ET

Brüssel, 14.7.2008

KOM(2008) 451 lõplik

KOMISJONI ARUANNE

eelarvepädevatele institutsioonidele üldeelarvest kaetud tagatiste kohta

31. detsembri 2007. aasta seisuga

{SEK(2008) 2249}

SISUKORD

1. Sissejuhatus ja hõlmatud tehingute liigid (...)3

2. Uued õiguslikud alused (...)3

3. Sündmused pärast viimast, 30. juuni 2007. aasta aruannet (...)4

4. Andmed eelarvest kaetavate riskide kohta (...)4

4.1. Riski määratlus (...)4

4.2. Liikmesriikidega seotud risk (...)5

4.3. Kolmandate riikidega seotud risk (...)6

4.4. Eelarvest kaetav kogurisk (...)7

4.5. Riski kujunemine (...)7

5. Maksekohustuste täitmatajätmine, eelarvetagatiste kasutamine ja maksevõlad (...)8

5.1. Väljamaksed sularahavarudest (...)8

5.2. Väljamaksed eelarvest (...)8

5.3. Välistegevuse tagatisfondi kasutamine (...)8

6. Välistegevuste tagatisfond (...)9

6.1. Maksete tagasinõudmine (...)9

6.2. Varad (...)9

6.3. Sihtsumma (...)9

7. Riskide hindamine: kõige olulisemaid ELi laene saavate kolmandate riikide majanduse ja rahanduse olukord (...)9

7.1. Sissejuhatus (...)9

7.2. Kandidaatriigid (...)9

7.3. Potentsiaalsed kandidaatriigid (...)10

7.4. Uued sõltumatud riigid (...)11

7.5. Muud kolmandad riigid (...)12

7.5.1. Vahemere riigid (...)12

7.5.2. Lõuna-Ameerika riigid (...)13

7.5.3. Lõuna-Aafrika (...)14

1. Sissejuhatus ja hõlmatud tehingute liigid

Käesolev aruanne esitatakse vastavalt finantsmääruse artiklile 130, mille kohaselt esitab komisjon „Euroopa Parlamendile ja nõukogule kaks korda aastas aruande eelarveliste tagatiste ja nendega seotud riskide kohta” [1]. Aruannet täiendab komisjoni talituste töödokument, mis sisaldab üksikasjalikke tabeleid ja selgitavaid märkusi (edaspidi „lisa”) [2].

Euroopa Liidu eelarvest (edaspidi „eelarve”) kaetavad riskid tulenevad mitmesugustest laenu- ja tagatistehingutest, mida saab jaotada kahte rühma: Euroopa ühenduste antavad makromajanduslikke eesmärke teenivad laenud, st makromajandusliku finantsabi laenud kolmandatele riikidele, ja mikromajanduslikke eesmärke teenivad laenud (Euratomi laenud ja eelkõige Euroopa Investeerimispanga (EIP) välisfinantseerimine) [3]. Alates 1994. aastast on neid tehinguid rahastatud välisfinantseerimise tagatisfondist (edaspidi „fond”), [4] mis loodi muu hulgas selleks, et piirata kolmandates riikides sõlmitavate laenutehingute jaoks esitatud tagatisnõuetest tulenevat mõju eelarvele. Kui fondis ei ole piisavalt vahendeid, eraldatakse vahendid eelarvest.

1994. aastal vastuvõetud nõukogu määrust, millega asutatakse fond (edaspidi „fondi määrus”), [5] muudeti esimest korda 1999. aastal. Pärast nõukogu määruse teist muudatust, mille nõukogu võttis vastu 2004. aastal, ei anta fondist enam tagatisi, kui kolmandad riigid saavad liikmesriikideks. Ühenduse antud või garanteeritud laenud liikmesriikidele kaetakse otse eelarvest.

2. Uued õiguslikud alused

Nõukogu 2006. aasta otsuse (millega Euroopa Investeerimispangale antakse ühenduse tagatis ühendusevälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks (EIP välislaenude mandaat 2007–2013, edaspidi „uus üldmandaat”)) [6] raames sõlmisid komisjon ja EIP 2007. aasta augustis garantiikokkuleppe ja sissenõudmislepingu, [7] millega kehtestatakse sätted ja kord seoses ühenduse tagatisega ja kõnealuse tagatise sissenõudmisega. Kõnealune garantiikokkulepe laieneb EIP finantseerimistehingutele, mis on sõlmitud pärast 17. aprilli 2007, mil EIP nõukogu kiitis heaks uue üldmandaadi.

Kolmandatele riikidele antavate makromajandusliku finantsabi laenude osas võeti 10. detsembril 2007. aastal vastu uus nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Liibanonile [8].

3. Sündmused pärast viimast, 30. juuni 2007. aasta aruannet

Kiideti heaks nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Liibanonile. 2007. aasta teisel poolel ei tehtud makromajandusliku finantsabi ja Euratomi laenudega seotud väljamakseid.

Nagu eespool punktis 2 mainitud, laieneb EIPga sõlmitud uus garantiikokkulepe finantseerimistehingutele, mis on sõlmitud pärast 17. aprilli 2007. 31. detsembri 2007. aasta seisuga on EIP sõlminud kokku 3165 miljoni euro väärtuses EIP finantseerimistehinguid, sellest 1267 miljoni euro väärtuses 31. juulil 2007. aastal lõppenud üldmandaadi alusel [9] ja 1898 miljoni euro väärtuses uue üldmandaadi alusel.

4. Andmed eelarvest kaetavate riskide kohta

4.1. Riski mõiste

Eelarveriskid tulenevad tagatud tehingute laenujäägist ja intressidest.

