ET Euroopa Liidu Teataja C 255/103

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani””

KOM(2009) 8 lõplik

(2010/C 255/19)

Raportöör: Anna BREDIMA

21. jaanuaril 2009 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani””

KOM(2009) 8 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsiooni arvamus võeti vastu 12. oktoober 2009. Raportöör oli Anna Bredima.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 458. istungjärgul 16.–17. detsembril 2009 (17. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 187, vastu hääletas 7, erapooletuks jäi 15.

1. Järeldused

1.1 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab teatist kui üldiselt mõistlikku ja realistlikku alusdokumenti Euroopa meretranspordipoliitika jaoks aastani 2018, milles tunnistatakse Euroopa laevanduse reaalset ülemaailmset olemust, pidades silmas selle ülemaailmset konkurentsipositsiooni, ohutuse ja keskkonna aspekte ning vajadust kõrgetasemelise merendusalase oskusteabe järele.

1.2 Teatis valmis kriitilisel ajal, mil meretransporti mõjutavad tõsised väljakutsed: struktuurilist ja tsüklilist laevanduskriisi võimendab maailma majandus- ja finantskriis, arutelud laevadelt pärinevate heitkoguste üle ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni konverentsi Kopenhaagenis (detsember 2009) valguses ning ülemaailmne kasvav meremeeste nappus. Neid probleeme teravdavad merepiraatlus ja ebaseaduslik sisseränne ELi Vahemere kaudu.

1.3 Absoluutselt hädavajalik on noorte meelitamine meremehe elukutsete juurde koos meetmetega nende kinnihoidmiseks. Vajalik on kooskõlastatum lähenemisviis, mis hõlmaks kõiki sidusrühmi (veeteede ametid, koolid, laevaomanikud, ühendused, meremeeste ühingud). Parandamist vajab merenduselukutsete alase kutseõppe kvaliteet Euroopas. Selleks peaksid kõik liikmesriigid välja töötama väljaõppe- ja oma lipu alla registreerimise programmid, et kindlustada Euroopa merendusalast oskusteavet. Selleks peavad kõik liikmesriigid parandama mereharidusasutuste kvaliteeti. Üleväsimusest tingitud probleemide ja ohtude tõrjumiseks tuleb välja töötada pikaajalised programmid pardal töö- ja elutingimuste parandamiseks ja püüda suurendada laevameeskonda (kolme vahetusega laevad). Sellega seoses peaks EL vastu võtma direktiivi laevameeskonna minimaalse suuruse kohta. Vajalik on ka interneti, meedia ja televisiooniprogrammide kasutamine teabe levitamiseks elu kohta merel. Komisjoni innustatakse tegelema selle küsimusega ELi tasandil.

1.4 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee saab koostöös riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogude ja muude organiseeritud kodanikuühiskonna sidusrühmadega edendada ELi mereidentiteeti ja kultuuripärandit ning tutvustada parimaid tavasid noorte meelitamiseks meremehe elukutse juurde. Komitee korraldatav merenduselukutsete konverents oleks vahend selle sõnumi levitamiseks Euroopa tasandil.

1.5 Euroopa laevandus on maailmas juhtival kohal. Seda positsiooni tuleks tugevdada riigiabi suuniste kaudu, et hoida ELi laevandusettevõtete võrdseid tingimusi ja ülemaailmset konkurentsivõimet. Samal ajal nõuab komitee, et ELi abi andmise korda täiendataks. Tulevikus tohiks abi anda põhimõtteliselt vaid ELi riikide lippude all sõitmise korral ja välistada tuleks võimalus Euroopa normidest mööda hiilida.

1.6 Ülemaailmse kriisi valguses viidatakse teatises õigustatult EL pikaajalisele pühendumisele avatud ja ausale konkurentsile. Tugevdada tuleks jõupingutusi protektsionistlike meetmete vältimiseks, sest need lükkaksid veelgi edasi majanduse taastumist. Laevanduse aluspõhimõtete taastamisel on ülima tähtsusega asjaomaste poolte usaldusväärsus, usaldus ja eetiline käitumine. Sama kehtib laevandust rahastava sektori kohta.

1.7 ELi ja Hiina vahelist merenduskokkulepet tuleks edendada kui parimat tava (mudelkokkulepe) läbirääkimistel teiste kaubandusriikidega, nagu India, Brasiilia, Venemaa ASEANi ja Mercosuri liikmesriigid. Komisjon peaks koostama Musta mere strateegia, et kindlustada energiaressursside transport Kaspia merelt Euroopasse.

1.8 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni üles uurima kahepoolsete lasti jagamist puudutavate merenduskokkulepete olemasolu ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel ning vajadusel aktiveerima ühenduse õigustiku jõustamise (määrused 4055/86 ja 4058/86).

1.9 Komitee väljendab veelkord oma toetust teadus- ja arendustegevuse investeeringutele keskkonnasäästlikesse laevadesse, kütustesse ja sadamatesse, et edendada keskkonnasäästlikke töökohti.

1.10 Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsi (detsember 2009) silmas pidades kordab komitee, et heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldamine meretranspordisektorile on märkimisväärselt keerulisem kui lennundussektori puhul. Keskkonnakaitse küsimuses suhtub komitee positiivselt uutesse kavandatud ideedesse kvaliteetse meretranspordi kohta. Arvestades liiklustihedust ELi mere- ja rannikupiirkondades on komitee seisukohal, et EL ei tohiks unustada võitlust laevatankide merel puhastamise tavade ja standarditele mittevastavate laevade vastu.

1.11 Väävlisisalduse piirangute kohaldamisel heite kontrollpiirkondades, mis on esmapilgul keskkonnasäästlik meede, võib olla vastupidine mõju: üleminek meretranspordilt maismaatranspordile. Euroopa intermodaalsuse poliitika ja lähimerevedude teenuseid ei tohiks ohtu seada.

1.12 Komitee kordab vajadust ELi kiire tegutsemise järele seoses kaubalaevade vastu toime pandud piraatlusjuhtumite kasvuga Aafrikas ja Kagu-Aasias. Komisjon peaks edendama sobivate jurisdiktsioonide ja õigusaktide loomist, et tegutseda praegu karistamatu piraatluse vastu. Selleks et parandada poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi päritolumaades, eelkõige Somaalias, tuleb püüda tiheda koostöö poole ÜRO organisatsioonidega. Komitee on kindlalt vastu meremeeste relvastamisele. Mere kaudu toimuva ebaseadusliku sisserände kontrollimiseks peaks EL välja töötama koostöömeetmed sisserändajate päritolu- ja transiitriikideks olevate kolmandate riikidega.

2. Sissejuhatus

2.1 21. jaanuaril 2009 avaldas Euroopa Komisjon teatise strateegiliste eesmärkide ja soovituste kohta seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani (1). Teatis kajastab ulatuslikke konsultatsioone sidusrühmade, liikmesriikide, kõrgetasemeliste laevandusspetsialistide rühmaga ning meretranspordi suundumuste uurivat analüüsi.

2.2 Komitee on kõnealusele teatisele eelnevate teatiste kohta vastu võtnud kaks arvamust: teatise „Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika suunas: Euroopa seisukoht ookeanide ja merede küsimuses” (2) kohta 26. aprillil 2007 ning teatise „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika” (3) kohta 22. aprillil 2008. On rõõmustav, et komisjon on arvestanud enamikku komitee soovitusi. Komitee kordab oma tugevat toetust terviklikule lähenemisviisile, mis hõlmab kõiki merega seotud tegevusi, et vältida soovimatuid vastasmõjusid eri valdkondade meetmete vahel.

2.3 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tervitab teatist kui üldiselt mõistlikku ja realistlikku alust Euroopa meretranspordipoliitikale aastani 2018, rõhutades Euroopa laevandusteenuste võtmerolli ülemaailmse kaubanduse ja ELi kodanike igapäevaelu jaoks. Teatises tunnistatakse Euroopa laevanduse reaalset ülemaailmset olemust, pidades silmas selle ülemaailmset konkurentsipositsiooni, ohutust ja keskkonna aspekte ning vajadust kõrgetasemelise merendusalase oskusteabe järele.

