EUROOPA KOMISJON Brüssel,30.1.2013 COM(2013) 30 final 2013/0015(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst) {SWD(2013) 8 final}

{SWD(2013) 9 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST 1.1.ELi hiljutised poliitikasuundumused raudteevaldkonnas Komisjon esitas 28. märtsil 2011 vastu võetud valges raamatus „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” oma nägemuse Euroopa ühtse raudteepiirkonna loomisest ja selgitas, et selle eesmärgi täitmine eeldab sellise raudteesiseturu loomist, kus Euroopa raudteeveo-ettevõtjad saavad osutada teenuseid liigsete tehniliste ja haldustõketeta. Peale selle rõhutas Euroopa Ülemkogu 2012. aasta jaanuari järeldustes, kui oluline on ära kasutada täielikult integreeritud ühtse turu potentsiaali majanduskasvu edendamisel, sh võrgutööstuste valdkonnas. Lisaks rõhutati 30. mail 2012. aastal vastu võetud komisjoni teatises „Stabiilsus-, kasvu-, ja tööhõivemeetmed”, kui oluline on raudteesektoris veelgi vähendada regulatiivset koormust ja turuletulekutõkkeid ning anti asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi. Komisjon võttis 6. juunil 2012 vastu teatise „Ühtse turu parem juhtimine”, milles samuti rõhutati transpordisektori olulisust. ELi raudteeturul on viimasel kümnendil toimunud palju muutusi, mida on järk-järgult rakendatud kolme raudteepaketiga (ja mõne kaasneva õigusaktiga), mille eesmärk on avada riikide turud ja muuta raudtee konkurentsivõimelisemaks ning ELi tasandil koostalituslikuks, säilitades samas kõrge ohutustaseme. Vaatamata raudteeveoteenuste siseturu loomist käsitleva ELi õigustiku märkimisväärsele arengule, on raudtee osa ELi-siseses transpordis endiselt tagasihoidlik. Seepärast kavatseb komisjon esitada neljanda raudteepaketi, et kõrvaldada allesjäänud turutõkked ning muuta raudteeteenused kvaliteetsemaks ja tõhusamaks. Käesolev direktiiv on neljanda raudteepaketi osa ning selles keskendutakse allesjäänud haldus- ja tehniliste tõkete kõrvaldamisele, määrates eelkõige kindlaks ohutus- ja koostalitluseeskirju hõlmava ühise lähenemisviisi, et suurendada kõikide ELis tegutsevate raudteeveo-ettevõtjate mastaabisäästu, vähendada halduskulusid, kiirendada haldusmenetlusi ja ära hoida varjatud diskrimineerimist. 1.2.Koostalitlust käsitlev õigusraamistik Euroopa Liit peab vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule (artiklid 170 ja 171) kaasa aitama üleeuroopaliste transpordivõrkude rajamisele ja arendamisele. Nende eesmärkide täitmiseks peab EL rakendama eelkõige tehnilise standardimise valdkonnas kõiki meetmeid, mis võivad osutuda vajalikuks selliste võrkude koostalitluse tagamisel. Raudteesektoris võetud algsed meetmed olid direktiiv 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta ning direktiiv 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta, mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ. Need direktiivid sõnastati uuesti direktiivis 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta, mis on praegu jõus ning mida on muudetud direktiividega 2009/131/EÜ ja 2011/18/EÜ. 1.3.Miks tuleb direktiiv 2008/57/EÜ (muudetud) uuesti sõnastada? KTKde koostamisel tehtud tööst, koostalitlust käsitlevate direktiivide kohaldamisest konkreetsete projektide suhtes, direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 kohaselt loodud komitee tegevusest ja sidusrühmadelt saadud tagasisidest on paljugi õpitud. Peale selle on viimastel aastatel muutunud toodete turustamisega seotud õigusraamistik ning seepärast tuleks koostalitlusega seotud õigusakte ajakohastada. Sellest lähtuvalt kavatseb komisjon esitada direktiivi 2008/57/EÜ kohta muudatusettepanekuid, mille võib jagada kolme eri liiki: uued sätted: uued mõisted, veeremiüksuse turuleviimise loa kontseptsioon ja mõned registritega seotud sätted; kehtivate sätete täpsustamine: direktiivi reguleerimisala, KTKde kohaldamine olemasolevate süsteemide suhtes, KTKde erandid, KTKde puudused ning siseriiklike eeskirjade kohaldamine; õigusraamistiku arengust tulenev ajakohastamine: vastavushindamist ning vastavushindamisasutusi käsitlevad sätted, samuti viited komiteemenetlusele ja delegeeritud õigusaktidele; õigusakti toimetamisest tulenevad muudatused: direktiivi teksti varasemate muudatuste konsolideerimine, artiklite ja lisade numeratsiooni muutmine, viited neljanda raudteepaketi muudele osadele ning teatavate lausete ümbersõnastamine, et vältida tõlke mitmetimõistmist. 2.HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Euroopa Komisjon koostas üksikasjaliku mõjuhinnangu, millega toetatakse seadusandlikke ettepanekuid Euroopa ühtse raudteepiirkonna tõhustamise ning selle koostalitlus- ja ohutusalase konkurentsivõime suurendamise kohta. 2011. aasta juunis moodustati mõju hindamise juhtrühm (IASG). Osalema kutsuti kõiki peadirektoraate, kuid kõige enam olid asjaga seotud tööhõive, ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraat (ENTR), sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat (EMPL), peasekretariaat (SG), õigustalitus (SJ), personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraat (HR), teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat (RTD), eelarve peadirektoraat (BUDG), regionaalpoliitika peadirektoraat (REGIO), energeetika peadirektoraat (ENER) ja laienemise peadirektoraat (ELARG).

Komisjoni osakonnad on jooksvalt arutanud Euroopa ühtse raudteepiirkonna arengut sektori esindajatega. Aastatel 2010–2011 tehti ka määruse (EÜ) nr 881/2004 (millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur) järelhindamine. Selleks et toetada komisjoni mõjuhinnangu koostamisel, tehti väliseksperdile ülesandeks ette valmistada mõjuhinnangut toetav uuring ning korraldada sidusrühmade hulgas kindla suunitlusega konsultatsioone. Kindla suunitlusega konsulteerimine huvitatud isikutega algas 18. novembril 2011 internetiküsitlusega, mis lõppes 30. detsembril 2011. Küsitlusele järgnesid intervjuud olulisemate sidusrühmadega ning sidusrühmade töötuba, mis toimus 2012. aasta veebruaris. Pärast seda on liikuvuse ja transpordi peadirektoraat (DG MOVE) osalenud kahepoolsetes läbirääkimistes raudteesektori esindajatega, et tutvuda nende arvamustega neljandas raudteepaketis käsitletavate koostalitlus- ja ohutusküsimuste kohta. Kuna tegemist oli tehnilise algatusega, siis üldsusega ei konsulteeritud. Siiski hoolitses komisjon selle eest, et sobival ajal konsulteeriti kõikide huvitatud isikutega ning et arutlused hõlmasid kõiki algatuse põhielemente. Täiendav teave mõjuhinnangu ja sidusrühmadega konsulteerimise kohta on esitatud seadusandlikele ettepanekutele lisatud komisjoni töödokumendis, et kõrvaldada kõik koostalitluse ja ohutusega seotud haldus- ja tehnilised tõkked ELi raudteeturul. 3.ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Käesolev punkt sisaldab märkusi ja selgitusi direktiivi teksti olulisemate muudatuste kohta. Märkusi ei ole esitatud Lissaboni lepinguga seotud vähem oluliste muudatuste, toimetamisest tulenevate muudatuste või muude selgitust mittevajavate muudatuste kohta Numeratsioon vastab muudetud artiklite ja lisade numeratsioonile, välja arvatud juhul, kui numbri ees on sõna „endine”; sel juhul on järgitud direktiivi 2008/57/EÜ numeratsiooni. I PEATÜKK Artikkel 1 Komisjoni talitused ja direktiivi 2008/57/EÜ artiklis 29 osutatud komitee alustasid juba 2009. aasta veebruaris direktiivi reguleerimisala täpsustamist kohalike, linna- ja linnalähiliinide teenindamiseks kasutatavate rööbasteede ja veeremiüksuste osas. Analüüsi tulemusel töötati välja kolmeastmeline lähenemisviis: i) linnaliinide väljajätmine ja reguleerimisala täpsustamine; ii) eriotstarbelise üleeuroopalise linnaliinide vabatahtliku standardimisraamistiku väljatöötamine ning iii) oluliste nõuete väljatöötamine linnatranspordi valdkonnas. Esimene samm astuti 2009. aasta oktoobris, kui komisjoni talitused kutsusid liikmesriike üles jätma direktiivi 2008/57/EÜ rakendamiseks ülevõetavate meetmete hulgast välja kõnealuse direktiivi artikli 1 lõike 3 puntides a ja b kindlaksmääratud süsteemid. Selle eesmärk oli vältida olukorda, kus liikmesriik kohaldab direktiivi KTKdega hõlmamata de facto juhtumite suhtes. Eespool kirjeldatud olukord tähendaks, et seoses KTKde puudumisega teavitavad liikmesriigid komisjoni kõikidest metroo-, trammi- ja kergraudteesüsteemide suhtes kehtestatud siseriiklikest eeskirjadest ning järgivad kõnealuste süsteemide puhul kõiki menetlusi, mis kõnealuse direktiiviga on kehtestatud raudtee-raskeveosüsteemide kohta, ja sellega kaasneks ebaproportsionaalselt suur haldus-, tehnika- ja õigusalane koormus. Selle vältimiseks sätestatakse lõikes 3 komisjoni talituste 2009. aasta oktoobris tehtud ettepanek ning esimene meede on sellega lõpule viidud. Teine meede algatati ametlikult 2011. aasta veebruaris, kui komisjon andis Euroopa standardiorganisatsioonidele volituse vabatahtlike standardite väljatöötamiseks linnaraudteesüsteemi kohta. Kolmanda meetme rakendamiseks andsid linnaraudteesüsteemisektori ühenduste esindajad 2011. aasta oktoobris välja olulised nõuded, mida kasutatakse CEN/CENELECi ja ETSI poolt 2011. aasta oktoobris esitatud linnaraudteesüsteemi standardimisprogrammi rakendamise põhiviidetena. Eespool esitatut arvesse võttes leiavad komisjoni talitused, et kohalike, linna- ja linnalähi-raudteesüsteemidega seotud küsimusi on vabatahtlikkuse alusel nõuetekohaselt käsitletud ning need võib käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta. Artikkel 2 Selguse huvides ja õigusraamistiku arengu arvestamiseks on mõned mõisted ümber sõnastatud või lisatud. Endine artikkel 3 Endine artikkel 3 on välja jäetud, kuna see kattub artikliga 1.

Artikkel 3 Olulisi muudatusi ei ole. II PEATÜKK Artikkel 4 Täpsustatakse täiendavalt KTKde sätteid, et need hõlmaksid olemasolevaid allsüsteeme ja võimaldaksid raudteeveo-ettevõtjatel kontrollida veeremiüksuste ja nende kasutamiseks kavandatud marsruutide vastastikust ühilduvust. Artikkel 5 Olulisi muudatusi ei ole, välja arvatud Lissaboni lepingust tulenevad muudatused. Artikkel 6 Täpsustatakse ameti arvamuste kasutamist vastuvõetud KTKdes avastatud puuduste puhul kuni asjaomaste KTKde muutmiseni. Endine artikkel 7 Artikkel on seoses aegumisega kehtetuks tunnistatud. Direktiivi jõustumise ajaks on KTKde rakendusala juba laiendatud. Artikkel 7 KTKde võimaliku kohaldamata jätmisega seotud juhtumite arvu on vähendatud, kuna praeguse direktiivi artikli 9 lõike 1 punktis b esitatud juhtum on ebaselge, seda ei ole kunagi kasutatud ning seda on sarnaselt artikli 9 lõike 1 punktidega c ja f võimalik käsitleda KTKdes kirjeldatud erijuhtumite raames. Artiklid 8, 9 ja 10 Olulisi muudatusi ei ole, välja arvatud Lissaboni lepingust tulenevad muudatused. Endine artikkel 12 Artikkel on kehtetuks tunnistatud, sest kõnealust teemat käsitletakse direktiivis 1025/2012/EL. Artikkel 11 Olulisi muudatusi ei ole. IV PEATÜKK

Endine artikkel 15 Artikli sätted on üle kantud V peatüki artiklitesse. Artikkel 12 Olulisi muudatusi ei ole. Artiklid 13 ja 14 Artiklid on ümber sõnastatud, et tagada kooskõla nii käesoleva direktiivi läbivaadatud tekstiga kui ka raudteeameti määruse ning raudteeohutuse direktiiviga. Artiklites täpsustatakse siseriiklike eeskirjade rolli, siseriiklike eeskirjade kasutuselevõtu tingimusi ning siseriiklike eeskirjade tühistamise ja avaldamise menetlusi. Amet jätkab siseriiklike eeskirjade liigitamisega seotud ülesannete täitmist (endine artikkel 27). Peale selle vaatab amet läbi teatatud siseriiklikud eeskirjad ning kutsub liikmesriike üles tühistama siseriiklikud eeskirjad, mis on muutunud ülearuseks või mis on vastuolus ELi õigusaktidega. Artikkel 15 Artiklis täpsustatakse asjaolud, mille tõttu tuleb taotleda uut EÜ vastavusdeklaratsiooni. Artikkel 16 Olulisi muudatusi ei ole. Artikkel 17 Artiklis korratakse direktiivis 1025/2012/EL sätestatud vastavuseelduse üldpõhimõtet. Endine artikkel 20 Artikli teatavad sätted on pärast täpsustamist üle viidud V peatükki. Ülejäänud sätteid käsitletakse artiklis 7 (KTKde kohaldamata jätmine). V PEATÜKK Endised artiklid 21–25 on välja jäetud ja asendatud uute artiklitega 18–20. Artikkel 18 Püsiseadmete suhtes kohaldatav menetlus on direktiivis 2008/57 sätestatud menetlusega peaaegu sama, välja arvatud raudteeäärsed kontrolli ja signaalimise allsüsteemid, mille amet peab asjaomaste rongisiseste allsüsteemidega vastavuse tagamiseks kinnitama. Artikkel 19

Artiklis käsitletakse liikuvate allsüsteemide turuleviimist, mida saavad teha nii raudteeveo-ettevõtjad kui ka tootjad. Tegelikult ei võeta liikuvaid allsüsteeme kasutusele ühekaupa, seda tehakse veeremiüksusesse integreerimise käigus; veeremiüksuse kasutuselevõttu käsitletakse artiklis 21. Artikkel 20 Artiklis käsitletakse veeremiüksuse turuleviimise loa mõistet, mis osaliselt asendab riikliku ohutusasutuse poolt välja antava veeremiüksuse kasutuselevõtu loa kontseptsiooni, mis on sätestatud direktiivis 2008/57/EÜ. Veeremiüksuse turuleviimise loa annab välja amet ning see sisaldab kogu teavet, mida raudteeveoettevõtjal võib hiljem vaja minna veeremiüksuse äriotstarbel kasutusse võtmiseks. Taotleja (raudteeveo-ettevõtja, tootja jne) võib paluda ametil anda lisaks veeremiüksuse turuleviimise loale välja tõend, mis käsitleb asjaomase veeremiüksuse tehnilist ühilduvust konkreetsete liinide või võrgustikuga, mille taotleja ärilistel ja/või tehnilistel kaalutlustel on kindlaks määranud. Kõnealune täiendav tõend hõlbustab raudteeveo-ettevõtjal veeremiüksuse kasutusele võtmist. Artikkel 21 Artiklis täpsustatakse raudteeveo-ettevõtjate ja taristuettevõtjate rolli veeremiüksuse ja marsruudi tehnilise ühilduvuse kontrollimisel ning veeremiüksuse ohutul integreerimisel süsteemiga, kus seda kavatsetakse kasutada. Artikkel 22 Artiklis käsitletakse veeremiüksuse tüübi turuleviimise luba ning seda on muudetud nii, et see kajastaks artiklite 18–21 sätteid. Endine artikkel 27 Artikkel on kehtetuks tunnistatud, kuna mõned selle sätted on üle viidud ameti määrusesse. VI PEATÜKK Artiklid 23–41, milles käsitletakse vastavushindamisasutusi, asendavad endise artikli 28 ja endise VIII lisa ning täiendavad kõnealust artiklit ja lisa nii, et need hõlmaksid toodete turuleviimise uut õigusraamistikku, mis on kindlaks määratud komisjoni otsuses 768/2008/EÜ. Endine artikkel 31 Artikkel on seoses aegumisega kehtetuks tunnistatud. VII PEATÜKK Artikleid 42–45, milles käsitletakse Euroopa raudteeveeremi numbrit ja registreid, on ajakohastatud nii, et need kajastaksid V peatüki sätteid. Endine artikkel 36 Artikkel on seoses aegumisega kehtetuks tunnistatud. VIII PEATÜKK Artiklid 46 ja 47

Nendes artiklites käsitletakse Lissaboni lepinguga komisjonile delegeeritud volitusi. Artikkel 48 Artiklit on muudetud, et võtta arvesse uusi komiteemenetlusi. Endine artikkel 30 Artikkel on seoses aegumisega kehtetuks tunnistatud. Artiklid 49 ja 50 Artikleid on ajakohastatud, et tagada kooskõla käesoleva direktiivi tekstiga. Artikkel 51 Artikkel sisaldab uusi sätteid seoses veeremiüksuste kasutuselevõtu üleminekukorraga. See võimaldab kohaldada piiratud ajavahemiku jooksul üheaegselt mõlemat korda (nii direktiiviga 2008/57/EÜ kui ka käesoleva direktiiviga ettenähtud korda). Artikkel 52 Lissaboni lepingust tulenevalt muudetakse direktiivi 2008/57/EÜ mitu lisa komisjoni poolt vastu võetavateks rakendusaktideks. Artiklis kehtestatakse sätted, mida rakendatakse kõnealuste rakendusaktide kohaldamise kuupäevani. Artikkel 53 Artiklis on esitatud vastavustabelid, mille liikmesriigid peavad käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmisel komisjonile edastama Kõnealused tabelid on vajalikud seetõttu, et käesoleva direktiivi V ja VI peatükis on tehtud olulisi muudatusi ning osalejatel peaks olema võimalik vähese vaevaga kindlaks teha siseriiklikud õigusaktid, mida tuleb kohaldada. Artikkel 54 Uus artikkel, milles käsitletakse ameti arvamuste ja soovituste rolli. Artiklid 55–57 Lisasid on ajakohastatud, et tagada kooskõla käesoleva direktiivi tekstiga. I lisa Üleeuroopalist raudteesüsteemi enam ei nimetata, kuna KTKde kehtivusaega on pikendatud de facto käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevani. Raudteesüsteemi ei jagata enam kiir- ja tavaraudteesüsteemiks, kuna mitu kiir- ja tavaraudteesüsteemi käsitlevat KTKd on kavas omavahel ühendada.

Eespool esitatut arvesse võttes on veeremiüksuste liigitust lihtsustatud. II ja III lisa Olulisi muudatusi ei ole. Endine IV lisa Lisa on muudetud rakendusaktiks, vt artikli 8 lõige 2. Endised V ja VI lisa Lisad on muudetud rakendusaktideks, vt artikli 15 lõige 7. Endine VII lisa Lisa on muudetud rakendusaktiks, vt artikli 14 lõige 8. Endine VIII lisa Lisa on välja jäetud, kuna see sisaldas artikleid 27, 28 ja 29. Endine IX lisa Lisa on muudetud rakendusaktiks, vt artikli 7 lõige 3. IV ja V lisa Lisasid on ajakohastatud, et tagada kooskõla käesoleva direktiivi tekstiga. ê 2008/57/EÜ (kohandatud) 2013/0015 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV

Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli artikleid 71 ja 156  91 lõiget 1 ning artikleid 170 ja 171 , võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Mmajandus- ja Ssotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: ê 2008/57/EÜ põhjendus 1 (kohandatud) Nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta muudeti oluliselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/50/EÜ . Kuna käesolevaga tehakse uusi muudatusi, tuleks nimetatud direktiivid selguse huvides uuesti sõnastada ning koondada nende sätted lihtsustamise huvides ühte õigusakti. ò uus (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohtaon mitmel korral oluliselt muudetud. Kuna nüüd tehakse jälle täiendavaid muudatusi, tuleks kõnealune direktiiv selguse huvides uuesti sõnastada. ê 2008/57/EÜ põhjendus 2 (kohandatud) (2)Võimaldamaks liidu kodanikel, ettevõtjatel ning piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel täielikult kasu saada eelistest, mis tulenevad sisepiirideta ala loomisest, on eriti soovitav parandada liikmesriikide siseriiklike raudteevõrgustike omavahelist ühendamist, koostalitlusvõimet ja juurdepääsu nendele võrgustikele, rakendades mis tahes meetmeid, mis võivad osutuda vajalikuks tehnilise standardimise valdkonnas, nagu on sätestatud asutamislepingu artiklis 155.

ò uus (3)Püüdlused muuta ELi raudteesüsteem koostalitlevaks peaksid kaasa tooma tehnilise ühtlustamise optimaalse tasandi kindlaksmääramise ning võimaldama hõlbustada, parandada ja arendada rahvusvahelisi raudteeveoteenuseid Euroopa Liidu piires ja kolmandate riikidega ning aitama kaasa ELi raudteesüsteemi ehitamise, uuendamise, ümberehitamise ja käitamise seadmete ja teenuste siseturu järkjärgulisele rajamisele. ê 2008/57/EÜ põhjendus 3 (kohandatud) 12. detsembril 1997. aastal Kyotos vastu võetud protokolli allkirjastamisega kohustus Euroopa Liit vähendama kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Need eesmärgid nõuavad eri transpordiliikide tasakaalu korrigeerimist, samuti raudteetranspordi konkurentsivõime parandamist. ê 2008/57/EÜ põhjendus 43 (kohandatud) Ühenduse strateegia integreerida keskkonna ja jätkusuutliku arengu küsimused oma transpordipoliitikasse rõhutab vajadust tegutseda, et vähendada transpordi mõjusid keskkonnale. ê 2008/57/EÜ põhjendus 5 (4)Rongide äriotstarbelinetegevuslik käitamine raudteevõrgustikus nõuab eelkõige väga head taristutinfrastruktuuri ja veeremiüksustesõidukite omaduste ühilduvust, samuti eri raudteetaristuinfrastruktuuri-ettevõtjate ning raudteeveo-ettevõtjate teabe- ja sidesüsteemide tõhusat vastastikust sidumist. Kõnealusest ühilduvusest ja sidumisest sõltuvad toimivustase, ohutus, teeninduse kvaliteet, kulud ja eelkõige raudteesüsteemi koostalitlusvõime. ê 2008/57/EÜ põhjendus 6 (kohandatud) ð uus (5)Liikmesriigid vastutavad, ð Raudteed reguleerivas raamistikus peaksid olema sätestatud selged kohustused ï, et järgitaks ohutus-, tervise- sanitaar- ja tarbijakaitse eeskirju, mis kehtivad raudteevõrgustike kohtaüldiselt nende raudteede projekteerimise, ehitamise, kasutuselevõtu ja kasutamise ajal. ê 2008/57/EÜ põhjendus 7 (kohandatud) (6)Liikmesriikide õigusaktid, raudteede kohaldatavadsise-eeskirjad ja tehnilised kirjeldused,  mida kohaldatakse raudteesüsteemide, allsüsteemide ja komponentide suhtes , sisaldavad olulisi erinevusi, sest need hõlmavadsisaldavad tehnilisi aspekte, mis on iseloomulikud liikmesriikide tööstussektorile, samuti näevad need ette spetsiifilisi mõõtmeid, seadmeid ja eriomadusi. Selline olukord takistab rongide vaba liikumist kogu ühenduse  Euroopa Liidus  võrgustikus.

ê 2008/57/EÜ põhjendus 8 (kohandatud) ð uus (7)Aastatega on selline olukord loonud tihedad sidemed riikide raudteetööstussektorite ja raudteede vahel, mis ning Ö see Õ takistab kahjustab turgude tõelist avatusttõeliselt avatud turgude ð ja uute turule tulijate teket ï. Selleks, et parandada oma konkurentsivõimet ülemaailmsel tasemel, vajavad need tööstused avatud ja konkurentsivõimelist Euroopa turgu. ê 2008/57/EÜ põhjendus 9 (kohandatud) ð uus (8)Seepärast on asjakohane määratleda kogu ühenduses  Euroopa Liidus  kindlaks määrata ð raudtee koostalitlusega seotud ï olulised põhinõuded, mida kohaldatakse  tuleks kohaldada  tema raudteesüsteemi suhtes. ê 2008/57/EÜ põhjendus 10 Nimetatud eesmärkide saavutamiseks võttis nõukogu 23. juulil 1996. aastal esialgse meetmena vastu direktiivi 96/48/EÜ. Seejärel võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu vastu direktiivi 2001/16/EÜ. ê 2008/57/EÜ põhjendus 11 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiivi 2001/12/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiivi 2001/13/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiivi 2001/14/EÜ (raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kohta) jõustumine on mõjutanud koostalitlusvõime rakendamist. Nagu ka muude transpordiliikide korral, peavad juurdepääsuõiguste laiendamisega kaasnema vajalikud ühtlustamismeetmed. Seepärast on vaja rakendada koostalitlusvõimet kogu võrgustikus, laiendades järk-järgult direktiivi 2001/16/EÜ geograafilist kohaldamisala. Samuti on vaja laiendada direktiivi 2001/16/EÜ õiguslikku alust asutamislepingu artikli 71 (millel põhineb direktiiv 2001/12/EÜ) lisamisega. ê 2008/57/EÜ põhjendus 12 (kohandatud) ð uus (9)Koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste (KTKde) arendamine on näidanud vajadust selgitada seost ühelt poolt oluliste nõuete ja KTKde ning teiselt poolt Euroopa standardite ja muude normatiivdokumentide vahel. Eelkõige tuleks Ö tuleks Õ käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks kohustuslikuks muudetavaid standardeid või standardite osi selgelt eristada „ühtlustatud” standarditest, mis on koostatud ð kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ ï tehnilise ühtlustamise ja standardimise uue lähenemisviisi vaimus. ðKui käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks on hädavajalik, võib KTKdes viidata otseselt Euroopa standarditele või tehnilistele kirjeldustele, mis muutuvad KTK kohaldamise algusest kohustuslikuks. ï ò uus (10)Selleks et tõeliselt suurendada Euroopa Liidu raudteesektori konkurentsivõimet, ilma et see moonutaks raudteesüsteemi oluliste osaliste vahelist konkurentsi, tuleks KTKde koostamisel järgida avatuse, konsensuse ja läbipaistvuse põhimõtet, mis on kindlaks määratud määruse (EL) nr 1025/2012 II lisas.

