Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 691/2011 Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta /* COM/2013/0247 final - 2013/0130 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST Määrus (EL) nr 691/2011 Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta võeti vastu 6. juulil 2011. Selles on käsitletud kolme moodulit: õhuheitmete arvepidamine, keskkonnamaksud ja materjalivoogude arvepidamine. Määruse artiklis 10 on esitatud nimekiri uutest moodulitest, mis võidakse lisada hiljem komisjoni ettepaneku alusel. Esimest kolme artiklis 10 nimetatud uuest moodulist käsitletakse ka käesoleva muutmismääruse eelnõus: keskkonnakaitsekulutuste arvepidamine, keskkonnakaupade ja -teenuste sektori arvepidamine ja energiaalane arvepidamine. Kasutajad rõhutavad keskkonnaalase arvepidamise analüüsi ja rakenduste tähtsust poliitika kujundamisele ja prognooside tegemisele nii poliitikaettepanekute ettevalmistamise kui ka poliitika rakendamise ja mõjuaruannete esitamise puhul. Uued moodulid võimaldavad laiendada selliste rakenduste ja analüüsi jaoks olemasolevaid integreeritud andmekogumeid. Määruse artikliga 4 on ette nähtud prooviuuringud, mida liikmesriigid teevad vabatahtlikkuse alusel, et testida uute moodulite kasutuselevõtu teostatavust. Tehtud on mitu prooviuuringut, mis näitavad selgelt, et kolm uut moodulit on teostatavad. Keskkonnaalast arvepidamist tehakse juba olemasolevate andmete põhjal. Uute moodulite rakendamise jaoks ei ole uusi andmeid vaja koguda. Olemasolevate andmekogumisvahendite kaudu saadud teavet kasutatakse paremini. ÜRO statistikakomisjon võttis veebruaris 2012 toimunud 43. istungil rahvusvahelise statistikastandardina vastu keskkonnamajandusliku arvepidamise süsteemi (SEEA). Uued moodulid on SEEAga täielikult kooskõlas. Muutmismääruse eelnõu on kooskõlas ülevaadatud Euroopa strateegiaga keskkonnaalase arvepidamise kohta (ESEA 2008). Sellega tagatakse, et riikide statistikaametitel oleks võimalik laiendada oma tööd keskkonnaalase arvepidamise valdkonnas peamise eesmärgiga esitada ühtlustatud, ajakohaseid ja kvaliteetseid andmeid. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED Ettepanekut on Euroopa statistikasüsteemi raames arutatud andmetootjate ja kasutajatega tehnilisel tasandil kirjaliku konsultatsiooni teel, rakkerühmades, asjaomaste keskkonnaalase arvepidamise ja keskkonnakulustatistika töörühmades märtsis 2012, ning keskkonnaalase statistika ja arvepidamise direktoritega 2012. aasta aprillis ja novembris. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG Kavandatava muutmisakti eesmärk on tagada keskkonnamajandusliku arvepidamise rahvusvaheline võrreldavus, laiendades määruse nr 691/2011 kohaldamisala kõnealuse määruse artiklis 10 nimetatud moodulite võrra. Kavandatavas õigusaktis käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda kohaldada Euroopa Majanduspiirkonnas. 4. MÕJU EELARVELE Ettepanekul ei ole uut mõju liidu eelarvele. 2013/0130 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EL) nr 691/2011 Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu xxx 2013. aasta otsuses nr xxx (millega võetakse vastu seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm)[1] on ette nähtud, et usaldusväärne teave keskkonnamuutuste peamiste suundumuste, mõju ja põhjuste kohta on hädavajalik, et oleks võimalik arendada tõhusat poliitikat ja seda rakendada ning üldisemalt suurendada kodanike mõjuvõimu. Tuleks töötada välja vahendid, et teavitada avalikkust majandustegevuse keskkonnamõjudest. (2) Määruse (EL) nr 691/2011 artikli 10 kohaselt esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kõnealuse määruse rakendamise kohta ning teeb vajaduse korral ettepaneku uute keskkonnamajanduslike moodulite (keskkonnakaitsekulutuste ja -tulude (EPER) / keskkonnakaitsekulutuste arvepidamine (EPEA), keskkonnakaupade ja -teenuste sektori (EGSS) arvepidamine ning energiaalane arvepidamine) kasutuselevõtmiseks. (3) Need kolm moodulit aitavad otseselt kaasa liidu keskkonnasäästliku majanduskasvu ja ressursitõhususe poliitilistele prioriteetidele, andes üksikasjaliku NACE liigituse vormis olulist teavet selliste näitajate kohta nagu turutoodang ja tööhõive keskkonnakaupade ja -teenuste sektoris, riiklikud keskkonnakaitsekulutused ning energia kasutamine. (4) ÜRO statistikakomisjon võttis veebruaris 2012 toimunud 43. istungil rahvusvahelise statistikastandardina vastu keskkonnamajandusliku arvepidamise süsteemi (SEEA) keskse raamistiku. Uued moodulid on SEEAga täielikult kooskõlas. (5) Euroopa statistikasüsteemi komiteega on konsulteeritud. (6) Määrust (EL) nr 691/2011 tuleks seetõttu vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EL) nr 691/2011 muudetakse järgmiselt: 1. Artiklisse 2 lisatakse järgmised punktid: „4) „keskkonnakaitsekulutused” – majandusressursid, mille residentüksused eraldavad keskkonnakaitseks. Keskkonnakaitse hõlmab kõiki tegevusi, mille peamine eesmärk on keskkonnassaastuse ja mis tahes muu keskkonnaseisundi halvenemise vältimine ja kõrvaldamine. See hõlmab meetmeid keskkonnaseisundi taastamiseks, kui see on halvenenud. Välja arvatud on tegevused, mis on küll keskkonnale kasulikud, kuid keskenduvad peamiselt tehnilistele vajadustele või hügieeni ja turvalisusega seotud sisenõuetele ettevõttes või muus institutsioonis; 5) „keskkonnakaupade ja -teenuste sektor” – rahvamajanduse tootmistegevus, mille käigus toodetakse keskkonnatooteid. Keskkonnatooted on tooted, mis on toodetud eesmärgiga kaitsta keskkonda ja majandada ressursse. Ressursside majandamine hõlmab loodusressursside varude säilitamist, hoidmist ja suurendamist ning kaitsmist ammendumise eest; 6) „füüsikalise energiavoo arvepidamine” – kooskõlaline kogum rahvamajandusse suubuvast füüsikalisest energiavoost, voost majandusharude sees ja muudesse majandussüsteemidesse või keskkonda suunatavast väljundist. ” 2. Artikli 3 lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid: „d) keskkonnakaitsekulutuste arvepidamise moodul, mis on toodud IV lisas; e) keskkonnakaupade ja -teenuste sektori arvepidamise moodul, mis on toodud V lisas; f) füüsikalise energiavoo arvepidamise moodul, mis on toodud VI lisas.” 3. Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Selleks et saada I, II ja III lisa jaoks lõikes 1 osutatud erand, esitab asjaomane liikmesriik komisjonile hiljemalt 12. novembriks 2011 nõuetekohaselt põhjendatud taotluse. Selleks et saada IV, V ja VI lisa jaoks lõikes 1 osutatud erand, esitab asjaomane liikmesriik komisjonile hiljemalt […[2]] nõuetekohaselt põhjendatud taotluse. 4. Käesoleva määruse lisa käsitatakse määruse (EL) nr 691/2011 IV, V ja VI lisana. Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja LISA „IV LISA KESKKONNAKAITSEKULUTUSTE ARVEPIDAMISE MOODUL 1. jagu EESMÄRGID Keskkonnakaitsekulutuste arvepidamises esitatakse andmeid keskkonnakaitsekulutuste kohta (nt majandusressursid, mille residentüksused eraldavad keskkonnakaitseks) viisil, mis ühtib täielikult ESA raames esitatud andmetega. Arvepidamine võimaldab koguda andmeid riigi keskkonnakaitsekulutuste kohta, mis on defineeritud kui järgmiste elementide summa: residentüksuste poolt kasutatud keskkonnakaitseteenused, keskkonnakaitsega seotud kapitali kogumahutus põhivarasse ja toetused keskkonnakaitse jaoks, mis ei ole samased eelnimetatud punktidega, ja millest on lahutatud muu maailma eraldatud rahalised vahendid. Keskkonnakaitsekulutuste arvepidamises tuleks ära kasutada rahvamajanduse arvepidamises juba olemasolevat teavet (tulukontode koostamine; kapitali kogumahutus põhivarasse NACE järgi; tarne- ja kasutamise tabelid; andmed vastavalt valitsuse ülesannete klassifikatsioonile), ettevõtluse struktuuristatistika, äriregister ja muud allikad. Käesolevas lisas määratakse kindlaks andmed, mida liikmesriigid peavad keskkonnakaitsekulutuste arvepidamise jaoks koguma, koostama, edastama ja hindama. 2. jagu KATVUS Keskkonnakaitsekulutuste arvepidamise süsteemi piirid kattuvad ESA süsteemi piiridega ja selles on esitatud keskkonnakaitsekulutused pea-, kõrval- ja abitegevusaladel. Hõlmatud on järgmised sektorid: – valitsemissektor (sealhulgas kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid) ja äriühingud kui keskkonnakaitseteenuseid välja töötavad institutsioonilised sektorid. Spetsialiseerunud tootjate puhul on keskkonnakaitseteenuste väljatöötamine nende põhitegevus; – kodumajapidamised, valitsemissektor ja äriühingud kui keskkonnakaitseteenuste tarbijad; – muu maailm keskkonnakaitsetoetuste saaja või andjana. 3. jagu NÄITAJATE LOETELU Liikmesriigid teostavad keskkonnakaitsekulutuste arvepidamist, lähtudes järgmistest näitajatest, mis on defineeritud kooskõlas ESAga: – keskkonnakaitseteenused. Eristatakse turutoodangut, turuvälist toodangut ja toodangut abitegevusalade raames; – keskkonnakaitseteenuste vahetarbimine spetsialiseerunud tootjate poolt; – keskkonnakaitseteenuste import ja eksport; – keskkonnakaitseteenuste käibemaks ja muud maksud miinus subsiidiumid; – kapitali kogumahutus põhivarasse ja mittetoodetud mittefinantsvara soetamine miinus realiseerimine seoses keskkonnakaitseteenuste tootmisega; – keskkonnakaitseteenuste lõpptarbimine; – keskkonnakaitsetoetused (saadud/makstud). Kõik andmed esitatakse riigi omavääringus (miljonites). 4. jagu ESIMENE VAATLUSAASTA; SAGEDUS JA EDASTAMISTÄHTAJAD 1. Statistikat koostatakse ja edastatakse igal aastal. 2. Statistika edastatakse 24 kuu jooksul pärast arvestusaasta lõppu. 3. Selleks et rahuldada kasutajate vajadust täieliku ja õigeaegse andmekogumi järele, koostab komisjon (Eurostat) kohe peale riikide kohta piisavate andmete saamist käesoleva mooduli põhinäitajate koondhinnangud, mis hõlmavad ELi 27 liikmesriiki. Võimalusel koostab ja avaldab komisjon (Eurostat) hinnangud andmete kohta, mida liikmesriigid ei ole edastanud punktis 2 sätestatud tähtaegade jooksul. 4. Esimene arvestusaasta on käesoleva määruse jõustumise aasta. 5. Esimest korda andmeid edastades lisavad liikmesriigid andmed 2013. aastast esimese arvestusaastani. 6. Järgmistel kordadel komisjonile andmeid edastades esitavad liikmesriigid aastate n-3, n-2, n-1 ja n iga-aastased andmed (n tähistab arvestusaastat). 5. jagu ARUANDETABELID 1. Iga 3. jaos osutatud näitaja puhul esitatakse andmed järgmise liigituse järgi: – 2. jaos defineeritud keskkonnakaitseteenuste tootjate/tarbijate liik; – keskkonnakaitse tegevusalade klassifikaatori (CEPA) klassid, mis koondatakse järgmiselt. Valitsemissektori turuväliste tegevusalade ja keskkonnakaitsetoetuste puhul: – CEPA 2 – CEPA 3 – CEPA 1 + 4 + 5 + 7 summa – CEPA 6 – CEPA 8 + 9 summa Ettevõtete abitegevuste puhul: – CEPA 1 – CEPA 2 – CEPA 3 – CEPA 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 summa Teisestest ja spetsialiseerunud tootjatest ettevõtete puhul: – CEPA 2 – CEPA 3 – CEPA 4 Kodumajapidamistest