ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 4.5.2010 
SEK(2010) 560 lõplik 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU OTSUS, 
mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tuge vdada ja tõhustada eelarve järelevalvet 
ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ül emäärase eelarvepuudujäägi 
kõrvaldamiseks võtma puuduj ääki vähendavaid meetmeid 
ET 2   ET Soovitus: 
NÕUKOGU OTSUS, 
mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tuge vdada ja tõhustada eelarve järelevalvet 
ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ül emäärase eelarvepuudujäägi 
kõrvaldamiseks võtma puuduj ääki vähendavaid meetmeid 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, er iti selle artikli 126 lõiget  9 ja artiklit 136,  
võttes arvesse komisjoni soovitust ning arvestades järgmist: (1) ELi toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 punktiga a on ette nähtud võimalus võtta 
meetmeid nende liikmesriikide suhtes, kelle rahaühik on euro, et tõhustada asjaomaste 
liikmesriikide eelarvedistsipliini koordineerimist ja järelevalvet. 
(2) ELi toimimise lepingu artiklis 126 on sätestatud, et liikmesriigid hoiduvad 
ülemäärasest riigieelarve puudujäägist, ni ng sellega on ette nähtud ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetlus. Stabiilsuse ja kasvu pakt, mille e nnetavate sätetega 
rakendatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, on raamistik, millega toetatakse usaldusväärse eelarvepositsiooni kiiret taastamist soodustavat valitsuse 
poliitikat, võttes arvesse majanduse olukorda. 
(3) Nõukogu otsustas 27. aprillil  2009 kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et 
Kreekal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning es itas vastavalt asutamislepingu artikli 
104 lõikele 7 ja nõukogu 7. juuli 1997. aasta  määruse (EÜ) nr 1467/97 (ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiiren damise ja selgitamise kohta) artikli 3 
lõikele 4 soovituse ülemäärase eelarve puudujäägi kõrvaldamiseks hiljemalt 2010. 
aastaks. Samuti kehtestas nõukogu tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 27. 
oktoobri 2009. Nõukogu tegi 30. novembril 2009 kooskõlas ELi toimimise lepingu 
artikli 126 lõikega 8 kindlaks, et Kreeka ei olnud võtnud tõhusaid meetmeid; seetõttu 
teatas nõukogu 16. veebruaril 2010 Kreekale kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 
126 lõikega 9, et Kreeka peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldama hiljemalt 2012. aastaks. Nõukogu kehtestas tõhusate me etmete võtmise tähtpäevaks 15. mai 
2010. 
(4) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et kui kooskõlas 
ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikega 9 on võetud tõhusaid meetmeid ja kui pärast 
kõnealuse teatise vastuvõtmist leiavad aset ootamatud majandust kahjustavad 
sündmused, millel on riigi rahandusele märkimisväärne negatiivne mõju, võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel otsuse  võtta vastu muudet ud teatis vastavalt 
ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9. 
ET 3   ET (5) Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis , mille alusel esitati Kreekale esialgne 
teatis, eeldati, et SKP väheneb 2010. aas tal ¼ % ja hakkab taas suurenema 2011. 
aastal, mil prognoositakse 0,7 % majandus kasvu. Praegu prognoositakse 2010. aastaks 
SKP reaalkasvu järsku langust, millele jä rgneb 2011. aastal täienda v langus. Seejärel 
peaks majanduskasv hakkama prognoosid e kohaselt järk-jär gult taastuma. 
Majandusstsenaariumi märkimisväärne halvenemine tähendab vastavalt ka riigi rahanduse väljavaadete halvenemist, kui po liitikat ei muudeta. Lisaks korrigeeriti 
valitsemissektori 2009. aasta eelarve puuduj ääk ülespoole (puudujääk suurenes artikli 
126 lõike 9 kohase otsuse tegemise aj al prognoositud 12,7 %-lt SKPst 13,6 %-le 
SKPst vastavalt eelarvet käsitl evale teatisele, mille Kreeka esitas 1. aprillil 2010) ja on 
oht, et seda korrigeeritakse veelgi üles poole (vahemikus 0,3 %–0,5 % SKPst) pärast 
seda, kui Eurostat on lõpule viinud koos  Kreeka statistikaametiga korraldatava 
uurimise
1. Peale selle ollakse turgudel mures riigi rahanduse väljavaadete pärast, mis 
on tinginud valitsemissektori võla riskipreemia järsu suurenemise, raskendades veelgi valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla  edasise arengu kontrolli all hoidmist. 
Esialgne hinnang, mille komisjon koostas 20 10. aasta märtsis, näitas, et Kreeka 
rakendas 2010. aasta puudujäägieesmärgi saa vutamiseks kavandatud fiskaalmeetmeid 
nõuetekohaselt. Majandusstsenaar iumi järsk muutus tähendab aga, et need kavad ei 
kehti enam. Tulenevalt otsesest ohust vali tsemissektori krediidivõimele on aasta 
jooksul vaja võtta veel karmimaid meet meid. Võttes arvesse praegu prognoositavat 
majanduslangust, on eelarvepuudujäägi vä hendamise algselt kavandatud kava 
elluviimine ebarealistl ik. Võib väita, et Kreekas on aset leidnud ootamatud majandust 
kahjustavad sündmused, millel on riigi rahandusele märkimisväärne negatiivne mõju, ning seepärast on ELi toimimise lepingu arti kli 136 ja artikli 126 lõike 9 raames 
läbivaadatud soovituste esitamine õigustatud.  
(6) Võttes arvesse eespool esitatud kaal utlusi, tundub, et nõukogu 16. veebruari 2010. 
aasta teatises sätestatud tähtaega, mille jooksul Kreeka peab ülemäärase 
eelarvepuudujäägi kõrvaldama, tuleb pikenda da kahe aasta võrra, st aastani 2014. 
(7) Valitsemissektori koguvõlg oli 2009. aasta lõpu seisuga 115,1 % SKPst. See on üks 
suurimaid võla suhte näitajaid ELis ja ületab asutamislepingus sätestatud 
kontrollväärtust 60 % SKPst märkimisväärselt.  Peale selle on oht, et seda näitajat 
korrigeeritakse käimasoleva statistilise uurimise tulemu sel veelgi ülespoole (5–7 
protsendipunkti võrra). Se lleks et eelarvepuudujäägi vähendamise kava võimaldaks 
puudujääki vajalikul määral ja realistliku lt vähendada, oleks olukorda arvestades 
võimalik võla suurenemist hakata pi irama alates 2014. aastast. Lisaks 
valitsemissektori eelarve pidevalt suurel e puudujäägile on võlga märkimisväärselt 
suurendanud eelarvevälised vahendid. See on vähendanud turgude usaldust valitsuse 
võimesse võlg tulevastel aastatel ära maksta. Seetõttu on hädavajalik, et Kreeka võtaks 
enneolematus ulatuses otsustavaid meet meid eelarvepuudujäägi vähendamiseks ja 
võlga suurendavate probleemide lähendami seks, et peatada võla suhte suurenemine 
SKPsse ja minna võimalikult kiiresti t aas üle turupõhisele rahastamisele. 
(8) Valitsuse rahalise olukorra väga tõsise halvenemise tõttu on euroala liikmesriigid 
otsustanud anda Kreekale abi eelarve stabiliseerimiseks, et kindlustada 
finantsstabiilsus euroalal tervikuna; ab i antakse koos Rahvusvahelise Valuutafondi 
mitmepoolse abiga. Kõnealust abi antakse kahepoolsete laenude koondamise teel ja selle andmist koordineerib komisjon. Laenuandjad on otsustanud, et abi andmine 
                                                
 
1 Eurostati pressiteade nr 55/2010, 22. aprill 2010. 
ET 4   ET sõltub sellest, kas Kreeka täidab käesolev a otsuse nõuded. Eelkõige eeldatakse, et 
Kreeka täidab käesolevas otsuses sätestat ud meetmed otsusega ettenähtud ajakava 
jooksul, 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:  
Artikkel 1 
1. Kreeka kõrvaldab ülemäärase eelarvepuudujää gi võimalikult kiiresti ja hiljemalt 
2014. aastaks.  
2. Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamis ele suunatud kohandamiskava eesmärk 
on valitsemissektori eelarv epuudujääk, mis ei ole suurem  kui 18 508 miljonit eurot 
(8,0 % SKPst) 2010. aastal, 17 065 miljonit eurot (7,6 % SKPst) 2011. aastal, 14 916 miljonit eurot (6,5 % SKPst) 2012. aastal, 11 399 miljonit eurot (4,9 % SKPst) 2013. 
aastal ja 6 385 milj onit eurot (2,6 % SKPst) 2014. aasta l. Selleks peab struktuurne 
eelarvepositsioon paranema vähemalt 10 % SKPst aastatel 2009–2014. 
3. Lõikes 2 sätestatud kohandamiskava k ohaselt ei tohi valitsemissektori 
konsolideeritud koguvõla aastane muutus ületada 2010. aastal 34 058 miljonit eurot, 2011. aastal 17 365 miljonit eurot, 2012. aastal 15 016 miljonit eurot, 2013. aastal 11 599 miljonit eurot ja 2014. aastal 7 885 m iljonit eurot. Praeguste SKP prognooside 
alusel väheneks võla suhe SKPsse vastavalt 133,2 % aastal 2010, 145,2 % aastal 2011, 148,8 % aastal 2012, 149,6 % aastal 2013 ja 148,4 % aastal 2014. 
Artikkel 2 
1. Kreeka võtab järgmised meetmed enne 2010. aasta juuni lõppu: 
a) õigusakt, millega kehtestatakse astmeline maks igat laadi tuluallikate suhtes 
ning käsitatakse töötasu ja kapita litulusid horisontaalselt ühtselt; 
b) õigusakt, millega kõrvaldatakse maksusüsteemis kõik erandid ja autonoomsed 
maksustamissätted, sealhulgas avalikele teenistujatele makstavatest eritoetustest saadavate tulude puhul; 
c) ettenägematute kulude reservi kõigi eelar veliste assigneeringute tühistamine, et 
säästa 700 miljonit eurot; 
d) enamiku solidaarsustoet usteks ettenähtud eelarvel iste assigneeringute (v.a 
vaesuse vähendamiseks ettenähtud assigneer ingud) tühistamine, et säästa 400 
miljonit eurot; 
e) kõige suuremate pensionide vähendamine, et säästa 500 miljonit eurot kogu 
aasta jooksul (350 miljonit eurot 2010. aastal); 
f) riigiametnikele lihavõttepühade ni ng suve ja jõulude puhul makstavate 
lisatasude ja toetuste vähendamine, et  säästa 1 500 miljonit eurot kogu aasta 
jooksul (1 100 miljonit eurot 2010. aastal);   
ET 5   ET g) pensionäridele lihavõttepühade ning suve ja jõulude puhul makstavate 
lisatasude tühistamine, et säästa 1 900 miljonit eurot terve aasta jooksul (1 500 miljonit eurot 2010. aastal);  
h) käibemaksumäära suurendamine, et säästa vähemalt 1,8 miljardit eurot kogu 
aasta jooksul (800 miljonit eurot 2010. aastal); 
i) kütuse-, tubaka- ja alkoholiaktsiisi suurendamine, et säästa vähemalt 1 050 
miljonit eurot kogu aasta jooksul (450 miljonit eurot 2010. aastal); 
j) õigusakt, millega rakendatakse teenustedirektiiv
2; 
k) õigusakt, millega lihtsustatakse kohaliku tasandi avalikku haldust, et 
vähendada tegevuskulusid; 
l) luuakse töörühm, kelle ülesanne  on kiirendada struktuuri- ja 
ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist; 
m) õigusakt, millega lihtsustatakse uute äriühingute asutamist; n) avaliku sektori investeeringute vähenda mine 500 miljoni euro võrra võrreldes 
kavandatuga; 
o) struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kaasrahastamiseks ettenähtud 
eelarvelisi assigneeringuid  hoitakse selleks avatud ke sksel kontol, mida ei saa 
muul eesmärgil kasutada. 
2. Kreeka võtab järgmised meetmed 2010. aasta septembri lõpuks: 
a) 2011. aasta eelarve projekti lisatak se konsolideerivad fiskaalmeetmed 
suurusjärgus vähemalt 3,2 % SKPst (4,3 % SKPst, kui arvestada meetmeid, mis kantakse üle 2010. aastast). Eelarvesse lisatakse järgmised meetmed (või erandolukorras meetmed, mis annavad võrreldava säästu): valitsemissektori vahetarbimise vähendamine vähemalt 300 miljoni euro võrra võrreldes 2010. aasta tasemega (lisaks avaliku halduse ja kohaliku omavalitsuse reformist tulenevale säästule, nagu on osutatud käesolevas lõikes); pensionide 
indekseerimise külmutamine (et säästa 100 miljonit eurot); ajutise kriisiaja 
lõivu kehtestamine suure kasumlikkuseg a ettevõtjatele (annab vähemalt 600 
miljoni euro suurust aastast lisatu lu aastatel 2011, 2012 ja 2013); teatavate 
elukutsete esindajate hinnanguline maksustamine (annab vähemalt 400 miljoni euro suurust tulu 2011. aastal ning suurendab maksutulu 2012. ja 2013. aastal); käibemaksubaasi laiendamine, hõlmate s teatavad teenused, mis praegu on 
maksust vabastatud, ning kehtestades teatavate vähendatud maksumääraga 
kaupade ja teenuste (30% ulatuses) suht es tavapärase maksumäära (saadav tulu 
on 1 miljard eurot); CO
2-heite maksu järkjärguline kehtestamine (saadav tulu 
on vähemalt 300 miljonit eurot 2011. aastal); avalikku haldust reformivate õigusaktide rakendamine ja kohalike omavalitsuste ümberkorraldamine (et vähendada kulusid vähemalt 500 miljonit eurot aastal 2011 ning veel 500 
                                                
 
2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/123/EÜ, 12. detsember 2006, teenuste kohta siseturul 
(ELT L 376, 27.12.2006). 
ET 6   ET miljonit eurot aastas aastatel 2012 ja 2013); siseriiklikult rahastatavate 
investeeringute vähendamine (vähemalt 1 miljardi euro võrra), eelistades ELi 
struktuurifondidest ra hastatavaid investeerimisprojekte; algatused 
maakasutusõiguse rikkumise reguleerimis eks (saadav tulu on vähemalt 1 500 
miljonit eurot aastatel 2011–2013, sellest  vähemalt 500 miljonit aastal 2011); 
hasartmängude litsentsimine (lubade müügist saadakse vähemalt 500 miljonit eurot tulu ja litsentsitasudena 200 miljonit eurot); kinnisvaramaksu baasi laiendamine, ajakohastades varaväärtu si (annab täiendavat tulu vähemalt 500 
miljonit eurot); mitterahalise palga täiendav maksustamine, sh autoliisingu maksete maksustamine (tulu vähemalt 150 miljonit eurot); luksuskaupade täiendav maksustamine (tulu vähemalt 100 miljonit eurot); erimaksu kehtestamine loata ehitiste suhtes (tulu vähemalt 800 miljonit eurot aastas); pensionile jäävate avaliku sektori (k eskvalitsus, piirkond likud omavalitsused, 
avalik-õiguslikud äriühingud, kohalikud omav alitsused, riigiasutused ja muud 
avalikud sektori asutused) töötajat e asendamine üksnes 20 % ulatuses; 
b) õigusakt, millega reformitakse pensi onisüsteemi, et tagada jätkusuutlikkus 
keskpikas ja pikas perspe ktiivis. Õigusakt peaks eelkõige hõlmama järgmist: 
kehtestatakse ühtne seadusjärgne pens ioniiga 65 aastat (sh naiste jaoks); 
praegused pensionifondid liidetakse kolmeks fondiks ja kehtestatakse uus 
ühtne pensionisüsteem kõikide praeguste ja tulevaste töötajate jaoks (hakatakse kohaldama 1. jaanuaril 2013); vähendataks e pensionide ülemmäära; järk-
järgult pikendatakse täispensioni  saamiseks vajalikku minimaalset 
makseperioodi 37 aastalt 40 aastale (aasta ks 2015); alates 1. jaanuarist 2011 on 
minimaalne pensioniiga 60 aastat (sh rask e ja ohtliku töö tegijad ja need, kes 
on 40 aastat pensionimakseid teinud) ; kõrvaldatakse enne 1993. aastat 
pensionile jäänute suhtes kehtinud erieeskirjad (s äilitades juba omandatud 
õigused); raske ja ohtliku töö tegija te loetelu lühendatakse oluliselt; 
vähendatakse pensioniõigusi (6 % aastas ) juhul, kui pensio nile jääja on 60–65 
aastat vana ja on pensionimakseid tei nud vähem kui 40 aastat; kehtestatakse 
automaatne kohandamismehhanism, millega seotakse pensioniiga eluea eeldatava suurenemisega (a lates 2020. aastast); sea dusjärgsest pensionieast 
vanematele inimestele tagatakse miinimumpension; kehtestatakse rangemad tingimused töövõimetuspensionide saam iseks ja tingimused vaadatakse 
korrapäraselt üle; muudetakse maksepõhise süsteemi puhul kasutatavat pensionide arvutamise valemit, et teht avad maksed oleksid saadava tuluga 
paremini seotud (aastakoefitsient on piir atud keskmise aastase määraga 1,2 %); 
pensionimaksetega hõlmatud sissetuleku arvutamiseks kasutatavat valemit laiendatakse nii, et see hõlmab kogu eluea jooksul saadud sissetulekuid 
(säilitades omandatud õigused). K õnealuse õigusakti rakendamine peaks 
vähendama pensionikulude prognoositava t suurenemist SKP suhtes allapoole 
euroala keskmist järgmistel kümnendite l ning tänu sellele peaksid pensionide 
maksmiseks tehtavate avaliku sektor i kulutused suurenema ajavahemikul 
2010–2060 vähem kui 2,5 % SKPst;  
c) raamatupidamisarvestuse büroo rolli ja vahendeid suurendatakse ning 
tagatakse, et andmeprognoosidesse ja  raamatupidamisarvestusse ei sekkuta 
poliitiliselt; 
d) avaliku sektori pal ku reguleeriva seadusandliku reformi eelnõu, millega 
eelkõige luuakse palkade maksmiseks ühtne asutus, kehtestatakse ühtsed 
ET 7   ET põhimõtted ja ajakava, et luua tõhus ja  ühtne avaliku sektori palgaastmestik, 
mida kohaldatakse riigisektori, kohalike omavalitsuste ja muude ametiasutuste 
suhtes;  
e) õigusakt, millega tõhustatakse maksuhaldust ja -kontrolli; f) algatatakse avaliku halduse ja kehtivate sotsiaalprogrammide sõltumatu 
läbivaatamine; 
g) avaldatakse valitsemissektori ja selle allüksuste kättesadav kuustatistika 
(kassapõhine arvestus) tulude, kulude , rahastamise ja kulutustega seotud 
võlgnevuste kohta; 
h) valitsemissektori andmete kogumise ja töötlemise parandamise tegevuskava, 
millega tõhustatakse eelkõige statistikaasutuste ja raamatupidamisarvestuse büroo kontrollimehhanisme ning tagatakse isikliku vastutuse võtmine andmete mittenõuetekohase esitamise korral, et tagada kõrge kvaliteediliste 
valitsemissektori andmete viivitamatu ja  korrektne esitamine, mis on nõutud 
määrustega (EÜ) nr 2223/96,
3 (EÜ) nr 264/2000,4 (EÜ) nr 1221/2002,5 (EÜ) nr 
501/2004,6 (EÜ) nr 1222/2004,7 (EÜ) nr 1161/2005,8 (EÜ) nr 223/20099 ja 
(EÜ) nr 479/200910; 
i) korrapäraselt avaldatakse teavet valitsemissektorisse mitteklassifitseeritud 
avalik-õiguslike ettevõtjate ja muude av alik-õiguslike üksuste  finantsolukorra 
kohta (sh üksikasjalik tulude arvestus , bilanss ning andmed tööhõive ja 
palgakulu kohta). 
3. Kreeka võtab järgmised meetmed 2010. aasta detsembri lõpuks: 
a) lõike 2 punktides a ja d osutatud meetmed võetakse lõplikult vastu;  
                                                 
3 Nõukogu määrus (EÜ) nr 2223/96, 25. juuni 1996, ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja 
regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (EÜT L 310, 30.11.1996). 
4 Komisjoni määrus (EÜ) nr 264/2000, 3. veebruar 2000, nõukogu määruse (EÜ) nr 2223/96 rakendamise 
kohta seoses avaliku sektori lühiajalise rahandusstatistikaga (EÜT L 29, 4.2.2000, lk 4). 
5 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1221/2002, 10. juuni 2002, valitsemissektori muude 
kontode kui rahastamiskontod kvartaliandmete kohta (EÜT L 179, 9.7.2002, lk 1). 
6 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 501/2004, 10. märts 2004, valitsemissektori 
rahastamiskontode kvartaliandmete kohta (ELT L 81, 19.3.2004, lk 1). 
7 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1222/2004, 28. juuni 20 04, kvartaalset valitsemissektori võlga käsitlevate 
andmete kogumise ja edastamise kohta (ELT L 233, 2.7.2004, lk 1). 
8 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1161/2005, 6. juuli 2005, muude kontode kui 
rahastamiskontode kvartaliandmete  koostamise kohta institutsioonilis te sektorite kaupa (ELT L 191, 
22.7.2005, lk 22). 
9 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009, 11. märts 2009, Euroopa statistika kohta 
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete 
statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 
322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa 
ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164). 
10 Nõukogu määrus (EÜ) nr 479/2009, 25. mai 2009, Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käs itleva protokolli kohaldamise kohta (ELT L 145, 
10.6.2009, lk 1). 
ET 8   ET b) õigusakti eelnõu, millega tugevdatakse eelarveraamistikku. Sellega tuleks 
eelkõige kehtestada keskpika perioodi eelarveraamistik, luua ettenägematute 
kulude jaoks kohustuslik eelarvereserv, mis vastab 10 %-le assigneeringute 
kogusummast. Samuti tuleb luua tõhusam eelarve järgimise mehhanism ja asutada sõltumatu fiskaalasutus, kelle ülesanne oleks anda nõu ja teostada 
ekspertkontrolli fiskaalküsimustes;  
c) õigusakt, millega reformitakse palgaläb irääkimiste süsteemi erasektoris ja mis 
peaks võimaldama vähendada ületöö ees t makstava palga määra, muutma 
tööaja planeerimist tõhusamaks ja võimaldama kohalike piirkondlike paktidega 
näha ette valdkondlikes lepingutes sätestatust väiksem palgakasv; 
d) miinimumpalka käsitlev õigusakt, millega kehtestatakse miinimumpalga 
alamkategooriad sellistele riskirühmadel e nagu noored ja pikaajalised töötud 
ning meetmed, millega tagatakse, et pr aegused miinimumpalgad fikseeritakse 
nominaalselt vähemalt kolmeks aastaks; 
e) töökaitseseadusandluse reform, et pikendada uute töökohtade puhul prooviaega 
ühe aastani, vähendada lahkumistoetus e üldist määra ning tagada, et 
lihttöölised ja spetsialistid saaksid lahku mistoetust samadel tingimustel, samuti 
selleks, et tõsta kollektiivset koondamist käsitlevate eeskirjade aktiveerimise alammäära eelkõige suuremate äriühingut e puhul ning hõl bustada ajutiste 
lepingute senisest suuremat kasutamist; 
f) struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendi te kasutamist kiirendatakse oluliselt;  
g) kehtestatakse uus ravimisüsteem, millega eelistatakse geneeriliste ravimite 
kasutamist; 
h) luuakse ühtne riigihankesüsteem koos keskse hankeasutusega, millega 
tagatakse eelkõige tõhus hankemenetlu s ning eel- ja järelkontrollide 
korraldamine; 
i) õigusakt, millega lihtsustatakse ja kiirendatakse ettevõtluseks, 
tööstustegevuseks ja ametialaseks tegevuseks loa andmise menetlust; 
j) muudetakse Kreeka konkurentsiameti institutsioonilist raamistikku, et 
suurendada selle sõltumatust ning keht estada mõistlikud tähtajad uurimiste 
korraldamiseks, ostuste esitamiseks ja kaebuste tagasilükkamiseks;  
k) parandatakse avaliku sektori varade haldamist, et saada vähemalt 1 miljard 
eurot aastas ajavahemikus 2011–2013; 
l) meetmeid, millega kõrvaldatakse teenuste osutamise vabaduse piirangud.  
4. Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta märtsi lõpuks: lõike 3 punktis b osutatud meet med võetakse lõplikult vastu. 
5. Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta juuni lõpuks: 
ET 9   ET a) avalikus sektoris kehtestatakse tõhus ja ühtne palgaastmestik, mida 
kohaldatakse riigisektori, kohalike omavalitsuste ja muude ametiasutuste suhtes ning mille puhul tasustamine kajastab tootlikkust ja ametikohustusi; 
b) meetmeid, millega rakendatakse avaliku halduse toimimist käsitleva sõltumatu 
välisuurimise tulemusi;  
c) tõhustatakse tööinspektsiooni tööd, taga takse, et kõik töökohad oleksid täidetud 
kvalifitseeritud töötajatega ning kehtestatakse korraldada tulevate kontrollide arvulised eesmärgid. 
ET 10   ET 6. Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta septembri lõpuks: 
a) 2012. aasta eelarve projekti lisatak se konsolideerivad fiskaalmeetmed 
suurusjärgus vähemalt 2,2 % SKPst. Eela rve sisaldab järgmisi meetmeid (või 
erandolukorras meetmeid, mis annavad võrreldava säästu): käibemaksubaasi 
täiendav laiendamine, kehtestades vä hendatud maksumääraga kaupade ja 
teenuste suhtes tavapärase maksumäär a (et saada täiendavalt vähemalt 300 
miljonit eurot); avaliku sektori tööhõive vähendamine lisaks eeskirjale, mille kohaselt võib avalikus sektoris 5 pensi onilejääja asemele võtta 1 töötaja (et 
säästa vähemalt 600 miljonit eurot); mittealkohoolsete jookide aktsiisi 
kehtestamine (kokku vähemalt 300 miljonit eurot); kinnisvaramaksu baasi laiendamine varade väärtuste ajakohastamise abil (et saada lisatulu vähemalt 200 miljonit eurot); keskvalitsusest madalamate tasandite ümberkorraldamine (sääst on vähemalt 500 miljonit eurot), et vähendada valitsemissektori 
vahetarbimist (vähemalt 300 miljoni euro võrra võrreldes 2011. aastaga), pensionide nominaalne külmutamine; teatavate elukutsete esindajate 
hinnangulise maksustamise tõhustamine (et saada vähemalt 100 miljonit eurot); avalik-õiguslikele ettevõtjatele tehtav ate ülekannete vähendamine (vähemalt 
800 miljoni euro võrra) pärast nende ümberkorraldamist; töötushüvitiste miinimumgarantiide kehtestamine (et säästa 500 miljonit eurot); hasartmängude maksustamisest saadava tulu täiendav suurendamine (vähemalt 225 miljonit saadakse lubade müügist ja 400 miljonit litsentsitasudena); 
b) vähendatakse maksustamisega seot ud tõkkeid ühinemiste ja omandamiste 
puhul;  
c) impordi ja ekspordiga seotud tolliprotseduuride lihtsustamine;  
d) struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahe ndite kasutamist kiirendatakse veelgi; 
e) parema seadusandluse kava täielik ra kendamine, et vähendada halduskoormust 
20 % võrra (võrreld es 2008. aastaga). 
7. Kreeka võtab järgmised meetmed 2011. aasta detsembri lõpuks: 
a) lõike 6 punktis a osutatud m eetmed võetakse lõplikult vastu; 
b) ajavahemikku 2007–2013 hõlmava siseriik liku strateegilise viiteraamistiku 
kohaste tegevusprogrammide kõikide juhtimis- ja vahendusasutuste 
haldussuutlikkuse tõhustamine ning nende sertimine vastavalt standardile ISO 
9001:2008 (kvaliteedijuhtimine). 
Artikkel 3 
Kreeka teeb komisjoniga täiel määral koostö öd ja edastab põhjendatud taotluse korral 
komisjonile viivitamata andmed või dokumendid, mida on vaja selleks, et jälgida, kas 
käesolevat otsust täidetakse.  
ET 11   ET Artikkel 4 
1. Kreeka esitab nõukogule ja komisjonile ko rd kvartalis aruande , milles on esitatud 
poliitilised meetmed, mida on võetud käesoleva otsuse täitmiseks.  
2. Lõikes 1 osutatud aruanded peaksid si saldama järgmist üksikasjalikku teavet:  
a) konkreetsed meetmed, mida on rakenda tud aruande esitamise kuupäevaks, et 
täita käesolevat otsust, sealhulgas nende kvantitatiivne eelarvemõju;  
b) konkreetsed meetmed, mida kavatsetakse  rakendada pärast aruande esitamise 
kuupäeva, et täita käesolevat otsust, ning kõnealuste meetmete rakendamise ajakava ja nende mõju eelarvele;  
c) riigieelarve igakuine täitmine;  d) aastast lühemaid ajavahemikke hõlma vad andmed sotsiaalkindlustuse, kohalike 
omavalitsuste ning eelarveväliste vahendite kasutamise kohta;  
e) võlakirjade emiteerimine ja tagasiostmine;  f) teave avaliku sektori al aliste ja ajutiste töötaj ate arvu muutmise kohta;  
g) maksmisele kuuluvad valitsemissektori kulud (koguvõlgnevused);  h) avalik-õiguslike e ttevõtjate ja muude avalik-õiguslike üksuste finantsolukord.  
3. Komisjon ja nõukogu analüüsivad aruandeid, et  anda hinnang selle kohta, kas Kreeka 
täidab käesolevat otsust. Seoses kõn ealuste hinnangutega võib komisjon määrata 
kindlaks meetmed, mida on vaja võtta  käesoleva otsusega ettenähtud 
kohandamiskava saavutamiseks, et kõr valdada ülemäärane eelarvepuudujääk.  
Artikkel 5 
Käesolev otsus jõustub sellest teavitamise päeval.  
Artikkel 6 
Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile. 
Brüssel,  
 Nõukogu nimel 
 eesistuja