ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 2.2.2011 
SEK(2011) 133 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV 
broneeringuinfo kasutamise 
 ühise lähenemisviisi kohta  
  
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
   
 
{SEK(2011) 132 lõplik} 
{KOM(2011) 32 lõplik} 
ET    ET 1. MENETLUSKÜSIMUSED  JA KONSULTEERIMINE  HUVITATUD  
ISIKUTEGA 
6. novembril 2007 võttis komisjon vastu nõukogu r aamotsuse ettepaneku broneeringuinfo 
kasutamise kohta õiguskaitse eesmärkidel1. Ettepanekule oli lisatud mõjuhinnang2. 
Ettepanekut arutati ulatusli kult nõukogu töörühmades ning aruteludel tehtud edusammud 
kiitis justiits- ja siseküsimuste nõukogu heaks 2008. aastal. Ettepaneku arutamine 
töörühmades lubas jõuda konsensusele ette panku sätetest suurema osa suhtes.  
Lissaboni lepingu jõustumisel 1. detsembril 2009 komisjoni ettepanek, mida nõukogu ei olnud 
selleks kuupäevaks veel vastu võtnud, aegus. „S tockholmi programmis – avatud ja turvaline 
Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel”3 kutsutakse komisjoni üles esitama 
ettepanekut broneeringuinfo kasutamise koht a terroriaktide ja raskete kuritegude 
ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja kohtulikuks menetlemiseks. 
2007. aasta mõjuhinnangu koostamisel konsulteeris komisjon kõigi sidusrühmadega. 
Komisjoni 2007. aasta ettepaneku vastuvõtmise järel avaldasid kõik si dusrühmad, täpsemalt 
Euroopa Parlament, artikli 29 alusel  asutatud andmekaitse töörühm, Euroopa 
andmekaitseinspektor, Põhiõiguste Amet ja  lennuettevõtjate ühendus ed, selle kohta oma 
seisukohad. Käesoleva aruande ee smärk on analüüsida võimalust võtta vastu uus ettepanek, 
mis asendaks 2007. aasta ettepaneku, võttes arve sse Lissaboni lepingu sä tteid ja menetlusi. 
Selle eesmärk on vastata sidusr ühmade kriitikale ning hõlmata kõ ik uued asjaolud ja alates 
2007. aastast saadud kogemus. 
2. PROBLEEMIASETUS 
2.1. Terrorismi ja raskete kuritegude oht 
Viimasel aastakümnel on Euroopa Liit ja  muud maailma piirkonnad olnud tunnistajaks 
rahvusvahelise kuritegevuse levikule. ELi Sour cebooki andmetel pandi ELi liikmesriikides 
2007. aastal 100 000 elaniku kohta toime 143 948 krim inaalkuritegu (välja arvatud Itaalias ja 
Portugalis, mille kohta andmeid ei avalikus tatud), ulatudes 14 465 kuriteost Rootsis 958 
kuriteoni Küprosel. Europoli 2009. aasta ELi or ganiseeritud kuritegevuse ohtude hinnangus 
leiti, et suuremal osal rahvusvahelise kur itegevusega seonduvatel ohtudel on rahvusvaheline 
mõõde ja et suurem osa organiseeritud kurit egevusest hõlmab rahvusvahelist reisimist.  
Terrorism on praegu suurimaid ohte julgeolekule , rahule, stabiilsusele,  demokraatiale ning 
põhiõigustele. Terrorismioht ei piirne teatavate ge ograafiliste aladega.  Europoli 2010. aasta 
aruandes terrorismi olukorra ja suundumuse kohta ELis rõhutati, et ehkki terrorism ELis 
2009. aastal vähenes, on terrorismioht  endiselt reaalne ja tõsine. Suurem osa terroriakte, eriti 
need, mida Europol nimetab „islamiterrorismiks”, on rahvusvahelised. 
