1. Sissejuhatus

10. detsembril 2013 ja 28. jaanuaril 2014 võttis nõukogu vastu soovitused Poola ja Horvaatia jaoks, et kõrvaldada ülemäärane valitsemissektori eelarvepuudujääk. Nõukogu kehtestas nendele riikidele tähtajad 15. aprill 2014 ja 30. aprill 2014 soovituste järgimiseks vajalike tõhusate meetmete võtmiseks ja üksikasjaliku aruande esitamiseks konsolideerimisstrateegiate kohta, millega nad kavatsevad need eesmärgid saavutada.

Poola osas otsustas nõukogu 10. detsembril 2013 aluslepingu artikli 126 lõike 8 alusel, et Poola ei olnud võtnud tõhusaid meetmeid vastavalt nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele kõrvaldada ülemäärane puudujääk 2014. aastaks, ning soovitas aluslepingu artikli 126 lõike 7 alusel Poolal kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2015. aastaks. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 5 lõike 1a kohaselt teatas Poolas võetud meetmetest nii oma 15. aprillil 2014 esitatud lähenemisprogrammi raames kui ka samal päeval esitatud asjakohases aruandes.

Olles arvesse võtnud Horvaatia poolt aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt esitatud aruannet ning aluslepingu artikli 126 lõike 4 kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon 10. detsembril 2013 Horvaatia kohta, et tal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seepärast edastas komisjon Horvaatiale sellekohase arvamuse ja teavitas sellest nõukogu. Arvestades, et riiklike kavade ja komisjoni prognoosi kohaselt jäi eelarvepuudujääk tasemele, mis ületas märkimisväärselt 3 % SKPst, mis on aluslepingu kohane kontrollväärtus ajavahemikus 2013–2015, ning et eeldatavasti tõuseb valitsemissektori võla suhe SKPsse 2014. aastal üle 60% SKPst, mis ületab 2015. aastaks prognoositud piiri, otsustas nõukogu 28. jaanuaril 2014, et aluslepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt on Horvaatial ülemäärane eelarvepuudujääk, ja andis riigile aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohase soovituse, eesmärgiga kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk aastaks 2016. Nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõike 4 a kohaselt teatas Horvaatia võetud meetmetest 30. aprillil 2014 esitatud lähenemisprogrammi raames.

Pärast liikmesriikide aruannete esitamist on komisjon uurinud neid, et hinnata, kas nad on täitnud oma vastavat artikli 126 lõike 7 kohast soovitust.

2. Võetud meetmete hindamine

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1467/97 ja tegevusjuhendiga[1] tuleb liikmesriigi võetud meetmeid pidada tõhusaks, kui riik on toiminud kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikes 7 sätestatud soovitusega. Tegevusjuhendis on märgitud, et võetud meetmete tõhususe hindamisel tuleks eelkõige silmas pidada asjaolu, kas asjaomane liikmesriik on nõukogu soovituse kohaselt saavutanud aastased eelarve-eesmärgid ja parandanud tsükliliselt kohandatud eelarvepositsiooni, arvestamata ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid.

Tõhusate meetmete hindamise metoodikas nõutakse, et komisjon kaaluks kõigepealt, kas liikmesriik täidab nominaalpuudujäägi eesmärki ja on parandanud struktuurset eelarvepositsiooni, nagu on nõutud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovituses. Kui see on nii, on menetlus peatatud.

Kui liikmesriik ei täida valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärki või ei saavuta nõutavat struktuurse eelarvepositsiooni paranemist, analüüsitakse selle põhjusi hoolikalt, et hinnata, kas liikmeriik on toiminud soovituse (või teatise) kohaselt. Hoolikas analüüs põhineb kahel teineteist täiendaval eelarve konsolideerimise meetmel: i) „ülalt alla” lähenemisviis, st arvutatakse struktuurse eelarvepositsiooni muutus, mida on korrigeeritud potentsiaalse majanduskasvu läbivaatamisest, tulu ettenägematust ala- või ülelaekumisest ja ootamatutest sündmustest tulenevate muudatuste arvessevõtmiseks; ning ii) „alt üles” lähenemisviis, st hinnatakse konkreetsete valitsuse rakendatud fiskaalmeetmete mõju eelarvele. Hoolikat analüüsi peavad täiendama muud olulised kvalitatiivsed kaalutlused, mis võimaldavad komisjonil kvalitatiivselt hinnata, kas liikmesriik on võtnud piisavaid poliitikameetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovituse (või teatise) järgimiseks. Kui hoolikas analüüs näitab, et asjaomane liikmesriik on enda poliitilised kohustused täitnud, järeldatakse hinnangus, et on võetud tõhusad meetmed, andes nõukogule võimaluse tähtaega pikendada, isegi kui valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärk on täitmata. Kui hoolikas analüüs näitab, et poliitilisi kohustusi ei ole täidetud ja valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärki ei ole saavutatud, järeldatakse hinnangus, et tõhusaid meetmeid pole võetud ning et menetlust tuleks süvendada (võimalusega kehtestada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks uus tähtaeg).

