ET Euroopa Liidu Teataja C 277/1

453. ISTUNGJÄRGUL 13.–14. MAIL 2009

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Konkurentsivõimet toetav teadus- ja arendustegevus”

(ettevalmistav arvamus)

(2009/C 277/01)

Raportöör: Anna Maria DARMANIN

27. juunil 2008 palus eesistujariik Tšehhi Vabariik Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistav arvamus järgmises küsimuses:

„Konkurentsivõimet toetav teadus- ja arendustegevus.”

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 24. aprillil 2009. Raportöör oli Anna Maria Darmanin.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 453. istungjärgul 13. ja 14. mail 2009 (14. mai istungil) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse.

1. Järeldused ja soovitused

1.1. EMSK kutsub üles määratlema uuesti konkurentsivõime mõiste ning toetab seisukohta, et pikaajalise konkurentsivõime ainsaks mõõdupuuks ei saa enam olla SKP. See tuleks pigem määratleda laiema käsitluse alusel, mis hõlmab ka sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnaalase jätkusuutlikkuse tegureid. EMSK leiab, et praeguses majanduskliimas peame me tulevikku silmas pidades asetama tähelepanu keskmesse jätkusuutliku konkurentsivõime.

1.2. Lähtudes eeldusest, et jätkusuutlikkus on protsess ja arenev näitaja ning et innovatsioon tõhustab kõnealust protsessi, käsitleb EMSK innovatsiooni jätkusuutliku konkurentsivõime otsustava tähtsusega osana. Lisaks on innovatsiooniprotsessi väga oluline aspekt teadus- ja arendustegevus.

1.3. Käesolevas arvamuses käsitleb EMSK mitut tegurit, mis takistavad teadustegevusele ja innovatsioonile keskendunud lähenemisviisi. Kõnealuste tegurite kõrvaldamine nõuab pikaajalist nägemust ja investeerimist tulevikku. EMSK soovitab seepärast takistavate tegurite mõju vähendamiseks võtta järgmisi meetmeid:

— ühtlustada innovatsioonivõimalusi ja -programme Euroopa Liidus. Praegu on ELis olemas mitmeid erinevaid innovatsiooni stimuleerimise võimalusi, kuid need võimalused on sageli killustunud ja selgelt kooskõlastamata. EMSK arvab seetõttu, et komisjon ja muud innovatsiooniprogramme juhtivad asutused peaksid tegema rohkem jõupingutusi innovatsiooni käsitleva kooskõlastatud lähenemisviisi väljatöötamiseks;

— vähendada teabe üleküllust ning tagada sidusam ja lihtsam juurdepääs innovatsiooni ja teadustegevuse alasele teabele ning võimalustele. Komitee võtab teadmiseks, et killustunud teabe ülekülluse vähendamiseks on tehtud jõupingutusi, kuid siiski tuleks pingutada veel rohkem. Eelkõige VKEd vajavad sihtotstarbelist, lihtsat, tõhusat ja kooskõlastatud teavet;

— investeerida täiendavalt haridussüsteemidesse, tõhustades selliseid programme nagu Erasmus ja Comenius, mis võimaldavad üliõpilastel omandada haridust väljaspool oma päritoluriiki. Komitee leiab, et alalise muutuse saavutamiseks tuleks tegutseda alg- ja keskhariduse tasandil. Seetõttu on eespool nimetatud programmid oluliseks teetähiseks õpilaste kujunemisel;

— muuta ettevõtlus haridusprogrammide lahutamatuks osaks. Ettevõtlusvaim on oluline nii teadusvaldkonnas kui ka tööstuses, seetõttu võiks seda stimuleerida, osutades haridussüsteemi kaudu erilist tähelepanu ettevõtlusvaimu arendamisele;

— parandada uudsete kõrgtehnoloogiliste toodete või protsessidega tegelevate noorte ettevõtjate majanduslikke püsimajäämisvõimalusi;

