VII. Peamised audititeemad on teemad, mis kontrollikoja audiitorite kutsealase otsustuse kohaselt olid vaadeldava perioodi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad. Neid teemasid käsitleti konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel üldiselt ja nende alusel kontrollikoja arvamuse kujundamisel, ning nende teemade kohta kontrollikoda eraldi arvamust ei koosta. Kontrollikoda hindas raamatupidamise aastaaruandes esitatud pensionide ja muude töötajate hüvitiste eraldist VIII. ELi bilanss hõlmas 2016. aasta lõpus pensione ja muid töötajate hüvitisi summas 67,2 miljardit eurot. Tegemist on ühe suurima kohustusega bilansis, moodustades ligi kolmandiku 2016. aasta kohustustest kogusummas 234,8 miljardit eurot. IX. Suurem osa pensionide ja muude töötajatele makstavate hüvitiste eraldisest (58,7 miljardit eurot) on seotud Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemiga (PSEO). Pensionikohustus katab kindlaksmääratud hüvitise, mis on tagatud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikliga 83 ja Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3. Raamatupidamise aastaaruandes kirjendatud kohustus vastab summale, mis oleks pensioniskeemi lisatud, kui selline oleks loodud, et katta olemasolevad vanaduspensioni kohustused (5). Lisaks vanaduspensionile hõlmab see invaliidsuspensionit ning ELi ametnike leskedele ja orbudele makstavat pensionit. Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt makstakse pensioniskeemi järgseid hüvitisi ELi eelarvest, liikmesriigid tagavad ühiselt toetuste maksmise ja ametnikud maksavad ühe kolmandiku pensioniskeemi rahastamisest. X. PSEO on ELi ametnike kohustuslik tööandjapensioni skeem, mille alusel kasutatakse töötajate ning nende tööandjaks olevate institutsioonide ja asutuste osamakseid tulevase pensioni rahastamiseks. Skeem on üles ehitatud nii, et see oleks osamaksete määra ja pensioniea kohandamise abil kindlustusmatemaatilises tasakaalus. Pensionikulude pikaajalise prognoosi arvutamiseks kasutatavate parameetrite arv ja mitmekesisus näitab arvutuse kindlustusmatemaatilist olemust. Arvutuse teeb Eurostat igal aastal. XI. Auditi käigus hindas kontrollikoda pensionimaksete eraldise kindlustusmatemaatilisi eeldusi ja väärtuse arvestamist. Kontrolliti arvnäitajaid, kindlustusmatemaatilisi parameetreid, eraldise arvutamist ning selle esitamist konsolideeritud bilansis ja konsolideeritud finantsaruannete lisades. Kontrollikoja audit eraldise õiglase väärtuse kohta näitas mõningaid lünki ja ebatäpsusi andmete aluseks olevas esmases andmebaasis, mis ei avalda ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele olulist mõju. Nagu komisjon konsolideeritud finantsaruannete lisas 2.9 märgib, on tal kavas võtta meetmeid, et tõhustada töötajate hüvitiste kohustuse arvutamise korda. Kontrollikoda jätkab protsessi jälgimist. Kontrollikoda hindas raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulusid XII. Komisjoni hinnangul oli 2016. aasta lõpus selliste kantud rahastamiskõlblike kulude, mis kuuluvad toetusesaajatele väljamaksmisele, kuid mida ei ole veel kajastatud, summa 102 miljardit eurot (2015. aasta lõpus 106 miljardit eurot). Komisjon kajastas need viitkuludena. XIII. Kontrollikoda uuris aasta lõpus koostatud prognoosidele kohaldatud metoodikat ja kontrollisüsteeme peamistes peadirektoraatides. Kontrollikoda koostas arvete ja eelmaksete põhjal valimid ning uuris neid elemente, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Komisjoni raamatupidamistalituselt küsiti täiendavaid selgitusi rakendatud üldmeetodite ning eriti ühtekuuluvuse valdkonnas programmitöö perioodil 2014–2020 rakendatud uue meetodi kohta. XIV. Tehtud töö lubab kontrollikojal järeldada, et konsolideeritud bilansis kajastatud viitkulude kogusumma on peamiste peadirektoraatide puhul õiglaselt esitatud. Mõnes väiksemas peadirektoraadis leiti aga süsteemseid puudusi seoses aasta lõpu kirjetega. Komisjon töötas välja sellekohase tegevuskava. Kontrollikoda taotles komisjonilt täiendavat teavet, mis toetaks koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite hindamist XV. Liikmesriikide ametiasutused kannavad osa komisjoni poolt ettemakstavatest vahenditest laenude, omakapitaliinstrumentide või tagatiste vormis rahastamisvahenditesse üle. XVI. Perioodi 2007–2013 mitmeaastases finantsraamistikus ei pidanud nimetatud ametiasutused ELi õigusaktide kohaselt kõnealustes vahendites raamatupidamisaruande koostamise ajal sisalduvate summade kohta perioodilisi aruandeid esitama. Sellest tulenevalt koostas komisjon viimase kättesaadava (2015. aasta lõpust pärineva) aruande alusel prognoosi ettemaksete kasutamise kohta, eeldades, et vahendid kasutatakse tegevusperioodi jooksul (algselt kuni 31. detsembrini 2015, kuid hiljem seda pikendati kuni 31. märtsini 2017) ära täies mahus ja ühtlaselt. Kontrollikoda märgib, et ehkki tema hinnangul jääb rahastamisvahendite kasutamine 2016. aastal toetuskõlblikkuse perioodist välja (vt 6. peatüki punktid 6.20 ja 6.21), ei tee komisjon samme nende vahendite tagasinõudmiseks. Seetõttu kajastab andmete esitamine bilansis ja konsolideeritud finantsaruannete lisas 2.5 komisjoni eelnimetatud seisukohta. XVII. Perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku raames peavad ametiasutused igas väljamaksetaotluses esitama teabe rahastamisvahenditele makstud ettemaksete ja nendest lõplikele toetusesaajatele tehtud väljamaksete kohta. Selle teabe põhjal arvutatakse hinnanguline summa ja kirjendatakse see viimase saadud väljamaksetaotluse ja aasta lõpu vahelisele perioodile. XVIII. Kontrollikoda vaatas läbi nimetatud ettemaksete kirjendamise korra ja järeldab, et bilansis esitatud summa on õiglane.