EUROOPA KOMISJON Strasbourg, 12.6.2018 COM(2018) 473 final 2018/0249(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse integreeritud piirihalduse fondi osana piirihalduse ja viisade rahastamisvahend {SEC(2018) 315 final}

{SWD(2018) 347 final}

{SWD(2018) 348 final}







SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Meie välispiiride tulemuslik kaitse on eeltingimus tagamaks liidus isikute ja kaupade vaba liikumise turvalise ala. See on ka üks peamisi eesmärke liidu püüetes tulla toime rände ja julgeoleku valdkonna probleemidega, mida on kirjeldatud komisjoni teatises „Euroopa rände tegevuskava“. Liidu eesmärk tagada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal kõrge turvalisuse tase (Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 67 lõige 3) tuleks muu hulgas saavutada ühiste meetmetega isikute üle sisepiiride liikumise ja välispiiridel tehtava piirikontrolli vallas ning ühise viisapoliitika abil. Sellest, et liidus on loodud sisepiirideta ala, kus inimesed ja kaubad saavad vabalt liikuda, saavad palju kasu nii Euroopa kodanikud kui ka ettevõtjad. Schengeni süsteem on üks peamistest vahenditest, mille kaudu Euroopa kodanikud saavad teostada oma vabadusi ning siseturg õitseda ja areneda. See on ka üks liidu käegakatsutavamaid saavutusi ja see asjaolu suurendab veelgi vajadust tugevdada jõupingutusi selle terviklikkuse tagamiseks, iseäranis rändesurvest tulenevate probleemide ajal. Ühist reageerimist rändekriisi eri mõõtmetele ja Schengeni ala säilitamist on olulisel määral rahastatud liidu eelarvest. Komisjon teeb ettepaneku suurendada toetust, mida antakse meie välispiiride kindlustamiseks. See hõlmab kaupade ja isikute voogude nõuetekohast haldamist, milleks tuleb tugevdada välispiiri kontrolli ja tagada, et liikmesriikidel oleksid tollikontrolli tegemiseks piisavad seadmed. Sellest tulenevalt võttis komisjon 2. mail 2018 vastu ettepaneku järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta ajavahemikuks 2021–2027 ning soovitas luua uue integreeritud piirihalduse fondi, millest antakse liikmesriikidele üliolulist suuremat tuge liidu ühiste välispiiride kaitsmiseks ja mille rahastamispaketi suurus on 9 318 000 000 eurot (jooksevhindades). Järgmiseks perioodiks on piirihalduse jaoks ette nähud viis korda suurem rahastamispakett kui kehtivas mitmeaastases finantsraamistikus. Integreeritud piirihalduse fond aitab kaasa ühise viisapoliitika edasisele arendamisele ja tagab välispiiride tõhusa integreeritud haldamise, pidades silmas välispiiri ületamise tõhusat haldamist. See hõlmab välispiiridel ilmnevate rändeprobleemide ja võimalike tulevaste ohtudega tegelemist, aidates selle kaudu võidelda piiriülese mõõtmega raskete kuritegude vastu, kindlustada põhiõigusi täielikult järgides liidus kõrge julgeoleku taseme ja kaitsta samal ajal isikute vaba liikumist liidu territooriumil. Liikmesriikide rahalist toetamist tuleks jätkata, et nad saaksid ehitada üles ja suurendada oma suutlikkust kõnealustes valdkondades ning tõhustada koostööd, sealhulgas asjaomaste liidu ametitega. Fond mängib ka olulist rolli välispiiridel toimuva tollikontrolli suurema ühtsuse tagamisel, tegeledes praeguse liikmesriikidevahelise tasakaalustamatusega, mis tuleneb geograafilistest olukorrast ja suutlikkuse erinevustest ning olemasolevatest ressurssidest. Selles raamistikus koosneb kavandatud integreeritud piirihalduse fond (Integrated Border Management Fund – IBMF) kahest vahendist: piirihalduse ja viisade rahastamisvahendist ning tollikontrolli seadmete rahastamisvahendist. Käesolevas ettepanekus käsitletakse ainult piirihalduse ja viisade rahastamisvahendit. Komisjon esitab paralleelselt ettepaneku tollikontrolli seadmete rahastamisvahendi kohta. Euroopa integreeritud piirihalduse tugevdamine välispiiridel, nagu see on määratletud Euroopa piiri- ja rannikuvalve loomist käsitlevas määruses (EL) 2016/1624, on üks ELi tegevuse tugisammastest ja üks eeltingimus, et Schengeni süsteem saaks tavapäraselt toimida. Euroopa integreeritud piirihalduse mõiste kätkeb hulka komponente, millega tuleb tegeleda terviklikul ja koordineeritul viisil ning mis ulatuvad piirikontrollist, sealhulgas kaitset vajavate kolmandate riigi kodanike edasisuunamisest, piiriülese kuritegevuse ennetamisest ja avastamisest ning otsingu- ja päästeoperatsioonidest riski analüüsimiseni. Üks Euroopa integreeritud piirihalduse oluline komponent on ka asutustevaheline koostöö ning lisaks sellele veel solidaarsusmehhanismid, sealhulgas liidu rahastamisvahendid, nagu uus integreeritud piirihalduse fond ja eelkõige piirihalduse ja viisade rahastamisvahend. ELi välispiirid on ühised piirid, mida peavad ühiselt haldama liikmesriikide pädevad asutused, ELi osalejad ja liit tervikuna. Vastutust ühiste välispiiride haldamise eest jagavad omavahel Euroopa piiri- ja rannikuvalve kaks sammast – liikmesriigid ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (European Border and Coast Guard Agency – EBCGA). Selleks et Euroopa piiri- ja rannikuvalve saaks Euroopa integreeritud piirihaldust tulemuslikult rakendada, on väga oluline, et selle kaks osalist teeksid omavahel tihedat koostööd. ELi sihtotstarbelisi rahalisi vahendeid tuleb jaotada nii, et kõige suurema surve all olevad liikmesriigid oleksid võimelised neid ähvardavate probleemidega toime tulema. Sellest saab lõppkokkuvõttes kasu kogu liit. Piirihalduse ja viisade rahastamisvahend annab sellesse oma panuse. Liikmesriikide piirivalveametnike ja tollikontrolliasutuste jõupingutusi, mida on kavas rahastamisvahendist toetada, peab täiendama tugev ja täielikult tegutsemisvõimeline Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, mis asetseb täielikult integreeritud ELi piirihaldussüsteemi keskmes. Sellel põhjusel on komisjonil kavas teha ettepanek ametit selle täieliku toimimisvõime saavutamiseks tunduvalt suurendada ja tagada sellele ligikaudu 10 000 piirivalveametnikust koosnev alaline korpus. Samuti nõuab komisjon, et Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (eu-LISA) toimiks hästi. Järgmises mitmeaastases finantsraamistikus antakse liidu välistegevuse rahastamisvahenditest veelgi tugevamat toetust kolmandate riikidega tehtavaks koostööks eesmärgiga parandada nende riikide piiride haldamist, võidelda ebaseadusliku rände vastu ja parandada rändevoogude juhtimist. Peamine eesmärk, mida ettepanekuga taotletakse, on muuta tulevase rahastamisvahendi haldamine võrreldes praeguse programmitöö perioodiga paindlikumaks, ent kasutusele tuleks võtta ka vahendid tagamaks, et rahastamine oleks suunatud ELi prioriteetidele ja meetmetele, millel on liidu jaoks tugev lisaväärtus. Uute probleemide lahendamiseks ja uute prioriteetide seadmiseks tuleb kasutusele võtta uued mehhanismid vahendite jaotamiseks eelarve jagatud, otsese ja kaudse täitmise viisi vahel. Rahaliste vahendite jaotamise põhimõtted on paindlikud selles osas, mis puudutab õige rakendamise viisi ja selliste teemavaldkondade kindlaksmääramist, millele tuleks vahendeid eraldada, ning nende abil säilitatakse kriitiline mass vahendeid struktuursete ja suurte mitmeaastaste investeeringute eelnevaks rahastamiseks vastavalt liikmesriikide vajadusele oma piirihaldussüsteeme edasi arendada. Vahendite eraldamisel võetakse ka täielikult arvesse seda, et liikmesriigid suunavad oma investeeringud kooskõlas liidu acquis’ga ELi prioriteetidele. Lisaks 5 000 000 euro suurusele põhisummale, mis on kavas liikmesriikidele eraldada programmitöö perioodi algul, jaotatakse liikmesriikide programmide jaoks ette nähtud rahastamispakett selliste jaotamispõhimõtete alusel, mis kajastavad liikmesriikide vajadusi ja neil lasuvat survet kahes käesoleva rahastamisvahendiga hõlmatud valdkonnas (piirihaldus ja viisad). Vahendid jaotatakse järgmiselt: 30 % välismaismaapiiridele, 35 % välismerepiiridele, 20 % lennujaamadele ja 15 % konsulaaresindustele. Piirihalduse valdkonnas põhineb vahendite eraldamine liikmesriikide välismaismaa- ja välismerepiiridele vastavalt nende välispiiride pikkusele ja seal avalduvale survele (70 %). Lisaks sellele võetakse vahendite eraldamisel arvesse ka töökoormust välismaismaa- ja välismerepiiridel (30 %). Lennujaamadele eraldatakse vahendeid vastavalt liikmesriikide töökoormusele neis lennujaamades. Konsulaaresindustele ettenähtud vahenditest eraldatakse 50 % vastavalt nende arvule ja 50 % vastavalt nende töökoormusele viisapoliitika haldamise valdkonnas. Liikmesriikide programmide jaoks on ette nähtud ligikaudu 60 % rahastamispaketi kogusummast. On tehtud ettepanek anda liikmesriikidele programmitöö perioodi algul umbes 50 % rahastamispaketi kogusummast ning säilitada võimalus paketti korrapäraselt täiendada. Üks kindel lisatoetus suurusega 10 % kogu rahastamispaketist on kavandatud perioodi keskpaigaks (vahendite jaotamise põhimõtete tehniline kohandamine vastavalt finantstulemustele: liikmesriik peaks olema esitanud maksetaotlusi vähemalt 10 % ulatuses maksekohustuste assigneeringute esialgsest summast). Ülejäänud 40 % kogu rahastamispaketist tuleks hallata temaatilise rahastu kaudu, mille kaudu rahastatakse korrapäraselt mitmesuguseid komisjoni rahastamisotsustes kindlaksmääratud prioriteete. Rahastu pakub paindlikkust rahastamisvahendi haldamisel, võimaldades eraldada vahendeid komisjoni algatusel antavale tehnilisele abile ja temaatilise rahastu järgmistele komponentidele: –erimeetmete toetamine liikmesriikide programmide kaudu, pakkudes täiendavaid vahendeid suure ELi lisaväärtusega sihipärastele meetmetele; –eelarve otsese ja kaudse täitmise kaudu hallatavate liidu meetmete toetamine ning –erakorraline abi. Temaatilise rahastu meetmeid kavandatakse aastaste või mitmeaastaste tööprogrammide kaudu, mille komisjon on oma rakendusotsusega vastu võtnud. Rahastu abil on võimalik tegeleda uute prioriteetidega või võtta kiireloomulisi meetmeid poliitikaeesmärgi saavutamiseks sobivaimal viisil.

Rahastamisvahendiga jätkatakse kooskõlas ELi võetud kohustustega Leedu rakendatava transiidi eriskeemi toetamist, kompenseerides Leedule transiidiviisade eest saamata jäänud tulu ning transiiti hõlbustavate dokumentide (FTD) ja raudteetransiiti hõlbustavate dokumentide (FRTD) skeemist tulenevad lisakulud, nagu seadmete ja IT-süsteemide asendamise ja ajakohastamise kulud ning koolitus- ja tegevuskulud. Rahastamisvahendi rakendamist lihtsustatakse veelgi, eelkõige seeläbi, et tagatakse sidusus muude liidu fondide haldamise suhtes kohaldatavate normidega (ühtsed eeskirjad), antakse paremad suunised juhtimis- ja kontrollisüsteemide ja auditinõuete kohta ning tagatakse lihtsustatud kuluvõimaluste täielik ärakasutamine eelarve jagatud täitmise raames kohaldatavates toetuskõlblikkuse eeskirjades. Samuti on oluline maksimeerida rahastamisvahendist toetatavate meetmete ELi lisaväärtust ja rakendada parandatud järelevalve- ja hindamisraamistik, eesmärgiga tugevdada vahendite tulemuspõhist haldamist. Käesolevas õigusakti ettepanekus on kohaldamisajaks määratud 1. jaanuar 2021. Ettepanek esitatakse 27 liikmesriigile, sest 29. märtsil 2017 sai Euroopa Ülemkogu Ühendkuningriigilt teate tema kavatsuse kohta astuda välja Euroopa Liidust ja Euratomist Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohaselt. •Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate õigusnormidega Piirihalduse ja viisade rahastamisvahend tugineb investeeringutele, mis on tehtud, ja tulemustele, mis on saadud selle eelkäijate abil: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 574/2007/EÜ loodud Välispiirifond aastateks 2007–2013 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 515/2014 Sisejulgeolekufondi osana loodud välispiiride ja viisade rahastamisvahend aastateks 2014–2020. Piirihalduse ja viisade rahastamisvahendist jätkatakse ELi üldise poliitika toetamist välispiiride haldamise ja viisade valdkonnas, näiteks Euroopa integreeritud piirihalduse tugevdamist, Euroopa piiride valvamise süsteemi (EUROSUR), piirihalduse seadmete ostmist Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti jaoks, ühist viisapoliitikat ja asjaomaseid IT-süsteeme. Piirihalduse valdkonnas tegutsevad liidu ametid, eelkõige Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, eu-LISA, aga ka Euroopa Liidu Varjupaigaamet, mängivad liidu piiride turvalisuse ja isikute vaba liikumise tagamisel väga olulist rolli ning teevad seejuures tihedat koostööd liikmesriikide ametiasutustega. Näiteks tagavad liikmesriigid oma siseriiklike IT-süsteemide koostalitlusvõime ja nende suutlikkuse võimaldada eri ametiasutustel omavahel teavet vahetada, samas kui suuremahuliste süsteemide amet (EU-LISA) tagab, et teabevahetus oleks võimalik kõigi liidu IT-süsteemide vahel. Seepärast tagatakse täielik kooskõla ja täiendavus ka viisis, kuidas liidu eelarvest piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi kaudu neid ameteid ja liikmesriike toetatakse. Tähtis on tagada täiendavus Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) ja Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) rakendatavate meetmetega, näiteks jagades merepiiride valvamiseks kasutatavaid seadmeid, et võimaldada kasutada ressursse meresõidu turvalisuse suurendamiseks kõige paremal viisil. Piirihalduse valdkonna peamiste ülesannete täitmine nõuab nii liikmesriikide kui ka asjaomaste ametite jõulist tegutsemist. Sel põhjusel teeb komisjon ettepaneku suurendada märkimisväärselt eelkõige Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti eelarvet. Koos eu-LISA eelarvega moodustavad järgmise mitmeaastase finantsraamistiku jaoks kavandatud eelarveeraldised kokku 12 013 000 000 eurot (jooksevhindades). See võimaldab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rolli ja haaret eelkõige ligikaudu 10 000 piirivalveametnikust koosneva alalise korpuse loomise abil tunduvalt suurendada. Integreeritud piirihalduse fondi moodustavad kaks rahastamisvahendit paraku ametitele eraldatavat summat ei hõlma. Käesoleva ettepanekuga reguleeritakse seepärast ainult piirihalduse ja viisade rahastamisvahendit, millest antakse liikmesriikidele toetust Euroopa integreeritud piirihalduse rakendamiseks välispiiril täielikus koostoimes liidu ametite tööga selles valdkonnas. • Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Liidu poliitiline eesmärk liikuda Euroopa integreeritud piirihalduse suunas puudutab valdkonda, milles täiendavad ja tugevdavad üksteist vastastikku mitu muud ELi poliitikavaldkonda. Kuna piirihaldus toimub välispiiril, on piirihaldus- ja muude asjaomaste asutuste, eriti tolliasutuste vaheline koostöö ja koordineerimine äärmiselt oluline. Uues mitmeaastases finantsraamistikus tagatakse tugev koostoime neid asutusi toetavate rahastamisvahendite vahel, et maksimeerida ELi eelarve mõju rände- ja piiride valdkonnas. Hoolitsedes selle eest, et piirihalduse ja tollikontrolli eest vastutavate asutuste käsutuses oleksid vajalik varustus ja oskusteave ning et nad teeksid omavahel sujuvat koostööd, saame me vähendada ebaseaduslikku rännet ja kärpida ohtlike või soovimatute kaupade sissevoolu liitu. Sellesse annavad oma panuse ka integreeritud piirihalduse fondi kaks komponenti – piirihalduse ja viisade rahastamisvahend ning tollikontrolli seadmete rahastamisvahend. Esimesega tagatakse tugev ja tõhus piirihaldus ning antakse samal ajal inimeste võimalus vabalt liikuda ning teisega toetatakse hästitoimivat tolliliitu. Esimese raames keskendutakse ainult isikute kontrollimise meetmetele piirikontrolli kontekstis, samas kui teine on suunatud meetmetele, mis on seotud tollikontrolliks vajalike seadmete ostmise, hooldamise ja ajakohastamisega, kusjuures hõlmatud on nii kaupade kui ka isikute kontrollimiseks kasutatavad seadmed. Niimoodi tagatakse integreeritud piirihalduse fondi osaks oleva kahe rahastamisvahendi koostoime. Selleks et integreeritud piirihaldust edukalt rakendada, on oluline teha koostööd ja koordineerida tegevust rände ja julgeoleku valdkonnas muude asutustega. Silmas peetakse varjupaiga-, rändehalduse, tagasipöördumis- ja piiriülese kuritegevuse küsimustega tegelevaid asutusi ning meresõidu turvalisuse ja seire valdkonnas tegutsevaid asutusi. Varjupaiga- ja Rändefond (Asylum and Migration Fund – AMF) on kavandatud tulevane rahastamisvahend, millest tuleks toetada siseriiklike ametiasutuste tööd ELi territooriumile saabunud varupaigataotlejate ja rändajate vastuvõtmisel ning nende varupaigataotlejate ja rändajate tagasisaatmisel, kellel ei ole õigust ELi jääda. Varjupaiga- ja Rändefond ning piirihalduse ja viisade rahastamisvahend tegutsevad täielikus koostoimes, et saavutada mõlema fondi tugevam mõju rände- ja piirihalduse valdkonnas. See on oluline näiteks selleks, et vähendada liitu saabuvate ebaseaduslike rändajate arvu ning saata rändajad, kellel ei ole õigust ELi jääda, oma päritoluriiki tagasi. Uus Sisejulgeolekufond (Internal Security Fund – ISF) on tulevane rahastamisvahend, mille eesmärk on anda panus kõrge turvalisuse taseme tagamisse liidus, eelkõige terrorismi ja radikaliseerumise, organiseeritud kuritegevuse ja küberkuritegevuse vastase võitluse ning kuriteoohvrite abistamise ja kaitsmise kaudu täielikus kooskõlas meetmetega, mida toetatakse tulevasest piirihalduse ja viisade rahastamisvahendist. Piirihalduse ja viisade rahastamisvahend võimaldab osta mitmeotstarbelisi seadmeid mereseire tegemiseks eesmärgiga maksimeerida koostoimet ka mereseire valdkonnas. Rahastamisvahendist toetatavaid meetmeid, mida võetakse kolmandates riikides ja nendega seoses, rakendatakse täielikus koostoimes, sidususes ja täiendavuses muude väljaspool liitu rakendatavate meetmetega, mida toetatakse välisrahastamisvahenditest. Eelkõige taotletakse selliste meetmete rakendamisel täielikku kooskõla liidu välistegevuse ning asjaomase riigi või piirkonnaga seotud välispoliitika põhimõtete ja üldeesmärkidega. Välismõõdet arvestades antakse piirihalduse ja viisade rahastamisvahendist sihipärast toetust, et süvendada koostööd kolmandate riikidega ja tugevdada nende piirivalve- ja piirihaldussuutlikkuse olulisemaid aspekte liidu rändepoliitika ja sisejulgeolekuga seotud eesmärkide seisukohast huvi pakkuvates valdkondades. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 2 on ette nähtud, et “[l]iit moodustab oma kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva sisepiirideta ala, kus isikute vaba liikumine on tagatud koos välispiirikontrolli, varjupaiga ja sisserändega ning kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemisega seotud asjakohaste meetmete rakendamisega“.

Kavandatud liidu meetme õigusliku aluse võib leida Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 77 lõikes 2 sisalduvast meetmete loetelust ja artikli 79 lõike 2 punktist d, kus on esile toodud näiteks sellised meetmed nagu ühtne poliitika viisade suhtes, välispiire ületavate isikute suhtes teostatav kontroll, meetmed, mis on vajalikud välispiiride integreeritud piirivalvesüsteemi järkjärguliseks kehtestamiseks, ning võitlemine inimkaubanduse vastu. Tähelepanu juhitakse ka ELi toimimise lepingu artiklile 80, milles on rõhutatud, et ELi toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise 2. peatükis sätestatud liidu asjaomast poliitikat ja selle rakendamist reguleeritakse solidaarsuse ning vastutuse jagamise põhimõttega, sealhulgas põhimõttega, mille kohaselt jagatakse liikmesriikide vahel õiglaselt kõnealuse poliitika finantsmõju. Lisaks võttis komisjon 29. mail 2018 vastu ettepaneku ühissätete määruse kohta, et parandada koordineeritust ja kooskõlastada toetuse rakendamist eelarve jagatud täitmise raames, taotledes eelkõige poliitika elluviimise lihtsustamist. Kõnealuse määrusega on hõlmatud ka piirihalduse ja viisade rahastamisvahend selles osas, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames. Eelarve jagatud täitmise raames rakendatavad liidu eri fondid taotlevad vastastikku täiendavaid eesmärke ja neid hallatakse samal viisil – seepärast on määruses (EL) .../... [ühissätete määrus] sätestatud hulk ühiseid põhimõtteid, nagu partnerlus. Kõnealune määrus sisaldab ka strateegilise planeerimise ja programmitöö elemente, sealhulgas sätteid iga liikmesriigiga sõlmitava partnerluslepingu kohta, ning ühist lähenemisviisi fondide tulemuskesksusele. Seega sisaldab see rakendamistingimusi ning järelevalve, aruandluse ja hindamise korda. Ühissätted on kehtestatud ka toetuskõlblikkuse eeskirjade, finantsjuhtimise ning juhtimis- ja kontrollikorra kohta. •Muutuv geomeetria ELi toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 alusel kavandatud meetmetega arendatakse edasi Schengeni acquis’d. Seetõttu kohaldatakse Taani suhtes Taani seisukohta käsitleva protokolli (nr 22) artiklit 4 ning Iirimaa suhtes Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’d käsitleva protokolli (nr 19) artiklit 4. Kavandatud meetmetega arendatakse piiride ja viisade valdkonnas edasi Schengeni acquis’d, millega on liiduga sõlmitud kokkulepete alusel ühinenud neli riiki, kes ei ole liikmesriigid. Seega kohaldatakse kavandatud meetmeid nende vastuvõtmise, nendest teatamise ja nende heakskiitmise järel ka kõnealuse nelja riigi suhtes. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Üldiselt on välispiiride haldamine valdkond, milles liidu sekkumisel on selge lisaväärtus võrreldes olukorraga, kus liikmesriigid tegutsevad üksi. Liidul on liikmesriikidest parem võimalus luua liidu solidaarsuse raamistik piirikontrolli, viisapoliitika ja rändevoogude haldamisel ning kavandada platvorm nende valdkondade poliitikapõhimõtete rakendamist toetavate ühiste IT-süsteemide väljatöötamise jaoks. Seega aitab käesoleva määruse alusel antav rahaline toetus tugevdada liikmesriikide ja Euroopa suutlikkust eelkõige neis valdkondades. Seetõttu on käesolevat määruse eesmärk muu hulgas: –toetada süstemaatilisemalt üksikute liikmesriikide teenuseid, mille eesmärk on kindlustada sisepiirideta ala; –edendada koostööd piirivalve- ja muude õiguskaitseasutuste vahel ning –tagada, et liikmesriigid annaksid Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti käsutusse rohkem erivarustust sisepiirideta ala kaitseks läbiviidavate ühisoperatsioonide jaoks. Täielikult teadvustatakse seda, et sekkumine peab toimuma sobilikul tasandil ning liidu roll ei tohiks minna kaugemale sellest, mis on vajalik. •Proportsionaalsus Ettepanek on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ning kuulub ELi toimimise lepingu V jaotises määratletud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal rakendatavate meetmete hulka. Rahastamisvahendi eesmärgid ja vastavad rahastamise tasemed on proportsionaalsed selle kavandatavate saavutustega. Käesolevas ettepanekus kavandatud meetmed on suunatud piirihalduse ja ühise viisapoliitika Euroopa mõõtmele. •Vahendi valik Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse integreeritud piirihalduse fondi osana piirihalduse ja viisade rahastamisvahend. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

Ettepanekus võetakse arvesse piirihalduse ja viisapoliitika valdkonna varasema rahastamisvahendi hindamise tulemusi. Ettepanek põhineb Välispiirifondi järelhindamisel (Välispiirifond oli asjaomane fond 2007.–2013. aasta programmitöö perioodil) ja Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi vahehindamisel (Sisejulgeolekufond on asjaomane fond käimasoleval perioodil 2014–2020). Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendit peetakse tulemuslikuks mõlemas sekkumisvaldkonnas, milleks on ühine viisapoliitika ja piirihaldus. Fond on aidanud hõlbustada seaduslikku reisimist ja suurendada liikmesriikide suutlikkust anda välja viisasid. Selle panus konsulaarkoostöösse ja kolmandate riikidega tehtava koostöö süvendamisse on paljudes liikmesriikides olnud seni piiratud. Ühise viisapoliitika arendamist on toetatud IT-süsteemide väljatöötamise ja käitamisega, eriti siseriiklike viisainfosüsteemide kontekstis. Olles tugevdanud piirihaldussuutlikkust liidu välispiiridel, on fond aidanud kindlustada, et inimestel oleks võimalik Schengeni alal vabalt liikuda. Ta on andnud panuse välispiirikontrolli tõhustamisse, olles toetanud piirikontrolli- ja seireseadmete ostmise, ajakohastamise, uuendamise ja asendamise meetmeid. Peamiselt väliste tegurite tõttu on registreeritud vaid piiratud edusamme selliste poliitikapõhimõtete arendamise, rakendamise ja jõustamise soodustamisel, millega tagatakse isikute igasuguse kontrollimise lõpetamine. Fond on aidanud lihtsustada liikmesriikidevahelist koostööd ning koostöö, mis on toimunud liikmesriikide ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti vahel, sealhulgas ühisoperatsioonideks kasutatavate seadmete ostmine fondi toetusel, on andnud panuse solidaarsuse suurendamisse ja vastutuse paremasse jagamisse. Üldiselt näitab kättesaadavate andmete põhjal tehtud hindamine, et sekkumiste tulemused on saavutatud mõistlike kuludega, pidades silmas nii inim- kui ka rahalisi ressursse. Enamik liikmesriike leiab siiski, et fondi rakendamise kohta oleks tarvis komisjoni täiendavaid suuniseid. Tulemuslikkust piirava tegurina võib käsitada tajutud halduskoormust. Mitmesugustest lihtsustamis- ja halduskoormuse vähendamise meetmetest hoolimata leiavad liikmesriigid, et halduskoormus on endiselt suur ja lihtsustatud kuluvõimaluste rakendamine endiselt keeruline. Suuremat lihtsustamist on täheldatud eelarve otsese täitmise puhul. Fondi loomise algpõhjus ja fondi eesmärgid on rändekriisi järel endiselt asjakohased. Nii kavandamise kui ka rakendamise etapis on kehtestatud asjakohased mehhanismid muutuvate vajaduste arvestamiseks. Muutuvaid vajadusi on aidanud arvesse võtta Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi pakutav paindlikkus, mis on võimaldanud kanda raha üle eri eesmärkide vahel. Liikmesriigid eelistaksid siiski veelgi suuremat paindlikkust, mis seisneks selles, et eesmärkidele ei eraldataks enam miinimumsummasid ja et vähendataks riiklike eesmärkide arvu. Fondi peetakse sidusaks muude ELi ja riiklike sekkumistega. Sidusus ELi muude rahastamisvahenditega on tagatud kavandamise etapis. Selleks et tagada püsiv sidusus rakendamise etapis, on kasutusele võetud koordineerimismehhanismid. Sidususe tagamisel on põhiroll seirekomisjonidel ja vastutavatel asutustel. Fondi eesmärgid täiendavad muid siseriiklikke poliitikapõhimõtteid. Täiendavus ELi muude rahastamisvahenditega on olnud plaanis kavandamise etapis. Selleks et tagada täiendavus rakendamise etapis, on kasutusele võetud koordineerimismehhanismid, ent neid tuleks veelgi parandada. Eri rakendamise viisid täiendavad üksteist vastastikku. Fondil on olnud ELi lisaväärtus taristusse ja seadmetesse tehtud uuenduslike investeeringute tõttu ning fond on toetanud liikmesriikidevahelist koostööd. Fondi kaudu võimaldatud koolitusmeetmed on aidanud kaasa liikmesriikide tavade ühtlustamisele. Suuremat ELi lisaväärtust oleks võinud eeldada konsulaarkoostöö, ELi mittekuuluvate riikidega tehtava koostöö ja IT-süsteemide valdkonnas. Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi rahastatud meetmete jätkusuutlikkus sõltub ELi rahastamise jätkumisest, sest sama suurte investeeringute tagamiseks ei näi riiklikust rahastamisest piisavat. Meetme pikemat jätkusuutlikkust aitab olulisel määral tagada koolitustegevus. •Konsulteerimine sidusrühmadega 10. jaanuarist 2018 kuni 9. märtsini 2018 toimus kaks sihipärast avalikku konsultatsiooni, mille raames käsitleti ELi rände ja julgeoleku valdkonna fonde. Üldiselt rõhutasid vastanud selgesti vajadust lihtsustada siseasjade rahastamisvahendite rakendamist, tagada suurem paindlikkus (iseäranis seoses suutlikkusega reageerida rände- ja julgeolekukriisidele) ning anda rohkem vahendeid ja toetust valdkondadele, kus vastutus on rohkem jagatud (näiteks piirihaldus) ja/või kus liikmesriigid teevad omavahel ja asjaomaste liidu asutustega koostööd. Vastused näitasid, et nende meetmete abil saab suurendada rahastamisvahendite mõjusust ja tõhusust ning tugevdada nende ELi lisaväärtust Sidusrühmad osutasid ka vajadusele võimendada siseasjade poliitika toetusvahendeid ELi mittekuuluvates riikides. Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi komitee (AMIF-ISF komitee) raamistikus toimusid konsultatsioonid liikmesriikide ja Schengeni lepinguga ühinenud riikidega (kõnealusesse komiteesse kuuluvad liikmesriikides AMIFi ja ISFi rakendamise eest vastutavate ametiasutuste esindajad). Liikmesriigid avaldasid arvamust rahastamisprioriteetide, probleemide, fondide struktuuri ja rakendamise viiside kohta. Konsulteeriti ka muude peamiste sidusrühmade, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist ning Sisejulgeolekufondist eelarve otsese ja kaudse täitmise raames toetust saavate üksuste, näiteks rahvusvaheliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide, ning liidu asjaomaste ametitega. Sidusrühmad olid ühel meelel selles, et ELi lisaväärtuse maksimeerimiseks peaks ELi rahastamine peegeldama ELi tasandi prioriteete ja poliitilisi kohustusi ning toetama ELi siseasjade acquis’ rakendamist. Sidusrühmad soovisid, et praeguste ja uute esilekerkivate probleemidega tegelemiseks tehtaks kättesaadavaks piisavad rahalised vahendid. Piisavad rahalised vahendid tuleks võimaldada ka liidu asjaomastele ametitele vastavalt nende tegevusvaldkonna laienemisele. Sidusrühmad olid nõus, et fondide struktuuris tuleks ette näha suurem paindlikkus. Nad leidsid, et muutuvatele oludele reageerimiseks vajaliku piisava paindlikkuse säilitamiseks tuleks jätkata liikmesriikide mitmeaastaste programmide koostamist. Valitsusvälised organisatsioonid olid seisukohal, et tuleks jätkata ka eelarve otsest täitmist. Need konsultatsioonid kinnitasid sidusrühmade üldist üksmeelt vajaduses säilitada ELi rahastamise lai haare selles poliitikavaldkonnas, sealhulgas selle välismõõtmes, võimendada sisepoliitika mõju, lihtsustada rakendamismehhanisme ja suurendada paindlikkust, eelkõige selleks, et reageerida hädaolukordadele. •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Töö siseasjade tulevaste rahastamisvahendite ettevalmistamiseks algas 2016. aastal ning jätkus 2017. ja 2018. aastal. Selle töö osana tegi üks välistöövõtja 2017. aastal mitmeaastase finantsraamistiku uuringu („Piirihaldus ja viisapoliitika pärast 2020. aastat“ („Border Management and Visas beyond 2020“)) ning mõju hindamist toetas ka ühe teise välistöövõtja ettevalmistatud uuring, mis algatati 2017. aasta septembris. Nende uuringute raames koguti kokku kehtivate rahastamisvahendite hindamise kättesaadavad tulemused ja sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide tulemused ning kaaluti probleeme, eesmärke ja poliitikavariante, sealhulgas nende tõenäolist mõju, mida uuriti mõjuhinnangu raames. •Mõjuhinnang Käesoleva ettepaneku mõjuhinnang hõlmab Varjupaiga- ja Rändefondi, uut Sisejulgeolekufondi ja integreeritud piirihalduse fondi (viimane koosneb piirihalduse ja viisade rahastamisvahendist ja tollikontrolli seadmete rahastamisvahendist). Mõjuhinnangu kokkuvõtlik teabeleht ja õiguskontrollikomitee positiivne arvamus on kättesaadavad järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=ia . Mõjuhinnangu aruandes on analüüsitud mitmesuguseid poliitikavariante, pidades silmas seda, kuidas rahastamist rakendatakse, ning käsitletud selliseid küsimusi nagu sidusus ja täiendavus muude ELi rahastamisvahenditega, rände- ja julgeolekuvaldkonna rahastamise välismõõde, paindlikkus stabiilses finantskeskkonnas (sealhulgas temaatiline rahastu), eelarve täitmise viisid (koostöös liikmesriikidega toimuv eelarve täitmine, otsene eelarve täitmine ja kaudne eelarve täitmine), võimalus anda erakorralist abi ja võimalik vahehindamise mehhanism. Eelistatud on segavariant, mis põhineb varasemate fondide järelhindamise ja praeguste fondide vahehindamise tulemustel ja soovitustel. Mõjuhinnangu aruandes on käsitletud ka õiguskontrollikomitee soovitusi. Alljärgnevas tabelis on esitatud Varjupaiga- ja Rändefondi, piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi (integreeritud piirihalduse fondi osa) ja Sisejulgeolekufondi kohta tähelepanekud ja soovitused paranduste tegemiseks ning kirjeldatud seda, kuidas on mõjuhinnangu aruannet nende märkuste ja soovituste kajastamiseks muudetud. Õiguskontrollikomitee peamised tähelepanekud Mõjuhinnangu aruande muudatused Aruandes ei ole selgitatud, kuidas võib ELi suurenev pädevus kõnealustes valdkondades [siseasjad] ja ametite laiendatud roll üldist süsteemi mõjutada. Varjupaiga- ja Rändefondi, piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi (integreeritud piirihalduse fondi osa) ja Sisejulgeolekufondi osas on aruannet muudetud, et selgitada, kuidas mõjutavad ELi laiendatud pädevus ja ametite suurem roll asjaomaste fondide rolli (punkt 3.2). Kuna siseasjade valdkonna ametid on põhilised liidu rände- ja julgeolekupoliitika rakendajad, on neil oluline roll riiklike programmide kavandamise etapis ning nende tehtud järelevalve tulemusi võetakse arvesse vahehindamises. Ametite volituste laiendamise põhjuseks ei ole täita ülesandeid, mida praegu täidavad liikmesriigid, vaid hoopis tugevdada ja ajakohastada liidu ja selle liikmesriikide meetmeid rände, piirihalduse ja julgeoleku valdkonnas. Muud tähelepanekud ja soovitused paranduste tegemiseks Mõjuhinnangu aruande muudatused 1) Aruandes tuleks esitada peamised muudatused programmi struktuuris ja prioriteetides võrreldes praeguse programmitöö perioodiga. Lisaks tuleks aruandes selgitada programmi väliskomponentide ulatust, sealhulgas selle vastastikust täiendavust välisrahastamisvahenditega. Aruannet on muudetud, et esitada peamised muudatused programmi struktuuris võrreldes praeguse programmitöö perioodiga (punkt 3.2) ning selgitada selle väliskomponentide ulatust ja selle vastastikust täiendavust välisrahastamisvahenditega (punkt 3.3). Fondide eesmärgid põhinevad nende eelkäijate kohaldamisalal, mida peetakse üldiselt piisavalt laiaks, et toetada ELi lisaväärtust andvate ELi poliitiliste prioriteetide rakendamist. Prioriteetide ja meetmete kohandused kajastavad poliitilisi arengusuundumusi ja vajadust tagada koostoime muude ELi fondidega. Välismõõtmega sekkumisi kavandatakse ja rakendatakse kooskõlas ELi välistegevuse ja välispoliitika põhimõtetega, eelkõige välistegevuse rahastamisvahendi eeskirjadega. 2) Aruandes tuleks ka selgitada, kuidas mõjutab asjaomaste programmide rolli ELi pädevuse laiendamine ja ametite suurem roll. Kas need suurendavad vajadust siseriiklike meetmete või ametitele delegeerimise järele või vähendavad mõne sekkumise prioriteeti? Palume vaadata aruandes tehtud muudatusi, et kohandada seda õiguskontrollikomitee peamiste tähelepanekutega, mis on esitatud eespool. 3) Komitee mõistab, et aruande koostamise ajal uut tulemusreservi mehhanismi alles arendati. Aruande lõplikus versioonis tuleks valitud mehhanismi käsitlevat punkti siiski ajakohastada ja selgitada ning õigustada mehhanismi valikut muude ELi fondidega saadud kogemuste kontekstis (nagu seda on komiteele selgitatud suuliselt). Aruannet on muudetud, et ajakohastada ja selgitada eelistatud mehhanismi käitlevat punkti, võttes arvesse muude ELi fondidega saadud kogemusi ja arengusuundumusi, mis ilmnesid tulevase ühissätete määruse ettevalmistamisel selle rakendamiseks eelarve jagatud täitmise raames (punkt 4.1.4). Eelistatud variandi puhul ei ole esitatud sihtotstarbelist tulemusreservi. Perioodi keskpaigas tehtava tehnilise kohanduse raames eraldatavate lisavahendite kohta on lisatud rahalise rakendamise miinimumtase ning lisavahendite eraldamisel temaatilisest rahastust võetakse arvesse tulemuslikkust. 4) Aruandes tuleks selgitada, kuidas toimib kõigi kolme rände ja julgeoleku valdkonna fondi rahastamispaketi raames uus hädaolukorra mehhanism, ning et erakorralise abi kasutamine peaks olema temaatilise rahastu uue paindlikkuse tõttu piiratud. Selleks tuleks selgitada kõnealuse mehhanismi eeliseid eelnevatel programmitöö perioodidel antud erakorralise abi ees. Aruannet on muudetud, et selgitada uue hädaolukorra mehhanismi toimimist (punkt 4.1.3). Fondidest tuleks erakorralist abi anda vastastikuses täiendavuses hädaabireserviga (ELi eelarve tasandil) ning sellist abi tuleks kasutada selgelt kindlaksmääratud olukordades. Temaatilise rahastu paindlikkuse tõttu eeldatakse, et erakorralist abi kasutatakse vähem kui praegusel programmitöö perioodil. Erakorralist abi võib rakendada eelarve jagatud, otsese või kaudse täitmise kaudu. 5) Järelevalvekord ei ole hästi välja töötatud. Aruandes tuleks selgitada, kuidas programmide edukust kirjeldada ja mõõta. Aruannet on muudetud (punkt 5), et selgitada programmide edukuse mõõtmise viisi. See põhineb komisjoni ja liikmesriikide vahel kindlaksmääratud ja riiklikes programmides heakskiidetud eesmärkidel ning nende eesmärkide suunas liikudes tehtud edusammude hilisemal mõõtmisel seadusandlikes ettepanekutes esitatud väljund- ja tulemusnäitajate alusel. Aruandlusnõuded eelarve jagatud täitmise korral on sätestatud ühissätete määruses.

•Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Ühissätete määrusega tagatakse rahastamisvahendi lihtsustamine, kasutades programmide rakendamisel võimalikult palju ühiseid norme. Lisaks soovitatakse liikmesriikidel kasutada veelgi rohkem lihtsustatud kuluvõimalusi. Ühtlustatakse ka auditi tegemise käsitust, et keskenduda rohkem riskipõhisele valimi moodustamisele ja järgida ühe auditi põhimõtet eesmärgiga vähendada halduskoormust. Eelarve otsese täitmise korral saavutatakse veelgi suurem lihtsustamine tänu komisjoni ühiste IT-vahendite kasutamisele (e-toetuste haldamise süsteem). •Põhiõigused Liidu eelarvest antav finantstoetus on Euroopa integreeritud piirihalduse rakendamiseks hädavajalik, et toetada liikmesriike nende jõupingutustes hallata tõhusalt välispiiride ületamist ning tulla toime neil piiridel esinevate rändeprobleemide ja võimalike tulevaste ohtudega, aidates muu hulgas võidelda piiriülese mõõtmega raske kuritegevusega. Neid eesmärke täidetakse täielikus kooskõlas liidu põhiõiguste alaste kohustustega. Seda jälgitakse fondi rakendamise ajal hoolikalt. 4.MÕJU EELARVELE Komisjoni ettepanekus järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta on piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi jaoks ajavahemikuks 2021–2027 ette nähtud 8 018 000 000 eurot (jooksevhindades). Rahastamisvahendit rakendatakse eelarve jagatud, otsese või kaudse täitmise kaudu. Koguvahendid eraldatakse järgmiselt: ligikaudu 60 % eelarve jagatud täitmise raames rakendatavatele liikmesriikide programmidele ning 40 % temaatilisele rahastule riikide ja riikidevahelisel tasandil võetavate konkreetsete meetmete, liidu meetmete ja erakorralise abi rahastamiseks. Temaatilise rahastu rahastamispaketti kasutatakse ka tehnilise abi andmiseks komisjoni algatusel. 5.MUU TEAVE •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Parandatakse seire- ja hindamisraamistikku, muu hulgas asjaomaste liidu fondide investeeringute jälgimise parema metoodika abil, et stimuleerida õigeaegset rakendamist ja tagada, et hindamised annavad tõhusa panuse poliitikavaldkonna sekkumiste tulevastesse läbivaatamistesse. Seda tehakse paremate näitajate, asjaomaste partneritega tehtava tihedama koostöö ja tulemuste saavutamise stimuleerimise abil. Komisjon teeb vahehindamise ja tagasivaatelise hindamise. Need hindamised tehakse kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktidega 22 ja 23. Kõnealuses kokkuleppes kinnitasid kolm institutsiooni, et kehtivate õigusaktide ja kohaldatava poliitika hindamised peaksid olema edasiste meetmete mõju hindamise aluseks. Hindamiste raames hinnatakse rahastamisvahendi mõju kohapeal. Seejuures tuginetakse näitajatele ja eesmärkidele ning üksikasjalikule analüüsile selle kohta, millises ulatuses saab rahastamisvahendit pidada asjakohaseks, mõjusaks ja tõhusaks, kas sellel on piisavalt suur ELi lisaväärtus ning kas see on sidus muude ELi poliitikavaldkondadega. Arvesse võetakse ka varasemaid kogemusi, et tuvastada mis tahes probleemid või potentsiaal meetmete või nende tulemuste edasiseks parandamiseks ning aidata võimalikult palju suurendada rahastamisvahendi mõju. Liikmesriigid peaksid oma programmide rakendamisest aru andma käesolevas määruses ja ühissätete määruses kehtestatud korras. •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus I peatükk – Üldsätted. Selles peatükis on sätestatud kavandatud määruse eesmärk, kohaldamisala ja peamised mõisted. Samuti on selles sätestatud määruse eesmärgid. Nende artiklite kavandatud kohaldamisala põhineb suuresti Sisejulgeolekufondi välispiiride ja viisade rahastamisvahendi kehtival määrusel, ent arvesse on võetud ka valdkonna uusi arengusuundumusi, nagu Euroopa piiri- ja rannikuvalve, sealhulgas Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti loomine, ühise viisapoliitika ajakohastamine ning uute suuremahuliste IT-süsteemide ja nende koostalitlusvõime väljaarendamine. Tugev rõhk on asetatud Euroopa mõõtmega meetmete toetamisele. II peatükk – Finants- ja rakendusraamistik. Siin on sätestatud üldpõhimõtted toetuse andmiseks määruse alusel ning osutatud sellele, kui oluline on järjepidevus ja täiendavus asjaomaste ELi rahastamisvahenditega. Kindlaks on määratud rakendamise viisid meetmete toetamiseks käesoleva määruse alusel: eelarve jagatud, otsene ja kaudne täitmine. Kavandatud erinevad rakendamise viisid põhinevad headel kogemustel, mis on sellise kombinatsiooniga saadud praeguse rahastamisvahendi rakendamisel. Selle peatüki esimeses jaos on esitatud ühissätted. Ettepanekus on märgitud rahastamisvahendi rahastamispaketi summa ning osutatud selle kasutamisele eri rakendamise viiside kaudu. Teises jaos on kirjeldatud rahastamisvahendi selle osa rakendusraamistikku, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames (liikmesriikide programme hõlmav osa). Samuti on selles jaos sätestatud määruse alusel toetatavate meetmete suhtes kohaldatavad tingimused, näiteks need, mis on seotud seadmete ostmise või koolitustegevuse korraldamisega. Lisaks on selles jaos sätestatud liikmesriikide programmide vahehindamise ning erimeetmete ja tegevustoetuse, sealhulgas transiidi eriskeemi rakendamise üksikasjalik kord. Kolmandas jaos on esitatud sätted eelarve otsese ja kaudse täitmise raames rakendatavate meetmete kohta ning neljandas jaos erakorralise abi kohta, mida saab anda nii jagatud, otsese kui ka kaudse eelarve täitmise raames. Viiendas ja viimases jaos on esitatud vajalikud sätted järelevalve-, aruandlus-, teavitamis- ja teabe edastamise nõuete ning hindamise kohta. III peatükk – Ülemineku- ja lõppsätted. See peatükk sisaldab sätteid komisjonile delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise volituste delegeerimise kohta ja komiteemenetluse kohta. Lõpuks on märgitud, et määrus on tervikuna siduv ja alates 1. jaanuarist 2021 kõikides liikmesriikides vahetult kohaldatav.

2018/0249 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega luuakse integreeritud piirihalduse fondi osana piirihalduse ja viisade rahastamisvahend EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 77 lõiget 2 ja artikli 79 lõike 2 punkti d, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Euroopa Liidu suurenevate rändeprobleemide ja julgeolekuprobleemide taustal on äärmiselt tähtis säilitada sobiv tasakaal ühelt poolt isikute vaba liikumise ja teiselt poolt julgeoleku tagamise vahel. Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise lepingu) artikli 67 lõike 3 kohane eesmärk tagada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal kõrge turvalisuse tase tuleks muu hulgas saavutada ühiste meetmetega isikute üle sisepiiride liikumise ja välispiiridel tehtava piirikontrolli vallas ning ühise viisapoliitika abil. (2)Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 80 tuleks asjaomase poliitika kavandamisel ja elluviimisel juhinduda solidaarsuse ning vastutuse põhimõttest, sealhulgas põhimõttest, mille kohaselt jagatakse finantskoormus liikmesriikide vahel õiglaselt. (3)25. septembril 2017 allakirjutatud Rooma deklaratsioonis kinnitasid 27 liikmesriigi juhid oma pühendumust ohutule ja turvalisele Euroopale ning kindlat soovi ehitada üles liit, kus kõik kodanikud tunnevad ennast turvaliselt ning saavad vabalt liikuda, kus välispiirid on kaitstud ning kus viiakse ellu tõhusat, vastutustundlikku ja jätkusuutlikku rändepoliitikat, austades rahvusvahelisi norme, Euroopa, mis on kindlalt otsustanud võidelda terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu. (4)Liidu poliitika eesmärk välispiiri haldamise valdkonnas on arendada ja rakendada Euroopa integreeritud piirihaldust riigi ja liidu tasandil, mis on vajalik eeltingimus isikute vabaks liikumiseks liidus ning on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala oluline komponent. (5)Euroopa integreeritud piirihaldus, nagu seda rakendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/1624 loodud Euroopa piiri- ja rannikuvalve, mille koosseisu kuuluvad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ja piirihalduse eest vastutavad siseriiklikud asutused, sealhulgas rannikuvalveüksused niivõrd, kuivõrd nad täidavad piirikontrolli ülesandeid, on vajalik rände haldamise ja julgeoleku parandamiseks. (6)Seadusliku reisimise hõlbustamist ning rände- ja julgeolekuriskide ennetamist käsitati komisjoni teatises „Euroopa rände tegevuskava“ ühe peamise eesmärgina liidu püüetes nende valdkondade probleemidega toime tulla. (7)15. detsembril 2016 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kutsus üles jätkama tulemuste saavutamist infosüsteemide ja andmebaaside koostalitlusvõime osas. 23. juunil 2017 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu toonitas vajadust parandada andmebaaside koostalitlusvõimet ning komisjon võttis 12. detsembril 2017 vastu ettepaneku määruse kohta, millega luuakse ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistik. (8)Schengeni ala terviklikkuse säilitamiseks ja selle toimimise tugevdamiseks on liikmesriigid alates 6. aprillist 2017 kohustatud süstemaatiliselt kontrollima asjaomaseid andmebaase ELi välispiiri ületavate ELi kodanike kohta. Lisaks sellele on komisjon esitanud liikmesriikidele soovituse korraldada rohkem politseikontrolle ja teha piiriülest koostööd.

(9)Liidu eelarvest antav finantstoetus on Euroopa integreeritud piirihalduse rakendamiseks hädavajalik, toetamaks liikmesriike välispiiride ületamise tõhusal haldamisel ning neil piiridel esinevate rändeprobleemide ja võimalike tulevaste ohtudega toimetulemisel, aidates seejuures kaasa võitlusele piiriülese mõõtmega raske kuritegevusega ning järgides täielikult põhiõigusi. (10)Selleks et edendada Euroopa integreeritud piirihalduse rakendamist – Euroopa integreeritud piirihalduse osad on loetletud määruse (EL) 2016/1624 artiklis 4: piirikontroll, otsingu- ja päästetööd patrull- ja vaatlustegevuse käigus, riskianalüüs, liikmesriikidevaheline koostöö (mida toetab ja koordineerib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet), asutustevaheline koostöö (sealhulgas korrapärane teabevahetus), koostöö kolmandate riikidega, tehnilised ja operatiivmeetmed Schengeni alal, mis on seotud piirikontrolliga ja mille eesmärk on tulla paremini toime ebaseadusliku sisserändega ja võidelda paremini piiriülese kuritegevusega, tipptasemel tehnoloogia kasutamine, kvaliteedikontroll ja solidaarsusmehhanismid – ja tagada, et sellest saaks igapäevase operatiivtegevuse osa, tuleks liikmesriikidele võimaldada liidu antavat piisavat rahalist toetust. (11)Kuna liikmesriikide tolliasutused on võtnud üha suurema vastutuse, mis sageli hõlmab ka julgeolekuvaldkonda ja millest tulenevaid ülesandeid täidetakse välispiiril, tuleb välispiiril tehtava piiri- ja tollikontrolli ühtsuse tagamiseks võimaldada liikmesriikidele piisavat liidu rahalist toetust. Sellega ei tugevdata ainult tollikontrolli, vaid soodustatakse ka õiguspärast kaubandust, aidates tagada turvalise ja tõhusa tolliliidu. (12)Seetõttu on vajalik tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 515/2014 loodud Sisejulgeolekufondi (2014–2020) järglane – selleks luuakse integreeritud piirihalduse fond (edaspidi „fond“). (13)ELi toimimise lepingu V jaotise suhtes kohaldatava õigusliku eripära ning välispiiripoliitika ja tollikontrollipoliitika erineva õigusliku aluse tõttu ei ole juriidiliselt võimalik luua fondi ühe rahastamisvahendina. (14)Fond tuleks seetõttu luua liidu rahalise toetuse kõikehõlmava raamistikuna piirihalduse ja viisade valdkonnas ning see peaks hõlmama nii käesoleva määrusega loodavat piirihalduse ja viisade rahastamisvahendit (edaspidi „rahastamisvahend“) kui ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) .../... loodavat tollikontrolli seadmete rahastamisvahendit. Seda raamistikku tuleks täiendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) .../... [ühissätete määrus], millele tuleks käesolevas määruses viidata, kui käsitletakse eelarve jagatud täitmise eeskirju. (15)Rahastamisvahendit tuleks rakendada täielikus kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sisalduvate õiguste ja põhimõtetega ning liidu rahvusvaheliste kohustustega põhiõiguste vallas. (16)Rahastamisvahend peaks tuginema tulemustele, mis on saadud, ja investeeringutele, mis on tehtud selle eelkäijate – Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 574/2007/EÜ loodud Välispiirifond aastateks 2007–2013 ning määrusega (EL) 515/2014 Sisejulgeolekufondi osana loodud välispiiride ja viisade rahastamisvahend aastateks 2014–2020 – toetusel, ning uue rahastamisvahendi loomisel tuleks seda toetust laiendada, et võtta arvesse uusi arengusuundumusi. (17)Ühtse ja kvaliteetse välispiirikontrolli tagamiseks ja välispiiride seadusliku ületamise lihtsustamiseks tuleks aidata rahastamisvahendiga arendada Euroopa integreeritud piirihaldust, mis hõlmab poliitika, õiguse, süstemaatilise koostöö, finantskoormuse jagamise, ebaseaduslike rändajate kasutatavate piiripunktide olukorra ja muutuvate olude hindamise, personali, varustuse ja tehnikaga seotud kõiki meetmeid, mida võtavad liikmesriikide eri tasandite pädevad asutused ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, kes teevad koostööd teiste osalejatega, nagu kolmandate riikide ja muude ELi asutustega, eelkõige Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ametiga (eu-LISA), Europoli ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. (18)Rahastamisvahend peaks aitama muuta viisataotluste menetlemise tõhusamaks, eelkõige julgeoleku- ja ebaseadusliku rände riskide avastamise ja hindamise kontekstis ning hõlbustades viisamenetlusi heausksete reisijate jaoks. Eelkõige tuleks rahastamisvahendist toetada viisade menetlemise digiteerimise jätkamist eesmärgiga pakkuda nii viisataotlejatele kui ka konsulaatidele kiireid, turvalisi ja kliendisõbralikke viisamenetlusi. Samuti tuleks selle abil aidata tagada lai konsulaaresinduste võrk üle maailma ning anda panus ühise viisapoliitika ühtsesse rakendamisse ja ajakohastamisse. (19)Rahastamisvahendist tuleks toetada Schengeni riikide territooriumil võetavaid piirikontrolliga seotud meetmeid, mille eesmärk on välja arendada Schengeni ala üldist toimimist tugevdav ühine integreeritud piirihaldussüsteem. (20)Välispiiride haldamise parandamiseks, ebaseadusliku rände ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks ning liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal julgeoleku kõrge taseme saavutamiseks tuleks rahastamisvahendist toetada olemasolevatel või uutel IT-süsteemidel põhinevate suuremahuliste IT-süsteemide arendamist. Samuti tuleks toetada koostalitusvõime arendamist nende ELi infosüsteemide vahel liikmesriikides (riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, viisainfosüsteem (VIS), ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS), Eurodac, Schengeni infosüsteem (SIS) ja kolmandate riikide kodanike suhtes kohaldatav Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS-TCN)), et kõnealused ELi infosüsteemid ja nende andmed oleksid vastastikku täiendavad. Lisaks tuleks pärast seda, kui koostalitlusvõime komponendid (Euroopa otsinguportaal, ühine biomeetrilise võrdlemise teenus, ühine isikuandmete hoidla ja mitme identiteedi detektor) on kesktasandil rakendatud, anda panus nende vajalikku arendamisse siseriiklikul tasandil. (21)Rahastamisvahend peaks aitama täiendada ja süvendada meetmeid, millega rakendatakse Euroopa integreeritud piirihaldust kooskõlas liikmesriikide ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti jagatud vastutuse põhimõtte ja nendevahelise solidaarsuse põhimõttega, mis on Euroopa piiri- ja rannikuvalve kaks sammast. See tähendab eelkõige, et oma programmide koostamisel peaksid liikmesriigid võtma arvesse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti välja töötatud analüütilisi vahendeid, tehnilisi ja tegevussuuniseid ning koolituskavasid, näiteks piirivalvurite koolituse ühiseid põhiõppekavasid, sealhulgas nende põhiõigusi ja rahvusvahelise kaitse saamist käsitlevaid komponente. Selleks et arendada täiendavust oma missiooni ja liikmesriikide välispiiride kontrollimise kohustuste vahel ning tagada sidusus ja vältida vähest kulutõhusust, peaks komisjon konsulteerima Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga liikmesriikide esitatud riiklike programmide kavandite üle ameti pädevuses olevas ulatuses, iseäranis tegevustoetuse kaudu rahastatavate meetmete üle. (22)Rahastamisvahendist tuleks toetada esmase vastuvõtu süsteemi rakendamist, nagu see on visandatud komisjoni teatises „Euroopa rände tegevuskava“ ja heaks kiidetud Euroopa Ülemkogu 25. ja 26. juuni 2015. aasta kohtumisel. Esmase vastuvõtu süsteemi kaudu pakutakse operatiivtuge liikmesriikidele, keda mõjutab ebaproportsionaalselt suur rändesurve liidu välispiiridel. Operatiivtugi hõlmab integreeritud, ulatuslikku ja sihipärast abi, mida antakse solidaarsuse ja jagatud vastutuse vaimus ning eesmärgiga tagada Schengeni ala terviklikkus. (23)Schengeni ala kui terviku solidaarsuse huvides ja ELi välispiiride kaitsmise vastutuse jagamise vaimus, eelkõige siis, kui nõukogu määruse (EL) nr 1053/2013 kohaselt tehtud Schengeni hindamise käigus on tuvastatud puudusi või riske, peaksid asjaomased liikmesriigid nendega piisavalt tegelema, kasutades oma programmi vahendeid, et rakendada soovitusi, mis on vastu võetud kõnealuse määruse kohaselt ja kooskõlas Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti poolt vastavalt määruse (EL) 1624/2016 artiklile 13 tehtud haavatavuse hinnangutega. (24)Rahastamisvahendist tuleks toetada solidaarsust ja jagatud vastutust rahalise abi kaudu, mida antakse Schengeni välispiire ja viisasid käsitlevaid sätteid täies ulatuses kohaldavatele liikmesriikidele ning neile riikidele, kes teevad ettevalmistusi Schengeni lepingus täies ulatuses osalemiseks, ja liikmesriigid peaksid seda abi kasutama liidu välispiiride haldamise ühise poliitika huvides. (25)Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti protokollile nr 5, mis käsitleb isikute maismaatransiiti Kaliningradi oblasti ja teiste Venemaa Föderatsiooni osade vahel, tuleks rahastamisvahendist katta lisakulud, mis tekivad liidu acquis’ erisätete, nimelt nõukogu määruse (EÜ) nr 693/2003 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 694/2003 rakendamisest sellise transiidi suhtes. Saamata jäänud tulu puhul peaks rahalise toetamise jätkamise vajadus sõltuma siiski liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahel kehtivast viisarežiimist. (26)Selleks et aidata saavutada rahastamisvahendi poliitikaeesmärk, peaksid liikmesriigid tagama, et nende programmides käsitletakse rahastamisvahendi erieesmärke, et valitud prioriteedid on kooskõlas II lisas sätestatud ELi prioriteetide ja rakendusmeetmetega ning et vahendite jaotus eesmärkide ja meetmete vahel on proportsionaalne nende ees seisvate probleemide ja tekkivate vajadustega. (27)Tuleks püüda saavutada koostoime, järjepidevus ja tegevuse tõhus jaotus muude ELi fondidega ning vältida tuleks meetmete kattuvust. (28)Liikmesriigi tagasisaatmisotsustega hõlmatud kolmanda riigi kodanike tagasisaatmine on määruse (EL) 2016/1624 kohaselt üks Euroopa integreeritud piirihalduse osa, ent tagasisaatmise valdkonna meetmed jäävad oma olemuse ja eesmärgi tõttu rahastamisvahendist antava toetuse kohaldamisalast välja ning on hõlmatud määrusega (EL) .../... [uus Varjupaiga- ja Rändefond].

(29)Tunnustamaks liikmesriikide tolliasutuste olulist rolli välispiiridel ning tagamaks, et nende käsutuses oleksid piisavad vahendid suure hulga eri ülesannete täitmiseks nendel piiridel, tuleks kõnealustele asutustele anda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) .../... [uus tollikontrolli seadmete rahastamise fond] loodud tollikontrolli seadmete rahastamisvahendi kaudu vajalikku toetust, et nad saaksid investeerida tollikontrolli tegemiseks vajalikesse seadmetesse ja sellistesse seadmetesse, mida saab lisaks tollikontrollile kasutada ka muuks otstarbeks, näiteks piirikontrolliks. (30)Enamik tollikontrolli seadmetest võib ühtlasi või muu hulgas vastata muude õigusaktide nõuetele, näiteks piirihaldust, viisasid või politseikoostööd käsitlevate sätetele. Seetõttu on integreeritud piirihalduse fond kavandatud sellisena, et see sisaldab kahte üksteist täiendavat rahastamisvahendit, millel on seadmete ostmise osas erinev, aga vastastikku seostatud kohaldamisala. Ühelt poolt jäävad seadmed, mida saab kasutada nii piiride haldamiseks kui ka tollikontrolli tegemiseks, käesoleva määrusega loodava piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi kohaldamisalast välja. Teiselt poolt toetatakse tollikontrolli seadmete rahastamisvahendist selliste seadmete ostmist, mille peamine kasutuseesmärk on tollikontroll, ent mida lubatakse kasutada ka muudel eesmärkidel, näiteks piirikontrolli tegemiseks ja julgeoleku tagamiseks. Selline rollide jaotus soodustab ametitevahelist koostööd kui Euroopa integreeritud piirihalduse osa, nagu see on sätestatud määruse (EL) 2016/1624 artikli 4 punktis e, ning võimaldab tolli- ja piirivalveasutustel koos töötada ja suurendada kontrolliseadmete jagamise ja nende koostalitlusvõime kasutamise kaudu maksimumini liidu eelarve mõju. (31)Merepiiridel toimuvat patrull- ja vaatlustegevust peetakse üheks rannikuvalveülesandeks, mida liidu merenduse valdkonnas täidetakse. Rannikuvalveülesandeid täitvad liikmesriikide ametiasutused vastutavad suure hulga erinevate ülesannete täitmise eest, mis võivad hõlmata, kuid mitte ainult, meresõiduohutust, turvalisust, otsingu- ja päästetöid, piirikontrolli, kalanduskontrolli, tollikontrolli, üldist õiguskaitset ja keskkonnakaitset. Rannikuvalveülesannete suure ulatuse tõttu kuuluvad need liidu eri poliitikavaldkondade pädevusalasse, ent tõhusamate tulemuste saavutamiseks püütakse luua nende vahel koostoime. (32)Lisaks liidu koostööle rannikuvalveülesannete täitmisel määrusega (EL) 2016/1624 loodud Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 loodud Euroopa Meresõiduohutuse Ameti ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 768/2005 loodud Euroopa Kalanduskontrolli Ameti kaudu tuleks merenduse valdkonna tegevuse sidusus saavutada ka liikmesriikide tasandil. Merenduse valdkonna eri osapoolte vaheline koostoime peaks olema kooskõlas Euroopa integreeritud piirihalduse ja merendusjulgeoleku strateegiaga. (33)Merenduse valdkonna meetmete täiendavuse suurendamiseks ja järjepidevuse süvendamiseks, samuti jõupingutuste dubleerimise vältimiseks ja kulukaid meetmeid hõlmava valdkonna (nagu seda on merenduse valdkond) eelarvepiirangute leevendamiseks tuleks rahastamisvahendist toetada mitmeks eri otstarbeks korraldatavaid mereoperatsioone, mille peamine eesmärk on piirivalve, ent mille käigus võidakse lisaks täita veel muid eesmärke. (34)Rahastamisvahendist toetatavaid meetmeid, mida võetakse kolmandates riikides ja nendega seoses, tuleks rakendada täielikus koostoimes, sidususes ja täiendavuses muude väljaspool liitu rakendatavate meetmetega, mida toetatakse välisrahastamisvahenditest. Eelkõige tuleks selliste meetmete rakendamisel taotleda täielikku kooskõla liidu välistegevuse ning asjaomase riigi või piirkonnaga seotud välispoliitika põhimõtete ja üldeesmärkidega. Välismõõdet arvestades tuleks rahastamisvahendist anda sihipärast toetust, et süvendada koostööd kolmandate riikidega ja tugevdada nende piirivalve- ja piirihaldussuutlikkuse olulisemaid aspekte liidu rändepoliitika ja sisejulgeolekuga seotud eesmärkide seisukohast huvi pakkuvates valdkondades. (35)Liidu eelarvest tuleks eelkõige rahastada selliseid meetmeid, mille puhul liidu sekkumine võib anda lisaväärtust võrreldes olukorraga, kus liikmesriigid tegutsevad eraldi. Kuna liidul on liidu piirikontrolli, ühise viisapoliitika ja rändevoogude juhtimise solidaarsusraamistiku ning neid poliitikavaldkondi toetavate IT-süsteemide ühisplatvormi väljatöötamiseks parem võimalus kui liikmesriikidel, toetatakse käesoleva määruse alusel eraldatavate rahaliste vahenditega eelkõige riikide ja liidu suutlikkuse suurendamist neis valdkondades. (36)Kui liikmesriik ei ole täitnud oma aluslepingutest tulenevaid kohustusi piirihalduse ja viisade valdkonnas, kui on selge oht, et liikmesriik rikub piirihaldust ja viisasid käsitlevat acquis’d rakendades oluliselt liidu väärtusi, või kui Schengeni hindamis- ja järelevalvemehhanismi raames koostatud hindamisaruandes on tuvastatud puudusi asjaomases valdkonnas, loetakse see liikmesriik liidu acquis’d mittetäitvaks riigiks, sealhulgas käesolevast rahastamisvahendist antava tegevustoetuse kasutamise kontekstis. (37)Rahastamisvahend peaks kajastama vajadust suurema paindlikkuse ja lihtsustamise järele, ent samas tuleks järgida prognoositavusega seonduvaid nõudeid ning tagada vahendite õiglane ja läbipaistev jaotamine, et täita käesolevas määruses sätestatud eesmärgid. (38)Käesolevas määruses tuleks kindlaks määrata liikmesriikide programmide jaoks ette nähtavad esialgsed summad, mis arvutatakse I lisas sätestatud kriteeriumide põhjal, milles võetakse arvesse maa- ja merepiiri lõikude pikkust ja ohutaset, lennujaamade ja konsulaatide töökoormust ning konsulaatide arvu. (39)Need esialgsed summad loovad liikmesriikidele aluse pikaajaliste investeeringute tegemiseks. Selleks et võtta arvesse lähteolukorra muutusi, nagu survet liidu välispiiril ning töökoormust välispiiridel ja konsulaatides, eraldatakse liikmesriikidele perioodi keskpaigas lisasumma, mille suurus põhineb viimastel kättesaadavatel statistilistel andmetel, nagu on sätestatud jaotamispõhimõtetes, milles võetakse arvesse programmi rakendamise seisu. (40)Kuna piirihalduse ja viisapoliitika valdkonna probleemid pidevalt muutuvad, tuleb rahaliste vahendite eraldamist kohandada rändevoogude, piiridel valitsevas surve ja julgeolekuohtude muutustele ning suunata rahastamine liidu jaoks suurima lisaväärtusega prioriteetidele. Pakilistele vajadustele, poliitika muutumisele ja liidu prioriteetidele vastamiseks ning rahastamise suunamiseks liidu jaoks suurema lisaväärtusega meetmetele eraldatakse osa vahenditest temaatilise rahastu kaudu korrapäraselt erimeetmete ja liidu meetmete ning erakorralise abi jaoks. (41)Liikmesriikidel tuleks soovitada kasutada osa oma programmi eraldisest IV lisas loetletud meetmete rahastamiseks – selleks on neile ette nähtud suurem liidu toetus. (42)Rahastamisvahendist tuleks anda toetust piirihalduse, ühise viisapoliitika ja suuremahuliste IT-süsteemidega seotud tegevuskulude katmiseks ning liikmesriikidel tuleks võimaldada säilitada liidu kui terviku jaoks nii vajalik suutlikkus. Selline toetus seisneb käesoleva rahastamisvahendi eesmärkidele vastavate konkreetsete kulude täielikus hüvitamises ning see peaks olema liikmesriikide programmide lahutamatu osa. (43)Osa rahastamisvahendi ressurssidest võib lisaks esialgsele eraldisele eraldada ka liikmesriikide programmidele, mille raames rakendatakse erimeetmeid. Need peaksid olema sellised erimeetmed, mida käsitatakse liidu tasandi meetmetena ja mis nõuavad ühiseid jõupingutusi või mis on vajalikud, et tegeleda liidus aset leidvate arengusuundumustega, mille käsitlemiseks on tarvis anda ühele või mitmele liikmesriigile täiendavaid rahalisi vahendeid, näiteks tehniliste seadmete ostmine liikmesriikide programmide kaudu, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet saaks täita oma operatiivülesandeid, viisataotluste menetlemise ajakohastamine ning uute suuremahuliste IT-süsteemide ja nende koostalitlusvõime väljaarendamine. Komisjon määrab need erimeetmed kindlaks oma tööprogrammides. (44)Selleks et täiendada rahastamisvahendi poliitikaeesmärkide rakendamist liikmesriikide tasandil nende programmide kaudu, tuleks sellest toetada ka liidu tasandi meetmeid. Sellised meetmed peaksid teenima rahastamisvahendi kohaldamisalasse jäävaid üldisi strateegilisi eesmärke, mis on seotud poliitikaanalüüsi ja innovatsiooni, riikidevahelise vastastikuse õppimise ja partnerluste ning uute algatuste ja meetmete testimisega kogu liidus. (45)Et tugevdada liidu suutlikkust vahetult reageerida ettenägematule või ebaproportsionaalsele rändesurvele, eriti neil piirilõikudel, millele määratud mõjutase (vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1052/2013) on nii kõrge, et see ähvardab ohustada Schengeni ala kui terviku toimimist, või olukorras, kus liikmesriikide konsulaatide viisaosakonnad on suure surve all, või kui on ohus julgeolek piiril, peaks olema võimalik anda erakorralist abi kooskõlas käesolevas määruses sätestatud raamistikuga. (46)Käesoleva rahastamisvahendi poliitilist eesmärki aidatakse saavutada ka InvestEU fondi [...] poliitikaharusse (-harudesse) kuuluvate rahastamisvahendite ja eelarveliste tagatistega Rahalist toetust tuleks kasutada turutõrgete kõrvaldamiseks või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks proportsionaalsel viisil ning meetmetega ei tohiks dubleerida või välja tõrjuda erasektori rahastamist ega moonutada konkurentsi siseturul. Meetmetel peaks olema selge Euroopa lisaväärtus. (47)Käesolevas määruses on kindlaks määratud rahastamisvahendi paketi kogusuurus; rahastamispakett peab sisaldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu jaoks iga-aastase eelarvemenetluse raames lähtesummat [Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise 2. detsembril 2013 sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punkti 17] tähenduses. (48)Käesoleva rahastamisvahendi suhtes kohaldatakse määrust (EL, Euratom) .../... [uus finantsmäärus] (finantsmäärus). Selles on sätestatud eeskirjad liidu eelarve täitmise kohta, sealhulgas eeskirjad toetuste, auhindade, hangete, kaudse täitmise, finantsabi, rahastamisvahendite ja eelarveliste tagatiste kohta. Selleks et saavutada liidu rahastamisprogrammide sidus rakendamine, kohaldatakse finantsmäärust selliste meetmete suhtes, mida rakendatakse rahastamisvahendi eelarve jagatud, otsese või kaudse täitmise raames.

(49)Eelarve jagatud täitmise alla kuuluvate meetmete rakendamiseks peaks rahastamisvahend moodustama osa sidusast raamistikust, mis koosneb käesolevast määrusest, finantsmäärusest ja määrusest (EL) .../... [ühissätete määrus]. (50)Määrusega (EL) .../... [ühissätete määrus] on kehtestatud raamistik meetmete jaoks, mida rakendavad Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+), Ühtekuuluvusfond, Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF), Varjupaiga- ja Rändefond (Asylum and Migration Fund – AMF), Sisejulgeolekufond (Internal Security Fund – ISF) ning piirihalduse ja viisade rahastamisvahend (instrument for border management and visa – BMVI), mis on integreeritud piirihalduse fondi (Integrated Border Management Fund – IBMF) osa, ning kõnealuses määruses on eelkõige sätestatud eelarve jagatud täitmise raames rakendatavate ELi fondide programmitöö, järelevalve ja hindamise, haldamise ja kontrollimise eeskirjad. Käesolevas määruses on lisaks sellele tarvis täpsustada piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi eesmärgid ja esitada erisätted selle kohta, milliseid meetmeid võib sellest rahastamisvahendist rahastada. (51)Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda nende võimest saavutada meetmete erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. See peaks hõlmama kindlasummaliste maksete, kindlamääraliste maksete ja ühikuhindade kasutamise kaalumist ning finantsmääruse artikli 125 lõike 1 kohaste kuludega mitteseotud rahastamisvahendite kasutamist. (52)Kooskõlas määrusega (EL) .../... [uus finantsmäärus], Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013, nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95, nõukogu määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja nõukogu määrusega (EL) 1939/2017 tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ja pettuste ärahoidmist, avastamist, korrigeerimist ja uurimist, kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ja vajaduse korral halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige võib Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) korraldada juurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 ning nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätetele ja neis määrustes sätestatud korras, et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuur võib kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 uurida pettusi ja muid õiguserikkumisi, mis mõjutavad liidu finantshuve, ja esitada nende kohta süüdistusi, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/1371. Finantsmääruse kohaselt peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel täielikult koostööd ja andma komisjonile, OLAFile, Euroopa Prokuratuurile ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annaksid nimetatud organitele samaväärsed õigused. (53)Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 322 kohaselt vastuvõetud horisontaalseid finantseeskirju. Need eeskirjad on sätestatud finantsmääruses ning neis on sätestatud eelkõige eelarve koostamise ja täitmise eeskirjad, sealhulgas eeskirjad toetuste, hangete, auhindade ja kaudse rakendamise kohta ning ette nähtud eelarvevahendite käsutajate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 kohaselt vastu võetud eeskirjades on käsitletud ka liidu eelarve kaitsmist juhul, kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises, sest õigusriigi põhimõtte austamine on usaldusväärse finantsjuhtimise ja tulemusliku ELi-poolse rahastamise oluline eeltingimus. (54)Vastavalt nõukogu otsuse 2013/755/EL artiklile 94 võivad ülemeremaades ja -territooriumidel (ÜMT) elavad isikud ja asutatud üksused saada liidu rahalist toetust vastavalt rahastamisvahendi eeskirjadele ja eesmärkidele ning asjaomase ülemeremaa või -territooriumiga seotud liikmesriigi suhtes kohaldatavale võimalikule korrale. (55)Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 349 ja kooskõlas komisjoni teatisega „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“, mille nõukogu kiitis heaks oma 12. aprilli 2018. aasta järeldustes, peaksid asjaomased liikmesriigid tagama, et nende riiklikes programmides käsitletakse ka äärepoolseimaid piirkondi ähvardavaid uusi ohte. Rahastamisvahendist toetatakse neid liikmesriike piisavate ressurssidega, et nad saaksid äärepoolseimaid piirkondi vajaduse korral aidata. (56)Vastavalt 13. aprillil 2016. aastal sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (parema õigusloome kohta) punktidele 22 ja 23 on käesolevat rahastamisvahendit vaja hinnata konkreetse järelevalvekorra alusel kogutud teabe põhjal, vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige liikmesriikides. See kord võib vajaduse korral sisaldada ka mõõdetavaid näitajaid, mille alusel hinnata rahastamisvahendi mõju kohapeal. Rahastamisvahendiga saavutatud tulemuste mõõtmiseks tuleks iga selle erieesmärgi jaoks kehtestada näitajad ja seonduvad sihid. (57)Kajastades kliimamuutusega toimetuleku olulisust kooskõlas liidu kohustustega rakendada Pariisi kliimalepet ning saavutada ÜRO säästva arengu eesmärgid, aidatakse käesoleva rahastamisvahendi kaudu kliimameetmeid laiemalt kajastada ja panustada üldeesmärgi saavutamisele, st sellele, et liidu eelarvekulutustest eraldataks 25 % kliimaeesmärkide saavutamise toetamiseks. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks rahastamisvahendi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid hinnatakse uuesti programmi hindamis- ja läbivaatamismenetluste käigus. (58)Nende näitajate abil ja finantsaruannete kaudu peaksid komisjon ja liikmesriigid kooskõlas määruse (EL) .../... [ühissätete määrus] ja käesoleva määruse asjaomaste sätetega rahastamisvahendi rakendamist jälgima. (59)Käesoleva määruse mitteolemusliku osa täiendamiseks või muutmiseks tuleks delegeerida komisjonile õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte, mis on seotud IV lisas loetletud kõrgemad kaasfinantseerimise määraga meetmete ja tegevustoetusega ning mille eesmärk on arendada edasi ühist järelevalve- ja hindamisraamistikku. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et need konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. (60)Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. Kontrollimenetlust tuleks kasutada rakendusaktide puhul, millega sätestatakse liikmesriikide ühised kohustused, eelkõige komisjonile teabe edastamise kohustus, ning nõuandemenetlust tuleks kasutada nende rakendusaktide vastuvõtmisel, mis on seotud komisjonile teabe edastamise viisidega programmitöö ja aruandluse raamistikus, arvestades nende puhttehnilist laadi. (61)Liikmesriigi osalemine käesolevas rahastamisvahendis ei tohi kattuda tema osalemisega liidu ajutises rahastamisvahendis, millest rahastatakse abi saavate liikmesriikide meetmeid, mida võetakse muu hulgas liidu uutel välispiiridel piire ja viisasid ning välispiiri kontrolli reguleeriva Schengeni acquis’ rakendamiseks. (62)Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A ja B osutatud valdkondade reguleerimisalasse jäävate Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses. (63)Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A ja B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes otsuse 2008/146/EÜ artikliga 3. (64)Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides A ja B osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavaid punkte tõlgendatakse koostoimes otsuse 2011/350/EL artikliga 3. (65)ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Kuna käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’ sätetel, peaks Taani otsustama nimetatud protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on teinud käesolevat määrust käsitleva otsuse, kas ta rakendab seda otsust oma siseriiklikus õiguses. (66)Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu otsusele 2002/192/EÜ. Seetõttu ei osale Iirimaa otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (67)On asjakohane ühtlustada käesoleva määruse kohaldamise periood nõukogu määruse (EL, Euratom) .../... [mitmeaastase finantsraamistiku määrus] kohaldamise perioodiga, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK



ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Reguleerimisese 1.Käesoleva määrusega luuakse osana integreeritud piirihalduse fondist (edaspidi „fond“) piirihalduse ja viisade rahastamisvahend (edaspidi „rahastamisvahend“). 2.Koos määrusega (EL) .../... [tollikontrolli seadmete rahastamise fond], millega luuakse [integreeritud piirihalduse fondi] osana tollikontrolli seadmete rahastamisvahend, luuakse käesoleva määrusega fond. 3.Käesolevas määruses on sätestatud rahastamisvahendi eesmärgid, selle eelarve aastateks 2021–2027, liidupoolse rahastamise vormid ja sellise rahastamise eeskirjad. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)„segarahastamistoiming“ – ELi eelarvest toetatavad meetmed, sealhulgas finantsmääruse artikli 2 lõike 6 kohased segarahastamisvahendid, milles kombineeritakse tagastamatus vormis antav toetus ja/või liidu eelarvest toetatavad rahastamisvahendid ning arengut rahastavate või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste rahastamisvahenditest ning erasektori finantseerimisasutuste või investorite rahastamisvahenditest antav tagastatavas vormis toetus; (2)„piiripunkt“ – pädeva asutuse poolt välispiiri ületamiseks lubatud koht, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/399 artikli 2 lõikes 8; (3)„Euroopa integreeritud piirihaldus“ – piirihaldus, mille osad on loetletud määruse (EL) 2016/1624 artiklis 4; (4)„välispiirid“ – liikmesriikide järgmised piirid: maismaapiirid, sealhulgas jõe- ja järvepiirid, merepiirid, samuti liikmesriikide lennujaamad ning jõe-, mere- ja järvesadamad, mille suhtes kohaldatakse välispiiride ületamist käsitleva liidu õiguse sätteid, sealhulgas sellised sisepiirid, millel ei ole kontrolle veel kaotatud; (5)„välispiiri piirilõik“ – liikmesriigi väline maismaa- või merepiir, nagu see on määratletud määruses (EL) nr 1052/2013; (6)„esmase vastuvõtu piirkond“ – määruse (EL) 2016/1624 artikli 2 lõikes 10 määratletud esmase vastuvõtu piirkond; (7)„sisepiirid, millel ei ole kontrolle veel kaotatud“ – (a)ühine piir Schengeni acquis’d täielikult rakendava liikmesriigi ja oma ühinemisakti alusel Schengeni acquis’d täielikult kohaldama kohustunud liikmesriigi vahel, kelle puhul nimetatud acquis’ täielikku kohaldamist lubav asjakohane nõukogu otsus ei ole veel jõustunud; (b)ühine piir kahe oma vastava ühinemisakti alusel Schengeni acquis’d täielikult kohaldama kohustunud liikmesriigi vahel, kelle puhul nimetatud acquis’ täielikku kohaldamist lubav asjakohane nõukogu otsus ei ole veel jõustunud. Artikkel 3 Rahastamisvahendi eesmärgid

1.Integreeritud piirihalduse fondi osana on rahastamisvahendi poliitiline eesmärk tagada välispiiridel tugev ja tõhus Euroopa integreeritud piirihaldus ning kindlustada samal ajal täielikus kooskõlas liidu põhiõiguste alaste kohustustega inimestele võimalus liidu piires vabalt liikuda, aidates niimoodi tagada liidus kõrge turvalisuse taseme. 2.Lõikes 1 sätestatud poliitilise eesmärgi raames aidatakse rahastamisvahendiga taotleda järgmisi erieesmärke: (a)toetada Euroopa välispiiride tõhusat integreeritud haldamist Euroopa piiri- ja rannikuvalve poolt, mille moodustavad ja mille ülesandeid täidavad ühiselt Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ja piirihalduse eest vastutavad siseriiklikud asutused, eesmärgiga lihtsustada seadusliku piiriületust, ennetada ja avastada ebaseaduslikku sisserännet ja piiriülest kuritegevust ning hallata tõhusalt rändevooge; (b)toetada ühist viisapoliitikat, et hõlbustada seaduslikku reisimist ning ennetada rände- ja julgeolekuriske. 3.Lõikes 2 sätestatud erieesmärkide raames rakendatakse rahastamisvahendit käesoleva määruse II lisas loetletud rakendusmeetmete kaudu. Artikkel 4 Toetuse kohaldamisala 1.Artiklis 3 osutatud eesmärkide raames ja kooskõlas II lisas loetletud rakendusmeetmetega toetatakse rahastamisvahendist eelkõige III lisas loetletud meetmeid. 2.Käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks võidakse rahastamisvahendist vastavalt artiklile 5 vajaduse korral toetada III lisas loetletud liidu prioriteetidega kooskõlas olevaid meetmeid, mis on seotud kolmandate riikidega ja mida võetakse kolmandates riikides. 3.Toetuskõlblikud ei ole järgmised meetmed: (a)III lisa lõike 1 punktis a osutatud meetmed sellistel sisepiiridel, millel ei ole kontrolle veel kaotatud; (b)määruses (EL) 2016/399 osutatud meetmed piirikontrolli ajutiseks või erakorraliseks taaskehtestamiseks sisepiiril; (c)seoses kaupade kontrollimisega: (1)meetmed, mille ainus eesmärk või mõju on kaupade kontrollimine; (2)seadmete, välja arvatud transpordivahendite ostmine, hooldamine või ajakohastamine, kui nende seadmete üks eesmärk või mõju on kaupade kontrollimine; (3)muud käesoleva määruse kohased meetmed, mille peamine eesmärk või mõju on kaupade kontrollimine. Hädaolukorras võib käesolevas lõikes osutatud toetuskõlbmatuid meetmeid käsitada toetuskõlblike meetmetena. Artikkel 5 Rahastamiskõlblikud üksused

1.Rahastamiskõlblikud võivad olla järgmised üksused: (a)juriidilised isikud, kes on asutatud mõnes järgmistest riikidest: i) liikmesriik või sellega seotud ülemeremaa või -territoorium; ii) tööprogrammis nimetatud kolmas riik vastavalt tööprogrammis täpsustatud tingimustele; (b)juriidiline isik, kes on loodud liidu õiguse alusel, või rahvusvaheline organisatsioon. 2.Füüsilised isikud ei ole rahastamiskõlblikud. 3.Juriidilised isikud, kes on asutatud kolmandas riigis, võivad erandkorras osaleda, kui see on vajalik konkreetse meetme eesmärkide saavutamiseks. 4.Juriidilised isikud, kes osalevad konsortsiumis, mis koosneb vähemalt kahest sõltumatust üksusest, mis on asutatud eri liikmesriikides või nendega seotud ülemeremaades või -territooriumidel või kolmandates riikides, on rahastamiskõlblikud. II PEATÜKK



FINANTS- JA RAKENDUSRAAMISTIK 1. jagu Ühissätted Artikkel 6 Üldpõhimõtted 1.Käesoleva määruse alusel antava toetusega täiendatakse riiklikke, piirkondlikke ja kohaliku tasandi meetmeid ning toetuse andmisel keskendutakse käesoleva määruse eesmärkidele lisaväärtuse loomisele. 2.Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et käesoleva määruse alusel antav ja liikmesriikidelt saadav toetus on kooskõlas liidu asjakohase tegevuse, poliitika ja prioriteetidega ning täiendab muid liidu rahastamisvahendeid. 3.Rahastamisvahendit rakendatakse kooskõlas finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punktidega a, b ja c kas jagatud, otsese või kaudse eelarve täitmise raames. Artikkel 7 Eelarve

1.Rahastamisvahendi rakendamiseks on aastateks 2021–2027 ette nähtud rahastamispakett, mille suurus jooksevhindades on 8 018 000 000 eurot. 2.Rahastamispaketti kasutatakse järgmiselt: (a)4 811 000 000 eurot eraldatakse eelarve jagatud täitmise raames rakendatavatele programmidele ja sellest summast 157 200 000 eurot artiklis 16 osutatud transiidi eriskeemile, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames; (b)3 207 000 000 eurot eraldatakse temaatilisele rahastule. 3.Kuni 0,52 % rahastamispaketist eraldatakse komisjoni algatusel antavaks, rahastamisvahendi rakendamiseks vajalikuks tehniliseks abiks. 4.Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja arendamisega seotud riikide osalemise laadi ja tingimuste täpsustamiseks töötatakse nende riikide assotsieerimislepingute asjakohaste sätete alusel välja asjaomane kord. Nende riikide osamaksed lisatakse lõikes 1 osutatud liidu eelarvest saadavatele koguvahenditele. Artikkel 8 Üldsätted temaatilise rahastu rakendamise kohta 1.Artikli 7 lõike 2 punktis b viidatud rahastamispaketist eraldatakse temaatilise rahastu kaudu vahendeid paindlikult ning vastavalt tööprogrammile kas eelarve jagatud, otsese või kaudse täitmise raames. Temaatilisest rahastust rahastatakse selle komponente: (a)erimeetmed; (b)liidu meetmed (c)ning erakorraline abi. Samuti toetatakse temaatilise rahastu rahastamispaketist komisjoni algatusel antavat tehnilist abi. 2.Temaatilisest rahastust eraldatavate vahenditega toetatakse kooskõlas II lisas loetletud liidu kokkulepitud prioriteetidega selliseid prioriteete, millel on liidu jaoks suur lisaväärtus, või reageeritakse pakilistele vajadustele. 3.Kui liikmesriikidele antakse temaatilisest rahastust toetust eelarve otsese või kaudse täitmise raames, tuleb tagada, et valitud tegevusi ei mõjuta ELi toimimise lepingu artikli 258 kohane komisjoni põhjendatud arvamus rikkumise kohta, mis seab ohtu kulude seaduslikkuse ja korrektsuse või tegevuste tulemuslikkuse. 4.Kui temaatilisest rahastust antakse toetust eelarve jagatud täitmise raames, hindab komisjon määruse (EL) .../... [ühissätete määrus] artikli 18 ja artikli 19 lõike 2 kohaldamise eesmärgil, kas ettenähtud tegevusi ei mõjuta ELi toimimise lepingu artikli 258 kohane komisjoni põhjendatud arvamus rikkumise kohta, mis seab ohtu kulude seaduslikkuse ja korrektsuse või projektide tulemuslikkuse. 5.Komisjon kehtestab temaatilise rahastu jaoks üldsumma, mis tehakse kättesaadavaks liidu eelarve iga-aastaste assigneeringute alusel. 6.Komisjon võtab temaatilise rahastu jaoks vastu finantsmääruse artiklis 110 osutatud rahastamisotsused, milles on kindlaks määratud toetatavad eesmärgid ja meetmed ning täpsustatud iga lõikes 1 osutatud komponendi jaoks ette nähtud summad. Rahastamisotsustes sätestatakse vajaduse korral segarahastamistoimingute jaoks ette nähtud kogusumma. 7.Pärast lõikes 3 osutatud rahastamisotsuse vastuvõtmist võib komisjon vastavalt muuta eelarve jagatud täitmise raames rakendatavaid programme. 8.Rahastamisotsused võib teha üheks või mitmeks aastaks ning need võivad hõlmata temaatilise rahastu üht või mitut komponenti.

2. jagu

Toetus ja selle rakendamine eelarve jagatud täitmise raames Artikkel 9 Kohaldamisala 1.Käesolevat jagu kohaldatakse teatava osa suhtes artikli 7 lõike 2 punktis a osutatud rahastamispaketist ja täiendavate vahendite suhtes, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames vastavalt otsusele, mille komisjon on vastu võtnud artiklis 8 osutatud temaatilise rahastu kohta. 2.Käesoleva jao kohast toetust rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames kooskõlas finantsmääruse artikliga 63 ja määrusega (EL) .../... [ühissätete määrus]. Artikkel 10 Eelarvelised vahendid 1.Artikli 7 lõike 2 punktis a osutatud vahendid eraldatakse riiklikele programmidele, mida liikmesriigid rakendavad eelarve jagatud täitmise raames (edaspidi „programmid“), soovituslikult järgmiselt: (a)4 009 000 000 eurot liikmesriikidele vastavalt I lisas sätestatud kriteeriumidele; (b)802 000 000 eurot liikmesriikidele programmide jaoks ette nähtud eraldiste kohandamiseks vastavalt artikli 13 lõikele 1. 2.Juhul kui lõike 1 punktis b osutatud summat ei eraldata, võib järelejäänud summa lisada artikli 7 lõike 2 punktis b osutatud summale. Artikkel 11 Kaasrahastamise määrad 1.Liidu eelarvest eraldatav rahaline toetus ei või ületada 75 % projekti rahastamiskõlblikest kogukuludest. 2.Liidu eelarvest eraldatava rahalise toetuse võib suurendada 90 %-ni rahastamiskõlblikest kogukuludest erimeetmete all rakendatavate projektide jaoks. 3.Liidu eelarvest eraldatava rahalise toetuse võib suurendada 90 %-ni rahastamiskõlblikest kogukuludest IV lisas loetletud meetmete jaoks. 4.Liidu eelarvest eraldatava rahalise toetuse võib suurendada 100 %-ni rahastamiskõlblikest kogukuludest tegevustoetuse, sealhulgas transiidi eriskeemi jaoks. 5.Liidu eelarvest eraldatava rahalise toetuse võib suurendada 100 %-ni rahastamiskõlblikest kogukuludest erakorralise abi jaoks. 6.Komisjoni otsuses programmi heakskiitmise kohta määratakse kindlaks kaasrahastamise määr ning käesolevast rahastamisvahendist lõigetes 1–5 osutatud meetmete liikidele antava toetuse maksimumsumma.

7.Komisjoni otsuses sätestatakse iga erieesmärgi kohta, kas selle kaasrahastamise määra kohaldatakse: (a)kogu toetuse, sealhulgas avaliku ja erasektori toetuse suhtes, või (b)ainult avaliku sektori toetuse suhtes. Artikkel 12 Programmid 1.Iga liikmesriik tagab, et tema programmis käsitletavad prioriteedid on tihedalt seotud liidu piirihalduse ja viisade valdkonna prioriteetide ja probleemidega ning vastavad neile ning et need on täielikus kooskõlas asjaomase liidu acquis’ ja kokkulepitud liidu prioriteetidega. Oma programmide prioriteete kindlaks määrates tagavad liikmesriigid, et nende programmis käsitletakse piisavalt II lisas sätestatud rakendusmeetmeid. 2.Komisjon tagab, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ja asjakohasel juhul ka eu-LISA on oma pädevusala ulatuses liikmesriikide programmide väljatöötamisega juba varases etapis seotud. 3.Komisjon konsulteerib Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga programmide kavandite üle ja keskendub seejuures iseäranis tegevustoetusega hõlmatud meetmetele kooskõlas artikli 3 lõike 2 punktiga a, et tagada ameti meetmete ja liikmesriikide piirihaldusmeetmete järjepidevus ja vastastikune täiendavus, hoiduda topeltrahastamisest ning saavutada kulutõhusus. 4.Komisjon võib kaasata Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ja asjakohasel juhul ka eu-LISA 5. jaos osutatud järelevalve- ja hindamisülesannete täitmisse, tagamaks eelkõige, et rahastamisvahendi toel rakendatud meetmed oleksid kooskõlas asjaomase liidu acquis’ ja kokkulepitud liidu prioriteetidega. 5.Pärast käesoleva määruse kohaldamisalas olevate soovituste vastuvõtmist kooskõlas määrusega (EL) nr 1053/2013 ja haavatavuse hindamise raames antud soovituste vastuvõtmist kooskõlas määrusega (EL) 2016/1624 teeb kõnealune liikmesriik koos komisjoniga kindlaks sobivaima viisi, kuidas neid soovitusi rahastamisvahendi toel ellu rakendada. 6.Asjakohasel juhul kutsub komisjon Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametit osalema protsessis, mille raames uuritakse, kuidas soovitusi käesoleva rahastamisvahendi abil kõige paremini ellu rakendada. 7.Lõike 5 kohaldamisel seab asjaomane liikmesriik oma programmis esikohale meetmete rakendamise mis tahes kindlakstehtud puuduste, eelkõige tõsiste puuduste kõrvaldamiseks ja nõuetele mittevastavate hindamistulemuste parandamiseks. 8.Vajaduse korral tuleb kõnealust programmi muuta, et võtta arvesse lõikes 5 osutatud soovitusi. Sõltuvalt kohandamise mõjust võib komisjon muudetud programmi heaks kiita. 9.Komisjoni ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga viimase pädevuse raames koostööd tehes ja nendega konsulteerides võib asjaomane liikmesriik oma programmi piires vahendeid, sealhulgas tegevustoetuseks ette nähtud vahendeid ümber jagada, et rakendada lõikes 5 osutatud soovitused, millel on finantsmõju. 10.Kui mõni liikmesriik otsustab rahastamisvahendi toel rakendada projekte koos kolmanda riigiga või kolmandas riigis, peab ta enne projekti algust komisjoniga konsulteerima. 11.Kui mõni liikmesriik otsustab rahastamisvahendi toel rakendada koos kolmanda riigiga või kolmandas riigis meetmeid, mis on seotud ebaseadusliku piiriületamise seire, avastamise, tuvastamise, jälgimise, tõkestamise ja peatamisega eesmärgiga avastada ja tõkestada ebaseaduslikku sisserännet ja piiriülest kuritegevust ning nende vastu võidelda või aidata kaitsta ja päästa rändajate elu, peab ta tagama, et ta on kooskõlas määruse (EL) nr 1052/2013 artikliga 20 komisjoni kõnealuse kolmanda riigiga sõlmitud kahepoolsest või mitmepoolsest koostöölepingust teavitanud. 12.Käesoleva rahastamisvahendi toel ostetud tõhusaks ja turvaliseks piirikontrolliks vajaliku varustuse, sealhulgas transpordivahendite ja sidesüsteemide suhtes kohaldatakse järgmist: (a)enne tõhusaks ja turvaliseks piirikontrolliks vajaliku varustuse, sealhulgas transpordivahendite ja sidesüsteemide omandamist rahastamisvahendi toel peab liikmesriik tagama, et see varustus vastab Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti standarditele, kui sellised standardid on kehtestatud, ja kontrollima koos Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga tehnilist kirjeldust eesmärgiga tagada Euroopa piiri- ja rannikuvalve kasutatava vara koostalitlusvõime; (b)kogu liikmesriikide ostetud suuremahuline piirihaldusvarustus, nagu õhu- ja meretranspordi- ja seirevahendid, registreeritakse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tehniliste seadmete reservis, et teha need vahendid kooskõlas määruse (EL) 2016/1624 artikli 39 lõikega 8 kättesaadavaks; (c)liikmesriigid võivad otsustada osta rahastamisvahendi toel seadmeid mitmeotstarbeliste mereoperatsioonide jaoks, eeldusel et neid seadmeid, mida haldab asjaomane siseriiklik ametiasutus, kasutatakse ühe aasta jooksul ja kogu riiklikul eesmärgil kasutamise ajal vähemalt 60 % ulatuses piirivalveoperatsioonideks. Need seadmed registreeritakse Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti tehniliste seadmete reservis, et teha need vahendid kättesaadavaks kooskõlas määruse (EL) 2016/1624 artikli 39 lõikega 8;

(d)selleks et toetada Euroopa piiri- ja rannikuvalve võimearenduse järjepidevat plaanimist ja ühishangete võimalikku kasutamist, esitavad liikmesriigid komisjonile artikli 27 kohaselt toimuva aruandluse osana olemasolevad plaanid selle kohta, missuguseid seadmeid neil on kavas järgnevatel aastatel rahastamisvahendi toel osta. Komisjon edastab selle teabe Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile. 13.Piirihalduse alane koolitus, mis on korraldatud käesoleva rahastamisvahendi toel, peab põhinema asjaomastel ühtlustatud ja tagatud kvaliteediga Euroopa haridus- ja koolitusstandarditel piiri- ja rannikuvalve valdkonnas. 14.Liikmesriigid peavad püüdma rakendada eelkõige IV lisas loetletud meetmeid. Selleks et tulla toime ettenägematute või uute oludega või tagada tõhus rahastamine, tuleb anda komisjonile õigus võtta IV lisa muutmiseks vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 29. 15.Määruse (EL) .../... [ühissätete määrus] artikli 17 lõikes 5 osutatud programmitöö peab põhinema VI lisa tabelis 1 sätestatud sekkumise liikidel. Artikkel 13 Vahehindamine 1.2024. aastal eraldab komisjon asjaomaste liikmesriikide programmidele kooskõlas I lisa punkti 1 alapunktis c ja punktides 2–11 osutatud kriteeriumidega artikli 10 lõike 1 punktis b viidatud lisasumma. Eraldis tehakse I lisa punkti 1 alapunktis c ja punktides 2–11 osutatud kriteeriumide kohta leiduvate viimaste kättesaadavate statistiliste andmete alusel ja hakkab kehtima alates 2025. kalendriaastast. 2.Juhul kui vähemalt 10 % artikli 10 lõike 1 punktis a osutatud esialgsest programmi eraldisest ei ole määruse (EL) .../... [uus ühissätete määrus] artikli 85 kohaselt vahemaksetaotlustega kaetud, ei ole asjaomasel liikmesriigil õigust saada oma programmi jaoks lõikes 1 osutatud lisasummat. 3.Temaatilisest rahastust alates 2025. aastast vahendite eraldamisel võetakse asjakohasel juhul arvesse edu, mis on saavutatud määruse (EL) .../... [ühissätete määrus] artiklis 12 osutatud tulemusraamistiku põhipunktide täitmisel, ning rakendamisel tuvastatud puudujääke. Artikkel 14 Erimeetmed 1.Erimeetmed on riikidevahelised või siseriiklikud projektid, mis on kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega ning mille elluviimiseks saab üks või mitu liikmesriiki või saavad kõik liikmesriigid oma programmi jaoks lisaeraldise. 2.Peale artikli 10 lõike 1 kohaselt arvutatud eraldise võivad liikmesriigid saada vahendeid erimeetmete jaoks, tingimusel et need on programmis sihtotstarbeliselt märgitud ja et nende abil aidatakse rakendada käesoleva määruse eesmärke. 3.Neid vahendeid ei tohi kasutada programmi muude meetmete jaoks, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, ja komisjon peab olema nende kasutamise programmi muutmise kaudu heaks kiitnud. Artikkel 15 Tegevustoetus 1.Tegevustoetus on osa liikmesriigi eraldisest, mida võib kasutada nende avaliku sektori asutuste toetamiseks, kes vastutavad liidu avaliku teenuse moodustavate ülesannete täitmise ja teenuste osutamise eest. 2.Liikmesriik võib kasutada kuni 30 % sellest summast, mille ta on käesolevast rahastamisvahendist saanud oma programmi jaoks, nende avaliku sektori asutuste tegevuskulude rahastamiseks, kes vastutavad liidu avaliku teenuse moodustavate ülesannete täitmise ja teenuste osutamise eest. 3.Tegevustoetust kasutavad liikmesriigid peavad tegutsema kooskõlas liidu acquis’ga piiride ja viisade valdkonnas.

4.Liikmesriigid peavad oma programmis ja artiklis 27 osutatud iga-aastastes tulemusaruannetes õigustama tegevustoetuse kasutamist käesoleva määruse eesmärkide saavutamise kontekstis. Enne programmi heakskiitmist peab komisjon pärast Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga viimase pädevuse ulatuses konsulteerimist vastavalt artikli 12 lõikele 3 hindama tegevustoetuse kasutamise soovist teatanud liikmesriikide lähteolukorda, võttes arvesse nende liikmesriikide esitatud teavet ning võimaluse korral Schengeni hindamiste ja haavatavuse hindamiste raames kättesaadavat teavet, sealhulgas kõnealuste hindamiste järel esitatud soovitusi. 5.Ilma et see piiraks artikli 4 lõike 3 punkti c kohaldamist, suunatakse tegevustoetus konkreetsetele ülesannetele ja teenustele, mis on sätestatud VII lisas. 6.Selleks et tulla toime ettenägematute või uute oludega või tagada tõhus rahastamine, tuleb anda komisjonile õigus võtta VII lisas loetletud konkreetsete ülesannete ja teenuste muutmiseks vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 29. Artikkel 16 Tegevustoetus transiidi eriskeemile 1.Käesolevast rahastamisvahendist kompenseeritakse transiidiviisade eest saamata jäänud tulu ning transiiti hõlbustavate dokumentide (FTD) ja raudteetransiiti hõlbustavate dokumentide (FRTD) rakendamisest tulenev lisakulu vastavalt määrustele (EÜ) nr 693/2003 ja (EÜ) nr 694/2003. 2.Leedule artikli 7 lõike 2 punkti a kohaselt transiidi eriskeemi jaoks eraldatavad vahendid tehakse kättesaadavaks Leedu jaoks ettenähtud täiendava tegevustoetusena kooskõlas programmi raames tegevustoetust saama kõlblike meetmetega, millele on osutatud VII lisas. 3.Erandina artikli 15 lõikest 2 võib Leedu talle artikli 7 lõike 2 punkti a kohaselt eraldatud summat kasutada tegevustoetuse rahastamiseks lisaks artikli 15 lõikes 2 osutatud summale. 4.Kui tehakse muudatusi, mis mõjutavad transiidi eriskeemi olemasolu või toimimist, vaatavad komisjon ja Leedu käesoleva artikli kohaldamise läbi. 3. jagu

Toetus ja selle rakendamine eelarve otsese ja kaudse täitmise raames Artikkel 17 Kohaldamisala Komisjon rakendab käesoleva jao kohast toetust kas otse kooskõlas finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punktiga a või kaudselt kooskõlas kõnealuse artikli punktiga c. Artikkel 18 Liidu meetmed 1.Liidu meetmed on riikidevahelised projektid või liidu erihuvides olevad projektid, mis on kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega. 2.Komisjoni algatusel võib rahastamisvahendist rahastada liidu meetmeid, mille eesmärk on saavutada käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud eesmärke ja mis on kooskõlas II ja III lisaga. 3.Liidu meetmete raames võidakse vahendeid eraldada finantsmääruses sätestatud mis tahes vormis, eelkõige toetuste kujul, hankemenetluse teel ja auhindadena. Rahastamine võib toimuda ka segarahastamistoimingutes kasutatavate rahastamisvahendite kaudu. 4.Eelarve otsese täitmise raames rakendatavaid toetusi antakse ja hallatakse kooskõlas finantsmääruse [VIII jaotisega]. 5.Ettepanekuid hindav komisjon võib koosneda välisekspertidest.

6.Vastastikuse kindlustusmehhanismi osamaksetega võib katta riske, mis on seotud toetusesaajale määratud vahendite hüvitamisega ning neid osamakseid käsitatakse finantsmääruse kohase piisava tagatisena. Kohaldatakse määruse (EL) .../... [tagatisfondi määruse järglane] [artiklit X]. Artikkel 19 Segarahastamistoimingud Käesoleva rahastamisvahendi raames otsustatud segarahastamistoimingud tehakse kooskõlas [InvestEU fondi määruse] ja finantsmääruse [X jaotisega]. Artikkel 20 Komisjoni tasandil antav tehniline abi Rahastamisvahendist võib toe