— luua noortele teadlastele sellised töötingimused, mis ei ole mitte ainult väärikal tasemel, vaid mis ahvatleks kõige andekamaid seda elukutset valima. Komitee tunnistab, et liikmesriikides võivad teadusvaldkonna elukutsete esindajate töötingimused olla erinevad, kuid rõhutab, et kõnealuse küsimuse käsitlemisel tuleb teha kooskõlastatud jõupingutusi Euroopa tasandil;

— kaasata kõik liikmesriigid oluliste osalejatena innovatsiooniprotsessi, et kasutada kogu 27-liikmelise ELi potentsiaali ja mitte ainult suurema kogemusega teadus- ja arendustegevuses ning innovatsioonis osalejate potentsiaali;

— tugevdada struktuure, mis võimaldavad teadusringkondade ja tööstuse vahelist pidevat kogemuste vahetust.

1.4. EMSK märgib, et teadusuuringud ja innovatsioon ei ole küsimus, mis puudutaks vaid ülikoole ja ettevõtete vastavaid osakondi, vaid see puudutab kõiki inimesi. Igas töötajas kõigil töökohtadel peitub tohutult ressursse ja töötajapõhise innovatsiooni mõistet tuleks edasi arendada. Mõistet tuleb käsitleda töökohtadel toimuva koostöö, elukestva õ ja töönõukogude töö raamides.

1.5. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et uus Lissaboni tegevuskava ajaks pärast 2010. aastat ei peaks sisaldama mitte ainult liikmesriikide teadus-, arendustegevusse ja innovatsiooni tehtava investeeringu eesmärki, vaid ka eesmärki SKPst haridusse tehtavatele kulutustele, mida komitee peab oluliseks innovatsiooni esilekutsujaks. Seepärast soovitab komitee kehtestada uues Lissaboni tegevuskavas ajaks pärast 2010. aastat järgmised eesmärgid:

— 7 % SKPst haridusse algharidusest kõrghariduseni;

— 1 % SKPst riiklikule teadus- ja arendustegevusele;

— 2 % erasektori teadus- ja arendustegevuse investeeringutele.

1.6. EMSK kinnitab ühtlasi, et tulevikus on kõige konkurentsivõimelisemad need riigid ja ettevõtted, millel on kõrged jätkusuutliku tootmise näitajad, mis kasutavad tõhusat uut tehnoloogiat ning mille tootmine on suures osas ökotõhus. Komitee soovitab, et EL kaaluks ökotõhususe teguri valdkonnaülest kasutuselevõttu hariduspoliitikas, teadusuuringutes ja innovatsioonis, tööstus-, transpordi-, energia-, kliima-, sotsiaal- ja tööhõivepoliitikas ning toetaks ranget ja tugevamat koostööd eri poliitikavaldkondade vahel.

1.7. Komitee näeb seoses praeguse finants- ja majanduskriisiga tõsist ohtu: paljud ettevõtted võivad olla sunnitud tõmbama kokku ka oma teadus- ja arendustegevust ning reageerima sellele uute töötajate värbamise lõpetamisega, mille tulemusena ei leia ülikoolide ja tehniliste kõrgkoolide lõpetajad tööd. Komitee kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles just praegusel kriisiajal riiklike uurimisinstituutide tasakaalustatud värbamispoliitika abil ennetama noorte teadlaste ja inseneride ähvardavat töötust ja edendama noorte motivatsiooni õppida tehnilisi ja loodusteaduslikke erialasid.

2. Konkurentsivõime

2.1. EMSK arvates on äärmiselt oluline ELi konkurentsivõime taaselavdamine konkreetsete valikute ja oluliselt suuremate ressursside abil, kaasates täies ulatuses kogu ühenduse teaduslikud ja tehnilised teadmised ning struktuurid. Ainult taaselustatud innovatsioonipoliitika ja ühenduse kõigi poliitikavaldkondade tõhusa koostoime abil saab EL järele jõuda ja luua uue arengumudeli, mis põhineb tema ekspordivõime kasvul võrreldes tärkava majandusega riikidega, mis toetuvad väiksematele tööjõukuludele.

