EUROOPA KOMISJON Brüssel,13.11.2015 COM(2015) 565 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE üldeelarvest toetatavate rahastamisvahendite kohta vastavalt finantsmääruse artikli 140 lõikele 8 seisuga 31. detsember 2014 {SWD(2015) 206 final}



Sisukord SISSEJUHATUS KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 1. Strateegilised sihtrühmad 1.1. ELi VKEd ja väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad 1.2. ELi mikroettevõtjad 2. Strateegilised sektorid 2.1. Teadusuuringud ja innovatsioon 2.2. Taristu ja energiatõhusus 2.3. Sotsiaalsed ettevõtted 2.4. Haridus 3. Strateegilised ELi-välised piirkonnad 3.1. Laienemisprotsessis osalevad riigid 3.2. Naaberriigid 3.3. Riigid, mis on hõlmatud arengukoostöö rahastamisvahendiga KOKKUVÕTE



SISSEJUHATUS Kuna enamiku ELi liikmesriikide majanduskasv on positiivne, on Euroopa finants- ja majanduskriisist taastumas, kuid struktuursed ja kriisiga seotud puudused piiravad endiselt üldise taastumise tempot. Eelkõige kahandavad pankade laenuandmisvõimet erasektori kõrge võlatase ja viivislaenude suur osakaal ning see häirib majanduskasvu ja finantsstabiilsust. Need probleemid nõuavad kiiret tegutsemist, sest Euroopa majandus sõltub suurel määral pangandussektorilt saadavatest laenudest ja omakapitali abil rahastamise võimalus – eriti väikeettevõtjate jaoks – on endiselt piiratud.

Praeguses majandusolukorras on avaliku sektori finantsasutused ja erainvestorid väga tõrksad andma laenu reaalmajandusele, eriti aga VKEdele, kelle investeeringuid peetakse väga riskantseks. Rahastamisvajaduse ulatus, võttes arvesse avaliku sektori vahendite piiratust, tähendab, et lünga täitmiseks peab täiendavatel kapitalivoogudel olema finantsvõimendus. Seetõttu kutsutakse liitu üles eraldama oma eelarvest rahastamisvahendite kasutamise kaudu täiendavaid investeeringuid. 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus vastas EL nendele üleskutsetele, pakkudes võimalusi ühendada avaliku ja erasektori vahendid: EL on välja töötanud uuenduslikud rahastamisvahendid (näiteks need, mis on loodud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” või COSME raames VKEde jaoks) ja võimaldab liikmesriikidel ühendada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide (ESIF) ning programmi „Horisont 2020” ja COSME vahendeid esimese ühise rahastamisvahendi, VKEde algatuse raames. Alates käivitamisest on nii COSME programmi kui ka raamprogrammi „Horisont 2020” rahastamisvahendite järele olnud suur nõudlus: nende esialgne rahastamispakett ammendati kiiresti ja hiljuti on seda muudetud, et suurendada vahendite kättesaadavust Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) riskivõtmisvõime raames; töötades välja algatusi eesmärgiga julgustada avaliku sektori finantsinstitutsioone andma laenu ettevõtjatele, kellel on piiratud juurdepääs erakapitalile: EL on töötanud välja Euroopa investeerimiskava, sealhulgas loonud EFSI, et võtta järgmise kolme aasta jooksul Euroopa Liidus kasutusele täiendavad investeeringud ja kindlustada kuni 3 000 töötajaga ettevõtetele parem juurdepääs rahastamisele, keskendudes eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, pakkudes Euroopa Investeerimispangale (EIP) tagatisi ettevõtjate riskivõtmisvõime suurendamiseks, ning edendades paremat ettevõtluskeskkonda erainvesteeringute jaoks, astudes samme kapitaliturgude liidu loomiseks. VKEd on ELi rahastamisvahendite kaudu antava toetuse peamine sihtrühm: nende arvele langeb kaks kolmandikku erasektori tööhõivest ja nad annavad peaaegu 60 % tõelisest lisaväärtusest Euroopa Liidus. Erilist tähelepanu pööratakse strateegiliste sektorite, eelkõige teadusuuringute ja innovatsiooni, taristu, energiatõhususe, sotsiaalse ettevõtluse ja hariduse valdkonna ettevõtjatele ja muudele sihtrühmadele. Komisjon on oma kogemuste varal veendunud, et rahastamisvahendid on tõhus viis reaalmajanduse rahastamisvajadustega tegelemiseks ning majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks. Avaliku ja erasektori koostöös rakendatuna aitavad rahastamisvahendid leevendada turutõrgete probleemi välisrahastamise pakkumisel ning vältida erainvestorite väljatõrjumist. 2007.–2013. aasta keskselt hallatavate rahastamisvahendite rakendamine on aidanud suurel määral leevendada tõrkeid finantsturgudel ja võimendada üleeuroopaliste meetmete positiivset mõju. Liidu rahaline toetus 2007.–2013. aasta vahenditele ulatus kokku peaaegu 5,5 miljardit euroni, millega 31. detsembrini 2014 toetati rahastamist umbes 82,9 miljardi euro ulatuses – see näitab, et finantsvõimenduse koondsuhtarv on üle 15 (vt joonis 1) –, toetades strateegilisi sihtrühmi ja sektoreid ELi sise- ja välispoliitika raames. 2014.–2020. aastal suunatakse 4,8 miljardi euro ulatuses eelarvevahendeid 86 miljardi euro suuruse rahastamise toetamiseks, mis tähendab, et keskmine finantsvõimenduse suhtarv on umbes 18 (vt joonis 2). Järgnevatel aastatel toetab liit 31. detsembriks 2014 eraldatud 890 miljoni euroga 3,8 miljardi euro suurust kavandatud rahastamismahtu, mille eeldatav finantsvõimenduse suhtarv on ligikaudu 4. Komisjonil on hea meel esitada käesolev aruanne liidu sise- ja välispoliitika keskselt hallatavate ja üldeelarvest toetatavate rahastamisvahendite kohta, nagu on ette nähtud finantsmääruse artikli 140 lõikega 8. Aruanne näitab nende vahendite olulist mõju 31. detsembri 2014. aasta seisuga. Selles antakse ülevaade maksumaksja raha kasutamisest ja rahastamisvahendite rakendamisel tehtud edusammudest.



KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Käesolevas aruandes käsitletakse ELi keskselt hallatavaid rahastamisvahendeid, mis on nähtud ette liidu sise- ja välispoliitika valdkondade toetamiseks. Aruandes antakse põhjalik ülevaade 2007.–2013. ja 2014.–2020. aasta rahastamisvahendite rakendamisel seni tehtud edusammudest ning sellega tagatakse läbipaistvus ja vastutus maksumaksja raha kasutamisel. Aruandes tuuakse esile, et keskselt hallatavate rahastamisvahenditega on saavutatud märkimisväärne finantsvõimendus, ja näidatakse praegu kättesaadavatele tõenditele tuginedes, kuidas on rahastamisvahendid saavutanud oma poliitilised eesmärgid. Täpsem tehniline teave on esitatud käesoleva aruande lisas. Joonis 1. 2007.–2013. aasta rahastamisvahendid, detsember 2014 (mln eurodes)



Joonis 2. 2014.–2020. aasta rahastamisvahendid, detsember 2014 (mln eurodes) Nende rahastamisvahendite kohta, mille eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, esitatakse eraldi aruanded. Programmitöö perioodil 2007–2013 avaldati iga aasta 1. oktoobriks kokkuvõttev aastaaruanne finantskorraldusvahendite rakendamise kohta ERFi ja ESFi raames. Alates 2016. aastast esitab komisjon andmete kokkuvõtted rahastamisvahendite rakendamisel tehtud edusammude kohta koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames, nagu on ette nähtud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühissätete määruses. Käesolevale aruandele keskselt hallatavate vahendite kohta on lisatud komisjoni talituste töödokument, mis sisaldab üksikasjalikke tabeleid ja teavet vahendite kohta, mida rakendati otsese ja kaudse eelarve täitmise raames perioodil 2007–2013 ja rakendatakse perioodil 2014–2020. Komisjon kavatseb kujundada käesolevast aruandest dünaamilise vahendi otsuste tegemiseks. Eelkõige soovime tagada, et see oleks paremini kooskõlas muude dokumentidega, mis annavad teavet ELi rahastamisvahendite kohta. Kuigi need on esitatud erinevatel praktilistel ja menetluslikel eesmärkidel ja seetõttu erineb ka nende ajastus, on meie eesmärk täielikult ühtlustada nende sisu, pidades silmas võimalust koondada need ühtsesse aruandesse.

