ET Euroopa Liidu Teataja C 147/1

Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi algatus, mille eesmärgiks on võtta vastu nõukogu raamotsus (2007/…/JSK), …, täitmisele mittepööratud karistuste, alternatiivsete mõjutusvahendite ning tingimisi karistuste tunnustamise ja järelevalve kohta

(2007/C 147/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31 lõike 1 punkte a ja c ning artikli 34 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi algatust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

(1) Euroopa Liit on seadnud eesmärgiks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala arendamise. See eeldab, et liikmesriikidel on vabaduse, turvalisuse ja õiguse põhialustest ühesugune käsitus, mis rajaneb vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste tunnustamisel ning õigusriigi põhimõtetel.

(2) Euroopa Liidus tehtava politsei- ja kohtualase koostöö eesmärgiks on tagada kõigile kodanikele turvalisuse kõrge tase. Selle saavutamise üheks nurgakiviks on kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõte, mis sätestati Euroopa Ülemkogu 15.–16. oktoobri 1999. aasta Tampere kohtumise järeldustega ning mida kinnitati Haagi 4.–5. novembri 2004. aasta programmis, mille eesmärk on tugevdada Euroopa Liidus vabadust, turvalisust ja õigust (2). Kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamise eesmärgil 29. novembril 2000. aastal vastuvõetud meetmete programmis kinnitas nõukogu, et pooldab täitmisele mittepööratud karistuste ja karistusest tingimisi vabastamise valdkonnas koostöö tegemist.

(3) Kõik liikmesriigid on ratifitseerinud Euroopa Nõukogu 21. märtsi 1983. aasta süüdimõistetud isikute üleandmise konventsiooni. Konventsiooniga võimaldatakse süüdimõistetuid isikuid üle anda riigile, mille kodanikud nad on, juhul kui asjaomased riigid ja süüdimõistetud isik üleandmisega nõustuvad. Kõik liikmesriigid ei ole veel ratifitseerinud nimetatud konventsiooni 18. detsembri 1997. aasta lisaprotokolli, millega nähakse ette üleandmine ilma asjaomase isiku nõusolekuta. Nõukogu … raamotsusega 2007/…/JSK (vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed, nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil) (3) laiendati vastastikuse tunnustamise põhimõtet vabadusekaotuslike karistuste täideviimisele.

(4) Liikmesriikidevahelised suhted, mida iseloomustab siseriiklike õigussüsteemide vastastikune tunnustamine, võimaldavad samuti tunnustada teise liikmesriigi poolt kriminaalmenetluse või karistuste täideviimise käigus tehtud otsuseid. Üksnes 12 liikmesriiki on ratifitseerinud Euroopa Nõukogu 30. novembri 1964. aasta karistusest tingimisi vabastatud või vangistusest tingimisi vabastatud süüdimõistetud isikute järelevalve konventsiooni ning mõned liikmesriigid on seejuures teinud arvukalt reservatsioone. Nõukogu raamotsuses 2007/…/JSK on teadlikult piirdutud üksnes juba vanglas viibivate süüdimõistetud isikute üleandmise käsitlemisega. Liikmesriikidevahelist koostööd on siiski vaja tihedamaks muuta, seda eelkõige juhtudel, kui isiku suhtes viiakse läbi kriminaalmenetlus ning määratakse täitmisele mittepööratud karistus või alternatiivne mõjutusvahend ühes liikmesriigis, kuid asjaomase isiku seaduslik ja alaline elukoht on teises liikmesriigis.

(5) Käesolevas raamotsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida on tunnustatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 ning mis on samuti kajastatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige selle VI peatükis. Ühtegi käesoleva raamotsuse sätet ei tuleks tõlgendada nii, nagu ei lubaks see keelduda kohtuotsuse tunnustamisest ja/või tingimuslike meetme või alternatiivse mõjutusvahendi üle järelevalve teostamisest, kui on objektiivne alus arvata, et tingimuslik meede või alternatiivne mõjutusvahend määrati, et karistada isikut soo, rassi, usu, etnilise kuuluvuse, rahvuse, keele, poliitiliste veendumuste või seksuaalse sättumuse alusel või et see kahjustaks selle isiku olukorda mis tahes eespool nimetatud asjaoludel.

