Euroopa sotsiaalõiguste samba eesmärk on muuta kõigi igapäevaelu õiglasemaks, olenemata sellest, kas inimene õpib, töötab, otsib tööd või on pensionil; elab linnas või maapiirkonnas; samuti sõltumata tema soost, rassilisest või etnilisest päritolust, usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest. Kõik ELi institutsioonid kuulutasid 2017. aastal välja samba 20 põhimõtet, mille eesmärk on edendada kõigi jaoks võrdseid võimalusi ja töökohti, parandada õiglasi töötingimusi ning sotsiaalkaitset ja sotsiaalset kaasatust. Põhimõtete rakendamine toetab kõrgeimal tasandil võetud kohustust, millega seatakse inimesed muutusest olenemata kesksele kohale ning kedagi ei jäeta kõrvale.

Euroopa püüab nende põhieesmärkideni jõuda Euroopa sotsiaalõiguste samba abil. Meie sotsiaalstrateegia eesmärk on tagada, et kliimaneutraalsusele ja digitehnoloogiale üleminek ning demograafilised muudatused oleksid sotsiaalselt ausad ja õiglased.

Kõigil eurooplastel peaksid olema samad võimalused jõudsalt areneda – peame säilitama, kohandama ja parandama seda, mida meie vanemad ja vanavanemad on üles ehitanud. Praegu on ELis 241 miljonil inimesel töökoht ja see näitaja on rekordiliselt kõrge. Paraku on see vaid üks osa tervikust. Tegelikkuses on ebavõrdsus siiski alles ja positiivsed arengud ei too kasu kõigile. Liiga paljud peavad ikka veel vaeva nägema, et ots otsaga kokku tulla või tuleb neil seista silmitsi ebavõrdsusest tulenevate takistustega. Paljud lapsed ja noored, kes on liiga sageli ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga, ei saa kvaliteetset haridust või tervishoiuteenuseid. Endiselt on palju eakaid, kellel puudub juurdepääs hooldusteenustele. Ebavõrdsus takistab majanduskasvu ja ohustab sotsiaalset ühtekuuluvust. Et meie lapsed ja lapselapsed saaksid kasu õiglasest, keskkonnasõbralikust ja jõukast tulevikust, peame kohe tegutsema hakkama.

Tänase ja homse digimajanduse keskmes peavad olema inimesed. Eeldatakse, et ainuüksi tehisintellekti ja robootikaga luuakse järgmise viie aasta jooksul maailmas peaaegu 60 miljonit uut töökohta, kuid paljud töökohad on samal ajal muutumises või isegi kaovad. Tänu uute tehnoloogiate kasutuselevõtule tekivad uued töövõimalused ja luuakse paindlikum töökorraldus, kuid me peame tagama, et uutel töökohtadel oleks ka uus kvaliteet ja et inimestel oleksid sellise töö tegemiseks vajalikud oskused. Digimajandus ei saa tugineda 20. sajandi õigus- ja sotsiaalnormidele, nii et on saabunud aeg kohandada sotsiaalkaitset ja tagada see uues töömaailmas, samuti tuleb vaadata üle maksueeskirjad, nii et igaüks annab sotsiaalkaitsesüsteemi oma õiglase osa.

Euroopas on üks maailma kõrgeimaid elatustasemeid, parimad töötingimused ja kõige tõhusam sotsiaalkaitse. Tänapäeva eurooplastel on võimalus saavutada edu ja õigus inimväärsele elule. Euroopa sotsiaalse turumajanduse alus ja meie liidu lähtekoht on sotsiaalne õiglus. Siit ka juhtmõte, et sotsiaalne õiglus ja heaolu on maailma kõrgeimate heaolustandarditega vastupanuvõimelise ühiskonna loomise nurgakivid, mis kajastub ka Euroopa püüdluses saavutada täielikult ÜRO kestliku arengu eesmärgid. Tänane Euroopa on ainulaadne koht, kus heaolu, õiglus ja jätkusuutlik tulevik on võrdselt olulised eesmärgid.

