ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 30.6.2009 
SEK(2009) 895 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
Lisatud nõukogule edastatud suitsuvaba keskkonda käsitlevale soovitusele  
 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
  
{COM(2008) 328 final} 
{SEC(2008) 894} {SEC(2008) 896} 
 
ET 2   ET 1. S ISSEJUHATUS  
Keskkonna ja tervise tegevuskava raames (2004–2010) võttis komisjon kohustuse parandada 
siseruumide õhukvaliteeti, pannes erilist rõhku suitsetamispiirangute kehtestamisele kõikides töökohtades. Komisjoni rohelise raamatuga „S uund Euroopa vabastamisele tubakasuitsust: 
poliitikavalikud ELi tasandil” al gatatud konsulteerimise käi gus selgus, et ulatuslikul 
suitsetamisvastasel poliitik al ja täiendavatel ELi meetmetel tubakavaba keskkonna 
propageerimisel, on märkimisväärne toetus. Töötervishoidu ja tööohutust käsitleva uue 
ühenduse strateegia (2007–2012) raames tehakse e ttepanek teha suuremaid jõupingutusi, et 
parandada töötajate tööohutust ja -tervish oidu. Rahvusvahelisel tasa ndil kohustuvad Maailma 
Tervishoiuorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsiooni lepinguosalised tõkestama kokkupuudet tubaka suitsuga töökohtadel siseruumides, 
ühistranspordis ja kinnistes avalikes kohtades. 
2. T
AUST JA PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
2.1. Taust 
2.1.1. Keskkonnas leiduva tubakasu itsuga kokkupuute mõju tervisele 
Kokkupuutumine keskkonnas leiduva tubakasuitsuga  nn teisene või passiivne suitsetamine on 
laiaulatusliku suremuse, haigestumise ja töövõ imetuse põhjus ELis. Passiivset suitsetamist 
seostatakse täiskasvanutel kopsuvähi, südame ja veresoonkonna haiguste, ajurabanduse, astma 
ja kroonilise obstruktiivse kopsuhaig usega. Passiivne suitsetamine on kahjulik ka lastele, seda 
seostatakse imikute äkksurma, akuutsete hinga misteede haigustega, keskkõrvapõletikuga ja 
raskekujulise astmaga. 
Varasemate hinnangute kohaselt suri 2002. aastal EL- 25 liikmesriikides pass iivse suitsetamise 
tõttu töökohal 7 300 täiskasvanut, sh 2 800 m ittesuitsetajat. Rohkem kui 72 000 inimese, sh 
16 400 mittesuitsetaja surm oli seotud passiivse suitsetamisega kodus1. Käesoleva 
mõjuhinnangu kohaselt suri 2008. aastal EL-27 liikmesriikides büroodes ja baarides/restoranides toimunud passiivse suitse tamise tagajärjel hi nnanguliselt kokku 6 000 
inimest, sh 2 500 mittesuitsetavat töötajat. B aaride ja restoranide klientide puhul kaasneb 
passiivse suitsetamisega tõenäoliselt oluline täiendav haiguskoormus.  
                                                
 
1 Suitsuvaba partnerlus (2006). Kattevarju eemaldamine: 10 põhjust suitsuvaba Euroopa loomiseks; 
Brüssel, Belgia, Euroopa kopsuarstide assotsiatsioon, lk. 146 . 
 
ET 3   ET Suitsetavate ja mittesuit setavate töötajate passiivse suitsetamisega seotud hinnanguline suremus ELis 
2008. aastal  
 
