EUROOPA KOMISJON Brüssel,9.12.2020 COM(2020) 796 final 2020/0349(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) 2016/794 selles osas, mis puudutab Europoli ja eraõiguslike isikute koostööd, Europolis isikuandmete töötlemist kriminaaluurimiste toetamiseks ning Europoli rolli teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas {SEC(2020) 545 final} - {SWD(2020) 543 final} - {SWD(2020) 544 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa seisab silmitsi muutuva julgeolekuolukorraga, kus julgeolekuohud teisenevad ja muutuvad üha keerukamaks. Kurjategijad kasutavad ära digipöörde, uute tehnoloogialahenduste, üleilmastumise ja liikuvuse eeliseid, sealhulgas füüsilise ja digitaalse maailma omavahelist seotust ning piiride hägustumist. Hiljutised sündmused on taas kord näidanud, et terrorism kujutab endast jätkuvalt märkimisväärset ohtu Euroopa Liidu ja selle kodanike vabadusele ning eluviisile. COVID-19 kriis hoogustab seda, sest kurjategijad on kiiresti haaranud võimalusest kriisi ära kasutada ja kohandavad oma toimimisviise või arendavad uusi kuritegeliku tegevuse liike. Kuigi COVID-19 kriisi täielik mõju julgeolekule ei ole veel selge, peaks see keskmise ja pika aja jooksul kujundama raske ja organiseeritud kuritegevuse olukorda ELis. Nende arenevate julgeolekuohtude tõttu on vaja tõhusat ELi tasandi toetust liikmesriikide õiguskaitseasutuste tööle. Kõnealused ohud levivad üle piiride, on seotud erinevate kuritegudega, mille toimepanekut need hõlbustavad, ning väljenduvad selliste kuritegelike organisatsioonide tegevuses, kes tegelevad mitut eri liiki kuritegeliku tegevusega. Kuna nende piiriüleste julgeolekuprobleemide lahendamiseks ei piisa üksnes riiklikul tasandil võetavatest meetmetest, on liikmesriikide õiguskaitseasutused üha enam kasutanud Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) pakutavat toetust ja eriteadmisi, et võidelda raskete kuritegude ja terrorismi vastu. Europolil on liikmesriikidele raskete kuritegude ja terrorismi vastu võitlemiseks ELi tasandil toetuse andmisel keskne roll. Amet pakub riiklikele õiguskaitseasutustele tuge ja eriteadmisi kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuritegude, terrorismi ja liidu poliitikavaldkondades hõlmatud ühist huvi kahjustavate kuriteoliikide tõkestamisel ning nende vastu võitlemisel. Alates Europoli 2016. aasta määruse kohaldamise algusest on ameti ülesannete operatiivne tähtsus oluliselt muutunud. Näiteks on Europoli Euroopa terrorismivastase võitluse keskuse pakutav operatiivtugi viimastel aastatel suurenenud viis korda (127st toetust saanud operatiivjuhtumist 2016. aastal kuni 632 juhtumini 2019. aastal). Praegu osaleb keskus peaaegu igas suuremas terrorismivastases uurimises ELis. Terrorismioht on Euroopas endiselt suur. ELi siseministrite 13. novembri 2020. aasta ühisavalduses hiljutiste terrorirünnakute kohta Euroopas kutsuvad ministrid „komisjoni üles esitama ettepaneku, millega muudetakse Europoli volitusi tugeva õigusliku alusega suurte andmekogumite käitlemiseks. Europol ja eriti selle Euroopa terrorismivastase võitluse keskus (ECTC) on äärmiselt olulised liikmesriikide tõhusaks toetamiseks terrorikuritegude ennetamisel ja nende eest vastutusele võtmisel ning neid asutusi tuleb tugevdada“. Ohukeskkond muudab ka seda, mis liiki toetust liikmesriigid vajavad ja ootavad Europolilt kodanike turvalisuse tagamiseks, ning seda viisil, mida kaasseadusandjatel ei olnud võimalik Europoli praeguste volituste üle läbirääkimisi pidades ette näha. Nõukogu 2019. aasta detsembri järeldustes tunnistatakse „kiireloomulist operatiivvajadust, et Europol saaks taotleda ja saada andmeid otse eraõiguslikelt isikutelt“, ja kutsutakse komisjoni üles kaaluma Europoli määruse läbivaatamise ajakava kohandamist, „pidades eelkõige silmas Euroopa õiguskaitse vajadusi käsitleda toimuvaid tehnoloogilisi arenguid“. On olemas tungiv sotsiaalne vajadus võidelda raskete kuritegude vastu, mida valmistatakse ette või pannakse toime eraõiguslike isikute pakutavaid piiriüleseid teenuseid kasutades, eelkõige küberkuritegevuse vastu. Kuigi seda probleemi käsitletakse osaliselt elektrooniliste tõendite paketis, on olukordi, kus Europoli toetus on vajalik, et tulemuslikult võidelda ohtudega, mida kujutavad endast küberkuritegevus ja küberruumi kasutades toime pandud kuriteod, eelkõige juhul, kui eraõiguslikud isikud püüavad sellistest kuritegudest teatada. Europoli tugevdamist nõutakse ka Euroopa Parlamendi 2020. aasta juuli resolutsioonis, milles märgitakse, et „prioriteediks peaks olema Europoli suutlikkuse suurendamine piiriüleste uurimiste algatamise taotlemisel, eelkõige tõsiste rünnakute korral rikkumisest teatajate ja uurivate ajakirjanike vastu, kellel on oluline roll korruptsiooni, pettuste, juhtimisvigade ja muude väärtegude paljastamisel avalikus ja erasektoris“. Võttes arvesse muutuvat julgeolekuolukorda, peavad Europolil olema suutlikkus ja vahendid, et liikmesriike raskete kuritegude ja terrorismi vastu võitlemisel tulemuslikult toetada. Vastuseks pakilistele operatiivvajadustele ja kaasseadusandjate üleskutsetele, et Europol pakuks tugevamat toetust, teatati komisjoni 2020. aasta tööprogrammis seadusandlikust algatusest, mille eesmärk on suurendada Europoli volitusi politsei operatiivkoostöö tugevdamiseks. See on ka ELi 2020. aasta juuli julgeolekuliidu strateegia põhimeede. Kooskõlas poliitilistes suunistes esitatud üleskutsega, mille kohaselt „peame tegema kõik endast oleneva oma kodanike kaitsmiseks“, käsitletakse käesolevas seadusandlikus algatuses neid valdkondi, kus sidusrühmad paluvad Europolilt suuremat toetust, et aidata liikmesriikidel tagada kodanike turvalisust. Selleks püütakse käesoleva ettepanekuga tugevdada Europoli volitusi ametile aluslepinguga pandud missiooni ja ülesannete raames, eelkõige ·võimaldada Europolil teha tulemuslikku koostööd eraõiguslike isikutega ning suurendada eraõiguslike isikute ja õiguskaitseasutuste koostöö tulemuslikkust, et tõkestada kurjategijatel piiriüleste teenuste, näiteks side-, pangandus- või transporditeenuste kasutamist; ·võimaldada Europolil tulemuslikult toetada liikmesriike ja nende uurimisi suurte ja keerukate andmekogumite analüüsiga ning lahendada õiguskaitseasutuste probleeme seoses suurandmetega; ·tugevdada Europoli rolli teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas ning kõrvaldada õiguskaitse seisukohast olulised lüngad; ·tugevdada konkreetsetes olukordades ja igal üksikjuhul eraldi Europoli koostööd kolmandate riikidega, et ennetada Europoli eesmärkidega seotud kuritegusid ja võidelda nende vastu; ·selgitada, et erijuhtudel, kui Europol leiab, et tuleks algatada kriminaaluurimine, võib ta taotleda liikmesriigi pädevatelt asutustelt liidu poliitikavaldkondades hõlmatud ühist huvi kahjustava kuriteo uurimise algatamist, läbiviimist või koordineerimist, ilma et asjaomasel kuriteol peaks olema piiriülene mõõde; ·tugevdada Europoli koostööd Euroopa Prokuratuuriga; ·tugevdada veelgi Europoli suhtes kohaldatavat andmekaitseraamistikku; ·tugevdada veelgi parlamentaarset järelevalvet Europoli üle ja tema aruandekohustust. Käesolev seadusandlik algatus on seotud seadusandliku ettepanekuga, millega muudetakse määrust (EL) 2018/1862, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös, et võimaldada Europolil sisestada andmeid SISi. Tingimusel et konsulteeritakse liikmesriikidega, võimaldaks see Europolil sisestada SISi andmeid, mis käsitlevad kolmanda riigi kodaniku kahtlustatavat osalemist Europoli pädevusalasse kuuluvas kuriteos.

Käesolev seadusandlik algatus on osa meetmete paketist, mille komisjon esitas 9. detsembril 2020 eesmärgiga tugevdada liidu reageerimist terrorismiohule. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Käesolevas seadusandlikus algatuses võetakse arvesse mitmesuguseid ELi poliitikameetmeid sisejulgeoleku valdkonnas, mis on vastu võetud või mida on hakatud rakendama alates Europoli 2016. aasta määruse jõustumisest. Mis puutub eraõiguslike isikutega tehtavasse koostöösse, siis võetakse käesolevas seadusandlikus algatuses arvesse seotud algatusi, mis käsitlevad terroristliku veebisisu eemaldamist ja elektroonilistele tõenditele piiriülese juurdepääsu parandamist. Kui elektrooniliste tõendite pakett on vastu võetud ja põhineb komisjoni ettepanekutel, annab see riiklike õiguskaitse- ja õigusasutuste käsutusse Euroopa andmeesitamismääruse ja Euroopa andmesäilitamismääruse, mis võimaldavad saada teenuseosutajatelt kriminaaluurimiste jaoks digitaalseid tõendeid olenemata sellest, millises liikmesriigis teenuseosutaja asub või kus teavet säilitatakse. Mis puutub kolmandatelt riikidelt kahtlustatavate ja kurjategijate kohta saadud teabe jagamise piirangutesse, siis sellise teabevahetuse parandamise võimaluste hindamisel võetakse arvesse käimasolevat tööd ELi julgeoleku, piiri- ja rändehalduse valdkonnas kasutatavate infosüsteemide koostalitlusvõime saavutamiseks ning suuremahuliste IT-süsteemide ELi õigusraamistiku väljatöötamiseks. See hõlmab olemasolevaid või kavandatavaid ELi infosüsteeme, nimelt Schengeni infosüsteemi, ELi riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi ning samuti viisainfosüsteemi ja Eurodac-süsteemi kavandatavat ajakohastamist. Seadusandlikus algatuses võetakse ka arvesse Europoli koostööd teiste liidu asutuste ja ametitega, nimelt Euroopa Prokuratuuri, Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust), Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ameti (ENISA), Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga (Frontex). •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Käesolevas seadusandlikus algatuses võetakse arvesse ka muid asjakohaseid ELi poliitikameetmeid, mis on vastu võetud või mida on hakatud rakendama pärast Europoli määruse jõustumist. Seadusandlikus algatuses võetakse täielikult arvesse asjakohaseid ELi andmekaitsealaseid õigusakte (vt allpool 3. jagu põhiõiguste kohta). Innovatsiooni puhul võetakse selles seadusandlikus algatuses arvesse ELi julgeolekuga seotud rahastamist programmi „Horisont 2020“, Sisejulgeolekufondi, kavandatava programmi „Euroopa horisont“ ja kavandatava programmi „Digitaalne Euroopa“ vahenditest. Samuti võetakse selles arvesse Euroopa andmestrateegiat ja tehisintellekti käsitlevat valget raamatut kui komisjoni uue digitaalarengu strateegia esimest sammast ning käimasolevat tööd ühtsete Euroopa andmeruumide haldamise ettevalmistamisel. Mis puutub Europoli koostöösse kolmandate riikidega, siis võetakse käesolevas seadusandlikus algatuses arvesse liidu välispoliitikat, eelkõige ELi delegatsioonide ning terrorismivastase võitluse ja julgeolekuekspertide tööd kolmandates riikides ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioone ja operatsioone. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Seadusandliku algatuse õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikkel 88. ELi toimimise lepingu artikli 88 lõikes 1 on sätestatud, et Europoli ülesanne on toetada ja tõhustada liikmesriikide politseiasutuste ja teiste õiguskaitseorganite tegevust ning nende vastastikust koostööd kahte või enamat liikmesriiki puudutava raske kuritegevuse, terrorismi ning liidu poliitikavaldkondades hõlmatud ühist huvi kahjustavate kuritegevuse vormide ennetamisel ja nende vastu võitlemisel. Selles nähakse ette, et Europoli tegevust reguleeritakse määrusega, mis võetakse vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt. •Subsidiaarsus Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt tuleks ELi tasandil meetmeid võtta üksnes juhul, kui liikmesriigid üksi ei suuda kavandatud eesmärke piisaval määral saavutada ning seetõttu on neid kavandatava meetme ulatuse või toime tõttu parem saavutada ELi tasandil. Liikmesriigid vastutavad avaliku korra säilitamise ja sisejulgeoleku kaitsmise eest. Liit austab liikmesriikide põhifunktsioone, sealhulgas avaliku korra säilitamist ja riigi julgeoleku kaitsmist. Kuna rasked kuriteod ja terrorism on sageli piiriülesed, ei saa üksnes riigi tasandil võetavate meetmetega nende vastu tulemuslikult võidelda. Seepärast otsustavad liikmesriigid teha rasketest kuritegudest ja terrorismist tulenevate ohtudega võitlemiseks ELi raamistikus koostööd. Liikmesriigid püüavad koordineerida oma õiguskaitsemeetmeid ja teha ühiste julgeolekuprobleemide lahendamisel koostööd. Nad otsustavad koondada ressursse ELi tasandil ja jagada eriteadmisi. Europol kui ELi õiguskaitsealase koostöö amet väljendab jõuliselt seda liikmesriikide püüdlust tagada koostööd tehes oma kodanike turvalisus. Europol pakub liikmesriikidele raamistikku nende õiguskaitsemeetmete koordineerimiseks. Liikmesriigid kasutavad Europolis töötavaid kontaktametnikke ja ameti pakutavat teabevahetuskanalit, et vahetada teavet ja teha kriminaaluurimistes koostööd. Liikmesriigid koondavad ressursse, tehes Europolile ülesandeks töödelda tema andmebaasides sisalduvat teavet ja teha ühist analüüsi. Nad kasutavad Europoli koonduvaid üha suurenevaid teadmisi politseitöö erinevate aspektide kohta. See on muutnud Europoli liikmesriikide õiguskaitseasutustele antava ELi tasandi toetuse kõige nähtavamaks ja tõhusamaks osaks. Arenevad julgeolekuohud, mis tulenevad sellest, kuidas kurjategijad kasutavad ära digipöörde ja uute tehnoloogialaheduste eeliseid, nõuavad samuti tõhusat ELi tasandi toetust liikmesriikide õiguskaitseasutuste tööle. Mõistagi on erinevusi selles, kuidas üksikud liikmesriigid, nende piirkonnad ja kohalikud kogukonnad konkreetsete kuriteoliikidega võitlevad. Seepärast võivad nende õiguskaitseasutused valida, millistes valdkondades taotleda Europolilt ELi tasandi toetust ja millistes ühisalgatustes osaleda. Igal juhul seisavad kõigi liikmesriikide, piirkondade ja kohaliku tasandi õiguskaitseasutused silmitsi samade arenevate julgeolekuohtudega. Järelikult on vaja ELi meetmeid liikmesriikide paremaks toetamiseks võitluses raskete kuritegude ja terrorismi vastu, et nende ohtudega sammu pidada. Liikmesriigid üksi ei suudaks kõiki käesolevas ettepanekus käsitletud probleeme tulemuslikult lahendada. ·Eraõiguslike isikute ja õiguskaitseasutuste vahel puudub tulemuslik koostöö, et võidelda piiriüleste teenuste kuritarvitamise vastu kurjategijate poolt, ja seetõttu ei saa riikide ametiasutused mitut jurisdiktsiooni hõlmavaid või konkreetse jurisdiktsiooniga seostamatuid andmekogumeid üksi tulemuslikult analüüsida, kuna suurte andmekogumite läbisõelumine, et teha kindlaks asjaomase jurisdiktsiooni või asjaomaste jurisdiktsioonide jaoks olulised andmed, on väga ressursimahukas, eelkõige juhul, kui asjaomased liikmesriigid ei ole veel kindlaks tehtud. Kui aga riikide õiguskaitseasutused saavad väiksemaid andmekogumeid ainult oma jurisdiktsiooni kohta, ei anna need terviklikku ülevaadet. Peale selle ei saa liikmesriigid neid probleeme tõhusalt lahendada valitsustevahelise koostöö kaudu, mille raames peaks asukohaliikmesriik andmed vastu võtma, neid analüüsima ja seejärel asjaomastele liikmesriikidele edastama. Sellega kaasneksid nii ebaproportsionaalsed tagajärjed asukohaliikmesriikide ressurssidele kui ka õiguslikud raskused olukordades, kus kuritegelikul tegevusel puudub seos asjaomase liikmesriigi jurisdiktsiooniga või see seos on piiratud.

·Mis puudutab õiguskaitse valdkonnas suurandmetega seoses esinevaid probleeme, siis ei suuda liikmesriigid suuri andmekogumeid riigi tasandil analüüsides selliseid piiriüleseid seoseid kindlaks teha, sest neil puuduvad asjakohased andmed muude kuritegude ja kurjategijate kohta teistes liikmesriikides. Lisaks ei pruugi mõnel liikmesriigil alati olla suurte ja keerukate andmekogumite analüüsimiseks vajalikke IT-vahendeid, eriteadmisi ega ressursse. ·Seoses lünkadega teadusuuringutes ja innovatsioonis, mis on olulised õiguskaitse seisukohast, ei suuda kõik liikmesriigid täielikult ära kasutada uute tehnoloogialahenduste pakutavaid võimalusi kuritegevuse ja terrorismi vastu võitlemiseks ega lahendada probleeme, mida põhjustab nende tehnoloogialahenduste kasutamine kurjategijate ja terroristide poolt, võttes arvesse selleks vajalikke investeeringuid, ressursse ja oskusi. ·Mis puudutab kolmandate riikidega tehtava õiguskaitsealase koostöö piiranguid, siis võib Europol täita olulist rolli, laiendades oma koostööd kolmandate riikidega, et võidelda kuritegevuse ja terrorismi vastu, tagades samal ajal sidususe muude ELi välispoliitiliste meetmete ja vahenditega. ·Selliste kuritegude tõhusaks uurimiseks, mis mõjutavad liidu poliitikavaldkondades hõlmatud ühist huvi, võivad liikmesriigid vajada toetust. •Proportsionaalsus Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt peavad konkreetse meetme laad ja tugevus olema vastavuses tuvastatud probleemiga. Kõik käesolevas seadusandlikus algatuses käsitletud probleemid eeldavad ühel või teisel viisil ELi tasandi toetust liikmesriikidele, et need probleemid tulemuslikult lahendada. ·Mis puutub eraõiguslike isikute ja õiguskaitseasutuste tõhusa koostöö puudumisse selliste probleemide lahendamisel, mis tulenevad asjaolust, et kurjategijad kasutavad piiriüleseid teenuseid, nagu side-, pangandus- või transporditeenused, siis saab neid probleeme lahendada ELi tasandil tulemuslikumalt ja tõhusamalt kui riigi tasandil, analüüsides ELi tasandil mitut jurisdiktsiooni hõlmavaid või konkreetse jurisdiktsiooniga seostamatuid andmekogumeid, et teha kindlaks asjaomaste liikmesriikide jaoks olulised andmed, ning luues ELi tasandil kanali isikuandmeid sisaldavate taotluste esitamiseks eraõiguslikele isikutele. ·Mis puudutab õiguskaitse valdkonnas suurandmetega seoses esinevaid probleeme, siis saab neid probleeme ELi tasandil lahendada tulemuslikumalt ja tõhusamalt kui riigi tasandil, aidates liikmesriikidel töödelda suuri ja keerukaid andmekogumeid, et toetada nende kriminaaluurimisi piiriüleste juhtlõngadega. See hõlmaks digitaalse kohtuekspertiisi meetodeid, et teha kindlaks vajalik teave ning tuvastada seosed kuritegude ja kurjategijatega teistes liikmesriikides. ·Seoses lünkadega teadusuuringutes ja innovatsioonis, mis on olulised õiguskaitse seisukohast, ning võttes arvesse vajalikke suuri tehnilisi ja rahalisi investeeringuid, siis saab neid probleeme ELi tasandil tõhusamalt ja tulemuslikumalt lahendada kui riigi tasandil, luues sünergiad ja saavutades mastaabisäästu. Selleks et anda julgeolekualastele teadusuuringutele ELi-poolse rahastamisega kõige rohkem lisaväärtust, tuleb kõrvaldada puudused õiguskaitsega seotud teadusuuringute ja innovatsiooni vajaduste koordineerimisel. Lisaks sõltuvad innovatsioon ja uute tehnoloogialahenduste arendamine sageli suurte andmehulkade kättesaadavusest, mida on võimalik paremini saavutada ELi tasandil. Edendades ELi vahendite väljatöötamist raske kuritegevuse ja terrorismi vastu võitlemiseks, võetakse ELi lähenemisviisis innovatsioonile arvesse paljude tänapäevaste julgeolekuohtude piiriülest mõõdet ning vajadust õiguskaitseasutuste piiriülese koostöö järele, et nende ohtudega toime tulla. ·Mis puudutab ebakindlust seoses sellega, kuidas Europol kasutab mehhanisme isikuandmete vahetamiseks kolmandate riikidega, siis saab määruses (EL) 2016/794 sätestatud piirangud, mis võivad takistada tõhusat koostööd kolmandate riikidega, tulemuslikult kaotada ELi tasandil. ·Selliste kuritegude tulemuslikuks uurimiseks, mis mõjutavad liidu poliitikavaldkondades hõlmatud ühist huvi, võib olla vaja ELi tasandi toetust. Europolil kui ELi õiguskaitsealase koostöö ametil oleks sellise ELi tasandi toetuse pakkumiseks head võimalused. Europol on osutunud väga tulemuslikuks riiklike õiguskaitseasutuste toetamisel võitluses raskete kuritegude ja terrorismi vastu. Mõjuhinnangu koostamise käigus sidusrühmadega peetud konsultatsioonid näitasid väga suurt rahulolu Europoliga. Liikmesriikidele tagatakse selge sünergia ja mastaabisääst, mis tulenevad näiteks Europoli-poolsest ühisest teabetöötlusest või erikeskuste koondatavatest eriteadmistest, mida liikmesriikidele pakutakse. Seoses arenevate julgeolekuohtudega ootavad liikmesriigid Europolilt samal tasemel toetust ja vajavad seda operatiivtegevuses. ELi tasandil Europoli kaudu tehtav õiguskaitsealane koostöö ei asenda liikmesriikide erinevat sisejulgeolekupoliitikat ega riiklike õiguskaitseasutuste tööd. Kõnealune ELi tasandi toetus ei mõjuta aluslepingutes tunnustatud erinevusi liikmesriikide õigussüsteemides ja -traditsioonides. •Vahendi valik Võttes arvesse, et Europoli volitused on sätestatud määruses (EL) 2016/794, peab Europoli volituste laiendamine toimuma määruse vormis. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Konsulteerimine sidusrühmadega Tagamaks, et komisjoni lähenemisviisis Europoli volituste laiendamisele võetakse nõuetekohaselt arvesse üldist avalikku huvi, määrasid komisjoni talitused kindlaks asjaomased sidusrühmad ja konsulteerisid nendega käesoleva seadusandliku algatuse ettevalmistamise ajal. Komisjoni talitused küsisid paljudelt valdkonna ekspertidelt, riikide ametiasutustelt, kodanikuühiskonna organisatsioonidelt ja üldsuse esindajatelt arvamust nende ootuste ja murede kohta seoses Europoli suutlikkuse suurendamisega, et toetada liikmesriike kuritegude tulemuslikul ennetamisel ja uurimisel. Komisjoni talitused kasutasid konsultatsioonide käigus erinevaid konsulteerimismeetodeid ja -vorme. Need hõlmasid järgmist: ·esialgset mõjuhinnangut käsitlev konsultatsioon, mille käigus küsiti arvamust kõigilt huvitatud isikutelt;

·konsulteerimine küsimustikku kasutades konkreetsete sidusrühmadega; ·intervjuud ekspertidega ning ·sihtotstarbelised temaatilised sidusrühmade seminarid, kus põhirõhk oli valdkonna ekspertidel, sealhulgas riigi tasandi praktikutel. Võttes arvesse teema tehnilisi üksikasju ja erijooni, keskendusid komisjoni talitused sihtotstarbelistele konsultatsioonidele, pöördudes paljude erinevate sidusrühmade poole nii riigi kui ka ELi tasandil. Vaatenurkade mitmekesisus osutus väärtuslikuks, sest see aitab komisjonil tagada, et tema seadusandlik algatus vastab paljude sidusrühmade vajadustele ja võtab arvesse nende muresid. Lisaks võimaldas see komisjonil koguda vajalikke ja asendamatuid andmeid, fakte ning seisukohti kõnealuse seadusandliku algatuse asjakohasuse, tulemuslikkuse, tõhususe, sidususe ja ELi lisaväärtuse kohta. Võttes arvesse COVID-19 pandeemiat ja sellega seotud piiranguid ning asjaolu, et asjaomaste sidusrühmadega ei saanud suhelda füüsilises keskkonnas, keskenduti konsulteerimisel kohaldatavatele alternatiividele, nagu veebipõhised küsitlused, poolstruktureeritud telefoniintervjuud ja kohtumised videokonverentsi teel. Üldjuhul pooldavad sidusrühmad Europoli õiguslike volituste laiendamist, et toetada liikmesriike raskete kuritegude ja terrorismi ennetamisel ning nende vastu võitlemisel. Liikmesriigid on eelistatud poliitikavariante sõnaselgelt toetanud mitmel nõukogu foorumil ning ELi siseministrite 2020. aasta oktoobri deklaratsioonis („Ten points on the Future of Europol“). Samal ajal on liikmesriigid teadlikud, kui tähtis on nii operatiivsest kui ka menetluslikust seisukohast nende riiklik suveräänsus õiguskaitse valdkonnas. Euroopa Parlament on toetanud Europoli jõulist rolli, tuletades samal ajal Euroopa Parlamendi 2020. aasta juuli resolutsioonis meelde, et „suuremad volitused peaksid käima käsikäes piisava parlamentaarse kontrolliga“. Eeldatakse, et Euroopa Parlament nõuab Europoli uue andmetöötlusvõimekuse ja tugevate andmekaitsemeetmete vajalikkuse kohta üksikasjalikku põhjendust. Arutelud kõigi sidusrühmadega näitasid, kui oluline on ette näha asjakohased kaitsemeetmed põhiõiguste ja eelkõige isikuandmete kaitse õiguse tagamiseks. Konsultatsioonide tulemusi kasutati mõju hindamisel ja seadusandliku algatuse ettevalmistamisel. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Komisjon tellis väliskonsultandilt uuringu isikuandmete otsese vahetamise kohta Europoli ja eraõiguslike isikute vahel. Uuring viidi läbi ajavahemikus 2019. aasta septembrist kuni 2020. aasta augustini ning see sisaldas dokumentide analüüsi ja sidusrühmadega konsulteerimist, milleks kasutati hindavaid intervjuusid, suunatud küsimustikke, küsitlust, poolstruktureeritud intervjuusid ja seminari. Uuringu tulemused on kättesaadavad internetis. •Mõjuhinnang Komisjon viis kooskõlas oma parema õigusloome poliitikaga läbi mõju hindamise. Kaalutud on mitut seadusandlikku ja mitteseadusandlikku poliitikavarianti. Pärast eelvaliku etappi, kus mõned variandid tuli kõrvale jätta, hinnati üksikasjalikult järgmisi poliitikavariante: (1)poliitikavariandid I eesmärgi saavutamiseks: eraõiguslike isikute ja õiguskaitseasutuste tõhus koostöö ·1. poliitikavariant: võimaldada Europolil töödelda otse eraõiguslikelt isikutelt saadud andmeid; ·2. poliitikavariant: võimaldada Europolil vahetada eraõiguslike isikutega isikuandmeid, et teha kindlaks jurisdiktsioon; ·3. poliitikavariant: võimaldada Europolil teha otsepäringuid eraõiguslike isikute hallatavates andmebaasides; (2)poliitikavariandid II eesmärgi saavutamiseks: suurte ja keerukate andmekogumite analüüsimine piiriüleste seoste tuvastamiseks ·4. poliitikavariant: võimaldada Europolil analüüsida suuri ja keerukaid andmekogumeid; ·5. poliitikavariant: võtta kasutusele uus andmesubjektide kategooria (isikud, kes ei ole seotud kuriteoga), kelle andmeid Europol saab töödelda; (3)poliitikavariandid III eesmärgi saavutamiseks: kasutada õiguskaitses uusi tehnoloogialahendusi;