Inimeste mõjuvõimu suurendamine kvaliteetse hariduse, koolituse ja oskuste abil

Tuleviku võti peitub oskustes. Töökohti vahetatakse üha sagedamini ja töökorraldus on varasemast paindlikum, mistõttu on edu saavutamiseks vaja pidevalt õppida ja õppimist jätkata. Inimesed saavad töökohaga seotud kiiretest muutustest kasu tänu oskustele. Praegustest töötajatest peavad pooled järgmise viie aasta jooksul oma oskusi ajakohastama. Ometi ei ole juba praegu paljudel noortel põhi- ja digioskusi ning liiga vähestel on võimalus pärast haridussüsteemist lahkumist oma oskustega nõudmistele järele jõuda. Ühes kuus osaleb kümnest täiskasvanust vaid üks mõnel koolitusel ning kuna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) spetsialistide seas on miljon töötajat puudu, ei ole võimalik teha piisavalt investeeringuid digiüleminekusse. Üle 50% ettevõtetest, kes 2018. aastal IKT-spetsialiste värbasid või püüdsid värvata, teatasid raskustest vabade töökohtade täitmisel.

Oskuste võti peitub hariduses ja koolituses. Liikmesriigid peavad kohandama riiklikke haridus- ja koolitussüsteeme kogu Euroopas, et pakkuda kaasavat ning kvaliteetset haridust ja koolitust alates noorest east ning toetada inimesi, kes võtavad vastutuse oma pideva kutsealase arengu eest kogu karjääri vältel. Vaja on teha täiendavaid jõupingutusi, et valideerida väljaspool formaalhariduse ja -koolituse süsteeme omandatud oskusi ja pädevusi. Oskused ja kogemused, mis on omandatud töökohal, vabatahtliku tegevuse käigus või mis tahes muus mitteametlikus keskkonnas, võivad olla juhul, kui neid tunnustatakse ja väärtustatakse, uut töökohta otsivatele inimestele oluliseks trumbiks.

Selleks et teada saada, milliseid oskusi me vajame, peavad riikide valitsused ja piirkondlikud omavalitsused tegema koostööd nendega, kes teavad seda kõige paremini – tööandjate, töötajate, õpetajate ja koolitajatega. Muutlikul ja muutuval tööturul peaksid kõigil inimestel olema ulatuslikud põhipädevused, mis oleksid kindlaks aluseks nende kohanemisvõimele. Selleks et otsustada, mida ja kuidas õpetada, tuleks juhinduda tugevatest partnerlustest uute talentide otsijate ning nende koolitajate ja väljaõpetajate vahel, kombineerides seda tänapäevase prognoosimismetoodika ja hariduse omandanute edasise tegevuse jälgimisega. See on eriti vajalik piirkondades, kus elanikkond väheneb ja tööandjad ei suuda enam oskustöötajaid leida. Vajalik on see ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) jaoks, kes on meie majanduse selgroog. Veerand Euroopa VKEdest on teatanud suurtest raskustest kogenud töötajate ja juhtide leidmisel. Üleüldisemalt on see vajalik kõikjal, kus üleminek digitehnoloogiale ja keskkonnasäästlikule majandusele nõuab uusi oskusi. Kutseharidus ja -koolitus ning õpipoisiõpe võivad suurendada nii noorte kui ka täiskasvanute tööalast konkurentsivõimet ning vastata ettevõtjate muutuvatele vajadustele. Sellise investeeringuga oskuste täiendamisse ja ümberõppesse kaasnevad kulud, mida peavad jagama avalik sektor, tööandjad ja asjaomased üksikisikud. Oskuste, tööalase konkurentsivõime ja inimkapitali kesksele kohale seadmiseks ajakohastab komisjon 2020. aasta esimeses kvartalis Euroopa oskuste tegevuskava, sealhulgas ettepanekut võtta vastu Euroopa kutsehariduse ja -koolituse soovitus. Uuritakse ka innovaatilisi lahendusi, mis võimaldaksid inimestel oma õpinguid ja karjääri kontrollida, näiteks tööealiste inimeste individuaalne õppekonto.

