[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 12.05.2006

KOM(2006) 207 lõplik

2006/0068 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

erakorralise finantsabi andmise kohta Kosovole

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Komisjon teeb ettepaneku anda erakorralist finantsabi toetusena, et leevendada Kosovo finantsolukorda, toetada usaldusväärse majanduskeskkonna ja eelarveraamistiku arendamist, soodustada peamiste haldustoimingute jätkumist ja tugevdamist ning lahendada riiklikke investeerimisvajadusi. Kavandatav makromajanduslik finantsabi on ajaliselt piiratud, see täiendab Maailmapanga poolt Rahvusvahelise Arenguassotsiatsiooni rahastute kaudu antavat ja kahepoolsetelt rahastajatelt saadavat toetust ning sõltub edusammudest mitmete meetmete rakendamisel (eelkõige riigi rahanduse valdkonnas), mis määratakse kindlaks tihedas koostöös Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapangaga. See abi oleks esmatähtis üleminekutoetus enne Kosovo staatuse kindlaksmääramist. Abi ei seota uue staatusega ja see välista edaspidist EÜ ega rahvusvahelist toetust, mida tõenäoliselt vajatakse staatuse kindlaksmääramise järel pärast 2007. aastat. |

Üldine taust Juunis 2005 esitas peasekretäri eriesindaja ja ÜRO Kosovo missiooni juht Søren Jessen-Petersen Maailmapanga presidendile ja Euroopa Komisjoni presidendile taotluse eelarvetoetusena antava uue erakorralise finantsabi kohta. Komisjon selgitas, et ta teeks ettepaneku täiendava toetuse andmiseks Kosovole, eeldusel et pannakse alus usaldusväärsele vajaduste hindamisele keskmise pikkusega perioodi põhjaliku kuluraamistiku vormis, mis lepitaks kokku Rahvusvahelise Valuutafondiga ja milles kinnitataks puudulikku rahastamist. Kosovo majanduslik olukord on kehv. Kosovo SKT inimese kohta on umbes 1230 eurot, mis on asjaomase piirkonna madalaim. Maailmapanga hinnangute kohaselt elab umbes 37% rahvastikust vaesuses, sealjuures 15% äärmises vaesuses. Registreeritud töötute määr on kõrge, umbes 44%, kuigi tegelik töötuse määr on märkimisväärse varimajanduse tõttu suure tõenäosusega madalam. Majanduskasv on olnud viimaste aastate jooksul nõrk ja ebapiisav, arvestades Kosovo märkimisväärseid arenguvajadusi. Vahetult pärast sõja lõppu kasvas SKT järsult ja seda toetas ülesehitusabi, kuid nüüd pidurdab kasvu rahastajate abi vähenemine. Seda suundumust ja majanduse puudulikku dünaamilisust kajastas ka 2004. ja 2005. aasta majandusareng. SKT kasv ulatus 2004. aastal hinnanguliselt 4,1%ni, samas kui avaliku sektori kulud tõusid aasta lõpus märkimisväärselt. 2005. aastal on SKT hinnanguliselt langenud 0,2% võrra. Loiu majandustegevuse tõttu on inflatsioon olnud väga tagasihoidlik. Inflatsioon oli negatiivne 2004. aasta teisel poolel ja 2005. aasta esimesel poolel ning tarbijahinnaindeks langes 2005. aastal keskmiselt 1,9% võrra. Kaubandusbilansi suure puudujäägi tõttu on jooksevkonto puudujääk jätkuvalt suur (ligi 26% SKTst 2003. ja 2004. aastal) ning 2005. aasta esialgsed andmed viitavad süvenevale puudujäägile, mis ületab 29% SKTst. Kuna märkimisväärseid otseseid välisinvesteeringuid tehtud ei ole, rahastatakse jooksevkonto puudujääki projektitoetustena antavast välisabist (umbes 23% SKTst 2004. ja 2005. aastal) ja väiksemal määral erakapitalisiiretest (umbes 15% SKTst 2005. aastal). Arvestades Kosovo praegust staatust vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile nr 1244, erilist raharežiimi ja usaldusväärse maksebilansistatistika puudumist (olemasolev teave põhineb Rahvusvahelise Valuutafondi hinnangutel), hinnatakse Kosovo välisrahastamise vajadusi lähtuvalt avaliku sektori vajadustest, mis ka tingivad välisrahastamise vajaduse. Pärast 2004. aasta ekspansiivset eelarvepoliitikat on hakatud eelarvet tasakaalustama ning puudujääk langes 5,4%lt SKTst 2004. aastal umbes 2,8%le 2005. aastal, mis on kavandatud tasemest madalam tänu ettenähtust väiksematele kapitalikuludele. Nende kogunenud rahaliste hoiuste eeldatav ammendumine, millega praegu rahastatakse eelarvepuudujääki, ja asjaolu, et omavalitsuse ajutised institutsioonid ei saa ÜRO praeguse mandaadi kohaselt rahastada eelarvet riigilaenudega, viitab sellele, et isegi väike puudujääk muudab olukorra ebastabiilseks. Seepärast on eelarve jõuline kohandamine esmatähtis. Oktoobris 2005 leppisid Rahvusvahelise Valuutafondi ametnikud Kosovo ametiasutustega kokku eelarveraamistikus 2005. aasta lõpu ja 2006. aasta kohta. Rahvusvahelise Valuutafondi soovitustest lähtudes kirjutati novembris 2005 alla kavatsuste protokollile ning majandus- ja rahapoliitikat käsitlevale memorandumile, millega valitsus kohustus eelarvet märkimisväärselt tugevdama. Kavatsuste protokolli kohaselt peab puudujääk jääma alla 3% SKTst 2006. aastal. Kulude reaalkasvu hoitakse alla 0,5% ja valitsemissektori töötajate arvu kärbitakse, mis võimaldab korraldada valitsemissektori kulusid ümber ja tõsta kapitalikulude osatähtsust. Rahvusvahelise Valuutafondiga sõlmitud kokkuleppe kohaselt on Kosovo ametiasutused koostanud keskmise pikkusega perioodi kuluraamistiku aastateks 2006–2008. Rahastajad on juba kaua oodanud kuluraamistikku ja see on EÜ edaspidise makromajandusliku finantsabi eeltingimus. Esitatud kuluraamistikus eeldatakse, et eelarvepuudujääk ulatub ligikaudu kavatsuste protokollis sätestatud ülemmäärani 3% SKTst ning on 76 miljonit eurot 2006. ja 67 miljonit eurot 2007. aastal. Tänu ettenähtust väiksematele kulutustele 2005. aastal on sularahareserv suur ja sellega saab rahastada suure osa puudujäägist 2006. aastal. Reservi ammendumisel eeldatakse kiireloomulise rahastamisvajaduse teket 2006. aasta lõpus ja eriti 2007. aastal, kui eelarvepuudujääki tuleb täielikult rahastada välistoetustest, et hoida sularahareservi vähemalt 50 miljoni euro suuruses summas. Sellise suurusega tagavarareservi peavad Kosovo ametiasutused ja Rahvusvaheline Valuutafond riigikassa puhul piisavaks, ilma et tekiks makseraskusi. Sellega seoses eeldatakse, et välisrahastamise vajadused, mida võidakse peatses ajakohastatud kuluraamistikus kohandada, ulatuvad 14 miljoni euroni 2006. aastal ja 67 miljoni euroni 2007. aastal. Praeguse staatusega ei saa Kosovo astuda Rahvusvahelise Valuutafondi ega Maailmapanga liikmeks ning seepärast ka neilt laenu võtta. Rahvusvahelise Valuutafondi ametnikud peavad korrapärast dialoogi Kosovo ametiasutustega ja Maailmapank haldab Rahvusvahelise Arenguassotsiatsiooni toetusi (20 miljoni USA dollari suurune rahastu 18 kuuks, mida uuendati 2005. aasta keskel). Arvestades valitsemissektori hoiuste kiiret ammendumist, laenuvõtmise võimatust ning Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga rahastamise puudumist (välja arvatud Rahvusvahelise Arenguassotsiatsiooni eespool nimetatud toetused), sõltub Kosovo eelarvepuudujääk 2006. ja 2007. aastal kuni edasiste muudatusteni rahastajate toetusest. Komisjon leiab, et nende vajaduste lahendamiseks oleks asjakohane eraldada Kosovole toetusena umbes 50 miljonit eurot makromajanduslikku finantsabi. Ühendus on juba otsustanud, et see meede on asjakohane Kosovo rahaliste raskuste leevendamiseks erakordselt keerulises olukorras ja eraldanud otsetoetustena vastavalt nõukogu otsustele 200/140/EÜ ja 2001/511/EÜ erakorralist finantsabi 35 miljonit eurot 2000. aastal ning 30 miljonit eurot 2001. aastal. Viimane makse selle abi raames tehti detsembris 2002. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Nõukogu 14. veebruari 2000. aasta otsus 2000/140/EÜ erakorralise finantsabi andmise kohta Kosovole.[1] Nõukogu 27. juuni 2001. aasta otsus 2001/511/EÜ erakorralise finantsabi andmise kohta Kosovole.[2] |

Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Kosovo on kaasatud ELi Lääne-Balkani riikide kahepoolsete suhete raamistikku. Kuigi Kosovo praeguse staatuse puhul ei ole võimalik sõlmida stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingut, jälgitakse kahepoolseid suhteid tihedalt stabiliseerimise ja assotsiatsiooni järelevalvemehhanismi raames toimuvatel kõrgetasemelistel kohtumistel. Detsembris 2005 heaks kiidetud Euroopa partnerluses Kosovoga määras nõukogu Kosovo suhtes kindlaks peamised lühiajalised ja keskmise pikkusega perioodi prioriteedid, kusjuures majanduspoliitilised prioriteedid on suures osas kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi määratutega. Need prioriteedid peegeldavad Kosovo arengu konkreetset etappi ning on kohandatud Kosovo erivajadustele. Kosovolt eeldatakse Euroopa partnerluse raames ajakohastatud riikliku tegevuskava koostamist koos ajakava ning haldus- ja eelarvealaste üksikasjadega Euroopa partnerluse prioriteetide saavutamise kohta. Kava täitmisel saavutatut jälgib pidevalt Euroopa Komisjon, eelkõige eduaruannete ning stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi struktuuride kaudu. Komisjon avaldas viimase eduaruande Kosovo kohta[3] novembris 2005 ja selles esitati eelkõige andmed poliitilise olukorra ning ELi ja Kosovo suhete arengu kohta. Kavandatav makromajanduslik finantsabi täiendab ühenduse rekonstruktsiooni-, arengu- ja stabilisatsiooniabi programmi (CARDS), mis on alates 2001. aastast olnud peamine EÜ finantsinstrument koostöös Lääne-Balkani riikide ning eelkõige Kosovoga. EÜ aastase abiprogrammiga CARDS eraldati Kosovole 65,28 miljonit eurot 2003. aastal, 74,5 miljonit 2004. aastal ja 79 miljonit 2005. aastal. Programmi CARDS peamised prioriteedid aastateks 2005–2006 on demokraatlik stabiliseerimine (sealhulgas põgenike tagasipöördumine, kodanikuühiskond ja meedia); hea valitsemistava ja institutsioonide arendamine (sealhulgas kohtusüsteemi ümberkorraldus, politsei, organiseeritud kuritegevus, varjupaik ja migratsioon, avaliku halduse ümberkorraldus, toll jne); majanduslik ja sotsiaalne areng (sealhulgas kaubandus, infrastruktuur, keskkond, haridus) ning osalemine ühenduse programmides. EL toetab ÜRO Kosovo missiooni IV samba raames Kosovo majandustegevuse taaselustamist ja tänapäevase avatud majanduse aluste loomist. EÜ on rahastanud ÜRO Kosovo missiooni (IV sammas) umbes 103 miljoni euroga alates 1999. aastast. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

ÜRO peasekretäri eriesindaja ja ÜRO Kosovo missiooni juht Søren Jessen-Petersen taotles EÜlt täiendavat finantsabi juunis 2005. Komisjoni talitused suhtlesid komisjoni käesoleva ettepaneku koostamisel abivajaduste väljaselgitamiseks Kosovo ametiasutuste (ÜRO Kosovo missioon ja omavalitsuse ajutised institutsioonid), Rahvusvahelise Valuutafondi, Maailmapanga ja kahepoolsete rahastajatega. Komisjon on enne ettepaneku esitamist konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega. Pärast nõukogu otsuse vastuvõtmist sõlmivad komisjoni talitused Kosovo ametiasutustega vastastikuse mõistmise memorandumi, et kehtestada abi rakendamise üksikasjalikud tingimused. |

Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamine |

Väliseksperte ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Kuna makromajanduslik finantsabi on poliitikal põhinev vahend, sobib see eriti hästi Kosovo ametiasutuste jõupingutuste toetamiseks eelarve jätkusuutlikkuse parandamisel lühikeses kuni keskmise pikkusega ajavahemikus. Andes edaspidigi erakorralist finantsabi toetusena, toetab ühendus Kosovo majandusreformikavasid. Lühikeses ajavahemikus aitab kõnealune abi Kosovo ametiasutustel tagada Kosovo eelarve finantsilist jätkusuutlikkust. Keskmise pikkusega ajavahemikus toetab kõnealune erakorraline finantsabi riigi rahanduse läbipaistvuse ja jätkusuutlikkuse tugevdamist, tõhustab eelarvedistsipliini ja riigi rahanduse haldamist ning aitab rakendada struktuurireforme. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatava meetme kokkuvõte Ühendus annab Kosovole makromajanduslikku finantsabi toetusena kahe aasta jooksul. Abi tehakse kättesaadavaks kahe või vajadusel kolme maksena aastatel 2006–2008. Abi haldab komisjon, kes lepib Kosovo ametiasutustega kokku konkreetse majanduspoliitika ja toetuse osamaksete tegemise finantstingimused. Võetakse asjakohaselt arvesse erisätteid pettuste ja muu eeskirjade rikkumise ärahoidmiseks vastavalt finantsmäärusele. |

Õiguslik alus EÜ asutamislepingu artikkel 308. |

Subsidiaarsuse põhimõte Liikmesriigid võivad anda kahepoolset makromajanduslikku finantsabi, kuid ühenduse makromajanduslik finantsabi, mille raames koondatakse kõikide liikmesriikide jõupingutused, on lihtsam ja tõhusam majanduslik ja rahanduslik vahend. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

Abi on täielikult kooskõlas makromajanduslike eesmärkidega, mis on seatud kavatsuste protokollis, majandus- ja rahanduspoliitikat käsitlevas memorandumis, mis lepiti kokku Rahvusvahelise Valuutafondiga ja allkirjastati novembris 2005, või muude järgnevate kokkulepetega, mis Rahvusvahelise Valuutafondiga saavutatakse. Toetuse osamaksete tegemisega seotud tingimuste puhul kavatseb komisjon keskenduda piiratud arvule valdkondadele, sealhulgas eelkõige avaliku sektori finantshaldusele. |

Kuigi kahepoolseid rahastajaid julgustatakse andma täiendavat toetust kas eelarve- või projektitoetusena, ei saa praegusel etapil hinnata kahepoolsete rahastajate täpset panust, sest see on seotud rahastajate põhjalike toetustega, mida eeldatavasti antakse pärast staatuse kindlaksmääramist. |

