(5)Alates 2020. aasta märtsist on kohaldatud üldist vabastusklauslit. Oma 3. märtsi 2021. aasta teatises esitas komisjon oma seisukoha, et otsuse tegemisel üldise vabastusklausli kohaldamise lõpetamise või jätkamise kohta tuleks lähtuda majandusolukorra üldhinnangust, kusjuures peamiseks kvantitatiivseks kriteeriumiks peaks olema ELi või euroala majandustegevuse tase võrreldes kriisieelse tasemega (2019. aasta lõpp). Võttes arvesse kasvanud ebakindlust ja majandusväljavaateid ohustavaid suuri langusriske Euroopas toimuva sõja kontekstis, enneolematut energiahindade tõusu ja jätkuvaid häireid tarneahelates, on põhjendatud stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli kohaldamisaja pikendamine 2023. aasta lõpuni.

(4)Võttes arvesse kiiresti muutuvat majanduslikku ja geopoliitilist olukorda, jätkub Euroopa poolaasta raames 2022. aastal majandus- ja tööhõivepoliitika ulatuslik koordineerimine, lähtudes samal ajal taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamisnõuetest, nagu on märgitud 2022. aasta kestliku majanduskasvu analüüsis. Vastuvõetud taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on oluline poliitiliste prioriteetide elluviimiseks Euroopa poolaasta raames, kuna kavades käsitletakse kõiki 2019. ja 2020. aasta poolaasta tsüklites esitatud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi või märkimisväärset osa neist. 2019. ja 2020. aasta riigipõhised soovitused on jätkuvalt sama asjakohased ka taaste- ja vastupidavuskavade puhul, mis on läbi vaadatud või mida on ajakohastatud või muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklitele 14, 18 ja 21, nagu ka riigipõhised soovitused, mis esitati enne muudetud kava esitamise kuupäeva.

(3)Venemaa sissetung Ukrainasse pärast ülemaailmset pandeemiat on märkimisväärselt muutnud geopoliitilist ja majanduslikku olukorda. Sissetungi mõju liikmesriikide majandusele avaldub näiteks kõrgemates energia- ja toiduhindades ning kehvemates kasvuväljavaadetes. Kõrgemad energiahinnad mõjutavad eelkõige kõige haavatavamaid leibkondi, kes kannatavad energiaostuvõimetuse all või elavad selle ohus. EL seisab silmitsi ka Ukrainast põgenevate inimeste enneolematu sissevooluga. Sellega seoses käivitati 4. märtsil 2022 esimest korda ajutise kaitse direktiiv, millega anti Ukrainast pärit põgenikele õigus seaduslikult ELis viibida ning juurdepääs haridusele ja koolitusele, tööturule, tervishoiule, eluasemele ja sotsiaalhoolekandele. Slovakkiale on algatuse „Ühtekuuluvusmeetmed pagulaste toetamiseks Euroopas“ (CARE) ning programmi „Ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetav taasteabi“ (REACT-EU) täiendavate eelmaksete kaudu tehtud kättesaadavaks erakorraline toetus, et kiiresti reageerida Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtu ja integreerimise vajadustele.

(1)19. veebruaril 2021 jõustus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/241, millega loodi taaste- ja vastupidavusrahastu. Taaste- ja vastupidavusrahastust antakse rahalist toetust reformide ja investeeringute elluviimiseks ning sellega kaasneb liidu rahastatav fiskaalne impulss. See aitab majandusel taastuda ja teha eelkõige rohe- ja digipöörde edendamiseks kestlikke ja majanduskasvu soodustavaid reforme ja investeeringuid, tugevdades samas liikmesriikide majanduse vastupidavust ja potentsiaalset majanduskasvu. Samuti aitab see tugevdada riigi rahanduse kestlikkust ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist keskpikas ja pikas perspektiivis. [XX.] juunil 2022 ajakohastati kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 taaste- ja vastupidavusrahastust igale liikmesriigile eraldatavat maksimaalset rahalist toetust.

(6)2021. aasta stabiilsusprogrammi käsitlevas nõukogu 18. juuni 2021. aasta arvamuses esitatud lähenemisviisi kohaselt on eelarvepoliitikat praegu kõige parem mõõta esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu tagastamatute toetuste ja muude ELi vahenditega rahastavaid kulusid. Selleks et hinnata, kas riigi eelarvepoliitika on konservatiivne ja kas eelarve struktuur soodustab kestlikku taastumist kooskõlas rohe- ja digipöördega, pööratakse üldisest eelarvepoliitikast kaugemale minnes tähelepanu ka riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude (millest on maha arvatud kaalutlusõiguse alusel võetud tulumeetmed ja välja jäetud COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed) ja investeeringute arengule.

(7)2. märtsil 2022 võttis komisjon vastu teatise, milles esitatakse 2023. aasta eelarvepoliitika üldised suunised, et toetada liikmesriike stabiilsus- ja lähenemisprogrammide koostamisel ning seeläbi tugevdada poliitika koordineerimist. Komisjon märkis, et 2022. aasta talveprognoosi makromajanduslike väljavaadete kohaselt näib üleminek 2020.–2022. aasta üldiselt toetavalt eelarvepoliitikalt üldiselt neutraalsele eelarvepoliitikale 2023. aastal asjakohane, kuid samal ajal tuleb olla valmis reageerima muutuvale majandusolukorrale. Komisjon teatas, et 2023. aasta eelarvesoovitused peaksid jätkuvalt olema liikmesriigiti diferentseeritud ja nendes tuleks arvesse võtta võimalikku ülekanduvat mõju riikide vahel. Komisjon kutsus liikmesriike üles kajastama suuniseid oma stabiilsus- ja lähenemisprogrammides. Komisjon võttis kohustuse jälgida tähelepanelikult majandusarengut ja kohandada oma poliitikasuuniseid vastavalt vajadusele ning hiljemalt 2022. aasta mai lõpus esitatavas Euroopa poolaasta kevadpaketis.

(8)Seoses 2. märtsil 2022 esitatud eelarvesuunistega võetakse 2023. aasta eelarvesoovitustes arvesse halvenenud majandusväljavaateid, suurenenud ebakindlust ja täiendavaid langusriske ning võrreldes talveprognoosiga kiiremat inflatsiooni. Neid kaalutlusi arvesse võttes tuleb eelarvemeetmete abil suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse ning säilitada kõige haavatavamate leibkondade ostujõud, et leevendada energiahinna tõusu mõju ja aidata piirata teisest inflatsioonisurvet sihipäraste ja ajutiste meetmete abil; eelarvepoliitika peab jääma paindlikuks, et kohaneda kiiresti muutuvate oludega ning see peab olema riigiti diferentseeritud sõltuvalt nende eelarve- ja majandusolukorrast, sealhulgas võttes arvesse kriisi mõju ja Ukrainast põgenenud inimeste sisserännet.

(9)29. aprillil 2021 esitas Slovakkia määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 1 kohaselt komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. Komisjon on määruse (EL) 2021/241 artikli 19 kohaselt hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega. 13. juulil 2021 võttis nõukogu vastu otsuse Slovakkia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta. Osamaksete tegemine sõltub komisjoni otsusest, mis on tehtud vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 24 lõikele 5 selle kohta, et Slovakkia on rahuldavalt täitnud nõukogu rakendusotsuses sätestatud asjakohased eesmärgid ja sihid. Rahuldav täitmine eeldab, et varem saavutatud eesmärke ja sihte ei ole tagasi pööratud.

(10)Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1466/97 artiklis 4 sätestatud tähtajaga esitas Slovakkia 29. aprillil 2022 oma 2022. aasta riikliku reformikava ja 28. aprillil 2022 oma 2022. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid koos. Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artiklile 27 kajastab 2022. aasta riiklik reformikava ka Slovakkia kaks korda aastas esitatavat aruannet taaste- ja vastupidavuskava täitmisel tehtud edusammude kohta.

(11)23. mail 2022 avaldas komisjon Slovakkia kohta 2022. aasta riigiaruande. Selles hinnati Slovakkia edusamme nõukogu poolt 2019., 2020. ja 2021. aastal vastu võetud asjaomaste riigipõhiste soovituste järgimisel ning tehti taaste ja vastupidavuse tulemustabeli põhjal kokkuvõte sellest, kuidas Slovakkia on taaste- ja vastupidavuskava rakendanud. Selle analüüsi põhjal tehti riigiaruandes kindlaks puudused seoses probleemidega, mida taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta või käsitletakse ainult osaliselt, ning uute ja esilekerkivate probleemidega, sealhulgas nendega, mis tekivad seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Samuti hinnati Slovakkia edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel ning ELi peamiste tööhõive, oskuste ja vaesuse vähendamise eesmärkide ning ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisel.

(12)23. mail 2022 esitas komisjon ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 3 kohase aruande. Selles aruandes käsitleti Slovakkia eelarveseisundit, kuna tema valitsemissektori eelarvepuudujääk ületas 2021. aastal aluslepingus sätestatud kontrollväärtust (3 % SKPst) ning ka valitsemissektori võlg ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust (60 % SKPst). Aruandes jõuti järeldusele, et puudujäägikriteerium ei olnud täidetud, kuid võlakriteerium oli. Kooskõlas 2. märtsi 2022. aasta teatisega leidis komisjon kõigi asjaomaste tegurite hindamisel, et võla vähendamise sihttaseme järgimine tähendaks liiga järsku ja varast eelarve kohandamist, mis võib ohustada majanduskasvu. Seepärast on komisjon seisukohal, et praegustes erandlikes majandustingimustes ei ole võla vähendamise sihttaseme järgimine põhjendatud. Nagu teatatud, ei teinud komisjon 2022. aasta kevadel ettepanekut algatada uusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusi ning hindab 2022. aasta sügisel uuesti, kas on asjakohane teha ettepanek algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlused.

(13)20. juulil 2020 soovitas nõukogu Slovakkial võtta 2020. ja 2021. aastal kooskõlas üldise vabastusklausliga kõik vajalikud meetmed, et tulemuslikult reageerida pandeemiale ning toetada majandust ja selle taastumist. Samuti soovitas nõukogu Slovakkial, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Eurostati kinnitatud andmete põhjal suurenes Slovakkia valitsemissektori eelarve puudujääk 5,5 %-lt SKPst 2020. aastal 6,2 %-le SKPst 2021. aastal. Slovakkia eelarvepoliitilised meetmed toetasid majanduse taastumist 2021. aastal, samas suurenesid ajutised erakorralised toetusmeetmed 2,3 %-lt SKPst 2020. aastal 3,3 %-le SKPst 2021. aastal. Slovakkia 2021. aasta meetmed on kooskõlas nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitusega. Enamik kaalutlusõigusel põhinevaid eelarvemeetmeid, mille valitsus võttis vastu 2020. ja 2021. aastal, olid ajutised või olid nendega seotud tasakaalustavad meetmed. Kuid mõned ajavahemikul 2020–2021 valitsuse poolt kaalutlusõiguse alusel vastu võetud meetmed ei olnud ajutised või kompenseeritud tasakaalustavate meetmetega; peamiselt olid sellisteks meetmeteks 13. pensioni suurendamine, lapsevanemate vanaduspensioniea muutmine, mootorsõidukimaksu vähendamine ja pangamaksu kaotamine. Eurostati kinnitatud andmete kohaselt oli valitsemissektori võlg 2021. aastal 63,1 % SKPst.

(14)2022. aasta stabiilsusprogrammi eelarveprognooside aluseks olev makromajanduslik stsenaarium on 2022. aastal realistlik ja 2023. aastal optimistlik. Valitsuse prognoosi kohaselt kasvab reaalne SKP 2022. aastal 2,1 % ja 2023. aastal 5,3 %. Seevastu komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on SKP reaalkasv 2022. aastal suurem – 2,3 % ja 2023. aastal väiksem – 3,6 %, mis on peamiselt tingitud inflatsiooni hinnanguliselt suuremast mõjust eratarbimisele ja ekspordi aeglasemast taastumisest. Valitsus prognoosib oma 2022. aasta stabiilsusprogrammis, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk väheneb 2022. aastal 5,1 %-le SKPst ja 2023. aastal 2,4 %-le SKPst. Vähenemine 2022. aastal tuleneb peamiselt enamiku erakorraliste meetmete lõpetamisest ja nominaalse SKP tugevast kasvust. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 2022. aastal 61,6 %ni ja seejärel 2023. aastal 58,0 %ni. Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komisjoni 2022. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk on 2022. ja 2023. aastal vastavalt 3,6 % SKPst ja 2,6 % SKPst. See on 2022. aasta stabiilsusprogrammis 2022. aastaks prognoositust väiksem ja 2023. aastal suurem, peamiselt tänu tööturu eeldatavalt optimistlikumale arengule 2022. aastal. Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse sarnane: 2022. aastal 61,7 % ja 2023. aastal 58,3 %.

Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) potentsiaalne majanduskasv hinnanguliselt 2,0 %. See hinnang ei hõlma aga selliste reformide mõju, mis on ette nähtud taaste- ja vastupidavuskavaga ja võivad hoogustada Slovakkia potentsiaalset majanduskasvu.

(15)2022. aastal kaotab valitsus järk-järgult enamiku COVID-19 kriisile reageerimiseks võetud meetmetest, nii et ajutised erakorralised toetusmeetmed peaksid prognooside kohaselt vähenema 3,3 %-lt SKPst 2021. aastal 1,0 %-le SKPst 2022. aastal. Valitsemissektori eelarvepuudujääki mõjutavad ka Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulud, mille maht on komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt 2022. aastal 0,1 % SKPst ja 2023. aastal 0,2 % SKPst.

(16)18. juunil 2021 soovitas nõukogu Slovakkial säilitada 2022. aastal toetav eelarvepoliitika, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastust saadav impulss, ning riiklikult rahastatavad investeeringud. Samuti soovitati Slovakkial juhul, kui majandustingimused võimaldavad, järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada usaldusväärne eelarvepositsioon ja tagada riigi rahanduse kestlikkus keskpikas perspektiivis ning samal ajal suurendada investeeringuid, et hoogustada võimalikku majanduskasvu.

(17)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi ja Slovakkia 2022. aasta stabiilsusprogrammis sisalduva teabe põhjal peaks eelarvepoliitika 2022. aastal olema pärssiv, +0,3 % SKPst, samas kui nõukogu soovitas toetavat eelarvepoliitikat. Slovakkia kavatseb jätkuvalt toetada majanduse taastumist, kasutades taaste- ja vastupidavusrahastut täiendavate investeeringute rahastamiseks, nagu on soovitanud nõukogu. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2021. aastaga suurenema 0,7 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2022. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,4 protsendipunkti. Seetõttu kavatseb Slovakkia säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu soovitas nõukogu. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2022. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 1,6 protsendipunkti. See hõlmab Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumise kulude täiendavat mõju (0,1 % SKPst). Kuna inflatsiooniga indekseerimine toimub viitajaga, on valitsussektori suurte kulude – nagu rahalised sotsiaaltoetused või hüvitised töötajatele – kasv 2022. aastal madalam kui inflatsioonimäär ja see aitab kaasa pärssiva eelarvepoliitika saavutamisele.

(18)Komisjoni 2022. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika seisund, eeldusel et poliitikat ei muudeta, 2023. aastal -0,8 % SKPst. Eeldatavasti kasutab Slovakkia ka 2023. aastal taaste- ja vastupidavusrahastust antavaid toetusi, et rahastada täiendavaid investeeringuid majanduse taastumise soodustamiseks. Taaste- ja vastupidavusrahastu toetustest ja muudest ELi vahenditest rahastatavate kulutuste positiivne panus majandustegevusse peaks võrreldes 2022. aastaga suurenema 1,0 protsendipunkti SKPst. Riiklikult rahastatavad investeeringud peaksid 2023. aastal andma eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,1 protsendipunkti. Samal ajal peaks riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeetmeteta) 2023. aastal andma üldisesse eelarvepoliitikasse üldjoontes neutraalse panuse 0,2 protsendipunkti. See hõlmab Ukrainast põgenenud isikutele ajutise kaitse pakkumiseks tehtavaid lisakulusid (0,1 % SKPst).

(19)2022. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema 2,3 %-le SKPst 2024. aastal ja 2,0 %-le SKPst 2025. aastal. Seega peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk kukkuma allapoole 3 % SKPst 2023. aastaks ja jääma alla 3 % SKPst kogu programmiperioodi vältel. Nendes prognoosides eeldatakse, et avaliku sektori kulutuste – sh hüvitised töötajatele ja mitterahalised sotsiaalsiirded – kasvu piiratakse tulude kasvust ja SKP jõulisest nominaalkasvust aeglasemalt. Programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2025. aastaks kahanema – täpsemalt kerkib see 2024. aastal 58,2 %ni ja väheneb 2025. aastal 57,3 %ni. Komisjoni analüüsi põhjal näivad võla jätkusuutlikkusega seotud riskid keskpikas perspektiivis suured.

(20)Slovakkia maksusüsteemi võiks reformida, et suurendada majanduslikku tasuvust, edendada keskkonnasäästlikkust ja riigi rahanduse jätkusuutlikkust ning tagada maksusüsteemi õiglasem olemus, toetades samal ajal laiemaid poliitikaeesmärke. Võrreldes teiste ELi riikidega on madala sissetulekuga töötajate maksukoormus eriti suur. Seevastu ei kasutata täielikult ära keskkonna- ja kinnisvaramaksu potentsiaali. Maksukogumi muutmine võib toetada majanduskasvu ning aidata edendada rohepööret ja keskkonnasäästlikkust. Majanduse energiamahukus on märkimisväärselt üle ELi keskmise, kuid keskkonnamaksudest saadav tulu oli 2020. aastal 2,4 %, mis on lähedal ELi keskmisele. Jäätmekäitluse ja õhusaastega seotud keskkonnalõivud ei edenda piisavalt ressursside tõhusat kasutamist ega vähenda keskkonna ja ühiskonna kulusid. Liiklusmaksud ja sõidukite registreerimistasud ei kajasta hästi heitemahukust. Keskkonnamaksud ja -lõivud ei ole indekseeritud ning see vähendab aja jooksul keskkonnasäästlikke tulusid inflatsiooni tõttu. Kinnisvara maksustamise valdkonnas oli kinnisvara perioodilistest maksudest saadav tulu 2020. aastal suhteliselt väike (0,5 % SKPst; ELi keskmiselt oli see 1,2 %). Slovakkial ei ole praegu piisavalt andmeid, mis võimaldaksid ajakohastada ja indekseerida kinnisvaramaksubaasi vastavalt turuväärtustele, mis võiks samuti osaliselt leevendada jätkuvalt suurt nõudlust eluaseme järele ja sellega seotud eluasemehindade kiiret kasvu. Lisaks võivad täiendavad jõupingutused maksude lihtsustamiseks ja maksukuulekuse parandamiseks suurendada avaliku sektori tulusid ning seega toetada riigi rahanduse jätkusuutlikkust ja tagada õiglasema olukorra. Hoolimata olukorra paranemisest oli käibemaksukohustuse täitmise puudujääk 2019. aastal endiselt suur (16,1 % võrreldes 10,4 %ga ELis). Lekkeid maksusüsteemis aitaks veelgi vähendada maksuhalduse edasine parandamine, sealhulgas elektrooniline arveldamine, eeltäidetud maksudeklaratsioonid ja suurem digiteerimine.

(21)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks. Need aitavad lahendada kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme või olulist osa majanduslikest ja sotsiaalsetest probleemidest, millele on osutatud nii nõukogu poolt Slovakkiale 2019. ja 2020. aastal Euroopa poolaasta raames antud riigipõhistes soovitustes kui ka enne kava vastuvõtmise kuupäeva esitatud riigipõhistes soovitustes. Täpsemalt võib kava suurt keskendumist kaasavale haridusele, avaliku sektori juhtimisele ja tootlikkust suurendavatele investeeringutele rohe- ja digipöördesse ning selles kavandatud panust piirkondlike erinevuste vähendamisse pidada terviklikuks ja asjakohaseks vastuseks Slovakkia ees seisvatele probleemidele. Rohe- ja digipöörde kiirendamise küsimusega tegeletakse otsusekindlalt ja mitmesuguste meetmete abil. Hariduse, lapsehoiu, tervishoiu ning teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud pikaajaliste probleemide lahendamiseks on samuti võetud ulatuslikke meetmeid, mille eesmärk on kõrvaldada kõige tõsisemad puudused, nagu hariduse madal kvaliteet ja vähene kaasavus, teadus- ja innovatsioonipoliitika killustatud koordineerimine, ebapiisav avaliku ja erasektori koostöö ning teadusuuringute ja innovatsiooni nigel tulemuslikkus. Kavas väljapakutud täiendavad meetmed kohtusüsteemi, riigihangete ja rahapesu vastase võitluse parandamiseks võivad aidata lahendada hulga põhiprobleeme, kui need võetakse vastu ja neid rakendatakse kooskõlas ELi õiguses sätestatud nõuetega vajalike kaitsemeetmete ja kohtusüsteemi sõltumatuse kohta ning sidusrühmi piisavalt kaasates. Lisaks peaks mitmed reformid parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Kokkuvõttes nähakse kavaga ette ambitsioonikad reformid ja investeeringud – eelkõige tervishoiu, rohe- ja digipöörde ning avaliku halduse valdkonnas –, mille eesmärk on veelgi parandada lähenemist euroalal ja hoogustada majanduskasvu.

(22)Slovakkia taaste- ja vastupidavuskava rakendamine aitab eeldatavasti teha uusi edusamme rohe- ja digipöörde valdkonnas. Slovakkia kliimaeesmärkide saavutamist toetavad meetmed moodustavad kava kogueraldisest 45 % ning digieesmärke toetavad meetmed 21 %. Taaste- ja vastupidavuskava täielik rakendamine kooskõlas asjakohaste eesmärkide ja sihtidega aitab Slovakkial COVID-19 kriisist kiiresti taastuda, tugevdades samal ajal tema vastupanuvõimet. Sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus kogu poliitilise tegevuskava eest.

(23)Slovakkia esitas partnerluslepingu 8. aprillil 2022, kuid ei ole veel esitanud muid ühtekuuluvuspoliitika programmdokumente. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrusega (EL) 2021/1060 peab Slovakkia asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ühtekuuluvuspoliitika 2021.–2027. aasta fondide programmitöös arvesse võtma. See on eeltingimus ühtekuuluvuspoliitika fondidest saadava rahalise toetuse tulemuslikkuse suurendamiseks ja lisaväärtuse maksimeerimiseks, edendades samal ajal nende fondide ning muude liidu vahendite ja fondide vahelist koordineerimist, vastastikust täiendavust ja sidusust. Taaste- ja vastupidavusrahastu ning ühtekuuluvuspoliitika programmide edukas rakendamine sõltub ka investeeringuid pärssivate kitsaskohtade kõrvaldamisest, et toetada rohe- ja digipööret ning tasakaalustatud territoriaalset arengut. Eelkõige tuleks kõrvaldada piirkondlikud lahknevused konkurentsivõimes ja sotsiaalsetes näitajates, kombineerides selleks erinevaid kättesaadavaid vahendeid.

(24)Versailles’ deklaratsioonis ELi riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt saadud volituste kohaselt soovitakse kavaga „REPowerEU“ kaotada võimalikult kiiresti Euroopa Liidu sõltuvus Venemaalt imporditavast fossiilkütusest. Selleks määratakse dialoogis liikmesriikidega kindlaks kõige sobivamad projektid, investeeringud ja reformid riiklikul, piirkondlikul ja ELi tasandil. Nende meetmete eesmärk on vähendada üldist sõltuvust fossiilkütustest ja suunata fossiilkütuste import Venemaalt eemale.