(11)Raudteeveoteenuste kvaliteet Euroopa Liidus sõltub muu hulgas võrgustiku omaduste (see hõlmab võrgustikku selle kõige laiemas tähenduses, sealhulgas kõikide asjaomaste allsüsteemide püsiosad) ja veeremiüksuste omaduste (sealhulgas kõikide asjaomaste allsüsteemide rongisisesed komponendid) väga heast ühilduvusest. Sellest ühilduvusest olenevad nii jõudlus, ohutus, teenuse kvaliteet kui ka kulud. ê 2008/57/EÜ põhjendus 13 Üldjuhul koostatakse Euroopa tehnilised kirjeldused tehnilise ühtlustamise ja standardimise uue lähenemisviisi vaimus. Need võimaldavad eeldada vastavust käesoleva direktiivi teatavatele olulistele nõuetele, eriti koostalitlusvõime komponentide ja liideste korral. Kõnealused Euroopa tehnilised kirjeldused või nende kohaldatavad osad ei ole kohustuslikud ning nendele ei tohi KTKdes otseselt viidata. Viited kõnealustele Euroopa tehnilistele kirjeldustele avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ning liikmesriigid avaldavad viited siseriiklikele standarditele, millega võetakse üle Euroopa standardid. ê 2008/57/EÜ põhjendus 14 Teatavatel juhtudel, kui see on hädavajalik käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks, võib KTKdes viidata otseselt Euroopa standarditele või tehnilistele kirjeldustele. Sellise otsese viitamise tagajärgedest tuleb selgelt aru saada, eelkõige tähendab see, et kõnealused Euroopa standardid või tehnilised kirjeldused muutuvad KTK kohaldamise algusest kohustuslikuks. ê 2008/57/EÜ põhjendus 15 (kohandatud) (12)KTKs määratakse kõik tingimused, millele koostalitlusvõime komponent peab  peaks  vastama, ning vastavuse hindamise menetlus. Lisaks sellele on vajalik täpsustada, et kõikidele komponentidele puhul tuleb  tuleks  teha KTKdes viidatud vastavus- ja kasutuskõlblikkuse hindamine, ning et need peavad saama asjasellekohase sertifikaadi. ê 2008/57/EÜ põhjendus 16 (kohandatud) (13)Uute KTKde väljatöötamisel peaks eesmärk alati olema vastavuse tagamine olemasoleva tunnustatud süsteemiga. See aitab parandada edendada raudteetranspordi konkurentsivõimet ja vältida tarbetuid lisakulusid, mis tulenevad olemasolevate tunnustatud allsüsteemide ajakohastamise või uuendamise nõudest tagasiühilduvuse tagamiseks. Nende erakorraliste juhtumite korral, kui ühilduvust ei ole võimalik tagada, võib KTKdes kehtestada raamistiku, mis on vajalik otsustamaks, kas olemasolevale allsüsteemile kohtatuleb anda uus luba,  on vaja teha uus kasutuselevõtuotsus või välja anda uus kasutuselevõtuluba , ja vastavad tähtajad. ê 2008/57/EÜ põhjendus 17 (kohandatud) (14)Ohutuse tagamiseks on vaja nõuda liikmesriikidelt määrata identifitseerimiskoodi määramist igale kasutuselese võetud veeremiüksuselesõidukile. Seejärel tuleks veeremiüksussõiduk registreerida riiklikus raudteeveeremi riiklikus registris. Kõnealused registrid  peaksid  peavad olema kasutamiseks avatud kõikidele liikmesriikidele ja teatavatele ühenduse  Euroopa Liidu  ettevõtjatele. Kõnealustes  Raudteeveeremi riiklikes  registrites tuleb kasutada ühtset andmete esitamise viisi. Registrid peaksid seega olema reguleeritud ühiste käitamiseeskirjade - ja tehniliste kirjeldustega. ò uus (15)Kui teatavaid olulistele nõuetele vastavaid tehnilisi aspekte ei ole võimalik KTKs otseselt käsitleda, esitatakse sellised lahendamist vajavad aspektid KTK lisas avatud punktidena. Kõnealuste avatud punktide suhtes kohaldatakse KTK valmimiseni siseriiklikke eeskirju.

ê 2008/57/EÜ põhjendus 18 (kohandatud) (16)Tuleb määratleda kindlaks määrata menetlus oluliste nõuete kohaldamiseks allsüsteemile, kui need nõuded ei ole veel reguleeritud vastava KTKgaüksikasjalike kirjeldustega. SelKõnealusel juhul peaksid vastavuse hindamise ja tõendamise eest vastutamavateks asutusteks olema direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ 2008/57/EÜ artiklis 20 17 osutatud teavitatud asutused. ò uus (17)Direktiivi 2008/57/EÜ kohaldatakse kogu Euroopa Liidu raudteesüsteemi suhtes ning KTKde rakendusala laiendatakse nii, et see hõlmaks ka selliseid veeremiüksusi ja võrgustikke, mis ei kuulu üleeuroopalisse raudteesüsteemi. Seepärast tuleks I lisa lihtsustada ja jätta välja konkreetsed viited üleeuroopalisele raudteesüsteemile. ê 2008/57/EÜ põhjendus 19 Kiirraudteesüsteemi ja tavaraudteesüsteemi vaheline erinevus ei ole piisav, et põhjendada kahe eraldi direktiivi olemasolu. Nende süsteemide KTKde väljatöötamise menetlused on ühesugused, nagu ka koostalitlusvõime komponentide ja allsüsteemide sertifitseerimise menetlused. Olulised nõuded on peaaegu ühesugused ning ühesugune on ka süsteemi jagunemine allsüsteemideks, mille kohta määratakse kindlaks tehnilised kirjeldused. Kuna rongidel peab olema võimalus vabalt liikuda kiirraudteevõrgustikust tavaraudteevõrgustikku, on ka mõlema võrgustiku tehnilised kirjeldused suures osas kattuvad. KTKde väljatöötamisel on ilmnenud, et teatavate allsüsteemide puhul võib sama KTK kehtida mõlema süsteemi jaoks. Seetõttu on kohane ühendada direktiivid 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ. ò uus (18)Funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, millele allsüsteem ja selle liidesed peavad vastama, võivad varieeruda vastavalt allsüsteemi kasutusele, näiteks vastavalt liinide ja veeremiüksuste kategooriatele. (19)Selleks et tagada raudtee koostalitluse üha täielikum rakendamine kogu Euroopa Liidus ning järk-järgult vähendada erinevusi olemasolevate süsteemide vahel, tuleb KTKdes kindlaks määrata olemasolevate allsüsteemide uuendamise või ümberehitamise suhtes kehtivad sätted, samuti võib kindlaks määrata kavandatavale süsteemile ülemineku tähtajad. ê 2008/57/EÜ põhjendus 20 Direktiiviga 2004/50/EÜ nähti ette direktiivi 2001/16/EÜ kohaldamisala järkjärguline laiendamine uute KTKde vastuvõtmise ja olemasolevate läbivaatamise käigus. Käesoleva direktiivi kohaldamisala hõlmab selle jõustumisel üleeuroopalisi tavaraudteevõrgustikke ja kiirraudteevõrgustikke, vastavalt nende määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuses nr 1692/96/EÜ (üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta), ning sõidukeid, mis nendes võrgustikes liiklevad. Kõnealust kohaldamisala laiendatakse järk-järgult kogu võrgustikule ja kõigile sõidukitele eeldusel, et mõjuanalüüsi kohaselt pakub see majanduslikku huvi. ê 2008/57/EÜ põhjendus 21 (20)Pidades silmas astmelist lähenemisviisi raudteesüsteemi koostalitlusvõime takistuste kõrvaldamiseks ja KTKde vastuvõtmiseks kuluvat aega, tuleb võtta meetmeid, et liikmesriigid ei võtaks vastu uusi siseriiklikke eeskirju ega alustaks projekte, mis suurendavad praeguse süsteemi mitmekesisust. ò uus

(21)Selleks et vältida koostalitluse takistamist ning seoses KTKde rakendusala laiendamisega kogu Euroopa Liidu raudteesüsteemile tuleks järk-järgult vähendada siseriiklike eeskirjade arvu. Siseriiklike eeskirjade puhul tuleks eristada kohalike nõuetega seotud eeskirju ning KTKde avatud punktide sulgemiseks vajalikke eeskirju. Avatud punktide sulgemiseks vajalikud eeskirjad tuleks pärast KTKde avatud punktide sulgemist järk-järgult välja jätta. ê 2008/57/EÜ põhjendus 22 (22)Astmeline lähenemisviis arvestab raudteesüsteemi koostalitlusvõime erivajadusi, kuna seda süsteemi iseloomustavad vana riiklik taristuinfrastruktuur ja vanad veeremiüksusedsõidukid, mis vajavad kohandamiseks või uuendamiseks suuri investeeringuid, ning eelkõige tuleb tagadakindlustada, et raudteed ei jäetaks muude transpordiliikide kõrval majanduslikult mahajäänud olukorda. ê 2008/57/EÜ põhjendus 23 Oma 10. märtsi 1999. aasta õigusloomega seotud resolutsioonides raudteede kohta avaldas Euroopa Parlament soovi, et raudteesektori üha laiem avamine toimuks samal ajal tehnilise ühtlustamise kiireimate ja tõhusaimate võimalike meetmete vastuvõtmisega. ê 2008/57/EÜ põhjendus 24 Nõukogu palus oma 6. oktoobri 1999. aasta kohtumisel komisjonil esitada strateegia raudteetranspordi koostalitlusvõime parandamiseks ja kitsaskohtade kõrvaldamiseks, pidades silmas võrgustike koostalitlusvõime tehniliste, administratiivsete ja majanduslike takistuste kiiret kõrvaldamist, tagades samas ohutuse ning asjaomase personali erialase ettevalmistuse ja kvalifikatsiooni kõrge taseme. ê 2008/57/EÜ põhjendus 26 Vastavalt nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiivile 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta peab raudteeveo-ettevõtjatel olema parem juurdepääs liikmesriikide raudteevõrgustikele, mis omakorda nõuab infrastruktuuri, seadmete, veeremi ning juhtimis- ja käitussüsteemide koostalitlusvõimet, samuti personali kvalifikatsiooni ning sanitaar- ja ohutustingimusi töökohal, mis on nõutavad allsüsteemide käitamiseks ja hoolduseks ning kõigi KTKde rakendamiseks. Käesoleva direktiivi eesmärk ei ole siiski otseselt või kaudselt ühtlustada töötingimusi raudteesektoris. ê 2008/57/EÜ põhjendus 26 (kohandatud) (23)Kuna raudteesüsteem on ulatuslik ja keerukas, on praktilistel põhjustel osutunud vajalikuks jaotada see järgmisteks allsüsteemideks: taristuinfrastruktuur,  raudteeäärne  kontroll ja signaalimine,  rongisisene kontroll ja signaalimine  energiavarustus, veerem, käitamise ja liikluse korraldus, hoolduskorrashoid ning telemaatilised seadmed reisijate- ja kaubaveo teenuste jaoks. Iga allsüsteemi puhul tuleb kindlaks määratamääratleda olulised nõuded ja kindlaks määrata tehnilised kirjeldusedkogu ühenduse kohta, eriti komponentide ja liideste osas, mis tagavad vastavuse neile olulistele nõuetele. Sama süsteem on jagatud ka paikseteks ja liikuvateks elementideks ning sisaldab ühelt poolt võrgustikku, mis koosneb liinidest, jaamadest, terminalidest ja igasugustest paiksetest seadmetest, mis on vajalikud süsteemi ohutuks ja pidevaks käitamiseks, ja teiselt poolt kõiki veeremiüksusisõidukeid, mis sõidavad nimetatud võrgustikus. Seetõttu koosneb veeremiüksussõiduk käesoleva direktiivi tähenduses ühest allsüsteemist (veerem) ja vajaduse korral muudestteistest allsüsteemidest osadest (peamiselt rongisisesest sõidukis olevast kontrolli ja signaalimise allsüsteemistosast ja sõidukis olevast energia allsüsteemi osast). ò uus (24)Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguse konventsiooni (mille osaline on ka Euroopa Liit) kohaselt on juurdepääs üks üldpõhimõtteid ja osalisriigid peavad puuetega isikutele teistega võrdsetel alustel juurdepääsu tagamiseks võtma asjakohaseid meetmeid, mis muu hulgas hõlmavad juurdepääsu miinimumnõuete ja juhendite väljatöötamist, kehtestamist ning nende rakendamise jälgimist. Seega on juurdepääsu tagamine raudteesüsteemi koostalitluse oluline nõue.

ê 2008/57/EÜ põhjendus 27 (kohandatud) (25)Raudteesüsteemi koostalitlusvõimet käsitlevate sätete rakendamine ei tohiks põhjendamatult vähendada iga liikmesriigi olemasoleva raudteevõrgustiku säilitamise kulutasuvust, vaid peab  peaks  kaasa aitama koostalitlusevõime kui eesmärgi saavutamisele. ê 2008/57/EÜ põhjendus 28 (26)KTKd mõjutavad ka raudteetranspordi kasutajate kasutustingimusi, seepärast on vaja konsulteerida kõnealuste kasutajatega neid hõlmavatepuudutavate asjaolude suhtes. ê 2008/57/EÜ põhjendus 29 (kohandatud) ð uus (27)Igal asjaomasel liikmesriigil peaks erandkorras olema võimalik mitte kohaldada teatavaid KTKsid, ð piiratud arvul nõuetekohaselt tõendatud juhtudel. Kõnealused põhjendatud juhud ning KTKde kohaldamata jätmise korral järgitavad menetlused peaksid olema selgelt kindlaks määratud ï kui on olemas menetlus, mis tagab, et sellised erandid on põhjendatud. Asutamislepingu artiklis 155 on nõutud, et ühenduse tegevus koostalitlusvõime alal võtaks arvesse projektide potentsiaalset majanduslikku elujõulisust. ê 2008/57/EÜ põhjendus 30 (28)KTKde koostamine ja kehtestamine raudteesüsteemis ei tohiks takistada tehnoloogilisi uuendusi, mis peaksid olema suunatud majandusliku jõudluse parandamisele. ê 2008/57/EÜ põhjendus 31 Raudteesüsteemi koostalitlusvõime eeliseid peaks kasutama, et luua tingimused suuremaks koostalitlusvõimeks erinevate transpordiliikide vahel, eriti kaubaveo osas. ê 2008/57/EÜ põhjendus 32 (kohandatud) (29)Selleks, et järgida asjakohaseid riigihankemenetluse sätteid raudteesektoris ning eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused, peaksid tellijad lisama tehnilised kirjeldused üldisesse dokumentatsiooni või iga lepingu tingimustesse. Selleks on vaja koostada Euroopa tehniliste kirjelduste kogum  eeskirjade kogum , millele neis tehnilistes kirjeldustes saaks viidata. ê 2008/57/EÜ põhjendus 33 (kohandatud)

