ET Euroopa Liidu Teataja C 277/15

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Haridus- ja koolitusvajadus süsinikuvaba energiavarustuse ühiskonnas”

(ettevalmistav arvamus)

(2009/C 277/03)

Raportöör: Edgardo Maria IOZIA

Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 262 palus komisjon 23. oktoobri 2008. aasta kirjas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada ettevalmistav arvamus teemal:

Haridus- ja koolitusvajadus süsinikuvaba energiavarustuse ühiskonnas.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutava transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsiooni arvamus võeti vastu 15. aprillil 2009. Raportöör oli Edgardo Maria IOZIA.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 453. istungjärgul 13.-14. mail 2009 (13. mai istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 161, vastu hääletas 7, erapooletuks jäi 5.

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Komitee on teadlik hariduse osatähtsusest kõigi vanuserühmade jaoks ning koolituse osatähtsusest tehnikute ja kõrgharidusega inimeste jaoks nullilähedaste heitkogustega ühiskonna väljakujundamisel. Valitsused ja teadusringkonnad tunnistavad vajadust muuta võitlus pideva globaalse soojenemisega üheks prioriteediks. Kõige arenenumad riigid, kes kannavad vastutust suurema osa heitkoguste eest, peavad tegema suuremaid edusamme ning toetama arenguriike keskkonnasõbralike ja sotsiaalselt jätkusuutlike arengupoliitikate rakendamisel.

1.2. Vaatamata pidulikest lubatustest (Kiievi deklaratsioon 2003, ÜRO säästvat arengut toetava hariduse aastakümme 2005-2014) ei piisa valitsuste ja kohalike omavalitsuste algatustest hariduse ja koolituse valdkonnas, välja arvatud mõned üksikud olulised näited.

1.3. Euroopa Komisjon on võtnud endale kohustuse edendada energiatõhusust liikmesriikides energiatarbimise ja kolmandatest riikidest energiasõltuvuse vähendamise teel, rahvusvaheliste võrkude ühenduste loomise teel – lihtsustades ühendavaid protokolle – ning töötades energia valdkonnas innukalt välja Euroopa ühist seisukohta. Viimastel aastatel on toimunud märkimisväärne areng, kuid puudus kodanikuühiskonna tõeline pühendumus ning hariduse ja koolituse valdkonnas tehtud edusammud on olnud väga tagasihoidlikud. Komitee tunneb heameelt energeetika peadirektoraadi taasloomise üle ning loodab ELi meetmete tõhusamale kooskõlastamisele et võidelda kliimamuutuste vastu, ühendades kõik pädevused ühe ametiasutuse pädevusvaldkonda.

1.4. Mõnedes riikides on tänu eelkõige VVOdele, kes on pühendunud sellele spetsiaalsele eesmärgile, mitmekordistunud algatused, mille eesmärk on levitada teavet ja teadmisi kõnealuse valdkonna kohta. Komitee korraldatud avaliku arutelu käigus, millel osales ka komisjoni energeetikavolinik Andris Piebalgs, tutvustati selliseid järgmisi kogemusi nagu Terra Mileniul III, Eurec, Collodi Foundation (Pinocchio võiks olla ideaalne tegelaskuju laste keskkonnaalaste teadmiste tõstmisel), Arene - Ile-de-France ja KITH (Kyoto in the home). Ka sellised kutseühingud nagu EBC (European Builders Confederation), sotsiaalelamumajandust esindavad organisatsioonid, sealhulgas CECODHAS, ning kütuseelementide tootjad, sealhulgas Fuel Cell Europe, annavad omalt poolt olulise panuse teadmiste levitamisesse turul pakutavate võimaluste kohta.

1.5. Komitee on veendunud, et tuleb teha rohkem ja suuremaid jõupingutusi ning tegutseda ühiskonna tähtsaimate osalejate tasandil:

— Õpetajad. Tuleb usaldada neile ülesanne teavitada noori keskkonnaküsimustest ja tõsta nende teadlikkust kõnealustes küsimustes. Keskkonnaalane haridus peaks kuuluma mitte üksnes kooliprogrammi vaid ka elukestva õppe programmidesse (L.L.L.).

— Kohalike omavalitsuste juhid. Neil on võimalus mõjutada nii maakasutamisotsuseid kui ka kooliprogramme, mis on suunatud noortele põlvkondadele, kaasates haldusprogrammidesse madalate CO2 heitkogustega ühiskonna loomiseks vajalikud elemendid. Sellele Euroopa linnapeade pakti algatusele antud oluline koht, mille raames üle 300 linnapea võttis endale kohustuse toetada energiatõhusust ja energia säästmist oma piirkondades, annab tunnistust nimetatud tasandil võetud meetme tähtsusest ja potentsiaalist.

— Ettevõtete (eelkõige VKEde) ühendused. Iga piirkondlik ühendus peaks pakkuma ettevõtetele teenust, et lihtsustada teavitus ja koolitusprojektide elluviimist. Hispaanias katsetati edukalt „liikuvaid klassiruume” ehk teiste sõnadega selleks spetsiaalselt ettevalmistatud busse, mida ettevõtted võisid reserveerida koolituskursuste läbiviimiseks ettevõtte juures. Selle projekti raames, mis viidi läbi koos ettevõtetega ja Castilla-Leóni piirkonnaga, koolitati 5 600 töötajat taastuvenergia sektoris.

— Ametiühinguorganisatsioonid. TUC (Trades Union Congress) algatas näiteks pilootprojekti „Green Workplaces”, mis on juba andnud hindamisväärseid tulemusi, sõlmides mõnede ettevõtete ja institusioonidega lepinguid eesmärgiga vähendada tarbimist ja heitkoguseid. Energiatõhususe programmide kaasamine kollektiivläbirääkimistesse koos ühiste eesmärkidega, mille saavutamise puhul premeeritakse, võiks olla arukas lahendus tulude ja kasumi suurendamiseks.

— VVOd. Keskkonnaorganisatsioonide pädevus koos õpetajate ja teadlaste didaktiliste kogemustega on olulise tähtsusega lisaväärtus. Kursusi õpetajatele, ettevõtetele ja administraatoritele võiks korraldada kokkuleppel kohalike ja piirkondlike omavalitsustega.

— Arhitektid ja ehitusinsenerid saaksid anda eriti olulise panuse nii uute hoonete kui eluruumide ajakohastamisel.

— Ametiasutused, mis võivad avaldada soodsat mõju turu suunamisel, suurendades keskkonnasäästlike riigihangete osatähtsust, sealhulgas riigihankelepingud, mis sisaldavad üha rangemaid keskkonnakriteeriumeid.

— Liikmesriikide valitsused, kes võtavad lõpuks ka vastavalt oma pidulikele kohustustele konkreetseid meetmeid keskkonnahariduse toetamiseks.

1.6. Kasvuhoonegaaside madalate heitkogustega energiasse investeerimine on kõigile kasutoov olukord. Tuleb luua mitu miljonit uut kvaliteetset töökohta, et piirata heitkoguseid, vähendada sõltuvust välistarnijatest, arendada uuenduslikke tehnoloogiaid ja teadustegevust.

1.7. Võttes arvesse asjaolu, et võimatu on määratleda programmide sisu ELi tasandil, tuleks teostada nende kvaliteedi võrdlev analüüs.

1.8. Pädevuste ja laste huvi arendamine keskkonnaprobleemidega seonduvate tegevuste vastu, sealhulgas väljaspool kooli, jättes viimastele võimaluse valida algatused, tooks endaga kaasa muutuse elustiilis, asjaolu, mis võimaldaks uuesti avastada sotsiaalse suhtlemise väärtuse. Olles televiisori kinni pannud, võivad lapsed jälle hakata mängima koos omavanuste sõpradega.

1.9. Suurem osa rakendatavatest meetmetest kuulub liikmesriikide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, institutsioonide, majandusringkondade ja ühiskonna ning üldisemalt öeldes kodanike pädevusvaldkonda. ELil võiks olla oluline osatähtsus arvukate vajalike meetmete innustamisel ja edendamisel.

1.10. Tarbijakoolitus. Tuleks tugevdada ja laiendada direktiivi 2006/32 üldiselt ning eelkõige erisätteid, milles käsitletakse tarbijate teavitamist eri kaupade ja teenuste energiatõhususe kohta, et nad võiksid tegutseda vastutustundlike kodanikena. Komisjon peaks kaasama dokumentidesse, mis sisaldavad teavet riiklike energiakavade kohta, algatused hariduse, koolituse ja teabe valdkonnas, mis igal liikmesriigil on kavas ellu viia.

1.11. Ehitussektori tähtsus. Uus komisjoni esitatud direktiiv parandaks hoonete energiatõhusust. Komisjon võiks algatada ELi programmi, et innustada ja tugevdada tehnikute ametialaste teadmiste olulist täiendamist.

1.12. Riigihanked. Riigihangetel võib olla väga suur mõju energiatõhususe suurendamisele. Kõik riigihanked ehitusvaldkonnas peaksid sisaldama olulisi ja täpseid energiatõhususe nõudeid, nii et energiatõhusust hakataks pidama otsustava tähtsusega elemendiks pakkumiskutsete raames esitatud ettepanekute hindamisel. Tuleks ette näha erikoolitus asjast huvitatud ametnikele.

1.13. Võttes arvesse kõnealuse küsimuse multidistsiplinaarsust oleks vaja ette näha erikursusi selleks, et koolitada õpetajaid. Riiklike foorumite Euroopa võrgustike loomine olemasolevate keskkonnasäästliku energia algatuste ja keskkonnasäästlikku energiat toetavate organisatsioonide põhjal võiks tagada riikliku teabekanali asjaomaste programmide ja materjalide levitamiseks ning lihtsustada keskkonnasäästliku energia teema kaasamist kooliprogrammidesse. Komitee toetab selle võrgustiku loomist.

2. Sissejuhatus

2.1. Keskkonnaministrite konverentsil Kiievis 2003. aastal kinnitati pidulikult, et me tunnistame hariduse otsustavat tähtsust keskkonnakaitse ja säästva arengu jaoks. Kutsume kõiki riike üles kaasama säästva arengu teemat haridussüsteemidesse kõigil tasanditel, eelkoolist kuni kõrgkoolini, eesmärgiga edendada haridust kui muutuse võtmetegurit.

2.2. 2002. aasta detsembris toimunud ÜRO peaassamblee 57. istungil nimetati aastaid 2005-2014 ÜRO säästvat arengut toetava hariduse aastakümneks, mille raames tehakse koostööd ka Unesco ning teiste asjaomaste organisatsioonidega.

2.3. Volinik Pielbags kinnitas, et me peame arendama ühiskonda, mis kasutab maakera ressursse selliselt, et on võimalik tagada tulevaste põlvkondade eksistents pikas perspektiivis ning me peame seda tegema, rahuldades sama ajal kasvava vajaduse tervise, rahu ja heaolu järele. See on erakordselt suur väljakutse, mis nõuab väga suurt ühiskondlikku muutust, mis on tegelikult kolmas tööstusrevolutsioon.

2.4. CO2 praegune kontsentratsioon atmosfääris, mis aastatuhandeid on olnud ligikaudu 260 ppm on praeguseks tõusnud peaaegu 390 ppm–ni, suurenedes igal aastal peaaegu 2 ppm võrra. Kui ei rakendata energiameetmeid heitkoguste piiramiseks, kasvab kontsentratsioon atmosfääris 2050 aastaks 550 ppm-ni. Sellise kontsentratsioonitaseme tulemusel võib rahvusvaheliste agentuuride ja valitsustevaheline kliimamuutuste rühma IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change) hinnangutel maakera keskmine temperatuur tõusta 6 °C võrra XXI sajandi jooksul.

2.5. Euroopa, teadlikuna oma vastutusest suure saastajana, osaleb Kopenhaageni konverentsil, tehes omalt poolt kõik selleks, et saavutada teistelt suurtelt rahvusvahelistelt partneritelt sama ambitsioonikaid kohustusi kõnealuses valdkonnas. Energia peadirektoraadi loomine hiljuti omab suurt tähtsust, kuid oleks loogiline ühendada kliimamuutustega seonduvad küsimused ühe konkreetse asutuse pädevusvaldkonda.

2.6. Selleks, et saavutada soovitud tulemusi, on vajalikud terve ühiskonna ja eriti iga kodaniku jõupingutused ning tuleb juba koolieast või veelgi parem eelkoolieast alates innustada huvi kõnealuse projekti vastu ning ühtlasi selle projektiga liitumist. Globaalse soojenemise probleemi tuleb vaadelda vähenenud ressursside ja säästva arengu üldisemas raamistikus.

2.7. Avaliku arutelu käigus lõpetas KITH projekti esindaja oma sõnavõtu meeldejäävalt, parafraseerides J. F. Kennedy ütlust: „Ära küsi, mida maakera võib teha Sinu heaks, vaid mida Sina võid teha maakera jaoks.” Selline muutus suhtumises oleks otsustav inimkonna tuleviku jaoks.

3. Hariduse ja koolituse tähtsus madalate süsinikunäitajatega ühiskonnas.

3.1. Madalate süsinikunäitajatega ühiskonna eesmärgi saavutamine nõuab sellise infrastruktuurivõrgustiku kiiret väljaarendamist, mis eelkõige tagaks1) asjakohase teabe edastamise kodanikele CO2 heitkogustega seonduvate küsimuste kohta; 2) piisava arvu erineva taseme tehnikute koolitamise, kes on spetsialiseerunud süsinikuvabade energiatehnoloogiate sektori valdkonnas; 3) teadus- ja arendustegevuse rahastamise kõnealuses valdkonnas. Tavapärased käitumismustrid on sageli takistuseks tavadele, mis on paremini kooskõlas CO2 heitkoguste vähendamisega. Seetõttu tuleb kasutusele võtta koolitusmeetmed ka selles valdkonnas. Tuleb tagada kodanike tehniline ja teaduslik haridus. Tehnikute koolitus on vajalik eeldus, et sektori arengut ei takistaks nõuetekohase kvalifikatsiooniga tehnikute puudus. Madalate süsinikunäitajatega tehnoloogiate valdkonnas tuleks koolitada piisav arv tehnikuid ja insenere, unustamata tuumaenergiasektorit, mis jääb veel paljudeks aastateks sellise energia allikaks, mida iseloomustavad madalad kasvuhoonegaaside heitkogused. Selles valdkonnas omab esmatähtsust see, et kodanikele tagatakse täielik ja läbipaistev teave tuumaenergia valikuga seonduvate positiivsete ja negatiivsete aspektide kohta.

3.2. Algatused, mille raames innustatakse lapsi mängude kaudu arendama teadlikkust keskkonnakaitse küsimustes, mini-võistluste abil, mis põhinevad koduste majapidamistööde mõjul keskkonnale, on eriti kasulikud. Arutades koolis läbi terve rea igapäevaseid koduseid majapidamistöid, õpivad lapsed määratlema kogusäästu energia või CO2 heitkoguste osas, mis on saavutatud väikeste igapäevaste liigutuste tulemusel. Lapsed võistlevad üksteisega ning kaasavad samal ajal oma vanemad, teavitades neid ning tõstes nende teadlikkust heade tavade valdkonnas.

3.3. Sellealane haridus peab algama algkoolis. See on kahtlemata kasulik noorte teavitamise jaoks keskkonnaprobleemide ja uute energiasäästlike käitumismustrite valdkonnas. Kuid seda haridust tuleks arendada pidevalt kuni võimalikult kõrge tehnilise taseme saavutamiseni kõigis kõrgkoolides, eelkõige tehnilise ja teadusliku hariduse raames, kahel eesmärgil: tõsta ühiskonna teadlikkust neis küsimustes ja pakkuda paljudele noortele eriteadmisi, mis annavad neile võimaluse valida elukutse, mis seondub CO2 heitkoguste kontrolliga.

3.4. Euroopa läbib praegu globaalset majanduskriisi. Üks võimalusi selle ületamiseks seisneb nende kõrgtehnoloogia valdkondade arendamises, mis seonduvad keskkonnakaitsega. CO2 heitkoguste vähendamine kujutab endast kahtlemata ühte võimalust, kuna seda on võimalik rakendada paljude arenenud riikide võtmesektorite puhul, sealhulgas autotööstus, ühiskondlik reisijate- ja kaubavedu, ehitus ja isegi elektritootmine, mis on sageli ühendatud säästuvõimalusega tänu suuremale energiatõhususele.

3.5. Kiirus, millega Euroopa tootmissüsteem on võimeline orienteeruma uutele tehnoloogiatele võrreldes teiste maailma majanduse kesksete osalejatega, võiks olla määrava tähtsusega Euroopa majanduse tuleviku jaoks.

3.6. Mõned Euroopa riigid on maailma tasandil esireas paljudes tehnoloogiavaldkondades, mis seonduvad energiasäästu ja madalate CO2 heitkogustega, kuid hiljuti maailma teistes piirkondades tehtud investeeringud (sealhulgas USA valitsuse investeeringud autotööstusse) võiksid kiirelt asetada Euroopa mahajäänud piirkonna ohtlikku olukorda.

3.7. Igal juhul tuleks vähendada suuri erinevusi liikmesriikide vahel nii nende tootmis- ja uuendusvõimete osas kõnealuses valdkonnas kui kooli- ja kõrghariduse ning koolituse kvaliteedi osas, innustades õppurite vahetusi liikmesriikide kõrgtehnoloogiaga seonduvates koolitusvaldkondades.

3.8. Raskus, kehtestada ühised õpetamisstandardid keskkonnaalase hariduse jaoks ELi tasandil, ei tohiks takistada teadmiste levitamist, kasutades kõige arenenumate riikide võimalusi. Tuleks läbi viia kvaliteetne võrdlusuuring, et tõsta ELi keskmist taset.

3.9. ELi programmid ManagEnergy, Intelligent Energy Europe, Comenius ja Leonardo da Vinci, mis on erineval viisil suunatud koolitusele, nõustamisele ja haridusele, on oluliseks panuseks sellise Euroopa arengusse, kus kasutatakse inim- ja keskkonnaressursse kõige paremal viisil.

3.10. Riiklike foorumite Euroopa võrgustike loomine olemasolevate keskkonnasäästliku energia algatuste ja keskkonnasäästlikku energiat toetavate organisatsioonide põhjal võiks tagada riikliku teabekanali asjaomaste programmide ja materjalide levitamiseks ning lihtsustada keskkonnasäästliku energia teema kaasamist riiklikesse kooliprogrammidesse.

3.11. EL peab rakendama viivitamatult, järjekindlalt ja kooskõlastatult sellist meedet, mille eesmärk on arendada madalate CO2 heitkogustega tehnoloogiate valdkonda. Esmatähtsust omab selliste ekspertide kriitilise massi loomine, kes on võimelised panustama selle sektori arengusse järgmiste aastakümnete jooksul.

3.12. Kõrgkoolides ja ülikoolides antav haridus võib ja peab olema kooskõlastatud Euroopa tasandil, tänu keelbarjääride kõrvaldamisele. Euroopas on juba olemas näiteid sellise ülikoolidevahelise kooskõlastamise kohta. Agentuur EUREC, mis viib läbi Euroopa taastuvenergiaalast magistriprogrammi tänu Saksamaa, Prantsusmaa, Ühendkuningriigi, Kreeka ja Hispaania ülikoolide koostööle ning rahvusvahelise magistriprogrammile kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise tehnoloogiate valdkonnas, mida viivad ühiselt läbi Perugia (Itaalia) ülikool, Liège'i (Belgia) ülikool ja Mälardaleni ülikool Västeråsis (Rootsi) (www.masterghg.unipg.it). Neid algatusi peaks tutvustama ja rahastama EL ning nad peaksid olema suunatud spetsiaalsetele teemadele sellise kooskõlastatud kava raames, mis tagab ühe tehnikute põlvkonna koolituse, kes omavad põhjalikke erialateadmisi kõigis asjaomastes majandussektorites.

3.13. Ülikoolihariduse tasandil peaks sellise kursuse ja selliste säästvale arengule pühendatud eridiplomite (CO2, energiasäästu, keskkonnasäästlike energiatehnoloogiatega jms seonduvad probleemid) loomine toimuma samaaegselt nimetatud valdkondadesse tehtavate investeeringute suurendamisega. Tegelikult pole kõrgetasemeline haridus võimalik, kui õpetajad ei ole kaasatud rahvusvahelise tasandi uurimisprojektidesse selle sektori raames, kus nad tegutsevad.

4. Haridus: eeskujud, mida järgida

4.1. Euroopas ja maailmas on märkimisväärseid näiteid sellise didaktilise tegevuse kohta, mis seondub keskkonnakaitse edendamisega ning on mõnel juhul spetsialiseerunud heidete vähendamisele.

4.2. Texase ülikool Austinis ja selle juures asuv Jackson School of Geosciences on juba mitmeid aastaid viinud alg-, põhi- kui ka keskkoolidega Texases läbi koostööprogrammi, mida tuntakse GK-12 nime all. Õpetajatele ja õpilastele suunatud kursusi rahastatakse riiklikest vahenditest (õpetajatele makstakse ka väikest rahalist toetust 4 000 USD ulatuses aastas).

4.3. Euroopas on palju sarnaseid algatusi, sealhulgas Ühendkuningriigi valitsuse veebilehekülg, millel innustatakse inimesi arvutama välja oma tegevusest põhjustatud süsinikdioksiidi heiteid ning antakse nõu selle kohta, kuidas neid vähendada (http://actonco2.direct.gov.uk/index.html).

4.4. Île de France'i piirkondlik nõukogu korraldas hiljuti (2007) ja rahastas integreeritud projekti säästvale arengule suunatud keskkonnahariduse (EEDD) teemal, mille raames innustatakse tegema spetsiifilisi pedagoogilisi algatusi ja looma ühendusi algatuste kooskõlastamiseks piirkondlikul tasandil.

4.5. ELi projekti Young Energy Savers raames luuakse terve seeria lõbusaid ja innustavaid animafilme kõige tuntumate animafilmi loojate käe all, milles näidatakse lastele, et ka nemad võivad filmitegelaste eeskujul teha väikseid, kuid tõhusaid jõupingutusi, vähendades oma süsinikdioksiidi heiteid.

4.6. Kool, perekond ja töökoht on parimad kohad selleks, et levitada hariduslike meetmete kaudu teadmisi ja teadlikkust. Üksnes käitumismudelite ja eluviisi massilise muutmise tõhustamise teel on võimalik saavutada ambitsioonikaid, kuid vajalikke eesmärke.

4.7. Tuleks luua mehhanismid ja vahendid selleks, et võimaldada noortel jätkata keskkonnaalast tegevust väljaspool kooli. Noortel on annet uuenduste jaoks ning nad suhtuvad entusiastlikult muutustesse, kuid soovivad sageli tegutseda iseseisvalt. Paljud noored jäävad kõrvale täiskasvanute poolt juhendatavatest tegevustest, kuna nende suhtumist tuleb stimuleerida teisiti.

5. Kutsealane koolitus tehnikutele ja erialaspetsialistidele

5.1. Tänu sellele on Euroopas ja maailmas loodud mitu miljonit uut töökohta.

5.2. 2008. aasta septembris avaldasid UNEP, ILO, IOE ja ITUC raporti pealkirjaga Green Jobs: Towards decent work in a sustainable, low-carbon world. ELiga seoses nähakse selles äärmiselt huvitavas uuringus ette 950 000 kuni 1 700 000 töökoha loomist alates praegusest kuni aastani 2010 ning 1 400 000 kuni 2 500 000 töökoha loomist alates tänasest kuni aastani 2020, vastavalt sellele, kas valitud strateegia on tavapärane või põhjalikum. 60 %-70 % neist töökohtadest peaksid olema loodud taastuvenergia sektoris ja vähemalt üks kolmandik neist on mõeldud kvalifitseeritud tööjõule.

5.3. Võttes arvesse kõiki tehnoloogiaid ja tegevusi, mis on kaasatud energiatõhususse ja –säästu, jäätmekäitlusse ja –ringlusse, veevarustusse ja selle tõhusasse juhtimisse, säästvasse ja uuenduslikku transporti, ulatuks vajalike investeeringute kogusumma, mis võimaldaks luua arvukaid töökohti, sadade miljardite dollariteni.

5.4. Eelöeldut arvesse võttes on selge, et teadus- ja kutsealasel koolitusel on keskne koht töötajate ettevalmistamisel tuleviku töökohtade jaoks.

5.5. Et langustrendi kiirelt ümber pöörata, vaatamata praegustele riiklikele eelarveraskustele, tuleks massiliselt investeerida keskkonnasõbralike töökohtade loomisesse. Tuleks teha olulisi riiklikke investeeringuid, et edendada koolituskursusi noortele ja erialaseid täienduskursusi neile, kes juba töötavad selles valdkonnas.

5.6. Tööstusettevõtted, ametiühingud, VVO-d ja riiklikud ametiasutused peaksid tegema koostööd, korraldades riiklikke erialakonverentse, et leida riigi oludega kõige paremini sobivaid lahendusi, eesmärgiga arendada haridusalaseid algatusi ja kutsealast koolitust kõige uuenduslikumates sektorites ning eelkõige madalate süsinikdioksiidi näitajatega ühiskonnas.

5.7. Avaliku arutelu käigus oli võimalik rõhutada eelkõige avaliku halduse valdkonnas juhtivatele töötajatele ja haldusametnikele mõeldud teavitustegevuse ja tehnilise toetuse olulisust, eesmärgiga võimaldada neil tööd tõhusalt korraldada, olla teavitatud olemasolevatest madalate süsinikdioksiidi näitajatega toodetest ja tehnoloogiatest ning määratleda kvantitatiivselt mõistlikud normid rohelise hanke programmi jaoks.

5.8. Ehitussektoris on võimalik saavutada olulist energiasäästu koos heidete vastava vähendamisega. 40 % elektrienergiast kasutatakse ehituses ning sellest 22 % oleks võimalik säästa. 41,7 % töötajatest (siin on riigiti suuri erinevusi) on madal kvalifikatsioon ja nende koolitus nõuaks väikestelt ettevõtetelt üle jõu käivaid kulutusi. Seetõttu peaks me innustama selliseid algatusi nagu liikuvate klassiruumide projekt Hispaanias, mille raames töötajaid koolitatakse keskkonnasõbralike ehitustehnoloogiate valdkonnas, ilma et nad peaksid töökohalt pikka aega eemal viibima. Sotsiaalelamumajanduse organisatsioonid on käivitanud terve rea algatusi, mille eesmärk on teavitada asjaomaste korterite haldajaid ja kasutajaid. Projekti „Energy Ambassadors” eesmärk on koolitada koolitajaid kohalikul tasandil, VVO-des ja ühiskondlikes organisatsioonides, et neist saaks alguses kontaktisikud energia küsimuses oma organisatsioonis, et seejärel levitada teadmisi avalikkusele.

5.9. Nende elukutsete hulgas, kes võivad positiivselt mõjutada heiteid, on arhitektid. Üha ena ja enam võib selle elukutse esindajate juures täheldada uut kulutuurilist lähenemisviisi. Selle asemel, et koostada projekte kunstliku elustiili jaoks, mis põhineb masinate ja elektri ulatuslikul kasutamisel, toimub areng sellise elustiili ja elukeskkondade valiku suunas, mille nõudeid dikteerib looduslik rütm. Samuti on oluline levitada spetsiifilisi tehnilisi teadmisi nende uuenduslike materjalide omaduste kohta, mis võimaldavad saavutada energiasäästu.