EUROOPA KOMISJON Brüssel,7.9.2017 COM(2017) 464 final KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE, EUROOPA KESKPANGALE, EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE avaliku huvi üksustele osutatavate kohustusliku auditi teenuste ELi turul toimuva arengu jälgimise kohta vastavalt määruse (EL) 537/2014 artiklile 27



1.Sissejuhatus ELi auditiõigusaktide reformi eesmärk oli tugevdada usku finantsaruannete usaldusväärsusesse. Kõnealused õigusaktid on auditidirektiiv ja auditimäärus. Direktiivi kohaldatakse kõigi kohustuslike auditite suhtes; määrus sisaldab avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi erinõudeid. Määruse eesmärk on parandada auditite kvaliteeti ja edendada audititurul konkurentsi. Määruse artikli 27 alusel korraldatakse tulemuslikku ja korrapärast seiret nimetatud eesmärkide täitmise üle. Artiklis 27 käsitletakse avaliku huvi üksustele osutatavate kohustusliku auditi teenuste ELi turu järgmisi aspekte: a) turukontsentratsiooni tase; b) auditi kvaliteeti ohustavad riskid ja nende maandamise meetmed; c) auditikomiteede tegevuse tulemuslikkus. Määruse kohaselt peavad kõik riiklikud auditijärelevalve asutused ja Euroopa konkurentsivõrgustik koostama aruande vastaval avaliku huvi üksustele kohustusliku auditi teenuste osutamise turul toimuva arengu kohta. Komisjon koostab seejärel nende põhjal ühisaruande kogu ELi kohta. Ühisaruanne esitatakse nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule, ning kui see on asjakohane, Euroopa Parlamendile. See aruanne on esimene selline ühisaruanne ja seda kasutatakse tulevastes aruannetes lähteolukorra kirjeldusena. Selles aruandes sisalduva analüüsi aluseks on andmed, mille riiklikud pädevad asutused ja Euroopa konkurentsivõrgustik on komisjonile esitanud. Need kajastavad valdavalt 2015. aasta seisu ning koguti valitud turunäitajate põhjal 2016. aastal. Komisjon tegi ettevalmistusi, konsolideerimist ja kinnitamist puudutavat tööd tihedas koostöös Euroopa audiitorite järelevalveasutuste komiteega (CEAOB). Riiklikud pädevad asutused kasutasid oma aruannetes riikide kohta erinevaid teabeallikaid. Avalikud riiklikud registrid ja läbipaistvusaruanded on avalikud allikad; teised kasutatud allikad, näiteks uuringud ja küsimustikud, ei ole avalikud. Enamik selles aruandes kasutatud andmetest pärineb riiklikest aruannetest, kui ei ole märgitud teisiti. Riiklike andmete konsolideerimisel ELi tasandil esinesid mitmeid piiravaid asjaolusid. Kuna ELi uued auditieeskirjad muutusid kohaldatavaks alles 17. juunil 2016, koguti riiklikes aruannetes sisalduvaid andmeid ELi eelmise õigusraamistiku (direktiiv 2006/43/EÜ) alusel. Uute auditieeskirjadega tehti mitmeid muudatusi, näiteks seoses andmete kättesaadavuse ja kogumisega riiklike pädevate asutuste poolt. Mõne liikmesriigi esitatud andmete detailsuse taset mõjutas andmete kättesaadavus riiklikul tasandil. See seletab teabe osalist puudumist riiklikes aruannetes. Lisaks koguti paljudes liikmesriikides andmeid erinevate vaatlusperioodide kohta, kuna audiitorühingud kasutavad aruannete esitamisel erinevaid majandusaasta perioode. See raskendab kogu ELi hõlmavate andmete võrdlemist ja konsolideerimist. Peale selle lähtuvad liikmesriigid andmekogumisel erinevatest tavadest. Näiteks võidakse andmeid koguda eraldi audiitorühingute või audiitorvõrgustike kohta. Mõne liikmesriigi andmete detailsuse taset mõjutas ka näitajate erinev tõlgendamine. Nimetatud piiravaid asjaolusid arvestades tuleb olla ettevaatlik andmete analüüsimisel ja ELi tasandil järelduste tegemisel. 2.ELis avaliku huvi üksustele osutatavate kohustusliku auditi teenuste turul toimuv areng: peamised tähelepanekud 2.1.Ülevaade avaliku huvi üksustele osutatavate kohustusliku auditi teenuste turust Selles osas kirjeldatakse avaliku huvi üksustele osutatavate kohustusliku auditi teenuste turu olukorda enne auditireformi jõustumist. See aitab turgu mõista ja lihtsustab tulevastes turuseire aruannetes hinnangute andmist. Avaliku huvi üksuste, näiteks börsiettevõtete, pankade ja kindlustusandjate kohustuslike auditite suhtes kehtivad määruse alusel erinõuded. Liikmesriigid võivad nimetada avaliku huvi üksuseks ka muid ettevõtjaid seoses nende tegevuse iseloomu, nende suuruse või nende töötajate arvuga. Neid nimetatakse riiklikeks avaliku huvi üksusteks. Avaliku huvi üksuste kohustuslike auditite ELi turu analüüs näitab, et olukord on väga mitmekesine nii audiitorite ja audiitorühingute arvu kui ka nende käibe poolest. Avaliku huvi üksused ELi eelmise õigusraamistiku ajal oli ELis üle 25 000 avaliku huvi üksuse. Nende arv riigis võib olla väga väike (64 Lätis) või väga suur (ligikaudu 7 000 Hispaanias) (vt tabel 1). Protsentuaalselt kõige rohkem on ELis riiklikke avaliku huvi üksusi. Kokku on ELis üle 11 100 riikliku avaliku huvi üksuse. Ligikaudu 15 liikmesriiki on teatanud, et seal tegutseb riiklikke avaliku huvi üksusi. Jooniselt 1 on näha, et kaheksas liikmesriigis moodustavad riiklikud avaliku huvi üksused enam kui poole kõigist avaliku huvi üksustest. Börsiettevõtete osakaal on ELis kokku teisel kohal ning 15 liikmesriigis moodustavad börsiettevõtted suurima osa avaliku huvi üksustest.

Joonis 1. Avaliku huvi üksuste osakaal kategooriate kaupa ELi liikmesriikides Vannutatud audiitorid ja audiitorühingud ELis Kokku on ELis vannutatud audiitorina registreeritud 250 047 isikut. 26 liikmesriigi arvestuses töötab 26 % registreeritud vannutatud audiitoritest audiitorühingus või on seotud audiitorühinguga. See osakaal on liikmesriigiti väga erinev (vt tabel 1). Ühendkuningriigi, Prantsusmaa, Iirimaa ja Saksamaa arvele langeb 64 % kõigist ELis registreeritud audiitorühingutest ning kõige suurem on nende arv Ühendkuningriigis (üle 6 000). Kuues liikmesriigis (Bulgaaria, Soome, Luksemburg, Malta, Sloveenia ja Kreeka) on registreeritud audiitorühinguid alla saja. Umbes 5 % kõigist ELis registreeritud audiitorühingutest tegeleb avaliku huvi üksuste kohustuslike audititega. Avaliku huvi üksusi auditeerivate registreeritud audiitorühingute osakaal jääb alla ühe kolmandiku kõigis liikmesriikides peale Kreeka (70 %), Bulgaaria (55 %) ja Slovakkia (34 %). Madalmaades, Ühendkuningriigis, Taanis ja Iirimaal on see väiksem kui 2 %. Tabel 1. Ülevaade turu struktuurist ELi liikmesriikides Registreeritud vannutatud audiitorite arv (füüsilised isikud) Audiitorühingus töötavate või sellega partnerina või muul viisil seotud registreeritud vannutatud audiitorite arv Registreeritud audiitorühingute arv Avaliku huvi üksusi auditeerivate