Selleks et algusest peale ära kasutada uute teenuste ja rakenduste, eelkõige koostoimivate arukate transpordisüsteemide potentsiaalset koostoimet elektroonilise maksukogumissüsteemiga, on oluline jälgida nende arengut. Samuti on oluline, et lisandväärtusega teenuste osutamisel lubataks kasutada sama tehnoloogilist platvormi (sõiduki seadmestikke) kui elektroonilistel maksukogumissüsteemidel.

Teine probleem seondub raskustega teemaksude maksmise tagamisel teises liikmesriigis registreeritud sõidukite puhul. Liikmesriik, mis tuvastab automaatkontrolliseadmete abil teemaksu maksmata jätmisega seonduva rikkumise, ei saa rikkujat tuvastada registreerimisnumbri alusel, kui sõiduk on registreeritud välismaal. ELi tasandil puudub õiguslik alus sõidukite registreerimisandmete liikmesriikide vahel vahetamiseks teemaksude kogumise eesmärgil. Sellest tulenev riiklike, piirkondlike ja kohalike maksukogumiskavade raames saamata jääv tulu on ligikaudu 300 miljonit eurot aastas.

·kohustus teenindada kergsõidukite turgu kallite satelliidipõhiste seadmestikega (ehkki üheski kergsõidukite elektroonilises maksukogumise süsteemis satelliitsidel põhinevat asukoha määramist praegu ei kasutata). Nii ei ole EETSi osutajatel võimalik pakkuda kergsõidukite omanikele konkurentsivõimelist teenust. Satelliitsidel põhinevad seadmestikud on endiselt kallimad kui riiklike maksukogumisteenuse osutajate poolt kasutatavad lihtsad kõrgsageduslainet kasutavad seadmestikud ning nende täiendavad funktsioonid ja arvutusvõimsus on kergsõidukite maksukogumise kontekstis ülearused. Kuni satelliitsidel põhinevad seadmestikud on endiselt nii kallid, on oluline ette näha ajavahemik, mille jooksul oleks võimalik luua kergsõidukite EETSi turg, lubades EETSi osutajatel varustada oma klientide sõidukeid lihtsate seadmestikega, mis ühilduvad olemasolevate maksukogumissüsteemidega.

·kohustus osutada oma teenuseid kõigis liikmesriikides 24 kuu jooksul alates nende ametlikust registreerimisest. Teadaolevalt on see pikka aega takistanud võimalikel osutajatel registreeruda, kuna nad on kartnud registreeringu tühistamist oma asukohaliikmesriigis, kui nad ei suuda kõiki EETSi piirkondi õigeaegselt hõlmata; ning

Asjaolu, et kehtivates õigusaktides ei ole piisavalt selgelt sätestatud maksude kehtestajate (maksukogumissüsteemide haldajate) ja liikmesriikide kohustused EETSi osutajate suhtes, on võimaldanud säilitada tõkkeid, rikkumata seejuures ELi õigusakte. Seetõttu on oluline need kohustused üksikasjalikult täpsustada, et EETSi teenused saaksid areneda paralleelselt riiklikega.

Õigusaktide eesmärgid on siiani suuresti saavutamata. On saavutatud teatav piiriülene koostalitlusvõime, kuid Horvaatias, Iirimaal, Itaalias, Kreekas, Poolas, Saksamaal, Slovakkias, Sloveenias, Tšehhi Vabariigis, Ungaris ja Ühendkuningriigis saab maksude tasumiseks endiselt kasutada vaid riiklikke seadmestikke.

Elektroonilisi maksude kogumise süsteeme kasutatakse riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil 20 liikmesriigis ning süsteemide arv suureneb pidevalt. Valdav osa süsteeme nõuab teekasutajatelt sõidukitesse eriseadmete („sõiduki seadmestik“) paigaldamist. Ehkki mõned neist on piiriüleselt koostalitlusvõimelised, siis suurem osa seda ei ole. See toob kasutajatele kaasa kulu ja koormuse, sest nad peavad varustama oma sõiduki mitme seadmestikuga, et oleks võimalik sujuvalt läbida eri riike. Praegu on prognoositavad kulud 334 miljonit eurot aastas ja prognoositavalt vähenevad need 2025. aastaks pisut alla 300 miljoni euroni aastas (kui ELi tasandil uusi meetmeid ei võeta).

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Käesoleva algatuse näol on tegu kehtiva õigusakti (direktiivi 2004/52/EÜ) uuesti sõnastamisega. Selle eesmärk on keskenduda kehtivate õigusaktide puudustele, et muuta need eesmärkide saavutamisel tõhusamaks. Samuti tehakse ettepanek, et direktiivis tuleks täpsemalt kajastada EETSi eri turuosaliste rolle, mis on praegu määratletud üksnes otsuses 2009/750/EÜ.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Parandades elektroonilise maksukogumise turu raamtingimusi, aidatakse algatusega kaasa siseturu ja digitaalse ühtse turu väljakujundamisele. Lihtsustades ka elektrooniliste maksude kasutamist ja rakendamist, aidatakse kaasa „kasutaja maksab“ ja „saastaja maksab“ põhimõtete ulatuslikumale kasutamisele, aidates sellega kaasa energialiidu eesmärkide saavutamisele. Eelkõige suurendatakse sellega käesoleva algatusega samaaegselt esitatava direktiivi 1999/62/EÜ (raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest) muutmise ettepaneku tulemuslikkust ja tõhusust.

Samuti on algatusega ette nähtud kavandatav õigusraamistik sõidukite registreerimisandmete vahetamiseks teemaksude kogumise eesmärgil. Sellega aidatakse kaasa eesmärkide saavutamisele õigusküsimuste ja põhiõiguste valdkondades. Operatiivsemal tasandil on asjaomased sätted kooskõlas direktiiviga (EL) 2015/413, millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusnõuete rikkumise kohta. Asjaomased sätted on kooskõlas ka isikuandmete kaitse valdkonnas kehtivate õigusaktidega.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Ettepaneku ja kehtiva direktiivi (2004/52/EÜ) õiguslik alus on aluslepingu artikkel 91.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)

Liikmesriigi A elektroonilise maksukogumise turu ebarahuldav korraldus avaldab negatiivset mõju liikmesriigis B registreeritud teekasutajatele ja vastupidi. Üksikutel liikmesriikidel ei ole stiimulit ise midagi muuta, kui ei võeta arvesse ELi kodanike ja ettevõtjate huvisid. Seda saab saavutada üksnes ELi tasandil võetavate meetmega.

Teemaksude maksmise piiriülese jõustamise osas on valitsustevaheline lähenemisviis osutunud piiratuks, kuna liikmesriigid on omavahel sõlminud vaid mõned kahepoolsed lepingud. Üksnes EL saab kehtestada tõhusa teabevahetussüsteemi, mille kaudu kõik liikmesriigid saavad vahetada teemaksu tasumata jätnute kohta teavet.

•Proportsionaalsus

Uued elemendid (võrreldes direktiiviga 2004/52/EÜ) on sõnastatud sidusrühmade poolt avaliku konsultatsiooni raames välja pakutud poliitikameetmete täieliku nimekirja põhjaliku eelanalüüsi alusel. Üheks põhiliseks hindamiskriteeriumiks oli proportsionaalsus. Vähem proportsionaalseid meetmeid (eelkõige elektrooniliste maksukogumissüsteemide range ühtlustamine ELis) analüüsiti mõjuhinnangus ja need jäeti kõrvale.

•Vahendi valik

Algatusega muudetakse oluliselt direktiivi 2004/52/EÜ sätteid ja lisatakse mitu uut sätet. Selguse huvides on ettepaneku näol seega tegu uue (uuesti sõnastatud) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

Direktiivi 2004/52/EÜ ja otsuse 2009/750/EÜ järelhindamine, mis vormistati ühe komisjoni talituste töödokumendina, viis järgmiste järeldusteni:

–suurem osa õigusaktide eesmärke on saavutamata: maksude kehtestajate seisukohast ei ole elektroonilise maksukogumise kulud vähenenud ja endiselt puudub EETS teekasutajatele;

–koostalitluslike elektrooniliste teemaksusüsteemide valdkonnas ei ole tehtud suuri edusamme ja sõidukite seadmestikud ei ole integreeritud muude seadmetega (mõne erandiga); koostalitlusvõime piirdub tavaliselt riikliku tasandiga; sõlmitud on vaid mõni, piiratud ulatusega piiriülene leping; suhteliselt väike piiriülene koostalitlusvõime tuleneb paljude liikmesriikide turgude konkurentsile suletud struktuurist, kuna ametiasutused on andnud turul eelisseisundi ühele maksukogumissüsteemi käitajale, samuti EETSi õigusaktide endi seatud tõketest (eelkõige EETSi osutajate kohustusest suuta osutada oma teenuseid kogu ELis 24 kuu jooksul); piiriülese koostalitlusvõime tagamine on kallis ja keeruline, kuna EETSi õigusaktidega lubatud kolme tehnoloogia rakendamisel esinevad liikmesriikide eraldiseisvates maksukogumissüsteemides märkimisväärsed erinevused; koostalitlusvõime saavutamist takistab ka see, et puuduvad tõhusad sätted, millega tagada teemaksude maksmine teises liikmesriigis registreeritud sõidukite puhul;