2.2. Broneeringuinfo ja selle kasutamine 
Broneeringuinfot on kasutatud aastaid, eelkõige  tolli- ja õiguskaitseasutuste poolt üle 
maailma. Broneeringuinfot on võimalik pol itsei- ja õigusküsimustes kasutada: 
• reaktiivselt:  uurimisel, vastutusele võtmisel, võr gustike lammutamisel pärast kuriteo 
sooritamist. Selleks, et õiguskaitseasutustel oleks võimalus piisavalt ajas tagasi minna, 
peab õiguskaitseasutuste käsutuses olema andmete säilitamisek s piisavalt aega; 
                                                 
1 KOM (2007) 654. 
2 SEK(2007) 1453. 
3 Nõukogu dokument 17024/09, 2.12.2009. 
ET    ET • reaalajas: enne reisijate saabumist või väljumist kur iteo ärahoidmiseks, isikute jälgimiseks 
või arreteerimiseks enne kuriteo toimepan ekut või kuna kuritegu on toime pandud või 
toime panemisel. Sellisel juhul on eriti kasulik võrrelda brone eringuinfot eelnevalt 
kindlaksmääratud hindamiskriteeriumide ga, et tuvastada isikud, kes olid 
õiguskaitseasutustele eelnevalt „tundmatud”, ning võrrelda broneeringuinfot tagaotsitavaid 
isikuid ja esemeid hõlmavate andmebaasidega; 
• proaktiivselt:  hindamiskriteeriumide analüüsimisel  ja koostamisel, mida on seejärel 
võimalik kasutada reisijate saabumis- ja väljumiseelseks hindamiseks. Selleks, et 
analüüsida andmete asjakohasust terroriaktide ja raskete kuritegude  seisukohast, peab 
õiguskaitseasutuste käsutuses olema a ndmete säilitamiseks piisavalt aega. 
Kõnealused juriidilis ed kohustused tuleb len nuettevõtjate suhtes kehtestada järgnevatel 
põhjustel: 
Esiteks võimaldab broneeringuinfo õiguskaits easutustel välja selgitada isikud, kes olid 
eelnevalt „tundmatud”, st keda varem ei kah tlustatud rasketes kuritegudes ega terrorismis 
osalemises, kuid kelle kohta andmete analüüs näitab, et nad võivad sellistes kuritegudes 
osaleda ja keda pädevad asutused peaksid seetõttu täiendavalt uurima. Selliste isikute väljaselgitamine aitab õiguskait seasutustel ära hoida ja t uvastada raskeid kuritegusid, 
sealhulgas terrorismiakte. Selle saavutamiseks peavad õiguskaitseasutused kasutama broneeringuinfot nii reaalajas selle analüüsiks eelnevalt kindlaksmääratud 
hindamiskriteeriumide (mis näitavad, millised eelnevalt „tundmatud” isikud vajavad täpsemat uurimist) põhjal kui ka proakt iivselt hindamiskriteeriumide analüüsimiseks ja koostamiseks.  
Näiteks võivad broneeringuinfo analüüsil ilmneda inim- või uimastikaubanduse 
enimkasutatud marsruudid, mille võib muuta hi ndamiskriteeriumide osaks. Analüüsides 
broneeringuinfot reaalajas sellis te kriteeriumide põhjal on võimalik kuritegusid ära hoida või 
tuvastada. Liikmesriigi poolt esitatud konkree tne näide inimkaubandusest on juhtum, kus 
broneeringuinfo analüüsil paljasta ti rühm inimkaubitsejaid, kes reis isid alati samal marsruudil. 
ELi siselennule registreerumiseks kasutasid nad valedokumente, samal ajal kolmandasse riiki 
suunduvale lennule registreerumiseks aga ehtsaid dokumente. Läbinud lennujaamas 
turvakontrolli, läksid nad ELi siselennule. Br oneeringuinfota ei oleks olnud võimalik seda 
inimkaubitsejate võr gustikku paljastada. 
Seega saavad õiguskaitseasutused broneeringuinfo t proaktiivselt ja reaalajas kombineerituna 
kasutada raskete kuritegude ja terrori smiohuga võitlemiseks muude isikuandmete 
kategooriatega võrreldes erinev ast perspektiivist: na gu selgub allpool, ei võimalda selliste 
olemasolevate ja kavandatavate ELi tasandi meetmete nagu asjaomase direktiivi (veoettevõtjate kohustuse kohta edastada  reisijaid käsitlevaid andmeid),
4 Schengeni 
infosüsteemi (SIS) ja teise põlvkonna Sche ngeni infosüsteemi (SIS II) raames 
õiguskaitseasutustele kättesaadavate isikuandmete töötlemine neil „tundmatuid” kahtlusaluseid välja selgitada samamoodi kui  see on võimalik broneeringuinfo analüüsi abil.  
Teiseks aitab broneeringuinfo õiguskaitseasutuste l raskeid kuritegusid, sealhulgas terroriakte, 
ennetada, avastada, uurida ja  kohtulikult menetleda pärast kuriteo toimepanekut. Selle 
saavutamiseks peavad õiguskaitseas utused kasutama broneeringuinfot reaalajas , et seda 
võrrelda erinevate tagaotsitavaid „teadao levaid” isikuid ja esemeid hõlmavate 
andmebaasidega. Nad peavad broneeringuinfot kasutama ka reaktiivselt , et koguda tõendeid 
ning vajadusel tuvastada kurjategi jate kaasosalisi ja paljastada  kuritegelikke võrgustikke.  
                                                
 
4 Direktiiv 2004/82/EÜ, 29. august 2004. 
ET    ET Näiteks broneeringuinfo hulka kuuluv krediitk aardiinfo võib aidata õiguskaitseasutustel 
tuvastada ja tõestada isiku ja teadaoleva kurj ategija või kuritegeliku or ganisatsiooni vahelisi 
sidemeid. Teise liikmesriigi poolt esitatud näide seondub liikmesriiki ja kolmandaid riike hõlmava ulatusliku inim- ja uimastikaubanduseg a. Kartellid importisid uimasteid mitmesse 
Euroopa sihtkohta. Nad kasutasi d inimkaubanduse ohvreid, kes ne elasid uimastid alla. Nad 
tuvastati broneeringuinfo abil, millest ilmnes, et nad olid ostnud piletid varastatud krediitkaartidega. Selle tulemusel arrete eriti nad liikmesriigis. Selle põhjal loodi 
hindamiskriteerium, mis omakorda tõi kaas a mitu arreteerimist muudes liikmes- ja 
kolmandates riikides.  
Lõpuks lubab broneeringuinfo saabumiseelne ka sutamine õiguskaitseas utustel hinnata ja 
lähemalt analüüsida üksnes neid  isikuid, kes kujutavad endast  ohtu julgeolekule kõige 
tõenäolisemalt (objektiivsete hindamiskriteeriu mide ja eelneva kogemuse põhjal). See 
lihtsustab kõigi teiste reisijate reisimist ja  vähendab ohtu, et kontr ollitakse ebaseaduslike 
kriteeriumide, näiteks kodakondsuse või naha värvi alusel, mida õiguskaitseasutused, 
sealhulgas toll ja piirivalve, võivad ek slikult pidada julgeolekuriskideks.  
EL on sõlminud kokkulepped broneeringuinfo ed astamiseks terrorismi ja rahvusvahelise 
organiseeritud kuritegevuse vast u võitlemise eesmärgil Ameerika Ühendriikide, Kanada ja 
Austraaliaga. Võib arvata, et ka muud kolma ndad riigid soovivad saada broneeringuinfot 
EList väljuvaid lende korrald avatelt lennuettevõtjatelt. 
Ühendkuningriik, Prantsusmaa ja Taani on juba kehtestanud esmased õigusaktid 
broneeringuinfo kogumiseks ja kasutamiseks . Sellised liikmesriikide meetmed lahknevad 
mitmeti ja on tõenäoline, et kui täielik õigus raamistik on neis liikmesriikides kord vastu 
võetud, suureneb lahknevus veelgi. Mida suurem arv liikmesriike valmistab ette oma broneeringuinfot käsitlevaid õigusakte, se da tõenäolisemalt võidakse luua kuni 27 
märkimisväärselt lahknevat süsteemi, mille tulemuseks võib olla andmetekaitse taseme erinevus, turvaaugud, suuremad kulud ning õiguski ndlusetus lennuettevõtjate seisukohast.  
2.3. ELi õigus võtta meetmeid ja subsidiaarsus 
ELi õigus võtta kõnealuses valdkonnas meetmeid  on tagatud Euroopa Liidu toimimise lepingu 
V peatüki V jaotise artiklitega 82 ja 87. Kuna suurem osa raskete kuritegude liike, näiteks 
uimasti- ja inimkaubandus, hõlmavad mingis etap is rahvusvahelist reis imist, on äärmiselt 
oluline, et ametiasutused koguksid, töötleksid ja  edastaksid ELi siseju lgeoleku parandamiseks 
broneeringuinfot. Isikute vaba liiklemise tõttu  Schengeni alal peavad turvaaukude vältimiseks 
broneeringuinfot kasutama kõik liikmesriigid . Lisaks tagavad ELi tasandi meetmed 
ühtlustatud andmekaitsesätted, väiksemad kulud ja õiguskindluse  veoettevõtjatele. 
3. EESMÄRGID 
3.1. Poliitilised eesmärgid 
Üldine eesmärk on parandada ELi sisejulg eolekut, austades samas õigust isikuandmete 
kaitsele ja muid põhiõigusi, kusjuures poliitilised eesmärgid on järgnevad: 
(1) hoida ära terrorismiilminguid ja muid ra skeid kuritegusid ning neid vähendada, 
kasutades ühtset lähenemisviisi broneeringuinfo kasutamisele ja vältides turvaauke; 
(2) tagada broneeringuinfo kogumisel ja töötle misel täielik kinnipidamine üksikisikute 
õigusest nende isikuandmete kaitsele, lih tsustades broneeringuinfo vahetamist 
vastutavate ametiasutuste vahel ning tagade s, et juurdepääs br oneeringuinfole piirdub 
minimaalselt vajalikuga; 
ET    ET (3) tagada veoettevõtjatele õiguskindlus ja vähendada nende kulusid, vähendades nende 
suhtes kehtestatud õigus- ja tehniliste nõuete erinevusi. 
3.2. Põhiõigustega seonduvad kaalutlused 
Mõjuhinnangus on mõju põhiõigustele hinnatud vastavalt põhiõiguste kontrollnimekirjale, 
mis on esitatud komisjoni Euroopa Liidu põhiõigu ste harta tõhusa rakendamise strateegias5. 
Broneeringuinfo kasutamine oleks vastuolus põhiõigusega eraelu ja isikuandmete kaitsele. 
Selle suhtes võidakse kohaldada piiranguid ja tingimusi, eeldusel et selline sekkumine toimub 
kooskõlas õigusaktidega ning on demokraatlikus ühiskonnas vajalik. Kuna kavandatavate 
meetmete eesmärk on võitlemine terrorismi ja  muude raskete kuriteg udega, teeniksid need 
üldist huvi pakkuvat eesmärki, mis õigustab se lliseid piiranguid, eeldusel et kohaldatakse 
proportsionaalsuse põhimõtet. 
Kõik kavandatavad meetmed kuuluksid polits eikoostööd käsitleva ELi toimimise lepingu 
V peatüki V jaotise reguleerimisalasse. Nõukogu raamotsust 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta
6 
kohaldataks üksnes kavandatavate meetmete nende  aspektide suhtes, mille puhul edastataks 
isikuandmeid liikmesriikide vahel, mistõttu jääksid käsitlemata üksn es liikmesriigi tasandil 
töödeldavad isikuandmed. Sellised ELi eeskirjad liikmesriigi tasandil isikuandmete töötlemise 
kohta praegu puuduvad. Kõige sobivam lahendus oleks, et kõigi kavandatavate meetmete andmekaitsemeetmed on kooskõlas raamotsusega  2008/977/JSK. See tagaks isikuandmete 
kaitse ühtse standardi.  
Vajalik on piisavalt pikk ajavahemik andmet e säilitamiseks pädevate asutuste poolt. 
Lennuettevõtjate poolt andmete edastamise meetodi osas on tõukemeetodi eelised 
tõmbemeetodi ees vaieldamatud, seetõttu tu leks igasuguse edastamisel puhul kasutada 
tõukemeetodit. 
Vastusena kriitikale profileerimise osas taga vad ELi andmekaitseõigusaktid igale isikule 
õiguse mitte olla sellise otsuse  subjektiks, mis toob talle k aasa õiguslikke tagajärgi või 
mõjutab teda oluliselt ning mis põhineb üks nes andmete automatiseeritud töötlemisel, 
eesmärgiga hinnata tema isikuomadusi. Iga automaatne üksik otsu s tuleks täielikult 
kontrollida ja kinnitada inimese poolt ning see peaks hõlmama mehhanismi, mis lubab 
andmesubjektil esitada oma seisukoha. 
4. VALIKUVÕIMALUSED
 POLIITIKA  ELLUVIIMISEKS 
Mõju hindamisel analüüsitakse nelja peamist alternatiivi. 
Alternatiiv A . ELi tasandi meetmetest hoidumine ja status quo  säilitamine. 
