Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS protokolli (millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta /* COM/2012/0247 final - 2012/0130 (NLE) */





SELETUSKIRI Vastavalt nõukogu antud volitustele[1] pidas komisjon Euroopa Liidu nimel Taani valitsuse ja Gröönimaa valitsusega läbirääkimisi Euroopa Liidu ning Taani valitsuse ja Gröönimaa valitsuse vahel sõlmitud kalandusalase partnerluslepingu protokolli uuendamise üle. Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 3. veebruaril 2012. aastal uus protokoll, mis hõlmab kolmeaastast ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2013. Koos uue protokolli sõlmimist käsitleva nõukogu otsusega seotud menetlusega alustatakse ka menetlust, mille alusel nõukogu võtab vastu otsuse protokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta, ning menetlust, mille alusel nõukogu võtab vastu määruse kalapüügivõimaluste jaotamise kohta liikmesriikide vahel kõnealuse protokolli alusel. Komisjoni läbirääkimispositsioon rajanes muu hulgas eelmise protokolli järelhindamisel, mille väliseksperdid teostasid 2011. aasta septembris. Uus protokoll on kooskõlas kalandusalase partnerluslepingu eesmärkidega tihendada koostööd Euroopa Liidu ja Gröönimaa vahel ning edendada mõlema lepinguosalise huvides partnerlusraamistikku jätkusuutliku kalanduspoliitika ja kalavarude vastutustundliku kasutuse väljaarendamiseks Gröönimaa majandusvööndis. Lepinguosalised on kokku leppinud, et nad teevad koostööd Gröönimaa kalanduspoliitika rakendamiseks ning jätkavad poliitilist dialoogi asjakohase programmitöö teemadel. Uues protokollis sätestatud aastane rahaline toetus kogu programmiperioodi kohta on 17 847 244 eurot. See summa jaguneb järgmiselt: a) 15 104 203 eurot aastas juurdepääsu eest Gröönimaa majandusvööndile ja b) 2 743 041 eurot aastas, mis vastab täiendavale summale, mida EL maksab Gröönimaa kalanduspoliitika toetamiseks. Sellest lähtuvalt teeb komisjon nõukogule ettepaneku võtta Euroopa Parlamendi nõusolekul vastu käesolev otsus kõnealuse protokolli sõlmimise kohta. 2012/0130 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS protokolli (millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[2] ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu võttis 28. juunil 2007 vastu määruse (EÜ) nr 753/2007 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta[3]. (2) Praegu kehtiva protokolli (millega määratakse kindlaks kõnealuses partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2012. (3) Euroopa Liit on pidanud Taani valitsusega ja Gröönimaa valitsusega läbirääkimisi kalandusalase partnerluslepingu uue protokolli üle, millega nähakse ette kalapüügivõimalused ja rahaline toetus. (4) Läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 3. veebruaril 2012 uus protokoll. (5) Uus protokoll allkirjastati vastavalt […] otsusele nr …/2012/EL,[4] tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, ja seda tuleks kohaldada ajutiselt alates 1. jaanuarist 2013. (6) Uus protokoll tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks protokoll, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (edaspidi „protokoll”). Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele. Artikkel 2 Nõukogu eesistuja määrab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel esitama protokolli artikliga 13 ette nähtud teatise, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end protokolliga siduda. Artikkel 3 Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja PROTOKOLL millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse[5] ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse[6] vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus Artikkel 1 Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused 1. Gröönimaa ametiasutused annavad ELi kalalaevadele kolmeks aastaks alates 1. jaanuarist 2013 loa püüda kala nende kalapüügivõimaluste piires, mis on sätestatud käesoleva artikli lõikes 5 ja kehtestatud kooskõlas lõikega 2. Käesoleva artikli lõikes 5 sätestatud kalapüügivõimaluste mahtu võib muuta ühiskomitee. Kui ühiskomitee käesoleva artikli lõikes 5 sätestatud kalapüügivõimaluste mahtu muudab, teatab Gröönimaa ELile Gröönimaa majandusvööndi raames antavad kalapüügivõimalused. 2. Hiljemalt 1. detsembril 2013 ja iga järgmise aasta 1. detsembril lepib ühiskomitee kokku käesoleva artikli lõikes 5 loetletud liikide püügivõimalustes järgmiseks aastaks, võttes arvesse kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid, ettevaatusprintsiipi, kalatööstuse vajadusi ja eriti käesoleva artikli lõikes 7 sätestatud koguseid. Juhul, kui ühiskomitee kehtestatud kalapüügivõimalused on väiksemad kui need, mis on sätestatud käesoleva artikli lõikes 5, annab Gröönimaa ELile järgmistel aastatel hüvituseks samaväärsed vastavad kalapüügivõimalused või samal aastal muud kalapüügivõimalused. Kui lepinguosalised ei jõua hüvitises kokkuleppele, korrigeeritakse proportsionaalselt rahastamiskorda, sealhulgas käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud väärtuse arvutamise parameetreid. 3. Ida-Gröönimaa hariliku süvameregarneeli kvoodi piires võib püüda Gröönimaast läänes asuvatel aladel tingimusel, et Gröönimaa laevaomanike ja Euroopa Liidu vahel on iga äriühingu jaoks kehtestatud kvootide ülekandmise kord. Saades Euroopa Komisjonilt asjaomase liikmesriigi nimel esitatud taotluse, kohustuvad Gröönimaa ametiasutused sellise korra rakendamist hõlbustama. Ida-Gröönimaalt Lääne-Gröönimaa aladele ülekantava kvoodi maksimaalne suurus on 2 000 tonni aastas. ELi laevade kalapüük toimub samadel tingimustel, kui on ette nähtud Gröönimaa laevaomanikele lisa I peatüki sätete kohaselt väljaantud kalapüügilubades. 4. Gröönimaa pakub ELile täiendavaid kalapüügivõimalusi. Kui EL võtab selle pakkumise täielikult või osaliselt vastu, suurendatakse artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust proportsionaalselt. EL vastab Gröönimaa pakkumisele hiljemalt kuue nädala jooksul alates selle saamisest. Kui ELi ametiasutused keelduvad pakkumisest või ei reageeri sellele kuue nädala jooksul, võivad Gröönimaa ametiasutused pakkuda täiendavaid kalapüügivõimalusi teistele lepinguosalistele. 5. Gröönimaa antavate kalapüügivõimaluste soovituslik tase (tonnides): Kalaliigid || 2013 || 2014 || 2015 Tursk ICES XIV alapiirkonnas ja NAFO alapiirkonnas 1[7] || 2 200 || 2 200 || 2 200 Pelaagiline meriahven ICES XIV ja V alapiirkonnas ning NAFO alapiirkonnas 1F[8] || 3 000 || 3 000 || 3 000 Põhjalähedane meriahven ICES XIV ja V alapiirkonnas ning NAFO alapiirkonnas 1F[9] || 2 000 || 2 000 || 2 000 Süvalest NAFO alapiirkonnas 1 – lõuna pool 68° N || 2 500 || 2 500 || 2 500 Süvalest ICES XIV ja V alapiirkonnas[10] || 4 315 || 4 315 || 4 315 Harilik süvameregarneel NAFO alapiirkonnas 1 || 3 400 || 3 400 || 3 400 Harilik süvameregarneel ICES XIV ja V alapiirkonnas || 7 500 || 7 500 || 7 500 Harilik hiidlest NAFO alapiirkonnas 1 || 200 || 200 || 200 Harilik hiidlest ICES XIV ja V alapiirkonnas || 200 || 200 || 200 Atlandi arktikakrabi NAFO alapiirkonnas 1[11] || 250 || 250 || 250 Moiva ICES XIV ja V alapiirkonnas[12] || 60 000 || 60 000 || 60 000 Pikksabalased ICES XIV ja V alapiirkonnas[13] || 100 || 100 || 100 Pikksabalased NAFO alapiirkonnas 1[14] || 100 || 100 || 100 6. Kaaspüügi majandamine Kaaspüük on määratletud kui mere mistahes elusorganismide soovimatu püük. Käesoleva protokolli kohaldamisel on kaaspüügipiirangu puhul arvessevõetav kaaspüük mis tahes sellise kaubanduslikku huvi pakkuva liigi püük, mis ei ole hõlmatud laeva püügiloal märgitud sihtliikidega. Gröönimaa majandusvööndis tegutsevad ELi kalalaevad järgivad kehtivaid kaaspüügieeskirju Gröönimaa vetes leiduvate liikide ja kalavarude puhul; eelkõige kehtib see artikli 1 lõikes 5 loetletud liikide ja kalavarude puhul. Peale selle on Gröönimaa majandusvööndis keelatud selliste püütud kalavarude tagasiheide, mida hallatakse Gröönimaa vetes püügi piirnormide või püügikoormuse piirangute kaudu. Kaaspüügi lubatud maksimumkogus on 10 % sihtliigi kvoodist, mis on kehtestatud mis tahes püügitegevust hõlmava kalapüügiloaga; hariliku süvameregarneeli sihtpüügi puhul on kõnealune määr aga vähendatud 5 %ni. Kui konkreetse liigi ELi kvoot on ammendunud, piirdub kaaspüügi lubatud maksimumkogus 5 %ga sihtliigi kvoodist. Nende kalavarude kaaspüük, mille puhul on Euroopa Liidule antud Gröönimaa vetes kalapüügiõigused, arvatakse maha ELile jaotatud asjaomase kalavaru püügivõimalustest. Kaaspüük ja selle konkreetne liigiline koosseis vaadatakse igal aastal ühiskomitees läbi. 7. Kui kalavarude olukord võimaldab, kehtestatakse minimaalsed kogused Gröönimaa kalapüügitegevuse hoidmiseks igaks aastaks järgmiselt (tonnides): Liik || NAFO 1 || ICES XIV/V Tursk || 30 000 Meriahven || 2 500 || 10 000 Süvalest || 4 700 || 4 000 Harilik süvameregarneel || 75 000 || 1 500 8. Gröönimaa annab ELi laevadele kalapüügilubasid ainult käesoleva protokolli alusel. Artikkel 2 Rahaline toetus – makseviisid 1. Lepingu artiklis 7 osutatud ELi rahaline toetus käesoleva protokolli artikli 1 lõikes 1 osutatud ajavahemikul on 17 847 244 eurot aastas. 2. Rahaline toetus hõlmab järgmist: a) 15 104 203 euro suurune aastane toetus juurdepääsuks Gröönimaa majandusvööndile. Kõnealune summa hõlmab 1 500 000 euro suurust finantsreservi. Kõnealusest reservist tehakse väljamakseid allpool lõikes 4 sätestatud meetodil, et hüvitada kalavarude lisakogused, mille Gröönimaa teeb kättesaadavaks lisaks artikli 1 lõikes 5 sätestatud kogustele ning mille EL heaks kiidab. b) 2 743 041 euro suurune aastane eritoetus Gröönimaa kalanduspoliitika toetuseks ja elluviimiseks. 3. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artikli 1 lõigete 2 ja 5 ning artiklite 4, 5, 6 ja 8 kohaselt. Euroopa Liidu makstava rahalise toetuse kogusumma ei tohi ületada artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summat rohkem kui kaks korda. 4. Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 1 lõigete 2 ja 5 ning artiklite 4, 5 ja 6 kohaldamist, teatab Gröönimaa ELi ametiasutustele kõigi liikide kõigist püüdmiseks ettenähtud kogustest, mis ületavad käesoleva protokolli artikli 1 lõikes 5 sätestatud koguseid. Kui EL selle teadusliku nõuande alusel heaks kiidab, tasub ta kõnealuste lisakoguste eest 17,5 % lisa I peatükis osutatud võrdlushinnast, maksimaalselt 1 500 000 eurot aastas, et hõlmata kõik artikli 1 lõikes 5 kindlaks määratud liigid. Ühel aastal kasutamata jäänud finantsreservi osa võib üle kanda, et tasuda Gröönimaale järgneval aastal püüdmiseks ettenähtud liikide lisakoguste eest. 5. EL maksab finantsreservi kasutamata rahalise toetuse iga-aastase summa esimesel aastal välja hiljemalt 30. juunil 2013 ja järgmistel aastatel hiljemalt 1. märtsil ning finantsreservist pärinevad täiendavad summad samadeks kuupäevadeks või võimalikult kiiresti pärast seda, kui on saanud teate asjaomaste koguste kättesaadavuse kohta ja EL on need heaks kiitnud. 6. Gröönimaa ametiasutustel on artikli 2 lõike 2 punktis a kindlaksmääratud rahalise toetuse kasutusotstarbe suhtes täielik otsustusvabadus. 7. Rahaline toetus kantakse Gröönimaa ametiasutuste määratud finantsasutuses avatud riigikassa kontole. Artikkel 3 Vastutustundliku kalapüügi edendamine Gröönimaa majandusvööndis 1. Artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse haldamisel lähtutakse lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel kindlaks määratud eesmärkidest ning nende saavutamiseks rakendatavatest ühe- ja mitmeaastastest programmidest. 2. Kohe kui käesolevat protokolli hakatakse kohaldama ja hiljemalt kolm kuud pärast kõnealust kuupäeva, lepib ühiskomitee kokku mitmeaastases valdkondlikus programmis ja selle üksikasjalikes rakenduseeskirjades, mis hõlmavad eelkõige järgmist: a) ühe- ja mitmeaastased suunised artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse osa kasutamiseks iga-aastaste algatuste puhul; b) ühe ja mitme aasta kohta seatud eesmärgid, et kindlustada vastutustundliku ja säästva kalapüügi jätkumine, võttes arvesse Gröönimaa riikliku kalanduspoliitika ning muude vastutustundliku ja säästva kalapüügi jätkumisega seotud või seda mõjutavate poliitiliste suundade prioriteete; c) igal aastal saavutatud tulemuste hindamise kriteeriumid ja kord. 3. Mis tahes mitmeaastase valdkondliku programmi muudatusettepanek peab ühiskomitees saama mõlema lepinguosalise heakskiidu. 4. Vajaduse korral eraldab Gröönimaa igal aastal artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalisele toetusele lisaks täiendava summa mitmeaastase programmi elluviimiseks. ELi rahalise toetuse ja täiendavate summade eraldamisest protokolli esimesel kohaldamisaastal teavitatakse ELi 1. märtsiks. Igal järgmisel aastal teavitab Gröönimaa ELi kõnealustest eraldistest hiljemalt eelneva aasta 1. detsembril. 5. Kui ühiskomitee teostab mitmeaastase valdkondliku programmi rakendamise tulemuste iga-aastase hindamise ja selle alusel antud hinnang ei ole rahuldav, võib Euroopa Liit vähendada käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse summat, et viia programmi elluviimiseks eraldatud rahaliste vahendite summa vastavusse oodatavate tulemustega. 6. Ühiskomitee vastutab mitmeaastase valdkondliku toetuse programmi rakendamise järelmeetmete eest. Vajaduse korral jätkavad mõlemad lepinguosalised pärast protokolli kehtivuse lõppemist ühiskomitee kaudu kõnealuste järelmeetmete võtmist senikaua, kuni artikli 2 lõike 2 punktiga b ettenähtud valdkondliku toetusega seotud rahaline eritoetus on täielikult ammendatud. Artikkel 4 Teaduskoostöö vastutustundliku kalapüügi vallas 1. Käesolevaga kohustuvad mõlemad lepinguosalised edendama Gröönimaa majandusvööndis vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes nendes vetes kala püüdvate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest. 2. Käesoleva protokolliga kaetud ajavahemikul tagavad Euroopa Liit ja Gröönimaa kalavarude säästva kasutamise Gröönimaa majandusvööndis. 3. Lepinguosalised kohustuvad edendama koostööd vastutustundliku kalapüügi valdkonnas piirkondlikul tasandil eelkõige Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC), Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni (NAFO) ja muude asjaomaste alampiirkondlike või rahvusvaheliste organisatsioonide raames. 4. Vastavalt käesoleva protokolli artikli 4 lõikele 1 ja lähtudes parimatest saadaolevatest teaduslikest nõuannetest võtavad lepinguosalised vajaduse korral ühiskomitees vastu meetmed seoses nende Euroopa Liidu laevade tegevusega, kellel on käesoleva protokolli kohaselt luba tegeleda kalapüügiga, et tagada Gröönimaa majandusvööndis kalavarude säästev majandamine. Artikkel 5 Uued kalapüügivõimalused ja katsepüük 1. Kui EL näitab üles huvi saada juurdepääs uutele kalapüügivõimalustele, millele ei ole osutatud käesoleva protokolli artikli 1 lõikes 5, tuleks Gröönimaad sellest huvist teavitada. Selline taotlus juurdepääsuks uutele kalapüügivõimalustele rahuldatakse üksnes Gröönimaa õigusnormide kohaselt ning selle kohta võidakse sõlmida uus kokkulepe. 2. Katsepüügilube antakse katseperioodideks, mille maksimaalne pikkus vastavalt lisa X peatükile on kuus kuud. 3. Kui lepinguosalised leiavad, et katsekampaaniad on andnud positiivseid tulemusi, annavad Gröönimaa ametiasutused kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni 50 % uue liigi püügivõimalustest ELi laevadele ja artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist hüvitist suurendatakse proportsionaalselt. Artikkel 6 Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine 1. Käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktides a ja b osutatud rahaline toetus vaadatakse läbi või selle maksmine peatatakse järgmistel juhtudel: a) Gröönimaa majandusvööndis takistavad püügitegevust erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega või b) käesoleva protokolli sõlmimisel kehtinud poliitilistes suunistes toimuvad märkimisväärsed muutused, üks lepinguosalistest taotleb protokolli sätete läbivaatamist nende võimaliku muutmise valguses või c) Euroopa Liit tuvastab Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise. Käesolevat lõiku ei kohaldata, kui rikkumine leiab aset mis tahes vastutusalas või pädevusvaldkonnas, mille üle Gröönimaa valitsusel puudub juriidiline vastutus või kus tal puudub ametlik pädevus, kuna Gröönimaa on Taani Kuningriigi omavalitsuslik osa. 2. Euroopa Liit jätab endale õiguse peatada täilikult või osaliselt käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktiga b ettenähtud eritoetuse maksmine, kui: a) saavutatud tulemused ei vasta ühiskomitee raames antud hinnangu alusel kavandatutele või b) Gröönimaa ei suuda kõnealust eritoetust ära kasutada. 3. Maksmise peatamiseks peab EL oma kavatsusest kirjalikult teatama vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. 4. Rahalise toetuse maksmist jätkatakse pärast seda, kui eespool nimetatud asjaolude leevendamiseks võetud meetmete järel on olukord paranenud ja kui mõlemad lepinguosalised on pärast konsulteerimist ühel nõul, et olukord võimaldab alustada uuesti tavapärast kalapüüki. Artikkel 7 Kalapüügiloa kohaldamise peatamine ja ennistamine 1. Gröönimaa jätab endale õiguse peatada käesoleva protokolli lisaga ettenähtud kalapüügiload, kui: a) konkreetne laev rikub tõsiselt Gröönimaa õigusnorme või b) laevaomanik ei ole järginud konkreetse laeva õigusrikkumisest tulenevat kohtu korraldust. Kui kohtu korraldust on hakatud järgima, ennistatakse laeva kalapüügiluba loa järelejäänud kehtivusajaks. Artikkel 8 Protokolli kohaldamise peatamine 1. Protokolli kohaldamine peatatakse ühe või teise lepinguosalise algatusel järgmistel juhtudel: a) Gröönimaa majandusvööndis takistavad püügitegevust erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega või b) Euroopa Liit ei maksa käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a sätestatud rahalist toetust käesoleva protokolli artiklis 6 nimetamata põhjustel või c) lepinguosalistel tekib käesoleva protokolli tõlgendamise või kohaldamisega seoses erimeelsusi või d) üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva protokolli sätteid või e) käesoleva protokolli sõlmimisel kehtinud poliitilistes suunistes on toimunud märkimisväärsed muutused, üks lepinguosalistest taotleb protokolli sätete läbivaatamist nende võimaliku muutmise valguses või f) üks lepinguosalistest tuvastab Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa rikkumise. Käesolevat lõiku ei kohaldata, kui rikkumine leiab aset mis tahes vastutusalas või pädevusvaldkonnas, mille üle Gröönimaa valitsusel puudub juriidiline vastutus või kus tal puudub ametlik pädevus, kuna Gröönimaa on Taani Kuningriigi omavalitsuslik osa. 2. Käesoleva protokolli kohaldamise võib lepinguosalise algatusel peatada, kui lepinguosaliste vahelist vaidlust peetakse tõsiseks ning kui lepinguosaliste peetud konsultatsioonide tulemusena ei ole saavutatud lahendust kokkuleppemenetluse teel. 3. Käesoleva protokolli kohaldamise peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. 4. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised konsulteerimist, et lahendada erimeelsused kokkuleppemenetluse teel. Lahenduse leidmisel jätkatakse käesoleva protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt ajavahemikule, mil käesoleva protokolli kohaldamine oli peatatud. Artikkel 9 Riiklikud õigusnormid 1. Euroopa Liidu laevade kalapüük Gröönimaa majandusvööndis on reguleeritud Gröönimaa ja Taani Kuningriigi õigusnormidega, välja arvatud juhul, kui lepingu, käesoleva protokolli ja selle lisaga on ette nähtud teisiti. 2. Gröönimaa teavitab Euroopa Liitu kõikidest kalanduspoliitikaga seotud muutustest või uutest õigusaktidest vähemalt kolm kuud enne nende jõustumist. Artikkel 10 Kestus 1. Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse kolme aasta jooksul alates 1. jaanuarist 2013, juhul kui ei teatata käesoleva protokolli artikli 11 kohasest protokolli lõpetamisest. Artikkel 11 Protokolli lõpetamine 1. Protokolli lõpetamise korral teatab asjaomane lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamise kavandatavat jõustumist. Eelmises lõikes nimetatud teatise saatmisega avatakse küsimuste arutamine lepinguosaliste vahel. 2. Käesoleva protokolli artiklis 2 osutatud rahalist toetust vähendatakse protokolli lõpetamise jõustumise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Artikkel 12 Ajutine kohaldamine 1. Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2013. Artikkel 13 Jõustumine 1. Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. LISA ELi LAEVADE KALANDUSTEGEVUSE TINGIMUSED GRÖÖNIMAA MAJANDUSVÖÖNDIS I peatükk – Kalapüügilubade (litsentside) taotlemine ja väljaandmine ELi laevade püügitegevuse tingimused Gröönimaa majandusvööndis A. Kalapüügiloa taotlemise ja väljaandmise vorminõuded 1. Loa kalapüügiks Gröönimaa majandusvööndis ja/või Gröönimaa kvoodi alusel rahvusvahelistes vetes võivad saada üksnes nõuetekohased laevad. 2. Laev vastab nõuetele, kui laevaomaniku, kapteni ega laeva enda suhtes pole rakendatud Gröönimaa majandusvööndis kalapüügikeeldu. Neil ei tohi olla probleeme Gröönimaa ametiasutustega, st nad peavad olema täitnud kõik varasemad ELiga sõlmitud kalanduskokkulepetest tulenevad kohustused Gröönimaal või Gröönimaa majandusvööndis. 3. Taotlused esitatakse Gröönimaa poolt selleks ettenähtud vormidel, mille näidised on lisatud 1. liites. Kalapüügiloa taotlusega koos esitatakse tõend, et kalapüügiloa kehtivusaja eest on tasu makstud. Tasud hõlmavad kõiki riiklikke ja kohalikke kalapüügiga seotud makse ning pankade kehtestatud ülekandetasusid. Kui laev ei ole ülekandetasu maksnud, tuleb see summa tasuda kõnealuse laeva järgmise kalapüügiloa taotlusega ja see on uue kalapüügiloa väljaandmise eeltingimus. ELi laevad, millel on sama omanik või esindaja, võivad esitada kollektiivse kalapüügiloa taotluse tingimusel, et kõnealused laevad sõidavad ühe ja sama liikmesriigi lipu all. Igale kollektiivse taotluse alusel välja antud kalapüügiloale märgitakse liigi koguhulk, mille eest on makstud kalapüügiloa tasu, ja lisatakse joonealune märkus: „lubatud kogus, mida tuleb jagada järgmiste laevadega … (kõigi kollektiivsel taotlusel loetletud laevade nimed)”. ELi ametiasutused esitavad Gröönimaa ametiasutustele (kollektiivse(d)) kalapüügiloa taotluse(d) iga laeva kohta, mis soovib lepingu alusel kala püüda. Gröönimaa ametiasutustel on õigus peatada olemasolev kalapüügiluba või uut kalapüügiluba mitte välja anda, kui ELi laev ei ole täitnud asjakohaste püügipäeviku lehtede ja lossimisdeklaratsioonide Gröönimaa ametiasutustele edastamise nõudeid vastavalt püügiaruandluse korrale. 4. Gröönimaa ametiasutused edastavad käesoleva protokolli kohaldama hakkamisel kogu teabe tasu maksmisel kasutatavate pangakontode kohta. 5. Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja vastavalt lõike 6 sätetele ei saa seda edasi anda. Kalapüügiloale märgitakse kogus, mida on lubatud püüda ja pardale jätta. Kalapüügiloal (kalapüügilubadel) märgitud lubatud koguse muutmise puhul tuleb esitada uus taotlus. Juhul kui laev ületab kalapüügiloale märgitud lubatud koguse, tuleb tal lubatud kogust ületava koguse eest maksta tasu, mis vastab kolmekordsele summale, mis on sätestatud B osa punktis 3. Sellele laevale ei anta uut kalapüügiluba enne, kui ta ei ole ületatud koguste eest maksnud. 6. Piiratud arvul juhtudel ja Euroopa Komisjoni taotlusel võib laeva kalapüügiloa siiski asendada mõnele muule sarnaste omadustega laevale antava uue kalapüügiloaga. Uuele kalapüügiloale kantakse: – väljaandmise kuupäev, – märge, et selle kalapüügiloaga tühistatakse ja asendatakse eelmisele laevale antud kalapüügiluba. 7. Gröönimaa kalandusamet edastab kalapüügiload Euroopa Komisjonile 15 tööpäeva jooksul alates taotluse kättesaamisest. 8. Kalapüügiloa originaal või selle koopia peab alati pardal olema ja see tuleb esitada Gröönimaa pädevate asutuste nõudel. B. Kalapüügilubade kehtivusaeg ja maksmine 1. Kalapüügiload kehtivad väljaandmise kuupäevast kuni selle kalendriaasta lõpuni, mil need välja anti. Need antakse välja 15 tööpäeva jooksul alates taotluse kättesaamisest pärast seda, kui iga laeva eest on makstud nõutav aastane kalapüügiloa tasu. Moivapüügi puhul antakse kalapüügiload välja 20. juunist kuni 31. detsembrini ning ka järgneva aasta 1. jaanuarist kuni 30. aprillini. Kui kalastusaasta alguseks ei ole vastu võetud ELi õigusakte, millega määrataks kindlaks ELi laevade jooksva aasta kalapüügivõimalused püügipiirangutega vetes, võivad ELi kalalaevad, kellel oli lubatud püüda kala eelneva kalastusaasta 31. detsembril, jätkata oma tegevust sama kalapüügiloa alusel aastal, mille kohta ei ole õigusakte vastu võetud, eeldusel et teaduslikud nõuanded seda võimaldavad. Eelneva aasta kalapüügiloal märgitud kvoodist lubatakse ajutiselt kasutada üht kaheteistkümnendikku kuu kohta, tingimusel et kvoodi eest tasutakse kehtiv kalapüügiloa tasu. Ajutisi kvoote võidakse korrigeerida teaduslike nõuannete ja konkreetse kalapüügipiirkonna tingimuste põhjal. Hariliku süvameregarneeli kalapüügiloa kasutamata kogusest asjaomase aasta 31. detsembri seisuga võib taotluse korral järgmisse aastasse üle kanda kuni 5 % kalapüügiloa algsest kogusest, kui selline ülekanne on teaduslike nõuannete kohaselt lubatud. Ülekantud kogus kasutatakse ära järgneva aasta 30. aprilliks. Kaaspüügi eest kalapüügiloa tasu ei maksta. 2. Liikide võrdlushinnad on järgmised: Liik || Hind eluskaalu tonni kohta (eurodes) Tursk || 1 800 Pelaagiline meriahven || 1 700 Põhjalähedane meriahven || 1 700 Süvalest || 3 500 Harilik süvameregarneel idas || 2 500 Harilik süvameregarneel läänes || 2 300 Harilik hiidlest || 4 100 Moiva || 190 Atlandi arktikakrabi || 5 500 Pikksabalased || 2 204 3. Kalapüügiloa tasud on järgmised: Liik || Eurodes tonni kohta Tursk || 90 Pelaagiline meriahven || 53 Põhjalähedane meriahven || 53 Süvalest || 129 Harilik süvameregarneel idas || 50 Harilik süvameregarneel läänes || 80 Harilik hiidlest || 217 Atlandi arktikakrabi || 120 Moiva || 5 Kui lubatud kogust ei püüta, siis ei hüvitata laevaomanikule lubatud kogusele vastavat tasu. II peatükk – Kalapüügi piirkonnad 1. Kala püütakse kalapüügi piirkonnas, mida nimetatakse Gröönimaa majandusvööndiks, nagu on sätestatud 15. oktoobri 2004. aasta määruses nr 1020 vastavalt 15. oktoobri 2004. aasta kuninglikule dekreedile nr 1005 Gröönimaa majandusvööndite seaduse (millega jõustatakse 22. mai 1996. aasta seadus nr 411 majandusvööndite kohta) jõustumise kohta. 2. Kui ei ole sätestatud teisiti, püütakse kala vähemalt 12 meremiili kaugusel lähtejoonest vastavalt Gröönimaa Landstingi 31. oktoobri 1996. aasta kalapüüki käsitleva seaduse nr 18 (mida on viimati muudetud Inatsisartuti 22. novembri 2011. aasta seadusega nr 8) paragrahvi 7 jaole 2. 3. Lähtejooned on kindlaks määratud vastavalt 15. oktoobri 2004. aasta kuninglikule dekreedile nr 1004 Gröönimaa territoriaalvete piiritlemist käsitleva kuningliku dekreedi muutmise kohta. III peatükk – Püügiaruanded A. Püügiaruanded ja püügipäevik 1. Lepingu raames kala püüdvate ELi kalalaevade kaptenid peavad püügipäevikut laeva toimingute kohta, märkides liikide kaupa ära kõik püütud, pardal hoitavad ja tagasiheidetud kogused, mille eluskaalu ekvivalent ületab 50 kg. 2. Kapten täidab püügipäevikut loomuste kaupa, märkides ära iga loomusega seonduva väljapüügi ja tagasiheite iga päeva eest, mil ELi kalalaev tegutseb Gröönimaa kalapüügiloa alusel. Andmed registreeritakse ja edastatakse iga päev hiljemalt kell 23.59 (UTC) lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskuse (Fisheries Monitoring Center) kaudu elektrooniliselt Gröönimaa ametiasutustele. Elektroonilise püügipäeviku andmete esitamisel ja edastamisel kasutatavas vormingus lepivad lepinguosalised kokku ühiskomitees, enne protokolli jõustumist. 3. Kapten registreerib ja edastab püügipäeviku andmed ka Gröönimaa pädeva asutuse ametniku taotluse korral. 4. Gröönimaa majandusvööndis toimuva mis tahes ümberlaadimis- või lossimisoperatsiooni puhul registreerib kapten ka ümberlaadimis- ja lossimisdeklaratsiooni andmed ning edastab need lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskuse kaudu elektrooniliselt Gröönimaa ametiasutustele 24 tunni jooksul pärast ümberlaadimis- või lossimisoperatsiooni lõpuleviimist. 5. Kapten vastutab registreeritud ja edastatud püügipäeviku andmete täpsuse eest. Kapten ja/või tema esindaja vastutavad/vastutab registreeritud ja edastatud ümberlaadimis- ja lossimisdeklaratsiooni andmete täpsuse eest 6. Ilma et see piiraks lõike 10 kohaldamist, ei tohi ELi kalalaev lahkuda sadamast lepingu raames kala püüdmiseks, kui sellele ei ole paigaldatud täielikult toimivat elektroonilist saagi aruandlussüsteemi. 7. Ilma et see piiraks lõike 10 kohaldamist, ei ole ELi kalalaevadel, mis ei registreeri ega edasta püügipäeviku andmeid elektrooniliselt, lubatud püüda kala Gröönimaa majandusvööndis. 8. Kui tegemist on: i) ELi kalalaevale paigaldatud elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi tehnilise rikke või mittetoimimisega, edastab kalalaeva kapten või tema esindaja alates häire avastamisest või hetkest, mil teda muul viisil teavitati, nõuetekohased püügipäeviku andmed lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskuse kaudu Gröönimaa pädevatele asutustele muude sidevahenditega iga päev hiljemalt kella 23.59ks (UTC) isegi siis, kui püüki ei toimunud; ii) elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi tehnilise rikke või mittetoimimisega, edastatakse lisaks püügipäeviku andmetele ka nõuetekohased ümberlaadimisdeklaratsiooni ja lossimisdeklaratsiooni andmed järgmistel juhtudel: a) Gröönimaa ja/või lipuliikmesriigi pädevate asutuste nõudmisel; b) viivitamata pärast viimase püügitoimingu lõpetamist; c) enne sadamasse sisenemist; d) merel toimuva mis tahes kontrolli ajal; e) see on Gröönimaa õigusaktidega ette nähtud. Punktides a ja c osutatud juhtudel saadetakse ka eelteade; iii) kalalaevale paigaldatud elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi tehnilise rikke või mittetoimimisega, ei tohi ELi kalalaev lahkuda sadamast enne, kui pardale paigaldatud elektrooniline registreerimis- ja aruandlussüsteem täielikult töötab ning see rahuldab Gröönimaa pädevaid asutusi ja lipuriigi kalapüügiseirekeskust või kui Gröönimaa pädevad asutused on lubanud laeval lahkuda. Ilma et see piiraks lõike 6 kohaldamist, teavitavad Gröönimaa ametiasutused viivitamata lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi ametiasutusi, kui nad on lubanud ELi kalalaeval sadamast lahkuda ilma selle pardale paigaldatud täielikult toimiva elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemita. 9. Elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi eemaldamise Gröönimaa majandusvööndis selle parandamiseks või asendamiseks kiidavad heaks Gröönimaa pädevad asutused. 