Kvaliteetne haridus ja koolitus tagab inimestele võrdsed võimalused, mis võivad aidata neil nõrkade saavutuste nõiaringist välja murda. Euroopa haridusruum, mis peaks saama reaalsuseks 2025. aastaks, lihtsustab õppijate piiriülest liikumist Euroopas ning parandab juurdepääsu kvaliteetsele ja kaasavale haridusele ja koolitusele. 2020. aasta kolmandas kvartalis hakkab komisjon Euroopa haridusruumi eesmärke edasi arendama ning kehtestab koos liikmesriikidega uue hariduse ja koolituse valdkonna koostöö raamistiku, mis sisaldab suurema tähelepanu pööramist sellele, et noored saaksid vähemalt keskhariduse ja oskaksid oma põhioskusi piisavalt ära kasutada. Programmiga „Erasmus+“ jätkatakse hariduse, koolituse, noorte ja spordi toetamist ja tugevdamist Euroopas ning suurendatakse oluliselt eelarvet ajavahemikuks 2021–2027. Tulevikus püütakse muuta programm piiratud võimalustega noorte jaoks kergemini juurdepääsetavaks, muutes selle seeläbi kaasavamaks. Laiendades programmi kasutuselevõttu õpetajate, koolitajate ja akadeemiliste ringkondade seas, suurendatakse selle võimet lähendada meie süsteeme ja saada kasu parimate tavade jagamisest. Digitaalse Euroopa programmiga toetatakse kõrgema taseme digioskuste arendamist, et võimaldada digitehnoloogiate kasutuselevõttu majanduses ja edendada haridusepakkujate digisuutlikkust. Toetades liikmesriikide tegevust, ajakohastab komisjon 2020. aasta teises kvartalis ka digiõppe tegevuskava, et edendada nii noorte kui ka täiskasvanute digioskusi ja tagada, et iga haridusorganisatsioon on digiajastuks valmis.

Meie noored on Euroopa tulevik ja see tulevik peaks olema helge. Lapsevanemad soovivad loomulikult, et nende lastel oleks head töö- ja karjääriväljavaated. Paraku leiab liiga palju noori sageli ainult madalapalgalisi, ajutisi ja mittestandardseid töökohti, kus nad ei saa oma andeid arendada ega tulevikku planeerida. Puudega noorte, rändetaustaga noorte ja noorte lapsevanemate puhul on mahajäämuse oht veelgi suurem. Et noorte töötuse vastast võitlust tõhustada, esitab komisjon 2020. aasta teises kvartalis oma ettepanekud, kuidas tugevdada noortegarantiid, mille abil juba praegu on igal aastal 3,5 miljonit noort saanud koolitust ja haridust või leidnud tööd. Uus noortegarantii peab jõudma noorteni ning toetama neid oskuste arendamisel ja töökogemuse saamisel, seda eelkõige seoses keskkonnasäästlikule majandusele ja digitehnoloogiale üleminekuga.

Tööalase liikuvuse ja majandusliku ümberkorraldamise toetamine

Kõigil eurooplastel – nii noortel kui ka vanadel – peaks olema juurdepääs õigeaegsele ja temale sobivale toetusele, sealhulgas koolitusele, et parandada kvaliteetse töö saamise või ettevõtte asutamise võimalusi. Peaaegu iga täiskasvanu on mingil eluetapil tööd otsinud. Osa inimesi saavutab edu kohe pärast haridussüsteemist lahkumist ning tänu tugevale võrgustikule ja tõendatud kogemustele liiguvad nad kergesti ühelt töökohalt teisele. Teiste jaoks on see palju keerulisem. Neil võib puududa teave töövõimaluste kohta, nad ei pruugi leida tööd, mis vastaks nende oskustele ja kogemustele, või on nad isiklikult ja perekondlikult keerulises olukorras. Avaliku ja erasektori tööturuasutused peaksid lisaks töötutele toetama üha enam ka neid, kellel on oht kaotada töö aegunud oskuste tõttu.

Täna esitatud kestliku Euroopa investeerimiskava, mis on Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava, aitab kaasa Euroopa ees seisva ülemineku rahastamisele. Mõnes piirkonnas ja sektoris avaldab keskkonnasäästlikumale majandusele üleminek tõenäoliselt suuremat mõju kui teistes. Kava lahutamatu osa on õiglase ülemineku mehhanism, sealhulgas sihtotstarbeline õiglase ülemineku fond, millega toetatakse piirkondi, mida üleminek eeldatavasti rohkem mõjutab. Seega peaks mehhanism aitama tagada, et kedagi ei jäeta kõrvale. Ühtlasi näitab see ELi püüdu seista hea selle eest, et keskkonnaalane ja sotsiaalne jätkusuutlikkus käivad käsikäes. Investeeringutega arendatakse uusi majandustegevusi ja luuakse uusi töökohti, vähendatakse CO2-jalajälge, tagatakse taskukohane energia ja edendatakse uute oskuste omandamist. Õiglane üleminek CO2-heitega tööstusest sõltuvates piirkondades võib toimuda ka moderniseerimisfondi abil, kuna sellest toetatakse töötajate ümberpaigutamist, ümberõpet ja täiendõpet, haridust, tööotsimist ja idufirmasid. Selleks et olla solidaarne koondatud töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjatega ning pakkuda neile toetust, võib sekkuda ka Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond.

Uute töökohtade loomine

Euroopa majandus on seitsmendat aastat järjest kasvukursil. Eeldatakse, et 2020. ja 2021. aastal see jätkub, isegi kui majanduskasvu väljavaated vähenevad. Tööturud on endiselt tugevad ja töötus väheneb jätkuvalt, kuigi aeglasemas tempos.

Euroopa peab seda tugevat alust ära kasutama, tagamaks, et Euroopa sotsiaalne turumajandus looks ka lähiaastatel kõigile rohkem ja paremaid töökohti. Selle ümberkujundamise keskmes on 2020. aasta esimeses kvartalis esitatav tööstusstrateegia, mis on tihedalt seotud ühtse turuga ja võimaldab meie ettevõtjatel teha uuendusi ning töötada välja uusi tehnoloogiaid, edendada ringlust ja luua uusi turge. Strateegia lahutamatu osa on sotsiaal- ja tööhõiveküsimuste käsitlemine, mis võimaldab kõigil kodanikel, ettevõtjatel, piirkondadel ja linnadel tööstuse ümberkujundamisest kasu saada. Komisjon esitab 2020. aasta esimeses kvartalis ka ettepaneku väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) mõeldud konkreetse strateegia kohta. Viimase viie aasta jooksul on 85% uutest töökohtadest loonud just nemad. Et luua Euroopas töökohti, on vaja VKEde puhul edendada innovatsiooni, tagada rahastamine ja vähendada bürokraatiat.

Euroopa Regionaalarengu Fondil, Euroopa Sotsiaalfondil ja Ühtekuuluvusfondil on jätkuvalt oluline roll sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse toetamisel meie liikmesriikides, piirkondades ja maapiirkondades, samuti selles, et pidada sammu maailmas toimuvate digitaalsete ja keskkonnasäästlike muutustega. Komisjoni ettepanekus järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta on aastateks 2021–2027 nähtud ühtekuuluvuspoliitika rakendamiseks ette 373 miljardit eurot (jooksevhindades). Territoriaalset ühtekuuluvust toetavad ka Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfond. Komisjoni ettepanekus kutsutakse üles looma ka programmi „InvestEU“, mis peaks kaasama 650 miljardi euro väärtuses investeeringuid, millest 50 miljardit eurot on ette nähtud sotsiaalse taristu projektidele ja sotsiaalsetele investeeringutele haridusse ja oskustesse, sotsiaalsesse ettevõtlusse ja mikrorahastamisse. Programmi „InvestEU“ toel on võimalik katsetada ka partnerlusmudeleid ning uusi äri- ja rahastamismudeleid, mis aitaksid saavutada paremaid sotsiaalseid tulemusi ning vallandada investorite ja heategevusliku kapitali potentsiaali.

