Soovitus:

NÕUKOGU OTSUS,

millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/282/EL ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Austrias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 12,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

(1) Järgides komisjoni soovitust, otsustas nõukogu 2. detsembri 2009. aasta otsusega 2010/282/EL, et Austrias on ülemäärane eelarvepuudujääk. Nõukogu märkis, et 2009. aastaks kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujääk ulatus 3,9%-ni SKPst, mis ületas seega aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst, kusjuures valitsemissektori koguvõlaks prognoositi 2009. aastal 68,2 % SKPst, mis seega ületas aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 60 % SKPst[1].

(2) ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 ning nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta)[2] artikli 3 lõike 4 kohaselt esitas nõukogu komisjoni soovituse põhjal 2. detsembril 2009 Austriale soovituse, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hiljemalt 2013. aastaks. Soovitus avalikustati.

(3) Vastavalt aluslepingutele lisatud protokolli (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta) artiklile 4 esitab komisjon andmed kõnealuse menetluse rakendamiseks. Kõnealuse protokolli kohaldamisel peavad liikmesriigid vastavalt nõukogu 25. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 479/2009 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta)[3] artiklile 3 esitama kaks korda aastas (enne 1. aprilli ja 1. oktoobrit) andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta ning muud seotud muutujad.

(4) Kaaludes, kas otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta tuleks kehtetuks tunnistada, peaks nõukogu otsuse tegemisel lähtuma esitatud andmetest. Lisaks tuleks otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta kehtetuks tunnistada üksnes siis, kui komisjoni prognooside kohaselt ei ületa puudujääk prognoosiperioodil kontrollväärtust 3 % SKPst[4].

(5) Nende andmete põhjal, mis komisjon (Eurostat) esitas vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2009 artiklile 14 pärast Austria poolt 2014. aasta aprillis esitatud teatist, ning 2014. aasta stabiilsusprogrammi ja komisjoni 2014. aasta kevadprognoosi alusel on võimalik teha järgmised järeldused.

– Pärast jõudmist haripunkti 4,5 % SKPst 2010. aastal vähenes Austria valitsemissektori eelarvepuudujääk allapoole aluslepingus sätestatud kontrollväärtust 3 % SKPst juba 2011. aastal. Paranemine võrreldes algselt kavandatud eelarvetulemusega oli seotud sellega, et rämpspanga KA Finanz rekapitaliseerimiseks võetud valitsemissektori kulumeetmeid (ligikaudu 0,4 % SKPst) võeti valitsemissektori arvepidamises arvesse 2012. aastal, mil tulenev mõju leidis panga finantsaruannete põhjal kinnitust. Vähemal määral tulenes puudujäägi vähenemine kavandatust väiksematest kulutustest kõigil valitsemissektori tasanditel ning soodsamatest majandustingimustest, millega kaasnesid prognoositust suuremad tulud. Vastupidiselt nii riiklikule kui ka komisjoni prognoosile jäi valitsemissektori eelarvepuudujääk allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst ka 2012. aastal. Suurte riskide tõttu, mis olid seotud võimalike finantssektori olukorra täiendavaks parandamiseks võetavate meetmetega, mille tulemusel oleks eelarvepuudujääk võinud järgmistel aastatel ületada 3 % SKPst, ei soovitanud komisjon ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust varakult tühistada. Need riskid ei ole siiski realiseerunud ning 2013. aastal oli Austria eelarvepuudujääk 1,5 % SKPst. Täiendav puudujäägi vähenemine oli suures osas tingitud ühekordsetest meetmetest, mis hõlmas mobiilside spektri müüki, mille eest saadud summa oli ootamatult suur ja moodustas peaaegu 0,6 % SKPst.

– Vastavalt stabiilsusprogrammile (2014–2018), mille Austria valitsus võttis vastu 29. aprillil 2014, peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk suurenema 2,7 %-ni SKPst 2014. aastal ja seejärel vähenema 1,4 %-ni SKPst 2015. aastal. Komisjoni talituste 2014. aasta kevadprognoosi kohaselt on 2014. aasta eelarvepuudujääk 2,8 % SKPst ja 2015. aasta puudujääk 1,5 % SKPst. Seega peaks puudujääk jääma prognoosiperioodil allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst. Selleks et vältida kavandatud märkimisväärset kõrvalekaldumist keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskavast, tegi valitsus määruse (EL) nr 473/2013 raames teatavaks täiendavad kokkuhoiumeetmed ja suuremad tulud, mille maht on komisjoni hinnangul 0,2 % SKPst, ning saatis selle kohta komisjonile kirjaliku kinnituse.

