Algatuse tegevuskavas on öeldud, et lahendamist vajav probleem on naiste alaesindatus tööhõives, seda tulenevalt eelkõige lapsevanemate ja hooldust vajavate sugulastega isikute hooldus- ja töökohustuste ebavõrdsest jagunemisest naiste ja meeste vahel. ELis oli 2015. aastal 20–64-aastaste meeste ja naiste tööhõive erinevus 11,6 protsendipunkti. Algatusega soovitakse tähelepanu juhtida naiste alaesindatuse probleemile tööturul ja selles võetakse vaatluse alla üks peamistest probleemitekitajatest, so hoolduskohustuste ebavõrdne jagunemine naiste ja meeste vahel. Tööturul avaldub sooline lõhe kõige ilmekamalt just lapsevanemate ja hoolduskohustusi täitvate isikute puhul. On selgunud, et naiste ja meeste tööhõive erinevus suureneb märgatavalt pärast laste saamist. Keskmiselt on 2015. aastal ühe alla 6-aastase lapsega naiste tööhõive määr ligikaudu 8,8 protsendipunkti väiksem kui ilma väikelasteta naiste tööhõive määr ja mitmes riigis ulatub see erinevus üle 30 protsendipunkti. Samuti hakkavad naised meestega võrreldes palju tõenäolisemalt eaka või hooldust vajava sugulase mitteametlikuks hooldajaks . Probleemi üks peamisi põhjuseid on töö- ja eraelu tasakaalu ebapiisav käsitlemine poliitikas. Naiste tööhõive probleeme süvendavad ebapiisavad võimalused saada lapse ja/või hooldust vajava sugulase hooldamiseks puhkust, puhkusesüsteemi ülesehitus, mis takistab hoolduskohustuste paremat jagunemist meeste ja naiste vahel, vähesed võimalused kasutada paindlikku töökorraldust ning ametlike hooldusteenuste ebapiisavus. Majanduslikud takistused (näiteks leibkonna teise palgasaaja ebasoodsam kohtlemine, mille mõju on tuntavam just naiste puhul) võivad veelgi suurendada hoolduskohustuste ebavõrdset jagunemist meeste ja naiste vahel ning suurendada soolist tööhõivelõhet veelgi.

ELi tasandi meetmetel on oluline lisaväärtus lahendamaks probleemi määratluses nimetatud kitsaskohti. Esiteks näitab praegune olukord, et ELi meetmetel on suur mõju liikmesriikide õigusraamistikule. Algatusega hõlmatud poliitikavaldkonnas on igas liikmesriigis olemas õigusaktid üksnes juhul, kui on olemas ELi sellekohased õigusaktid (nt rasedus- ja sünnitus- ning vanemapuhkuse kohta). Olukorras, kus liikmesriikides kehtivad seadusega ettenähtud õigused, võivad aga liikmesriikidevahelised erinevused nende õiguste kestuse ja tingimuste „helduse“ osas tuua kaasa selle, et õigused ei ole tasakaalus, et ELi kodanikud ei ole ELi piires võrdselt kaitstud ja et tööturud toimivad erinevalt. Teiseks näitavad kättesaadava teabe põhjal tehtud prognoosid selgelt, et ainult ELi tasandi meetmed tagavad, et kõigis liikmesriikides saavutatakse piisav edasiminek. Tööandjad, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, võivad omapoolsete töö- ja eraelu tasakaalustamise meetmete pakkumisel olla pigem ettevaatlikud, sest need meetmed võivad tuua kaasa lühiajalisi kulusid ja suurendada halduskoormust. Liikmesriigid võivad kahelda, kas kõnealuse valdkonna reguleerimine aitab neid puudusi kõrvaldada, sest nad võivad tajuda ohtu, et nende oma ettevõtjad satuvad teiste liikmesriikide ettevõtjatega võrreldes ebasoodsamasse olukorda. Võttes arvesse, et suur osa ELi ettevõtjatest kaupleb ELi-siseselt, leevendaksid neid kahtlusi vaid ELi tasandi meetmed, millega loodaks võrdsed võimalused ja võetaks samal ajal arvesse vajadust vältida ettevõtjatele (eriti VKEdele) tekkivat lisakoormust, samas tagades, et kõik liikmesriigid liiguvad samas suunas. Kolmandaks võiks ELi tasandi sekkumine leevendada praegu mõnes liikmesriigis esinevaid suundumusi, millega töö- ja eraelu tasakaalu käsitlevaid sätteid kavatsetakse leebemaks muuta. Hiljutise kriisi tagajärjel on poliitilised prioriteedid liikmesriigiti tõesti erinevad ja liikmesriikide ametiasutused on keskendunud muudele teemadele, eelkõige arvatavat lühiajalist kasu toovatele meetmetele. Kokkuvõttes on töö- ja eraelu tasakaalu küsimustel ja naiste alaesindatusel tööturul selgelt üleeuroopaline horisontaalne mõõde. Naiste vähene osalemine tööturul takistab soolise võrdõiguslikkuse, vaesusevastase võitluse ning tööhõive ja majanduskasvu toetamisega seotud ELi eesmärkide saavutamist.