ET Euroopa Liidu Teataja C 269/2

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2014/C 269/02

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta (2)

„KLENOVECKÝ SYREC”

EÜ nr: SK-PGI-0005-1008 – 22.06.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Klenovecký syrec”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Slovakkia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Nimetusega „Klenovecký syrec” tähistatakse poolkõva laagerdunud, suitsutatud või suitsutamata juustu, mille kuju on 10–25 cm läbimõõduga ketas või sektor, mõõtmetega on 10–14 × 12–16 × 8–12 cm. Toote „Klenovecký syrec” põhitooraine on lamba- või lehmapiim, millele on lisatud lambatoorpiimast eraldatud piimakultuure. Juustu toodetakse otse salaš'is (lammaste suvekarjamaadel hoidmise ajal kasutatav lamburihütt) või salaš'i meetodil põllumajanduslikus majapidamises või tööstuslikul meetodil meiereides. Juustu ühtlasel mosaiigimustriga välispinnal on reljeefselt kujutatud 4–6 cm läbimõõduga risti või neljalehelist ristikheina. Toode „Klenovecký syrec” võib olla pehme koorikuga, mis on rohelise värvusega või puutuhahall. Juustuketas kaalub 1–4 kg.

Suitsutatud ja suitsutamata juust erinevad peamiselt värvuse ja lõhna poolest. Suitsutatud juustu „Klenovecký syrec” värvus varieerub kollakast kuldkollaseni ning sellel on iseloomulik suitsune aroom ja veidi (1 %) suurem soolasisaldus. Suitsutamata „Klenovecký syrec” värvus varieerub valgest kuni kreemikasvalgeni ning see on suitsuse lõhnata. Mõlema sordi struktuur ja sisu on identsed.

Värvitud (roheline või puutuhk) koorikuga juust on suitsutamata.

Toodet „Klenovecký syrec” turustatakse toidukilesse pakendatult.

Omadused:

Värvus: välispinnal kuldkollane või roheline või puutuhahall, suitsutatud juustu puhul kuldpruun/kuldkollane; juustusisu kollane/valge.

Sisu: pehme, painduv ja elastne, lõikepinnas tillukesed augud.

Lõhn ja maitse: meeldivalt juustule omane, veidi piimhappe kuni laagerdunud juustu lambapiimalõhnaline maitse, kergelt soolane ning suitsutatud sortide puhul iseloomuliku suitsuse maitsega.

Koostis:

kuivaine: vähemalt 50,0 massiprotsenti;

rasvasisaldus kuivaines: vähemalt 43,0 massiprotsenti;

sool: vähemalt 2,5 massiprotsenti.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Juustu „Klenovecký syrec” toodetakse salaš'i talumajapidamistes lamba- või lehmapiimast, millele lisatakse lambatoorpiimast eraldatud piimakultuure, või tööstuslikul meetodil pastöriseeritud lamba- või lehmapiimast, millele lisatakse lambatoorpiimast eraldatud piimakultuure. Juustu valmistatakse peamiselt määratletud geograafilisest piirkonnast saadud piimast. Piima kvaliteeti kontrollitakse regulaarselt ning piimatootjate ja -töötlejate tööruumides dokumenteeritakse järgmisi jälgitavaid näitajaid: inhibeerivate ainete sisaldust, temperatuuri, happesust, rasvasisaldust, mahukaalu ja rasvata kuivainete sisaldust. Akrediteeritud laborites tehakse kindlaks mikroorganismide koguarv ja somaatiliste rakkude arv.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Puuduvad konkreetsed kvaliteedinõuded või piirangud seoses päritoluga.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Juustu „Klenovecký syrec” toodetakse traditsioonilisel meetodil lamburihütis (salaš) või põllumajanduslikes majapidamistes või tööstuslikul meetodil juustukodades.

Salaš'i tootmismeetod:

piimhappebakterite lisamine;

kalgendamine;

kuumutamine;

vormimine ja välispinna töötlemine kuuma veega;

pressimine ja hapendamine;

soolamine;

suitsutamine, vajaduse korral;

laagerdamine.

Tööstuslik tootmismeetod:

pastöriseerimine;

piimhappebakterite lisamine;

kalgendamine;

kuumutamine;

vormimine ja välispinna töötlemine kuuma veega;

pressimine ja hapendamine;

soolamine ning vajaduse korral suitsutamine;

laagerdamine.

Kõik tootmisetapid toimuvad määratletud geograafilises piirkonnas.

Tööstusliku tootmise puhul tuleb piima pastöriseerida; eriti siis, kui lehmapiima kogutakse iga päev rohkem kui ühe tarnija käest. Kui juustuvalmistamiseks kasutatakse üksnes ühelt tarnijalt saadud värsket piima, puudub vajadus piima pastöriseerida.

Ei salaš'i ega tööstuslik tootmismeetod, ei kitse- või lehmapiim, millele on lisatud toorlambapiimast eraldatud piimakultuure, mõjuta toote maitset ja lõpptoote kvaliteeti.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Laagerdunud juustud pannakse hügieenilistesse toidupakenditesse. Juustu müüakse tervete ketaste või tükkidena ning pakendatakse tootmiskohas. Seda tehakse selleks, et säilitada nende kvaliteet, iseloomulik kuju ja konkreetsed dekoratiivelemendid eelkõige võltsimise ärahoidmiseks, et tarbijaid ei eksitataks.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta

Tootjatel, kes valmistavad juustu „Klenovecký syrec” vastavalt käesolevale spetsifikaadile, lubatakse kasutada nimetust „Klenovecký syrec” märgistamise, reklaamimise ja turustamise eesmärgil.

Tootele kinnitataval märgisel peab olema:

— nähtavalt paigutatud nimetus „Klenovecký syrec”;

— piimaliik – lambapiim (lehmapiima ei ole vaja märkida);

— märgitud, kas juust on suitsutatud või suitsutamata;

— sõnad „kaitstud geograafiline tähis” ja vastav ELi sümbol.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond, kus toodetakse juustu „Klenovecký syrec”, hõlmab Gemer-Malohonti piirkonda ja Slovaki Maagimäestiku (Slovenské rudohorí) teisi piirkondi. Piirkond asub Slovakkia kesk- ja idaosas, kus on ülekaalus mägikarjamaad. Piirkond piirneb põhjas Madal-Tatra mäeseljakute, läänes Javorie ja Ostrôžky mägede, lõunas Cerová kõrgustiku ja Ungari riigipiiri ning idas Slovaki Maagimäestikuga.

Kõnealuses mägipiirkonnas on levinud lamba- ja loomakasvatus, sealt saadakse piima juustu „Klenovecký syrec” tootmiseks. Eelkõige Klenoveci ümbruskonnas on palju lamba- ja veisekasvatuseks sobivaid puutumata ja saastumata heina- ja karjamaid. Eespool nimetatud eelmäestikupiirkondadest saadud piim on suurepäraste omadustega, et seda kääritada ja juustu valmistada – head tingimused erakordselt kõrge kvaliteediga juustu tootmiseks.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Määratletud geograafilises piirkonnas on olnud ja on siiani sobivad tingimused lammaste ja veiste kasvatamiseks ning karjatamiseks. Piirkonna elanikud on osanud mägist keskkonda hästi ära kasutada ja teevad seda jätkuvalt. Slovaki Maagimäestikus asuva geograafilise piirkonna külades elavate inimeste põhitegevus oli ja on ka praegu põllumajandus ning väikesemahuline toiduainete tootmine.

Juustu „Klenovecký syrec” tootmine on ka ajalooliselt seotud määratletud piirkonnaga. Selle traditsioonilise juustuga seotud esimene säilinud kirjalik materjal on pärit aastast 1850, kui selles piirkonnas algas juustu „Kenovecký syrec” väikesemahuline tootmine ning juustu eksporditi naaberriikidesse, kus see muutus väga populaarseks.

Juustu „Klenovecký syrec” tehti ja tehakse jätkuvalt määratletud geograafilises piirkonnas; juustutootmine on seotud tootjate traditsiooniliste, eriliste ja ainulaadsete oskustega. Tootmisprotsess ning toote kuju ja kvaliteet on säilinud tänu eelmiste põlvkondade oskustele, kogemustele ja teadmistele. Tootmise eripära teine aspekt on seotud oskusega juustu välispinda kuuma veega niimoodi üle valada, et pind muutub ühtlaselt tihkeks; seejärel pressitakse tavapärane traditsiooniline dekoratiivne motiiv vormi abil veel sooja juustumassi. Tuginedes kujunenud kogemustele ja traditsioonidele, on mõistlik eeldada, et traditsiooniline tootmine jätkub ning suureneb nii väiksemahulistes kui aegamööda ka suuremates tööstusettevõtetes.

5.2. Toote eripära

Poolkõva laagerdunud, suitsutatud või suitsutamata juust „Klenovecký syrec”, millesse on tootmise käigus lisatud piimhappebakterite perekondadesse Lactococcus ja Lactobacillus kuuluvaid piimhappebaktereid, mis annavad tootele selle iseloomulikud, laagerdunud lambajuustu omadustega sarnased konkreetsed omadused. Sellisel viisil toodetud juust on aastaringselt ühtlase kvaliteediga, kuna seda valmistatakse taimede optimaalse kasvuperioodi jooksul saadud kõrge kvaliteediga toorpiimast. Lamburihütis eraldati toorlambapiimast piimhappekultuurid ja valmistati lambapiimast juustu.