(6) Käesolev raamotsus ei tohiks takistada liikmesriike kohaldamast oma põhiseaduse norme, mis käsitlevad õigust nõuetekohasele menetlusele, ühinemisvabadust, ajakirjandusvabadust ja sõnavabadust muudes meediakanalites.

(7) Käesoleva raamotsuse sätteid tuleks kohaldada kooskõlas Euroopa Liidu kodanike õigusega vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil; see õigus tuleneb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklist 18.

(8) Täitmisele mittepööratud karistuste ja alternatiivsete mõjutusvahendite vastastikuse tunnustamise ja järelevalve eesmärgiks täidesaatvas riigis on suurendada süüdimõistetud isiku ühiskonnaga taasintegreerumise võimalusi, võimaldades tal säilitada perekondlikke, keelelisi, kultuurilisi ja muid sidemeid, kuid lisaks ka korduvkuritegevuse ärahoidmise eesmärgil parandada tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise järelevalvet, pöörates seega asjakohast tähelepanu kannatanute kaitsele.

(9) Et tagada täitmisele mittepööratud karistuste kõiki asjakohaseid asjaolusid käsitleva teabe tõhus vahetamine, ergutatakse liikmesriike lisama oma siseriiklikesse õigusaktidesse sätteid, mis võimaldavad neil võtta vastutus tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite oma riiklikesse registritesse kandmise järelevalve eest.

(10) Kuna kõik liikmesriigid on ratifitseerinud Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsiooni isiku kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel, tuleks käesoleva raamotsuse rakendamisega seoses töödeldavaid isikuandmeid kaitsta vastavalt nimetatud konventsioonis sätestatud põhimõtetele.

(11) Kuna käesoleva raamotsuse eesmärki, milleks on sätestada eeskirjad, mille kohaselt liikmesriik teostab järelevalvet teise liikmesriigi kohtuotsusega ette nähtud tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite täitmise üle, ei saa liikmesriigid hõlmatud olukordade piiriülese iseloomu tõttu piisaval määral ise saavutada ning seega on eesmärk tegevuse ulatuse tõttu paremini saavutatav Euroopa Liidu tasandil, võib Euroopa Liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 määratletud subsidiaarsuse põhimõttega, mida kohaldatakse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 2 teisele lõigule. Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev raamotsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA RAAMOTSUSE:

Artikkel 1

Eesmärgid ja reguleerimisala

1. Käesoleva raamotsuse eesmärk on sätestada eeskirjad, mille kohaselt liikmesriik teostab süüdimõistetud isikute sotsiaalse taasintegreerumise hõlbustamise ja kannatanute kaitse suurendamise nimel teises liikmesriigis tehtud kohtuotsusega ette nähtud tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet ning võtab oma pädevuse piires vastu kõiki muid otsuseid, mis seonduvad kohtuotsuse täitmisega.

2. Käesolevat raamotsust kohaldatakse üksnes kohtuotsuste tunnustamise ning käesolevas raamotsuses sätestatud tingimuslike meetmete, alternatiivsete karistuste ja kõigi muude kohtulahendite täitmise järelevalve eest vastutuse ülevõtmise suhtes. Käesolevat raamotsust ei kohaldata sellistes kriminaalasjades tehtud kohtuotsuste täitmise suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed ning mis kuuluvad nõukogu raamotsuse 2007/…/JSK reguleerimisalasse. Rahatrahvide ja konfiskeerimisotsuste tunnustamist ja täitmist reguleeritakse liikmesriikide vahel kohaldatavate õigusaktidega, eelkõige nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsusega 2005/214/JSK rahatrahvide vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta (4) ja nõukogu 6. oktoobri 2006. aasta raamotsusega 2006/783/JSK konfiskeerimisotsuste suhtes vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta (5).

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas raamotsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „kohtuotsus” – otsuse teinud riigi kohtu jõustunud kohtuotsus või korraldus, millega määratakse füüsilise isiku suhtes; i) täitmisele mittepööratud karistus, ii) alternatiivne mõjutusvahend, või iii) tingimisi karistus;

b) „täitmisele mittepööratud karistus” – vabadusekaotuslik karistus või mis tahes meede, millega kaasneb vabaduse võtmine, kuid mille täitmine on teatavatel tingimustel osaliselt või täielikult peatatud i) karistuse mõistmise ajal, või ii) pärast seda, kui osa vabadusekaotuslikust karistusest või vabadust piiravast meetmest on kantud (tingimisi vabastamine);

c) „alternatiivne mõjutusvahend” – kohustus või tingimus, mis on määratud iseseisva karistusena ning mis ei ole vabadusekaotuslik karistus, vabadust piirav meede või rahatrahv;

d) „tingimisi karistus” – kohtu otsus, millega teatavatel tingimustel peatatakse karistuse mõistmine ning millega määratakse üks või mitu tingimuslikku meedet;

e) „tingimuslikud meetmed” – kohustused ja tingimused, mis otsuse teinud riigi siseriiklike õigusaktide kohaselt kehtestatakse füüsilisele isikule seoses täitmisele mittepööratud karistusega või tingimisi karistusega;

f) „otsuse teinud riik” – liikmesriik, kus on tehtud punktis a määratletud kohtuotsus;

g) „täidesaatev riik” – liikmesriik, kus teostatakse järelevalvet tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite üle ning kus talle antud pädevuste piires võetakse vastu kõik muud otsused, mis seonduvad kohtuotsuse täitmisega.

Artikkel 3

Põhiõigused

Käesolev raamotsus ei mõjuta kohustust austada põhiõigusi ja õiguse aluspõhimõtteid, mis on kirja pandud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6.

Artikkel 4

Pädevate asutuste määramine

1. Iga liikmesriik teatab nõukogu peasekretariaadile, milline õigusasutus (või millised õigusasutused) on tema siseriiklike õigusaktide alusel pädev(ad) tegutsema käesoleva raamotsuse kohaselt, kui asjaomane liikmesriik on otsuse teinud riik või täidesaatev riik.

2. Nõukogu peasekretariaat teeb saadud teabe kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile.

Artikkel 5

Tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite liigid

1. Kohtuotsuse, mis sisaldab üht või mitut järgnevat tingimuslikku meedet või alternatiivset mõjutusvahendit, võib tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite tunnustamise ja järelevalve eesmärgil üle anda teisele liikmesriigile, kus asub süüdimõistetud isiku seaduslik ja alaline elukoht:

a) süüdimõistetud isiku kohustus teavitada täidesaatva riigi pädevat asutust mis tahes elukohamuutusest;

b) kohustus loata mitte lahkuda otsuse teinud riigi või täidesaatva riigi teatud paikkonnast või loata mitte siseneda otsuse teinud riigi või täidesaatva riigi teatud paikkonda ning muud korraldused, mis seonduvad eluviisi, elukoha, hariduse ja koolituse, ametialase tegevuse või vaba aja veetmisega;

c) kohustus esitada kindlaksmääratud aegadel aruandeid täidesaatva riigi pädevale asutusele või täidesaatva riigi muule asutusele;

d) kohustus vältida kontakte isikute ja esemetega, kes/mis võivad õhutada toime panema täiendavaid süütegusid;

e) kohustus hüvitada süüteoga tekitatud kahju;

f) kohustus teha ühiskondlikku tööd;

g) kohustus teha kriminaalhooldusametnikuga koostööd;

h) kohustus läbida ravi või võõrutusravi.

2. Iga liikmesriik teavitab käesoleva raamotsuse ülevõtmisel nõukogu peasekretariaati sellest, milliste tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamist ta lisaks lõikes 1 osutatutele on valmis jälgima. Nõukogu peasekretariaat teeb saadud teabe kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile.

3. Lisaks lõikes 1 osutatud meetmetele ja mõjutusvahenditele sisaldab artiklis 6 osutatud tunnistus üksnes selliseid meetmeid või mõjutusvahendeid, mida asjaomane täidesaatev riik on kooskõlas lõikega 2 teavitanud.

Artikkel 6

Kohtuotsuse ja tunnistuse edastamise kord

1. Otsuse teinud riigi pädev õigusasutus edastab kohtuotsuse või selle tõestatud koopia koos tunnistusega, mille tüüpvorm on esitatud I lisas, otse täidesaatva riigi pädevale õigusasutusele mis tahes viisil, mis jätab kirjaliku jälje, mis võimaldab täidesaatval riigil nende autentsust kindlaks teha. Kohtuotsuse originaal või selle tõestatud koopia ja tunnistuse originaal edastatakse täidesaatvale riigile tema nõudmisel. Nimetatud pädevad õigusasutused edastavad kõik ametlikud teated teineteisele samuti otse.

2. Otsuse teinud riigi pädev õigusasutus peab tunnistuse allkirjastama ja selle sisu täpseks tunnistama.

3. Otsuse teinud riigi pädev õigusasutus edastab kohtuotsuse koos tunnistusega korraga ainult ühele täidesaatvale riigile.

4. Kui täidesaatva riigi pädev õigusasutus on otsuse teinud riigi pädevale õigusasutusele teadmata, teeb viimane kõik vajalikud järelepärimised, sealhulgas nõukogu 29. juuni 1998. aasta ühismeetmega 98/428/JSK Euroopa kohtute võrgu loomise kohta (6) loodud Euroopa kohtute koostöövõrgustikku kuuluvate kontaktasutuste kaudu, et täidesaatvalt riigilt see teave saada.

5. Kui täidesaatva riigi õigusasutus, kes sai kohtuotsuse koos tunnistusega, ei ole pädev seda tunnustama, edastab ta kohtuotsuse ex officio koos tunnistusega pädevale õigusasutusele. Täidesaatva riigi nimetatud pädev õigusasutus teavitab otsuse teinud riigi pädevat õigusasutust viivitamatult ning mis tahes kirjalikku jälge jätval viisil sellest, et kohtuotsus ja tunnistus on talle edastatud.

Artikkel 7

Täidesaatva riigi otsus

1. Täidesaatva riigi pädev õigusasutus tunnustab artiklis 6 sätestatud korra kohaselt edastatud kohtuotsust ja võtab viivitamata kõik vajalikud meetmed, et teostada tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise järelevalvet, välja arvatud juhul, kui pädev õigusasutus otsustab tugineda mõnele artiklis 9 sätestatud mittetunnustamise või järelevalvest keeldumise põhjusele.

2. Juhul kui tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite olemus või kestus on täidesaatva riigi õigusnormidega vastuolus, võib täidesaatva riigi pädev õigusasutus neid tingimuslikke meetmeid või alternatiivseid mõjutusvahendeid kohandada nii, et need oleksid kooskõlas täidesaatva riigi õigusaktide kohaselt samalaadsete süütegude eest tingimisi karistuste või alternatiivsete mõjutusvahendite määramisele kehtestatud tingimustega. Kohandatud tingimuslik meede või alternatiivne mõjutusvahend peab võimalikult täpselt vastama otsuse teinud riigis määratud karistusele.

3. Kohandatud tingimuslik meede või alternatiivne mõjutusvahend ei tohi olla rangem kui esialgselt määratud tingimuslik meede või alternatiivne mõjutusvahend.

Artikkel 8

Kahepoolne karistatavus

1. Käesoleva raamotsuse alusel ja teo kahepoolset karistatavust kontrollimata toimub kohtuotsuse tunnustamine ning tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise järelevalve järgmiste süütegude puhul, nagu need on otsuse teinud riigi õigusaktides määratletud, ja juhul, kui need on otsuse teinud riigis karistatavad vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava meetmega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt kolm aastat:

— kuritegelikus ühenduses osalemine;

— terrorism;

— inimkaubandus;

— laste seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno;

— narkootiliste ja psühhotroopsete ainete salakaubavedu;

— ebaseaduslik relvade, laskemoona ja lõhkeainetega kauplemine;

— korruptsioon;

— pettus, sealhulgas pettus, mis mõjutab Euroopa ühenduste finantshuve 26. juuli 1995. aasta Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni (7) tähenduses;

— kuritegelikul teel saadud tulu rahapesu;

— rahavõltsimine, sealhulgas eurode võltsimine;

— arvutikuriteod;

— keskkonnakuriteod, sealhulgas ohustatud looma- ja taimeliikide ning taimesortidega ebaseaduslik kauplemine;

— kaasaaitamine ebaseaduslikule sissesõidule ja riigisviibimisele;

— tahtlik tapmine, raske kehavigastuse tekitamine;

— ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega;

— inimrööv, ebaseaduslik vabadusevõtmine ja pantvangi võtmine;

— rassism ja ksenofoobia;

— organiseeritud või relvastatud röövimine;

— kultuuriväärtuste, sealhulgas antiik- ja kunstiesemete salakaubavedu;

— kelmus;

— väljapressimine ja raha väljapressimine;

— reprodutseerimine ja toodete piraatkoopiate valmistamine;

— haldusdokumentide võltsimine ja nendega kauplemine;

— maksevahendi võltsimine;

— ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega;

— tuumamaterjalide ja radioaktiivsete ainete salakaubavedu;

— varastatud sõidukitega kauplemine;

— vägistamine;

— süütamine;

— Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtualluvusse kuuluvad kuriteod;

— õhusõiduki või laeva kaaperdamine;

— sabotaaž.

2. Tegutsedes ühehäälselt ja olles konsulteerinud Euroopa Parlamendiga Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõikes 1 sätestatud tingimustel, võib nõukogu alati otsustada lisada lõikes 1 sisalduvale nimekirjale muid süüteokategooriaid. Nõukogu otsustab, pidades silmas käesoleva raamotsuse artikli 21 lõike 3 alusel esitatud aruannet, kas nimekirja tuleks täiendada või muuta.

3. Muude kui lõikes 1 sätestatud süütegude puhul võib täidesaatev riik kohtuotsust tunnustada ning tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise järelevalvet teostada tingimusel, et kohtuotsuse aluseks olev tegu on täidesaatva riigi õigusaktide alusel süütegu selle koosseisu tunnustest või kirjeldusviisist olenemata.

Artikkel 9

Tunnustamisest ja järelevalvest keeldumise põhjused

1. Täidesaatva riigi pädev õigusasutus võib keelduda kohtuotsuse tunnustamisest ning tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise järelevalve eest vastutuse võtmisest, kui:

a) artiklis 6 osutatud tunnistus on mittetäielik või ei vasta selgelt kohtuotsusele ning seda ei ole täiendatud või parandatud täidesaatva riigi pädeva õigusasutuse määratud mõistliku ajavahemiku jooksul;

b) artiklis 5 sätestatud kriteeriumid ei ole täidetud;

c) kohtuotsuse tunnustamine ning tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise järelevalve eest vastutuse võtmine on vastuolus põhimõttega ne bis in idem;

d) artikli 8 lõikes 3 nimetatud juhtudel seondub kohtuotsus tegudega, mida täidesaatva riigi õigusaktide alusel ei käsitata süütegudena; maksude, tollimaksude ja rahavahetustehingute puhul ei saa siiski keelduda kohtuotsuse täitmisest põhjusel, et täidesaatva riigi õigusaktidega ei ole kehtestatud samasuguseid makse või et neis ei ole samasuguseid maksu-, tollimaksu- või rahavahetustehingute alaseid sätteid nagu otsuse teinud riigi õigusaktides;

e) vastutuselevõtmine või kohtuotsuse täitmine on täidesaatva riigi õigusaktide alusel aegunud ning seotud teoga, mis kuulub täidesaatva riigi pädevusse tema siseriiklike õigusaktide alusel;

f) täidesaatva riigi õigusaktide kohaselt kehtib puutumatus, mis muudab tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve võimatuks;

g) täidesaatva riigi õigusaktide kohaselt ei saa süüdimõistetud isikut tema vanuse tõttu võtta kriminaalvastutusele tegude eest, mille suhtes kohtuotsus tehti;

h) kohtuotsus tehti tagaselja, kui tunnistuses ei märgita, et isik kutsuti isiklikult kohale või teda teavitati otsuse teinud riigi siseriikliku õiguse kohaselt pädeva esindaja kaudu sellest, millal ja kus toimub menetlus, mille tulemusel tehti tagaseljaotsus, või kui isik on pädevale asutusele teatanud, et ta otsust ei vaidlusta;

i) kohtuotsusega nähakse ette ravi, mille teostamise üle täidesaatev riik (olenemata artikli 7 lõike 2 sätetest) oma õigus- või tervishoiusüsteemi eripära tõttu ei ole võimeline järelevalvet teostama, või

j) artikli 13 lõikes 1 osutatud juhul, kui ei saavutata kokkulepet tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite kohandamise osas.

2. Enne kui täidesaatva riigi pädev õigusasutus otsustab lõikes 1 osutatud juhtudel keelduda kohtuotsuse tunnustamisest ning tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite täitmise järelevalve eest vastutuse võtmisest, teavitab ta sellest asjakohasel viisil otsuse teinud riigi pädevat õigusasutust ning vajadusel palub sel viivitamatult esitada kogu vajalik lisateave.

Artikkel 10

Tähtajad

1. Täidesaatva riigi pädev õigusasutus otsustab 10 päeva jooksul alates kohtuotsuse ja tunnistuse kättesaamisest, kas ta tunnustab kohtuotsust ning võtab vastutuse tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise järelevalve eest. Ta teavitab otsuse teinud riigi pädevat õigusasutust viivitamatult oma otsusest, tehes seda mis tahes viisil, mis jätab kirjaliku jälje. Kohtuotsuse tunnustamisest ja selle täitmise järelevalve eest vastutuse võtmisest keeldumist tuleb põhjendada.

2. Kui täidesaatva riigi pädeval õigusasutusel ei ole erandjuhul võimalik järgida lõikes 1 sätestatud tähtaega, teavitab ta sellest enda valitud viisil viivitamatult otsuse teinud riigi pädevat õigusasutust ning toob esile viivituse põhjused ja märgib, kui palju aega lõpliku otsuse väljastamiseks eeldatavasti kulub.

Artikkel 11

Järelevalve suhtes kohaldatav õigus

Tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalve suhtes kohaldatakse täidesaatva riigi õigusakte.

Artikkel 12

Kõikide edasiste otsuste vastuvõtmise pädevus ja selle suhtes kohaldatav õigus

1. Täidesaatva riigi pädeva õigusasutuse pädevusse kuulub vastu võtta kõiki täitmisele mittepööratud karistuse, alternatiivse mõjutusvahendi või tingimisi karistusega seonduvaid edasisi otsuseid, nagu näiteks tingimuslike meetmete muutmine, tingimuse tühistamine, süüdimõistmine tingimisi karistuse korral või vabastus. Eespool nimetatud otsuste ning kohtuotsuse kõigi edasiste tagajärgede suhtes kohaldatakse täidesaatva riigi õigusakte.

2. Otsuse teinud riigi pädev õigusasutus võib endale reserveerida pädevuse võtta vastu kõiki edasisi otsuseid, mis seonduvad tingimisi karistusega. Sel juhul kohaldatakse kohtuotsuse kõigi edasiste tagajärgede suhtes otsuse teinud riigi õigusakte.

3. Käesoleva raamotsuse ülevõtmisel võib iga liikmesriik teatada, et ta võib täidesaatva riigina üksikjuhtudel keelduda lõikes 1 sätestatud vastutuse võtmisest. Sellistel juhtudel võetakse otsus vastu ja tehakse teatavaks artiklis 10 sätestatud korras. See ei mõjuta artikli 7 lõikes 1 sätestatud kohustust.

Artikkel 13

Pädevate õigusasutuste vahelised konsultatsioonid

1. Kui täidesaatva riigi pädev õigusasutus kavandab artikli 7 lõigetes 2 ja 3 sätestatud kohanduste tegemist, konsulteerib ta tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite kohandamise küsimuses esmalt otsuse teinud riigi pädeva õigusasutusega.

2. Otsuse teinud riigi pädev õigusasutus võib artiklis 6 sätestatud kohtuotsuse ja tunnistuse edastamisel loobuda lõikes 1 osutatud konsultatsioonidest. Sellisel juhul teatatakse otsuse teinud riigi pädevale õigusasutusele hiljem, milliseid kohandusi on täidesaatva riigi pädev õigusasutus teinud vastavalt artikli 7 lõigetele 2 ja 3.

Artikkel 14

Asjaomaste asutuste kohustused kui kõigi edasiste otsuste puhul kuulub jurisdiktsioon täidesaatvale riigile

1. Täidesaatva riigi pädev õigusasutus teavitab otsuse teinud riigi pädevat õigusasutust viivitamatult ning mis tahes kirjalikku jälge jätval viisil kõigist vahetut või peatavat mõju omavatest otsustest, mis seonduvad:

a) tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite muutmisega;

b) karistuse tingimuslikkuse tühistamisega;

c) tingimisi karistuse korral karistuse täideviimisega;

d) tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite kehtetuks muutumisega.

2. Otsuse teinud riigi pädev õigusasutus teavitab täidesaatva riigi pädevat õigusasutust viivitamatult mis tahes kirjalikku jälge jätval viisil kõigist asjaoludest või andmetest, mis tema hinnangul võivad kaasa tuua karistuse tingimuslikkuse tühistamise või tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite muutmise.

Artikkel 15

Asjaomaste asutuste kohustused kui kõigi edasiste otsuste puhul kuulub jurisdiktsioon otsuse teinud riigile

1. Kui kõigi edasiste otsuste puhul kuulub vastavalt artikli 12 lõigetele 2 ja 3 jurisdiktsioon otsuse teinud riigi pädevale õigusasutusele, teatab täidesaatva riigi pädev õigusasutus talle viivitamatult:

a) tingimusliku meetme või alternatiivse mõjutusvahendi mis tahes rikkumisest, ja

b) mis tahes andmetest, mis: i) võivad kaasa tuua tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite muutmise või ii) on asjakohased seoses tingimisi karistuse korral karistuse täideviimisega või iii) võivad kaasa tuua karistuse tingimuslikkuse tühistamise.

2. Teatamisel kasutatakse II lisas sätestatud tüüpvormi.

3. Süüdimõistetud isik tuleb kohtulikult ära kuulata enne, kui täitmisele mittepööratud karistuste puhul võetakse vastu otsus karistuse täitmise või karistuse tingimuslikkuse tühistamise kohta. Vajaduse korral võib kõnealust nõuet järgida vastavalt 29. mai 2000. aasta konventsiooni (Euroopa Liidu liikmesriikide vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades) (8) artiklis 10 sätestatud korrale.

4. Otsuse teinud riigi pädev õigusasutus teavitab täidesaatva riigi pädevat õigusasutust viivitamatult kõigist vahetut või peatavat mõju omavatest otsustest, mis seonduvad:

a) tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite kohandamisega;

b) karistuse tingimuslikkuse tühistamisega;

c) tingimisi karistuse korral karistuse täideviimisega;

d) tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite kehtetuks muutumisega.

5. Karistuse täitmise või karistuse tingimuslikkuse tühistamise korral teavitab otsuse teinud riigi pädev õigusasutus samaaegselt täidesaatva riigi pädevat õigusasutust sellest, kas ta kavatseb täidesaatvale riigile edastada:

a) nõukogu raamotsuses 2007/…/JSK ettenähtud kohtuotsuse ja tunnistuse, mille eesmärgiks on võtta üle vastutus vabadust piirava meetme täitmise eest, või

b) Euroopa vahistamismääruse, mille eesmärgiks on süüdimõistetud isiku üleandmine kooskõlas nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsusega 2002/584/JSK (mis käsitleb Euroopa vahistamismäärust ja liikmesriikidevahelist üleandmiskorda) (9).

6. Tingimuslike meetmete või alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise kohustuse kehtivuse lõppemise korral lõpetab täidesaatva riigi pädev asutus asjakohaste meetmete rakendamise niipea, kui otsuse teinud riigi pädev asutus on teda sellest nõuetekohaselt teavitanud.

