Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega tühistatakse otsus 2010/288/EL ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Portugalis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 12,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1)2. detsembril 2009 otsustas nõukogu komisjoni soovituse põhjal otsusega 2010/288/EL aluslepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt, et Portugalil on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et 2009. aastaks ette nähtud valitsemissektori eelarvepuudujääk oli 5,9 % SKPst, mis ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst. Valitsemissektori koguvõlg (mis oli olnud üle aluslepingus sätestatud kontrollväärtuse 60 % SKPst alates 2005. aastast) pidi 2009. aastaks jõudma 74,5 %-ni SKPst.

(2)Aluslepingu artikli 126 lõike 7 ja määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal samal kuupäeval Portugalile soovituse korrigeerida ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2013. aastaks. Nõukogu kehtestas tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 2. juuni 2010.

(3)Vastuseks Portugali ametiasutuste taotlusele saada rahalist abi liidult, vääringuna eurot kasutavatelt liikmesriikidelt ja Rahvusvaheliselt Valuutafondilt (IMF) otsustas nõukogu anda Portugalile rahalist abi. 17. mail 2011 kirjutasid komisjon ja Portugali ametiasutused alla konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlevale vastastikuse mõistmise memorandumile. Sestsaadik on nõukogu esitanud asutamislepingu artikli 126 lõike 7 alusel Portugalile kaks uut soovitust (9. oktoobril 2012 ja 21. juunil 2013), millega pikendati ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tähtaega vastavalt 2014. ja 2015. aastani. Mõlemas soovituses leidis nõukogu, et Portugal on rakendanud tõhusaid meetmeid, kuid et on toimunud ootamatuid majandust kahjustavaid sündmusi, millel on olulised negatiivsed tagajärjed riigi rahandusele. Kooskõlas määruse (EL) nr 472/2013 artikli 10 lõike 2 punktiga a vabastati Portugal eraldi aruandlusest ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ja ta esitas aruanded oma makromajandusliku kohandamisprogrammi raames.

(4)12. juulil 2016 otsustas nõukogu kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 8, et Portugal ei ole vastuseks nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele võtnud tõhusaid meetmeid. 8. augustil 2016 võttis nõukogu aluslepingu artikli 126 lõike 9 kohaselt vastu otsuse, millega teatati Portugalile, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid, ning ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise uueks tähtajaks seati 2016. aasta. Nõukogu kehtestas tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 15. oktoobri 2016.

(5)16. novembril 2016 jõudis komisjon järeldusele, et Portugal on aluslepingu artikli 126 lõike 9 alusel kooskõlas nõukogu 8. augusti 2016. aasta otsusega võtnud tõhusaid meetmeid.

(6)Vastavalt aluslepingutele lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli artiklile 4 esitab komisjon andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Nimetatud protokolli kohaldamise osana peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2009 artiklile 3 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud sellega seotud muutujad.

(7)Esitatud andmete põhjal peaks nõukogu tegema otsuse tunnistada kehtetuks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta. Lisaks tuleks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tühistada üksnes juhul, kui komisjoni prognooside kohaselt ei ületa puudujääk prognoosiperioodil aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst.

(8)Lähtudes andmetest, mille komisjon (Eurostat) esitas määruse (EÜ) nr 479/2009 artikli 14 kohaselt pärast Portugali poolt aprillis 2017 esitatud teatist, 2017. aasta stabiilsusprogrammist ja komisjoni 2017. aasta kevadprognoosist, on võimalik teha järgmised järeldused.

–Olles 2015. aastal jõudnud 4,4 %-ni SKPst (3,1 % SKPst, kui ühekordsed meetmed maha arvata), vähenes valitsemissektori eelarvepuudujääk 2016. aastal 2,0 %-ni SKPst (2,3 % SKPst, kui ühekordsed meetmed maha arvata). Kui võrrelda 2016. aasta eelarve-eesmärkidega, tulenes eelarvepuudujäägi vähenemine 2016. aastal peamiselt jooksvate kulude kontrolli all hoidmisest (-0,9 % SKPst), eelkõige vahetarbimise osas, ja ettenähtust väiksematest kapitalimahutustest (-0,5 % SKPst), mis enam kui korvas nii maksutulude kui ka maksuväliste tulude alalaekumise (1,1 % SKPst).

–Portugali valitsuse poolt 28. aprillil 2017 esitatud 2017.–2021. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on 2017. aastal kavas eelarvepuudujäägi vähenemine 1,5 %-ni SKPst ja 2018. aastal 1,0 %-ni SKPst. Komisjoni 2017. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepuudujääk 2017. aastal 1,8 % SKPst ja 2018. aastal 1,9 % SKPst ning jääb seega prognoosiperioodil allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust, milleks on 3 % SKPst. Nendes prognoosides ei arvestata pangatoetusmeetmete võimalikku puudujääki suurendavat mõju, kuivõrd need meetmed ei tohiks ohustada eelarvepuudujäägi jätkusuutlikku vähendamist.