(30)Ühenduse  Euroopa Liidu  huvides on rahvusvahelise standardisüsteemi olemasolu, mis oleks võimeline looma standardeid, mida tegelikult kasutatakse rahvusvahelises kaubanduses, tegelikult kasutatavaid ja mis vastaks ühenduse  Euroopa Liidu  poliitika nõuetele vastavaid standardeid. Seepärast  peaksid  peavadEuroopa  standardiorganisatsioonid  standardiasutused jätkama koostööd rahvusvaheliste standardiasutustega. ê 2008/57/EÜ põhjendus 34 (kohandatud) (31)Tellijad määravad kindlaks määratlevad täiendavad nõuded, mis on vajalikud Euroopa tehniliste kirjelduste või muude standardite väljakujundamiseks. Need tehnilised kirjeldused peaksid vastama sellistele olulistele nõuetele, mis on ühtlustatud  Euroopa Liidu  ühenduse tasandil ja millele raudteesüsteem peab vastama. ê 2008/57/EÜ põhjendus 35 (32)Komponentide vastavuse- või kasutuskõlblikkuse hindamise menetlused peaksid põhinema nõukogu otsusega 93/465/EMÜ komisjoni 9. novembri 2010. aasta otsusega 2010/713/EL (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ alusel vastu võetud koostalitluse tehnilistes kirjeldustes kasutatavaid vastavushindamise, kasutuskõlblikkuse hindamise ja EÜ vastavustõendamise menetluse mooduleid) hõlmatud moodulite kasutusel. Selleks, et soodustada tööstuse arengut, on asjakohane koostada menetlused, mis hõlmavad võimalikult suures ulatuses kvaliteedi tagamise süsteemi. ê 2008/57/EÜ põhjendus 36 (kohandatud) (33)Komponentide vastavus on peamiselt seotud nende kasutusalaga, et tagada süsteemi koostalitlusvõime, ja mitte üksnes nende vaba liikumisega  Euroopa Liidu  ühenduseturul. Tuleks hinnata kõige tähtsamate komponentide kasutuskõlblikkust seoses ohutuse, kättesaadavuse või süsteemi säästlikkusega. Seepärast ei ole tootjal vaja kinnitada CE-märgist komponentidele, mille kohta kehtivad käesoleva direktiivi sätted. Vastavuse ja/või kasutuskõlblikkuse hindamisel põhinev tootja vastavusdeklaratsioon peaks olema piisav. ê 2008/57/EÜ põhjendus 37 (kohandatud) (34)Tootjad on siiski kohustatud kinnitama CE-märgise teatavatele komponentidele, et tõendada nende vastavust  Euroopa Liidu  ühenduse muudele asjaomastele sätetele nende kohta. ê 2008/57/EÜ põhjendus 38 (35)KTK jõustumise hetkel on teatav arv koostalitlusvõime komponente juba turul. Tuleks ette näha üleminekuperiood, et neid komponente oleks võimalik allsüsteemiga integreerida isegi juhul, kui nad ei ole rangelt vastavuses kõnealuse KTKga. ê 2008/57/EÜ põhjendus 39 (kohandatud) (36)Allsüsteemid, mis moodustavad raudteesüsteemi, peaksid läbima vastavustõendamise menetluse. Vastavustõendamine  peaks  peab võimaldama allsüsteemide kasutuselevõtu eest vastutaval  üksusel  asutusel veenduda, et projekteerimise, ehitamise ja kasutuselevõtu etappidel on tulemus kooskõlas kehtivate määruste ning tehniliste ja käitamiseeskirjadega. Samuti  peaks  peab see võimaldama tootjatele võrdse kohtlemise sõltumata  liikmesriigist  riigist võrdse kohtlemise. Seepärast on vaja sätestada üks või mitu moodulit, mis määravad kindlaks allsüsteemide EÜ vastavustõendamisel kohaldatavad põhimõtted ja tingimused.

ê 2008/57/EÜ põhjendus 40 ð uus (37)Pärast allsüsteemi kasutuselevõttu tuleb tagada, et kõnealust allsüsteemi käitatakse ja hooldatakse asjakohaste oluliste nõuete kohaselt. Vastutus nende nõuete järgimise eest langeb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/49/EÜ (ühenduse raudteede ohutuse kohta (raudteede ohutuse direktiiv)) direktiivi […/…][raudteeohutuse direktiiv] kohaselt taristuraudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale või raudteeveo-ettevõtjale, vastavalt sellele, kelle allsüsteemiga on tegemist. Liikmesriigid võivad kontrollida kõnealuste nõuete järgimist raudteede ohutuse direktiivi artiklites 10 ja 11 sätestatud ohutussertifikaatide ja ohutuslubade väljaandmise käigus. ê 2008/57/EÜ põhjendus 41 (kohandatud) ð uus (38)Sõidukite puhul Ttuleks täpsustada ð veeremiüksuste ja püsiseadmete ï kasutusele võtmise menetlust, võttes arvesse ð taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate vastutust ï "sõiduki" mõistet, mis koosneb ühest või enamast allsüsteemist. Ühtlasi, kuna direktiivid 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ käsitlevad uusi ja ajakohastatud allsüsteeme ning direktiiv 2004/49/EÜ käsitleb kasutusel olevaid sõidukeid, tuleks kõik sõidukite kasutuselevõtu lube käsitlevad sätted integreerida käesolevasse direktiivi. Samuti tuleks lisada sõidukitüübile kasutusele andmise menetlus. Selle menetluse hõlbustamiseks ja sõidukitüüpide kindlakstegemise lihtsustamiseks peaks Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi "agentuur") looma ja ülal pidama lubatud sõidukitüüpide Euroopa registrit. (39)Veeremiüksuse Õ Sõidukite kasutuselevõtu hõlbustamiseks ja halduskoormuse vähendamiseks ð tuleks võtta kasutusele kogu ELis kehtiv veeremiüksuse turuleviimise luba, mis oleks raudteeveo-ettevõtja jaoks veeremiüksuse kasutusevõtu eeltingimus. Peale selle on kõnealune luba paremini kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsusega nr 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ ï. ò uus (40)Veeremiüksuste ja nende ajaloo jälgitavuse tagamiseks tuleks viiteid veeremiüksuse turuleviimise loale säilitada koos asjaomase veeremiüksuse muude andmetega. (41)KTKdes tuleks kindlaks määrata menetlused veeremiüksuste ja võrgustiku ühilduvuse kontrollimiseks pärast veeremiüksuse turuleviimise loa väljaandmist ja enne veeremiüksuse kasutuselevõtu otsuse tegemist. ê 2008/57/EÜ põhjendus 42 Kogemused on näidanud, et riigi tasandil on sellise menetluse rakendamine sageli keeruline ning allutatud erinevatele, mitte piisavalt läbipaistvatele või isegi üksteist dubleerivatele riiklikele nõuetele. Seega on see menetlus peamiseks takistuseks uute raudteeveo-ettevõtete loomisel, eelkõige kaubaveo valdkonnas. Seetõttu tuleks võtta meetmeid sõidukite kasutuselevõtu lubade andmise menetluse täpsustamiseks ja lihtsustamiseks. Esiteks tuleks kehtestada üldpõhimõte, et üks luba on kogu ühenduse raudteevõrgustiku jaoks piisav. Teiseks peaks KTKdele vastavatele sõidukitele kasutuselevõtu lubade andmise menetlus olema lihtsam ja kiirem kui KTKdele mittevastavate sõidukite puhul. Kolmandaks tuleks võimalikult ulatuslikult kohaldada vastastikuse tunnustamise põhimõtet: kui sõiduk on ühes liikmesriigis juba kasutusele võetud, ei tohiks teised liikmesriigid kasutada siseriiklikke eeskirju tarbetute nõudmiste ja ülemäärase kontrolli kehtestamiseks, kui see ei ole rangelt vajalik sõiduki asjaomase võrgustikuga tehnilise ühilduvuse kontrollimiseks. Selleks tuleks siseriiklikud eeskirjad liigitada ja neid tuleks vastavalt kontrollnimekirjale võrrelda, et määrata kindlaks, millises ulatuses saab siseriiklikke eeskirju lugeda samaväärseks nõuete, tulemuslikkuse ja ohutuse osas. Neljandaks tuleks menetluse tulemuse osas järgida õiguskindluse põhimõtet. Sel eesmärgil tuleks taotluse esitanud isikule anda luba sõiduk kasutusele võtta, kui riiklik ohutusasutus ei ole ettenähtud aja jooksul otsust teinud. Selline luba oleks võimalik vaid siis, kui sõidukile on teises liikmesriigis juba luba antud. Lisaks võiks sellist sõidukit kasutada vaid direktiivi 2004/49/EÜ alusel nõuetekohaselt sertifitseeritud raudteeveo-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja see peaks toimuma nende täielikul vastutusel. ò uus (42)Selleks et aidata raudteeveo-ettevõtjatel teha otsust veeremiüksuse kasutuselevõtu kohta ning vältida ülemäärast kontrolli ning tarbetut halduskoormust, tuleks ka siseriiklikud eeskirjad liigitada nii, et oleks tagatud vastavus eri liikmesriikide sarnase sisuga siseriiklike eeskirjade vahel. ê 2008/57/EÜ põhjendus 43

Lubade andmise menetlus KTK-le vastavate ja KTK-le mittevastavate sõidukite osas on erinev. Võib esineda juhtumeid, kus menetluse valik ei ole lihtne. KTK-le vastavate sõidukite kohaldamisalasse jäävad sõidukid peaksid olema need sõidukid, mille puhul kõik asjaomased KTKd on jõustunud, sealhulgas vähemalt veeremit puudutavad KTKd. See tähendab, et märkimisväärne osa olulistest nõuetest on kehtestatud. Näiteks, kuni vedureid käsitleva tavapärase KTK jõustumiseni on vedurid KTK-le mittevastavate sõidukite kohaldamisalas, kuigi nad võivad olla vastavuses muude nende kasutuselevõtmise ajal kehtinud asjaomaste KTKdega. ê 2008/57/EÜ põhjendus 44 Kui teatavaid olulistele nõuetele vastavaid tehnilisi aspekte ei ole võimalik KTKs otseselt käsitleda, määratletakse need KTK lisas „avatud punktidena”. Kui KTK-le vastav sõiduk on juba ühes liikmesriigis loa saanud, peaksid täiendavad load käsitlema vaid selliseid avatud punkte, mis on seotud sõiduki ja võrgustiku vahelise tehnilise ühilduvusega. ê 2008/57/EÜ põhjendus 45 KTK-le mittevastavate sõidukite kasutuselevõtmisel kontrollitavate parameetrite loetelu on raudteesüsteemide koostalitlusvõime saavutamise võtmeelement, eelkõige olemasolevate sõidukite osas. See loetelu võtab arvesse piiratud hulgas võrgustikes saadud kogemused. Seetõttu on vajalik, et agentuur vaatab VII lisas olevad parameetrid läbi ja esitab komisjonile soovitused, mida ta peab vajalikuks. ê 2008/57/EÜ põhjendus 46 (kohandatud) (43)EÜ vastavustõendamise menetlus peaks põhinema KTKdel. KTKde kohta kehtivad direktiivi 93/38/EMÜ artikli 18 sätted. Teavitatud asutused, kes vastutavad komponentide vastavuse- või kasutuskõlblikkuse hindamise menetluse ja allsüsteemide hindamise menetluse kontrollimise eest, peavad  peaksid  oma otsused võimalikult täpselt kooskõlastama, eriti Euroopa tehniliste kirjelduste puudumise korral. ê 2008/57/EÜ põhjendus 47 Teavitatud asutused peaksid olema korraldatud vastavalt kriteeriumitele, mida tuleb kohaldada sellist tüüpi asutusele kõikides valdkondades, kus rakendatakse tehnilise ühtlustamise ja vastavuse tõendamise uut lähenemisviisi, eeskätt sõltumatuse ja pädevuse kriteeriume. ò uus (44)Kõik ELi liikmesriikide ametiasutused peaksid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruses (EÜ) nr 765/2008 (millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93) sätestatud läbipaistvat akrediteerimist, millega tagatakse vastavussertifikaatide piisav usaldusväärsus, käsitama eelisabinõuna, mille abil tõendatakse asjaomaste asutuste tehnilist pädevust ning mutatis mutandis ka selliste asutuste pädevust, mis on määratud kontrollima vastavust siseriiklikele eeskirjadele. Samas võivad riiklikud asutused otsustada, et neil on olemas kõnealuseks hindamiseks sobivad vahendid. Sel juhul peaksid nad teiste liikmesriikide ametiasutuste hindamistoimingute piisava usaldusväärsuse tagamiseks esitama komisjonile ja teistele liikmesriikidele vajalikud dokumendid, millega tõendatakse, et hinnatud vastavushindamisasutused vastavad asjakohastest õigusaktidest tulenevatele nõuetele. (45)Käesolevas direktiivis tuleks piirduda koostalitluse komponentide ja allsüsteemide suhtes kohaldatavate koostalitlusnõuete kehtestamisega. Selleks et hõlbustada eespool nimetatud koostalitlusnõuete järgimist, on vaja sätestada vastavuse eeldamine selliste koostalitluse komponentide ja allsüsteemide puhul, mis on kooskõlas määruse (EL) nr 1025/2012 kohaselt vastu võetud ühtlustatud standarditega, et määrata kindlaks kõnealuseid koostalitlusnõudeid käsitlevad üksikasjalikud tehnilised kirjeldused. ê 2008/57/EÜ põhjendus 48 (kohandatud) ð uus

(46) KTKd tuleks  vaadatakse korrapäraselt läbi korrapäraselt läbi vaadata. Kui ð KTKs ï avastatakse  puudusi  viga, ð tuleks Euroopa Raudteeametilt (edaspidi „amet”) küsida arvamust, mille võib teatavatel tingimustel avaldada ning mida kõik sidusrühmad (sealhulgas raudteesektor ja teatatud asutused) võivad kuni asjaomase KTK läbivaatamiseni kasutada nõuete täitmise vastuvõetavate viisidena. ï kehtestada selline ajutine kiirmenetlus, mille kohaselt esmalt lepitakse komitee raames kokku esialgse paranduse suhtes ja seejärel avaldatakse see agentuuri poolt. See võimaldab hakata parandust kiiresti kasutama kõikide sidusrühmade, sealhulgas tööstuse, teavitatud asutuste ja ametiasutuste poolt enne, kui komisjon on KTKd ametlikult muutnud. Vältimaks segiajamist komisjoni ametlike „parandustega”, kasutatakse terminit „tehniline arvamus”. Kõnealune menetlus on kooskõlas komisjoni poolt vastu võetud volitusega 13. juuli 2007. aasta otsuses (mis käsitleb Euroopa Raudteeagentuurile antud raamvolitust teatavaks direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ alusel toimuvaks tegevuseks). Kui aga TSId tuleb muuta olulise või kriitilise vea tõttu, tuleks kohaldada läbivaatamismenetlust. ê 2008/57/EÜ põhjendus 49 „Valdaja” mõiste peaks olema võimalikult lähedane 1999. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsioonis (COTIF) kasutatud mõistele. Sõiduki valdajana võib määratleda mitmeid isikuid, nagu omanik, vagunipargiga äri tegev äriühing, raudteeveo-ettevõtjale sõidukeid liisiv äriühing, raudteeveo-ettevõtja või oma infrastruktuuri hooldamiseks sõidukeid kasutav raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja. Neil isikutel on kontroll sõiduki üle ning nad peavad silmas selle kui transpordivahendi kasutamist raudteeveo-ettevõtja ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja poolt. Kahtluste vältimiseks tuleks valdaja selgelt määratleda riiklikus raudteeveeremi registris. ê 2008/57/EÜ põhjendus 50 Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused . ê 2008/57/EÜ põhjendus 51 Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus KTKsid vastu võtta ja ajakohastada. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. ê 2008/57/EÜ põhjendus 52 Kui tungiva kiireloomulisuse tõttu ei ole võimalik kinni pidada kontrolliga regulatiivmenetluse tavatähtaegadest, peaks komisjon saama selliste meetmete, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda KTKde või nende muudatustega, vastuvõtmiseks kohaldada otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikes 6 sätestatud kiirmenetlust. ê 2008/57/EÜ põhjendus 53 (kohandatud) (47)Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt raudteesüsteemi koostalitlusvõimet kogu  Euroopa Liidus  ühenduses, ei suuda liikmesriigid  üksi tegutsedes  täielikultpiisavalt saavutada, sest kuna ühelgi üksikul liikmesriigil ei ole võimalik võtta meedet, millega saavutada selline koostalitlusvõime, ning seda on parem saavutada ühenduse  Euroopa Liidu  tasandil, võib ühendus  Euroopa Liit  võtta meetmeid kooskõlas  Euroopa Liidu  lepingu asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaseltKooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. ê 2008/57/EÜ põhjendus 54 Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama ja avalikustama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks,

ò uus (48)Käesoleva direktiivi vähem oluliste sätete muutmiseks tuleks komisjonile anda volitus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, mis on seotud II lisa (mis hõlmab raudteesüsteemi jaotamist allsüsteemideks ning nende süsteemide kirjeldusi), KTKde sisu ning KTKde muudatuste (sealhulgas KTKdes avastatud puuduste kõrvaldamiseks vajalike paranduste) kohandamisega tehnika arengule. Eriti oluline on, et komisjon viiks ettevalmistustöö käigus läbi vastavad konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil. Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjakohaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. (49)Selleks et kõrvaldada KTKdes avastatud puudused, peaks komisjon kõnealuste KTKde muutmiseks võtma kiirmenetluse korras vastu delegeeritud õigusaktid. (50)Selleks et tagada käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 1 rakendamine seoses ametile antud volitustega, mis hõlmavad KTK kavandite koostamist, KTKde muutmist ja komisjonile asjakohaste soovituste esitamist, tuleks komisjonile anda rakendusvolitus. (51)Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva direktiivi rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendusvolitus seoses järgmisega: ühe või mitme KTK või nende osade kohaldamata jätmise taotlusele lisatud toimikus sisalduvad dokumendid ning selle toimiku üksikasjad, vorm ja edastamiskord; EÜ vastavusdeklaratsiooni ja koostalitluse komponentide kasutussobivuse deklaratsiooni rakendusala ja sisu, asjaomase deklaratsiooni vorm ning deklaratsioonis sisalduva teabe üksikasjad; teatatud siseriiklike eeskirjade liigitus eri rühmadesse, et hõlbustada paiksete ja liikuvate seadmete ühilduvuse kontrollimist; allsüsteemide vastavustõendamismenetlus, sealhulgas EÜ vastavustõendamismenetluse üldpõhimõtted, selle sisu, menetlus ja vastavustõendamismenetlusega seotud dokumendid ning siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatava vastavustõendamismenetluse dokumendid; EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni ja siseriiklike eeskirjade suhtes kohaldatava vastavustõendamise deklaratsiooni näidised ning vastavustõendamise deklaratsiooni juurde kuuluvas tehnilises toimikus sisalduvate dokumentide näidised; ühised kirjeldused, mis hõlmavad taristuregistriga seotud andmeid, andmete esitamise viisi, talitluslikku ja tehnilist arhitektuuri, käitamisviisi ning andmesisestuse ja juurdepääsu eeskirju. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide teostatava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes. (52)Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud. ê 2008/57/EÜ põhjendus 55 (kohandatud) (53)Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmise kohustuset puhul tuleks piirduda piirata nende sätetega, mis kujutavad endast sisulist muudatust võrreldes varasemate direktiividega. Muutmata sätete ülevõtmise kohustus tuleneb varasematest direktiividest. ò uus (54)Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kohustust järgida IV lisa B osas sätestatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegu. ê 2008/57/EÜ põhjendus 56 Direktiivi 2004/49/EÜ artikkel 14 ning direktiivid 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada, ê 2008/57/EÜ (kohandatud) ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: I PEATÜKK ÜLDSÄTTED

Artikkel 1 Eesmärk ja kohaldamisala  Reguleerimisese ja -ala  1. Käesoleva direktiiviga kehtestatakse tingimused, et saavutada  Euroopa Liidu  ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime viisil, mis on kooskõlas direktiivi […/… Euroopa Liidu raudteesüsteemi ohutuse kohta] 2004/49/EÜ sätetega. Kõnealused tingimused käsitlevad selle süsteemi osade projekteerimist, ehitust, kasutuselevõttu, ümberehitamist, uuendamist, käitamist ja hooldust, samuti süsteemi kasutava ja hooldava personali kvalifikatsiooni ning tervisekaitse ja tööohutuse tingimusi.  2. Käesoleva direktiiviga kehtestatakse sätted seoses iga allsüsteemi koostalitluse komponentide, liideste ja menetlustega, samuti raudteesüsteemi üldise ühilduvuse tingimustega, mis on nõutavad raudteesüsteemi koostalitlusevõime saavutamiseks.  ê 2008/57/EÜ ð uus 2. Püüdlused kõnealuse eesmärgi saavutamiseks peavad viima tehnilise ühtlustamise optimaalse taseme määratlemiseni ning võimaldama a) hõlbustada, parandada ja arendada rahvusvahelise raudteetranspordi teenuseid Euroopa Liidu piires ja kolmandate riikidega; b) aidata kaasa ühenduse raudteesüsteemi ehitamise, uuendamise, ümberehitamise ja käitamise seadmete ja teenuste siseturu astmelisele rajamisele; c) aidata kaasa ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime arendamisele. 3. Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi rakendamiseks vastu võetavatest meetmetest välja jätta. ð Käesoleva direktiivi reguleerimisalast jäetakse välja järgmised süsteemid ï: ê 2008/57/EÜ (kohandatud) a) metrood, trammid ja muud linnasisesed kergraudteesüsteemid; b) võrgustikud, mis on töökorralduslikult muust raudteesüsteemist eraldatud ning mõeldud üksnes kohalike, linna- või linnalähiliinide reisijateveoteenuste osutamiseks, samuti ainult neid võrgustikke kasutavad raudteeveo-ettevõtjad;  4. Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi rakendusmeetmete reguleerimisalast välja jätta:  ê 2008/57/EÜ (kohandatud) ac) eraomandis olevad raudteetaristuraudtee infrastruktuurid ja veeremiüksusedsõidukid, mida kasutatakse ainult sellises taristusinfrastruktuuris ja, mis on ette nähtud üksnes taristuinfrastruktuuriomanike isiklikeks kaubavedudeks;

bd) taristuinfrastruktuur ja veeremiüksusedsõidukid, mida kasutatakse ainult kohalikul, ajaloolisel või turismi eesmärgil. 4. KTKde reguleerimisala laiendatakse vastavalt artiklile 8 järk-järgult kogu raudteesüsteemile, kaasa arvatud rööbasteedele juurdepääsuks terminalidele või peamistele sadamaobjektidele, mis teenindavad või võivad teenindada rohkem kui üht lõppkasutajat, ilma et see piiraks artiklis 9 nimetatud KTKde kohaldamisest tehtavaid erandeid. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: ê 2008/57/EÜ (kohandatud) ð uus (1)„üleeuroopaline ð Euroopa Liidu ï raudteesüsteem” – I lisas  loetletud elemendid  vastavalt I lisa punktides 1 ja 2 sätestatud üleeuroopaline tavaraudteesüsteem ja kiirraudteesüsteem; ê 2008/57/EÜ (2)„koostalitlusvõime” – rongidele ohutu ja häirimatu liikumise võimaldamine raudteesüsteemi abil, millega saavutatakse nõutav toimivustase asjaomastel nendel liinidel raudteesüsteemi võime tagada rongide ohutu ja katkematu liikumine asjaomaste liinide toimimiseks vajalikul tasemel; See võime sõltub kõigist regulatiivsetest, tehnilistest ja kasutustingimustest, mida peab olulistele nõuetele vastamiseks täitma; ê 2008/57/EÜ (kohandatud) ð uus (3)„veeremiüksussõiduk” – raudteeliinidel oma ratastel liikuv  liikumiseks sobiv  raudteeveeremiüksusraudteesõiduk kas vedurigaveojõuga või ilma ð ning kas fikseeritud või muudetava koosseisuna ï. VeeremiüksusSõiduk koosneb ühest või mitmest struktuurilisest või funktsionaalsest allsüsteemist või selliste allsüsteemide osadest; ê 2008/57/EÜ (4)„võrgustik” – liinid, jaamad, terminalid ja muud samalaadsed paiksed vahendid, mis on vajalikud raudteesüsteemi ohutu ja jätkuva toimimise tagamiseks;

ê 2008/57/EÜ (kohandatud) (5)„allsüsteemid” – raudteesüsteemi  struktuurilised või funktsionaalsed osad  jaotamise tulemus, nagu on määratletud  on kindlaks määratud  II lisas; Allsüsteemid, mille kohta tuleb kehtestada olulised nõuded, võivad olla struktuurilised või funktsionaalsed; (6)„koostalitlusvõime komponendid” – seadme mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum, alakoost või kogukoost, mis on inkorporeeritud või mida kavatsetakse inkorporeerida allsüsteemi, ning millest raudteesüsteemi koostalitlusvõime otseselt või kaudselt sõltub,.  sealhulgas  Mõiste komponent hõlmab nii materiaalseid kui ka mittemateriaalseid esemeid, näiteks tarkvara; ê 2008/57/EÜ (7)„olulised nõuded” – kõik III lisas sätestatud tingimused, millele raudteesüsteem, allsüsteemid ja koostalitlusvõime komponendid, kaasa arvatud liidesed, peavad vastama; ê 2008/57/EÜ (kohandatud) ð uus (8)„Euroopa tehniline kirjeldus” – Euroopa ühine tehniline kirjeldus, Euroopa tehniline kirjeldus,  mis on kindlaks määratud direktiivi 2004/17/EÜ XXI lisas , või Euroopa standarditele vastav siseriiklik standard, nagu on määratletud direktiivi 2004/17/EÜ XXI lisas; ð Euroopa ï standard, ð mis on kindlaks määratud määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 lõike 1 punktis b; ï ê 2008/57/EÜ (9)„koostalitlusvõime tehniline kirjeldus” (KTK) – vastavalt käesolevale direktiivile vastu võetud kirjeldus, mis hõlmab allsüsteemi või allsüsteemi osa, tagamaks et tagada vastavust olulistele nõuetele ja raudteesüsteemi koostalitlusvõimet; „teavitatud asutused” – asutused, kes vastutavad koostalitlusvõime komponentide kasutuskõlblikkuse või vastavuse hindamise eest või allsüsteemide EÜ vastavustõendamise menetluse hindamise eest; ê 2008/57/EÜ (kohandatud) ð uus (10)„põhiparameetrid” – mis tahes regulatiivne, tehniline või kasutustingimus, mis on koostalitlusvõime puhulsuhtes oluline ja mida on asjakohastesomastes KTKdes kirjeldatud; (11)„erijuhtum” – raudteesüsteemi mis tahes osa, mille suhtes tuleb geograafiliste, topograafiliste, linnakeskkonnast tulenevate või olemasoleva süsteemi ühilduvust mõjutavate piirangute tõttu kohaldada ajutisi või alalisi KTKde erisätteid. Eelkõige võib erijuhtum hõlmata ülejäänud ühendusest  Euroopa Liidust  eraldatud raudteeliine ja võrgustikke, gabariitväravat, rööpmevahet või rööpmete vahelist kaugust ning kohalikuks, piirkondlikuks või ajalooliseks kasutuseks ette nähtud veeremiüksusisõidukeid, samuti selliseid veeremiüksusisõidukeid, mis tulevad kolmandatest riikidest või suunduvad neisse; (12)„ümberehitamine” – allsüsteemi või selle osa põhjalik muutmine, millegamis ð kaasneb EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni juurde kuuluva tehnilise toimiku (kui see on olemas) muutmine, ja mis ï suurendab allsüsteemi kogujõudlust;

(13)„uuendamine” – allsüsteemi või selle osa põhjalik asendamine, mis ei muuda allsüsteemi kogujõudlust; (14)„olemasolev raudteesüsteem” – olemasoleva raudteesüsteemi liinidest ja püsiseadmetestmaarajatistest koosnev struktuur koos kõikide kategooriate ja päritoluga veeremiüksustegasõidukitega, mis liiguvad sellesl taristusinfrastruktuuril; ê 2008/57/EÜ (15)„hooldusega seotud asendamine” – ennetava või plaanivälise hoolduse käigus osade asendamine samaväärse funktsiooni ja omadustega osadega; ê 2008/57/EÜ (kohandatud) (16)„kasutusele võtmine” – kõik toimingud allsüsteemi või veeremiüksusesõiduki  kasutusolukorda  viimiseksettenähtud kasutusolukorda; (17)„tellija” – mis tahes  avalik-õiguslik või eraõiguslik  isik , kes tellib allsüsteemi väljatöötamise ja/või ehitamise või uuendamise või ümberehitamise. See isik võib olla raudteeveo-ettevõtja, taristuraudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või valdaja või projekti täitmise eest vastutav töövõtja; ê 2008/57/EÜ ð uus (18)„valdaja” – isik või üksus, kes veeremiüksusesõiduki omanikuna või veeremiüksusesõiduki kasutusõigust omades kasutab veeremiüksustsõidukit transpordivahendina ning on valdajana registreeritud artiklis 4333 osutatud riiklikus raudteeveeremi riiklikus registris; (19)„edasijõudnud arengujärgus projekt” – mis tahes projekt, mille kavandamine/elluviimine on sellises arengujärgus, et tehnilise kirjelduse muutmine ð võib ohustada asjaomase projekti kavandatud elujõulisust ï ei ole asjaomasele liikmesriigile vastuvõetav. See võimatus võib tuleneda õiguslikest, lepingulistest, majanduslikest, rahalistest, sotsiaalsetest või keskkonnakaitsega seotud asjaoludest ja peab olema nõuetekohaselt põhjendatud; ê 2008/57/EÜ (kohandatud) ð uus (20)„ühtlustatud standard” – mis tahes Euroopa standard, ð nagu on kindlaks määratud määruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 lõike 1 alapunktis c ï mille on vastu võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) I lisas nimetatud Euroopa standardiorgan vastavalt komisjoni mandaadile, mis on koostatud vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 6 lõikes 3 sätestatud menetlusele ja mis ise või koostoimes teiste standarditega tagab vastavuse teatavale õigusaktile; (21)„riiklik ohutusasutus” – direktiivi  …/… [Euroopa Liidu raudteesüsteemi ohutuse kohta]  2004/49/EÜ artiklis 3 kindlaks määratudpunktis g määratletud ohutusasutus; (22)„tüüp” – veeremiüksusesõiduki tüüp, millega on kindlaks määratudmääratletud veeremiüksusesõiduki peamised konstruktsiooniomadused, mis on hõlmatud  asjakohases vastavustõendamismoodulis kirjeldatud tüübi- või projektihindamistõendiga või otsuse 93/465/EMÜ moodulis B kirjeldatud ühtse tüübihindamistõendiga;

ê 2008/57/EÜ (23)„seeria” – mitu identset veeremiüksustsõidukit ühest konstruktsioonitüübist; „agentuur” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 881/2004 (millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur (agentuuri määrus)) asutatud Euroopa Raudteeagentuur; ê 2008/57/EÜ (kohandatud) (24)„hoolduse eest vastutav üksus” – veeremiüksusesõiduki hoolduse eest vastutav üksus ,  nagu on kindlaks määratud direktiivi …/… [raudteeohutuse direktiiv]  artiklis 3 kes on sellisena registreeritud riiklikus raudteeveeremi registris,; ò uus (25)„kergraudteesüsteemid” – linna- ja/või linnalähiliinide raudteetranspordisüsteemid, mille läbilaskevõime ja kiirus on suurema kandevõimega raudtee ja metroosüsteemide omast väiksem, kuid trammisüsteemide omast suurem. Kergraudteesüsteemid võivad kasutada oma rööbasteed või jagada seda muu teeliiklusega; ning pikamaa-reisijate- või -kaubavedude puhul veeremiüksust tavaliselt ei vahetata; (26)„siseriiklikud eeskirjad” — kõik raudtee ohutuse nõudeid või tehnilisi nõudeid sisaldavad siduvad eeskirjad, mis on kehtestatud liikmesriigi tasandil ja mida kohaldatakse raudteeveo-ettevõtjate suhtes, olenemata kõnealuseid eeskirju väljaandvast asutusest; (27)„kasutusolukord” – süsteemide normaalne toimimine ja ettenähtavad halvenenud tingimused (kaasa arvatud kulumine), mis jäävad tehnilises toimikus ja hooldusraamatus kindlaksmääratud kasutusalade ja -tingimuste piiresse. (28)„nõuete täitmise vastuvõetavad viisid” – ameti väljaantud mittesiduvad arvamused, milles kirjeldatakse võimalusi oluliste nõuete täitmise tagamiseks; (29)„turuleviimine” – koostalitluse komponendi, allsüsteemi või ettenähtud kasutusolukorras veeremiüksuse esmakordne kättesaadavaks tegemine Euroopa Liidu turul; (30)„tootja” – füüsiline või juriidiline isik, kes valmistab koostalitluse komponendi või allsüsteemi või laseb selle projekteerida või valmistada ja kes turustab asjaomast komponenti või allsüsteemi oma nime või kaubamärgi all; (31)„volitatud esindaja” – Euroopa Liidus asutatud füüsiline või juriidiline isik, kes on saanud tootjalt kirjaliku volituse tegutseda kindlaksmääratud ülesannete täitmiseks oma nimel; (32)„tehniline kirjeldus” – dokument, milles nähakse ette tootele, protsessile või teenusele esitatavad tehnilised nõuded; (33)„akrediteerimine” – kasutatakse määruses (EÜ) nr 765/2008 kindlaksmääratud tähendust; (34)„riiklik akrediteerimisasutus” – kasutatakse määruses (EÜ) nr 765/2008 kindlaksmääratud tähendust; (35)„vastavushindamine” – hindamisprotsess, mille käigus hinnatakse, kas toote, protsessi, teenuse, süsteemi, isiku või asutusega seotud erinõuded on täidetud;

(36)„vastavushindamisasutus” – asutus, kes teostab vastavushindamist, sealhulgas kalibreerimist, testimist, sertifitseerimist ja kontrollimist; (37)„puudega või piiratud liikumisvõimega isik” – isik, kellel on püsiv või ajutine füüsiline, vaimne, intellektuaalne või meeleline vaegus, mis võib koostoimes erinevate takistustega takistada tema täielikku ja tõhusat osalemist ühiskonnaelus teistega võrdsetel alustel, või kelle liikumisvõime on vanuse tõttu reisi ajal piiratud. (38)„taristuettevõtja” – taristuettevõtja direktiivi …/… [millega luuakse Euroopa ühtne raudteepiirkond] artiklis 3 kindlaksmääratud tähenduses; (39)„raudteeveo-ettevõtja” — raudteeveo-ettevõtja direktiivi …/… [millega luuakse Euroopa ühtne raudteepiirkond] artiklis 3 kindlaksmääratud tähenduses ja mis tahes muu avalik-õiguslik või eraõiguslik ettevõtja, kes tegeleb kauba- ja/või reisijateveo teostamisega raudteel ja kes on kohustatud tagama veojõu; see hõlmab ka üksnes veojõudu tagavaid ettevõtjaid. ê 2008/57/EÜ Artikkel 3 Üldine ühilduvus 1. Käesolev direktiiv käsitleb sätteid seoses iga allsüsteemi koostalitlusvõime komponentide, liideste ja menetlustega, samuti raudteesüsteemi üldise ühilduvuse tingimustega, mis on nõutavad raudteesüsteemi koostalitlusvõime saavutamiseks. 2. Käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks ühenduse muude asjakohaste sätete kohaldamist. Koostalitlusvõime komponentide, sealhulgas liideste puhul võib käesoleva direktiivi oluliste nõuete järgimine siiski tingida üksikute Euroopa tehniliste kirjelduste kasutamist, mis on selleks otstarbeks koostatud. Artikkel 34 Olulised nõuded 1. Raudteesüsteem, allsüsteemid ja nende koostalitlusvõime komponendid koos liidestega vastavad asjakohastele olulistele nõuetele. ê 2008/57/EÜ (kohandatud) 2. Direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 34 osutatud edasised tehnilised kirjeldused, mis on vajalikud Euroopa tehniliste kirjelduste või muude  Euroopa Liidus  ühenduses kasutusels olevate standardite täiendamiseks, ei tohi olla vastuolus oluliste nõuetega. ê 2008/57/EÜ (kohandatud) ð uus II PEATÜKK

KOOSTALITLUSVÕIME TEHNILISED KIRJELDUSED Artikkel 45  Koostalitluse tehniliste kirjelduste  KTKde sisu 1. Iga  II lisas kindlaks määratud  allsüsteemi käsitletakse eraldi KTKs. Vajaduse korral võib allsüsteemi käsitleda mitmes KTKs ning üks KTK võib käsitleda mitut allsüsteemi. KTKde väljatöötamise või läbivaatamise otsuse ning selle tehnilise ja geograafilise kohaldamisala osas valiku tegemiseks on nõutav artikli 6 lõikele 1 vastav mandaat. ò uus 2. Komisjonile antakse volitus võtta kooskõlas artikliga 46 vastu delegeeritud õigusakte, mis on seotud II lisa (mis hõlmab raudteesüsteemi jaotamist allsüsteemideks ning nende süsteemide kirjeldamist) kohandamisega tehnika arengule. ê 2008/57/EÜ 32. Allsüsteemid vastavad käesoleva direktiivi kohaselt nende kasutuselevõtmise, ümberehitamise või uuendamise hetkel kehtivatele KTKdele; vastavust tuleb püsivalt säilitada, kuni allsüsteemid on kasutuses. ê 2008/57/EÜ (kohandatud) 43. Igas KTKs:Artiklis 1 nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalik KTK ê 2008/57/EÜ a) osutatakse selleosutab oma ettenähtud rakenduskohaldamisalale (I lisas osutatudviidatud võrgustiku osa või veeremiüksusedsõidukid; II lisas osutatudviidatud allsüsteem või allsüsteemi osa); ê 2008/57/EÜ (kohandatud) b) sätestataksesätestab olulised nõuded iga asjaomase allsüsteemi ja selle liideste kohta teiste allsüsteemidega Ö teiste allsüsteemidega Õ; c) kehtestataksekehtestab funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, millele allsüsteem ja selle liidesed peavad vastama. Vajaduse korral võivad need kirjeldused varieeruda vastavalt allsüsteemi kasutusele, näiteks vastavalt I lisas sätestatud liini, rummu ja/või veeremiüksustesõidukite kategooriatele;

ê 2008/57/EÜ d) määrataksemäärab kindlaks koostalitlusvõime komponendid ja liidesed, mida peavad reguleerima Euroopa tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa standardid, et saavutada koostalitlusvõimet raudteesüsteemi piires; e) sätestataksesätestab iga vaadeldava juhtumi korral, milliseid menetlusi tuleb kasutada koostalitlusvõime komponentide vastavuse- või kasutuskõlblikkuse hindamisel, samuti allsüsteemide EÜ vastavustõendamise menetluses. Kõnealused menetlused põhinevad komisjoni otsuses 2010/713/EL93/465/EMÜ kindlaks määratudmääratletud moodulitel; ê 2008/57/EÜ (kohandatud) ð uus f) osutatakseosutab KTK rakendamise  kohaldamise  strateegiale. Eelkõige on vaja kindlaks määratamääratleda etapid, mis tuleb läbida, et saavutada astmeline üleminek olemasolevast situatsioonist lõppsituatsioonini, kus vastavus KTK-le on muutunud normiks, ð kaasa arvatud vajaduse korral kõnealuste astmete lõpptähtaegade kehtestamine ï; g) osutatakseosutab asjaomase personali kvalifikatsiooninõuetele ning töökoha sanitaar- ja ohutustingimustele, mis on nõutavad ülalnimetatud allsüsteemi käitamiseks ja hoolduseks, samuti KTKde rakendamiseks  kohaldamiseks  . ò uus h) osutatakse sätetele, mida kohaldatakse olemasolevate allsüsteemide ja veeremiüksuse tüüpide suhtes, eelkõige ümberehitamise ja uuendamise korral kas koos uue kasutuselevõtuloa või kasutuselevõtuotsusega või ilma asjaomase loa või otsuseta; i) osutatakse parameetritele, mida raudteeveo-ettevõtja peab kontrollima ja menetlustele, mida ta peab kohaldama kõnealuste parameetrite kontrollimiseks pärast veeremiüksuse turuleviimise loa väljaandmist ja enne kasutuselevõtu otsuse tegemist, et tagada veeremiüksuste ja nende kasutamiseks kavandatud marsruutide vastastikune ühilduvus. ê 2008/57/EÜ (kohandatud) ð uus 54. Iga KTK koostatakse olemasoleva allsüsteemi hindamise alusel ja seejuures osutatakse siht-allsüsteemile, milleni võib mõistliku ajaga astmeliselt jõuda. Seepärast aitab KTKdeastmeline järkjärguline vastuvõtmine ja nende järgimine sammhaaval  kaasa  saavutada raudteesüsteemi koostalitlusvõimet järkjärgulisele saavutamisele ð eespool nimetatud mõistliku aja jooksul ï. 65. KTKd säilitavad asjakohasel viisil iga liikmesriigi olemasoleva raudteesüsteemi ühilduvuse. Seoses selle eesmärgiga võib erijuhtumite jaoks lisada igale KTK-le sätte nii võrgustiku kui ka veeremiüksusesõidukite kohta, ð pidades eelkõige silmas ï erilist tähelepanu tuleb pöörata gabariitväravatle, rööpmevahetle või rööbaste ja veeremiüksustesõidukite vahekaugustele selliste veeremiüksustesõidukite puhul, mis tulevad kolmandatest riikidest või suunduvad neisse. Iga konkreetse juhtumi puhulerijuhtumi kohta nähaksenäevad KTKdes ette selliste KTK elementide rakenduseeskirjad,  mis on sätestatud  lõike 43 punktides c kuni g nimetatud KTKde sätete rakenduseeskirjad. ê 2008/57/EÜ

76. Kui teatavaid olulistele nõuetele vastavaid tehnilisi aspekte ei ole võimalik KTKs otseselt käsitleda, määratletakse need selgelt KTK lisas „avatud punktidena”. Kõnealuste aspektide suhtes kohaldatakse artikli 17 lõiget 3. ê 2008/57/EÜ (kohandatud) 87. KTKd ei takista liikmesriikidel  vastu võtta  otsuseid, mis käsitlevad taristuinfrastruktuuride kasutamist selliste veeremiüksustesõidukite liikumiseks, mida KTKd ei hõlma. 98. Kui see on hädavajalik käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks, võib KTKs otseselt ja selgelt viidata Euroopa või rahvusvahelistele standarditele või tehnilistele kirjeldustele või ametiagentuuri avaldatud tehnilistele dokumentidele. Sellisel juhul tuleks kõnealuseid standardeid või tehnilisi kirjeldusi (või nende asjakohaseid osi) või tehnilisi dokumente käsitleda käsitada asjaomase KTK lisadena ning need muutuvad alates KTK kohaldamise hetkest kohustuslikuks. Selliste standardite või tehniliste kirjelduste või tehniliste dokumentide puudumisel korral või nende koostamise ajal võib viidata muudele selgelt kindlaksmääratudmääratletud normatiivdokumentidele, mis peaksid kõnealusel juhul olema on lihtsalt kättesaadavad ja üldkasutatavad. Artikkel 56 KTKde  koostamine, vastuvõtmine ja läbivaatamine vastuvõtmine, läbivaatamine ja avaldamine ê 2008/57/EÜ 1. KTK kavandid ja KTK järgnevate muudatuste kavandid koostab agentuur komisjoni mandaadi alusel vastavalt käesoleva direktiivi artikli 29 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele. KTKd ja nende muudatused koostatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 881/2004 artiklitele 3 ja 12 ning koostöös nendes artiklites nimetatud töörühmadega. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda KTKde või nende muudatustega, võetakse vastu vastavalt artikli 29 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Komisjon võib tungiva kiireloomulisuse tõttu kohaldada artikli 29 lõikes 5 osutatud kiirmenetlust. 2. Agentuur vastutab KTKde läbivaatamise ja ajakohastamise ettevalmistamise eest ning ettepanekute tegemise eest komisjonile tehnoloogia arengu või ühiskondlike vajaduste arvesse võtmiseks. Komisjon teavitab neist ettepanekutest artiklis 29 viidatud komiteed. ò uus 1. Komisjon annab ametile volitused KTKde koostamiseks ja muutmiseks ning komisjonile asjakohaste soovituste andmiseks. ê 2008/57/EÜ (kohandatud) 32. Iga KTK kavand koostatakse  järgmistes  etappidese kahes etapis. a) Esiteks selgitab Ametagentuur selgitab välja KTK põhiparameetrid ja selle liidesed muude allsüsteemidega, ning kõik vajalikud erijuhtumid. Nimetatud parameetrite ja liideste kohta esitatakse kõige elujõulisemad alternatiivsed lahendused koos tehniliste ja majanduslike põhjendustega. b) Seejärel koostab Ametagentuur koostab kõnealuste põhiparameetrite alusel KTK kavandi. Ametgentuur arvestab vajaduse korral tehnika arengut, tehtud tööd standardimise valdkonnas tehtud tööd, olemasolevaid töörühmi ning tunnustatud teadustööd. KTK kavandile lisatakse selle rakendamisest tulenevate kulude ja tulude üldhinnang, mis peab välja tooma tõenäolisemilles näidatakse tõenäoline mõju kõikidele asjaomastele ettevõtjatele ja majandussubjektidele.

ê 2008/57/EÜ ð uus 4. Iga KTK (sh selle põhiparameetrite) koostamisel, vastuvõtmisel ja läbivaatamisel arvestatakse kõikide käsitletavate tehniliste lahenduste hinnangulisi kulusid ja tulusid koos lahendustevaheliste liidestega, et määrata kindlaks ja rakendada kõige elujõulisemaid lahendusi. Liikmesriigid osalevad hindamisel, esitades vajalikud andmed. 3. Selleks et tagada tehnoloogiaalaste või ühiskondlike vajaduste arvessevõtmine, peab amet vastavalt määruse (EL) nr …/… [ameti määrus] artiklitele 4 ja 15 tegelema KTKde ja nende muudatuste koostamisega lõikes 1 osutatud volituste alusel, järgides seejuures avatuse, konsensuse ja läbipaistvuse põhimõtet, mis on esitatud määruse (EL) nr 1025/2012 II lisas. 45. Artiklis 29 osutatud komiteed teavitatakse korrapäraselt KTKdega seonduvast ettevalmistustööst. ð KTKdega seotud ettevalmistustöö ï Kõnealuse töö käigusajal võib komisjon komitee taotlusel formuleerida KTKde koostamise ja kulude-tulude analüüsi käsitlevaidkohaseid juhiseid või kasulikke soovitusi. Eelkõige võib komisjon liikmesriigi taotluse korral nõuda alternatiivsete lahenduste uurimist ja nendega seotudnende kohase kulude ja tulude hinnangu esitamist KTK kavandile lisatavas aruandes. 56. Iga KTK vastuvõtmisel kehtestatakse selle jõustumise kuupäev vastavalt artikli 29 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Kui tehnilise ühilduvusega seotud põhjustel tuleb ühel ajal võtta kasutusele erinevad allsüsteemid, on vastavate KTKde jõustumise kuupäevad samad. 67. KTK koostamisel, vastuvõtmisel ja läbivaatamisel arvestatakse kasutajate arvamusega selliste omaduste osas, mis mõjutavad otseselt allsüsteemide kasutamise tingimusi. Sel eesmärgil konsulteerib ametagentuur KTK koostamise ja läbivaatamise ajal kasutajaid esindavate ühenduste ja asutustega. KTK kavandile lisatakse kõnealuste konsultatsioonide tulemuste aruanne. ê 2008/57/EÜ (kohandatud) ð uus 7. ðVastavalt määruse (EL) nr …/… [ameti määrus] artiklile 6 koostab amet ï kKonsulteeritavate  kasutajaühenduste  ühenduste ja asutuste nimekirja koostab komisjon ð ning ajakohastab seda korrapäraselt ï , olles saanud artikli 29 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt komitee arvamuse, ning. seda  Kõnealuse nimekirja  võib liikmesriigi taotlusel või komisjoni algatusel uuesti läbi vaadata ja seda ajakohastada. ê 2008/57/EÜ (kohandatud) ð uus 8. KTK koostamisel, vastuvõtmisel ja läbivaatamisel arvestatakse tööturu osapoolte arvamusega artikli 54 lõike 4 punktis g osutatudviidatud tingimuste osas. ðSel eesmärgil konsulteerib amet tööturu osapooltega enne KTKsid ja selle muudatusi käsitlevate soovituste esitamist komisjonile. ï Sel eesmärgil konsulteeritakse tööturu osapooltega enne KTK kavandi esitamist artiklis 29 osutatud komiteele vastuvõtmiseks või läbivaatamiseks. Tööturu osapooltega konsulteeritakse komisjoni 20. mai 1998. aasta otsusega 98/500/EÜ (valdkonna digikomiteede loomise kohta tööturu osapoolte dialoogi edendamiseks Euroopa tasandil) asutatud valdkonna dialoogikomitees kontekstis. Tööturu osapooled esitavad oma arvamuse kolme kuu jooksul. 9. Kui KTK läbivaatamine toob kaasa nõuete muutumise, tagab uus KTK versioon ühilduvuse endise KTK versiooni kohaselt kasutusele võetud allsüsteemidega. 10. Komisjonile antakse kooskõlas artikliga 46 volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte KTKde ja nende muudatuste kohta. Kui KTKdes avastatakse kooskõlas artikliga 6 puudusi ja kui seda nõuab olukorra tungiv kiireloomulisus, kohaldatakse käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 47 sätestatud menetlust. Juhul kui mõjuvatel turvalisusest või koostalitusvõimest tulenevatel põhjustel on vajalik nende allsüsteemidele uue loa andmine, nende uuendamine või ümberehitamine, määratakse vastavad tähtajad kas KTKs või liikmesriikide poolt, kui see on asjakohane.

10. Komisjon avaldab KTKd Euroopa Liidu TeatajasArtikkel 67 KTKde puudused 1. Kui pärast KTK vastuvõtmist ilmneb, et see ei vasta täies ulatuses olulistele nõuetele, võib liikmesriigi taotlusel või komisjoni algatusel konsulteerida artiklis 29 osutatud komiteega. Komisjon võib küsida agentuuri tehnilist arvamust. Komisjon analüüsib komiteed kaasates kõnealust tehnilist arvamust. 2. Kui KTKd on vaja muuta väikese vea tõttu ning see ei õigusta KTK viivitamatut läbivaatamist, võib komisjon soovitada kasutada tehnilist arvamust, kuni KTK läbi vaadatakse vastavalt artikli 6 lõikele 1. Sellisel juhul avaldab agentuur tehnilise arvamuse. 3. Kui KTKd on vaja muuta olulise või kriitilise vea tõttu, kohaldatakse kohe artikli 6 lõikes 1 osutatud läbivaatamise menetlust. ò uus 1. Kui KTKs avastatakse pärast selle vastuvõtmist puudusi, muudetakse KTKd kooskõlas artikli 5 lõikega 3. 2. Enne KTK läbivaatamist võib komisjon taotleda ametilt arvamust. Komisjon analüüsib ameti arvamust ning teavitab liikmesriike oma järeldustest. 3. Komisjoni taotluse korral käsitatakse ameti lõike 2 kohaseid arvamusi oluliste nõuete täitmise vastuvõetavate viisidena ning seega võib neid kasutada projektide hindamisel. ê 2008/57/EÜ Artikkel 8 KTKde kohaldamisala laiendamine 1. Komisjon võtab vastavalt artikli 29 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele vastu uute KTKde väljatöötamiseks ja/või vastu võetud KTKde läbivaatamiseks ühe või mitu mandaati, pidades silmas veel hõlmamata liinide ja sõidukite hõlmamist. 2. Esimeses kõnealuses mandaadis on määratud esimene 2012. aasta jaanuariks vastu võetavate uute KTKde ja/või KTKde muudatuste rühm, ilma et see piiraks artikli 5 lõike 5 sätteid erijuhtumite reguleerimise võimaluse kohta ning artikli 9 sätteid erandite tegemise kohta eriolukorras. Kõnealune esimene mandaat töötatakse välja agentuuri soovituse alusel ja sellega määratakse kindlaks uued väljatöötatavad KTKd ja/või olemasolevad muudetavad KTKd, võttes arvesse iga välja pakutud meetme kulutasuvust ja ühenduse tasandil võetavate meetmete proportsionaalsuse põhimõtet. Sel eesmärgil võetakse asjakohaselt arvesse I lisa punkti 4 ning vajalikku tasakaalu ühelt poolt rongide häirimatu liikumise eesmärkide ja tehnilise ühtlustamise ning teiselt poolt kõnealuse liikluse üleeuroopalise, riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi vahel. 3. Kuni ajani, mil on jõustunud KTKde kohaldamisala laiendamine kogu raudteevõrgustikule, a) antakse kasutuselevõtu lube –sõidukitele ning sõidukis oleva kontrolli ja signaalimise allsüsteemidele, mida kasutatakse vähemalt osaliselt raudteevõrgu sellises osas, mis ei kuulu veel KTKde kohaldamisalasse, raudteevõrgu selle osa jaoks,

–infrastruktuuri, energia ning raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemidele raudteevõrgustiku nendes osades, mis ei kuulu veel KTKde kohaldamisalasse, vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 8 osutatud siseriiklikele eeskirjadele või käesoleva direktiivi artikli 17 lõikele 3, kui see on asjakohane; b) antakse kasutuselevõtu lube sõidukitele, mida kasutatakse mõnikord raudteevõrgustiku sellises osas, mis ei kuulu veel KTKde kohaldamisalasse, raudteevõrgustiku selle osa jaoks, vastavalt artiklitele 21 kuni 27 ning direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 8 osutatud siseriiklikele eeskirjadele või, kui see on asjakohane, käesoleva direktiivi artikli 17 lõikele 3. 4. Liikmesriigid ei pea kohaldama lõike 2 kohaselt vastu võetud uut või läbivaadatud KTKd projektide korral, mis on asjaomaste KTKde rühma avaldamise hetkel edasijõudnud arengujärgus või hõlmatud kehtiva lepinguga. ê 2008/57/EÜ (kohandatud) Artikkel 79 Erandid  KTKde kohaldamata jätmine  ò uus 1. Liikmesriigid võivad jätta kohaldamata ühe või mitu KTKd või nende osa järgmistel juhtudel: a) seoses kavandatava uue allsüsteemi või selle osaga, olemasoleva allsüsteemi või selle osa uuendamise või ümberehitamisega, või artikli 1 lõikes 1 osutatud mis tahes elemendiga, mis on kõnealuse KTK kohaldamise kuupäeval edasijõudnud arengujärgus või hõlmatud kehtiva lepinguga; b) kui pärast õnnetuse või loodusõnnetuse toimumist ei ole võrgustiku kiire taastamise tingimustes majanduslikel või tehnilistel põhjustel võimalik asjakohaseid KTKsid osaliselt või täielikult kohaldada; sel juhul kehtestatakse KTKde kohaldamata jätmise suhtes ajaline piirang; c) olemasoleva allsüsteemi või selle osa mis tahes kavandatava uuendamise, laiendamise või ümberehitamise korral, kui asjaomaste KTKde kohaldamine ohustab projekti majanduslikku elujõulisust. 2. Lõike 1 punktis a osutatud juhul esitab iga liikmesriik ühe aasta jooksul pärast iga KTK jõustumist komisjonile oma territooriumil ellu viidavate ja edasijõudnud arengujärgus olevate projektide loetelu. 3. Kõikidel lõikes 1 osutatud juhtudel esitab asjaomane liikmesriik komisjonile taotluse KTK kohaldamata jätmise kohta koos alternatiivsete sätetega, mida asjaomane liikmesriik KTKde asemel kavatseb kohaldada. Komisjon määrab rakendusaktiga kindlaks ühe või mitme KTK või nende osade kohaldamata jätmise taotlusele lisatud toimikus sisalduvad dokumendid ning selle toimiku üksikasjad, vormi ja edastamiskorra. Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 48 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Komisjon kontrollib kõnealust toimikut, analüüsib alternatiivseid sätteid, mida asjaomane liikmesriik KTKde asemel kavatseb kohaldada, võtab vastu otsuse KTK kohaldamata jätmise taotluse heakskiitmise või tagasilükkamise kohta ning teavitab oma otsusest asjaomast liikmesriiki. 4. Komisjoni otsuse vastuvõtmiseni on liikmesriigil lubatud viivitamata kohaldada lõikes 3 osutatud alternatiivseid sätteid. 5. Komisjon teeb otsuse nelja kuu jooksul pärast taotluse ja kõiki dokumente sisaldava toimiku esitamist. Sellise otsuse puudumise korral loetakse taotlus heakskiidetuks. ê 2008/57/EÜ