tarbijate puhul: – CEPA 2 – CEPA 3 – Järgmised NACE koodid keskkonnakaitseteenuste tootmise puhul abitegevuse raames: NACE Rev. 2 B, C, D, osa 36. Andmed C jao kohta esitatakse osadena. Osad 10–12, 13–15 ja 31–32 rühmitatakse. Liikmesriigid, kes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 295/2008[3] (seoses näitajate määratluste, andmete edastamise tehnilise vormingu, topeltaruandluse nõuetega NACE Rev 1.1 ja NACE Rev 2 puhul ja ettevõtluse struktuurstatistika suhtes lubatavate eranditega) ei pea koguma andmeid keskkonnakaitsekulutuste kohta ühe või mitme NACE-koodi puhul, ei pea esitama nende NACE-koodide kohta andmeid. 2. Punktis 1 osutatud CEPA-klassid on järgmised: CEPA 1 -Välisõhu ja kliima kaitse CEPA 2 - Heitveekäitlus CEPA 3 - Jäätmekäitlus CEPA 4 - Pinnase, põhja- ja pinnavee kaitse ja puhastamine CEPA 5 - Müra ja vibratsiooni vähendamine CEPA 6 - Bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja maastikukaitse CEPA 7 - Kiirguskaitse CEPA 8 - Keskkonnaalane uurimis- ja arendustöö CEPA 9 - Muud keskkonnakaitse tegevusalad. 6. jagu ÜLEMINEKUPERIOODIDE MAKSIMUMPIKKUS Käesoleva lisa sätete kohaldamisel on üleminekuperioodi maksimumpikkus kaks aastat pärast esimest edastamistähtaega. V lisa KESKKONNAKAUPADE- JA TEENUSTE SEKTORI MOODUL 1. jagu EESMÄRGID Keskkonnakaupade- ja teenuste statistikas kirjendatakse ja esitatakse andmeid keskkonnakaupu tootva rahvamajanduse tootmistegevuse kohta viisil, mis ühtib täielikult ESA raames esitatud andmetega. Käesolevas lisas määratakse kindlaks andmed, mida liikmesriigid peavad keskkonnakaupade ja -teenuste kohta koguma, koostama, edastama ja hindama. 2. jagu KATVUS Keskkonnakaupade ja -teenuste sektori piirid on samad kui ESA süsteemi piirid ja sektor hõlmab kõiki keskkonnakaupu ja -teenuseid, mis langevad tootmise mõiste alla. ESA määratluse kohaselt on tootmine on tegevus, mida teostatakse institutsioonilise üksuse kontrolli ja vastutuse all, kasutades tööjõu, kapitali, kaupade ja teenuste sisendeid tootmaks kaupu ja teenuseid. Keskkonnakaubad ja -teenused jagunevad järgmistesse kategooriatesse: keskkonnaspetsiifilised teenused, üksnes keskkonna jaoks ette nähtud tooted (seotud tooted), kohandatud kaubad ja keskkonnatehnoloogia. 3. jagu NÄITAJATE LOETELU Liikmesriigid koostavad keskkonnakaupade ja -teenuste statistikat, lähtudes järgmistest näitajatest: – turutoodang, sealhulgas: – eksport – turutegevuse lisaväärtus – tööhõive turutegevuses Kõik andmed esitatakse riigi omavääringus (miljonites), välja arvatud tööhõive näitaja kohta, mille puhul on aruandeühik täistööaja ekvivalent. 4. jagu ESIMENE VAATLUSAASTA; SAGEDUS JA EDASTAMISTÄHTAJAD 1. Statistikat koostatakse ja edastatakse igal aastal. 2. Statistika edastatakse 24 kuu jooksul pärast arvestusaasta lõppu. 3. Selleks et rahuldada kasutajate vajadust täieliku ja õigeaegse andmekogumi järele, koostab komisjon (Eurostat) kohe peale riikide kohta piisavate andmete saamist käesoleva mooduli põhinäitajate koondhinnangud, mis hõlmavad ELi 27 liikmesriiki. Võimalusel koostab ja avaldab komisjon (Eurostat) hinnangud andmete kohta, mida liikmesriigid ei ole edastanud punktis 2 sätestatud tähtaegade jooksul. 4. Esimene arvestusaasta on käesoleva määruse jõustumise aasta. 5. Esimest korda andmeid edastades lisavad liikmesriigid andmed 2013. aastast esimese arvestusaastani. 6. Järgmistel kordadel komisjonile andmeid edastades esitavad liikmesriigid aastate n-3, n-2, n-1 ja n iga-aastased andmed (n tähistab arvestusaastat). 