registreeritud audiitorühingute arv Avaliku huvi üksuste arv Avaliku huvi üksuste kohustuslike auditite arv Belgia 1 052 861 529 19 268 276 Bulgaaria 704 243 93 51 782 1 021 Tšehhi Vabariik 1 291 287 363 50 433 375 Taani 3 591 3 093 1 568 9 354 354 Saksamaa 17 342 10 067 2 992 73 677 1 040 Eesti 353 234 152 16 196 196 Iirimaa 9 997 9 997 5 272 11 1 005 1005 Kreeka 1 068 826 46 32 324 609 Hispaania 4 177 2 858 1 395 199 7 393 8 006 Prantsusmaa 13 494 - 6 019 565 2 470 3 431 Horvaatia 976 532 228 75 794 794 Itaalia 15 3947 2 938 463 26 1 578 1 578 Küpros 924 924 524 15 147 147 Läti 169 150 136 15 64 64 Leedu 370 265 171 13 156 170 Luksemburg 277 275 66 15 379 429 Ungari 4 965 2 070 1 807 68 245 245 Malta 1 276 587 66 10 168 168 Madalmaad 1 791 1 791 365 7 ligikaudu 800 1 013 Austria 105 - 397 17 341 341 Poola 7 086 3 510 1 612 97 1 992 2 375 Portugal 1 378 802 229 58 1 189 1 192 Rumeenia 4 632 1 358 969 124 - 552 Sloveenia 188 133 54 17 88 88 Slovakkia 791 445 233 80 572 908 Soome 1 543 905 80 15 578 578 Rootsi 3 476 3 476 146 15 551 551 Ühendkuningriik 13 084 13 084 6 331 50 1 741 1 748 EL kokku 250 047 61 711 32 306 1 742 ligikaudu 25 000 29 254 Avaliku huvi üksuste kohustuslike audititega seotud käive ja tasud Avaliku huvi üksusi auditeerivate audiitorühingute kogukäive ELi 25 liikmesriigis (Bulgaaria, Prantsusmaa ja Hispaania andmed puuduvad) on ligikaudu 31 miljardit eurot. Liikmesriikide näitajatest ilmneb aga, et ELi sees on suuri erinevusi. Kaheksas liikmesriigis on avaliku huvi üksusi auditeerivate audiitorühingute koondkäive üle ühe miljardi euro, samal ajal kui 11 liikmesriigis jääb see alla 100 miljoni euro. Ainuüksi Ühendkuningriigis moodustub umbes pool 25 liikmesriigi avaliku huvi üksusi auditeerivate audiitorühingute käibest. Ühendkuningriigi järel on suurimad turud Saksamaa ja Madalmaad (vt joonis 2). Kohustuslike auditite tasude kogusumma oli andmed esitanud 27 liikmesriigis ligikaudu 11 miljardit eurot. Peaaegu 60 % sellest summast langeb Ühendkuningriigi, Saksamaa ja Prantsusmaa arvele. 13 liikmesriigis jäi tasude summa alla 100 miljoni euro. Joonis 2. Avaliku huvi üksusi auditeerivate audiitorühingute käive ja kohustuslike auditite tasud liikmesriikide kaupa 2.2.Turukontsentratsiooni tase Üks määruse põhieesmärke on luua kohustusliku auditi teenuste jaoks konkurentsiturg, kus on avaliku huvi üksuste jaoks piisaval hulgal vannutatud audiitoreid ning audiitorühinguid. Nimetatud eesmärgi tähtsust näitab artiklis 27 sätestatud nõue hinnata avaliku huvi üksuste kohustuslike auditite turu kontsentratsiooni taset. Seetõttu püütakse selles osas kindlaks määrata lähteväärtus, mille põhjal tulevastes turuseire aruannetes edasiminekut selles valdkonnas mõõta. Liikmesriikidel paluti esitada teavet avaliku huvi üksuste kohustuslike auditite turu kontsentratsiooni kohta seoses 10 suurema audiitorteenuste pakkujaga (tähis: 10KAP). Käibe arvutamisel kasutasid 15 liikmesriiki audiitorühingutel põhinevat meetodit, seitse riiki kasutasid audiitorvõrgustikul põhinevat meetodit ja kaks riiki kasutasid mõlemat meetodit. Eri audiitorühingute majandusaastad on erinevad ega kattunud alati 2015. kalendriaastaga, mis oli andmete kogumisel vaatlusperiood. Seetõttu on selles osas esitatud andmed ligikaudsed.

