[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 15.9.2008

KOM(2008) 556 lõplik

2008. AASTA ÜLDEELARVE ESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 7

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPA III jagu – Komisjon

(komisjoni esitatud)

2008. AASTA ÜLDEELARVE ESIALGNE PARANDUSEELARVE PROJEKT NR 7

KULUDE EELARVESTUS JAGUDE KAUPAIII jagu – Komisjon

Võttes arvesse:

- Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 272,

- Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 177,

- nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[1] mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1525/2007,[2] eriti selle artiklit 37,

esitab Euroopa Komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele 2008. aasta eelarve esialgse paranduseelarve projekti nr 7.

SISUKORD

1. Sissejuhatus 4

2. ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 4

2.1. 2007. aasta augustis Prantsusmaad tabanud orkaan Dean 4

2.2. Rahastamine 6

KOKKUVÕTLIK TABEL FINANTSRAAMISTIKU KOHTA RUBRIIKIDE KAUPA 7

KULUDE EELARVESTUSSE TEHTAVAD MUUDATUSED JAGUDE KAUPA

Muudatused jagude kaupa esitatud kulude eelarvestuses edastatakse eraldi SEI-BUD süsteemi kaudu. Teadmiseks on lisatud jagude kaupa esitatud kulude eelarvestuses tehtavate muudatuste ingliskeelne versioon, mis moodustab eelarve lisa.

1. Sissejuhatus

2008. aasta esialgses paranduseelarve projektis (EPEP) nr 7 võetakse arvesse järgmisi tegureid:

- Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 12,78 miljoni euro ulatuses kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena seoses 2007. aasta augustis Guadeloupe'i ja Martinique'i tabanud orkaaniga Dean;

- sellele vastav maksete assigneeringute vähendamine 12,78 miljoni euro võrra eelarvereal 13 04 02 „Ühtekuuluvusfond”.

2. ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine

2.1. 2007. aasta augustis Prantsusmaad tabanud orkaan Dean

2007. aasta augustis tabas kaht Prantsuse Antillides asuvat naabersaart, Martinique'i ja Guadeloupe'i, mis kuuluvad Prantsuse ülemeredepartemangude hulka, orkaan Dean, mis põhjustas suurt kahju infrastruktuurile ja eri majandussektoritele. Kuna orkaani tekitatud kahju oli suur ja selle tagajärjed rasked, taotles Prantsusmaa ELi Solidaarsusfondist finantsabi.

Komisjoni talitused on taotluse põhjalikult läbi vaadanud kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2012/2002,[3] eriti selle artiklitega 2, 3 ja 4. Hinnangu kõige olulisemad punktid võib kokku võtta järgmiselt:

1. Avaldus esitati komisjonile 26. oktoobril 2007. aastal 10nädalase tähtaja jooksul alates esimeste kahjustuste registreerimisest 17. augustil 2007. Prantsusmaa ametiasutuste lisateave jõudis komisjonini 8. jaanuaril 2008.

2. Tegu on loodusõnnetusega. Prantsusmaa ametiasutused hindasid otseste kahjude kogusummaks 511,2 miljonit eurot. Kõnealune summa moodustab 0,03 % Prantsusmaa rahvamajanduse kogutulust ja 16 % lävest, mis tavaliselt solidaarsusfondi kasutuselevõtmise puhul Prantsusmaa suhtes kehtib (3,267 miljardit eurot, s.t 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades). Finantsabi summa arvutamise aluseks on otseste kahjude kogusumma. Finantsabi võib kasutada ainult määruse artiklis 3 määratletud hädaolukorras vajalikeks meetmeteks.