Õigusakti valik |

Kavandatud õigusakt(id): muu. |

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el: Makromajandusliku finantsabivahendi raammääruse puudumise tõttu on asutamislepingu artikli 308 alusel tehtud nõukogu ajutine otsus ainus võimalik õigusakt sellise abi jaoks. |

MÕJU EELARVELE |

Abi rahastataks 2006. aastal kulukohustuste assigneeringutest eelarverealt 01 03 02 02 (makromajanduslik finantsabi Lääne-Balkani riikidele). Kui 2006. aasta kulukohustused ei ole piisavad kogu meetme rahastamiseks, eraldatakse ülejäänud summa 2007. aasta eelarvest pärast selle vastuvõtmist. Maksed tehakse peamiselt või ainult 2007. aastal. |

TÄIENDAV TEAVE |

Läbivaatamis-/parandus-/lõppklausel |

Ettepanek sisaldab ajalist piirangut. |

1. 2006/0068 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

erakorralise finantsabi andmise kohta Kosovole

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[4]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[5]

ning arvestades järgmist:

2. ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 10. juunil 1999 vastu resolutsiooni 1244 (1999), mille eesmärk on soodustada endise Jugoslaavia Liitvabariigi osa Kosovo ulatusliku autonoomia ja omavalitsuse loomist enne staatuse lõplikku lahendamist.

3. Rahvusvaheline üldsus on resolutsiooni 1244 alusel loonud rahvusvahelise rahuvalveüksuse (KFOR) ja ajutise tsiviilhalduse – ÜRO ajutise missiooni Kosovos. ÜRO missioon koosneb neljast osast (sambast) ja Euroopa Liit rahastab neljandat sammast, mille alla kuulub majanduse taastamine ja areng. ÜRO missiooni ja eriti selle IV samba raames toimuva tegevusega on saavutatud olulist edu institutsioonilise, õigusliku ja poliitilise raamistiku ülesehitamisel usaldusväärse majanduse loomiseks vastavalt turumajanduse põhimõtetele.

4. ÜRO missioon on loomisest saadik andnud olulisi pädevusvaldkondi üle omavalitsuse ajutistele institutsioonidele. Eelkõige on ÜRO missioon andnud üle vastutuse eelarve eest omavalitsuse ajutiste institutsioonide raames tegutsevale majandus- ja rahandusministeeriumile, kuid eelarve kinnitamise lõplik õigus on endiselt ÜRO peasekretäri eriesindajal.

5. 24. oktoobril 2005 kiitis ÜRO Julgeolekunõukogu heaks ÜRO peasekretäri ettepaneku algatada poliitiline protsess Kosovo edaspidise staatuse kindlaksmääramiseks.

6. Kosovo ametiasutused, kel on õigus saada ühenduse abi ja kes vastutavad kõnealuse abiga seotud finants- ja majandustingimustega nõustumise ja nende täitmise eest, on seega ÜRO missioon ja omavalitsuse ajutised institutsioonid või, kui Kosovo edaspidine staatus on kindlaks määratud, eelnimetatute ülesandeid ja vastutusvaldkondi üle võtma määratud asutus(ed).

7. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi kontekstis, mis moodustab ELi suhete raamistiku asjaomase piirkonnaga, on soovitav toetada Kosovo poliitilise ja majandusliku stabiliseerimise püüdlusi, et jõuda järk-järgult täieulatuslike koostöösuhete arendamiseni ühendusega, mis muudab reaalsemaks Kosovo tuleviku Euroopa osana.

8. Ühendus on pidanud asjakohaseks aidata leevendada Kosovo finantsraskusi erakordselt keerulistes tingimustes ning andnud vastavalt nõukogu 14. veebruari 2000. aasta otsusele 2000/140/EÜ (ühenduse erakorralise finantsabi andmise kohta Kosovole)[6] ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta otsusele 2001/511/EÜ (täiendava erakorralise finantsabi andmise kohta Kosovole)[7] otsetoetusena erakorralist finantsabi 35 miljonit eurot 2000. aastal ja 30 miljonit eurot 2001. aastal. Viimane makse selle abi raames tehti detsembris 2002.

9. Novembris 2005 leppisid Kosovo ametiasutused Rahvusvahelise Valuutafondiga kokku kavatsuste protokollis ning majandus- ja rahanduspoliitikat käsitlevas memorandumis, millega sätestatakse 2006. aasta eelarveraamistik, sealhulgas keskmise pikkusega perioodi eesmärgid. 2006. aasta märtsi alguses valmis keskmise pikkusega perioodi kuluraamistik. Raamistikus määratakse kindlaks eelarvelised ja eelarvevälised rahastamisvajadused aastateks 2006–2008. Hinnanguliselt vajatakse 2007. aasta lõpuni eelarve välisrahastamisabi umbes 81 miljoni eurot – 14 miljonit 2006. aastal ja 67 miljonit 2007. aastal.

10. Kuigi majandustegevus taaselustus konflikti järel, on Kosovo majandusareng aeglane. Kosovo ei suuda võtta laenu ei riigi ega rahvusvahelistel finantsturgudel ega astuda praeguse staatusega rahvusvaheliste finantsasutuste liikmeks. Seepärast ei saa Kosovo laenuabi nende asutuste programmidest.

11. Pidades silmas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 alusel kokkulepitut, Kosovo suhteliselt aeglast majandusarengut ning riigi rahanduse ja väliskonto ebakindlat olukorda, on koostöös muude rahastajatega endiselt asjakohane anda finantsabiks ühenduse otsetoetust.

12. Abi oleks esmatähtis üleminekutoetus enne Kosovo staatuse kindlaksmääramist. Abi ei seota uue staatusega, mille üle peetakse praegu kõnelusi, ja see ei välista edaspidist ühenduse ja rahvusvahelist toetust, mida tõenäoliselt vajatakse staatuse kindlaksmääramise järel pärast 2007. aastat.

13. Toetuse andmine ei piira eelarvepädeva institutsiooni volitusi.

14. Rahalist toetust tuleks anda pärast seda, kui on tehtud kindlaks, et käesoleva nõukogu otsuse kinnitamisel Kosovo ametiasutustega kokkulepitavaid finants- ja majandustingimusi on võimalik rahuldavalt täita.

15. Et tagada käesoleva finantsabiga seotud ühenduse finantshuvide tõhus kaitse, peab Kosovo võtma kohased meetmed antud abiga seotud pettuse ja muu eeskirjade eiramise ärahoidmiseks ja selle vastu võitlemiseks, samuti tuleb sätestada komisjonipoolne kontrollimine ja kontrollikojapoolne auditeerimine.

16. Kõnealust abi peaks haldama komisjon, konsulteerides majandus- ja rahanduskomiteega.

17. Asutamislepingus ei nähta käesoleva otsuse vastuvõtmiseks ette muid volitusi peale artiklis 308 sätestatute,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

18. Komisjon eraldab Kosovole toetusena kuni 50 miljonit eurot erakorralist finantsabi, et leevendada Kosovo finantsolukorda, toetada usaldusväärse majanduskeskkonna ja eelarveraamistiku arendamist, soodustada oluliste haldustoimingute jätkumist ja tugevdamist ning lahendada riiklikke investeerimisvajadusi.

19. Ühenduse finantsabi andmist haldab komisjon, konsulteerides majandus- ja rahanduskomiteega ja järgides Rahvusvahelise Valuutafondi ja Kosovo vahel sõlmitud kokkuleppeid.

20. Ühenduse finantsabi antakse kaheks aastaks alates esimesest päevast pärast artikli 2 lõikes 1 osutatud vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumist. Kui olukord seda nõuab, võib komisjon pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist siiski otsustada abiperioodi pikendada maksimaalselt ühe aasta võrra.

Artikkel 2

21. Komisjonil on volitused leppida Kosovo ametiasutustega kokku pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist abiga seotud majanduspoliitikas ja finantstingimustes, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis. Nimetatud tingimused on vastavuses artikli 1 lõikes 2 sätestatud kokkulepetega.

22. Enne ühenduse abi tegelikku andmist kontrollib komisjon selliste ühenduse makromajandusliku abi seisukohast oluliste tegurite nagu raharingluse, haldusmenetluste, sise- ja väliskontrollimehhanismide usaldusväärsust Kosovos.

23. Komisjon kontrollib regulaarselt koostöös majandus- ja rahanduskomitee ning kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondiga, et Kosovo majanduspoliitika oleks kooskõlas käesoleva abi eesmärkidega ja et kokkulepitud majanduspoliitikast ja finantstingimustest peetaks kinni.

Artikkel 3

24. Komisjon eraldab abi Kosovole kahe või vajadusel kolme maksena. Esimene makse tehakse pärast artikli 2 lõikes 1 osutatud vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumist ja artikli 2 lõikes 2 osutatud kontrollimiste rahuldava tulemuse alusel.

25. Teine makse ja edasised maksed tehakse artikli 2 lõikes 1 osutatud majanduspoliitika ja finantstingimuste rahuldaval täitmisel ning mitte enne kolme kuu möödumist eelmise makse tegemisest.

26. Raha eraldatakse omavalitsuse ajutiste institutsioonide raames tegutsevale majandus- ja rahandusministeeriumile või Kosovo edaspidise staatuse kindlaksmääramisel asutusele, kes võtab üle selle ülesanded ja kohustused, ainult Kosovo eelarve rahastamise toetamiseks.

Artikkel 4

Käesoleva abi rakendamine toimub vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[8] ja selle rakenduseeskirjadele. Artikli 2 lõikes 1 osutatud vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatakse Kosovo võetavad asjakohased meetmed käesoleva abiga seotud pettuse, korruptsiooni ja muu eeskirjade eiramise ärahoidmiseks ja selle vastu võitlemiseks. Samuti sätestatakse memorandumis komisjoni, kaasa arvatud Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) poolne kontrollitegevus koos õigusega läbi viia kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, ning auditeerimine Euroopa Kontrollikoja poolt, mida võib vajadusel teha kohapeal.

Artikkel 5

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule vähemalt kord aastas aruande, milles sisaldub hinnang käesoleva otsuse rakendamise kohta eelnenud aastal.

