SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Käesolevas ettepanekus käsitletakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kanada vahelise strateegilise partnerluse lepingu (edaspidi „leping“) sõlmimist.

Nõukogu võttis 8. detsembril 2010 vastu otsuse, millega lubati Euroopa Komisjonil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal pidada ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kanada vahelist raamlepingut käsitlevaid läbirääkimisi. Läbirääkimised lepingu üle algasid 2011. aasta septembris ja need lõpetati 2014. aasta septembris lepingu parafeerimisega. Läbirääkimistesse on olnud kaasatud Euroopa välisteenistus ja komisjon. Liikmesriikidega konsulteeriti kogu läbirääkimisprotsessi vältel nõukogu asjaomaste töörühmade kohtumistel. Euroopa Parlamenti teavitati läbirääkimiste vältel korrapäraselt.

Pärast lepingu allkirjastamist ja selle ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsuse vastuvõtmist 28. oktoobril 2016 kirjutati lepingule alla ELi ja Kanada 16. tippkohtumisel 30. oktoobril 2016.

Kõrge esindaja ja komisjon on arvamusel, et nõukogu läbirääkimisjuhistes seatud eesmärgid on saavutatud ja et lepingu võib nüüd esitada sõlmimiseks. Käesolev ühisettepanek kujutab endast õiguslikku vahendit, millega leping sõlmitakse.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Lepingu eesmärk ja sisu

EL ja Kanada on teinud laiaulatuslikku koostööd juba aastast 1976, mil EL sõlmis Kanadaga kaubandus- ja majanduskoostöö raamlepingu.

ELi ja Kanada koostöö on edasi arenenud, et hõlmata poliitilist dialoogi ning ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga seotud küsimusi ja mitmesuguseid sektoreid, sealhulgas keskkond, õigus ja julgeolek, ränne ja integratsioon, kalandus, haridus, kultuur, inimõigused, põhjapoolsete piirkondade areng ja põlisrahvastega seotud küsimused, noortevahetused ja transpordi turvalisus.

Strateegilise partnerluse lepingu eesmärk on tugevdada ELi ja Kanada poliitilisi sidemeid ja koostööd välispoliitika ja julgeoleku küsimustes ning edendada koostööd paljudes muudes poliitikavaldkondades peale kaubanduse ja majanduse.

Lepingus on sätestatud ELi ja Kanada ühised demokraatlikud väärtused ning sellega edendatakse koostööd nii kahe- kui ka mitmepoolsel tasandil. Strateegilise partnerluse lepinguga tugevdatakse poliitilist dialoogi sellistes valdkondades nagu kliimamuutused, energeetika, keskkond, areng, teadusuuringud ja innovatsioon, haridus ja kultuur, ränne, terrorismivastane võitlus ning võitlus organiseeritud kuritegevuse ja küberkuritegevuse vastu. Selles kinnitatakse taas lepinguosaliste pühendumust kaitsta rahvusvahelist rahu ja julgeolekut, takistades massihävitusrelvade levikut ja võttes meetmeid, et võidelda ebaseadusliku väike- ja kergrelvadega kauplemisega.

Strateegilise partnerluse lepinguga nähakse ette mehhanism poliitilise dialoogi pidamiseks, korraldades igal aastal juhtide tasandil tippkohtumisi ja ministrite tasandil konsultatsioone. Sellega luuakse ka ühine ministrite komitee, mis asendab varasema Atlandi-ülese dialoogi, ning ühine koostöökomitee eesmärgiga jälgida lepinguosaliste strateegiliste suhete arengut.

Lepinguga nähakse ette võimalus peatada selle kohaldamine juhul, kui on rikutud lepingu olulisi osi, nagu inimõigused või massihävitusrelvade levik. Lisaks tunnistavad lepinguosalised, et inimõiguste ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise põhimõtte eriti raske ja märkimisväärne rikkumine võib olla ka laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu lõpetamise aluseks vastavalt nimetatud lepingu artikli 30 lõikele 9.

Strateegilise partnerluse leping peaks koos laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepinguga pakkuma ELi ja Kanada kodanikele käegakatsutavat kasu ja võimalusi.

•Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktis iii on sätestatud, et kui leping loob koostöömenetlusi kehtestades teatud institutsioonilisi raamistikke, võtab nõukogu vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist. Lisaks sellele on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõike 8 teises lõigus, et nõukogu teeb otsuse ühehäälselt, kui leping hõlmab valdkonda, mille puhul liidu õigusakti vastuvõtmisel on nõutav ühehäälsus.

Meetme osas, millel on mitu üksteisest lahutamatult seotud eesmärki või reguleeritavat valdkonda, millest ükski ei ole teiste suhtes kõrvalise tähtsusega, on Euroopa Kohus otsustanud, et kui kohaldada saab erinevaid aluslepingu sätteid, peavad selle meetme õiguslikuks aluseks erandina olema need vastavad erinevad õiguslikud alused, välja arvatud juhul kui kummagi õigusliku aluse jaoks ettenähtud menetlused on ühitamatud (kohtuasi C-490/10, parlament vs. nõukogu, ECLI: EU:C:2012:525, punkt 46).

Lepingu eesmärgid on seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning tehnilise koostööga arenenud riikidega, ning see sisaldab kõnealuseid valdkondi käsitlevaid osi. Lepingu kõnealused aspektid on omavahel lahutamatult seotud ja ükski neist ei ole teistega võrreldes kõrvalise tähtsusega.