Maksekohustuste täitmata jätmisest tulenevad tehingud kaetakse fondist, kui need on seotud kolmandate riikidega (72 % tagatud laenujäägi kogusummast 2007. aasta 31. detsembri seisuga), ja otse eelarvest, kui on kaasatud liikmesriigid (laenud liikmesriikides teostatavate projektide jaoks moodustavad ülejäänud 28 % laenujäägi kogusummast). Liikmesriikidele antud garanteeritud laenude suur osakaal tuleneb hiljutistest laienemisvoorudest. Vastavalt fondi määruse artikli 1 kolmandale lõikele kantakse pärast riigi liikmesriigiks saamist asjaomane laenurisk üle fondilt eelarvele.

Käesolevas aruandes kasutatakse eelarveriskide (otsesed või fondi kaudu võetavad kaudsed riskid) hindamiseks kahte meetodit:

– asjaomaste tehingute laenujäägi kogusumma ja kogunenud intresside arvutamine konkreetsel kuupäeval. Selle meetodiga leitakse eelarvest kaetava riski tase konkreetsel kuupäeval;

– „aastase eelarveriskina” määratletud eelarvemetoodika puhul arvutatakse maksimaalne summa, mille ühendus peab eelarveaastal välja maksma, eeldusel et kõigi garanteeritud laenude maksekohustus jäetakse täitmata [10].

|

Tabel 1: 31. detsembri 2007. aasta seisuga tagatud laenujäägi kogusummad miljonites eurodes |

| Laenujääk | Kogunenud intress | Kokku | % |

Liikmesriigid* | | | | |

Makromajanduslik finantsabi | 253 | 2 | 255 | 1 % |

Euratom | 435 | 7 | 442 | 3 % |

EIP | 4 060 | 38 | 4 098 | 24 % |

Liikmesriigid kokku* | 4 748 | 48 | 4 795 | 28 % |

Kolmandad riigid | | | | |

Makromajanduslik finantsabi | 534 | 7 | 540 | 3 % |

Euratom | 39 | 1 | 40 | <1 % |

EIP | 11 729 | 118 | 11 848 | 69 % |

Kolmandad riigid kokku | 12 302 | 126 | 12 428 | 72 % |

Kokku | 17 050 | 173 | 17 223 | 100 % |

* Risk kaetakse otse eelarvest ja hõlmab Bulgaariat ja Rumeeniat, kes liitusid ELiga 1. jaanuaril 2007. |

|

Lisa tabelites A1, A2, A3 ja A4 on esitatud üksikasjalikum teave kõnealuste laekumata summade, eelkõige ülemmäära, väljamakstud summade ja tagatismäärade kohta.

4.2. Liikmesriikidega seotud risk

Praegused liikmesriikidega seotud riskid tulenevad enne ühinemist antud laenudest.

2008. aastal kaetakse eelarvest liikmesriikidega (sh 1. jaanuaril 2007 liiduga ühinenud Bulgaaria ja Rumeeniaga) seotud riske 769 miljoni euro ulatuses. Tabelist 2 nähtub, et kõnealused kaks riiki on laenujäägi summa poolest vastavalt esimesel ja teisel kohal.

|

Tabel 2: Liikmesriikide järjestus vastavalt 2008. aastal eelarvest kaetavale maksimaalsele riskile (miljonites eurodes) |

Järjestus | Riik | 2008 | % |

1 | Rumeenia | 257,5 | 33,5 % |

2 | Bulgaaria | 158,1 | 20,6 % |

3 | Poola | 89,0 | 11,6 % |

4 | Tšehhi Vabariik | 88,8 | 11,5 % |

5 | Slovakkia | 71,7 | 9,3 % |

6 | Ungari | 38,2 | 5,0 % |

7 | Sloveenia | 30,4 | 4,0 % |

8 | Küpros | 15,3 | 2,0 % |

9 | Läti | 8,0 | 1,0 % |

10 | Leedu | 6,9 | 0,9 % |

11 | Eesti | 4,3 | 0,6 % |

12 | Malta | 0,8 | 0,1 % |

| Kokku | 768,9 | 100,0 % |

|

Liikmesriikidega seotud risk hõlmab kõiki kahe viimase laienemisvooru liikmesriike ja asjaomased tagasimakse tähtajad lõppevad 2031. aastal.

4.3. Kolmandate riikidega seotud risk

2008. aastal kaetakse fondist kolmandate riikidega seotud riske maksimaalselt 1322 miljoni euro ulatuses. Allpool on loetletud laekumata kogusumma arvestuses kümme esimest riiki. Nende riikide osakaal 2008. aastal fondist kaetavast riskist on 78 %. Kõnealuste riikide majanduslikku olukorda analüüsitakse ja kommenteeritakse allpool punktis 7.

|

Tabel 3: 10 olulisimat kolmandat riiki vastavalt 2008. aastal fondist kaetavale maksimaalsele riskile (miljonites eurodes) |

Järjestus | Riik | 2008 | Maksimaalse koguriski määr |

1 | Türgi | 255,6 | 19,3 % |

2 | Egiptus | 199,3 | 15,1 % |

3 | Maroko | 127,1 | 9,6 % |

4 | Tuneesia | 121,9 | 9,2 % |

5 | Brasiilia | 86,1 | 6,5 % |

6 | Lõuna-Aafrika | 84,3 | 6,4 % |

7 | Serbia ja Montenegro [11] | 55,0 | 4,2 % |

8 | Horvaatia | 38,5 | 2,9 % |

9 | Bosnia ja Hertsegoviina | 30,0 | 2,3 % |

10 | Süüria | 27,9 | 2,1 % |

10 riiki kokku | | 1 025,6 | 77,6 % |

| | | |

Fond katab 54 riigi garanteeritud laene, mille tagasimaksmise tähtaeg lõppeb 2037. aastal. Riikide lõikes on andmed esitatud lisa tabelis A2.

