2009
PROGRAMMI GALILEO  
ARENDUS- JA VALIDEERIMISETAPI JUHTIMINEEUROOPA 
KONTROLLIKODA
Eriaruanne  nr 7
ET
ISSN 1831-0818

PROGRAMMI GALILEO 
ARENDUS- JA VALIDEERIMISETAPI JUHTIMINEEriaruanne nr 7   2009
EUROOPA KONTROLLIKODA (vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine2
EUROOPA KONTROLLIKODA
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUKSEMBURG
Tel +352 4398-45410
Faks +352 4398-46410
E-post: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Eriaruanne nr 7   2009
Euroopa Liidu kohta leiab palju muud teavet Internetist Europa serveri veebilehtedelt
(http://europa.eu).
Kataloogimisandmed on esitatud väljaande lõpus.Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus, 2009ISBN 978-92-9207-315-2doi: 10.2865/42543
© Euroopa ühendused, 2009
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Belgium
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine3
SISUKORD
Punkt
 LÜHENDID
I–XII  KOKKUVÕTE
1–2 SISSEJUHATUS
3–29  PROGRAMMI GALILEO AJALUGU
3–8  ALGUSAASTAD (ENNE 1999. AASTAT)
9–12  MÄÄRATLUS (1999–2002)
13–26  ARENDUS JA VALIDEERIMINE ÜHISETTEVÕTTE GALILEO RAAMES (2003–2006)
27–29  ARENDUS- JA VALIDEERIMISETAPP PÄRAST ÜHISETTEVÕTTET GALILEO (ALATES 2006. AASTAST)
30–33  AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS
34–74  TÄHELEPANEKUD
35–42  EBAÕNNESTUNUD KONTSESSIOONILÄBIRÄÄKIMISED
43–50  TEHNOLOOGIA ARENDUSEGA SEOTUD TEGEVUSED HILINEVAD JA ÜLETAVAD EELARVE
51–57  PIIRATUD KASU TEADUSUURINGUTEST JA TEHNOLOOGIAARENGUST
58–65  EGNOSE INTEGREERIMINE AINULT OSALISELT EDUKAS
66–74  AVALIKU SEKTORI JUHTIMINE PUUDULIK
75–86  JÄRELDUSED JA SOOVITUSED
 LISA I –  EUROOPA KOSMOSEAGENTUUR
 LISA II –  FAKTID, NÄITAJAD JA ILLUSTREERIVAD NÄITED EGNOSE KOHTA
 LISA III –  GALILEO RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ LISA IV –  KRITEERIUMID, MIDA KONTROLLIKODA KASUTAS AVALIKU SEKTORI JUHTIMISE HINDAMISEKS GALILEO 
KONTSESSIOONIPROTSESSIS, KOOS HINDAMISE KOKKUVÕTTEGA
 LISA V –  ARUANDES KASUTATUD TERMINITE NIMEKIRI
 KOMISJONI VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine4
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine5
LÜHENDID
ARTES  Telekommunikatsioonisüsteemide süvauuringute programm  
(Advanced Research in Telecommunications Systems)
CNES  Prantsusmaa riiklik kosmoseuuringute keskus  (Centre National 
d’Etudes Spatiales)
CS Kommertsteenus
EGNOS  Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem  (European 
Geostationary Navigation Overlay Service)
EOIG  EGNOSe operaatorite ning infrastruktuuri töörühm  (EGNOS Operator 
and Infrastructure Group)
ESA  Euroopa Kosmoseagentuur (European Space Agency)
EÜ Euroopa ühendused
GCC  Galileo juhtimiskeskus
GCS  Maapealne juhtimissegment ( Ground Control Segment)
GIOVE  Galileo orbiidil kontrollimisega seotud element (Galileo In-Orbit 
Validation Element)
GJU  Ühisettevõte Galileo ( Galileo Joint Undertaking)
GMS  Maapealne missioonisegment (Ground Mission Segment)
GNSS  Euroopa globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem ( Global 
Navigation Satellite System)
GPS  Globaalne positsioneerimissüsteem (Global Positioning System)
GSA  Euroopa GNSS Järelevalveamet (European GNSS Supervisory 
Authority)
GSTB  Galileo-süsteemi katsesüsteem (Galileo System Test Bed)
HoT  Põhitingimused (Heads of Terms)
Intosai  Kõrgeimate Kontrolliasutuste Rahvusvaheline Organisatsioon  
(International Organisation of Supreme Audit Institutions)
IOV  Kontrollimine orbiidil
JTI Ühine tehnoloogiaalgatus  (Joint Technology Initiative)
Kuues raamprogramm  Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja 
tutvustamistegevuse kuues raamprogramm, mille eesmärk on 
toetada Euroopa teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002–2006)
NRSCC  Hiina riiklik kaugseirekeskus (National Remote Sensing Centre of 
China)
OS Avatud teenus (Open Service)
PB-Nav  ESA satelliitnavigatsiooniprogrammide juhtiv nõukogu (Programme 
Board on Satellite Navigation)
PFI Erasektori rahastamisalgatus
PPP  Avaliku ja erasektori partnerlus  (Public-private partnership)
PRS  Avalik reguleeritav teenus (Public Regulated Service)
PwC  PricewaterhouseCoopers
SAR  Otsingu- ja päästetegevus  (Search and Rescue)
SESAR  Ühtse Euroopa taeva lennujuhtimise uurimisprogramm (Single 
European Sky ATM Research)
SKT  sisemajanduse kogutoodang
SoL  Ohutusteenus  (Safety of Life)
TEN-T  Üleeuroopaline transpordivõrk (Trans-European Transport Network)
TTA  Teadusuuringud ja tehnoloogiaareng (Research and Technological 
Development)
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine6
KOKKUVÕTE
I.
Programmid EGNOS ja Galileo käivitati  
1990ndate keskel eesmärgiga luua Euroopa 
globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem 
(GNSS). EGNOS on satelliidipõhine piirkond-
lik maapealne tugisüsteem Euroopas, mis  
täiustab olemasolevatest satelliitnavigat-sioonisüsteemidest (nt GPS) edastatavat sig-
naali. Galileo süsteemi arendatakse praegu 
Euroopa globaalse navigatsioonisatelliitide 
süsteemina.
II.
Programmi Galileo arendus- ja valideerimis-
etapi juhtimiseks asutasid Euroopa Komisjon ja Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) vastava struktuuri – ühisettevõtte Galileo (GJU) – mis 
oli tegev 2003. aasta septembrist 2006. aasta 
lõpuni. 2007. aastal võttis GJU ülesannete  täitmise üle GNSS Järelevalveamet, mis on  
ühenduse asutus.
III.
Programm Galileo on esimene seda liiki prog-ramm mitmel põhjusel: Galileo oli esimene, 
mille raames tehti tihedat koostööd ESA ja komisjoni vahel seoses nii suure kosmose-
programmiga, ta oli esimene Euroopa tasan-
dil juhitud tööstusprogramm ning komisjon 
osales esimest korda avaliku ja erasektori  
partnerluses.IV.
Kontsessioonilepingut käsitlevad läbirää-kimised erasektoriga seiskusid 2007. aasta  
alguses ning parlament ja nõukogu otsus-
tasid 2007. aasta sügisel programmi ümber 
suunata. Tehnoloogiaarendus lükkus viie  
aasta võrra edasi. 2008. aasta lõpuks olid  satelliidid orbiidile saatmata ning arendus- 
ja valideerimisetapi kuluprognoosid peaaegu 
kahekordistunud 1,1 miljardilt 2,1 miljar-
dile eurole. Kontrollikoda uuris programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi auditis järgnevat:
millised tegurid põhjustasid kontses- i) 
siooniprotsessi ebaõnnestumise;
millised tegurid põhjustasid tehno- ii) 
loogiaarenduses esinenud viivitusi ja  ülekulusid;
kui suurt kasu on Galileo programm saa- iii) 
nud teadusuuringutele ja arendustegevu-
sele suunatud rahalistest vahenditest;
kui edukalt suutis GJU integreerida  iv) 
EGNOSe Galileo programmiga;
kas Galileo programmi hallati asjakoha- v) 
selt.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine7
V.
Kontrollikoda on seisukohal, et arendus- ja 
valideerimisetapi juhtimine oli ebapiisav.  
Galileo programmis esines probleeme eri-
nevatel tasanditel:
GJU ei olnud programmi tõhus juht, kuid i) 
seda rolli ei määratud ka kellelegi teisele. GJU ei saavutanud enamust oma eesmär-kidest –see oli siiski tingitud teguritest, mille üle GJU-l puudus kontroll;
programmil ei olnud tugevat strateegilist ii) 
toetajat ja järelevalve läbiviijat: komis-
jon ei suutnud programmi aktiivselt suu-nata, mistõttu jäi see ilma suunajata;
programmile seatud erinevate eesmär- iii) 
kide tõttu sekkusid liikmesriigid oma  siseriikliku tööstussektori huvidest läh-
tuvalt ja takistasid otsuste vastuvõt-
mist. Kompromisside tulemusel tekkisid 
rakendamisel probleemid, viivitused ja  
lõppkokkuvõttes ka ülekulud.
VI.
Avaliku ja erasektori partnerlus oli ebapii-
savalt ette valmistatud ja koostatud. Sellest 
tulenevalt ei olnud avaliku ja erasektori part-
nerluse kokkuleppimine realistlik.
VII.
GJU ülesandeks on teostada järelevalvet  
tehnoloogiaarenduse tegevuste üle, kuid  
juhtimisküsimused, puudulik eelarve, vii-
vitused ning arendus- ja valideerimisetapi  
tööstuslik struktuur piirasid selle täitmist  
märkimisväärselt.KOKKUVÕTE
VIII.
Järjepidevuse puudumine, kuuenda  raamprogrammi sobimatus turuarendusele  
suunatud tegevuse rahastamisel, turuaren-
duse põhjaliku lähenemisviisi puudumine  
ja viivitused vähendasid Galileo teadus-
uuringute ja tehnoloogiaarenduse tulemuste kasulikkust.
IX.
EGNOSe liitmine Galileoga õnnestus vaid  osaliselt, kuna GJU volitused olid ebaselged, 
otsus kaasata EGNOS kontsessiooniläbirää-kimistesse põhjustas viivitusi programmi  EGNOS elluviimisel, EGNOSe institutsiooni-line raamistik oli ebaselge ning GJU ei panus-tanud kuigi palju EGNOSe turuarendusse.
X.
Programmi juhtimine oli ebapiisav. Prog-rammi arendus- ja valideerimisetapi osa-poolte (EL, Euroopa Kosmoseagentuuri  liikmesriigid, komisjon, GJU ja ESA) üles-annete jaotus ei olnud selgelt määratletud. Komisjon ei ole suutnud programmi Galileo arendus- ja haldustegevuse juhtimisega  asjakohaselt toime tulla.
XI.
Selleks, et 2007. aasta keskel läbiviidud  
programmide EGNOS ja Galileo ümbersuuna-mine oleks edukas, peab komisjon program-
mide juhtimist märkimisväärselt tõhustama. 
Käesolev aruanne sisaldab soovitusi, millega 
soovitakse komisjoni toetada nimetatud  
ülesande täitmisel.
XII.
Kui EL otsustab osaleda muudes mahukates infrastruktuuriprogrammides, peab komisjon kasutama asjakohaseid juhtimisvahendeid.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine8
SISSEJUHATUS
 1.  Käesolevas auditiaruandes käsitletakse Euroopa Liidu osalemist satel-
liitnavigatsioonis perioodil 2003–2006.
 2.  Euroopa Liidu satelliitnavigatsioonistrateegia koosneb kahest program-
mist: EGNOS1 ja Galileo.
EGNOS on Euroopa piirkondlik süsteem, mis jälgib olemasoleva- a) 
test satelliitnavigatsioonisüsteemidest edastatavaid signaale ja 
korrigeerib neid2, parandades nende täpsust ja hinnates nende  
usaldusväärsust.
Programmi Galileo kujundatakse praegu Euroopa globaalseks  b) 
navigatsioonisatelliitide süsteemiks (GNSS). See on Euroopa vaste 
Ameerika Ühendriikide GPS-süsteemile ning Euroopa Komisjoni ja Euroopa Kosmoseagentuuri ühine algatus (vt lisa I ).1 Euroopa Geostatsionaarne 
Navigatsioonilisasüsteem.
2 Globaalne 
positsioneerimissüsteem 
(GPS), Ameerika Ühendriikide 
kaitseministeeriumi väljatöötatud 
ja hallatav globaalne 
navigatsioonisatelliitide süsteem; Glonass, endise Nõukogude Liidu 
väljatöötatud ja praegu Vene 
Föderatsiooni valitsuse hallatav ja 
kosmosevägede poolt kasutatav 
globaalne navigatsioonisatelliitide 
süsteem.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine9
ALGUSAASTAD (ENNE 1999. AASTAT)
 3.  Programmi Galileo ajalugu sai alguse 1994. aastal, kui komisjon tegi 
ettepaneku, mille kohaselt Euroopa osaleks satelliitnavigatsioonis3. 
Selle ettepaneku alusel kutsus Euroopa Liidu Nõukogu 1994. aasta  
detsembris komisjoni üles vajalikku tegevust käivitama4.
 4.  Komisjoni esialgne strateegia GNSSi arendamiseks koosnes kahest etapist. 
Esimeses etapis (GNSS-1) kavandati täiendada olemasolevaid GPS- ja Glonass-süsteeme. Euroopa Geostatsionaarseks Navigatsioonilisasüs-teemiks (EGNOS) nimetatud etapp koosneb kolmest geostatsionaarse-tel satelliitidel asuvast navigatsioonitransponderist ja kogu Euroopat hõlmavast maapealsete jaamade võrgustikust, mida kasutatakse GPS- ja Glonass-süsteemide täpsuse parandamiseks (vt joonealune mär-kus 2) ja nende signaalide usaldusväärsuse hindamiseks.
 5.  EGNOS loodi 1994. aastal mitmest allikast (ESA liikmesriigid, Euroopa 
Komisjon, Eurocontrol, mitmed siseriiklikud tsiviillennundusette-võtted ja muud organisatsioonid
5) rahastatava ESA programmina.  
Süsteem pidi esialgse kava kohaselt olema esitlusprogramm, kuid  
pikkamööda otsustati see muuta käivituseelseks programmiks ja see-
järel tegevusprogrammiks (vt ka lisa II ).
 6.  Teise etapi (GNSS-2) eesmärk oli võtta kasutusele globaalne tsiviil-
navigatsioonisüsteem Galileo. Süsteem hakkab lõpuks koosnema  
ligikaudu 23 000 km kõrgusele paigaldatud 30 satelliidist ja maa-pealsete jaamade võrgustikust ning pakkuma viit tüüpi teenuseid  (vt 1. selgitus ).PROGRAMMI GALILEO AJALUGU
3 KOM(94) 248 – 
Satelliitnavigatsiooniteenused – 
Euroopa lähenemisviis.
4 Euroopa Liidu Nõukogu 
19. detsembri 1994. aasta resolutsioon Euroopa 
toetuse kohta globaalsele 
navigatsioonisatelliitide 
süsteemile (GNSS).
5 Koondatud EGNOSe operaatorite 
ning infrastruktuuri töörühma (EOIG) alla.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine10
 7.  Galileo asutamise aluseks oli kolm põhjust:
poliitiline (Galileo on märk sellest, et Euroopal on sõltumatu glo- a) 
baalne navigatsioonisatelliitide süsteem);
majanduslik (Galileot peeti majanduslikult kõige tasuvamaks  b) 
ning seda põhjendati oluliste majandusliku ja sotsiaalse kasu  
prognoosidega);
tehnoloogiline (Galileost pidi saama kõige täiuslikum kasutuses c) 
olev navigatsioonisüsteem).
 8.  Programm Galileo jagati algusest peale neljaks etapiks (vt tabel 1 ):
tehniline määratlus; a) 
arendus ja valideerimine; b) 
kasutuselevõtt; c) 
kaubanduslik tegevus. d) 
VIIS GALILEO PAKUTAVAT TEENUST
Avatud teenus  – see teenus on kasutajatele tasuta ning võrreldes teiste GNSS-süsteemidega pakub see 
paremaid positsioneerimis- ja ajastamistulemusi.
Ohutusteenus  (SoL) pakub paremat sooritustaset (sisaldab muu hulgas nn toimimiskindluse funktsiooni, 
st hoiatust õigeaegselt täpsuse nõrgenemisest) ja sertifitseerimist ning tagab teenindamise kriitilise 
tähtsusega transpordivaldkondadele nagu lennundus ja meretransport.
Kommertsteenus  pakub kahte (kodeeritud) lisasignaali, mis suurendavad andmete edastamiskiirust ja 
pakuvad kasutajatele suuremat täpsust.
Avalik reguleeritud teenus (PRS)  pakub positsioneerimis- ja ajastamisteenust teatavatele kasutajatele, 
kes vajavad kõrgetasemelist teenuse jätkuvust (nt hädaabiteenistused, julgeolekujõud ja sõjavägi); sellele teenusele on piiratud juurdepääs.
Lisaks edendab Galileo oma 
otsingu- ja päästetegevuse (SAR)  teenuse kaudu rahvusvahelist Cospas-
Sarsat otsingu- ja päästeteenistuse tegevust. Galileo satelliitidega on võimalik vastu võtta signaale laevadel, lennukitel ja üksikisikute poolt kasutatavatest avariipoidest ning saata need siseriiklikesse päästekeskustesse, võimaldades neil avarii toimumiskoha täpselt kindlaks määrata.1. SELGITUS
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine11
PROGRAMMI GALILEO 2000. AASTA NOVEMBRI SEISUGA KAVANDATUD ETAPIDTABEL 1
Etapid ja põhieesmärgid Esialgne ajakava Juhtimisstruktuur*
Määratlusetapp
Tehniline tegevus
Tehnilised uuringud• 
Tegevuse käivitamisele eelnevad tehnilised • 
uuringud
Muu tegevus
Juhtimisstruktuuride ettevalmistamine järgmiseks • 
etapiks
Juriidilised ja äritegevuse arendamist puudutavad • 
otstarbekusuuringudRahvusvahelised kokkulepped
• 1999–2000 Euroopa Komisjon ja ESA 
eraldi ning kooskõlastamine koos programmi juhtkomitee, Galileo programmiameti ja Galileo ajutise toetusstruktuuriga
Arendus- ja valideerimisetapp
Tehniline tegevus
Kosmoses ja maa peal paiknevate segmentide ja • 
kasutajaseadmete üksikasjalik määratlus
Satelliitide prototüüpide ja väikeste maapealsete • 
segmentide arendus ja ehitusSüsteemi töökindluse kontrollimine orbiidil
• 
Muu tegevus
Teadusuuringute toetused (kuues raamprogramm)• 
Äritegevuse arenduskava koostamine• 
Kontsessiooniläbirääkimised• 
EGNOSe integreerimine• 
Rahvusvahelised kokkulepped• 2001–2005 Euroopa Komisjon ja ESA 
ühisettevõtte Galileo kaudu
Väljaehitamise ja kasutuselevõtu etapp
Tehniline tegevus
Satelliitide kokkupanemine ja kosmosesse saatmine• 
Maapealse segmendi väljaehitus• 
Muu tegevus
Äritegevuse arendamine• 2006–2007 Euroopa GNSS 
Järelevalveamet ja kontsessiooni valdaja
Kaubandusliku kasutuse etapp
Tehniline tegevus
Satelliitide uuendamine• 
Keskuste kasutamine• 
Hooldus• 
Muu tegevus
Kaubanduslik tegevus• 2008+ Euroopa GNSS 
Järelevalveamet ja kontsessiooni valdaja
* Viimaste komisjoni teatiste ja nõukogu resolutsioonidega (2007) esitatud muudatused seoses 
Galileo juhtimisstruktuuriga ei kajastu antud tabelis.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine12
MÄÄRATLUS (1999–2002)
 9.  Programm Galileo käivitati 1999. aastal, kui nõukogu kiitis heaks määrat-
lusetapi alustamise6. Selles etapis viivad komisjon ja ESA läbi tehnilisi 
uuringuid, arendamisele eelnevaid uuringuid ja otstarbekusuuringuid. 
Euroopa ühenduse eelarvest saadav rahastamine eraldati peamiselt 
teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise neljandast ja viiendast 
raamprogrammist7. ESA rahastamine eraldati agentuuri programmist 
GalileoSat.
 10.  Komisjon esitas Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2000. aasta novemb-
ris8 määratlusetapi tulemused. Esitlus sisaldas konkreetseid ette-
panekuid süsteemi määratlemiseks, selle majanduslike ja rahaliste  aspektide ning juhtimisstruktuuri kohta. Programmi Galileo järgmis-
teks etappideks koostati järgnev ajakava (vt ka tabel 1 ):
arendus ja valideerimine: 2001–2005; a) 
väljaehitamine ja kasutuselevõtt: 2006–2007; b) 
kommertskasutus: alates 2008. aastast. c) 
  Süsteemile EGNOS kavandatud teatis võeti kasutusele 2003. aastal.
 11.  Komisjon märkis samas teatises, et „tasuvusuuringu kohaselt on Galileo 
kulusäästlik ja sellisel määral atraktiivne, et täiendavat riiklikku rahas-
tamist toetuste näol ei vajata enam alates 2007. aastast”. Süsteemi 
Galileo maksumuseks arvutati 3,3 miljardit eurot (kulude üksikasjalik loetelu vt tabel 2 ). Komisjon pidas „avaliku ja erasektori partnerlust 
programmi Galileo edukuse tähtsaimaks teguriks”. Teatises rõhutati 
ka vajadust võtta 2000. aasta detsembris Nice’is koguneval Euroopa 
Ülemkogul vastu poliitiline otsus programmi jätkamiseks.6 Nõukogu 19. juuli 1999. aasta 
resolutsioon Euroopa osaluse 
kohta satelliitnavigatsiooni 
uues põlvkonnas – Galileo – 
Määratlusetapp.
7 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 26. aprilli 1994. aasta otsus nr 1110/94/EÜ Euroopa 
Ühenduse teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja 
tutvustamistegevuse neljanda 
raamprogrammi kohta (1994–1998) (EÜT L 126, 
18.5.1994, lk 1); Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
22. detsembri 1998. aasta 
otsus nr 182/1999/EÜ Euroopa 
Ühenduse teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse viienda 
raamprogrammi kohta (1998–2002) 
(EÜT L 26, 1.2.1999, lk 1).
8 KOM(2000) 750, 22. november 
2000 – komisjoni teatis Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule Galileo-
programmi kohta.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine13
 12.  Nagu Euroopa Liidu Nõukogu 5. aprilli 2001. aasta resolutsioonis märgiti, 
oli komisjon teinud mitmeid Galileo äriplaani puudutavaid uuringuid. 
Nimetatud uuringutes soovitati avaliku ja erasektori partnerluse kont-sessioonimudelit
9. Nõukogu kinnitas, et väljaehitamise ja kasutuse-
levõtu etappide rahastamiseks oli valitud kontsessioonimudel, ning 
leppis 2002. aasta märtsis kokku, et „rahastamise jaotamine tuleb  
garanteerida nii, et maksimaalselt üks kolmandik tuleks ühenduse  
eelarvest ning vähemalt kaks kolmandikku erasektorist”.
ARENDUS JA VALIDEERIMINE ÜHISETTEVÕTTE 
GALILEO RAAMES (2003–2006)
OTSTARVE
 13.  Tehnilisest küljest koosnes arendus- ja valideerimisetapp süsteemi osa – 
kahest eksperimentaalsest ja neljast toimivast satelliidist koosneva 
esialgse satelliitide süsteemi ja nendega seotud maapealsete segmen-
tide ning testkasutuses olevate segmentide – tehnoloogilisest arenda-
misest, mis võimaldab kontrollimist orbiidil ja maa peal (nimetatakse 
ka orbiidil kontrollimiseks). ESA vastutas nimetatud tehnoloogilise 
arendamise elluviimise eest oma GalileoSat programmi kaudu.
 14.  Paralleelselt tehnoloogilise arendamisega keskendus komisjon arendus- 
ja valideerimisetapi ajal teistele tegevustele, millega püüti vähendada 
lõhet süsteemi ja selle tulevaste kasutajate vahel, et teha etteval-
mistusi programmi järgmisteks etappideks ettevõtluse arendamise  
ja rahaliste vahendite kasutuselevõtmise kaudu. Kasutajasegmentide (erinevate vastuvõtjate) varajast arendamist peeti Galileo süsteemi hilisema kasutuse seisukohast oluliseks, kui soovitakse saada otsest tulu. Seetõttu võttis komisjon suuna erasektori kaasamisele avaliku ja erasektori partnerluse kaudu. Lisaks sellele keskenduti teadus-uuringute ja tehnoloogiaarengu tegevuste rahastamisele kuuenda  
teadusuuringute raamprogrammi
10 kaudu, et toetada nii tehnoloogia 
kui ka äritegevuse arendamist, ning EGNOSe kasutamisele, mis aitab turu Galileo tulekuks ette valmistada. EGNOS pakub viiest Galileo  
teenusest kolmega sarnaseid piirkondlikke teenuseid – avatud tee-
nust, ohutusteenust ning otsingu- ja päästetegevust toetavat teenust 
(vt 1. selgitus ).9 Kavandamist, väljaehitamist, 
rahastamist ja kasutamist hõlmav 
avaliku ja erasektori partnerlus, 
milles erasektori osalus katab kulud kasutajamaksude või 
kasutamisvalmiduse maksetega.
10 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 27. juuni 2002. aasta otsus 1513/2002/EÜ, 
mis käsitleb Euroopa 
Ühenduse teadusuuringute, 
tehnoloogiaarenduse ja 
tutvustamistegevuse kuuendat 
raamprogrammi, mille eesmärk on 
aidata kaasa Euroopa teadusruumi loomisele ja innovaatika 
edendamisele (2002–2006) 
(EÜT L 232, 29.8.2002, lk 1).
