Eelarvevahendeid kulutati programmi kolmes prioriteetses valdkonnas. Esimene – statistilised väljundid – hõlmas Euroopa statistika tegemist. Selles valdkonnas kulutati raha peamiselt rahalise toetuse maksmiseks liikmesriikidele, kes kasutasid saadud toetust oma riiklike statistikasüsteemide täiustamiseks ja uute andmete kogumist võimaldavate meetmete rakendamiseks. Toetust said kõik liikmesriigid ning lõppkokkuvõttes võimaldas see teha neil rohkem ja kvaliteetsemat statistikat. Selle tulemusel suurenes levitatud andmekogumite arv 2013.–2020. aastal 809 võrra ehk 18 %.

Nõue korraldada programmi lõpphindamine ja esitada aruanne on sätestatud muudetud määruse artiklis 15, milles on öeldud ka järgmist:

Euroopa statistikaprogrammi üldeesmärk on tagada, et Euroopa statistikasüsteem (ESS) oleks jätkuvalt kvaliteetse Euroopat käsitleva statistika peamine pakkuja. Kuluprogrammina on see programm üldine Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise raamistik. Sellega on ette nähtud vahendid Eurostati statistikataristu ja Eurostati hallatava ESSi arendamiseks ja hooldamiseks. Samuti antakse programmi raames rahalist toetust liikmesriikidele.

Määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta) artiklis 13 on sätestatud, et „Euroopa statistikaprogrammis esitatakse Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise raamistik, milles määratakse kindlaks mitmeaastasele finantsraamistikule vastavaks ajavahemikuks kavandatavate tegevuste peamised valdkonnad ja eesmärgid.“

Allikas: Eurostati võrdlusandmebaasid

Teises prioriteetses valdkonnas – Euroopa statistika tegemise meetodid – keskenduti Euroopa statistika tegemise, statistika kvaliteedi ja statistika levitamise parandamisele. Liikmesriikidele anti toetusi selleks, et parandada statistika tegemise kvaliteeti ja tõhusust, rakendades uuenduslikke statistikameetodeid ja -vahendeid. Tegevust, mille jaoks toetust anti, kaasrahastasid Euroopa Komisjon ja liikmesriigid, kes kasutasid saadud raha selleks, et osaleda ESSi 2020. aasta visiooni kohastes ajakohastamisprojektides. Lisaks kasutati hankeid, et osaliselt rahastada ESSi 2020. aasta visiooni projekte või rahastada statistika korrapäraseks tegemiseks ja levitamiseks kasutatava taristu ajakohastamist. Saavutatud tulemuste hulka kuulusid näiteks

·nüüdisaegne IT-taristu, mida kasutatakse liikmesriikidega andmete vahetamiseks,

·uuendatud Eurostati veebisait,

·rida uusi visualiseerimisvahendeid ning

·uued viisid kasutajateni jõudmiseks.

Kolmandas prioriteetses valdkonnas – partnerlus – oli võetud eesmärgiks toetada statistika tegemist ja parandada statistika kvaliteeti, tõhustades ESSi raames tehtavat koostööd ning koostööd rahvusvaheliste organisatsioonide ja väljaspool ELi asuvate riikidega. Eelarvevahendeid kasutati peamiselt selleks, et arendada ja vähemal määral teha statistikat ELi ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni mittekuuluvates riikides, keskendudes eelkõige laienemisele ja Euroopa naabruspoliitikale. See on võimaldanud Eurostatil avaldada korrapäraselt andmeid kolmandate riikide kohta, eriti selleks, et toetada laienemisprotsessi ja asjaomaste kolmandate riikidega peetavaid läbirääkimisi.

Eelarvevahendite kasutamisel ei esinenud suuri probleeme ega rikkumisi. Eurostat kehtestas pettuste ärahoidmiseks tõhusa pettusevastaste meetmete süsteemi.

3.Peamised järeldused

3.1.Asjakohasus

Euroopa statistikaprogrammis esitati Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise raamistik, määrates kindlaks aastateks 2013–2020 kavandatud eesmärgid ja meetmed. Programmist rahastati Eurostati statistikataristu ja ESSi arendamist ja hooldamist. Seega oli programmi eesmärk täita Eurostati, riiklike statistikaametite ja muude riiklike ametiasutuste kui Euroopa statistika tegijate vajadusi, rahuldades samal ajal ka selle statistika mitmesuguste kasutajate vajadusi.

Seepärast uuriti hindamisel programmi eesmärkide ja meetmete ning ESSi ja üldisemalt sidusrühmade vajaduste vahelist seost, et anda tõenditel põhinev hinnang selle kohta, i) mil määral oli programm algselt asjakohane ja ii) mil määral olid meetmed sobivad, et saavutada programmi eesmärgid. Hindamisel keskenduti nii Euroopa statistika tegijate kui ka selle statistika kasutajate vajadustele.

Tulemustest on näha, et programm oli kavandatud asjakohaselt, et täita sidusrühmade vajadused, ning leiti, et see täitis ka aja jooksul muutuvaid vajadusi. Kuigi programmi raames rakendati seatud eesmärkide saavutamiseks asjakohaseid meetmeid, näitas analüüs, et nendest meetmetest ei piisanud, et esitada kogu statistika, mida kasutajad soovisid. Mõni teemavaldkond, mille kohta statistika sidusrühmade sõnul puudus, jääb aga väljapoole programmi kohaldamisala, mistõttu ei saa statistika mitteesitamist neis valdkondades pidada programmi elluviimisega seotud puudujäägiks.

Programm on tunnistatud väga asjakohaseks, mida näitab selgelt see, kui mitu korda on väliskasutajad Eurostati võrdlusandmebaaside andmetest väljavõtteid teinud. See näitaja on 2014. aastast saati oluliselt suurenenud ning kasvanud 2020. aastaks 6 813 000-lt 21 480 000-le (+315 %).

Joonis 2. Eurostati võrdlusandmebaaside andmetest tehtud väljavõttude arv, 2014–2020

Allikas: Eurosaidi veebisaidi kasutamise seire

Lisaks kinnitab programmi asjakohasust Eurostati veebisaidi kasutajate suurenenud arv, mille hindamisel võeti aluseks nende IP-aadresside arv, millelt veebisaiti oli külastatud. Külastuste arv suurenes 3 441 157 külastuselt 2014. aastal 11 731 274 külastusele 2020. aastal (+240 %).

Eurostat suurendas programmi kestuse ajal oma tegevust sotsiaalmeedias ja tema jälgijate arv kasvas pidevalt. Eurostat avas oma Facebooki konto 10. jaanuaril 2017 ja Instagrami konto 4. mail 2020. Jälgijate arv Twitteris kasvas 25 000 jälgijalt 2013. aastal 164 000 jälgijale 2020. aastal ning 2020. aastal jõudis jälgijate arv Facebookis 62 000ni ja Instagramis 9 500ni.