4.4. Eelarvest kaetav kogurisk

Kokku kaetakse eelarvest 2008. aastal 2091 miljonit eurot, mille moodustavad kõnealuses ajavahemikus tasumisele kuuluvad summad, kusjuures liikmesriikidelt laekumata summad moodustavad sellest 37 % (vt lisa tabel A2).

4.5. Riski kujunemine

Liikmesriikidega seotud risk peaks tulevikus vähenema, kuna Euratomi, makromajandusliku finantsabi ja EIP garanteeritud laenud makstakse tagasi (vt lisa punktis 1.3 esitatud joonis A1).

Kolmandatele riikidele antakse makromajandusliku finantsabi laene nõukogu üksikotsuste alusel. Nõukogu 10. detsembri 2007. aasta otsuse 2007/860/EÜ (makromajandusliku finantsabi andmise kohta Liibanonile) alusel antud finantsabist moodustavad laenud 50 miljonit eurot ja toetused kuni 30 miljonit eurot. Laenud on kavandatud tagasi maksta kahes võrdses osas alates 2008. aastast.

Liikmesriikidele või teatavatele abikõlblikele kolmandatele riikidele (Venemaa Föderatsioon, Armeenia, Ukraina) antavate Euratomi laenude ülempiir on 4 miljardit eurot, millest umbes 85 % on juba ära kasutatud. Seega on alles umbes 600 miljonit eurot. Ukrainas asuvat tuumareaktorit K2R4 hõlmava 2004. aasta laenulepingu (83 miljoni USA dollari suuruse laenulepingu ekvivalent eurodes, millest 39 miljonit eurot on juba välja makstud) kohaselt võidakse 2008. aastal välja maksta täiendavaid osamakseid.

EIP eelmine üldmandaat lõppes 31. juulil 2007. Nimetatud kuupäeva seisuga oli sõlmitud lepinguid kokku 98 % ulatuses kõnealuse mandaadi piirmäärast (20 060 miljonit eurot – vt lisa tabel A5). EIP eelmiste mandaatide alusel jääb veel välja maksta 7 663 miljonit eurot; sellest 93 % on seotud eelmise üldmandaadiga [12] ja tuleks välja maksta 10 aasta jooksul alates mandaadi lõppemisest, sest nimetatud perioodi lõpus aegub ühenduse tagatis [13].

Tulevikus on kõige olulisem eelarvet mõjutav riskitegur uue üldmandaadi alusel EIP-le hiljuti antud ühenduse tagatis. Ühenduse tagatise suhtes kohaldatakse piirangut 65 % väljamakstud laenude ja EIP finantseerimistegevuse raames antud tagatiste koondsummast, millest on maha arvatud kõik tagasimakstud summad ja millele on liidetud kõik seotud summad, maksimaalse ülempiiriga 27 800 miljonit eurot [14]. 2007. aastal sõlmiti uue mandaadi alusel lepinguid 1898 miljoni euro väärtuses, sellest 1820 miljonit eurot oli 2007. aasta lõpus veel välja maksmata.

Lisa punktis 1.3 toodud joonisel A2 on esitatud uuele üldmandaadile eelnenud mandaatide ja uue üldmandaadi alusel tehtavaid väljamakseid käsitlevate mõnede stsenaariumide simulatsioon, kuna kõnealused väljamaksed mõjutavad oluliselt fondi rahastamist.

5. Maksekohustuste täitmata jätmine, eelarvetagatiste kasutamine ja võlgnevused

5.1. Väljamaksed sularahavarudest

Komisjon kasutab oma sularahavarusid, kui võlgnik jääb komisjonile maksmisega hiljaks, et hoida ära viivitusi ja laenutehingute teenindamisega seotud kulusid [15].

5.2. Väljamaksed eelarvest

Eelarve artikli 01 04 01 „Euroopa Ühenduse tagatised laenutehingutele” alusel assigneeringuid ei taotletud, kuna 2007. aasta teisel poolel ei esinenud maksekohustuste täitmata jätmist.

5.3. Välistegevuse tagatisfondi kasutamine

Kui ühenduse antud või tagatud laenu saaja (kolmas riik) hilineb makse tegemisega, kasutatakse fondi, et tasuda maksetähtpäeva ületanud makse kolme kuu jooksul alates makse tähtpäevast [16].

2007. aasta teisel poolel fondi ei kasutatud.

31. detsembril 2007 moodustasid kõik võlgnevused, s.o Argentina Vabariigi leppetrahvi viivised, 1 718 493,12 USA dollarit, millest 1 448 433,44 USA dollarit (ekvivalentne 983 923,27 euroga) peab fond alles tasuma. Kuna ülejäänud võlgnevuse tasumiseks ei kasutatud fondi, võlgnetakse asjaomane summa EIP-le. Komisjon ja EIP on Argentina ametiasutustele mitmel korral meelde tuletanud, et need võlgnevused tuleb täielikult likvideerida, kuna enne ei saa EIP kõnealuses riigis laenude rahastamist jätkata.

6. Välistegevuse tagatisfond

6.1. Maksete tagasinõudmine

2007. aastal makseid tagasi ei nõutud.

6.2. Varad

31. detsembril 2007 oli fondi netovara 1 026 515 043,63 eurot.

6.3. Sihtsumma

Fondi vahendid peavad jõudma vajalikule tasemele (sihtsumma), milleks on määratud 9 % kõigist tehingutest tulenevate kapitalikohustuste kogusummast, millele lisanduvad kogunenud intressid. Fondi vahendite (1 026 515 043,63 eurot) ja kapitalikohustuste [17] (12 427 584 330,13 eurot) suhe fondi määruse tähenduses oli 8,26 %.

2007. aasta lõpus oli fondi vahendite väärtus sihtsummast väiksem. Nõukogus 30. jaanuaril 2007 vastuvõetud uute rahastamiseeskirjade [18] kohaselt lisati 2009. aasta esialgsesse eelarveprojekti 91,60 miljonit eurot koos 500 000,00 euroga, mis on ette nähtud EIP välismandaadi vahekokkuvõtte raames välishinnangu andmiseks vastavalt nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsusele 2006/1016/EÜ [19].

7. Riskide hindamine: kõige olulisemaid ELi laene saavate kolmandate riikide majanduse ja rahanduse olukord

7.1. Sissejuhatus

Aruande eelmistes punktides on esitatud andmed eelarvest kaetud riski kvantitatiivsete näitajate kohta. Samas tuleks riski hinnata ka sisulisest küljest, arvestades tehingu liiki ja laenusaajate (vt eespool punkt 4.3) olukorda. Riigi riskihinnangu tabelid on esitatud eraldi komisjoni talituste töödokumendis. Allpool on esitatud kõnealuse analüüsi kokkuvõte, mis hõlmab kümmet sellist riiki, kelle puhul on eelarverisk 2008. aastal kõige suurem (vt eespool punkt 4.3), ja riike, kes saavad otseselt abi ühenduse eelarvest.

7.2. Kandidaatriigid

Horvaatia reaalne SKT (sisemajanduse kogutoodang) kasvas 4,8 %lt 2006. aastal 5,6 %le 2007. aastal. Kasvu põhjuseks oli peamiselt era- ja avaliku sektori tarbimiskulutuste kasv, mida toetasid laenumahtude tunduv, kuigi aeglustuv suurenemine, ühekordsed maksed pensionäridele ja valimiseelsed kulutused. Investeeringute kasv aeglustus 2006. aasta 10,9 %lt 6,5 %le, mille põhjuseks oli suurte avaliku sektori transpordivõrgustiku investeerimis projektide järkjärguline lõpetamine. Samas muutusid erainvesteeringud dünaamilisemaks, osaliselt tänu üldise ärikeskkonna mõningasele paranemisele. Jooksevkonto puudujääk suurenes eelnenud aasta 7,9 %ga võrreldes 8,6 %ni SKTst peamiselt suurema kaubavahetuse puudujäägi tõttu, mis tulenes impordi suurest osakaalust ja ekspordi kasvu vähenemisest neljandas kvartalis. Välismaiste otseste netoinvesteeringute juurdevool suurenes oluliselt ja ulatus 9,1 %ni SKTst, mis on rohkem, kui on vaja jooksevkonto puudujäägi tasakaalustamiseks. Koguvälisvõlg suurenes jätkuvalt ettevõtlussektori suurenenud otselaenude tõttu, samas kui valitsemis- ja pangandussektor vähendasid oma välisvõlga. Koguvälisvõla suhe SKTsse suurenes 85,5 %lt 2006. aasta lõpus 88,9 %le 2007. aasta lõpus.

Endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis kiirenes toodangu kasvutempo 2007. aastal märkimisväärselt: umbes 5 % võrreldes 2006. aasta 4 %ga. Kasvu suurendasid oluliselt terasetoodete eksport ja eratarbimine. Jooksevkonto puudujääk suurenes aasta viimastel kuudel, ulatudes 2007. aasta lõpus peaaegu 3 %ni SKTst. Välismaiste koguinvesteeringute juurdevool vähenes 2007. aasta lõpus taas 4,8 %ni SKTst pärast seda, kui üks energiasektori erastamisprojekt oli suurendanud selle 2006. aastal peaaegu 6 %ni SKTst. Võlgade ennetähtaegsed tagasimaksed vähendasid riigi välisvõlga umbes 50 %ni SKTst.

Türgis oli SKT aastane kasv 2007. aastal 4,5 %, mis on väiksem kui 6,9 % 2006. aastal. Suurenenud inflatsioon ja keskpangapoolne rahanduspoliitika karmistamine 2006. aasta keskel aeglustasid sisenõudluse kasvu. Jooksevkonto puudujääk oli stabiilselt ligikaudu 6 % SKTst. Välismaiste koguinvesteeringute juurdevool ulatus 2007. aastal 3 %ni SKTst ja umbes kaks kolmandikku sellest oli suunatud finantssektorisse. Eelmisel aastal vähenes riigi välisvõlg umbes 2 protsendipunkti võrra – 2007. aasta lõpuks 37 %ni SKTst. Samas vähenes valitsemissektori võlg 39 %ni SKTst võrreldes 46 %ga SKTst 2006. aastal. Türgi pangad võtavad siselaenude rahastamiseks sageli rahvusvahelisi laene, seega peaksid nad järk-järgult hakkama tundma ülemaailmse laenusurve mõju.

7.3. Potentsiaalsed kandidaatriigid

Bosnias ja Hertsegoviinas aeglustus reaalse SKT kasv 6,7 %lt 2006. aastal 6 %le 2007. aastal. 2007. aastal aitas kaubandusbilansi puudujäägi kasv kaasa jooksevkonto puudujäägi suurenemisele 8,4 %lt SKTst 2006. aastal 13,1 %le SKTst 2007. aastal. Jooksevkonto puudujääki rahastati täielikult välismaistest otsestest netoinvesteeringutest, sest tänu ulatuslikule erastamisele Serbia Vabariigis ja uute äriühingute asutamiseks tehtud investeeringute (nn greenfield investeeringud) suhteliselt parematele tulemustele kasvasid välismaised otseinvesteeringud 13,8 %ni SKTst. Riigi välisvõlg vähenes 2007. aasta lõpus 18,5 %ni SKTst, samas kui koguvälisvõlg moodustab hinnanguliselt vähem kui 50 % SKTst.