Mittesuitsetajad  Suitsetajad  Suitsetajad ja 
mitte-
suitsetajad  
 Ameti-
ruumid  Baarid ja 
restoranid  Kokku  Ameti-
ruumid  Baarid ja 
restoranid  Kokku  Kokku  
Kopsuvähk  387   156   542   600   161   761  1 303 
Ajurabandus   378  160  538   601   197   798  1 336 
Südamehaigused   384   138   522  612   159   771  1 293 
Kroonilised 
alumiste 
hingamisteede 
haigused   565  332  897  881   296   1 176  2 073 
Kokku   1 714   786   2 500   2 694   813   3 507  6 007  
Võrreldes muude tervis tkahjustavate tegurite  põhjustatud surmajuhtumitega (nii töökoha 
põhiselt kui ka elanikkonna  seas üldiselt) selgub, et passiivne suitsetamine suurendab oluliselt 
haiguskoormust. 
2.1.2. Passiivse suitsetamise mõju majandusele 
Passiivne suitsetamine mõjutab oluliselt finantskoormust. Töökohas toimuva passiivse 
suitsetamise makromajanduslik hind EL-27 lii kmesriikides on hinnanguliselt 2,46 miljardit 
eurot aastas. Sellest rohkem kui 1,3 miljardit  eurot moodustavad suitsetamisega seotud 
haiguste ravikulud (sh mittesuitsetavate töötaj ate ravikulud 560 miljonit eurot) ning rohkem 
kui 1,1 miljardit on seotud tootlikkuse vähene misega (sh mittesuitsetavate töötajate 
tootlikkuse vähenemine – 480 miljonit eurot). Passiivse suitsetamise mikromajanduslik 
koormus on seotud töötajate vähenenud tootlikkuse, suitsetamisest põhjustatud 
tulekahjustuste, samuti suitsetamisest tingitud lisapuhastamise ja siseviimistluse 
uuendamisega. 
2.2. Probleemi määratlemine 
2.2.1. Tubakatoodete tarbimise pi iramist käsitlevast raamko nventsioonist tulenevate 
rahvusvaheliste kohustu ste puudulik täitmine  
Maailma Tervishoiuorganisa tsiooni tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlev 
raamkonventsioon, mille on ratifits eerinud nii Euroopa Ühendused  kui ka 26 liikmesriiki, 
loob lepinguosalistele juriidil ise kohustuse kaitsta elanikko nda passiivse suitsetamise eest 
kõikidel siseruumides asuvate l töökohtadel, ühistranspordivah endites ja siseruumides 
asuvates avalikes kohtades. Konventsiooni lepi nguosaliste teisel konverentsil, mis toimus 
2007. aasta juulis, võeti vastu suunised põhista ndardite kehtestamiseks, mille saavutamise 
peaks iga lepinguosaline eesmärgiks seadma.  
Paraku on praeguses etapis vaid veidi üle kolmandiku liikmesriikidest astunud samme 
kõnealusest raamkonventsioonist tule nevate kohustuste täitmiseks. Mitmel riigil on tõsiseid 
raskusi ulatuslike suitsetamisvastaste seadus te vastuvõtmise ja/või jõustamisega. On 
ilmnenud, et eriti keeruline on kohaldada neid sea dusi baaride ja restoranide suhtes. Praeguse 
seisuga on ebatõenäoline, et kõik liikmesriig id suudavad täita raamkonventsioonist tulenevad 
kohustused ilma ELi tasandi poliitilise toetuse ja järelevalvemehhanismita.  
 
ET 4   ET Siiani on ühendus võtnud suitsuvaba keskkonna edendamiseks vaid osalisi meetmeid. 
Küsimust on käsitletud mittesiduvates otsu stes ja soovitustes, kuid nendes ei ole 
üksikasjalikke juhiseid täielik ult suitsuvaba keskkonna saavutam iseks. Lisaks käsitletakse 
seda teemat ka mitmes töötervishoidu ja t ööohutust käsitlevas direkt iivis, mõnes küll ainult 
kaudselt ning mõnes ei ole kaitse täielik.  
2.2.2. Passiivse suitsetamise suur ja ebaüh tlane ulatus EL-27 liikmesriikides 
Riikides, kus ulatuslikke suitsetamisvastasei d eeskirju ei ole keht estatud, suitsetatakse 
enamikus avalikes kohtades, millest suur osa on ühtlasi ka kellegi töökoht. Eurobaromeetri 2006. aasta lõpu andmete kohaselt p uutus igapäevaselt töökohtad e ja büroode siseruumides 
passiivse suitsetamisega kokku hi nnanguliselt 28 % ELi töötajates t, baaride ja restoranide 
puhul oli vastav näitaja 2008. aasta lõpus 39 %. Lisaks on joogi- ja söögikohtade klientide 
puhul passiivse suitsetamise ulat us väga suur, samuti on kõrge ka  sellest tulenev terviseriski 
tase.  
Liikmesriikide lõikes on passiivse suitsetamise ul atus väga erinev, ulatudes 3 % Iirimaal kuni 
85 % Kreekas. Tähtsaim põhjus, miks passiivse suitsetamise ulatus ELis erineb, on seotud 
liikmesriikide suitsetamisvastaste seaduste kohaldamisala ja karmusega.  
Lisaks on passiivse suitsetamise ulatus märkimisväärselt suurem madalamate 
sotsiaalmajanduslike rühmade puhul, mis süvenda b veelgi tervisealast ebavõrdsust. 
2.2.3. Lapsed ja noored ei ole t ubakasuitsu eest p iisavalt kaitstud 
Laste ja noorte kokkupuude tuba kasuitsuga on terv isekaitse seisukohalt eriti probleemne. 
Lapsed ja noored saavad oma passiivse suitse tamise ulatust kontrollida vähe või üldse mitte. 
Samuti on lapsed eriti vastuvõtlikud passiivse su itsetamisega seotud terviseohtudele. Lisaks 
passiivse suitsetamisega seot ud terviseohtudele mõjutab kokkupuude tubakasuitsuga lapsi 
suhtuma suitsetamisse kui täiskasvanute tavakä itumisse ning nad hakkavad teismeeas ka ise 
suitsetama.  
Enamasti on laste passiivne suitsetamine seot ud nende vanematega ning leiab aset kodus. 
Viimase Eurobaromeetri kohaselt väitis ro hkem kui kolmandik küsitletutest, et nad 
suitsetavad kodus siseruumides laste juures olekul. WHO ülemaailmse  noorte tubakauuringu 
kohaselt puutub kodus passiivse suitsetamiseg a kokku 40–90 %ELi liikmesriikides noortest. 
Lisaks kodule suitsetavad vanemad ka autos, kus  passiivse suitsetamise mõju on eriti suur.  
Lapsed puutuvad täiskasvanute suitsetamisharjum usega regulaarselt kok ku ka välitingimustes, 
näiteks mänguväljakutel, kooliõuedes, haiglates ja  muudes asutustes, kus lastega tegeletakse, 
samuti vabas õhus toimuvatel spordi- ja kultuuriüritustel.  
3. EL
I MEETMETE PÕHJENDUS  
EÜ asutamislepingu artiklitega 137 ja 152 luuakse selge õiguslik alus ELi meetmetele, mille 
eesmärk on tagada kaitse tubakasuitsu eest. Se lline toetus ELi tasandi l aitab kaasa Maailma 
Terviseorganisatsiooni tubakat oodete tarbimise piiramist käs itleva raamkonventsi ooni sätete 
õigeaegsele ja järjekindlale rakendamisele vastavalt liikmesriikide ja ELi võetud rahvusvahelistele kohustustele. Samuti aitab see vähendada passiivse suitsetamise ulatusega 
seotud erinevusi nii liikmesriikide vahel kui ka sees ning sellest tulenevat tervishoiualast 
ebavõrdsust ja piiriülest nega tiivset mõju. Ühenduse meetmed a nnavad riikide j õupingutustele 
 
ET 5   ET selge lisaväärtuse luues faktilise aluse, lihtsustades kogemuste ja  parimate tavade vahetamist 
liikmesriikide vahel, luues asjakohased juhised liikmesriikidele, kes ei ole ulatuslikku suitsetamisvastast seadust veel rakendanud (võimalik, et juhistele lisatakse töötajate kaitsega 
seotud ELi miinimumstandardid), ning tagades m eetmete rakendamise järelevalve kogu ELis.  
4. E
ESMÄRGID  
 
P arandada kodanike j a töötajate tervist kooskõlas
E Ü  asutamislepingu artikli tega 152 j a 137,  vähendades tubakarbi misega seotud  haigestumis- ja surmajuhtude ar vu.
    