Artikkel 6

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel,

Nõukogu nimel

Eesistuja

FINANTSSELGITUS

Poliitikavaldkond: Jaotis 01 – Majandus- ja rahandusküsimused Meede: 03 – Rahvusvahelised majandus- ja rahandusküsimused |

MEETME NIMETUS: ERAKORRALINE FINANTSABI KOSOVOLE |

1. EELARVERIDA(-READ) + RUBRIIK(RUBRIIGID)

01 03 02 02 Makromajanduslik abi Lääne-Balkani riikidele.

2. ÜLDANDMED

2.1. Kogueraldis meetmele (B osa): 50 miljonit eurot kulukohustusteks

2006. aasta eelarve: 37,065 miljonit eurot pärast 11 miljoni euro siseülekannet Gruusia eelarve kiireloomuliste vajaduste rahuldamiseks eelarverealt 01 03 02 01 (33,5 miljonit eurot vastavalt nõukogu 24. jaanuari 2006. aasta otsusele ühenduse makromajandusliku finantsabi kohta Gruusiale[9]).

2.2. Kohaldamisaeg:

Algusaasta: 2006; lõpuaasta: 2008

2.3. Üldine mitmeaastane kulude esialgne eelarvestus:

(a) Kulukohustuste assigneeringute/maksete assigneeringute soovituslik kava (rahaline sekkumine) (vt punkti 6.1.1)

miljonit eurot

2006 | 2007 | 2008 | Kokku |

Kulukohustused | 50,000 (*) | 50,000 |

Maksed | - | 50,000 | - | 50,000 |

(*) eelduseks eelarverea 01 03 02 02 vahendite suurendamine

(b) Tehniline ja haldusabi ning toetuskulud ( vt punkti 6.1.2 ).

Kulukohustused | 0,030 | 0,030 | 0,060 |

Maksed | 0,030 | 0,030 | 0,060 |

Vahesumma a+b |

Kulukohustused | 50,030 | 0,030 | 50,060 |

Maksed | 0,030 | 50,030 | 50,060 |

(c) Personali- ja muude halduskulude üldine rahaline mõju (vt punkte 7.2 ja 7.3)

Kulukohustused/ maksed | 0,165 | 0,165 | 0,330 |

KOKKU a+b+c |

Kulukohustused | 50,195 | 0,195 | 50,390 |

Maksed | 0,195 | 50,195 | 50,390 |

Kokkulepe 50 miljoni euro suuruse toetuse kohta allkirjastatakse pärast kulukohustuste assigneeringute ja eelarve vastava kulukohustuse suurendamist. Kui toetuskokkulepe tuleb sõlmida enne kõnealust suurendamist, antakse abi esimese toetuskokkuleppega, mis tuleneb 2006. aasta olemasolevast eelarve kulukohustusest. Teine toetuskokkulepe allkirjastatakse ülejäänud summa kohta kas pärast suurendamist 2006. aastal või 2007. aasta eelarve assigneeringute kaudu pärast eelarve kinnitamist.

2.4. Kooskõla finantsplaneeringu ja finantsperspektiiviga

Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.

2.5. Rahaline mõju tuludele

Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.

3. EELARVE TUNNUSJOONED

Kulu liik | Uus | EFTA osamakse | Taotlejariikide osamaksed | Finantsperspektiivi rubriik |

Mittekohustuslik | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr 4 |

4. ÕIGUSLIK ALUS

Asutamislepingu artikkel 308.

5. KIRJELDUS JA PÕHJENDUS

5.1. Vajadus ühenduse sekkumise järele [10]

5.1.1. Taotletavad eesmärgid

Kavandatav abi koosneb ühenduse kuni 50 miljoni euro suurusest toetusest Kosovole (rahastatakse üldeelarvest), et leevendada Kosovo finantsolukorda, toetada usaldusväärse majanduskeskkonna ja eelarveraamistiku arendamist, soodustada oluliste haldustoimingute jätkumist ja tugevdamist ning lahendada riiklikke investeerimisvajadusi.

See abi täiendab vahendeid, mille on Kosovole andnud Maailmapank (Rahvusvahelise Arenguassotsiatsiooni toetuste vormis) ja kahepoolsed rahastajad, et toetada ametiasutuste tegevust majanduse stabiliseerimisel ja struktuurireformi programmi elluviimisel.

5.1.2. Eelhindamisega seoses rakendatavad meetmed

Komisjoni talitused korraldasid eelhindamise veebruaris 2006 (majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi üksus D1).

5.1.3. Pärast eelhindamist võetavad meetmed

Ühenduse poolt Kosovole antava makromajandusliku abi järelhindamist ei ole veel toimunud.

5.2. Kavandatav tegevus ja eelarvelise sekkumise korraldus

Seda abi antakse otsetoetusena, mis tehakse kättesaadavaks kahe või vajadusel kolme maksena. Esimene makse tehakse vastavalt Kosovo ametiasutuste ja ühenduse vahel sõlmitavale vastastikuse mõistmise memorandumile. Järgnevad maksed tehakse sõltuvalt majanduspoliitika tingimuste rahuldavast täitmisest ja seega mitte enne kvartali möödumist eelmisest maksest. Arvestades sellise abi laadi ja eelarve tasakaalustamise olulisust, on eriline tingimuslikkuse nõue seatud riigi rahanduse valdkonnale ja see määratletakse tihedas koostöös Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapangaga.