Serbias kasvas reaalne SKT 2007. aastal 7,5 %. Jooksevkonto puudujääk suurenes 16 %ni SKTst, põhjuseks kaubandusbilansi puudujäägi suurenemine ja jooksvate netoülekannete vähenemine. Välismaiste otseste netoinvesteeringute juurdevool vähenes 5,1 %ni SKTst, samas kui välislaenud kasvasid 10,3 %ni SKTst. Kapitali sissevoolu vähenemise tõttu vähenesid Serbia riigipanga välisvaluutavarud 3 %ni SKTst. Serbia riigipangal oli aasta lõpus välisvaluutavarusid kaupade ja teenuste 7,5 kuu impordi väärtuses. Välisvõlg oli 62 % SKTst ning era- ja avaliku sektori välisvõlg oli 2007. aasta lõpus vastavalt 41 % ja 21 % SKTst.

Montenegros osutavad SKT näitajad sellele, et majandus kasvas 2007. aastal 7 %; seda toetasid rekordiline turismihooaeg ja laenude kiire kasvu tõttu leibkondade kasutada jääva sissetulekuosa suurenemine. Jooksevkonto puudujääk suurenes oluliselt – 44,2 %ni SKTst; selle põhjuseks oli suur kaubandusbilansi puudujääk ja ekspordi märgatav vähenemine. Sellest hoolimata suurenes välismaiste otseinvesteeringute juurdevool aasta jooksul 56 %. Samaaegne suur väljavool vähendas välismaiseid otseseid netoinvesteeringuid siiski 23 %ni SKTst. Sisevõla suurenemise tõttu suurenes valitsemissektori võlg 32,4 %ni SKTst. Riigi välisvõlg vähenes eelmise aasta sama perioodiga võrreldes seevastu 8,3 % – 20,3 %ni SKTst – pärast mitut ennetähtaegset tagasimakset mitmepoolsetele võlausaldajatele, mida soodustas eelarve hea täitumine.

7.4. Uued sõltumatud riigid

Gruusia jooksevkonto puudujääk suurenes 2007. aastal veelgi, ulatudes peaaegu 20 %ni SKTst, ning kaubandusbilansi puudujääk oli umbes 26 % SKTst. Pärast Venemaa kaubaembargot on eksport mitmekesistumas, kuid ekspordi üldine kasv ei ole olnud piisavalt suur, et tasakaalustada üldise impordinõudluse kasvu ja maagaasi kõrgema impordihinna mõju. Jooksevkonto puudujääki rahastati siiski väliskapitali sissevoolust, sh välisinvesteeringutest, mis ulatusid 2007. aastal 1584 miljoni USA dollarini (2006. aastal 1076 miljonit USA dollarit). Ka pangandussektor suurendas laenamist väliskapitaliturgudel. Majanduskasv oli tugev – 12,4%; seda toetasid laenumahtude oluline suurenemine, erastamine, välismaised otseinvesteeringud ja struktuurireformid. Avaliku sektori kulutused (eriti sõjalised) suurenesid 2007. aastal ja hinnanguline eelarvepuudujääk on 4,7 % SKTst. Kuna puudujääki rahastati erastamistuludest, oli valitsemissektori nominaalne võlg stabiilne, vähenedes umbes 25 %ni SKTst (riigi välisvõlg umbes 17 %ni SKTst). Majanduspoliitika põhiprobleemiks on olnud inflatsiooni hoidmine alla 10 %. 12 kuu inflatsioon oli 2007. aasta detsembri seisuga 11 % ja tarbekaupade rahvusvahelised hinnad avaldavad jätkuvalt survet tarbijahindadele. Standard & Poor’s jättis Gruusia riigireitinguks B+ koos positiivse väljavaatega. Fitch andis Gruusiale 2007. aasta juulis krediidireitingu BB– koos stabiilse väljavaatega, mis kajastas peamiselt valitsemissektori võlakoormuse vähenemist.

Ukrainas kasvas reaalne SKT 2007. aastal 7,3 %; seda toetasid suur laenumahtude kasv ja reaaltulu suurenemine. Jooksevkonto puudujääk suurenes mõnevõrra, ulatudes 4,2 %ni SKTst. Kaubandusbilansi puudujääk oli 5,6 % SKTst, põhjuseks suur impordinõudlus ja energia kõrgemad impordihinnad. Üldiselt olid kaubandustingimused Ukraina jaoks maailmaturu kõrgete terasehindade tõttu (Ukraina peamine ekspordisektor, mis moodustab 40 % koguekspordist) siiski positiivsed. Eelarvepuudujääk hoiti 1,5 % tasemel, sest tugev majanduskasv toetas maksude kogumist. Ukraina riigi välisvõlg vähenes umbes 10 %ni SKTst, samas kui pangandussektori laenud väliskapitaliturgudel suurendasid koguvälisvõlga umbes 60 %ni SKTst. 12 kuu inflatsioon suurenes 2007. aasta lõpus jätkuvalt, ulatudes detsembris 16,6 %ni; seda põhjustasid toiduhinnad, mis moodustavad umbes 50 % tarbijahinna indeksi tarbimiskorvist. Peamised riskid on ikka veel seotud rahutu poliitilise olukorraga, mis kulmineerus 2007. aasta septembris ennetähtaegsete parlamendivalimistega. Pärast seda võimule tulnud valitsuse väike enamus parlamendis ja jätkuv poliitiline võitlus peamiste poliitiliste jõudude vahel ei soodusta vajalikke struktuurireforme. Standard & Poor’s kinnitas siiski Ukraina pikaajaliseks krediidireitinguks BB–, mida toetab eelkõige valitsemissektori madal võlatase.

