Rootsi ametiasutused märkisid, et geograafilised erisused kehtestati kütteperioodi keskmiste temperatuuride objektiivsete andmete alusel. Vastavalt sellele kohaldatakse elektrienergia suhtes vähendatud aktsiisimaksu määra kõigis Norrbotteni, Västerbotteni ja Jämtlandi maakonna omavalitsusüksustes ning järgmistes omavalitsusüksustes: Sollefteå, Ånge, Örnsköldsvik, (Västernorrlandi maakond), Ljusdal (Gävleborgi maakond), Malung-Sälen, Mora, Orsa, Älvdalen (Dalarna maakond) ja Torsby (Värmlandi maakond). Meede on piiratud majapidamiste ja teenustesektori äriühingutega, kelle suhtes kohaldatakse standardaktsiisimaksu määra 325 Rootsi krooni ehk 33,83 eurot MWh kohta. Kuna tootmisettevõtete tarbitavat elektrienergiat maksustatakse niikuinii madalama maksumääraga 0,50 eurot (ehk 5 Rootsi krooni) MWh, ei mõjuta kõnealune meede selle sektori äriühinguid.

Kliima erinevusest tingitud halvemuse olemust selgitades nimetasid Rootsi ametiasutused taas kord ka varasemates taotlustes esitatud asjaolu, et põhjapiirkondades on küttekulud keskmiselt 30 % suuremad, sest kütteperiood on neis piirkondades pikem.

Rootsi põhjendab seda meedet keskkonna- ning regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika eesmärkidega. Rootsi tõstab esile tõsiasja, et Rootsi riiklikud elektrienergia suhtes kohaldatavad aktsiisimaksu määrad ületavad märkimisväärselt direktiivis 2003/96/EÜ sätestatud madalaimaid maksumäärasid ning seega on riikliku tasandi maksusüsteemiga loodud energiatõhususeks tugevam ajend kui ELi alammääradega nõutakse. Siiski on Rootsi ametiasutuste väitel seda üldist kõrget maksustamise taset võimalik säilitada ainult juhul, kui põhjapoolsetele, kliimatingimuste tõttu ebasoodsamatesse konkurentsitingimustesse sattunud piirkondadele võimaldatakse maksuvähendust. Samal ajal leevendaks see meede küttekulude erinevusi riigi eri piirkondades ning aitaks seega kaasa ELi regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamisele.

10. mail 2017 teavitasid Rootsi ametiasutused direktiivi artikli 19 kohases kirjas komisjoni, et nad soovivad jätkata kõnealuse vähendatud aktsiisimaksu määra kohaldamist. Vähendus ei ületa 96 Rootsi krooni ehk ligikaudu 10 eurot MWh kohta. Rootsi palus lubada maksuvähendust kuue aasta vältel, s.o 31. detsembrini 2023, mis on direktiivi artikli 19 lõikes 2 nimetatud maksimumperiood.

Direktiivi artikli 19 lõikega 1 on ette nähtud, et nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt lubada liikmesriigil kehtestada täiendava maksuvabastuse või vähendada maksumäära teatavatel poliitilistel kaalutlustel.

Käesoleva ettepaneku eesmärgiks on lubada Rootsil kohaldada teatavate Põhja-Rootsi piirkondade kodumajapidamiste ja teenustesektori äriühingute tarbitava elektrienergia suhtes kindlaksmääratud piirides vähendatud aktsiisimaksu määra. Meetme eesmärk on kompenseerida neis piirkondades tekkivad suuremad küttekulud, mis on tingitud erilistest kliimatingimustest selles regioonis.

Rootsi ametiasutused on seisukohal, et meede ei mõjuta siseturu nõuetekohast toimimist. Nad arvavad, et kuigi Põhja-Rootsi teatavate piirkondade teenustesektori äriühingute kulusid vähendades võib meede mõjutada liikmesriikide vahelist kaubandust, on see mõju väike, sest enamik teenustesektori äriühinguid tegutseb tavaliselt piiratud geograafilisel alal.

(3)Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik.

1.2.Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

(1)Teatavad poliitilised kaalutlused

Direktiivi artikli 19 lõike 1 esimeses lõigus on sätestatud:

„Lisaks eelmiste artiklite sätetele, eriti artiklitele 5, 15 ja 17, võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt lubada liikmesriigil kehtestada täiendava maksuvabastuse või -vähenduse teatavatel poliitilistel kaalutlustel.“

