SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Liidu tolliseadustiku (edaspidi „seadustik“) sätteid kohaldatakse alates 1. maist 2016. Seadustiku üks põhieesmärke on minna üle üksnes elektrooniliste süsteemide kasutamisele ettevõtjate ja tolliasutuste vahelises ning tolliasutuste omavahelises teabevahetuses ning lõpetada paberkandjal põhinevad tollimenetlused.

Seadustikuga nähakse ka ette, et elektroonilised süsteemid peaksid hõlmama mitmesuguseid menetlusi ning et nende süsteemide üksikasjalikud omadused ja kavandamise kord tuleks sätestada eraldi tööprogrammis. Liidu tolliseadustiku tööprogrammiga on ette nähtud töötada liidu tolliseadustiku alusel välja kokku 17 elektroonilist süsteemi, lähtudes kõigi elektrooniliste tolliprojektide mitmeaastasest strateegiakavast, mis koostatakse ja mida ajakohastatakse regulaarselt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2008. aasta otsusele. Kõnealused süsteemid võib jagada kahte kategooriasse:

(a)14 üleeuroopalist süsteemi, sealhulgas teatavad süsteemid, mille riikliku osa väljaarendamise eest vastutavad liikmesriigid, ning

(b)kolm riiklikku süsteemi, mille töötavad välja või mida uuendavad üksnes liikmesriigid.

Seadustiku artikliga 278 nähakse ette, et kuni kõigi seadustiku kohaste uute elektrooniliste süsteemide kasutuselevõtuni võib tollimenetluste jaoks jätkuvalt kasutada olemasolevaid elektroonilisi ja paberipõhiseid süsteeme. Kõnealuses artiklis on sätestatud, et selline üleminekukord tuleb lõpetada hiljemalt 2020. aasta lõpuks. Kooskõlas selle tähtajaga on tööprogrammis sätestatud kavad elektrooniliste süsteemide loomise etapiviisiliseks lõpuleviimiseks 2020. aastaks.

Valdav osa komisjoni ja liikmesriikide elektrooniliste süsteemidega seotud tööst edeneb kavakohaselt. 2017. aastal võeti kasutusele kolm süsteemi seitsmeteistkümnest ning lõpule jõudis veel ühe süsteemi esimene arendusetapp. Kõik need tulemused saavutati kavandatud kuupäevadeks. Eeldatakse, et tööprogrammiga ettenähtud tähtajaks viiakse lõpule ligi 80 % komisjoni tööst üleeuroopaliste süsteemidega. Samas võtab IT-süsteemide arendamisel sageli kõige rohkem aega viimane etapp ja kuigi enamik süsteemidest saadakse valmis 2020. aastas, on osa neist sel ajal veel arendusetapis. Nii komisjon kui ka liikmesriigid peavad 17 elektroonilise süsteemi rakendamiseks tehtava töö raames lahendama mitmeid probleeme. Need probleemid, mille prognoosimine ei olnud tähtaja määramise ajal võimalik, hõlmavad järgmist.

·Vältimatu viivitus seoses elektrooniliste süsteemide lõpliku väljakujundamisega. Tähtaega 2020. aastaks määrates eeldati, et liidu tolliseadustikku täiendavad ja rakendavad eeskirjad (liidu tolliseadustikku käsitlev delegeeritud määrus, liidu tolliseadustikku käsitlev rakendusmäärus ja liidu tolliseadustikku käsitlev üleminekuperioodi delegeeritud määrus) võetakse vastu peagi pärast liidu tolliseadustiku vastuvõtmist 2013. aastal, nii et neid saaks IT-süsteemide arendamisel arvesse võtta. Arutelud kestsid aga oodatust kauem ning õigusaktid võeti lõplikul kujul vastu alles 2015. aasta lõpus ja 2016. aasta alguses. See omakorda põhjustas viivitusi paljude elektrooniliste süsteemide funktsionaalsete ja tehniliste kirjelduste koostamisel.

·Kogu ELis 17 elektroonilise süsteemi omavaheliseks sidumiseks tehtava töö hiiglaslik maht ja teatavate elektrooniliste süsteemide eriline keerukus. Need elemendid selgusid alles siis, kui algas töö seoses süsteemide funktsionaalsete ja tehniliste kirjeldustega. Pärast tervikliku ülevaate omandamist olukorrast kirjeldustega seotud töö tulemusena jõudsid komisjon ja liikmesriigid järeldusele, et süsteemide valmimise tähtajad tuleb teatavatel juhtudel läbi vaadata. See kehtib eelkõige selliste elektrooniliste süsteemide puhul, mille kirjeldused koostatakse alles 2018. aastaks.

·Andmete ühtlustamise raskused. Pärast delegeeritud määruse ja rakendusmääruse vastuvõtmist tegeletakse intensiivselt ka ettevõtjate esitatud andmete ühtlustamisega. See aspekt on väga oluline liidu tolliseadustiku eri elektrooniliste süsteemide koostalitluse, õigusnormide ühtlustatud kohaldamise ja muude piiril tegutsevate avalike teenistustega tehtava koostöö seisukohast. Andmete ühtlustamine vastavalt rahvusvahelistele andmemudelitele, näiteks Maailma Tolliorganisatsiooni mudelile, tagab samuti parema ühenduse kolmandate riikide IT-süsteemidega ning aitab seega märkimisväärselt kaasa kaubavahetusele. See töö nõuab aga oodatust rohkem aega ja rahalisi vahendeid, et täielikult ümber programmeerida mõned olemasolevad elektroonilised süsteemid.

·Tegevuse järjestus. Realistlike ajakavade ja kulude kavandamisel tuleb väga tähelepanelikult jälgida, milline on kavandatud elektroonikavaldkonna muudatuste keskkonnamõju tolli- ja kaubandusvaldkonnas. Kuna elektroonilised süsteemid on omavahel tihedalt seotud, tuleb need kasutusele võtta õiges järjekorras, et arvestada omavahelise sõltuvusega ning tagada, et tolli ja ettevõtjaid käsitlevad muudatused tehakse struktureeritult ja ühtselt.

Kõigil nendel põhjustel on osa süsteemide puhul vaja ette näha töö täieliku lõpetamise hilisem tähtaeg (hiljemalt 2025. aasta). See tähtaeg tagab enamiku süsteemide sujuva kasutuselevõtu 2020. aastaks ja ülejäänud süsteemide hilisema kasutuselevõtu õiges järjekorras aastatel 2021–2025. Pool süsteemidest, mille rakendamine edasi lükkub, on juba olemas ja neid uuendatakse liidu tolliseadustiku kohaselt, kuid ülejäänud on uued süsteemid.

Edasi lükatakse järgmiste süsteemide rakendamine:

·impordikontrollisüsteemi (ICS), uue arvutipõhise transiidisüsteemi (NCTS), automaatse ekspordisüsteemi (AES) ja riikliku ekspordisüsteemi (sh riikliku eriprotseduuride süsteemi ekspordiosa) uuendused, mille puhul seisnevad tehnilised raskused peamiselt andmete ühtlustamises, ning

·kolm uut ja kavakohaselt seadustikust tulenevaid uuendusi rakendavat süsteemi, st keskse imporditollivormistuse (CCI), liidu staatust tõendava dokumendi (PoUS) ja tagatiste haldamise (GUM) süsteem.

Kõnealuste elektrooniliste süsteemide valmimise lõpptähtaja edasilükkumine hiljemalt 2025. aastale on vastuolus seadustiku artikliga 278, mille kohaselt võib teabe vahetamise ja säilitamise vahendeid, mis ei ole kavandatud elektroonilised süsteemid, kasutada üksnes 2020. aastani. Seega tuleb artiklis 278 sätestatud tähtaega pikendada seoses süsteemidega, mille valmimine viibib. Lisaks tuleb õiguskindluse tagamiseks tegutseda kiiresti. Ettevõtjatel ja tolliasutustel tekiks tõsiseid probleeme, kui 2020. aastaks teatavaid elektroonilisi süsteeme kasutusele ei võeta, kuid õigusaktiga on samas keelatud muude lahenduste jätkuv kasutamine üleminekuajal.