Uute töökohtade loomine on midagi rohkemat kui ainult majanduskasv. Seda eriti sotsiaalmajanduses, kus tuleb vastata sotsiaalsetele vajadustele. Euroopa sotsiaalmajanduses töötab ligikaudu 13,6 miljonit inimest. Sotsiaalsed ettevõtted ja organisatsioonid võivad kaasata kohalikke kogukondi, luua soodsa pinnase algatusteks ja tulu saamiseks ning tuua samas kõiki tööturule lähemale. Sotsiaalmajandus pakub uuenduslikke lahendusi hariduse, tervishoiu, energiasüsteemi ümberkujundamise, eluasemete ja sotsiaalteenuste pakkumise valdkonnas. Samuti võib see olla teerajajaks kohalikes kliimamuutustega seotud ülemineku rohelistes kokkulepetes, kuna selle raames luuakse kohaliku tasandi liite, mis kaasavad kodanikke ja ettevõtjaid. Komisjon käivitab 2021. aastal sotsiaalmajanduse tegevuskava, et edendada sotsiaalseid investeeringuid ja sotsiaalset innovatsiooni ning suurendada sotsiaalsete ettevõtete potentsiaali töökohtade loomisel, sealhulgas tööturult enim tõrjutud inimeste jaoks. Sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete abil võib samuti tagada, et olemasolevaid vahendeid kasutatakse kaasamist toetaval viisil, näiteks pakutakse töövõimalusi puudega või vaesuse ohus olevatele inimestele.

Võrdõiguslikkuse edendamine

Liidu tugevuse ja ühtsuse allikaks on liidu mitmekesisus, mis puudutab nii inimesi, kultuuri kui ka traditsioone, kuid Euroopa saab edasi liikuda vaid siis, kui ta kasutab kõiki oma häid omadusi, andeid ja potentsiaali. Selleks tuleb luua õiglasem ühiskond, kus samade püüdlustega inimestel on nende saavutamiseks samad võimalused. Kuigi liidus asuvad maailmas kõige võrdsemad ühiskonnad, tuleb meil veel palju ära teha. Euroopa peab suurendama oma pühendumust kaasatuse ja võrdõiguslikkuse arendamisele selle kõigis vormides, sõltumata soost, rassilisest või etnilisest päritolust, usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest. Võrdõiguslikkus on praeguse komisjoni poliitilises tegevuskavas tähtsal kohal ning esimest korda sisaldab see võrdõiguslikkuse portfelli ja uut spetsiaalset rakkerühma.

Erilist tähelepanu väärib naiste olukord. Madal tööhõivemäär on nii majandusele kui ka naistele endile halb. Hoolimata kõrgemast haridustasemest on naistel meestega võrreldes lühem ja killustatum karjäär, mis on sageli tingitud hoolduskohustustest. Nende karjäär edeneb aeglasemalt ning nende sissetulekud ja pensionid on väiksemad, kuid eluiga pikem. Mõnes sektoris on naised alaesindatud. Nii on see digierialade puhul, kus isegi mitte iga viies IKT-spetsialist ei ole naine. Naiste pension on keskmiselt ainult kaks kolmandikku meeste pensionist, mis on veelgi suurem erinevus kui palgalõhe. Oluline on võidelda stereotüüpide vastu töömaailmas, et tagada naiste karjääri edenemine ja õiglane palk. Paremad lastehoiu- ja pikaajalise hoolduse teenused on osa lahendusest, millega tagatakse hoolduskohustuste võrdsem jagamine naiste ja meeste vahel. Komisjon esitab 2020. aasta esimeses kvartalis uue Euroopa soolise võrdõiguslikkuse strateegia, et teha edusamme soolise palgalõhe kaotamisel, sealhulgas siduvate tasustamise läbipaistvuse meetmete abil, ja pensionilõhe kaotamisel, edendada naiste juurdepääsu tööturule ning suurendada ettevõtetes ja organisatsioonides juhtivatel ametikohtadel töötavate naiste arvu.

Inimeste hüvanguks toimiv majandus peab toimima ka puudega inimeste hüvanguks. Euroopa ligipääsetavuse aktiga luuakse võimalusi kättesaadavate toodete ja teenuste arendamiseks. Tehnoloogia koos kohandatud töö ja töökohtadega võib luua võimalusi puudega inimestele ning inimestele ja ettevõtetele, kes hoolitsevad puudega inimeste vajaduste eest. Puudega inimestel on siiski jätkuvalt raskusi juurdepääsuga haridusele ja koolitusele, töökohtadele, sotsiaalkaitsesüsteemidele ja tervishoiule. Samuti on neil sageli raske osaleda aktiivselt oma kogukonna poliitilises või kultuurielus. Komisjon jätkab jõupingutusi ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamiseks. Komisjon esitab 2021. aastal puudega inimesi käsitleva tugevdatud strateegia, mis põhineb puudega inimesi käsitleva Euroopa strateegia (2010–2020) käimasoleva hindamise tulemustel.