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine14
ÜHISETTEVÕTE GALILEO – KOMISJONI JUHTIMISVAHEND 
ARENDUS- JA VALIDEERIMISETAPI AJAL
 15.  Arendus- ja valideerimisetappi pidi juhtima ühisettevõte Galileo – komis-
joni ja ESA poolt pärast Euroopa Liidu Nõukogu ja ESA heakskiidu  
saamist loodud struktuur. Nõukogu varasem otsus, mis puudutas  
arendus- ja valideerimisetapi täieulatuslikku käivitamist, võeti vastu 
alles 2002. aasta märtsis11 ehk 15 kuud kavandatust hiljem. Viivituse 
põhjustasid pikaajalised läbirääkimised ELi liikmesriikide vahel, mis 
puudutasid süsteemi kasutamist sõjaliseks otstarbeks ning erasekto-ripoolset rahastamist ja programmis osalemist. ESA nõukogu amet-liku nõusoleku andmine arendus- ja valideerimisetapi alustamiseks 
lükkus edasi 2003. aasta maisse. Selle põhjuseks olid ESA-sse kuulu-
vate liikmesriikide vahelised pikaajalised arutelud, mis puudutasid 
nende riikide tööstuse kaasamist programmi. GJU asutati EÜ määru-sega 2002. aasta mais
12 13, tema asutamisotsus allkirjastati juunis 2003 
ning ta käivitati septembris 2003.
 16.  Kõige tähtsam põhjus GJU asutamiseks oli Euroopa vajadus luua ESA 
ja komisjoni vaheline kooskõlastusfoorum. Ühisettevõtte asutami-seks oli ka muid põhjusi
14, nt vajadus juhtida programmi ühe üksuse 
kaudu ja suutlikkus kaasata erasektori rahalisi vahendeid arendus- ja 
valideerimistegevusse. Kuigi erasektor andis vastastikuse mõistmise 
memorandumi allkirjastamisega märku oma valmidusest kuni 200 mil-
joni euro eraldamiseks arendus- ja valideerimisetapile15, ei saanud  
see kavatsus teoks.
 17.  Vastavalt GJU põhikirjale olid tema volitused järgmised:
järelevalve Galileo kõikide arendus- ja valideerimisetapiks kavan- a) 
datud programmitegevuste üle;
kõikide vajalike kohanduste tegemine, pidades silmas arendus- ja b) 
valideerimisetapi jooksul toimunud arenguid;
ettevalmistuste tegemine väljaehitamise ning kasutuselevõtmise c) 
ja kasutusetappideks.11 Osa tegevusi kiideti heaks 
2001. aasta aprillis.
12 Nõukogu 21. mai 2002. aasta 
määrus (EÜ) nr 876/2002, millega 
luuakse ühisettevõte Galileo 
(EÜT L 138, 28.5.2002, lk 1).
13 EÜ asutamislepingu artikkel 171: 
„Ühendus võib asutada 
ühisettevõtteid või luua muid 
struktuure, mis on vajalikud ühenduse uurimisprogrammide, 
tehnoloogia arengu- või 
tutvustusprogrammide edukaks 
elluviimiseks.”
14 Määrus (EÜ) nr 876/2002; 
Euroopa Nõukogu 2001. aasta märtsis tehtud järeldused; 
KOM(2001) 336, 20. juuni 2001 – 
ühisettevõte Galileo loomist 
käsitleva nõukogu määruse 
ettepanek.
15 Määruse (EÜ) nr 876/2002 
artikkel 13.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine15
 18.  Vastavalt GJU põhikirjale olid tema põhiülesanded järgmised:
pakkumismenetluse juhtimine, mille tulemusel sõlmitakse  a) 
kontsessioonilepingud;
järelevalve teostamine ESA tehnoloogia arendamise tegevuste  b) 
üle;
teadusuuringute käivitamine ja juhtimine; c) 
süsteemi EGNOS integreerimine programmiga Galileo. d) 
 19.  Algselt koosnes GJU ainult kahest asutajaliikmest, kelleks olid ESA ja 
komisjon. Hiina riiklik kaugseirekeskus (NRSCC) liitus GJUga oktoobris 2004 ja Iisraeli ettevõte Matimop septembris 2005 (vt ka lisa III ). GJU 
juhtimisstruktuur on esitatud joonisel 2 .
RAHASTAMINE
 20.  Arendus- ja valideerimisetapis suunati (üleeuroopalisest transpordivõr-
gust16 ja kuuendast raamprogrammist eraldatud) ELi rahalisi vahendeid 
GJU kaudu ja ESA kaasrahastas Galileod oma programmide GalileoSat 
ja ARTES kaudu ( joonis 1 ). Programmile Galileo perioodil 1999–2007 
eraldatud rahaliste vahendite summa ulatus 1,94 miljardi euroni.
EDENEMINE
 21.  Komisjon saatis 2004. aasta oktoobris Euroopa Parlamendile ja nõukogule 
programmi edenemist puudutava teatise17. Nimetatud teatisega loodi 
alus 2004. aasta detsembris peetud transpordinõukogu istungile, kus 
otsustati programmi väljaehitamise ja kasutuselevõtu etappi siirdu-
mine. Komisjon ei esitanud ajakohastatud ajakava. Selleks ajaks oli tehnoloogiaarendus ajakavast maas juba peaaegu kolm aastat.16 Nõukogu 18. septembri 
1995. aasta määrus (EÜ) 
nr 2236/95, millega kehtestatakse 
ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste 
võrkude valdkonnas 
(EÜT L 228, 23.9.1995, lk 1); 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 
23. juuli 1996. aasta otsus nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise 
transpordivõrgu arendamist 
käsitlevate ühenduse suuniste 
kohta (EÜT L 228, 9.9.1996, lk 1), 
mida on muudetud otsusega 
nr 1346/2001/EÜ 
(EÜT L 185, 6.7.2001, lk 1).
17 KOM(2004) 636 (lõplik), 
komisjoni teatis Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule – 
Euroopa satelliit-
raadionavigatsioonisüsteemi 
väljaehitus- ja kasutuselevõtu etappi siirdumine.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine16
PROGRAMMI GALILEO ARENDUS- JA VALIDEERIMISETAPP –  
RAHASTAMINE ( 1999–2007)*JOONIS 1
ESA liikmesriigid
902 miljonitEuroopa Komisjon
946 miljonitMuud
92 miljonit
Galileo ühisettevõte
892 miljonit
Euroopa Komoseagentuur
1716 miljonit
Infrastruktuuri arendamine
1716 miljonitRTD
110 miljonitÜhisettevõtte
tegevused 
114 miljonit   92 milj.             114 milj.
            110 milj.
   750 milj.
   196 milj.
   50 milj.
   852 milj.   668 milj.
   1 716 milj.NRSCC
MatimopBelgiaTEN-T
FP6TEN-T GalileoSat
ARTESGalileoSat
FP6
* Hiina ja Iisraeli rahastamisosalus (Hiinal 5 miljonit ja Iisraelil 4 miljonit eurot) koosnes GJU põhikapitali tehtud 
maksetest ja nende riikide tööstussektori tegevuste rahastamiseks (ESAga sõlmitud lepingute kaudu) ettenähtud osast. Viimati mainitud osa ei kasutatud täiel määral ära.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoja prognoos.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine17
 22.  Teatises märgiti, et GJU oli „edukalt lõpule viinud tulevase kontsessiooni 
valdaja valimismenetluse”. Tegelikkuses oli nimetatud valimismenet-
lust just edasi lükatud 2005. aasta jaanuari lõppu. Lisaks sellele ei  suutnud GJU 2005. aasta veebruaris valida kahe konsortsiumi kan-
didaadi seast eelistatavat pakkujat
18. Selle asemel tegid pakkujad  
ettepaneku moodustada ühendatud konsortsium, millega GJU nõustus 
2005. aasta juunis, ning tegid ühise pakkumise.
 23.  Nii kontsessiooniläbirääkimised kui tehnoloogia arengu tegevused pea-
tati teatud liikmesriikide sekkumise tõttu juulist kuni detsembrini  2005. Liikmesriikidevahelised erimeelsused puudutasid kontsessioo-nilepingu pakkumise esitanud ühendatud konsortsiumi koosseisu ja süsteemi toimimiskeskuste, maapealse infrastruktuuri ja peakorteri asukohta. Detsembris 2005 jõuti kokkuleppele vahendaja abil
19. Läbi-
rääkimisi ühendatud konsortsiumiga alustati jaanuaris 2006.
 24.  Esimese eksperimentaalsatelliidi, Giove-A, õnnestunud orbiidile saatmine 
28. detsembril 2005 tagas juurdepääsu Rahvusvahelise Telekommu-
nikatsiooniliidu poolt Galileole eraldatud sagedustele.
 25.  Komisjon avaldas juunis 200620 programmi Galileo ajakohastatud aja-
kava21. Selle kohaselt pidi arendus- ja valideerimisetapp kestma  
2009. aasta esimese pooleni ning väljaehitamise ja kasutuselevõtu  
etappi viidaks läbi aastatel 2009 ja 2010 (esialgse ajakavaga võrreldes 
kolmeaastase viivitusega). Lisaks suurendati teatisega ka arendus-  
ja valideerimisetapi eelarvet 1,5 miljardi euroni (400 miljonit eurot 
rohkem kui esialgne eelarve). Komisjon tõdes kontsessiooniläbirää-kimistel, et „kontsessioon tundub programmi eripäraga kõige pare-mini sobiv lahendus olevat. (…) 2006. aasta lõpuks valmivad kulu- ja tuluprognoosid ning määratakse kindlaks riigisektori panuse suu-rus. Lisaks ühtlustatakse rahastamiskava ja sõnastatakse peamised  lepingutingimused.”
 26.  GJU ja ühendatud konsortsiumi läbirääkijad leppisid 2006. aasta novemb-
ris kokku programmiga Galileo seotud avaliku ja erasektori partnerluse 
põhitingimustes, mis puudutasid lepinguliselt mittesiduva avalduse 
esimest kavandit. Nimetatud dokument oli GJU dokumentidest enim sarnane kontsessioonilepingule.18 Eurely ja iNavsati konsortsium. 
Kolmas eelvaliku läbinud, ettevõtte 
Eutelsat juhitud konsortsium 
loobus osalemisest valikuetapis 2004. aasta suvel.
19 Euroopa Komisjoni asepresident 
nimetas Euroopa Komisjoni endise 
voliniku vahendajaks 2005. aasta oktoobris – pressiteade IP/05/1345.
20 KOM(2006) 272, 7. juuni 2006 – 
Komisjoni teatis Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule – 
Ülevaade Galileo programmi 
arengust.
21 Komisjon avaldas nimetatud 
ajakava esimest korda 
25. oktoobril 2005 väljastatud 
pressiteates IP/05/1345 dd 
toimetajatele suunatud märkuses.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine18
ARENDUS- JA VALIDEERIMISETAPP PÄRAST 
ÜHISETTEVÕTET GALILEO (ALATES 2006. AASTAST)
 27.  GJU oli 2006. aasta lõpus arvamusel, et ta oli oma põhiülesanded edukalt 
lõpule viinud22. GJU tegevus lõpetati 2006. aasta detsembris23 ja tema 
tegevus anti üle Euroopa GNSSi Järelevalveametile, mis loodi juulis 2004 Euroopa GNSS programmidega seotud avalike huvide järeleval-veks ja toimima programmi reguleeriva asutusena Galileo väljaehi-
tamise ja kasutuselevõtu etapis
24. Tegevuse üleviimine mõjutas GSA 
tegevust, mida ei oldud arvesse võetud selle asutamisel.
 28.  Kontsessiooniläbirääkimised ühendatud konsortsiumiga seiskusid  
2007. aasta alguses. Euroopa Komisjon tunnistas mais 2007 väljastatud teatises
25, et EGNOSe ja Galileo puhul on esinenud märkimisväärselt 
suuri viivitusi (viis aastat võrreldes esialgse ajakavaga) ja ülekulusid. 
Euroopa Liidu Nõukogu26 otsustas 2007. aastal programmi ümber suu-
nata: süsteem rakendataks ja võetaks kasutusele 2013. aastaks ning 
seda rahastataks täiel määral ühenduse eelarvest (vt tabel 2 ), lisaks 
sellele tegutseks ESA volitatud hankijana. Sellest lähtuvalt võtsid  Euroopa Parlament ja nõukogu vastu määruse GNSS programmide  
rakendamise jätkamise kohta
27. Komisjon avaldas 1. juulil 2008 osa-
lemiskutse Galileo süsteemile infrastruktuuri ostmiseks; osalemiskut-
ses oli kuus peatükki (süsteemitoetus, maapealne lähetamissegment, 
maapealne kontrollisegment, kosmosesegment (satelliidid), orbiidile 
saatmise teenused ja kasutamine). Pärast sobivate kandidaatide eelva-
likut saadi 2008. aasta lõpus esialgsed pakkumised. Võistleva dialoogi menetlus peaks lõpule jõudma 2009. aasta jooksul.22 GJU pressiteade, 30. november 
2006 – Next step in the Galileo 
Program; Handover of the 
management from the Galileo Joint 
Undertaking to the European GNSS 
Supervisory Authority .
23 Nõukogu 12. detsembri 
2006. aasta määrus (EÜ) 
nr 1942/2006, millega 
muudetakse määrust (EÜ) 
nr 1321/2004 Euroopa satelliit-
raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta 
(ELT L 367, 22.12.2006, lk 18); 
nõukogu 12. detsembri 2006. aasta 
määrus (EÜ) nr 1943/2006, millega 
muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 876/2002, millega luuakse 
ühisettevõte Galileo 
(ELT L 367, 22.12.2006, lk 21).
24 Nõukogu 12. juuli 
2004. aasta määrus (EÜ) 
nr 1321/2004 Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide 
juhtimisstruktuuride loomise kohta 
(ELT L 246, 20.7.2004, lk 1).
25 Komisjoni teatis Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule – Galileo 
teelahkmel: Euroopa ülemaailmse 
satelliitnavigatsioonisüsteemi 
programmide rakendamine, 
SEK(2007) 624, 16. mai 2007.
26 Nõukogu resolutsioonid ja 
järeldused 6.–8. juuni, 1.–2. oktoober 
ja 29.–30. november 2007.
27 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 9. juuli 2008. aasta 
määrus (EÜ) nr 683/2008 Euroopa 
satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise 
jätkamise kohta 
(ELT L 196, 24.7.2008, lk 1).
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine19
 29.  Komisjon analüüsis oma 2007. aasta mai teatises suure üksikasjalikkusega 
kontsessiooniläbirääkimiste ebaõnnestumist. Nimetatud dokumen-
diga püüti eemaldada takistused programmi ümbersuunamiseks. Seda silmas pidades antakse teatisega ülevaade osadest ebaõnnestumise 
põhjustest. Teatises tunnistatakse, et komisjoni eeldused seoses aja-
kava, eelarve ning tururiski ja kavandamisriski siirdamisega võisid olla liiga optimistlikud. Teatises käsitletakse ka avalikku haldust, erasek-tori juhtimist ning seda, et liikmesriikide riiklikke huvisid eelistati  
programmi pikaajalise strateegia eesmärkidele. Teatises ei käsitleta 
siiski selliseid teemasid nagu avaliku ja erasektori partnerlus (sh aeg ja ekspertteadmised) ning aruandlus – tegurid, mida arutatakse üksik-
asjalikumalt käesolevas aruandes.
GALILEO KULUPROGNOOSTABEL 2
Esialgne kuluprognoos, 
miljonit eurot 
(KOM(2000) 750)Ajakohastatud 
kuluprognoos, miljonit 
eurot (KOM(2007) 261 ja 
ESA dokumendid)
Määratlusetapp 80 80
Arendus- ja 
valideerimisetapp1100 2100
Väljaehitamine ja 
kasutuselevõtt2150 3400
Kokku3330
(millest 1800 miljonit 
avaliku sektori vahendeid)*5580
(täiel määral avaliku sektori 
vahendeist)**
* Iga-aastased tegevuskulud, sh põhisüsteemi väljavahetamine, on hinnanguliselt 
220 miljonit eurot.
** Tegevuskulude (fikseeritud osa) infrastruktuuri olemasolu maksete, hooldus- ja 
täienduskulude võlaintressid kuni 2030. aastani on hinnanguliselt 5300 miljonit eurot.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine20
 30.  Kontrollikoda viis läbi programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi 
auditi, uurides järgmist:
millised tegurid põhjustasid kontsessiooniprotsessi ebaõnnes- a) 
tumise?
millised tegurid põhjustasid tehnoloogiaarenduses esinenud vii- b) 
vitusi ja ülekulusid?
kui suurt kasu on Galileo programm saanud teadusuuringutele ja c) 
arendustegevusele suunatud rahalistest vahenditest?
kui edukalt suutis ühisettevõtte Galileo liita EGNOSe Galileo prog- d) 
rammiga?
kas Galileo programmi hallati asjakohaselt? e) 
 31.  Auditis käsitleti perioodi, mil GJU juhtis arendus- ja valideerimisetappi 
(september 2003–detsember 2006), keskendudes eelkõige GJU voli-
tustele, asutamisele ja ülesannete täitmisele. Audit viidi läbi aasta-tel 2007 ja 2008. Kontrollikoda jälgis programmi edenemist, sh selle 
ümbersuunamist, kuni 2008. aasta lõpuni.
 32.  Kontrollikoda kogus auditi tõendusmaterjali, uurides dokumente ja kor-
raldades intervjuusid ühisettevõttes Galileo, komisjonis ja Euroopa Kosmoseagentuuris ning vesteldes ka teiste Galileo sidusrühma-
dega, nagu liikmesriikide esindajad, GSA, teadusuuringute projektide toetusesaajad, Euroopa kosmosetööstuse esindajad, kontsessiooni  valdajateks pürgivad ettevõtted ning GJUga lepinguliselt töötavad 
konsultandid.
 33.  Kontrollikoda tegi 482 toetusesaaja seas küsitluse Galileo programmi 
arendus-ja valideerimistegevuste juhtimise kvaliteedi kohta. Nimeta-tud toetusesaajad kuulusid vastavalt kuuenda raamprogrammi prio-riteetse teemavaldkonna „Lennundus ja kosmoseuuringud” raames  rahastatud ühe või mitme teadusuuringute projekti alla.AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine21
 34.  Järgmised auditileiud hõlmavad GJU erinevaid ülesandeid arendus- ja 
valideerimisetapi ajal (punktid 35–65) ning samuti avaliku sektori hal-
damisega seotud teemasid (punktid 66–74). Igas punktis kirjeldatakse üksikasjalikult GJU eesmärke ja kasutatakse neid võrdlusnäitajana  
tulemuste mõõtmisel. Kontrollikoda hindab järgmisena põhjuseid,  
miks GJU ei saavutanud enamust oma eesmärkidest. Vajadusel kasu-tati võrdlusnäitajana olemasolevatest programmidest, projektidest või organisatsioonidest saadud kogemusi. Muudel juhtudel kasutati 
üldtunnustatud projektijuhtimise põhimõtteid. Eriti punktide 35–42 
puhul kasutas kontrollikoda veel ka avaliku ja erasektori partnerlusega seoses rakendatud parimatest tavadest kogutud auditikriteeriumeid
28 
(selle analüüsi üksikasjalik ülevaade on esitatud lisas IV ).
EBAÕNNESTUNUD KONTSESSIOONILÄBIRÄÄKIMISED
EESMÄRK
 35.  GJU kõige tähtsam ülesanne oli sõlmida avaliku ja erasektori partner-
lus, mille kohaselt erasektor investeeriks koos Euroopa Komisjoniga 
Galileo infrastruktuuri loomisesse ja kasutamisesse. Algne eesmärk 
oli, et kontsessiooni valdaja (vastavad eraettevõtted) nimetatakse  
enne 2004. aasta lõppu, et GJU-l oleks võimalik läbirääkimised lõpe-
tada 2005. aastal ja et GSA sõlmiks kontsessioonilepingu 2005. aasta 
lõpuks.
TULEMUSED
 36.  GJU käivitas plaanide kohaselt järkjärgulise kontsessiooniprotsessi 
(eelvalik, valik, läbirääkimised). GJU väljastas esimesed pakkumis-
kutse dokumendid 2004. aasta aprillis ja korraldas seejärel võistleva 
dialoogi ning esitas pakkujatele kontsessioonilepingu kavandi ja  hindamiskriteeriumid.
 37.  GJU-l ei olnud võimalik valida eelistatud pakkujat ei oktoobris 2004 
ega ka pärast valikuetapi pikendamist veebruaris 2005. Läbirääki-
mised algasid alles jaanuaris 2006, kui pakkujad olid moodustanud 
konsortsiumi.TÄHELEPANEKUD
28 Intosai suunised avaliku/
erasektori rahastamise ja 
kontsessioonide auditi parimate tavade kohta (kontrollitud) – 
november 2007.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine22
 38.  Kontsessioonilepingu sõlmimise tähtaega lükati kaks korda edasi, esmalt 
detsembrist 2005 detsembrisse 2006 ja siis detsembrisse 2007. Komis-
jon ja GSA otsustasid läbirääkimised lõpetada 2007. aasta alguses.
EBAÕNNESTUMISE PÕHJUSED
 39.  Avaliku ja erasektori partnerlus oli ebapiisavalt ette valmistatud ja koos-
tatud. Sellest tulenevalt ei olnud avaliku ja erasektori partnerluse  kokkuleppimine realistlik.
ETTEVALMISTUS
 40.  Liikmesriikidel ja kolmandatel riikidel on märkimisväärselt palju kogemusi 
avaliku ja erasektori partnerlusprojektide vallas. Kogemuste põhjal 
võib tõdeda, et parim tava sisaldab järgmisi elemente:
nõuetekohane ettevalmistus: avalik sektor peaks täpselt määrat- a) 
lema projekti nõuded, hindama erasektori suutlikkust, hindama 
potentsiaalseid eeliseid, uurima alternatiivseid võimalusi oma  
vajaduste täitmiseks, uurima riskide asjakohast jaotamist, kaaluma 
kulude taskukohasust ja kulutustele vastavat tõenäolist tulu ning 
koostama tegevuskava. Enne kindlat tüüpi avaliku ja erasektori  partnerluse valikut tuleks teha asjakohane riskihindamine;
piisav aeg: teiste organisatsioonide b) 
29 kogemuse põhjal võib  
tõdeda, et täieulatusliku avaliku ja erasektori partnerluse lähe-nemisviisi ja avaliku sektori positsioonide määratlemine kestab üle aasta isegi vähemkeerukate projektide puhul kui Galileo;
asjakohased haldusressursid: avaliku ja erasektori partnerluspro- c) 
jekti juhtimiseks vajatakse sobivate oskustega ning õigeaegselt 
kokku pandud pühendunud meeskonda;
mõjusa konkurentsi säilitamine ja d) 
käimasoleva partnerlusprojekti korrapärane kontroll, millega taga- e) 
takse, et projekt toodab jätkuvalt kulutustele vastavat tulu.29 Avaliku ja erasektori 
partnerluse/ avaliku 
rahastamisalgatusega seoses rakendatud parimad tavad 
Ühendkuningriigis.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine23
 41.  Komisjon ei järginud Galileo avaliku ja erasektori partnerluse etteval-
mistusetapis kõiki nimetatud parimaid tavasid30:
nõuetekohane ettevalmistus: mitmetest läbiviidud uuringutest  a) 
hoolimata ei uurinud komisjon võimalust korraldada tavapäraseid 
riigihankeid ega kehtestanud avaliku sektori võrdlusmenetlust31. 
Lisaks ei uurinud komisjon eelnevalt, kuidas riski oleks olnud või-malik realistlikult jaotada avaliku ja erasektori vahel; millises pro-jekti etapis või millise Galileo tegevuse osa puhul oleks avaliku ja 
erasektori partnerluse õnnestumine kõige tõenäolisem; samuti ei uuritud erinevate avaliku ja erasektori partnerlusmudelite suhtelisi 
eeliseid
32. Poliitilise konsensuse saavutamiseks tegi komisjon ette-
paneku ja nõukogu kiitis heaks Galileo väljaehitamise ja kasutuse-
levõtuetapi ajaks luua avaliku ja erasektori partnerlusprogramm. 
Pärast avaliku ja erasektori investeerimisvõimaluste uurimist  mitme uuringu kaudu valis komisjon kontsessiooni vormis toimuva avaliku ja erasektori partnerluse (vt punkt 12). Kuigi komisjoni  dokumentides määratleti kontsessiooni eriomadused, esitati neis 
Galileole keskenduvate põhjenduste asemel vaid üldistel väidetel 
põhinevaid argumente ja pakuti välja ambitsioonikas hangete aja-
kava. Kuigi ettevalmistusetapis
33 määrati kindlaks mitmed riskid 
ja lahendamist vajavad probleemid, ei hinnanud komisjon piisava täpsusega, kuidas need võivad tehingu otstarbekust mõjutada või 
kuidas avalik sektor võiks need tõhusalt lahendada;
piisav aeg: tulenevalt ambitsioonikast ajakavast, mille kohaselt b) 
pidi komisjon transpordinõukogule 2004. aasta detsembris esi-
tama aruande, ei võimaldanud komisjon GJU-le piisavalt aega
34 
kontsessioonimenetluse määratlemiseks. Mitmed pakkujad aval-dasid muret selle üle, et võistleva dialoogi ajal ei olnud piisa-
valt aega usaldusväärse äriplaani koostamiseks. Selle tulemusel ei seatud GJU esialgsetes pakkumisdokumentides konkreetseid  eesmärke. Pakkumisdokumentides ei käsitletud enamikku kont-
sessioonimudeli puhul esinevatest probleemidest. Selle tulemu-sel ei sisaldanud erasektori pakkumused fikseeritud hindasid ega 
assigneeringuid ning neis oli kehtestatud nii palju tingimusi ja  
piiranguid, et pakkumisi ei olnud võimalik kasutada võrdluse ega 
hindamise alusena. Samal põhjusel ei olnud GJU-l põhjalikke hin-damiskriteeriume laekunud pakkumuste võrdlevaks hindamiseks. Avaliku sektori seisukoha esimeseks selgeks avalduseks mitmetes Galileo suhtes olulistes küsimustes olid nn põhitingimused ( Heads  
of Terms ), mis lepiti pakkujatega kokku 2006. aasta lõpus;30 Lisas IV  esitatakse 
üksikasjalikult programmi Galileo 
kontsessiooniprotsessi ajal avaliku sektori juhtimise kontrollimisel 
kasutatud kriteeriumid ja 
kokkuvõte iga kriteeriumi 
hindamisest.
31 Avaliku sektori võrdlusmenetlus 
on hinnang selle kohta, millised oleksid projekti kulud siis, 
kui kasutataks tavapäraseid 
hankemenetlusi. Seda kasutatakse, 
et selgitada, kas erasektori 
rahastamine pakub suuremat 
väärtust raha eest kui tavapärane 
hankemenetlus.
32 Uuriti ainult ühisettevõtte 
mudelit ja kontsessioonimudelit.
33 Muu hulgas toodi esile 
järgmised avaliku ja erasektori 
partnerluse valikuga seotud 
piirangud: tulude ebakindlus 
(tururisk), tehnoloogiariskid, 
väljaehitamise ja kasutuselevõtu etappide üksteisest 
sõltumine (kavandamisrisk) ja 
kosmosetööstussektori tööstuslik 
kontsentratsioon.
34 GJU väljastas esimesed 
pakkumisdokumendid vähem kui kaheksa kuud pärast oma tegevuse 
alustamist.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine24
asjakohased haldusressursid: GJU oli uus organisatsioon, millel  c) 
oli uudne õiguslik raamistik, hiljuti kokku pandud meeskond, uus 
juhataja ning puudusid varasemad kogemused kontsessioonilä-birääkimiste valdkonnas. Väliseid nõustajaid kasutati septembris 
2004 (st pärast pakkumisdokumentide küsimuse käsitlemist ja  
võistleva dialoogi esimest etappi);
konkurentsi säilitamine: alates 2004. aasta sügisest oli konkurentsi d) 
jäänud kaks konsortsiumi. 2005. aasta mais tegid nad ettepaneku 
jõudude ühendamiseks, et esitada ühispakkumus. GJU nõustus  konsortsiumi teatavate tingimustega
35, lootes seeläbi saada suure-
mat väärtust oma raha eest. Kuna avaliku sektori võrdlusmenetlust 
ei olnud, puudus menetlusel ka igasugune konkurentsielement;
korrapärane kontroll: avalik sektor peaks töösolevat avaliku ja  e) 
erasektori partnerlusprojekti korrapäraselt kontrollima, tagamaks, et see annab jätkuvalt kulutustele vastavat tulu. Kuigi kontsessioo-
nimenetluse hindamist puudutavates GJU aruannetes leiti mitmeid 
riske ja probleeme
36, olid GJU aruanded programmi edenemise  
kohta põhjendamatult positiivsed. GJU ametlikes avaldustes ei  
seatud kunagi kahtluse alla kontsessiooni otstarbekust, vaid lükati 
igal aastal lepingu sõlmimise tähtaega veel täiendavalt kaheteist-kümne kuu võrra edasi. Selle tulemusel ei olnud GJUst sõltuvatel 
liikmesriikidel parandusmeetmete võtmise taotlemiseks piisavalt 
teavet (vt ka punkti 74 alapunkt f).
MIKS VALITI  AVALIKU  JA ERASEKTORI  PARTNERLUS
 42.  Komisjon tegi ettepaneku valida kontsessioonina teostatav avaliku ja 
erasektori partnerlus ning nõukogu kiitis selle heaks, et saavutada liikmesriikidevaheline poliitiline konsensus. Nimetatud kontses-sioon, mis põhines kulude jagamispõhimõttel (avalik sektor katab  maksimaalselt ühe kolmandiku kuludest ja erasektor vähemalt kaks kolmandikku) ja mille osas GJU pidi kokku leppima, erines mitme  aspekti puhul oluliselt kõikidest tollal eksisteerinud avaliku ja era-sektori partnerlustest
37:
Galileol on suur tehnoloogiline risk. Ta koosneb 30st keskmise  a) 
kõrgusega orbiidil olevast satelliidist, millel on uusi osasid (nt uut tüüpi aatomikellad), mida ei ole veel kosmoses testitud;
Tulusid on keeruline prognoosida, kuna GPSi avatud signaalid on b) 
piiranguteta kättesaadavad. Kasutusmudelit ei ole veel kindlaks 
määratud;35 Avalikke turge ja konkurentsi 
käsitlevate ELi õigusaktide 
järgimine, tihe ajakava, pakkumuste oluline paranemine 
võrreldes varasemate 
individuaalsete pakkumustega 
ning ühendatud konsortsiumi 
panus ühisesse ja asjakohasesse 
õigusstruktuuri.
36 2004. aasta oktoobri, 2005. aasta 
veebruari ja 2005. aasta juuni 
hindamisaruanded.
37 Tavapärased avaliku 
ja erasektori partnerluse 
infrastruktuuriprojektid on seotud näiteks tunnelite ja maanteedega. 
Galileoga kõige sarnasem 
partnelus Paradigm / Skynet 
(Ühendkuningriigi kaitsejõudude 
telekommunikatsioonisüsteem) erineb siiski Galileost mitmel viisil: 
tal on madalam tehnoloogiline 
risk, Ühendkuningriigi 
kaitseministeerium on kindel 
põhitulude allikas, tegevuse 
tulemused on kättesaadavad 
ja projekti juhib üks tellija, kes omab kogemust avaliku 
ja erasektori partnerluse 
valdkonnas (Ühendkuningriigi 
kaitseministeerium).
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine25
Galileo kontsessiooni kasutus pidi algama pigem pärast seda, kui c) 
süsteem oli kavandatud ja avalik sektor oli osaliselt loonud infra-
struktuuri. Kuigi Galileo partnerlus sarnaneb DBFO-kontsessiooni-mudelile (kavandamine, väljaehitamine, rahastamine, kasutamine), 
erines ta sellest oluliselt selles osas, et erasektori kontsessiooni 
valdajalt eeldati, et ta seob ennast avaliku sektori välja mõeldud ja erasektorile üle antud uue süsteemi väljaehitamise, rahastamise ja kasutamisega ( 2. selgitus ).
PEAMISED KONTSESSIOONIGA SEOTUD RISKID
Kolmeks peamiseks kontsessiooniläbirääkimisi pärssivaks teguriks oli tururiski ja kavandamisriski siir-
damine avalikust sektorist erasektorisse ning tsiviilvastutus.
Tururiski  siirdamise kindlustamiseks vajati kindlust selle kohta, et turgudelt on võimalik saada tulusid 
vastavalt kokkulepitud turu arendamisskeemile. Riski siirdamist erasektorisse raskendasid turgude ebakindlus, tõenäolised tulude laekumised alles kaugel tulevikus ja avaliku sektori eeldatav põhiroll turu arendamisel.
Kavandamisriski  siirdamise kindlustamiseks vajati kindlust selle kohta, et kavandamisega (mille ESA 
teostas arendus- ja valideerimisetapis) ei seondu iseloomulikke probleeme, mille tõttu süsteem toimiks 
puudulikult või ebapiisavalt (mille eest vastutaks kasutamise ajal kontsessiooni valdaja). Lisaks Galileo 
kavandamise tehnilisele keerukusele ja kontsessiooni valdajalt oodatud väljunditele raskendas riski 
siirdamist ka ülesannete jaotus kavandamise ja arendamise (ESA) ning teiselt poolt väljaehitamise ja kasutuselevõtu, kasutamise ja hooldamise (kontsessiooni valdaja) vahel.
Tsiviilvastutussüsteem  puudutab lepinguväliseid kohustusi Galileo süsteemi puuduste võimalike ohvrite 
suhtes, kelle puhul ei ole kehtestatud erilist juriidilist või kindlustusalast mudelit.2. SELGITUS
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine26
TEHNOLOOGIA ARENDUSEGA SEOTUD TEGEVUSED 
VIIBIVAD JA ÜLETAVAD EELARVE
EESMÄRK
 43.  Teine GJU neljast põhiülesandest oli teostada järelevalvet ESA tehno-
loogia arendusega seotud tegevuste üle, tagamaks, et satelliite ja  
maapealseid seadmeid ehitati piisavalt ja et neid kasutataks süsteemi suutlikkuse ja usaldusväärsuse näitamiseks, järgides kavandatud aja-
kava ja eelarvet (vt punkt 13).
TULEMUSED
 44.  2006. aasta detsembriks oli kasutuses ainult üks eksperimentaalsatelliit 
(GIOVE-A) ning sellele oli õnnestunud saada Galileo sagedused Rah-
vusvaheliselt Telekommunikatsiooniliidult. Teine eksperimentaal-
satelliit (GIOVE-B) võeti kasutusele 2008. aasta aprillis ehk 30 kuud algselt kavandatust hiljem. Praeguse ajakava kohaselt
38 lõpetatakse 
arendus- ja valideerimisetapp 2010. aastal ehk viieaastase hiline-
misega. ESA poolt 2008. aasta juulis39 koostatud kuluprognooside  
kohaselt on arendus- ja valideerimisetapi maksumus miljardi euro  
võrra suurem kui esialgne 1,1 miljardi suurune eelarve (vt tabel 3 ).
ARENDUS- JA VALIDEERIMISETAPI PERIOODIL 2001–2008 K OOSTATUD  
EELARVEPROGNOOSID (MILJONIT EUROT – 2001. AASTA HINDADES)TABEL 3
Tegevus Esialgne eelarveprognoos 2008. aasta juuli eelarveprognoos
Galileo süsteemi katsesüsteem (GSTB-V2) 85 173
Kanderaketid 90 224Kontrollimine orbiidil (IOV) 747 1253ESA kulud 110 303
Muu 68 151
Kokku 1100 2104
Allikas:  ESA.38 Määrus (EÜ) nr 683/2008.
39 Prognoose ajakohastati 
eelnevalt veebruaris 2005 
ja mais 2007.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine27
VIIVITUSTE JA ÜLEKULUDE PÕHJUSED
 45.  Juhtimisprobleemid, puudulik eelarve, viivitused ning arendus- ja vali-
deerimisetapi tööstuslik korraldus pärssisid oluliselt GJU järeleval-
vetegevust seoses tehnoloogia arendamisega seotud tegevustega.
 46.  GJU ülesandeks oli tehnoloogiaarenduse järelevalve teostamine, kuid 
seda ülesannet täpsemalt ei määratletud. Praktikas tegutses ESA  ilma GJU järelevalveta, kuid kooskõlas oma eeskirjade ja menetlus-tega. GJU ülesanne teha järelevalvet ESA üle oli vastuolus tema juh-timisstruktuuriga. Seda käsitletakse juhtimisküsimusena pikemalt  punktides 66–74.
 47.  Nõukogule esitatud40 programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi  
eelarve  oli puudulik . See ei sisaldanud eraldisi ettenägematute kulude 
jaoks41. Programmi 1,1 miljardi euro suurune eelarve oli väiksem kui 
määratlusetapi põhjal koostatud kuluprognoosid. GJU-le suuna-tud komisjoni 50 miljoni euro suuruses rahastamisosaluses ei teh-
tud kohandusi ega võetud arvesse turvalisusnõudeid (120 miljonit  
eurot)
42. Vajalikud ressursid ja projekti kulud ning vajadusel ka eral-
dised ettenägematuteks kuludeks tuleks kindlaks määrata kavanda-
misetapis. Teiste organisatsioonide kogemuse põhjal võib tõdeda,  
et kosmoseprogrammide puhul vajatakse tavaliselt ettenägematute 
kulude eraldist, mille suurus on 10–40 protsenti eelarvest, sõltuvalt programmi keerukusest, innovaatilisuse tasemest ja tundmatute tegu-
rite arvust.
 48.  Arendus- ja valideerimisetapp käivitati alles 2003. aasta mais ehk 29 kuud 
kavandatust hiljem  (vt punkt 15). ESA ja GJU kinnitatud kalkulatsioo-
nide kohaselt võib nimetatud viivitus põhjustada ligikaudu 142 mil-
joni euro ulatuses lisakulusid43.40 KOM(2000) 750, 
22. november 2000.
41 ESA osalemiseks arendus- ja 
valideerimisetapis (mis on pool 
kogueelarvest) kohaldatakse 
20protsendilist ettenägematute kulude eraldist: kui kumulatiivne 
kulude ületamine on alla 
20% programmi rahastamise 
kogusummast, ei lubata 
programmis osalevatel 
liikmesriikidel programmis 
osalemisest loobuda.
42 Turvalisusnõudeid võeti 
programmis arvesse liiga hilja: 
2004. aastal kuulutas Galileo 
julgeolekunõukogu välja täiendavad nõuded, millest 
tulenevate lisakulude maksumus 
oli hinnanguliselt 120 miljonit 
eurot. Lisanõuetest tulenevalt 
esitatud 1000 muudatustetaotlusel 
olid tõsised tagajärjed, mis 
mõjutasid tehnilist baasi ja seeläbi ka käimasolevaid arendustegevusi.
43 Nimetatud summa sisaldab 
järgmisi kulusid: a) 41 miljonit 
eurot teise testsatelliidi väljatöötamiseks, vähendamaks 
riski, mis tuleneb sageduse 
saamisest enne juunit 2006 (risk on 
liiga suur, kui kasutatakse ainult 
ühte satelliiti); b) 15 miljonit 
eurot täiendava kasuliku laadungi 
suurendamiseks; c) 40 miljonit eurot ESA lisakulusid, mis 
tulenesid ajakavasse tehtud 
olulistest muudatustest; 
d) 46 miljonit eurot muutuvatest 
majandustingimustest tingitud täiendavate tööjõukulude katteks 
tööstuses.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine28
 49.  Tööstuslik korraldus , millele on arendus- ja valideerimisetapis omane 
ajutisel peatöövõtjal põhinev erilist tüüpi korraldusstruktuur, põhjus-
tas viivitusi ja ülekulusid. Konkurentsist on tavaliselt kasu tulemuste 
saavutamiseks õigel ajal ja eelarve piires. 2000. aastal asutati Euroopa juhtivatest kosmosevaldkonna ettevõtetest koosnev ühisettevõte
44, 
mille eesmärk oli olla peamine tööstusepoolne partner Galileo prog-
rammi infrastruktuuri arendamisel ja tarnimisel. Euroopa kosmose-tööstuse sarnases oligopoolses keskkonnas vähendas ühisettevõtte loomine konkurentsi veelgi. ESA-l ei olnud perioodil juuli 2001–det-sember 2004 muud valikut kui sõlmida nimetatud ühisettevõttega  
mitmeid lepinguid. Mitme lepingu puhul esines olulisi viivitusi ja  
ülekulusid. ESA aruannete kohaselt olid probleemid seotud juhtimis-
probleemidega, ebaselgete aruannetega ja otsustusprotsessidega  
seotud küsimustega ning veel ka tõsiasjaga, et „alltöövõtjate valiku 
aluseks olid pigem tööstusvaldkonna omaalgatuslikud jaotamisega seotud piirangud kui kulusäästlikkus ja tähtaegadest kinnipidamine”. 
Arendus- ja valideerimisetapi põhilepingu täitmisel ilmnenud tõsiste 
probleemide tulemusel otsustas ESA 2007. aasta detsembris muuta 
põhjalikult orbiidil kontrollimise tööstuslikku korraldust ja lepingulist 
raamistikku. ESA võttis üle peatöövõtja ülesanded ja kohustused. See 
ümberkorraldamine tähendab täiendavate kulude
45 kandmist aren-
dus- ja valideerimisetapis. ESA prognooside kohaselt sisaldab see  350 miljoni euro ulatuses kulusid lepingulise raamistiku uuendamisele 
ja 194 miljoni euro ulatuses kulusid ESA-le
46.
 50.  Kontsessiooniläbirääkimiste katkemine 2005. aasta teises pooles  
(vt punkt 23) mõjutas samuti tehnoloogilist arendust: programm lük-kus neli ja pool kuud edasi. Lisaks võib selle viivituse ja 5. detsembri 2005. aasta lepingu rakendamise arvele kanda 103 miljoni euro ula-
tuses täiendavaid kulusid
47.
PIIRATUD KASU TEADUSUURINGUTEST 
JA TEHNOLOOGIAARENGUST
EESMÄRK
 51.  GJU kolmas ülesanne48 oli Galileo programmi arendus- ja valideeri-
misetapi põhiülesannete ja eesmärkide saavutamise toetamiseks (nt 
tehnoloogiline arendamine ja kasutajasegmentide varajane arenda-
mine – vt ka punktid 13 ja 14) vajalike teadusuuringute käivitamine ja juhtimine.44 Valitsustevaheline kokkulepe 
hõlmas peakontori üürimist 
ja tegevust, ettevõtte juhtimisstruktuuri ja tööde 
jaotamist erinevatele 
alltöövõtjatele.
45 Sh orbiidil kontrollimise lepingu 
lõpetamine.
46 Orbiidil kontrollimise jätkamine 
2010. aastani ja hankekohustuste 
ettevalmistamine täisvõimekuse 
saavutamiseks.
47 Ühinenud konsortsiumi 
partnerid leppisid kokku 
kahe identse Galileo 
juhtimiskeskuse loomises, 
mis koosnevad maapealsest 
missioonisegmendist ja 
maapealsest juhtimissegmendist: juhtimine toimub ristkasutuses 
Saksamaal asuva maapealse 
missioonisegmendi ja Itaalias 
asuva maapealse juhtimissegmendi 
vahel, selle asemel et kasutada üht juhtimiskeskust ja hoida 
teist tagavaraks. Lepiti kokku 
ka kolmanda, tagavaraks oleva 
ja mitteoperatiivse maapealse 
missioonisegmendi ja kolmanda 
maapealse juhtimissegmendi 
ehitamise osas.
48 Komisjon andis need volitused 
GJU-le 9. detsembril 2002 kuuenda 
raamprogrammi töökavas 
(prioriteetne teemavaldkond 1.4: 
„Lennundus ja kosmoseuuringud”). 
Volitused muudeti kolmeks GJU-ga sõlmitud (kuuenda 
raamprogrammi) iga-aastasteks 
spetsiifilise toetusmeetme 
lepinguks.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine29
TULEMUSED
 52.  Perioodil september 2003–detsember 2006 valis GJU 70 projekti, mille 
kogumaksumus oli 110 miljonit eurot ning mida rahastati kuuendast 
raamprogrammist mitmete pakkumiskutsete kaudu, sõlmis projekti-
dega seoses lepinguid ja teostas nende üle järelevalvet. Tegevused keskendusid kasutajasegmentide arendamisele, mis hõlmas vastava tehnoloogia innovatiivsete teenuste ja rakenduste (vastuvõtjad,  kohalikud komponendid) edendamist ning samuti turu arendamist  
erinevates kasutajarühmades. Teadusuuringud ja tehnoloogiaaren-
dus hõlmas ka Galileo süsteemi tehnoloogilist arendamist ja EGNOSe 
tutvustustegevust.
 53.  Audit näitas49, et GJU-d peeti üldiselt tõhusaks struktuuriks kuuenda 
raamprogrammi töökava Galileo valdkonna rakendamisel50. Teadus-
uuringud tõstsid huvi ja teadlikkust kasutajasrühmades ning nende 
abil õnnestus erinevad organisatsioonid ja huvirühmad kokku tuua. 
Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse lõppkasutus Galileo prog-
rammi puhul on siiski piiratud. GJU ei kasutanud piisavalt ära projekti tulemusi, mis oleksid võimaldanud koostada ühtsed, kasutajate poolt 
heaks kiidetud nõuded, mida ESA võiks kasutada Galileo süsteemi  
spetsifikatsioonide alusena. Paljud projektid sisaldasid üksikasjalikku 
analüüsi nii ELi kui liikmesriikide tasandil nõutavatest õigusalastest 
jõupingutustest GNSS-süsteemi rakenduste kasutamise edendamiseks mitmetes majandus- ja sotsiaalvaldkonna sektorites. Nimetatud pro-jektide tulemuste puhul järelkontrolli ei tehtud.
KASULIKKUSE PIIRATUSE PÕHJUSED
 54.  Järjepidevuse puudumine, kuuenda raamprogrammi sobimatus turu-
arendusele suunatud tegevuse rahastamisel, turuarenduse põhjaliku 
lähenemisviisi puudumine ja viivitused vähendasid Galileo teadus-
uuringute ja tehnoloogiaarengu tulemuste kasulikkust.
 55.  Kui komisjon tegi ettepaneku GJU tegevuse lõpetamiseks, oli tal kavas 
tagada programmi järjepidevus, viies ülesanded sujuvalt üle GSA-le51. 
Üle 50 projekti järelevalve siirdamine GJU-lt GSA-le põhjustas viivitusi 
ja probleeme seoses projektide toetamise, järelkontrolli ja tulemuste levitamisega
52.49 Eriti kuuendas raamprogrammis 
osalejate täidetud küsimustike 
ja nendega tehtud intervjuude 
kaudu.
50 Küsimustiku tulemused 
näitasid, et GJU juhtimisse suhtutakse üldiselt positiivselt 
eriti järgmistes valdkondades: 
pakkumisdokumendid 
(töökirjeldus), lepingute 
haldamine, järelevalve ja kontroll. Parandamist vajavad 
valdkonnad olid järgmised: 
intellektuaalomandiõiguste 
poliitika ning tulemuste levitamine 
ja kasutus.
51 KOM(2006) 261 – Ettepanek 
nõukogu määruse kohta, millega 
muudetakse määrust (EÜ) 
nr 1321/2004 Euroopa satelliit-
raadionavigatsiooniprogrammide 
juhtimisstruktuuride loomise kohta, 2. juuni 2006.
52 Küsimustiku 482 osalejast 75% 
märkis, et ülesannete üleviimine 
mõjutas nende projekti (projekte) 
negatiivselt.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine30
 56.  Raamprogrammi toetused on ebasobilik kanal turu arendustegevuse 
rahastamiseks. Kuuenda raamprogrammi toetuste (pärast pakkumis-
kutset) puhul rakendatakse alt üles toimuvat lähenemisviisi ning tule-musi ei kasutata tsentraliseeritult. Ideaalis oleks pidanud kuuenda  
raamprogrammi tegevusi toetama nende tulemuste konsolideerimi-
sega põhjaliku ülalt alla suunatud lähenemisviisiga  GJU/GSA tasandil 
(vt ka EGNOS – punkt 65). Ilma sellise proaktiivse lähenemiseta on  raske tagada, et projektid oleksid ka pärast lõpetamist Galileo prog-rammi seisukohast kasulikud.
 57.  Küsimustiku tulemused kinnitasid samuti, et programmi kumulatiivsed 
viivitused (tehnoloogilises arenduses, EGNOSe tegevuses ja kontses-
siooniläbirääkimistes) pärssisid nii kuuenda raamprogrammi projek-tide elluviimist (nt seetõttu, et EGNOSe signaal ei olnud kättesaadav) 
kui ka projektitulemuste kasutamist tulevikus (GNSSi äritegevusele 
ja teadusuuringute arendamisvõimalustele avaldatava mõju tõttu).
EGNOSE INTEGREERIMINE AINULT OSALISELT EDUKAS
EESMÄRK
 58.  Süsteemil EGNOS on Galileo eelkäijana tähtis ülesanne varajases etapis 
toimuvas kasutajasegmentide arendamises (vt ka punkt 14). GJU nel-jas ülesanne oli „hoolitseda EGNOSe optimaalse integreerimise eest Galileo programmi” (vt joonealune märkus 12). Kuna EGNOS ja Gali-
leo on kaks täiesti sõltumatut süsteemi (süsteeme on üksikasjalikult 
võrreldud lisas II ), ei tähenda EGNOSe integreerimine infrastruktuuri 
tehnilist jagamist, vaid on seotud järgmisega:
EGNOSe integreerimist Galileo juhtimisstruktuuri peeti oluliseks a) 
muu hulgas järgmistel põhjustel: lepingu sõlmimine EGNOSe oma-
nikega53, EGNOSe ja Galileo rahastamise liitmine54 ja EGNOSe ope-
raatori nimetamist puudutav ajakava;
Turutasandil oli EGNOSe integreerimise eesmärk valmistada ette b) 
Galileo turule toomine, kasutades EGNOS-t eelkäijana, kuna see hakkab tulevikus pakkuma viiest Galileo teenusest kolmega sar-naseid piirkondlikke teenuseid.53 Nimetatakse ka EGNOSe 
raamlepinguks.
54 See eesmärk seati EGNOSe 
2006. aasta jaanuaris tekkinud 
rahastamisprobleemide tõttu.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine31
TULEMUSED
 59.  Poliitilisest seisukohast on EGNOS ja Galileo integreeritud ühtsesse 
Euroopa GNSSi poliitikasse. Rahalisest seisukohast on EGNOSe komis-
jonilt saadav rahastamine liidetud Galileo rahastamisega.
 60.  EGNOSe tegevuses on aga esinenud viivitusi ja programmi suurimad 
väljakutsed, nagu turu arendamine, sertifitseerimine ja erinevate  
sidusrühmade ülesanded, on ikka veel lahendamata:
EGNOSe omandit ja tulevast kasutamist puudutava raamlepingu üle a) 
on läbirääkimisi peetud alates 2004. aasta oktoobrist. 2008. aasta septembriks ei oldud veel lepingut sõlmitud. EGNOSe avatud sig-
naal on olnud tehniliselt kättesaadav alates 2006. aasta juulist, 
kuid seda ei ole võimalik ilma operaatori olemasoluta toimivaks 
nimetada
55;
GJU turu hõlvamise kava ei leidnud kunagi rakendamist ja  b) 
EGNOSe sertifitseeritava versiooni valmimist prognoositakse  alles 2009. aasta märtsiks ehk vähemalt kaks aastat kavandatust 
hiljem
56.
PIIRATUD EDUKUSE PÕHJUSED
 61.  GJU neljanda eesmärgi saavutamist takistasid mitmed tegurid:
GJU roll ja volitused seoses EGNOSega ei olnud selgesti määrat- a) 
letud;
otsus EGNOSe integreerimisest Galileosse mõjus EGNOSele kah- b) 
justavalt;
EGNOSe institutsiooniline raamistik on väga keeruline; c) 
GJU ei teinud turu arendamistegevuses piisavalt jõupingutusi. d) 55 See tuleneb vastutuse 
küsimustest ja EGNOSe 
rahastamise ja juhtimise tuleviku 
ebakindlusest.
56 See on üksnes tagasihoidlik 
hinnang, kuna EGNOSel puuduvad selgesti määratletud vahe-
eesmärgid ja kavandamine.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine32
 62.  GJU roll ja volitused seoses EGNOSega ei olnud selgesti määratletud. GJU 
põhikirjas märgitakse vaid, et GJU „hoolitseb EGNOSe optimaalse  
integreerimise eest Galileo programmi”. Vastavalt kolmepoolsele  lepingule
57 vastutas ESA oma ARTES-9 programmi kaudu EGNOSe teh-
noloogilise arendamise ja toimimise eest. Õigusaktides ei selgitata 
siiski, kes oleks pidanud EGNOSe üldise programmijuhi ülesandeid  
täitma. Kuna EGNOSel ei olnud programmijuhti, siis puudus tal ka pika-
ajaline strateegiline nägemus58, mis põhjustas ebakindlust, viivitusi 
ja ülekulusid ( lisa II ).
 63.  Kuigi otsus EGNOSe integreerimisest kontsessiooniläbirääkimistesse  tagas 
ühendusepoolse rahastamise jätkumise, takistas see samal ajal prog-
rammi EGNOS elluviimist, kuna:
viivitused kontsessiooniläbirääkimistes lükkasid edasi EGNOSe  a) 
tehnoloogilise arendamise tähtaegu;
kõik EGNOSe operaatori nimetamisega seotud tegevused pea- b) 
tati, kuna see kuulus Galileo kontsessiooni valdaja vastutusvald-
konda.
  Lisaks sellele muutis EGNOSe raamlepingu sõlmimine kontsessioonilä-
birääkimised veelgi keerulisemaks.
 64.  EGNOSe institutsiooniline raamistik on väga keeruline.  EGNOSe mitme-
tel erinevatel rahastajatest osapooltel on erinevad prioriteedid. ESA 
tegutseb programmi ARTES-9 ajal EGNOSe varade omanikuna nende 
riikide nimel, kes omavad programmis finantsosalust. Omandiõiguste 
üleandmise puhul tuleb saada nende riikide nõusolek59. Komisjonil 
ei ole EGNOSega seoses omandiõigusi, kuid vastavalt määrusele (EÜ) nr 1321/2004 peaks temast GSA kaudu saama EGNOSe varade oma-
nik. Kuna GJU-l puudusid selged volitused EGNOSe programmiju-
hina, tekkis kahtlus, kas GJU-l olid volitused EGNOSe raamlepingu  
sõlmimiseks.57 Euroopa Ühenduse, Euroopa 
Kosmoseagentuuri ja Euroopa 
Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni vaheline leping 
Euroopa toetuse kohta globaalse 
navigatsioonisatelliitide süsteemi 
(GNSS) arendamiseks, mis 
allkirjastati 1998. aastal 
(EÜT L 194, 10.7.1998, lk 16).
58 Näiteks: pikaajalised rahalised 
kohustused, stabiilne tehniline 
baas, selge suund tulevases 
juhtimises, eesmärkide 
prioriteetsuse määramine EGNOSe laiendamiseks väljapoole Euroopat, 
selge nägemus EGNOSe ja Galileo 
vastastikusest täiendavusest.
59 ESA ja kaheksa siseriikliku 
lennuliikluse (juhtimis)teenuse 
pakkuja ning teiste agentuuridega sõlmitud kahepoolsete lepingute 
alusel.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine33
 65.  Lisaks keskendus GJU institutsioonilistele, finantsalastele ja rahvusva-
helise koostöö küsimustele ning eraldas ainult piiratud koguses aega 
ja ressursse EGNOSe teenuste kasutuselevõttu võimaldavate tegurite arendamisele varajases etapis. GJU ei kasutanud kuuenda raamprog-
rammi turu arendamise tulemusi tsentraliseeritult (punkt 56) ega  
rakendanud EGNOSe turu hõlvamiskava.
AVALIKU SEKTORI JUHTIMINE EBAPIISAV
 66.  Järgmistes punktides esitatakse täpsemalt ülesannete jaotus ja viis, kui-
das komisjon on täitnud oma ülesande programmi Galileo peamise 
edendajana.
EBASELGE ÜLESANNETE JAOTUS
 67.  Programmi arendus- ja valideerimisetapis osalevate poolte (EL, ESA liik-
mesriigid, komisjon, GJU ja ESA) vahelist ülesannete jaotus ei olnud 
selgesti määratletud.
 68.  GJU suutlikkust programmi mõjusalt juhtida takistasid järgnevad  
tegurid:
GJU juhtimisstruktuur ( a) joonis 2 ). 
GJU põhikiri annab ühisettevõttele ülesande teostada järelevalvet 
ESAs tehtava tehnoloogilise arendamise üle. ESA oli aga nii GJU 
asutajaliige (ning seetõttu esindatud täitevkomitees ja haldus-nõukogus) kui ka „töövõtja” (ESA/GJU lepingu kohaselt rahasta-
mise saaja ja elluviimise eest vastutaja). Seega praktikas ei saanud 
GJU huvide konfliktist tulenevalt ESA üle mõjusat järelevalvet  
teostada.
GJU ajutine staatus. b) 
GJU sulgemine enne arendus- ja valideerimisetapi lõppu pärssis tema tegutsemist
60.60 Komisjon tunnistas oma 
2007. aasta mai teatises, et GJU-lt 
GSA-le ülesannete üleandmise ajastus 1. jaanuariks 2007 ei olnud 
optimaalne (…). GSA oli veel 
loomisfaasis ning tema suhted 
komisjoni ja ESA-ga ei olnud veel 
paigas.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine34
 69.  ESA ja GJU vaheline leping tehnoloogia arendamistegevuse rakendami-
sest arendus- ja valideerimisetapis (leping arutati komisjoniga läbi 
enne GJU tegevuse alustamist61) ei olnud piisavalt konkreetne (ESA ja 
Eumetsati vahel sõlmitud lepingute mudelid oleksid paremini sobi-
nud62 63). Sellest tulenevalt olid lepingute sõlmimist64, omandi üleand-
mist, aruannete koostamist ja rakendamist65 reguleerivad eeskirjad 
ebaselged. Lepingus ei täpsustatud erinevate osapoolte ülesandeid. ESA ja Euroopa ühenduse vahel sõlmitud raamlepingu kohaselt
66 
oleksid need ülesanded pidanud olema teineteist täiendavad: ESA  
oleks pädev tehniline asutus, komisjon vastutaks poliitika eest ja GJU tegeleks kasutajanõuete ja sertifitseerimisega.
 70.  ESA osales nii programmi juhtimises (GJU kaudu) kui ka Galileo ja EGNOSe 
tehnoloogilise arendamistegevuse igapäevases juhtimises.
 71.  Ebaselge ülesannete jaotus tingis ebaselge vastutuse. Mitmeid Galileoga 
seotud otsuseid mõjutas asjaolu, et mitte ükski osapool (komisjon, 
GJU, ESA, liikmesriigid) ei võtnud täit vastutust. Selliste otsuste hulka kuulusid näiteks otsus eraldada arendusetapp väljaehitamise ja kasu-
tuselevõtu etapist, avaliku ja erasektori partnerluse valik, pakkujate 
ühinemisettepaneku heakskiitmine, ESA ja GJU vahel sõlmitud leping, 
puudulik eelarve koostamine, viivitused EGNOSe tehnoloogilises aren-
damises ja orbiidil kontrollimise tööstuslik korraldus.
 72.  Programmi juhtimist raskendas veelgi liikmesriikide sekkumine prog-
rammi eri osade juhtimisse (punktid 23 ja 49).61 GJU haldusnõukogu võttis 
lepingu hiljem ametlikult vastu ja 
tegevdirektor allkirjastas selle.
62 Eumetsat (Euroopa 
Meteoroloogiliste Satelliitide 
Kasutamise Organisatsioon) on 
valitsustevaheline organisatsioon, mis 
asutati pakkumaks teenuseid kokku 
21 liikmesriigile ja üheksale koostööd tegevale riigile.
63 ESA vastutab Eumetsati 
programmide kosmosesegmendi 
arendamise eest ja Eumetsat omalt 
poolt vastutab kogu süsteemi eest. 
ESA ja Eumetsati vahel sõlmitud lepingud käsitlevad üksikasjalikumalt 
järgmisi aspekte:
rahaliste kohustuste jagunemine • 
tootmiskuludeks ja ESA kuludeks; 
menetlused, millega tagatakse, et rahaliste kohustuste piire järgitakse;
juhtimisalase marginaali kasutus ja • 
menetluste heakskiit;
selged teavitamispõhimõtted;• 
selged menetlused, mida • 
rakendatakse esialgselt kavandatud 
töösse mittekuuluvatest muudatustest teatamise puhul;
materiaalse vara ja • 
intellektuaalomandi 
omandiõigused.
64 ESA rakendab tööstuspoliitikas „õiglase tulu” põhimõtet. Teisisõnu, riik, kes maksab oma rahastusosaluse ESA-le, saab vastaval t 
oma osalusele teatud koguses tööstuslepinguid. Teoorias kehtib see põhimõte ainult 50 protsendile arendus- ja valideerimisetapi  
eelarvest. Praktikas ei ole võimalik kohaldada selliseid reegleid 50 protsendile tegevusest, mida juhitakse kui tervikut.
65 Näiteks teatud muudatusteatiste rakendamise ja rahastamise puhul, nagu autentimine, andmevahetus, ülitäpne 
positsioneerimisteenus ja 5. detsembril sõlmitud leping.
66 Euroopa Ühenduse ja Euroopa Kosmoseagentuuri vaheline raamleping (ELT L 261, 6.8.2004, lk 64).
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine35
GJU JUHTIMISSTRUKTUURJOONIS 2
GJU järelevalvenõukogu
(ELi liikmesriigid)ESA navigatsiooni käsitlev
programminõukogu
(ESA liikmesriigid)Galileo
julgeolekunõukogu
GJU haldusnõukogu
GJU tegevdirektor GJU täitevkomitee
ESA Tööstus Konsultandid Muud töövõtjadESA-GJU leping TTA-uurimisraha Uuringute lepingudÜhisettevõte Galileo
GJU juhtisid tegevdirektor, neli nõukogu ja täitevkomitee. Kõik haldusnõukogu päevakavas olevad 
teemad valmistati ette täitevkomitee koosolekutel ja neid arutati esiteks ELi liikmesriikide tasandil 
järelevalvekomitees ja ESA liikmesriikide tasandil ESA satelliitnavigatsiooniprogrammide juhtivas nõukogus. ESA-l ja komisjonil oli võrdsel arvul hääli haldusnõukogus, mille kõik otsused tuli teha konsensuse alusel.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine36
PROGRAMMIL PUUDUS TUGEV STRATEEGILINE RAHASTAJA 
JA JÄRELEVALVE TEOSTAJA
 73.  Komisjon oli aastatel 1999–2004 aktiivne programmi algataja ja käivi-
taja. Viivitused ja ülekulud ilmnesid 2005. aasta jooksul, kuid olulisi parandusmeetmeid ei võetud enne 2007. aasta märtsi.
 74.  Komisjon kui programmi peamine edendaja ei järginud kogu programmi 
vältel järgmiseid juhtimisalaseid põhimõtteid:
selgete, realistlike ja vastuvõetavate eesmärkide seadmine: prog- a) 
rammil on mitmeid eesmärke, mille tulemusel oli sidusrühmadel mitmeid erinevaid ootusi. Lisaks poliitilistele, majanduslikele ja tehnoloogilistele motiividele (punkt 7) nägid liikmesriigid Galileos võimalust tugevdada Euroopa kosmosetööstust. Teatud liikmesrii-
kidele oli sama tähtsaks eesmärgiks võimalus kasutada süsteemi 
sõjalistel või kaitse eesmärkidel. Komisjon ei seadnud programmi 
eesmärke tähtsuse järjekorda;
asjakohaste strateegiate ja nende rakendamisvahendite määratle- b) 
mine: komisjon ei ole koostanud EGNOSe ja Galileo programmide 
pikaajalist strateegilist nägemust 
67, vaid keskendus lühiajalistele 
eesmärkidele ja otsustele. Näiteks:
EGNOSel ja Galileol ei olnud tegevuskava. Näiteks olid  i) 
2008. aasta lõpus lahendamata küsimused, mis puudutasid  Galileo ja EGNOSe tulevast kasutusmudelit, süsteemi jaoks  
koostatud prioriteetide rakendamist (nt millist teenust esi-mesena rakendada) ja sõjalennundusele suunatud turgude  arendamist EGNOSe jaoks;
probleeme ilmnes seoses EGNOSe raamlepingu sõlmimisega. ii) 
Kuna EGNOSe ja Galileo programmid olid osaks Euroopa satel-
liitnavigatsiooni poliitikast, tegi komisjon ettepaneku nende 
programmide ühendamisest ühe projekti alla ehk Euroopa  satelliitnavigatsiooniprogrammideks. Ühendamine toimus  siiski ilma teiste EGNOSe sidusrühmade eelneva nõusolekuta (punktid 5 ja 64) ning võtmata arvesse, et tegemist oli keeruka 
institutsioonilise raamistikuga. GJU (ja hiljem ka GSA) vastu-
tasid lepingu läbirääkimiste eest, kuid 2008. aasta lõpuks ei 
olnud edenemist toimunud. Selle tulemusel ei antud mitte  
ühelegi osapoolele volitusi EGNOSega seotud peamiste otsuste 
tegemiseks (välja arvatud ESA hallatavad tehnilised küsimu-sed) ja programmi juhtimiseks;67 Näiteks kahe programmi 
omavaheline täiendavus; mudelid, 
mille abil EGNOS-t ja Galileod 
on võimalik tulevikus kasutada; 
või süsteemi prioriteetide 
rakendamine.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine37
komisjoni komme programmi käsitlemist ühest nõukogu koos- iii) 
olekust teise vedada (vt nt komisjoni 6. oktoobri 2004. aasta 
teatise punktid 21 ja 22).
tulevase (alalise) organisatsiooni loomine: perioodil juuli 1999–det- c) 
sember 2006 asutas komisjon kuus erinevat ajutist struktuuri, mille ülesandeks oli tehnilise abi andmine Galileo programmijuhtimisele või programmi tegeliku juhtimise teostamine. GJU oli nimetatud 
algatustest viies. GJU oleks võinud programmi mõjusalt juhtida, 
kuna ta on paindlik ja täpselt selleks eesmärgiks loodud organi-satsioon ning tal on äriline mõtteviis. GJU positsiooni nõrgendas 
aga tema ajutine olemus
68, juhtimisstruktuur ( joonis 2 ) ja eriala-
teadmiste puudumine.
asjakohaste oskuste tagamine, millega oleks võimalik korraldada d) 
kõiki programmi osasid, mida juhib ja mille üle teostab järeleval-vet avalik sektor: komisjon ei pööranud GJU loomisel piisavalt  
tähelepanu asjaolule, et ühisettevõte on uus organisatsioon, millel 
puudusid piisavad kogemused ja erialateadmised oma ülesannete 
täitmiseks (vt ka punkti 41 alapunkt c);
riskijuhtimise tagamine: komisjon ei hinnanud programmi alguses e) 
piisavalt Galileo kontsessiooniga seonduvaid riske (nt tururisk,  
kavandamisrisk ja tehnoloogiline risk) (vt ka punkti 41 alapunkt a 
ja 2. selgitus ) ning käivitas seetõttu kontsessiooniprotsessi ilma 
vajaliku ettevalmistuseta;
kõikide programmi osade kohta õigeaegsete otsuste tegemine:  f) 
komisjon ei kontrollinud piisavalt GJU eduaruandeid ega teosta-nud põhjalikku järelevalvet nende üle. Komisjoni teatistes kasutati järjekindlalt GJU ametlike avalduste positiivset tooni. Selle tule-musel ei nõudnud komisjon oluliste parandusmeetmete võtmist ega võtnud neid ka ise kuni 2007. aasta märtsini, kuigi kontses-
sioonilepingu sõlmimise tähtaega oli igal aastal aasta võrra edasi lükatud.68 Juba enne GJU tegevuse 
alustamist avaldas komisjon 
nõukogu määruse ettepaneku, mille kohaselt ühisettevõtte 
järglaseks oleks GSA 
(KOM(2003) 471 (lõplik), 
31. juuli 2003).
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine38
JÄRELDUSED 
JA SOOVITUSED
 75.  Arendus- ja valideerimisetapi juhtimine oli ebapiisav. Programmis Galileo 
esines probleeme mitmel tasandil:
GJU ei olnud programmi tõhus juht, kuid seda rolli ei määratud ka a) 
kellelegi teisele. GJU ei saavutanud enamust oma eesmärkidest – 
see oli siiski tingitud teguritest, mille üle GJU-l puudus kontroll;
Programmil ei olnud tugevat strateegilist toetajat ja järelevalve b) 
teostajat: komisjon ei suutnud programmi aktiivselt suunata,  
mistõttu jäi see ilma juhita. Programmi juhtimises oli mitmeid  puudusi: ei oldud seatud realistlikke eesmärke, puudusid asjako-
hane strateegia ja oskused, ettevalmistav tegevus oli ebapiisav 
ja parandusmeetmete võtmiseks kulus palju aega;
Programmile seatud erinevate eesmärkide tõttu sekkusid liik- c) 
mesriigid oma siseriikliku tööstussektori huvidest lähtuvalt ja  takistasid otsuste vastuvõtmist. Kompromisside tulemusel tek-
kisid rakendamisel probleemid, viivitused ja lõppkokkuvõttes ka 
ülekulud.
MILLISED TEGURID PÕHJUSTASID 
KONTSESSIOONIPROTSESSI EBAÕNNESTUMISE?
 76.  Avaliku ja erasektori partnerlus oli ebapiisavalt ette valmistatud ja koos-
tatud. Sellest tulenevalt ei olnud avaliku ja erasektori partnerluse  
kokkuleppimine realistlik (punktid 35–42).
MILLISED TEGURID PÕHJUSTASID 
TEHNOLOOGIAARENDUSES ESINENUD VIIVITUSI JA ÜLEKULUSID?
 77.  GJU ülesandeks on teostada järelevalvet tehnoloogiaarenduse tegevuste 
üle, kuid juhtimisküsimused, puudulik eelarve, viivitused ning aren-dus- ja valideerimisetapi tööstuslik struktuur piirasid selle täitmist märkimisväärselt (punktid 43–50).
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine39
KUI SUURT KASU ON PROGRAMM GALILEO SAANUD 
TEADUSUURINGUTELE JA ARENDUSTEGEVUSELE 
SUUNATUD RAHALISTEST VAHENDITEST?
 78.  Järjepidevuse puudumine, kuuenda raamprogrammi sobimatus turu-
arendusele suunatud tegevuse rahastamisel, turuarenduse põhja-liku lähenemisviisi puudumine ja viivitused vähendasid Galileo  teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tulemuste kasulikkust  
(punktid 51–57).
KUI EDUKALT SUUTIS GJU INTEGREERIDA EGNOSE 
PROGRAMMIGA GALILEO?
 79.  EGNOSe liitmine Galileoga õnnestus vaid osaliselt, kuna GJU volitused 
olid ebaselged, otsus kaasata EGNOS kontsessiooniläbirääkimistesse 
põhjustas viivitusi programmi EGNOS elluviimisel, EGNOSe institut-
siooniline raamistik oli ebaselge ning GJU ei panustanud kuigi palju 
EGNOSe turuarendusse (punktid 58–65).
KAS PROGRAMMI GALILEO HALLATI ASJAKOHASELT?
 80.  Programmi juhtimine oli ebapiisav. Programmi arendus- ja valideerimis-
etapi osapoolte (EL, Euroopa Kosmoseagentuuri liikmesriigid, komis-jon, GJU ja ESA) ülesannete jaotus ei olnud selgelt määratletud.  Komisjon ei ole suutnud programmi Galileo arendus- ja haldustege-
vuse juhtimisega asjakohaselt toime tulla (punktid 66–74).
ÕPPETUNNID TULEVIKUKS
 81.  Alates 2007. aastast on Galileo programmi korraldus läbi teinud suuri 
muutusi. Ometi on paljud ühisettevõttest saadud kogemused kasuli-kud nii programmi Galileo jätkamisel kui ka võimalike tulevaste ühis-ettevõtete ja tööstusprogrammide seisukohast.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine40
 82.  Komisjon on teinud ettepaneku võtta enda peale programmijuhi ülesan-
ded, mis on tema selle valdkonna vähest kogemust arvestades suur 
väljakutse. Lühiajalise lahendusena võib see küll sobida, kuid komis-jon peaks kaaluma, kas see on ka kõige sobivam pikaajaline lahendus. 
Kontrollikoda annab järgnevad soovitused:
1. SOOVITUS
Programmijuhina mõjuvõimu saavutamiseks peaks komisjon kohan-dama oma ressursse ning õiguslikke ja finantsvahendeid vastavalt 
tööstusprogrammi arendamise ja juhtimise eripäradele:
inimressursside suurus ja pädevus peaksid olema proportsio- a) 
naalsed programmijuhi ülesandega;
tuleks luua asjakohane ELi ja ESA vahelise koostöö tegevus- b) 
raamistik;
komisjon peaks tagama finantsvahendite olemasolu infrastruk- c) 
tuuri rahastamiseks (muul viisil kui toetuste kaudu) ja võtma pikaajalise kohustuse katta selle infrastruktuuri tegevus- ja  
täiendamiskulud;
programmi juhtimisstruktuur peaks võimaldama programmi- d) 
juhil oma ülesandeid järjepidevalt täita (määratleda ootused, anda volitused ja kontrollida tegevust).
 83.  Galileo vajab oma ülesannete edukaks täitmiseks selget suunda. Komis-
jon ei saa üksinda otsustada Galileo tuleviku üle, kõige tähtsamaks teguriks on programmi selge juhtimine.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine41
2. SOOVITUS
Komisjon peaks kiiremas korras selgitama programmi poliitilisi  
eesmärke ja muutma need strateegilisteks ja tegevuseesmärkideks , 
mis annavad Galileole täpse tegevuskava alates praegusest hetkest 
kuni lõpliku kasutuselevõtuni. Näiteks:
Kuidas tuleks Galileo positsioneerida kommertssüsteemina?  a) 
Kas ta peab oma kulud tasa tegema või vajab ta pidevat avaliku 
sektori toetust? Kas programmi eesmärk on toota võimalikult palju tulu või võimalikult palju makromajanduslikku kasu ja  
teenindada kogu Galileo väärtusahelat selle rakenduste kaudu 
toodetud teenuste ja toodete kaudu?
Milline on EGNOSe ja Galileo vaheline suhe pärast seda, kui Gali- b) 
leo on täielikult toimiv? Kas nad hakkavad eksisteerima paral-leelselt, pakkudes kasulikke sarnaseid teenuseid, või EGNOS  
likvideeritakse?
 84.  Kontsessiooniläbirääkimiste ebaõnnestumine ei tähenda, et Galileo kont-
sessioonile poleks tulevikus alust. Tulevikus tehtavad jõupingutused 
erasektori rahastamise kaasamiseks peavad põhinema realistlikumal 
hinnangul selle kohta, mis on turustatav ning kas avaliku ja erasek-
tori partnerlust tuleks üldse kaaluda. Tuleks märkida, et teistel rah-
vusvahelistel satelliidiprojektidel (nt Inmarsat, Intelsat, Eutelsat ja 
Eumetsat) on edukaid kasutusmudeleid.
3. SOOVITUS
Komisjon peaks varuma piisavalt aega kommertskasutuse ette-
valmistamiseks, kasutades liikmesriikide parimaid tavasid, võttes 
arvesse erinevaid erasektori algatust puudutavaid mudeleid ja võr-
reldavate valdkondade kogemusi.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine42
 85.  Sõltuvalt sellest, kuidas Galileo otsustatakse kommertssüsteemina posit-
sioneerida (vt 2. soovitus), peab EL hakkama kas Galileo/EGNOSe  
kulude katteks juba turuarenduse varajases etapis tulu teenima või kiitma heaks Galileo potentsiaalsete kogukulude rahastamise (potent-
siaalselt 10 miljardit eurot järgmise 20 aasta jooksul). Esimesel juhul 
tuleks kasutajatele luua asjakohane raamistik.
4. SOOVITUS
Komisjon peaks tagama järgmiste teemade käsitlemise:
asjakohaste ja hästi põhjendatud kasutajanõuete analüüs, kon- a) 
solideerimine ja kinnitamine;
toetavate tegevuste arendamine (nt nõutav õiguslik ja õiguslik b) 
raamistik);
EGNOSe edendamine eeskujuks Galileole, sertifitseeri- c) 
des EGNOSe ohutusteenuse ja ühildades EGNOSe ja Galileo  
kasutusmudelid;
Selge ja sobiva hinnapoliitika või tulumudeli kehtestamine  d) 
Galileo ja EGNOSe teenustele ning tsiviilvastutuse põhimõtte 
rakendamine.
 86.  Komisjon on pärast seda asutanud teisi ühisettevõtteid (SESAR, ITER ja 
mitmed tehnoloogiaalgatused). Galileost saadud kogemused näita-vad, et nende uute ettevõtete puhul kasutatav tegevusmudel peaks olema hästi kavandatud ja realistlik.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine43
5. SOOVITUS
Kõikide uute ühisettevõtete ja tööstusprogrammide  puhul, mida  
komisjon kavatseb ette võtta, peab ta:
tagama, et ühisettevõtte asutamiseks on selged ja kaalukad  a) 
põhjused;
tagama, et kõik erasektoriga tehtava koostöö realistlikud või- b) 
malused on asjakohaselt arvesse võetud;
püüdma luua juhtimisstruktuur, mis ei takista ühisettevõttel  c) 
programmi nõuetekohaselt juhtida.
  Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 14. mai 2009. aasta istungil 
Luxembourgis.
Kontrollikoja nimel
ot o o j a e
Vítor Manuel da Silva Caldeira
President
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine44
EUROOPA KOSMOSEAGENTUUR
Euroopa Kosmoseagentuur on valitsustevaheline organisatsioon, mis loodi 
praegusel kujul 1975. aastal kahe ameti, ELDO (Euroopa Kanderakettide Aren-damise Organisatsioon) ja ESRO (Euroopa Kosmoseuuringute Organisatsioon), ühinemisel. Euroopa Kosmoseagentuuri kuulub 18 riiki: Austria, Belgia, His-
paania, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Luksemburg, Madalmaad, Norra, Portugal, 
Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Šveits, Taani, Tšehhi Vabariik ja Ühendkuningriik. Nende riikide siseriiklikud kosmosevaldkonna eest vastu-
tavad asutused osalevad Euroopa Kosmoseagentuuri juhtivas nõukogus.
Euroopa Kosmoseagentuur toetab ja edendab üksnes rahumeelsetel eesmär-
kidel tehtavat Euroopa riikide kosmoseuuringute, -tehnoloogia ja -rakenduste alast koostööd, et seda kasutada teaduslikel eesmärkidel ning töötavate kosmosesüsteemide tarbeks.
Euroopa Kosmoseagentuuri tegevus jaguneb kaheks – kohustuslikuks ja 
vabatahtlikuks. Üldeelarve raames läbiviidavad programmid ja teadusprog-
rammi eelarve on kohustuslikud, nad hõlmavad agentuuri põhitegevusi (tule-
vaste projektide uuringud, tehnoloogiaalased uuringud, jagatud tehnilised investeeringud ja koolitusprogrammid). Kõik liikmesriigid toetavad neid 
programme, võttes aluseks oma SKT. Valikprogrammid hõlmavad vähemat 
arvu liikmesriike, kes võivad otsustada oma osaluse astme üle. Nii ARTES-9 
kui GalileoSat on valikprogrammid. Euroopa Kosmoseagentuuri 2006. aasta 
eelarve oli ligikaudu 3 miljardit eurot.
Euroopa Kosmoseagentuur ja Euroopa Ühendus on vastastikku sõltumatud 
organisatsioonid. Nad hõlmavad erinevaid liikmesriike ja neile kohaldatavad eeskirjad ja menetlused on erinevad. ESA-le ei kehti ELi määrused.
Euroopa Kosmoseagentuuri ja Euroopa Ühenduse vaheline raamleping 
(jõustus 2004. aasta maikuus) reguleerib nende kahe institutsiooni vahelist koostööd. 2007. aasta mais allkirjastatud Euroopa kosmosepoliitika raames 
ühendatakse Euroopa Kosmoseagentuuri lähenemisviis individuaalsete ELi 
liikmesriikide omaga ja luuakse esmakordselt Euroopa ühine kosmosealaste 
tegevuste raamistik.LISA I
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine45
FAKTID, NÄITAJAD JA ILLUSTREERIVAD NÄITED EGNOSE KOHTA
EGNOSE JA GALILEO VÕRDLUSLISA II
EGNOS Galileo
Seos muude GNSSidega Parandab GPS ja Glonass signaale Muudest GNSS süsteemidest sõltumatuTeenused 3: OS, SoL, SAR 5: OS, CS, PRS, SoL, SARKatvus Piirkondlik (Euroopa) Ülemaailmne
Kosmosesegment3 navigatsioonitransponderit 
geostatsionaarsetel (GEO) satelliitidel 36 000 km kõrgusel orbiidil30 keskmise kõrgusega orbiidil (MEO) 
asuvat satelliiti kõrgusel 23 000 km
Maapealne segment4 MCCi (satelliitide juhtimiskeskust)
34 RIMS (ülekandevõimsuse ja 
töökindluse seirejaama)
6 NLES (maismaa-navigatsioonijaama)3 GCCi (Galileo kontrollikeskus)
20 GSSi (Galileo sensorjaama)5 S-riba üleslüli
10 C-riba üleslüli
RahastajaESA, Euroopa Komisjon, Eurocontrol, 
EOIG, GJU sidusrühmadESA, Euroopa Komisjon, Hiina, Iisrael
EGNOSE RAHASTAMISALLIKAD
EGNOSe rahastamisallikad (kokku 630 miljonit eurot 2001. aasta hindades),
vahendid eraldati perioodil 1995–2007
EOIG
26%Eurocontrol
2%GJU
sidusrühmad
7% Euroopa
Komisjon
(TEN-T + FP7)
28%
ESA
liikmesriigid
(ARTES)
37%
Allikas:  Euroopa Kontrollikoja hinnang
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine46
EGNOSEL PUUDUS PIKAAJALINE NÄGEMUS
EGNOSe eesmärgid võeti vastu järk-järgult programmi muutumise ajal esit-
lusprogrammist täielikult välja töötatud rakenduskavaks. Programm kannatas pikaajalise strateegia ja poliitilise toetuse puudumise tõttu. Mõned näited:
Euroopa Komisjon maksis EGNOSe toetused aastaste osamaksetena ja a) 
maksed tehti järjekindlalt viivitustega. Osamaksed ESA liikmesriikidelt 
tehti samuti viivitustega. Seetõttu hilinesid mõned programmitegevu-
sed, põhjustades ebakindlust programmi elluviimise kavandamisel;
programmi käigus nõuete muutmine, süsteemi sertifitseerimist puu- b) 
dutavate standardite ja uute ideede arendamine põhjustasid viivitusi 
ja lisakulusid;
2008. aasta septembri seisuga puudus jätkuvalt EGNOSe tegevuskava; c) 
kuigi EGNOSe avatud teenus sai kättesaadavaks 2006. aasta juulis, ei d) 
oldud 2008. aasta septembriks süsteemi järgmistel põhjustel ikka veel 
toimivaks kuulutatud: tsiviilvastutusega seonduvad küsimused, ebakind-
lus programmi tuleviku suhtes seoses rahastamise ja juhtimisega ning 
komisjoni vastumeelsus programmi tehniliselt kinnitamise osas;
vaatamata ESA ja GJU pingutustele EGNOSt välismaal esitleda (nt Aaf- e) 
rikas, Hiinas ja Lõuna-Ameerikas), puudub tegelik strateegia EGNOSe toetamiseks väljaspool Euroopat;
GJU organisatsioonilises ülesehituses oli EGNOS liigitatud tehnilisse vald- f) 
konda ja seda ei käsitletud täielikult välja töötatud valdkonnaülese prog-
rammina. Kuni 2006. aastani ei saanud GJU komisjonilt finantsvahendeid, et keskenduda konkreetsetele EGNOSega seonduvatele uuringutele.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine47
GALILEO RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ
EL on seoses Galileoga sõlminud mitmeid rahvusvahelisi lepinguid.
Koostöölepingud on allkirjastatud Ameerika Ühendriikidega (2004) ja Vene-
maaga (2006), et tagada Galileo koostoimivus ja vastavus olemasolevate GNSS süsteemidega nagu GPS ja Glonass.
Koostöölepingutega Hiina (2003) ja Iisraeliga (2004) liitus ühisettevõte Gali-
leo vastavalt NRSCCi ja Matimopiga.
Üldised koostöölepingud on allkirjastatud Ukrainaga (2005), Indiaga (2005), 
Marokoga (2005) ja Lõuna-Koreaga (2006), aga need ei ole kaasa toonud konkreetset osalust ega ühisettevõttega liitumist.
Nende lepingute eesmärk oli vähendada tehnoloogilisi ja poliitilisi riske, 
edendada ja tugevdada tööstuslikku ja poliitilist oskusteavet, ergutada süs-
teemirakenduste kasutamist, pakkuda juurdepääsu kolmandate riikide tur-
gudele, propageerida Galileod rahvusvahelise standardina ja teha eeltööd 
maapealse segmendi osade paigaldamiseks maailma eri piirkondades.
Suhted Hiina ja Iisraeli ettevõtjatega kannatasid, kui ühisettevõtte tegevus 
lõpetati ja tekkisid probleemid erinevate lepingute ülekandmisega GSA-
le. Pärast ühisettevõtte tegevuse lõpetamist katkesid ka koostööläbirääki-
mised teiste riikidega nagu Brasiilia, Mehhiko, Tšiili, Kanada, Argentina ja 
Austraalia.LISA III
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine48KRITEERIUMID, MIDA KONTROLLIKODA KASUTAS AVALIKU SEKTORI JUHTIMISE HINDAMISEKS GALILEO  
KONTSESSIOONIPROTSESSIS, KOOS HINDAMISE KOKKUVÕTTEGALISA IV
Kriteeriumid (tuginedes Intosai 
suunistele parima tava kohta 
avaliku/erasektori rahanduse ja 
kontsessioonide auditeerimisel)Vastutav 
asutusKas 
kriteeriumid 
täideti?Hindamise kokkuvõte
A. Projekti määratlemine
A.1 Projekti valimine
Mille alusel seadis auditeeritud asutus 
valitud projektid tähtsuse järjekorda? Kas need viidi ellu samas tähtsuse järjekorras?Komisjon 
(nõukogu)Ei hinnatud
(poliitiline valik)Galileo oli ühekordne projekt ja selle elluviimise otsus oli poliitilise iseloomuga. Pärast komisjoni 1999ndate alguses 
käivitatud algatust kiitis nõukogu Galileo programmi heaks ja usaldas selle halduse Euroopa Komisjonile.
Hiljem tehti komisjoni ettepanekul ja arenguetapi käivitamiseks otsus riigi ja erasektori partnerluse kohta poliitilise 
konsensusena liikmesriikide vahel. Otsustati, et järgmiste etappide haldamisel ja rahastamisel kasutatakse sama mudelit. Vt edasisi komisjoni teatisi, komisjoni uuringuid ja nõukogu otsuseid aastatest 1994–2003.
A.2 Projektinõuete määratlemineKas auditeeritud asutus esitas oma 
nõuded selgelt algusest peale ja väljendas neid seoses väljunditega, viidates selgelt ükskõik millistele erasektorit puudutavatele piirangutele?Komisjon 
(nõukogu)Osaliselt Komisjoni ettevalmistustööst ja nõukogu otsustest tuleneb, et Euroopa avalik sektor esitas oma nõuded väga 
hägusalt. Kavandatud kontsessioon oleks pidanud hõlmama Galileo süsteemi kasutuselevõtu ja kasutuse, sh täiendamise rahastamist ja haldust. Selleks hangib kontsessiooni valdaja süsteemi, käivitab selle, haldab ja kasutab süsteemi ja selle osasid kontsessiooniperioodil, et võtta kasutusele viis Galileo satelliiditeenust ning arendada edasisi teenuseid. Tähelepanu pöörati ka sellele, et kaasata EGNOSe haldus ja teenuste pakkumine Galileo kontsessiooni lepingutingimustesse.
Komisjoni kontsessioonialase ettevalmistustöö käigus jäid paljud olulised küsimused ebamääraseks, nagu aluseks 
olev tulumudel ja üleminek arendusetapist kasutusetappi. Kui ettevalmistustöö raames võeti arvesse mõningaid projektis erasektori osalust puudutavaid piiranguid, ei koostatud avaliku sektori strateegiat, mille oleks saanud esitada erasektorile.
Komisjoni ettevalmistustöö raames ei esitatud erasektorile selgeid nõudmisi ega piiranguid seoses kavandatud 
Galileo kontsessiooniga.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine49A.3 Erasektori suutlikkus
Kas auditeeritud asutus koostas 
eelhindamise selle kohta, kas erasektor suudab nõudeid täita?Komisjon Osaliselt Komisjoni ettevalmistustöö raames tehti positiivne, kuigi üldise iseloomuga järeldus selle kohta, kui otstarbe kas on 
kontsessioon võrreldes alternatiivse ühisettevõttemudeliga (mida ühisettevõttes rakendati kapitaliosade vormis). Erasektori huvi selles osaleda ja sinna investeerida hinnati olematuks järgmistel põhjustel: ebakindlus oodatava kasumi osas ja võimalik huvide konfl  ikt arendus- ja valideerimisetapis.
Samuti tehti positiivne otsus selle kohta, et Euroopa erasektor on piisavalt suutlik Galileo süsteemi ja selle teenuste 
kasutuselevõtuks tänu oma tehnilisele oskusteabele ning tõestatud kogemusele suurte projektide rahastamisel ja haldamisel.
Siiski, nagu märgitud punktis A.2, ei olnud projekti nõuded piisavalt selged. Sellest tulenevalt jäi erasektori 
suutlikkuse hindamine seoses nende nõuete täitmisega üldiseks.
Komisjon ei olnud suuteline tegema erasektori suutlikkuse eelhindamist.
A.4 Võimaliku kasu hindamine
Kas auditeeritud asutus koostas 
eelhinnangu loodetava kasu kohta?Komisjon 
(nõukogu)Osaliselt Galileo rakendamise alus riikliku ja erasektori partnerluse kaudu hõlmas järgmisi väiteid (vt komisjoni 10. veebruari 
1999. aasta teatis): täiendav rahastamine, parandatud projektide ülesehitus, lisandväärtus, teenuse parem 
edastamine, kasutajate vajadustele keskse tähtsuse osutamine ja kulude parem haldamine.
Ühes komisjoni palvel läbiviidud uuringus esitati eesmärkide nimekiri: tegevuse alustamine nii kiiresti kui võimalik, 
ideaalselt 2008. aasta alguseks, et kasutada ära võimalusi GNSSi turul, saada oluline osa kasutuselevõtukuludest erasektori rahastamisest (soovituslik 2/3 osalus), kulutuste vastavus tulule (tehnilise lahenduse ja süsteemi optimeerimine, hankekonkursi ja tõhususe optimeerimine, riskide siirdamise asjakohase taseme saavutamine ja tulemustega seotud rahaliste stiimulite kasutuselevõtt), Euroopa tööstuse kaasamine nii, et süsteemi ehitamiseks sõlmitavad lepingud tooksid tööstusele kasu ja see toodaks kasutusseadmeid, anda erasektorile vastutus tagada, et süsteemi toimimine ja nõuded vastavad nii turu kui avaliku sektori sooritusnõuetele, optimeerida tulusid, vähendada avaliku sektori kulusid ja jaotada riigi osalus pikemale perioodile, ning optimeerida projekti eluea kulusid, kasutades ära erasektori tõhusust. Uuringus tunnistati, et nii paljude eesmärkidega projekti puhul tuleb kompromisse teha.
Vaatamata sellele ei tehtud komisjoni ettevalmistustöös ettepanekuid kompromissideks. Lisaks ei olnud nimetatud 
üldised eesmärgid piisavalt konkreetsed kavandatud Galileo kontsessiooni jaoks. Komisjon oleks pidanud koostama kava, mis oleks sisaldanud näiteks: i) avaliku sektori eelistusi Galileo ärilistel eesmärkidel kasutamiseks; ii) avaliku sektori strateegiat, et tagada praktiline üleminek arendus- ja kasutuselevõtu etapi vastastikuste mõjude kõrvaldamiseks.
Need elemendid oleksid edaspidi toiminud mõtestatud hindamis- ja valikukriteeriumitena, mille suhtes võrrelda 
pakkumismenetluse raames saadud pakkumusi.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine50A.5 Laiemad poliitika eesmärgid (sh õigusaktidest tulenevad aspektid)
Kas auditeeritud asutus hindas 
laiemate poliitikaeesmärkide mõju projektile?Komisjon 
(nõukogu)Osaliselt Galileo projekti mõjutavad strateegilised kaalutlused (nt võimalik kasutamine sõjaliseks otstarbeks). Liikmesriigid 
ei ole omavahel sellistes küsimustes kokku leppinud. Vaatamata sellele peaks ligikaudu üks kolmandik Galileo võimalikest tuludest tulema avalikest reguleeritud teenustest, nagu esmaabiteenused, julgeolekujõud, sõjavägi.
GNSS rakenduste arendus sõltub suurel määral ka õigusaktidega ettenähtud meetmetest nii liikmesriigi kui ELi 
tasandil. Jällegi hinnati ligikaudu üks kolmandik võimalikest tuludest sõltuvaks avaliku sektori seadusandlikust toest, ilma milleta erasektoril pole võimalik tulu saada. Vaatamata sellele ei esitanud komisjon kava, et suurendada Galileo võimalusi seadusandlike meetmete abil.
A.6 Sobivaima partnerluse vormi valimineKas auditeeritud asutus kontrollis 
erinevaid alternatiivseid võimalusi oma vajaduste rahuldamiseks, nagu avaliku sektori hange või erastamine, enne kui valiti avalik/erarahastamine ja kontsessiooni võimalus?Komisjon 
(nõukogu)Ei Komisjon ei uurinud oma ettevalmistustöö raames tavalise avaliku hanke kasutamise võimalust. Komisjon 
piirdus i) Galileo programmi äriplaani arendamisega ja ii) era- ja riikliku sektori partnerluse asjakohase struktuuri kontrollimisega. Komisjoni ettevalmistava töö tulemusena kontsessioonimudelil põhinevat era- ja riikliku sektori partnerlust, vastandades seda ühisettevõtte mudelile.
Vastupidiselt PricewaterhouseCoopersi poolt läbi viidud kahes uurimuses (november 2001 ja jaanuar 2003) 
esitatud soovitustele ei oldud koostatud ühtki avaliku sektori võrdlusmenetlust, et oleks võrdlusnäitaja, mille abil erasektori pakkumuste üldist kasu era- ja riigisektori partnerlusele mõõta, et parandada avaliku sektori positsiooni läbirääkimistel.
A.7 UuendamineKas auditeeritud asutus määratles 
eelnevalt uuendamise ulatuse valdkondades nagu kavandamine ja ehitus, projektide elluviimine ja haldamine?Komisjon Osaliselt Komisjoni ettevalmistustöös võeti arvesse vajadust uuendada kavandatud Galileo kontsessiooni, aga selles ei 
määratletud täpselt kus ja millisel viisil on uuenduste läbiviimine võimalik.
Komisjon ei viinud läbi edasist ettevalmistustööd. Kontsessiooni valikumenetluse alguses innustas 
pakkumisdokumentatsioon pakkujaid esitama uuenduslikke lahendusi, lubades neil esitada erinevaid variante sisaldavaid pakkumusi.
Siiski, kuna seoses Galileo kontsessiooniga puudusid selged nõuded (vt A.2), oli võimatu valikumenetluses 
ennetavalt uuendamist arvesse võtta.
A.8 Riskide hindamineKas auditeeritud asutus uuris 
eelnevalt, kas projektiriskid on asjakohasel viisil jagatud projektist hõlmatud avaliku sektori ja erasektori poolte vahel?Komisjon Ei Ettevalmistusetapis ei tehtud riskide jaotamise kontrolli. See oleks olnud võimalik, kui erasektori jaoks oleks 
kehtestatud selged nõuded.Kriteeriumid (tuginedes Intosai 
suunistele parima tava kohta 
avaliku/erasektori rahanduse ja 
kontsessioonide auditeerimisel)Vastutav 
asutusKas 
kriteeriumid 
täideti?Hindamise kokkuvõte
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine51A.9 Vastuvõetavus ja tõenäoline kulutustele vastav tulu
Kas auditeeritud asutus võttis enne 
hankemenetluse algust arvesse, millisel määral olid projektikulutused tõenäoliselt vastuvõetavad ning kas selle kulutused vastasid tuludele?Komisjon Ei Kuigi ettevalmistusetapis määratleti riskid ja raskused, mis on tarvis ületada enne erasektori partneritega 
kontsessioonilepingu sõlmimist, ei hinnatud ulatust, mil määral need ebakindlust tekitavad asjaolud võivad mõjutada projekti otstarbekust. Galileo projektist oodatavat kasu küll uuriti, aga kontsessiooni lähenemisviisi poolt- ja vastuargumente lõplikult välja ei arendatud.
Enne hankemenetluse algust ei võetud arvesse vastuvõetavust ja tõenäolist kulutustele vastavat tulu.
A.10 Tegevuskava koostamineKas auditeeritud asutus valmistas 
ette nõuetekohase tegevuskava, et toetada projekti hankemenetluse alustamise otsust?Komisjon Osaliselt Nõukogu nõudmisel (nõukogu 5. aprilli 2001. aasta resolutsioon) tegi komisjon teatavat ettevalmistustööd, et 
toetada Galileo programmi äriplaani väljatöötamist ja uurida asjakohast mudelit (tegevuskava) era- ja riikliku sektori partnerluse jaoks.
Kuigi ettevalmistustöös esitati avaliku sektori tegevuskava, tuues andmed soodsa tulude/kulude suhte kohta, ei 
esitatud seal kontsessioonimudeli kasutamise häid ja halbu külgi.
B. Projekti haldamine
B.1 Projekti meeskond
Kas auditeeritud asutus hindas 
seda, milliseid oskusi on tarvis projekti edukaks elluviimiseks? Kust auditeeritud asutus oleks need hankinud, nt majasisesed töötajad või välisnõustajad? Kas auditeeritud asutus koostas oma projektimeeskonna õigeaegselt?Jagatud, 
komisjon ja ühisettevõteOsaliselt Ühisettevõte alustas tööd 2003. aasta septembris, mil ta võttis üle GISSi olemasolevad töötajad. Lisaks võeti tööle 
veel personali, kuid ühisettevõte ei suutnud värvata tööle inimesi, kellel oleks otsene riikliku ja erasektori partnerluse ning kontsessioonide käivitamise kogemus.
Ühisettevõte võttis välisnõustajad tööle alles valikumenetluse hilises etapis (st pärast pakkumismenetluse ja 
võistleva dialoogi väljakuulutamist).
B.2 Turu-uuringud
Kas auditeeritud asutus tegi enne 
ametliku hankemenetluse algust turu-uuringu, et määrata kindlaks, kas on pakkujaid, kes soovivad projektile hanget pakkuda?Komisjon Osaliselt 22. veebruaril 2003. aastal kuulutas komisjon välja osalemiskutse (ELT C 43, 22.2.2003, lk 12) „Galileo 
kontsessiooni” ettevõtetele. Kutse eesmärk oli koostada andmebaas huvitatud ettevõtetest ja võimaldada neil pakkumismenetluseks valmistuda. 85 ettevõtet näitasid huvi üles ja nad registreeriti andmebaasis. Kuigi huvitatud osapooltele korraldati teabepäev, ei tehtud mingeid pingutusi selleks, et hinnata nende arusaamist kavandatud kontsessiooninõuetest.
Üldiselt oli Galileo projekti osas võimalike pakkujate huvi olemas, aga enne kontsessioonilepingu sõlmimist vajasid 
nad täpsemaid nõudeid.
B.3 Lepingust tulenevad küsimusedKas auditeeritud asutus määratles 
lepingust tulenevad küsimused, mis võivad tõenäoliselt hankemenetluse ajal tekkida, ja koostas lepingu kava, kus igale probleemile esitati lahendused?Ühisettevõte Osaliselt Valiku ja võistleva dialoogi etapis koostati projektiettepanek.
Projektiettepanek oli siiski jätkuvalt väga ebaküps, mistõttu seal esines mitmeid ebamäärasusi, üks silmatorkavaim 
neist oli asjaolu, et ei esitatud eelistust kohaldatavate õigusaktide kohta.
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine52B.4 Pakkumisstrateegia
Kas auditeeritud asutus valmistas 
ette pakkumisstrateegia, mis hõlmas pakkumisvoorude arvu, pakkumiste arvu igas voorus, asutuse lähenemisviisi pakkujatega suhtlemisel ja pakkumismenetluse realistlikku ajakava?Jagatud, 
komisjon ja ühisettevõteOsaliselt Komisjoni ettevalmistöö raames koostati soovituslik hankekava valiku tegemiseks ja läbirääkimisteks seoses 
osalemiskutse, kontsessioonikutse, eelvaliku etapi ja valikuetapiga. Leping pidi sõlmitama 14 kuu jooksul menetluse algusest. Vaatamata viivitustele ühisettevõtte tegevuste käivitamisel, jäid komisjon ja ühisettevõte esialgu kava juurde korraldada valikumenetlus ja läbirääkimised lühikese aja (2003. ja 2004. aasta) jooksul (kontsessiooniteade ELT 2003/S 200 – 179789).
Siiski oli nimetatud tähtaeg väga ambitsioonikas. Era- ja avaliku sektori partnerluse/fi  nantshuvide kaitse tava 
Ühendkuningriigis viitab sellele, et isegi tavalise, mitte väga keeruka era- ja avaliku sektori partnerluse projekti konkreetsete ja omavahel kooskõlas eesmärkide kindlaksmääramine võtab oluliselt kauem aega (18-kuuline periood ei ole erand). Hästi väljatöötatud ESA hanketavades soovitatakse samuti, et põhjaliku Euroopa kosmosetööstuse maastiku lähenemisviisi väljatöötamine võtab palju rohkem aega kui ühe aasta, seda ka kogenud organisatsiooni puhul.
B.5 Projekti ajakavaKas auditeeritud asutus koostas 
asjakohase projekti ajagraafi  ku koos vahe-eesmärkidega, mille suhtes edusamme mõõta, ja punktid menetluse käigus, mille suhtes asutus sai mõõta projekti jätkuvat elujõulisust?Jagatud, 
komisjon ja ühisettevõteOsaliselt Esialgne üldine Galileo programmi ajakava edastati mitmetel kordadel perioodil 2000–2004 (vt tabel 1 ).
Ajakava oli siiski väga üldine ja ei hõlmanud vahe-eesmärke, mida oleks pidanud kasutatama programmi elujõulisuse 
läbivaatamisel. Ajakava ajakohastamistest anti ametlikult teada 2006. ja 2007. aastal.
Kontsessiooniprotsessiga seonduvad vahe-eesmärgid lükati mitmel korral edasi, ilma et oleks kommenteeritud 
projekti jätkuvat teostatavust.
B.6 Kulude ja tulude võrdlus
Kas auditeeritud asutus hindas 
avaliku/eraettevõtte rahastamise võimalust, võrreldes alternatiivse hankevõimalusega?Jagatud, 
komisjon ja ühisettevõteEi Komisjoni ettevalmistustöö hõlmas Galileo projekti kulude/tulude analüüsi, aga puudus analüüs, kus oleks võrreldud 
kavandatud kontsessiooni alternatiivsete hankevõimalustega.
Nagu viidatud punktis A.6, soovitati PricewaterhouseCoopersi uuringus valmistada ette põhjalik avaliku sektori 
võrdlusmenetlus. Vaatamata sellele seda soovitust ei järgitud.
B.7 PakkumisnimekiriKas auditeeritud asutusel õnnestus 
koostada asjakohane pakkujate nimekiri?Jagatud, 
komisjon ja ühisettevõteOsaliselt Eelnevalt valitud konsortsiumid (vt ka B.2) hõlmasid Galileo süsteemi tarnimiseks suurt osa Euroopa vastava 
valdkonna tööstusettevõtteid.
Siiski piirdusid ettevõtjad ja järgtööstused kosmosetööstuseettevõtetega. Olukorda raskendas veelgi asjaolu, et üks 
kolmest eelvaliku läbinud konsortsiumist otsustas end valikumenetlusest 2004. aasta suvel taandada.Kriteeriumid (tuginedes Intosai 
suunistele parima tava kohta 
avaliku/erasektori rahanduse ja 
kontsessioonide auditeerimisel)Vastutav 
asutusKas 
kriteeriumid 
täideti?Hindamise kokkuvõte
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine53B.8 Nõuete täpsustamine
Kas auditeeritud asutus täpsustas 
nõudeid selgel viisil?Ühisettevõte Ei Ühisettevõtte pakkumismenetluse dokumentides kajastus peamiselt teave selle kohta, kuidas pakkujad peaksid 
oma pakkumised üles ehitama. Vaatamata esitatud üldistele põhimõtetele ei oldud seal toodud ühisettevõtte kui avaliku sektori esindaja kinnitatud konkreetseid eesmärke, selgeid riskipositsioone ega eelistatud lähenemisviise. Täpsemalt ei esitatud pakkumisdokumentides ülevaadet kavandatud kontsessioonikava ülesehituse vigade ja sellele omaste raskuste kohta. Näiteks ei täpsustanud ühisettevõte oma eelistatud valikut (või eelistatud valikuid) turu arendamiseks, vaid palus pakkujatel pigem esitada oma pakutud lähenemisviisid. Lisaks, kui ühisettevõte palus pakkujatel kirjeldada oma strateegiat orbiidil kontrollimise tulemuste ülevõtmise kohta, arvestades „tsiviilvastutust”, ei määratud kindlaks kontsessioonilepingu suhtes kohaldatavat õigust, kuigi see oleks andnud pakkujatele aluse selle analüüsiks. Ainus erand käsitles kanderakette, kus ühisettevõte tõi selgelt välja oma eelistused, milleks olid Ariane 5 ja Sojuz.
Selle tulemusel puudusid pakkujatel piisavad üksikasjad avaliku sektori positsiooni ja eelistuste kohta ja neile ei 
osutatud pakkumiste esitamisel abi, pakkumiste esitamiseks ei antud suuniseid ja puudus võimalus vastata täpselt selgetele nõuetele.
B.9 Konkurentsi säilitamineKas auditeeritud asutus suutis 
konkurentsipinget säilitada kuni lepingu sõlmimiseni ja pidada eelistatud pakkujaga läbirääkimisi soodsal viisil?Ühisettevõte Ei Nagu ühisettevõte ei suutnud valida eelistatud pakkujat kahel juhul, ei suutnud ta ka säilitada konkurentsipinget .
B.10 Korrapärane ülevaatamine
Kas auditeeritud asutus hindas 
hankemenetluse jooksul korrapäraselt projekti jätkuvat tulusust?Jagatud, 
komisjon ja ühisettevõteEi Oma suhtluspoliitikas näitas ühisettevõte, et ta soovib kindlasti erasektoriga kokkulepet sõlmida, aga ta ei suutnud 
hinnata selle otstarbekust ega võimalikku kulutustele vastavat tulu (vt ka B.5).
B.11 Projektikulude eelarve
Kas auditeeritud asutus kehtestas 
kõigile projektikuludele realistliku eelarve, sh sise- ja välisressursid, ja kontrollis seda?Jagatud Jah Ühisettevõte tugines iga oma ülesande osas aastaeelarve heakskiitmisele.
Vaatamata sellele ei hinnanud komisjon ega ühisettevõte avaliku ega erasektori kulude taset seoses kogu valliku- ja 
läbirääkimismenetlusega. Erasektori hinnanguline eelarve 2005. aasta oktoobris oli 24,5 miljonit eurot.
B.12 Nõustajate palkamine
Kas auditeeritud asutus värbas pärast 
konkursi lõppu heatasemelised välisnõustajad?Jagatud Osaliselt Ühisettevõte kasutas kogenud välisnõustajate värbamiseks hankekonkurssi, aga võttis nad tööle valikumenetluse 
hilises etapis (st pärast pakkumismenetluse dokumentide ja võistleva dialoogi väljakuulutamist).
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine54B.13 Kuluhaldus
Millisel viisil teostas auditeeritud 
asutus oma projektikulude järelevalvet, sh sise- ja välisressursid?Jagatud Osaliselt Ühisettevõte värbas välisnõustajaid ja konsultante raamlepingute abil, mis sõlmiti pärast pakkumiskutset. Kulus id 
hoiti mõistlikena individuaalsete lepingute abil.
Siiski puudus ühisettevõttel pikaajaline poliitika seoses välisnõustajate kuludega.
C. Pakkumised ja lepingud
C.1 Pakkujate ettepanekud
Kas pakkujate esitatud lahendused olid piisavad ja 
heatasemelised?Osaliselt Ühisettevõttele saadetud pakkumused peegeldasid pakkujate kui Euroopa oma valdkonna tööstusliidrite teadmisi 
ja kogemusi.
Siiski, kuna avalik sektor ei esitanud täpseid nõudeid (vt B.8), puudusid pakkujatel suunised pakkumiste kohta ja neil 
ei olnud võimalik selgetele nõuetele vastata.
Probleemi kirjeldas üks eelvaliku läbinud pakkuja, ennustades 2004. aasta kevadel täpselt kontsessiooniprotsessi 
tulemusi (võistleva dialoogi koosoleku protokoll):
„Ühisettevõtte pakkumisdokumentatsioon sisaldab palju häid suuniseid ja otsus kahepoolsete kaks korda kuus 
peetavate koosolekute kohta (st võistleva dialoogi kaudu) on kiiduväärt, aga lisaks sellele on olulisi probleeme. Aeg ühisettevõtte nõuete analüüsiks, Galileo juhtimisettevõtte äriplaani kavandamiseks ja pakkumuse esitamiseks 1. septembriks käesoleval aastal ei ole kaugeltki piisav. Olemasoleva aja jooksul kirjutatud pakkumused tuginevad suures osas oletustele. Suulised kinnitused pakkujatele, et nad annaksid endast parima, võivad olla vastuolus kirjalike juhistega õiguslikult siduva pakkumuse koostamiseks ja esitamiseks. Ühisettevõttel puuduvad vahendid kehtiva pakkumuste võrdluse tegemiseks, mis põhineks avaliku sektori kuludel. Ühisettevõte ei koosta avaliku sektori äriplaani, mille abil ta saaks nimetatud võrdlused koostada ja tal ei ole võimalik seda teha võistluse ajaraamistikus. Pakkumuste hindamised võivad olla ebaühtlased, kuna: i) pakkujate vajadus suurel määral kvalifi  tseerida 
oma pakkumused tingimustega, mis võivad pakkumuste vahel erineda ja mida ühisettevõte ei saa hinnata; ii) ühisettevõte nõuab, et pakkujad koostaksid oma põhilised väljundid, mis jällegi erinevad pakkumuste vahel ja mida ühisettevõte ei saa hinnata. Selle tulemusel ei ole hankerisk, millega pakkujad kokku puutuvad, kooskõlas era- ja avaliku sektori partnerluse asjakohaste põhimõtetega.”
Nagu prognoositud, ei sisaldanud esitatud pakkumused kindlat hinnakujundust ega kohustusi ning ühisettevõte 
pidi pikendama valikumenetlust. Ühisettevõtte nõustaja poolt esitatud tehniline märkus kinnitas ülaltoodud hinnangut:
„Pakkujate ettepanekute piiratus peegeldas paljuski ühisettevõtte nõuetega seonduvat ebakindlust. Selle 
ebakindluse tulemusel esinesid pakkumuste vahel olulised struktuurilised erinevused (mistõttu otsene võrdlus oli keeruline) ning mõlemad pakkujad esitasid ainult soovitusliku hinnakujunduse.”Kriteeriumid (tuginedes Intosai 
suunistele parima tava kohta 
avaliku/erasektori rahanduse ja 
kontsessioonide auditeerimisel)Vastutav 
asutusKas 
kriteeriumid 
täideti?Hindamise kokkuvõte
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine55C.2 Pakkumiste hindamine
Kas auditeeritud asutus viis läbi laiaulatusliku pakkumiste 
hindamise?Osaliselt Ühisettevõte hindas ja liigitas saadud pakkumused kooskõlas varem kindlaks määratud üldistele 
hindamiskriteeriumitele (majanduslikud, tehnilised ja halduslikud kriteeriumid).
Siiski andis ühisettevõte 2005. aasta veebruaris võistlevatele pakkumistele lõpuks võrdse üldise hinnangu (vt ka C.1).
C.3 Pakkuja valikKas auditeeritud asutus kasutas hindamiste tulemusi 
selleks, et valida kõige soodsam pakkumine?Osaliselt Ühisettevõte rakendas pakkumuste hindamisel üldiseid hindamiskriteeriume. Vaatamata sellele puudusid tal 
üksikasjalikud ja põhjalikud hindamiskriteeriumid, mis sisaldaksid täpseid nõudeid, mille abil võistlevaid pakkumusi hinnata ja võrrelda (vt ka A.4).
Ühisettevõte kuulutas end kahel korral eelistatud pakkuja valimisel suutmatuks: 2004. aasta oktoobris ja pärast 
valikumenetluse etapi pikendamist 2005. aasta veebruaris.
C.4 Muutused läbirääkimiste ajal kõige edukama pakkujagaKas auditeeritud asutus viis eduka pakkujaga lõplikke 
läbirääkimisi pidades lepingutingimuste muudatused miinimumini?Ei Pärast ühinemise heakskiitmist ja ühispakkumuse esitamist puudus ühisettevõttel suutlikkus läbirääkimismenetluse 
läbiviimiseks. Ühisettevõte ei suutnud tagada ühinemistingimuste järgimist ja läbirääkimised kannatasid ühinenud konsortsiumi koosseisu ja selle suutmatuse all üksmeelele jõuda (seda põhjustas osanike arv, nende erinevad huvid ja era- ja avaliku sektori partnerluse kogemus, jne).
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine56
ARUANDES KASUTATUD TERMINITE NIMEKIRI
Avaliku ja erasektori partnerlus.  Valitsuse talitus või eraettevõte, mida rahas-
tatakse ja mille tegevust korraldatakse valitsuse ning ühe või mitme eraet-tevõtte vahelise partnerluse kaudu.
Avaliku sektori võrdlusmenetlus.  Hinnang projekti maksumuse kohta siis, 
kui kasutataks tavapäraseid hankemenetlusi. Menetluste abil määratakse kindlaks, kas erasektoripoolne rahastamine pakub suuremat väärtust sama 
raha eest kui tavapärane hankemenetlus.
Galileo kasutajasegment.  Vastupidiselt süsteemi kosmosesegmendile ja 
maapealsele segmendile muundab kasutajasegment signaalid lõppka-sutajatele mõeldud teenusteks. Kasutajasegment koosneb erinevatest vastuvõtjatest.
Huvide konflikt.  Olukord, kus teatud isik või organisatsioon tegutseb kahes 
pädevuses, mille eesmärgid või huvid on vastandlikud.
Juhtimisstruktuurid.  Süsteem, millega juhatusel on võimalik projekti juhtida 
ja mis sisaldab muu hulgas juhtkonna vastutusvaldkondade jagamise ning 
juhtkonnale aru andmise menetlusi ja mehhanisme.
Konkurentsipinge.  Olukord, kus konkurendid sunnitakse oma positsiooni 
säilitamiseks muutma oma toodete või teenuste hangetega seotud pakku-mised hankeid teostavale organisatsioonile võimalikult atraktiivseks, mille 
tulemusel on nimetatud tellijal võimalik hanget parematel tingimustel ellu 
viia.
Kontsessioonileping.  Avaliku ja erasektori partnerite vaheline leping, millega 
antakse erasektori partneritele ainuõigus vastutada üldkasutatavate teenuste 
tegevuse, hoolduse ja sellesse investeerimise eest.
Pakkumismenetlus.  Menetlus, milles mitmetelt erinevatelt eraettevõtetelt 
taotletakse ja saadakse pakkumisi, mis puudutavad avaliku ja erasektori vahe-lisi rahastamis- ja kontsessioonikorraldusega seotud teenuseid. Pakkumisi hinnatakse kõige tulusama pakkumise valimiseks.
Riskide jaotamine.  Avaliku ja erasektori vahelise rahastamis- või kontsessioo-
nikorralduse osapoolte vaheline leping, milles määratletakse, milline osapool 
või millised osapooled vastutavad teatava kahjustava sündmuse tulemusel tekkivate rahaliste või muude tagajärgede eest, minimeerides nimetatud sündmuse tõenäosust ja vähendades aset leidnud sündmuse mõjusid.LISA V
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine57
Riski siirdamine.  Risk, mille eest tavaliselt vastutab hankeid teostav organi-
satsioon, siirdatakse erasektoris toimiva teenusepakkuja vastutusele.
Tavapärane hankemenetlus.  Leping, mille kohaselt klient lihtsalt maksab 
töövõtjale toodetava vara osa eest vastavalt sellele, kuidas töö vara tootmisel 
edeneb. Kogu summa makstakse välja pärast vara valmimist. Vara hoolda-mise kohta sõlmitakse eraldi lepingud, kuid selle toimimise eest vastutab 
avalik sektor.
Tegevuskava.  Sisaldab projekti koostamise ja jätkamise põhjendusi. Selles 
vastatakse ja põhjendatakse, miks projekt ette võetakse.
Tegevustoetus.  Perioodiline makse, mille avaliku ametiasutuse esindaja 
sooritab kontsessiooni valdajale infrastruktuuri ja sellega seotud teenuste 
kasutamise eest.
Äriplaan.  Ametlik dokument, milles seatakse äritegevuse eesmärgid, põh-
jendatakse eesmärkide saavutatavust ning esitatakse kava eesmärkide saavutamiseks.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine58
KOMISJONI VASTUSED
KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE
I.–V.
Galileo ja EGNOS on kaks programmi, mille 
eesmärk on rajada teed Euroopa globaalse 
satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) loo-misele. Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) ja komisjon käivitasid need kaks programmi  
ühisalgatusena ning algatusega hõlmatud  
liikmesriigid andsid programmidele oma  tugeva toetuse.
Euroopa Kosmoseagentuur vastutas teh-
noloogiaarenduse ning komisjon poliitika  kujundamise eest. Algatuse arendus- ja  valideerimisetapi rakendamise kooskõlas-tamiseks ja kontrollimiseks asutasid nad  ühisettevõtte Galileo.
Kasutuselevõtu- ja kasutusetapi rakendamise 
kontrollimiseks ning avaliku sektori huvide 
esindamiseks avaliku ja erasektori partner-luses asutas nõukogu komisjoni ettepane-
kul asjakohase reguleeriva ameti (Euroopa  
GNSSi Järelevalveamet – GSA).
Alates Galileo ja EGNOSe ühisprogrammi  
käivitamisest oli liikmesriikidel ja Euroopa  Kosmoseagentuuril selles oluline roll. Kuna programmile ei leitud rahastajat erasekto-rist, võeti see 2008. aastal vastu ELi prog-
rammina, mida rahastatakse täielikult ELi  
eelarvest. Alates sellest hetkest vastutab  
programmi juhtimise eest komisjon. Struk-tuuri muutumise järel on vastutuse jaotus  
selgem ning komisjon leiab, et ta on õigel  teel eesmärkide saavutamise poole. Komisjon tunnistab, et sellel teel on olnud viivitusi ja 
liigseid kulusid, aga leiab, et arvestades eel-
projekti innovatiivset iseloomu ja tehnilist 
keerukust, on kontrollikoja hinnang prog-rammi arendus- ja valideerimisetapi juhti-
misele siiski üleliia negatiivne. Tagantjärele näib, et mõningaid probleeme oleks saanud lahendada juba varasemas etapis, kui selleks oleks võetud asjakohaseid meetmeid.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine59
V.
i)
Ühisettevõte Galileo asutati selleks, et koos-kõlastada tehnoloogiaarenduse eest (orbiidil kontrollimise etapp) vastutava Euroopa Kos-moseagentuuri ja poliitika kujundamise eest vastutava Euroopa Komisjoni tegevust.
ii)
Komisjon valvas järjekindlalt programmi  rakendamise järele, ilma et see oleks takis-
tanud Euroopa Kosmoseagentuuril täita eel-
kõige oma tehnika ja tööstuse valdkonna  kohustusi. Komisjon sekkus juhul, kui oli  tarvis kõrvaldada takistusi ja teha ettepa-nekuid programmi kohandamiseks.
VI.
Avaliku ja erasektori partnerlus oli nõukogu vastuvõetud poliitiline otsus. Komisjonile  
anti selge poliitiline volitus valmistada pii-
ratud ajavahemiku jooksul ette avaliku ja  erasektori partnerlus ning ta tegi seda teabe 
põhjal, mis oli kõnealuses väga spetsiifilises 
ja innovatiivses sektoris tollal kättesaadav. 
Vastuseks üleskutsele ühineda avaliku ja  erasektori partnerluse kontsessiooniläbirää-
kimistega saadi tööstussektorilt tõsiseltvõe-
tavaid ja realistlikke ettepanekuid.
VIII.
Komisjon kasutas tehnoloogiaarenduse ning rakenduslike teadusuuringute ja raken-
dusliku tehnoloogiaarenduse rahastami-seks ühisettevõtte Galileo ja selle järglase  
Euroopa GNSSi Järelevalveameti kaudu  kuuenda raamprogrammi vahendeid. Teadus-uuringute ja tehnoloogiaarenduse projektid, 
eriti asjaomased rakenduslikud projektid  
annavad tulemusi keskmise pikkusega või  
pika ajavahemiku jooksul (2009–2015) ning sellise töö jätkamine tuleks sätestada tule-
vases „GNSSi rakendamise kavas”.IX.
Komisjoni ettepanek integreerida programm EGNOS programmi Galileo oli tõhus võima-
lus programmi EGNOS päästmiseks ning selle 
jätkamiseks vajalike vahendite tagamiseks. 
Komisjon jäi oma integreeritud lähenemis-viisi juurde nii kontsessiooniläbirääkimiste ajal kui ka pärast nende lõpetamist.
X.
Kontrollikoja märkuses ei võeta täielikult  
arvesse kõnealusel ajal valitsenud tingimusi. 
Programmi oli kaasatud hulk avaliku sektori sidusrühmi (ELi ja Euroopa Kosmoseagen-tuuri liikmesriigid, Euroopa Kosmoseagen-tuur, kolmandad riigid, komisjon), kellel oli erinev institutsiooniline staatus ja vastutus, ning komisjon tegi kõnealuste sidusrühmade 
nõuetekohaseks kaasamiseks aktiivselt jõu-
pingutusi. Komisjon tegi rahvusvahelise  
koostöö valdkonnas märkimisväärseid edu-
samme. Komisjon juhtis programmi, võttes nõuetekohaselt arvesse sidusrühmade staa-
tust ja vastutust, ning tema tegevust ilmes-
tavad nii ühisettevõtte Galileo ja Euroopa  
GNSSi Järelevalveameti loomine kui ka prog-rammi ümbersuunamiseks tehtud ettepane-
kud, mille tulemusena võeti vastu määrus  
nr 683/2008.
XI.
Komisjonile anti selgesõnaline volitus võtta kasutuselevõtuetapis programmi juhtimine 
üle ning seetõttu alustas komisjon oma hal-dussuutlikkuse kohandamist nii komisjonisi-
seselt kui ka kvalifitseeritud välisnõustajate abil.
XII.
Ulatuslike infrastruktuuriprogrammide juh-
timise tõhustamiseks jagatakse programmi Galileo rakendamisest saadud kogemusi liik-
mesriikide ja muude sidusrühmadega.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine60
SISSEJUHATUS
2.
Euroopa Kosmoseagentuur ja komisjon  
käivitasid programmid EGNOS ja Galileo  
ühisalgatusena ning algatusega hõlmatud  liikmesriigid andsid programmidele oma  tugeva toetuse.
Euroopa Kosmoseagentuur vastutas teh-
noloogiaarenduse ning komisjon poliitika  
kujundamise eest. Algatuse arendus- ja  
valideerimisetapi rakendamise kooskõlas-tamiseks ja kontrollimiseks asutasid nad  ühisettevõtte Galileo.
Kasutuselevõtu- ja kasutusetapi rakendamise 
kontrollimiseks ning avaliku sektori huvide 
esindamiseks avaliku ja erasektori partner-
luses asutas nõukogu komisjoni ettepane-
kul asjakohase reguleeriva ameti (Euroopa  
GNSSi Järelevalveamet – GSA).
PROGRAMMI GALILEO AJALUGU
15.Programmi Galileo arendusetapi rakenda-
miseks loodi ühisettevõte Galileo, mille  
ülesanne oli tagada projekti ühtne juhti-
mine ja finantskontroll programmi Galileo  
teadus-, arendus- ja esitlusetapil ning nime-
tatud programmile assigneeritud rahaliste  
vahendite kasutamine sel eesmärgil (mää-ruse (EÜ) nr 876/2002 artikkel 1). Euroopa  
Kosmoseagentuur vastutas arendusetapil  programmi tehnilise poole eest programmi GalileoSat kaudu. Programmi GalileoSat  
heakskiitmine Euroopa Kosmoseagentuuri  
liikmesriikide poolt andis tõuke tööstuste-
gevuse alustamiseks. Ühisettevõte Galileo  oli programmi arendus- ja valideerimiseta-
pis Euroopa Kosmoseagentuuri ja komisjoni vaheline kooskõlastusplatvorm.17. ja 18.
Kooskõlas ühisettevõtte Galileo põhikirja  
artikliga 2 on ettevõtte peamised ülesanded 
järgmised:
1)  hoolitseda programmi EGNOS integreeri-
mise eest programmi Galileo ning kont-
rollida programmi Galileo arendus- ja  valideerimisetapi rakendamist;
2)  käivitada Euroopa Kosmoseagentuuri  
kaudu arendusetapi tööstustegevus;
3)  valmistada koostöös komisjoni ja Euroopa 
Kosmoseagentuuriga ette programmi  kasutuselevõtu- ja kasutusetappi, korral-dades hankemenetluse, mille tulemusena sõlmitakse kontsessioonilepingud;
4)  valvata programmi kõikide tegevuste  
rakendamise järele.
21.
2004. aasta märtsi transpordi nõukogu istun-
gil anti komisjonile tõuge esitada 2004. aasta 
oktoobris teatis mitte niivõrd programmi  
arendus- ja valideerimisetapi edenemise,  kuivõrd selle kasutuselevõtu- ja kasutus-
etapi alustamise kohta.
Tollal peeti viivitust tehnoloogiaarenduses 
(orbiidil kontrollimise etapp) kokkusobima-
tuks plaaniga käivitada 2006. aastal prog-
rammi kasutuselevõtuetapp.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine61
22.
Hankemenetluse korraldamise ajal kätte-
saadava teabe põhjal oli põhjust loota, et  
menetluse tulemus on positiivne. Teatises  märgiti, et menetlus on seni kulgenud edu-kalt, ning paluti nõukogu kinnitust selleks, 
et:
–  võimaldada ühisettevõttel viia lõpule  
2005. aasta jooksul allakirjutatavat kont-
sessioonilepingut käsitlevad läbirääkimi-sed ning
–  võimaldada erasektori sidusrühmadel  
kinnitada oma pakkumused ja finants-kohustused.
23.
Komisjon täitis talle määratud poliitilist  
kohustust ja lõi liikmesriikidevahelise kok-
kuleppe sõlmimiseks vajalikud tingimused, paludes vahendajaks komisjoni endise voli-
niku Van Mierti. Komisjonil õnnestus ületada 
liikmesriikide erimeelsused, mis häirisid  
kontsessiooniläbirääkimisi ning mille tõttu peatus arendus- ja valideerimisetapi tegevus 
2005. aasta juulist detsembrini.
26.
2006. aastal, eelkõige selle teisel poolel,  
piiras ühisettevõte Galileo komisjoni ja  
Euroopa Investeerimispanga tugeval toe-
tusel erimeelsusi ühinenud konsortsiumiga mõnele üksikule olulisele küsimusele, mille 
suhtes ei olnud võimalik kokkuleppele jõuda. Kõnealuste läbirääkimiste tulemused, läbi-rääkimisi pidanud rühm ning ühisettevõtte 
muu tegevus anti Euroopa GNSSi Järeleval-
veametile üle 2006. aasta lõpus.27.
2005. aasta lõpus tegi komisjon ettevalmis-
tusi programmi kasutuselevõtuetapi käi-
vitamiseks. Ta võttis meetmeid, et tagada  programmi arendusetapiks loodud ühisette-võtte Galileo tegevuse üleandmine Euroopa 
GNSSi Järelevalveametile, mis loodi avaliku 
ja erasektori partnerluse raames avaliku sek-tori huvide haldamiseks kasutuselevõtu- ja 
kasutusetapis.
Kõnealuseid meetmeid võttes eeldas komis-
jon, et: 1) kontsessiooniläbirääkimised on  võimalik lõpetada 2006. aasta lõpuks (kon-sortsiumide ühinemise järel andis läbirää-kimiste seis selliseks oletuseks põhjust)  
ning 2) orbiidil kontrollimise etapi viivi-
tused annavad alust arvata, et nimetatud  
etapi kestus ületab ühisettevõtte Galileo  
tegevusaja.
28.
Euroopa Kosmoseagentuuril oli 2006. ja  
2007. aastal tõsiseid raskusi programmide  EGNOS ja Galileo haldamisega. Programmi  
EGNOS puhul olid raskused peamiselt teh-
nilist laadi. Programmi Galileo puhul kaas-
nesid tööstusliku poole ja selle haldamisega 
Euroopa Kosmoseagentuuri poolt märkimis-
väärsed viivitused ja ülekulud. Euroopa Kos-
moseagentuur alustas programmi GalileoSat 
jaoks sõlmitud lepinguliste suhete laiaula-tuslikku ümberkujundamist.
Kirjeldatud raskuste ning kontsessiooniläbi-
rääkimiste seiskumise tõttu esitas komisjon 
nõukogule ja parlamendile ettepaneku prog-
ramm ümber suunata, rahastada selle kasutu-
selevõtuetappi ühenduse eelarvest, määrata komisjon programmi juhtima ning kasutada 
Euroopa Kosmoseagentuuri programmi kasu-tuselevõtuetapis volitatud hankijana. Määrus (EÜ) nr 683/2008 Euroopa satelliitnavigat-siooni programmide rakendamise jätkamise kohta võeti vastu 9. juulil 2008.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine62
29.
Komisjoni 2007. aasta maikuu teatise ees-märk ei olnud analüüsida üksikasjalikult  kontsessiooniläbirääkimiste ebaõnnestu-mist, vaid anda ülevaade läbirääkimiste  tulemusest ning teha ettepanekuid edasi-seks tegevuseks.
AUDITI ULATUS JA LÄHENEMISVIIS
31.Kontrollikoja auditeeritud ajavahemikul  (september 2003–detsember 2006) loodi  ühisettevõte Galileo, eesmärgiga tagada  projekti ühtne juhtimine ja finantskontroll Galileo programmi teadus-, arendus- ja esit-lusetapil ning kasutada sel eesmärgil prog-rammile assigneeritud rahalisi vahendeid.
TÄHELEPANEKUD
39.Avaliku ja erasektori partnerluse käsitus põhi-nes programmi Galileo määratlemise etapis tehtud uurimustel ja esitatud aruannetel, mil-
lest nähtus, et Galileo süsteemi on mõttekas 
kasutusele võtta, kasutada ja ärieesmärkidel 
kasutada erasektori rahastamist hõlmava ava-
liku ja erasektori partnerluse raames. Avaliku 
ja erasektori partnerluse käsitus leidis toe-
tust ning selle kiitis lõpuks heaks nõukogu. 
Avaliku ja erasektori partnerluse ettevalmis-tamiseks oli ette nähtud vaid piiratud aeg. 
Vastuseks üleskutsele ühineda avaliku ja  erasektori partnerluse kontsessiooniläbirää-kimistega saadi tööstussektorilt tõsiseltvõe-
tavaid ja realistlikke ettepanekuid.
41.
Komisjoni käsutuses olevate uurimuste alu-
sel võeti igal juhul arvesse avaliku ja erasek-tori partnerluse valdkonna parimaid tavasid. Parimate tavade kujundamisel on aga tooni andnud väljakujunenud tööstusettevõtted  ja teenuste osutajad (kiirmaanteed, haiglad, 
elektrijaamad jne), kelle puhul on riskid juba võrdlemisi hästi määratud ja kelle kulude  
võrdlusnäitajaid on lihtne luua, kuna need 
põhinevad juba olemasolevatel andmetel.  
Galileo süsteemi kasutuselevõtu, kasutuse  ja ärieesmärkidel kasutamise puhul oli ja on 
ka praegu olukord hoopis erinev.a)
Programmi Galileo esmakordsuse tõttu oli  äärmiselt raske kohaldada avaliku ja erasek-tori partnerluse parimaid tavasid, näiteks  töötada välja usaldusväärne avaliku sektori võrdlusmenetlus, kuna selleks puudusid  vajalikud andmed.
Orbiidil kontrollimise etapi ja täisvõimekuse 
saavutamise etapi olemuslik vahe muutis  võimatuks kasutada sellise võrdlusmenet-
luse väljatöötamiseks orbiidil kontrollimise 
etapis saadud andmeid.
Komisjoni ja ühisettevõtte Galileo tellitud  
uurimustes esitati üksikasjalikud andmed  kavandatud infrastruktuuri kasutuselevõtu, kasutuse ja ärieesmärgil kasutamisega kaas-
nevate riskide kohta ning hinnati nende  
optimaalset jaotust avaliku ja erasektori  
partnerluse kontsessioonikava raames  
teostatavaks.
b)
Kuna aeg oli piiratud ja puudusid varasemad 
samalaadsed kogemused, millele toetuda,  pooldasid komisjon ja ühisettevõte Galileo 
hanke korraldamiseks võistlevat dialoogi,  
mille abil oleks võimalik järk-järgult viimist-
leda pakkumismenetluse tingimusi.
Võistlevat dialoogi kasutatakse, et käsitleda 
keerulisi juhtumeid, mille hulka kuulub oma 
tehnilise, rahalise ja õigusliku struktuuri  tõttu ka programmi Galileo raames kavan-
datud avaliku ja erasektori partnerlus.
Programmi Galileo avaliku ja erasektori  
partnerlusega seotud tundmatutele aspek-
tidele loodeti leida lahendus võistleva  
dialoogi raames, suheldes äärmiselt tõsi-seltvõetavate ja programmist väga huvitatud 
kandidaatidega.
Menetluse toimumise aega pikendati, et  
võimaldada kandidaatidel esitada üksikas-jalikumaid ja realistlikumaid äriplaane ja  rahastamismudeleid.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine63
Dialoogiprotsessi pikendamine ning ühis-
ettevõtte Galileo ja kandidaatide vaheline  suhtlus (ka pärast kandidaatide ühinemist) andis olulisi tulemusi, mis lisati program-miga Galileo seotud avaliku ja erasektori  partnerluse põhitingimustesse.
c)
Ühisettevõtte Galileo töötajatel olid eri-alased kogemused kosmose valdkonnas ja  
kosmoseprojektide alal ning samuti avaliku 
sektori infrastruktuuriprojektide juhtimise  ja rahastamise alal. Võrreldes tööstussektori meeskondadega olid ühisettevõtte mees-konnal tipptasemel teadmised.
Programmi kujundamisel kasutati kogenud 
nõuandjate abi (vt eelkõige programmi  
kujundamise eel tehtud uurimus). Alates  
võistleva dialoogi aktiivse etapi käivitami-
sest abistasid ühisettevõtet Galileo läbirääki-miste protsessis enne ja pärast kandidaatide 
ühinemist ning ühinemise käigus kogenud  
nõustajad (PricewaterhouseCoopers, Lovell’s 
jt) ja Euroopa Investeerimispanga juhtivad töötajad.
d)
Kahe pakkumuse ühendamist ei soodustanud 
ega toetanud ei komisjon ega ka ühisette-
võte Galileo. Kontrollikoja kirjeldatud prot-
sessi mõju (peamiselt konkurentsi kadumine) 
leevendamiseks seadis komisjon ühinemise heakskiitmisele teatavad tingimused.
Pärast ühise pakkumuse hoolikat hindamist 
kõrge kvalifikatsiooniga nõustajate kaasabil, 
jõuti ühisettevõttes Galileo järeldusele, et  
ühine pakkumus on üksikutest pakkumustest 
kulutasuvuse seisukohast kasulikum.e)
Liikmesriigid ei sõltunud üksnes ühisette-võtte Galileo ametlikest aruannetest, vaid  olid esindatud ühisettevõtte järelevalve-nõukogus, keda teavitati põhjalikult läbi-rääkimisprotsessi edenemisest ning kellele esitati korrapäraselt ajakohastatud teavet  programmiga tehtud edusammudest.
Liikmesriikide esindajad osalesid ka konk-
reetsete töörühmade tegevuses, eelkõige  
avaliku ja erasektori partnerluse ekspertide 
kohtumistel, ning tänu sellele oli neil või-malik vahetult jälgida läbirääkimisprotsessi kulgu ja saada täielik ülevaade läbirääkimis-tel tekkinud raskustest, eriti kontsessiooniga seotud probleemidest.
Ehkki läbirääkimised olid keerulised, oli neil 
kindel struktuur. Mõlema poole osalus oli  
keskendunud ja professionaalne ning see-
tõttu ei olnud ühisettevõttel Galileo põh-just kahelda kontsessiooni võimalikkuses.  
Ühisettevõtte Galileo aruanded olid mõel-
dud liikmesriikidest laiemale publikule  
ning ei sisaldanud seega konfidentsiaalset äriteavet.
42.
Komisjoni ettepandud avaliku ja erasektori 
partnerluse mudel erines oluliselt teistest  
samalaadsetest mudelitest. Programmi Gali-
leo tegevuste ja riskide väga eriline laad  
ei võimaldanud kasutada riskide ja kulude  jagamisel avaliku ja erasektori vahel võrd-
luseks teisi olemasolevaid projekte.
a)
Programmi Galileo tehniline keerukus on  
asjaolu, millest on teadlikud kõik programmi 
kaasatud sidusrühmad, eelkõige erasektori esindajad.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine64
b)
Esmastest uuringutest nähtus selgelt, et  
tulusid on keeruline prognoosida, aga sel-les ei nähtud takistust avaliku ja erasektori 
partnerluse rakendamisele.
Avaliku sektori tehtavaid kasutusvalmiduse 
makseid käsitleti sobiva vahendina rahalise elujõulisuse tagamiseks.
Avaliku ja erasektori partnerluse põhitin-
gimused sisaldasid võimalikku kasutusval-
miduse maksete struktuuri, mille suhtes oli 
erasektoriga saavutatud kõrgetasemeline  
kokkulepe.
c)
Erasektori esindajad olid teadlikud, et süs-
teem kavandati arendusetapil avaliku sektori 
vastutusel, ning sellele viidati kui keeruli-
sele elemendile asjaomaste riskide jagamisel 
kontsessioonikava raames.
Ekspertide asjaomastes aruannetes ei rõhu-
tatud aga kunagi, et kõnealune asjaolu võiks 
osutuda peamiseks takistuseks kontsessioo-
nikava elujõulisusele.
Tuletame meelde, et tööstussektori esin-
dajad, kes osalesid süsteemi kavandamisel  selle arendusetapil, olid kontsessioonile-pingu võimalike sõlmijatena ulatuslikult  
esindatud.
2. selgitusTururisk, kavandamisrisk ja vähemal määral 
ka kolmandate osapoolte vastutusega seo-tud risk tekitasid läbirääkimiste ajal kõige  rohkem vaidlusi.Läbirääkimistel saavutati siiski edu vastu-
tusega seotud riski ja tururiski jagamise  küsimuses.
Lisaks sellele võib kontsessiooniläbirääki-
miste ebaõnnestumise tõenäoliselt panna  muude asjaolude arvele, näiteks selle arvele, et tööstussektori esindajad avastasid muid, 
soodsamaid rahastamisvõimalusi.
Läbirääkimiste käigus tehti kindlaks ja võeti 
teadmiseks 
tururiski  siirdamisega seotud  
 raskused ning selle tulemusena osutati  
avaliku ja erasektori partnerluse põhitin-gimustes selgesõnaliselt, et leping tuleks  
võimaluse korral sõlmida esimeses, riski  
minimaalse siirdamise etapis, ning see peaks 
sisaldama mehhanisme, mis võimaldaksid  
tururiski siirdamist lepingu kehtivuse ajal  
järk-järgult suurendada.
Kavandamisriski  siirdamine oli avaliku ja  
erasektori partnerluse alastel läbirääkimistel 
kõige enam vaidlusi tekitanud küsimus.
Orbiidil kontrollimise etapp, mille esialgne 
eesmärk oli kavandamisriski vähendada, osu-tus erasektori esindajate silmis suurimaks  piiranguks programmi rakendamisel.
Tööstussektori esindajate seisukoht, mille  
kohaselt keeldutakse orbiidil kontrollimise 
etapi vähese nähtavuse, seotuse ja selle  kontrollimise keerukuse tõttu igasugusest  
kavandamisriski sisaldavast tegevusest, päl-
vis läbirääkimiste käigus tugevat kriitikat,  
kuna kontsessiooni valdajate hulka kuuluvad edaspidi tõenäoliselt samad tööstussektori esindajad, kes osalesid ka süsteemi kavanda-misel ning kellel on seetõttu kavandamisest hea ülevaade.
Kolmandate osapoolte vastutuse  hajutamise 
struktuuri põhielemendid lepiti kokku ava-
liku ja erasektori partnerluse põhitingimuste 
tasandil.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine65
43.
Ühisettevõte Galileo põhikirjas on sätes-
tatud, et ühisettevõte kohustab Euroopa  Kosmoseagentuuri „täitma arendusetapi  
käigus vajalikke, süsteemisse puutuva kos-
mosesegmendi ja maasegmendiga seotud  ülesandeid”.
Kõnealuseid ülesandeid täitis kosmoseagen-
tuur programmi GalileoSat raames ning  programmi rahastasid Euroopa ühendused  
ja kosmoseagentuuri liikmesriigid, kes tegid 
seda vabatahtlikult.
45.
Programmi GalileoSat rakendamise eest  vastutas Euroopa Kosmoseagentuur, kes  
andis programmiga seotud tegevuse kohta 
aru ühisettevõttele Galileo. Ühisettevõtte  
Galileo põhikirja artikli 2 lõikes 4 osutatud 
ülesanne valvata programmide rakendamise 
järele piirdub programmi kõikide etappide nõuetekohase ühenduvuse tagamisega ega 
hõlma Euroopa Kosmoseagentuuri tehniliste 
teadmiste ja oskuste asendamist.
47.
Programmi Galileo eelarve arendus- ja vali-
deerimisetapi rakendamiseks määrati kind-laks komisjoni tellitud uurimuste põhjal ning 
selle kiitis programmi GalileoSat deklarat-sioonis heaks Euroopa Kosmoseagentuur.
Programmi GalileoSat deklaratsioonis oli  
Euroopa Kosmoseagentuuri osaluse suhtes 
ette nähtud tavapärane paindlikkus 20%  
ning eraldised ettenägematute kulude jaoks 
moodustasid de facto  10% kogueelarvest.  
Programmi keerukuse tõttu kõnealustest  eraldistest ei piisanud.
48.
Kuna Euroopa Kosmoseagentuuri liikmesrii-
gid käivitasid programmi GalileoSat kavan-
datust hiljem, kaasnesid sellega viivitused ja 
suurenenud kulud, mida ei ole õnnestunud katta.49.
Orbiidil kontrollimise etapi jaoks korraldas 
Euroopa Kosmoseagentuur oma süsteemile vastava hanke.
Euroopa Kosmoseagentuur otsustas ühe  
üldise peatöövõtjaga tööstusorganisatsiooni kasuks, ent tagas vähemalt agentuuri liik-mesriikide rahastatava programmi osa puhul 
alltöövõtjate geograafilise jaotuse.
Galileo oli esimene ja ainus GNSSi programm, 
mis oli avatud Euroopa kosmosetööstuse  
osaluseks. Seega oli valitud peatöövõtjal  
tulevasi (peamiselt kasutuselevõtuetapi)  hankemenetlusi silmas pidades selge konku-
rentsieelis. Sellel olid negatiivsed tagajärjed 
Euroopa Kosmoseagentuuri tööstuspoliiti-
kale.
Kõnealuse olukorra ja mitme huvitatud liik-
mesriigi meetmete tõttu valiti peatöövõtjaks ühisettevõte, kes ei suutnud liikmesettevõt-
jate eriarvamuste tõttu tõhusalt tegutseda.
Kulude ja viivituste suurenemise tõttu otsus-
tas Euroopa Kosmoseagentuur 2007. aasta  detsembris teistsuguse tööstusliku korral-
duse ja lepingulise raamistiku kasuks, võttes üle peatöövõtja kohustused ja suunates eri tööpaketid otse alltöövõtjatele.
53.
Euroopa Ühenduse teadusuuringute, teh-noloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse  
kuuenda raamprogrammi alusel rahastatud 
teadustegevuses keskenduti kõigile pea-
mistele kasutajasektoritele ning teadus-uuringuid tehti nii tehnoloogia rakenduste valdkonnas kui ka muudes valdkondades, mis olid olulised süsteemi Galileo tulevase kasu-
tamise seisukohast (nt standardimine, õigus-
likud aspektid, teenuste osutamise aspektid, 
turg jm). Eri kasutajasektorite teadusprojek-
tide ülesehitus oli üldiselt järgmine: aren-
dustegevus, testid ja tutvustamistegevus.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine66
Kõnealuse töö tulemuste kasutamise või-
malused lisatakse tulevasse „GNSSi raken-damise kavasse”.
Süsteemi spetsifikatsioonide aluseks ole-
vad teenused määrati kindlaks varem ja  selleks kasutati viienda raamprogrammi  vahendeid.
54.
Raamprogrammi eesmärk on soodustada  
tehnoloogia ja teenuste arendamist ning  
jätta turul osalejatele võimalus valida ise  
valdkond, milles nad soovivad arenduste-gevust harrastada. Kõnealune lähenemisviis 
toimib ning selle tõestuseks võib esile tuua 
mitu väikest ja keskmise suurusega ette-
võtjat, kelle teadmised ja kogemused on  
võimaldanud neil tõusta turuliidriteks: Ifen 
ja Septentrio – Galileo/GPSi vastuvõtjad,  
Polestar – lahendused asukoha kindlaksmää-ramiseks hoonetes ning Telesys – asukohaga 
seotud teenused.
Teadustegevuse puhul ei ole kunagi tagatud 
projektide tulemused. Nende saavutamine  sõltub mitmesugustest teguritest, mille üle 
komisjonil puudub mõju. Projektide tule-muste kasutamise kaubandusturul otsusta-vad neid teostanud konsortsiumid.
55.
Ühisettevõtte Galileo projektide järelmeet-meid võtsid peamiselt Euroopa GNSSi Järe-
levalveameti koosseisu üle võetud endised 
töötajad. Euroopa ENSSi Järelevalveamet  
aitas levitada projektide tulemusi, luues  neid sisaldava Interneti-põhise andmebaasi, korraldades nende esitlemiseks kaks edukat üritust nimetusega „Growing Galileo” ning 
avaldades tulemusi käsitleva kokkuvõtte.Paljude kuuenda raamprogrammi projektide 
puhul võis täheldada viivitusi, aga üksikute projektide analüüs näitab, et viivituste põh-
jused olid erinevad ega olnud tingimata seo-
tud järelevalve üleminekuga ühisettevõttelt järelevalveametile.
56.
Kuuenda raamprogrammi vahenditest rahas-tatud tegevus hõlmab uute rakenduste aren-
damist, nende turupotentsiaali hindamist,  
võimalike ärimudelite uurimist ning uute  
rakenduste kaubandusliku turustamise või-
maluste kaalumist ja asjaomaste äriplaanide kavandamist. Turu arenduse ja tehnoloogi-
lise innovatsiooni valdkonna kogemused  
näitavad, et enamiku turu-uuenduste loojaks 
on turg ja mitte ülalt-alla-lähenemisviis. Eriti 
kehtib see asjaomase ebaküpse turu puhul, 
kus ühisettevõttel Galileo ja Euroopa GNSSi 
Järelevalveametil oleks olnud raske välja töö-tada kõikehõlmavaid arendusstrateegiaid.
57.
Osa viivitustest, mis tekkisid kuuenda  
raamprogrammi projektide puhul, võib  põhjendada programmide Galileo ja EGNOS 
viivitustega.
60.
Programmi EGNOS viivitused tulenesid pea-miselt tehnoloogiaprobleemidest, mille üle komisjonil puudus kontroll ning mille tõttu aeglustus arendustegevus.
a)
EGNOSe lepingu sõlmimine osutus väga  raskeks programmis osalejate keeruliste  suhete tõttu. Lepingu viimistlemine lõpetati siiski 2008. aasta lõpuks ja sellele kirjutati alla 31. märtsil 2009. Lisaks sellele lõpeb  
31. märtsil 2009 Euroopa Kosmoseagentuuri programm ARTES 9, mille raames süsteemi  
EGNOS praegu käitatakse. Kõnealusel kuu-
päeval peaks süsteem eeldatavasti vastama 
tehnilistele spetsifikatsioonidele, et süs-teemi käitaja saaks seda kasutada.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine67
b)
Märtsis 2009 on süsteem sertifitseerimiseks 
valmis ning 2010. aastaks on kavas sertifit-seerida selle käitaja kooskõlas ühtse Euroopa 
taeva määrusega.
61.
b)Programmi EGNOS integreerimine prog-rammi Galileo, mis on väidetavalt poliitilise tasandi eesmärk, on alati põhjustanud prob-leeme lepingulisest küljest.
Seetõttu nõuti kontsessioonilepingu kan-
didaatidelt, et nad käsitleksid programmi  EGNOS integreerimist programmi Galileo  
kui optimaalset stsenaariumi.
Saadud pakkumused tõid selgelt esile kahe 
süsteemi integreerimise eelised ning kahe  
kandidaadi ühinemise järel peetud läbirää-
kimistel kontsessioonilepingu sõlmimiseks  võeti aluseks integreerimise stsenaarium.
c)
Programmi EGNOS institutsiooniline raamis-
tik on keeruline programmi ülesehitusega  seotud ajaloolistel põhjustel.
d)
Ühisettevõte Galileo on andnud korral-duse kavandada süsteemi EGNOS jaoks  mitu äriplaani ja uurida süsteemi teenuste 
kaubandusliku turustamise võimalusi. Kõne-alustest kavanditest ja uuringutest nähtus, 
et süsteemi EGNOS tulupotentsiaal on üsna 
piiratud.
Lennundussektoriga peetud arutelud on  
näidanud, et süsteemi EGNOS signaalist tulu saada on keeruline, kuna signaal on kõigile kasutajatele avatud ja tasuta kättesaadav.Sellega seoses tuleb rõhutada, et kasuta-
jatele kättesaadavuse poolest süsteemid  EGNOS OS ja SoL üksteisest tehniliselt ei  
erine. Erinevust võib täheldada üksnes ser-
tifitseerimise seisukohast.
Kõnealused eeldused õigustasid ühisette-
võtte Galileo otsust mitte investeerida turu 
arendamisse süsteemi EGNOS jaoks.
62.
Programmi EGNOS rakendati Euroopa Kos-
moseagentuuri programmina (ARTES 9), mida 
rahastasid peamiselt agentuuri liikmesriigid ning EGNOSe operaatorite ja infrastruktuuri töörühm (EOIG). EL rahastas programmi vaid vähesel määral.
Programmiga ARTES 9 seotud viivitused ja  
ülekulud tulenesid mitmesugustest tehni-
listest probleemidest.
63.
a)
Programmi EGNOS rakendamisel tekkis hulk 
tehnilisi probleeme, mida ei suutnud kõrval-
dada ei komisjon ega ka ühisettevõte Gali-
leo ning mis kontsessiooniläbirääkimistest sõltumata tõid kaasa viivitusi programmi  
arendamises.
b)
On äärmiselt keeruline määrata käitaja sel-lisele infrastruktuurile, mis ei ole tehnili-
sest seisukohast valmis. Lisaks sellele oleks 
komisjonil olnud võimatu määrata käitaja,  
ilma et tal oleks käitatava objekti suhtes  õigusi.
Süsteemi EGNOS käitaja määramise menet-
lust viimistletakse praegu Euroopa Komis-
joni vastutuse all.
Raamlepingu sõlmimise vajadus avaldas  
kontsessiooniläbirääkimistele piiratud  
mõju.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine68
64.
Ühisettevõttele Galileo anti selge volitus  
integreerida programm EGNOS programmi  Galileo ning seetõttu oli vajalik pidada  
läbirääkimisi raamlepingu sõlmimiseks  
programmi EGNOS eri sidusrühmadega, et  sillutada teed programmi EGNOS omandi-õiguste lõplikule üleandmisele.
Raamlepingualased läbirääkimised ei olnud 
edukad programmi keerulise institut-sioonilise raamistiku tõttu, millele viitas  ka kontrollikoda, aga need aitasid kaasa  komisjoniga sõlmitava lepingu lõplikule  vormistamisele.
65.
Ühisettevõte Galileo ei viinud süsteemi  
EGNOS turu hõivamise kava ellu programmi 
rakendamisel tekkinud viivituste tõttu.
67.
Ülesannete jaotamisel programmi arendus-
etapis osalevate poolte vahel lähtuti poolte-
vahelisest koostööst programmi arendamise 
ühise platvormi loomisel.
Kõnealust lähenemisviisi korrigeeriti kasutu-
selevõtuetapi puhul GNSSi määrusega. Mää-ruses on sätestatud, et poolte ülesanded ja vastutus tuleb selgelt jaotada.
68.
a)Ühisettevõtte Galileo peamised ülesanded on 
loetletud komisjoni vastuste punktis 17.
Komisjon märgib, et ühisettevõtte Galileo  
juhtimisstruktuur, eriti Euroopa Kosmo-seagentuuri kaksipidine roll oli kindlaks  määratud ühisettevõtte põhikirjas.b)
Ühisettevõtte Galileo tegevuse lõpetamine 
ei mõjuta ühisettevõtte rolli programmi  arendus- ja valideerimisetapis.
Teisalt oli ühisettevõtte tegevuse lõpetamine 
vajalik, et vältida ühisettevõtte ja Euroopa GNSSi Järelevalveameti rolli dubleerimist.
69.
Euroopa Kosmoseagentuuri ja ühisettevõtte Galileo vahelise lepingu eesmärk oli aren-dada edasi projekti kaasrahastavate poolte partnerlust ning Euroopa Kosmoseagentuur oleks võinud lepingute sõlmimisel kohal-dada oma eeskirju.
Rakendamist ja aruannete koostamist käsit-
levad eeskirjad ei olnud lepingu koostööd  
edendava iseloomu tõttu üksikasjalikud,  
nagu need on tavaliste lepinguliste suhete 
puhul. Konkreetsed aruandlusnõuded keh-testas ühisettevõtte Galileo täitevkomitee  
siis, kui oli aeg täita maksekohustusi Euroopa 
Kosmoseagentuuri suhtes.
Komisjoni ja Euroopa Kosmoseagentuuri  
vahel 2008. aasta detsembris programmi  
kasutuselevõtuetapiks sõlmitud delegeeri-miskokkuleppes on kehtestatud selged järe-
levalve ja aruandmise kohustused.
70.
Euroopa Kosmoseagentuur vastutas oma  kahe programmi (GalileoSat ja ARTES 9)  
kaudu nii orbiidil kontrollimise etapi kui ka 
programmi EGNOS rakendamise eest.
71.
Komisjon on seisukohal, et Euroopa Kosmo-seagentuur vastutab konkreetselt tehno-loogiaarenduse eest. Komisjon omakorda  vastutab programmi raames poliitika kujun-damise eest. Iga otsust on võimalik taga-siulatuvalt jälgida kuni selle koostanud  
institutsioonini.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine69
73.
Komisjon oli GNSSi programmide peamine  
edendaja.
Aastatel 2005–2007 toimusid kontsessioo-
niläbirääkimised, mille tulemusena võeti  2006. aasta detsembris vastu oodatud  põhitingimused.
Parandusmeetmeid võeti siis, kui kontses-
siooniläbirääkimiste ebaõnnestumine oli  muutunud käegakatsutavaks.
Raskused, mida kogeti läbirääkimistel kuni 
2006. aasta lõpuni, ei andnud piisavat alust järeldada, et Galileo infrastruktuuri rakenda-mine avaliku ja erasektori partnerluse kont-sessioonikava raames osutub võimatuks.
Komisjon sai alles 2007. aasta alguses and-
med, millest nähtus, et kontsessiooniprot-
sessi pikendamine ei annaks avaliku sektori jaoks häid tulemusi, ning mille alusel ta  
otsustas läbirääkimised katkestada.
Komisjon viitab ka vastusele, mille ta andis 
punktile 23.
74.
Programmi arendusetapis kogetud rasku-sed tulenesid enamasti põhjustest, mille üle komisjonil puudus kontroll ning millest ena-
mikku ei olnud võimalik mõjutada komisjoni 
tegevust suunavate juhtimispõhimõtetega.
a)
Komisjonil õnnestus kehtestada Euroopa  
GNSSi programmidele selged eesmärgid,  mille kiitsid heaks nõukogu ja parlament.Käesoleva suurusjärguga programmi puhul 
on tõenäoline, et sidusrühmadel on mit-mesugused eri ootused ning et eelkõige  
liikmesriigid võivad seada ja edendada eri  
eesmärke, aga see ei ole muutnud prog-rammi algusjärgus seatud eesmärke.
b)
Projekti eri etappe (kasutuselevõtt, kasutus, ärieesmärgil kasutus) ühendava avaliku ja  
erasektori partnerluse kontsessioonimudeli 
valik eeldab pikaajalist strateegilist näge-
must ja kavandamist.
Pikaajalise nägemuse loomise ja pikaaja-
lise kava koostamise ebaõnnestumine ei  
mõjuta nõukogus vastu võetud pikaajalist  
lähenemisviisi.
i)
Ühe avaliku ja erasektori partnerluse kont-sessioonikava kohaselt peaks süsteemide  
kasutusmudeli ja tegevuskava koostama  
erasektor.
Kõnealuse võimaluse valimise üheks põh-
juseks on asjaolu, et erasektorit peetakse  
pädevaks seda tegema.
GNSSi määruse kohaselt vastutab komisjon 
programmi Galileo tegevuskava kindlaks-määramise eest paralleelselt infrastruktuuri kasutusele võtmisega.
Programmi EGNOS puhul tuleb tegevuskava 
koostamine läbi rääkida süsteemi EGNOS  
tulevase käitaja valimise raames.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine70
ii)
Programmi EGNOS raamlepingut käsitlevatel 
läbirääkimistel tekkinud probleemid sõltusid suuresti programmi sidusrühmade vaheliste suhete arengust.
Lepingut käsitlevaid läbirääkimisi jätkas  
Euroopa GNSSi Järelevalveamet ja need  lõpetas komisjon, ilma et need oleksid vahe-peal katkenud või et läbirääkimispositsioon oleks nõrgenenud.
Euroopa Komisjoni ja EGNOSe operaatorite 
ja infrastruktuuri töörühma leping vormis-
tati lõplikult 2008. aasta detsembriks ning  
sellele kirjutati alla 31. märtsil 2009.
iii)
Komisjon võttis arvesse programmi polii-tilist ja strateegilist iseloomu ning kandis  
hoolt selle eest, et nõukogu istungitel jaga-
taks korrapäraselt asjakohast teavet, samuti 
kontrollis komisjon korrapäraselt, kas prog-
rammi suhtes valitseb üksmeel.
c)
Asutamislepingu asjaomaste sätete tõttu  pidi komisjon looma kaks juriidilist struk-tuuri: ühisettevõte Galileo (artikli 171  
alusel), mille ülesanne oli teha Euroopa  
Kosmoseagentuuriga koostööd arendus- ja valideerimisetapi osas, ning Euroopa GNSSi 
Järelevalveamet (artikli 308 alusel), mille  
ülesanne oli suunata programmi kasutuse-
levõtu- ja kasutusetapis. Kõnealuse kahe  struktuuri loomiseks toimus toetav tegevus nelja eri lepingu alusel, ent lepingud ei hõl-manud juriidiliste struktuuride loomist.
d)
Vt komisjoni märkused punkti 41 alapunktis c.e)
Kontsessiooni terviklik riskimaatriks töötati 
ühisettevõtte Galileo kogenud nõustajate  abiga välja dialoogietapis.
Kontsessioonikandidaatidega peetavate  
läbirääkimiste käigus koostati hulk doku-mente riskide määramise ja nende võimaliku 
jaotamise kohta.
Projekti iseloomu tõttu, mida on kirjeldatud 
eespool, ei olnud võimalik riske juba projekti alguses põhjalikult määrata ega nende suu-rust hinnata.
f)
Komisjon oli GNSSi programmide peamine  
edendaja. Parandusmeetmeid võeti siis, kui 
kontsessiooniläbirääkimiste ebaõnnestu-mine oli muutunud käegakatsutavaks.
Raskused, mida kogeti läbirääkimistel kuni 
2006. aasta lõpuni, ei andnud piisavat alust 
järeldada, et Galileo infrastruktuuri rakenda-
mine avaliku ja erasektori partnerluse kont-
sessioonikava raames osutub võimatuks.
Komisjon sai alles 2007. aasta alguses and-
med, millest nähtus, et kontsessiooniprot-sessi pikendamine ei annaks avaliku sektori jaoks häid tulemusi, ning mille alusel ta  otsustas läbirääkimised katkestada.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine71
JÄRELDUSED 
JA SOOVITUSED
75.
Arvestades projekti innovatiivset iseloomu 
ja tehnilist keerukust, tundub kontrollikoja hinnang arendus- ja valideerimisetapi juhti-mise kohta komisjonile üleliia negatiivne.
a)
Ühisettevõtte Galileo eesmärk ei olnud  olla programmi tõhus tegevjuht. Määru-ses (EÜ) nr 876/2002 sätestatakse selgelt,  et: „Galileo programmi arendusetapi ellu-rakendamiseks luuakse käesolevaga nel-jaks aastaks ühisettevõte asutamislepingu  artikli 171 tähenduses. Ühisettevõtte ees-märk on tagada projekti ühtne juhtimine ja finantskontroll Galileo programmi teadus-, arendus- ja esitlusetapil ning nimetatud  programmile assigneeritud rahaliste vahen-dite kasutamine sel eesmärgil.” Määrusega nähakse ka ette, et ühisettevõte kohustab  
Euroopa Kosmoseagentuuri „täitma arendu-
setapi käigus vajalikke, süsteemisse puutuva 
kosmosesegmendi ja maasegmendiga seotud 
ülesandeid”, ning seega on selgelt sõnas-
tatud Euroopa Kosmoseagentuuri kohustus 
vastutada tehnoloogiaarenduse eest.
b)
Komisjon valvas oma volituste piires järje-kindlalt programmi rakendamise järele ja  aitas seda suunata. Komisjon sekkus prog-rammi rakendamisse siis, kui oli tarvis kõr-valdada takistusi, hankida lisavahendeid ja kohandada programmi struktuuri.Asjaolu, et komisjon tegi 2008. aastal ette-
paneku programm ümber suunata, näitas  selgelt programmi juhi rolli üleminekut  komisjonile, et lahendada probleem, millele 
kontrollikoda oma aruandes tähelepanu oli 
juhtinud.
76.
Avaliku ja erasektori partnerlus valmistati  
ette tollal kättesaadava teabe põhjal. Kõne-
alune teave saadi ettevalmistava töö käigus välisnõustajatega konsulteerides.
Avaliku ja erasektori partnerluse käsitus  
põhines programmi Galileo määratlemise  
etapis tehtud uurimustel ja esitatud aru-
annetel, millest nähtus, et Galileo süsteemi 
on mõttekas kasutusele võtta, kasutada ja  ärieesmärkidel kasutada erasektori rahas-
tamist hõlmava avaliku ja erasektori part-
nerluse raames. Kõnealune käsitus leidis  
toetust ning selle kiitis lõpuks heaks nõu-
kogu. Avaliku ja erasektori partnerluse ette-
valmistamiseks oli ette nähtud vaid piiratud 
aeg. Kontsessiooniprotsessi saatnud ebaedu tuleneb suures osas partnerlusega seotud  
väljakutsete keerukusest, eelkõige tehni-list laadi ja turuga seotud konkreetsetest  probleemidest.
77.
Viivitused ja ülekulud tulenesid Euroopa  
Kosmoseagentuuri tehnilistest ja programmi 
arendamisega seotud raskustest.
78.
Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus on  aidanud kindlaks määrata Galileo missiooni ja selle täitmise võimalusi, keskenduda pea-mistele kasutajasektoritele, uurida ja aren-dada vajalikke rakendusi ning edendada  muid aspekte, mis on olulised süsteemi Gali-leo kasutuselevõtmiseks.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine72
Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus on  
tekitanud suurt huvi tulevaste kasutajate  seas ning nende abil on välja töötatud teh-
noloogiaid ja kogutud teadmisi, mida on  
võimalik kasutada hilisemas kaubandusliku turustamise etapis.
79.
Programmi EGNOS integreerimine programmi Galileo on olnud oluline programmi EGNOS 
järjepidevuse seisukohast ning samuti vaja-
like vahendite tagamiseks.
Hoolimata tehnilistest raskustest ning tänu 
institutsioonilise raamistiku selgemaks  muutmisele komisjoni eestvedamisel, on  
EGNOS esimene tegelikult toimiv GNSSi  
programm Euroopas.
80.
Komisjon on edendanud programmi kogu  selle kestuse jooksul ning võtnud arvesse  
kõikide sidusrühmade, eelkõige aga Euroopa 
Kosmoseagentuuri kui ühisalgatuse partneri 
arvamust. Komisjon on olukorda aktiiv-
selt kontrollinud ning on astunud samme  
takistuste kõrvaldamiseks ja programmi  
toetamiseks.
81.
Komisjon on paljusid kontrollikoja soovitusi arvesse võttes programmi juhtimist põhja-likult muutnud.
82.
Komisjon otsustas võtta programmi Gali-
leo juhtimise üle keerulisel ajal. Nõukogu  ja Euroopa Parlament toetasid tema otsust määruse (EÜ) nr 683/2008 vastuvõtmise  kaudu. Komisjoni ülesannete hulka kuulub  
ka kõige asjakohasema pikaajalise lahenduse 
pakkumine.1. soovitus
Komisjon on juba astunud konkreetseid  
samme oma ressursside ning õiguslike ja  finantsvahendite kohandamiseks programmi 
juhtimise eripäradele. Kõnealuse protsessi  
hõlbustamiseks on loodud Galileo institut-sioonidevaheline toimkond (GIP).
a)
Komisjon on võtnud Euroopa GNSSi Järe-levalveametilt üle 30 kogenud töötajat  
(mõnel neist on kogemusi ka ühisettevõtte 
Galileo tegutsemisajast) ja värvanud spet-
siaalsesse Galileo meeskonda töötajaid  
institutsioonisiseselt.
b)
Määruses (EÜ) nr 683/2008 on selgitatud  
Euroopa Kosmoseagentuuri ja komisjoni  
ülesandeid ja vastutust. Määruse kohalda-
miseks on komisjon sõlminud Euroopa Kos-
moseagentuuriga delegeerimiskokkulepped täisvõimekuse saavutamise etapi jaoks han-
gete korraldamiseks ja programmi EGNOS  
arendustegevuse jätkamiseks.
c)
Määrusega (EÜ) nr 683/2008 nähti komis-
jonile Galileo infrastruktuuri rahastami-seks ette konkreetne eelarverida. Komisjon 
korraldab infrastruktuuri omandamiseks  riigihanke.
Komisjon valmistab ette järgmist finantsraa-
mistikku, millega tagada tegevus- ja lisaku-
lude piisav katmine eelarvest. Samuti vaatab 
komisjon läbi finantsmäärusega kättesaada-
vaks tehtud vahendid, et tagada nende asja-kohasus programmi rahastamisel.
d)
Määrusega (EÜ) nr 683/2008 loodud juhti-
misraamistikus on ülesanded ja vastutus  
selgelt jaotatud.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine73
83.
Määrusega (EÜ) nr 683/2008 on komisjonile 
selgesõnaliselt antud programmijuhi üles-anne ning kohustus esitada nõukogule ja  
parlamendile stsenaariume kasutuselevõ-
tuetapile järgnevate etappide kohta. Lisaks sellele on loodud Galileo institutsioonide-vaheline toimkond.
2. soovitus
Määruses (EÜ) nr 638/2008 korrati veel  kord programmi poliitilisi eesmärke, mis on möödunud aastate kestel jäänud samaks.  Selles on esitatud ka soliidne tegevuskava  programmi kasutuselevõtuetapi jaoks ja  kohustatud komisjoni esitama 2010. aas-tal teatis programmi arengu kohta pärast  kasutuselevõtuetappi.
a)
Komisjoni teatises käsitletakse muu hulgas 
programmi Galileo strateegilisi ja tege-vuseesmärke. Samuti käsitletakse selles  
süsteemi kasutusmudelit, võttes arvesse  
olukorda turul ja süsteemi soovitavat pai-
gutust väärtusahelas, ning tuuakse selgelt  
esile pakutud mudelite mõju eelarve ja ava-
liku sektori vastutuse seisukohast.
b)
Teatises analüüsitakse programmi EGNOS  integreerimist programmi Galileo ja sellega seonduvaid küsimusi.
84.
Komisjon on oma teatise koostamiseks juba 
alustanud koostööd eri sidusrühmadega  
ning palunud aastate jooksul, eelkõige  tänu kontsessiooniläbirääkimistele, kogu-nenud rikkaliku teabe läbitöötamiseks abi  välisnõustajatelt.3. soovitus
Komisjon on teinud algust kasutusetapi  
ettevalmistamisega, et olla valmis kasutu-selevõtuetapi lõpus toimuvaks üleminekuks. 
Ettevalmistuste käigus võetakse arvesse ole-
masolevaid kogemusi.
85.
Komisjon analüüsib võimalusi, nagu on nõu-
tud määruses (EÜ) nr 683/2008, ja esitab oma kokkuvõtte 2010. aastal.
4. soovitus
a), b)
Komisjon kogub teatise koostamise raames kokku kasutajanõuded ja kavandab toetavad tegevused, mis on vajalikud GNSSi tehnoloo-gia kasutamise edendamiseks. See võimal-
dab komisjonil teha ettepaneku asjakohase 
reguleeriva raamistiku kohta.
c)
Komisjon on võtnud meetmeid selleks, et  
tagada süsteemi EGNOS vastavus kasutajate 
vajadustele, eelkõige lennundussektoris,  
ning selleks on ta süsteemile valinud käitaja, 
kellel on väga head kogemused lennunduse valdkonnas.
86.
Komisjon on asutanud ja võib asutada muid ühisettevõtteid. Iga ettevõtte asutamine  mõeldakse põhjalikult läbi ning igal üksik-
juhul hinnatakse ettevõtet selle tegevuse  seisukohast oluliste tingimuste alusel.
5. soovitus
Komisjon kaalub igal üksikjuhul hoolikalt  uue ühisettevõtte loomise põhjusi ja ette-võtte juhtimise optimaalseid võimalusi.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine74
LISA II
Programmi EGNOS rakendati Euroopa Kos-
moseagentuuri programmi ARTES 9 raames 
ning agentuuri juhtimisel. Kuna see oli  
Euroopa Kosmoseagentuuri esimene navi-
gatsiooniprogramm, olid arvukad tehnilised 
raskused etteaimatavad.
b)
Uurimisprogrammi rakendati üle 10 aasta ning 
selle aja jooksul muutusid tehnilised nõuded 
ja arenes edasi sertifitseerimissüsteem.
c)
Seoses kontsessiooniläbirääkimiste eba-
õnnestumisega tuli programmi EGNOS  
tegevuskava uuesti kavandada, et see  
oleks kooskõlas 2008. aasta juulis mää-
rusega (EÜ) nr 683/2008 kehtestatud uue  
juhtimissüsteemiga.
d)
Üks peamine põhjus, miks süsteemi EGNOS 
tollal kasutusele ei võetud, seisnes raskus-
tes, mida Euroopa Kosmoseagentuur koges 
signaali kättesaadavaks tegemisel sellisel  viisil, et selle kvaliteet ja usaldusväärsus  
võimaldaks süsteemi sertifitseerida.
Euroopa Kosmoseagentuur kiitis süsteemi  
tehnilise toimimise heaks alles 2009. aasta 
märtsis. Süsteemi heakskiitmine Euroopa  Kosmoseagentuuris on eelduseks selle üle-
andmisele Euroopa Komisjonile, kes kiidab 
selle omalt poolt heaks mitte varem, kui see 
vastab eesmärkidele, mille agentuur seadis 
endale programmi ARTES 9 raames.e)
Euroopa Kosmoseagentuuri ja ühisette-võtte Galileo jõupingutusi esitleda süsteemi EGNOS välismaal kooskõlastas ja rahastas  komisjon. Komisjon otsustab kõnealuste  ettevalmistavate uurimuste põhjal, kas süs-teemi EGNOS kasutamist on mõttekas laien-dada Euroopast väljapoole.
f)
Ühisettevõte Galileo sai komisjonilt 2004.  
ja 2005. aastal üleeuroopalise transpor-
divõrgu vahendeid, mis olid konkreetselt  
mõeldud programmi EGNOS toetamiseks.  Samuti sai ühisettevõte 2005. aastal vahen-
deid koostöötalituselt EuropeAid. Lisaks  
sellele tegeles programmiga EGNOS mitu  
kuuenda raamprogrammi projekti. Lõpuks  
oleks ühisettevõte Galileo saanud oma juha-
tuse otsuse korral kasutada konkreetsete  
süsteemi EGNOS käsitlevate uurimuste jaoks ka vahendeid spetsiaalsest uurimuste koos-
tamiseks ette nähtud eelarvest, mille tema 
haldusnõukogu aasta kaupa heaks kiidab.
LISA III
Lepingud, mille ühisettevõte Galileo sõlmis 
Hiina riikliku kaugseirekeskuse (NRSCC) ja  Iisraeli teadusuuringute ja arendustöö töös-tuskeskusega (Matimop) võttis üle Euroopa GNSSi Järelevalveamet. Ühisettevõtte tege-
vuse lõpetamine oli mõlema keskusega  
kokku lepitud haldusnõukogu tasandil.  
Arutelusid kolmandate riikidega ei pidanud 
mitte ühisettevõte, vaid komisjon, ning see-
tõttu ettevõtte tegevuse lõpetamine neid ei mõjutanud.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine75
LISA IV
Komisjon viitab vastustele, mille ta andis  
kontrollikoja aruandele eespool, eelkõige  
punktides 39, 41 ja 42.
A.2.
Projekti esmakordsuse tõttu ei olnud või-malik saavutada sellist nõuete ja piirangute taset, nagu võib täheldada projektide puhul, milles osalevad väljakujunenud tööstusette-
võtted ja teenuste osutajad (kiirmaanteed, 
haiglad, elektrijaamad jne), kelle puhul on 
riskid juba võrdlemisi hästi määratud ja kelle 
kulude võrdlusnäitajaid on lihtne luua, kuna need põhinevad juba olemasolevatel and-
metel. Kuna aeg oli piiratud ja puudusid  
varasemad samalaadsed kogemused, millele 
toetuda, pooldasid komisjon ja ühisettevõte 
Galileo hanke korraldamiseks võistlevat dia-
loogi, mille abil oleks võimalik järk-järgult 
viimistleda pakkumismenetluse tingimusi.
Võistlevat dialoogi kasutatakse, et käsitleda 
keerulisi juhtumeid, mille hulka kuulub oma 
tehnilise, rahalise ja õigusliku struktuuri  
tõttu ka programmi Galileo raames kavan-datud avaliku ja erasektori partnerlus.
Programmi Galileo avaliku ja erasektori  
partnerlusega seotud tundmatutele aspek-tidele loodeti leida lahendus võistleva  dialoogi raames, suheldes äärmiselt tõsi-seltvõetavate ja programmist väga huvitatud 
kandidaatidega.
Dialoogiprotsessi pikendamine ning ühis-
ettevõtte Galileo ja kandidaatide vaheline  
suhtlus (ka pärast kandidaatide ühinemist) andis olulisi tulemusi, mis lisati program-
miga Galileo seotud avaliku ja erasektori  
partnerluse põhitingimustesse.A.3.
Vt vastus jaole A.2.
A.4.
Vt vastus jaole A.2.
A.5.
Oma viimase aja asjaomastesse õigus-aktidesse on komisjon lisanud sätteid,  millega toetatakse GNSSi rakenduste eden-damist (vt näiteks Euroopa elektrooniline  
maksukogumissüsteem).
Komisjon on kandnud hoolt selle eest, et  
konkurentsi ei moonutataks programmide  
Galileo või EGNOS kasuks.
Avalikust sektorist otse või kaudselt sõltu-
vate tulude osakaalu hindas läbirääkimiste 
ajal eeldatav kontsessiooni saaja. Programmi 
Galileo edasist arengut käsitlevas teatises  hinnatakse kõnealuseid tulusid uuesti ning 
tehakse ettepanek asjakohaste reguleerivate 
meetmete kohta.
A.6.
Avaliku ja erasektori partnerluse valik lei-
dis toetust ning selle kiitis lõpuks heaks  
nõukogu.
Usaldusväärse avaliku sektori võrdlusmenet-
luse väljatöötamine ei olnud reaalne, kuna vastupidiselt levinumatele tööstussektori-
tele puudusid käesolevas sektoris selleks  
asjakohased andmed.
Orbiidil kontrollimise etapi ja täisvõimekuse 
saavutamise etapi olemuslik vahe muutis  võimatuks kasutada sellise võrdlusmenet-
luse väljatöötamiseks ka orbiidil kontrolli-
mise etapis saadud andmeid.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine76
A.7.
Võistleva dialoogi käigus pakkusid kandi-
daadid innovatiivseid lahendusi ja nende  üle toimusid põhjalikud arutelud.
Erilise hoolega hinnati kandidaatide paku-
tud innovatiivseid kaubandusliku turusta-mise lahendusi. Kõnealuse protsessi käigus oli komisjonil võimalik tutvuda uute raken-
duste ja uute turgudega.
A.9.
Kõnealuseid küsimusi käsitleti ettevõtja  
PricewaterhouseCoopers tehtud esialgses  
uurimuses, mille tulemused näitasid, et  avaliku ja erasektori partnerluse valimise  korral oleks võimalik saada kulutustele vas-tavat tulu.
B.1.
Ühisettevõtte Galileo töötajatel olid eri-
alased kogemused kosmose valdkonnas ja  kosmoseprojektide alal ning samuti avaliku 
sektori infrastruktuuriprojektide juhtimise  
ja rahastamise alal. Võrreldes tööstussektori 
meeskondadega olid ühisettevõtte mees-
konnal tipptasemel teadmised.
Programmi kujundamisel kasutati kogenud 
nõuandjate abi (vt eelkõige programmi  kujundamise eel tehtud uurimus). Alates  võistleva dialoogi aktiivse etapi käivitami-
sest abistasid ühisettevõtet Galileo läbirääki-
miste protsessis enne ja pärast kandidaatide ühinemist ning ühinemise käigus kogenud  
nõustajad (Price Waterhouse Coopers,  
Lovell’s jt) ja Euroopa Investeerimispanga  
juhtivad töötajad.B.2.
Kogu võistleva dialoogi jooksul pöörati  
seoses kontsessiooni saamise tingimustega suurt tähelepanu kõikide poolte mõistmise 
hindamisele ja edendamisele.
See oli üks võistleva dialoogi valimise  
põhjusi.
B.3.
Võistleva dialoogi etapis jätkati lepingu  kavandi täiendamist ja viimistlemist ning  peeti ulatuslikke arutelusid kohaldatava  õiguse valiku üle.
B.4.
Hankeprotsessi kavandamine oli ambitsioo-
nikas ning ühisettevõte Galileo tegi selles  
muudatusi, võttes arvesse asjaolu, et läbirää-
kimised osutusid oodatust keerulisemaks.
B.5.
Projekti teostatavust kontrolliti korrapära-
selt ning selle kohta esitati märkusi, eelkõige 
komisjoni järjestikustes teatistes.
B.6.
Vt vastus jaole A.6.
B.7.
Nagu kontrollikoda märgib, tundis hanke ja sellega seotud projekti vastu huvi hulk eri-nevaid Euroopa ettevõtjaid. On loomulik, et 
innovatiivse ja huvipakkuva kosmoseprojekti puhul täitis kosmosetööstus konsortsiumi-
des juhtivat rolli. Kõikides konkureerivates 
konsortsiumides olid siiski esindatud ka  
käitajad.
KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine77
B.8.
Vt vastus jaole A.2.
B.11.
Erasektori pakkumustega seotud kulusid ei 
hinnatud, kuna neid ei olnud kavas rahas-tada avaliku sektori vahenditest.
B.12.
Vt vastus jaole B.1.
B.13.
Välisnõustajate teenustega seotud kulusid  
jälgiti korrapäraselt.
C.1.
Vt vastus jaole B.2.
C.2.
Pakkumusi hinnati ja võrreldi üksik asja-
likult.
C.4.
Ühisettevõte Galileo juhtis hoolimata kan-
didaatide ühinemisest läbirääkimisprotsessi 
edasi ja saavutas paljudes küsimustes lähen-
datud seisukohad, mida kajastatakse 2006. 
aasta lõpus ühinenud konsortsiumiga alla-
kirjutatud põhitingimustes.

KOMISJONI
VASTUSED
Eriaruanne nr 7/2009 – Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine79
Euroopa Kontrollikoda
Eriaruanne nr 7/2009
Programmi Galileo arendus- ja valideerimisetapi juhtimine
Luxembourg: Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus2009 – 77 lk – 21 
✕ 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-315-2doi: 10.2865/42543

Euroopa Liidu väljaannete tellimine
Tasulised väljaanded:
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);• raamatukauplustes, esitades pealkirja, väljaandja ja/või ISBNi numbri;• võtke otse ühendust meie müügiesindajatega; •  kontaktandmed leiate veebilehelt http://bookshop.europa.eu või saatke faks 
numbrile +352 2929-42758.
Tasuta väljaanded:• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);• Euroopa Komisjoni esindustes ja delegatsioonides;•  kontaktandmed leiate veebilehelt http://ec.europa.eu või saatke faks numbrile
+352 2929-42758.
PROGRAMM GALILEO KÄIVITATI 1990NDATE KESKEL EESMÄRGIGA 
LUUA EUROOPA GLOBAALNE NAVIGATSIOONISATELLIITIDE  SÜSTEEM. GALILEO PUHUL ON ESINENUD MÄRKIMISVÄÄRSELT 
SUURI VIIVITUSI JA ÜLEKULUSID. KÄESOLEVAS ERIARUANDES 
AUDITEERIS KONTROLLIKODA PROGRAMMI GALILEO ARENDUS- JA VALIDEERIMISETAPPI, UURIDES, MILLISED TEGURID OLID  EBAÕNNESTUMISTE PÕHJUSEKS. KONTROLLIKODA ON SEISUKOHAL, ET ARENDUS- JA VALIDEERIMISETAPI JUHTIMINE OLI EBAPIISAV. SELLEKS, ET 2007. AASTA KESKEL LÄBIVIIDUD PROGRAMMIDE EGNOS JA GALILEO 
ÜMBERSUUNAMINE OLEKS EDUKAS, PEAB KOMISJON PROGRAMMIDE JUHTIMIST MÄRKIMISVÄÄRSELT TÕHUSTAMA. KÄESOLEV ARUANNE SISALDAB SOOVITUSI, MILLEGA SOOVITAKSE KOMISJONI TOETADA NIMETATUD ÜLESANDE TÄITMISEL. KUI EL OTSUSTAB OSALEDA MUUDES 
MAHUKATES INFRASTRUKTUURIPROGRAMMIDES, PEAB KOMISJON 
KASUTAMA ASJAKOHASEID JUHTIMISVAHENDEID.
EUROOPA KONTROLLIKODAQJ-AB-09-006-ET-C
ISBN 978-92-9207-315-2