[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 8.2.2008

KOM(2008) 60 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

LIIKMESRIIKIDE 2007. AASTAL ESITATUD FISKAALANDMETE KVALITEEDI KOHTA

Sisukord

1. Taust 3

2. 2007. aastal valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla suuruse kohta esitatud aruannete peamised järeldused 3

2.1. Ajakohasus ja täielikkus 3

2.1.1. Ajakohasus 3

2.1.2. Tabelite ja lisateabe täielikkus 4

2.2. Vastavus raamatupidamiseeskirjadele ja statistiliste andmete järjepidevus 4

2.2.1. Teabevahetus ja selgitused 4

2.2.2. Dialoogkülastused ja metodoloogilised külastused 5

2.2.3. Eurostati konkreetsed nõuanded, selgitused ja otsused 5

2.2.4. Uued metodoloogilised küsimused 5

2.2.5. Vastavus aluseks olevatele valitsemissektori raamatupidamisaruannetele 6

2.3. Avaldamine 6

2.3.1. Statistika ja üksikasjalike aruandetabelite avaldamine 6

2.3.2. Reservatsioonid andmete kvaliteedi suhtes 6

2.3.3. Esitatud andmete muudatused 7

2.3.4. Üleminekuaja lõppemine sissemaksetega määratud pensioni kogumisskeemide liigitamise puhul 8

2.3.5. Metaandmete avaldamine (loetelud) 8

3. Järeldused 8

1. TAUST

Nõukogu määruse 3605/93[1] (muudetud kujul) artikli 8a lõikes 3 on sätestatud, et komisjon (Eurostat) esitab korrapäraselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanded liikmesriikide esitatud tegelike andmete kvaliteedi kohta. Aruandes hinnatakse esitatud andmete üldist vastavust raamatupidamiseeskirjadele, täielikkust, usaldusväärsust, ajakohasust ja järjepidevust. Käesolev on teine nimetatud teemat käsitlev aruanne.

Eurostat hindab korrapäraselt liikmesriikide esitatud tegelike andmete ja ka nende aluseks olevate nõukogu 25. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 2223/96 (ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ESA 95))[2] alusel esitatud valitsemissektori raamatupidamisaruannete kvaliteeti. Hinnangu aluseks on peamiselt eelarvepuudujäägi näitajad ja võlanäitajad, mida liikmesriigid kaks korda aastas Eurostatile edastavad, kuid selles võetakse arvesse ka lisateavet, näiteks küsimustikku teadete tabelite kohta ja liikmesriikide kahepoolseid selgitusi. Lisaks korraldab Eurostat aasta jooksul mitmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dialoogkülastusi, et jätkata pidevaid konsultatsioone liikmesriikidega.

Käesoleva aruande aluseks on põhilised järeldused ja tulemused ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames 2007. aastal esitatud andmete kohta. Aruandes keskendutakse uusimatele andmetele, s.t viimastele aruannetele (oktoobrist 2007) ja vajadusel võrreldakse neid aprillis 2007 esitatud andmetega.

2. 2007. AASTAL VALITSEMISSEKTORI EELARVEPUUDUJÄÄGI JA VÕLA SUURUSE KOHTA ESITATUD ARUANNETE PEAMISED JÄRELDUSED

2.1. Ajakohasus ja täielikkus

2.1.1. Ajakohasus

Liikmesriigid peavad kaks korda aastas, enne 1. aprilli ja enne 1. oktoobrit, esitama komisjonile aruanded nii kavandatud kui ka tegeliku eelarvepuudujäägi ja võla suuruse kohta[3]. 2007. aastal ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud aruanded hõlmasid aastaid 2003–2007. 2007. aasta andmed on riigiasutuste kavandatud näitajad, samas 2003.–2006. aasta andmed on lõplikud, lõplikult kinnitamata, esialgsed või hinnangulised. Aruannete esitamise tähtajast peetakse üldjuhul korralikult kinni. 2007. aasta teise aruandetähtaja puhul esitasid kõik liikmesriigid andmed kas 30. septembril või enne seda, v.a Luksemburg, kes esitas aruande 1. oktoobril. Aprilli aruandetähtaja puhul esitasid kõik liikmesriigid andmed enne 1. aprilli.

Üldiselt kipuvad liikmesriigid pärast andmete esimest edastamist oma aruandeid ümber tegema või alles siis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabeleid lõpetama. 2007. aasta oktoobris laekus Eurostatile 37 muudetud aruannet 20 riigist,[4] samas kui 2007. aasta aprillis saatsid 19 riiki 29 muudetud aruannet. Suurema osa muudetud aruannetest saatsid liikmesriigid vastusena Eurostati märkustele.

