Enamiku toodete puhul ei muutu ringlussevõtu ja taaskasutuse sihtarvu absoluutväärtus seoses üleminekuga elektri- ja elektroonikaseadmete kümnelt kategoorialt kuuele. Kui muutus ka tekib, ei ole see märkimisväärne. Lisaks muutub sihtarv vaid väga väheste toodete (nt tööriistad, meditsiiniseadmed, seire- ja kontrolliseadmed) puhul, mis moodustavad üksnes tagasihoidliku osa kogu elektroonikaromude voost, ja seega on mõju üldisele taaskasutamise ja ringlussevõtu määrale väga väike.

Elektroonikaromusid käsitleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad elektri- ja elektroonikaseadmed on praegu klassifitseeritud kümnesse tootepõhisesse kategooriasse, mis on esitatud I ja II lisas . Alates 15. augustist 2018 klassifitseeritakse elektroonikaromud kuude kogumispõhisesse kategooriasse, mis on esitatud III ja IV lisas . Taaskasutuse sihtarvud, mida tootjate suhtes artikli 11 lõike 1 kohaselt kohaldatakse, tuleb saavutada V lisas esitatud elektri- ja elektroonikaseadmete iga kategooria kohta.

Aruande eesmärk on teavitada Euroopa Parlamenti ja nõukogu komisjoni hinnangust ja järeldustest, mis on seotud vaatlusaluse valdkonnaga.

Seda arvesse võttes on elektroonikaromude direktiivi artiklis 11 ja V lisas sätestatud korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu kombineeritud sihtarvud ning elektri- ja elektroonikaseadmete romude taaskasutuse sihtarvud ning artikli 11 lõikes 2 on sätestatud meetod, mille alusel arvutatakse nende sihtarvude täitmist.

Elektroonikaromude direktiivis on sätestatud elektroonikaromude käitluse eeskirjad, mille tähtsaim eesmärk on säästva tarbimise ja tootmise toetamine elektroonikaromude tekke vältimise ning lisaks sellele nende korduskasutamise, ringlussevõtu ja muude taaskasutamise viiside teel, et vähendada jäätmete kõrvaldamist ja toetada ressursside tõhusat kasutamist ning väärtuslike teiseste toorainete saamist.

Liigitamispõhimõtete muutmisel suureneb ringlussevõetavate romude mass rohkem kui 7 %, seega on alates 2018. aastast kohaldatavad ja 6 kategooriat hõlmavad ringlussevõtu sihtarvud ambitsioonikamad kui ajavahemikus 2015–2018 kohaldatavad ja 10 kategooriat hõlmavad sihtarvud. See on tervitatav, sest sihtarvud peaksid aja jooksul kasvama ning alates 2018. aastast kohaldatavad sihtarvud (6 kategooriat) võimaldavad veidi suurendada keskkonnaalast ja majanduslikku kasu, mis tuleneb ringlusse võetud ja taaskasutatud materjalide koguse suurenemisest.

Liigitamine kuude kategooriasse vastab paremini elektroonikaromude kogumis- ja käitlemismeetoditele. Seega paraneb andmete võrreldavus ja väheneb nii elektroonikaromude kogumise ja töötlemisega tegelevate ettevõtjate kui ka riiklike asutuste halduskoormus, kes peavad andmeid konsolideerima ja kontrollima nende kooskõlalisust.

2.3. Kokkuvõte

Hindamistulemustest lähtudes jõudis komisjon järeldusele, et kui elektri- ja elektroonikaseadmeid hakatakse liigitama kuude kategooriasse, nagu on osutatud V lisa 3. osas, ei ole põhjust muuta taaskasutuse sihtarve, sest need on ambitsioonikuse poolest sarnased praegu V lisa 2. osas osutatud kümne kategooria puhul kehtivate sihtarvudega.

3.Võimaluse uurimine, et kehtestada eraldi sihtmäärad elektroonikaromude korduskasutamiseks ettevalmistamisele

3.1. Eesmärk

Selleks et otsustada, kuivõrd asjakohane on kehtestada eraldi sihtarvud elektroonikaromude korduskasutamiseks ettevalmistamisele, uuriti liikmesriikides kohaldatavaid tavasid, analüüsiti korduskasutamiseks ettevalmistamist soodustavaid ja takistavaid asjaolusid ning saadud teabe põhjal hinnati, kas eraldi sihtarvude kehtestamine elektroonikaromude korduskasutamiseks ettevalmistamisele on võimalik ja otstarbekas.

3.2. Hinnang eraldi sihtmäärade kehtestamise võimalikkuse kohta elektroonikaromude korduskasutamiseks ettevalmistamisele

2012. aastal liikmesriikide poolt Eurostatile esitatud andmete kohaselt korduskasutati ELis või valmistati korduskasutuseks ette ligikaudu 70 000 tonni elektroonikaromusid. Eraldi andmete esitamine korduskasutamise ja korduskasutamiseks ettevalmistamise kohta on liikmesriikide jaoks paraku vabatahtlik ning järgmise tabeli kohaselt esitas 2012. aastal eraldi andmed vaid viisteist liikmesriiki.

Liikmesriik Kogutud elektroonikaromud (tonnides) Korduskasutatud ja korduskasutamiseks ette valmistatud elektroonikaromud (tonnides) Korduskasutatud ja korduskasutamiseks ette valmistatud elektroonikaromude määr kogutud elektroonikaromude koguse põhjal Austria 77 402 1 248 2 % Belgia 116 458 4 068 3 % Bulgaaria 38 431 292 1 % Horvaatia 16 187 0 0 % Küpros 2 514 42 2 % Tšehhi Vabariik 53 685 0 0 % Taani 76 200 0 0 % Eesti 5 465 0 0 % Soome 52 972 557 1 % Prantsusmaa 470 556 9 568 2 % Liikmesriik Kogutud elektroonikaromud (tonnides) Korduskasutatud ja korduskasutamiseks ette valmistatud elektroonikaromud (tonnides) Korduskasutatud ja korduskasutamiseks ette valmistatud elektroonikaromude määr kogutud elektroonikaromude koguse põhjal Saksamaa 690 711 11 845 2 % Kreeka 37 235 0 0 % Ungari 44 262 0 0 % Iirimaa 41 177 360 1 % Itaalia 497 378 – – Läti 4 694 37 1 % Leedu 14 259 0 0 % Luksemburg 5 010 0 0 % Malta 1 506 0 0 % Madalmaad 123 684 475 0 % Poola 175 295 791 0 % Portugal 43 695 33 0 % Rumeenia 23 083 0 0 % Slovakkia 22 671 0 0 % Sloveenia 9 430 30 0 % Hispaania 157 994 351 0 % Rootsi 168 612 0 0 % Ühendkuningriik 503 611 41 630 8 % KOKKU 3 474 177 71 327 2 %

Võttes arvesse seda, et paljud liikmesriigid ei esitanud eraldi andmeid korduskasutatud ja korduskasutamiseks ette valmistatud elektroonikaromude koguste kohta ning asjaolu, et puuduvad selgitused, millist tegevust on liikmesriikide aruannetes käsitletud korduskasutamise või korduskasutamiseks ettevalmistamisena, ei ole esitatud teave piisavalt representatiivne. Esitatud andmete põhjal võib järeldada, et välja arvatud mõned üksikud liikmesriigid, ei ole korduskasutamine ega korduskasutamiseks ettevalmistamine ELi tasandil eriti arenenud. Uuringu käigus leiti, et liikmesriigiti on kasutatud toodete tarbimismustrid on väga erinevad ning see mõjutab valdkonna arengut. Seepärast on keeruline hinnata, milline on korduskasutamiseks ettevalmistamise potentsiaal kogu ELis.

Uuringus analüüsiti võimalust kehtestada eraldi sihtarv korduskasutamiseks ettevalmistamise kohta. Majanduslikust seisukohast võiks korduskasutamiseks ettevalmistamisega kaasneda märkimisväärne tulu ja sääst. Korduskasutamiseks ettevalmistamisel on ka positiivne sotsiaalne mõju, sest luuakse uusi töökohti ja madala sissetulekuga elanikkonnal on võimalus osta odavaid kodumasinaid. Võimalikud keskkonnamõjud on korduskasutamiseks ettevalmistamise puhul seotud asjaoluga, et välditakse uute elektri- ja elektroonikaseadmete tootmist ning jäätmeteket. Samas tuleb arvesse võtta energiatarbimist, sest uued seadmed on tavaliselt tõhusamad kui korduskasutatavad vanemad seadmed.

Eraldi sihtarvu seadmine korduskasutamiseks ettevalmistamisele eeldab samas täpseid andmeid selliste elektroonikaromude koguse kohta ELis, mida saab korduskasutamiseks ette valmistada, ning vajalike logistilise muudatuste majandusliku teostatavuse kohta, kui soovitakse ära kasutada elektroonikaromude taaskasutamise kogu potentsiaali. Eelkõige nendes liikmesriikides, kus korduskasutamiseks ettevalmistamine on vähe arenenud, eeldab eraldi sihtarvu sätestamine kogumisstruktuuride muutmist ning sellise korra sisseseadmist, et kogutud elektri- ja elektroonikaseadmed testitakse enne edasisaatmist. See nõuaks ka aruandlussüsteemi arendamist, et kõrvaldada topeltarvestamise ohtu, sest elektri- ja elektroonikaseadmete romusid võib enne ringlussevõttu korduvalt kokku koguda ja korduskasutamiseks ette valmistada. Samuti tuleks aruandlussüsteemis eristada korduskasutamiseks ettevalmistatud elektroonikaromude voogu ja seadmeid, mida saab korduvalt kasutada, ilma et need oleksid jäätmed. Kui seada korduskasutamiseks ettevalmistamisele eraldi sihtarv, tekib oht, et elektri- ja elektroonikaseadmete tootjad ei panusta sihtarvu saavutamisse võrdselt, sest kategooriate kaupa ja mõnel juhul isegi sama tooteliigi eri marki seadmete puhul on nõudlus kasutatud elektri- ja elektroonikaseadmete järele erinev. Ehkki võrdse panustamise tagamine on keeruline ka kombineeritud sihtarvu puhul, võimaldab see siiski suuremat paindlikkust, et kompenseerida nõudluse erinevusi mitmesugustesse elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriatesse kuuluvate kasutatud toodete puhul.

Kokkuvõttes kinnitas uuring, et eraldi sihtarvu sätestamisega korduskasutamiseks ettevalmistamise kohta kaasnevad ettevõtjatele ja liikmesriikidele täiendavad kohustused (nt aruandlus, seire) ja suureneb märkimisväärselt halduskoormus. Korduskasutamiseks ettevalmistamise ja ringlussevõtu kombineeritud sihtarvud, mida kohaldatakse alates 2015. aastast (V lisa 2. ja 3. osa), võimaldavad liikmesriikidel soodustada sihtarvu saavutamiseks nii korduskasutamiseks ettevalmistamist kui ka ringlussevõttu. Kuid kui liikmesriigid sätestavad elektroonikaromude taaskasutamise ettevalmistamise riiklikud sihtarvud, siis on tõenäolisem, et nad edendavad aktiivsemalt meetmeid selle tegevuse toetamiseks ning tagavad seejuures taaskasutamiskeskuste personalile ulatuslikuma juurdepääsu elektroonikaromudele, nagu on ette nähtud direktiivi artikli 6 lõikega 2. Seeläbi on võimalik saavutada parem tulemus ELi elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete hierarhia seisukohast.

3.3. Kokkuvõte

Tuginedes uuringu olulisimatele tulemustele järeldab komisjon, et praeguses etapis ei ole asjakohane kehtestada elektroonikaromude direktiivis eraldi sihtarve elektroonikaromude korduskasutamiseks ettevalmistamise kohta. Komisjonil on siiski kavas edendada teabevahetust liikmesriikidega, et selgitada välja selliste riikide head tavad, kus on riiklikul või piirkondlikul tasandil või laiendatud tootjavastutuse süsteemide raames sätestatud elektroonikaromude korduskasutamiseks ettevalmistamise sihtarvud.

4.Elektroonikaromude direktiivi 2012/19/EL artikli 11 lõikes 2 sätestatud taaskasutuse sihtarvu saavutamise arvutusmeetodi läbivaatamine

4.1. Eesmärk