ja ametialase pädevuse ülevaade

Aruande selles osas käsitletakse liikmesriikide esitatud teabe alusel riiklike nõuete esitamist, kontrollide korraldamist, nõuete täitmise taset ja ettetulnud raskusi. Liikmesriikide aruannete killustatuse tõttu ei ole see ülevaade kõikehõlmav. Vajaduse korral on liikmesriikide aruandeid täiendatud eespool nimetatud hindamisuuringu andmetega.

Nagu määruse (EÜ) nr 1071/2009 artikli 3 lõikega 2 on teatud tingimustel lubatud, on osa liikmesriike kehtestanud riigisisesed nõuded, millele tuleb lisaks määruses kehtestatud neljale nõudele (stabiilne ja tõhus toimimine, hea maine, asjakohane finantssuutlikkus ja nõutav ametialane pädevus) vastata, et pääseda tegutsema autoveo-ettevõtja tegevusalal. Näiteks lisas Slovakkia veokorraldaja miinimumvanuse (21 aastat) nõude. Austria lisas tingimuse, et autoveo-ettevõtjal peavad olema vajalikud parkimiskohad teest eemal ühe ja sama või naabruses asuva halduspiirkonna omavalitsusüksuses või mõnes teises omavalitsusüksuses. Hispaanias kehtib lisanõue, et taotlejal peab olema kolm sõidukit, millest vähemalt ühe kandevõime on 60 tonni. Belgia, Kreeka, Soome, Itaalia, Läti, Madalmaad, Rootsi, Tšehhi Vabariik ja Prantsusmaa otsustasid autoveoturule pääsu käsitlevate eeskirjade täitmise kohustust laiendada vähemalt osaliselt ettevõtjatele, kes kasutavad sõidukeid, mille lubatud täismass ei ületa 3,5 tonni.

Viisid, kuidas liikmesriigid määruses sätestatud autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsema pääsemiseks vajaliku nelja nõude täitmist kontrollivad, ning tehtud kontrollide arv lahknevad väga suurel määral.

Eesti teatas, et määruse nõuete täitmist kontrollitakse riskipõhise süsteemi alusel, mille sihtmärk on eelkõige ettevõtjad, kelle puhul on suurenenud oht, et nad rikuvad autoveo eeskirju rängalt või tihti.

Iirimaal kontrollitakse kõikide ettevõtjate head mainet, finantssuutlikkust ja ametialast pädevust tegevusloa uuendamise menetluse raames vähemalt iga viie aasta järel. Lisaks võib sagedamini kontrollida teatavaid ettevõtjaid, kellega seonduvat riski peetakse suureks või kes on sattunud pädeva asutuse tähelepanu alla. Hea maine kontrollimiseks küsitleb veokorraldajat või muud asjakohast isikut Iirimaa politsei asjaomane talitus. See talitus annab pädevale asutusele karistuste loetelu, mida saab kasutada hea maine kindlaksmääramisel. Ettevõtja tegevusloa viieaastase kehtivusaja vältel ei ole tal tavaliselt vaja lube väljastavale asutusele lisateavet esitada. Seda on vaja teha ainult siis, kui asutus on tuvastanud selle ettevõtjaga seoses mingi ohu.

Lätis kontrollitakse vastavust finantssuutlikkuse nõudele äriregistri iga-aastastest aruannetest pärineva teabe põhjal. Samuti kontrollitakse kõigi nelja nõude täitmist enne, kui vedude tegemiseks antakse tegevusluba. Enamasti on loa peatamise aluseks riigi maksuinspektsiooni taotlus, kui ta on otsustanud veoettevõtja majandustegevuse peatada. Kuna Lätis väljastatakse igale konkreetsele sõidukile ühenduse tegevusloa tõestatud koopia ja riigisiseste vedude luba ning seda tehakse üksnes kuni kaheteistkümneks kuuks, ei pikendata nelja nõude täitmata jätmise korral ühenduse tegevusloa tõestatud koopiat ega riigisiseste vedude luba. Kontrollitakse veokorraldaja, ettevõtja ja selle juhatuse liikmete head mainet. Kui veokorraldaja või juhatuse liige vahetub, kontrollitakse iga uue liikme mainet. Läti õiguskaitseasutused on märganud teatavaid raskusi kindlustuspoliisiga seotud finantssuutlikkuse nõudele vastavuse kindlaksmääramisel, kuna määruses (EÜ) nr 1071/2009 puudub üksikasjalik kirjeldus riskide kohta, mille veoettevõtja peaks kindlustama.

Belgias tehakse esimene stabiilse ja tõhusa toimimise kontroll Belgia ettevõtete Crossroads andmebaasidega tutvumise teel pärast uue ühenduse tegevusloa väljastamist. Pärast seda korraldab kontrollimise Belgia kontrolliasutus. See kontroll toimub ka konkreetse nõudmise alusel või kui ettevõte on teadaolevalt rikkunud transpordialaseid õigusakte. Lisaks toimub kaks aastat pärast transpordiga seotud rikkumiste tõttu hea maine kaotamist ennistamismenetlus.