Teatis esitatakse kriitilisel ajal, kui meretransporti mõjutavad tõsised väljakutsed: a) maailma majandus- ja finantskriis, mis teravdab struktuurilist ja tsüklilist laevanduskriisi; kuigi teatise koostamine algas enne majanduskriisi, kehtivad selles sätestatud põhimõtted ka kriisiperioodidel; b) arutelud laevadelt pärinevate õhusaaste heitkoguste üle, pidades silmas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni konverentsi Kopenhaagenis (detsember 2009); c) meremeeste ülemaailmne kasvav nappus.

2.4 Neid probleeme raskendavad keskajal levinud merepiraatluse taaselustumine ja ebaseaduslik sisseränne Vahemere kaudu.

2.5 Kõnealust teatist tuleks käsitleda koos teatisega „Transpordi jätkusuutlik tulevik: kuidas kujundada integreeritud, tehnoloogiapõhist ja kasutajasõbralikku transpordisüsteemi” (KOM(2009) 279 lõplik), milles käsitletakse linnastumise, ummikute, Euroopa vananeva rahvastiku ja ebaseadusliku sisserände küsimusi kui suundumusi, mis tekitavad väljakutseid 21. sajandi transpordipoliitikale. Tulevane merenduspoliitika võib anda neile väljakutsetele vastused ning lihtsustada nende lahendamist.

3. Inimressursid, merepraktika ja merendusalane oskusteave

Absoluutselt hädavajalik on noorte meelitamine meremehe elukutse juurde, et säilitada oskusteabe kõrgeim tase ülemaailmsel juhtpositsioonil olevas Euroopa merendusklastris. Komitee tunneb tõsist muret merenduskolledžist väljalangejate suure arvu üle mõningates liikmesriikides ning meremehe elukutsest loobujate suure arvu üle juba tööleasunute hulgas. Meremehe elukutse ELis võib sattuda tõsisesse ohtu, juhul kui ei looda viivitamatult terviklikku strateegiat meremehe elukutse populariseerimiseks. Sotsiaalpartnerite (Euroopa Ühenduse Reederite Ühing / Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon) poolt läbiviidud karjäärikavandamise projekti tuleks täiustada. Meremehe elukutse populariseerimise meetmete kõrval tuleks rakendada ka meetmeid töötajate kinnihoidmiseks nimetatud elualal.

3.1.1 Ülemaailmse kriisi ja kõrge töötuse aegadel ei tohi kasutamata jätta võimalust tekitada huvi meremehe elukutse vastu. Vaatamata kriisile on tööhõive tase ELi laevastikus samaks jäänud. Üksindus ja eemalolek perekondadest on peamised põhjused, miks merenduselukutsed ei ole atraktiivsed.

3.1.2 Vajalik on kooskõlastatum lähenemisviis, mis hõlmab kõiki sidusrühmi (veeteede ametid, koolid, laevaomanikud, ühendused, meremeeste ühingud). Lisaks tuleks kasutada internetti, meediat ja televisioonisaateid teabe levitamiseks elu kohta merel. Komisjoni innustatakse tegelema selle küsimusega ELi tasandil.

3.2 2003. aastal viisid Euroopa Ühenduse Reederite Ühing ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon läbi projekti, mille eesmärk oli kaotada ahistamine ja türanniseerimine laevade pardal ning rakendada tõhusaid meetmeid ettevõtetele võrdsete võimaluste tagamiseks. See projekt täidab kõiki meretranspordi Euroopa valdkondliku sotsiaaldialoogi komitee eesmärke, edendades naiste kaasamist merendustöötajate hulka.

3.3 Tõstmist vajab merenduselukutsete alase kutseõppe kvaliteet Euroopas. Selleks peaksid kõik liikmesriigid välja töötama väljaõppe- ja oma lipu alla registreerimise programmid, et kindlustada Euroopa merendusalast oskusteavet. Selleks peavad kõik liikmesriigid parandama mereharidusasutuste kvaliteeti. Tuleb välja töötada pikaajalised programmid pardal töö- ja elutingimuste parandamiseks. Komisjonil palutakse uurida ja analüüsida laevameeskondade koosseisu suurendamise ning väsimusega seotud probleeme ja ohtusid, et neid leevendada ja võtta asjakohased meetmed. Tuleb luua edutamis-, haridus- ja väljaõppesüsteemid. Töö- ja elutingimuste parandamiseks pardal tuleb ILO merenduse tööstandardite konventsiooni (2006) ratifitseerimisega kehtestada kogu maailmas võrdsed tingimused. Samuti tuleb liikmesriikidel võtta üle direktiiv, mis põhineb kokkuleppel, mille saavutasid kõnealuse konventsiooni osas Euroopa Ühenduse Reederite Ühingu (ECSA) ja Euroopa Liidu Transporditööliste Ametiühingute Liit (FST). Tuleb järgida rahvusvahelisi õigussätteid, eelkõige praegu läbi vaadatavat IMO meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelist konventsiooni (STCW konventsioon, 1995).

3.4 Tugevdada tuleks toetusmeetmeid, haridust ja koolitust, et tagada kõrgeim kvaliteet. Komisjon peaks uurima liikmesriikide paimaid tavasid merenduselukutsete populariseerimiseks keskhariduse astmel. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab ettepanekuid kadettide vahetuse kohta (Erasmuse programm), rakendades kadette merel osana nende merendusharidusest, ning arstiabi parandamise kohta pardal. Komitee kordab (4), et kaalumist väärib „ujuva ülikooli” kogemus, meelitamaks üliõpilasi merenduselukutsete juurde.

3.5 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rõhutab vajadust meremeeste õiglase kohtlemise järele vastavalt Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) meremeeste võrdse kohtlemise suunistele mereõnnetuse korral. Meremeeste kriminaliseerimisega tuleb tegeleda rahvusvaheliselt. IMO peaks läbi viima üksikasjaliku analüüsi juhtumite kohta, kus IMO lipuriigid on vastvõetamatul viisil meremehi kriminaliseerinud, eriti vahistamise kaudu. Komitee märgib ka, et meremeeste kriminaliseerimine rikub elukutse mainet ajal, mil kogu maailmas on suur nappus kõrge kvalifikatsiooniga meremeestest (5). ELi tulevane poliitika tuleks kujundada vastavalt MARPOL / UNCLOS konventsioonides rahvusvaheliselt kokkulepitud põhimõtetele ja standarditele.

3.6 Komitee kutsub liikmesriike üles ratifitseerima ILO 2006. aasta merenduse tööstandardite konventsiooni, millega luuakse ülemaailmselt ühtsed nõudmised töötingimustele laevadel ning antakse panus meremehe elukutse atraktiivsemaks muutmisse noorte hulgas.

3.7 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee saab koostöös riiklike majandus- ja sotsiaalnõukogude ja teiste organiseeritud kodanikuühiskonna sidusrühmadega edendada ELi mereidentiteeti ja kultuuripärandit ning tutvustada parimaid tavasid meremehe elukutse atraktiivsemaks muutmiseks noorte hulgas. Komitee korraldatav merenduselukutsete konverents oleks vahend selle sõnumi levitamiseks Euroopa tasandil.

4. Euroopa laevandus maailmaturgudel

4.1 Komitee tervitab asjaolu, et komisjon tunnistab vajadust ülemaailmsete reeglite järele ülemaailmses majandusharus, rahvusvaheliste merendusregulatsioonide tähtsust ja regulatiivsetele väljakutsetele lahenduste leidmise tähtsust rahvusvahelistes organites (nagu IMO). Euroopa laevandus on maailmas juhtival kohal. Seda positsiooni tuleks tugevdada riigiabi suuniste kaudu (kavas läbi vaadata 2011. aastal), mis on oluline vahend, et tagada ELi laevandusettevõtetele võrdsed tingimused ja ülemaailmne konkurentsivõime. Praeguse olukorra säilitamiseks on vajalik suuniste kehtivuse pikendamine. Samal ajal nõuab komitee, et ELi abi andmise korda täiendataks. Tulevikus tohiks abi anda põhimõtteliselt vaid ELi riikide lippude all sõitmise korral ja välistada tuleks võimalus Euroopa normidest mööda hiilida.

4.2 Ülemaailmse kriisi valguses viitab komisjon õigustatult ELi pikaajalisele pühendumisele avatud ja ausale konkurentsile. Protektsionistlikke meetmeid tuleks vältida, sest need lükkaksid veelgi edasi majanduse taastumist. Keskkonda ei tohiks kasutada vabandusena protektsionistlike meetmete võtmiseks.

4.3 Laevandus peaks tagasi pöörduma oma aluspõhimõtete ja eetilise käitumise juurde. Usaldus ja usaldusväärsus tuleb taastada nii laevandus- kui ka pangandussektoris. Vältida tuleks spekulatsioone, mis viivad laevade ehitamiseni, mille järele majanduslikust aspektist ei ole vajadust. Vajalik on uus lähenemisviis, mis ühendab väärtuslike laevandusprojektide rahastamist ja ehitust. ELi liikmesriikide vahel peaks valitsema solidaarsus finants- ja majanduskriisi mõju (6) leevendamisel merendussektorile.

4.4 ELi laevandussektorit iseloomustab ettevõtlik meelelaad. ELi laevastike peamine tunnusjoon on eraomanduses olevate laevandusettevõtete (sageli pereettevõtted) suur arv. Euroopa seadusandjate teadlikkust nimetatud mudelist, selle iseloomulikest eripäradest ja institutsioonidest tuleks tõsta. Laevanduskriis on tekitanud suurt kahju väikestele ja keskmise suurusega ettevõttele, kes moodustavad Euroopa laevanduse selgroo. Samal ajal juhib komitee tähelepanu vajadusele keelustada mistahes lipu all sõitvad nõuetele mittevastavad laevad. Sellistel juhtudel ei tohi olla mingit abivõimalust.

4.5 Tulenevalt liinilaevanduskonverentsi konkurentsierandi ühepoolsest kaotamisest ELis 2006. aastal, kutsutakse komisjoni üles jälgima ebavõrdsete konkurentsireeglite tagajärgi kogu maailmas. Praegu kohaldatakse sedavõrd globaalsele majandusharule nagu seda on liinilaevandus, 110 erinevat konkurentsialast regulatsiooni (7).

5. Kvaliteetne laevandus

5.1 Komitee kinnitab, et meresõiduohutuse kolmanda paketi hiljutine vastuvõtmine paneb aluse mereohutuse asjakohasele regulatiivsele raamistikule. Sellega luuakse Euroopa mereohutuse ulatuslik õiguspakett, mis tugineb IMO üldisel lähenemisviisil. Pakett annab panuse madalakvaliteedilise laevandusega tegelemisse ning uue tõuke kvaliteetse laevanduse filosoofiale. Euroopa Meresõiduohutuse Ameti loodud andmebaas EQUASIS annab kasulikku teavet laevade kvaliteedi kohta.

Meretranspordi kasv lähitulevikus jätkub, et oleks võimalik teenindada pidevalt kasvavat maailmakaubandust. Selle tulemusena suureneb ka heidete üldkogus. Heidete märkimisväärset vähenemist on võimalik saavutada hulga tehniliste ja tegevusmeetmete abil. Sellele aitab kaasa ka suurem teadus- ja arendustegevus alternatiivsete mootorite ja kütuste ning laevavormide alal. Vaatamata suurtele vahemaadele on laevade keskkonnaalased tulemused tänu pidevale ajakohastamisele ja energiatõhususele õhusaaste, eriti CO2 osas ühed paremad.

5.2.1 Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsi (detsember 2009) silmas pidades kordab komitee (8), et heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldamine meretranspordisektorile ning eriti tramplaevanduses on märkimisväärselt keerulisem kui lennundussektoris. Igasuguste turupõhiste vahendite võimalik kasutuselevõtt meretranspordis ei tohiks avaldada negatiivset mõju Euroopa laevatööstuse konkurentsivõimele maailmaturul.

5.2.2 Väävlisisalduse piirangute kohaldamine heite kontrollpiirkondades on keskkonnasäästlik meede, mida tuleks rakendada ka teistes merepiirkondades.

5.3 Komitee kordab oma nõudmist (2), et ELi keskkonnaalaseid õigusakte kohaldataks lõbusõidulaevadele ja võimalusel sõjaväelaevadele (3). Keskkonnapoliitika raames tuleks analüüsida ka nähtamatut merereostust.

5.4 Komitee pakub välja (9) tasakaalustatud strateegia, mis parandab ringlussevõturajatiste keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid tingimusi, säilitades samas nende suutlikkuse arvestades lammutusrajatiste ülemaailmset nappust. Strateegiat tuleks kohaldada üleminekuperioodil, kuni rahvusvaheliselt jõustub IMO laevade ohutu ja keskkonda säästva ringlussevõtu konventsioon (2009).

6. Rahvusvaheline koostöö

6.1 Komitee on juhtinud ELi tähelepanu meretranspordiga seonduvatele küsimustele teatud geograafilistes piirkondades (3) (nt Põhja-Jäämeri, Läänemeri, Vahemeri). Komiteel on heameel, et komisjon on sellele reageerinud, koostades teatised teemadel „Euroopa Liit ja Arktika piirkond”, „Läänemere piirkonna strateegia” ja „Integreeritud merenduspoliitika – vahend juhtimise parandamiseks Vahemerel”. Komitee märgib, et teatises tõstetakse esile ELi merelaevastiku strateegilist tähtsust ELi sujuval varustamisel nafta ja gaasiga. Seepärast kutsub komitee komisjoni üles koostama kõiki vastava piirkonna riike hõlmava Musta mere strateegia, et kindlustada energiaressursside transport Kaspia merelt Euroopasse.

6.2 Tuleks teha suuremaid jõupingutusi, et saavutada WTOs kokkulepe merendusteenuste osas. ELi ja Hiina vahelist merenduskokkulepet tuleks edendada parima tavana (mudelkokkulepe) läbirääkimistel teiste kaubandusriikidega (India, Brasiilia, Venemaa, ASEANi ja Mercosuri liikmesriigid).

6.3 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kutsub komisjoni üles uurima kahepoolsete lasti jagamist puudutavate merenduskokkulepete olemasolu liikmesriikide ja ELi kolmandate riikide vahel ning vajadusel aktiveerima ühenduse õigustiku jõustamist (määrused 4055/86 ja 4058/86). See peaks samas pärssima kolmandate riikide vaheliste kokkulepete sõlmimist.

6.4 Pidades silmas ettepanekut suurendada ELi nähtavust IMOs, on juhtudel, mil pädevus ELi ja liikmesriikide vahel on jagatud, ruumi liikmesriikide poolsele suuremale koostööle/koordineerimisele, ilma et seejuures ohustataks nende individuaalset osalemist. Komitee kordab siinkohal, et „ELi liikmesriikide asjatundlik panus IMOsse on laialt tunnustatud ja seda ei tuleks õõnestada, vaid hoopis tugevdada” (2).

Komitee kordab vajadust ELi kiire tegutsemise järele seoses kaubalaevade vastu toime pandud piraatluse juhtumite (10) kasvuga Aafrikas ja Kagu-Aasias. Asjakohaste kohtute ja seaduste puudumine viib selleni, et piraatluse juhtumid jäävad karistuseta. Seepärast peaks komisjon edendama vajaliku kohtuvõimu ja seadusandluse loomist asjaomastes piirkondades. Selleks, et parandada poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi päritolumaades, tuleb püüda tiheda koostöö poole ÜRO organisatsioonidega. Tuleb kiiresti tegeleda piraatluse tekkepõhjustega maismaal ning taastada õiglus ning sotsiaalsed ja majanduslikud tingimused, seda eelkõige Somaalias. Selleks tuleks kasutada ELi arenguabi ja võtta diplomaatilisi meetmeid. Komitee on kindlalt vastu meremeeste relvastamisele.

6.5.1 Värskete andmete (11) kohaselt on maailmamajandusele piraatide rünnakutega tekitatud kahju suurus 16 miljardit USA dollarit. 2008. aastal leidis Somaali poolsaarel aset 111 piraatide rünnakut ja 2009. aasta esimese kuue kuu jooksul on registreeritud 240 rünnakut, millega pandi ohtu 1 000 meremehe elu. Viimase 18 kuu jooksul on Somaalia piraatidele makstud lunarahana 150 miljonit USA dollarit.

6.6 Ebaseaduslik sisseränne toob meretranspordile ja turvalisusele merepiiridel kaasa suuri probleeme, rääkimata selle selgetest humanitaarsetest tagajärgedest. Hädavajalik on parandada integreeritud mereseiret Vahemerel (Safe Sea Net, FRONTEX). Mereteid pidi toimuva ebaseadusliku sisserände kontrollimiseks peaks komisjon välja töötama koostöömeetmed sisserändajate päritolu- ja transiitriikideks olevate kolmandate riikidega.

7. Lähimerevedu

7.1 Jätkusuutliku transpordi ja lähimereveo edendamise kontekstis tuleks suurendada investeeringuid sadamate infrastruktuuride ja sisemaa-ühendusteede parandamiseks. TEN-T läbivaatamise käigus tuleks selle aspektiga täielikult arvestada. Komitee kutsub komisjoni üles tegema kindlaks ebakõlad maismaa- ja merevõrgustike ühildumises, et lihtsustada ELi ühendusi naaberriikidega, kellega omatakse ühiseid piire.

8. Mereuuringud ja -innovatsioon

8.1 Komitee (8) kutsus komisjoni üles haarama maailmas juhtpositsiooni merendusuuringutes ja -innovatsioonis. Komiteel on heameel tõdeda, et teatises vastati sellele üleskutsele positiivselt.

8.2 Komitee toetab investeeringuid teadus- ja arendustegevusse keskkonnasäästlike laevade, kütuste ja sadamate edendamiseks, mis hoogustavad ka keskkonnasäästlike töökohtade teket. Edendada tuleks ka eesmärgipärast teadus- ja arendustegevust laevade heitkoguste edasise vähendamise alal.

8.3 Selle protsessi käigus peaks komisjon toetama keskkonna-, energia-, turvalisuse ja sotsiaalvaldkonda puudutavatele probleemidele selliste lahenduste leidmist, mis ühendaks ühtse tulevase merenduspoliitika laevaehituspoliitikaga. Euroopa laevatehased peaksid suunama oma tunnustatud pädevuse keskkonnasäästlike laevade ehitamisele, kasutades selleks programmi LeaderShip 2015 või teisi asjaomaseid programme.

Brüssel, 17. detsember 2009. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) KOM(2009) 8 lõplik.

(2) ELT C 168, 20.7.2007, lk 50-56.

(3) ELT C 211, 19.8.2008, lk 31-36.

(4) ELT C 211, 19.8.2008, lk 31-36, nt New York Harbour School, www.newyorkharbourschool.org.

(5) Drewry Shipping Consultants Study (2009) kohaselt vajab maailma laevastik 2013. aastani 42 700 uut ohvitseri.

(6) Teabearuanne CESE 397/2009 teemal „Ülemaailmse finantskriisi kaugeleulatuvad põhjused”, raportöör: Umberto Burani, 11.3.2009.

(7) ELT C 157, 28.6.2005, lk 130-136.

ELT C 309, 16.12.2006, lk 46-50.

ELT C 204, 9.8.2008, lk 43-46.

(8) ELT C 277, 17.11.2009, lk 20.

(9) ELT C 277, 17.11.2009, lk 67.

(10) KOM(2009) 301 lõplik.

(11) ICC International Maritime Bureau Piracy Reporting Center (IMB), aruanne, august 2009, „The recent Communication on Partnership between EU / Africa identifies piracy and illegal immigration by sea as key issues for transport cooperation”.