ET Euroopa Liidu Teataja C 185/46

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — puuetega inimeste olukord laienenud Euroopa Liidus: Euroopa tegevuskava 2006–2007”

KOM(2005) 604 lõplik

(2006/C 185/10)

28. novembril 2005 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses: “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele — puuetega inimeste olukord laienenud Euroopa Liidus: Euroopa tegevuskava 2006–2007”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava sektsiooni arvamus võeti vastu 20. märtsil 2006. Raportöör oli pr Greif.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 426. istungjärgul 20.–21. aprillil 2006 (20. aprilli istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 55, vastuhääli ei olnud, erapooletuks jäi 1.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 EMSK toetab Euroopa Komisjoni meetmeid Euroopa puuetega inimeste tegevuskava (Disability Action Plan — DAP) raames aastateks 2006–2007.

1.2 EMSK on seisukohal, et võrdset kohtlemist tööhõives ja elukutsetes käsitleva direktiivi järelevalve peaks jätkuvalt olema prioriteet DAP kaetaval ajavahemikul.

1.3 EMSK kutsub komisjoni üles koostama ettepaneku spetsiaalseks puudeteemaliseks direktiiviks, mis oleks jätk teostatavusuuringule mittediskrimineerimisalaste õigusaktide väljatöötamise kohta Euroopa tasandil.

1.4 Konkreetsete meetmete tajutav puudus Euroopa tööhõivestrateegias on oluline märk Euroopa Liidu ebapiisavast pühendumisest. Euroopa tööhõivestrateegia oli üks oluline pöördepunkt, kontrollimaks Euroopa Liidu ja liikmesriikide valmisolekut DAP elluviimiseks. Nad kõik põrusid testil. Euroopa tööhõivestrateegia muudetud eesmärgid peaksid suurendama puudeteema süvalaiendamist tööhõive suunistes ja riiklikes reformikavades.

1.5 Euroopa Liit peab pühenduma süvalaiendamise põhimõttele muuhulgas järgmistes algatustes: — struktuurifondid, tagades, et praegu kehtiv määrus, strateegilised suunised ja rakenduskavad arvestavad mittediskrimineerimise ja kättesaadavuse põhimõtteid puuetega inimeste jaoks; — 7. raamprogramm, tagades uurimisprojektide olemasolu valdkondades, nagu disain kõigile, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia süsteemid, üleminek iseseisvale elule jne; — transport, edendades kättesaadavamat raudtee-, rahvusvahelist bussi- ja meretransporditeenust.

1.6 EMSK avaldab kahetsust, et ELi liikmesriikide jõupingutustes puudub huvi puudeteema süvalaiendamise vastu riiklikus poliitikaloomes. DAP tugevus peitub riikide huvis võtta omaks tegevuskava põhimõtted.

1.7 Samuti julgustab EMSK Euroopa Liidu institutsioone arvestama DAP eesmärke Euroopa tasandil ning need omaks võtma. Jõupingutused sisesuhtluses ja teadlikkuse tõstmisel peaksid kaasa tooma puudeküsimuse suurema nähtavuse Euroopa poliitikaloomes.

1.8 Euroopa tasandi organisatsioonid nagu Euroopa puuetega inimeste foorum ja teised asjaomased valitsusvälised organisatsioonid peaksid jätkama oma tööd, mida toetatakse uue eduprogrammi raames.

1.9 Tulevase tegevuse seisukohalt innustab EMSK komisjoni pöörama tähelepanu järgmistele küsimustele: — iseseisva elu kontseptsiooni keskne tähtsus ja puuetega inimeste õigus mitte elada eraldatult hooldusasutustes või isoleerituna ühiskonnast; juurdepääs teabele, liikuvusele, elamispinnale, ehitistele ning eelkõige isiklikule abile on puuetega inimeste iseseisva elu olulised osad. Sellega seoses on üks prioriteet sotsiaalkaitsesüsteemide kaasajastamine (1). — puuetega inimeste aktiivse poliitilise osaluse keskne tähtsus ühiskonnas; puuetega inimestel peaksid olema võrdsed võimalused õigusele aktiivseks osalemiseks otsustusprotsessis, poliitika kujundamises, järelevalves ja hindamisel jne neid esindavate valitsusväliste organisatsioonide ja võrgustike kaudu. Asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide rolli tuleks tugevdada nii riiklikul kui ELi tasandil, mis tähendab, et ka väiksematel ja nõrgematel valitsusvälistel organisatsioonidel peaksid olema oma koht teiste suuremate ühenduste seas; — tulevikus tuleks keskenduda ka tööhõivevälistele valdkondadele, nagu haridus, kultuur, vaba aja veetmine jne; — asjakohast tähelepanu tuleks pöörata mitmekordse diskrimineerimise, kultuuriliste erinevuste, vaesuse jne mõjule. Õige keskendumine kõnealustele aspektidele asetaks uude valgusse puuetega inimeste küsimuste need kategooriad, mis on hetkel “nähtamatud”; — kohandatud töökohad (k.a toetav tehnoloogia, tööalane väljaõpe) ning võrdõiguslikkuse eestvastutava ametniku nimetamine ettevõtetes võib aidata kaasa võrdsete võimaluste edendamisele tööhõives; — nõuetekohast tähelepanu tuleks pöörata tööohutusele puude ennetamise seisukohalt.

2. Sissejuhatus

2.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võtab suure huviga teadmiseks komisjoni teatise (2).

2.2 2003. aastal mitmeaastase tegevuskavana aastateks 2004–2010 vastuvõetud Euroopa tegevuskava (DAP) (3) eesmärk on süvalaiendada puudeküsimust Euroopa Liidu kõigis asjaomastes poliitikavaldkondades ning töötada välja konkreetsed meetmed puuetega inimeste paremaks integreerimiseks Euroopa ühiskonda.

2.2.1 DAP esimeses etapis oli tähelepanu keskmes puuetega inimeste juurdepääs tööturule, infotehnoloogia kasutamine ning juurdepääs avalikele hoonetele.

2.2.2 DAP teise etapi prioriteetsed meetmed keskenduvad puuetega inimeste aktiivsele osalemisele ühiskonnas, nende juurdepääsule kvaliteetsetele tugi-, hooldus- ja tervishoiuteenustele, kaupade ja teenuste kättesaadavuse parandamisele ning ELi analüüsivõime suurendamisele.

2.3 DAP-s nähakse ette, et iga kahe aasta tagant koostatakse aruanne puuetega inimeste olukorra kohta, mille raames vaadatakse läbi eesmärgid ning analüüsitakse puuetega inimeste olukorda vaatlusalusel perioodil.

2.4 EMSK avaldab kahetsust selle üle, et lõpuks muudeti kaheaastane aruanne lühikeseks komisjoni teatiseks; teatise esimene osa on kaheaastase perioodi 2004–2005 aruanne, teises osas on toodud tegevuskava teiseks etapiks ajavahemikul 2006–2007.

2.4.1 Teatise lisades toodud teave on hindamise seisukohalt äärmiselt huvitav. Sellest hoolimata avaldab EMSK kahetsust, et edastatud teave on piiratud, kuivõrd analüüs ei arvesta kõiki Euroopa Liidus läbiviidavaid algatusi. Riigid oleks pidanud Euroopa Komisjoni aruande jaoks koostatud küsitluses edastama rohkem teavet.

2.4.2 EMSK väljendab kahetsust, et lisades toodud teavet ei ole veel tõlgitud kõikidesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse peale inglise keele.

2.5 Puuetega inimesed moodustavad 10 % rahvastikust ja nende osakaal suureneb ühiskonna vananedes. See tähendab, et laienenud Euroopa Liidus on enam kui 50 miljonit puuetega inimest (4).

2.6 Puuetega inimesed — mehed ja naised, poisid ja tüdrukud — moodustavad mitmekesise ja mittehomogeense rühma. Kõnealust mitmekesisust tuleks arvestada poliitika väljatöötamise kõigil tasanditel.

2.7 EMSK on korrapäraselt väljendanud kindlat toetust puuetega inimeste täielikuks integreerimiseks ja on kutsunud üles koostama spetsiaalse puudedirektiivi (5).

2.8 Komitee andis 2004–2006. aasta tegevuskava käsitlevas arvamuses mõned erisoovitused (6). EMSK tunnistab, et mõningaid avaldatud soovitusi võeti arvesse, kahjuks jäid aga mitmed tähelepanuta, eelkõige üleskutse spetsiaalse puudedirektiivi koostamiseks ning puudeteema süvalaiendamine Euroopa tööhõivestrateegias.

2.9 EMSK analüüsib kõnealust tegevuskava käimasolevate läbirääkimiste kontekstis puuetega inimeste õiguste ÜRO konventsiooni üle (7).

3. Hetkeolukord

Ülevaade

3.1 EMSK nõustub DAP teise etapi jaoks valitud eesmärkide olulisusega.

3.2 EMSK on seisukohal, et Euroopa Komisjon peaks puudeteema käsitlemisel erinevates komisjoni dokumentides rakendama sotsiaalset lähenemist. See võimaldaks edendada neutraalsemat ja haaravamat keelekasutust puudeküsimuse ulatuslikumal käsitlemisel. Komisjoni mõningates inglise keelest tõlgitud dokumentides kasutatakse keelt, mis ei ole täielikult kooskõlas sotsiaalse lähenemisega puudele.

3.3 EMSK jagab komisjoni muret seoses puuetega inimesi puudutavate asjaomaste statistiliste andmete puudumisega, mis on vajalikud poliitika edasiseks arendamiseks kõnealuses valdkonnas. Hetkel hõlmab uurimistegevus vaid puuetega inimesi, kes on aktiivsed/töötavad, kuid mitte enamikku puuetega kodanikke (hooldusasutustes elavad inimesed, lapsed).

3.4 EMSK väljendab muret seoses tööhõive määras esineva lõhega puuetega ja puueteta inimeste vahel. 2003. aastal kinnitas Eurostat, et puuetega inimeste tööjõus osalemine on tõepoolest palju madalam: 16–64-aastastest raske puudega inimestest ei osale tööjõus 78 %, samas kui pikaajalise terviseprobleemi või puueteta inimeste vastav näitaja on 27 %. Isegi tööjõu hulka kuuluvate puuetega inimeste töötuse määr on peaaegu kahekordne puueteta inimeste vastava näitajaga võrreldes. Vaid 16 % piiratud töövõimega inimestest saavad töötamisel mingisugust abi (8).

3.5 EMSK ei nõustu teatud aspektides täielikult mõningate põhjustega, mis on toodud komisjoni aruandes, selgitamaks puuetega inimeste kahekordset mitteaktiivsuse määra võrrelduna ülejäänud rahvastikuga. Kogusissetuleku vähenemise argument (9) on puudulik põhjus, mis asetab kogu vastutuse puuetega inimestele.

3.5.1 Negatiivse statistika põhjuseks on keerulisemad takistused, nagu tööandjate soovimatus puuetega inimesi tööle võtta, selleks kohandamata töökohad, ebavõrdne juurdepääs tööturule, iseseisvaks eluks vajaliku abi puudumine (kas isiklik abi või abivahendid), diskrimineerimine transporditeenuste valdkonnas ja hariduses, kaupade ja teenuste kättesaadavus, infotehnoloogia jne. Kuigi 43,7 % puuetega vastanutest leiab, et nad võiksid piisava abi korral töötada, saavad neist tegelikkuses seesugust abi vaid 15,9 % (10).

3.5.2 Seega on EMSK seisukohal, et sotsiaalkaitse- ja tööhõivesüsteemide läbivaatamine peaks arvesse võtma põhjuseid, miks puuetega inimestel puudub juurdepääs tööturule või võimalus seal püsida (11).

3.6 Tööhõive edendamine

3.6.1 EMSK tervitab Euroopa Komisjoni tõsiseid samme tööhõive direktiivi (12) ülevõtmise ja rakendamise jälgimiseks. Järelevalvet tuleks teostada koostöös sotsiaalpartnerite ja asjaomaste valitsusväliste organisatsioonidega. EMSK on veendunud, et tööhõive direktiiv, mis keelab tööhõivealase diskrimineerimise mitmetel põhjustel, sealhulgas puuete tõttu, on seaduslik kohustus ja mitte lihtsalt õigus, mida võib mitte tunnistada. Komisjonil on võtmeroll direktiivi tõhusa rakendamise jälgimisel.

3.6.2 EMSK ei jaga komisjoni seisukohta puudeküsimuse nähtavuse osas Euroopa tööhõivestrateegias (13). Puudeküsimuse süvalaiendamist vähendati tööhõivestrateegias üsna suurel määral, sest kõnealune mõõde on riiklikes reformikavades unustatud.

3.6.3 Komitee on juba andud oma toetuse komisjoni määrusele EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 rakendamise kohta tööhõivealase riigiabi andmisel (14), samuti toetab komitee riigiabi erandeid puuetega inimeste integreerimiseks üldisele tööturule.

3.6.4 EMSK julgustab tugevalt sotsiaalpartnereid astuma täiendavaid samme puuetega inimeste tööhõive valdkonnas. 2004. aastal teavitasid sotsiaalpartnerid oma asjaomastest algatustest (15).

3.6.5 EMSK toetab samuti Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) algatusi puuetega inimeste integreerimisel tööturule. Algatus EQUAL on osutunud väga kasulikuks puuetega inimeste võrdõiguslikkuse edendamisel. Euroopa Sotsiaalfondi uus raamistik peaks arvestama mõningaid kehtivatest õigusaktidest välja jäetud aspekte, näiteks ESFi rahastatavate projektide kättesaadavuse ja kõigile sobivaks kujundamise põhimõtteid.

3.6.6 EMSK-l on hea meel tõdeda, et Euroopa Komisjon käivitas ühenduse diskrimineerimise vastase tegevuskava (16).

3.6.7 EMSK on seisukohal, et teistele algatustele nagu võrdõiguslikkuse tippkohtumine ja Euroopa aasta “Võrdsed võimalused kõigile” (2007) peavad järgnema olulised poliitilised otsused või meetmed ja õigusaktid.

3.6.8 EMSK avaldab kahetsust, et puuetega inimeste riiklikud organisatsioonid on üldiselt jäetud kõrvale riiklike reformikavade koostamisest. Muudetud Lissaboni agenda peaks suurendama kodanikuühiskonna osalust, et kõnealused eesmärgid paremini saavutada.

3.6.9 EMSK on seisukohal, et dialoog kodanikuühiskonnaga — sotsiaalpartnerite ja asjaomaste valitsusväliste organisatsioonidega — on oluline nii Euroopa kui riiklikul tasandil, et tagada tööhõivestrateegiate tõhusus. Elulise tähtsusega on puudeküsimusega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide esindajate kaasamine.

3.7 Puuetega inimeste ühiskonda integreerimine

3.7.1 EMSK avaldas hiljuti arvamuse Euroopa puuetega inimeste aasta kohta ning kutsus Euroopa Komisjoni üles puuetega inimeste olukorda käsitlevas tulevases iga kahe aasta tagant esitatavas aruandes hindama Euroopa aasta jooksul võetud poliitiliste kohustuste järelmeetmeid. Eriti puudutab see nõukogu tööhõive, hariduse, e-juurdepääsu ja kultuuri resolutsioonide järelmeetmeid. Samuti kutsub komitee komisjoni üles koostama soovitusi puudeküsimuse integreerimiseks avatud kooskõlastusmeetodisse Lissaboni strateegia raames (17).

3.7.2 EMSK tervitab lennureisijate määruse head tava, kus süvalaiendamise kasu on selge.

3.7.3 Komitee tervitab saavutusi (18) infotehnoloogia kättesaadavuse alal puuetega inimestele ning teisi algatusi (19). On teisi eduamme vajavaid valdkondi, näiteks telekommunikatsiooni regulatiivne raamistik ja teleringhääling.

3.7.4 EMSK on seisukohal, et Euroopa struktuurifondid on Euroopa Liidu vahend põhimõtete edendamiseks ning et fondidealane õigusloome ja nende kavandamine peaks hõlmama mittediskrimineerimise ja juurdepääsuga seotud aspekte. Puudeteema peaks olema fondide läbiv teema.

3.7.5 EMSK on mures ELi puuetega inimeste õiguste kaitse eri tasandite üle. Üksikisiku õiguste ja kaitse ulatus sõltub tema elukohast.

3.7.6 Komitee väljendab samuti muret seoses sellega, et mõningad puuetega inimeste diskrimineerimise aspektid on jäetud tähelepanuta või ei ole neile DAP esimese etapi aruandes piisavalt tähelepanu pööratud. Näiteks tuleks puuetega inimeste diskrimineerimise mõju analüüsida erinevatel alustel, milleks on sugu, rass, etniline päritolu, usk või veendumus, vanus või seksuaalne orientatsioon (20). Teiseks selliseks kitsaskohaks on puuetega inimeste õigus iseseisvaks eluks. EMSK on seisukohal, et puue ei ole ainuke puuetega inimeste elukvaliteeti määrav tegur ning et ka teised tingimused võivad seda mõjutada.

4. Euroopa Liidu tegevuskava puuetega inimeste heaks (DAP) 2006–2007

4.1 Teise etapi jaoks võttis Euroopa Komisjon vastu uued eesmärgid. EMSK-l on hea meel tõdeda, et eesmärgid puudutavad jätkuvalt puuetega inimeste põhiprobleeme.

4.2 EMSK ei ole nõus väitega, et puudeküsimuse süvalaiendamine on õnnestunud mõnes valdkonnas, eelkõige tööhõive, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning hariduse alal. See on vastuolus mõnede sotsiaalse kaasatuse ühisaruandes toodud väidetega, kus öeldakse: “...kuid arvestades heitlikku majanduslikku olukorda ei ole selles vallas märkimisväärset edu saavutatud. Tegevuskavades ilmnevad selgelt Lissaboni strateegia läbivaatamisel leitud rakendusalased vajakajäämised liikmesriikide ühistes eesmärkides võetud kohustuste ja nende elluviimiseks tehtavate jõupingutuste vahel (21)”.

4.3 EMSK on seisukohal, et Euroopa Liidu puuetealane kõrgetasemeline töörühm on DAP rakendamise seisukohalt väga oluline ning et selle tegevust tuleks toetada; rühma tegevus peaks andma konkreetseid tulemusi ning rühm peaks koostama soovitusi Euroopa Liidu Nõukogule vastuvõtmiseks.

4.3.1 EMSK toetab Euroopa puuetega inimeste foorumi ja teiste Euroopa puuetega inimeste eriorganisatsioonide kaasamist kõrgetasemelise rühma aruteludesse, et tagada nende osalemine Euroopa puuetega kodanikke käsitleva poliitika määratlemisel.

4.4 EMSK-l on hea meel tõdeda, et Euroopa Komisjon võtab meetmeid rikkumismenetluse alustamiseks riikide suhtes, kes ei ole veel oma riiklikesse süsteemidesse üle võtnud direktiivi võrdse kohtlemise kohta tööhõives ja elukutsetes 2000/78 või kes ei ole seda nõuetekohaselt rakendanud (22).

4.5 Teise etapi prioriteetsed valdkonnad

4.5.1 DAP teine etapp keskendub puuetega inimeste aktiivsele kaasamisele ning lähtub seejuures kodanike puudekontseptsioonist (23). See tähendab, et puuetega inimesed teevad igapäevaelus samasuguseid isiklikke valikuid ja otsuseid nagu puueteta inimesed.

4.6 Aktiivsuse toetamine

4.6.1 EMSK märkis oma eelmises arvamuses, et puuetega inimesi ei mainita uues ajakohastatud Lissaboni strateegias (24).

4.6.2 EMSK hoiatab, et puuetega inimeste tööhõive ja aktiivsuse suurendamine ei ole võimalik ilma töötingimusi parandamata ning diskrimineerimisvastase võitluseta valdkondades, nagu haridus, transport, info- ja kommunikatsiooniteenused, kaupade ja teenuste kättesaadavus jne.

4.6.3 EMSK on seisukohal, et Euroopa tööhõivestrateegia eesmärkide läbivaatamisel tuleb arvestada puudeküsimuse süvalaiendamist. Kui seda ei teha, väheneb puuetega inimeste kaitse märkimisväärselt veelgi.

4.6.4 Euroopa struktuurifondid aitavad olulisel määral kaasa integratsioonile, kui seejuures võetakse arvesse puuetega inimeste mittediskrimineerimise ja neile juurdepääsu võimaldamise põhimõtteid. Struktuurifondide uuel programmiperioodil tuleb vältida takistusi juurdepääsul hiljuti valminud ehitistele ning toetada fondide laiahaardelisemat kasutust.

4.6.5 Euroopa Komisjoni uus koolitusele ja tööhõivele antava riigiabi grupierandi määrus peab looma õiglase süsteemi, et julgustada puuetega inimesi osalema tööturul. Uus läbivaatamine peaks lihtsustama menetlusi, et parandada tööandjate võimalusi puuetega töötajate toetamiseks.

4.6.6 Sotsiaalmajandusettevõtted saavad anda väärtusliku panuse puuetega inimeste integreerimisse tööturule.

4.7 Kvaliteetsete tugi- ja hooldusteenuste arendamine

4.7.1 EMSK nõustub Euroopa Komisjoniga, et tegu on väga olulise küsimusega.

4.7.2 EMSK on seisukohal, et kõik puuetega inimeste elu edendamisega seotud tegevused Euroopa ühiskonnas peaks tuginema peamistele inimõigustele, milleks on: — õigus liikumisvabadusele ja vabadus valida elukohta; — õigus isikliku ja pereelu austamisele; — õigus, mille kohaselt ei tohi kelleltki meelevaldselt vabadust võtta; — õigus, mille kohaselt ei tohi kedagi piinata ega ebainimlikult või alandavalt kohelda ega karistada; — õigus haridusele; — õigus tervisele, k.a juurdepääs tervishoidu ja seksuaaltervist puudutavale teabele ja teenustele; — õigus, mille kohaselt ei tohi kelleltki meelevaldselt omandit võtta.

4.7.3 Seega tervitab EMSK komisjoni lubadust toetada suurtesse elukohajärgsetesse hooldusasutustesse paigutatud inimeste iseseisvat elu, deinstitutsionaliseerimist ja eraldamise lõpetamist.

4.7.3.1 EMSK kustub komisjoni üles tagama, et kõik iseseisva eluga seotud sidusrühmad, nagu riigi tasandi ametiasutused, puuetega inimeste organisatsioonid ja Euroopa Liit, osaleksid aktiivselt antud protsessis.

4.7.3.2 Iseseisev elu ei tähenda vaid tegelikku elamist ühiskonnas, vaid ka ühiskonna võrdõiguslikuks liikmeks olekut. Iseseisev elu tähendab täielikku osalemist ühiskonna kõigis aspektides.

4.7.3.3 EMSK on arvamusel, et igasugune sotsiaalhooldusteenuste läbivaatamine peaks toetama puuetega inimeste iseseisvat elu. Uue pikaajalise hoolduse strateegia ning uue sotsiaalkaitse strateegia üks osa peaks olema konkreetsete eesmärkidena deinstitutsionaliseerimine ja kogukondlike alternatiivide arendamine. Alternatiivid peaksid sisaldama algatusi nagu isiklikud abistajad, abivahendid, tugiteenused, teave, väljaõpe, puuetega inimeste kaasamine nende endi hooldusabisse jne.

4.7.4 EMSK kustub üles parandama puuetega inimestele osutatavate teenuste kvaliteedi standardeid. Kõnealused standardid tuleks välja töötada koostöös puuetega inimeste organisatsioonidega. Kõik tugi- ja hooldusteenuste mudelid peaks põhinema kvaliteedil, järjepidevusel, kättesaadavusel ja finantsilisel jätkusuutlikkusel.

4.7.5 Avatud kooskõlastusmeetod tervishoiu valdkonnas peaks samuti arvestama puuetega inimeste vajadusi ning nende põhiõigusi juurdepääsul teenustele.

4.8 Kaupade ja teenuste kättesaadavuse parendamine

4.8.1 EMSK tervitab liikumispuudega lennureisijate määrust ning algatusi transpordi- (rongi- ja, bussiliiklus, meretransport) ja turismivaldkonnas laiemalt, mis võimaldavad puuetega inimestel vabalt liikuda.

4.8.2 Juurdepääs uutele tehnoloogiatele on oluline, ületamaks digitaalset lõhet Euroopa ühiskonnas. Euroopa Liit peab tagama, et 7. raamprogrammi projektid tõhustavad uute tehnoloogiate uurimistegevust, abivahendeid ja kõigi kaupade kujundust ja teenuste ülesehitust.

4.8.3 EMSK on seisukohal, et siseturu teenuste direktiivi üle peetavatel läbirääkimistel tuleb arvestada puuetega tarbijate vajadusi kaupade ja teenuste kättesaadavuse osas Euroopa Liidus.

4.8.4 EMSK soovitab Euroopa Komisjonil tulevases teatises üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta arvesse võtta järjepidevuse ja kättesaadavuse põhimõtet, Euroopa kvaliteedistandardeid ning finantsilist jätkusuutlikkust.

4.9 ELi analüüsivõime suurendamine

4.9.1 Euroopa Liit peab olema võimeline hindama puuetega inimeste olukorda.

4.9.2 EMSK on seisukohal, et puuetega inimeste kohta tuleks edastada usaldusväärsemaid ja paremini võrreldavaid andmeid. Euroopa Liidu praegune statistika sisaldab analüüsi soo ja vanuse alusel. Puuetega inimeste olukorra hindamise ja tulevase poliitika väljatöötamise seisukohalt on oluline, et Euroopa Liidu tasandil koostataks statistika terviklik analüüs.

4.9.3 Vajalik on täiendav teaduslik uurimistegevus, milles erilise tähelepanu all on puuetega inimeste endi väljendatud vajadused, samuti mitmekordse diskrimineerimise parem analüüs.

Euroopa aasta “Võrdsed võimalused kõigile” (2007) on komisjoni ainulaadne võimalus võtta vastutus kogu Euroopa Liidu puuetega inimeste diskrimineerimise vastase õiguskaitse tasakaalustamise ja ühtlustamise eest ning võtta meetmeid selle rikkumise korral.

EMSK ootab huviga 2008. aastal koostatavat DAP kahe järgmise aasta kohta esitatavat aruannet.

Brüssel, 20. aprill 2006 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Anne-Marie SIGMUND

(1) Mitmed asjaomased valitsusvälised organisatsioonid väidavad, et isiklikust abist peab saama puuetega inimeste õigus, mida võiks rakendada otsese rahastamise kaudu: see on tingimus struktuuriliselt uueks lähenemisviisiks peamiste inimõiguste kaitsmisele.

(2) KOM(2003) 650 lõplik.

(3) Euroopa Liidu tegevuskava puuetega inimeste heaks (DAP).

(4) Eurostati 2002. aasta väljaandes puuetega inimeste tööhõive kohta öeldakse, et 44,6 miljonit 16–64-aastast inimest (st iga kuues inimene (15,7 %)) väitis, et neil on pikaajaline terviseprobleem või puue (long-standing health problem or disability – LSHPD).

(5) EMSK 14. veebruari 2006. aasta arvamus teemal “Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele Euroopa puuetega inimeste aasta 2003 rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta”. Raportöör: pr Anca. (ELT C 88, 11.4.2006).

EMSK 25. veebruari 2004. aasta arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele “Võrdsed võimalused puuetega inimestele: Euroopa tegevuskava””. Raportöör: hr Cabra de Luna (ELT C 110, 30.4.2004).

EMSK 26. märtsi 2003. aasta arvamus “Komisjoni teatis kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile – ÜRO õiguslikult siduva vahendi suunas, millega edendatakse ja kaitstakse puuetega inimeste õigusi ja väärikust”. Raportöör: hr Cabra de Luna (ELT C 133, 6.6.2003).

EMSK 17. juuli 2002. aasta omaalgatuslik arvamus “Puuetega inimeste integreerimine ühiskonda”. Raportöör: hr Cabra de Luna (ELT C 241, 7.10.2002).

EMSK 17. oktoobri 2001. aasta arvamus teemal “Ettepanek: nõukogu otsus Euroopa puuetega inimeste aasta 2003 kohta”. Raportöör: hr Cabra de Luna (ELT C 36, 8.2.2002).

(6) EMSK 25. veebruari 2004. aasta arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele “Võrdsed võimalused puuetega inimestele: Euroopa tegevuskava””. Raportöör: hr Cabra de Luna (ELT C 110, 30.4.2004).

(7) Puuetega inimeste õiguste rahvusvaheline konventsioon, ÜRO, New York, 2006 (töödokument).

(8) Statistics in Focus, Theme 3: Employment of Disabled people in Europe 2002 Eurostat 26/2003.

(9) Eeldatavasti suurem sotsiaalne kasu võrreldes sissetulekuga ning oht, et tööle minnes kaovad toetused.

(10) Statistics in Focus, Theme 3: Employment of Disabled people in Europe 2002 Eurostat 26/2003.

(11) 57 % puuetega inimestest invaliidistuvad tööeas.

(12) DIR 2000/78, 27. november 2000

(13) Nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsus liikmesriikide tööhõivepoliitikat käsitlevate suuniste kohta. Puudeküsimuse süvalaiendamine Euroopa tööhõivestrateegias http://europa.eu.int/comm/dgs/employment_social/index_en.htm

(14) Komisjoni määrus (EÜ) nr 2204/2002.

(15) CEEPi, UNICE/UEAPME ja ETUCi 2004. aasta aruanne sotsiaalpartnerite tegevusest liikmesriikides tööhõivesuuniste rakendamisel

(16) 2005/750/EÜ: nõukogu 27. novembri 2000. aasta otsus ühenduse tegevuskava loomise kohta diskrimineerimise vastu võitlemiseks (2001–2006)

(17) Vt 5. allmärkus.

(18) Komisjoni teatis “e-juurdepääsetavus” – KOM(2005) 425 lõplik, 13.9.2005.

(19) Algatused, millega ühtlustatakse kättesaadavuse nõudeid info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas; veebi kättesaadavuseeskirjad; üleeuroopaline projekt “Disain kõigile”.

(20) EÜ asutamislepingu artikkel 13 – diskrimineerimise alused.

(21) 2006. aasta ühisaruanne sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse kohta, (KOM(2006) 62 lõplik).

(22) Saksamaa, Luksemburg, Austria ja Soome.

(23) Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 26 öeldakse, et Euroopa Liit tunnustab ja austab puuetega inimeste õigust saada kasu meetmetest, mille eesmärk on tagada nende iseseisvus, sotsiaalne ja tööalane integratsioon ning osalemine ühiskonnaelus.

(24) EMSK 14. veebruari 2006. aasta arvamus teemal “Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele Euroopa puuetega inimeste aasta 2003 rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta”. Raportöör: pr Anca (ELT C 88, 11.4.2006).