1.Strateegilised sihtrühmad 1.1.ELi VKEd ja väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad Üldiselt moodustavad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad kategooria, kellel on eelkõige raskusi rahastamisvõimaluste leidmisel, eriti pärast finants- ja võlakriise. Ebaühtlase teabega seotud turutõrgete kõrvaldamiseks on loodud mitmeid tagatisvahendeid, et laiendada suurema riskiga ettevõtjate rühma laenumahte parematel tingimustel. Nende vahendite eesmärk on edendada üleeuroopalist VKEde finantsturgu ja kõrvaldada turutõrked ning seda on nende laia levikut arvestades asjakohasem teha ELi tasandil. Tänu sellele on võimalik saavutada mastaabisääst ja levitada parimaid tavasid: 1.konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (CIP) alla kuuluva

VKEde tagatissüsteemi (SMEG07) abil on parandatud VKEde juurdepääsu laenurahale. 31. detsembri 2014. aasta seisuga on ajavahemikul 2007–2014 saanud tagatud laene kokku 357 000 VKEd 27,3 miljardi euro ulatuses ja nende VKEde kasvab; 2.COSME programmi laenutagamisrahastu, mis on tagatissüsteemi SMEG07 järglane, pakub VKEdele laenude või liisingute kaudu laenurahastamise piiristatud tagatisi, et vähendada elujõuliste VKEde eriomaseid raskusi rahastamisele juurdepääsul, mida põhjustab nende arvatav kõrge riskitase või piisava tagatise puudumine. 2014. aasta lõpuks oli Euroopa Investeerimisfond (EIF) sõlminud hoolsuskohustuse ja allkirjastatud tagatislepingu kolme finantsvahendajaga kolmest osalevast riigist kokku 42,4 miljoni euro ulatuses. Hinnanguliselt jääb ajavahemikuks 2014–2020 ette nähtud kumulatiivne kogusumma vahemikku 14,3–21,5 miljardit eurot ning jõuab 220 000–330 000 VKEni. Finantsvahendajatega 2014. aastal allkirjastatud kolme tehingu raames ulatus VKEdele kättesaadava rahastamise maksimumsumma peaaegu 851 miljoni euroni; 3.seitsmenda raamprogrammi riskijagamisvahend (RSI) on spetsiaalne laenude ja liisingute rahastamise tagatisrahastu, millega täidetakse uuenduslike VKEde ja väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate (kuni 499 töötajaga ettevõtted) rahastamise puudujääki. Seni on sellest eraldatud üle 1,59 miljardi euro ulatuses tagatisi ja edasigarantiisid 37 pangale ja garantiiühingule, mis võimaldab neil toetada hinnanguliselt kuni 3 000 uuenduslikku VKEd ja väikest keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjat. 2014. aasta lõpuks oli rahastamise maht 831 miljonit eurot, millest liidu toetus oli 270 miljonit eurot; 4.raamprogrammi „Horisont 2020” VKEde tagatisega InnovFin, mis on uuenduslike VKEde ja väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate rahastamisvahend perioodil 2014–2020, aidatakse eeldatavalt võtta laene kogumahus umbes 9,5 miljardit eurot, millest ELi toetus on umbes 1 060 miljonit eurot. 2014. aastal oli liidu rahastamistoetuse koguväärtus hinnanguliselt ligikaudu 475 miljonit eurot, millest 11 miljonit eurot on juba välja makstud; 5.programmi „Loov Euroopa” kultuuri- ja loomesektorite tagatisvahendi kaudu antakse tagatisi pankadele, kes on keskendunud kultuuri- ja loomealal tegutsevatele VKEdele, tugevdades seeläbi nende sektorite finantssuutlikkust. Kava hakatakse rakendama 2016. aastal ning täiendavate laenude kogusumma sektorites, mida liit toetab 121 miljoni euro suuruse panusega, on hinnanguliselt ligikaudu 690 miljonit eurot; 6.kriisireguleerimise vahendina kavandatud ELi VKEde algatus pakub piiristamata garantiid ja/või väärtpaberistamist eesmärgiga parandada VKEde, sealhulgas uuenduslike ja suure riskiga VKEde rahastamisvõimalusi. See on ühine vahend, mis ühendab koostöös EIP/EIFiga programmide COSME ja „Horisont 2020” vahendid ERFi ja EAFRD vahenditega, et anda VKEdele täiendavaid laene. ERFi 800 miljoni euro suuruse panusega ulatub Hispaanias toetatavate uute VKE-laenude maht hinnanguliselt eeldatavalt 5 723 miljoni euroni kõigi Hispaania piirkondade jaoks. Samuti on VKEdel eriomaseid probleeme omakapitali suurendamisega, võttes arvesse Euroopa riskikapitali eraaktsiakapitaliga seotud aktiivsuse langust ajavahemikul 2008–2014 seoses vahendite kogumise, investeeringute madalate tasemete (olenemata kergest tõusust 2014. aastal) ja halvenenud loovutamistingimustega, ning seda, et riikide olukorras on suuri erinevusi. Seetõttu sõltuvad ettevõtjad üha enam avaliku sektori investorite võimaldatavast päästeabist. ELi tasandi rahastamisvahendite kaudu antav toetus on riikidevaheliste erinevustega tegelemiseks oluline. Loodud on mitu omakapitali kaudu rahastamise võimalust, et tugevdada riskikapitali siseturgu, tegeledes (eelkõige suure kasvupotentsiaaliga alustamisjärgus VKEde) ees seisvate turutõrgetega, tuua turule innovatsioon ja luua suure lisaväärtusega töökohti: 1.konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (CIP) alla kuuluva suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteemi (GIF) eesmärk on suurendada omakapitali pakkumist uuenduslikele VKEdele tegevuse alustamise (GIF 1) ja laienemisetapis (GIF 2). 2014. aasta lõpuks toetati liidu eelarvest (kulukohustuste netosumma 625,2 miljonit eurot) 43 riskikapitalifondi ja 371 lõplikku toetusesaajat, hoogustades omakapitali rahastamist peaaegu 1 miljardi euro väärtuses; 2.COSME programmi alla kuuluva kasvuetapi omakapitalivahendi (EFG), (mis on GIF 2 järglane) eesmärk on edendada laienemisetapis VKEde omakapitali suurendamist ja omakapitali pakkumist. Hinnangute kohaselt toetatakse ajavahemikul 2014–2020 riskikapitali investeeringuid (mis jäävad suurusjärku 2,6–3,9 miljardit eurot) esialgse 633 miljoni euro suuruse kulukohustusega, mis jõuab 360–540 VKEni; 3.raamprogrammi „Horisont 2020” alla kuuluva VKEde riskikapitali InnovFin (mis on GIF 1 järglane) eesmärk on parandada teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevate tegevuse alustamise etapis VKEde ja väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate juurdepääsu riskikapitalile. 2014.–2020. aastaks kavandatud 430 miljoni euro suuruse kulukohustusega toetatakse eeldatavasti umbes 2,5 miljardi euro ulatuses omakapitali rahastamist. 1.2.ELi mikroettevõtjad Euroopa mikrorahastamissektorile on iseloomulik pangalaenude pidev vähenemine, riikide valitsuste piiratud võimalused toetada mikrorahastamist ja turu suur nõudlus selle järele. See näitab, et endiselt on olemas selge põhjus sekkumiseks ELi tasandil, pakkudes mikrokrediidiasutustele riskijagamis- ja rahastamislahendusi. Täpsemalt „nõuab mitme ELi liikmesriigi noorte töötuse kõrge tase kaasava ettevõtluse kui tööturule (taas)sisenemise võimaluse toetamise jätkamist. Mikrolaenude andmine on selleks oluline vahend”. Osalevate institutsioonide ja pakutavate toodete mitmekesisus nõuab eriomaseid mikrorahastamise vahendeid, mille kasutuselevõtu eesmärk on lihtsustada laenuvõimalusi mikroettevõtjate jaoks, kes mängivad olulist rolli töökohtade loomisel, kuid seisavad endiselt silmitsi suuremate raskustega kui teised VKEd: 1.Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” (2010–2013) koosneb järgmisest: a.laenutagamisrahastu, millest anti kuni 20 %-ni piiristatud garantiisid vahendajate poolt mikroettevõtjatele makstud mikrolaenude portfellidele, ja

b.Fonds Commun de Placement – Fonds d’Investissements Spécialisé (eriotstarbeline investeerimisfond, mille eesmärk on suurendada erinevate finantstoodete (eriti laenude) kaudu juurdepääsu mikrorahastamisele). 31. detsembri 2014. aasta seisuga oli nendest vahenditest antud 31 371 mikrolaenu lõplikele vahendite saajatele ühtekokku 291,7 miljoni euro ulatuses (esialgne eesmärk oli 46 000 mikrolaenu summas 500 miljonit eurot 2018. aastaks). Rahastu on esialgse eesmärgi saavutamiseks õigel teel. Uued laenud lisatakse käesoleva ja 2018. aasta vahel; 2.eespool nimetatud vahendite järglase Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi (EaSI) alaprogrammi „Mikrorahastamine ja sotsiaalne ettevõtlus – mikrorahastamine” eesmärk on suurendada haavatavate rühmade ja mikroettevõtjate juurdepääsu mikrorahastamisele, pakkudes tuge mikrokrediidi andjatele. Euroopa Liidu vähemalt 86 miljoni euro suurune panus on mõeldud 41 000 mikrolaenu toetamiseks kogusummas 528 miljonit eurot. 2.Strateegilised sektorid 2.1.Teadusuuringud ja innovatsioon Tõendid selle kohta, et teadusuuringute ja innovatsiooniga intensiivselt tegelevatel asutatud äriühingutel on innovatsiooniprojektide rahastamisel probleeme laenuraha kättesaadavusega, on omavahel segunenud ja neid on metoodiliselt raskem kindlaks teha. Siiski näitavad hiljutine ökonomeetriline uuring ja empiirilised kogemused, et nõudlus teadusuuringute ja innovatsiooni laenuraha järele ületab praeguse pakkumise. Et tegeleda teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamisvajadusega, mida ei saa täielikult rahuldada riigi tasandil, asutas komisjon riskijagamisrahastu (2007–2013) ja programmi „Horisont 2020” raames rahastamisalgatused „InnovFin – ulatuslikud projektid”,„InnovFin – keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate rahastamine” ja „InnovFin – keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate tagatis”: 1.riskijagamisrahastu (2007–2013) pakub laene ja hübriid- või vahefinantseerimist, et parandada riskikapitali kättesaadavust teadusuuringute ja innovatsiooniprojektide jaoks. Liidu 960 miljoni euro suuruse panusega 2007.