Hispaanias kasutatakse ametialal tegutsema pääsemise kriteeriumide täitmise kontrollimiseks kahte meetodit. Esimese meetodi puhul nõutakse ettevõtjalt nelja nõude täitmist tõendavate dokumentide esitamist. Teise meetodiga kaasnevad inspektorite kohapealsed kontrollid ettevõtjate valdustes. Hispaanias peavad autoveo ettevõtjad taotlema oma tegevusloa uuendamist iga kahe aasta tagant ja seetõttu kontrollitakse nelja nõude täitmist iga kahe aasta tagant. Lisaks tehakse igal aastal hulgaliselt kontrolle kinnitamaks, et ettevõtjad, kelle tegevusluba ei ole uuendatud, ei osale veotegevuses.

Poolas vastutab teel ja autoveo-ettevõtjate valdustes tehtavate kontrollide eest 400 inspektorit. Inspektorite kogutud teave edastatakse rahvusvahelisele transpordiametile ja kohalikele ametiasutustele, kes väljastavad ühenduse tegevuslube ja kontrollivad määruses (EÜ) nr 1071/2009 sätestatud nelja nõude täitmist. Poolas loetakse stabiilselt ja tõhusalt toimivaks koht, kus on olemas veotegevuse struktureeritud ja järjepidevaks korraldamiseks sobiv tehniline varustus ja seadmed, mille hulka kuulub vähemalt üks järgmistest elementidest: parkimiskoht, mahalaadimise ala, sõidukite hooldamise seadmed.

Saksamaal oli riskihindamise süsteem ainult piirkondlikul tasandil, kuid alates 2014. aasta juulist on see üleriigiline. Hindamisel antakse riskile kas 5 punkti (kõige raskem rikkumine), 3 punkti (raskem / raske rikkumine) või 1 punkt (muu rikkumine). Kui ettevõtja saab 5 punkti (kuni 10 sõidukiga ettevõtja), 8 punkti (kuni 50 sõidukit) või 11 punkti (üle 50 sõiduki), antakse tema kohta hinnang, et temaga seotud risk on suurenenud.

Ühendkuningriigis on juhtide ja sõidukite standardiametil (Driver and Vehicle Standards Agency) olnud alates 2006. aastast kasutusel süsteem OCRS (Operator Compliance Risk Score). Seda täiustati 2012. aastal, et parandada selle prognoosivõimet. OCRS koondab teavet tehnoseisundiga seotud rikkumiste kohta, mis on korrelatsioonis muude rikkumistega.

Taanis kontrollitakse riigisiseste vedude või ühenduse tegevusloa kõikide taotlejate asjakohast finantssuutlikkust, ametialast pädevust, võlgu ja stabiilset toimimist. Head mainet kontrollitakse ainult siis, kui politsei on teatanud probleemist või on muid märke võimaliku probleemi olemasolust. Rikkumised registreeritakse viieks aastaks ja nende hulka arvatakse rikkumised, mille politsei on tuvastanud teel tehtud kontrollide ajal. Taani ametiasutus kontrollib tavaliselt kõiki uusi taotlejaid ja umbes 250 senist ettevõtjat. Viimased valitakse riskihindamise süsteemi alusel. Ettevõtjad peavad täitma esialgse 150 000 Taani krooni (umbes 20 000 eurot) suuruse finantssuutlikkuse nõude, et saada esimesed kaks tegevusluba, samal ajal kui määrusega (EÜ) nr 1071/2009 nõutakse ainult 9 000 euro suurust reservi esimese sõiduki puhul ja 5 000 euro suurust reservi iga lisasõiduki kohta. Taanis nõutakse iga lisasõiduki kohta 40 000 Taani krooni (umbes 5 400 eurot). Lisaks ei tohi ettevõtjal olla valitsuse ees maksuvõlga, mis ületab 50 000 Taani krooni (umbes 6 700 eurot). Taani transpordiamet teeb ettevõtja asjakohast finantssuutlikkust kontrollides selle kohta järelepärimise Taani maksuhalduritele.

Rumeenias on rikkumiste kontrollimiseks riskihindamise süsteem, mis kajastab iga veoettevõtja kõiki autovedudega seotud rikkumisi. Kui ettevõte avab filiaali, kontrollitakse selle stabiilset ja tõhusat toimimist.

Madalmaades on Hollandi riigisiseste ja rahvusvaheliste autovedude organisatsioon (Dutch Road Haulage Organisation for National and International Transport (NIWO)) töötanud välja meetodi, millega tuvastada autoveo-ettevõtjad, kellega kaasneb oht, et nad ei täida enam asjakohase finantssuutlikkuse nõuet. Sellise ohuga autoveo-ettevõtjaid jälgitakse hoolikalt. Kui suure ohuga autoveo-ettevõtja ei suuda täita määruse (EÜ) nr 1071/2009 artiklis 13 sätestatud tähtaja jooksul asjakohase finantssuutlikkuse nõuet, tühistatakse ühenduse tegevusluba. Selle meetodi tõttu on veoettevõtjad kohustatud täitma asjakohase finantssuutlikkuse nõuet kogu ühenduse tegevusloa kehtivuse kestel, mitte ainult taotlemise ajal. Riski hindamist kasutatakse ka nõutava ametialase pädevuse puhul. Esitatud andmete kohaselt ei ole NIWO seni luba hea maine nõude alusel peatanud ega tühistanud.

Soomes on riskihindamise süsteem ühendatud hea maine kontrollimisega. Kõiki asjaomaseid isikuid puudutavat hea maine süstemaatilist kontrolli peetakse keerukaks ülesandeks, mistõttu ongi vaja riskihindamist.