2.1.2. Tabelite ja lisateabe täielikkus

Aruandetabelite täitmine on juriidiline kohustus ning vajalik selleks, et Eurostat saaks korralikult kontrollida andmete kvaliteeti. Määruse (EÜ) nr 3605/93 (muudetud kujul) artikli 8a lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid peavad esitama komisjonile asjakohase statistilise teabe, mis eelkõige tähendab: „rahvamajanduse arvepidamise andmeid, loetelusid, ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabeleid ning teadetega seotud lisaküsimustikke ja selgitusi”.

Enamik liikmesriike täitis kõik ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teadete tabelid[5]. Kaheksa liikmesriiki ei esitanud 2007. aasta oktoobris esitatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatises seost jooksevsaldo ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse ülejäägi/puudujäägi näitajate vahel kõigi alasektorite või kõigi aastate puhul või oli esitatud jooksevsaldo võrdne ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse ülejäägi/puudujäägi näitajatega.

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabeli 3 puhul ei ole mitte kõik liikmesriigid nõuetekohaselt liigendanud laene ja omakapitali. 2007. aasta oktoobris teates ei teinud viis liikmesriiki alajaotisi laenude ja kaks liikmesriiki omakapitali kohta.

Kõik liikmesriigid esitasid vastused küsimustikule teadete tabelite kohta [6] . Kuigi andmete täielikkus paranes 2007.a aprilli ja oktoobri vahelisel perioodil, ei esita enamik riike siiski kõiki nõutavaid andmeid.

2.2. Vastavus raamatupidamiseeskirjadele ja statistiliste andmete järjepidevus

2.2.1. Teabevahetus ja selgitused

Hindamisaja jooksul (alates aruannete esitamise tähtpäevast 30. septembril kuni andmete avaldamiseni 22. oktoobril) võttis Eurostat ühendust iga liikmesriigi riikliku statistikaametiga, et küsida lisateavet ja selgitada raamatupidamiseeskirjade kohaldamist konkreetsete tehingute puhul. See tähendab pidevat kirjavahetust Eurostati ja riikide ametiasutuste vahel lühikese tähtaja jooksul. Esimesed selgituste saamise taotlused saadeti 5. oktoobri paiku, teised 10. ja 12. oktoobri vahel ning mõnel juhul saadeti ka kolmas ja neljas ning isegi viies selgituste saamise taotlus. Mitmel juhul palus Eurostat esitada muudatustega teadete tabelid[7]. Aprillis 2007 kasutati sarnast lähenemist ja ajakava.

2.2.2. Dialoogkülastused ja metodoloogilised külastused

Määruses (EÜ) nr 3605/93 (muudetud kujul) on ette nähtud dialoog- ja metodoloogilised külastused. Dialoogkülastusi liikmesriikidesse teostatakse korrapäraselt, selleks et kontrollida esitatud andmeid, uurida metodoloogilisi küsimusi, arutleda loeteludes kirjeldatud statistiliste allikate ja protsesside üle ning hinnata vastavust raamatupidamiseeskirjadele, nt valitsemissektori piiritlemise, kirjendamisaja ning valitsemissektori tehingute ja võlakohustuste liigituse osas. Metodoloogilisi külastusi tehakse ainult siis, kui komisjon (Eurostat) on tuvastanud olulised ohud või võimalikud probleemid seoses andmete kvaliteediga, eelkõige seoses meetodite, põhimõtete ja liigitussüsteemidega.

Kuni novembrini 2007 tegi Eurostat ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames järgmised dialoogkülastused: Ühendkuningriik (25.–26. jaanuar, sh poolepäevane ühiskohtumine Iirimaaga 26. jaanuaril), Hispaania (5.–6. veebruar), Rumeenia (5.–6. märts), Itaalia (15.–16. märts), Saksamaa (12. aprill), Rootsi (7. mai), Tšehhi Vabariik (18.–19. juuni), Poola (2.–3. juuli), Slovakkia (5.–7. september), Austria (10.–11. september), Eesti (17.–18. september) ja Soome (29.–30. november).

Külastuste ajal korduvalt esile kerkinud teemad hõlmasid eelkõige üksuste (sh infrastruktuur, televisioon ja raadio, haiglad ja kõrgkoolid) liigitust, kapitalisüste, avaliku ja erasektori partnerlust, EÜ rahavooge ning tagatiste registreerimist.

Nende külastuste järeldused saadetakse majandus- ja rahanduskomiteele ja avalikustatakse Eurostati veebilehel[8]. 2007. aastal ei tehtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ühtegi metodoloogilist külatust.

2.2.3. Eurostati konkreetsed nõuanded, selgitused ja otsused

Liikmesriigid on Eurostatiga konsulteerinud mitmesugustes raamatupidamisküsimustes, mis on seotud juba tehtud või alles kavandamisjärgus tehingutega (järgnev ja eelnev nõuanne). Eurostat annab nõu vastavalt avaldatud suunistele[9]. Määruse 3605/93 (muudetud kujul) läbipaistvuse sätte täitmiseks avaldab Eurostat oma nõuandvad kirjad, kui asjaomased liikmesriigid vastuväiteid ei esita. 2007. aastal avaldati 17 nõuandvat kirja, 2006. aastal oli neid 15.

2.2.4. Uued metodoloogilised küsimused

Eurostat pööras 2007. aastal tavapäraselt tähelepanu ESA95 eeskirjade rakendamisele ning eelkõige 25. juunil 2007. aastal avaldatud värskeimale otsusele valitsuse väärtpaberitehingute kohta.

Eurostati 2007. aasta oktoobri pressiteates tõstatati veel teinegi üldist huvi pakkuv põhimõtteline küsimus . Pressiteate kohaselt kavatseb Eurostat lähemate kuude jooksul täiendavalt selgitada avaliku sektori infrastruktuuriinvesteeringutega seotud rahavoogude ja võlgade raamatupidamislikku käsitlemist ning asjaomaste avaliku sektori üksuste sektoriliigitust. Eurostat on moodustanud liikmesriikide ekspertidest koosneva töökonna, kes seda teemat 2008. aastal käsitleb.

2.2.5. Vastavus aluseks olevatele valitsemissektori raamatupidamisaruannetele

Määrusega (EÜ) nr 3605/93 (muudetud kujul) kehtestati uued andmete esitamise tähtajad – 1. aprill ja 1. oktoober, et tagada vastavus andmete aluseks olevatele valitsemissektori aasta- ja kvartaliaruannetele, mis edastatakse Eurostatile mitmetes ESA 95 andmeedastustabelites. Eurostat analüüsib süstemaatiliselt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teatises esitatud andmete vastavust nende aluseks olevatele valitsemissektori raamatupidamisaruannetele. Näiteks peavad kogukulu ja -tulu vastama esitatud eelarvepuudujäägi näitajatele (lubatud on üksnes erinevus vahetuslepingutega seotud intresside kirjendamises).

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete üldine vastavus ESA 95-s ette nähtud valitsemissektori raamatupidamisaruannetele on viimastel aastatel paranenud ning on nüüdseks saavutanud hea taseme. Vastavus on siiski endiselt parem muude kui finantsaruannete puhul.

2.3. Avaldamine

2.3.1. Statistika ja üksikasjalike aruandetabelite avaldamine

Määruse (EÜ) nr 3605/93 (muudetud kujul) artiklis 8g on sätestatud: „Komisjon (Eurostat) esitab tegelikku valitsemissektori eelarve puudujääki ja valitsemissektori võlga käsitlevad andmed ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamiseks kolme nädala jooksul pärast aruannete esitamise tähtpäevi […]. Andmete esitamiseks avaldatakse need.”

Valitsemissektori eelarve puudujääki ja valitsemissektori võlga käsitlevad andmed avaldati 2007. aasta 23. aprillil ja 22. oktoobril[10] koos kõigi aruandetabelitega, mis riigid olid viimati Eurostatile esitanud. Eurostat avaldab ka oma veebilehel valitsemissektori finantsaasta ja -kvartali statistika, mis kinnitab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmeid, koos varude muutuste kohandamist käsitleva teabega[11].

Liikmesriigid peavad määruse (EÜ) nr 3605/93 (muudetud kujul) kohaselt avaldama tegelikud andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta. Ainult 14 liikmesriiki on Eurostatile teatanud, et nad avaldavad kõik aruandetabelid (Belgia, Tšehhi Vabariik, Taani, Eesti, Iirimaa, Läti, Ungari, Madalmaad, Austria, Rumeenia, Sloveenia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik). See on väike positiivne muutus võrreldes 13 riigiga 2006. aastal.

2.3.2. Reservatsioonid andmete kvaliteedi suhtes

2007. aastal ei esitanud Eurostat liikmesriikide edastatud andmete kvaliteedi suhtes reservatsioone.

2.3.3. Esitatud andmete muudatused

2007. aasta aprillis muutis Eurostat kolme liikmesriigi (Belgia[12], Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi) esitatud eelarvestatistika andmeid. Oktoobris 2007 muudeti Belgia ja Ühendkuningriigi esitatud andmeid. Samuti otsustas Eurostat mitte kasutada Kreeka poolt 2007. aasta aprillis SKT kohta esitatud andmeid, kuni ta on kontrollinud Kreeka valitsuse tehtud ulatuslikku ülespoole korrigeerimist. 2007. aasta oktoobri pressiteates väitis Eurostat, et Kreeka teatas 2006. aastal ulatuslikust SKT ülespoole korrigeerimisest (ligikaudu 26 %). Eurostat ja liikmesriikide eksperdid on viimase aasta jooksul kõnealust korrigeerimist rahvamajanduse kogutulu komitee soovituse alusel üksikasjalikult kontrollinud. Selle töö tulemusena on Kreeka nüüd teatanud SKT märkimisväärselt väiksemast korrigeerimisest (ligikaudu 9,6 %). Uusi teatatud seeriad kasutatakse eelarvepuudujääki ja võlga käsitlevate andmete edastamisel.

Eurostati pressiteates ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta esitati järgmised Belgiat, Portugal ja Ühendkuningriiki käsitlevad selgitused[13]:

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 2007. aasta oktoobri aruanded

Belgia (sama seisukoht avaldati ka 2007. aasta aprillis): „Eurostat muutis Belgia esitatud andmeid 2005. aasta eelarve puudujäägi ja valitsemissektori võla kohta seoses sellega, et valitsus (FIF – Fonds de l’Infrastructure Ferroviaire) võttis 2005. aastal üle raudtee-ettevõtte SNCB 7400 miljoni euro (2,5% SKT st) suuruse võla. ESA 95 eeskirjade kohaselt on FIF liigitatud valitsemissektori osaks ning võla ülevõtmine on seega suurendanud eelarvepuudujääki. Mõju valitsemissektori eelarve tasakaalule oli 2005. aastal -7073,4 miljonit eurot ning 2006. aastal +227,9 miljonit eurot; mõju valitsemissektori võlale ulatus 2005. aasta lõpus 5246 miljoni euroni (1,7 % SKTst) ja 2006. aasta lõpus 4982 miljoni euroni (1,6 % SKTst).”

Ühendkuningriik (sama seisukoht avaldati ka 2007. aasta aprillis): „Eurostat muutis Ühendkuningriigi esitatud 2003.–2006. aasta eelarvepuudujäägi andmeid, et säilitada universaalse mobiilsidesüsteemi (UMTS) valdkonnas tegutsemislitsentside väljastamiselt saadud tulu kirjendamise järjepidevus. Sellest tuleneb valitsemissektori eelarvepuudujäägi suurenemine aastatel 2003 ja 2006 (samuti eelarveaastatel 2003/2004 ja 2006/2007) 1045 miljoni Inglise naela võrra (0,1% SKTst) ning 2004. ja 2005. aastal (eelarveaastatel 2004/2005 ja 2005/2006) 1044 miljoni Inglise naela võrra (0,1% SKTst). Esitatud võlanäitajaid ei muudetud.”

Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 2007. aasta aprilli aruanded

Portugal: „Eurostat on Portugali 2005. aastal esitatud eelarvepuudujäägi andmeid korrigeerinud 158 miljoni euro (0,1 % SKTst) võrra ülespoole, põhjuseks on kahele haiglale (Santa Maria ja Nordeste) tehtud kapitalisüstide ümberliigitamine valitsuse kapitalisiirdeks. ESA 95 eeskirjade kohaselt suurendavad kapitalisüstid avaliku sektori ettevõtetesse eelarvepuudujääki juhul, kui valitsus ei toimi eraaktsionärina ning projekti kasumlikkuse suhtes on kahtlusi.”

2.3.4. Üleminekuaja lõppemine sissemaksetega määratud pensioni kogumisskeemide liigitamise puhul

2007. aasta aprillis lõppes liikmesriikide käsutuses olnud üleminekuaeg, mis oli antud teatavate sissemaksetega määratud pensioni kogumisskeemide liigitamist käsitleva Eurostati otsuse rakendamiseks. Nende riikide puhul (Taani, Ungari, Poola ja Rootsi), kes kohaldasid täielikku üleminekuaega, mõjutas ümberliigitamine eelarve ülejääki/puudujääki ja võlga käsitlevaid andmeid[14].

2.3.5. Metaandmete avaldamine (loetelud[15])

Määruses (EÜ) nr 3605/93 (muudetud kujul) on ette nähtud, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse loetelud kuuluvad nende statistiliste andmete hulka, mida liikmesriigid peavad esitama, et komisjon (Eurostat) saaks kontrollida vastavust ESA 95 eeskirjadele. Lisaks on nimetatud määruses sätestatud, et liikmesriigid peavad kõnealused loetelud avaldama. Eurostat avaldas kõikide liikmesriikide (v.a Bulgaaria ja Luksemburgi) loetelud oma veebisaidil 28. septembril 2007. Üle poole liikmesriikidest teatas, et nad on avaldanud oma ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse loetelud või kavatsevad seda peagi teha.

3. JÄRELDUSED

Eurostat teeb järelduse, et eelarveandmete kvaliteedi paranemine jätkus 2007. aastal. Liikmesriigid esitasid täielikumat teavet nii ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse tabelite kui ka muude asjakohaste statistiliste andmete, nt aruandetabelitega seotud küsimustike puhul. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmete üldine vastavus ESA 95 kohastele valitsemissektori raamatupidamisaruannetele on praegu rahuldav ja võrreldes 2006. aastaga on olukord eelkõige finantsilise poole pealt paranenud.

Seega 2007. aastal Eurostat edastatud andmete kvaliteedi suhtes reservatsioone ei esitanud.

Vaatamata eespool tunnustatud positiivsetele arengutele, on endiselt mõningaid probleeme seoses raamatupidamiseeskirjadele vastavuse ja mõnede statistiliste andmete kvaliteediga. Nii nagu 2006. aasta aruandes, julgustab komisjon seega ka nüüd liikmesriike jätkama panustamist valitsemissektori finantsstatistika kvaliteedi parandamisse, et tagada vastavus asutamislepingu nõuetele. See on ainus võimalus saavutada soovitud kvaliteet valitsemissektori andmete raamatupidamiseeskirjadele vastavuse, täielikkuse, usaldusväärsuse, ajakohasuse ja järjepidevuse puhul.

[1] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).

[2] EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1267/2003 (ELT L 180, 18.7.2003, lk 1).

[3] Määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 4 lõiked 1 ja 2 (muudetud kujul).

[4] Võrdluseks: 2006. aasta oktoobris laekus 28 muudetud aruannet 16 riigist ning 2006. aasta aprillis 36 uut aruannet 16 riigist.

[5] Nende tabelite sisu üksikasjalik kirjeldus on kättesaadav Eurostati veebilehel valitsemissektori finantsstatistika kohta: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=PORTAL).

[6] See küsimustik koosneb seitsmest osast, kus küsitakse kvantitatiivset ja mõnikord kvalitatiivset teavet mitme valdkonna kohta, näiteks maksud, sotsiaalkindlustusmaksed ja ELiga seotud tehingud, valitsuse tagatised, võlgade kustutamine, valitsuse tehtud kapitalisüstid riiklikesse äriühingutesse jne.

[7] Vt punkt 2.1.

[8] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373 47631312 2373_58674363&_dad=portal&_schema=PORTAL.

[9] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_0/TAB_MET/EUROSTAT%20EX-ANTE%20ADVISE-%2019%20JULY%202006%20-%20FINAL%20(2)_1.PDF.

[10] Eurostati pressiteated No 55/2007 ja 142/2007.

[11] Eurostati veebilehe valitsemissektori finantsstatistika osas on üldsusele kättesaadavad ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse teave ja selle aluseks olevad valitsemissektori raamatupidamisaruanded, sh esitatud andmed, metodoloogilised otsused ja käsiraamatud ning ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames tehtud dialoogkülastuste järeldused: (http://epp.eurostat.cec.eu.int/portal/page?_pageid=2373 47631312 2373_58674332&_dad=portal&_schema=PORTAL).

[12] Belgia vaidlustas Eurostati poolt andmetesse tehtud muudatused esimese astme kohtus 2006. aastal (kohtuasi T-403/06, Belgia/Komisjon). Nimetatud küsimus on siiani menetlemisel.

[13] Nõukogu määruse (EÜ) nr 3605/93 artikli 8h lõike 2 kohaselt võib komisjon (Eurostat) muuta liikmesriikide edastatud tegelikke andmeid ning esitada muudetud andmed koos muudatuste põhjendustega, kui on tõendeid, et liikmesriikide edastatud tegelikud andmed ei ole vastavuses artikli 8a lõike 1 nõuetega.

[14] Vt pressiteateid nr 139/2006 and 55/2007, neis on üksikasjalik teave eelarve puudujäägi/ülejäägi ja võla mõju kohta.

[15] Nende meetodite, menetluste ja allikate loetelud, mida kasutatakse tegelike andmete kogumiseks valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning nende andmete aluseks olevad valitsemissektori raamatupidamisaruanded.