1. Kui puuduvad asjakohased erijuhtumid, ei pea liikmesriik kohaldama üht või mitut KTKd käesolevas artiklis esitatud tingimustel järgmistel juhtudel: a) uue allsüsteemi, olemasoleva allsüsteemi uuendamise või ümberehitamise või mis tahes artikli 1 lõikes 1 viidatud elemendi korral, mis on kõnealuse KTK avaldamise hetkel edasijõudnud arengujärgus või hõlmatud kehtiva lepinguga; b) olemasoleva allsüsteemi uuendamise või ümberehitamise projekti korral, kui KTKle vastav gabariitvärav, rööpmevahe, rööbasteede vaheline kaugus või pinge ei sobi kokku olemasolevate allsüsteemidega; c) uue allsüsteemi või olemasoleva allsüsteemi uuendamise või ümberehitamise korral sellise liikmesriigi territooriumil, mille raudteevõrgustik ei ole ühendatud ülejäänud ühenduse raudteevõrgustikuga või on sellest eraldatud merega või geograafiliste eritingimuste tõttu; d) olemasoleva allsüsteemi uuendamise, laiendamise või ümberehitamise korral, kui KTK kohaldamine ohustab projekti majanduslikku elujõulisust ja/või raudteesüsteemi ühilduvust kõnealuses liikmesriigis; bc) kui õnnetuse või loodusõnnetuse järel ei ole võrgustiku kiire taastamise tingimustes majanduslikel või tehnilistel põhjustel võimalik osaliselt või täielikult asjaomaseid KTKsid kohaldada; f) kolmandatest riikidest tulevate või sinna suunduvate sõidukite puhul, mille rööpmevahe erineb ühendusesisesest peamisest raudteevõrgustikust. 2. Lõikes 1 osutatud juhul esitab asjaomane liikmesriik komisjonile dokumendid, mis hõlmavad IX lisas sätestatud andmeid. Komisjon analüüsib liikmesriigi esitatud meetmeid ja teavitab artiklis 29 osutatud komiteed. 3. Lõike 1 punktis a osutatud juhul teatab iga liikmesriik aasta jooksul pärast iga KTK jõustumist komisjonile oma territooriumil ellu viidavate ja edasijõudnud arengujärgus olevate projektide loetelu. 4. Lõike 1 punktides a, c ja e osutatud juhtudel kontrollib komisjon, kas esitatud dokumendid on nõuetekohased, ja teavitab liikmesriiki oma analüüsi tulemusest. Vajaduse korral koostatakse soovitus kohaldatavate tehniliste kirjelduste kohta. Liikmesriik võib IX lisas osutatud alternatiivseid sätteid kohaldada viivitamatult. 5. Lõike 1 punktides b, d ja f osutatud juhtudel otsustab komisjon vastavalt artikli 29 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele, kas ta kiidab erandi taotluse heaks. Lõike 1 punktis b osutatud juhul ei hõlma komisjoni otsus gabariitväravat ja rööpmevahet. Komisjon teeb otsuse kuue kuu jooksul pärast taotluse ja kõigi nõutavate dokumentide esitamist. Sellise otsuse puudumisel loetakse taotlus heakskiidetuks. Lõike 1 punktis f osutatud juhul võib liikmesriik komisjoni otsuse tegemiseni kohaldada IX lisas osutatud alternatiivseid sätteid. ê 2008/57/EÜ 6. Kõiki liikmesriike teavitatakse analüüsi tulemustest ning lõikes 3lõigetes 4 ja 5 sätestatud menetluse tulemustest. ê 2008/57/EÜ III PEATÜKK KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID Artikkel 810 Koostalitlusvõime komponendi turuleviimine

1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks tagamaks, et koostalitlusvõime komponente: a) viiakse turule üksnes siis, kui need võimaldavad koostalitlusvõime saavutamist raudteesüsteemis ning samal ajal vastavad olulistele nõuetele; b) kasutatakse nende ettenähtud kasutusalal ning hooldatakse ja paigaldatakse nõuetekohaselt. Käesolevad sätted ei takista nende komponentide turuleviimist teistel eesmärkidel. 2. Käesoleva direktiivi alusel ei või liikmesriigid oma territooriumil keelata, piirata ega takistada koostalitlusvõime komponentide turuleviimist raudteesüsteemis kasutamiseks, kui need vastavad käesolevale direktiivile. Eelkõige ei või liikmesriigid nõuda sellistIV lisas sätestatud komponentide kontrollimist, mis on EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkusedeklaratsiooniga seotud menetluse käigus juba tehtud. ò uus Komisjon sätestab rakendusaktides koostalitluse komponentide EÜ vastavus- ja kasutuskõlblikkusdeklaratsiooni rakendusala ja sisu, asjaomase deklaratsiooni vormi ning deklaratsioonides sisalduva teabe üksikasjad; Need rakendusaktid võetakse vastu artikli 48 lõikes 3 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. ê 2008/57/EÜ (kohandatud) ð uus Artikkel 911 Vastavus või kasutuskõlblikkus 1. Liikmesriigid ð ja amet ï käsitalevad  koostalitluslike ja olulistele nõuetele vastavana  direktiivi olulistele nõuetele vastavatena selliseid koostalitlusvõime komponente, mis ð on hõlmatud ï tuginevad EÜ vastuvus- või kasutuskõlblikkusedeklaratsioonigale. ê 2008/57/EÜ ð uus 2. Kõikide koostalitlusvõime komponentide puhul tuleb teha asjakohases KTKs osutatudviidatud vastavus- ja kasutuskõlblikkusehindamine, ning nendega peab olema kaasas sellekohane sertifikaat. 3. Liikmesriigid ð ja amet ï käsitavad koostalitlusvõime komponenti olulistele nõuetelega vastavanauses olevana, kui see vastab asjaomases KTKs sätestatud tingimustele, või nimetatud tingimustele vastavana koostatud Euroopa tehnilistele kirjeldustele. 4. Vastava Asjaomase KTK jõustumisel juba kasutusele võetud allsüsteemide varuosad võib allsüsteemidesse paigaldada ilma lõikes 2 osutatud menetlust läbimata.

5. KTKga võidakse näha ette üleminekuperiood nende KTKdes koostalitlusvõime komponentidena kindlaks määratud sellistemääratletud raudteeteenuste jaoks, mis on kõnealuse KTK jõustumisel juba turule viidud. Need komponendid vastavad artikli 810 lõikes 1 sätestatud nõuetele. Artikkel 12 Euroopa tehniliste kirjelduste mittevastavus olulistele nõuetele +Kui liikmesriigile või komisjonile näib, et käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks otseselt või kaudselt kasutatud Euroopa tehnilised kirjeldused ei vasta olulistele nõuetele, teavitatakse sellest artiklis 29 osutatud komiteed ja komisjon võtab asjakohaseimad meetmed, kas: a) kõrvaldades asjaomased kirjeldused osaliselt või täielikult neid sisaldavatest trükistest või muutes neid pärast konsulteerimist direktiivi 98/34/EÜ alusel asutatud komiteega Euroopa standardite puhul või b) vaadates KTK läbi kooskõlas artikliga 7. ê 2008/57/EÜ (kohandatud) ð uus Artikkel 1013 EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkuse deklaratsiooni menetlus 1. Koostalitlusvõime komponendi kasutamise EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkusedeklaratsiooni kehtestamiseks kohaldab tootja või tema volitatud esindaja, kelle asukoht on ühenduses  Euroopa Liidus , asjakohases KTKs kehtestatud sätteid. 2. Juhul kui asjaomane KTK seda nõuab, hindab teeb koostalitlusvõime komponendi kasutamise vastavust- või kasutuskõlblikkuste hindamist teavitatud  vastavushindamisasutus  asutus, millele tootja või tema volitatud esindaja, kelle asukoht on ühenduses  Euroopa Liidus , on esitanud taotluse. 3. Kui koostalitlusvõime komponentide kohta kehtivad teised, muid asjaolusid hõlmavad ühenduse  Euroopa Liidu  direktiivid, sätestatakse EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkusedeklaratsioonis, et koostalitlusvõime komponendid vastavad ka kõnealuste teiste direktiivide nõuetele. 4. Kui ei tootja ega tema volitatud esindaja, kelle asukoht on ühenduses, ei ole täitnud lõigetest 1 ja 3  sätestatud  tulenevaid kohustusi, kehtivad need kohustused mis tahes isikule suhtes, kes viib koostalitlusvõime komponendi turule. Käesoleva direktiivi kohaldamisel kehtivad samad kohustused mis tahes isikule suhtes, kes paneb kokku erineva päritoluga koostalitlusvõimekomponente või nende osi, või kes toodab koostalitlusvõime komponente oma tarbeksenda kasutuse jaoks. 5. ð Selleks et vältida olulistele nõuetele mittevastavate koostalitluse komponentide turuleviimist ja ilma, ï Ilma et see piiraks artikli 1114 sätete kohaldamistrakendamist, kohaldatakse järgmist: a) igal üksikjuhul, kui liikmesriik leiab, et EÜ vastavusdeklaratsioon on koostatud valestiebaõigesti, nõutakse vajaduse korral, et tootja või tema volitatud esindaja, kelle asukoht on ühenduses  Euroopa Liidus , taastaks koostalitlusvõime komponendi vastavuse ja lõpetaks rikkumise kõnealuse liikmesriigi kehtestatud tingimustel; ê 2008/57/EÜ b) kui mittevastavust ei kõrvaldatapüsib, võtab liikmesriik kõik asjakohased meetmed, et piirata või keelata kõnealuse koostalitlusvõime komponendi turuleviimist, keelata kõnealuse komponendi turule viimine või tagada komponendi turult kõrvaldamine vastavalt artiklis 1114 sätestatud korrale.

Artikkel 1114 Koostalitlusvõime komponentide mittevastavus olulistele nõuetele ê 2008/57/EÜ (kohandatud) ð uus 1. Kui liikmesriik leiab, et EÜ vastavus- või kasutuskõlblikkusedeklaratsiooniga hõlmatud ja turule viidud koostalitlusvõime komponent võib tõenäoliselt, kui seda kasutatakse ettenähtud viisil, mitte vastata olulistele nõuetele, võtab liikmesriik kõik vajalikud meetmed, et piirata selle kasutusala, keelata selle kasutust, või kõrvaldada see turult ð või kohaldada tagasivõtmist ï. Liikmesriigid teatavad võetud meetmetest viivitamata komisjonile ð ja teistele liikmesriikidele ï ningja põhjendavad oma otsustesitavad oma otsuse põhjused, eelkõige sedastades, kas mittevastavuse põhjustas: ê 2008/57/EÜ a) oluliste nõuete täitmata jätmine; b) Euroopa tehniliste kirjelduste ebaõige kohaldamine, kui tuginetakse tehniliste kirjelduste kohaldamisele; c) Euroopa tehniliste kirjelduste puudulikkus. ê 2008/57/EÜ (kohandatud) 2. Komisjon konsulteerib asjaomaste isikutega osapoolega niipea kui võimalik. Kui komisjon leiab pärast konsulteerimist, et meede on põhjendatud, teatab ta sellest viivitamata küsimuse tõstatanud liikmesriigile.ja teistele liikmesriikidele. Kui komisjon leiab pärast konsulteerimist, et meede ei ole põhjendatud, teatab ta sellest viivitamata küsimuse tõstatanud liikmesriigile ja tootjale või tema volitatud esindajale, kelle asukoht on ühenduses  Euroopa Liidus . Kui lõikes 1 osutatud otsus on põhjendatud Euroopa tehniliste kirjelduste puudulikkusega, kohaldatakse artiklis 12 sätestatud menetlust. 3. Kui EÜ vastavusdeklaratsiooni aluseks olev koostalitlusvõime komponent ei vasta nõuetele, võtab pädev liikmesriik asjakohased meetmed deklaratsiooni koostaja vastu ning teatab sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele. ê 2008/57/EÜ 4. Komisjon tagab, et liikmesriike teavitatakse kõnealuse menetluse käigustkulgemisest ja tulemustest. IV PEATÜKK ALLSÜSTEEMID

Artikkel 15 Kasutuselevõtu menetlus 1. Ilma et see piiraks V peatüki kohaldamist, lubab iga liikmesriik võtta kasutusele sellised raudteesüsteemi struktuurilised allsüsteemid, mis asuvad või mida käitatakse selle riigi territooriumil. Sel eesmärgil võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed tagamaks, et neid allsüsteeme võib kasutusele võtta üksnes siis, kui need on projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud viisil, mis vastab neid käsitlevatele olulistele nõuetele, kui allsüsteemid integreeritakse raudteesüsteemi. Eelkõige kontrollivad liikmesriigid –allsüsteemide tehnilist ühilduvust süsteemiga, millesse need integreeritakse; –nimetatud allsüsteemide integreerimise ohutust vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ artikli 4 lõikele 3 ja artikli 6 lõikele 3. 2. Iga liikmesriik kontrollib enne nimetatud allsüsteemide kasutusele võtmist nende vastavust asjakohastele käitamist ja hooldust käsitlevatele KTKdele, kui see on asjakohane. 3. Pärast allsüsteemide kasutusele võtmist toimub kontrollimine järgmiselt: a) infrastruktuuri osas ohutuslubade väljastamise ja järelevalve käigus vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ artiklile 11; b) sõidukite osas ohutussertifikaatide väljastamise ja järelevalve käigus vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ artiklile 10. Sel eesmärgil kasutatakse vastavates struktuurilistes ja funktsionaalsetes KTKdes sätestatud hindamise ja tõendamise menetlusi. ê 2008/57/EÜ Artikkel 1216 Allsüsteemide vaba liikumine 1. Ilma et see piiraks V peatükiartikli 15 lõike 1 kohaldamist, ei või liikmesriigid käesoleva direktiivi põhjal oma territooriumil keelata, piirata ega takistada olulistele nõuetele vastavate, raudteesüsteemi moodustavate struktuuriliste allsüsteemide ehitamist, kasutuselevõttu ja käitamist. Eelkõige ei või liikmesriigid nõuda kontrollimist, mis on juba tehtud (a)kas EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga seotud menetluse käigus, mille komponendid on sätestatud V lisas, (b)või teistes liikmesriikides enne või pärast käesoleva direktiivi jõustumist eesmärgiga kontrollida vastavust samadele nõuetele samades käitamistingimustes. Artikkel 1317 Vastavus KTKdele ja siseriiklikele eeskirjadele

ê 2008/57/EÜ (kohandatud) ð uus 1. Liikmesriigid ð ja amet ï käsitavad koostalitlusvõimelisena ja neid käsitlevatele olulistele nõuetele vastavana selliseid raudtees