Juust „Klenovecký syrec” on konkreetsete dekoratiivelementidega. Vormimise ajal pressitakse juustu välispinnale vormi abil konkreetne dekoratiivmotiiv, mis kujutab endast ringjoonega ümbritsetud risti või neljalehelist ristikheina. Ringjoone serv on sakiline. Dekoratiivelemendid sümboliseerivad Maad, kõiksust, päikest ja meie esivanemate tarkust ning päikesest sõltuvat elu ja edukust.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Kaitstud geograafilise tähise „Klenovecký syrec” registreerimistaotlus põhineb traditsioonil, erilisel kvaliteedil, mainel ja eripäraste dekoratiivelementidega kujul. Juustu kvaliteeti iseloomustab meeldiv, lambapiimanüansiga juustule iseloomulik maitse ja suhteliselt tihke sisu. Söömisel sulab laagerdunud juust suus, millest tekib väga meeldiv küpse lambajuustu järelmaitse. Erinevalt teistest juustudest (nt oštiepok) ei ole juustu „Klenovecký syrec” dekoratiivelemendid välispinnal, vaid sellesse pressitud.

Juustu „Klenovecký syrec” tootmine on rikka traditsioonipärandiga, millest annab tunnistust juustu ajaloolise nime kasutamine ja säilimine tänapäevani. Algselt toodeti juustu üksnes lambapiimast, ja kui seda oli napilt, hakati eelkõige väikestes juustukodades tootma juustu ka lehmapiimast. Piima on töödeldud ja seda tehakse siiani otse põllumajanduslikus majapidamises või kogutakse naabruskonna tootjatelt ja töödeldakse kohalikus juustukojas tsentraliseeritult salaš'i meetodit kasutades.

Klenovecis ja selle ümbruses Gemer-Malohonti piirkonna mägiasulates on au sees pika traditsiooniga lambakasvatus, mis on olnud peamine sissetulekuallikas („Z malohontu Slovenské pohľady” (Malohonti vaated), 1852, nr 5, lk 40).

Juustu „Klenovecký syrec” valmistati karjusehüttides juba 18. sajandi keskpaiku. Seda tõendab ertshertsog Štefani 1780. aasta korraldus. Seda juustu eksporditi Ungarist Viini ja Budapesti (J. Keresteš – J. Selecký: „Syrárstvo na Slovensku - história a technológie” (Juustuvalmistamine Slovakkias – ajalugu ja tehnoloogia). Považská Bystrica, 2005, lk 107). Samas teoses on andmeid, et meiereides hakati juustu „Klenovecký syrec” valmistama alates 1850. aastast: tootmisega tegi algust Michal Bútora perekond.

Tänu oma kvaliteedile on juust „Klenovecký syrec” väga tuntud ja kõrgelt hinnatud; 1852. aasta väljaandes „Slovenské noviny” (nr 34, lk 134) on kirjas: „…juustuga „Klenovecký syrec” tuleks kaubelda, sest sellest kujuneb kindlasti hästiminev kaubaartikkel.”

Kuna toote „Klenovecký syrec” tehnoloogiat täiustati, oli võimalik välja töötada uusi sorte, ning siis, kui lambapiima oli vähe või ka talvel, hakati juustu tootmiseks järk-järgult kasutama ka lehmapiima. Tootmise täiustamiseks kasutati näiteks „inglise presse” juba 1866. aastal. Samuti hakati algset juustu suitsutama või selle pinda puutuhaga või roheliseks värvima, nii et see paistis justkui paatinaga kaetud. Söömise käigus juustu värviline koorik muidugi eemaldati.

Kindlaid tõendeid juustu „Klenovecký syrec” tootmise kohta ajavahemikul 1886–1897 leidub väljaandes „Národnie noviny” (1886–1897) eri liiki reklaamidena.

Klenoveci õpetaja, R. R. Kubányi, avaldas teavet juustu kohta; tsitaat: „Juustu „Klenovecký syrec” kvaliteet on tuntud juba rohkem kui sajandi jooksul (st alates umbes 1765. aastast) nii meie Slovakkia piirkonnas ja kogu mägipiirkonnas ning viimase 20–30 aasta jooksul isegi väljaspool neid piire” (R.R. Kubányi: „Z Klenovca v Malohonte” (Malohonti Klenovecist). „Obzor”, 3, 15.8.1865, nr 23, lk 179).

„Aastate eest toodeti Slovakkia linna Klenoveci ümbruses lambapiimast juustu, mida väga kiideti selle hea kvaliteedi pärast ja 1860. aastatel eksporditi seda isegi Saksamaale” (O. Laxa „Sýrařství” (Juustutootmine), Praha 1924, lk 363–365).

Juust „Klenovecký syrec” ei olnud mitte ainult möödanikus tuntud, vaid on populaarne ka tänapäeval; seda pakutakse hõrgutisena Klenovecis peetaval tuntud piirkondlikul üritusel Klenovecká rontouka (teabeleht ürituse kohta).

Toote „Klenovecký syrec” peamine traditsiooniline tootmisprotsess, selle ketast meenutav kuju ning dekoratiivelemendid on säilinud tänapäevani.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

http://www.upv.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/SPECIFIKACIA%20-%20KLENOVECKY%20SYREC.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3) Vt joonealune märkus 2.