Rootsi poolt kavandatud meede seisneb Põhja-Rootsi teatavate piirkondade kodumajapidamiste ja teenustesektori äriühingute tarbitava elektrienergia pealt tasumisele kuuluva aktsiisimaksu vähendamises. Rootsi ametiasutused tõstavad esile kaht meetme eesmärki. Esiteks väidavad nad, et vähendatud aktsiisimaksu määral on kaudne positiivne mõju keskkonnale, kuna see võimaldab Rootsi ametiasutustel riigi ülejäänud osa suhtes kohaldada kõrgemat maksumäära, mida muidu tuleks Põhja-Rootsi erijuhtumi tõttu vähendada. Selles osas nendib komisjon, et keskkonnakaitsenõuded kui sellised on juba direktiivi 2003/96/EÜ lahutamatu osa ning seetõttu ei saa neid iseenesest käsitada eriliste poliitiliste kaalutlustena. Samas ei võimalda direktiiv üldiselt käsitleda väga eriliste kliimatingimustega piirkondade erivajadusi. Antud juhul saab aga käsitada erilise poliitilise kaalutlusena eesmärki aidata kaasa suhteliselt kõrge üldise maksustamise taseme säilitamisele, vältides vähendatud maksumäära abil ülemäärast koormust piirkondades, kus on eespool nimetatud tingimused.

Teiseks väidavad Rootsi ametiasutused, et maksuvähendus muudab kütte üldkulud Põhja-Rootsi teatavates piirkondades tarbijatele ligikaudu sama suureks kui riigi muude piirkondade tarbijate kulud ning seega teenib see regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika eesmärke.

Ka sellest lähtuvalt saab taotletavat luba käsitada erilisele poliitilisele kaalutlusele tuginevana.

1.3.Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Majapidamiste ja teenustesektori äriühingute suhtes kohaldatav standardaktsiisimaksu määr on 325 Rootsi krooni ehk 33,83 eurot MWh kohta. Väljapakutud maksuvähenduse puhul oleks Põhja-Rootsi teatavates piirkondades kohaldatav maksumäär vähemalt 229 Rootsi krooni MWh kohta ehk 26,13 eurot MWh kohta. Kuna elektrienergia maksustamise tase on nii Põhja-Rootsis kui mujal riigis nõutavast alammäärast tunduvalt kõrgem, on põhjust eeldada, et kõnealune maksuvähendus aitab tõesti kaudselt kaasa keskkonnakaitse üldise taseme tõstmisele, nagu Rootsi ametiasutused kirjeldavad.

Sellest lähtuvalt on meetme eesmärk osaliselt tasakaalustada suuremad küttekulud neis piirkondades, kus kohaldatakse vähendatud aktsiisimaksu määra. Rootsi ametivõimude väitel on neis piirkondades elektrienergia tarbimine kliimatingimuste tõttu keskmiselt ligikaudu 30 % suurem kui mujal riigis, mis on peamiselt tingitud pikemast kütteperioodist.

Sellega seoses märgib komisjon, et tuginedes viimase aja elektrienergia hindadele Rootsis, oleks väljapakutud meetmest tulenev hinnavähendus kõigi asjaomaste tarbijarühmade puhul tunduvalt väiksem kui 25 %. Eurostati uusimate hinnaandmete alusel jääb see hinnavähendus 2,7 % ja 7 % vahele, olenevalt vastavate kodumajapidamiste tarbimisest.

Seega on hinnavähendus väiksem kui lisaküttekulud kõnealustes piirkondades. Kokkuvõttes säilitatakse maksustiimul tõhusaks energiakasutuseks vähemalt võrdsel tasandil sellega, mis on valdav Rootsi ülejäänud osas.

Meede on kooskõlas liidu tervishoiu-, keskkonna-, energia- ja transpordipoliitikaga.

Kirjeldatud asjaolude taustal näib meede vastuvõetav ka siseturu nõuetekohase toimimise ning ausa konkurentsi tagamise vajaduse seisukohast. Tulenevalt eelkõige nende piirkondade kaugest asukohast, kus meedet soovitakse kohaldada, ning tõsiasjast, et seda kohaldatakse vaid kodumajapidamiste ja teenustesektori äriühingute suhtes, ei eeldata, et see põhjustaks märkimisväärseid konkurentsimoonutusi või muutusi liikmesriikide vahelise kaubanduse üldises struktuuris. Lõpuks tuletatakse meelde, et maksuvähendust on kõnealustes piirkondades kohaldatud 30 aastat, ilma et see oleks vähemasti komisjonile teadaolevalt põhjustanud probleeme seoses siseturu nõuetekohase toimimise või muude ELi poliitiliste eesmärkidega.

Kõnealustes piirkondades elektrienergia suhtes kohaldatav aktsiisimaksu määr on ka pärast Rootsi ametivõimude välja pakutud maksuvähendust kõrgem kui direktiivi 2003/96/EÜ artiklis 10 sätestatud alammäär. Eeldusel, et meetme rakendamisel järgitakse üldise grupierandi määruse (määrus (EL) nr 651/2014) artiklis 44 sätestatud tingimusi, on meede vabastatud eelneva teavitamise kohustusest.

(1)Meetme kohaldamisaeg ja energia maksustamist käsitleva ELi raamistiku areng