ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
29.

märgib, et kontrollikoda esitas kahe Londonis asuva ameti kohta teatavat asjaolu rõhutava lõigu, mis puudutab Ühendkuningriigi otsust Euroopa Liidust välja astuda; märgib, et ameti asukoht viiakse 2019. aasta alguses üle Amsterdami ning ameti raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembri 2018. aasta seisuga sisaldab sellega seotud kulude katmiseks eraldisi summas 17 800 000 eurot; peab kahetsusväärseks, et ameti Londonis asuvate ruumide üürilepingus on üüriperiood nähtud ette 2039. aastani ning leping ei sisalda ennetähtaegse lõpetamise võimalust; avaldab kahetsust ka selle pärast, et 20. veebruaril 2019 ei rahuldanud Inglismaa ja Walesi ülemkohus ameti taotlust üürileping lõpetada; märgib, et üürileping võimaldab siiski ruumide sihtotstarbe muutmist või allüürimist kolmandatele isikutele, kui üürileandja on selleks nõusoleku andnud; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et raamatupidamise aastaaruande lisadest 31. detsembri 2018. aasta seisuga on ilmnenud, et kuni 2039. aastani maksmisele kuuluv üürisumma on 468 000 000 eurot, millest 465 000 000 (ameti kavandatud Amsterdami kolimisele järgneva ajavahemiku üürisumma) on kajastatud tingimusliku kohustusena; tunnustab ameti märkimisväärseid jõupingutusi Londoni ruumidele allüürniku leidmiseks; rõhutab, et kuigi amet sõlmis ruumide allüürilepingu alates 1. juulist 2019, ei ole tühistamatu üürilepingu netokulu tulevikus teada; nõuab tungivalt, et komisjon teeks kõik endast oleneva, et minimeerida ebasoodsa üürilepingu pikaajalist mõju ameti finantsidele, haldusele ja tegevusele; kutsub ametit üles kaasama õigusliku probleemi uurimisse komisjoni, eelkõige õigustalituse ja läbirääkimisrühma, kes tegutseb seoses Ühendkuningriigi otsusega Euroopa Liidust välja astuda, kuna probleem tõstatab Ühendkuningriigi valitsuse õigusliku ja rahalise vastutuse, sest ta algatas Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase menetluse, kuivõrd ülemkohus ei tunnistanud olukorda vääramatu jõu juhtumiks; palub, et amet annaks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile selle küsimuse kohta aru;
B.

arvestades, et kontrollikoda märgib oma aruandes ameti eelarveaasta 2018 raamatupidamise aastaaruande kohta (edaspidi „kontrollikoja aruanne“), et ta on saanud piisava kindluse selle kohta, et ameti 2018. aasta raamatupidamise aastaaruanne on usaldusväärne ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed;
33.

märgib, et üleminekuperioodi lõpuks (16. juuni 2019) saab ametist asutus, kes hakkab pelgalt poliitika ettevalmistamise ja teabe levitamise asemel töötama veeremi ja ohutustunnistustega seotud lubade valdkonnas otseselt tööstusharu heaks; märgib sellega seoses, et ameti ümberkorraldamine on võimaldanud teha vajalikke muudatusi, et tagada uute taotluste haldamine ekspertide toel ning nii koolitusprogrammi kui ka järelevalvesüsteemi väljatöötamine;
12.

märgib, et puuduste tõttu 2017. aasta eelarve planeerimises ületasid 2017. aastal ja 2018. aastal vajaminevad maksete assigneeringud esialgses eelarves ettenähtud maksete assigneeringuid; märgib, et ühisettevõttel oli vaja täiendavaid maksete assigneeringuid summas 160 700 000 eurot, mis ületas esialgset eelarvet 25 %; võtab teadmiseks ühisettevõtte vastuse, mille kohaselt ühisettevõte on tänulik Euratomile täiendava panuse eest 2018. aasta eelarvesse ning soovib märkida, et maksete assigneeringute puudumisel ei oleks olnud mingit mõju ning sellega ei oleks kaasnenud mingit riski, sest 137 000 000 eurot maksti ITERi organisatsioonile ettemaksena 2019. aasta rahalisest panusest; märgib, et maksete prognoosimise süsteemi on täielikult muudetud ja see on integreeritud uude finantsjuhtimisvahendisse, ning et see, koos uue organisatsioonilise struktuuriga, tagab eelarve nõuetekohase planeerimise, mida on juba kasutatud 2019. aasta eelarve tulude kindlaksmääramiseks;
22.