2.1. Poola võetud meetmete hindamine

Nõukogu 10. detsembril 2013. aastal esitatud uues soovituses soovitati Poolal saavutada valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk, mis moodustab 2013. aastal 4,8 % SKPst, 2014. aastal 3,9 % SKPst ja 2015. aastal 2,8 % SKPst (välja arvatud pensionisüsteemi teisest sambast varade ülekandmise mõju). Nõukogu soovituse aluseks oleva makromajandusliku prognoosi põhjal on see kooskõlas struktuurse eelarvepositsiooni paranemisega 1 % SKPst 2014. aastal ja 1,2 % SKPst 2015. aastal. Samuti soovitati Poolal juba välja kuulutatud ja vastu võetud meetmeid rangelt rakendada, täiendades neid samal ajal lisameetmetega, et saavutada ülemäärase eelarvepuudujäägi jätkusuutlik korrigeerimine 2015. aastaks. Poolale anti tähtaeg 15. aprill 2014, et võtta tõhusaid meetmeid soovituse järgimiseks ja esitada üksikasjalik aruanne eesmärkide saavutamiseks kavandatud konsolideerimisstrateegia kohta. Kehtestatud tähtajal esitasid Poola ametiasutused komisjonile aruande, milles tutvustatakse nõukogu soovituse alusel võetud meetmeid ja visandatakse konsolideerimisstrateegia, mille eesmärk on kõrvaldada ülemäärane valitsemissektori eelarvepuudujääk.

2013. aastal oli valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 4,3 % SKPst, mis on madalam kui soovitatud tase 4,8 % SKPst. Komisjoni 2014. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepositsioon jõudma 2014. aastal ülejäägini 5,7 %ni SKPst. Kui seda prognoosi korrigeerida nii, et arvata välja pensionivarade ülekandmine (kooskõlas septembris 2014 jõustuvate statistikaeeskirjadega), on valitsemissektori eelarvepositsioon 2014. aastal -3,6 % SKPst, seega madalam soovituses seatud nominaalse eelarvepositsiooni eesmärgist. Eeldusel, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse 2015. aasta eelarvepuudujäägiks 3,1 % SKPst (välja arvatud varade ülekandmise mõju), mis seega jääb kõrgemale soovitatud eesmärgist 2,8 % SKPst.

Komisjoni kevadprognoosi põhjal oodatakse, et struktuurse eelarvepositsiooni muutus on 2014. aastal 1%, mis on soovitatud eesmärgiga napilt kooskõlas, ja 2015. aastal 0,4 % SKPst, mis jääb eesmärgist madalamale.

Tabel 1. Poola – eelarveprognooside võrdlus

Komisjoni prognoosides võetakse arvesse piisavalt täpsustatud meetmeid, millest Poola on teatanud oma aruandes tõhusate meetmete ja lähenemisprogrammi kohta. Enamik neist meetmetest oli võetud juba enne, kui nõukogu võttis 10. detsembril 2013 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames vastu uue soovituse, ja need kaasati juba komisjoni 2013. aasta sügisprognoosi. Komisjoni hinnangu kohaselt on pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovitust võetud lisameetmete mõju 2014. aastal eeldatavasti marginaalne ja 2015. aastal vähendavad eelarvepuudujääki 0,1 % võrra SKPst.

Kui kohandatud struktuurset paranemist korrigeerida, võtmaks arvesse nõukogu soovitusele järgnenud potentsiaalse majanduskasvu allapoole korrigeerimist ja tulude arengusuundi, on see 2014. aastal hinnanguliselt 0,6 % SKPst, mis jääb nõukogu nõutud paranemisest madalamale. Seda nõutud tasemele allajäämist kinnitab „alt üles” hindamine, mille raames hinnatakse kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmete ning kulude arengu alusel 2014. aasta jaoks vajaliku täiendava eelarve konsolideerimise ulatust nõukogu soovituse aluseks oleva baasstsenaariumi ja komisjoni 2014. aasta kevadprognoosi vahel. See näitab konsolideerimist -0,1% ulatuses SKPst, samas kui nõutav on 0,4 % SKPst. Eeldusel, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse 2015. aasta struktuurse eelarvepositsiooni kohandatud muutust tasemel 0,1 % SKPst, mis jääb oluliselt madalamale 1,2 %st SKPst, mida on nõutud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse läbivaadatud soovitusega. Seda soovitatud tulemusele allajäämist kinnitab „alt üles” hindamine, mille raames prognoositakse 2015. aastal eelarve konsolideerimist -0,8% ulatuses SKPst, mis jääb oluliselt madalamale soovituse andmise ajal vajalikuks hinnatust.

Tabel 2. Poola – struktuurse eelarvepositsiooni kohandatud muutuse ja eelarve konsolideerimise võrdlus komisjoni 2014. aasta kevadprognoosi põhjal

Arvestades, et Poola on 2014. aastal saavutanud soovitatud valitsemissektori nominaalse eelarvepositsiooni ja soovitatud muutuse struktuurses eelarvepositsioonis, leiab komisjon, et menetlus tuleb peatada. Siiski on oht, et ülemäärase eelarvepuudujäägi püsivat korrigeerimist ettenähtud tähtajaks ei saavutata, sest eelarve konsolideerimine mõõdetuna struktuurse eelarvepositsiooni korrigeeritud muutusena ja „alt üles” hindamisega jääb soovitatud tasemest oluliselt madalamale. Eelkõige prognoosivad komisjoni talitused, et 2015. aastal ja enne 2015. aasta eelarve esitamist väheneb valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk 3,1 %ni SKPst (välja arvatud pensionivarade ülekandmine) ja struktuurse eelarvepositsiooni paranemine jõuab 0,4 %ni SKPst, mis jääb seega nõukogu soovitatud eesmärkidest madalamale. Seetõttu on vaja lisada 2015. aasta eelarvesse struktuurse kohandamise meetmed, et tagada vastavus nõukogu soovitusega.

2.2. Horvaatia võetud meetmete hindamine

Nõukogu algatas 28. jaanuaril 2014 Horvaatia suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse ja soovitas korrigeerida ülemäärase eelarvepuudujäägi 2016. aastaks. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovituses nõutakse, et Horvaatia saavutaks valitsemissektori nominaalse eelarvepuudujäägi eesmärgi 4,6 % SKPst 2014. aastal, 3,5 % SKPst 2015. aastal ja 2,7 % SKPst 2016. aastal[2]. See on kooskõlas struktuurse eelarvepositsiooni paranemisega 0,5 % SKPst 2014. aastal, 0,9 % SKPst 2015. aastal ja 0,7 % SKPst 2016. aastal; samuti nõutakse kõnealuses soovituses, et Horvaatia võtaks vastu eelarve konsolideerimise meetmed mahus 2,3 % SKPst 2014. aastal 1,0 % SKPst ja 2015. ja 2016. aastal, et saavutada struktuurse eelarvepositsiooni nõutav kohandamine. Horvaatiale anti tähtaeg 30. aprill 2014, et võtta tõhusaid meetmeid soovituse järgimiseks ja esitada üksikasjalik aruanne eesmärkide saavutamiseks kavandatud konsolideerimisstrateegia kohta. Horvaatia esitas võetud meetmete kohta aruande oma lähenemisprogrammi raames.

Tabel 3. Horvaatia – eelarveprognooside võrdlus

Olemasoleva teabe põhjal ja komisjoni 2014. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk jõudma 2014. aastal 3,8 %ni SKPst ja 2015. aastal 3,1 %ni SKPst. Kui neid prognoose pensionivarade ülekandmise väljaarvamiseks korrigeerida (kooskõlas statistikaeeskirjadega, mis kehtivad alates septembrist 2014), prognoositakse valitsemissektori eelarvepuudujäägiks 2014. ja 2015. aastal vastavalt 4,6 % ja 3,8 % SKPst. Komisjoni talituste baasstsenaarium ei hõlma siiski kõiki konsolideerimispaketi meetmeid, sest mõnda meedet pole piisavalt täpsustatud (näiteks säästud subsiidiumide või sotsiaalsete siirete arvelt) ja mõne meetme arvepidamises käsitlemisega seoses on ebaselgusi (näiteks riigiettevõtete kasumi väljavõtmine). Siiski eeldatakse, et kõnealuse kavandatud kohandamisega saavutatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames seatud nominaalpuudujäägi eesmärk 2014. aastal, samas kui 2015. aastal jääks nominaalpuudujäägi eesmärgi täitmisest puudu ¼ % SKPst. Struktuurne eelarvepositsioon paraneb 0,4 % SKPst 2014. aastal ja 0,8 % SKPst 2015. aastal, mis tähendab, et mõlemal aastal jääb ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovituses nõutud paranemisest (0,5 % ja 0,9 % SKPst) õige vähe puudu.

Tabel 4. Horvaatia – struktuurse eelarvepositsiooni kohandatud muutuse ja eelarve konsolideerimise võrdlus komisjoni 2014. aasta kevadprognoosi põhjal

Struktuurse eelarvepositsiooni kohandatud muutusele ja tõhusate meetmete hindamisel nõutud n-ö „alt üles” lähenemisviisile tuginev hoolikas analüüs näitab esimese paranemist 0,2 % SKPst 2014. aastal ja eelarve konsolideerimist 0,8 % SKPst 2015. aastal. See jääks mõlemal aastal nõutavast madalamale, kuid seda vaid pisut 2015. aastal. Samal ajal saavutatakse „alt üles” hindamise kohane eelarve konsolideerimine prognoositavalt 2014. ja 2015. aastal meetmetega mahus 2,3 % SKPst 2014. aastal, mis on nõutavaga kooskõlas, ja 1,1 % SKPst 2015. aastal, mis on veidi üle soovitatud 1 % SKPst. See peegeldab asjaolu, et programmis kavandatud eelarve kohandamist toetab suur hulk erinevaid meetmeid, sealhulgas sotsiaalkindlustus- ja pensioniskeemidesse tehtavate sissemaksete suurenemine ning kulude kokkuhoid subsiidiumidelt, vahetarbimiselt ja sotsiaalsiiretelt. Hoolika analüüsi raames tuleks arvestada, et kõik kõnealused meetmed võeti vastu pärast nõukogu 2014. jaanuari otsust ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta ja vastusena sellele. Ametiasutuste suurt pühendumust nõukogu soovituste järgimisel näitab ka tõsiasi, et pärast seda, kui tuli ilmsiks, et 2014. aasta eelarve muutmine 2014. aasta märtsis ei olnud piisav eelarvepuudujäägi menetluse soovituste täitmiseks, võtsid ametiasutused lisameetmeid 0,4 % ulatuses SKPst.

Pidades silmas asjaolu, et nominaalpuudujäägi eesmärk 2014. aastal eeldatavasti saavutatakse ja et „alt üles” lähenemisviis näitab, et Horvaatia on võtnud vajaliku hulga meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovituses sõnastatud struktuurse eelarvepositsiooni eesmärkide saavutamiseks, ning võttes arvesse hoolikat analüüsi ja muid eespool nimetatud kvalitatiivseid tegureid, leiab komisjon, et menetlus Horvaatia suhtes tuleb peatada. Kuid arvestades, et 2015. aastal ja enne 2015. aasta eelarve esitamist jäävad valitsemissektori nominaalne eelarvepositsioon ja struktuurne paranemine komisjoni talituste prognoosi kohaselt allapoole nõukogu soovitatud eesmärkidest, on nõukogu soovituse täitmise tagamiseks vaja võtta 2015. aasta eelarves struktuurse kohandamise meetmeid.

3. Järeldused

Komisjon on seisukohal, et Poola ja Horvaatia on võtnud tõhusad meetmed ja et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames ei ole praegu vaja võtta edasisi meetmeid. Komisjon jätkab eelarve arengusuundade tähelepanelikku jälgimist vastavalt aluslepingule ning stabiilsuse ja kasvu paktile.

Lisa. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud tabelid

Tabel A1. Eelarve konsolideerimise korrigeerimine, võtmaks arvesse potentsiaalse majanduskasvu läbivaatamist –

arvutuste üksikasjad

Tabel A2. Eelarve konsolideerimise korrigeerimine, võtmaks arvesse tulude ala- või ülelaekumise läbivaatamist – arvutuste üksikasjad

[1]„Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, kättesaadav veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/index_en.htm .

[2] Eesmärke ei ole pensionireformiga seotud varade ülekandmise mõju arvessevõtmiseks korrigeeritud. Seoses ESA 2010 kehtestamisega 2014. aasta sügisel arvatakse see mõju alates sellest ajast siiski stabiilsuse ja kasvu pakti raames tehtava hindamise aluseks olevatest arvandmetest välja.