5. jagu ARUANDETABELID 1. Iga 3. jaos osutatud näitaja puhul esitatakse andmed järgmise liigituse järgi: – majanduse tegevusalade klassifikaator, NACE Rev. 2 (A*21 koondtase, nagu esitatud ESAs); – keskkonnakaitse tegevusalade klassifikaatori (CEPA) ja ressursside majandamise klassifikaatori klassid on rühmitatud järgmiselt: – CEPA 1 – CEPA 2 – CEPA 3 – CEPA 4 – CEPA 5 – CEPA 6 – CEPA 7, CEPA 8 ja CEPA 9 summa – CReMA 10 – CReMA 11 – CReMA 13 – CReMA 13A – CReMA 13B – CReMA 13C – CReMA 14 – CReMA 12, CReMA 15 ja CReMA 16 summa. 2. Punktis 1 osutatud CEPA klassid on samasugused kui IV lisas. Punktis 1 osutatud CreMA klassid on järgmised: CReMA 10 – Veevarude majandamine CReMA 11 – Metsavarude majandamine CReMA 12 – Loodusliku floora ja fauna majandamine CReMA 13 – Energiavarude majandamine CReMA 13A – Energia tootmine taastuvatest energiaallikatest CReMA 13B – Soojuse/energia säästmine ja juhtimine CReMA 13C – Fossiilenergia toorainena kasutamine minimeerimine CReMA 14 – Mineraalsete loodusvarade majandamine CReMA 15 – Teadus- ja arendustegevus ressursside majandamise valdkonnas CReMA 16 – Muud ressursside majandamise meetmed. 6. jagu ÜLEMINEKUPERIOODIDE MAKSIMUMPIKKUS Käesoleva lisa sätete kohaldamisel on üleminekuperioodi maksimumpikkus kaks aastat pärast esimest edastamistähtaega. VI lisa FÜÜSIKALISE ENERGIAVOO ARVEPIDAMISE MOODUL 1. jagu EESMÄRGID Füüsikalise energiavoo arvepidamises esitatakse andmed energia füüsikalise voo kohta teradžaulides viisil, mis on Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemi (ESA) põhimõtete ja selle raames esitatavate andmetega täielikus kooskõlas. Energiaandmeid kirjendatakse vastavalt rahvamajanduste residentüksuste majandustegevusele tegevusalade kaupa. Andmed näitavad loodusliku energia sisendite, energiatoodete ja jäänukenergiaga varustamist ja nende kasutamist. Majandustegevus hõlmab tootmist, tarbimist ja akumuleerumist. 2. jagu KATVUS Füüsikalise energiavoo arvepidamise süsteemi piirid kattuvad ESA süsteemi piiridega ning see põhineb samuti residentsuse printsiibil. ESA kohaselt on üksus riigi residendist üksus, kui selle majanduslike huvide kese on selle riigi majandusterritooriumil, see tähendab, kui ta osaleb pikema aja jooksul (aasta või enam) kõnealusel territooriumil majandustegevuses. Füüsikalise energiavoo arvepidamises kirjendatakse füüsikalist energiavoogu, mis tuleneb kõikide residentüksuste tegevusest, olenemata sellest, kus on voo tekkimise geograafiline asukoht. Füüsikalise energiavoo arvepidamine kirjendab keskkonnast majandusse suubuvat, majanduse sees ringlevat ja majandusest tagasi keskkonda suunatavat füüsikalist energiavoogu. 3. jagu NÄITAJATE LOETELU Liikmesriigid peavad füüsikalise energiavoo kohta arvet, lähtudes järgmistest näitajatest: – füüsikalised energiavood, mis on rühmitatud kolme suurde kategooriasse: – i) loodusliku energia sisendid – ii) energiatooted – iii) jäänukenergia; – füüsikaliste energiavoogude päritolu, mis on jagatud viide kategooriasse: tootmine, tarbimine, akumulatsioon, muu maailm ja keskkond; – füüsikaliste voogude sihtkoht, mis on jagatud samasse viide kategooriasse nagu füüsikaliste energiavoogude päritolu. Kõik andmed esitatakse teradžaulides. 4. jagu ESIMENE ARVESTUSAASTA; SAGEDUS JA EDASTAMISTÄHTAJAD 1. Statistikat koostatakse ja edastatakse igal aastal. 2. Statistika edastatakse 18 kuu jooksul pärast arvestusaasta lõppu. 3. Selleks et rahuldada kasutajate vajadust täieliku ja õigeaegse andmekogumi järele, koostab komisjon (Eurostat) kohe peale riikide kohta piisavate andmete saamist käesoleva mooduli põhinäitajate koondhinnangud, mis hõlmavad ELi 27 liikmesriiki. Võimalusel koostab ja avaldab komisjon (Eurostat) hinnangud andmete kohta, mida liikmesriigid ei ole edastanud punktis 2 sätestatud tähtaegade jooksul. 4. Esimene arvestusaasta on käesoleva määruse jõustumise aasta. 5. Esimest korda andmeid edastades lisavad liikmesriigid andmed 2013. aastast esimese arvestusaastani. 6. Järgmistel kordadel komisjonile andmeid edastades esitavad liikmesriigid aastate n-3, n-2, n-1 ja n iga-aastased andmed (n tähistab arvestusaastat). 5. jagu ARUANDETABELID 1. Iga 3. jaos osutatud näitaja puhul esitatakse järgmised andmed: – energiavoo varustustabel füüsikalistes ühikutes. Selles tabelis on kirjendatud loodusliku energia sisendite, energiatoodete ja jäänukenergiaga (ridades) varustamist päritolu järgi, st „varustaja” järgi (veergudes); – energiavoo kasutustabel. Selles tabelis on kirjendatud loodusliku energia sisendite, energiatoodete ja jäänukenergia (ridades) kasutamist sihtkoha järgi, st „kasutaja” järgi (veergudes); – heitepõhise energiavoo kasutustabel. Selles tabelis on kirjendatud loodusliku energia sisendite ja energiatoodete (ridades) heitepõhist kasutamist kasutaja ja heidet tekitava üksuse järgi (veergudes); – peamine energianäitaja „energia kogutarbimine residentüksuste poolt”, mis on esitatud majandusharude ja kodumajapidamiste kaupa; – üleminekutabel, milles on näidatud elemendid, mis selgitavad erinevust peamise energianäitaja „energia kogutarbimine residentüksuste poolt” ja Euroopa energiastatistikas esitatud ühise peamise energianäitaja „sisemaine energia kogutarbimine” vahel. 2. Energiavoo varustus- ja kasutustabeli (k.a heitepõhised vood) ülesehitus ridade ja veergude kaupa on ühesugune. 3. Veerud tähistavad füüsikalise voo päritolu (varustamist) või sihtkohta (kasutamist). Veerud on jagatud viide kategooriasse: – „tootmine” tähistab kaupade ja teenuste tootmist. Tootmistegevus on liigitatud NACE Rev.2 kohaselt ja esitatakse koondtasemel A*64; – „tarbimine” (esitatud ühes veerus) tähistab kodumajapidamiste lõpptarbimist; – „akumulatsioon” tähistab muutusi energiatoodete varudes rahvamajanduse sees; – „muu maailm” tähistab imporditud ja eksporditud toodete voogu; – „keskkond” hõlmab loodusliku energia sisendite voo päritolu ja jäänukenergia voo sihtkohta. 4. Ridades on esitatud füüsikalise voo liik vastavalt 3. jao esimese taande liigitusele. 5. Loodusliku energia sisendid, energiatooted ja jäänukenergia on liigitatud järgmiselt: – loodusliku energia sisendid on jagatud taastumatuteks ja taastuvateks loodusliku energia sisenditeks; – energiatooted on jagatud vastavalt tegevusaladel põhinevale toodete statistilisele klassifikaatorile (CPA) ja Euroopa energiastatistikas kasutatavale liigitusele; – jäänukenergia hõlmab jäätmeid (ilma rahalise väärtuseta); kadusid energia kaevandamise/ammutamise, ülekande/transpordi, muundamise ja salvestamise käigus; samuti tasakaalustavaid kirjeid varustus- ja kasutustabeli tasakaalustamiseks. 6. Üleminekutabelis esitatud näitajad põhinevad kogu rahvamajandusel (ei ole jagatud majandusharude kaupa), kusjuures residentsuse põhimõtte näitaja arvutatakse territooriumipõhiseks näitajaks ümber järgmiselt: energia kogutarbimine residentüksuste poolt – energia tarbimine välismaal asuvate residentüksuste poolt + energia tarbimine territooriumil viibivate mitteresidentide poolt = sisemaine energia kogutarbimine (territooriumipõhine). 6. jagu ÜLEMINEKUPERIOODIDE MAKSIMUMPIKKUS Käesoleva lisa sätete kohaldamisel on üleminekuperioodi maksimumpikkus kaks aastat pärast esimest edastamistähtaega.” [1] ELT L xxx. [2] ELT: palun sisestada kuupäev: kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist. [3] ELT L 97, 9.4.2008, lk 13–59.