3. Kuna summa on tavapärasest lävest madalam, põhineb taotlus määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 2 lõike 2 viimases lõigus sätestatud nn erakorralise piirkondliku katastroofi kriteeriumil, milles määratakse kindlaks solidaarsusfondi kasutuselevõtu tingimused „erandlikel asjaoludel”. Selle kriteeriumi alusel võib piirkond erandkorras fondilt abi saada, kui kõnealune piirkond on kannatanud erakorralise katastroofi, eeskätt loodusõnnetuse tõttu, mis on tõsiselt ja püsivalt mõjutanud elanikkonna valdava osa elutingimusi ja piirkonna majanduslikku stabiilsust. Määruses kutsutakse üles keskenduma kõrvalistele ja isoleeritud piirkondadele, näiteks asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 määratletud saartele ja äärepoolseimatele aladele. Viimasena nimetatud liiki kuuluvad ka Martinique ja Guadeloupe.

4. Solidaarsusfondi aastaaruandest (2002–2003)[4] võib lugeda, et komisjon on seisukohal, et piirkondlike loodusõnnetuste erikriteeriumide mõttekuse tagamiseks riigi tasandil tuleb teha vahet tõsiste piirkondlike ja kohaliku mõjuga sündmuste vahel. Subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt vastutavad viimaste eest riigi ametiasutused, samal ajal kui esimeste puhul võib kaaluda abistamist solidaarsusfondist.

5. Prantsusmaa ametiasutused põhjendavad oma taotlust Martinique'i ja Guadeloupe'i erilise olukorraga, kuna need kuuluvad ELi äärepoolseimate alade hulka. Nad on esitanud tõendeid selle kohta, et orkaani põhjustatud kahjustuste mõju on kõnealustel saartel nende eraldatuse ja juba niigi kriitilise sotsiaalmajandusliku olukorra tõttu tavapärasest palju ulatuslikum ja püsivam.

6. Taotlus hõlmab kogu Martinique'i (34 omavalitsusüksust, kus elab kokku 381 000 inimest) ja kõige rängemini kannatanud osa Guadeloupe'ist (23 omavalitsusüksust, kus elab 298 000 inimest ehk kaks kolmandikku Guadeloupe'i kogurahvastikust). Nimetatud 57 omavalitsusüksuses tuli välja kuulutada erakorraline seisukord ning orkaan mõjutas erineval määral kogu nende elanikkonda ehk ligi 680 000 inimest.

7. Prantsusmaa ametiasutused teatasid tõsistest kahjustustest põllumajandus- ja kalandussektorile (kokku umbes 186 miljonit eurot), eelkõige banaanisektori peaaegu täielikust hävimisest, mis kujutab endast kõnealuste saarte kõige olulisemat majandussektorit. Lisaks teatati umbes 178 miljoni euro suurustest kahjustustest infrastruktuurile ja avalikele hoonetele ning ligi 110 miljoni euro suurustest kahjustustest majapidamistele ja ettevõtjatele.

8. Tõendamaks, et loodusõnnetus mõjutas ulatuslikult ja püsivalt piirkonna elutingimusi ja majanduslikku stabiilsust, osutavad Prantsusmaa ametiasutused eelkõige selle eeldatavale pikaajalisele mõjule kahes peamises sektoris, millest sõltub suur osa töötavast elanikkonnast: esiteks banaanitööstuse (kasvatus, vedu ja töötlemine) peaaegu täielikule hävimisele ja teiseks turismi mõjutavatele tagajärgedele. See halvendab veelgi majandus- ja tööhõiveolukorda, mis oli juba enne orkaani ebakindel. Lisaks osutatakse järgmistele asjaoludele, mis raskendavad elutingimusi kõnealuses piirkonnas: hävinud või kahjustatud hoonete suur hulk (peaaegu 17 000), kahjustatud infrastruktuurid (vesi, elekter, telefon), avalike teenuste vähenemine orkaani tagajärjel kannatanud omavalitsusüksuste finantsraskuste tulemusena ning orkaani mõju inflatsioonile.

9. Prantsusmaa ametiasutused on arvestanud vastavalt määruse 2012/2002 artikli 3 lõikele 2 hädaolukorras vajalike meetmete maksumuseks 119,9 miljonit eurot, mis on jaotatud meetmete liikide kaupa.

10. Prantsusmaa ametiasutused on teatanud, et nad kavatsevad kasutada seoses õnnetusega POSEI ja ERFi rahalist abi.

11. Prantsusmaa ametiasutused kinnitasid, et kindlustus ei kata punktis 9 nimetatud abikõlblikke meetmeid.

Eespool loetletud põhjustel on tehtud ettepanek kiita heaks Prantsusmaa taotlus lugeda orkaan Dean erakorraliseks piirkondlikuks katastroofiks ning teha ettepanek Solidaarsusfondi kasutuselevõtmiseks.

2.2. Rahastamine

Solidaarsusfondi aasta kogueelarve on 1 miljard eurot. 2008. aastaks on varasemate taotluste rahuldamiseks võetud kasutusele 260 411 197 eurot, mistõttu veel on võimalik kasutada 739 588 803 eurot.

Et fondi loomise keskne põhjus oli solidaarsus, on komisjon seisukohal, et sellest antav abi peab olema progresseeruv. See tähendab, et varasema tava kohaselt peaks abi osatähtsus olema suurem läve (0,6 % rahvamajanduse kogutulust või 3 miljardit eurot 2002. aasta hindades, olenevalt sellest, kumb on madalam) ületava kahju puhul kui läveni mitteküündiva kahju puhul. Varem kasutatud määr assigneeringute määramiseks suurõnnetustele on 2,5 % kogu otsesest kahjust, kui see on fondi kasutuselevõtmise lävest allpool, ning 6 %, kui see läve ületab. Erakorralise piirkondliku katastroofi puhul on määr 2,5 % kogu otsesest kahjust. Solidaarsusfondist antava abi arvutamise metoodika esitati Solidaarsusfondi aastaaruandes (2002–2003) ning metoodika kiitsid heaks nõukogu ja Euroopa Parlament.

On tehtud ettepanek rakendada samu protsendimäärasid ka käesoleval juhul ja määrata järgmised abisummad:

(eurodes) |

Otsene kahju | Lävi | 2,5 %-l põhinev summa | 6 %-l põhinev summa | Kavandatava abi kogusumma |

Prantsusmaa: orkaan Dean Guadeloupe'il ja Martinique'il | 511 200 000 | 3 266 629 000 | 12 780 000 | 0 | 12 780 000 |

Vahesumma | 12 780 000 |

See hüvitussumma jätab vähemalt 25 % Euroopa Liidu Solidaarsusfondist abi andmiseks aasta viimasel kvartalil, nagu nõuab määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 4 lõige 2.

Prantsusmaale (Martinique'ile ja Guadeloupe'ile) mõeldud ELi Solidaarsusfondi maksete rahastamiseks ei vajata täiendavaid maksete assigneeringuid, arvestades eelarvereal 13 04 02 „Ühtekuuluvusfond” olevaid ülemääraseid assigneeringuid. Seega paigutatakse 12,78 miljonit eurot eelarverealt 13 04 02 ümber eelarvereale 13 06 01, et katta ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmisega seotud vajadused. Ümberpaigutamise teeb võimalikuks asjaolu, et Ühtekuuluvusfondi maksed ajavahemikul 2007–2013 on enamjaolt seotud suurprojektidega. Enne vahemaksete tegemist tuleb iga suurprojekt eraldi komisjoni otsusega heaks kiita. Kuna eeldatakse, et paljusid suurprojekte ei esitata ega kiideta heaks käesoleval aastal, ei oodata 2008. aastal märkimisväärseid vahemakseid.