Artikkel 16

Amnestia ja armuandmine

Nii otsuse teinud riik kui täidesaatev riik võib anda armu või amnestiat.

Artikkel 17

Täidesaatva riigi jurisdiktsiooni lõppemine

Kui süüdimõistetud isik lahkub täidesaatva riigi territooriumilt ja tema seaduslikuks elukohaks saab teine liikmesriik, annab täidesaatva riigi pädev õigusasutus tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise järelevalve ning kohtuotsuse täitmise osas kõigi edasiste otsuste tegemise suhtes jurisdiktsiooni üle otsuse teinud riigi pädevale õigusasutusele.

Artikkel 18

Keeled

Tunnistused tõlgitakse täidesaatva riigi ametlikku keelde või ühte tema ametlikest keeltest. Iga liikmesriik võib käesoleva raamotsuse vastuvõtmisel või hiljem kinnitada deklaratsioonis, mis antakse hoiule nõukogu peasekretariaati, et ta aktsepteerib tõlget ühte või mitmesse Euroopa Liidu institutsioonide ametlikest keeltest.

Artikkel 19

Kulud

Käesoleva raamotsuse kohaldamisest tulenevad kulud kannab täidesaatev riik, välja arvatud kulud, mis tekivad eranditult otsuse teinud riigi territooriumil.

Artikkel 20

Seos muude lepingute ja kokkulepetega

1. Käesolev raamotsus asendab liikmesriikidevahelistes suhetes alates … Euroopa Nõukogu karistusest tingimisi vabastatud või vangistusest tingimisi vabastatud süüdimõistetute järelevalve konventsiooni vastavad sätted.

2. Liikmesriigid võivad jätkata käesoleva raamotsuse vastuvõtmise ajal kehtivate kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete kohaldamist, kui need võimaldavad laiendada või suurendada käesoleva raamotsuse eesmärke ning aitavad tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise järelevalve korda veelgi lihtsustada või hõlbustada.

3. Liikmesriigid võivad pärast käesoleva raamotsuse jõustumist sõlmida kahe- või mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid, kui need võimaldavad laiendada käesoleva raamotsuse eesmärke ning aitavad tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite rakendamise järelevalve korda veelgi lihtsustada või hõlbustada.

4. Liikmesriigid teatavad nõukogule ja komisjonile kolme kuu jooksul pärast käesoleva raamotsuse jõustumist, milliste lõikes 1 osutatud olemasolevate lepingute ja kokkulepete kohaldamist nad soovivad jätkata. Liikmesriigid teatavad nõukogule ja komisjonile kolme kuu jooksul pärast allakirjutamist ka kõigist lõikes 2 osutatud uutest lepingutest ja kokkulepetest.

Artikkel 21

Rakendamine

1. Liikmesriigid võtavad käesoleva raamotsuse järgimiseks vajalikud meetmed ….

2. Liikmesriigid edastavad nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile sätete teksti, millega võetakse siseriiklikku õigusse üle käesolevast raamotsusest tulenevad kohustused. Nõukogu hindab komisjoni aruande põhjal ning arvesse võttes selles esitatud teavet hiljemalt …, mil määral liikmesriigid on järginud käesoleva raamotsuse sätteid.

3. Käesoleva raamotsuse sätete ning eelkõige nende praktilise kohaldamise hindamine viiakse läbi enne ….

Artikkel 22

Jõustumine

Käesolev raamotsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

… Nõukogu nimel eesistuja …

(1) … esitatud arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(2) ELT C 53, 3.3.2005, lk 1.

(3) ELT L …

(4) ELT L 76, 22.3.2005, lk 16.

(5) ELT L 328, 24.11.2006, lk 59.

(6) EÜT L 191, 7.7.1998, lk 4.

(7) EÜT C 316, 27.11.1995, lk 49.

(8) EÜT C 197, 12.7.2000, lk 3.

(9) EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1.

I LISA TUNNISTUS vastavalt nõukogu … raamotsuse 2007/…/JSK (täitmisele mittepööratud karistuste, alternatiivsete mõjutusvahendite ning tingimisi karistuste tunnustamise ja järelevalve kohta) artiklile 6