·6. poliitikavariant: reguleerida Europoli toetust ELi julgeolekualaste teadusuuringute programmile, Europoli innovatsioonilaborit ja Europoli toetust ELi innovatsioonikeskusele; ·7. poliitikavariant: võimaldada Europolil töödelda isikuandmeid innovatsiooni eesmärgil valdkondades, mis on seotud tema toetusega õiguskaitsele. Mõjuhinnangu eraldi lisades analüüsiti lisaks nende asjakohasust arvesse võttes ja täielikkuse huvides järgmisi poliitikavariante, millega vastatakse kaasseadusandjate üleskutsetele tugevdada Europoli rolli ja luua vähem poliitikavalikuid, eelkõige õiguslike piirangute tõttu: ·8. poliitikavariant: võimaldada Europolil sisestada Schengeni infosüsteemi nn varjatud kontrolli hoiatusteateid; ·9. poliitikavariant: lisada Schengeni infosüsteemi uus hoiatusteadete kategooria, mida kasutab üksnes Europol; ·10. poliitikavariant: kaitsemeetmete piisava taseme enesehindamist käsitlevate sätete sihipärane läbivaatamine; ·11. poliitikavariant: sihipärane läbivaatamine, millega viiakse teatavates olukordades isikuandmete edastamist käsitlev säte vastavusse andmekaitseõiguse täitmise tagamist käsitleva politseidirektiivi sättega; ·12. poliitikavariant: otsida Europoli määruse sätete kohaldamise parimaid tavasid ja juhiseid; ·13. poliitikavariant: tugevdada uurimise algatamise taotlemise mehhanismi; ·14. poliitikavariant: võimaldada Europolil taotleda kriminaaluurimise algatamist juhtumites, mis puudutavad ainult ühe liikmesriigiga seotud, liidu poliitikavaldkondades hõlmatud ühist huvi kahjustavaid kuriteoliike, ilma asjaomase kuriteo piiriülese mõõtme nõudeta. Pärast kõigi poliitikavariantide mõju üksikasjalikku hindamist kuuluvad eelistatud poliitikavariantide paketti 2., 4., 7., 9., 11., 12. ja 14. poliitikavariant. Neid eelistatud poliitikavariante käsitletakse käesolevas seadusandlikus algatuses. Eelistatud poliitikavariantide paketiga (2., 4., 7., 9., 11., 12. ja 14. poliitikavariant) reageeritakse kindlakstehtud probleemidele tulemuslikult ning antakse Europolile tugevad vahendid ja suutlikkus, et suurendada tekkivate ohtudega võitlemisel oma toetust liikmesriikidele, järgides täielikult põhiõigusi. Sotsiaalselt ja majanduslikult on kõigi eelistatud variantide lõplikud kasusaajad kodanikud, kes saavad otsest ja kaudset kasu madalamatest kuritegevuse määradest, väiksemast majanduslikust kahjust ja väiksematest turvalisusega seotud kuludest. Tõhususe seisukohast on peamised kasusaajad riiklikud õiguskaitseasutused. Eelistatud poliitikavariandid peaksid looma ELi tasandil märkimisväärse mastaabisäästu, kuna nendega antakse ülesanded, mida saab tõhusamalt täita ELi tasandil, riigi tasandilt üle Europolile. Eelistatud poliitikavariantidega nähakse ette tõhusad lahendused probleemidele, mida tuleks vastasel juhul lahendada suuremate kuludega 27 individuaalse riikliku lahenduse abil, või probleemidele, mida ei saaks riigi tasandil üldse lahendada, kuna need on piiriülesed. •Põhiõigused Võttes arvesse isikuandmete töötlemise tähtsust õiguskaitsealases töös üldiselt ja eelkõige Europoli toetustegevuses, pööratakse käesolevas seadusandlikus algatuses erilist tähelepanu vajadusele tagada täielik kooskõla põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigustega, eelkõige õigusega isikuandmete kaitsele ja eraelu austamisele. Kuna peaaegu kõik lisatud mõjuhinnangus käsitletud probleemid, eesmärgid ja poliitikavariandid hõlmavad isikuandmete töötlemist, peab iga sellest tulenev isikuandmete kaitse põhiõiguse kasutamise piirang piirduma sellega, mis on rangelt vajalik ja proportsionaalne. See võib mõjutada ka muid põhiõigusi, näiteks põhiõigust mittediskrimineerimisele teadusuuringute ja innovatsiooni kontekstis. Põhiõiguste, eelkõige isikuandmete kaitse ja eraelu austamise õiguse igakülgne arvessevõtmine lisatud mõjuhinnangus põhineb poliitikavariantide üksikasjalikul hindamisel seoses nende piirangutega põhiõiguste kasutamisele, mis on esitatud lisatud mõjuhinnangu 5. lisas. Lisatud mõjuhinnangu 5. lisas sisalduvas põhiõiguste hinnangus kohaldatakse komisjoni tegevusjuhiseid põhiõiguste arvessevõtmiseks komisjoni mõjuhinnangutes, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti käsiraamatut põhiõiguste harta kohaldamise kohta ning Euroopa Andmekaitseinspektori juhiseid vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamise kohta. Nende juhiste põhjal tehakse lisatud mõjuhinnangu põhiõigusi käsitlevas 5. lisas järgmist: ·kirjeldatakse poliitikavariante, mis jäeti varases etapis kõrvale, kuna need avaldavad põhiõigustele suurt negatiivset mõju; ·esitatakse vajalikkuse ja proportsionaalsuse järkjärguline hinnang; ·kirjeldatakse poliitikavariante, mis lükati tagasi, kui on olemas vähem sekkuv, kuid sama tõhus variant, ning

·esitatakse täielik loetelu üksikasjalikest kaitsemeetmetest nende poliitikavariantide jaoks, mille puhul on põhiõiguste kasutamise piiramine vajalik, seda ka vähem sekkuva, kuid sama tõhusa variandi puudumise tõttu. Lisaks on lisatud mõjuhinnangu 8. punktis esitatud hinnang eelistatud poliitikavariantide kogumõju kohta põhiõigustele. 4.MÕJU EELARVELE Käesolev seadusandlik algatus mõjutaks Europoli eelarvet ja personalivajadust. Hinnangute kohaselt on kogu mitmeaastase finantsraamistiku perioodil vaja umbes 180 miljoni euro suurust lisaeelarvet ja umbes 160 täiendavat ametikohta, et tagada Europolile vajalikud vahendid läbivaadatud volituste täitmiseks. Käesolevas seadusandlikus algatuses Europolile kavandatud uued ülesanded nõuaksid seega täiendavaid rahalisi vahendeid ja inimressursse võrreldes vahenditega, mis on ette nähtud komisjoni 2020. aasta mais esitatud 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekus, mille kohaselt on kavas, et Europolile antav ELi toetus suureneb igal aastal 2 %. Need prognoosid ning üldeelarve ja ametikohtade arv sõltuvad 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavate läbirääkimiste tulemustest. See panus peaks ühtlasi stabiliseerima Europoli ressursivajadused finantsselgitusega hõlmatud perioodil. Samuti annab käesolev seadusandlik algatus liikmesriikidele võimaluse anda otsene panus Europoli eelarvesse, kui see on olemasolevate või uute ülesannete täitmiseks vajalik ja nõutav. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Europoli laiendatud volituste järelevalve ja hindamine toimuvad eelkõige kehtiva Europoli määruse kohaste kohaldatavate mehhanismide abil. Artikliga 68 nähakse ette hindamine, mille käigus hinnatakse eelkõige Europoli ja tema töökorralduse mõju, tulemuslikkust ja tõhusust ning võidakse hinnata Europoli struktuuri, toimimise, tegevusvaldkonna ja ülesannete muutmise võimalikku vajadust ning sellise muutmise finantsmõju. Lisaks sellele hindamisele kogub komisjon andmeid oma esindatuse kaudu Europoli haldusnõukogu koosolekutel ja tehes koos liikmesriikidega järelevalvet Europoli tegevuse üle (artikkel 11). •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Käesoleva seadusandliku algatusega nähakse Europolile ette järgmised uued ülesanded. ·Europolil võimaldatakse teha tulemuslikku koostööd eraõiguslike isikutega: seadusandlikus algatuses sätestatakse normid, mille kohaselt Europol vahetab isikuandmeid eraõiguslike isikutega ja analüüsib neid andmeid, et teha kindlaks kõik asjaomased liikmesriigid ja anda neile teavet, mis on vajalik nende jurisdiktsiooni kindlaksmääramiseks, sealhulgas seoses terroristliku veebisisuga. Selleks peaks Europolil olema võimalik saada eraõiguslikelt isikutelt isikuandmeid, teavitada selliseid eraõiguslikke isikuid puuduvast teabest ning taotleda, et liikmesriigid paluksid teistel eraõiguslikel isikutel jagada täiendavat lisateavet. Nende normidega antakse Europolile ka võimalus toimida liikmesriikide ja eraõiguslike isikute vahelise teabevahetuse tehnilise kanalina. Nende uute õiguslike alustega vastatakse probleemidele, millega eraõiguslikud isikud ja õiguskaitseasutused kuritegude tõkestamisel koostööd tehes kokku puutuvad juhul, kui õigusrikkuja, ohvrid ja asjaomane IT-infrastruktuur kuuluvad mitme jurisdiktsiooni alla ELis ja väljaspool, ning võimaldavad ka Europolil toetada õiguskaitseasutusi nende suhtluses eraõiguslike isikutega, mis käsitleb terroristliku veebisisu eemaldamist ja muid asjakohaseid küsimusi. [Artikkel 26] ·Europolil võimaldatakse vahetada eraõiguslike isikutega isikuandmeid kriisidele reageerimise korral: seadusandlikus algatuses sätestatakse normid, mille kohaselt Europol toetab liikmesriike, et tõkestada sellise terroristliku sisu laiaulatuslikku levitamist veebiplatvormide kaudu, mis on seotud jätkuvate või hiljutiste tegelike sündmustega, mis kujutavad endast ohtu elule või kehalisele puutumatusele või mille puhul kutsutakse üles tekitama vahetut kahju elule või kehalisele puutumatusele. Selleks võimaldatakse Europolil vahetada isikuandmeid eraõiguslike isikutega, sealhulgas sellise sisuga seotud räsi, IP-aadresse või internetiaadresse. [Artikkel 26a] ·Europolil võimaldatakse töödelda suuri ja keerukaid andmekogumeid: seadusandlikus algatuses sätestatakse normid, mille kohaselt Europol kontrollib, kas tema eesmärkidega seotud kuritegude ennetamise ja nende vastu võitlemise raames saadud isikuandmed on kooskõlas nende andmesubjektide kategooriatega, kelle andmeid amet võib töödelda. Selleks kehtestatakse seadusandliku algatusega võimalus teha saadud isikuandmete eelanalüüs, mille ainus eesmärk on kindlaks teha, kas sellised andmed vastavad neile andmesubjektide kategooriatele. Komisjon esitab need uued õiguslikud alused pärast seda, kui ta on analüüsinud Euroopa Andmekaitseinspektori otsust Europoli probleemide kohta seoses suurandmetega („Europol’s big data challenge“). [Artikli 18 lõige 5a] ·Europolil võimaldatakse suurte ja keerukate andmekogumite analüüsiga tulemuslikult toetada kriminaaluurimisi liikmesriikides või Euroopa Prokuratuuris: seadusandlikus algatuses sätestatakse uued normid, mis võimaldavad Europolil põhjendatud juhtudel, kui see on vajalik teatava liikmesriigis või Euroopa Prokuratuuris läbiviidava kriminaaluurimise tulemuslikuks toetamiseks, töödelda andmeid, mille riigi ametiasutused või Euroopa Prokuratuur on kõnealuse kriminaaluurimise raames saanud, kooskõlas riigisiseses kriminaalõiguses kohaldatavate menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega. Sel eesmärgil ja juhul, kui liikmesriik või Euroopa Prokuratuur taotleb Europolilt teatava kriminaaluurimise jaoks analüütilist tuge, antakse seadusandliku algatusega Europolile võimalus töödelda kõiki andmeid, mis sisalduvad uurimistoimikus, mille liikmesriik või Euroopa Prokuratuur on kõnealuse uurimise jaoks esitatud, seni kuni Europol toetab seda konkreetset kriminaaluurimist. See võib sisaldada teavet, mille usaldusväärne kolmas riik on esitanud konkreetse kriminaaluurimise raames, tingimusel et see teave on vajalik selleks, et Europol saaks seda kriminaaluurimist liikmesriigis toetada. Lisaks nähakse seadusandliku algatusega liikmesriigile või Euroopa Prokuratuurile ette võimalus taotleda, et Europol säilitaks uurimistoimikut ja oma operatiivanalüüsi tulemusi üksnes selleks, et tagada kriminaaljälituse protsessi õigsus, usaldusväärsus ja jälgitavus, ning ainult seni, kuni kestab selle kriminaaluurimisega seotud kohtumenetlus liikmesriigis. Komisjon esitab need uued õiguslikud alused pärast seda, kui ta on analüüsinud Euroopa Andmekaitseinspektori otsust Europoli probleemide kohta seoses suurandmetega („Europol’s big data challenge“). [Artikkel 18a] ·Tugevdatakse Europoli rolli teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas: a) komisjoni abistamine peamiste uurimisteemade kindlaksmääramisel, Europoli eesmärkide seisukohast oluliste teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas liidu raamprogrammide koostamisel ning rakendamisel; [Artikli 4 lõige 4a] b) liikmesriikide toetamine uudsete tehnoloogialahenduste kasutamisel Europoli eesmärkidega seotud kuritegude ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks ning innovatsioonimeetmete rakendamine, sealhulgas vajaduse korral koos isikuandmete töötlemisega; [Artikkel 33a] c) selliste konkreetsete liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute juhtumite taustauuringute toetamine, mis on seotud ettevõtjatega, kes pakuvad tehnoloogialahendusi, mida Europol või liikmesriigid Europoli eesmärkidega seotud kuritegude ennetamiseks ja uurimiseks kasutavad või arendavad. [Artikli 4 lõige 4b] ·Europolil võimaldatakse pärast liikmesriikidega konsulteerimist sisestada Schengeni infosüsteemi andmeid kolmanda riigi kodaniku kahtlustatava osalemise kohta Europoli pädevusalasse kuuluvas kuriteos. [Artikli 4 lõike 1 punkt r] ·Tugevdatakse Europoli ja kolmandate riikide vahelist koostööd Europoli eesmärkidega seotud kuritegude ennetamisel ja nende vastu võitlemisel: seadusandliku algatusega nähakse Europoli tegevdirektorile ette võimalus lubada isikuandmete teatavat liiki edastamist kolmandatesse riikidesse konkreetsetes olukordades ja igal üksikjuhul eraldi, kui selline edastamine on vajalik. [Artikli 25 lõige 5] ·Tugevdatakse Europoli koostööd Euroopa Prokuratuuriga kooskõlas Europoli suhtes kohaldatavate eeskirjadega, mis käsitlevad isikuandmete edastamist liidu asutustele. [Artikkel 20a] ·Tugevdatakse Europoli koostööd Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF), et avastada pettusi, korruptsiooni ja muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust, kooskõlas Europoli suhtes kohaldatavate eeskirjadega, mis käsitlevad isikuandmete edastamist liidu asutustele. [Artikli 21 lõige 8] ·Konkreetsetes uurimistes võimaldatakse Europoli ja liikmesriikide ühist operatiivanalüüsi. [Artikli 20 lõige 2a] ·Tugevdatakse veelgi parlamentaarset järelevalvet Europoli üle ja tema aruandekohustust ning kehtestatakse Europolile uued kohustused anda aru parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale. [Artikkel 51]

Europoli suhtes kohaldatava andmekaitseraamistiku edasiseks tugevdamiseks tehakse käesolevas seadusandlikus algatuses järgmist: ·tehakse ettepanek kohaldada Europoli suhtes määruse (EL) 2018/1725 (mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes) artiklit 3 („Mõisted“) ja IX peatükki, samas kui määruse (EL) 2018/1725 muid peatükke kohaldatakse Europoli suhtes halduslikku laadi isikuandmete puhul; [Artikkel 27a] ·ühtlustatakse isikuandmete eriliikide (tundlikud andmed) töötlemist käsitlevat sõnastust, lisades andmete eriliikide hulka biomeetrilised andmed; [Artikkel 30] ·lisatakse uus säte isikuandmete töötlemise kohta teadusuuringute ja innovatsiooni eesmärgil, et võtta nõuetekohaselt arvesse Europoli suuremat rolli nendes valdkondades ja selle mõju isikuandmete töötlemisele, ning nähakse ette täiendavad kaitsemeetmed; [Artikkel 33a] ·lisatakse uus säte andmetöötlustoimingute kategooriate registreerimise kohta, et kajastada praegust tava; [Artikkel 39a] ·antakse üksikasjalikum ülevaade Europoli andmekaitseametniku ametisse nimetamise, tema ametikoha ja ülesannete kohta, et rõhutada selle ametikoha tähtsust kooskõlas lähenemisviisiga, mis võeti siis, kui ajakohastati ELi andmekaitseõigustikku, millega loodi andmekaitseametniku ametikoht kui ELi andmekaitsestruktuuri oluline osa. [Artiklid 41a kuni 41c] Käesoleva seadusandliku algatusega nähakse ka ette järgmised õiguslikud selgitused ja Europoli olemasolevate ülesannete kodifitseerimine: ·liikmesriikide eriüksuste toetamine Atlase võrgustiku kui liikmesriikide ja assotsieerunud riikide 38 eriüksuse koostööplatvormi kaudu; [Artikli 4 lõike 1 punkt h] ·liikmesriikide toetamine, koordineerides õiguskaitseasutuste reageerimist küberrünnetele; [Artikli 4 lõike 1 punkt m] ·liikmesriike toetamine ohtlike kurjategijate uurimisel; [Artikli 4 lõike 1 punkt q] ·hindamis- ja järelevalvemehhanismi toetamine eriteadmiste, analüüsi, aruannete ja muu asjakohase teabega, et kontrollida nõukogu määrusega (EL) nr 1053/2013 kehtestatud Schengeni acquis’ kohaldamist; [Artikli 4 lõike 1 punkt s] ·raske kuritegevuse ohtudele koordineeritud, sidusa, valdkondadevahelise ja asutustevahelise reageerimise hõlbustamine ja toetamine kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormi kaudu; [Artikli 4 lõige 2] ·komisjoni ja liikmesriikide toetamine tõhusa riskihindamise tegemisel, pakkudes neile ohtude hindamise analüüsi, mis põhineb Europoli valduses oleval teabel kuritegelike nähtuste ja suundumuste kohta; [Artikli 4 lõige 3] ·selgitamine, et Europoli töötajad võivad pakkuda liikmesriikide õiguskaitseasutustele kohapeal operatsioonide ja uurimiste käigus operatiivtuge; [Artikli 4 lõige 5] ·selgitamine, et erijuhtudel, kui Europol leiab, et tuleks algatada kriminaaluurimine, võib ta taotleda liikmesriigi pädevatelt asutustelt liidu poliitikavaldkondades hõlmatud ühist huvi kahjustava kuriteo uurimise algatamist, läbiviimist või koordineerimist, ilma et oleks nõutav asjaomase kuriteo piiriülene mõõde; [Artikli 6 lõige 1] ·liikmesriikide toetamine üldsuse teavitamisel isikutest, kes on riigisisese õiguse alusel tagaotsitavad seoses Europoli pädevusse kuuluva kuriteoga, Europoli veebisaidi kaudu, mis käsitleb Euroopa kõige tagaotsitumaid kurjategijaid; [Artikli 18 punkt f] ·selgitamine, et liikmesriigid võivad teha Europoli operatiivanalüüsi ja kohtuekspertiisi tulemused kättesaadavaks oma asjaomastele asutustele, sealhulgas prokuröridele ja kriminaalkohtutele kogu kriminaalmenetluse jooksul kooskõlas kohaldatavate kasutuspiirangute ja riigisisese kriminaalmenetlusõigusega; [Artikli 20 lõige 3] ·selgitamine, et Europoli töötajad võivad esitada tõendeid, mis said neile teatavaks nende kohustuste täitmise või tegevuse käigus liikmesriikides läbiviidavates kriminaalmenetlustes. [Artikli 20 lõige 5] 2020/0349 (COD) Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) 2016/794 selles osas, mis puudutab Europoli ja eraõiguslike isikute koostööd, Europolis isikuandmete töötlemist kriminaaluurimiste toetamiseks ning Europoli rolli teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 88, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/794, et toetada ja tugevdada liikmesriikide pädevate asutuste tegevust ja nende vastastikust koostööd kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuritegude, terrorismi ja liidu poliitikavaldkondades hõlmatud ühist huvi kahjustavate kuriteoliikide ennetamisel ning nende vastu võitlemisel. (2)Euroopa seisab silmitsi muutuva julgeolekuolukorraga, kus julgeolekuohud teisenevad ja muutuvad üha keerukamaks. Kurjategijad ja terroristid kasutavad ära digipöörde ja uute tehnoloogialahenduste eeliseid, sealhulgas füüsilise ja digitaalse maailma omavahelist seotust ning piiride hägustumist. COVID-19 kriis on seda hoogustanud, sest kurjategijad on kiiresti haaranud võimalusest kriisi ära kasutada ja kohandavad oma toimimisviise või arendavad uusi kuritegeliku tegevuse liike. Terrorism on endiselt märkimisväärne oht liidu ja selle kodanike vabadusele ning eluviisile. (3)Kõnealused ohud levivad üle piiride, on seotud erinevate kuritegudega, mille toimepanekut need hõlbustavad, ning väljenduvad selliste kuritegelike organisatsioonide tegevuses, kes tegelevad mitut eri liiki kuritegeliku tegevusega. Kuna nende piiriüleste julgeolekuprobleemide lahendamiseks ei piisa üksnes riiklikul tasandil võetavatest meetmetest, on liikmesriikide õiguskaitseasutused üha enam kasutanud Europoli pakutavat toetust ja eriteadmisi, et võidelda raskete kuritegude ja terrorismi vastu. Europoli ülesannete operatiivne tähtsus on alates määruse (EL) 2016/794 kohaldamise algusest oluliselt muutunud. Uus ohukeskkond muudab ka seda, millist toetust liikmesriigid Europolilt kodanike turvalisuse tagamiseks vajavad ja ootavad. (4)Kuna Euroopa seisab silmitsi üha suurenevate ohtudega, mis tulenevad kuritegelikest organisatsioonidest ja terrorirünnakutest, peab tõhusa õiguskaitsetegevuse hulka kuuluma kriisiolukordade ohjamisele spetsialiseerunud hästi koolitatud koostalitusvõimeliste eriüksuste kättesaadavus. Liikmesriikide õiguskaitseüksused teevad liidus koostööd nõukogu otsuse 2008/617 alusel. Europol peaks suutma neid eriüksusi toetada, sealhulgas pakkudes operatiiv-, tehnilist ja rahalist toetust. (5)Viimastel aastatel on korraldatud laiaulatuslikke küberründeid avaliku ja erasektori üksuste vastu nii paljudes liidu jurisdiktsioonides kui ka mujal ning need avaldavad mõju eri sektoritele, sealhulgas transpordile, tervishoiule ja finantsteenustele. Ühendatud keskkonnas ei saa küberkuritegevust ja küberturvalisust teineteisest lahutada. Sellise tegevuse ennetamist, uurimist ja selle eest süüdistuse esitamist toetab asjaomaste osaliste vaheline koordineerimine ja koostöö, milles osalevad muu hulgas Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet (ENISA), võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse eest vastutavad pädevad asutused (edaspidi „võrgu- ja infoturbeasutused“), nagu on määratletud direktiivis (EL) 2016/1148, õiguskaitseasutused ja eraõiguslikud isikud. Selleks et tagada küberrünnete ja julgeolekuohtude valdkonnas tõhus koostöö kõigi asjaomaste osalejate vahel liidu ja riigi tasandil, peaks Europol tegema ENISAga teabevahetuse ja analüütilise toe pakkumise kaudu koostööd. (6)Ohtlikel kurjategijatel on kuritegelikes võrgustikes juhtiv roll ja nad kujutavad endast suurt raske kuritegevuse ohtu liidu sisejulgeolekule. Selleks et võidelda ohtlike kuritegelike organisatsioonide ja nende juhtivate liikmete vastu, peaks Europol suutma toetada liikmesriike, et nad keskenduksid oma uurimistegevuses asjaomaste isikute, nende kuritegeliku tegevuse ja nende kuritegelike võrgustike liikmete tuvastamisele. (7)Rasketest kuritegudest tulenevad ohud nõuavad koordineeritud, sidusat, valdkondadevahelist ja mitme asutuse osalusega reageerimist. Europolil peaks olema võimalik hõlbustada ja toetada selliseid luureandmetel põhinevaid liikmesriikide juhitud julgeolekualgatusi, näiteks kuritegevusega seotud ohte käsitlevat valdkondadevahelist Euroopa platvormi, et rasketest kuritegudest tulenevad ohud kindlaks teha, tähtsuse järjekorda seada ja neid ohjata. Europolil peaks olema võimalik pakkuda sellisele tegevusele haldus-, logistilist, rahalist ja operatiivtuge ning toetada valdkondadevaheliste prioriteetide kindlaksmääramist ja horisontaalsete strateegiliste eesmärkide täitmist võitluses raskete kuritegude vastu. (8)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1862 politseikoostöö ja kriminaalasjade tehtava õigusalase koostöö valdkonnas loodud Schengeni infosüsteem (SIS) on oluline vahend turvalisuse kõrge taseme säilitamiseks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal. Europol kui liidus toimuva teabevahetuse keskus saab kolmandatelt riikidelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt väärtuslikku teavet isikute kohta, keda kahtlustatakse osalemises Europoli pädevusse kuuluvates kuritegudes, ning säilitab seda teavet. Pärast liikmesriikidega konsulteerimist peaks Europolil olema võimalik sisestada SISi nende isikute kohta andmeid, et teha need SISi lõppkasutajatele otse ja reaalajas kättesaadavaks. (9)Europolil on oluline roll hindamis- ja järelevalvemehhanismi toetamisel, et kontrollida nõukogu määrusega (EL) nr 1053/2013 kehtestatud Schengeni acquis’ kohaldamist. Võttes arvesse vajadust tugevdada liidu sisejulgeolekut, peaks Europol panustama oma eriteadmiste, analüüside, aruannete ja muu asjakohase teabega kogu hindamis- ja järelevalveprotsessi alates programmitööst kuni kohapealsete kontrollkäikude ja järelmeetmeteni. Samuti peaks Europol aitama hindamis- ja järelevalvevahendeid välja töötada ja ajakohastada. (10)Riskihindamine on prognoosimise oluline osa, et näha ette uusi suundumusi ning tegeleda raskete kuritegude ja terrorismiga seotud uute ohtudega. Selleks et toetada komisjoni ja liikmesriike tõhusa riskihindamise tegemisel, peaks Europol pakkuma kuritegelike nähtuste ja suundumuste kohta tema valduses oleval teabel põhinevat ohtude hindamise analüüsi, ilma et see piiraks tollivaldkonna riskijuhtimist käsitlevate ELi õigusnormide kohaldamist. (11)Et aidata julgeolekualaste teadusuuringute ELi-poolsel rahastamisel saavutada oma täielik potentsiaal ja vastata õiguskaitse vajadustele, peaks Europol aitama komisjonil kindlaks määrata peamised uurimisteemad, koostada liidu raamprogrammid Europoli eesmärkide seisukohast oluliste teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas ning neid rakendada. Kui Europol aitab komisjonil kindlaks määrata peamised uurimisteemad ning koostada ja rakendada liidu raamprogrammi, ei tohiks ta huvide konflikti põhimõtte kohaselt saada sellest programmist rahalisi vahendeid. (12)Liit ja liikmesriigid võivad julgeoleku või avaliku korra kaalutlustel võtta välismaiste otseinvesteeringute suhtes piiravaid meetmeid. Sel eesmärgil on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/452 kehtestatud liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik, mis annab liikmesriikidele ja komisjonile vahendid julgeolekule või avalikule korrale tekkivate riskide terviklikuks käsitlemiseks. Europol peaks julgeolekule või avalikule korrale avalduva eeldatava mõju hindamise raames toetama selliste konkreetsete liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute juhtumite taustauuringuid, mis on seotud ettevõtjatega, kes pakuvad tehnoloogialahendusi, mida Europol või liikmesriigid kuritegude ennetamiseks ja uurimiseks kasutavad või arendavad.

(13)Europol pakub eriteadmisi raskete kuritegude ja terrorismi vastu võitlemiseks. Liikmesriigi taotluse korral peaks Europoli töötajatel olema võimalik pakkuda selle liikmesriigi õiguskaitseasutustele kohapeal operatsioonide ja uurimiste läbiviimisel operatiivtuge, eelkõige hõlbustades piiriülest teabevahetust ning pakkudes kohtuekspertiisi ja tehnilist tuge operatsioonides ja uurimistes, sealhulgas ühiste uurimisrühmade raames. Liikmesriigi taotluse korral peaks Europoli töötajatel olema õigus viibida selles liikmesriigis uurimistoimingute tegemise juures ja abistada nende tegemisel. Europoli töötajatel ei tohiks olla uurimistoimingute tegemise volitusi. (14)Üks Europoli eesmärk on toetada ja tugevdada liikmesriikide pädevate asutuste tegevust ning nende vastastikust koostööd liidu poliitikavaldkondades hõlmatud ühist huvi kahjustavate kuriteoliikide tõkestamisel ja nende vastu võitlemisel. Selle toetuse tugevdamiseks peaks Europolil olema võimalik taotleda liikmesriigi pädevatelt asutustelt sellise kuriteo suhtes kriminaaluurimise algatamist, läbiviimist või koordineerimist, mis kahjustab liidu poliitikavaldkondades hõlmatud ühist huvi, isegi kui asjaomane kuritegu ei ole piiriülene. Europol peaks sellistest taotlustest teavitama Eurojusti. (15)Liikmesriigi kohtuotsuse alusel taga otsitavate kahtlustatavate või süüdimõistetud isikute identiteedi ja teatavate isikuandmete avaldamine suurendab võimalusi sellised isikud üles leida ja vahistada. Selleks et toetada liikmesriike selle ülesande täitmisel, peaks Europolil olema võimalik avaldada oma veebisaidil teavet Euroopa kõige tagaotsitumate kurjategijate kohta, kes on seotud Europoli pädevusse kuuluvate kuritegudega, ning lihtsustada üldsuse jaoks nende isikute kohta teabe andmist. (16)Tagamaks, et Europol töötleb isikuandmeid ainult nende andmesubjektide kategooriate piires, kelle andmeid võib käesoleva määruse kohaselt töödelda, peaks Europolil olema võimalik kontrollida, kas tema eesmärkidega seotud kuritegude ennetamise ja nende vastu võitlemise raames saadud isikuandmed vastavad ühele neist andmesubjektide kategooriatest. Selleks peaks Europolil olema võimalik teha saadud isikuandmete eelanalüüs, mille ainus eesmärk on kindlaks teha, kas sellised andmed vastavad neile andmesubjektide kategooriatele. Selle tegemiseks peaks Europolil olema võimalik andmeid filtreerida, võrreldes neid Europoli valduses juba olevate andmetega. Europol peaks tegema sellise eelanalüüsi enne, kui ta töötleb andmeid ristkontrolli, strateegilise analüüsi, operatiivanalüüsi või teabevahetuse eesmärgil. Kui eelanalüüsist selgub, et asjaomased isikuandmed ei vasta nende andmesubjektide kategooriatele, kelle andmeid võib käesoleva määruse kohaselt töödelda, peaks Europol need andmed kustutama. (17)Kriminaaluurimiste käigus kogutud andmete maht on üha suurenenud ja andmed on muutunud järjest keerukamaks. Liikmesriigid esitavad Europolile suured ja keerukad andmekogumid ning taotlevad Europolilt operatiivanalüüsi, et teha kindlaks seosed teiste kuritegude ja kurjategijatega teistes liikmesriikides ja väljaspool liitu. Liikmesriigid ei saa ise andmeid analüüsides selliseid piiriüleseid seoseid tuvastada. Europolil peaks olema võimalik liikmesriikide kriminaaluurimisi toetada ning töödelda suuri ja keerukaid andmekogumeid selliste piiriüleste seoste väljaselgitamiseks, kui käesolevas määruses sätestatud ranged nõuded on täidetud. Kui see on vajalik teatava liikmesriigis läbiviidava kriminaaluurimise tõhusaks toetamiseks, peaks Europolil olema võimalik töödelda andmekogumeid, mille riigi ametiasutused on saanud kõnealuse kriminaaluurimise käigus kooskõlas nende riigisisese kriminaalõiguse alusel kohaldatavate menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega ning seejärel Europolile esitanud. Kui liikmesriik esitab Europolile uurimistoimiku ja palub Europolil teatavat kriminaaluurimist toetada, peaks Europolil olema võimalik töödelda kõiki selles toimikus sisalduvaid andmeid seni, kuni ta toetab seda kriminaaluurimist. Europolil peaks olema võimalik töödelda ka isikuandmeid, mis on vajalikud teatava liikmesriigis läbiviidava kriminaaluurimise toetamiseks, kui need andmed pärinevad kolmandast riigist, tingimusel et kolmanda riigi suhtes kohaldatakse komisjoni otsust, milles leitakse, et riik tagab isikuandmete kaitse piisava taseme („piisava kaitse otsus“), või piisava kaitse otsuse puudumise korral rahvusvahelist lepingut, mille liit on sõlminud vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 218, või isikuandmete vahetamist võimaldavat koostöölepingut, mille Europol ja kolmas riik on sõlminud enne määruse (EL) 2016/794 jõustumist, ning tingimusel, et kolmas riik omandas andmed kriminaaluurimise raames kooskõlas oma riigisisese kriminaalõiguse alusel kohaldatavate menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega. (18)Tagamaks, et andmete töötlemine on vajalik ja proportsionaalne, peaksid liikmesriigid tagama uurimistoimikut Europolile esitades vastavuse riigisisesele ja liidu õigusele. Europol peaks kontrollima, kas teatava kriminaaluurimise toetamiseks on vajalik ja proportsionaalne töödelda isikuandmeid, mis ei pruugi vastata nende andmesubjektide kategooriatele, kelle andmeid võib üldiselt määruse (EL) 2016/794 II lisa kohaselt töödelda. Europol peaks selle hindamise dokumenteerima. Europol peaks säilitama selliseid andmeid muudest andmetest funktsionaalselt eraldi ja töötlema neid üksnes juhul, kui see on vajalik teatava kriminaaluurimise toetamiseks, näiteks kui leitakse uus juhtlõng. (19)Tagamaks, et liikmesriik saab kasutada Europoli analüütilisi aruandeid kriminaaluurimisele järgneva kohtumenetluse raames, peaks Europolil olema võimalik asjaomase liikmesriigi taotluse korral seotud uurimistoimiku säilitada, et tagada kriminaaljälituse protsessi õigsus, usaldusväärsus ja jälgitavus. Europol peaks säilitama selliseid andmeid eraldi ja ainult seni, kuni liikmesriigis kestab selle kriminaaluurimisega seotud kohtumenetlus. On vaja tagada nii pädevate õigusasutuste juurdepääs kui ka kaitseõigus, eelkõige kahtlustatavate või süüdistatavate või nende advokaatide õigus tutvuda kohtuasja materjalidega. (20)Raske kuritegevuse või terrorismi piiriülesed juhtumid nõuavad asjaomaste liikmesriikide õiguskaitseasutuste tihedat koostööd. Europol pakub vahendeid, mis toetavad sellist koostööd uurimistes, eelkõige teabevahetuse kaudu. Selleks et sellist koostööd konkreetsete uurimiste puhul ühise operatiivanalüüsi abil veelgi tõhustada, peaks liikmesriikidel olema võimalik anda teistele liikmesriikidele otsene juurdepääs Europolile esitatud teabele, ilma et see piiraks nende piirangute kohaldamist, mille nad on kõnealusele teabele juurdepääsule kehtestanud. Liikmesriikidepoolne isikuandmete töötlemine ühise operatiivanalüüsi raames peaks toimuma kooskõlas käesolevas määruses sätestatud eeskirjade ja kaitsemeetmetega. (21)Europol pakub liikmesriikide pädevatele asutustele kriminaaluurimistes operatiivtuge, eelkõige operatiivanalüüsi ja kohtuekspertiisi. Liikmesriikidel peaks olema võimalik teha nende tegevuste tulemused kogu kriminaalmenetluse jooksul kättesaadavaks oma asjaomastele asutustele, sealhulgas prokuröridele ja kriminaalkohtutele. Selleks peaks Europoli töötajatel olema võimalik esitada kriminaalmenetluses tõendeid, mis said neile teatavaks nende kohustuste täitmise või tegevuse käigus, ilma et see piiraks kohaldatavate kasutuspiirangute ja riigisisese kriminaalmenetlusõiguse kohaldamist. (22)Europol ja nõukogu määrusega (EL) 2017/1939 asutatud Euroopa Prokuratuur peaksid kehtestama vajaliku korra oma operatiivkoostöö optimeerimiseks, võttes nõuetekohaselt arvesse oma ülesandeid ja volitusi. Europol peaks tegema Euroopa Prokuratuuriga tihedat koostööd ning toetama Euroopa Prokuratuuri taotluse korral aktiivselt tema läbiviidavaid uurimisi ja süüdistuste esitamist, sealhulgas pakkudes analüütilist tuge ja vahetades asjakohast teavet, ning tegema temaga koostööd alates hetkest, millal kahtlustatavast kuriteost Euroopa Prokuratuurile teatatakse, kuni hetkeni, millal Euroopa Prokuratuur otsustab, kas esitada süüdistus või lõpetada kriminaalasi muul viisil. Europol peaks teatama Euroopa Prokuratuurile põhjendamatu viivituseta igast kuritegelikust tegevusest, mille suhtes saaks Euroopa Prokuratuur oma pädevust teostada. Europoli ja Euroopa Prokuratuuri operatiivkoostöö tõhustamiseks peaks Europol võimaldama Euroopa Prokuratuurile päringutabamustel või nende puudumisel põhineva juurdepääsu Europolis kättesaadavatele andmetele kooskõlas käesolevas määruses sätestatud kaitsemeetmete ja andmekaitsetagatistega. Europoli koostöös Euroopa Prokuratuuriga tuleks kohaldada käesolevas määruses sätestatud eeskirju, mis käsitlevad andmete edastamist liidu asutustele. Samuti peaks Europolil olema võimalik toetada Euroopa Prokuratuuri kriminaaluurimisi suurte ja keerukate andmekogumite analüüsiga. (23)Europol peaks tegema tihedat koostööd Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF), et avastada pettusi, korruptsiooni ja muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Selleks peaks Europol edastama OLAFile viivitamata kogu teabe, millega seoses saaks OLAF oma pädevust teostada. Europoli koostöös OLAFiga tuleks kohaldada käesolevas määruses sätestatud eeskirju, mis käsitlevad andmete edastamist liidu asutustele. (24)Raskel kuritegevusel ja terrorismil on tihti seoseid liiduväliste piirkondadega. Europol võib vahetada isikuandmeid kolmandate riikidega, kaitstes samal ajal andmesubjektide eraelu puutumatust ning põhiõigusi ja -vabadusi. Selleks et tugevdada Europoli eesmärkidega seotud kuritegude ennetamisel ja nende vastu võitlemisel koostööd kolmandate riikidega, peaks Europoli tegevdirektoril olema võimalik teatavates olukordades ja igal üksikjuhul eraldi lubada isikuandmete teatavat liiki edastamist kolmandatele riikidele, kui selline andmete edastamine seoses teatava konkreetse olukorraga on vajalik ja vastab kõigile käesoleva määruse nõuetele. (25)Selleks et toetada liikmesriike koostöö tegemisel piiriüleseid teenuseid osutavate eraõiguslike isikutega, kui nende eraõiguslike isikute valduses on kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise seisukohast olulist teavet, peaks Europolil olema võimalik saada eraõiguslikelt isikutelt isikuandmeid ja teatavatel asjaoludel vahetada nendega isikuandmeid. (26)Kurjategijad kasutavad suhtlemiseks ja ebaseaduslike tegude toimepanekuks üha enam eraõiguslike isikute osutatavaid piiriüleseid teenuseid. Seksuaalkurjategijad kuritarvitavad lapsi ning jagavad internetiplatvorme kasutades kogu maailmas pilte ja videoid. Terroristid kuritarvitavad internetipõhiste teenuste osutajate piiriüleseid teenuseid, et värvata vabatahtlikke, kavandada ja koordineerida rünnakuid ning levitada propagandat. Küberkurjategijad saavad kasu ühiskonna digitaliseerimisest, kasutades andmepüüki ja sotsiaalset manipulatsiooni, et panna toime muud liiki küberkuritegusid, nagu internetipettused, lunavararünded või maksepettused. Kuna kurjategijad kasutavad üha enam internetipõhiseid teenuseid, on eraõiguslikel isikutel aina rohkem isikuandmeid, mis võivad olla kriminaaluurimise seisukohast olulised. (27)Võttes arvesse interneti piirideta olemust, saab neid teenuseid sageli osutada igast maailmanurgast. Seega võivad ohvrid, kuriteo toimepanijad ja digiinfrastruktuur, kus isikuandmeid säilitatakse, ning teenuseosutaja kuuluda eri riikide jurisdiktsiooni alla nii liidus kui ka väljaspool. Seetõttu võib eraõiguslike isikute valduses olla õiguskaitse seisukohast olulisi andmekogumeid, mis sisaldavad mitme jurisdiktsiooniga seotud isikuandmeid ning isikuandmeid, mida ei saa hõlpsasti seostada ühegi konkreetse jurisdiktsiooniga. Riikide ametiasutustel on keeruline tõhusalt analüüsida selliseid mitut jurisdiktsiooni hõlmavaid või konkreetse jurisdiktsiooniga seostamatuid andmekogumeid riigisiseste lahenduste abil. Kui eraõiguslikud isikud otsustavad jagada andmeid seaduslikult ja vabatahtlikult õiguskaitseasutustega, ei ole neil praegu ühtset kontaktpunkti, kellega nad saaksid selliseid andmekogumeid liidu tasandil jagada. Lisaks tekib eraõiguslikel isikutel raskusi, kui nad saavad arvukalt taotlusi eri riikide õiguskaitseasutustelt. (28)Selleks et eraõiguslikel isikutel oleks liidu tasandil kontaktpunkt, millega saab seaduslikult jagada mitut jurisdiktsiooni hõlmavaid andmekogumeid või andmekogumeid, mida ei ole seni olnud lihtne seostada ühe või mitme konkreetse jurisdiktsiooniga, peaks Europolil olema võimalik saada isikuandmeid otse eraõiguslikelt isikutelt. (29)Tagamaks, et liikmesriigid saavad kiiresti kätte asjakohase teabe, mis on vajalik uurimiste algatamiseks, et ennetada raskeid kuritegusid ja terrorismi ning nende vastu võidelda, peaks Europolil olema võimalik selliseid andmekogumeid töödelda ja analüüsida, et teha kindlaks asjaomased liikmesriigid, ning edastada asjaomastele riiklikele õiguskaitseasutustele teave ja analüüs, mis on vajalik kõnealuste kuritegude uurimiseks nende jurisdiktsioonis. (30)Selleks et Europol saaks kindlaks teha kõik asjaomased riiklikud õiguskaitseasutused, peaks tal olema võimalik teavitada eraõiguslikke isikuid, kui neilt saadud teave ei ole piisav, et Europol saaks asjaomased õiguskaitseasutused kindlaks teha. See võimaldaks Europoliga teavet jaganud eraõiguslikel isikutel otsustada, kas Europoliga lisateabe jagamine on nende huvides ja kas nad saavad seda seaduslikult teha. Selleks võib Europol teavitada eraõiguslikke isikuid puuduvast teabest, niivõrd kui see on asjaomaste õiguskaitseasutuste kindlakstegemiseks rangelt vajalik. Sellise andmete edastamise suhtes tuleks kohaldada eritagatisi, eelkõige juhul, kui asjaomase eraõigusliku isiku asukoht ei ole liidus või kolmandas riigis, millega Europolil on isikuandmete vahetamist võimaldav koostööleping või kellega liit on sõlminud ELi toimimise lepingu artikli 218 kohase rahvusvahelise lepingu, milles on sätestatud asjakohased kaitsemeetmed, või mille kohta on komisjon teinud piisava kaitse otsuse ja leidnud, et kõnealune kolmas riik tagab andmekaitse piisava taseme. (31)Liikmesriigid, kolmandad riigid, rahvusvahelised organisatsioonid, sealhulgas Rahvusvaheline Kriminaalpolitsei Organisatsioon (Interpol), ja eraõiguslikud isikud võivad Europoliga jagada mitut jurisdiktsiooni hõlmavaid andmekogumeid või andmekogumeid, mida ei saa seostada ühe või mitme konkreetse jurisdiktsiooniga, kui need andmekogumid sisaldavad seoseid eraõiguslike isikute valduses olevate isikuandmetega. Kui sellistelt eraõiguslikelt isikutelt on vaja saada lisateavet, et teha kindlaks kõik asjaomased liikmesriigid, peaks Europolil olema võimalik taotleda liikmesriikidelt nende riiklike üksuste kaudu, et nad paluksid nende territooriumil asutatud või seal esindajat omavatel eraõiguslikel isikutel jagada Europoliga isikuandmeid kooskõlas nende liikmesriikide kohaldatava õigusega. Paljudel juhtudel ei pruugi need liikmesriigid olla suutelised tegema kindlaks oma jurisdiktsiooniga muud seost kui asjaolu, et asjaomaseid andmeid omava eraõigusliku isiku asukoht on nende jurisdiktsioonis. Sõltumata oma jurisdiktsioonist seoses konkreetse kuriteoga, mille kohta on esitatud taotlus, peaksid liikmesriigid seetõttu tagama, et nende riiklikud pädevad asutused saavad hankida eraõiguslikelt isikutelt isikuandmeid, et anda Europolile tema eesmärkide täitmiseks vajalikku teavet, järgides täielikult riigisiseses õiguses sätestatud menetluslikke tagatisi. (32)Tagamaks, et Europol ei säilita andmeid kauem, kui on vajalik asjaomaste liikmesriikide kindlakstegemiseks, tuleks Europolis kohaldada isikuandmete säilitamise tähtaegu. Kui Europol on ammendanud kõik tema käsutuses olevad vahendid kõigi asjaomaste liikmesriikide kindlakstegemiseks ja kui ta ei saa mõistlikult eeldada, et ta teeb kindlaks rohkem asjaomaseid liikmesriike, ei ole nende isikuandmete säilitamine enam asjaomaste liikmesriikide kindlakstegemiseks vajalik ega proportsionaalne. Europol peaks kustutama isikuandmed nelja kuu jooksul pärast viimast edastamist, välja arvatud juhul, kui asjaomane riiklik üksus, kontaktpunkt või asutus esitab Europolile need isikuandmed uuesti oma andmetena nimetatud ajavahemiku jooksul. Kui uuesti esitatud isikuandmed on kuulunud suuremasse isikuandmete kogumisse, peaks Europol säilitama isikuandmeid ainult siis ja sellisel määral, kui asjaomane riiklik üksus, kontaktpunkt või asutus on need uuesti esitanud.

(33)Europoli koostöö eraõiguslike isikutega ei tohiks dubleerida rahapesu andmebüroode tegevust ega sellesse sekkuda ning peaks puudutama üksnes teavet, mille esitamist rahapesu andmebüroodele ei ole Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2015/849 juba ette nähtud. Europol peaks jätkama rahapesu andmebüroodega koostööd, eelkõige riiklike üksuste kaudu. (34)Europolil peaks olema võimalik pakkuda riiklikele õiguskaitseasutustele eraõiguslike isikutega suhtlemiseks vajalikku tuge, eelkõige pakkudes selliseks suhtlemiseks vajalikku infrastruktuuri, näiteks siis, kui riigi ametiasutused teavitavad terroristlikust veebisisust internetipõhiste teenuste osutajat või vahetavad küberrünnete kontekstis teavet eraõiguslike isikutega. Kui liikmesriigid kasutavad Europoli infrastruktuuri isikuandmete vahetamiseks kuritegude kohta, mis ei ole seotud Europoli eesmärkidega, ei tohiks Europol nendele andmetele juurde pääseda. (35)Terrorirünnakud käivitavad sellise terroristliku sisu laiaulatusliku levitamise veebiplatvormide kaudu, mis kujutab endast ohtu elule või kehalisele puutumatusele või milles kutsutakse üles tekitama vahetut kahju elule või kehalisele puutumatusele. Tagamaks, et liikmesriigid saavad tulemuslikult takistada sellise sisu levitamist kestvatest või varasematest tegelikest sündmustest tulenevates kriisiolukordades, peaks Europolil olema võimalik vahetada eraõiguslike isikutega isikuandmeid, sealhulgas sellise sisuga seotud räsi, IP-aadresse või URL-aadresse, mis on vajalikud liikmesriikide toetamiseks sellise sisu levitamise tõkestamisel, eelkõige juhul, kui selle sisu eesmärk on tõsiselt hirmutada elanikkonda või sellel on niisugune mõju ning kui eeldatakse, et seda võidakse arvukate internetipõhiste teenuste osutajate kaudu eksponentsiaalselt paljundada ja levitada. (36)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/1725 on sätestatud eeskirjad füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes, kuid seda ei kohaldatud Europoli suhtes. Selleks et tagada füüsiliste isikute ühetaoline ja järjepidev kaitse isikuandmete töötlemisel, tuleks määrus (EL) 2018/1725 muuta kõnealuse määruse artikli 2 lõike 2 kohaselt Europoli suhtes kohaldatavaks ning seda tuleks täiendada erisätetega konkreetsete töötlustoimingute kohta, mida Europol peaks oma ülesannete täitmiseks tegema. (37)Õiguskaitseasutused peavad tugevdama oma tehnoloogilist suutlikkust, võttes arvesse probleeme, mida liidu julgeolekule põhjustab asjaolu, et kurjategijad kasutavad uusi tehnoloogialahendusi. Selleks peaks Europol toetama liikmesriike uudsete tehnoloogialahenduste kasutamisel Europoli eesmärkidega seotud kuritegude ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks. Selleks et uurida uusi lähenemisviise ja töötada liikmesriikide jaoks välja ühised tehnoloogialahendused Europoli eesmärkidega seotud kuritegude ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks, peaks Europolil olema võimalik tegeleda teadusuuringute ja innovatsiooniga käesoleva määrusega hõlmatud küsimustes, sealhulgas vajaduse korral isikuandmeid töödeldes, tagades samal ajal põhiõiguste täieliku järgimise. Sätted, mis käsitlevad uute vahendite väljatöötamist Europoli poolt, ei tohiks olla õiguslik alus nende kasutamiseks liidu või liikmesriigi tasandil. (38)Europolil peaks olema keskne roll liikmesriikide abistamisel tehisintellektil põhinevate uute tehnoloogialahenduste väljatöötamisel, millest saaksid kasu liikmesriikide õiguskaitseasutused kogu liidus. Europolil peaks olema keskne roll eetilise, usaldusväärse ja inimkeskse tehisintellekti edendamisel, mille suhtes kohaldatakse seoses julgeoleku, turvalisuse ja põhiõigustega tugevaid kaitsemeetmeid. (39)Europol peaks enne isikuandmete töötlemist sisaldavate teadus- ja innovatsiooniprojektide käivitamist teavitama Euroopa Andmekaitseinspektorit. Europol peaks iga projekti puhul hindama enne andmete töötlemist kavandatavate töötlustoimingute mõju isikuandmete kaitsele ja kõigile teistele põhiõigustele, sealhulgas tulemuse võimalikku kallutatust. See peaks hõlmama projekti erieesmärgil töödeldavate isikuandmete asjakohasuse hindamist. Selline hindamine hõlbustaks Euroopa Andmekaitseinspektori järelevalverolli täitmist, sealhulgas käesoleva määruse kohaste parandusvolituste kasutamist, mis võib ka kaasa tuua isikuandmete töötlemise keelamise. Uute vahendite väljatöötamine Europoli poolt ei tohiks piirata õigusliku aluse kohaldamist, sealhulgas selliste asjaomaste isikuandmete töötlemise aluseid, mida hiljem nõutaks nende vahendite kasutamiseks liidu või liikmesriigi tasandil. (40)Europolile täiendavate vahendite ja suutlikkuse andmine eeldab Europoli demokraatliku järelevalve ja aruandekohustuse tugevdamist. Parlamentaarne ühiskontroll on Europoli tegevuse poliitilise järelevalve oluline element. Võimaldamaks tõhusat poliitilist järelevalvet selle üle, kuidas Europol lisavahendeid ja -suutlikkust kasutab, peaks Europol andma parlamentaarse ühiskontrolli töörühmale igal aastal teavet nende vahendite ja suutlikkuse kasutamise ning tulemuste kohta. (41)Europoli teenused pakuvad liikmesriikidele ja kolmandatele riikidele lisaväärtust. See kehtib ka nende liikmesriikide kohta, kes ei osale Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohastes meetmetes. Liikmesriigid ja kolmandad riigid võivad anda Europoli eelarvesse rahalise panuse eraldi kokkulepete alusel. Seetõttu peaks Europolil olema võimalik saada oma eesmärkide ja ülesannete raames liikmesriikidelt ja kolmandatelt riikidelt rahastamiskokkulepete alusel rahalist toetust. (42)Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt toetada ja tugevdada liikmesriikide õiguskaitseasutuste tegevust ja nende vastastikust koostööd kahte või enamat liikmesriiki mõjutavate raskete kuritegude, terrorismi ja liidu poliitikavaldkondades hõlmatud ühist huvi kahjustavate kuriteoliikide ennetamisel ja nende vastu võitlemisel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda raske kuritegevuse ja terrorismi piiriülese olemuse ning seotud julgeolekuohtudele koordineeritud reageerimise vajaduse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. (43)[Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (nr 21) (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.] VÕI [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt ning ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.] (44)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (45)Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 artikli 41 lõikega 2 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse [...]. (46)Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnistatud põhimõtteid, eriti õigust isikuandmete kaitsele ja eraelu puutumatusele, mida kaitstakse harta artiklitega 8 ja 7 ning ELi toimimise lepingu artikliga 16. Võttes arvesse isikuandmete töötlemise tähtsust õiguskaitsealases töös üldiselt ja eelkõige Europoli toetustegevuses, sisaldab käesolev määrus tõhusaid kaitsemeetmeid, mis tagavad põhiõiguste hartas sätestatud põhiõiguste täieliku järgimise. Käesoleva määruse kohane isikuandmete töötlemine piirdub sellega, mis on rangelt vajalik ja proportsionaalne, ning selle suhtes kohaldatakse selgeid tingimusi, rangeid nõudeid ja Euroopa Andmekaitseinspektori tõhusat järelevalvet. (47)Seepärast tuleks määrust (EL) 2016/794 vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EL) 2016/794 muudetakse järgmiselt. 1) Artiklit 2 muudetakse järgmiselt: a) punktid h–k ning punktid m, n ja o jäetakse välja;

b) punkt p asendatakse järgmisega: „p) „halduslikku laadi isikuandmed“ – isikuandmed, mida Europol töötleb lisaks operatiivsetele isikuandmetele;“; c) lisatakse punkt q: „q) „uurimistoimik“ – andmekogum või mitu andmekogumit, mille liikmesriik, Euroopa Prokuratuur või kolmas riik on saanud käimasoleva kriminaaluurimise käigus kooskõlas kohaldatava riigisisese kriminaalõiguse kohaste menetlusnõuete ja kaitsemeetmetega ning mis on esitatud selle kriminaaluurimise toetamiseks Europolile.“ 2) Artiklit 4 muudetakse järgmiselt: a) lõiget 1 muudetakse järgmiselt: i) punkt h asendatakse järgmisega: „h) toetada liikmesriikide piiriülest teabevahetust, operatsioone ja uurimisi ning ühiseid uurimisrühmi ja eriüksusi, sealhulgas operatiivse, tehnilise ja finantsabi andmise kaudu;“; ii) punkt j asendatakse järgmisega: „j) teha koostööd ELi toimimise lepingu V jaotise alusel loodud liidu asutuste ja OLAFi ning ENISAga, kasutades selleks eelkõige teabevahetust ja pakkudes neile analüütilist tuge nende pädevusse kuuluvates valdkondades;“; iii) punkt m asendatakse järgmisega: „m) toetada liikmesriike meetmete võtmisel I lisas loetletud selliste kuritegude tõkestamiseks ja nendega võitlemiseks, millele aidatakse kaasa, mida propageeritakse või pannakse toime interneti teel, sealhulgas koordineerida koostöös liikmesriikidega õiguskaitseasutuste reageerimist küberrünnetele, terroristliku veebisisu eemaldamist ja asjaomaste internetipõhiste teenuste osutajate teavitamist internetisisust, millega sellistele kuritegudele kaasa aidatakse, neid propageeritakse või toime pannakse, et nad saaksid vabatahtlikkuse alusel kontrollida, kas viidatud veebisisu vastab nende enda kasutustingimustele;“; iv) lisatakse punktid q–r: „q) toetada liikmesriike selliste I lisas loetletud isikute tuvastamisel, kelle osalemine Europoli pädevusse kuuluvates kuritegudes kujutab endast suurt ohtu julgeolekule, ning hõlbustada ühiseid, koordineeritud ja prioriteetseid uurimisi; r) sisestada vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1862* pärast liikmesriikidega konsulteerimist kooskõlas käesoleva määruse artikliga 7 ja Europoli tegevdirektori loal Schengeni infosüsteemi andmeid kolmanda riigi kodaniku oletatava osalemise kohta Europoli pädevusse kuuluvas kuriteos, millest ta on teadlik teabe põhjal, mille ta on saanud kolmandatelt riikidelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt artikli 17 lõike 1 punkti b tähenduses; s) toetada määruse (EL) nr 1053/2013 kohase hindamis- ja järelevalvemehhanismi rakendamist artiklis 3 sätestatud Europoli eesmärkide piires; t) jälgida ja toetada ennetavalt teadus- ja innovatsioonitegevust, mis on asjakohane artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks, toetada liikmesriikide asjaomast tegevust ning teostada oma teadus- ja innovatsioonitegevust käesoleva määrusega hõlmatud küsimustes, sealhulgas töötada välja, treenida, testida ja valideerida algoritme vahendite väljatöötamiseks; u) toetada liikmesriikide tegevust kriisiolukordades sellise terrorismi või vägivaldse äärmuslusega seotud veebisisu levitamise tõkestamisel, mis tuleneb kestvast või varasemast tegelikust sündmusest, kujutab endast ohtu elule või kehalisele puutumatusele või kutsub üles tekitama vahetut kahju elule või kehalisele puutumatusele ning mille eesmärk on elanikkonda tõsiselt hirmutada või mis avaldab sellist mõju ning kui eeldatakse, et seda võidakse arvukate internetipõhiste teenuste osutajate kaudu eksponentsiaalselt paljundada ja levitada. _____________

* Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1862, milles käsitletakse Schengeni infosüsteemi (SIS) loomist, toimimist ja kasutamist politseikoostöös ja kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös ning millega muudetakse nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1986/2006 ning komisjoni otsus 2010/261/EL (ELT L 312, 7.12.2018, lk 56).“; b) lõike 2 teine lause asendatakse järgmisega: „Europol osaleb ka nende prioriteetide operatiivsel rakendamisel, eelkõige kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormi raames, sealhulgas hõlbustades liikmesriikide juhitavat operatiiv- ja strateegilist tegevust ning pakkudes selleks haldus-, logistilist, rahalist ja operatiivtuge.“; c) lõikesse 3 lisatakse järgmine lause: „Europol esitab ka ohtude hindamise analüüsi, mis toetab komisjoni ja liikmesriike riskihindamiste tegemisel.“; d) lisatakse lõiked 4a ja 4b: „4a. Europol aitab komisjonil kindlaks määrata peamised uurimisteemad ning koostada ja rakendada artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks oluliste teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas liidu raamprogramme. Kui Europol aitab komisjonil kindlaks määrata peamised uurimisteemad ning koostada ja rakendada liidu raamprogrammi, ei saa Europol sellest programmist rahalisi vahendeid. 4b. Europol toetab selliste konkreetsete Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/452* alusel liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute juhtumite taustauuringuid, mis on seotud ettevõtjatega, kes pakuvad tehnoloogialahendusi, mida Europol või liikmesriigid artiklis 3 käsitletud kuritegude ennetamiseks ja uurimiseks kasutavad või arendavad, ja mille eesmärk on hinnata nende eeldatavat mõju julgeolekule. ____________ * Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrus (EL) 2019/452, millega luuakse liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik (ELT L 79I, 21.3.2019, lk 1).“ e) lõikesse 5 lisatakse järgmine lause: „Europoli töötajad võivad liikmesriikide taotluse korral ja kooskõlas nende riigisisese õigusega abistada liikmesriikide pädevaid asutusi uurimistoimingute tegemisel.“ 3) Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Erijuhtudel, kui Europol leiab, et tuleks algatada tema eesmärkidega seotud kuriteo kriminaaluurimine, taotleb ta riiklike üksuste kaudu, et asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused algataksid ja viiksid läbi kriminaaluurimise või koordineeriksid seda.“ 4) Artikli 7 lõige 8 asendatakse järgmisega: „8. Liikmesriigid tagavad, et nende rahapesu andmebüroodel, mis on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2015/849,* on lubatud teha eelkõige liikmesriikide riiklike üksuste kaudu Europoliga oma volituste ja pädevuse piires finantsteabe ja -analüüsi alast koostööd kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/1153** artikliga 12. __________________ * Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73). ** Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1153, millega kehtestatakse normid finants- ja muu teabe kasutamise hõlbustamiseks teatavate kuritegude tõkestamisel, avastamisel, uurimisel ja nende eest vastutusele võtmisel ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2000/642/JSK (ELT L 186, 11.7.2019, lk 122).“

5) Artiklit 18 muudetakse järgmiselt: a) lõiget 2 muudetakse järgmiselt: i) punkt d asendatakse järgmisega: „d) hõlbustada teabevahetust liikmesriikide, Europoli, teiste liidu asutuste, kolmandate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja eraõiguslike isikute vahel;“; ii) lisatakse punktid e ja f: „e) tegeleda käesoleva määrusega hõlmatud küsimustes teadusuuringute ja innovatsiooniga, mille eesmärk on vahendite väljaarendamiseks vajalike algoritmide väljatöötamine, treenimine, testimine ja valideerimine; f) toetada liikmesriike üldsuse teavitamisel kahtlustatavatest või süüdimõistetud isikutest, keda otsitakse liikmesriigi kohtuotsuse alusel taga seoses Europoli pädevusse kuuluva kuriteoga, ning lihtsustada üldsuse jaoks nende isikute kohta teabe andmist.“; b) lisatakse lõige 3a: „3a. Isikuandmete töötlemine lõike 2 punktis e osutatud teadusuuringute ja innovatsiooni eesmärgil toimub Europoli teadus- ja innovatsiooniprojektide kaudu, millel on selgelt kindlaks määratud eesmärgid, kestus ja isikuandmete töötlemise ulatus ning mille suhtes kohaldatakse artiklis 33a sätestatud täiendavaid erikaitsemeetmeid.“; c) lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 4 ja artikli 18a kohaldamist, on isikuandmete kategooriad ja nende andmesubjektide kategooriad, kelle andmeid võib igal lõikes 2 loetletud eesmärgil koguda ja töödelda, loetletud II lisas.“; d) lisatakse lõige 5a: „5a. Europol võib enne andmete töötlemist käesoleva artikli lõike 2 alusel ajutiselt töödelda artikli 17 lõigete 1 ja 2 kohaselt saadud isikuandmeid, et teha kindlaks, kas need andmed vastavad käesoleva artikli lõike 5 nõuetele, sealhulgas võrreldes neid andmeid kõigi andmetega, mida Europol juba töötleb kooskõlas lõikega 5. Haldusnõukogu täpsustab tegevdirektori ettepanekul ja pärast Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteerimist selliste andmete töötlemise tingimused. Europol võib töödelda isikuandmeid käesoleva lõike kohaselt ainult kuni ühe aasta jooksul või põhjendatud juhtudel, kui see on vajalik käesoleva artikli kohaldamiseks, pikema aja jooksul Euroopa Andmekaitseinspektori eelneval loal. Kui töötlemise tulemusel selgub, et isikuandmed ei vasta käesoleva artikli lõike 5 nõuetele, kustutab Europol need andmed ja teavitab sellest andmete esitajat.“ 6) Lisatakse artikkel 18a: „Artikkel 18a

Kriminaaluurimist toetava teabe töötlemine 1. Juhul kui see on vajalik teatava kriminaaluurimise toetamiseks, võib Europol töödelda isikuandmeid, mis ei vasta II lisas loetletud andmesubjektide kategooriatele, kui: a) liikmesriik või Euroopa Prokuratuur esitab Europolile artikli 17 lõike 1 punkti a kohaselt uurimistoimiku, et Europol teeks seda konkreetset kriminaaluurimist toetava operatiivanalüüsi oma volituste piires kooskõlas artikli 18 lõike 2 punktiga c, ning b) Europoli hinnangul ei ole võimalik uurimistoimiku operatiivanalüüsi teha, töötlemata isikuandmeid, mis ei vasta artikli 18 lõike 5 nõuetele. See hinnang dokumenteeritakse. 2. Europol võib töödelda uurimisjuhtumiga seotud isikuandmeid seni, kuni ta toetab käimasolevat konkreetset kriminaaluurimist, mille kohta on liikmesriik või Euroopa Prokuratuur esitanud kooskõlas lõikega 1 uurimistoimiku, ning üksnes kõnealuse uurimise toetamise eesmärgil. Haldusnõukogu täpsustab tegevdirektori ettepanekul ja pärast Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteerimist selliste andmete töötlemise tingimused. Ilma et see piiraks isikuandmete töötlemist artikli 18 lõike 5a alusel, eraldatakse II lisas loetletud andmesubjektide kategooriate isikuandmete hulgast välja jäävad isikuandmed funktsionaalselt muudest andmetest ning nendele võib olla juurdepääs üksnes juhul, kui see on vajalik selle konkreetse kriminaaluurimise toetamiseks, milleks need andmed esitati. 3. Europolile lõike 1 kohaselt uurimistoimiku esitanud liikmesriigi või Euroopa Prokuratuuri taotlusel võib Europol säilitada kõnealust uurimistoimikut ja oma operatiivanalüüsi tulemusi pärast lõikes 2 sätestatud säilitamistähtaega üksnes selleks, et tagada kriminaaljälituse protsessi õigsus, usaldusväärsus ja jälgitavus, ning ainult seni, kuni kõnealuses liikmesriigis kestab selle kriminaaluurimisega seotud kohtumenetlus. Samuti võib kõnealune liikmesriik taotleda, et Europol säilitaks uurimistoimikut ja oma operatiivanalüüsi tulemusi pärast lõikes 2 sätestatud säilitamistähtaega selleks, et tagada kriminaaljälituse protsessi õigsus, usaldusväärsus ja jälgitavus, ning ainult seni, kuni teises liikmesriigis kestab sellega seotud kriminaaluurimisele järgnenud kohtumenetlus. Haldusnõukogu täpsustab tegevdirektori ettepanekul ning pärast Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteerimist selliste andmete töötlemise tingimused. Sellised isikuandmed eraldatakse funktsionaalselt muudest andmetest ja nendele võib olla juurdepääs üksnes juhul, kui see on vajalik kriminaaljälituse protsessi õigsuse, usaldusväärsuse ja jälgitavuse tagamiseks. 4. Lõikeid 1–3 kohaldatakse ka juhul, kui Europol saab isikuandmeid kolmandalt riigilt, kellega on sõlmitud leping kas otsuse 2009/371/JSK artikli 23 alusel kooskõlas käesoleva määruse artikli 25 lõike 1 punktiga c või ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel kooskõlas käesoleva määruse artikli 25 lõike 1 punktiga b või mille kohta on tehtud käesoleva määruse artikli 25 lõike 1 punktis a osutatud piisava kaitse otsus, ning kui selline kolmas riik esitab Europolile uurimistoimiku operatiivanalüüsi tegemiseks, millega toetatakse teatavat kriminaaluurimist liikmesriigis või liikmesriikides, mida Europol toetab. Kui kolmas riik esitab Europolile uurimistoimiku, teavitatakse sellest Euroopa Andmekaitseinspektorit. Europol kontrollib, kas isikuandmete hulk ei ole Europoli toetatavas liikmesriigis läbiviidava konkreetse uurimise suhtes ilmselgelt ebaproportsionaalne ning kas puuduvad objektiivsed tõendid selle kohta, et kolmas riik on saanud juhtumi toimiku põhiõigusi ilmselgelt rikkudes. Kui Europol või Euroopa Andmekaitseinspektor jõuab järeldusele, et on esialgseid märke selle kohta, et andmed on ebaproportsionaalsed või need on kogutud põhiõigusi rikkudes, ei töötle Europol asjaomaseid andmeid. Europolil võib olla käesoleva lõike kohaselt töödeldud andmetele juurdepääs üksnes juhul, kui see on vajalik konkreetse kriminaaluurimise toetamiseks liikmesriigis või liikmesriikides. Neid andmeid jagatakse ainult liidu piires.“ 7) Artiklit 20 muudetakse järgmiselt: a) lisatakse lõige 2a: „2a. Ilma et see piiraks artikli 19 lõikes 2 sätestatud piirangute kohaldamist, võivad liikmesriigid artikli 18 lõikes 3 osutatud spetsiaalse operatiivanalüüsi projekte läbiviies kindlaks määrata teabe, mille Europol teeb konkreetsetes uurimistes tõhusama koostöö tegemise eesmärgil otse kättesaadavaks teistele valitud liikmesriikidele.“; b) lõike 3 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega: „3. Kooskõlas riigisisese õigusega on liikmesriikidel juurdepääs lõigetes 1, 2 ja 2a osutatud teabele ja nad saavad seda töödelda üksnes järgmist liiki kuritegude tõkestamiseks ja nendega võitlemiseks ning nendega seotud kohtumenetluste jaoks:“; c) lisatakse lõige 5: „5. Kui riigisisese õiguse kohaselt on Europoli töötajatel lubatud esitada tõendeid, mis on neile teatavaks saanud nende kohustuste täitmise või tegevuse käigus, võivad selliseid tõendeid liikmesriikide kohtumenetlustes esitada üksnes need Europoli töötajad, keda tegevdirektor on selleks volitanud.“ 8) Lisatakse artikkel 20a:

„Artikkel 20a Suhted Euroopa Prokuratuuriga 1. Europol loob ja säilitab Euroopa Prokuratuuriga tihedad suhted. Europol ja Euroopa Prokuratuur tegutsevad nende suhete raames oma vastavate volituste ja pädevuste piires. Selleks kehtestavad nad koostöökorra, milles sätestatakse koostöö üksikasjad. 2. Europol toetab aktiivselt Euroopa Prokuratuuri uurimisi ja süüdistuste esitamist ning teeb temaga koostööd, kasutades selleks eelkõige teabevahetust ja pakkudes analüütilist tuge. 3. Europol võtab kõik asjakohased meetmed, et võimaldada Euroopa Prokuratuurile päringutabamusel või selle puudumisel põhinev kaudne juurdepääs artikli 18 lõike 2 punktides a, b ja c sätestatud eesmärgil esitatud teabele. Artiklit 21 kohaldatakse mutatis mutandis, välja arvatud selle lõiget 2. 4. Europol teatab Euroopa Prokuratuurile põhjendamatu viivituseta igast kuriteost, mille suhtes saaks Euroopa Prokuratuur oma pädevust teostada.“ 9) Artiklisse 21 lisatakse lõige 8: „8. Kui Europol teeb konkreetse uurimise või projektiga seotud teabetöötlustoimingute käigus kindlaks liidu finantshuve kahjustava võimaliku ebaseadusliku tegevusega seotud teabe, edastab Europol selle teabe omal algatusel ja põhjendamatu viivituseta OLAFile.“ 10) Artikkel 24 asendatakse järgmisega: „Artikkel 24 Operatiivsete isikuandmete edastamine liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele 1. Võttes arvesse käesolevast määrusest, eelkõige artikli 19 lõikest 2 ja 3 tulenevaid täiendavaid piiranguid ning ilma et see piiraks artikli 67 kohaldamist, edastab Europol operatiivsed isikuandmed teisele liidu institutsioonile, organile või asutusele ainult siis, kui need andmed on vajalikud teise liidu institutsiooni, organi või asutuse ülesannete õiguspäraseks täitmiseks. 2. Kui operatiivsed isikuandmed edastatakse teise liidu institutsiooni, organi või asutuse taotlusel, vastutavad edastamise seaduslikkuse eest nii andmete vastutav töötleja kui ka vastuvõtja. Europol kontrollib teise liidu institutsiooni, organi või asutuse pädevust. Kui isikuandmete edastamise vajalikkuses tekib kahtlusi, küsib Europol vastuvõtjalt lisateavet. Vastuvõttev liidu institutsioon, organ või asutus tagab, et operatiivsete isikuandmete edastamise vajalikkust saab hiljem kontrollida. 3. Vastuvõttev liidu institutsioon, organ või asutus töötleb operatiivseid isikuandmeid üksnes sel eesmärgil, milleks need edastati.“

11) Artiklit 25 muudetakse järgmiselt: a) lõike 5 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega: „Erandina lõikest 1 võib tegevdirektor anda igal üksikjuhul eraldi loa isikuandmete edastamiseks või teatavat liiki edastamiseks kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile, kui edastamine või sellega seotud liiki edastamine on“; b) lõige 8 asendatakse järgmisega: „Kui edastamine põhineb lõikel 5, siis selline edastamine dokumenteeritakse ning dokumendid tehakse taotluse alusel kättesaadavaks Euroopa Andmekaitseinspektorile. Dokumentatsioon peab sisaldama edastamise kuupäeva ja kellaaega ning vastuvõtva pädeva asutuse andmeid, edastamise põhjendust ja edastatud operatiivseid isikuandmeid.“ 12) Artiklit 26 muudetakse järgmiselt: a) lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Europol võib saada isikuandmeid otse eraõiguslikelt isikutelt ja töödelda neid isikuandmeid kooskõlas artikliga 18, et teha kindlaks kõik asjaomased riiklikud üksused, nagu on osutatud lõike 1 punktis a. Europol edastab jurisdiktsiooni kindlakstegemiseks vajalikud isikuandmed ja nende töötlemise kõik asjakohased tulemused viivitamata asjaomastele riiklikele üksustele. Europol võib edastada jurisdiktsiooni kindlakstegemiseks vajalikud isikuandmed ja nende töötlemise kõik asjakohased tulemused kooskõlas artikliga 25 asjaomastele kontaktpunktidele ja asutustele, nagu on osutatud lõike 1 punktides b ja c. Kui Europol on asjaomased isikuandmed kindlaks teinud ja need kõikidele asjaomastele riiklikele üksustele edastanud või kui täiendavaid asjaomaseid riiklikke üksusi ei ole võimalik kindlaks teha, kustutab ta need andmed, välja arvatud juhul, kui asjaomane riiklik üksus, kontaktpunkt või asutus esitab kooskõlas artikli 19 lõikega 1 isikuandmed Europolile uuesti nelja kuu jooksul pärast andmete edastamist.“; b) lõige 4 asendatakse järgmisega: „4. Kui Europol saab isikuandmeid kolmanda riigi eraõiguslikult isikult, võib Europol edastada need andmed üksnes liikmesriigile või asjaomasele kolmandale riigile, kellega on sõlmitud leping otsuse 2009/371/JSK artikli 23 või ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel või mille kohta on tehtud käesoleva määruse artikli 25 lõike 1 punktis a osutatud piisava kaitse otsus. Europol võib edastada oma analüüsi ja selliste andmete kontrollimise tulemused asjaomasele kolmandale riigile, kui on täidetud artikli 25 lõigetes 5 ja 6 sätestatud tingimused.“; c) lõiked 5 ja 6 asendatakse järgmisega: „5. Europol võib isikuandmeid edastada või anda üle eraõiguslikele isikutele igal üksikjuhul eraldi, kui see on rangelt vajalik, võttes arvesse artikli 19 lõikest 2 või 3 tulenevaid võimalikke piiranguid ja ilma et see piiraks artikli 67 kohaldamist, järgmistel juhtudel: a) edastamine on kahtlemata andmesubjekti huvides ja andmesubjekt on andnud oma nõusoleku või b) edastamine või üleandmine on tingimata vajalik Europoli pädevusse kuuluva kuriteo, sealhulgas terrorismiakti kohese toimepaneku tõkestamiseks või c) üldsusele kättesaadavate isikuandmete edastamine või üleandmine on rangelt vajalik artikli 4 lõike 1 punktis m sätestatud ülesande täitmiseks ja kui on täidetud järgmised tingimused: i) edastamine või üleandmine puudutab konkreetset üksikjuhtumit; ii) ükski asjaomase andmesubjekti põhiõigus ega -vabadus ei kaalu üles avalikku huvi, mis teeb edastamise või üleandmise konkreetse juhtumi puhul vajalikuks, või d) isikuandmete edastamine või üleandmine on rangelt vajalik selleks, et Europol saaks kõnealusele eraõiguslikule isikule teatada, et saadud teabest ei piisa, et Europolil oleks võimalik asjaomased riiklikud üksused kindlaks teha, ja kui on täidetud järgmised tingimused: i) edastamine või üleandmine järgneb isikuandmete saamisele otse eraõiguslikult isikult kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2; ii) puuduv teave, millele Europol võib nendes teadetes viidata, on selgelt seotud kõnealuse eraõigusliku isiku poolt varem jagatud teabega; iii) puuduv teave, millele Europol võib kõnealustes teadetes viidata, piirdub rangelt sellega, mis on Europolile vajalik asjaomaste riiklike üksuste kindlakstegemiseks.

6. Käesoleva artikli lõike 5 punktide a, b ja d puhul, kui asjaomase eraõigusliku isiku asukoht ei ole liidus või riigis, kellega Europolil on isikuandmete vahetamist võimaldav koostööleping, kellega liit on sõlminud rahvusvahelise lepingu ELi toimimise lepingu artikli 218 kohaselt või mille kohta on tehtud käesoleva määruse artikli 25 lõike 1 punktis a osutatud piisava kaitse otsus, annab tegevdirektor edastamiseks loa ainult juhul, kui edastamine on a) vajalik andmesubjekti või muu isiku eluliste huvide kaitsmiseks või b) vajalik andmesubjekti õigustatud huvi kaitsmiseks või c) hädavajalik liikmesriigi või kolmanda riigi avalikku julgeolekut ähvardava vahetu ja tõsise ohu ennetamiseks või d) erijuhtudel vajalik konkreetsete Europoli pädevusse kuuluvate kuritegude tõkestamiseks, uurimiseks, avastamiseks või nende eest süüdistuse esitamiseks või e) erijuhtudel vajalik konkreetsete Europoli pädevusse kuuluvate kuritegude tõkestamise, uurimise, avastamise või nende eest süüdistuse esitamisega seotud õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks. Isikuandmeid ei edastata, kui tegevdirektor otsustab, et asjaomase andmesubjekti põhiõigused ja -vabadused kaaluvad üles punktides d ja e osutatud avaliku huvi andmete edastamiseks. Edastamine ei tohi olla süstemaatiline, suuremahuline ega struktuurne.“; d) lisatakse lõiked 6a ja 6b: „6a. Europol võib taotleda liikmesriikidelt nende riiklike üksuste kaudu, et nad hangiksid nende territooriumil asuvatelt või seal esindajat omavatelt eraõiguslikelt isikutelt vastavalt nende kohaldatavatele õigusaktidele isikuandmeid, eesmärgiga jagada neid andmeid Europoliga, tingimusel et taotletud isikuandmed piirduvad rangelt sellega, mis on Europolile vajalik asjaomaste riiklike üksuste kindlakstegemiseks. Olenemata sellest, milline on liikmesriikide jurisdiktsioon konkreetse kuriteo suhtes, millega seoses püüab Europol asjaomaseid riiklikke üksusi kindlaks teha, tagavad liikmesriigid, et nende pädevad riiklikud asutused saavad selliseid taotlusi kooskõlas oma riigisisese õigusega seaduslikult menetleda, et anda Europolile tema eesmärkide täitmiseks vajalikku teavet. 6b. Europoli infrastruktuuri võib kasutada liikmesriikide pädevate asutuste ja eraõiguslike isikute vaheliseks teabevahetuseks kooskõlas asjaomaste liikmesriikide riigisiseste õigusaktidega. Kui liikmesriigid kasutavad seda infrastruktuuri isikuandmete vahetamiseks kuritegude puhul, mis ei ole hõlmatud Europoli eesmärkidega, ei tohi Europolil nendele andmetele juurde pääseda.“; e) lõiked 9 ja 10 jäetakse välja. 13) Lisatakse artikkel 26a: „Artikkel 26a Isikuandmete vahetamine eraõiguslike isikutega kriisiolukordades 1. Europol võib saada isikuandmeid otse eraõiguslikelt isikutelt ja töödelda neid isikuandmeid kooskõlas artikliga 18, et tõkestada terrorismi või vägivaldse äärmuslusega seotud veebisisu levitamist kriisiolukordades, nagu on sätestatud artikli 4 lõike 1 punktis u. 2. Kui Europol saab isikuandmeid kolmanda riigi eraõiguslikult isikult, võib Europol edastada need andmed üksnes liikmesriigile või asjaomasele kolmandale riigile, kellega on s