Tadžikistani majanduse tugev kasv jätkus 2007. aastal, jõudes rekordilise 7,8 %ni SKTst. Pärast 2006. aasta 1,7 %list eelarve ülejääki prognoositakse 2007. aastal eelarve puudujääki 14,1 % SKTst (Rahvusvahelise Valuutafondi hinnang). Tänu edukate kahepoolsete võlalepingute sõlmimisele peamiselt Venemaaga, kes on Tadžikistani suurim laenuandja, ja 2006. aastal Rahvusvahelise Valuutafondi mitmepoolse võlakergendusalgatuse raames võlakoorma vähendamisele kahanes välisvõlg 2006. aastal 33,6 %ni SKTst, kuid kasvas 2007. aastal järsult suurenenud eelarvepuudujäägi tõttu taas 41,9 %ni SKTst. Välisülekannete suurenemine tasakaalustab kaubandusbilansi puudujäägi suurenemise üksnes osaliselt. Jooksevkonto puudujääk suurenes järsult 3,0 %lt 2006. aastal 9,5 %le 2007. aastal. Ametliku kogureservi impordikate jäi suhteliselt madalaks, umbes kahe kuu impordi tasemele. Rahvusvahelise Valuutafondi vaesuse vähendamise ja majanduskasvu edendamise programm lõpetati edukalt 2006. aastal. Ametiasutused on alustanud ettevalmistusi järgmiseks programmiks, mis tõenäoliselt viiakse läbi Rahvusvahelise Valuutafondi poliitika toetamise vahendi raames.

7.5. Muud kolmandad riigid

7.5.1. Vahemere riigid

Maroko majandust mõjutas tugevalt 2007. aasta põud; põllumajandustoodangu vähenemise tõttu aeglustus majanduskasv 8 %lt 2006. aastal 2,2 %le 2007. aastal. Mittepõllumajandusliku SKT kindel kasv (5,2 %lt 2006. aastal 5,5 %le 2007. aasta lõpus) ja jätkuv mitmekesistumine aitavad muuta Maroko majandust vapustuste suhtes vastupidavamaks. SKT kasvu toetab peamiselt sisenõudlus: eratarbimist suurendab linnaelanike palkade kasv, kiire laenumahtude suurenemine, positiivsed muutused tööturul ja ülekannete kõrge tase; avaliku sektori tarbimine on pärast korduvkulutuste 8 %st kasvu oluliselt suurenenud. Väliskeskkonda kujundab jätkuvalt oluline ja suurenev kaubandusbilansi puudujääk (2007. aastal 21,0 % SKTst). 2007. aasta oli esimene aasta, mil seda ei tasakaalustanud täielikult turismitulud ja ülekanded ning Maroko jooksevkonto jäi miinusesse. Eeldatavalt langeb suureneva SKT tõttu pidevalt vähenev välisvõla suhe SKTsse 2007. aasta lõpuks 22 %ni SKTst. Hinnangute kohaselt väheneb üldine eelarve puudujääk 2007. aastal oluliselt – 0,2 %ni SKTst (v.a erastamistulud). Inflatsioonisurve hoiti madalal; 2007. aasta lõpus oli keskmine inflatsioon 2,0 %. Hindade mõõdukas kasv kajastab ka Maroko vääringu (dirhem, MAD) tugevust. Praegune vahetuskursi režiim, mille kohaselt on Maroko dirhem seotud valuutakorviga, milles domineerib euro, on Maroko dirhemi kallinemise tõttu kooskõlas euro ja USA dollari vahetuskursiga halvendanud kaubandustingimusi. Ametiasutused on otsustanud väliskapitalikonto järk-järgult liberaliseerida, mis tähendaks loobumist dirhemi sidumisest, üleminekut paindlikumale vahetuskursile ja inflatsiooni kontrollimist.

Tuneesia majanduskasv suurenes 5,5 %lt 2006. aastal 6,3 %le 2007. aastal tänu tootmisele (v.a tekstiilitootmine), energiasektorile, transpordi- ja telekommunikatsiooniteenustele. Suuremast majanduskasvust hoolimata oli tööpuudus kõrge – umbes 14 %. Olulisel osal töötutest on kõrgharidus. Keskvalitsuse eelarve puudujääk, v.a erastamine, stabiliseerus umbes 3 % juures. Kindel eelarvepoliitika koos rangema rahanduspoliitikaga on mõjunud Tuneesia majandusele positiivselt, sest inflatsioon oli 2007. aastal mõõdukas – 3,1 %. Eelarvedistsipliin ja omamaiste naftahindade tõus aitasid leevendada naftatoetustest põhjustatud eelarvekoormust. Suurenenud majanduskasvu ja peamiselt võla kustutamiseks kasutatud erastamistulude tõttu on valitsemissektori võlg vähenenud ja eeldatavalt see suundumus jätkub lähitulevikus. Võlg, suuremas osas välisvõlg, on praegu ikka veel üle 50 % SKTst. Sellest hoolimata on Tuneesia välisvõla pikaajalisuse tõttu välisvapustustele vastupidav. Valitsemissektori võlg väheneb positiivse lühiajalise majandusliku väljavaate tõttu eeldatavalt veelgi.

Egiptuse majanduskasv suurenes 6,8 %lt 2006. eelarve aastal rekordilisele 7,1 %le 2007. eelarveaastal. Majanduskasvu toetavad investeeringud, eelkõige välismaised otseinvesteeringud, ja eratarbimine (ka turismi kaudu). Inflatsioon, milles kajastusid nii valitsemissektori kulutused kui ka toidu kõrgemad impordihinnad, kasvas 2007. aastal taas üle 10 %. Makromajanduslikku stabiilsust tundub praegu ohustavat peamiselt kõrge inflatsioon. Positiivseks märgiks oli tööpuuduse vähenemine, kuigi see jäi suhteliselt kõrgeks – 10 %. Jõudsast majanduskasvust ja (osaliselt) riigi omanduses olnud ettevõtete müügist hoolimata vähenes valitsemissektori puudujääk vähe (7,7 % 2007. eelarveaastal võrreldes 9,2 %ga 2006. eelarveaastal). Seetõttu oli riigi koguvõlg suur, peaaegu 90 % SKTst. Finantssektori reformid edenevad. Kindel eelarvepoliitika ja stabiilsed hinnad avaldavad positiivset mõju töökohtade loomisele.

Liibanoni majandus on poliitilise ummikseisu ja korduvate vägivallapuhangute taustal paranemas 2006. aasta konfliktist Iisraeliga. 2007. aastal on reaalse SKT kasv hinnanguliselt 4 %, mis on esialgu prognoositust palju parem tulemus. Inflatsioon on vähenenud hoolimata sellest, et odavnes USA dollar, millega Liibanoni nael on seotud. Taastamisvajaduste tõttu on jooksevkonto puudujääk suurenenud hinnanguliselt 10,7 %ni SKTst. Seda rahastatakse siiski peamiselt ametlikust vahendite juurdevoolust ja välismaistest otseinvesteeringutest. Eelarvepuudujääk hoiti kontrolli all prognoositust parema maksude laekumise toel. Valitsemissektori võla suhe SKTsse vähenes veidi (171 %ni 2007. aasta lõpuks), kuid see on endiselt väga suur. Valitsus hoiab jätkuvalt hoolikalt tasakaalus taastamist, sotsiaalseid vajadusi ja suurest riigivõlast tulenevaid probleeme. Eelarvepoliitika eesmärk on vähendada esmast puudujääki, võimaldades samas taastamist ja toetusi. 2007. aasta aprillis konfliktijärgse hädaabi programmi (EPCA) raames sõlmitud Liibanoni rahastamisleping Rahvusvahelise Valuutafondiga lõppes edukalt 2008. aasta alguses.

Süüria majanduskasv aeglustus 4,4 %lt 2006. aastal 3,9 %le 2007. aastal, peamiselt naftatootmise vähenemise ja saaki mõjutanud ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu. Nimetatud negatiivseid suundumusi tasakaalustab tulevikus eeldatavalt teenustesektori pidev laienemine, mida toetab turismi kasv ning osaliselt suurest Iraagi põgenike arvust tulenev kaupade ja teenuste nõudluse suurenemine. Samuti toetab majanduskasvu eeldatav põllumajandussektori taastumine. Inflatsioonimäär suurenes 2007. aastal keskmiselt 5,5 % peamiselt Iraagi põgenike kohaloleku tõttu ja ka turismiga seotud toidunõudluse ja kõrgemate toidu- ja naftahindade tõttu. Naftatoodangu vähenemise ja toetuste suureneva maksumuse tõttu oli 2007. aastal eelarve puudujääk 5,0 %. Telekommunikatsioonisektori suurenenud tuludest ja maksutulude kasvust hoolimata prognoositakse 2008. aastal maksuolukorra halvenemist, sest ei ole vastu võetud otsust toetuste kaotamise kohta ning käibemaksu rakendamine on edasi lükatud 2009. aastasse. Seetõttu suurenes valitsemissektori võlg 2007. aastal 37,8 %ni ja 2008. aastal ulatub see eeldatavasti 41 %ni. Süüria halb maksekäitumine, eelarvepuudujääk ja kahanev naftatoomine ning majandusreformide aeglane edenemine ja rahvusvaheliste sanktsioonide oht kahjustavad riigi krediidivõimet.

7.5.2. Lõuna-Ameerika riigid

Tarbekaupade hindade kasvu ja ikka veel väga soodsa üldise majanduskeskkonna toel saavutas Brasiilia 2007. aastal SKT kasvu 5,4 %. Majanduskasvu toetas peamiselt sisenõudlus, kusjuures kapitalimahutus kasvas kahekohalise numbri võrra (+13,4 %). Eratarbimine oli samuti väga suur, kasvades 6,5 %. Väga suure sisenõudluse juures vähenes jooksevkonto ülejääk 1,3 %lt SKTst 2006. aastal 0,3 %le eelmisel aastal. Nii otse- kui portfelliinvesteeringute suure sissevoolu tõttu saavutas maksebilanss 87,5 miljardi USA dollari suuruse ülejäägi. Pärast seda, kui Brasiilia suutis 2006. aastal maksta tagasi kogu oma võla Rahvusvahelisele Valuutafondile ja Pariisi Klubile, on riigi välisvõlg oluliselt vähenenud. Samuti on riik kogunud välisvaluutareservi 180 miljardit USA dollarit ehk 14 % SKTst. Kõik see muudab Brasiilia välistele majandusvapustustele varasemaga võrreldes vähem vastuvõtlikuks.

Suurte siseinvesteeringute ja sisetarbimise toel jätkus Argentina majanduskasv 2007. aastal ja SKT suurenes 8,7 %. Tugeva lõppnõudluse tõttu kasvas import aasta jooksul 19,5 % võrreldes ekspordi kasvuga 7,5 %. Kuna välismaised otsesed netoinvesteeringud moodustasid endiselt ligikaudu 2,5 % SKTst, suurenes Argentina välisvaluutareserv 46,9 miljardi USA dollarini (18,6 % SKTst) ja koguvälisvõlg vähenes 51,1 %lt SKTst 2006. aastal 45,2 %le SKTst eelmisel aastal. Riigi rahanduse olukord halvenes siiski 2007. aastal mõnevõrra, sest avaliku sektori tarbimiskulutuste kasvutempo presidendivalimiste aastal ulatus kahekohaliste numbriteni. Kuna avaliku sektori tarbimine normaliseerub tõenäoliselt uuesti, prognoositakse sel aastal Argentina majanduskasvu aeglustumist umbes 6 %ni SKTst. Nimetatud positiivseid suundumusi varjutab halvenenud inflatsiooniväljavaade, mis peegeldab osaliselt tugevat sisenõudlust ja suhteliselt alahinnatud peeso säilitamise poliitikat. Argentina on ikka veel EIP-le võlgu, kuna jättis maksmata leppetrahvi viivise (1,7 miljonit USA dollarit), mis tulenes piirkondliku maanteetranspordi projektiga seotud eelmistest võlgnevustest. Samuti ei ole veel taastatud häid suhteid Pariisi Klubiga.

7.5.3. Lõuna-Aafrika

Lõuna-Aafrika reaalse SKT kasv ulatus 2007. aastal 5,1 %ni; seda toetasid jõuliselt ehitus- ja finantssektor. Ekspordimahud suurenesid 2007. aasta lõpus oluliselt peamiselt kaevandustoodete ekspordi tõttu, mille varud vähenesid, samas kui ekspordihinnad püsisid kõrged. Reaalne import oli kõrge, samas kui keskmised impordihinnad kasvasid mõnevõrra, peegeldades näiteks toornafta kõrgemat hinda. 2007. aastal suurenes jooksevkonto puudujääk 7,3 %ni SKTst. Kapitali netosissevool oli piisav välisvaluutavarude täiendavaks suurendamiseks võrreldes impordiga (13,5 nädalat). Lõuna-Aafrika randi tegelik nimivahetuskurss odavnes 2007. aastal 3,5 % ja 2008. aasta esimese kahe kuu jooksul 13,5 % elektridefitsiidist tulenevate ekspordimahtude suurenemise ootuste tõttu. Koos energia ja toidu rahvusvaheliste hindade tõusuga varjutas see jätkuvalt inflatsiooniprognoose, kusjuures hüpoteekobligatsioonide intressimäärad (CPI) kasvasid 2008. aasta veebruaris 9,4 %ni aastas. Inflatsioon saavutab tipu eeldatavasti 2008. aasta esimesel poolel. Suurenev jooksevkonto defitsiit ja toetumine portfelliinvesteeringute sissevoolule on suurendanud riigi vastuvõtlikkust välistele vapustustele. Riigi tugev alus peaks siiski piirama kõnealuste vapustuste ebasoodsat mõju majandusele. Riigisisene surve võib tekkida energiadefitsiidi, suure tööpuuduse, kasvava ebavõrdsuse, HIV/AIDSi leviku ja kuritegevuse kõrge taseme tõttu.

[1] KOM(2008) 2 ja SEK(2008) 18 moodustavad eelmise aruande eelarvest kaetavate tagatiste kohta 30. juuni 2007. aasta seisuga.

[2] SEK(2008) […].

[3] Euroopa Investeerimispanga mandaate käsitlevad arvnäitajad on esitatud lisa tabelis A1 ja viited õiguslikele alustele on loetletud lisa tabelis A4.

[4] Värskeima aruande fondi toimimise kohta võib leida dokumendist KOM(2006) 695 „Üksikasjalik aruanne tagatisfondi toimimise kohta” ja lisatud töödokumendist (SEK(2006) 1460).

[5] Nõukogu 31. oktoobri 1994. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2728/94 välistegevuse tagatisfondi asutamise kohta, EÜT L 293, 12.11.1994, lk 1, muudetud nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1149/1999, EÜT L 139, 2.6.1999, lk 1, nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2273/2004, ELT L 396, 31.12.2004, lk 28, ja nõukogu 30. jaanuari 2007. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 89/2007, ELT L 22, 31.1.2007, lk 1.

[6] Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus (EÜ) 2006/1016/EÜ, ELT L 414, 30.12.2006, lk 95.

[7] C/2007/3592.

[8] Nõukogu 10. detsembri 2007. aasta otsus (EÜ) 2007/860/EÜ, ELT L 337, 21.12.2007, lk 111.

[9] Üldmandaati käsitlev otsus tehti 2000.–2006. aasta finantsperspektiivi raames; vt nõukogu otsus 2000/24/EÜ, 22. detsember 1999, EÜT L 9, 13.1.2000, lk 24, muudetud kujul (edaspidi „eelmine üldmandaat”).

[10] Arvutamisel eeldatakse, et tagasimaksmata laene ei nõuta tagasi kiirendatud korras, st et arvesse võetakse üksnes tasumisele kuuluvad maksed (vt ka lisa punkt 1).

[11] Nüüd Serbia Vabariik ja Montenegro Vabariik.

[12] Vt lisa punkt 1.3.

[13] Vt EÜ ja EIP vahel 30. augustil / 2. septembril 2005 sõlmitud ümbersõnastatud ja muudetud tagatislepingu artikkel 1.06.

[14] Jaguneb 25 800 miljoni euro suuruseks kindlaksmääratud maksimaalseks baasmääraks ja 2000 miljoni euro suuruseks vabatahtlikuks mandaadiks, mille kohta teeb otsuse nõukogu.

[15] Vt nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ, Euratom, muudetud kujul) artikkel 12.

[16] Üksikasjade kohta vt lisa punkt 1.4.3.

[17] Sh kogunenud intressid.

[18] Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 89/2007, 30. jaanuar 2007, ELT L 22, 31.1.2007, lk 1.

[19] ELT L 414, 30.12.2006, lk 102.

--------------------------------------------------