– Valitsemissektori eelarvepuudujäägi suurenemine 2014. aastal on tingitud varahaldusvahendi (Abbaueinheit) loomisest ettevõtja Hypo Alpe Adria langenud väärtusega varade likvideerimiseks. Valitsuse nimetatud nõunikest koosneva eksperdirühma hinnangul võib Hypo Alpe Adria varahaldusvahendi loomise mõju ulatuda kuni 4 miljardi euroni (1,2 % SKPst), millest 2014. aastal tehtud kapitalisüst moodustab 750 miljonit eurot. See, mil määral varahaldusvahendi loomine suurendab eelarvepuudujääki, selgitatakse täpsemalt välja veel käesoleval aastal Hypo Alpe Adria varade kvaliteedi sõltumatu hindamise teel, et Eurostat saaks analüüsida selle meetme statistilist mõju. Eksperdirühma praegune hinnang on küllaltki ettevaatlik ja seega võib seda pidada usaldusväärseks. Samas ei saa välistada, et kõnealuse meetme mõju eelarvepuudujäägile võib osutuda suuremaks. See on 2014. aasta puudujäägiprognoosi peamine negatiivne risk. Võttes samas arvesse täiendavaid vabalt valitud meetmeid, mille valitsus tegi teatavaks pärast komisjoni prognoosi avaldamist ja mis peaksid nominaalset eelarvepuudujääki veelgi vähendama, näivad 2014. aasta eelarvepuudujäägiga seotud riskid olevat üldiselt tasakaalus.

– Struktuurne eelarvepositsioon (st majandustsükliga kohandatud eelarvepositsioon ilma ühekordsete ‑ja muude ajutiste meetmeteta) paranes ajavahemikul 2011–2013 keskmiselt peaaegu 0,7 % SKPst aastas, mis on üldiselt kooskõlas nõukogu soovitustega. Komisjoni kevadprognoosi kohaselt ning 29. aprillil 2014 esitatud ajakohastatud eelarvekava ja valitsuse poolt 12. mail 2014 teatavaks tehtud täiendavate meetmete hinnangu põhjal peaks struktuurne eelarvepositsioon 2014. aastal pisut paranema. Sellega seoses näib, et struktuurse eelarvepositsiooni kohandamises, mis on vajalik keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks, tekib 2014. aastal lõhe 0,5 % SKPst, mis viitab vajadusele tõhustada eelarvemeetmeid, et tagada pakti ennetusliku osa nõuete täielik täitmine, pidades silmas tekkivat riski kalduda nõutavast kohandamiskavast märkimisväärselt kõrvale.

– Võla suhe SKPsse suurenes ajavahemikul 2009–2013 69,2 %-lt 74,5 %-le. Valitsemissektori koguvõlg peaks prognooside kohaselt suurenema 2014. aastal ligikaudu 80 %-le SKPst. See on peamiselt tingitud selliste valitsemissektori võlakohustuste kaasamisest, mis on seotud ettevõtja Hypo Alpe Adria langenud väärtusega varade ülekandmisega varahaldusvahendisse.

(6) Nõukogu tuletab meelde, et alates ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele järgnenud 2014. aastast kohaldatakse Austria suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning Austria peaks liikuma asjakohasel kiirusel keskpika perioodi eesmärgi suunas, muu hulgas järgides kulueesmärki, ja tegema piisavaid edusamme võlakriteeriumi nõude täitmiseks vastavalt nõukogu 1997. aasta juuli määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta) artikli 2 lõikele 1a.

(7) Aluslepingu artikli 126 lõike 12 kohaselt tuleb nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta kehtetuks tunnistada, kui ülemäärane eelarvepuudujääk on nõukogu arvates asjaomases liikmesriigis kõrvaldatud.

(8) Nõukogu arvates on ülemäärane eelarvepuudujääk Austrias kõrvaldatud ning seega tuleks otsus 2010/282/EL kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et ülemäärane eelarvepuudujääk Austrias on kõrvaldatud.

Artikkel 2

Otsus 2010/282/EL tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Austria Vabariigile.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] 2009. aasta valitsemissektori eelarvepuudujääki ja koguvõlga hiljem korrigeeriti vastavalt 5,5 %-le ja 116,4 %-le SKPst.

[2] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.

[3] ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.

[4] Kooskõlas dokumendiga „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, 3. september 2012. Vt http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf