ET Euroopa Liidu Teataja C 105/12

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2010/C 105/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISE TAOTLUSE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

Muutmistaotlus vastavalt artiklile 9

„LIMONE DI SORRENTO”

EÜ nr: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

KGT ( X ) KPN ( )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

—  Toote nimetus —  Toote kirjeldus —  Geograafiline piirkond —  Päritolutõend — Tootmismeetod — Seos piirkonnaga — Märgistus — Riiklikud nõuded — Muu (täpsustada)

2. Muudatus(t)e liik:

— Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine —  Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet —  Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) —  Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3. Muudatus(ed):

3.1. Tootmismeetod:

— Spetsifikaadi artikli 4 kolmandas lõigus on muudetud „Limone di Sorrento” (KGT) sidrunitaimede varikatuste sõrestiku kirjeldust, lubades kasutada kastanist postide kõrval – mida endiselt kõige eelistatavamaks peetakse – ka muust puidust ja metallist poste (kuna postide materjalil ei ole mingit mõju toote kvaliteedile).

Kuna kehtiva spetsifikaadi tekstist ei ilmne täie selgusega, et „Limone di Sorrento” traditsiooniline kasvatusmeetod näeb ette, et sidrunitaimi tuleb kasvatada kas pergola tüüpi varikatuste all või muude taimede kui sidrunipuude varjus, muudeti lause sõnastust nii, et see põhimõte selgelt välja tuleks.

— Artikli 4 viiendas lõigus ja artikli 5 neljandas lõigus on muudetud korje alguse kuupäeva. Viimaste aastate jooksul täheldatud ülemaailmsete kliimamuutuste tõttu on viljade valmimisaeg muutunud ning selliste muutustega arvestamiseks on korje alguse kuupäev toodud kuu aega varasemaks, kehtestades selleks 1. jaanuari, samas kui kehtivas spetsifikaadis on selleks kuupäevaks 1. veebruar.

— Artikli 4 üle-eelviimases lõigus on muudetud hektari saagikuse piirmäära. Pärast kaitstud geograafilise tähise tunnustamist on traditsiooniliste kasvatusmeetodite arengu, tootjaühenduse (consorzio di tutela) agronoomide oskusliku tegevuse ning kliimatingimuste muutuse tulemusel ilmnenud, et „Limone di Sorrento” saagikust on võimalik suurendada. Samuti on vanade ja kummivoolusesse nakatunud taimede asemele istutatud uued, mis on jõudnud täielikult viljakasse ikka, ning pöördutud tagasi orgaaniliste väetiste juurde, mis võimaldavad viljade kvaliteeti kahjustamata saada ühelt taimelt märgatavalt suuremat saaki.

Selle tulemusel on spetsifikaadis viidud saagikuse piirmäär vastavusse praeguste võimalustega, määrates selleks 35–45 tonni hektari kohta.

— Artikli 6 viimases punktis on alandatud sidruni mahlasaagist 30 %-lt 25 %-le. Masinaga pressides on pärast survejõu seadistamist selliselt, et mahlas oleks võimalikult vähe tahkeid osakesi ja hägu, täheldatud mõnel korral saagise jäämist alla 30 %, kuid igal juhul on see olnud üle 25 %. Need andmed sundisid siiski kehtiva spetsifikaadi sätteid muutma.

3.2. Seos:

— Muudatusega nähakse ette Euroopa Ühenduste Teatajas (EÜT C 77, 17.3.2000, lk 5) avaldatud dokumendi punkti 4.6 uus sõnastus.

Uue sõnastusega lisatakse tõendeid selle kohta, et „Limone di Sorrento” on Sorrento poolsaarel tuntud juba väga vanast ajast saadik, ning viidatakse sellele, kui tähtsaks sidrunikasvatus kohaliku elanikkonna jaoks on olnud, jättes samas välja viited varikatuste sõrestiku ehitamiseks kasutatavale puiduliigile.

Puiduliigile viitamata jätmine on otseselt seotud tootmismeetodi muutmise taotlemisega, mille eesmärgiks oli lubada varikatuste sõrestiku ehitamisel kasutada kastanipuidu kõrval ka muud materjali. Seda õigustab asjaolu, et 19. sajandi algusest tänapäevani on maastikule näo andnud ennekõike varikatuste või kõrge kasvuga taimede varjus paiknevad sidrunisalud.

Kastanipuidu kasutamine on üksnes sidrunikasvatusega seotud tehnilis-ajalooline detail, mille puhul ei ole õigustatud rääkida toote ja keskkonna ühtesidumisest. Sellega seoses on asjakohane rõhutada, et maastiku ja piirkonna kujundamisel on kandev osa olnud nupukatel põllupidajatel, kes on igal ajajärgul leidnud sidrunisalusid kaitsvate varikatuste ehitamiseks parima saadaoleva materjali, tagades niiviisi viljade tõrgeteta küpsemise. Kastanit eelistati peamiselt selle tehniliste omaduste tõttu, sest see oli palju kõvem, töödeldavam ja vastupidavam kui lepp, mistõttu sobis see varikatuste sõrestiku ehitamiseks paremini. Eelöeldust ilmneb, et siduvaks lüliks Sorrento piirkonna ja „Limone di Sorrento” vahel on pergola tüüpi varikatused kui sellised, sest neil on alati olnud oluline osa viljade kaitsmisel ja nende valmimise ajatamisel, mistõttu võib viiteid varikatuste sõrestiku ehitamisel kasutatavale puidule pidada vaid ajalooliseks detailiks, millel puudub igasugune põhjuslik seos geograafilise piirkonnaga ja mõju sidrunite kvaliteedile.

Sellest lähtuvalt ollakse seisukohal, et koonddokumendi punkti 5.3 ümbersõnastamine on täielikult kooskõlas asjaoludega, mille alusel kaitstud päritolunimetust tunnustuse sai.

3.3. Märgistus:

— Artikli 7 esimesse lõiku on lisatud täpsustus toote turule laskmise kohta. Kehtivas spetsifikaadis on viide toote turustamisele üksnes „jäigas pakendis”, ehkki aiapidajate seas on laialt levinud tava turustada sidruneid lahtiselt.

Võimalus turustada sidruneid „Limone di Sorrento” pakendamata kujul, teeb vajalikuks reguleerida toodete märgistamist kleebisega, et tarbijal oleks seda endiselt lihtne ära tunda ja üles leida. Muudetud spetsifikaadis nähakse niisiis ette, et sidruneid „Limone di Sorrento” (KGT) pakendamata kujul turustades peab olema kleebisega märgistatud 80 % viljadest.

— Samas artiklis 7 tuli „töötlemise teel valmistatud tooteid” reguleerivate sätete juures täpse mõtte väljendamiseks ja tõlgenduserinevuste vältimiseks jätta välja sõna „koostisosad”. Kehtivas spetsifikaadis viidatakse tegelikult geograafilise tähise kasutamisele töödeldud toote märgisel, mitte võimalusele, nagu võiks tekstist ekslikult välja lugeda, nimetada sidruneid „Limone di Sorrento” (KGT) töödeldud toote koostisosade hulgas.

Sõna „koostisosad” on sattunud teksti inimliku vea tagajärjel, ning juba järgmises lõigus räägitakse sellest, kuidas „kontrollida sidrunite „Limone di Sorrento” (KGT) kasutamist töödeldud ja ümbertöödeldud toodete juures”.

— Artikli 7 eelviimasest lõigust on jäetud kaitstud geograafilise tähise „Limone di Sorrento” märgisele lisada lubatud viidete hulgast välja mõiste „ühendused”, sest geograafiliste tähiste tootjaühendusi reguleeriva seadusega (21. detsembri 1999. aasta seadus nr 526/1999) on nähtud ette, et igal kaitstud nimetusel võib olla vaid üks tootjaühendus. Nimetatud seaduses on kaitstud geograafilise tähise „Limone di Sorrento” tootjaühendus registreeritud, mistõttu ei oleks viide muudele ühendustele riiklike õigusnormidega kooskõlas.

— Lisaks on artiklis 7 muudetud sätet, millega reguleeritakse logo välimust ja kus oli nii logo graafilises esituses kui ka kirjelduses ekslikult kasutatud väljendit „Limoni”, ja viidatud 6. novembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 2446/2000 kasutatud korrektsele sõnakujule „Limone”. Ka siin on tegu inimliku veaga, kuna väljendit „Limoni di Sorrento” kasutatakse ainult logo puhul, igal pool mujal on ikka „Limone di Sorrento”.

3.4. Riiklikud nõuded:

— Kehtiva spetsifikaadi artikli 4 teisest ja viiendast taandest on kummastki välja jäetud üks lause, millega on spetsifikaadi muutmise küsimustes tehtud pädevaks maakond.

Spetsifikaadi artikli 4 teisest taandest on jäetud välja lause, millega volitatakse maakonna ametiasutusi lubama kasvatada spetsifikaadis ette nähtust erinevaid sidrunite „Limone di Sorrento” vorme.

Sama artikli viiendast taandest on jäetud välja lause, millega antakse Campania maakonnale õigus muuta oma dekreediga kliimatingimusi arvesse võttes sidrunite korje kuupäevi.

Need kaks lauset tuli spetsifikaadist välja jätta, sest nendega anti ebakorrektselt spetsifikaadi muutmise pädevus Euroopa Komisjoni asemel maakonnale.

— Artikli 5 esimest lõiku on muudetud ja sama artikli teine lõik on välja jäetud. Mõlemas lõigus anti ebakorrektselt Campania maakonnale pädevus, mis peaks kuuluma kontrolliasutustele. Seetõttu on asendatud artikli 5 esimeses lõigus lause „raamatut täidab, hoiab ja uuendab Campania maakond, käesolevas artiklis … ” lausega „loendit haldab kontrolliasutus”, kelleks praegusel juhul on IS.ME.CERT.

Sama artikli kolmandas lõigus ja artikli 7 punktis 4 on samadel põhjustel asendatud mõiste „raamat” mõistega „loend”.

3.5. Muu:

— Lõpuks on jäetud kehtivast spetsifikaadist välja artikkel 8, millega on ette nähtud, et toote ebaseaduslikku valmistamist karistatakse „vastavalt õigusnormidele”. Artikkel on jäetud välja, sest see kujutab endast pleonasmi. On täiesti ilmne, et kõiki kuritegude toimepanijaid karistatakse õigusnormide kohaselt. Asjaomasel juhul on karistused sätestatud seadusandlikus dekreedis nr 297/2004, millega kehtestatakse määruse (EMÜ) nr 2081/92 (praeguseks asendatud määrusega (EÜ) nr 510/2006) kohased karistused.

Spetsifikaadi muutmist on taotlenud tootjaühendus Consorzio di Tutela Limone di Sorrento I.G.P., asukohaga Vico Equense 80069 (NA) – Via Domenico Caccioppoli 25, kellel on muutmiseks õiguspärane huvi, sest ühendus on seaduse nr 525/1999 kohaselt tunnustatud ja see koosneb sidrunite „Limone di Sorrento” (KGT) tootjatest, keda pädev kontrolliasutus regulaarsest kontrollib.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„LIMONE DI SORRENTO”

EÜ nr: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Limone di Sorrento”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Turule laskmisel on kaitstud geograafilise tähisega sidrunid „Limone di Sorrento” kujult ovaalsed ja sümmeetrilised, varre kinnituskoht on kergelt eenduv, keskosa keskmine.

Sidrunid on keskmise või kesk-suure suurusega ning kaaluvad vähemalt 85 g. Töötlemiseks võib kasutada ka sidruneid, mis kaaluvad alla 85 g, aga vastavad kõigile muudele käesolevas punktis loetletud omadustele.

Viljavars on keskmise jämeduse ja pikkusega ning kinnitub kõvasti vilja külge; viljal on esiletungiv tipuosa, kuid puuduvad tipusoon ja emakakaelajäänus. Sigimiku sammas on ümar, keskmise suurusega, poolpaks.

Sidruni „Limone di Sorrento” (KGT) koor on rohekaskollase värvusega (üle 50 % välispinnast) ja keskmise paksusega (eksokarp ja mesokarp); eksokarp sisaldab rikkalikult eeterlikke õlisid ning sellel on tugev aroom ja lõhn; viljaliha on õlgkollane, keskmise konsistentsiga, mahl on õlgkollane ja külluslik (saagis vähemalt 25 %), samuti väga happeline (vähemalt 3,5 g/100 ml).

3.3. Toorained (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

—

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

„Limone di Sorrento” (KGT) võib turule lasta pakendamata, nii et vähemalt 80 % sidrunitest on märgistatud kleebisega, või jäigas pakendis, mis mahutab vähemalt 0,5 kg, aga mitte rohkem kui 15 kg, ning mis on valmistatud taimsest materjalist, papist või muust korduvkasutatavast materjalist, mis vastab ühenduse eeskirjadele.

Pakendil, millesse pakitakse sidruneid „Limone di Sorrento”, või pakendile paigaldatud märgistel peab olema selgete ja loetavate tähtedega nimetus „Limone di Sorrento” ja väljend „Indicazione geografica protetta” (kaitstud geograafiline tähis) (või lühend „I.G.P.”) ning tootja või pakendaja nimi, ärinimi ja aadress ning pakendis sisalduv kogus, mis esitatakse kehtivate eeskirjade kohaselt.

Lisaks sellele peab pakendil olema asjaomase kaitstud geograafilise tähise juures kasutatav graafiline logo. Logo kujutab kolme lehtedega sidrunit, millest üks suurem asub keskel ja kaks väiksemat ääre pool. Suurema sidruni sisemus kujutab Sorrento randa kuni Punta Scutoloni. Maastik on rohelise värvusega Pantone 360 CV, sidrunilehed rohelise värvusega Pantone 362 CV, väiksemad sidrunid ja lahter, milles on kiri „Limone di Sorrento”, kollase värvusega Pantone process yellow, meri sinise värvusega Pantone 284 CV ja nimetus „Limone di Sorrento” must.

Sidrunite töötlemise teel valmistatud toodete juures võib kasutada viidet kohanimele Sorrento, eeldusel et järgmised tingimused on täidetud:

— toote valmistamiseks on kasutatud eranditult sidruneid „Limone di Sorrento” (KGT);

— tootel on täpselt esitatud sidrunite „Limone di Sorrento” (KGT) ja töödeldud toote koguse vahekord;

— sidrunite töötlemine ja/või ümbertöötlemine toimub eranditult punktis 4 loetletud kommuunide territooriumil;

— seda, et kasutatud on sidruneid „Limone di Sorrento” (KGT), tõendatakse müügitšekkidega, mille on välja andud registrisse kantud tootjad, samuti ametlikesse dokumentidesse tehtud kannete abil.

Kaitstud geograafilise tähise „Limone di Sorrento” nimele ei tohi lisada mingeid muid täiendeid, mis ei ole eespool ette nähtud; sealhulgas järgmisi väljendeid: tipo, gusto, uso, selezionato, scelto (tüüpi, maitsega, kasutusala, valik jms).

Samas on siiski lubatud viidata ettevõtte nimele, ärinimele ja kaubamärgile, kui sellel ei ole ülistavat tähendust ning kui see ei ole ostjat eksitava iseloomuga.

Selline teave peab olema trükitud märgistele geograafilise tähise märkimiseks kasutatud tähtedest poole lühemate ja kitsamate tähtedega.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Kaitstud geograafilise tähise „Limone di Sorrento” tootmispiirkond hõlmab järgmisi kommuune: Vico Equense, Meta, Piano di Sorrento, Sant’Agnello, Sorrento, Massa Lubrense, Capri ja Anacapri.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Sorrento poolsaar moodustab kitsa maanina, mis tungib Türreeni merre, eraldades Napoli ja Salerno lahe. Idas lõppeb poolsaar Monte Faito ja Sant'Angelo mäemassiiviga, ning selle telje moodustab väike mäeahelik, mida troonivad mõned kõrgemad tipud, nagu Monte Commune ja Monte Vico Alvano.

Geoloogilises plaanis vaheldub lubjakivipinnas Sorrento halli tuffi lademetega, mis katavad eelkõige nn Sorrento tasandiku, st Metast Sorrentoni ulatuva tasase maa-ala; mõnes paigas (nagu Massa Lubrenses ja Sorrentos) esineb ka liivakivi. Pinnakihis vahelduvad valdavalt mitmesuguste püroklastiliste kivimite kihid (andosols), samas tagavad lapillilademed pinnase hea kuivenduse.

Vulkaaniline päritolu annab pinnasele suure katioonide neelamismahutavuse, võimaldades mineraalide, nagu kaaliumi, kaltsiumi ja räni juurdevoolu, mis võimaldab eelkõige tänu sellele, et pinnases moodustub rohkelt suhkruid, kasvatada seal põllumajanduslikult kõige väärtuslikemaid kultuure.

Piirkonna kliimat iseloomustab piisav sademete hulk (ligikaudu 800 mm aastas), mis peamiselt koondub sügisesse ja kevadesse. Piirkond ei ole liigselt kuiv ning seal saab kasvatada tsitrusvilju ilma rohke lisakastmiseta.

Talvel langeb temperatuur harva alla 0 °C, suvel jääb keskmine temperatuur tänu mahedatele meretuultele tavaliselt allpoole + 30 °C.

5.2. Toote eripära:

Sidrun „Limone di Sorrento” õitseb väga sagedasti: eraldada võib viit peamist õitsemisperioodi. Seetõttu iseloomustab sidruneid suur bioloogiline polümorfism.

Vili võib olla kujult, suuruselt, kesta paksuselt, epikarpi paksuselt ja seemnete arvult väga erinev. Vilja välimuse erinevus sõltub lisaks erinevale õitsemisajale ka kasutatavast kloonist ja kasvuala mullastiku- ja kliimatingimustest.

Siiski ei muuda need erinevused sidrunite „Limone di Sorrento” peamisi organoleptilisi (sensoorseid) ega reoloogilisi omadusi. Seda aspekti iseloomustab eelkõige lahustavate suhkrute ja orgaaniliste hapete (sidrunhape, õunhape) hea tasakaal. Tänu kaaliumirikkale pinnasele on sidrunite kesta õlinäärmetes rikkalikult eeterlikke õlisid.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Sidrunid „Limone di Sorrento” on juba mitmete sajandite jooksul nautinud vaieldamatut tuntust mitte ainult oma tootmispiirkonnas, vaid kogu Itaalias ja ka välismaal, sest toode on tootmispiirkonna kultuuri ja ajaloo lahutamatuks osaks ning tänu iseloomulikele pergola tüüpi varikatustele üheks Sorrento poolsaare maastiku iseloomulikumaks detailiks.

Sorrento poolsaarel on tsitrusvilju kasvatatud juba kaugest minevikust saadik; Pompei linnas avastati Casa del frutteto mosaiikidel, mis on valmistatud 79. aastal pKr, kaks sidrunitaime, mida saab võrrelda tänapäeval Sorrento piirkonnas kasvatatavate sidrunisortidega. 18. sajandi Sorrento poolsaare guaššmaalidel võib jälle leida pähkli- ja oliivisalude ning viinamarjaistanduste kõrval ka ohtralt sidruni- ja apelsinipuid. Kõnealusel sajandil hakkas siinsete sidrunite eksport jõudma ka teisele poole ookeani.

Sidrunikasvatuse intensiivne areng algab 1800. aasta paiku, kui kasutusele võetakse iseloomulikud pergola tüüpi varikatused, mida leidub üksnes Sorrento piirkonnas.

Kogu 19. sajandi jooksul eksporditi pappelkastidesse pakitud Sorrento sidruneid Euroopasse ja Ameerikasse ning need kujunesid isegi rikkuse allikaks ja võimaldasid teha mahukaid investeeringuid turismisektori arendamiseks.

Sel perioodil muutub nn Sorrento sidruniaed, kus tavaliselt leidub ka apelsinipuid, Sorrento linna kuvandi ja turismirikkuste lahutamatuks osaks. Juba 18. sajandil oli Goethe oma suure Euroopa reisi käigus kiitnud Sorrentot kui „õitsvate sidrunipuude maad”.

Turul on sidrunid „Limone di Sorrento” olnud tänu headele omadustele ja erilisele kvaliteedile alati kõrgemas hinnas kui muudest piirkondadest pärit viljad. Lisaks kasutatakse sidruneid „Limone di Sorrento” tänu nende kesta erilistele lõhnaomadustele ka traditsioonilise Sorrento sidrunilikööri limoncello valmistamiseks.

Sidrunite „Limone di Sorrento” (KGT) kõrge kvaliteet tuleneb ühest küljest piirkonna soodsatest mullastiku- ja kliimatingimustest ning teisalt erilisest istanduse arhitektuurist, mille puhul kaitsevad taimi pergola tüüpi varikatused või lihtsalt kõrge kasvuga taimed. Samuti on oluline roll kohalike põllupidajate sajanditepikkusel tööl, mille käigus on välja valitud kõige sobivamad kloonid. Kõik see on andnud tulemuseks eeterlike õlide suure sisalduse sidruni kestas; hapuka ja magusa komponendi hea tasakaalu sidruni mahlas, mis annab viljale erilised organoleptilised omadused, võimaldades seda süüa isegi ilma suhkruta.

Õiged kasvatusvõtted ja sage õitsemine tagavad selliste omaduste olemasolu kogu korjeperioodil koristatud viljadel.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Taotluse esitanud asutus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades kaitstud geograafilise tähise „Limone di Sorrento” tunnustamise ettepaneku 6. aprilli 2007. aasta Itaalia Vabariigi Teatajas nr 81.

Spetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda:

— veebisaidil http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg või

— minnes otse põllumajandusministeeriumi veebilehele (http://www.politicheagricole.it), seejärel klõpsates „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”; ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”).

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.