2.2. EMSK on seisukohal, et Euroopa konkurentsivõime kontseptsiooni tuleb avardada ja see ei tohiks piirduda liikmesriikide SKPga. Vaja on terviklikumat lähenemisviisi konkurentsivõimele, mis asetaks rõhu jätkusuutlikule konkurentsivõimele. Sellise jätkusuutliku konkurentsivõime saavutamiseks on mitmeid meetmeid. Paradiso projekti viitedokumendis (mille koostajateks on Rooma Klubi liikmed) tuuakse esile mitu sellist meedet. Komitee arvates tuleb kasutusele võtta uus meede, mis arvestab olemasolevate vahenditega. Uus meede peaks hõlmama jätkusuutlike sotsiaalsete rakenduste, jätkusuutlike majanduslike stsenaariumide ja planeedi jätkusuutlikkuse mõisteid.

2.3. Arvestades majandussurutist tööstusriikides ja ELi majanduse negatiivseid väljavaateid, soovib komitee abistada kriisi ületamiseks vajalike meetmete leidmisel. Seetõttu tervitab komitee eesistujariik Tšehhi Vabariigi ettepanekut koostada ettevalmistav arvamus konkurentsivõimet toetava teadus- ja arendustegevuse kohta.

2.4. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on veendunud, et praegusest kriisisituatsioonist tulevad võitjatena välja ja taastuvad kiiresti ainult need ettevõtted, kes suudavad olla konkurentsivõimelised kvaliteetsete traditsiooniliste toodete ja kõrgtehnoloogia turul. Ainus viis tuleviku kindlustamiseks on suurem pühendumine teadus- ja arendustegevusele. On ilmselge, et neil, kes juba varem teadustegevusse investeerisid, on praegu olemas asjakohased struktuurid ja inimressursid ning seetõttu paremad väljavaated kriisist varem ja edukamalt välja tulla kui neil ettevõtetel, kes kõnealuseid investeeringuid ei teinud.

3. Teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon

3.1. EMSK käsitleb teadus- ja arendustegevust innovatsiooni käivitajana. Praegusel Euroopa jaoks eriti tundlikul ajajärgul tuleb pöörata tähelepanu tööstusinnovatsioonile. Majanduslangusele ja suurenevale surutisele reageerimiseks on komitee arvates oluline hoogustada innovatsiooniprotsessi, et juhtida arengut konkurentsivõime saavutamise tegeliku teguri poole, mis põhineb mitmel alussambal, mis võivad Euroopa tööstussüsteemi uuesti tõhusalt käivitada, kui kasutatakse aktiivselt laienenud siseturu eeliseid. Need sambad on järgmised:

— teadustegevus ja innovatsioon ning ettevõtlus,

— investeerimise toetamine ja

— kindel ning uuesti kinnitatud kohustus koolitada inimesi.

3.2. EL on ilmselgelt teinud teadustegevuse ja innovatsiooni valdkonnas tohutuid jõupingutusi. Kuid sellest hoolimata on sügava kriisi tingimustes vaja täiendavaid investeeringuid. Komitee sooviks näha rohkem jõupingutusi teadusprogrammide kaudu saavutatud innovatsioonitulemuste turule viimisel. Lisaks pooldab komitee suuremat läbipaistvust rahaliste vahendite eraldamisel ja hindamisprotsessis.

Euroopa Komisjoni Euroopa majanduse elavdamise kava pakub innovatsiooniks täiendavaid stiimuleid. Rahalisi vahendeid eraldatakse energiasäästlike autode algatusele, energiatõhusate ehitiste algatusele ja „tuleviku tehaste” algatusele. Algatuste eesmärk on täiendavalt stimuleerida teadustegevust kolmes nimetatud valdkonnas, mida käesolev majanduskriis on mõjutanud.

3.3.1. Euroopa on teinud suuri investeeringuid teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse struktuuridesse, seda tõendab mitmesugustes ühenduse, riiklikes ja piirkondlikes süsteemides olemasolevate struktuuride ja programmide suur arv.