 
Toetada liikmesriike passiivs e
suitsetamise lõpetami sel töö- 
ja avalikes kohtades ning  
su it su vab a ko du  
propageerimisel  
Raamkonventsiooni
sä te te koh and amin e 
ELi tingi mustega  Suitsuvaba keskkonna 
saavutamiseks tehtud edu-
sammude järelevalve Kooskõla raam- 
konventsiooni r aames 
võetud ELi ja liikmes- riiki de kohustustega
   Ül dee smär k
Siht eesmärgid 
Siht eesmärgid 
 
5. P OLIITIKAVALIKUD  
1. Praeguse olukorra säilitamine 
See valik tähendaks, et EL ei võta uusi meet meid, kuid jätkab prae gust tööd passiivse 
suitsetamisega seotud valdkondades erinev ate ühenduse programmide, teavitus- ja 
hariduskampaaniate ning koostöövõr gustikega seotud algatuste raames. 
2. Avatud kooskõlastusmeetod  
See valik tähendaks, et toetatakse su itsuvaba keskkonna loomisel tehtavat 
liikmesriikidevahelist koostööd, mille eesmärk on vahetada teavet, püstitada ühiseid eesmärke 
ja kriteeriume ning vaadata neid korrapäraselt läbi. Tuleks luua koordineeriv asutus, mille töösse kaasataks nii liikmesriigid kui ka komisjon. Va liku sisu sõltuks 
liikmesriikidevahelistest lepingutest, kuid te oreetiliselt võiks see hõlmata kogu valdkonda 
ning minna kaugemale tubakatoodete tarbim ise piiramist käsitleva raamkonventsiooni 
sätetest, mis on suunatud inimeste kaitsmisele pa ssiivse suitsetamise mõ ju eest siseruumides 
asuvates töö-ja avalikes kohtades. 
3./4. Komisjoni või nõukogu soovitus
  
Komisjoni või nõukogu artikli 152 kohase soovitu se eesmärk on julgustada ja toetada 
liikmesriike ulatuslike suitsetamisvastaste me etmete rakendamisel lähtudes tubakatoodete 
 
ET 6   ET tarbimise piiramist käsitleva raamkonventsioo ni nõuetest, kehtestades ELi ülese ühtse 
rakendamistähtaja ning luues selge arua ndlus-ja järelevalvemehhanismi. Lisaks 
raamkonventsiooni sätetele, võiv ad kõnealused soovitused sisa ldada meetmeid passiivse 
suitsetamise ulatuse vähendamiseks laste ja noorukite seas ning kõrva lmeetmeid teadlikkuse 
suurendamiseks ja suitsetamis e lõpetamise toetamiseks. 
3+ / 4+ Komisjoni või nõukogu soov ituse ning avatud kooskõlastusmeetodi 
kombineerimine 
Komisjoni või nõukogu soovitus võib anda tõuke liikmesriikidevahelise koostöö 
tugevdamiseks. Soovituse tekst on alus ja võrdl uspunkt, millele toetudes saaksid liikmesriigid 
vahetada meetmete rakendamisega seotud teavet  ja paremaid tavasid , püstitada ühiseid 
eesmärke, koostada suuniseid nende saavutamiseks ja võimalusel ka kehtestatud nõuete karmistamiseks ning töötada välja ühised kriteeriumid järelevalve korraldamiseks.  
5. Siduvad õigusaktid
  
Siduvad õiguslikud meetmed võivad hõlmata keh tivate tervishoidu ja ohutust käsitlevate 
direktiivide, eelkõige töökohale esitatavate ohut use ja tervishoiu miinimumnõudeid käsitleva 
direktiivi 89/654/EMÜ ja/või kantseroge enide ja mutageenide direktiivi 2004/37 
läbivaatamist või artiklil 137 põhine va eraldi direktiivi  jõustamist, mis käsitleks suitsetamist 
töökohal. Selle valiku kohaldamisulatus olek s piiratud töökohaga ning see ei hõlmaks 
avalikke kohti, mis ei ole töökohad, ega ka füüsilisest isik ust ettevõtjaid.  
6. V ALIKUTE HINDAMINE  
Loetletud poliitikavalikuid on an alüüsitud lähtuvalt viiest tähtsamast parameetrist: ELi 
osaluse lisaväärtus, poliitikavahendi vast uvõtmise eeldatav kiirus, liikmesriigi võetud 
poliitilise või õigusliku kohustuse ulatus ja võimalikud soovimatud tagajärjed. Toetudes kvalitatiivsele analüüsile ja  olukorra eeldatavale are ngule liikmesriikides, hinnati 
poliitikavalikute suhtelist tõhus ust passiivse suitsetamise ul atuse vähendamisel 2013. aastaks 
(tervishoiustrateegia viimane kehtivusaasta) järgmiselt:  
1. poliitikavalik ( status quo ) vähendab passiivse suitseta mise ulatust kõige vähem, 
suitsetamisvastast seadust vä ga ulatuslikult või ulatusli kult kohaldavad riigid on 
poliitikavaliku 2013. aastaks juba ellu viinud. Li ikumine suitsuvaba keskkonna suunas jätkub, 
kuid aeglasemas tempos.  
Viie mitteregulatiivse valiku mõju on sarnane, sest need toetavad poliitika arengut kuid ei 
kohusta liikmesriike suitsetamisvastaseid sead usi vastu võtma ja jõustama. Kõnealuste 
valikute puhul eeldatakse, et status quo 'ga võrreldes väheneb passiivse suitsetamise ulatus 2–4 
korda. 2. (avatud kooskõlastusmeetod) ja 3. poliitikavalik (komisjoni soovitus) on 
mitteregulatiivsetest valikutest ilmselt kõig e väiksema mõjuga. Avatud kooskõlastusmeetodi 
rakendamine on üsna aeganõudev ega sobi erit i passiivse suitsetamisega seotud akuutse 
probleemi lahendamiseks. Teisalt jääb komisjoni soovituse mõju piiratuks, sest ei ärgita 
liikmesriike kohustusi võtma. 4. poliitikavalik (nõukogu soovitus) on seoses liikmesriikide 
omavastutusega ilmselt tõhusam. Sarnane mõju on ka 3+ poliitikavalikul (komisjoni soovitus 
koos avatud kooskõlastusmeetodiga). 4+ poliitikavalik (nõukogu soovitus koos avatud 
kooskõlastusmeetodiga) oleks mitteregulatiivsetest  valikutest eeldatavasti kõige tõhusam. See 
tagaks liikmesriikide tugeva omavastutuse, na d osaleksid nii soovituse  teksti vastuvõtmises 
kui ka eesmärkide püstitamises ja nende saavutamiseks vajalike kriteeriumide väljatöötamises. 
 
ET 7   ET 5. poliitikavalik (siduv õigusakt) vähendaks pa ssiivse suitsetamise ulatust kõige rohkem. 
Parimal juhul võib loota, et teoreetiliselt lõpeb kogu ELis passiivne suitsetamine töökohtadel. 
Siiski võib selle poliitikavaliku kohaldamisala olla piiratum kui mitteregulatiivsete valikute 
puhul, sest õigusaktid ei hõlma füüsilisest is ikust ettevõtjaid ega kõrvalmeetmeid. Lisaks 
ilmneb uue õigusakti kasulik mõju suhteliselt pika aja pärast.  
6.1. Valikute võrdlus 
Iga poliitikavaliku eeldatav sotsiaalne, ma janduslik ja keskkonnamõju põhineb hinnangul 
valikutega kaasneva passiivse suitsetam ise ulatuse võimaliku vähenemise kohta. 
5. poliitikavaliku (siduv õigusak t) mõju on kõige ulatuslikum, järgnevad poliitikavalikud 4+ 
(nõukogu soovitus + avatud koos kõlastusmeetod), 4/3+ ( nõukogu/komisjoni soovitus + 
avatud kooskõlastusmeetod) ja 2/3 (avat ud kooskõlastusmeetod/ komisjoni soovitus). 
Praeguse olukorra säilitamisega k aasneb kõige vähem muutusi.  
6.1.1. Sotsiaalne mõju 
Passiivse suitsetamise vähendamisel oodataks e ELi meetmetelt eelkõige passiivse 
suitsetamisega seotud haigusjuhtude ( kopsuvähk, ajurabandus, kr oonilised alumiste 
hingamisteede haigused) ja surmajuhtude vähe nemist. Samuti eeldatakse, et meetmetel on 
kaudne mõju aktiivse suitsetamisega seotud haig estumistele ja surmajuhtumitele, sest need 
vähendavad tubakatarbimist ja toetavad suitset amisest loobumist. ELi meetmetel oleks suur 
positiivne mõju kõige enam puudust kannatavate le ühiskonnagruppidele. Meetmed võiksid ka 
suurendada toetust suitsetamisvastasele polii tikale, sh kodus. Võimalik soovimatu mõju võib 
avalduda suitsetajate enesesse sulgumises ja võõrandumises. 
 Lähte-
olukord  1.  
poliitika-
valik 2. ja/või 3. 
poliitika-
valik 3+ja/või 4. 
poliitika-
valik 4+ 
poliitika-
valik  5.  
poliitika-
valik 
Sotsiaalne mõju  
Passiivse suitsetamisega seotud 
aastase suremuse vähenemine 
töötajate seas  6 007  -386 –774  –774 kuni 
–1 550  –1 550  –4 884  
Passiivse suitsetamisega seotud 
haigestumuse vähenemine   + ++ +++ ++++ +++++ 
Aktiivse suitsetamise vähenemisest 
tulenev suremuse  vähenemine   + ++ +++ ++++ +++++ 
Aktiivse suitsetamise vähenemisest 
tulenev haigestumuse vähenemine   + ++ +++ ++++ +++++ 
Passiivse suitsetamine vähenemine 
kodus   + ++ ++ ++ +++ 
Sotsiaalmajandusliku ebavõrdsuse 
vähenemine   + ++ ++ ++ ++++ 
Toetuse suurenemine 
suitsetamisvastastele seadustele   + ++ ++ ++ ++++ 
6.1.2. Majanduslik mõju 
Makromajanduslikul tasemel eeldatakse, et ELi meetmete võtmisega paraneb inimeste 
tervislik seisund ja vähenevad olulisemate pass iivse suitsetamisega kaasnevate haigustega 
seotud meditsiinilised ja meditsiinivälised kulud. Eelnev aktiivse suitsetamise vähendamine ei 
mõjuta märkimisväärselt liikmesriikide t ubaka maksustamisest saadavat tulu. 
Mikromajanduslikul tasandil vähenevad pu hastamise, hoolduse ja siseviimistluse 
uuendamisega ning suitsetamisest põhjus tatud tulekahjustustega seotud kulud.  
 
ET 8   ET Kõige rohkem mõjutavad meetmed toitlustussektor it ja tubakatööstust. Vastavalt kirjanduses 
esitatud tõenditele, võivad t ööhõive ja sissetu lekud toitlustussektoris  meetmete mõjul nii 
suureneda kui ka väheneda. S uurt majanduslikku mõju siiski ei  eeldata. Ilmselt väheneb 
tubakatööstuse tulu ja sellest joht uvalt ka tööhõive t ubakatööstuses.  
 Lähte-
olukord  1.  
poliitika-
valik 2. ja/või 3 
poliitika-
valik 3+ja/või 4. 
poliitika-
valik 4+ 
poliitika-
valik  5.  
poliitika-
valik 
Majanduslik mõju 
Töötajate passiivse 
suitsetamise vähenemisest 
tulenev aastane ravikulude 
vähenemine  1 336 
miljonit 
eurot –85 miljonit 
eurot –172 
miljonit 
eurot –172 kuni 
–344 
miljonit 
eurot –344 miljonit eurot –1 073 miljonit eurot 
Töötajate passiivse 
suitsetamise vähenemisest 
tulenev aastane mitte-
meditsiiniliste kulude 
vähenemine  1 124 
miljonit 
eurot –73 miljonit 
eurot –144 
miljonit 
eurot –144 kuni 
–290 
miljonit 
eurot –290 miljonit eurot –893 miljonit eurot 
Tubaka maksustamisest 
saadava tulu vähenemine   - -- --- ---- ----- 
Töötajate tootlikkus seoses 
suitsupausidega   +/- ++/-- +++/--- ++++/---- ++++/----- 
 