–2014. aasta riskijagamisrahastusse toetati tegevust, mille maksumus moodustas enam kui 9,56 miljardit eurot kavandatud 11,31 miljardist eurost; 2.raamprogrammi „Horisont 2020” teadusuuringute ja innovatsiooni laenuteenus (2014–2020), mis on riskijagamisrahastu järglane, pakub samuti laene ja hübriid- või vahefinantseerimist, et parandada riskikapitali kättesaadavust teadusuuringute ja innovatsiooniprojektide jaoks. Ajavahemikul 2014–2020 on ELi 1 060 miljoni euro suurune toetus suunatud lõplike toetusesaajate jaoks 13 250 miljoni euro suuruse rahastamise kasutuselevõtuks. 2014. aasta lõpuks oli EL kokku 483 miljoni euro suuruste maksetega toetanud juba 1 157,2 miljoni euro suurust rahastamist. 2.2.Taristu ja energiatõhusus Transpordi-, telekommunikatsiooni ja energiataristud mängivad arengus ja jätkusuutlikus majanduskasvus olulist rolli olukorras, kus erasektori igas suuruses ettevõtjad ja avaliku sektori asutused tegutsevad koos vajaliku väljundi nimel. Taristu parandab majanduse tootlikkust ning võimaldab majanduse kasvamist ja soodustab võrkude vastastikust sidumist siseturul. Samuti muutuvad energiatõhusus ja selle edendamine Euroopa Liidus üha olulisemaks, pidades eriti silmas 2020. aasta energiatõhususe 20 % peaeesmärki ja hilisemaid eesmärke. ELi finantssekkumise eesmärk kõnealuses valdkonnas on aidata kaasa Euroopa riskikapitalituru puudujääkide ületamisele. Eri allsektorite (transpordi- ja energiataristu, energiatõhusus, sealhulgas keskkonna ja kliimameetmed ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia) ELi rahastamisvahendite programmid, mis käivitati aastatel 2007–2013 või on ette nähtud aastateks 2014–2020, hõlmavad järgmist: 1.üleeuroopaline transpordivõrgu projektide laenutagamisvahend (LGTT), mis on võlainstrument projektide rahastamiseks üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas. 31. detsembri 2014. aasta seisuga on laenutagamisvahendi tagatise allesjäänud kogusumma 497 miljonit eurot ning sellega on hõlmatud kuus projekti, mille puhul eeldatakse investeeringute tegemist (omakapital, laenud, toetused) 12,1 miljardi euro ulatuses. Komisjoni 2014. aasta järelhindamises jõuti järeldusele, et laenutagamisvahendi mõju on olnud positiivne, kuid ei ole laiemate eesmärkide saavutamiseks piisav; 2.Euroopa ühendamise rahastu raames: a.projektivõlakirjade algatus (PBI, mitmeaastane finantsraamistik 2007–2013), mille eesmärk on edendada kapitalituru rahastamist taristuprojektide jaoks üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude ja lairibavõrkude valdkonnas. Praeguseks on projektivõlakirjade algatuse katseetapis jõutud mitme tehingu puhul finantsasjade sulgemiseni: I. 2014. aastal eraldas EL 10 miljoni euro suuruses summas vahendeid üleeuroopalisele energiavõrgule (TEN-E) projektivõlakirjade krediidikvaliteedi parandamiseks 54,9 miljoni euro ulatuses seoses 421 miljoni euro suuruse projektiga; II.Euroopa Liidu panusega üleeuroopalisse transpordivõrku (TEN-T) toetati järgmiste projektide rahastamist:  A11 kiirtee uus transpordiprojekt Belgias 578 miljoni euro väärtuses projektivõlakirjade emiteerimise ja 79,6 miljoni euro suuruse omakapitali kaudu (ELi toetuse suurus oli 200 miljonit eurot); A7 Autobahn Saksamaal 429 miljoni euro väärtuses projektivõlakirjade emiteerimise kaudu.