10. Protokolli jõustumisel täidavad ja esitavad lepingu raames kala püüdvad ELi kalalaevad üheaastase üleminekuperioodi jooksul paralleelselt elektroonilise aruandlussüsteemiga Gröönimaa püügipäevikud paberkandjal. B. Püügiandmete saamata jäämine 1. Kui elektroonilised saagi, ümberlaadimis- või lossimisdeklaratsiooni andmeedastused ei jõua A jao kohaselt Gröönimaa pädevate asutusteni, teavitavad nad sellest viivitamata lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi ametiasutusi. Kõnealuse teate kättesaamisel teavitab lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskus viivitamata laeva kaptenit ja omanikku ning võtab võimalikult kiiresti meetmeid olukorra parandamiseks. Kui selline olukord leiab teatava ELi kalalaeva puhul aset enam kui kolm korda ühe kalendriaasta jooksul, võivad Gröönimaa ametiasutused nõuda, et ELi ametiasutused tagaksid, et lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskus viiks läbi põhjaliku kontrolli seoses laevale paigaldatud elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi korduvate riketega. Lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskus selgitab välja, miks andmeid ei ole saadud, võtab meetmeid olukorra parandamiseks ning teatab Gröönimaa kalapüügiseirekeskusele ja ELi ametiasutustele oma järeldused ja rikke põhjuse. 2. Lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskuse teate kättesaamisel saadab ELi kalalaeva kapten viivitamata kõik veel edastamata andmed muude sidevahenditega lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskuse kaudu Gröönimaa pädevatele asutustele. Seejärel edastatakse iga päev andmed muude sidevahenditega hiljemalt kella 23.59ks (UTC). C. Teabevahetuse vorm 1. XML-standard, mida kasutatakse kõigi elektrooniliste andmevahetuste puhul lepinguosaliste vahel, on kättesaadav Europa veebisaidil järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control/codes/index_en.htm. 2. Lõikes 1 osutatud vormi muudatused on selgelt tuvastatavad ning ära on märgitud vormi ajakohastamise kuupäev. Lepinguosalised teavitavad teineteist õigeaegselt kavandatavatest muudatustest. Sellised muudatused ei jõustu enne kuue kuu möödumist pärast asjaomase otsuse vastuvõtmist. 3. Lepinguosaliste vahelise ja vajaduse korral ka ELi ametiasutustega peetava elektroonilise andmevahetuse hõlbustamiseks kasutatakse Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Liidu nimel hallatavaid sidevahendeid. IV peatükk – Tehnilised kaitsemeetmed Gröönimaa esitab ELi kalalaevadele ingliskeelse versiooni püügiaruandlust, kontrolli, tehnilisi kaitsemeetmeid ja vaatluskava käsitlevatest Gröönimaa asjaomastest õigusaktidest. V peatükk – Kontroll Ilma et see piiraks Gröönimaa õigusaktide kohaldamist, kohaldatakse Gröönimaa majandusvööndis tegutsevate ELi kalalaevade suhtes järgmisi meetmeid. A. Inspekteerimine merel 1. ELi kalalaevade inspekteerimist merel Gröönimaa majandusvööndis teostavad volitatud inspektorid. Inspektsioonilaevad on kooskõlas rahvusvahelise konventsiooniga selgelt tähistatud ja inspektoritele on väljastatud isikutunnistus, mille nad esitavad inspekteerimise ajal esimesel võimalusel kaptenile. Ametnikud ei tohi rikkuda kapteni õigust võtta ühendust lipuliikmesriigi pädevate asutustega. 2. Inspekteeritava kalalaeva kapten või tema esindaja: a) hõlbustab kooskõlas hea merepraktikaga ametnike turvalist ja tõhusat pardaletulekut, kui on antud rahvusvahelise signalisatsioonikoodi asjakohane signaal või kui ametnikku transportivalt laevalt või helikopterilt on raadio teel teatatud pardaletuleku kavatsusest; b) hõlbustab ametnikel nende inspekteerimiskohustuste täitmist, osutades nõutavat ja mõistlikku abi; c) lubab ametnikul (ametnikel) võtta ühendust Gröönimaa ametiasutustega; d) hoiatab ametnikke konkreetsete turvariskide suhtes ELi kalalaeva pardal; e) võimaldab ametnikele juurdepääsu laeva kõigile piirkondadele, kogu töödeldud või töötlemata saagile, kõigile püügivahenditele ja kogu asjakohasele teabele ja asjakohastele dokumentidele; f) hõlbustab ametnike turvalist pardalt lahkumist pärast inspekteerimise lõppu. 3. Gröönimaa inspektorid jäävad ELi laevale inspekteerimisülesannete täitmise ajaks. Nad teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile. 4. Kaptenitelt ei nõuta tundliku äriteabe avaldamist avalike raadiokanalite kaudu. 5. Iga inspekteerimise lõpus edastavad Gröönimaa inspektorid oma tähelepanekud kaptenile ja koostavad inspekteerimisaruande. ELi kalalaeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab vastav inspektor ja soovi korral ELi kalalaeva kapten. 6. Gröönimaa inspektorid väljastavad enne laevalt lahkumist ELi kalalaeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Gröönimaa teavitab ELi ametiasutusi inspekteerimisest kaheksa tööpäeva jooksul. Pärast teate saamist ja ELi ametiasutuste taotluse saamisel edastab Gröönimaa ELi ametiasutustele kaheksa tööpäeva jooksul inspekteerimisaruande koopia. Vajaduse korral tehakse kõnealune teave kättesaadavaks asjaomastele piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele. B. Inspekteerimine sadamas 1. Saaki lossiva või ümberlaadiva ELi kalalaeva inspekteerimist Gröönimaa sadamas teostavad Gröönimaa inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav. 2. Inspekteerimist sadamas teostatakse FAO meetmete ja asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide sadamariigi meetmete kohaselt. 3. Gröönimaa võib lubada ELil osaleda sadamas teostatavatel inspekteerimistel vaatlejana. 4. ELi kalalaeva kapten on koostööaldis, et hõlbustada Gröönimaa inspektoritel tööülesannete täitmist. 5. Iga inspekteerimise lõpus edastavad Gröönimaa inspektorid oma tähelepanekud kaptenile ja koostavad inspekteerimisaruande. ELi kalalaeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab vastav inspektor ja ELi kalalaeva kapten. 6. Gröönimaa inspektorid väljastavad enne lahkumist ELi laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Gröönimaa edastab inspekteerimisaruande koopia ELi ametiasutustele kaheksa tööpäeva jooksul pärast inspekteerimist. VI PEATÜKK kontrolli- ja vaatluskava A. Vaatluskava 1. Gröönimaa majandusvööndis toimuva kalapüügitegevuse suhtes kohaldatakse Gröönimaa õigusaktides sätestatud vaatluskava. Gröönimaa majandusvööndis kalapüügiluba omavate ELi kalalaevade kaptenid teevad Gröönimaa ametiasutustega koostööd vaatlejate pardale võtmiseks. B. Vaatleja töötasu 1. Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksavad Gröönimaa pädevad asutused. C. Vaatleja kohustused 1. Kogu pardal viibimise ajal peab vaatleja: a. käituma nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust; b. suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse; c. arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega. D. Vaatleja aruanne 1. Enne laevalt lahkumist esitab vaatleja oma vaatluste aruande laeva kaptenile. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia. 2. Gröönimaa pädevad asutused teavitavad ELi ametiasutusi vaatleja laevalt lahkumisest kaheksa tööpäeva jooksul. Pärast teate saamist ja ELi ametiasutuste taotluse saamisel edastab Gröönimaa ELi ametiasutustele kaheksa tööpäeva jooksul vaatleja aruande koopia. VII peatükk Laevaseiresüsteem (Vessel Monitoring System - VMS) Kalalaevade satelliitseirega seoses esitatavad tingimused 1. Kõik kalalaevad, kes omavad teise lepinguosalise vetes kalapüügiluba, peavad laevaseiresüsteemiga seoses täitma kõiki järgmisi sätteid. 2. Kõik kalapüügiluba omavad laevad on varustatud laevale paigaldatud täielikult toimiva satelliitseireseadmega, mille abil edastatakse nende geograafilised koordinaadid automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele. Edastussagedus on kord tunnis. 3. Iga asukohateade peab i) sisaldama: a. laeva tunnusandmeid; b. laeva viimati määratud geograafilist asukohta (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %; c. asukohateate registreerimise kuupäeva ja kellaaega; d. laeva kiirust ja kurssi; ii) ning olema esitatud 2. liites esitatud vormi kohaselt. 4. Teise lepinguosalise majandusvööndisse sisenemise järel registreeritav esimene asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT”. Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS”, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast teise lepinguosalise vetest väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI”. 5. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida. 6. Laevaseiresüsteemi tark- ja riistvarakomponendid peavad olema võltsimisekindlad, s.t mitte võimaldama valeandmete sisestamist või väljastamist ning neid ei tohi olla võimalik käsitsi välja lülitada. Süsteem peab olema täisautomaatne ja igal ajal funktsioneeriv, olenemata keskkonnatingimustest. Satelliitseireseadet on keelatud hävitada, kahjustada, töökorrast välja viia või mõnel muul viisil mõjutada. Laevakaptenid tagavad alati eelkõige selle, et: a. tema laeva seiresüsteem on täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele; b. andmeid ei muudeta ühelgi viisil; c. satelliitseireseadmete antenni või antenne ei takistata ühelgi viisil; d. satelliitseireseadmete elektritoidet ei katkestata ühelgi viisil ning e. satelliitseireseadmeid ei eemaldata laevast. 7. Kalalaeval on keelatud siseneda teise lepinguosalise majandusvööndisse ilma toimiva satelliitseireseadmeta, vastasel juhul on Gröönimaa ametiasutustel õigus otsekohe kõnealuse kalalaeva kalapüügiluba peatada. Gröönimaa ametiasutused saadavad asjaomasele laevale viivitamata teate. Gröönimaa ametiasutused teavitavad kalapüügiloa peatamisest viivitamata ELi ametiasutusi ja lipuliikmesriiki. 8. Teabe edastamine laeva poolt laevaseiresüsteemi rikke korral i. Laevaseiresüsteemi rikke korral tuleb see parandada või vahetada välja 30 kalendripäeva jooksul pärast kalalaeva kapteni ja selle lipuriigi teavitamist. ELi ametiasutusi teavitatakse kõnealusest asjaolust niipea kui võimalik. ii. Eespool nimetatud ajavahemiku jooksul peab laev teatama oma asukoha VII peatüki lõike 3 kohaselt käsitsi, kas e-posti või faksi teel, lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ja selle lepinguosalise kalapüügiseirekeskusele, kus laev viibib. Käsitsi edastatavate teadete edastussagedus on vähemalt üks asukoht iga nelja tunni jooksul. iii. Pärast nimetatud ajavahemikku ei lubata laeval enam Gröönimaa majandusvööndis kalapüügiga tegeleda. 9. Kui satelliitseireseade on edastanud igatunniseid teateid sama geograafilise asukoha kohta kauem kui neli tundi, võib saata asukohateate, mis sisaldab lisatud vormis kirjeldatud tegevuse koodi „ANC”. Selliseid asukohateateid võib edastada üks kord iga 12 tunni järel. Igatunnine teatamissagedus taastatakse vähemalt tunni aja jooksul pärast asukoha muutust. 10. Asukohateadete turvaline edastamine kalapüügiseirekeskuste vahel i. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt selle lepinguosalise kalapüügiseirekeskusele, kelle vetes laev viibib. ii. Mõlema lepinguosalise kalapüügiseirekeskused vahetavad omavahel kontaktandmeid, nt e-posti aadresse, faksi, teleksi ja telefoni numbreid, ning hoiavad üksteist vahetult kursis nende kontaktandmete muutumisega. iii. Asukohateateid edastatakse asjaomaste kalapüügiseirekeskuste ja lipuriikide vahel elektrooniliselt, kasutades HTTPS-protokolli. Gröönimaa ametiasutused ja asjaomase lipuriigi kalapüügiseirekeskus vahetavad omavahel sertifikaate. iv. Euroopa Liidult Gröönimaale edastatavate teadete puhul on Euroopa Liidu kalapüügiseirekeskuseks lipuriigi kalapüügiseirekeskus. Gröönimaalt Euroopa Liidule edastatavate kõnealuste aruannete ja teadete puhul on Euroopa Liidu kalapüügiseirekeskuseks selle liikmesriigi kalapüügiseirekeskus, kelle vetes laev tegutseb või tegutses. Gröönimaa kalapüügiseirekeskuse määrab Nuukis asuva kalandus-, jahindus- ja põllumajandusministeeriumi (Gröönimaa kalapüügilitsentside kontrollasutus) kontrolliosakond. v. Nende vete kalapüügiseirekeskus, kus laev parasjagu asub, teavitab lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja Euroopa Komisjoni kõikidest katkestustest kalapüügiloaga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud majandusvööndist lahkumisest. 11. Sidesüsteemi tõrked i. Gröönimaa tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriikide kalapüügiseirekeskuste seadmetega ja teavitab ELi viivitamata kõikidest riketest sidesüsteemis ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. ii. Kalapüügiseirekeskuste vahelised sidehäired ei mõjuta laevade tegevust. iii. Kõik rikkeajal edastamata jäänud teated saadetakse niipea, kui taastatakse side asjaomaste kalapüügiseirekeskuste vahel. 12. Laevaseiresüsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on häirida süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kalapüügiluba omava kalalaeva kapten. Rikkumiste korral rakendatakse selle lepinguosalise sätestatud sanktsioone, kelle vetes rikkumine aset leidis, vastavalt kõnealuse lepinguosalise kehtivatele õigusaktidele. 13. Kõnealuse lepingu kohaselt teisele lepinguosalisele edastatud seireandmeid ei tohi mitte mingil tingimusel avaldada konkreetseid laevu tuvastada võimaldaval viisil muudele ametiasutustele kui kontrolli- ja järelevalveasutused. 14. Ilma et see piiraks eelmise lõike kohaldamist, võib VMS-andmeid kasutada teadus- ja uurimistegevuse eesmärgil, tingimusel et kasutajad ei avalda kõnealust teavet konkreetseid laevu tuvastada võimaldaval viisil. VIII PEATÜKK Rikkumised A. Rikkumiste menetlemine 1. Käesoleva lisa sätete kohaselt kalapüügiluba omava ELi kalalaeva poolt Gröönimaa majandusvööndis teostatud mis tahes rikkumine peab olema märgitud inspekteerimisaruandes. 2. Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira kapteni ja/või laevaomaniku õigust kaitsele talle süüks pandud rikkumise puhul. B. Teave laeva peatamise kohta 1. Gröönimaa teatab 24 tunni jooksul ELile kalapüügiluba omava ELi kalalaeva peatamisest mis tahes põhjustel. Teatisele lisatakse rikkumise lühikirjeldus. C. Rikkumissanktsioonid 1. Rikkumise puhul kohaldatavad sanktsioonid kehtestab Gröönimaa kehtivate riiklike õigusaktide sätete kohaselt. D. Kohtumenetlus – pangatagatis 1. Kui rikkumisjuhtumi kohta esitatakse kaebus pädevale kohtuinstantsile, annab rikkumisega seotud ELi kalalaeva omanik Gröönimaa osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Gröönimaa, nii et see kataks ELi kalalaeva peatamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi hüvitusi. Pangatagatist ei saa tagasi võtta enne kohtumenetluse lõppu. 2. Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule: a. täielikult, kui ühtegi sanktsiooni ei määratud; b. summa ulatuses, mis jääb järele, kui sanktsioon hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist. 3. Kohtumenetlust alustatakse niipea, kui siseriiklik õigus seda võimaldab. 4. Gröönimaa teavitab ELi kohtumenetluse tulemustest 14 päeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist. E. Laeva ja meeskonna vabastamine 1. ELi kalalaeval lubatakse lahkuda sadamast kohe pärast pangatagatise esitamist või pärast sanktsioonide korraldamist. IX peatükk – Ajutised ühisettevõtted A. Ajutiste ühisettevõtete ja muude ühisettevõtete projektide hindamise meetodid ja kriteeriumid 1. Lepinguosalised vahetavad teavet selliste projektide kohta, mis on esitatud ajutiste ühisettevõtete loomiseks ja muude ühisettevõtete asutamiseks vastavalt lepingu artiklile 2. 2. Projektid esitatakse ELile asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahendusel. 3. EL esitab ühiskomiteele ajutisi ühisettevõtteid ja muid ühisettevõtteid käsitlevate projektide nimekirja. Ühiskomitee hindab projekte, võttes muu hulgas arvesse järgmised kriteeriumid: a) kavandatavale kalapüügitegevusele vastav tehnoloogia; b) sihtliigid ja kalapüügi piirkonnad; c) laeva vanus; d) ajutiste ühisettevõtete puhul nende kogukestus ja kalapüügitegevuse kestus; e) ELi laevaomaniku ja tema võimalike Gröönimaa partnerite varasemad kalapüügikogemused. 4. Ühiskomitee esitab oma arvamuse projektide kohta pärast lõike 3 kohast hindamist. 5. Kui ühiskomitee on ajutiste ühisettevõtete projektide kohta esitanud pooldava arvamuse, antakse Gröönimaa ametiasutuste heakskiidul seejärel välja vajalikud kalapüügiload. B. Ajutiste ühisettevõtete kalavarudele juurdepääsu tingimused Gröönimaal 1 Kalapüügiload Gröönimaa väljaantavad kalapüügiload kehtivad seni, kuni ajutised ühisettevõtted tegutsevad. Kalapüük toimub Gröönimaa ametiasutuste jaotatud kvootide alusel. 2. Laevade asendamine Ajutise ühisettevõtte juures tegutseva ELi laeva võib asendada mõne muu samaväärse mahutavuse ja samaväärsete tehniliste näitajatega ELi laevaga ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja lepinguosaliste nõusolekul. 3. Seadistamine Ajutiste ühisettevõtete juures tegutsevad laevad järgivad Gröönimaal kohaldatavaid seadistamist käsitlevaid õigusnorme, mida kohaldatakse Gröönimaa ja ELi laevade vahel vahet tegemata. X peatükk – Katsepüük Katsepüügi rakendamise üksikasjad 1. Gröönimaa valitsus ja Euroopa Komisjon otsustavad ühiselt Euroopa Liidu ettevõtjate, kõige sobivama aja ning korra üle katsepüügi rakendamisel. Laevade uurimistöö hõlbustamiseks jagab Gröönimaa valitsus (Gröönimaa Loodusvarade Instituudi kaudu) olemasolevat teadus- ja muud põhiteavet. 2. Gröönimaa kalatööstus osaleb selles aktiivselt (katsepüügi kooskõlastamine ja seda käsitlev mõttevahetus). 3. Kampaaniate pikkus on maksimaalselt kuus kuud ja vähemalt kolm kuud. Lepinguosaliste kokkuleppel võib kõnealuseid perioode muuta. 4. Euroopa Komisjon edastab Gröönimaa ametiasutustele katsepüügilubade taotlused. Tehnilises toimikus täpsustatakse: – laeva tehnilised omadused; – laeva juhtkonna kalandusalase asjatundlikkuse tase; – ettepanek kampaania tehniliste näitajate kohta (pikkus, varustus, uuritavad piirkonnad jne). 5. Gröönimaa ametiasutused korraldavad vajaduse korral lepinguosaliste ja asjaomaste laevaomanike vahel tehnilise mõttevahetuse. 6. Enne kampaania algust esitavad laevaomanikud Gröönimaa ametiasutustele ja Euroopa Komisjonile: – püügiaruande pardal juba oleva saagi kohta; – kampaanias kasutatavate püügivahendite tehnilise kirjelduse; – kinnituse, et nad järgivad Gröönimaa kalanduseeskirju. 7. Kampaania ajal merel peavad asjaomased laevaomanikud: – esitama Gröönimaa Loodusvarade Instituudile, Gröönimaa ametiasutustele ja Euroopa Komisjonile iganädalase saagiaruande päevade ja loomuste kaupa, sealhulgas kampaania tehniliste näitajate kirjelduse (asukoht, sügavus, kuupäev ja kellaaeg, saak ning muud tähelepanekud või märkused); – edastama laevaseiresüsteemi kaudu laeva asukoha, kiiruse ja suuna; – tagama, et pardal viibiks üks Gröönimaa teaduslik vaatleja või Gröönimaa ametiasutuste valitud vaatleja. Vaatleja ülesanne on koguda saagi kohta teadusinfot ning võtta saagist proove. Vaatlejat koheldakse laeva juhtkonna liikmena ja laevaomanik katab tema elamiskulud laeval viibimise ajal. Otsus vaatleja pardalviibimise aja ja kestuse ning pardaletuleku- ja maabumissadama kohta tehakse kokkuleppel Gröönimaa ametiasutustega; – esitama Gröönimaa majandusvööndist lahkumisel laevad inspekteerimiseks, kui Gröönimaa ametiasutused seda taotlevad; – tagama Gröönimaa kalanduseeskirjade järgimise. 8. Katsekampaania ajal püütud saak, mis on kampaaniaga kooskõlas, jääb laevaomaniku omandisse. 9. Gröönimaa ametiasutused määravad katsekampaaniaga kooskõlas oleva saagi kindlaks enne iga kampaania algust ja teevad sellekohase teabe kättesaadavaks asjaomaste laevade kaptenitele. 10. Gröönimaa ametiasutused nimetavad kontaktisiku, kelle poole pöörduda kõigi ettenägematute probleemide korral, mis võiksid katsepüügi arengukäiku takistada. 11. Gröönimaa ametiasutused esitavad enne iga kampaania algust katsepüügi kampaaniate üksikasjad ja tingimused vastavalt lepingu artiklitele 9 ja 10 ning Gröönimaa õigusele. Käesoleva lisa liited 1. 1. liide – Kalapüügiloa taotluse vorm 2. 2. liide – Sisenemisest/väljumisest teatamise vorm 3. 3. liide – Gröönimaa vete ja NEAFC reguleeritavate vete vahel toimuva pelaagilise meriahvena püügi puhul kohaldatav paindlikkuskava 1. liide – GRÖÖNIMAA MAJANDUSVÖÖNDI Kalapüügiloa taotluse vorm 1 || Lipuriik || 2 || Laeva nimi || 3 || ELi laevastikuregistri number || 4 || Pardatähis || 5 || Registreerimissadam || 6 || Rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS) || 7 || INMARSATi number (telefon, teleks, e-post)[15] || 8 || Ehitamise aasta || 9 || IMO number (olemasolu korral) || 10 || Laeva tüüp || 11 || Püügivahendite liik || 12 || Sihtliigid + kogus || 13 || Püügipiirkond (ICES/NAFO) || 14 || Kalapüügiloa kestus || 15 || Omanikud, füüsilise või juriidilise isiku aadress, telefon, teleks, e-post || 16 || Laeva käitaja, füüsilise või juriidilise isiku aadress, telefon, teleks, e-post || 17 || Kapteni nimi || 18 || Meeskonnaliikmete arv || 19 || Mootori võimsus (KW) || 20 || Pikkus (kogupikkus) || 21 || Tonnaaž brutoregistertonnides (GT) || 22 || Gröönimaa esindaja (agent), nimi ja aadress || 23 || Aadress, kuhu kalapüügiluba tuleks saata, faks || European Commission, Directorate General for Maritime Affairs and Fisheries, Rue de la Loi 200, B-1049 Brussels, faks +32 2 2962338, e-post 2. liide – Sisenemisest/väljumisest teatamise vorm VMS-teadete edastamise vorm teise lepinguosalise kalapüügiseirekeskusele 1) Sisenemisteade Andmeelement: || Välja- kood: || Kohustuslik (K) / Vabatahtlik (V) || Märkused: Teate algus || SR || K || Süsteemiga seotud andmed; märgib teate algust Adressaat || AD || K || Sõnumiga seotud andmed; saaja riigi kolmekohaline ISO kood Saatja || FR || K || Sõnumiga seotud andmed; saatja riigi kolmetäheline ISO kood Teate number || RN || V || Sõnumiga seotud andmed; teate seerianumber asjakohasel aastal Teate kuupäev || RD || V || Sõnumiga seotud andmed; edastamise kuupäev Teate kellaaeg || RT || V || Sõnumiga seotud andmed; edastamise kellaaeg Teate liik || TM || K || Sõnumiga seotud andmed; teate liik „ENT” Raadiokutsung: || RC || K || Laevaga seotud andmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung Laevastikuregistri sisenumber || IR || K || Laevaga seotud andmed; lepinguosalise laeva kordumatu number: lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb number Pardatähis || XR || V || Laevaga seotud andmed; laeva küljele kantud number Laiuskraad || LT || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoht ± 99.999 (WGS-84) Pikkuskraad || LG || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoht ±999.999 (WGS-84) Kiirus || SP || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; laeva kiirus kümnendiksõlmedes Kurss || CO || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; laeva suund 360° skaalal Kuupäev || DA || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kuupäev (AAAAKKPP) Kellaaeg || TI || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM) Teate lõpp || ER || K || Süsteemiga seotud andmed; märgib teate lõppu 2) Asukohateade Andmeelement: || Välja- kood: || Kohustuslik (K) / vabatahtlik (V) || Märkused: Teate algus || SR || K || Süsteemiga seotud andmed; märgib teate algust Adressaat || AD || K || Sõnumiga seotud andmed; saaja riigi kolmetäheline ISO kood Saatja || FR || K || Sõnumiga seotud andmed; saatja riigi kolmetäheline ISO kood Teate number || RN || V || Sõnumiga seotud andmed; teate seerianumber asjakohasel aastal Teate kuupäev || RD || V || Sõnumiga seotud andmed; edastamise kuupäev Teate kellaaeg || RT || V || Sõnumiga seotud andmed; edastamise kellaaeg Teate liik || TM || K || Sõnumiga seotud andmed; teate liik „POS”[16] Raadiokutsung: || RC || K || Laevaga seotud andmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung Laevastikuregistri sisenumber || IR || K || Laevaga seotud andmed; lepinguosalise laeva kordumatu number: lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb number Pardatähis || XR || V || Laevaga seotud andmed; laeva küljele kantud number Laiuskraad || LT || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoht ± 99.999 (WGS-84) Pikkuskraad || LG || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoht ±999.999 (WGS-84) Tegevus || AC || V [17] || Geograafilise asukohaga seotud andmed; „ANC” märgib väiksema sagedusega teadete saatmise režiimi Kiirus || SP || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; laeva kiirus kümnendiksõlmedes Kurss || CO || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; laeva suund 360° skaalal Kuupäev || DA || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kuupäev (AAAAKKPP) Kellaaeg || TI || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM) Teate lõpp || ER || K || Süsteemiga seotud andmed; märgib teate lõppu 3) Väljumisteade Andmeelement: || Välja- kood: || Kohustuslik (K) / Vabatahtlik (V) || Märkused: Teate algus || SR || K || Süsteemiga seotud andmed; märgib teate algust Adressaat || AD || K || Sõnumiga seotud andmed; saaja riigi kolmetäheline ISO kood Saatja || FR || K || Sõnumiga seotud andmed; saatja riigi kolmetäheline ISO kood Teate number || RN || V || Sõnumiga seotud andmed; teate seerianumber asjakohasel aastal Teate kuupäev || RD || V || Sõnumiga seotud andmed; edastamise kuupäev Teate kellaaeg || RT || V || Sõnumiga seotud andmed; edastamise kellaaeg Teate liik || TM || K || Sõnumiga seotud andmed; teate liik „EXI” Raadiokutsung: || RC || K || Laevaga seotud andmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung Laevastikuregistri sisenumber || IR || K || Laevaga seotud andmed; lepinguosalise laeva kordumatu number: lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb number Pardatähis || XR || V || Laevaga seotud andmed; laeva küljele kantud number Kuupäev || DA || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kuupäev (AAAAKKPP) Kellaaeg || TI || K || Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM) Teate lõpp || ER || K || Süsteemiga seotud andmed; märgib teate lõppu 4) Vormingu üksikasjad Andmeedastuse struktuur on järgmine: – topeltkaldjoon (//) ja tähed „SR” märgivad teate algust, – topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad andmeelemendi algust, – üks kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeid, – andmepaare eraldab tühik, – tähed „ER” ja topeltkaldjoon (//) märgivad teate lõppu. Kõik käesolevas lisas esitatud väljakoodid on Põhja-Atlandi vormingus, mida kirjeldatakse Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) kontrolli- ja rakendussüsteemis. 3. liide Gröönimaa vete ja NEAFC reguleeritavate vete vahel toimuva pelaagilise meriahvena püügi puhul kohaldatav paindlikkuskava 1. Selleks et saada luba püüda kala Gröönimaa vete ja NEAFC reguleeritavate vete vahel toimuva pelaagilise meriahvena püügi puhul kohaldatava paindlikkuskava alusel, peab laev taotlema Gröönimaa paindlikkuskava kohast kalapüügiluba. Taotluse rahuldamisel antakse laevale kalapüügi eriluba tegutseda Gröönimaa majandusvööndist väljaspool. 2. Kõiki NEAFC kehtestatud meetmeid seoses kalapüügiga kõnealuses NEAFC reguleerimispiirkonnas tuleb järgida. 3. Laev võib oma Gröönimaa meriahvena kvoodi alusel kala püüda üksnes siis, kui ta on ammendanud oma osa NEAFC meriahvena ELi kvoodist, mille on eraldanud tema lipuriik. 4. Kui lõikest 5 ei tulene teisiti, võib laev oma Gröönimaa kvoodi alusel kala püüda samas NEAFC piirkonnas, kus ta on püüdnud oma NEAFC kvoodi alusel. 5. Laev võib oma Gröönimaa kvoodi alusel kala püüda meriahvena kaitsealas tingimustel, mis on sätestatud NEAFC soovituses, milles käsitletakse meriahvena püügi majandamist Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes, kuid mitte mingil Islandi majandusvööndi alla kuuluval territooriumil. 6. NEAFC reguleerimispiirkonnas kalapüügiga tegelev laev edastab oma lipuriigi kalapüügiseirekeskuse kaudu NEAFC-le VMS-asukohateate kooskõlas õiguslike nõuetega. Gröönimaa kvoodi alusel NEAFC meriahvena kaitsealas kala püüdes peab lipuriigi kalapüügiseirekeskus eelkõige tagama, et kord tunnis laekuvad laeva VMS-asukohateated edastatakse Gröönimaa kalapüügiseirekeskusele peaaegu reaalajas. 7. Laeva kapten tagab, et NEAFC-le ja Gröönimaa ametiasutustele aruandeid esitades märgitakse selgelt ära, et NEAFC reguleerimispiirkonnas Gröönimaa paindlikkuskava kohase kalapüügiloa alusel püütud meriahvena saak arvatakse maha Gröönimaa kvoodist, kasutades paindlikkuskava kohase kalapüügiloa raames antud kalapüügiluba. i) Enne, kui laev alustab oma Gröönimaa kvoodi alusel püüki, edastab ta oma lipuriigi kalapüügiseirekeskuse kaudu Gröönimaa kalapüügiseirekeskusele teate ACTIVE „CATCH ON ENTRY” (AKTIIVNE „SAAK SISENEMISEL”) järgmiselt: 1. ACTIVE „CATCH ON ENTRY” 2. Laeva nimi 3. Pardatähis 4. Rahvusvaheline raadiokutsung 5. Kapteni nimi 6. Gröönimaa kvoodi alusel toimuva kalapüügi alustamise kuupäev ja kellaaeg 7. Asukoht 8. Pardal olev saak liigiti eluskaalu ekvivalendina ja püügipiirkond. ii) IGAPÄEVANE PÜÜGIARUANNE Püügipäeviku andmed tuleb esitada iga päev hiljemalt kell 23.59 (UTC). iii) Kui laev lõpetab kalapüügi Gröönimaa kvoodi alusel, edastab ta oma lipuriigi kalapüügiseirekeskuse kaudu Gröönimaa kalapüügiseirekeskusele teate PASSIVE „CATCH ON EXIT” (PASSIIVNE „SAAK VÄLJUMISEL”) järgmiselt: 1. PASSIVE „CATCH ON EXIT” 2. Laeva nimi 3. Pardatähis 4. Rahvusvaheline raadiokutsung 5. Kapteni nimi 6. Gröönimaa kvoodi alusel toimuva kalapüügi lõpetamise kuupäev ja kellaaeg 7. Asukoht 8. Pardal olev saak liigiti eluskaalu ekvivalendina ja püügipiirkond. Nii aruanded AKTIIVNE kui ka PASSIIVNE edastatakse, ilma et see piiraks igapäevase püügiaruande saatmise kohustust. 8. Vastsete koorumispiirkondade kaitse tõhustamiseks ei tohi püügitegevust alustada enne kuupäeva, mis on kehtestatud NEAFC soovituses, milles käsitletakse meriahvena püügi majandamist Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes. 9. Lipuriik teatab ELi ametiasutustele Gröönimaa kvoodi alusel Gröönimaa vetes ja NEAFC reguleerimispiirkonnas püütud saagi. See hõlmab kogu paindlikkuskava alusel püütud saaki; seejuures tuleb selgelt ära märkida saak ning vastav kalapüügiluba. 10. Püügihooaja lõpus edastab iga lipuriigi kalapüügiseirekeskus Gröönimaa ametiasutustele kõnealuse paindlikkuskava alusel püütud pelaagilise meriahvena saagi statistilised andmed. FINANTSSELGITUS 1. Ettepaneku/algatuse raamistik 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus: Nõukogu otsuse ettepanek: protokolli (millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) (edaspidi „protokoll”) sõlmimise kohta 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuurile[18] 11. – Merendus- ja kalandusasjad 11.03 – Rahvusvaheline kalandus ja mereõigus 1.3. Ettepaneku/algatuse liik X Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Vastavalt kahepoolsete kalandusalaste lepingute läbirääkimiste pidamiseks talle antud erakorralistele volitustele, on komisjon pidanud läbirääkimisi, sõlminud ja viinud ellu kalandusalaseid partnerluslepinguid, tagades partneritevahelise poliitilise dialoogi asjaomaste kolmandate riikide kalanduspoliitika valdkonnas. Läbirääkimiste pidamine ja kalandusalaste partnerluslepingute sõlmimine kolmandate riikidega vastavad üldisele eesmärgile säilitada ja kaitsta Euroopa Liidu kalalaevade kalapüüki ning arendada vastastikuseid suhteid partnerluse vaimus, et soodustada kalavarude säästvat kasutamist Euroopa Liidu vetest väljaspool, võttes samas arvesse keskkonna-, sotsiaal- ja majandusküsimusi. Kalandusalaste partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustega. 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusvaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Erieesmärk nr 1[19] Aidata kaasa säästvale kalapüügile väljaspool ELi asuvates vetes, tagada Euroopa esindatus kaugpüügis ning kaitsta Euroopa kalandussektori ja tarbijate huve, pidades kolmandate riikidega läbirääkimisi ning sõlmides nendega kalandusalaseid partnerluslepinguid kooskõlas teiste Euroopa poliitikavaldkondadega. Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Merendus ja kalandus, rahvusvaheline kalandus ja mereõigus, rahvusvahelised kalanduskokkulepped (eelarverida 11.0301) 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Protokolli sõlmimine aitab säilitada ajavahemikul 2013–2015 Gröönimaa vetes Euroopa laevade kalapüügivõimaluste jätkusuutliku taseme. Protokoll aitab säilitada Põhjamaade lepingutega hõlmatud kalapüügipiirkondade järjepidevust ning aitab ühtlasi kalavarusid tõhusamalt majandada ja säilitada. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist. Tegevuspõhise juhtimise kontekstis kasutatakse lepingu täitmise jälgimiseks järgmisi näitajaid: - kalapüügivõimaluste aastase kasutamise taseme seire (aastas kasutatud kalapüügilubade protsendi suhe protokolliga pakutud võimaluste suhtesse); - püügiandmete kogumine ja analüüs ning lepingu kaubandusliku väärtuse analüüs. Üldise taseme kontekstis muude kalandusalaste partnerluslepingutega võib mitmeaastase analüüsi raames kasutada järgmisi näitajaid: - tööhõive parandamine ja lisandväärtus ELis; - ELi turu stabiliseerumise toetamine; - tehniliste kohtumiste ja ühiskomiteede koosolekute arv. 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Protokoll hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2015. Protokoll tagab raamistiku Euroopa kalalaevastiku püügitegevuse reguleerimiseks ja võimaldab laevaomanikel jätkata kalapüügilubade taotlemist Gröönimaa kalapüügipiirkonnas. Lisaks sellele on üks protokolli põhieesmärk tugevdada ELi ja Gröönimaa vahelist koostööd, täpsemalt edendada säästva ning kalavarusid mõistlikult kasutava kalanduspoliitika juurutamist Gröönimaa kalapüügipiirkonnas. Rahalise toetuse suurus on 17 847 244 eurot aastas: - iga-aastane rahaline toetus juurdepääsu eest: 15 104 203 eurot, sealhulgas 1 500 000 euro suurune finantsreserv täiendavate kalapüügivõimaluste eest kooskõlas teaduslike nõuannetega. - uue protokolliga eraldatav iga-aastane summa kalandussektori toetuseks on 2 743 041 eurot. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus Uue protokolli seisukohast tähendaks ELi mittesekkumine seda, et asemele tuleksid eraõiguslikud lepingud, mille puhul säästev ja vastutustundlik kalapüük ei ole sugugi alati peamine eesmärk. Samuti loodab Euroopa Liit, et protokolli abil jätkab Gröönimaa tõhusat koostööd ELiga sellistes piirkondlikes ühendustes nagu NAFO ja NEAFC. Ettenähtud vahendid võimaldavad Gröönimaal jätkata strateegilist planeerimist, et kalandusvaldkonnas oma poliitikasuundi ellu viia. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid Aastatel 2007 kuni 2012 rakendatud protokolli hinnati põhjalikult. Sõltumatute konsultantide konsortsiumi kaasabil valmis hindamine 2011. aasta septembris ning selle alusel käivitati uue protokolli läbirääkimised. Eelhindamises viidati mitmele punktile, mis kajastasid i) ELi huve: - kalandusleping Gröönimaaga võib, arvestades Euroopa Liidu kalalaevastiku vajadusi, aidata toetada ELi tööstuse elujõulisust põhjapoolsetes vetes; - lepingu protokoll omab positiivset mõju Euroopa filiaalide elujõulisusele, pakkudes lepingust sõltuvale Euroopa Liidu kalalaevastikule ja filiaalidele stabiilset õiguslikku keskkonda ja keskpikka tegevusperspektiivi; ning ii) Gröönimaa huve: – kalandusalane partnerlusleping aitab tugevdada kalandussektori institutsioonilist suutlikkust, edendades teadusalast tegevust, seiret, kontrolli ja järelevalvet ning ka väljaõpet; – kalandusalasel partnerluslepingul on mõju ka riigi kalanduseelarve stabiliseerimisele. 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Kalandusalaste partnerluslepingute raames eraldatavad summad moodustavad kolmandate riikide (partnerriikide) eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Samas on kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise ja järelevalve üks tingimus, et osa eraldistest peab olema suunatud riigi valdkondliku poliitika raames toimuva tegevuse elluviimiseks. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju X Piiratud kestusega ettepanek/algatus X Ettepanek/algatus kehtib kolm aastat alates 1. jaanuarist 2013, st protokolli ajutise kohaldamise kuupäevast, vastavalt nõukogu otsusele protokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta. X Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2013–2015 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[20] X Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Komisjon (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat) tagab protokolli elluviimise korrapärase järelevalve, eriti seoses ettevõtjatepoolse täitmise ja püügiandmetega. Lisaks sellele on kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud vähemalt üks ühiskomitee aastane kohtumine, kus komisjon ja huvitatud liikmesriigid kohtuvad kolmanda riigiga, et teha kokkuvõte lepingu ja selle protokolli elluviimisest. Valdkondliku toetuse rakendamiseks on protokolliga ette nähtud, et kaks lepinguosalist annavad igal aastal hinnangu mitmeaastase valdkondliku kava elluviimise tulemustele. Protokolliga on ette nähtud valdkondlikuks toetuseks määratud rahalise toetuse kohandamise võimalus juhul, kui hinnangust selgub, et rahastatavate eesmärkide elluviimine ei ole rahuldav. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Tuvastatud ohud Kalandusprotokolli rakendamisega kaasneb mitmeid ohte, näiteks: võimalus, et kalanduspoliitika rahastamiseks antavaid summasid ei kasutata eesmärgipäraselt (puudulik kavandamine). 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) Eelmises punktis osutatud ohtude vältimiseks on ette nähtud ulatuslik dialoog valdkondliku poliitika kavandamise ja rakendamise teemal. Kontrollimeetodite osa on ka punktis 2.1 osutatud tulemuste ühine analüüs. Lisaks sellele on protokolliga ette nähtud eriklausel protokolli peatamiseks teatavatel tingimustel või kindlaksmääratud olukorras. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Kalandusalase partnerluslepingu alusel ELi antud rahalise toetuse kasutusotstarbe suhtes on asjaomasel kolmandal riigil täielik otsustusvabadus. Samas on komisjon võtnud eesmärgiks pideva poliitilise dialoogi algatamise ning koostöö, mis võimaldaks parandada kalandusalase partnerluslepinguga reguleeritavaid valdkondi ja tugevdada ELi osalust varude säästvas majandamises. Kõikide komisjoni poolt kalandusalase partnerluslepingu raames makstavate summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi eelarvelisi ja finantsmenetlusi. See võimaldab eelkõige selgitada täpselt välja kolmandate riikide arvelduskontod, kuhu rahaline toetus makstakse. Asjaomase protokolli puhul on artikliga 2 ette nähtud, et rahaline toetus tuleb tervikuna maksta riigikassa arveldusarvele Gröönimaa ametiasutuste osutatud finantsasutuses. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub · Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Number [Nimetus…..] || Liigendatud/liigendamata[21] || EFTA[22] riigid || Kandidaatriigid[23] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 2 || 11.0301 Rahvusvahelised kalanduskokkulepped 11.010404 Rahvusvahelised kalanduskokkulepped – halduskulud || Liigendatud Liigendamata || EI || EI || EI || EI · Uued eelarveread, mille loomist taotletakse (ei kohaldata) Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus Number [Nimetus…..] || Liigendatud/liigendamata || EFTA riigid || Kandidaatriigid || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses […] || [XX.YY.YY.YY] […] || […] || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI || JAH/EI 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 2 || Loodusvarade kaitse ja majandamine Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat || || || Aasta N[24] (2013) || Aasta N+1 (2014) || Aasta N+2 (2015) || Aasta N+3 (2016) || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || Eelarverida nr 11.0301 || Kulukohustused || (1) || 17,847 || 17,847 || 17,847 || || || || || 53,541 Maksed || (2) || 17,847 || 17,847 || 17,847 || || || || || 53,541 Eelarverida nr || Kulukohustused || (1a) || || || || || || || || Maksed || (2a) || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[25] || || || || || || || || Eelarverida nr 11.010404 || || (3) || || || 0,080 || || || || || 0,080 Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 17,847 || 17,847 || 17,927 || || || || || 53,621 Maksed || =2+2a +3 || 17,847 || 17,847 || 17,927 || || || || || 53,621  Tegevusassigneeringud KOKKU[26] || Kulukohustused || (4) || 17,847 || 17,847 || 17,847 || || || || || 53,541 Maksed || (5) || 17,847 || 17,847 || 17,847 || || || || || 53,541  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || 0,080 || || || || || 0,080 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 2 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || 17,847 || 17,847 || 17,927 || || || || || 53,621 Maksed || =5+ 6 || 17,847 || 17,847 || 17,927 || || || || || 53,621 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki: (ei kohaldata)  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || || || || || Maksed || =5+ 6 || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N (2013) || Aasta N+1 (2014) || Aasta N+2 (2015) || Aasta N+3[27] (2016) || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat ||  Personalikulud || 0,083 || 0,083 || 0,083 || || || || || 0,249  Muud halduskulud[28] || 0,010 || 0,010 || 0,010 || || || || || 0,030 Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0,093 || 0,093 || 0,093 || || || || || 0,279 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0,093 || 0,093 || 0,093 || || || || || 0,279 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta N[29] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 17,940 || 17,940 || 18,020 || || || || || 53,900 Maksed || 17,940 || 17,940 || 18,020 || || || || || 53,900 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – X Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (neli kohta pärast koma) Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta N (2013) || Aasta N+1 (2014) || Aasta N+2 (2015) || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik[30] || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv Väljundite arv kokku || Kulud kokku ERIEESMÄRK nr 1[31] || || || || || || || || || || || || || || || || Väljapüük || Kvoot || || 85 765 t || 15,104 || 85 765 t || 15,104 || 85 765 t || 15,104 || || || || || || || || || 257 295 t || 45,312 Valdkondlik toetus || || || 1 || 2,743 || 1 || 2,743 || 1 || 2,743 || || || || || || || || || || 8,229 || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 1 kokku || || 17,847 || || 17,847 || || 17,847 || || || || || || || || || || 53,541 ERIEESMÄRK nr 2… || || || || || || || || || || || || || || || || Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 2 kokku || || || || || || || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || || 17,847 || || 17,847 || || 17,847 || || || || || || || || || || 53,541 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – X Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta N[32] (2013) || Aasta N+1 (2014) || Aasta N+2 (2015) || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || || Personalikulud || 0,083 || 0,083 || 0,083 || || || || || 0,249 Muud halduskulud[33] || 0,010 || 0,010 || 0,010 || || || || || 0,030 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0,093 || 0,093 || 0,093 || || || || || 0,279 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[34] || || || || || || || || Personalikulud || 0 || 0 || 0 || || || || || Muud halduskulud[35] || 0 || 0 || 0,080 || || || || || 0,080 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud KOKKU || 0 || 0 || 0,080 || || || || || 0,080 KOKKU || 0,093 || 0,093 || 0,173 || || || || || 0.359 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – X Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) || || Aasta N (2013) || Aasta N+1 (2014) || Aasta N+2 (2015) || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) || || XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 0,083 || 0,083 || 0,083 || || || || || XX 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || || || XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || 0 || 0 || 0 || || || || || 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || 0 || 0 || 0 || || || || ||  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[36] || || XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || 0 || 0 || 0 || || || || || XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || 0 || 0 || 0 || || || || || XX 01 04 yy[37] || peakorteris[38] || || || || || || || || - delegatsioonides || || || || || || || || XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || || 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || || 11 01 04 04 (lepingulised töötajad, valdkondliku toetuse rakendamise järelevalveatašee) || 0 || 0 || 0 || || || || || KOKKU || 0,083 || 0,083 || 0,083 || || || || XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Töötajate hinnanguline arvestus Ametnikud ja ajutised töötajad || 1 merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ametnik x 0,35 + üksuse juht /üksuse juhi abi x 0,15 + 1 AST-kategooria sekretär x 0,15: üldise hinnangu kohaselt 0,55 inimest aastas. Kulude arvestamine: 0,65 inimest aastas x 127 000 eurot aastas = 82 550 eurot => 0,083 miljardit eurot. Koosseisuvälised töötajad || Rubriigi 5 välised töötajad || Töötajate arvutamine aasta kohta kokku: 82 550 eurot => 0,083 miljonit eurot Ülesannete kirjeldus: - Läbirääkija abistamine kalanduslepingute ettevalmistamisel ja sõlmimisel: - osalemine kolmandate riikidega kalanduslepingu sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel; - hindamisraporti projektide ja läbirääkimiste strateegia ettevalmistamine volinikule; - komisjoni seisukoha esindamine ja kaitsmine nõukogu väliskalanduse töörühmas; - osalemine liikmesriikide kompromissläbirääkimistel lepingu lõpliku kuju osas. - Lepingute elluviimise järelevalve: - kalanduslepingute igapäevane järelevalve; - kulukohustuste ja rahalise toetuse maksete, samuti täiendava eritoetuse maksete ettevalmistamine ja kontrollimine; - lepingute elluviimise aruandluse korrapärane teostamine; - lepingute hindamine: teaduslikud ja tehnilised aspektid; - määruse eelnõuprojektide ja nõukogu otsuste ettevalmistamine, samuti lepingu teksti redigeerimine; - vastuvõtmise korra algatamine ja järelevalve. - Tehniline tugi: - komisjoni seisukoha ettevalmistamine osalemiseks ühiskomitees. - Institutsioonidevahelised suhted: - komisjoni esindamine läbirääkimiste käigus nõukogu, Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide ees; - vastuste kirjutamine Euroopa Parlamendis esitatavatele suulistele ja kirjalikele küsimustele. - Teenistustevaheline konsulteerimine ja koordineerimine: - koostöö tagamine teiste peadirektoraatidega lepingute läbirääkimisi ja lepingute järelevalvet puudutavates küsimustes; - teenistustevahelistele päringutele vastamine ja konsulteerimise korraldamine. - Hindamine: - mõjude hindamise protsessis osalemine; - saavutatud eesmärkide ja hindamiskriteeriumide analüüsimine. 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga Kolmandate isikute rahaline osalus – X Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – X Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – X Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. [1] Võetud vastu dokumendis 12843/11 loetletud A-punktidena nõukogu (põllumajandus ja kalandus) 3108. istungil teisipäeval, 19. juulil 2011. [2] ELT C……., lk…… [3] ELT L 172, 30.6.2007, lk 1. [4] ELT C …, …, lk …. [5] Euroopa Ühendusest sai 1. detsembril 2009 Euroopa Liit. [6] Gröönimaa kohalikust valitsusest sai 21. juunil 2009 Gröönimaa valitsus. [7] Kui püügikontrollieeskirju rakendatakse Gröönimaa ametiasutuste vastuvõetava mitmeaastase majandamiskava kaudu, võib osutada vajalikuks arvude vastav muutmine. Kui muudatusega kaasnevad täiendavad kalapüügivõimalused ELile, suurendatakse protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist hüvitist proportsionaalselt. [8] Püütakse pelaagilise traaliga. [9] Püütakse traaliga. [10] Püütakse korraga kuni kuue laevaga. Püügi piirnormi ja püügikoormuse piirangut võidakse muuta, võttes arvesse rannikuriikide vahel kokkulepitavat mitmeaastast majandamiskava. Kui muudatusega kaasnevad täiendavad kalapüügivõimalused ELile, suurendatakse protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist hüvitist proportsionaalselt. [11] Püügitegevus toimub üksnes kooskõlas Gröönimaa riiklike õigusaktidega. [12] Euroopa Liit võib püüda kuni 7,7 % moiva lubatud kogupüügist hooajal, mis kestab 20. juunist kuni järgneva aasta 30. aprillini. Sellest lähtuvalt suurendatakse protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist hüvitist proportsionaalselt. Gröönimaa teatab ELile esialgse lubatud kogupüügi aegsasti enne püügihooaja algust, niipea kui võimalik ning hiljemalt mai lõpuks. [13] Kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba ei püüta sihtliigina, neid püütakse üksnes kaaspüügina koos teiste sihtliikidega ning nende püügist teatatakse eraldi. [14] Kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba ei püüta sihtliigina, neid püütakse üksnes kaaspüügina koos teiste sihtliikidega ning nende püügist teatatakse eraldi. [15] Võib saata siis, kui taotlus on heaks kiidetud. [16] Defektse satelliitseireseadmega laevade saadetud teadete puhul on teate liik „MAN”. [17] Kohaldatakse ainult siis, kui laev edastab POS-teateid väiksema sagedusega. [18] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine eelarvestamine. [19] Märkus: 2012. aasta eelarverubriikides „tegevusaruanne” („activity statements”) on tegemist erieesmärgiga nr 2; vt viide http://www.cc.cec/budg/bud/proc/adopt/_doc/_pdf/2012/supdoc-11-MARE.pdf. [20] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [21] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud. [22] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [23] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid. [24] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [25] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [26] Rahaline toetus hõlmab järgmist: a) 85 765 tonni suurusele aastakvoodile vastav 15 104 203 euro suurune aastane toetus ja b) 2 743 041 eurot aastas Gröönimaa kalanduspoliitika arengu toetuseks. ELi poolt makstava rahalise toetuse kogusumma ei tohi ületada 15 104 203 euro suurust summat (vt protokolli artikli 2 lõige 3) rohkem kui kaks korda. [27] Halduskulud jaotuvad kolme eelarveaasta peale, arvestades et protokoll hõlmab ajavahemikku jaanuarist 2013 kuni detsembrini 2015. [28] Kohapealse kontrolliga seotud kulude hinnang. [29] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [30] Väljunditena käsitatakse tarnitavaid tooteid ja osutatavaid teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms). [31] Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud eesmärkidele. „Erieesmärk/eesmärgid”. [32] Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. [33] Peakorteri töötajate teostatud kohapealse kontrolliga seotud kulude hinnang. [34] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [35] Kohapealse kontrolliga seotud kulude hinnang. 2015. aasta summa hõlmab vahendeid protokolli järelhindamiseks. [36] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. [37] Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read). [38] Peamiselt struktuurifondid, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond.