ET   ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON  LIIDU VÄLISASJADE  
JA JULGEOLEKUPOLIITIKA  
KÕRGE ESINDAJA  
Strasbourg, 15.2.2022  
JOIN(2022) 4 final  
 
ÜHISTEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE  
ELi lähenemisviis kosmoseliikluse korraldamisele   
   ELi panus ülemaailmse probleemi lahendamiseks   
 
1 
 
 1 SISSEJUHATUS  
Arvestades kosmosejäätmete aina kasvavat mahtu ja kosmoseliikluse hüppelist suurenemist, on 
kosmos üha rohkem ülekoormatud ning see ohustab kosmosetaristu ja -operatsioonide 
elujõulisust ja turvalisust. Objektide enneolematult suur arv on reaalne ja konkreetne oht, mis 
mõjutab iga päev orbiidil toimuvat tavapärast tegevust,  vähendades otseselt orbiidil liiklemise 
ohutust ja turvalisust  ning kosmose kestlikkust . Praegu seisame ristteel: kui me ei leia viise 
kosmoseliikluse korraldamiseks, seab meie varasem ja praegune kosmosetegevus ohtu 
avakosmose ohutuse, turvalisuse ja kestlikkuse ning seega võimaluse kasutada tulevikus 
kosmost sellek s, et teha kättesaadavaks inimkonnale kasulikud põhiteenused.  
Kokkupõrkeoht on Maa -lähedasel orbiidil üha sagedasem, kuna satelliitide arv suureneb nende 
megakogumite kiire kasvu tõttu. Viimasel ajal on esinenud üha rohkem vahejuhtumeid, millel 
oleksid võ inud olla katastroofilised tulemused. Jälgitavate ja jälgitamatute kosmoseobjektide 
suur arv ning kosmoseoperatsioonide kiire tempo suurendavad hüppeliselt võimalike tulevaste 
vahejuhtumite ohtu. Nende võimalikud tagajärjed võivad teatavad orbiidid tulevas tel 
aastakümnetel kasutuskõlbmatuks muuta ning selle otsese tagajärjena tõsiselt häirida 
kosmoseoperatsioone või viia nende läbikukkumiseni . Arvestades üha suurenevat sõltuvust 
kosmoseandmetest ja -teenustest, toob viimane kaasa suure strateegilise riski n ing võib tingida 
häireid olulistes teenustes, nagu side, tsiviilkaitse ja hädaolukordadele reageerimine. Näiteks 
kui peaks katkema või tõsiselt ohtu sattuma ELi globaalse positsioneerimis -, navigatsiooni -, 
sünkroniseerimis - (PNT) ning Maa seire andmete ja teenuste pakkumine, avaldaks see otsest 
mõju Euroopa kodanike julgeolekule, ohutusele, majandusele ja heaolule, piirates seega meie 
tegevusvabadust.  
Üha enam vaidlusi tekitava kosmosekeskkonna kontekstis aitab kosmoseliikluse korraldamine 
toetada ELi julge oleku - ja kaitsemõõdet  kosmoses. Kosmoseteenused on tsiviilvõimekuse ja 
kaitsevõime peamised edendajad. Kosmosevaradest on nende strateegilise olemuse tõttu niisiis 
saamas mitmesuguste ohtude sihtmärgid. Nende häired mõjutaksid tõsiselt ELi ja selle 
liikme sriikide võimet end kaitsta. Lisaks suurendab orbiidil kokkupõrke ohu vähendamine 
kosmosetaristu, sealhulgas kaitse - ja julgeolekurakendusi toetavate satelliitide 
vastupanuvõimet. Seetõttu on äärmiselt oluline luua kosmoseliikluse korraldamise toetamiseks 
ELi kosmose jälgimise ja seire suutlikkus, mis oleks autonoomne, kuid siiski 
koostalitlusvõimeline ka meie peamiste partneritega. Samuti suurendaksid üleilmsed 
kosmoseliikluse korraldamise meetmed läbipaistvust ja usaldust üldiselt ning aitaksid vältida 
arusaamatusi ja leevendada pingeid vahejuhtumite korral.  
Kuna orbitaalkeskkond on kogu maailma jaoks ühine ressurss, on kosmose kasutajad kogu 
maailmas eri määral üksteisest sõltuvad. Sellest tulenevalt nõuab kosmoseliikluse korraldamise 
süsteemi loomine kõi gi kosmosevaldkonnas tegutsejate toetust.  
EL oma Euroopa kosmosepoliitika ja kosmoseprogrammiga – mis hõlmab positsioneerimis -, 
navigatsiooni - ja sünkroniseerimis - (PNT) ning Maa seire komponente – on oluline 
rahvusvaheline kosmosevaldkonnas tegutseja. ELi l on seega õigustatud huvi ja kohustus 
osaleda aktiivselt üleilmses arutelus ja võtta selge seisukoht kosmoseliikluse korraldamiseks 
vajalike meetmete kujundamisel. EL juba edendab mitmepoolset lähenemisviisi, et tagada 
avakosmoses toimuva tegevuse pikaaja line ohutus ja kestlikkus, eesmärgiga vähendada 
kõigi kosmosesüsteemidega seotud ohte ja riske.  Juba aastakümneid on EL tegelenud ohutu, 
 
2 
 
 kestliku, stabiilse ja turvalise avakosmose säilitamisega ning on jätkuvalt pühendunud 
avakosmose rahumeelsele kasutami sele. 
Nõukogu, komisjon ja kõrge esindaja on mitmes kõrgetasemelises poliitikadokumendis, milles 
nõutakse meetmete võtmist,1 tunnistanud vajadust ELi kosmoseliikluse korraldamise 
lähenemisviisi järele, et käsitleda neid üleilmseid kosmoseoperatsioonide ohu tuse, julgeoleku 
ja jätkusuutlikkusega seotud mitmetahulisi probleeme.  
Rahvusvahelise õigusraamistiku puudumisel püütakse kosmoseoperatsioonide ohutust 
käsitleda mitme avaliku ja erasektori algatuse kaudu. Võidujooksus turvalise 
kosmosekeskkonna loomiseks eesmärgiga tagada maapealne julgeolek peab EL tegutsema 
kohe, kiiresti,  ühiselt ja otsustavalt .  
Käesoleva ühisteatise eesmärk on luua konkreetne ELi lähenemisviis kosmoseliikluse 
korraldamisele, et tagada kosmose ohutu, kestlik ja turvaline kasutamine, kaitstes 
täielikus kooskõlas pädevuste jaotusega ELi ja selle liikmesriikide vahel ELi huve.  
 
2 VAJA ON ELI LÄHENEMISVIISI KOSMOSELIIKLUSE 
KORRALDAMISELE  
Enne kui EL alustab kosmoseliikluse korraldamise poliitika kujundamist ja tegutsemist selles 
valdkonnas, kus rahvusvahelised normid ja standardid puuduvad, tuleb vast ata mõningatele 
olulistele küsimustele, mis puudutavad selle kiiresti areneva avaliku poliitikavaldkonna piire, 
meetmete võtmist vajavaid peamisi tegureid ja seda, mida EL saaks sellele üleilmsele probleemi 
suhtes ette võtta.  
2.1 Kosmoseliikluse korraldamise m ääratlus  
Esimene lahendamist vajav küsimus on konsensuse puudumine  rahvusvaheliselt 
kokkulepitud ja selge  kosmoseliikluse korraldamise määratluse ja selle peamiste eesmärkide 
suhtes2. Kuigi rahvusvahelisel tasandil ei ole selle mõiste määratlust veel kokku  lepitud, ei saa 
kosmosetaristu kaitse ning avakosmose ohutu ja kestliku kasutamise tagamisega pikas 
perspektiivis oodata, sest osalejate ja objektide arv kosmoses üha suureneb.  
Lähtudes määratluste ja lähenemisviiside põhjalikust uuringust3 ning selleks,  et ELi tasandil 
edasi liikuda, määratletakse käesolevas teatises kosmoseliikluse korraldamise süsteem kui 
vahendid ja normid, millega reguleerida juurdepääsu avakosmosele, seal tegutsemist ja 
sealt tagasipöördumist ohutul, kestlikul ja turvalisel viisil.   
Kosmoseliikluse korraldamine hõlmab järgmist:  
                                                 
1 22. veebruaril 2021 võttis komisjon vastu tegevuskava sünergia kohta tsiviil -, kaitse - ja kosmosetööstuse vahel, milles teatati süvendatud 
dialoogi ja arendustöö alustamisest kosmoseliikluse korraldamise juhtprojekti eesmärgil Konkurentsivõime nõukogu 2021. aasta mai 
järeldustes „Uus kosmosetööstus inimeste jaoks“ rõhutati, et tulevikus on oluline töötada välja kosmoseliikluse korraldamise Euroopa 
lähenemisviis ja suunata üleilmsete standardite loomist. Praegu nõukogus arutlusel  oleva strateegilise kompassi protsessis tunnistatakse, kui 
oluline on töötada välja kosmoseliikluse korraldamise ELi lähenemisviis, millest on ELi ühise välis - ja julgeolekupoliitika eesmärkide 
saavutamisel palju kasu.  
2 Mitmel poliitilisel, akadeemilisel  ja rahvusvahelisel foorumil on välja pakutud erinevaid määratlusi. Samal ajal on kosmoseliikluse 
korraldamise määratlemine muutunud keerukamaks tulenevalt uutest mõistetest, nagu kosmoseliikluse ohutus, kosmoseliikluse 
koordineerimine ning viimasel ajal k a kosmoseliikluse koordineerimine ja korraldamine.  
3 Kosmoseliikluse korraldamise katseprojekt – Kosmoseliikluse korraldamise tähtsuse suurendamine  
 
3 
 
 a) tegevus kosmose olukorrast ülevaate saamiseks (SSA), sealhulgas kosmose jälgimine 
ja -seire (SST);  
b) kosmosejäätmetega seonduva olukorra leevendamine ja parandamine;  
c) kosmoseorbiitide ja raadiospektri haldamine;  
d) kosmoseoperatsioonide kogu olelusring, sealhulgas stardietapp, kosmoseaparaatide 
orbiidil käitamine ja orbiidilt kõrvaldamise operatsioonid pärast kasutusaja lõppu;  
e) kosmoseaparaatide atmosfääri taassisenemise etapp (nii kontrollitud kui ka 
kontrollimata).  
See töömääratlus ei ole lõplikult paigas  ning võib lähiajal ELi ja rahvusvahelisel tasandil 
kosmoseliikluse korraldamise üle peetavate arutelude käigus edasi areneda, täpsustades ja 
täiendades eespool nimetatud tegevuste erinevaid etappe.  
2.2 Tungiv vajadus te gutseda  
Pärast 50 aastat kosmosesüsteemide äriotstarbelist kasutamist on vajadus ELi kosmoseliikluse 
korraldamise lähenemisviisi järele järjest tungivam . Seda iseloomustab neli järjestikust 
kosmosesektoris toimunud arengut. Need tegurid , sealhulgas kosmose  ülekoormatus ja 
kosmosekeskkonna kasutajate suurem arv, muudavad kosmoseliikluse korraldamise 
hädavajalikuks ja nõuavad üleilmset poliitikakujundamist.  
Esiteks muutuvad nn uue kosmose ajastuga kosmosega seotud majanduslikud aspektid4. 
Satelliitide kosmose sse saatmise kulud on üha väiksemad, eelkõige tänu korduvkasutatavatele 
kanderakettidele ja mikrorakettide arendamisele. Samal ajal alandab kasuliku lasti kosmosesse 
viimise hinda väikeste satelliitide arendamine. See on meelitanud ligi riskikapitali, kuna  
potentsiaalne investeeringutasuvus kasvab.  
Kosmosetegevuse muutuva majanduskeskkonna tagajärg on orbiidil olevate satelliitide arvu 
oluline suurenemine , eelkõige satelliitide nn megakogumite moodustamise tõttu. Alates 
kosmosevõidujooksu algusest on umbes  6 000 kanderaketi abil orbiidile viidud 11  800 satelliiti, 
millest 4  550 on praegu töökorras5. Hinnanguliselt saadetakse järgmise kümne aasta jooksul 
orbiidile veel üle 20  000 satelliidi6. See üha suurenev satelliitide arv muudab 
kosmoseoperatsioonid keer ukamaks ja teeb võimatuks kosmoseaparaadi ohutu käitamise muid 
kosmoseaparaate arvestamata.  
Teiseks suurendab satelliitide kasvav arv ja kosmoseliiklusega seotud tegevus tekitatud 
jäätmemahtu ja kokkupõrgete ohtu  (vt tabel 1). Juba praegu tiirleb maakera o rbiidil umbes 
128 miljonit kosmoseprügi tükki, mis on väiksemad kui 1  cm, ja umbes 900  000 tükki 
vahemikus 1 –10 cm. Suurte prügitükkide (10  cm või suuremad) praegune arv on 34  0007. 
                                                 
4 Mõiste „uus kosmos“ tähendab eraettevõtteid, VKEsid ja idufirmasid, kes arendavad uudseid kosmosetehnoloog iaid ja -rakendusi  
5 Allikas: Eurospace. Aastatel 2017, 2018 ja 2019 võeti igal aastal kasutusele üle 470 kosmoseaparaadi, samal ajal kui aastatel  2000 –2013 
võeti aastas kasutusele keskmiselt ainult 110 kosmoseaparaati.  
6 Ligikaudne loetelu: Space X Starli nk, Amazon Kuiper, One Webi edu, Boeing V -band, Iceye, Kepler, Telesat LEO, Spire, THEIA jne.  
7 Allikas: ESA  
 
4 
 
  
Tabel 1. Sündmused = ELi SST poolt tuvastatud kahe kosmoseobjekti kokkupõrkeoht või suur 
kokkupõrkeoht.  
Kolmandaks käib kosmose üle üha ägedam vaidlus, mis ohustab ELi ja liikmesriikide 
kosmosevarade julgeolekut ja vastupanuvõimet  ning toonitab tungivat vajadust 
rahvusvaheliste arutelude järele, et leppida kokku avakosmo ses vastutustundliku käitumise 
normides ja neid riiklike ja valitsusväliste osalejate poolt rakendada. Eelkõige muutub 
kosmoseprügi tõttu kiiresti ohtlikuks alaks Maa ümber asuv avakosmoseala (Maa -lähedane 
orbiit), mis hõlmab kõiki orbiite allpool 2  000 km ning on rahvusvahelise kosmosejaama ja 
tuhandete muude satelliitide asupaik. Üha suuremaks ohuks Maa -lähedase orbiidi 
kasutatavusele on nn doominoefekt, mille puhul iga kokkupõrge suurendab edasiste 
kokkupõrgete tõenäosust8. 
Neljandaks kehtib hoolimata ne nde kolme omavahel seotud nähtuse olemasolust tegevuse 
kohta avakosmoses praegu väga vähe üleilmseid nn liikluseeskirju.  Kuigi ÜRO tasandil on 
tehtud märkimisväärseid edusamme,9 seistakse rahvusvahelisel tasandil tervikliku 
lähenemisviisi väljatöötamisel s ilmitsi märkimisväärsete diplomaatiliste ja poliitiliste 
takistustega, mistõttu on meetmete vajadus üha pakilisem.  
Neid asjaolusid silmas pidades on hädavajalik, et EL hakkaks tegutsema ja töötaks välja 
kosmoseliikluse korraldamise ELi lähenemisviisi.  
                                                 
8 Ahelkokkupõrge, milles iga kokkupõrge tekitab kosmoseprügi.  
9 2018. aastal töötas COPUOS välja 21 suunist avakosmosetegevuse pikaajalise kestlikkuse kohta.  
131 135174207191218290260315362
5914
7 781091355
1273138173206246
129
97322
128
110100
2019 Q2 2019 Q3 2019 Q4 2020 Q1 2020 Q2 2020 Q3 2020 Q4 2021 Q1 2021 Q2 2021 Q3Sündmuste arv (logaritmskaalal )Sündmuste ajatelg
Maalähedane orbiit (LEO) Keskmise kõrgusega orbiit (MEO) Geostatsionaarne orbiit (GEO)
 
5 
 
 2.3 Vajadus tegutseda ühiselt  
Kuna kosmos on üleilmne ja seal ei kehti riigipiirid , on ühe riigi võimalused kehtestada 
kosmosevaldkonnas teisele riigile õiguslikke kohustusi piiratud, isegi kui suured kosmoseriigid 
võtaksid kosmoseliikluse korraldamise problee mi lahendamiseks vastu riiklikud suunised, nagu 
USA, kes võttis 2018. aastal vastu kosmosepoliitika kolmanda direktiivi ( Space Policy 
Directive 3 )10.  
Kui liikmesriigid ja EL soovivad oma kosmosevarasid kaitsta, on tingimata vaja välja töötada 
ühine lähenem isviis, millesse on kaasatud kõik ELi sidusrühmad. See suurendab ELi 
vastupanuvõimet, vältides tehnoloogilist sõltuvust, tagab strateegilise autonoomia ELi 
suutlikkuse arendamise kaudu ning tagab koostöö partneritega, eelkõige töökoormuse jagamise 
kaudu.  
ELil on head võimalused tegutseda, et teha kindlaks vajadused, koondnõuded, koguda 
seisukohti, võimendada tehnoloogiat ja koordineerida välistegevust.  ELi lähenemisviis 
kosmoseliikluse korraldamisele tugineb neljale paralleelselt välja töötatud 
tegevussuuna le: 1) kosmoseliikluse korraldamise nõuete ja ELile avalduva mõju hindamine, 
2) suurem ELi operatiivsuutlikkus kosmoseliikluse korraldamise toetamisel, 3) kosmoseliikluse 
korraldamise regulatiivsete aspektide edendamine ja 4) ELi kosmoseliikluse korraldami se 
lähenemisviisi toetamine rahvusvahelisel tasandil.  
 
3 KOSMOSELIIKLUSE KORRALDAMISE NÕUETE JA LIIDULE 
AVALDUVA MÕJU HINDAMINE  
EL vajab selget ettekujutust nõuetest ja kosmoseliikluse korraldamise arengu võimalikust 
mõjust  Euroopa eri sidusrühmadele. Lisaks suutlikkusele koondada vajadusi ja kehtestada 
nõudeid hõlmab see tsiviil - ja sõjaväeringkondade eri sidusrühmade mobiliseerimist ning ühisel 
tasandil lähenemise tagamist.  
Komisjon ja kõrge esindaja alustavad oma vastavat e pädevuste raames 
konsultatsiooniprotsessi kõigi asjaomaste ELi sidusrühmadega , et hinnata kosmoseliikluse 
korraldamise vajadusi ja mõju liidu eri poliitikavaldkondadele. Näiteks transpordi valdkonnas 
ja eelkõige lennunduse puhul on vaja kindlustada kosmo se- ja lennuliikluse korraldamise 
kooskõla, et tagada konkreetselt lennunduse ohutus ja turvalisus, võttes arvesse tihedamat 
liiklust kosmosest ja kosmosesse ning kontrollimatult uuesti õhuruumi sisenevat kosmoseprügi. 
Sellest tulenevalt tuleks edendada ko ostööd eri osalejate ja ametiasutuste vahel. Selleks luuakse 
kaasav ja läbipaistev konsultatsioonimehhanism , mille kaudu koguda asjaomaste 
sidusrühmade, kaasa arvatud ELi kosmosetööstuse seisukohti. Kosmoseliikluse korraldamise 
alases korrapärases dialoogi s käsitletakse muu hulgas Euroopa kosmoseökosüsteemi 
erivajadusi.  
Toetades tsiviilkontrolli all oleva tsiviilotstarbelise kosmoseliikluse korraldamise põhimõtet, 
peaks ELi lähenemisviis kosmoseliikluse korraldamisele võtma arvesse ka kaitse - ja 
julgeoleku alaseid erivajadusi  kui kosmosevaldkonna ühise strateegilise käitumise 
lahutamatut osa.  Kosmoseliikluse korraldamisega seotud kaitsealased nõuded ja piirangud 
võivad olla seotud sõjaväesatelliitide, sõjaväelise kasuliku lasti või selliste tsiviilsatelliiti de ja -
                                                 
10 https://trumpwhitehouse.archives.gov/presidential -actions/space -policy -directive -3-national -space -traffic -management -policy/  
 
6 
 
 teenuste käitamisega, millel on sõjaväelised kasutajad, näiteks Galileo avalik reguleeritud 
teenus. Sõjaväel võivad olla ka nõuded, mis on seotud selliste konkreetsete operatsioonide 
valdkondadega nagu ühise julgeoleku - ja kaitsepoliitika missioonid  ja operatsioonid.  
Komisjon ja kõrge esindaja teevad Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) toetusel kindlaks nii tsiviil - 
kui ka sõjalised vajadused ning analüüsivad kosmoseliikluse korraldamise mõju liidu erinevates 
poliitikavaldkondades, et tugevdada kõnealuseid  konkreetseid sõjalisi vajadusi ja toimida 
kosmoseliikluse korraldamise sõjaväelise liidesena.  
Meede 1  
Komisjon ja kõrge esindaja loovad 2022. aasta keskpaigaks mehhanismi kõigi asjaomaste ELi 
sidusrühmadega konsulteerimiseks. Selle kaudu koondatakse 2023.  aasta alguseks kokku ELi 
kosmoseliikluse korraldamise lähenemisviisiga seotud tsiviil - ja sõjalised nõuded ja peetakse 
korrapärast dialoogi kosmoseliikluse korraldamisega seotud arengute üle, hõlmates nii tsiviil - 
kui ka sõjalisi vajadusi. Selle mehhanism i osana teeb Euroopa Kaitseagentuur sõjaliste 
vajaduste kindlustamiseks koostööd liikmesriikidega.  
 
4 ELI TEGEVUSSUUTLIKKU SE SUURENDAMINE KOSM OSELIIKLUSE 
KORRALDAMISE TOETAMI SEKS  
Kosmoseliikluse korraldamistoimingute tegemiseks peab olema võimalik kosmoselii klust 
pidevalt jälgida. ELi kosmoseliikluse korraldamise lähenemisviisi tegevuse alus  on ELi 
kosmose jälgimine ja seire (SST) on  . ELi SST konsortsium11 pakub andmeid, teavet ja 
teenuseid, mis on seotud Maa orbiidil olevate kosmoseobjektide seire ja jälgimisega. See 
asendatakse ELi SST partnerlusega vastavalt määrusele, millega luuakse liidu 
kosmoseprogramm (kosmosemäärus)12. See uus partnerlus hõlmab rohk em liikmesriike ning 
pakub Euroopa ja rahvusvahelistele kasutajatele lisateenuseid13. 
4.1 Sammud ELi sõltumatu kosmosejälgimise ja kosmoseobjektide seire 
suunas  
Alates 2014. aastast on ELi SST konsortsiumi töö sillutanud teed ELi kosmosevarade, 
eelkõige Euroopa  Liidu kosmoseprogrammi, selle liikmesriikide ja teiste  teenusega liitunud 
kosmosekasutajate satelliitide tõhusa ja usaldusväärse kaitse väljatöötamisele .  
Praegu pakub ELi SST kokkupõrke vältimise teenuseid14 rohkem kui 260 maalähedasel 
orbiidil, keskmise kõrgusega orbiidil ja geostatsionaarsel orbiidil asuvale satelliidile, kasutades 
selleks liikmesriikide tsiviil - ja sõjalisi vahendeid, mis jäävad liikmesriikide ja ELi kontrolli 
alla, nagu on sätestatud kosm osemääruses. ELi kosmoseprogrammi kosmose olukorrast 
ülevaate saamise komponendi osana on ELi SST tulevase ELi kosmoseliikluse korraldamise 
                                                 
11 Otsusega 541/2014/EL loodud ELi SST konsortsium on ELi kosmose jälgimise ja seire teenuseid osutav üksus. Sellesse kuulub seitse 
liikmesriiki: Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Poola, Portugal, Rumeenia ja Hispaania.  
12 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28.  aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/ 696, millega luuakse liidu kosmoseprogramm ja Euroopa Liidu 
Kosmoseprogrammi Amet ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr  912/2010, (EL) nr  1285/2013  ja (EL) nr  377/2014 ning otsus 
nr 541/2014/EL, ELT L  170, 12.5.2021, lk  69–148. 
13 Kosmosemäärusega n ähakse SST jaoks ette 200 miljoni euro suurune eelarve.  
14 Kosmosemääruse artikli 55 lõike 1 punktis a on ELi SST pakutav kokkupõrke vältimise teenus määratletud järgmiselt: kosmoseapa raatide 
või kosmoseaparaadi ja kosmosejäätmete vahelise kokkupõrke ohu h indamine ning kokkupõrke vältimiseks hoiatusteadete potentsiaalne 
koostamine kosmoseaparaadi missiooni stardi, orbiidile siirdumise, orbiidile tõusmise, orbiidil tegutsemise ja kasutusest kõr valdamise etapil.  
 
7 
 
 peamine operatiivvõimekus . Samuti toetab see teisi ELi poliitikavaldkondi, mis nõuavad 
iseseisvat otsustamist15.  
Selleks et lahendada kosmoseliikluse korraldamisega seotud probleemid, peab EL edasi 
arendama oma SST -alast suutlikkust, et saavutada piisav autonoomia, võttes samal ajal arvesse 
liikmesriikide käimasolevat tööd, sealhulgas Euroopa Kaitsefondi raames tehtavat . Selleks on 
vaja:  
- parandada ELi SST teenuste tulemuslikkust ja arendada täiendavaid SST teenuseid:  
tegevussuutlikkust tuleb tugevdada, et tulla toime tulevaste probleemidega 
kosmoseliikluse korraldamises; tuleb välja töötada uued teenused, et valmistada E Li 
ette kosmoseliikluse korraldamisega seotud tegevusprobleemideks;  
- kasutada uut tehnoloogiat:  uusi tehnoloogialahendusi rakendatakse juba praegu, kuid 
nende kasutamist tuleb tõhustada, ennetades kosmoseliikluse korraldamisest tulenevaid 
uusi probleeme;  
- kaasata ELi tööstusökosüsteem: ELi tööstus annab oma panuse ELi SSTsse juba praegu, 
kuid selle potentsiaali saaks ELi SST pakutavatele avalikele teenustele tuginedes 
paremini ära kasutada, pidades silmas VKEsid ja idufirmasid.  
4.2 ELi SST teenuste parandamine ja laiendamine  
ELi SST osutab peamiselt Ameerika Ühendriikide kosmose -tehisobjektide kataloogil 
põhinevaid teenuseid, täiendades seda kataloogi üha enam oma andmete ja riikide 
kataloogidega. ELi SST peamine lisaväärtus seisneb vahendamise tagamises suurt huvi 
pakkuvate sündmuste korral, näiteks ajakohasemate ja täpsemate andmete kogumises ELi SST 
varadele kasutusülesande andmise ja andmete töötlemise kaudu.  
Seni on USA esitanud andmeid üle 10  cm suuruste kosmoseobjektide kohta ja jätkab oma 
kataloogi täius tamist. Selleks et suurendada oma vastupanuvõimet allikate mitmekesisuse 
kaudu, tagada oma strateegiline autonoomia ja toetada koostööd partneritega, eelkõige 
koormuse jagamise kaudu, peab EL suurendama oma SST tegevussuutlikkust . Selleks peab 
ta tagama jä rgmise.  
 ELi SST partnerluse raames tehakse vajalikud toimingud, et oleks võimalik tuvastada 
kõik 10  cm suurused ja suuremad objektid.  
Meetmed uute varade arendamiseks  võiksid hõlmata näiteks kosmosepõhiste 
sensorite arendamist turvaliste ühenduste programm i raames ning tõhusamaid radari - ja 
teleskoobisüsteeme. Uute tehnoloogiate ja sensorite arendamisel tuleb tsiviil - ja 
kaitsevaldkonna koostoimet optimaalselt ära kasutada.  
 ELi SST partnerlusel on juurdepääs suuremale hulgale väljaspool Mandri -Euroopat 
asuvatele SST varadele.  
Suutlikkus kosmoseobjekte tõhusalt jälgida on otseselt seotud varade (radarid, 
teleskoobid ja laserid) geograafilise asukohaga. Siiani asuvad ELi varad peamiselt 
Mandri -Euroopas.  Nii palju kui võimalik tuleks suurendada õhuruumi kaetu st ELi 
kontrolli all olevate varadega, mis asuksid väljaspool Euroopat.  
                                                 
15 Näiteks kodanikukaitse kosmoseobjektide riska ntse atmosfääri taassisenemise korral ning ÜVJP/ÜJKP, nagu on nimetatud strateegilises 
kompassis.  
 
8 
 
 Peale selle suureneb kiiresti orbiidile saadetud satelliitide arv ja orbiidile saatmise tempo, mis 
suurendab automaatselt kokkupõrke vältimise ja taassisenemisega seotud hoiatuste arvu . ELi 
SST konsortsium osutab kolme teenust: kokkupõrgete vältimine, mis aitab kosmoseaparaatide 
käitajatel hallata oma satelliitide ühendusi regulaarsete ja erioperatsioonide ajal, samuti 
taassisenemise analüüs ja purunemisanalüüs. Kosmosemäärusega nähakse  ette kaks täiendavat 
teenust: kosmosejäätmetega seonduva olukorra leevendamine ja parandamine16.  
Need uued lisateenused ja olemasolevate teenuste funktsionaalsuse parandamine on vajalikud, 
et toime tulla uute kosmoseprobleemidega, nagu satelliitide megako gumid. Tuginedes ELi SST 
konsortsiumi poolt juba tehtud tööle, tuleks tulevases ELi SST partnerluses välja arendada ELi 
kosmoseliikluse korraldamise lähenemisviisiga seotud täiendavad teenused. Need teenused 
võiksid toetada leevendustegevust ning täiendada  tegevust olukorra parandamiseks ja 
orbiidil toimuvat hooldust , suurendades kriitiliste toimingute ohutust, töötades välja ELi SST 
kasutajatena registreeritud satelliitsideoperaatorite side - ja koordineerimisplatvormid, 
pakkudes tuge orbiidil aset leidva h ädaolukorra ja anomaalia korral jne.  
4.3 Töötada välja uus tehnoloogia, et tulla toime kosmoseliikluse 
korraldamisega seotud nõuetega  
Kokkupõrke vältimise automaatsete teenuste arendamist ning tehisintellekti ja 
kvanttehnoloogia kasutamist tuleks kiirendada , et tulla toime kosmoseobjektide ja ELi SST 
kasutajate arvu suurenemisega. Lisaks peab EL operaatorite arvu üldise kasvu tõttu tagama, et 
valehäirete (asjatud kokkupõrkehoiatused) arv väheneks, et keskenduda kõige 
problemaatilisematele olukordadele. EL lä heneb nendele tehnoloogilistele probleemidele 
teadus - ja arendustegevuse kaudu, mis on osutatavate SST teenuste kvaliteedi parandamiseks 
võtmetähtsusega.  
Selleks on vaja kaasata komisjoni ja liikmesriikide tasandil olemasolevad 
rahastamisvõimalused , sealh ulgas  koostoimeline rahastamine ning segarahastamine ELi ja 
riiklikest vahenditest. Seda oleks arvatavasti võimalik täiendada Euroopa Kosmoseagentuuri 
vahenditest ELi poliitika toetamiseks, tingimusel et ELi ja tema liikmesriikide julgeolekuhuvid 
on kaitst ud. 
Lisaks sellele tuleb tagada sünergia programmi „Euroopa horisont“17 raames toetatavate 
teadusuuringute ning Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi ja 
Euroopa Kaitsefondi  tegevuse vahel.  
4.4 Kasutada maksimaalselt ära ELi tööstusmaastiku võimalusi  
ELi tööstus on otseselt seotud praeguse SST tegevussuutlikkuse väljatöötamisega: ELi 
ettevõtted osalevad ELi SST konsortsiumi liikmete välja kuulutatud hankemenetlustes. Selle 
tulemusena sõlmitakse alltöövõtulepingud ELi tööstusega 75  % ulatuses  ELi poolt ELi 
SST konsortsiumile eraldatud vahenditest18. Seeläbi on juba tekkinud SST -le keskenduv 
                                                 
16 Kosmosejäätmetega seonduva olukorra leevendamise eesmärk on vähendada kosmosejäätmete teket tulevikus ning kosmosejäätmetega 
seonduva olukorra parandamise e esmärk on töötada välja meetodid olemasolevate kosmosejäätmete majandamiseks.  
17 Käesolevas dokumendis peetakse programmi „Euroopa horisont“ all silmas teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroop a 
horisont“ rakendamise eriprogrammi ning Euroopa Innovatsiooni - ja Tehnoloogiainstituuti, mille raames toimuv tegevus keskendub a inuüksi 
tsiviilrakendustele.  
18 Ülejäänud 25  % kasutavad ära ELi SST konsortsiumis osalevad riiklikud üksused ise.  
 
9 
 
 Euroopa tööstusmaastik, mis peaks suutma edendada ELi lähenemisviisi kosmoseliikluse 
korraldamisele.   
On vaja tagada ELi tööstuse kogu potentsiaali – sealhu lgas uue kosmosetööstuse 
võimaluste – ärakasutamine, tuginedes ELi SST pakutavatele teenustele . SST andmed 
võiksid anda ELi tööstusele tõelise võimaluse. Kosmosemäärusega on ette nähtud, et 
2024.  aasta lõpuks töötatakse ELi SST sensoreid kasutades välja ELi SST kataloog19. See 
kataloog20 tugineb tööle, mis on viimastel aastatel tehtud ELi SST andmejagamisplatvormi (ELi 
SST andmebaas21) loomise käigus. SST suurema tegevussuutlikkuse väljaarendamine ja 
väljaspool mandri -Euroopat asuvad täiendavad varad tagavad  ELi tulevase kataloogi veelgi 
parema kvaliteedi. Mõned asjaomase kataloogi tasandid ja vastav andmejagamisplatvorm 
antakse ELi ettevõtjate käsutusse sellise teadustegevuse eesmärgil, mis on seotud 
kosmoseliikluse korraldamisest tulenevate lisaväärtusega t eenuste väljatöötamisega.  
Lisaks sellel tuleb hoogustada dialoogi SSTga seotud tegevusaladega ELis. Eesmärk on 
kasutada SST vallas optimaalselt ära ELi suutlikkust  ja innovatsiooni . See peaks 
konkretiseeruma ELi SST partnerluse algatatud meetmetena, et na utida ELi tööstuse 
innovatsioonipotentsiaali vilju. Erimeetmete hulgas võiksid näiteks olla korrapärased tööstuse 
päevad , kus ettevõtetel on võimalus esitleda uut tehnoloogiat ja innovatsiooni, või, sarnaselt 
CASSINI algatuse22 raames toimuvale, VKEdele ja idufirmadele mõeldud spetsiaalsed 
häkkimismaratonid, konkursikutsed, toetused, auhinnad jne.  
Nimetatud meetmed soodustavad innovatsiooni, rikastades samal ajal ELi SST partnerlust 
tehnoloogia uusimate arengusuundadega.  
                                                 
19 Järjepidev register ja dokumentatsioon jälgitavate andmete kohta (näiteks teave objektide kohta, mõõtmisandmed, orbiidiandmed , 
mõõtemääramat us), mida haldab unikaalne süsteem.  
20 ELi SST kataloog peaks olema kättesaadav 2024.  aasta lõpuks.  
21 ELi SST andmebaas on platvorm ELi SST andmete ja info (näiteks teave objektide kohta, mõõtmisandmed, orbiidiandmed, 
tegutsemistaotlused, riiklikud ja ELi SST kataloogid) jagamiseks, säilitamiseks ja levitamiseks, mis on ühendatud liikmesriikides asuvate 
tegevuskeskustega.  
22 https://ec.europa.eu/defence -industry -space/eu -space -policy/space -research -and-innovation/cassini -space -entrepreneurship -initiative_en   
 
10 
 
 Meede  2 ELi SST partnerluse toetusel  teeb komisjon järgmist:  
a) suurendab olemasolevate teenuste toimivust:  
– koostab 2023.  aasta keskpaigaks (ettevalmistavas etapis) analüüsi kosmoseliikluse 
korraldamise tulevaste vajaduste struktuuri kohta, määratledes sealhulgas vahendid, mis on 
vajalikud  tõhusama ja tulemuslikuma ELi SST süsteemi jaoks, mis suudab tuvastada kõik 
10 cm suuremad objektid;  
– alustab 2025.  aastaks (ettevalmistavas etapis) tähendavate varade paigaldamist;  
b) töötab välja uued teenused:  
– teeb 2023.  aasta keskpaigaks ettepaneku uute teenuste kohta, et leida lahendus 
kosmoseliikluse korraldamisega seoses tõstatatud küsimustele;  
– annab 2025.  aastaks heakskiidu uutele käikuminevatele teenustele;  
c) edendab tehnoloogiat:  
– on 2023.  aasta lõpu ks võtnud ühendust ELi tööstusega, et luua spetsiaalne foorum, millel 
käsitletakse tehnoloogia ja innovatsiooni vastastikust täiendavust;  
– valmistab 2023.  aasta lõpuks ette uuele tehnoloogiale suunatud üksikasjaliku uuringute kava;  
– hindab 2025.  aasta lõ puks selle rakendamisprotsessi.  
Meede  3 Komisjon võtab algatuse CASSINI raames erimeetmed, et saada täit kasu idufirmade 
innovatsioonipotentsiaalist.  
Meede  4 Komisjon, kes koordineerib oma tegevust ELi SST partnerlusega, teeb vastavale 
tööstusele kättesa adavaks:  
– 2023.  aastaks andmejagamisplavormi teatavad osad;  
– 2025.  aastaks ELi tulevase SST kataloogi teatavad osad.  
 
5 KOSMOSELIIKLUSE KORRALDAMISE ÕIGUSLIKUD ASPEKTID  
ELi lähenemisviis kosmoseliikluse korraldamisele puudutab ka kosmoseliikluse korraldamise 
õiguslikke aspekte. See hõlmab nii mittesiduvaid meetmed (standardid ja suunised) kui ka 
siduvaid kohustusi (õigusaktid) ELi tasandil.  
5.1 Kosmoseliikluse korraldamise standardite ja suuniste väljatöötamise 
järelevalve  
Standardid on Euroopa tööst usele mitmest aspektist kasulikud23. Kosmosevaldkonna 
sidusrühmade väljatöötatud kosmoseliikluse korraldamise standardite eesmärk on tagada 
koostalitlusvõime ja turvalisus, vähendada kulusid ja hõlbustada manööverdamist kosmoses. 
Standardid aitavad tootjate l kulusid vähendada ja tehnilisi nõudeid ennetada ning toetavad 
tootlikkust, innovatsiooni ja tõhusust.  
                                                 
23 2. veebruaril 2022 võttis komisjon vastu ELi standardimisstrateegia „Ülemaailmsete standardite kehtest amine, et toetada vastupidavat, 
rohelist ja digitaalset ELi ühtset turgu“ (COM(2022) 31 final), kus rõhutatakse seost standardimise ning väärtuste edendamise , tööstuse 
juhtpositsiooni, muutuva geopoliitilise maastiku ja ELi kui usaldusväärse üleilmsete sta ndardite väljatöötaja rolli vahel.  
 
11 
 
 Kosmosesektor on ülimalt tehniline ja selles tuleb standardeid kasutada väärtusahela kõigis 
etappides. Kosmosestandardeid võtavad vastu riiklikud, Euro opa ja rahvusvahelised 
standardiorganisatsioonid. ÜRO muud tehnilised asutused mängivad olulist rolli sektori 
üleilmsete standardite kehtestamisel. Lisaks traditsioonilistele 
standardiorganisatsioonidele24 on kosmosesektoris olemas mitu spetsiaalset üksust25. 
Lisaks sellele töötatakse kosmosega seotud suuniseid välja ÜRO raamistikes: viimane näide on 
ÜRO suunised pikaajalise kestlikkuse kohta26. Kosmoseliikluse korraldamise standardid 
mõjutavad otseselt avakosmose turvalist ja kestlikku kasutamist.  
EL peaks soodustama ühist ELi lähenemisviisi standarditele, kuna neil on kosmoseliikluse 
korraldamise tulevase üleilmse süsteemi kujunemisele käegakatsutav mõju. Tihedas koostöös 
liikmesriikidega luuakse eraldi foorum , mille eesmärk on tagada terviklik ELi  lähenemisviis 
kosmoseliikluse korraldamisele rahvusvahelistes standardimisringkondades, mis tegelevad 
kosmoseliikluse korraldamisega. Osalemisvõimalus on kõigil teistel ELi huvirühmadel, nagu 
ELi SST partnerlus, ELi tööstus jne.  
5.2 Kosmoseliikluse korraldami se standardite ja suuniste väljatöötamine ja 
propageerimine  
EL peaks soodustama selliste kosmoseliikluse korraldamise standardite ja suuniste 
väljatöötamist, mille eesmärk on tagada kosmose turvaline ja kestlik kasutamine.  
Sel põhjusel peaks EL olema kosm oseliikluse korraldamise standardite ja suuniste 
väljatöötamisel esirinnas . EL peaks tegutsema proaktiivselt , et tagada rahvusvaheliste 
standardite väljatöötamine, kui see on teostatav ja vajalik, ning töötada ise välja ELi standardid, 
kui see on asjakohan e. Lisaks sellele peaks EL seadma esikohale kõige suuremat mõju omavad 
standardid ja suunised ning edendama  meetmepaketi ja soovitustega nende rakendamist . 
Komisjonil on kavas töötada välja meetmepakett , mis tugineb kosmoseliikluse korraldamise 
kindlaksteh tud standarditele ja suunistele ning võiks olla liikmesriikidele abiks juhul, kui nad 
väljastavad satelliidioperaatorite taotletavaid tegevuslube teenuste osutamiseks nende 
territooriumi kohal. Selle eesmärk on tagada kosmoseliiklusega seotud riskide (erit i mis 
puudutab häireid ja kokkupõrgete vältimist) tuvastamine ja maandamine. Lähenemine sarnaneb 
sellega, mida kasutati ELi meetmepaketis 5G -võrkude turvalisuse tagamiseks27. 
Tehes standardimise vallas tihedat koostööd liikmesriikidega, võiks komisjon toeta da 
kosmoseliikluse korraldamise selliste standardite ja suuniste väljavalimist, mida tul eks ELi 
tasandil propageerida. Näiteks võiksid need standardid puudutada aktiivsete seadmete 
kasutamist, et hõlbustada satelliitide seiret, hoiatusi kõigi tõsisemate õn netuste või 
taassisenemise kohta, samuti suuniste väljatöötamist kosmoseliikluse korraldamise 
erijuhtudeks, nagu manööverdamisvõimeta satelliidid või satelliitide kogumid.  
                                                 
24 Riiklikud standardiorganisatsioonid, CEN/CENELEC ja Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon . 
25 Näiteks Euroopa kosmosestandardite koostööalgatus, kosmoseandmete ja -süsteemide konsulteerimiskomitee ning kosmosejäätmete 
ametitevaheline koordineerimiskomitee . 
26 Suunised: avakosmosetegevuse kestlikkus pikas perspektiivis (Guidelines for the Long -term Sustainability of Outer Space Activities) 
(A/AC.105/2018/CRP.20, 27.  juuni 2018 . 
27 ELi meetmepakett 5G -võrkude turvalisuse tag amiseks | Euroopa digituleviku kujundamine (europa.eu).  
 
12 
 
 5.3 Kosmoseliikluse korraldamise standardite ja suunistega seotud stiimulite 
loomine  
Selleks et õhutada ELi operaatoreid kasutama ELi tasandil soovitatavaid suuniseid ja 
standardeid, kehtestatakse stimuleerivad meetmed . Näiteks kaalub EL järgnevat:  
 kasutada märgist „turvaline kosmos“ , mille põhimõte on sarnane ökomärgise omale. 
Märgist kasu tavad ettevõtted ja operaatorid võiksid kasvatada oma turuosa, 
keskendudes klientidele, kelle jaoks on oluline kosmoseoperatsioonide turvalisus ja 
kestlikkus;  
 muuta toetuse andmise kriteeriume , et propageerida soovitatavate suuniste ja 
standardite kasutamist asjakohaste ELi instrumentide raames (programm „Euroopa 
horisont“, kosmoseprogrammi määrus, programm „InvestEU“, Euroopa Kaitsefond ja 
muud kosmosega seotud algatused jne);  
 koostada kosmoseliikluse korraldamise alaseid suuniseid või standardeid rakendavate 
ettevõtete ja operaatorite loetelu .  
Mis tahes stiimuli puhul on vaja luua soovitatavate suuniste ja standardite rakendamise 
järelevalvemehhanism . EL kaalub tihedas koostöö s liikmesriikidega võimalust töötada välja 
kosmoseliikluse korraldamise sertifitseerimismehhanism , et soovitatavate suuniste ja 
standardite rakendamist ettevõtete poolt saaks kontrollida.  
5.4 Kurss kosmoseliikluse korraldamise kohustustele  
Lühiajalises plaani s tuleks kaaluda teatavaid piiratud kohustusi, mis toovad tegevusala 
jaoks kaasa piiratud kulud. Järsult suurenenud liiklus kosmosesse ja kosmosest ning eri 
orbiitidel olevate satelliitide arv ning vajadus vältida uute kokkupõrgete tõttu tekkivaid 
jäätmeid  on tinginud tarviduse kehtestada kõigile satelliidioperaatoritele teatavad kohustused. 
Seega tuleks õigusakti ettepanekuga kehtestada kõigile ELis teenuseid osutavatele 
satelliidioperaatoritele nõue tellida kokkupõrke vältimise teenus , mis pakub vähemalt 
samasugusel tasemel toimivust nagu praegused ELi SST pakutavad teenused.  
Lisaks sellele peaksid kokkupõrke vältimise teenuste eest vastutavate üksuste käsutuses olema 
sidemehhanismid ja kontaktid (st operaatorite register), et hallata muid teenuseosutajai d 
kaasavaid sündmusi ning tagada kiire reageerimine küsimustele ja kooskõlastatud 
manööverdamine kokkupõrgete vältimiseks.  
Keskpikas perspektiivis  tuleks liikmesriikidega konsulteerides välja töötada põhjalikum 
regulatiivne lähenemisviis kosmoseliikluse ko rraldamisele, et määratleda ELi ja liikmesriikide 
vastava pädevuse kohaselt asjakohased õigusloomevaldkonnad ja säilitada samal ajal ELi 
tööstuse konkurentsivõime.  
Mõned liikmesriigid on vastu võtnud riiklikud õigusaktid kosmoseliikluse korraldamise kohta. 
Teised kaaluvad võimalust riiklike meetmete võtmiseks. Lisaks sellele, et killustatud 
lähenemisviis kosmosele ELi tasandil ei lase tekkida hästi toimival siseturul , mis on oluline 
kosmose kasutamisega seotud ELi toodete ja teenuste väljatöötamise seisukohast, võib sellel 
olla negatiivne mõju muudele liidu poliitikavaldkondadele, nagu kliima, keskkond ja transport, 
ennekõik aga lennundus, mille vallas tehakse praegu jõupingutusi Euroopa õhuruumi 
killustatuse vähendamiseks. Tundub, et vaja on sidusat ELi tasandi lähenemisviisi. Sel 
eesmärgil ja tuginedes ELi sidusrühmade vajadustele – aga ka kindlaksmääratud reeglitele ja 
 
13 
 
 standarditele – ning olles kaasanud liikmesriig id nõuetekohaselt konsultatsiooniprotsessi, peaks 
EL esitama seadusandliku ettepaneku, mis hõlmab kosmoseliikluse korraldamise reegleid .  
Nimetatud seadusandliku ettepaneku eesmärk peaks olema luua ELi tasandil võrdsed 
tingimused, mis tagaks, et kõige korr alikumalt nõudeid täitvad operaatorid ei sattu 
ebasoodsasse olukorda. Samuti tuleks sellega tagada, et ELi operaatorid ei kannata tulenevalt 
konkurentsimoonutustest, mille tingivad väljaspool ELi asuvad ja leebematele nõuetele 
allutatud operaatorid, näitek s rakendades samasugust kohtlemist ELi operaatorite ja kõigi ELis 
teenuseid pakkuda kavatsevate satelliidioperaatorite puhul.  
Sisuliselt peaks võimalik ettepanek piirduma kosmoseliikluse korraldamist puudutavate 
põhinõuete kehtestamisega, võttes arvesse ke htivad ELi tasandi nõuded lennuliikluse 
korraldamise vallas. Seejärel võiksid Euroopa standardiorganisatsioonid töötada harmoneeritud 
standardite või suuniste vormis välja vastavad tehnilised nõuded kosmoseliikluse korraldamise 
kohta, mis omakorda võimalda ksid tootjatel ja operaatoritel tõendada oma vastavust nimetatud 
põhinõuetele.  
 
14 
 
 Meede  5 Komisjon ja kõrge esindaja (sõltuvalt ELi vajalikust pädevusest) teevad tihedas 
koostöös liikmesriikidega järgmist:  
– loovad 2023.  aasta lõpuks foorumi, mis on vajalik rahvusvahelisel tasandil välja töötatud 
standardite ja suuniste kohta käiva teabe olemasolu ja kooskõlastamise tagamiseks ELis.  
ELi SST partnerluse, ELi tööstuse ja Euroopa Kosmoseagentuuri toetusel teeb foorum järgmist:  
 a) töötab välja uued Euroopa ja rahvusvahelised standardid;  
 b) propageerib valitud standardeid ELi tasandil;  
 c) koostab meetmepaketi, mis aitab liikmesriike satelliidioperaatorite taotletavate 
tegevuslubade väljastamisel.  
Meede  6 Tihedas koostöös liikmesriikidega teeb komisjon järgmist : 
– määratleb 2023.  aasta lõpuks võimalikud stimuleerivad meetmed ja 
sertifitseerimismehhanismi, et rakendada kosmoseliikluse korraldamise standardid ja suunised;  
– töötab 2024.  aasta lõpuks välja sertifitseerimismehhanismi ja rakendab stimuleerivad 
meetme d. 
Meede  7 Tihedas koostöös liikmesriikidega teeb komisjon järgmist:  
– esitab 2023.  aasta lõpuks ettepaneku algse ja piiratud arvu kohustustega paketi kohta;  
– määratleb 2024.  aasta lõpuks valdkonnad, mis võidakse kaasata ELi kosmoseliikluse 
korraldamise alasesse õigusakti;  
– esitab 2024.  aasta lõpuks ettepaneku ELi kosmoseliikluse korraldamise alase õigusakti kohta.  
 
6 KOSMOSELIIKLUSE KORRALDAMIST PUUDUTAVA ELi 
LÄHENEMISVIISI PROPAGEERIMINE MUJAL MAAILMAS  
ELi lähenemisviisis kosmoseliikluse korraldamisele on eesmärgiks seatud anda panus 
üleilmsetesse püüdlustesse , milles on liitunud olemasolevad piirkondlikud võimalused ja 
vahendid ning üldine soov üleilmseks koostööks. See on ELi kosmoseliikluse korraldamise 
lähenemisviisi väline kuvand: selle raames propa geeritakse aktiivselt praktilisi ja konkreetseid 
lahendusi kosmoseliikluse korraldamise üleilmsemaks muutmiseks. See vastaks ELi peamistele 
kosmosega seonduvatele põhimõtetele ja väärtustele, kaitses samal ajal nii liidu kui ka selle 
liikmesriikide diploma atilisi, majanduslikke ja poliitilisi huve.  
6.1 Mitmepoolse kosmoseliikluse korraldamise propageerimine  
ELi lähenemisviis kosmoseliikluse korraldamisele on eesmärgiks seadnud panustada 
üleilmsesse kosmoseliikluse korraldamisse, mida hallatakse rahvusvahelisel  tasandil. Juba 
praegu teeb EL järgmist:  
 propageerib kosmose hoidmist ohutu, turvalise ja kestliku keskkonnana  ning 
avakosmose rahumeelset kasutamist võrdsetel ja kõigi jaoks vastuvõetavatel alustel;  
 rõhutab läbipaistvuse ja usaldust suurendavate meetmete  olulisust;  
 
15 
 
  võtab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni raames aktiivselt sõna vastutustundliku 
kosmosekäitumise  toetuseks.  
Neile põhimõtetele tuginedes soodustab ELi lähenemisviis kosmoseliikluse korraldamisele 
ÜRO raamistikus mitmepoolset lähenemist kosmose liikluse korraldamisele . Osana ELi 
lähenemisviisist kosmoseliikluse korraldamisele püüab liit soodustada selleteemalist arutelu 
ÜRO vastavates ringkondades, eriti ÜRO kosmose rahumeelse kasutamise komitees 
(COPUOS), aga samuti desarmeerimiskonverentsil, ee smärgiga võtta küsimus arutusele ÜRO 
Peaassambleel. EL määratleb asjakohased ÜRO organid, kes võiksid sellist tegevust toetada 
või sellele kaasa aidata, ja alustab nendega dialoogi. Näiteks on Rahvusvaheline 
Telekommunikatsiooni Liit juba praegu kaasatud o rbiitide haldamisse ja sagedusalade 
registreerimisse ning tegeleb harjumuspäraselt standardimisega eri valdkondades. Ka 
Rahvusvaheline Tsiviillennundusorganisatsioon on kaasatud standardite väljatöötamisse neis 
valdkondades, kus kosmoseoperatsioonid ja tsi viillennundus teineteist vastastikku mõjutavad.  
Kui EL kiidaks heaks asjakohased kosmoseteemalised ÜRO lepingud ja konventsioonid – 
millele liikmesriigid on korduvalt üles kutsunud –, aitaks see suurendada ELi tõsiseltvõetavust 
kosmose kestliku kasutamise ja kosmoses vastutustundliku käitumise propageerimisel ning 
tagaks talle rahvusvahelisel tasandil kindlama positsiooni ja suurema legitiimsuse. 
Kosmosetegevuse suhtes kehtivad rahvusvahelised reeglid on esitatud viies rahvusvahelises 
konventsioonis, millel e viidatakse harilikult kui viiele kosmost käsitlevale ÜRO lepingule ja 
millega praegu ei tunnustata rahvusvaheliste organisatsioonide osalemist. Nende osalemist – 
ehkki mitte samadel alustel kui riikide puhul – võimaldavad päästekokkulepe, 
kosmoseobjektid e tekitatud kahju eest rahvusvahelise vastutuse konventsioon ja 
registreerimiskonventsioon. Võttes arvesse paralleelset pädevust, mis on liidul 
kosmosevaldkonnas kõrvuti oma liikmesriikidega, tuleks võtta meetmeid, et vaagida liidu 
osalemist päästekokkulep pes, kosmoseobjektide tekitatud kahju eest rahvusvahelise vastutuse 
konventsioonis ja registreerimiskonventsioonis, kaitstes samal ajal liidu erihuve seoses 
kosmoseprogrammi rakendamisega.  
6.2 Piirkondliku kosmoseliikluse korraldamise panus üleilmsetesse 
jõupi ngutustesse  
Ideaalis on tulevane kosmoseliikluse korraldus üleilmne. Praegu on maailmas väga vähe riike, 
kes suudavad teistest sõltumatult kasutusele võtta üleilmselt toimiva kosmoseliikluse 
korraldamise süsteemi, mis on võimeline pakkuma kosmoseliikluse korraldamiseks vajalikke 
teenuseid, mida on kirjeldatud 4.  peatükis, või määratlema 5.  peatükis kirjeldatud 
kosmoseliikluse korraldamise õiguslikud aspektid ja tegema nende üle järelevalvet. 
Partnerlussidemete sõlmimine ja kosmoseliikluse korraldamise koor ma jagamine üksteist 
täiendava suutlikkuse ja normide kaudu on seega praktiline ja kõigi huvides olev lahendus.  
Lisaks sõltub kosmoseliikluse korraldamine teataval tasemel usaldusest kosmoseriikide vahel 
ja vajab liiassüsteeme. Piirkondlikele panustele tuginemine on praktiline ja alt ülespoole 
lähenemisviis  selle usalduse loomiseks ja vajaliku liiasuse tagamiseks. Kui kosmoseliikluse 
korraldamise eri piirkondlikud elemendid on piisavalt küpsed ja omavahel kooskõlas ning kui 
on leitud küllaldane üksmeel m itmesuguste 4.  peatükis kirjeldatud reeglite ja standardite suhtes, 
saaksid kosmoseliikluse korraldamise piirkondlikud komponendid moodustada osa üleilmsest 
kosmoseliikluse korraldamisest, mille asjakohane juhtimine tuleb alles paika panna.  
 
16 
 
 ELi lähenemisv iisi väljatöötamine kosmoseliikluse korraldamisele on pelgalt esimene samm 
üldisemast protsessist. Tulevikus on eesmärk laiendada ELi lähenemisviisi kosmoseliikluse 
korraldamisele, nii et see hõlmaks lisaks liidule ja tema liikmesriikidele kogu Euroopat, j a 
algatada sellele tuginedes vastav protsess rahvusvahelisel tasandil nii ÜRO kui ka kahepoolsete 
suhete raames. Seega on oluline pakkuda välispartneritele välja kontseptsioon mitmepoolse 
lähenemisviisi kohta, mis koosneb piirkondlikest panustest.  
6.3 USA kui  eelistatud arutelupartner  
USA on jõudnud kosmoseliikluse korraldamise vallas kõige kaugemale, olles viimasel 20  aastal 
investeerinud SST suutlikusse miljardeid USA dollareid. Selle tulemusena on tal maailma kõige 
suurem SST suutlikkus ja ta jagab oma and meid kõikjal maailmas. Kosmosepoliitika kolmanda 
direktiiviga on ta alustanud spetsiaalse lähenemisviisi väljatöötamist kosmoseliikluse 
korraldamise valdkonnas.  
EL peab küll esmalt töötama välja omaenese lähenemisviisi kosmoseliikluse korraldamisele, 
kuid seda tuleb teha tihedas koostöös USAga. 2021.  aasta juunikuisel ELi ja USA 
tippkohtumisel nõustuseid mõlemad pooled arutlema vastastikku oma kosmoseliikluse 
korraldamist käsitlevate lähenemisviiside üle . Sellega seoses ja võttes arvesse USA üha 
intensiivse mat tegevust kosmoseliikluse korraldamise vallas vaevad komisjon ja kõrge 
esindaja võimalusi tagada  seoses kosmoseliikluse korraldamisega tihedam koostöö, aga ka 
vastastikune koostalitlusvõime ja täiendavus USAga.  
6.4 Dialoog muude kolmandate riikidega  
EL ajab  kosmoseliikluse korraldamisega seotud aktiivset diplomaatiat . Arutelud 
rahvusvaheliste partneritega peaksid keskenduma tsiviilküsimustele, nagu toimimine, 
standardimine jne, kuid samuti tuleks nende käigus rõhutada sellealaseid julgeoleku ja kaitsega 
seotud aspekte kosmoseliikluse korraldamisel. Eriti tuleks selle raames propageerida ELi 
lähenemisviisi kosmoseliikluse korraldamisele sellistes asjakohastes punktides nagu 
orbitaalkeskkonna tegevusohutus ja pikaajaline kestlikkus , muu hulgas suurendades huvi  
laiemale rahvusvahelisele üldsusele kättesaadavate ELi teenuste  (nagu ELi SST) vastu.  
Meede  8 Komisjon ja kõrge esindaja (sõltuvalt ELi vajalikust pädevusest) alustavad koostöös 
liikmesriikidega suhtlust ÜROga, et teha kindlaks või aidata luua kosmoseliikumise 
korraldamise eriorganeid, eesmärgiga rakendada üleilmsel tasandil konkreetseid lahendusi  
kosmoseliikluse korraldamise vallas.  
Meede  9 2022.  aasta keskpaigaks vaeb komisjon eri võimalusi, kuidas EL võiks osaleda 
päästekokkuleppes, kosmoseobjektide tekitatud kahju eest rahvusvahelise vastutuse 
konventsioonis ja registreerimiskonventsioonis, kai tstes samal ajal liidu huve. Selleks analüüsib 
komisjon võimalikke meetmeid, mida on vaja nimetatud konventsioonides sätestatud 
kohustuste rakendamiseks, ja töötab nende kallal.  
 
17 
 
 Meede  10 Komisjon ja kõrge esindaja (sõltuvalt ELi vajalikust pädevusest) tee vad tihedas 
koostöös liikmesriikidega järgmist:  
– propageerivad piirkondlikku lähenemist kosmoseliikluse korraldamisele kolmandates riikides 
ja asjakohaste piirkondlike ringkondade partnerite juures, et valmistada ette piirkondlikel 
panustel põhineva üleilmse kosmoseliikluse korraldamise süsteemi loomin e;  
– jätkavad sidemeid USAga, et tagada tihedam koostöö ja vastastikune koostalitlusvõime 
kosmoseliikluse korraldamisega seotud küsimustes.  
– võtavad kosmoseliikluse korraldamise järjekindlalt jutuks kosmoseküsimustes peetavates 
dialoogides kolmandate ri ikidega.  
  
 
18 
 
 7 KOKKUVÕTE  
Käesolev ühisteatis kui ELi panus üleilmse avaliku poliitika ees seisva küsimuse lahendamisse 
on suunatud sellele, et panna alus sidusale ja koordineeritud ELi lähenemisviisile 
kosmoseliikluse korraldamisele ELi ja tema liikmesriikide jaoks ning propageeri da ELi 
seisukohti kosmoseliikluse korraldamise teemal rahvusvahelises ja mitmepoolses plaanis.  
EL peab tegutsema kohe, tehes seda kiiresti, ühiselt ja otsustavalt, et tagada kosmose ohutu, 
turvaline ja kestlik kasutamine. Ühisteatisega kavandatakse dünaam ilist ja pidevalt arenevat 
ELi lähenemist, mis hõlmab paljusid konkreetseid meetmeid kosmoseliikluse korraldamise 
vallas, et kaitsta täielikus kooskõlas pädevuste jaotusega ELi ja selle liikmesriikide vahel ELi 
ja liikmesriikide huve.  
Nimetatud meetmete se as on hinnangu andmine kosmoseliikluse korraldamisega seotud 
nõuetele tsiviil - ja kaitsevaldkonnas ELis, ELi tegevussuutlikkuse suurendamine 
kosmoseliikluse korraldamise toetamiseks teenuste ja tehnoloogiaga, kosmoseliikluse 
korraldamise õiguslike aspektid e rõhutamine, mille lõppeesmärk on asjakohased normid, ning 
ELi kosmoseliikluse korraldamise lähenemisviisi üleilmne propageerimine.   
See töö suurendab ELi ja liikmesriikide kosmosetaristu vastupanuvõimet, millest sõltuvad meie 
ühiskond ja majandus, tagab operaatoritele suurema kindluse, toetab Euroopa tööstuse 
konkurentsivõimelisust ja annab koos meie partneritega konkreetse panuse üleilmsetesse 
jõupingutustesse tagada lähikümnenditel kestlikud kosmoseteenused ja -rakendused.