5.Käesoleva protokolli eesmärk on saavutada püügiülejäägi säästva kasutamisega lepinguosaliste vastastikune kasu. Lepinguosalised teevad koostööd, et tagada Põhja-Atlandi ühiste pika rändega kalavarude jätkusuutlikkus.

d)Lisaks sellele ja ilma et see mõjutaks kaaspüügi määra ja eespool punktides a kuni c osutatud eeskirju, kohaldavad liidu laevad püügistrateegiat, mis aitab tagada, et süvalesta sihtpüügil ei ületaks meriahvena ja tursa kaaspüük, tursa sihtpüügil ei ületaks meriahvena ja süvalesta kaaspüük ning meriahvena sihtpüügil ei ületaks tursa ja süvalesta kaaspüük 5 % sihtliigi puhul lubatud püügimahust püügireisi kohta. Püügireis kestab Gröönimaa kalapüügipiirkonda sisenemisest kuni sealt väljumiseni. Kui laev on täielikult lossitud Gröönimaa sadamas, käsitatakse järgnevat püüki kui uut püügireisi.

4.Hariliku süvameregarneeli püügivõimaluste piires ICESi V ja XIV alapiirkonnas võib harilikku süvameregarneeli püüda NAFO alapiirkonnas 1 tingimusel, et Gröönimaa laevaomanike ja Euroopa Liidu vahel on iga äriühingu jaoks kehtestatud püügivõimaluste ülekandmise kord. Saades Euroopa Komisjonilt asjaomase liikmesriigi nimel esitatud taotluse, kohustuvad Gröönimaa ametiasutused sellise korra rakendamist hõlbustama. Võttes arvesse teaduslikke nõuandeid, peaks maksimaalne aastane ülekantav kogus olema 2 000 tonni. Liidu laevad kalastavad samadel tingimustel, mis on ette nähtud Gröönimaa laevaomanikele lisa I peatüki kohaselt väljaantud kalapüügilubades.

2. Kui lepinguosalised leiavad, et lõike 1 kohase katsepüügiga on saavutatud positiivseid tulemusi ning kui ühiskomitee kehtestab kooskõlas artikli 2 lõigetega 2 ja 5 ning artikliga 8 uued kalapüügivõimalused, annavad Gröönimaa ametiasutused liidule kuni protokolli kehtivusaja lõpuni vähemalt 50 % kõigist saadaolevatest uute liikidega seotud kalapüügivõimalustest.

1. Lepinguosalised teevad koostööd (sh artikli 5 raames), et rakendada selliste liikide ja kalavarude suhtes, mis ei kuulu artikli 3 lõike 1 alla, jätkusuutlikku katsepüüki lisa VI peatükis kirjeldatud menetluse kaudu ja ilma, et see mõjutaks artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud liidu rahalist toetust.

1.Gröönimaa ja EL kohustuvad tagama, et kõiki andmeid liidu kalalaevade ja nende kalapüügitegevuse kohta, mis on saadud käesoleva protokolli ja selle lisa kohaldamise raames, käsitatakse alati kooskõlas konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega.

1.Liidu kalalaevade tegevus Gröönimaa kalapüügipiirkonnas on reguleeritud Gröönimaa ja Taani Kuningriigi õigusnormidega, välja arvatud juhul, kui lepingu, käesoleva protokolli ja selle lisaga on ette nähtud teisiti.

4.Käesoleva protokolli kohaldamist, sh rahalise toetuse maksmist jätkatakse pärast seda, kui eespool nimetatud asjaolude leevendamiseks võetud meetmete järel on olukord paranenud ja kui mõlemad lepinguosalised on pärast konsulteerimist ühel nõul. Rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal protokolli kohaldamine oli peatatud.

2. Kalapüügiluba on ELi kalalaevale väljastatud kalapüügiluba, mis annab laevale õiguse teha Gröönimaa kalapüügipiirkonnas, millele on osutatud punktis 3, konkreetseid püügitoiminguid kindla ajavahemiku jooksul.

1.1.Lepingu artiklis 6 osutatud kalapüügiluba väljastatakse üksnes laevadele, mis on kantud ELi kalalaevade registrisse, ja laevadele, mis püüavad kala pelaagilise meriahvena paindlikkuskava alusel, kui laevadest on teatatud NEAFCile vastavalt kehtestatud korrale. Lisaks ei tohi laev olla kantud ühtegi piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni poolt ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja.

1.2.Laev vastab nõuetele, kui laevaomaniku, kapteni ega laeva enda suhtes ei ole Gröönimaa kalapüügipiirkonnas rakendatud kalapüügikeeldu. Need tingimused peavad olema täidetud enne lepingust tulenevaid kohustusi.

2. Kalapüügiloa taotlus

2.1.Kuni kalapüügilubade elektroonilise süsteemi ühise rakendamiseni mõlema lepinguosalise poolt, esitatakse kalapüügiloataotlus järgmisel viisil.

2.2ELi pädev asutus esitab Gröönimaa pädevale asutusele elektrooniliselt (kollektiivse) kalapüügiloa taotluse iga laeva kohta, kes soovib lepingu alusel kala püüda. Taotlus esitatakse Gröönimaa pädeva asutuse poolt selleks ettenähtud vormil, mille näidis on 1. liites. ELi laevad, millel on sama omanik või esindaja, võivad esitada kollektiivse kalapüügiloa taotluse tingimusel, et kõnealused laevad sõidavad ühe ja sama liikmesriigi lipu all.

2.3.Koos kalapüügiloataotlusega esitatakse tõend loatasu maksmise kohta taotletud liikide ja koguse eest vastavalt käesoleva peatüki punktile 7.

2.4Kehtiva protokolli raames esitatud esimese kalapüügiloa taotluse puhul või kui asjaomast laeva on hiljuti (12 või vähema kuu jooksul) tehniliselt muudetud, peab taotlusele olema lisatud üksikasjalik asjakohase resolutsiooniga digitaalne värvifoto (vähemalt 10 x 15 cm) laevast külgvaates, kus laevakerel on näha laeva nimi ja pardatähis.

2.5.Kui Gröönimaa pädeva asutuse arvates on taotlus puudulik või ei vasta muul moel punktides 1, 2.2, 2.3 ja 2.4 sätestatud tingimustele, teatab ta põhjustest ELi pädevale asutusele võimalikult kiiresti ning igal juhul seitsme tööpäeva jooksul pärast seda, kui Gröönimaa kalapüügiloa taotluse kätte sai.

3. Kalapüügiloa väljastamine

3.1 Gröönimaa pädev asutus edastab kalapüügiloa elektrooniliselt ELi pädevale asutusele kümne tööpäeva jooksul pärast taotluse esitamist. Elektrooniliselt edastatud kalapüügiluba on protokolli ja selle lisa kohaldamisel samaväärne kalapüügiloa originaaliga.

3.2. Igale kalapüügiloale märgitakse kogus, mida on lubatud püüda. Kollektiivse taotluse alusel välja antud kalapüügiloale märgitakse liigi koguhulk, mille eest on makstud kalapüügiloa tasu, ja lisatakse märkus: „lubatud kogus, mida tuleb jagada järgmiste laevadega: (kõigi kollektiivsel taotlusel loetletud laevade nimed)”.

3.3.Kalapüügiluba või selle koopia peab alati pardal olema ja see tuleb esitada Gröönimaa pädeva asutuse nõudel.

4. Kalapüügiloa muutmine

4.1.Kalapüügiloal (kalapüügilubadel) märgitud lubatud koguse muutmiseks tuleb esitada uus taotlus.

4.2.Ilma et see piiraks punkti 4.3 kohaldamist, peab laev, juhul kui muudatus on seotud kalapüügiloaga lubatud koguste ületamisega, maksma lubatud kogust ületava koguse eest tasu, mis vastab kolmekordsele summale, mis on sätestatud punktis 7.1. Sellele laevale ei anta uut kalapüügiluba enne, kui ta ei ole ületatud koguste eest maksnud.

4.3Erandjuhtudel kui ELi asjaomaste liikide kalapüügivõimalused ei ole ammendatud, ja ainult selleks, et vältida protokolli alusel väljastatud kalapüügiloa kohaselt Gröönimaa kalapüügipiirkonnas kalastavate ELi laevade püügitegevuse katkemist, peab lipuriik, kelle laev tõenäoliselt ületab lubatud püügikogust, teatama viivitamata Gröönimaa pädevale asutusele (ja saatma teate koopia ELi pädevale asutusele) kavatsusest esitada ametlik taotlus uue kalapüügiloa taotlemiseks sama liigi täiendava koguse jaoks. Laeval lubatakse jätkata kalapüüki tingimusel, et laevaomanik esitab Gröönimaa pädevale asutusele 24 tunni jooksul pärast lipuriigi teadet tõendi asjakohase tasu maksmise kohta ja tingimusel, et uue kalapüügiloa taotlus esitatakse Gröönimaa pädevale asutusele viie tööpäeva jooksul pärast lipuriigi teadet vastavalt punktis 2 sätestatud korrale. Kõnealuste sätete täitmata jätmise korral kohaldatakse laeva suhtes punktis 4.2 sätestatud menetlust.

5. Kalapüügiloa edasiandmine

5.1.Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda.

5.2.Piiratud arvul juhtudel ja ELi pädeva asutuse taotluse korral võib laeva kalapüügiloa siiski asendada mõnele muule ELi laevale antava uue kalapüügiloaga. Asendamine toimub ELi pädeva asutuse kaudu esitatud taotluse alusel. Uuele kalapüügiloale märgitakse kogus, mida on lubatud püüda ja mis vastab liigi kogusele, mille eest on kalapüügiloa tasu juba makstud ja millest on maha arvatud eelmise laeva poolt juba välja püütud kogused.

5.3.Asendatud kalapüügiluba jõustub päeval, mil Gröönimaa pädev asutus uue loa väljastab.