Makromajanduse tulemuslikkuse näitajad täpsustatakse vastastikuse mõistmise memorandumis, mis sõlmitakse Kosovo ametiasutustega. Need on kooskõlas poliitilise suunaga, mis on sätestatud novembris 2005 allkirjastatud kavatsuste protokollis ning majandus- ja rahanduspoliitikat käsitlevas memorandumis ning mis tahes järgnevas kokkuleppes Rahvusvahelise Valuutafondiga.

Enne kõnealuse abi iga osa välja maksmist kontrollivad komisjoni talitused koostöös Kosovo ametiasutuste ja Rahvusvahelise Valuutafondi töötajatega, kas tulemuslikkuse kriteeriumidest on kinni peetud või on saavutatud uusi kokkuleppeid.

Lisaks lepib komisjon Kosovo ametiasutustega kokku hulgas konkreetsetes poliitilistes tingimustes, mida tuleb täita enne, kui komisjon maksab välja toetuse teise ja vajadusel ka kolmanda osa. Need meetmed peavad olema kooskõlas Kosovo ja Rahvusvahelise Valuutafondi vahel sõlmitud kokkulepetega. Kui Kosovo ametiasutustega ei lepita teisiti kokku, peaksid praeguses etapis need meetmed olema suunatud eelkõige riigi finantshalduse ümberkorraldusele ja haldusele.

5.3. Rakendamine

Abi rakendatakse komisjonipoolse tsentraliseeritud otsejuhtimise teel, kasutades koosseisulisi töötajaid.

6. FINANTSMÕJU

6.1. Kogu rahaline mõju B osale - (kogu programmiperioodi jooksul)

Abi maksmine eelarverealt 01 03 02 02 sõltub sellest, kas Kosovo täidab abiga seotud ja punktis 5.2 kirjeldatud tingimusi.

6.1.1. Rahaline sekkumine

Kulukohustused (miljonites eurodes kolm kohta pärast koma)

Jaotus | 2006 | 2007 | 2008 | Kokku |

Toetusmaksed Kosovole | 50,000 | - | 50,000 |

KOKKU | 50,000 |

Kokkulepe 50 miljoni euro suuruse toetuse kohta allkirjastatakse pärast kulukohustuste assigneeringute ja eelarve vastava kulukohustuse suurendamist. Kui toetuskokkulepe tuleb sõlmida enne kõnealust suurendamist, antakse abi esimese toetuskokkuleppega, mis tuleneb 2006. aasta olemasolevast eelarve kulukohustusest. Teine toetuskokkulepe allkirjastatakse ülejäänud summa kohta kas pärast suurendamist 2006. aastal või 2007. aasta eelarve assigneeringute kaudu pärast eelarve kinnitamist.

6.1.2. Tehniline ja haldusabi, toetuskulud ja IT-kulud (kulukohustuste assigneeringud)

2006 | 2007 | 2008 | Kokku |

1) Tehniline ja haldusabi |

a) Tehnilise abi bürood |

b) Muu tehniline ja haldusabi: – sisemine: – väljast tellitud: millest arvutipõhiste juhtimissüsteemide rajamiseks ja hoolduseks |

Vahesumma 1 |

2) Toetuskulud |

a) Uuringud (tegevushinnang) | 0,030 | 0,030 | 0,060 |

b) Ekspertide koosolekud |

Teave ja väljaanded |

Vahesumma 2 |

KOKKU | 0,030 | 0,030 | 0,060 |

6.2. Kulude arvestus B osas ettenähtud meetmete kaupa (kogu programmiperioodi jooksul) [11]

Kulukohustused (miljonites eurodes kolm kohta pärast koma)

Jaotus | Tulemuste liik (projektid, andmekogud) | Tulemuste arv (kogukulud aastate 1...n kohta) | Keskmine ühiku maksumus | Kulud kokku (kogukulud aastate 1...n kohta) |

1 | 2 | 3 | 4=(2X3) |

Tegevus 1 – Meede 1 – Meede 2 Tegevus 2 – Meede 1 – Meede 2 – Meede 3 jne. |

KULUD KOKKU |

7. MÕJU PERSONALILE JA HALDUSKULUD

7.1. Mõju personalile

Abi haldamisega seotud ülesandeid täidetakse töötajaid vajaduse korral ümber paigutades ja komisjoni töötajate arvu ei suurendata.

Ametikoha liigid | Meedet juhtima määratud personal, kasutades olemasolevaid ja/või lisaressursse | Kokku | Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus |

Alaliste ametikohtade arv | Ajutiste ametikohtade arv |

Ametnikud või ajutised töötajad | A B C | 1/3 | 1/3 | Nt vastastikuse mõistmise memorandumite ja toetuskokkulepete koostamine, ametiasutuste ja rahvusvaheliste finantseerimisasutustega suhtlemine, välisekspertidega suhtlemine seoses tegevuse hindamisega, kontrollkäikude tegemine, komisjoni personali aruannete koostamine, komisjoni menetluste ettevalmistamine seoses abi haldamisega |

Muu personal |

Kokku | 1/3 | 1/3 |

7.2. Personaliga seotud üldine finantsmõju

Personali liik | Summa eurodes | Arvutamismeetod * |

Ametnikud Ajutised töötajad | 30 500 | 1/3 x keskmine aastakulu A*5 – A*12 astme ametnikule |

Muu personal (täpsustada eelarverida) |

Kokku | 30 500 |

Summad on kogukulud kaheteistkümne kuu kohta.