Samuti võimaldas 2014. aastal info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektorile tehtud 20 miljoni euro suurune eelarveeraldis krediidikvaliteedi parandamist umbes 38 miljoni euro ulatuses, toetades võlakirjade emiteerimist 189 miljoni euro väärtuses Prantsusmaa lairibaühenduse teenuse osutaja poolt; b.riskijagamise võlainstrumendi eesmärk on toetada ühishuviprojekte transpordi-, lairiba- ja energiavõrkude sektoris. Alates 2015. aastast toetub rahastamisvahend olemasolevale projektivõlakirjade algatusele ja üleeuroopalise transpordivõrgu laenutagatisele. Eeldades, et kogu 3 miljardi euro suurune eelarveeraldis tehakse vahendile kättesaadavaks, võidakse tänu liidu toetusele ligi meelitada rahastamist kokku 18–45 miljardi euro ulatuses; 3.energiatõhususe vahendite erasektori poolse rahastamise vahend (PF4EE), mida rahastatakse programmi LIFE raames. Muu hulgas nähakse ette riskijagamisrahastu, mille eesmärk on vähendada finantsvahendajatele tekkivat krediidiriski energiatõhususe sektorile laenamisel, ning tehniline abi finantsvahendajatele uue turusegmendi loomiseks. Euroopa Liidu 80 miljoni euro suuruse panusega toetatakse ajavahemikul 2014–2017 eeldatavasti kuni umbes 540 miljoni euro suurust koguinvesteeringut; 4.2020. aasta Euroopa energeetika, kliimamuutuste ja infrastruktuuride fond (Marguerite’i fond) on üleeuroopaline kapitalifond, mis toetab liikmesriikides investeeringuid transpordi- (TEN-T), energeetika- (TEN-E) ja taastuvenergiasektorites. Euroopa Liidu 80 miljoni euro suuruse panusega on kavas toetada ligikaudu 10,2 miljardi euro suurust rahastamismahtu, millest on juba kasutusele võetud 4,9 miljardit eurot omakapitali ja laenuraha (ELi toetus 31,3 miljonit eurot). 31. detsembriks 2014 oli fond teinud 295 miljonit eurot omakapitaliinvesteeringuid kolme TEN-T ja seitsmesse taastuvenergia projekti; 5.Euroopa Energiatõhususe Fond (EEEF), Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava (EEPR) raames loodud rahastu, millest investeeritakse energiatõhususse, taastuvenergiaprojektidesse ja puhtasse linnatransporti. 2014. aasta märtsi lõpuks oli fond täielikult eraldanud liidu rahalise toetuse (125 miljonit eurot) projektidesse, investeerides kokku 219 miljonit eurot. Fondi tehniline abi on osutunud väga kasulikuks projektide ettevalmistamisel ja on aidanud riiklikel ametiasutustel ette valmistada projekte, mida seejärel rahastatakse. Kokku eraldati umbes 200 miljonit eurot 12 projektile, mis annab ligikaudu 333 miljoni euro ulatuses lõplikke investeeringuid. 2014. aasta detsembriks oli juba tehtud 216 miljoni euro ulatuses lõplikke investeeringuid ja neid oli eraldatud üheksale projektile. 2015. aastaks on investeerimisprojektide registris kokku 243 miljoni euro väärtuses projekte, mille jaoks fondi kavandatud osa on 92 miljonit eurot; 6.looduskapitali rahastamisvahend (NCFF), millest rahastatakse tulu tootvaid või kulusäästlikke katseprojekte, millega edendatakse looduskapitali säilitamist, taastamist, haldamist ja parandamist, et aidata kaasa liidu eesmärkide saavutamisele sellistes valdkondades nagu loodus ja bioloogiline mitmekesisus ning kliimamuutustega kohanemine. Katseetapi jaoks kavandatav ELi toetus on 60 miljonit eurot, millest 10 miljonit eurot on juba eraldatud. 2.3.Sotsiaalsed ettevõtted Ettevõtjate seas, kellel on raskusi krediidile juurdepääsul, väärivad sotsiaalkapitali ja majanduskasvu seose tõttu erilist tähelepanu sotsiaalsed ettevõtted. Nende põhieesmärk on saavutada mõõdetav ja positiivne sotsiaalne mõju. Samas tekitab asjaolu, et sotsiaalsete ettevõtete peamine eesmärk ei ole kasumi maksimeerimine, neile suuremaid raskusi rahastamisele juurdepääsul, sest traditsioonilised pangad ei soovi eriti nende äriplaane hinnata ja arvavad, et see on keeruline. Uus rahastamisvahend, mida EL pakub sotsiaalsetele ettevõtetele 2014.