Turuosa andmeid analüüsitakse kolme turukontsentratsiooni näitaja põhjal, mis on arvutatud iga liikmesriigi kohta: „suur nelik“ (PwC, Deloitte, KPMG ja EY), „CR4“ (iga riigi nelja suurima audiitorühingu konsolideeritud turuosa) ja „10KAP“. Eelkõige on analüüsitud suure neliku ja CR4 erinevusi, et hinnata tulevastes aruannetes nende turukontsentratsiooni näitajate trendi. Kontsentratsioon avaliku huvi üksuste kohustuslike auditite arvu ja (avaliku huvi üksusi auditeeriva võrgustiku või ühingu) käibe järgi Kui vaadata avaliku huvi üksuste kohustuslike auditite arvu, siis on suure neliku keskmine turuosa peaaegu 70 % (28 liikmesriigi andmete põhjal). Kui vaadata käivet, siis on turukontsentratsioon keskmiselt ligikaudu 80 % (21 liikmesriigi andmete põhjal). Kontsentreeritud oligopol kohustuslike auditite arvu järgi (vt joonis 3) on suure neliku käes 11 liikmesriigis ja käibe järgi 15 liikmesriigis. Jooniselt 4 on näha, et kuues liikmesriigis on suure neliku kombineeritud turuosa käibe põhjal üle 90 %. CR4 kontsentratsiooni suhtarv on suure neliku omast suurem avaliku huvi üksuste kohustuslike auditite arvu järgi seitsmes liikmesriigis ja käibe järgi viies liikmesriigis. Seega kuuluvad suure neliku liikmed enamikus liikmesriikides nelja suurima audiitorühingu hulka. Joonis 3. Audiitorühingute turuosa avaliku huvi üksuste kohustuslike auditite arvu järgi 2015. aastal Kontsentratsiooni taset käibe järgi oli võimalik arvutada 21 liikmesriigi kohta ja kuue suurima turuosaga (käibe järgi) audiitorühingu turukontsentratsioon koondarvestuses oli neis kokku üle 50 % ning 10 liikmesriigis üle 90 %. ELi tasandi 10KAP liidetud turuosad (käibe järgi) olid 16 liikmesriigis üle 90 % ja neljas liikmesriigis alla 80 %. Joonis 4. Audiitorühingute (avaliku huvi üksusi auditeerivad audiitorühingud või võrgustikud) turuosa käibe järgi 2015. aastal 21 liikmesriigis Kontsentratsioon audiitorühingute kaupa Jooniselt 5 on näha, et suure neliku turuosa (avaliku huvi üksuste kohustuslike auditite arvu järgi) kokku on ELi tasandil ligikaudu 70 % ning 10KAP kontsentratsiooni tase on peaaegu 80 %. Joonis 5. 10KAP turuosa avaliku huvi üksuste kohustuslike auditite arvu järgi Samas (avaliku huvi üksusi auditeeriva audiitorühingu või võrgustiku) käibe järgi on suure neliku käes üle 80 % ELi audititurust. Suurde nelikusse kuuluvate järel on suurimad audiitorühingud Grant Thornton ja BDO. Audiitorühingute kontsentratsioon avaliku huvi üksuste kategooria järgi Avaliku huvi üksuste kohustuslike auditite turul on kontsentratsioon suurim pankade ja kindlustusandjate puhul, kus suure neliku turuosa on ligikaudu 80 % (vt joonis 6). Nende turuosa börsiettevõtete kategoorias on 70 % lähedal. Riiklike avaliku huvi üksuste seas on nende turuosa väiksem (umbes 50 %). Joonis 6. Avaliku huvi üksuste kohustuslike auditite turu keskmine kontsentratsioon kategooriate kaupa ELi tasandil 2.3.Vannutatud audiitori või audiitorühingu kvaliteedipuudustest tingitud riskid Riiklikud pädevad asutused korraldavad kvaliteedihindamisi, et kontrollida vannutatud audiitori või audiitorühingu tööd. Kontrollid on peamine vahend, mille abil auditi valdkonna järelevalveasutused kontrollivad, kas vannutatud audiitor või audiitorühing on oma kohustusi nõuetekohaselt täitnud, ja teevad kindlaks võimalikke kvaliteedipuudusi. Riiklikud pädevad asutused saavad puuduste kõrvaldamiseks kasutada erinevaid volitusi ja meetmeid. Määruse artikli 27 kohaselt peavad riiklikud pädevad asutused hindama riske, mis tulenevad kvaliteedipuuduste sagedasest esinemisest, ning kaaluma vajadust võtta meetmeid riskide maandamiseks. Kõnealuse teabe konfidentsiaalsuse ja tundlikkuse tõttu on selle osa andmed esitatud anonüümistatud ning summeeritud kujul. Kvaliteedihindamised

Riiklikud pädevad asutused esitasid teavet kvaliteedi tagamise kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete aspektide kohta. Enamik liikmesriike esitas andmed 2015. kalendriaasta kohta (st aastal 2014/2015 korraldatud kontrollide tulemused), kuid perioodide algus- ja lõppkuupäevad olid erinevad. Viis liikmesriiki esitasid andmed kogu kontrollitsükli (3 aastat) kohta, kasutades oma turu kõige värskemaid saadaolevaid andmeid. Kuigi siinses aruandes keskendutakse teabele, mis on seotud avaliku huvi üksustega, paluti riiklikel pädevatel asutustel esitada teavet ka muude üksuste kohta. Selle eesmärk oli saada laiem ja põhjalikum ülevaade olukorrast riiklikul tasandil. Kvantitatiivne hindamine Olukorra kirjeldamiseks kasutati tervet rida näitajaid: - kontrollitud kohustusliku auditi töövõttude (toimikute) arv; - kontrollitud audiitorühingute arv; - nende audiitorühingute arv, kus kontrolliti tervet ühingut hõlmavaid protseduure; - vähemalt ühe leiuga töövõttude/toimikute arv ning - vähemalt ühe leiuga ühingu üldiste kontrollide arv. Selleks andmete kogumiseks ei lepitud aga kokku mõiste „leid“ ühtset määratlust. Selle asemel paluti riiklikel pädevatel asutustel esitada oma määratlus või kasutatud liigitus. Joonis 7. Kvaliteedi tagamine ELis Kuna avaliku huvi üksuste arv on üldiselt palju väiksem kui muude üksuste arv, tegelesid riiklikud pädevad asutused kvaliteedi tagamisega sagedamini muudes asutuses, seda nii kontrollide kui ka leidude arvu poolest, mida võis ka eeldada. Keskmiselt moodustab selline tegevus ligikaudu 90 % kõigist kvaliteedihindamistest ELis. Ent 12 liikmesriigis moodustavad avaliku huvi üksustega seotud kontrollid10–50 % kõigist kontrollidest. 10 liikmesriigis jääb avaliku huvi üksustega seotud leidude osakaal sarnasesse vahemikku. Kahes liikmesriigis on rohkem kui 80 % kõigist kontrollidest ja leidudest seotud avaliku huvi üksustega. Valdaval enamikul juhtudest on tehtud kontrollide ja kvaliteedihindamiste arv kooskõlas ja proportsionaalne riikliku turu suurusega. Kvalitatiivne hinnang ELi tasandil tuvastati kolm korduvat probleemi. Need on: i) sisemiste kvaliteedikontrolli süsteemide puudused; ii) auditi töövõtu mõnede aspektide dokumenteerimata jätmine ning iii) ei ole piisavalt auditi tõendusmaterjali täieliku auditihindamise tegemise kohta. Lisaks on ka eripalgelisemaid probleeme, mis esinesid vaid üksikutes liikmesriikides. Need probleemid on seotud erinevate turgude eripäraga, näiteks: i) kontserni auditite leiud väiksemates liikmesriikides; ii) probleemid, mis on seotud töövõtu kvaliteedi kontrollülevaatusega tugevama audititavaga liikmesriikides, ning iii) väljaõppega seotud probleemid liikmesriikides, kus on väiksem auditite kontrollimise kogemus. Vajadus võtta meetmeid riskide maandamiseks

Riikide aruannetes kirjeldati ka rakendatud parandus- ja järelmeetmeid. Analüüsist ilmneb, et kõige sagedamini kasutatakse soovitusi. Sageduselt järgmised on hoiatused ja järelmeetmed, milles nõutakse ühingult kinnitust, et ta on nõutud tegevused sooritanud. Sanktsioone rakendati ainult väheste raskete juhtude suhtes. 2.4.Auditikomiteede tegevuse tulemuslikkus Uute auditieeskirjadega on suurendatud auditikomiteede rolli ja volitusi. Määrusega pannakse auditikomiteedele avaliku huvi üksustega seotud konkreetseid ülesandeid. Näiteks osalevad nad vahetult vannutatud audiitori või audiitorühingu nimetamises, teevad kohustusliku auditi järelevalvet ning jälgivad vannutatud audiitori tegevust ja sõltumatust. Auditikomiteede tegevuse tulemuslikkuse hindamise nõue on esitatud määruse artikli 27 lõike 1 punktis c. Kõnealune ülesanne osutus keeruliseks esimeste riiklike aruannete tähtaja, mõnede riiklike pädevate asutuste väheste kogemuste ja muutuva õigusraamistiku tõttu. Riikide aruanded annavad küll ülevaate riigis valitsevast olukorrast, kuid ei anna selget pilti sellest, kas ja kuidas riiklikud pädevad asutused auditikomiteedega koostööd teevad. Euroopa Komisjon esitas 2016. aasta lõpus riiklikele pädevatele asutustele konkreetsed lisaküsimused, et liikmesriikides auditikomiteede suhtes kehtivat õigusraamistikku paremini mõista. Küsimuste eesmärk oli mõista, kuidas liikmesriigid ja eriti riiklikud pädevad asutused auditikomiteedega koostööd teevad ning kuidas riiklikud pädevad asutused tagavad, et auditikomiteed täidaksid neile antud ülesandeid. Sellega ei tahetud kehtestada järelevalvet reguleerivaid eeskirju, sest auditikomiteede järelevalve ulatus sõltub igast liikmesriigist. Tulemustest ilmneb, et auditikomiteede järelevalve on ette nähtud 15 liikmesriigis. 12 liikmesriiki teatasid, et auditikomiteede järelevalvet ei tehta ning üks liikmesriik ei esitanud teavet. Jooniselt 8 on näha, et järelevalvega tegelevad eri liikmesriikides väga erinevad asutused. Joonis 8. Auditikomiteede järelevalvega tegelevad asutused liikmesriikides [Allikas: auditikomiteesid käsitlev küsimustik riiklikele pädevatele asutustele] Määruses ei ole mainitud ühtegi riiklike pädevate asutuste konkreetset ülesannet või õigust seoses auditikomiteedega. See on jäetud liikmesriikide otsustada ning riikidel on ka erinevad ühingujuhtimise raamistikud. Komisjon uuris, kas riiklikud pädevad asutused teevad lisaks järelevalvele auditikomiteedega veel mingit koostööd. Vastustes nimetasid riiklikud pädevad asutused konverentside ja õpikodade korraldamist, parimate tavade jagamist ja juhendamist, kohtumiste ja arutelude korraldamist, aastaaruannete jagamist, auditikomiteede avalduste menetlemist, auditikomitee nõuanderühmadega töötamist ja aruandlust (vt joonis 9). Mõnel juhul teatasid riiklikud pädevad asutused, et nende koostöö auditikomiteedega hõlmab rohkem kui ühte tegevust. Joonis 9. Riiklike pädevate asutuste ühised tegevused auditikomiteedega (vastanud liikmesriikide protsendid) [Allikas: auditikomiteesid käsitlev küsimustik riiklikele pädevatele asutustele] 3.Euroopa konkurentsivõrgustiku panus Määruse artiklis 27 on sätestatud, et ka Euroopa konkurentsivõrgustik peab koostama aruande. Komisjon palus kõigil riiklikel pädevatel asutustel esitada teavet nende jurisdiktsioonis toimunud võimalike sektoriuuringute ja audititurul jõustamise juhtude kohta (nt konkurentsieeskirjade rikkumise uurimine, teatatud ühinemiste hindamine, kaebuste või riigiabi uurimine). Teavet küsiti ajavahemiku 2014–2015 kohta. Euroopa konkurentsivõrgustiku aruande jaoks esitasid andmeid 13 riiki, kellest ainult viis teatasid konkreetsetest jõustamis- või aruandlustegevustest. Taani esitas teavet 2014. aastal heaks kiidetud EY ja KPMG ühinemise kohta. Poola teatas, et sealne auditisektor on väga tugevalt koondunud suure neliku kätte ja sisenemistakistused on suured. Rumeenia teatas käimasolevast uurimisest Rumeenia finantsauditikoja suhtes. Ühendkuningriik ja Portugal esitasid teavet jõustamis- (Ühendkuningriik) ning aruandlustegevuste (Portugal ja Ühendkuningriik) kohta. Komisjon ei korraldanud vaatlusperioodil ühtegi auditituruga seotud sektoriuuringut, konkurentsieeskirjade rikkumise uurimist, teatatud ühinemise hindamist ega riiklike toetuste hindamist. 4.Kokkuvõte Uute auditieeskirjade eesmärk on parandada auditite kvaliteeti ja suurendada avaliku huvi üksuste kohustuslike auditite turul konkurentsi, et kapitaliturud saaksid tõrgeteta toimida. Olemasolevatest andmetest nähtub, et ELi audititurg on osaliste suuruse ja struktuuri poolest väga mitmekesine ning avaliku huvi üksuste kohustuslike auditite turg on enamikus liikmetes endiselt suhteliselt tugevalt kontsentreeritud, seda eriti käibe arvestuses. 21 liikmesriigist 15-s on suure neliku turuosa käibe järgi üle 80 %. Suure neliku turukontsentratsioon ELis on kõige suurem (umbes 80 %) pankade ja kindlustusandjate kategoorias. Ei ole aga piisavalt andmeid, et teha järeldusi turul valitseva konkurentsi taseme ja tulemuslikkuse kohta. Komisjon jälgib ka tulevastes aruannetes suurimate audiitorühingute konsolideeritud kontsentratsiooni taseme trendi liikmesriikides.