4. Teadmiste kolmnurk

4.1. Selleks, et tööstuses leiaks aset tõhus innovatsioon, teadustegevus ja tehnoloogiaarendus tuleb kogu protsessi kaasata tõhusalt teadmiste kolmnurga kolm komponenti.

4.2. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nägemuse kohaselt on peaeesmärgiks saavutada avaliku ja erasektori teadusuuringute, ülikooliõpingute ja tööstuse kõrgetasemeline koostöö, mis näib olevat äärmiselt oluline Euroopa konkurentsivõime kui tõhusa terviku loomiseks.

4.3. Hiljuti võttis komitee vastu seda teemat käsitleva arvamuse „Teadusasutuste, tööstuse ja VKEde koostöö ja teadmussiire – innovatsiooni oluline eeltingimus” (INT/448). Selle arvamuse eesmärk on uurida põhjalikult praegust olukorda, käsitleda saavutatud tulemusi ja väljavaateid ning juhtida tähelepanu takistustele, mida saaks ületada kiire ja tõhusa teadmussiirde abil kahe maailma vahel, mis on liiga kaua tegutsenud teineteisest eraldi ega ole omavahel piisavalt suhelnud.

4.4. Teadusringkondade ja tööstuse koostöö raames on EMSK toetanud ja tervitanud avaliku ja erasektori poolt ühiselt rahastatavate teadustöö konsortsiumide loomist. Näiteks andis komitee hiljutistes ühistes tehnoloogiaalgatustes ettepanekuna esitatud kavale positiivse hinnangupositiivseks ning kutsus üles selle kiirele ja ulatuslikule kohaldamisele (1). Komitee on toetanud selliste algatuste laiendamist muudesse sektoritesse, sest neis mitte üksnes ei määratleta kohe algusest peale avaliku ja erasektori partnerlus ning võrdne ressursside eraldamine, vaid need pakuvad ülikoolistruktuuridele, avaliku ja erasektori uurimiskeskustele ning teadusringkondi esindavatele organitele võimalust saada nende ettevõtete liikmeks.

4.5. Siinkohal kordab komitee uuesti oma varasemas arvamuses (INT/335) esitatud tungivat üleskutset luua akadeemilise maailma ja äriringkondade vaheline aktiivne kooskõlastamis- ja konsolideerimisorgan, milleks on juba määratud Euroopa Tehnoloogiainstituut. Komitee peab väga oluliseks seda, et kõnealune instituut hakkaks täies ulatuses toimima ning et selleks eraldataks vajalikke rahalisi vahendeid ja inimressursse.

4.6. EMSK peab eluliselt tähtsaks eespool osutatud ühendusepoolset rolli kooskõlastajana tehnoloogia valdkonnas, see peaks toimuma tegeliku koostöö vormis ja sisaldama ülikoolide ja tööstuse vaheliste liideste loomist. See on otsustava tähtsusega tegur ELi tööstussüsteemi konkurentsivõime jaoks oluliste uuenduslike toodete ja protsesside arendamisel.

5. Takistus innovatsiooni nimel toimuva teadus- ja arendustegevuse tõhusale edenemisele

5.1. Saamaks paremat ettekujutust Euroopa praegusest positsioonist innovatsiooni valdkonnas, tuleb analüüsida tegureid, mis takistavad praegu innovatsiooni stimulaatoreid.

5.2. EMSK on kindlaks teinud mitu takistavat tegurit; neid võib kirjeldada järgmiselt:

— haridusasutused ei ole altid innustama noori teadlase karjääri valimisel;

— noorte teadlaste viletsad töötingimused võrreldes kolleegidega muudes riikides, nagu näiteks Ameerika Ühendriigid, ja ka võrreldes muude elukutsete esindajatega on oluliseks takistuseks, mis ei ahvatle perspektiivikaid noori teadlasi oma elukutse juurde jääma;

— teadusasutused ei ole piisavalt kursis tööstuse majanduslike nõudmistega;

— tööstus ei võta teadusasutuste välja töötatud innovatsioonivõimalusi tingimata kasutusele.

5.3. Lisaks tegi komitee kindlaks mõned täiendavad takistavad tegurid:

— Euroopa kultuuris, juba koolist alates, ei stimuleerita piisavalt ettevõtlust ega pakuta piisaval määral vastavat koolitust; seetõttu on toetus alustavatele ettevõtjatele väikesed ning alustavate kõrgtehnoloogiliste ettevõtete majanduslikud eeltingimused ja väljavaated elada üle viis esimest tegutsemisaastat on kaduvväikesed ning ei kujuta endast piisavat stiimulit;

— akadeemiline kultuur ei pruugi soosida konkurentsivõimet edendavat uurimistegevust;

— tööstuskultuur ei pruugi soosida muutuste kavandamist ja ennetavat lähenemisviisi;

— mõne ELi liikmesriigi, eriti 12 viimati ühinenud riigi vähesem kaasatus innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse programmidesse.

6. Innovatsiooni ja konkurentsivõime oluline tegur – kutseõpe

6.1. Kõrgete kutseoskustega inimeste olemasolu ning koolitusvõimalused, mis on vähemalt võrdväärsed kõrgeimate rahvusvaheliste standarditega, on eeltingimus, et ühenduse tasandil kindlaks määratud programmid ja prioriteedid tooks endaga kaasa kõrge konkurentsivõime taseme.

6.2. Inimkapital on teadus- ja arendustegevuse kõige olulisem ressurss. ELi asutamisest alates on Euroopa Liit alati tunnustanud vajadust kaasata haridus ja kultuur Euroopa integratsiooniprotsessi. Rooma lepingu artikliga 127 (EÜ asutamislepingu artikkel 150) sätestatakse, et „ühendus rakendab kutseõppepoliitikat, mis toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid, samal ajal täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust kutseõppe sisu ja korralduse eest”.

6.3. Kuni 1980. aastateni oli kutseõppe valdkonnas sõnastatud palju kavatsusi, kuid praktikas oli võetud vähe meetmeid. Kõnealuse tava katkestas Eurydice loomine, mis on Euroopa haridussüsteemide ja hariduspoliitikate alase teabe kogumise, järelevalve ja levitamise ametlik võrgustik. 1985. aastal määratleti hariduspoliitika õiguslik alus, milles kutseõppe mõiste hõlmas laias tõlgenduses igasugust õpetust elukutse omandamise eemärgil, sealhulgas kõrgharidus.

6.4. Kõnealusest ajast alates muutus koolitusele tähelepanu pööramine ühenduse poliitikavaldkondades prioriteediks ning see materialiseerus esimestes ühenduse programmides (COMETT, ERASMUS, LINGUA kõrghariduse valdkonnas ning PETRA, EUROTECNET ja FORCE kutseõppe valdkonnas).

6.5. Illustreerivaks näiteks kõnealuste programmide mõju kohta koolitusele ühenduse tasandil on programm ERASMUS, mis teatavate liikmesriikide esialgsele vastuseisule vaatamata on oma üle 20 aasta pikkuse olemasolu vältel võimaldanud ligikaudu 1 500 000 noorel ja 250 000 õpetajal veeta teatud perioodi väljaspool oma päritoluriiki ülikoolis õppides või õpetades, mis on avaldanud positiivset mõju kogu Euroopa integratsiooniprotsessi edendamisele.

6.6. Pärast pikaksveninud perioodi, mil Lissaboni strateegia raames esitati ettepanekud kõigi koolitustasandite kohta algkoolist kuni ülikoolini, kehtestas 2000. aasta märtsi Euroopa Ülemkogu Euroopa Liidu strateegiliseks eesmärgiks saada maailma kõige konkurentsivõimelisemaks, dünaamilisemaks ja teadmuspõhisemaks majandusjõuks. Sellele järgnes 2002. aasta Euroopa Ülemkogu kohtumine Barcelonas, kus kinnitati seda olulist rolli uuesti ja kehtestati eesmärk muuta Euroopa haridus- ja koolitussüsteemid 2010. aastaks kvaliteedi mõõdupuuks kogu maailmas.

6.7. Nii ühiskonna kui teadlaste poolt tehtud investeeringutega soovitud mahus laiapõhjaliste ja keerukate alusteadmiste ja kõrgetasemeliste eriteadmiste omandamiseks võtab ühiskond, mida esindavad poliitikud, endale vastutuse kõnealuste investeeringute parimaks võimalikuks kasutamiseks. Kõnealune vastutus peab leidma väljenduse haritud teadlaste asjakohase karjääri eest hoolitsemises, tagades atraktiivsed spetsialiseerumisvõimalused ning hoides ära erialast kõrvalekaldumise. Komitee toetab komisjoni tema püüdlustes seda ülesannet täita (2).

7. VKEde seisukohast

7.1. Lisaks eksisteerivad takistavad tegurid ka VKEde tasandil ning EMSK on arvamusel, et peamiseks selliseks teguriks on asjaolu, et VKEdel pole teadustegevusse investeerimiseks ning uuenduslike uurimisideede ja -võimaluste kasutamiseks piisavalt ressursse. Võimalusi on erinevaid, kuid teabe ja võimaluste rohkus on iseenesest veel üks takistav tegur, sest see tekitab võõrandumist.

7.2. Komitee kinnitab siiski uuesti olulist vajadust luua soodne keskkond VKEde otseseks osalemiseks ELi teadustegevuses ja innovatsioonialgatustes, nagu seda näevad ette seitsmenda raamprogrammi allprogrammi „Suutlikkus” olulised meetmed. VKEsid on väga palju ja nad on väga olulised uute töökohtade loojatena.

7.3. VKEde osalemist takistab sageli nende suurusele vastavate menetluste puudumine, see on tegur, mis koos asutamisetapil vajaliku riskikapitaliga kuulub peamiste raskuste hulka VKEde osalemisel. Suurtel ettevõtetel on vastavad bürood ja vajalik teave programmide rahastamise taotlemiseks, kuid väikeettevõtted otsustavad sageli rahastamise taotlemisest loobuda, kui nad näevad, milline liigne bürokraatia taotluste esitamise, lepingute ettevalmistamise ja järgneva haldamisega kaasneb.

7.4. Kõik kõnealused tegurid muudavad raskeks EMSK arvamustes tihti nimetatud VKEde osalemise strateegilise eesmärgi saavutamise, samal ajal peitub VKEdes aga tohutu innovatsioonipotentsiaal. EMSK nõuab veel kord, et lihtsustataks VKEde osalemise eeskirju. VKEdel on märkimisväärne loominguline potentsiaal ja nad tähendavad olulist esindatust, arvestades nende lähedust kodanikuühiskonnast lähtuvatele ootustele ja nõudlusele uute toodete järele.

8. Täiendavad märkused

8.1. Nõustudes täies ulatuses asjaoluga, et oluline panustamine teadus- ja arendustegevusse on kõigi kaasaja majanduste osa, ei tohi me unustada, et kogu protsess peab põhinema rangelt keskkonnasõbralikul tootmisel, meie väärtussüsteemi ja Euroopa sotsiaalse mudeli hoolikal kaitsel.

8.2. Et muuta uus teadustegevusel ja innovatsioonil põhinev poliitika tegelikkuseks ja võimaldada Euroopa süsteemil võita tagasi oma konkurentsivõime muude arenenud majanduste ja tärkava majandustega riikide suhtes, peame võtma strateegilise kohustuse ja suurendama oluliselt nii inim- kui ka rahalisi ressursse, et Euroopa suudaks saavutada maailma teaduses tipptaseme.

8.3. EMSK rõhutab ka asjaolu, et innovatsiooni ja konkurentsivõime eelduseks on kõigi haridusasutuste – algkoolidest ülikoolideni – pakutav asjakohane, kõrgeimatele rahvusvahelistele standarditele vastav kutsekoolitus ja haridus, mis innustab noori teadlasekarjääri valima ja tagab kõrgete kutseoskustega motiveeritud inimressursi.