–2020. aastal, on Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi (EaSI) alaprogramm „Mikrorahastamine ja sotsiaalne ettevõtlus – sotsiaalne ettevõtlus”, mille eesmärk on toetada sotsiaalsete ettevõtete arengut vähemalt 86 miljoni euro suuruse eelarvega. 2.4.Haridus Inimkapitali akumuleerimise vormina on haridus peamine majanduskasvu allikas, kuid vaid sel määral, mil sellele pääsevad juurde eri sotsiaalse ja majandusliku taustaga üliõpilased, aitab see kaasa ka sotsiaalsele õiglusele ja ühtekuuluvusele. Lisaks on oluliseks sotsiaalse ja majandusliku arengu mõjutajaks osutunud üliõpilaste liikuvus. Uue ELi rahastamisvahendi – üliõpilaste õppelaenu tagamise rahastu – (tagatisrahastu „Erasmus + magistriõppe laenud” programmi „Erasmus +” raames) eesmärk on toetada liikuvust, võrdseid võimalusi ja õpingutes tipptaseme saavutamist tagatiste kaudu finantseerimisasutustele, kes nõustuvad pakkuma üliõpilastele soodsatel tingimustel laenu magistriõpinguteks mõnes teises riigis. Ajavahemikuks 2014–2020 kavandatud liidu 517 miljoni euro suuruse panusega (millest 28,40 miljonit eurot on juba välja makstud) toetatakse eeldatavasti laene kuni 3 miljardi euro ulatuses. 3.Strateegilised ELi-välised piirkonnad 3.1.Laienemisprotsessis osalevad riigid Juurdepääs laenu abil rahastamisele on jätkuvalt üks VKEde suurimaid probleeme Lääne-Balkani riikides, kuigi VKEd on muutumas nende riikide majanduse üleminekul üheks kõige tõhusamaks segmendiks ning majanduskasvu ja tööhõive alustalaks. Finantsmineviku puudumise tõttu on alustavatel VKEdel peaaegu võimatu saada pangalaenu. Juurdepääs rahastamisele energiasektoris näib olevat üldiselt ebakindel. Nende küsimustega tegeletakse järgmiste vahendite abil: 1.Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi (EDIF) juurde kuuluva tagatisvahendi eesmärk on parandada sotsiaal-majanduslikku kasvu, edendades uuenduslike ja suure potentsiaaliga VKEde tekke ja kasvu eeltingimusi. Liidu peaaegu 22 miljoni euro suuruse panusega toetatakse kava kohaselt enam kui 98 miljoni euro suurust koguinvesteeringut; 2.EDIFi alla kuuluva ettevõtete laiendamise fondi (ENEF) eesmärk on soodustada sotsiaal-majanduslikku kasvu piirkonnas, luues tingimused uuenduslike ja väga arenguvõimeliste VKEde tekkimiseks ja kasvuks laienemis- ja arenguetapis. Kavakohaselt võimendab 11 miljoni euro suurune rahastamispakett 55 miljoni euro suurust koguinvesteeringut. Arvestades ENEFi ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) kaasrahastamisvahendi vahelist seost, toetatakse Euroopa Liidu osalusega kokku umbes 110 miljoni euro suurust investeeringut lõplikele toetusesaajatele; 3.EDIFi juurde kuuluvast ettevõtete innovatsioonifondist (ENIF) toetatakse Lääne-Balkani riikide sotsiaal-majanduslikku kasvu, luues tingimused alustavate uuenduslike VKEde esilekerkimiseks ja kasvuks. Euroopa Liidu 21 miljoni euro suuruse panusega plaanitakse ajavahemikus 2014–2020 toetada investeeringuid ligikaudu 40 miljoni euro väärtuses; 4.Euroopa Kagu-Euroopa Fond (EFSE) on avaliku ja erasektori partnerluse vorm, mille eesmärk on meelitada kapitali erasektorist edasilaenamiseks mikro- ja väikeettevõtjatele ja majapidamistele. Liidu 88 miljoni euro suuruse toetusega on seni võimendatud 3,2 miljardi euro suurust kogurahastamist, millest saavad kasu laienemispiirkonna 496 716 lõplikku toetusesaajat; 5.Loodussäästliku Majanduskasvu Fond (GGF) pakub sihtotstarbelist rahastamist energiatõhususe ja taastuvenergia projektidele, et aidata sihtriikidel vähendada CO2-heidet ja energiatarbimist. Liidu 38,6 miljoni euro suuruse toetuse eesmärk on võimendada 281 miljoni euro suurust koguinvesteeringut lõplikele toetusesaajatele. Praegune projektiportfell, milles osalevad 20 partnerasutust üheksas partnerriigis, on väärt 185,1 miljonit eurot;