KOKKUVÕTLIK TABEL FINANTSRAAMISTIKU KOHTA RUBRIIKIDE KAUPA

Finantsraamistik Rubriik/alamrubriik | 2008. aasta finantsraamistik | 2008. aasta eelarve (k.a PA 1–4/2008 ja EPEP 5–6/2008) | EPEP 7/2008 | 2008. aasta eelarve + PA 1–4/2008 ja EPEP 5–7/2008 |

|Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud |Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud |Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud |Kulukohustuste assigneeringud |Maksete assigneeringud | | 1. JÄTKUSUUTLIK KASV | | | | | | | | | | 1a. Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel |10 386 000 000 | |11 086 000 000 |9 768 739 600 | | |11 086 000 000 |9 768 739 600 | |1b. Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive nimel |47 267 000 000 | |47 255 948 720 |40 551 565 026 | |- 12 780 000 |47 255 948 720 |40 538 785 026 | | Vahesumma |57 653 000 000 | |58 341 948 720 |50 320 304 626 | |- 12 780 000 |58 341 948 720 |50 307 524 626 | | Varu[5] | | |-188 948 720 | | | |-188 948 720 | | | 2. LOODUSVARADE KAITSE JA MAJANDAMINE | | | | | | | | | | millest turuga seotud kulud ja otsetoetused |46 217 000 000 | |41 400 082 042 |40 889 550 500 | | |41 400 082 042 |40 889 550 500 | | Vahesumma |59 193 000 000 | |55 564 715 538 |53 241 270 053 | | |55 564 715 538 |53 241 270 053 | | Varu | | |3 628 284 462 | | | |3 628 284 462 | | | 3. KODAKONDSUS, VABADUS, TURVALISUS JA ÕIGUS | | | | | | | | | | 3a. Vabadus, turvalisus ja õigus |747 000 000 | |7 30 274 000 |533 196 000 | | |730 274 000 |533 196 000 | |3b. Kodakondsus |615 000 000 | |875 254 197 |968 664 203 |12 780 000 |12 780 000 |888 034 197 |981 444 203 | | Vahesumma |1 362 000 000 | |1 605 528 197 |1 501 860 203 |12 780 000 |12 780 000 |1 618 308 197 |1 514 640 203 | | Varu[6] | | |16 883 000 | | | |16 883 000 | | | 4. ELi ÜLEMAAILMNE ROLL[7] |7 002 000 000 | | 7 311 218 000 |8 112 728 400 | | | 7 311 218 000 |8 112 728 400 | | Varu | | | -70 000 000 | | | | -70 000 000 | | | 5. HALDUS[8] |7 380 000 000 | |7 279 525 455 |7 280 085 455 | | |7 279 525 455 |7 280 085 455 | | Varu | | | 177 474 545 | | | | 177 474 545 | | | 6. KOMPENSATSIOON |207 000 000 | |206 636 292 |206 636 292 | | |206 636 292 |206 636 292 | | Varu | | | 363 708 | | | | 363 708 | | | KOKKU |132 797 000 000 |129 681 000 000 | 130 309 572 202 | 120 662 885 029 |12 780 000 | 0 |130 322 352 202 | 120 662 885 029 | | Varu | | | 3 564 056 995 | 9 560 670 956 | | | 3 564 056 995 | 9 573 450 956 | |

[1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[2] ELT L 343, 27.12.2007, lk 9.

[3] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2012/2002, 11. november 2002, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3).

[4] Aastaaruanne 2002–2003 ja uue vahendi esimesest kasutusaastast saadud kogemuste aruanne (KOM(2004) 397 (lõplik), 26.5.2004).

[5] Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ei ole arvestatud alamrubriigi 1a varu arvutamisel. Paindlikkusinstrument on võetud kasutusele 200 miljoni euro suuruse summa ulatuses.

[6] Euroopa Liidu Solidaarsusfondi summa on kirjendatud eelarvesse suuremana, kui vastavate rubriikide puhul on ette nähtud, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (ELT C 139, 14.6.2006).

[7] 4. rubriigi 2008. aasta varus ei ole arvestatud hädaabireserviga seotud assigneeringuid. Paindlikkusinstrument on võetud kasutusele 70 miljoni euro suuruse summa ulatuses.

[8] Rubriigis 5 ülemmäära alla jääva varu arvutamiseks on võetud arvesse aastate 2007–2013 finantsraamistiku joonealuses märkuses 1 nimetatud 77 miljonit eurot töötajate sissemakseid pensionikavasse.