Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 37/04)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Muscadet“

PDO-FR-A0497-AM01

Teate kuupäev: 8. november 2019

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Redaktsioonilised muudatused

1. peatüki II osa punktis 2 on sõna „märge“ asendatud sõnaga „märked“ ja sõnad „see märge“ sõnadega „need märked“.

Selle muudatuse eesmärk on parandada redaktsiooniline viga.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2. Geograafiline piirkond

Nimetuse „Muscadet“ geograafilise piirkonna muutmise eesmärk on jätta piirkonnast välja seitse kommuuni (Bouguenais, Frossay, Mésanger, Rezé, Le Pellerin, Touvois, Varades) ja seitse kommuunide osa (Gétigné, Legé, Ligné, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz, Cugand ja Saint Hilaire-de-Loulay); selle aluseks on soov piirata viinamarjaistandusi üksnes nende aladega, kus kvaliteetveiniviinamarja kasvatamine on säilinud.

Lisaks sellele on tehtud järgmised redaktsioonilised muudatused: haldusüksuste uues loetelus võetakse arvesse pärast tootespetsifikaadi kinnitamist toimunud ühinemisi või muid halduspiirkondade muudatusi. Suurema õiguskindluse huvides viidatakse selles loetelus Prantsusmaa statistikaameti (INSEE) igal aastal avaldatava ametlike geograafiliste koodide kehtivale versioonile.

Vastavalt on muudetud koonddokumendi punkti, milles käsitletakse geograafilist piirkonda, ning osa, mis hõlmab seost piirkonnaga.

3. Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi 1. peatüki IV osa punktis 2 lisatakse sõnade „19. mai 2011“ järele sõnad „ja 20. juuni 2018“.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatuse heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks geograafiline tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4. Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuvat piirkonda on muudetud seoses kommuunide liitmisega ja geograafilise piirkonna muutmisega. Teatavad geograafilise piirkonna kommuunid kuuluvad nüüdsest vahetus läheduses asuvasse piirkonda. Nimetusega seotud veinivalmistamise piirkonda ei muudetud.

Vastavalt muudetakse lisatingimusi käsitlevat koonddokumendi punkti.

5. Viinamarjaistanduse pidamine

VI osa:

— punkti 1 alapunktis b on sõnad „kuni pungade maksimaalse arvuni, mis on ette nähtud lõikamise eeskirjades“ asendatud sõnadega „kuni 14ni“;

— punkti 1 alapunkt c:

— pärast sõnu „ridade vahel“ on lisatud järgmine tekst: „kui see vahemaa on 1,50 meetrit või väiksem“

— sõnad „lehestiku kõrgus on mõõdetud“ on asendatud sõnadega „lehestiku kõrgus mõõdetakse“.

Need muudatused tulenevad maksimaalse saagikuse muutmisest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6. Kasvatuskoha maksimaalne koormus

Kasvatuskoha maksimaalset koormust on suurendatud 12 000 kg-ni hektari kohta.12 000 kg-ni hektari kohta.

Kasvatuskoha maksimaalse koormuse muutmine toimub samaaegselt päritolunimetuse maksimaalse saagikuse muutmisega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7. Saagikus

Nimetuse saagikust on suurendatud 70 hektoliitrini hektari kohta ning saagikuse piirmäära on suurendatud 83 hektoliitrini hektari kohta.

Saagikuse ja saagikuse piirmäära suurendamine on seotud sooviga saavutada veinis tioolidele omased ja värsked lõhnanüansid, et tuua selgemalt välja veini Muscadet ajaloolised ja eripärased omadused. Lisaks sellele ilmnes kasvatusalade ülevaatamise tulemusel, et üksnes nimetusele „Muscadet“ vastavad kasvatusalad on viljakamad.

Koonddokumendis on saagikusega seotud sätteid vastavalt muudetud.

8. Kuumtöötlemine

Keeld töödelda veine kõrgemal temperatuuril kui 40 °C on välja jäetud. Muudatuse eesmärk on võimaldada ettevõtjatel kasutada kõiki tehnilisi võimalusi selleks, et hallata probleemsete aastakäikudega seotud „hallitus- või mudamaitse“ tüüpi organoleptiliste omaduste kõrvalekaldeid. Veinivirde töötlemise tehnoloogia, mis seisneb veinide valmistamises soojendatud purustatud viinamarjadest, on veinide lahtumist silmas pidades oluliselt vähem kahjustav kui mesopoorse struktuuriga aktiivsöe kasutamine.

Vastavalt on muudetud eripäraseid veinivalmistustavasid hõlmavat koonddokumendi punkti.

9. Sette eraldamine

IX osa punkti c on lisatud, et sete eraldatakse veinist hiljemalt koristusaastale järgneva aasta 31. juulil.

Veini värskuse huvides on veini settel laagerdamise periood piiratud.

Sellele vastavalt muudetakse koonddokumendi punkte, mis hõlmavad erilisi veinivalmistustavasid ja päritoluseose kirjeldust.

10. Veinide ringlus

1. peatüki IX osa punkti 4 alapunkt b, mis puudutab veinide ringlusse laskmist volitatud laopidajate vahel, jäetakse välja.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11. Üleminekumeede

XII osa punkti 2 lisati järgmine säte: „Üleminekusättena ja kuni 2019. aasta koristusperioodini (k.a) võib veine hoida veinisettel pärast koristusaastale järgneva aasta 31. juulit“.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12. Deklareerimiskohustused

Taotluse deklaratsiooni tähtaeg viidi 15. detsembrilt 31. detsembrile.

Samuti muudeti II peatüki I osa punktides 2 ja 3 osutatud deklaratsioone.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13. Register

Redaktsioonilisi muudatusi tehti registripidamist hõlmavatesse sätetesse.

— II peatüki II osa punkt 2: — alapunktis b on lauseosad „kuni taotlemisdeklaratsiooni tähtajani“ ja „virde happesus“ välja jäetud; — alapunktis c on sõna „vihik“ asendatud sõnaga „register“; — alapunktis d on sõna „vihik“ asendatud sõnaga „register“ ja lauseosa „või andes tarbimisse pakendamata kujul kontrollitud päritolunimetusega veine“ on välja jäetud.

Samuti on lisatud kohustus kanda veinivalmistamise registrisse veini settest eraldamise kuupäev.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

14. Peamised kontrollitavad punktid

3. peatükki on muudetud, et tagada kooskõla Nantes’i piirkonna tootespetsifikaatides kontrollitavate põhipunktidega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Muscadet

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Veini(de) kirjeldus

Tegemist on valgete, kuivade ja rahulike veinidega.

Veinidel on järgmised omadused:

— minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 9,5 %;

— maksimaalne fermenteeritava suhkru (glükoos ja fruktoos) sisaldus 5 grammi liitri kohta;

— maksimaalne lenduvate hapete sisaldus 10 milliekvivalenti liitri kohta;

— maksimaalne üldalkoholisisaldus pärast rikastamist 12 %;

— üldhappesus jääb vahemikku 61–112 milliekvivalenti liitri kohta veinide puhul, mille fermenteeritava suhkru (glükoos ja fruktoos) sisaldus moodustab 3–5 grammi liitri kohta.

Veinide puhul, mille fermenteeritava suhkru (glükoos ja fruktoos) sisaldus jääb alla 3 grammi liitri kohta, peavad vääveldioksiidi kogusisaldus ja üldalkoholisisaldus vastama liidu õigusaktidega sätestatud väärtustele. Tegemist on valgete, kuivade ja rahulike veinidega.

Neil on õrnad lõhna- ja maitsenüansid, mis on valdavalt puuviljalised või õistaimede varjunditega, nende maitse on tasakaalustatud ja selles domineerib värskus.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi kogusisaldus (milligrammides liitri kohta):

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Viljelustavad

Puude minimaalne istutustihedus on 6 500 tüve hektari kohta.

Viinapuude ridade vahekaugus võib olla kuni 1,50 meetrit ning viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas võib olla 0,90–1,10 meetrit.

Viinapuude lõikamisel jäetakse tüve kohta kuni 14 õiepunga, kasutada võib järgmisi tehnikaid:

— nöörpuu vorm kuni viie võrsega tüve kohta;

— ühe- või kaheõlaline Guyot’ vorm.

Lõikamine tuleb lõpetada enne pungade puhkemist või 5. astmel Eichhorni ja Lorentzi skaala järgi.

Sõltumata lõikamismeetodist võib viinamarju lõigata nelja täiendava punga jätmisega tüve kohta, tingimusel, et taime kasvuetapis, mis vastab 11 või 12 lehele, on viljakandvate oksade arv aastas ruutmeetri kohta maksimaalselt 14.

Veinivalmistuse eritavad

Saagi igasugune kuumtöötlemine temperatuuril alla –5 °C on keelatud,

Pärast rikastamist ei tohi veini alkoholisisaldus ületada 12 mahuprotsenti.

Veinisete eraldatakse veinist hiljemalt koristusaastale järgneva aasta 31. juulil. Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning põllumajanduse ja merekalanduse seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

b. Maksimaalne saagikus

83 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Kõik tootmise etapid toimuvad geograafilises piirkonnas, mille riiklik päritolu- ja kvaliteediinstituut (Institut national de l’origine et de la qualité) kiitis heaks pädeva riikliku komitee 15. juuni 2017. aasta koosolekul. Piirkond hõlmab selle tootespetsifikaadi pädeva riikliku komitee poolse kinnitamise kuupäeva seisuga ja lähtuvalt 2018. aasta ametlikest geograafilistest koodidest järgmiste kommuunide või kommuunide osade territooriume:

— Loire-Atlantique’i departemang: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Couffé, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné (osaliselt), Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé (osaliselt), Ligné (osaliselt), La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-SaintPère, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne (osaliselt), Villeneuve-en-Retz üksnes delegeeritud kommuni Bourgneuf-en-Retz (osaliselt) territooriumi ulatuses.

— Maine-et-Loire’i departemang: Mauges-sur-Loire (üksnes delegeeritud kommuunide La Chapelle-Saint-Florent ja Saint-Florent-leVieil territooriumide ulatuses), Orée d’Anjou (üksnes delegeeritud kommuunide Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré ja La Varenne territooriumi ulatuses), Sèvremoine (üksnes delegeeritud kommuunide Saint-Crespin-sur-Moine ja Tillières territooriumi ulatuses).

— Vendée departemang: Cugand (osaliselt), Rocheservière, Saint-Hilaire-de-Loulay (osaliselt), Saint-Philbert-de-Bouaine.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

„Melon B“

8. Seos(T)E kirjeldus

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond hõlmab maastikku, millele on iseloomulikud mäekülgedele istutatud viinapuud, künkad ja hekkidega eraldatud aasad orgudes, mida kaunimates kohtades ilmestavad vanad veskid või Nantes’i villad (XVIII sajandil Nantes’i ümbrusesse aristokraatide või rikaste kodanlaste ehitatud maamajad). Viinapuude kasvatusalad on rajatud peamiselt Loire’i, Sèvre’i ja Maine’i jõgede ning nende lisajõgede kallaste, Goulaine’i soo, Grandlieu järve moodustatud kallakutele Nantes’i linnast lõuna ja ida pool. Geograafiline piirkond asub Atlandi ookeani lähedal ning on samaaegselt seotud ajalooliselt Bretagne’i maakonnaga ja geograafiliselt Val-de-Loire’i piirkonnaga ning hõlmab Loire-Atlantique’i, Maine-et-Loire’i ja Vendée departemangude 81 kommuuni.

Geograafilises piirkonnas valitseb ookeaniline kliima, mida iseloomustab temperatuuride väike varieeruvus aasta jooksul ja mis on tingitud suurte veemassiivide lähedusest (ookean, Loire’i jõe suudmeala, Grandlieu järv, Goulaine’i soo). Talvised temperatuurid on väga leebed ja suved on küllalt jahedad, iseloomulik on merebriiside põhjustatav õhuliikumine. Sademeid on viinapuu kasvutsükli jooksul vähevõitu, kuid see-eest on päikesevalgust selle laiuskraadi jaoks küllalt palju, kuigi sügiseste suurte tõusuvete ajal esineb suuri vihmavalinguid.

Geograafiline piirkond on keeruka geoloogilise ehitusega. Eelkambriumi ja paleosoikumi aegsete mäetekkeprotsesside tulemusel on piirkonna aluspinnaks plutoonilised kivimid (graniit, gabro) ja moondekivimid (gneiss, kiltkivi, eklogiit, amfiboliit). See aluskord on kohati kaetud tertsiaarajastu setetega (savi, liivaklibu). Kvaternaariajastul piirkonda tuulega kohale kantud põhjasavi on üldiselt erosiooni toimel kadunud. Vaatamata sellisele geoloogilisele mitmekesisusele on aluskorral olevad mullad peamiselt puhtad, liivased ja klibu sisaldavad pruunmullad. Vastavalt kehtivatele tavadele koristatakse viinamarju avatud maastikke hõlmavatel mäekülgedel, kus peamine traditsiooniline kultuur ongi viinapuu; neil kasvatusaladel on hästi õhustatud muld, mis on suure soojusmahtuvusega, piiratud veekogumisvõimega ja mõõduka keemilise viljakusega.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega „Muscadet“ seotud viinamarjaistandused on meie ajaarvamise esimestesse sajanditesse ulatuva viinamarjakasvatuse traditsiooni jätkajad. Nantes’i linn, Loire’i jõe suudmes asuv ookeanisadam muutus väga varakult oluliseks ristteeks, kust saadeti veini Briti saartele ja Põhja-Euroopasse. Mitmes kirjalikus allikas on märgitud veinide maine esilekerkimist juba keskajal. Hollandi kaupmeeste mõjul hakkas Nantes’i piirkonna viinamarjakasvatus järk-järgult spetsialiseeruma valgete veinide ja kangete alkohoolsete jookide tootmisele. Viinamarjaistanduste rajamist soodustasid ka maksueeskirjad, Bretagne’i piirkonna veinid olid poole madalamalt maksustatud kui Loire’i ülemjooksult pärinevad veinid.

Viinamarjaistanduste identiteet kujunes välja seoses sordi „Melon B“ arenguga. Esimesed kirjalikud allikad „Muscadet“ nime all tuntud „Burgundia sordi“ kohta pärinevad XVII sajandi keskpaigast. Pärast 1709. aasta karmi talve, mis hävitas suure osa Nantes’i piirkonna viinamarjaistandustest, istutati suurema külmakindlusega sorti „Melon B“ piirkonna parima asukohaga istandustesse. 1793. aasta revolutsioonisõjad, mille käigus rüüstati palju viinamarjaistandusi, ning viinapuutäiga seotud kriis alates 1884. aastast lükkasid selle piirkonna tähetundi üksnes edasi. Viinamarjaistanduste taastamine pookeokste abil andis võimaluse seostada traditsioonilised viljelustavad uute tehniliste võtetega (istutamine ridadesse, lõikamine Guyot’ meetodil). Alates sellest ajast on tootmisega seotud oskusteave hästi kodifitseeritud: kasutatakse ainult sorti „Melon B“, istandused on suure istutustihedusega, viinapuude koormust ja saagikust kontrollitakse, viinamarju koristatakse täisküpsuse staadiumis. Pärast õiguslikku reguleerimist 1920. aastate jooksul on need tavad leidnud tunnustamist 1936. aastal registreeritud kontrollitud päritolunimetuste „Muscadet Sevre et Marne“ ja „Muscadet Coteaux de la Loire“ ning 1937. aastal „Muscadet“ abil. Selleks et toota rikkalikumaid ja komplekssemaid veine, kasutavad tootjad erilist veinivalmistamise meetodit, nn Nantes’i meetodit, mille puhul veine hoitakse veinisettel vähemalt ühe talve jooksul ilma ümber valamata; selline oskusteave pärineb tootjate harjumusest hoida veinisette peal vaadis toodetud parimat veini, millega tähistati järgmise kevade perekondlikke tähtsündmusi.

Selline laagerdamise meetod annab veinile täiendavat ümarust ja täidlust seoses veini rikastamisega eeskätt mannoproteiinide ja teiste pärmi rakukestade autolüüsi käigus tekkivate ühenditega. Lisaks sellele võimaldab selline meetod, mille olemus seisneb veini käitlemise puudumises ja selle hoidmises süsihappegaasi keskkonnas, millega piiratakse oluliselt oksüdeerumisprotsessi ja lenduvate ühendite eraldumist, säilitada alkoholkäärimise käigus tekkivaid lõhna- ja maitsenüansse järgmise kevadeni ja kauemgi. Traditsioonilise märkega „sur lie“ (veinisettel) seotud eeskirjad määratleti 1977. aastal ja sellega seoses villitakse alates 1994. aastast vein pudelisse vahetult veinitootmisüksuses, piirates sellega veini ümbervalamist ja nõrutamist. 2009. aastal hõlmasid kontrollitud päritolunimetusega „Muscadet“ seotud viinapuuistandused 11 300 hektarit, selle veini valmistamisega tegeleb ligikaudu 840 tootjat. Veini valmistavad peamiselt eraomanikele kuuluvad veinikeldrid, lepingute alusel tegutsevad veinivalmistuskeskused hõlmavad umbes 25 % ja veinikooperatiivid peaaegu 10 % toodangust. Kontrollitud päritolunimetusega „Muscadet“ veinide näol on tegemist valgete ja rahulike veinidega. Neil on õrnad lõhna- ja maitsenüansid, mis on valdavalt puuviljalised või õistaimede varjunditega, nende maitse on tasakaalustatud ja selles domineerib värskus.

Märkega „sur lie“ (veinisettel) veinid on üldiselt tasakaalustatud maitsega ja kalduvad täidlasemate veinide poole, nende lõhnabukett on täielikum ja nad võivad alkoholikäärimise käigus moodustunud jääksüsihappegaasi tõttu olla kergelt sillerdavad. Nende värskuse, lõhna- ja maitsebuketi rikkalikkuse ja loomuliku süsihappegaasi säilitamiseks kaitstakse neid veine valmimise käigus oksüdeerumise eest. Nende veinide süsihappegaasisisaldus on liiga suur selleks, et hoida veini elastsetes anumates, seetõttu villitakse vein pudelitesse, ning see toiming nõuab erilist hoolt. Jules GUYOT kirjutas oma teoses „Étude des vignobles de France“ (Prantsusmaa viinamarjaistanduste uuring) (II kd, Pariis, 1876): „Kui Alam-Loire’i mullad on suurepärased, siis sealne kliima on lausa vaimustav“. Geograafiline piirkond ühendab tõepoolest viinamarjakasvatuseks sobiva mullastiku kliimaga, mis soodustab valgete viinamarjasortide lõhna- ja maitsebuketi väljakujunemist. Jämeda tekstuuriga mullastik võimaldab viinapuu kasvutsüklil alata varakult ja piirab selle ülemääraselt jõulist arengut. Mahedad talved toetavad sellist varajast arengut ning suvine päikesepaiste ja meretuuled kaitsevad taimi haiguste eest. Geograafilise piirkonna mullad pakuvad lisaks sellele viinapuu jaoks mõõdukat ja ühtlast niiskuse kogust, mis kindlustab marjade hea küpsemise, seda tänu veevarude piiratusele ning mulla tekstuurile, mis võimaldab taime juurtel tungida sügavale. Suviste temperatuuride mõõdukus on ideaalne selleks, et säilitada sordist „Melon B“ pärinevate veinide värskus ning õrnad lõhna- ja maitsenüansid.

Geograafilise piirkonna veinitootjad, kes on siinse viinamarjakasvatuse iidse ajaloo jätkajad, on juba enam kui kolm sajandit eelistanud seda ainulaadset ja haruldast viinamarjasorti ning kasvatavad neid viinamarju oma parimatel mäekülgedel. Nad on optimeerinud oma veinivalmistamistavad, et tagada koristamisel terved ja küpsed viinamarjad, mille maitses on täpselt tasakaalustatud rikkalikkus ja happesus ning see maitse kandub üle ka veinidesse.

Veini valmistatakse lähtuvalt kohalikest tavadest, sageli laagerdatakse veini veinisettel ja seda ei kallata ümber, mis võimaldab käärimise käigus tekkivatel aromaatsete ühendite molekulidel veinides väga hästi esile pääseda. Geograafilise piirkonna mõõdukad temperatuurid soodustavad veini ja veinisette vastasmõju, veinid muutuvad laagerdumise käigus veel paremaks ja nende maitseomadused väljenduvad hästi alates järgmisest kevadest. Märkega „sur lie“ (veinisettel) varustatud veinid villitakse pudelitesse koristamisele järgneva aasta jooksul, millega saavutatakse kompleksne iseloom, säilitades seejuures iseloomuliku värskuse ja kergelt sillerdava värvuse, mis on tingitud veinivalmistamise käigus tekkivast jääksüsihappegaasist. Sellise laagerdumise käigus tekkivate eeliste säilitamiseks ja veinide oksüdeerumise vältimiseks on tootjad omandanud veini villimisega seotud eripärase oskusteabe, mis seisneb veini villimises pudelisse vahetult veini valmistamise kohas. Selline traditsiooniline tava, mille puhul veini käitlemine on viidud miinimumini, on väga kohane veini õrnade aromaatsete ühendite säilitamiseks.

Kontrollitud päritolunimetusega „Muscadet“ veinid on Prantsusmaal muutunud üliolulisteks alates XX sajandi keskpaigast, mil nad omandasid tuntuse ja turuosa poolest valgete veinide seas teise koha. 1980. aastate kestel suurenes nende veinide eksport taas ning moodustab nüüd ligikaudu 40 % turustatavast kogusest. Selles edus on oluline roll turismil, see on seotud ranniku lähedusega ja asjaoluga, et neid veine seostatakse mereandide ja kalaga. Tootmispinnalt on need viinamarjaistandused 2010. aasta seisuga maailmas üks suuremaid piirkondi, kus kasvatatakse vaid üht viinamarjasorti.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimist, veini valmistamist, kääritamist, laagerdamist ja märkega „sur lie“ (veinisettel) veinide puhul pakendamist hõlmavat erandit, sisaldab 2018. aasta ametlike geograafiliste koodide alusel järgmiste kommuunide territooriume:

— Loire-Atlantique’i departemang: La Bernerie-en-Retz, Bouguenais, Boussay, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, Frossay, Gétigné (osaliselt), Legé (osaliselt), Ligné (osaliselt), Loireauxence (üksnes delegeeritud kommuunide La Chapelle-Saint-Sauveur ja Varades territooriumi ulatuses), Machecoul-Saint-Même, La Marne, Mésanger, Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Paulx, Le Pellerin, Pornic, Rezé, Rouans, Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Père-en-Retz, Saint-Viaud, Touvois, Vieillevigne (osaliselt), Villeneuve-en-Retz (üksnes delegeeritud kommuunide Bourgneuf-en-Retz (osaliselt) ja Fresnay-en-Retz territooriumi ulatuses), Vue.

— Maine-et-Loire’i departemang: Beaupréau-en-Mauges (üksnes delegeeritud kommuunide Beaupréau ja Gesté territooriumi ulatuses), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (üksnes delegeeritud kommuuni Fresne-sur-Loire territooriumi ulatuses), Mauges-sur-Loire (üksnes delegeeritud kommuuni Marillais territooriumi ulatuses), Montrevault-sur-Èvre (üksnes delegeeritud kommuunide La Boissière-sur-Evre, La Chaussaire, Le FiefSauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart ja Saint-Rémy-en-Mauges territooriumi ulatuses), Orée d’Anjou (üksnes delegeeritud kommuunide Saint-Christophe-la-Couperie, Saint-Laurent-des-Autels ja Saint-Sauveur-de-Landemont territooriumi ulatuses), Sèvremoine (üksnes delegeeritud kommuunide Montfaucon-Montigné ja Saint-Germain-sur-Moine territooriumi ulatuses).

— Vendée departemang: Cugand (osaliselt), Montaigu, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay (osaliselt).

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Veinid, mida turustatakse märkega „sur lie“ (veinisettel), on pakendatud kindlaksmääratud piirkonnas.

Selleks et piirata veini ümbervalamiste arvu ja säilitada märkega „sur lie“ (veinisettel) turustatavate veinide valmistamisprotsessist ja laagerdumisest tulenevad iseloomulikud omadused, eeskätt nende värskus ja teatavad koostisosade toimel esiletulevad lõhna- ja maitseomadused ning veinis sisalduvast süsihappegaasist tingitud kerge sillerdus, villitakse need veinid pudelitesse veinivalmistamisettevõttes koristusperioodile järgneva aasta 1. märtsi ja 30. novembri vahel.

Selline eriline veini laagerdamismeetod annab veinile täiendavat ümarust ja täidlust seoses veini rikastamisega eeskätt mannoproteiinide ja teiste pärmi rakukestade autolüüsi käigus tekkivate ühenditega. Meetodi olemus seisneb veini käitlemise puudumises ja selle hoidmises süsihappegaasikeskkonnas, sellega piiratakse oluliselt oksüdeerumisprotsessi ja lenduvate ühendite eraldumist.

Tootjad on omandanud eripärase oskusteabe, et kaitsta veini oksüdeerumise eest kääritamisanumas ning villida vein hoolikalt pudelitesse, nii et kõnealused ühendid vabanevad võimalikult aeglaselt ja veini komplekssus suureneb.

Nende veinide süsihappegaasisisaldus on liiga suur selleks, et hoida veini elastsetes anumates, seetõttu villitakse vein pudelitesse ning see toiming nõuab erilist hoolt.

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada märke „sur lie“ (veinisettel). eeldusel, et veinid vastavad tootespetsifikaadis selle märke jaoks kehtestatud tootmistingimustele.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada märke „primeur“ (värske) või „nouveau“ (uus), eeldusel, et veinid vastavad tootespetsifikaadis selle märke jaoks kehtestatud tootmistingimustele.

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada täiendava geograafilise nime „Val de Loire“ vastavalt tootespetsifikaadis selle geograafilise nime kohta sätestatud eeskirjadele.

Lisamärgete „sur lie“, „primeur“ või „nouveau“ ja geograafilise nime „Val de Loire“ tähed ei või olla kõrgemad, laiemad või paksemad märgisel esitatud kontrollitud päritolunimetuse tähtedest.

Veinide puhul, mis on varustatud märgetega „sur lie“, „primeur“ või „nouveau“, tuleb ära näidata ka veini aastakäik.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-700bfc77-91e7-46a4-9d50-0617becbef1f

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk. 2.