ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 29.06.2005 
KOM(2005) 286 lõplik 
  
KOMISJONI ARUANNE 
EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, REGIOONIDE KOMITEELE NING 
EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE 
BIOTEADUSED JA BIOTEHNOL OOGIA – EUROOPA STRATEEGIA 
KOLMAS ARENGUARUANNE JA TULEVIKUSUUNISED 
    
{SEK(2005)850}  
 
ET 2   ET 1. SISSEJUHATUS  
2002. aasta jaanuaris võttis komisjon vastu strateegiadokumendi „Bioteadused ja 
biotehnoloogia – Euroopa strateegia“,1 millel on kaks osa – poliitika põhilised eesmärgid ja 
poliitika elluviimise 30-punktiline tegevuskava . Strateegiadokumendi s on esitatud Euroopa 
Komisjoni ja teiste Euroopa institutsioonide ül esanded ning antud tegevussoovitusi teistele 
avaliku ja erasektori huvirühmadele.  
Komisjon kavatseb edusammudest korrapäraselt  aru anda. Komisjon kiitis 7. aprillil 2004. 
aastal heaks teise arenguaru ande, milles tõsteti esile edusamme, kuid osutati ka 
mahajäämusele teatud valdkondades.2 
Käesolev teatis on jä rjekorras kolmas aruanne. Nagu mööd unud aastal, on ka sellel aastal 
aruandele lisatud komisjoni personali töödoku ment, milles on esitatud üksikasjalik teave 
tegevuskava rakendamise kohta. 
2. BIOTEADUSED JA BIOTEHNOLOOGIA LISSABONI TEGEVUSKAVA UUTES SUUNISTES  
Aruandes kevadisele Euroopa Ülemkogule3 põhjendas komisjon Lissaboni tegevuskava uusi 
töökohtade loomise ja majanduskasvu suunisei d, mis vastavad täielikult säästva arengu 
eesmärgile. 
Bioteadustel ja biotehnoloogia tööstusel võib olla tähtis os a Lissaboni tegevuskava uute 
suuniste elluviimisel, mistõttu need võivad su urel määral kaasa aidata Euroopa positsiooni 
kindlustamisele kõrgtehnoloogia maailmaturul . Bioteadustest ja biotehnoloogiast võivad 
aastakümneteks saada teaduse, tööstuse ja tööturu juhtivad val dkonnad. Bioteadused ja 
biotehnoloogia võivad uute ja parema te töökohtade loomise kõrval uuenduslike 
meditsiinirakenduste ning keskkonna seisundi pa randamisega tõsta elukvaliteeti. Tehnoloogia 
esirinnas olevate teadustena võivad bioteadus ed ja biotehnoloogia kaasa aidata Euroopa 
tööstusbaasi ajakohastamisele. 
Komisjon on otsustanud algatada  arutelu bioteaduste  ja biotehnoloogia  koha üle Lissaboni 
tegevuskava uutes suunistes. Komisjon on tead vustanud vajaduse mõista, kuidas tänapäevane 
biotehnoloogia võib eri tootmisvaldkondades k aasa aidata Euroopa poliitilise strateegia 
eesmärkide – majanduskasv, säästev are ng ja keskkonnakaitse – täitmisele. 
Seetõttu viib komisjon Euroopa Parlamendi palvel ja Lissaboni st rateegias sõnastatud 
Euroopa oluliste poliitiliste eesmärkide – Agenda 21 ja säästev areng – valguses läbi bio- ja 
geenitehnoloogia, sealhulgas geneetiliselt muun datud organismide alase uuringu ning kulude- 
tulude analüüsi. 
Uuringul on kaks eesmärki. Esit eks on nii poliitika ku jundajatele kui ka tööstusele tähtis 
saada hinnang tagajärgede, võimaluste ja väljak utsete kohta, mida toob Euroopa jaoks kaasa 
tänapäevase biotehnoloogia rakendamine ma janduse, sotsiaal- ja  keskkonna valdkonnas. 
Seega pakub uuring esmast mõtlemisainet ee spoolnimetatud arutelu jaoks. Teiseks peaks 
                                                 
1 KOM(2002)27. 
2 KOM(2004)250 koos juurdekuuluva komisjoni personali töödokumendiga SEK(2004)438. 
3 KOM(2005)24. 
 
ET 3   ET selline sõltumatu uuring aitama tõsta rahva teadlikkust ja teadmi si bioteadustest ja 
biotehnoloogiast.  
Edaspidise tegevuse prioriteedid  
Komisjon 
► viib läbi sõltumatu uuringu eesmärgiga saada igakülgne hinnang tagajärgede, võimaluste ja 
väljakutsete kohta koos kulude-tulude analüüsi ga, mida tänapäevase biotehnoloogia rakendamine 
toob Euroopa jaoks kaasa majanduse, sotsiaal- ja keskkonna valdkonnas, 
► toetudes nii uuringule kui ka alates 2002. aa stast tehtud edusammude põhjalikule hindamisele, 
ajakohastab ühenduse bioteaduste ja biotehnoloogia strateegia 2007. aasta kevadise 
Euroopa Ülemkogu toimumise ajaks.  
3. ÜLEVAADE POLIITIKA ARENGUST JA TEGEVUSPRIORITEETIDEST  
3.1. Potentsiaali ärakasutamine 
3.1.1.  Euroopa konkurentsivõime biotehnoloogia ja  sellega seotud tööstuse valdkonnas 
Paistab, et 2004. aasta oli Eur oopa biotehnoloogia jaoks pigem tugevnemise kui kasvu aasta.  
Ei Euroopas ega ka Ameerika Ühendriikides m uutunud oluliselt sellel  alal tegutsevate 
ettevõtete arv. See näitab, et biotehnoloogia valdkonnas on nii Ameerika Ühendriikides kui ka 
Euroopas jõutud ühesuguse stabiilsuseni (või seisakuni).  
Hiljuti avaldatud võrdleva uuringu4 tulemuste kohaselt annab Eu roopa biotehnoloogiatööstus, 
milles tegutseb umbes sama palju ettevõtte id kui samas valdkonnas Ühendriikides, tööd 
ligikaudu poole vähematele inimestele, uurimis- ja arendustegevusele kulutatakse kolmandik 
Ühendriikides kulutatavatest summadest, kaasat akse kolm kuni neli korda vähem riskikapitali 
ja kasutada on neli korda vähem laenuraha. Sellest hoolimata on selle tööstusharu tulusus 
Ameerika Ühendriikides vaid kaks korda suurem kui Euroopas. 
Sama uuringu kohaselt on Euroopa biot ehnoloogiaalase konkurentsivõime suurim 
üksiktakistus rahastamislünk. Kuid siiski ei ole Euroopa biotehnoloogia arengule põhiline 
takistus stardi- või algfaasi riskikapitali puudus. Paistab, et peamine takistus tekib äritsüklis 
hiljem. Tundub, et Euroopa ettevõt etel saab raha otsa mõne aas ta möödudes, kui nad peaksid 
juba tuule tiibadesse saama. 
Võttes arvesse uute konkurentide esilekerkimist, eriti Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas, 
tekitab Euroopa biotehnoloogia tööstuse pika ajaline konkurentsivõime  õigustatult muret, 
kuigi Aasia konkurendid on Eur oopa ettevõtetega võrreldes  praegu alles vähem küpsed. 
Selle küsimuse käsitlemiseks on komisjon võt nud vastu ettepaneku konkurentsivõime ja 
uuendustegevuse programmi kohta5 aastateks 2007–2013, kogueelarvega 4,2 miljardit eurot. 
Selles on esitatud uuenduslikke ettevõtteid toetava keskkonna  kujundamise ja püsimise 
tagamise vahendid, mis toetavad ette võtete rühmituste teket ja parandavad 
                                                 
4 Critical I, „Euroopa biotehnoloogia: 2005. aasta võrdlev uuring.“ 
5 KOM(2005)121. 
 
ET 4   ET rahastamisvõimalusi. Teiseks on komisjon uurimis- ja arendustegevuse 7. raamprogrammi6 
kohta tehtud ettepanekus kavandanud uue rahast amisvahendi – „riskijagamisrahastu“, mis 
annaks laenu suurematele uurimis- ja infrastruktuuriprojektidele.  
3.1.2.  Biotehnoloogia konkurentsiküsimuste alane nõuanderühm 
2003. aastal nimetas komisjon vastavalt strateegiadokumendis ette nähtud meetmele 10b 
tööstuse ja akadeemiliste ringkondade esindajaist koosneva biotehnoloogia 
konkurentsiküsimuste alase nõuanderühma ( Competitiveness in Biotechnology Advisory 
Group , CBAG) . Nõuanderühma kuuluvad kõnealuse tööstu sharu kitsamate valdkondade, igas 
arengustaadiumis olevate ettevõtete ja ettevõ tlusteadlaste esindajad. Nõuanderühma ülesanne 
on anda komisjonile soovitusi ning teha kaastööd aastaaruandele.  
Teises aruandes7 vaatab nõuanderühm läbi oma esimesed, 2003. aasta nõuanded, möödunud 
aastal nende täitmisel tehtud e dusammud ning uued ja seni püs ivad vanad takistused, mis 
tuleb ületada. Komisjon kiidab nimetatud teise aruande heaks ja esitab CBAGile üleskutse jätkata kaastööd strateegia juba välja kuulutatud edaspidisele  ajakohastamisele. 
CBAG kinnitab oma toetust 2002. aasta Euroopa bi oteaduste ja bioteh noloogia strateegiale. 
Lisaks teeb ta ettepaneku, et arenguaruanded võiks arutad a asjaomane ministrite nõukogu, 
mis aitaks kaasa nende arvessevõtmisele ja täitmisele liikmesriikides.  
Samas märgib CBAG, et strateegia rakenda mine on olnud ebaühtlane ja mõned tõsised 
probleemid on lahendamata. Nende lahendamiseks  on antud 10 olulist s oovitust. Käesolevas 
aruandes käsitletakse neist m õnda, ülejäänuid käsitletakse  strateegia väljakuulutatud 
ajakohastamise valguses komisjoni algatatud laiema arutelu käigus. 
3.1.3.  Intellektuaalomandi kaitse 
CBAGi arvates on oluline niipea kui võimalik üle minna lihtsustatud, töötavale ja mõistliku 
hinnaga ühenduse patendisüsteemile . Seisak biotehnoloogialeiutiste  alase direktiivi 98/44/EÜ 
rakendamisel seab uuendustegevuse tulemuslikkusele täiendavaid takistusi.  
Tänaseks on direktiivi 98/44/EÜ bi otehnoloogialeiutiste õiguskaitse kohta8 oma 
õigussüsteemi üle võtnud kakskümmend liikmesriiki,9 kuna ülejäänud liikmesriigid on alles 
erinevates ülevõtmise etappides.  
9. juulil 2003. aastal andis komisjon kaheksa liikmesriiki Euroopa Kohtusse, kuna nad ei 
olnud direktiivi oma siseriiklikku õigusse üle võtnud. Neist kolme suhtes on rikkumismenetlus veel pooleli.
10 2004. aasta detsembris algatati veel kaks rikkumismenetlust 
– Läti ja Leedu vastu. 
                                                 
6 KOM(2005)118. 
7 Rühma aruande täielik tekst on kättesaadav aadressil  
http://europa.eu.int/comm/dgs/enterprise/index_en.htm  
8 EÜT L 213, 30.7.1998, lk 13. 
9 Taani, Soome, Iirimaa, Ühendkuningriik, Kr eeka, Hispaania, Portugal, Rootsi, Madalmaad, 
Prantsusmaa, Saksamaa, Belgia, Eesti, Tšehhi Vabariik, Slovakkia, Küpros, Poola, Ungari, Malta ja 
Sloveenia. 
10 Luksemburg, Austria ja Itaalia. 
 
ET 5   ET Omalt poolt on komisjon läbi vaadanud kaks ko misjoni aastaaruandes Euroopa Parlamendile 
ja nõukogule välja toodud bio- ja geenit ehnoloogia-alase direktiivi 98/44/EÜ11 artiklis 16c 
sätestatud küsimust, mis käsitl evad patendiõiguse arengut ja tähendust  biotehnoloogia ja 
geenitehnoloogia valdkonnas, ni melt inimgeenide järjestuse või osajärjestusega seonduvate 
patentide kohaldamisala ja inim tüvirakkude ning neist tulenevate  rakuliinide patenteeritavus. 
Neid kahte küsimust on komisjoni aruandes kä sitletud vastavalt dire ktiivi artiklile 16c. 
Edaspidise tegevuse prioriteedid  
Liikmesriigid 
► täielikult ja kiires korras üle võtta ja rakendada direktiiv 98/44/EÜ. 
Komisjon 
► jätkata majanduslike tagajärgede jälgimist, mis lii kmesriikide õigusaktide võimalikul erinevusel 
võivad olla geenijärjestusega seonduvate patentide kohaldamisalale.  
3.1.4.  Euroopa biotehnoloogia võrk 
Liikmesriikide konkurentsiametnike mitteametlik võrk , mis moodustati vastavalt 
strateegiadokumendi meetmele 10a, on jätkanud  tegevust ja osalenud tulemuslikult Euroopa 
riikide biotehnoloogiapoliitik a võrdlevas hindamises. 
Võrdleva hindamise peamine eesmärk oli anda  Euroopa poliitikakujundajatele abivahend 
biotehnoloogiapoliitika välja töötamiseks. Proj ekti üldeesmärk oli kindlaks teha Euroopa 
biotehnoloogia arengut mõjutava te riikliku poliitika tüübid ja hinnata kontr ollitavate andmete 
alusel nende tulemuslikkust. Võrdleva hinda mise esimeses voorus läbi viidud analüüsiga 
selgitati välja hindamismetoodika tugevad ja  nõrgad küljed. Välja toodi ka kavatsuste 
kohaselt korrapäraselt läbi viidava hi ndamise metoodika parandamise teed. 
Analüüsis käsitlemist leidnud riikide ja eri aegade (1994/95 ja 2004) poliitika võrdlusest 
ilmneb riikide biotehnoloogi apoliitika üldine areng. 
Edaspidise tegevuse prioriteedid  
Komisjon ja liikmesriigid 
► jätkata liikmesriikide koostööd ja teabevahet ust olemasoleva biotehnoloogia võrgu kaudu 
Liikmesriigid 
► 2006. aastal viia läbi uus võrdleva hindamise programm , et saada alus heade tavade 
vahetamiseks ja poliitika täpsustamiseks. Hindamis e tulemused võiksid kaasa aidata ka strateegia 
edaspidisele ajakohastamisele,  
► anda võrdleva hindamise läbiviimise käigus komisjonile aru biotehnoloogia strateegia 
rakendamisest  
                                                 
11 KOM(2002)545. 
 
ET 6   ET 3.2. Teadusuuringute rahastamine Euroopas 
Teadusuuringute 6. raamprogramm tõukab tagant Eu roopa bioteaduste ja biotehnoloogia alast 
uurimistegevust, eriti uuringuid inim- ja rahalist e vahendite kriitilise massi saavutamiseks, 
teadmiste ja rajatiste ühiskasutamiseks, teadusliku pädevuse suurendamiseks, riikide 
uurimistegevuse koordineerimiseks ja  ELi poliitika toetuseks.  
Teadusuuringute 6. raamprogramm kaasab jätkuvalt tööstust, eriti VKEsid. 
CBAG soovitab siiski ettepandud  7. raamprogrammi ettevalmistamisel täiustada selle haldamise 
süsteemi, et julgustada ettevõtteid progra mmist osa võtma ning jä rsult suurendada VKEde 
osalemist selles.  
6. aprillil võttis komisjon vastu ettepaneku EÜ  teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi 
2007–2013 (FP7) kohta.12 Programmi toimimise ja selles osalemise lihtsustamine on FP7 
peamine prioriteet. Selleks võetakse meetmeid menetluse alal ja täiu statakse vahendeid.  
Keskendudes pigem teemadele kui vahenditele, peaks programm muutuma paindlikumaks ja 
tööstuse vajadustele kohandatavamaks  ning osalejatele arusaadavamaks. 
Bioteadused ja biotehnoloogiauur ingud meditsiinis rakendamiseks  jäävad samuti FP7 tähtsaks 
prioriteediks. Komisjon kavatseb kokku viia  asjakohased tehnoloogia d ja valdkonnad, et 
rajada Euroopa teadmistepõhine biomajandus,  millel oleks vajalik kriitiline mass, sünergia 
ja väljundid, et täita ühiskondlikke ja maja nduslikke nõudeid säästvalt ja keskkonnatõhusalt 
toota ja kasutada taastuvat bi oloogilist tooret ning töödelda see ravimiteks, toiduks, energiaks 
ja muuks tööstustoodanguks. See omakorda annab tõuke majanduskasvule ja töökohtade 
loomisele. 
Edaspidise tegevuse prioriteedid  
Komisjon 
► rajab koos ELi liikmesriikidega võrgu, eesmärgiga kaasa aidata Euroopa teadmistepõhise 
biomajanduse uurimispoliitika ar endamise ja rakendamise koordi neerimisele koostöös alalise 
põllumajandusuuringute komiteega.  
3.3. Ülevaade teadusepõhise tegevuse alastest õigusaktidest 
3.3.1.  Ravimeid käsitlevate õigusaktide läbivaatamine 
CBAG osutab sellele, et endiselt esineb pr obleeme biotehnoloogia abil saadud ravimite 
litsentsimisega. Näiteks mõned Euroop a ravimihindamisametis kasutatavad 
registreerimismenetlused on keerulised ja ka llid ning võivad olla peamine põhjus, miks VKEd 
loobuvad uute toodete turuletoomisest.  
Pärast ühenduse uue farmaatsiaalase õigusraamis tiku vastuvõtmist ja avaldamist 30. märtsil 
2004. aastal on töö keskendunud nimetatud õiguse elluviimisele, mille käigus võetakse uusi rakendusmeetmeid ja antakse suuniseid. Meetmete  seas on komisjoni määrus väikeste ja 
                                                
 
12 KOM(2005)119 lõplik. 
 
ET 7   ET keskmise suurusega ettevõtete (VKEd)  asjaajamise kergendamiseks Euroopa 
ravimihindamisametiga. 
Lisaks võttis komisjon 29. septembril 2004. aastal vastu ettepaneku pediaatrias kasutatavate 
ravimite alase määruse kohta. Sellega on töös tusele loodud mitu stiimulit lasteravimite 
väljatöötamiseks. Muu hulgas on tuge vdatud intellektuaalomandi õigust. 
3.3.2.  Geneetiliselt muundatud organismide (GMOd) alane õigus 
Kuigi CBAG kiidab heaks komisjoni viimaste kuude juhtrolli ELi õigusaktide väljatöötamisel 
GMOde alal ja GMOde alaste toodete h eakskiitmisel, on ta seisukohal, et parlamendi ja 
nõukogu vastu võetud igakülgset ELi õigust GMOde kohta peavad rakendama 
liikmesriigid .  
Tegevussuundade alasel mõttevahetusel 28. jaanuaril 2004. aastal leppis komisjon kokku, 
kuidas toimida menetluses olevate otsustega geneetiliselt muundatud organismide (GMOde) 
kohta ja kuidas kohaldada uut õigusraamistikku. 
Terve 2004. aasta jooksul on komisjon järginud seda käsitlust. Edasi on liigutud uute 
geneetiliselt muundatud toodete turuleviimiseg a seotud otsuste vastuvõtmise ning vastavalt 
asjakohaste ELi õigusaktide sätetele as jakohaste komiteemenetluste abil riiklike 
kaitsemeetmete kaotamise alal. 
Pärast seda, kui liikmesriikidel ei õnnest unud ei regulatiivkomitees ega nõukogus saada 
kvalifitseeritud häälteenamust, on komisjon va stu võtnud kolm otsust geneetiliselt muundatud 
toodete turuleviimise kohta.  
Komisjon on koostanud ka nimekirja 17 taimesordist, mis kuuluvad ühisesse 
põllumajandustaimesortide kataloogi kantud turustamisloa saanud ge neetiliselt muundatud 
maisiliini MON810 järglaskonda. Seega võib nende sse geneetiliselt muundatud sortidesse 
kuuluvaid seemneid turustada terves ühenduses.  
Eeltoodule lisaks on komisjon turustamisloat a geneetiliselt muundatud toodete ühendusse 
sisseveo keelu alase meetme võtmisega osalenud ühenduse GMOsid käsitlevate õigusaktide 
jõustamises. 
Haldusmenetluses on teisigi otsuse eelnõusi d, kuid hoolimata uue reguleeriva raamistiku 
täiustamisest, ei vähene üldsuse ja poliitikute mure GMOde pärast. 
Seni viimasel tegevussuundade üle 22. märts il 2005. aastal peetud mõtt evahetusel kinnitas 
komisjon, et usub olemasolevasse GMOde alas esse reguleerivasse raamistikku, ja jõudis 
järeldusele, et ta täidab täiel määral oma õigus pärased ülesanded ja viib  vastavalt asjaoludele 
lõpule pooleliolevad turundusl ubade andmise menetlused.  
Nüüd ootab komisjon kõikide liikmesriikide ak tiivsemat koostööd, et tagada uute rangemate 
GMOde alaste õigusaktide rakendamine. Nend e õigusaktide vastuvõtmi st on nad ise nõudnud 
ja seetõttu on nad ka kohustatud neid ellu viima. 
 
ET 8   ET Edaspidise tegevuse prioriteedid  
Liikmesriigid 
► täita oma osa uue GMOde alase regulatiivse raamistiku rakendamisel 
Komisjon 
► tagab endiselt, et ELi GMOde alast regulat iivset raamistikku viiakse täielikult ellu, 
► viib lõpule nii tava- kui ka mahepõllunduse seemnesortide hulgas juhuslikult või tehniliselt 
vältimatult leiduva, geneetiliselt muundatud turundusloaga seemne  märgistamise piirnormide 
kehtestamise töö.  
Komisjon on ka vastu võtnud ot suse rohkem tegeleda lahendamata küsimustega, mis 
parandaks koostööd otsuste va stuvõtmisel ja kokkuvõttes tooks  kaasa üldisema üksmeele 
institutsioonide ja teiste huvitatud isikute vahel.  
Edaspidise tegevuse prioriteedid  
Euroopa Toiduohutusamet 
► edendada vastavalt toidualaseid õigusnorme käsitleva määruse (EÜ) 178/2002 artiklile 36 riikide 
teadusasutuste võrku ja kasutada seda täielikult ära liikmesriikide vaheliste teaduslike 
erimeelsuste lahendamise võimaluse suurendamiseks 
Komisjon 
► suurendab oma direktiiv is 2001/18/EÜ määratletu d kooseksisteerimise al ast koordineerivat rolli, 
rajades komisjoni ja liikmesriikide vahelist ni ng riikide omavahelist teabevahetust soodustava 
koordineerimisvõrgu , 
► liikmesriikidelt saadud te avet kasutades esitab 2005. aasta lõpuks nõukogule ja Euroopa 
Parlamendile liikmesriikide kooseksisteerimise alaste meetmete rakendamisel saadud kogemuse 
aruande, vajadusel koos hinnanguga edasiste vajalike sammude kohta.  
3.4. Uued esilekerkivad probleemid 
3.4.1.  Koetehnoloogia 
CBAG rõhutab Euroopa koetehnoloogial põhinevate  inimkoetoodete alase selge reguleeriva 
raamistiku olemasolu tähtsust. Liikmesriikide õi gusaktid on praegu harmoneerimata ja 
vasturääkivad, annavad teatud liikme sriikides monopoli riigile kuuluvat ele instituutidele ja üldiselt 
ei edenda uuendusi selles valdkonnas.  
Need kõrgtehnoloogilised teraapiavaldkonna d moodustavad koos te iste biotehnoloogia 
aladega nagu geeniteraapia ja somaatiline ra kuteraapia kiiresti ka svava majandusharu, mis 
tõotab paremaid ravivõimalusi ja elukva liteedi tõusu Euroopas. Nende võimaluste 
väljaarendamiseks on komisjon teinud tööd in imkoetehnoloogia toodete alase reguleeriva 
raamistiku kohta ettepanekute tegemiseks.  
2002. ja 2004. aastal toimunud avaliku arutelu jä rel on kokku lepitud kõnealuse seadusandliku 
ettepaneku peamised põhimõtted ja koostisosa d. Asjast huvitatud isikud saavad eelnõuga 
 
ET 9   ET tutvuda 2005. aasta mais ja j uunis. Komisjoni ettepaneku va stuvõtmine on kavas 2005. aasta 
viimases kvartalis. 
Edaspidise tegevuse prioriteedid  
Komisjon 
► viib, tagades patsientide kaitse kõrge taseme, lõpule koetehnoloogial põhinevate 
inimkoetoodete/protsesside turuleviimise lu bade andmise menetluse harmoneerimise alaste 
õigusaktide väljatöötamise, et esitada need pa rlamendile ning nõukogule enne 2005. aasta lõppu.  
3.4.2.  Geneetiline ekspertiis 
Mõttevahetus geneetilise ekspertiisi ja selle teaduslike, eetiliste, õiguslike ja sotsiaalsete 
tagajärgede üle toimub nii riigiti kui rahvusvahe liselt. Kogu Euroopas on alanud arutelu uute 
õigusaktide väljatöötamise, t eatud juhtudel ka olemasolevat e õigusaktide läbivaatamise 
vajaduse üle.13 
Komisjon on teadlik võimalikest kaugeleulatuvat est tagajärgedest isikule, kellele tehakse 
geneetiline ekspertiis ilma piisava kvaliteed i tagamise süsteemita, ja ta perekonnale. 
Soovimata vähimalgi määral sekkuda liikmesriikid e pädevusse geeniekspe rtiisi alal, kavatseb 
komisjon lisaks 2. arenguaruandes toodud prioriteet setele meetmetele jä tkata tööd geneetilise 
ekspertiisi kõrgeima kvaliteedi tagamiseks nii ELis kui ka mujal. 
Edaspidise tegevuse prioriteedid  
Komisjon ja liikmesriigid 
► avatud koordineerimise meetodi abil tugevdada heade tav ade alase teabe vahetust ja geneetilise ekspertiisi 
arendamise ja kasutamise alast koostööd ELis. Eelk õige aastail 2005–2008 hinn ata geneetilise ekspertiisi 
tulemuste kliinilist kehtivust/kasulikkust ja tege leda ELi tasandil haruldaste ja komplekshaiguste 
teatmesüsteemi loomisega,  
► astuda koordineerimise raames asjakohaseid või nõutavaid samme  
Komisjon 
► käivitab töötajate töösuhtega seotud  isikuandmete kaitse algatuse, arve stades teaduse ja uute tehnoloogiate 
eetika Euroopa töörühma arvamust nr 18 „Töökohal t ehtava geneetilise eksper tiisi eetilised aspektid“. 
Algatuse raames käsitletakse ka geneetilise teabe töötlemist,  
► analüüsib asutamislepingu artiklite 152 või 153 ning asja kohase õigusakti alusel geneetilise ekspertiisi alaste 
standardite kehtestamise võimalusi,  
► analüüsib geneetilise ekspertiisi kontekst is direktiivi 98/79/EÜ meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite 
kohta, eriti seoses geneetilis e ekspertiisi seadmete kvaliteedi ja jõudluse tagamisega,  
► käivitab geneetilise ekspertiisi rahva tervise aspek tidega seotud kaardistamise ja võrgu loomise.  
                                                 
13 Näiteks Austria, Belgia, Tšehhi Vabariik, Soome, Saksamaa, Madalmaad, Slovakkia, Hispaania, Rootsi 
– lisada link DG RTD tehtud ülevaate veebilehele.  
 
ET 10   ET 3.4.3.  Farmakogeneetika 
Kuigi farmakogeneetika on alles uurimise ja arendamise järgus, on oodata selle 
kasutuselevõttu ravimite väljatöötamiseks ja hi ndamiseks. Seda arengut silmas pidades tuleks 
õigel ajal ette valmistada asjakohased meetmed. Farmakogeneetika võimalik mõju 
tervishoiule ja selle eetilise d, õigus- ja sotsiaalmajanduslikud tagajärjed on alles ebaselged. 
Euroopa Ravimihindamisamet korraldas 2004. aasta novembris asjatundjate koosoleku, kus rõhutati, et õigusakte ei tohiks  vastu võta enne laialdase arut elu läbiviimist kõikide asjast 
huvitatud isikute osavõtul, ning tõsteti esile fa rmakogeneetiliste katset e kõrge kvaliteedi ja 
nende õigsuse kontrolli meetodite tähtsust . On oodata, et 6. raamprogrammi kaudu 
rahastatavad uurimisprojektid ja äsjaraja tud uuenduslike ravimite tehnoloogiaplatvormi 
algatus annavad tõuke valdkonna  arengule ja süvendavad kõiki de asjast huvitatud isikute 
koostööd.  
Edaspidise tegevuse prioriteedid  
Komisjon 
► käivitab farmakogeneetika rakendamisest tuleneda võiva kasu, riskide ja võimalike uute poliitiliste 
probleemidega seotud algatused, sealhulgas tuleviku- uuringu, ja kaalub eetiliste tagajärgede kohta eetika 
Euroopa töörühmalt arvamuse küsimise vajadust.  
3.4.4.  Biopangad 
Maailmas tekib üha rohkem populatsioonipõhi seid biopanku. See on kaasa toonud uute 
eetikaprobleemide kerkimise, mida arutatakse riikide ja rahvusvahelistes eetikakomiteedes. 
Riikide tasandil on rakendatud uusi biopanku reguleerivaid seadus i või on arutelu nende üle 
käimas. Võime Euroopa biopanku täiel määral är a kasutada on Euroopa biomeditsiiniteaduse, 
sealhulgas geneetilise ekspert iisi ja farmakogeneetika arengu tähtis alus. Kuid tõhusa koostöö 
tegemine muutub järjest raskemaks keerulises maailmas, kus nii riigi-  kui ka erabiopangad 
tuginevad riigiti erinevatele põhimõtetele. 
Edaspidise tegevuse prioriteedid  
Komisjon ja liikmesriigid 
► käivitavad biopankade üldpõhimõtete alaste soovituste väljatöötamise algatused, millega ELis parandatakse 
andmete ja proovide ühiskasutust teadusuuringutes. M eetmete võtmisel tuleks arvestada riikides ja 
rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas Euroop a Nõukogu ja OECD r aames, tehtavat tööd.  
Komisjon 
► kaalub eetiliste tagajärgede kohta eeti ka Euroopa töörühmalt arvamuse küsimise vajalikkust. Osa tagajärgi 
on juba käsitletud töörühma arvamuses nr 19 „N abaväädivere pankadega seotud eetilised aspektid“.  
4. JÄRELDUSED  
Nagu ilmneb lisatud detailsemast personali töödokumendist, on eelmis e aasta aruandest 
möödunud aja jooksul tehtud teisigi edusam me ühenduse tasandil bioteaduste ja 
biotehnoloogia strateegia ja  tegevuskava rakendamisel.  
 
ET 11   ET Kuid sarnaselt möödunud aastaga on tunnist atud, et Euroopa biotehnoloogia ja selle 
konkurentsivõime olukord vaja b endiselt parandamist. 
Kahjuks esineb ikka veel viivitusi biotehnolo ogialeiutiste õiguskaitset käsitleva direktiivi 
98/44/EÜ ülevõtmisel. Liikmesriikide koos töö GMOsid käsitleva uue õigusraamistiku 
rakendamisel peaks olema aktiivsem. 
Ülaltoodu taustal algatab komisj on arutelu bioteaduste ja bi otehnoloogia koha üle Lissaboni 
tegevuskava uutes suunistes ja Lissaboni ülesannete täitmiseks  kõige kohasemate meetmete 
väljaselgitamiseks. See protsess  tugineb igakülgsele biote hnoloogilisele uuringule ja 2002. 
aastast alates tehtud edusammude hinnangule. 
Komisjon kutsub nõukogu ja kõiki huvita tud isikuid arutelust osa võtma.