tunneb heameelt selle üle, et 2018. aastal viidi läbi toimivuskontroll, et hinnata, kuidas ameti pettustevastast strateegiat 2019. aastal ja aruandeaastal muuta, ning et amet ei pidanud edastama OLAFile pettusekahtlusi ega võtma nende suhtes järelmeetmeid;
7.

võtab teadmiseks, et amet on mures sellepärast, et paketi „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ rakendamiseks kavandatud lisavahenditest ei piisa, seda nii töötajate arvu, ajastuse kui ka palgaastmete mõttes, ning märgib, et ametikohtade hulgas on ajutiste teenistujate ametikohtade arvuga (ainult neli) võrreldes ebaproportsionaalselt palju lepinguliste töötajate ametikohti (14), kuigi ametile antud uued ülesanded on keerukad; võtab teadmiseks, et amet on seiskohal, et sellises olukorras ei suuda ta oma laiendatud volitusi korrektselt täita, kui talle lisavahendeid ei eraldata;
2.

märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt võtab asutus vastavalt tasusid käsitlevale määrusele reitinguagentuuridelt tasu ja tasusummadest tuleks katta ainult asutuse kulusid, mis on seotud reitinguagentuuride registreerimise, sertifitseerimise ja järelevalvega; märgib, et 2017. aastal ületasid asutuse poolt reitinguagentuuridelt küsitud tasud kulusid 853 950 euro võrra ja asutus kulutas selle ülejäägi muuks tegevuseks, kuid 2018. aastal olid kulud reitinguagentuuridelt saadud tasudest 224 664 euro võrra suuremad; märgib, et perioodil 2015–2018 tekkinud erinevus on kokku 540 412 eurot; märgib peale selle, et asutus võtab vastavalt tasusid käsitlevale määrusele tasu ka kauplemisteabehoidlatelt ning tasusummadest tuleks katta ainult kulusid, mis on seotud kauplemisteabehoidlate registreerimise ja järelevalvega; märgib, et 2017. aastal ületasid kauplemisteabehoidlate registreerimise ja järelevalvega seotud kulud nende teenustega seotud tasusid 452 466 euro võrra ning 2018. aastal ületasid asutuse kulud samas valdkonnas nende teenustega seotud tasusid 30 882 euro võrra; märgib, et perioodil 2015–2018 tekkinud erinevus oli kokku 545 735 eurot (ehk 6 %); täheldab, et ehkki asutus järgis komisjoni sellekohaseid juhiseid, võivad üle- ja puudujäägid põhjustada tegevuste iga-aastast ristrahastamist; võtab teadmiseks, et asutus vastas, et 2017. aastal pidi ta vahendeid ümber paigutama, et leevendada kauplemisteabehoidlatega seotud spetsiifilist riski, mille tulemusel tekkis võetud tasude ja tegelike kulude vahel erinevus, kuigi ta kasutas järjepidevalt komisjoni poolt tasude eelarvestamise mudeli kohta antud suuniseid, ning lühiajaline tasakaalustamatus tuleb pikas perspektiivis tasakaalustada; kutsub asutust üles jätkama sellise ristfinantseerimise piiramist seni, kuni asutuse eelarves suuri kõrvalekaldeid enam ei esine;
25.

peab kahetsusväärseks, et on arvukalt lahendamata probleeme ja pooleliolevaid parandusmeetmeid, mis tuleb võtta kontrollikoja 2014., 2015., 2016. ja 2017. aastal tehtud märkuste põhjal ning mis puudutavad eelkõige rahastamistingimusi ning rahastamist avaliku ja erasektori vahenditest ning toetustest; võtab teadmiseks instituudi vastuse, et ta on jätkanud parandusmeetmete võtmist ja lõpetanud enamiku pooleliolevatest meetmetest, mida on võetud kontrollikoja märkuste põhjal, ning tunnistab, et mitu veel lõpetamata meedet on seotud instituudist sõltumatute asjaoludega ja mõnele vastuseta märkusele saab täielikult reageerida ainult pikas perspektiivis;
28.

rõhutab, et finantssüsteem vastutab kestlikkusega seotud probleemide lahendamise ja selle tagamise eest, et liit täidaks ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist tulenevad, Pariisi kokkuleppe raames võetud kohustused; rõhutab, et asutusel on suur roll keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimistegurite integreerimisel õigus- ja järelevalveraamistikku ning erakapitali kaasamisel ja suunamisel kestlikesse investeeringutesse; rõhutab seetõttu, et vaja on piisavalt vahendeid, et jälgida, kuidas finantseerimisasutused ja riikide pädevad asutused raamistikku täidavad;
29.

märgib, et siseauditi üksus korraldas 2018. aastal neli kindluse andmise menetlust, et hinnata, kas on järgitud asjaomaseid määruseid, saavutatud protsessi eesmärgid ja peamised riskid nõuetekohaselt maandatud; märgib, et kindluse tase oli tagatud iga läbivaatamise puhul ja et esitati soovitusi, kuidas parandada veelgi kas kontrollikeskkonda või protsesside üldist tõhusust; võtab lisaks teadmiseks, et 2018. aastal läbi viidud neljas järelauditis olid jääkriskid märkimisväärselt vähenenud, mistõttu need olid langenud kuni vastuvõetava tasemeni, ning kõik viimase meetme raames rakendatavad lõpetamata meetmed oli kavas lõpule viia 2019. aasta kolmandaks kvartaliks;
9.

peab keskuse sõltumatuspoliitika rakendamist silmas pidades kahetsusväärseks, et mitte kõik ei esitanud nõutavaid iga-aastaseid huvide deklaratsioone, eriti haldusnõukogu liikmed (96 %) ja nõuandva kogu liikmed (89 %); nõuab seetõttu nõuete ja sisemenetluste ranget järgimist; tuletab meelde, et keskuse tähtsaid ülesandeid arvestades on sõltumatus ja läbipaistvus ülimalt tähtis; nõuab mehhanismi, mis tagaks, et kõik veel esitamata ja tulevased huvide deklaratsioonid esitatakse viivitamata, ning palub keskusel kaaluda võimalust mitte lubada liikmetel oma ülesandeid täita enne, kui see oluline teave on esitatud ja kontrollitud;
6.

märgib, et kontrollikoja aruande kohaselt on raamatupidamisaruannete aluseks olevate tulude seaduslikkust ja korrektsust ohustav üldine risk enamiku ametite puhul madal ning see on keskmine vaid osaliselt isemajandavate ametite puhul, kus ettevõtjate või koostööd tegevate riikide tasude ja osamaksete määramise ja kogumise suhtes kohaldatakse erieeskirju; märgib, et kontrollikoja hinnangul on ametite raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust ohustav üldine risk keskmine, varieerudes konkreetsete eelarvejaotiste puhul madalast kõrgeni; märgib, et I jaotisega (personalikulud) seotud risk on üldiselt madal, II jaotise (halduskulud) puhul peetakse seda keskmiseks ning III jaotise (tegevuskulud) puhul on see madal kuni kõrge, sõltuvalt asjaomasest ametist ja selle tegevuskulude laadist; juhib tähelepanu asjaolule, et tavaliselt on kõrge riski allikaks hanked ja toetuste maksmine, mida kontrollikoda peaks tulevaste kontrollide ja auditite valimi üle otsustamisel arvesse võtma;
11.

märgib murega, et 2017. aastal oli keskmine ametis töötatud aeg üksnes 2,7 aastat, mis kajastub suures tööjõu voolavuses; mõistab, et ametil on spetsialiste ligi tõmmata raske, muu hulgas vastuvõtva riigi madala palga paranduskoefitsiendi (74,9 %) tõttu; rõhutab, et suur tööjõu voolavus toob esile võimalikud probleemid ameti nn pöörduksepoliitikas; palub ametil seda poliitikat uuesti hinnata; väljendab muret selle pärast, et kuna liidu eelarves kinnitatud ametikohti on viimastel aastatel vähendatud ja ametile on antud lisaülesandeid, on ameti töötajate töökoormus suurenenud; juhib tähelepanu sellele, et selline olukord võib seada ohtu ameti tööprogrammide rakendamise; märgib, et amet töötab oma töötajate töötingimuste parandamise nimel ning hakkas 2018. aastal ellu viima sotsiaalse heaolu tegevuskava; palub ametil leida koos Läti ametiasutustega töötajate töö- ja elamistingimuste parandamiseks lisavõimalusi, et sõlmida uus peakorterileping;
24.

märgib, et 2018. aastal korraldas komisjoni siseauditi talitus riskihindamise; märgib, et siseauditi talitus kontrollis, kuidas on järgitud auditisoovitusi, mille ta andis programmi „Horisont 2020“ toetustaotluste menetlemise ja ühisettevõtte tulemuslikkuse kohta; peab kiiduväärseks, et siseauditi talitus jõudis järeldusele, et kõiki soovitusi on korrektselt rakendatud;
A.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 10/2020 eesmärk on suurendada maksete assigneeringute taset vastavalt ajakohastatud prognoosile ja koondümberpaigutuses (DEC 16/2020) kavandatud ümberpaigutusi arvesse võttes, kohandada tulude poolt, et võtta arvesse vahetuskursierinevuste ja täiendavate trahvide mõju, ning kanda eelarvesse veelgi piiratumad kulude kohandamised, mis puudutavad Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja mõnede detsentraliseeritud asutuste (ESMA, EIOPA, EBA ja ELA) assigneeringute taset;
C.

arvestades, et Horvaatia taotles vastavalt määruse (EÜ) nr 2012/2002 (6) artikli 4a sätetele ettemakset ning et 10. augustil 2020 tegi komisjon liidu eeldatava rahalise toetuse ettemakse summas 88 951 877 eurot; arvestades, et kuna 2020. aasta eelarves algselt ette nähtud ettemaksete assigneeringud on juba täielikult ära kasutatud, teeb komisjon ettepaneku võtta Euroopa Liidu Solidaarsusfondi jaoks sätestatud iga-aastase ülemmäära piires kasutusele vajalikud lisavahendid;
17.

tuletab meelde, et kehtivate õigusnormide kohaselt võiks EGFi kasutada selleks, et toetada COVID-19 põhjustatud ülemaailmse kriisi olukorras alaliselt koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid ilma EGFi määrust muutmata, sest Hispaania on üks neist liikmesriikidest, millele pandeemia mõjus väga rängalt;
A.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 7/2020 eesmärk on ajakohastada eelarve tulupoolt, et võtta arvesse viimaseid suundumusi;
A.

arvestades, et nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikliga 13 on loodud ettenägemata kulude varu, mille suurus on kuni 0,03 % liidu kogurahvatulust,
E.

arvestades, et CCTE annab raha pagulasperedele, kus lapsed ei tööta, vaid käivad koolis, arvestades, et senine leping lõpeb 2020. aasta oktoobris, ning arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku eraldada 85 miljonit eurot, et programm saaks kesta veel ühe aasta kuni 2021. aasta detsembri lõpuni;
2.

tunnistab järelevalve ja andmete kogumise tähtsust; tuletab meelde, kui olulised on usaldusväärsed statistilised aegread, mis on esitatud asjakohases vormis, et need oleksid lihtsalt juurdepääsetavad ja mõistetavad; kordab, et COVID-19-st tingitud praeguste probleemide kohta maailmaturul on vaja ajakohastatud uuringuid ja analüüse;
3.

märgib, et komisjoni andmetel moodustasid konkurentsitrahvid 2019. aastal 2 510,5 miljonit eurot; väljendab veel kord seisukohta, et liidu eelarves peaks olema võimalik uuesti kasutada trahvide või hilinenud maksetega seotud tulu, ilma et sellega kaasneks kogurahvatulul põhinevate maksete vähendamine; tuletab meelde oma seisukohta, mille kohaselt tuleks järgmises mitmeaastases finantsraamistikus suurendada kavandatavat liidu reservi (kulukohustuste koguvaru) summa võrra, mis on võrdväärne trahvide ja karistuste kohaldamisest saadava tuluga;
4.

juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutuste tõttu muutuvad looduskatastroofid üha laastavamaks ja sagedasemaks; nõuab fondi reformimist järgmises mitmeaastases finantsraamistikus, et võtta arvesse kliimamuutuste tulevasi tagajärgi, rõhutades samal ajal, et fond on üksnes leevendav vahend ning et kliimamuutus nõuab eelkõige ennetavat poliitikat kooskõlas Pariisi kokkuleppe ja rohelise kokkuleppega;
7.

on seisukohal, et ELi eelarve tulude poolt tuleb näha ELi poliitika elluviimise vahendina; rõhutab, et kriisi tõttu tekkinud lisakulude katmiseks ja kogurahvatulul põhinevate osamaksude ülekaalu vähendamiseks ELi eelarves peavad alates 2021. aastast olema kesksel kohal uued täiendavad omavahendid, mis laekuvad otse ELi eelarvesse üldtuluna; on seisukohal, et uute omavahendite puudumisel on negatiivsed poliitilised tagajärjed liidu 2021. aasta eelarvele ja see seab ohtu komisjoni uue poliitilise tegevuskava; on sellega seoses seisukohal, et komisjoni 2018. aasta mai ettepanekud omavahendite kohta on hea lähtepunkt, mida tuleb praeguste probleemide ja kriisi valguses laiendada; tuletab meelde, nagu on märgitud Euroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta vahearuandes ja 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioonis, et Euroopa Parlament ei anna 2021.–2027. aasta mitmeaastasele finantsraamistikule nõusolekut, kui ei jõuta kokkuleppele ELi omavahendite süsteemi reformimises, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtus;
44.

tuletab meelde Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse artikli 27 lõikeid 1 ja 2, milles on sätestatud, et „Euroopa Parlamendi loodud vabatahtlik pensionifond kehtib pärast käesoleva põhimääruse jõustumist edasi nende parlamendiliikmete või endiste parlamendiliikmete jaoks, kes on kõnealuses fondis juba omandanud õigusi või ooteõigusi“, ning et „omandatud õigused ja ooteõigused säilivad täies ulatuses“; märgib ühtlasi, et 2018. aasta lõpu seisuga oli arvesse minevate netovarade summa 112,3 miljonit eurot ja kindlustusmatemaatiliste kulukohustuste summa 398,4 miljonit eurot, mis teeb hinnanguliseks kindlustusmatemaatiliseks puudujäägiks 286,1 miljonit eurot; juhib tähelepanu asjaolule, et see tekitab muret seoses vabatahtliku pensionifondi võimaliku ammendumisega; palub peasekretäril ja juhatusel Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärust täielikult järgida ning koostada pensionifondi kohta selge kava, mille alusel tunnistab Euroopa Parlament oma liikmete vabatahtliku pensioniskeemiga seotud kohustusi ja võtab need üle; toetab juhatuse taotlust peasekretärile uurida võimalusi vabatahtliku pensionifondi kestliku rahastamise tagamiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse sätetega, tagades samal ajal täieliku läbipaistvuse; on seisukohal, et tuleks kaaluda kõiki võimalusi probleemile õiglase lahenduse leidmiseks, hoides Euroopa Parlamendi vastutuse võimalikult väiksena; kutsub juhatust ja vabatahtliku pensionifondi liikmeid üles toetama meetmeid, mille eesmärk on vähendada vabatahtliku pensionifondi puudujääki;
25.

märgib, et siseauditi talitus viis 2019. aasta viimases kvartalis läbi auditites antud soovituste täitmise järelkontrolli, et hinnata siseauditi talituse varasemate auditite käigus täitmata soovituste rakendamisel tehtud edusamme, ning jõudis järeldusele, et kõiki nüüdse ühise rakenduskeskuse auditi käigus esitatud soovitusi on tulemuslikult rakendatud; märgib, et ühisettevõtte tegevuse tulemusjuhtimise auditi puhul on ühte (tulemusnäitajad ja järelevalvevahendid) tulemuslikult rakendatud, samas kui teine soovitus (tulemusraamistiku kohta) on veel täitmata, sest seda on rakendatud osaliselt; märgib, et 2019. aasta juulis avaldas siseauditi talitus strateegilise siseauditi kava aastateks 2019–2021, mis põhineb siseauditi talituse 2018. aasta novembris läbi viidud põhjaliku riskihindamise tulemustel; märgib lisaks, et selle siseauditi kava kohaselt alustati 2019. aastal ühisettevõtte „Horisont 2020“ toetuslepingute täitmise ja lõpuleviimise auditit, milles hinnati kehtestatud sisekontrollisüsteemide ülesehituse sobivust, tõhusust ja tulemuslikkust, ning see audit on veel pooleli;
27.

märgib, et varasematel aastatel on esitatud märkusi pöördukse efektist tuleneva huvide konflikti probleemi kohta, ning rõhutab, et ametid peavad tegutsema ühtselt; märgib, et asutuse eetikaeeskiri vaadati läbi ja see on komisjonis heakskiitmisel; kutsub asutust üles tegema kõik endast oleneva, et pöördukse efekti olukordi vältida; kutsub asutust üles andma eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile hoolikalt teada, kui kaugel on läbivaadatud eetikaeeskirja heakskiitmise taotluse menetlemine;
6.

märgib, et komisjon algatas 2016. aasta lõpus ameti ning kolme muu tööhõive- ja sotsiaalküsimuste valdkonna ameti, nimelt Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop), Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) ja Euroopa Koolitusfondi (ETF) ühishindamise; 2019. aasta aprillis avaldas komisjon hindamist käsitleva komisjoni talituste töödokumendi, mille üks põhijäreldusi oli, et ameti kasutatud meetodid on olnud edukad selle tagamisel, et teemad, millele ta keskendub, oleksid asjakohased, ja et amet on kaasanud asjaomaseid sidusrühmi, kuid mõningaid parandusi võiks teha; märgib, et ameti haldusnõukogu on vastu võtnud tegevuskava, et tagada positiivsete aspektide jätkumine ja vajaduse korral paranduste tegemine;
22.

võtab teadmiseks, et BERECi Büroo on analüüsinud Ühendkuningriigi liidust väljaastumise otsuse tõenäolist mõju ja määranud kindlaks vajalikud leevendusmeetmed; märgib, et BERECi Bürool ei ole töötajaid, kellel oleks ainult Ühendkuningriigi kodakondsus, ning et personaliküsimustega seotud riske ei olnud;
38.

võtab teadmiseks ameti võetud meetmed kõigi Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega seotud riskide maandamiseks, sealhulgas hädaolukorra lahendamise kava koostamise koostöös komisjoniga; märgib, et amet tegi Ühendkuningriigiga peetud läbirääkimistel tihedat koostööd Euroopa Komisjoniga ning pärast väljaastumislepingu sõlmimist ja selle jõustumist 1. veebruaril 2020 kadus lennutegevuse katkemise oht; märgib, et amet hindas Ühendkuningriigi liidust väljaastumise mõju inimressurssidele ja jõudis järeldusele, et see võib mõjutada vaid suhteliselt väikest arvu töötajaid (alla 10); väljendab muret selle pärast, et hoolimata sellest teadaandest on amet koondamas kõiki Briti kodakondsusega alalisi töötajaid; nõuab, et amet esitaks parlamendile aruande täpsete arvudega, ning tuletab ametile meelde, et komisjoni poliitika seoses Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega on kaitsta Briti töötajaid nii palju kui võimalik;
32.

märgib, et vaja on kompleksset lähenemist, et muuta liidu institutsioonide kodulehed kättesaadavaks mis tahes puudega inimestele, nagu on sätestatud direktiivis (EL) 2016/2102, sealhulgas nende riigis kasutatavas viipekeeles; soovitab sellesse protsessi kaasata puuetega inimeste organisatsioone;
18.

märgib, et ühisettevõtte praeguse tegevuse tutvustusetapp jõuab kätte 2022. aastal, et see tegevus on komisjoni digitaliseerimise tegevuskavast ja rohelisest kokkuleppest lähtuva raudtee süsteemsema strateegilise ümberkujundamise alustala, ja et 2019. aasta septembris toimus järgmise partnerluse ja raudteesektori edasiste püüdluste teemal esimene seminar-ajurünnak, kus komisjon osales vaatlejana; märgib lisaks, et ühisettevõte aitas kaasa Shift2Raili mõjuhinnangule, mida koordineeris teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat, ning analüüsile „Supporting analysis for defining the future rail research and innovation partnership under the next multi-annual financial framework“ (Toetav analüüs raudteed käsitleva tulevase teadus- ja innovatsioonipartnerluse määratlemiseks järgmises mitmeaastases finantsraamistikus), mida koordineeris liikuvuse ja transpordi peadirektoraat, samuti toetati kõrgetasemelise dokumendi koostamist Shift2Raili järglase kohta; märgib, et 2019. aasta oktoobris esitas ühisettevõte lahenduste kataloogi, milles juhtis tähelepanu Shift2Raili lahenduste eelistele lõppkasutajate, käitajate, taristuhaldajate ja/või tarnijate jaoks ning täpsustas tähtaegu;
6.

märgib, et ühisettevõtete erasektorist pärit liikmetelt rahalise osaluse saamise menetlused on ühisettevõtete puhul erinevad; nõuab mitterahalise osaluse arvutamise ühtlustamist ühisettevõtete vahel; on seisukohal, et ühise menetlusega tuleks ette näha läbipaistvad ja tulemuslikud hindamismeetodid, tänu millele saaks välja selgitada osaluse tegeliku väärtuse; kutsub kontrollikoda üles kontrollima sõltumatute välisaudiitorite tehtud auditeid; nõuab ühtlasi asjakohast õigusraamistikku, millega tagatakse programmi lõpuks nõutavas summas rahalise osaluse saavutamine; märgib, et see õigusraamistik võiks sisaldada nõudeid selle kohta, et erasektori osalus tuleks tasuda enne sellele vastava liidu osaluse maksmist või sellega samal ajal;