7.3. Muud tegevusest tulenevad halduskulud

Eelarverida (number ja rubriik) | Summa eurodes | Arvutamine |

Kogueraldis (jaotis A7) A0701 – Lähetused A07030 – Koosolekud A07031 – Kohustuslikud komiteed1 A07032 – Mittekohustuslikud komiteed 1 A07040 – Konverentsid A0705 – Uuringud ja konsultatsioonid Muud kulud (täpsustada) – Järelhindamine | 10 000 125 000 | Kaks lähetust aastas kahele inimesele Teenuslepingu hinnanguline kogumaksumus 250 000 eurot |

Infosüsteemid (A-5001/A-4300) |

Muud kulud – A osa (täpsustada) |

Kokku | 135 000 |

Summad on kogukulud kaheteistkümne kuu kohta.

1 Täpsustada komitee liik ja rühm, kuhu see kuulub.

I. Kokku aasta kohta (7.2+7.3) II. Meetme kestus III. Meetme kogukulu (I x II) | 165 500 eurot 2 aastat 331 000 eurot |

8. JÄRELTEGEVUS JA HINDAMINE

8.1. Järelmeetmete korraldus

Kõnealune abi on laadilt makromajanduslik ja vastab sisult ÜRO missiooni poolt koostatud keskmise pikkusega kuluraamistikule.

Komisjoni talitused jälgivad meetmeid vastavalt kuluraamistiku täitmisel saavutatud edusammude ja Kosovo ametiasutustega vastastikuse mõistmise memorandumis kokku lepitavatele konkreetsetele ümberkorraldusmeetmetele. Ametiasutused, eelkõige majandus- ja rahandusministeerium, peavad andma komisjoni talitustele korrapäraselt aru mitmete näitajate kohta.

Komisjoni talitused jälgivad jätkuvalt avaliku sektori finantshaldust ka pärast käesoleva ettepaneku ettevalmistamise käigus Kosovos läbi viidud raharingluse ja halduskorra hindamist. Euroopa Komisjoni delegatsioon Prištinas esitab korrapäraselt aruandeid teemadel, mis on abi jälgimise seisukohast olulised. Komisjoni talitused suhtlevad tihedalt Rahvusvahelise Valuutafondiga ja Maailmapangaga, et saada osa nende kogemustest ja tegevusest Kosovos.

8.2. Kavandatud hindamise korraldus ja ajakava

Kavandatavas nõukogu otsuses on ette nähtud Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatav iga-aastane aruanne, mis sisaldab hinnangut selle abimeetme rakendamisele. Lisaks kavandatakse abi sõltumatu järelhindamise läbiviimist komisjoni või selle nõuetekohaselt volitatud esindajate poolt üks või kaks aastat pärast rakendusperioodi lõppu.

9. PETTUSEVASTASED MEETMED

Komisjoni talitused on loonud praegu toimuva raharingluse ja halduskorra hindamise programmi kõigis ühenduselt makromajanduslikku finantsabi saavates kolmandates riikides, et täita Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust. Arvesse võetakse ka kõiki Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga asjaomaste aruannete järeldusi.

Komisjoni talitused koos nõuetekohaselt volitatud välisekspertidega korraldavad 2006. aasta esimeses pooles Kosovo ametiasutuste raharingluse ja halduskorra hindamise. Ülevaade hõlmab valdkondi, nagu juhtimisstruktuur ja -korraldus, vahendite haldamine ja kontroll, infotehnoloogiaalane turvalisus, sise- ja välisauditi valmidus.

Kavandatava Kosovole antava makromajandusliku finantsabi õiguslik alus sisaldab sätet pettuste ennetusmeetmete kohta. Neid meetmeid kirjeldatakse üksikasjalikumalt vastastikuse mõistmise memorandumis ja toetuslepingus. Abiga kavandatakse siduda mitmeid konkreetseid tingimusi, peamiselt avaliku sektori finantshalduse valdkonnas eesmärgiga tugevdada tõhusust, läbipaistvust ja vastutusalasid.

Makromajandusliku abi suhtes kohaldatakse kinnitamis-, kontrolli- ja auditeerimismenetlusi, mille eest vastutavad komisjon, Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) ja Euroopa Kontrollikoda.

[1] EÜT L 47, 19.2.2000, lk 28.

[2] EÜT L 183, 6.7.2001, lk 42.

[3] SEK (2005) 14333, 9.11.2005.

[4] ELT C […], […], lk […].

[5] ELT C […], […], lk […].

[6] EÜT L 47, 19.2.2000, lk 28.

[7] EÜT L 183, 6.7.2001, lk 42.

[8] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[9] ELT L 25, 28.1.2006

[10] Täpsema teabe saamiseks vaata eraldi selgitavat märkust.

[11] Täpsema teabe saamiseks vaata eraldi selgitavat märkust.