Kooskõlas direktiivi artikliga 16 kehtestatakse olemasoleva teabe põhjal (sealhulgas teaduslikud ja tehnilised andmed) direktiivi III lisas piirnormid kõigi selliste kantserogeenide või mutageenide suhtes, mille puhul see on võimalik. Nagu on sätestatud direktiivi artikli 17 lõikes 1, võib direktiivi III lisa muuta vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõikes 2 sätestatud menetlusele (seadusandlik tavamenetlus).

Sotsiaalpartnerite, töötajate ja tööandjate organisatsioonide esindajad kinnitasid, et direktiivi kolmanda muutmise jaoks valitud viis kantserogeeni on töötajate kaitse seisukohalt väga olulised, ning kutsusid komisjoni üles jätkama ettevalmistusi, et kehtestada ohtlike ainete piirnormid töökeskkonnas (OEL, edaspidi „töökeskkonnas kokkupuute piirnormid“) järgmiste ohtlike ainete jaoks:

Euroopa Komisjon on astunud samme nende probleemide lahendamiseks ja võtnud vastu kaks õigusakti ettepanekut, millega ajakohastatakse direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (edaspidi „direktiiv“), esimese 2016. aasta mais ja teise 2017. aasta jaanuaris. Kokku käsitleti neis ettepanekutes 20 kantserogeeni. Mõlemale ettepanekule oli lisatud asjakohane mõjuhinnang. Esimene neist ettepanekutest võeti kaasseadusandjate poolt vastu 12. detsembril 2017 kui direktiiv (EL) 2017/2398, teine ettepanek on praegu arutlusel nõukogus ja Euroopa Parlamendis. Nõukogu leppis üldises lähenemisviisis kokku 15.–16. juuni 2017. aasta istungil, Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht esitatakse tõenäoliselt 2018. aasta esimeses kvartalis.

Vähk on EL-28 riikides peamine tööga seotud terviseprobleem, mis kahjustab töötajate elu ja tervist sama palju kui kaks sageduselt järgnevat terviseprobleemi (luu- ja lihaskonna vaevused ning vereringesüsteemi haigused) kokku. Negatiivne mõju, mis tuleneb ulatuslikust kokkupuutest kantserogeenide ja mutageenidega töökohal, on palju kaugeleulatuvam. Lisaks vähile võib kokkupuude põhjustada ka palju muid tõsiseid tervisehäireid, nagu hingamisteede haigused ja neuroloogilised häired. Sellega kaasnevad kannatused töötajatele ja nende lähedastele, madal elukvaliteet ja heaolu vähenemine ning halvimal juhul isegi surm.

Seda tähtsat tööd on kavas jätkata, et teha ettepanek muude kantserogeenide ja mutageenide siduvate piirnormide kehtestamiseks.

Oma 2017. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus rõhutas president Juncker vajadust vältida Euroopas sotsiaalset dumpingut ja tööturu killustatust tegutsedes koos Euroopa sotsiaalõiguste samba eesmärkide ellu viimiseks. Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kuulutasid sotsiaalõiguste samba loomise välja Göteborgis 17. novembril 2017 sotsiaalvaldkonna tippkohtumisel ning sammas on kavandatud suunanäitajaks uuendatud lähenemisprotsessis paremate töö- ja elutingimuste tagamiseks kõikjal liidus. Sellega nähakse ette töötajate õigus tervislikule, ohutule ja hästi kohandatud töökeskkonnale, mis ühe olulise põhimõttena hõlmab ka kaitset kantserogeenide eest. Töötajate tervise kaitse kantserogeensete ja mutageensete ainetega töökeskkonnas toimuva kokkupuute pideva vähendamise kaudu on Junckeri komisjoni konkreetne meede selle olulise eesmärgi saavutamiseks. Seda on selgelt väljendatud komisjoni teatises „Ohutumad ja tervislikumad töötingimused meile kõigile“.

Direktiivis on sätestatud mitu üldist miinimumnõuet direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuute vältimiseks või vähendamiseks. Tööandjad peavad kindlaks tegema riskid, mis töötajatele konkreetsete kantserogeenidega ja mutageenidega töökohal kokku puutudes avalduvad, ja neid hindama ning riski esinemisel kokkupuute ära hoidma. Kui see on tehniliselt võimalik, tuleb protsess või keemiline mõjur asendada täiesti ohutu või vähem ohtlikuga. Kui asendamine ei ole tehniliselt võimalik, tuleb keemilisi kantserogeene, kui see on tehniliselt võimalik, toota ja kasutada suletud süsteemis, et vältida nendega kokkupuudet. Kui see ei ole tehniliselt võimalik, peab töötajate kokkupuude olema nii väike, kui tehniliselt võimalik. See on direktiivi artikli 5 lõigete 2 ja 3 kohane minimeerimiskohustus.

Lisaks kõnealustele üldistele miinimumnõuetele on direktiivis selgelt sätestatud, et töökeskkonnas kokkupuute piirnormide kehtestamine teatavate kantserogeenide ja mutageenide suhtes, millega kokkupuude võib toimuda sissehingamise teel, on töötajate kaitse mehhanismi lahutamatu osa. Piirnormid tuleb kehtestada ka selliste keemiliste mõjurite kohta, millel need siiani puuduvad, ning piirnormid tuleb alati niipea kui võimalik uusimate teaduslike andmete valguses läbi vaadata. Töökeskkonnas spetsiifiliste kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuute piirnormid on sätestatud direktiivi III lisas. Praegu on III lisas 14 kannet.

Kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuute vähendamine töökohal kogu ELis kehtivate töökeskkonnas kokkupuute piirnormide kehtestamise kaudu aitab tõhusalt ennetada vähktõve juhtumeid ning nende ainete põhjustatud muid olulisi terviseprobleeme. Selline tegevus aitab parandada töötajate ja nende lähedaste elukvaliteeti ja heaolu, pikendab tööiga, suurendab ELi tootlikkust ja konkurentsivõimet ning tagab ettevõtjatele võrdsed tingimused kogu ELis. Hinnangute alusel aitab kõnealune ettepanek, kui see vastu võetakse, parandada pikemas perspektiivis üle 1 000 000 ELi töötaja töötingimusi ja aitaks vältida rohkem kui 22 000 juhtumi puhul töökeskkonnast tulenevaid nii vähiga seotud kui ka muid terviseprobleeme.

Kättesaadava teabe, sealhulgas teaduslike andmete alusel, on III lisasse vaja lisada nende kantserogeensete ainetega töökeskkonnas kokkupuute piirnormid ja peale selle on vaja lisada MOCA puhul märge nahaga kokkupuute kohta, formaldehüüdi puhul märge naha sensibiliseerimise kohta ning berülliumi ja selle anorgaaniliste ühendite puhul märge naha ja hingamisteede sensibiliseerimise kohta.

Selle põhjal tehakse ettepanek konkreetsete meetmete võtmiseks eesmärgiga sätestada III lisas veel viie kantserogeeni piirnormid ja lisades MOCA, formaldehüüdi ning berülliumi ja selle ühendite puhul eespool osutatud asjakohased märked.

Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Käesolev algatus direktiivi 2004/37 muutmiseks on kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega. Algatusega rakendatakse samba 10. põhimõtet, milles käsitletakse tervislikku, ohutut ja hästi kohandatud töökeskkonda ning algatus aitab vahetult tagada töötajate tervise ja ohutuse kindla kaitse.

Õigusraamistiku moderniseerimine töökeskkonnas kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuute ajakohastatud piirnormide kehtestamise kaudu on komisjoni 10. jaanuari 2017. aasta teatises „Ohutumad ja tervislikumad töötingimused meile kõigile“ määratletud kui töötervishoiu ja tööohutuse valdkonna põhiprioriteeti.

Töötervishoidu ja tööohutust käsitlevat direktiivi 89/391/EMÜ (edaspidi „raamdirektiiv“) ja töökoha keemiliste mõjuritega seotud riske käsitlevat direktiivi 98/24/EÜ kohaldatakse üldnormidena, ilma et see piiraks direktiivi rangemate ja/või konkreetsemate sätete kohaldamist.

Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Töötingimuste parandamine ja töötajate kaitsmine raskete õnnetuste või kutsehaiguste eest ning töötajate tervise edendamine kogu tööelu jooksul on peamine põhimõte, mille abil saavutada president Junckeri poolt tema poliitilistes suunistes seatud eesmärk – Euroopa sotsiaalvaldkonna AAA-reiting. Samuti on sellel positiivne mõju tootlikkusele ja konkurentsivõimele ning see on oluline pikema tööelu edendamiseks kooskõlas strateegia „Euroopa 2020“ aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärkidega.

Ettepaneku eesmärgid on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigustega, eriti artiklis 2 (õigus elule) ja artiklis 31 (head ja õiglased töötingimused) sätestatud põhiõigustega.

Käesolevas ettepanekus käsitletud viiest kantserogeenist on kaks ainet (arseenhape ja selle soolad ning MOCA) kantud kemikaalimääruse REACH XIV lisasse ja seepärast tuleb enne nende turule laskmist või kasutamist taotleda vastavat autoriseeringut. Kaadmium on määratletud väga ohtliku ainena ja kantud kemikaalimääruse REACH artikli 59 lõikes 1 osutatud kandidaatainete loetellu võimalikuks lisamiseks kemikaalimääruse REACH XIV lisasse. Berülliumi ja formaldehüüdi ei ole praegu määratletud väga ohtlike ainetena ning nende suhtes ei kohaldata kemikaalimäärusega REACH kehtestatud piiranguid. Formaldehüüdi kohta on komisjoni talitused palunud Euroopa Kemikaaliametil koostada XV lisa kohase toimiku, arvestades nii formaldehüüdi kui ka formaldehüüdi eraldavate ainete kasutamise suhtes võimalike piirangute kehtestamist tarbijakasutuseks mõeldud segudes või toodetes. Paralleelselt XV lisa kohase toimiku koostamisele on Euroopa Kemikaaliametil palutud koguda olemasolevat teavet, et hinnata võimalikku kokkupuudet formaldehüüdiga ja formaldehüüdi eraldavate ainetega töökohal, sealhulgas tööstusliku ja kutselise kasutuse korral.

Direktiiv ja REACH-määrus täiendavad teineteist. Raamdirektiivis, mida kohaldatakse direktiiviga hõlmatud valdkonna üldnormina, on sätestatud, et seda kohaldatakse, ilma et see piiraks liikmesriikide ja ELi kehtivaid ja tulevasi sätteid, mis on paremad töötajate tervise ja ohutuse kaitseks töökohal. REACH-määruses on omakorda kinnitatud, et seda kohaldatakse, ilma et see piiraks töötajate kaitset käsitlevaid õigusakte, sh direktiivi.

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/183 reguleeritakse formaldehüüdi kasutamist ainult söödalisandina, kuid arvestades olemasolevaid asendamisvõimalusi ja kohaldades muu hulgas ettevaatuspõhimõtet, siis tingimused formaldehüüdi kasutamise lubamiseks sellel konkreetsel eesmärgil ei ole täidetud.

Ettepanek lähtuda piirnormide kehtestamisel direktiivist, on tehtud järgmistel põhjustel:

–direktiiv hõlmab kantserogeenide või mutageenide kõiki kasutusviise töökohal kogu nende kasutustsükli jooksul ning töötajate kokkupuudet mis tahes töö käigus vabanenud mõjuritega, olenemata sellest, kas need on toodetud tahtlikult või mitte ja kas need on turul olemas või mitte;

–töövõtjate poolt direktiivi 2004/37/EÜ kohaselt tehtav riskihindamine on töökohaga seotud ja protsessipõhine ning selles tuleks arvesse võtta ka töötajate summaarset kokkupuudet kõigi töökohal esinevate kantserogeenidega igapäevase töö käigus;

–kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuute piirnormid töökeskkonna jaoks määratakse kindlaks usaldusväärse menetluse käigus, mis hõlmab ka heakskiitu kaasseadusandja poolt, mis põhineb olemasoleval teabel, sealhulgas teaduslikel ja tehnilistel andmetel, ning sidusrühmadega peetud konsultatsioonidel;