8.4. Euroopa Komisjoni majandusvolinik Joaquín Almunia on esitanud 27 liikmesriigile keskpika majandusprognoosi, mis on tõsiselt muret tekitav. Prognoosi kohaselt valitseb Euroopas sügav majanduslangus, majanduskasv on kahanenud 1,8 %le. Euroala riikides on prognoos muret tekitav ka nende riikide puhul, kes on alati Euroopa majandust juhtinud, nt Saksamaa (–2,3 %). Finantskriis on tõsiselt mõjutanud Iirimaad (–5 %), Hispaaniat ja Itaaliat (–2 %) ning Prantsusmaad (–1,8 %). Kõnealuse prognoosi kohaselt on Euroopa SKP langusel hävitav mõju tööhõivele, töötuse määr kasvab 8,2 %-ni, kaob 3,5 miljonit töökohta ja eelarve puudujääk on 27st liikmesriigist 12s suurem kui Maastrichti lepingus sätestatud 3 % SKPst, suurim eelarvepuudujääk on Iirimaal (11 %), Hispaanial (6,2 %) ja Prantsusmaal (5,4 %).

8.5. Kõnealused andmed pärinevad 2009. aasta jaanuarist, kuid need näivad juba nüüd olevat kaugel praegusest tegelikkusest. Volinik on kõnealuses küsimuses juba mitu korda sõna võtnud, hoiatades majandusolukorra järkjärgulise ja pideva halvenemise eest ning ennustades, et 2010. aastaks on kadunud 6 miljonit töökohta. Oma EMSKs peetud kõnes märkis volinik Almunia, et kõige värskemate andmete kohaselt tuleks jaanuari majandusprognoosi veelgi negatiivsemaks hinnata.

8.6. Et hinnata ikka olemasolevat lõhet ja meie kaugust eesmärgist, mille täitmine oleks vajalik ühenduse tasandil majanduse taastumiseks, piisab vaid, kui võrdleme Euroopas ja Ameerika Ühendriikides tehtud investeeringuid. Ameerika Ühendriigid on teadustegevusse pidevalt investeerinud 3 % SKPst, samal ajal kui Euroopa Liit investeerib alla 2 %, mõned liikmesriigid endiselt tunduvalt vähem Lissaboni strateegiaga ette nähtud 3 % eesmärgist. Tänases majandussurutises näib ka see eesmärk koguseliselt täiesti ebapiisavana.

8.7. Kõnealune negatiivne stsenaarium näitab selgelt, kui mahajäänud Euroopa on ja kui suurt jõupingutust on vaja, et saavutada uuesti piisavalt kõrge konkurentsivõime rahvusvahelises tööstuses, mis muutub kiiresti peamiselt tärkavate majandustega riikide tõttu.

8.8. Euroopa peaks seetõttu teadma, kuidas saada konkurentsieelis teadmistesse (teadus- ja arendustegevus, haridus, kutseõpe) investeerimise positiivsetest tulemustest ning tööstuslike majanduste kasvust, ning otsustavalt selles suunas liikuma.

8.9. Aruannetest ilmneb, et ettevõtted saavad uurimistegevusest rohkem kasu, kui nad teevad töötajatega tõhusat koostööd, arendavad nende pädevusi ja organiseerivad töökohad nii, et töötajate ideed saaksid areneda ja neid oleks võimalik muuta ettevõtte tegelikuks poliitikaks.

8.10. Töötajatest lähtuv innovatsioon on asetanud ettevõtted paremale positsioonile, aidanud neil kokku hoida palju raha ja suurendanud nende konkurentsivõimet. Kõnealust põhimõtet tuleb toetada ja see võib osutuda kasulikuks, kui me ei räägi mitte rohkem töötamisest, vaid räägime targemini töötamisest.

Brüssel, 14. mai 2009. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) ELT C 204, 9.8.2008, lk 19; ELT C 44, 11 16.2.2008, lk 11; ELT C 44, 16.2.2008, lk 15; ELT C 44, 16.2.2008, lk 19; ELT C 44, 16.2.2008, lk 22.

(2) ELT C 110, 30.4.2004, lk 3.