Alternatiiv B . Broneeringuinfo süsteemi struktuuri kujundamise alternatiivid: 
B.1: andmete detsentraliseeritud kogumine ja töötlemine liikmesriikide poolt; B.2:
 andmete tsentraliseeritud kogumine  ja töötlemine ELi tasandil. 
Alternatiiv C . eesmärgipiirangu alternatiivid: 
C.1: juurdepääs ainult seoses  terroriaktide ja raskete ku ritegudega; C.2: juurdepääs 
seoses terroriaktide ja raskete kuritegude ga ning muudel poliitil istel eesmärkidel. 
                                                 
5 KOM (2010) 573, 19. oktoober 2010. 
6 Nõukogu raamotsus 2008/977/JSK, 27. november 2008 , kriminaalasjades tehtava politsei- ja 
õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta, ELT L 350, 30.12.2008, lk 60. 
ET    ET Alternatiiv D . Transpordiliikide alternatiivid: 
D.1: ainult lennuettevõtjad; D.2: lennu-, mereveo- ja raudteetranspordiettevõtjad. 
Alternatiiv E. Vabatahtlik/tõhustatud koostöö. See liikmesriikidevahelise kõnealuse 
valdkonna koostöö edendamise alte rnatiiv lükati algfaasis tagasi. 
5. ALTERNATIIVIDE  JA NENDE  MÕJU  VÕRDLUS 
Võimalusi hinnati lähtuvalt sell est, kuidas need parandavad  ELi julgeolekut, parandades 
isikuandmete kaitset, mõjutavad riigiasutuste kulusid, lennuettevõtjate  kulusid / konkurentsi 
siseturul, suheteid kolmandate riikideg a ja toetavad üleilmset lähenemisviisi. 
Status quo  säilitamist käsitleval alternatiivil A on ELi julgeoleku parandamise osas piiratud 
eelised, muidu on selle mõju aga negatiivne, kuna tekitab raskus i haldamisel ja kulusid mitme 
lahkneva liikmeriigis süsteemi tõttu.  
Alternatiivi B osas on ELi julgeoleku paranda mise seisukohast andmete detsentraliseeritud 
kogumine (alternatiiv B1) eelistatavam kui se lliste andmete tsentraliseeritud kogumine 
(alternatiiv B2). Andmete tsentralis eeritud kogumise alternatiiv oleks suure 
läbikukkumisohuga, kuna sellega ei ole võimalik tagada liikmesriikide pädevat koostööd ning 
praktilisel tasandil oleks süsteem kohmakas ja kallis käigus hoida. Alternatiiv B1 oleks 
kulukam kui alternatiiv B2. Julgeolekuga  seonduvad eelised kaaluvad aga kuludega 
seonduvad puudused üles. 
Eesmärgipärasuse osas pakub alternatiiv C2 võ rreldes alternatiiviga C1  teatavaid eeliseid 
turvalisuse valdkonnas, kuid hõlmab olulise lt rohkem andmekaitsega seonduvaid probleeme 
ja suuremaid kulusid võrreldes alternatiiviga C1. Alternatiiv  C2, mis hõlmab broneeringuinfo 
kasutamise laiendamist teistele eesmärkidele , näib praeguses etapis ebaproportsionaalne. 
Transpordiliikide osas pakub alternatiiv D2 võ rreldes alternatiiviga D1  eeliseid turvalisuse 
valdkonnas, kuna see hõlmaks rohkem transpordili ike ja reisijaid, tähendades aga suuremaid 
andmekaitseprobleeme ja kulusid kui alternatiiv  D1, mille raames kohaldataks meedet üksnes 
lennuettevõtjate suhtes. Alternatiiv D2 – la iendada meetme reguleerimisala ka mere- ja 
raudteetranspordile – näib vähemalt praeguses etapis enneaegsena.  
6. EELISTATAV  ALTERNATIIV 
Praeguses etapis näib parima alternatiivina uue õigusakti ettepaneku koostamine, mille 
kohaldamisalaks on õhutransport ning mille puhul andmeid kogutakse detsentraliseeritult terroriaktide ja rasket e kuritegude ennetamiseks, avasta miseks, uurimiseks ja kohtulikuks 
menetlemiseks (kombinatsioon alternatiivid est B1, C1 ja D1). See tagaks paremad 
võimalused ELi julgeoleku parandamiseks, ta gades samas, et oht andmekaitsele on 
minimaalne ja et kulud jäävad aktsepteeritavale tasemele.  
2007. aasta mõjuhinnangu raames teostati eelistatava alternatiivi kuluhinnang.  2007. aasta 
kalkulatsioonide kohaselt on eelistatava alternatiivi üldi ne kulu ametiasutustele ja 
lennuettevõtjatele järgnev: 
Ametiasutuste puhul on kõigi liik mesriikide prognoositavad kulud kokku
: 
Loomiskulu (ühekordne kulu) €  614  833  187 
KUID arvestades amortisatsioon iperioodiks viis aastat €  122  966  637 
Personalikulud aastas (korduvad) €  11 686  749 
Hoolduskulud aastas (korduvad) €  61 483  319 
ET    ET Kõigi ELi lennuettevõtjate os as on kulud alljärgnevad : 
Tõukesüsteemi loomiskulu (ühekordne) €  11 647  116 
KUID arvestades amortisatsioon iperioodiks viis aastat €  2 329  423 
Edastuskulud tõukesüsteemis kaks korda reisija kohta (korduvad) €  2 250  080 
Personali- ja hoolduskulud (korduvad) €  5 435  321 
2008. aastal korraldas komisjon konkursi uuringu jaoks, mis käsitles ELi 
broneeringuinfovõrgustiku loomist. 2009. aasta l avaldati aruanne õiguskaitselistel 
eesmärkidel broneeringuinfo vahetamise ELi võrgustiku loomise võimaluste kohta,7 mis 
hõlmab uut kuluhinnangut. 
Ametiasutuste puhul on kõigi liik mesriikide prognoositavad kulud kokku:  
Loomiskulu (ühekordne kulu) €  221  000  000 
KUID arvestades amortisatsioon iperioodiks viis aastat €  44 200  000 
Personalikulud aastas (korduvad) €  11 686  749 
Hoolduskulud aastas (korduvad) €  61 483  319 
Lennuettevõtjate osas on kulud alljärgnevad:  
Tõukesüsteemi loomiskulu (ühekordne) €
 100  000 * 120 ELis registreeritud lennuettevõtjat = €  12 000  000 
€ 100  000 * 80 väljastpoolt ELi regist reeritud lennuettevõtjat = €  8 000  000 
KUID arvestades amortisatsioon iperioodiks viis aastat €  4 000  000 
Edastuskulud tõukesüsteemis kaks  korda reisija kohta (korduvad) 
€ 33 500 lennuettevõtja kohta aastas *120 lennuettevõtjat*3 ühendust *2 edastust tõukemeetodil
 €  24 120  000 
Personali- / hoolduskulud (korduvad) €  6 240  000 
2009. aasta arvandmetest ilmneb võrreldes 2007. aasta kalkulatsiooniga liikmesriikide 
ametiasutuste kulude vähenemine, kuid le nnuettevõtjate kulude suurenemine ELi 
broneeringuinfosüsteemi loomisel. Tegelikud ku lud jäävad kahe kõnealuse hinnangu vahele 
ning vähemalt lennuettevõtjate kulude osas tõen äoliselt lähemale 2007. aasta hinnangule, mis 
põhineb otse lennuettevõtjate lt saadud turuhindadel. 
Kui lennuettevõtjad otsustavad kanda oma ku lud edasi reisijatele, tähendab see isegi 
2009. aasta väga suure kalkulatsi ooni korral väiksemat hinnalisa kui € 0,10 pileti kohta, mis 
on piletite koguhindadega võ rreldes tühine summa. 
7. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Iga liikmesriik võiks süsteemide rakendamise  kohta koostada aastaaruande. Komisjon peaks 
direktiivi toimimist hindama nelja aasta jooksul alates selle jõustumisest, et analüüsida, kas broneeringuinfo kasutamine on täitnud oma ee smärgid, kas liikmesriigid on täitnud oma 
kohustusi ja kas süsteem on toiminud edukalt.  
                                                
 
7 Autorid: Accenture ja SITA. 
ET    ET Komisjon peaks kaaluma ka võimalust laiendada  meedet ELi-sisestele lendudele. See annaks 
võimaluse üleminekuperioodiks ja saada kogemus esimese broneeringuinfo direktiivi toimimisest.