Tulekahjustuste, puhastamise 
ja uuendamisega seotud kulude 
vähenemine   + ++ +++ ++++ +++++ 
965 miljonit 
eurot 
Toitlustussektori tulude aastane 
vähenemine  114 
miljardit 
eurot 
 +/- ++/-- +++/--- ++++/---- +++++/------ 
–11 kuni +10 
miljardit eurot  
Tööhõive muutus 
toitlustussektoris  6 887 912 +/- ++/-- +++/--- ++++/---- +++++/------ 
–265 000 
kuni 
+271 000  
Tubakatööstuse tulude aastane 
vähenemine 
 67 
miljardit eurot - -- --- ---- ----- 
–3,3 miljardit 
eurot 
Töökohtade vähenemine 
tubakatööstuses 
 53 521  - -- --- ---- ----- 
–2 609  
Rakendamise ja jõustamisega 
seotud kulud   - --- -- --- -- --- --- 
6.1.3. Keskkonnamõju 
Tähtsaim keskkonnamõju on õhukvaliteedi märgatav paranemine siseruumides Võimalik 
negatiivne mõju hõlmab rõdude küttekehade kasutuse ja tänavale  visatud konide arvu 
suurenemist. Kõnealune mõju on siiski suhteliselt väike. 
 Lähte-
olukord  1.  
poliitika-
valik 2. ja/või 3. 
poliitika-
valik 3+ja/või 4. 
poliitika-
valik 4+ 
poliitika-
valik  5.  
poliitika-
valik 
Keskkonnamõju  
Õhusaaste vähenemine 
siseruumides   + ++ ++ +++ ++++ 
küttekehade kasutuse ja 
tänavale visatud konide arvu 
suurenemine   - - - -- --- 
 
ET 9   ET 6.2. Sobivaimaks tunnistatud strateegia 
Kuigi siduva õigusakti puhul väheneb passiivne suitsetamine kõige rohkem ning tervishoiu ja 
majanduskasum suureneb kõige rohkem, on  selle rakendamine aeganõudvam ja selle 
kohaldamisala kitsam kui soovitust e puhul. Nõukogu soovitus koos avatud 
kooskõlastusmeetoditega tunnistat i lühikeses perspektiivis pa rimaks valikuks, sest see on 
kõige kiirem ja ulatuslikum viis aidata liikm esriike asjakohase lähenemisviisi väljatöötamisel, 
et rakendada rangeid suitsetamisvastaseid sea dusi kooskõlas tubakatoodete tarbimise piiramist 
käsitleva raamkonventsiooni r aames võetud kohustustega. 
7. J ÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Poliitikavaliku mõju hindamise kriteeriumid peaksid arvesse võtma ka riikliku poliitika 
olemasolu ja kvaliteeti, eri võimalusi tubakasuitsuga kokku puutuda, tubakatoodete 
kasutamist, tubaka kasutamisega (suitsetamisega) seotud teadmisi ja hoiakuid, haigestumust suitsetamisega seotud haigustesse ja suremust kõn ealuste haigustesse. Alga tuse üldist mõju on 
kavas hinnata 2010. või 2011. aastal av aldatavas tubakakontrolli strateegiat käsitlevas teatises.