Eriaruanne ELi haridusalased 
eesmärgid: kavad on 
omavahel vastavuses, kuid 
tulemuslikkuse hindamisel 
esineb puudujääkeET 2016  nr 16
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Päringud:  eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx
Veebisait:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016
Trükis ISBN 978-92-872-5173-2 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/977603 QJ-AB-16-016-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-5156-5 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/6439 QJ-AB-16-016-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-5196-1 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/793466 QJ-AB-16-016-ET-E
© Euroopa Liit, 2016
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
ELi haridusalased 
eesmärgid: kavad on 
omavahel vastavuses, kuid 
tulemuslikkuse hindamisel 
esineb puudujääke
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287  
lõike 4 teisele lõigule)EriaruanneET 2016  nr 16
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi arengu -
suundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Kõnealuse tulemusauditi viis läbi struktuuripoliitika, transpordi ja energeetika kuluvaldkondade eest vastutav II auditi -
koda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Henri Grethen. Auditit juhtis ettekandev liige Iliana Ivanova, keda toetasid 
kabinetiülem Tony Murphy, kabineti atašee Mihail Stefanov, valdkonnajuht Alain Vansilliette, auditijuht Paolo Pesce ning 
audiitorid Zsuzsanna Csák, Sandra Diering, Xavier Gilquin, Zuzana Gullova, Attila Horvay-Kovács, Jean-François Hynderick, 
Thierry Lavigne ja Ana Popescu.
Vasakult paremale:  Z. Gullova, M. Stefanov, T. Murphy, A. Vansilliette, I. Ivanova, A. Horvay-Kovács,  
P . Pesce, Z. Csák.

03
 Sisukord
Punkt
 Mõisted
I–IX  Kokkuvõte
01–18 Sissejuhatus
01 Hariduse roll
02–14 Haridus ja EL
15–18  Rakendamine koostöös liikmesriikidega
19–21  Auditi ulatus ja lähenemisviis
22–81  Tähelepanekud
22–52  Perioodi 2007–2013 rakenduskavade hindamine
24–38  ELi haridusalaseid eesmärke võeti programmiperioodi 2007–2013 läbivaadatud ESFi 
rakenduskavades arvesse
39–44  Ebapiisav seos rakenduskavade rahaliste vahendite ümberjaotamise ja seatud eesmärkide vahel
45–52  Läbivaadatud projektide tulemuslikkust ei olnud võimalik järjepidevalt tõendada
53–81  Programmiperioodi 2014–2020 rakenduskavade koostamise hindamine
55–61  Komisjon toetas liikmesriike perioodi 2014–2020 rakenduskavade koostamisel
62–68  Läbivaadatud rakenduskavad on ELi haridusalaste eesmärkidega kooskõlas
69–73  Tulemuslikkuse seire paranes, kuid ainult osaliselt
74–81  Raskused haridusmeetmete sidumisel töö leidmise väljavaadetega
82–93  Järeldused ja soovitused
04 Sisukord 
 I lisa.  „Euroopa 2020” haridusalaste eesmärkide täitmine
 II lisa.  Programmitöö, rakendamise, seire ja aruandluse ülevaade
 III lisa. Perioodi 2007–2013 läbivaadatud ESFi rakenduskavade nimekiri
 IV lisa.  Perioodi 2014–2020 läbivaadatud partnerluslepingute ja rakenduskavade nimekiri
 V lisa.  Rakenduskavades käsitletavate eesmärkide hindamise auditimetoodika
 VI lisa.  Ülevaade perioodi 2007–2013 läbivaadatud ESFi rakenduskavades tehtud muudatustest
 Komisjoni vastus
05
 Mõisted
Alusharidus . Hõlmab lapsi vanuses 4 aastat kuni kohustusliku algkooli mineku eani.
Eeltingimused . Partnerluslepingutes määratletud kriteeriumidel põhinevad tingimused, mida käsitletakse 
kui mainitud lepingutega hõlmatud ELi toetuse mõjusa ja tõhusa kasutamise eeltingimusi. Programmiperioodi 
2014–2020 Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Sotsiaalfondi rakenduskavade 
ettevalmistamisel peavad liikmesriigid hindama nende tingimuste täitmist. Kui tingimused on täitmata, tuleb 
koostada tegevuskavad, et tagada nende täitmine 31. detsembriks 2016.
Elukestev õpe . Käesolevas aruandes tähistab „elukestev õpe” neli nädalat enne uuringut hariduses ja koolituses 
osalenud 25–64aastaste osakaalu rahvastikus.
Euroopa Sotsiaalfond (ESF) . Euroopa Sotsiaalfondi ülesanne on tugevdada ELi-sisest majanduslikku ja sotsiaalset 
ühtekuuluvust, parandades tööhõivet ja töövõimalusi (peamiselt koolitusmeetmete kaudu), soodustades kõrget 
tööhõive taset ning suurema arvu ja paremate töökohtade loomist.
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid . Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid hõlmavad viit 
eraldiseisvat fondi, mille eesmärk on vähendada regionaalset ebavõrdsust Euroopa Liidus, tuginedes seitsmeaastase 
finantsraamistiku jaoks seatud poliitikaraamistikele. Nimetatud fondide hulka kuuluvad Euroopa Regionaalarengu 
Fond, Euroopa Sotsiaalfond, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ning Euroopa 
Merendus- ja Kalandusfond.
Kolmanda taseme hariduse omandamine . Nende 30–34aastaste osakaal, kes on edukalt omandanud kolmanda 
taseme hariduse.
Koolist väljalangenud . Nende 18–24aastaste osakaal elanikkonnast, kes on omandanud ainult põhihariduse või 
madalama hariduse ning kes enam ei õpi ega tööta.
Korraldusasutus . Liikmesriigi määratud riiklik, piirkondlik või kohalik haldusasutus või avalik-õiguslik või 
eraõiguslik juriidiline isik, kelle ülesanne on rakenduskava juhtimine. Korraldusasutuse kohustuste hulka kuulub 
rahastatavate projektide valimine, järelevalve projektide elluviimise üle ning komisjonile esitatav finants- ja 
tulemustealane aruandlus.
Lähteandmed . Lähteandmete abil määratakse kindlaks võrdlusnäit, mida kasutatakse eesmärkide seadmiseks ja 
hindamiseks.
Matemaatika, loodusteadused ja tehnoloogia . Nendes valdkondades kolmanda taseme hariduse omandanute 
koguarvu soovitakse suurendada.
06 Mõisted 
Mõju . Pikemaajalised sotsiaalmajanduslikud muutused, mis ilmnevad teatud aja jooksul pärast sekkumise toimumist 
ja võivad mõjutada kas otseselt sekkumisest kasu saavaid isikuid või muid kaudseid kasusaajaid (nt töötuse määra 
vähenemine, vee kvaliteedi paranemine jne).
Partnerlusleping . Euroopa Komisjoni ja iga liikmesriigi vahel programmiperioodiks 2014–2020 sõlmitud 
lepingud. Nendes määratakse kindlaks, kuidas kavatsevad riiklikud ametiasutused kasutada Euroopa struktuuri- ja 
investeerimisfondide vahendeid, ning esitatakse iga riigi strateegilised eesmärgid ja investeerimisprioriteedid, 
mis on seotud aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” üldiste eesmärkidega. 
Partnerluslepingud sisaldavad muu hulgas ka eeltingimuste ja tulemusjuhtimise raamistike üksikasju. Lepingud 
koostatakse liikmesriikide poolt pärast komisjoniga konsulteerimist ja komisjon peab need vastu võtma.
Programmiperiood . Mitmeaastane raamistik struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kulutuste kavandamiseks ja 
rakendamiseks.
Puudulike põhioskustega isikud . Lugemises, matemaatikas ja loodusteadustes madala õpiedukusega 15-aastaste 
osakaal.
Rahvusvaheline ühtne hariduse liigitus (ISCED) . Rahvusvahelist ühtse hariduse liigitust kasutatakse 
haridustasemete ja -valdkondade määratlemiseks. ISCEDi liigituse töötas välja Unesco 1970. aastate keskel ja seda 
muudeti esmakordselt 1997. aastal. 21. sajandi alguses haridus- ja õppesüsteemides toimunud muutuste tõttu 
vaadati ISCED uuesti üle aastail 2009–2011.
Praegune liigitus (ISCED 2011) sisaldab järgmisi tasemeid.
01 Alusharidus
02 Eelharidus
1 Algharidus
2 Teise taseme hariduse alumine aste
3 Teise taseme hariduse ülemine aste
4 Teise taseme järgne, kolmanda taseme eelne haridus
5 Kolmanda taseme hariduse lühitsükkel
Kolmanda ta -
seme haridus6 Bakalaureusekraad või samaväärne tase
7 Magistrikraad või samaväärne tase
8 Doktorikraad või samaväärne tase
Rakenduskava . Rakenduskavas määratakse kindlaks liikmesriigi prioriteedid ja konkreetsed eesmärgid ning 
vahendite (ELi ja riigi avaliku ja erasektori kaasrahastamine) kasutamine projektide rahastamiseks teatud 
perioodi (tavaliselt seitsme aasta) jooksul. Projektid peavad kaasa aitama teatud arvu eesmärkide saavutamisele, 
mis on kindlaks määratud rakenduskava prioriteetse suuna tasandil. Rakenduskavasid viiakse ellu kõigi 
ühtekuuluvusvaldkonna fondide (ERF, Ühtekuuluvusfond ja ESF) raames. Rakenduskava koostab liikmesriik ja 
komisjon peab selle heaks kiitma enne, kui ELi eelarvest saab makseid teha. Rakenduskava saab selle kehtimisajal 
muuta üksnes mõlema poole nõusolekul.
07 Mõisted 
Strateegia „Euroopa 2020” . Euroopa Liidu kümneaastane tööhõive ja majanduskasvu strateegia. Strateegia 
käivitati aastal 2010, et luua tingimused arukaks, jätkusuutlikuks ja kaasavaks majanduskasvuks.
Teise taseme hariduse ülemine aste . Käesolevas aruandes tähistab „teise taseme hariduse ülemine aste” nende 
22-aastaste osakaalu, kes on edukalt omandanud vähemalt teise taseme ülemise astme hariduse.
Tulem . Sekkumise tulemusel toimunud muutus, mis on tavaliselt seotud sellele seatud eesmärkidega (töökoha 
leidnud praktikandid, saasteainete vähenemine puhastatud reovees, sõiduaja lühenemine jms). Tulem võib olla 
oodatud või ootamatu, positiivne või negatiivne.
Tööprogramm „Haridus ja koolitus 2010” (HK 2010) . Euroopa hariduse ja koolituse alase koostöö raamistik, 
mille võttis nõukogu vastu 2003. aastal ja mis põhineb ühistel eesmärkidel. Sisaldab näitajate kogumit ja Euroopa 
keskmise soorituse võrdlustasemeid.
Tööprogramm „Haridus ja koolitus 2020” (HK 2020) . Ajakohastatud strateegiline raamistik üleeuroopaliseks 
koostööks hariduse ja koolituse alal, mille võttis nõukogu vastu 2009. aastal. See tugineb tööprogrammi „Haridus ja 
koolitus 2010” raames tehtud edusammudele ning selles esitatakse ühised strateegilised eesmärgid Euroopa Liidule 
(EL) ja selle liikmesriikidele kuni 2020. aastani.
Vahe-eesmärk . Nende näitajate, millele on kehtestatud sihtväärtus, suhtes vaheetappideks seatud eesmärgid.
Väljund . Sekkumisele eraldatud vahenditega toodetu või saavutatu (noortele töötutele korraldatud koolitused, 
reoveepuhastite arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
08
 Kokkuvõte
I
Haridusse investeerimine on keskse tähtsusega, et suurendada tööviljakust ja soodustada kutsealast arengut ning 
seeläbi ka majanduskasvu Euroopa Liidus (EL). Samuti võib haridus edendada kodanikuaktiivsust, vähendada kuri -
tegevust ja parandada üldist tervislikku olukorda. Lisaks on omandatud haridustasemel otsene seos nii töö  alase 
konkurentsivõime kui ka saadud töökoha kvaliteediga. ELi töötuse määr on viimastel aastatel olnud kolm korda 
madalam nende inimeste puhul, kes on omandanud kolmanda taseme hariduse, võrreldes nendega, kellel on teise 
taseme hariduse alumise astme või sellest madalam haridus.
II
ELis kuulub hariduspoliitika täielikult liikmesriikide ainupädevusse. ELi strateegiad võetakse vastu nõukogu järel -
duste vormis, mis ei ole ELi liikmesriikidele õiguslikult siduvad. Liidu pädevuses on aga liikmesriikide haridusalaste 
meetmete toetamine, koordineerimine ja täiendamine.
III
Eurostati hinnangul eraldati ELi liikmesriikides aastail 2007–2011 haridusele 3200  miljardit  eurot ning enamikus neist 
on kulutused haridusele ajavahemikul 2009–2013 mõnevõrra vähenenud.
IV
Ehkki ELi poolt otse haridusele eraldatud vahendid on väiksemad kui riiklikud investeeringud, panustas ESF prog -
rammiperioodil 2007–2013 haridusmeetmetesse siiski 33,7  miljardit  eurot. Programmiperioodiks 2014–2020 kavan -
datud ESFi eraldised haridusele on tunduvalt väiksemad (hinnanguline eelarve kuni 27,1  miljardit  eurot).
V
ELi haridusalased eesmärgid on toodud tööprogrammis „Haridus ja koolitus 2010”, tööprogrammis „Haridus ja koo -
litus 2020” ning Euroopa 2020. aasta strateegilistes raamistikes. Kontrollikoja auditis hinnati, kas kõnealuseid ees -
märke on perioodi 2007–2013 rakenduskavades ja nendega seotud projektides ning programmiperioodi 2014–2020 
rakenduskavade kavandamisel piisavalt arvesse võetud.
VI
Auditi käigus vaatas kontrollikoda üle 37 programmiperioodi 2007–2013 ESFi rakenduskava, millele eraldati ligi -
kaudu 28  miljardit  eurot ehk 83% ESFi poolt haridusele eraldatud vahenditest. Lisaks külastas kontrollikoda viie 
liikmesriigi (Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Portugali ja Rumeenia) ametiasutusi ning vaatas läbi projektide valimi. 
Programmiperioodi 2014–2020 raames vaadati läbi viis partnerluslepingut ja kaheksa rakenduskava, millele ESF 
eraldas ca 7 miljardi  euro ulatuses haridusalaseid vahendeid.
09 Kokkuvõte 
VII
Kokkuvõttes leidis kontrollikoda, et ELi haridusalaseid eesmärke on perioodi 2007–2013 rakenduskavades asjakoha -
selt arvesse võetud. Mõningate rakenduskavade puhul jäi siiski osa sekkumisloogika elemente kirjeldamata ning 
seirevahendite raamistikus esines puudusi. Lisaks ei olnud võimalik järjepidevalt näidata auditeeritud projektide 
tulemuslikkust, sest puudusid kvantifitseeritud eesmärgid ja tulemusnäitajad. Suuremal osal ülevaadatud rakendus -
kavadest, mille rahalise toetuse suurust muudeti, puudusid arusaadavad selgitused selle kohta, millist mõju avaldab 
rahaeraldiste muutmine vastavate näitajate sihtväärtustele.
VIII
Perioodi 2014–2020 rakenduskavade ülesehituse ülevaatamisel leidis kontrollikoda, et ELi haridusalaseid eesmärke 
oli asjakohaselt arvesse võetud ning sekkumisloogika kirjeldamine oli paranenud. Raamistikus esineb siiski mõnin -
gaid puudusi, mis võivad mõjutada tulemuslikkuse seiret ja aruandlust rakenduskavade ja projektide tasandil. Lisaks 
puudub haridusmeetmete ja nende poolt tööalasele konkurentsivõimele avalduva mõju vahel mõnikord selge seos.
IX
Kontrollikoda esitab järgmised soovitused:
a) järgmise programmiperioodi ettevalmistamisel peaks komisjon kaaluma tulemusnäitaja(te) täpsustamist nende 
tulemite suhtes, mille lähte- ja sihtväärtused tuleks kindlaks määrata iga investeerimisprioriteedi raames;
b) programmiperioodiks 2014–2020:
i) juhul, kui liikmesriigid taotlevad rakenduskavadesse muudatuste tegemist, peaks komisjon:
 ο soodustama selge seose loomist rakenduskavade investeerimisprioriteetide ning asjakohaste kvantifit -
seeritud ja mõõdetavate tulemusnäitajate vahel;
 ο tagama, et liikmesriigid esitavad rahaeraldiste ümberkavandamise kohta selgitusi, sh nii kvalitatiivset kui  
ka kvantitatiivset teavet eeldatavate muutuste kohta väljund- ja tulemusnäitajates;
ii) liikmesriigid peaksid tagama:
 ο selge seose valitud projektide ja rakenduskavas sisalduvate ELi haridusalaste eesmärkide saavutamise 
vahel;
 ο asjakohaste tulemusnäitajate kehtestamise, et demonstreerida projekti tegelikke tulemusi lõplike osalejate 
jaoks järjepideval viisil ja teha järelevalvet rakenduskavade haridusalaste eesmärkide saavutamise üle;
iii) juhul, kui see on asjakohane, peaksid komisjon ja liikmesriigid paremini suunama rakenduskavade rahasta -
mist meetmetele, mis tugevdavad hariduse ja tööhõive vahelist seost; samuti peaksid nad tagama tulemite 
nõuetekohase seire.
10
 Sissejuhatus
Hariduse roll
01 
Haridusse investeerimine on keskse tähtsusega, et suurendada tööviljakust ja 
soodustada kutsealast arengut ning seeläbi ka majanduskasvu Euroopa Liidus 
(EL). Samuti võib haridus edendada kodanikuaktiivsust, vähendada kuritegevust 
ja parandada üldist tervislikku olukorda1. Omandatud haridustasemel on otsene 
seos nii tööalase konkurentsivõime kui ka saadud töökoha kvaliteediga. See on 
seotud isikutuluga, veelgi rohkem aga töötuse määraga. Nagu näidatud jooni -
sel 1 , on ELi töötuse määr viimastel aastatel olnud kolm korda madalam nende 
inimeste puhul, kes on omandanud kolmanda taseme hariduse, võrreldes nende -
ga, kellel on teise taseme hariduse alumise astme või sellest madalam haridus.1 Euroopa haridusökonoomika 
ekspertide võrk (EENEE), „The 
economic case for education”, 
detsember 2014, ja OECD, 
„Education at a Glance 
2015 – OECD Indicators”, 2015.Joonis 1Töötuse määr ELis vastavalt haridustasemele
Töötuse määr (15–64aastased)Kolmanda taseme haridusTeise taseme ülemise astme 
haridusKeskmineTeise taseme alumise astme või 
sellest madalam haridustase
2014 2012 2010 2008 2006 2004 20020%5%10%15%20%25%
Allikas : Eurostat.
11 Sissejuhatus 
Haridus ja EL
02 
Üks ELi aluspõhimõtteid on edendada ELi kodanike teadmiste arendamist „hari -
duse laia kättesaadavuse ja pideva kaasajastamise abil”2. ELis kuulub hariduspolii -
tika täielikult liikmesriikide ainupädevusse. ELi strateegiad võetakse vastu nõuko -
gu järelduste vormis, mis ei ole ELi liikmesriikidele õiguslikult siduvad (nn pehme 
õigus). Järeldused on nõukogu poliitilised avaldused, mis on teatud valdkonnas 
kahe või enama liikmesriigi vahelise koostöö aluseks.
03 
ELi pädevuses on liikmesriikide haridusalaste meetmete toetamine, koordinee -
rimine ja täiendamine3. Lisaks on sätestatud, et „[l]iit aitab kaasa kvaliteetse 
hariduse arendamisele, soodustades koostööd liikmesriikide vahel ning vajaduse 
korral toetades ja täiendades nende tegevust, samal ajal täiel määral respektee -
rides liikmesriikide vastutust õpetuse sisu ja haridussüsteemide korralduse eest 
ning nende kultuurilist ja keelelist mitmekesisust”4.
04 
2000. aastal kiitsid riigipead ja valitsusjuhid heaks Lissaboni strateegia5, mille 
eesmärk oli muuta EL 2010. aastaks „maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja 
dünaamilisemaks teadmuspõhiseks majandusjõuks, mida iseloomustaks sääs -
tev majanduskasv, uute ja paremate töökohtade loomine ja suurem sotsiaalne 
ühtekuuluvus”.
05 
Pärast Lissaboni strateegia heakskiitmist nõustus6 nõukogu rajama üleeuroopa -
lise haridus- ja koolitusalase koostöö raamistiku, mille aluseks on ühised ees -
märgid (tööprogramm „Haridus ja koolitus 2010” – HK 2010). See sisaldas näitajate 
kogumit ja Euroopa keskmise soorituse võrdlustasemeid hariduse valdkonnas, 
mida kasutada ühe vahendina seire tegemisel Euroopa haridus- ja koolitussüstee -
mide eesmärkide saavutamise üle.2 Euroopa Liidu toimimise 
lepingu (ELTL) preambul.
3 ELTLi artikkel 6.
4 ELTLi artikkel 165.
5 23. ja 24. märtsi 2000. aasta 
Euroopa Ülemkogu.
6 Nõukogu 5. ja 6. mai  
2003. aasta järeldused 
Euroopa keskmise soorituse 
võrdlustasemete kohta 
hariduse ja koolituse 
valdkonnas (haridustähised) 
(ELT C 134, 7.6.2003, lk 3), mis 
täiendavad dokumenti 
KOM(2002) 629 (lõplik), 
20. november 2002, „European 
benchmarks in education and 
training: follow-up of the 
Lisbon European Council”.
12 Sissejuhatus 
06 
2009. aastal võttis nõukogu vastu7 hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopali -
se koostöö ajakohastatud strateegilise raamistiku, mida tuntakse tööprogrammi -
na „Haridus ja koolitus 2020” – HK 2020 ning mis tugineb HK 2010 raames tehtud 
edusammudele.
07 
2010. aastal võttis nõukogu vastu tööhõive ning aruka, jätkusuutliku ja kaasava 
majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020”8. Selles määrati ELile 2020. aastaks viis 
mõõdetavat põhieesmärki, mis võeti üle riiklikesse eesmärkidesse ja kavadesse. 
Põhieesmärgid hõlmavad ka haridusalaseid eesmärke.
08 
ELi haridusalased eesmärgid on jäänud suhteliselt stabiilseks ja püsinud ELi 
tegevuskavas olulisel kohal. Eeltoodud strateegiliste dokumentide põhjal on ELi 
haridusalased eesmärgid käesoleva aruande kontekstis järgmised:
 ο koolist väljalangenute arvu vähendamine;
 ο kolmanda taseme hariduse omandanute arvu suurendamine;
 ο elukestvas õppes osalemise suurendamine;
 ο puudulike põhioskustega isikute arvu vähendamine;
 ο alushariduses osalemise suurendamine;
 ο matemaatika, loodusteaduste ja tehnoloogia üliõpilaste arvu suurendamine;
 ο teise taseme hariduse ülemise astme omandanute arvu suurendamine.
Tabel 1  sisaldab täiendavaid üksikasju ja Euroopa tasandil seatud eesmärke.
09 
Viimastel aastatel on strateegia „Euroopa 2020” haridusalaste eesmärkide saavu -
tamisel olulisi edusamme tehtud, ehkki ELi toetuse otsest mõju sellele on raske 
kindlaks teha. Siiski tuleb seatud eesmärkide täitmiseks teha veel jõupingutusi. 
Hoolimata asjaolust, et ELi keskmine on strateegia „Euroopa 2020” haridusalaste -
le eesmärkidele lähedal, on mõned liikmesriigid riiklike eesmärkide saavutamisel 
siiski teistest maha jäänud.7 Nõukogu 12. mai 2009. aasta 
järeldused, mis käsitlevad 
strateegilist raamistikku 
üleeuroopaliseks koostööks 
hariduse ja koolituse alal  
(HK 2020) (ELT 119, 28.5.2009, 
lk 2).
8 Euroopa Ülemkogu 17. juuni 
2010. aasta järeldused, mis 
täiendavad dokumenti 
KOM(2010) 2020 (lõplik),  
3. märts 2010, „EUROOPA 
2020. AASTAL: aruka, 
jätkusuutliku ja kaasava 
majanduskasvu strateegia”.
13 Sissejuhatus 
ELi haridusalased eesmärgid
ValdkondTööprogramm  
„Haridus ja koolitus 2010”
mai 2003Tööprogramm  
„Haridus ja koolitus 2020”
mai 2009Strateegia  
„Euroopa 2020”
juuni 2010
2010. aastaks ELi tasandil saavutatavad 
eesmärgid2020. aastaks  ELi tasandil saavutatavad eesmärgid
Koolist väljalangenudVarakult õpingute või koolituse katkestajate 
osatähtsus peaks olema väiksem kui 10%Varakult õpingute või koolituse katkestajate osatähtsus peaks olema väiksem 
kui 10%
Kolmanda taseme ha -
riduse omandamine
(ISCED 5–8)Ei ole mainitudKolmanda taseme hariduse omandanud 30–34aastaste isikute osatähtsus 
peaks olema vähemalt 40%
Elukestev õpeVähemalt 12,5% täiskasvanutest (25–64aasta -
sed) peaks osalema elukestvas õppesVähemalt 15% täiskasvanutest (25–64aastased) 
peaks osalema elukestvas õppes
Uusi eesmärke ei ole 
seatudPuudulike põhioskus -
tega isikudKehva lugemisoskusega 15-aastaste noorte osa -
kaalu tuleks võrreldes 2000. aastaga vähemalt 
20% võrra vähendadaPõhioskuste (lugemine, matemaatika ja loodus -
teadused) alal madala õpiedukusega 15-aastaste 
osakaal peaks olema väiksem kui 15%
Alusharidus (ISCED 0) Ei ole mainitudVähemalt 95% lastest vanuses 4 aastat kuni 
kohustusliku algkooli mineku alguseni peaks 
osalema alushariduses
Matemaatika, 
loodusteadused ja 
tehnoloogiaMatemaatika, loodusteaduste ja tehnoloogia 
alal kõrghariduse omandanute koguarv peaks 
suurenema vähemalt 15% (2003. aastast  
2010. aastani), sooline tasakaalustamatus peaks 
samal ajal aga vähenemaUusi eesmärke ei ole seatud
Teise taseme hariduse 
ülemise astme oman -
damine (ISCED 3)Vähemalt 85% 22-aastastest inimestest peaks 
olema omandanud teise taseme hariduse 
ülemise astmeTabel 1
14 Sissejuhatus 
10 
Joonised 2  ja 3 näitavad koolist väljalangenute arvu vähenemist ja kolmanda 
taseme hariduse omandajate arvu suurenemist külastatud liikmesriikides9. Portu -
galis muutus pärast 2009. aasta reformi kohustuslikuks hariduse omandamine 
kuni 18. eluaastani ehk vanuseni, kui õpilased on tavapäraselt omandanud teise 
taseme hariduse ülemise astme. See on oluliselt kaasa aidanud koolist väljalange -
nute arvu vähendamisele. Joonis 2 Joonis 3Koolist väljalangenud ELis19 Saksamaa, Prantsusmaa, 
Itaalia, Portugal ja Rumeenia.
0% 5%10%15%20%25%30%35%40%45%
ELi eesmärk: alla 10%
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006EL (28 riiki)
SaksamaaPrantsusmaaItaaliaPortugalRumeenia
ELi eesmärk: üle 40%
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 200650%
45%
40%
35%
30%
25%
20%
15%
10%
5%
0%EL (28 riiki)
SaksamaaPrantsusmaaItaaliaPortugalRumeeniaKolmanda taseme hariduse omandamine ELis1
1 ELi eesmärk ei pruugi olla sama mis riigi seatud eesmärk.
Allikas : Eurostat.
15 Sissejuhatus 
11 
Teavitamise eesmärgil on perioodil 2006–2015 kõigis 28 liikmesriigis strateegia 
„Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel tehtud edusammud toodud I lisas .
12 
Haridus on liikmesriikide eelarvete üks suuremaid kuluartikleid. Komisjoni statis -
tikaameti Eurostat hinnangul kulutasid ELi liikmesriigid aastail 2007–2011 haridu -
sele 3200  miljardit  eurot.
13 
Ehkki komisjon on korduvalt kutsunud liikmesriike üle kaitsma investeeringuid 
majanduskasvu edendavates valdkondades, nagu haridus, vähenes aastail 
2009–2013 enamikus liikmesriikides haridusele tehtud kulude osakaal sisemajan -
duse koguproduktis10 (vt tabel 2 ).
14 
Ehkki ELi poolt otse haridusele eraldatud vahendid on väiksemad kui riiklikud 
investeeringud, panustas ESF programmiperioodil 2007–2013 haridusmeetme -
tesse siiski 33,7  miljardit  eurot. Programmiperioodiks 2014–2020 kavandatud 
ESFi eraldised haridusele on tunduvalt väiksemad (hinnanguline eelarve kuni 
27,1  miljardit  eurot).10 Euroopa Komisjon, „Education 
and Training Monitor 2014’, 
lk 14 ja „Education and 
Training Monitor 2015’, lk 25.
16 Sissejuhatus 
ELi 28 liikmesriigi haridusele tehtud kulude osakaal sisemajanduse koguproduktis
2009 2010 2011 2012 2013
EL (28 riiki) 5,5 5,3 5,1 5,0 5,0
Belgia 6,2 6,1 6,3 6,3 6,4
Bulgaaria 4,3 3,7 3,5 3,4 3,8
Tšehhi Vabariik 4,8 5,1 5,1 5,0 5,2
Taani 8,0 7, 2 6,9 7,1 7, 0
Saksamaa 4,4 4,4 4,3 4,3 4,3
Eesti 7,1 6,6 6,3 6,3 6,0
Iirimaa 5,4 4,9 4,7 4,4 4,1
Kreeka 4,3 4,0 4,4 4,4 4,5
Hispaania 5,1 4,5 4,4 4,1 4,0
Prantsusmaa 6,2 5,6 5,5 5,5 5,5
Horvaatia - 5,0 5,0 5,0 5,3
Itaalia 4,6 4,4 4,1 4,1 4,1
Küpros 7, 2 6,8 6,6 6,1 6,5
Läti 6,8 6,2 5,9 5,7 5,7
Leedu 6,8 6,4 6,1 5,8 5,6
Luksemburg 5,3 5,2 5,1 5,4 5,6
Ungari 5,3 5,6 5,1 4,7 4,7
Malta 5,4 5,6 5,7 5,8 5,9
Madalmaad 5,9 5,7 5,6 5,6 5,5
Austria 5,7 5,1 5,0 5,0 5,0
Poola 5,6 5,6 5,5 5,4 5,3
Portugal 6,8 7,7 7, 3 6,5 6,8
Rumeenia 4,1 3,3 4,1 3,0 2,8
Sloveenia 6,5 6,6 6,6 6,4 6,5
Slovakkia 4,3 4,9 4,6 4,4 5,0
Soome 6,6 6,6 6,5 6,4 6,5
Rootsi 7, 2 6.5 6,5 6,5 6,6
Ühendkuningriik 6,9 6,6 6,0 5,8 5,5
Allikas:  Eurostat.Tabel 2
17 Sissejuhatus 
Rakendamine koostöös liikmesriikidega
15 
Komisjon rakendab ESFi koostöös liikmesriikidega. Liikmesriigid valmistavad ette 
mitmeaastased rakenduskavad, mis kooskõlastatakse komisjoniga ja võetakse 
vastu komisjoni otsuste kujul. Rakenduskava on strateegiline dokument, milles 
analüüsitakse hõlmatava geograafilise piirkonna probleeme ja vajadusi, tuuakse 
välja abi vajavad rühmad, määratakse kindlaks sekkumise prioriteedid ja vastav 
eelarve ning seatakse saavutatavad eesmärgid.
16 
Rakenduskavade juhtimiseks ja elluviimiseks määravad liikmesriigid korraldus -
asutused, tagamaks, et nende elluviimine on mõjus, seaduslik ja korrektne, eriti 
mis puudutab rahastatavate projektide valikut, nende elluviimise üle tehtavat 
järelevalvet ning komisjonile rahaliste aspektide ja saavutatud tulemuste kohta 
esitatavat aruandlust. Korraldusasutused võivad osa ülesannetest ühele või mit -
mele vahendusasutusele delegeerida. Projektide elluviijateks on toetusesaajad. 
Viimased peavad esitama projektide edenemise kohta teavet korraldusasutustele, 
kes peavad omakorda saatma koondteabe iga-aastaste rakendusaruannete kujul 
komisjonile11.
17 
Programmiperioodil 2014–2020 on rakenduskavade koostamise korda muude -
tud12, eriti mis puudutab partnerluslepinguid ja eeltingimusi. Partnerluslepingud 
on komisjoni ja liikmesriikide vahelised lepingud, mis asendavad programmi -
perioodil 2007–2013 kasutusel olnud riiklikke strateegilisi võrdlusraamistikke. 
Partnerluslepingutes esitatakse üldine strateegiline plaan koos iga liikmesriigi 
investeerimisprioriteetidega. Nende eesmärk on tagada, et Euroopa struktuuri- ja 
investeerimisfondide kasutamine liikmesriikides vastab strateegiale „Euroopa 
2020”, ning kehtestada kord vahendite mõjusa kasutamise tagamiseks. Seejärel 
koostatakse partnerluslepingute põhjal rakenduskavad. Eeltingimused on liidu 
toetuse mõjusaks ja tõhusaks kasutamiseks vajalikuks peetavad eeldused. Kui 
neid ei ole täidetud, tuleb liikmesriikidel koostada tegevuskavad, et tagada nen -
de täitmine 31. detsembriks 2016.
18 
II lisas  on lihtsustatud kujul esitatud ESFi meetmete kavandamise, rakendamise 
ja aruandluse peamised aspektid.11 Struktuuri täiendab 
sertifitseerimisasutus, kelle 
ülesanne on komisjonile 
kinnitada, et hüvitamiseks 
esitatud kulud on õiged, 
põhinevad usaldusväärsel 
arvestussüsteemil ning 
vastavad kohaldatavatele ELi 
ja riiklikele eeskirjadele. 
Auditeerimisasutus auditeerib 
kontrollisüsteemide mõjusust 
ning esitab komisjonile 
lõpetamise deklaratsiooni ja 
aruande.
12 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 17. detsembri 2013. 
aasta määrus (EL) 
nr 1303/2013, millega 
kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, 
Ühtekuuluvusfondi, Euroopa 
Maaelu Arengu Euroopa 
Põllumajandusfondi ning 
Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfondi kohta, nähakse 
ette üldsätted Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi, 
Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa 
Merendus- ja Kalandusfondi 
kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus 
(EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 320).
18
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
19 
Kontrollikoja auditis hinnati, kas ELi haridusalaseid eesmärke on perioodi 2007–
2013 rakenduskavades ja nendega seotud projektides ning programmiperioodi 
2014–2020 rakenduskavade kavandamisel asjakohaselt arvesse võetud. Kuna 
programmiperiood 2014–2020 on alles algusjärgus, ei olnud võimalik uurimiseks 
välja valida konkreetseid projekte.
20 
Kontrollikoda analüüsis, kas:
a) ELi haridusalaseid eesmärke oli programmiperioodi 2007–2013 ESFi rakendus -
kavades ja projektides asjakohaselt arvesse võetud;
b) komisjon oli liikmesriike perioodi 2014–2020 rakenduskavade koostamisel 
toetanud, et neid võrreldes eelmise programmiperioodi kavadega täiustada.
21 
Auditi aluseks olid:
 ο intervjuud komisjoni peadirektoraatide13 töötajatega;
 ο asjakohase ELi ja siseriikliku dokumentatsiooni analüüs;
 ο programmiperioodi 2007–2013 37 ESFi rakenduskava dokumentaalne kont -
roll, mis hõlmas 15 liikmesriiki (vt III lisa ), ning programmiperioodi 2014–2020 
viie partnerluslepingu ja kaheksa rakenduskava (vastu võetud ajavahemikul 
oktoober 2014 kuni veebruar 2015) dokumentaalne kontroll, mis hõlmas viit 
liikmesriiki: Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Portugal ja Rumeenia (vt IV lisa ). 
Analüüsis kasutatud üksikasjalikku auditimetoodikat kirjeldatakse V lisas ;
 ο viie eelmainitud liikmesriigi ametiasutuste külastamine;
 ο programmiperioodi 2007–2013 15 projekti toetusesaajate külastamine.13 Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja 
sotsiaalse kaasatuse 
peadirektoraat ning hariduse 
ja kultuuri peadirektoraat.
19
 Tähelepanekud
14 Ehkki kutsehariduse 
ja -koolituse parandamine ei 
kuulunud HK 2010-s 
määratletud ELi haridusalaste 
eesmärkide hulka, sisaldus see 
liikmesriikide 37-st perioodi 
2007–2013 läbivaadatud ESFi 
rakenduskavast 10-s ja lülitati 
seetõttu analüüsi.Perioodi 2007–2013 rakenduskavade hindamine
22 
ELi haridusalased eesmärgid on keskse tähtsusega elemendid ELi muutmisel 
maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmuspõhiseks 
majandusjõuks. Iga liikmesriik keskendub vastavalt enda vajadustele investee -
rimisprioriteetidele, mida käsitletakse asjakohastes komisjonile heakskiitmiseks 
esitatavates rakenduskavades.
23 
Kontrollikoda hindas, kas:
 ο ELi haridusalaseid eesmärke oli programmiperioodi 2007–2013 ESFi rakendus -
kavades asjakohaselt arvesse võetud14;
 ο rakenduskavades oli tehtud muudatusi programmiperioodi jooksul, mis järg -
nes HK 2020 ja strateegiate „Euroopa 2020” vastuvõtmisele vastavalt 2009. ja 
2010. aastal;
 ο valimisse kuulunud projektide panust haridusalaste eesmärkide saavutamisse 
oli võimalik tõendada.
ELi haridusalaseid eesmärke võeti programmiperioodi 2007–
2013 läbivaadatud ESFi rakenduskavades arvesse
24 
Juhul, kui rakenduskavad sisaldavad konkreetseid haridusalaseid eesmärke, 
tuleks kontrollikoja hinnangul vastav sekkumisloogika ja tulemuslikkuse seire -
vahendid välja tuua ja neid kirjeldada.
25 
Kontrollikoda analüüsis programmiperioodi 2007–2013 37-t ESFi rakenduskava, et 
hinnata, mil määral olid eelkirjeldatud kriteeriumid välja toodud.
20 Tähelepanekud 
26 
Ülevaadatud rakenduskavade esialgne kogueelarve oli 87,38  miljardit  eurot, 
millest 59,41  miljardit  eurot eraldati ESFist. Haridusele eraldati ESFist 28,4  miljar -
dit eurot ehk 48% ESFi kogutoetusest. Läbivaadatud rakenduskavadele eraldati 
ligikaudu 83% kõigist programmiperioodil 2007–2013 haridusele eraldatud ESFi 
vahenditest (kogusumma 33,7  miljardit  eurot, vt punkt 14).
27 
Läbivaadatud rakenduskavade analüüs näitas, et üldjuhul sisaldasid need 
haridus  alaseid eesmärke15. Mõningate rakenduskavade puhul jäi siiski osa sek -
kumisloogika elemente kirjeldamata ja/või seirevahendite raamistikus esines 
teisi puudusi, mida järgnevas kahes jaos kirjeldatakse. Ülevaade puudustest on 
esitatud tabelis 3 .15 Belgia Flandria rakenduskava 
ei käsitlenud otseselt ühtegi 
ELi haridusalast eesmärki, kuid 
sai ometi hariduse 
prioriteetide koodide alusel 
ESFi toetusi.
Perioodi 2007–2013 ESFi rakenduskavade hindamine: ELi haridusalased eesmärgid, 
sekkumisloogika ja seirevahendid
EesmärgidRakenduskavad, 
mis sisaldasid 
ELi eesmärke 
(läbivaadatud 
rakenduskavade 
arv ja osakaal)Sekkumisloogika Seirevahendid
Konteksti ei 
kirjeldatud
(%)Vajadusi ei 
analüüsitud
(%)Eesmärgi täitmiseks 
kasutatavatest 
meetmetest ei too ­
dud ühtki näidet
(%)Eesmärki ei 
kvantifitsee ­
ritud
(%)Ei esitatud ühtki 
näitajat, millega 
eesmärgi saavuta ­
mist mõõta
(%)
Koolist väljalangenud 28 (76%) 4 29 mitte ühtegi 11 14
Kolmanda taseme ha -
riduse omandamine20 (54%) 5 20 10 40 25
Elukestev õpe 35 (95%) 11 17 mitte ühtegi mitte ühtegi mitte ühtegi
Puudulike põhioskus -
tega isikud11 (30%) 27 27 36 36 45
Alusharidus 4 (11%) mitte ühtegi mitte ühtegi 25 50 50
Matemaatika, 
loodusteadused ja 
tehnoloogia18 (49%) 33 44 17 22 22
Teise taseme hari -
duse ülemise astme 
omandamine25 (68%) 4 28 8 20 12
Kutseharidus 
ja -koolitus10 (27%) 10 10 10 mitte ühtegi mitte ühtegi
151 juhtu112 22 13 22 21
1 Juhtude koguarv tähistab kõigis 37-s läbivaadatud rakenduskavas kindlaks tehtud haridusalaste eesmärkide koguarvu.Tabel 3
21 Tähelepanekud 
Valitud eesmärke ei põhjendatud alati selge sekkumisloogikaga
28 
Rakenduskavad on strateegilised dokumendid, mis toetavad ELi sekkumist. Need 
ei ole mõeldud üksikasjaliku teabe esitamiseks. Et aga komisjonil tuleb rakendus -
kavu hinnata ja need heaks kiita, eeldatakse neis asjakohase teabe esitamist või 
vähemalt viitamist teistele riiklikele dokumentidele, et selgitada ELi sekkumise 
loogikat: esitada tuleks konteksti kirjeldus ning välja tuua vajadused ja meetmed, 
mida tuleb võtta vajaduste täitmiseks ja algsete puuduste kõrvaldamiseks. See 
on alus vahendite eraldamiseks mõjusal ja tõhusal viisil.
29 
Kontrollikoda uuris kõigi läbivaadatud rakenduskavades sisalduvate ELi haridus -
alaste eesmärkide puhul selge sekkumisloogika olemasolu. Loogika peaks hõl -
mama konteksti põhjalikku kirjeldust ja üksikasjalikku vajaduste analüüsi, milles 
tuuakse välja vajalikud meetmed. Ehkki programmiperioodil 2007–2013 kohal -
datavas määruses ei nõutud liikmesriikidelt kavandatavate meetmete loetlemist, 
peetakse seda siiski heaks tavaks ning programmiperioodil 2014–2020 on see 
kohustuslik16. Seepärast kasutas kontrollikoda perioodi 2007–2013 ESFi rakendus -
kavade hindamisel ühe kriteeriumina ka mainitud hea tava kasutamist. Tabelis 3  
esitatakse kokkuvõtlikult juhud, mille suhtes näitas hindamine, et vajalikku teavet 
ei esitatud ei rakenduskavades ega nendega seotud dokumentides.
30 
Suurem osa läbivaadatud rakenduskavadest sisaldas konteksti kirjeldust koos 
kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete andmetega või vähemalt minimaalse teabega. 
12% juhtudest ei esitatud rakenduskavades aga mingit teavet konteksti, st prog -
rammi elluviimisele eelnenud olukorra kohta. Kui konteksti pole kirjeldatud, saab 
vajadused välja selgitada ainult üldiselt, mis takistab selge strateegia arendamist. 
Lisaks tuvastati ühe liikmesriigi siseselt erinevusi rakenduskavades ja nendega 
seotud dokumentides esitatud teabe kvaliteedis (vt 1. selgitus ).16 Määruse (EL) nr 1303/2013 
artikli 96 lõike 2 punkti b 
alapunkt iii.
Näiteid ühe liikmesriigi siseselt leitud erinevustest rakenduskavades ja nendega 
seotud dokumentides esitatud teabes
Itaalias sisaldasid neli ESFi rakenduskava eesmärki vähendada koolist väljalangenute arvu. Neist kolmes esitati 
kvalitatiivset ja kvantitatiivset teavet olukorra kohta enne programmide elluviimist, ühes aga ei esitatud selle 
kohta asjakohasel määral teavet.1. selgitus
22 Tähelepanekud 
31 
Tabel 3  näitab, et vajaduste analüüs puudus 22% juhtudest. Kontrollikoja analüüs 
näitas ka seda, et kui kvalitatiivseid või kvantitatiivseid andmeid sisaldav vaja -
duste analüüs oli tehtud umbes viiendikul juhtudest, siis ligi pooltel neist viidati 
üksnes vajadusele saavutada ELi eesmärk, ilma seda lähemalt analüüsimata.
32 
Kontrollikoda leidis ka, et enamikus läbivaadatud rakenduskavadest esitati näi -
teid eesmärkide saavutamiseks kavandatavate meetmete kohta. 13% juhtudest 
ei esitatud rakenduskavades aga mingeid näiteid meetmetest, mida asjaomase 
eesmärgi saavutamiseks võtta.
Ebapiisavad tulemuslikkuse seire vahendid
Tuleminäitajate ning lähteväärtuste, vahe-eesmärkide ja eesmärkide 
puudumine takistab ESFi üldise tulemuslikkuse mõjusat seiret ja hindamist
33 
Kontrollikoda on mitmes varasemas aruandes17 rõhutanud, et komisjonil oli kee -
ruline programmiperioodil 2007–2013 ESFi üldise tulemuslikkuse üle asjakohast 
seiret teha. Perioodi 2007–2013 õigusraamistikus nõuti liikmesriikidelt tulemite 
suhtes konkreetsete väljund- ja tulemusnäitajate ning kvantitatiivsete eesmär -
kide kindlaksmääramist iga rakenduskava prioriteetse suuna tasandil. Ühistest 
näitajatest oli kohustuslik aga üksnes osalejate ja/või osalemisega seotud näita -
jate esitamine18. Perioodil 2007–2013 puudusid ühised tulemusnäitajad nõutavate 
tulemite kohta, mis raskendab tulemusalase seireteabe kogumist. Puudused 
seires mõjutavad ka komisjoni ja liikmesriikide suutlikkust hindamisi läbi viia.17 Eriaruanne nr 3/2000, mis 
käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi 
ning Euroopa Põllumajanduse 
Arendus- ja Tagatisfondi 
(arendusrahastu) meetmeid 
noorte tööhõive 
parandamiseks (EÜT C 100, 
7.4.2000); eriaruanne 
nr 12/2001, mis käsitleb 
teatavaid struktuurimeetmeid 
tööhõive olukorra 
parandamiseks: ERFi toetuse 
mõju tööhõivele ja ESFi 
meetmeid pikaajalise 
töötusega võitlemiseks (EÜT 
C 334, 28.11.2001); eriaruanne 
nr 1/2006 Euroopa 
Sotsiaalfondi osaluse kohta 
kooli poolelijätmise 
vähendamisel (ELT C 99, 
26.4.2006); eriaruanne 
nr 17/2009 Euroopa 
Sotsiaalfondi kaasrahastatud 
naiste kutsealase koolitusega 
seotud meetmete kohta ning 
eriaruanne nr 25/2012: „Kas 
Euroopa Sotsiaalfondist 
eakamate töötajate 
toetamiseks tehtud kulutuste 
mõjusust kontrollitakse 
asjakohaste vahenditega?” 
(http.//eca.europa.eu ).
18 Komisjoni 8. detsembri  
2006. aasta määruse (EÜ) 
nr 1828/2006, milles 
sätestatakse 
rakenduseeskirjad nõukogu 
määrusele (EÜ) nr 1083/2006, 
millega nähakse ette 
üldsätted Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja 
Ühtekuuluvusfondi kohta, 
ning Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrusele (EÜ) 
nr 1080/2006, mis käsitleb 
Euroopa Regionaalarengu 
Fondi (ELT L 371, 27.12.2006, 
lk 1), XXIII lisa.
23 Tähelepanekud 
34 
Komisjon märgib oma 2013. aasta strateegilises aruandes, et kui perioodi 2007–
2013 rakenduskavadel olid olemas tõhusad mehhanismid vahendite vastuvõt -
mise jälgimiseks, siis eesmärkide seadmise, seire ja hindamise mehhanismid 
olid nõrgemad19. Lisaks rõhutati ekspertide hindamisvõrgustiku poolt koostatud 
programmiperioodi 2007–2013 ESFi peamiste saavutuste lõplikus koondaruandes,  
et „kuigi iga liikmesriigi väljundite kohta on olemas põhjalikud andmed, on 
tulemuste kohta palju vähem teavet. Isegi kolme peamise näitaja kohta – töö 
alustamine, omandatud kvalifikatsioon ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutse -
mine – ei olnud mitmes liikmesriigis võimalik saada järjepidevaid absoluutarve. 
Absoluutarvude puudumisel ei ole võimalik koostada kõiki liikmesriike hõlmavaid 
koondarve, mida saab seostada ESFi vahenditest toetatud sekkumistega”20.
35 
Läbivaadatud rakenduskavade analüüsimisel hinnati kaht seirevahenditega 
seotud aspekti: kas eesmärk oli kvantifitseeritud ja kas eesmärgi saavutamise 
mõõtmiseks oli seatud mõni näitaja. Tabelist 3  nähtub, et 22% juhtudest ei olnud 
eesmärki kvantifitseeritud ja 21% juhtudest puudus näitaja eesmärgi saavutamise 
mõõtmiseks. Kontrollikoja analüüs näitas ka seda, et ligikaudu pooltes rakendus -
kavades esitati nii väljund- kui ka tuleminäitajad koos lähte- ja sihtväärtustega, 
31% juhtudest oli aga üks kahest mainitud näitajaliigist puudu.
36 
Lähteväärtused, vahe-eesmärgid ja sihtväärtused on rakenduskavade tulemus -
likkuse tõhusaks hindamiseks ja seireks keskse tähtsusega. Need võimaldavad 
juhtkonnal nõuetekohaselt hinnata eesmärkide saavutamise ulatust ja algatada 
parandusmeetmeid, sealhulgas rahaliste vahendite ümberjaotamist, kui tule -
mused on ebapiisavad. Asjaolu, et eesmärgid ei ole seatud mõõdetaval kujul, 
takistab ESFi tulemuslikkuse hindamist ja aruandlust.
ESFi meetmetes osalejate arv on tõenäoliselt ülehinnatud, sest aruandlus 
põhineb osalemiste arvul
37 
Kõige sagedamini esitatud väljundnäitaja on osalejate arv. See näitaja võimaldab 
korraldusasutustel hinnata meetmes osalejate/osalemiste arvu, kuid ei anna tea -
vet saavutatud tulemuste ja/või osalejate olukorrale avalduva mõju kohta.19 COM(2013) 210 final, 18. aprill 
2013, komisjoni aruanne 
Euroopa Parlamendile, 
nõukogule, Euroopa 
Majandus- ja 
Sotsiaalkomiteele ning 
Regioonide Komiteele: 
„Ühtekuuluvuspoliitika:  
2013. aasta strateegiline 
aruanne programmide 
rakendamise kohta 
ajavahemikul 2007–2013”, 
lk 12.
20 ESFi 2007.–2013. aasta peamisi 
saavutusi kajastav ESFi 
ekspertide 
hindamisvõrgustiku lõplik 
koondaruanne, 26. märts 2014, 
lk 6.
24 Tähelepanekud 
38 
Lisaks ei võimalda näitaja selgelt eristada osalejate ja osalemiste arvu. Tööhõive, 
sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 2014. aasta tegevusaru -
andes märgitakse programmiperioodi 2007–2013 keskmiseks osalejate arvuks 
11,2 miljonit aastas. Ühtlasi nenditakse selles aga, et need arvud võivad olla 
ülehinnatud, kuna „Liikmesriigid edastavad ESFi projektides osalemiste arvu, üks 
osaleja võib aga osa võtta mitmest meetmest”21.
Ebapiisav seos rakenduskavade rahaliste vahendite 
ümberjaotamise ja seatud eesmärkide vahel
39 
Liikmesriigid peaksid hindama, kas ELi haridusstrateegia põhimõtete ajakohasta -
mine annab põhjuse rakenduskavade algselt püstitatud eesmärkide ülevaatami -
seks. Kui jah, siis tuleks varem seatud eesmärgid ja vajaminevad rahalised vahen -
did ümber hinnata.
40 
Programmiperioodil 2007–2013 võttis nõukogu vastu hariduse valdkonna aja -
kohastatud strateegilise raamistiku (vt punktid 6 ja 7), ja ehkki rakenduskavade 
muutmine selle alusel ei olnud kohustuslik, kontrollis kontrollikoda, kas läbivaa -
datud 37 rakenduskava oleks tulnud sellele vastavalt muuta.
41 
37-st läbivaadatud rakenduskavast 35-t oli programmiperioodi jooksul muude -
tud, kuid ainult kahes oli tehtud haridusalaseid eesmärke puudutavaid muuda -
tusi, et tagada rakenduskava vastavus strateegiale „Euroopa 2020” (vt VI lisa ). 
Kontrollikoja hindamine näitas siiski, et üldjuhul olid rakenduskavades sisalduvad 
haridusalased eesmärgid juba ajakohastatud ELi haridusalaste eesmärkidega 
kooskõlas.
42 
Haridusalaste eesmärkidega seotud näitajaid või nende sihtväärtusi (mõnel juhul 
ka lähteväärtusi) oli muudetud 27 rakenduskavas ja enamikus neist muudeti ka 
haridusele eraldatavate rahaliste vahendite summat. Mõnes rakenduskavas oli 
esitatud ümberkavandamist, sealhulgas eesmärkide muutmist puudutav teave. 
Näiteks Slovakkia rakenduskavas22 esitati põhjalik analüüs, sealhulgas näitajate 
sihtväärtuste arvutamise valem. Suuremal osal muudetud rakenduskavadest puu -
dusid aga arusaadavad selgitused selle kohta, millist mõju avaldab rahaeraldiste 
muutmine vastavate näitajate sihtväärtustele.21 2014. aasta tegevusaruanne, 
tööhõive, sotsiaalküsimuste ja 
sotsiaalse kaasatuse 
peadirektoraat, 
Ares(2015)1 425 867.
22 Rakenduskava 
nr 2007SK05UPO001 – 
Operačný program 
Vzdelávanie.
25 Tähelepanekud 
43 
Kahe Itaalia rakenduskava puhul vähendati rahaeraldisi haridusele 9 miljoni ja 
30 miljoni euro võrra (vastavalt 8% ja 10% esialgsest eelarvest), ilma näitajaid ja 
nende sihtväärtusi muutmata ning asjakohast põhjendust esitamata23. Teise ra -
kenduskava puhul (Campania), mille esialgset eelarvet vähendati 10% võrra, olid 
peaaegu kõik algsed eesmärgid rakenduskava muutmise ajaks juba ületatud ning 
esialgsest eelarvest oli kasutatud vaid pool. See näitab, et tulemuslikkuse aspekti -
dele pöörati vähe tähelepanu.
44 
Kui juhtudel, mil see on ette nähtud, jäetakse sihtväärtused rahaeraldiste muut -
misel ajakohastamata või ajakohastatakse neid ebajärjekindlalt, pärsib see 
näitajate kehtivust ja kasutatavust. Kui sihtväärtusi ei ole nõuetekohaselt kindlaks 
määratud, takistab see programmi mõjususe hindamist.
Läbivaadatud projektide tulemuslikkust ei olnud võimalik 
järjepidevalt tõendada
45 
ESFi rakenduskavade kaudu toetatud projektidelt oodatakse tulemusi, mis 
sobituvad mõne ELi haridusalase eesmärgi saavutamiseks kavandatud rakendus -
kava strateegiasse. Kaasrahastatavate meetmete usaldusväärse finantsjuhtimise 
vastutus lasub iga rakenduskava korraldusasutusel24. Korraldusasutused peaksid 
kõigepealt tagama, et toetusetaotlused sisaldavad asjassepuutuvaid kvantifitsee -
ritud eesmärke ja näitajaid, ning seejärel hindama projekti vastavust rakendus -
kava strateegiale ja tõenäoliste tulemuste asjakohasust.
46 
Auditi raames vaatas kontrollikoda läbi 15 projekti, st kolm projekti kõigis viies 
külastatud liikmesriigis (vt punkt 21), mis korraldusasutuste hinnangul olid kaasa 
aidanud vähemalt ühe ELi haridusalase eesmärgi saavutamisele. Iga projekti 
puhul uuriti, mil määral oli võimalik tõendada, et saavutatud tulemused aitasid 
kaasa rakenduskavas määratletud haridusalaste eesmärkide täitmisele. Joonisel 4  
on toodud täiendav teave läbivaadatud projektide asukoha, ulatuse, maksumuse 
ja osalejate kohta.23 Rakenduskava 
nr 2007IT051PO001 – 
Programma operativo 
obiettivo convergenza fondo 
sociale europeo 2007-2013 
regione Campania ja 
rakenduskava 
nr 2007IT052PO004 – 
Programma operativo del 
fondo sociale europeo 
obiettivo competitività 
regionale e occupazione 
regione Lazio 2007-2013.
24 Nõukogu 11. juuli 2006. aasta 
määruse (EÜ) nr 1083/2006, 
millega nähakse ette 
üldsätted Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja 
Ühtekuuluvusfondi kohta ning 
tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 1260/1999 
(ELT L 210, 31.7.2006, lk 25), 
artikkel 60.
26 Tähelepanekud 
Läbivaadatud ESFi projektide ülevaadeJoonis 4
Linn: Palermo
Haridusalane eesmärk: puudulike põhioskustega täiskasvanute koolitamineKogukulud: 0,1 miljonit eurotOsalejate arv: 39Linn: PalermoHaridusalane eesmärk: koolist väljalangemise ennetamineKogukulud: 0,2 miljonit eurotOsalejate arv: 156Linn: Bagheria (PA)Haridusalane eesmärk:  koolitus õpilaste põhioskuste parandamiseksKogukulud: 0,1 miljonit eurotOsalejate arv: 247Linn: BukarestHaridusalane eesmärk: veterinaaria üliõpilaste praktikaprogrammKogukulud: 2,6 miljonit eurotOsalejate arv: 3005Linn: BukarestHaridusalane eesmärk: mitteformaalsed haridusprogrammid oskuste parandamiseks kodanikuaktiivsust puudutavates peamistes Euroopa pädevusvaldkondadesKogukulud: 2,4 miljonit eurot
Osalejate arv: 24/uni00A0929Linn: DresdenHaridusalane eesmärk: koolist 
väljalangemise ennetamine
Kogukulud: 3,4 miljonit eurot
Osalejate arv: 673Linn: Dresden
Haridusalane eesmärk: 
kutseõppemoodulite arendamine ja rakendamineKogukulud: 0,3 miljonit eurotOsalejate arv: 26
Linn: Norte piirkondHaridusalane eesmärk: üliõpilaste stipendiumidKogukulud: 38,9 miljonit eurotOsalejate arv: 20/uni00A0002Linn: LousadoHaridusalane eesmärk: töötajate koolitamineKogukulud: 0,6 miljonit eurotOsalejate arv: 1240
Linn: Vila Nova de FamalicãoHaridusalane eesmärk: koolist väljalangemise ennetamine isiklike ja ametialaste oskuste arendamise kauduKogukulud: 1,7 miljonit eurotOsalejate arv: 315Linn: CreteilHaridusalane eesmärk: koolist väljalangemise ennetamineKogukulud: 1,4 miljonit eurotOsalejate arv: 2294Linn: Pariis
Haridusalane eesmärk: madala 
kvali/f_ikatsiooniga töötajate koolitamineKogukulud: 7,8 miljonit eurotOsalejate arv: 448Linn: Pariis
Haridusalane eesmärk: puudulike 
põhioskustega täiskasvanute koolitamine
Kogukulud: 1,3 miljonit eurot
Osalejate arv: 1014Linn: Lengenfeld
Haridusalane eesmärk: võimaldada osalejatel saada nende tegevusalal ametlik kvali/f_ikatsioonKogukulud: 0,3 miljonit eurotOsalejate arv: 32
Linn: BukarestHaridusalane eesmärk: koolist väljalangemise ennetamineKogukulud: 4,0 miljonit eurotOsalejate arv: 20/uni00A0861
27 Tähelepanekud 
47 
Tabelis 4  on esitatud läbivaadatud projektide arv ja rahalised vahendid ELi hari -
dusalaste eesmärkide kaupa. Ehkki osa projekte aitas kaasa rohkem kui ühe ELi 
haridusalase eesmärgi saavutamisele, on need aruandluse huvides paigutatud 
kontrollikoja hinnangul kõige asjakohasema eesmärgi alla. Tabel 4Läbivaadatud projektides käsitletud ELi haridusalased eesmärgid
Eesmärgid Läbivaadatud projektide arv ja asukoht Osalejate arvRahaeraldis 
kokku  
(miljonites eurodes)ESFi eraldis kokku  
(miljonites eurodes)
Koolist väljalangenud5 projekti  
(Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Portugal ja Rumeenia)24 299 10,6 7,1
Elukestev õpe5 projekti  
(Saksamaa, Prantsusmaa (2), Itaalia ja Portugal)2773 10,0 4,5
Puudulike põhioskustega 
isikud2 projekti  
(Itaalia ja Rumeenia)25 176 2,5 1,8
Kolmanda taseme hariduse 
omandamine2 projekti  
(Portugal ja Rumeenia)23 007 41,5 35,3
Teise taseme hariduse üle -
mise astme omandamine1 projekt Saksamaal 26 0,3 0,2
Kokku 15 projekti 75 281 64,9 48,9
28 Tähelepanekud 
Ebapiisav keskendumine projektide eesmärkide saavutamisele ja 
asjakohaste tulemusnäitajate kasutamisele
48 
Enamiku läbivaadatud projektide puhul tehti järelevalvet ainult rahaliste aspekti -
de ja väljundite üle, mitte nende panuse üle valitud eesmärkidele kaasaaitamises. 
Kui osalejate omandatud oskusi ei hinnata, võib see viia olukorrani, kus koolitus 
ei vasta osalejate õpivajadustele, samuti ei aita see kaasa õppetegevuste suu -
namisele (vt 2. selgitus ). Ligi poolte projektide puhul ei andnud kasutuselolnud 
seiremenetlused teavet eesmärkide saavutamise ulatuse kohta, kuna eesmärke ei 
olnud kvantifitseeritud.
49 
Kahel juhul oli toetusesaaja tasandil olemas üksikasjalik seireteave, kuid seda ei 
olnud taotletud ja seetõttu ei olnud seda ka korraldusasutusele edastatud.
Ebapiisav seiremenetlus
Ühe Palermos (Itaalia) ellu viidud projekti eesmärk oli tõhustada elukestvat õpet, st toetada nii töötavate kui 
ka mittetöötavate täiskasvanute juurdepääsu haridusvõimalustele, mille abil parandada puudujääke hariduses 
ja/või omandada kvalifikatsioon.
Projektikonkursi valikukriteeriumide hulgas oli kriteerium, mis puudutas tõhustatud ja selge pideva ja järelhin -
damise meetodeid, hõlmates nii väljundeid kui ka tulemeid. Ainus vahend kriteeriumi täitmise kontrollimiseks 
oli enesehindamine, mille raames andsid 39 osalejat hinnangu oma teadmistele enne ja pärast koolitust.
Kontrollikoja hinnangul oleks seda meetodit tulnud täiendada teiste seiremenetlustega, nagu koolitusteenuse 
osutaja hinnang, mille abil projekti mõjusust paremini hinnata.2. selgitus
29 Tähelepanekud 
50 
Peaaegu kõik projektid viidi ellu ettenähtud eelarve raames ja ilma viivitusteta. 
Juhtudel, kui eelarvet ületati, tulenes see algselt planeeritud osalejate arvu olu -
lisest suurenemisest, mis oli asjaomase korraldusasutuse poolt heaks kiidetud.
51 
Üldjuhul vastasid 15 läbivaadatud projekti tegevused rakenduskavades mää -
ratletud asjaomastele haridusalastele eesmärkidele. Ligi pooltes läbivaadatud 
projektides ei olnud aga seatud muid näitajaid peale osalejate/osalemiste arvu, 
mis vähendas võimalust kindlaks teha, mil määral oli projekt osalejate olukorda 
reaalselt muutnud.
52 
Auditi käigus leidis kontrollikoda hea tava kasutamise ühe korraldusasutuse 
poolt, kes pani maksed sõltuma projekti tulemuslikkusest (vt 3. selgitus ).
Näide tulemustele suunatud juhtimisest: maksete sidumine tulemuslikkusega
Rumeenias sisaldasid läbivaadatud projektid nii väljund- kui ka tuleminäitajaid koos sihtväärtustega.
Kasutatud menetlused andsid korraldusasutusele/vahendusasutusele võimaluse toetussummat proport -
sionaalselt vähendada, kui seire tulemused näitasid, et projekti lõppedes ei olnud väljund-/tuleminäitajate 
sihtväärtusi saavutatud25.
25 Vt nt Rumeenia korraldusasutuse juhis nr 71/2013 perioodi 2007–2013 projektide kohta, mis ei olnud juhise väljastamise ajaks veel lõpule viidud.3. selgitus
30 Tähelepanekud 
Programmiperioodi 2014–2020 rakenduskavade 
koostamise hindamine
53 
Kontrollikoda kasutas ELi haridusalaste eesmärkide perioodi 2014–2020 rakendus -
kavades käsitlemise hindamisel sama lähenemisviisi mis perioodi 2007–2013 
rakenduskavade puhul. Lisaks võeti auditis arvesse kohaldatavate määruste26 
muudatusi, mis puudutasid näiteks partnerluslepinguid ja eeltingimusi.
54 
Kontrollikoda hindas, kas:
 ο komisjon oli liikmesriike perioodi 2014–2020 rakenduskavade koostamisel 
toetanud;
 ο ELi haridusalaseid eesmärke oli perioodi 2014–2020 ESFi rakenduskavades 
asjakohaselt arvesse võetud27;
 ο tulemuslikkuse seire raamistikku oli täiustatud;
 ο ELi haridusalaste eesmärkide ja tööhõive vahele oli loodud seos.
Komisjon toetas liikmesriike perioodi 2014–2020 
rakenduskavade koostamisel
55 
Komisjon peaks toetama liikmesriike selle tagamisel, et nende poolt komisjonile 
heakskiitmiseks esitatud rakenduskavad sisaldavad neid ELi haridusalaseid ees -
märke, mille suhtes taotleb liikmesriik ESFi rahastamist.
56 
Kontrollikoda konsulteeris perioodi 2014–2020 rakenduskavade koostamise prot -
sessis osalenud komisjoni talitustega ja vaatas üle vastavad dokumendid, sealhul -
gas kõigi viie külastatud liikmesriigi (vt punkt 21) partnerluslepingud, keskendu -
des haridusalastele eesmärkidele.26 Peamiselt määrus (EL) 
nr 1303/2013 ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
17. detsembri 2013. aasta 
määrus (EL) nr 1304/2013, mis 
käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi 
ja millega tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus 
(EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 470).
27 Kutsehariduse ja -koolituse 
parandamine ei sisaldunud 
„Euroopa 2020” eesmärkides 
ning seda ei hõlmatud ühegi 
HK 2020 võrdlusalusega. 
Kontrollikoda käsitleb seda 
eesmärki siiski oma 
hindamises, sest see sisaldub 
õigusraamistiku temaatilises 
eesmärgis 10 ja selle suhtes 
kehtib temaatiline eeltingimus 
10.4, mis näeb ette riiklikku või 
piirkondlikku strateegilist 
poliitikaraamistikku, 
parandamaks kutsehariduse ja 
koolitussüsteemide kvaliteeti 
ja tõhusust.
31 Tähelepanekud 
57 
Programmiperioodi 2014–2020 partnerluslepingute ja rakenduskavade läbirääki -
mise ja heakskiitmise protsess algas 2012. aastal komisjoni seisukohtade etteval -
mistamisega. Seisukohtades esitati komisjoni esialgne analüüs eri liikmesriikide 
ja piirkondade olukorra kohta ning need moodustasid raamistiku komisjoni 
ja liikmesriikide vahelisele dialoogile partnerluslepingute ja rakenduskavade 
ettevalmistamise üle. Neis esitati peamised riigipõhised probleemid ja komisjoni 
talituste esialgsed seisukohad peamiste rahastamisprioriteetide kohta. Komis -
joni seisukohtade lähtepunktiks oli tema hinnang liikmesriikide edusammudele 
Euroopa 2020 eesmärkide saavutamisel, mille aluseks olid nõukogu esitatud 
riigipõhised soovitused ja arenguprobleemid28.
58 
Komisjon toetas liikmesriike mainitud strateegiliste dokumentide koostamisel. 
Täpsemalt andis komisjon juhiseid uue programmiperioodi eri aspektide kohta, 
nagu partnerluslepingu ja rakenduskavade vorm ning sisu puudutavad suunised. 
Lisaks väljastas komisjon juhiseid sekkumisloogika ja selle kohta, kuidas täita nel -
ja haridusalast eeltingimust: „Koolist väljalangemine”, „Kõrgharidus”, „Elukestev 
õpe” ning „Kutseharidus ja -koolitus”.
59 
Samuti töötas komisjon välja menetlused partnerluslepingute ja rakenduskavade 
projektide hindamiseks, tagamaks, et neis käsitletakse nõuetekohaselt HK 2020 ja 
„Euroopa 2020” raames seatud ELi haridusalaseid eesmärke.
60 
Komisjon hindas üksikasjalikult valimisse kuulunud partnerluslepinguid ja 
rakenduskavu ning tegi kindlaks mitmesuguseid puudujääke (nt ebaselged 
alleesmärgid, puuduvad või nõrgatasemelised kvaliteedinäitajad, ebapiisav tule -
musraamistiku teave ja eeltingimuste mittetäitmine). Tähelepanekud edastati liik -
mesriikidele, kes vaatasid vajaduse korral partnerluslepingud ja rakenduskavad  
üle ning esitasid need uuesti.28 Riigipõhiste soovitustega 
tutvumiseks vt ka eriaruanne 
nr 3/2015: „ELi noortegarantii: 
esimesed sammud on tehtud, 
kuid ees ootavad 
rakendamisega seotud riskid” 
(http://eca.europa.eu ).
32 Tähelepanekud 
61 
Perioodi 2014–2020 rakenduskavade koostamisprotsessi hindamise käigus tu -
vastas kontrollikoda mõningaid puudusi. Näiteks Norte (Portugal) rakenduskava 
puhul eraldati rahalist toetust kutseharidusele ja -koolitusele, ehkki vastavat 
eeltingimust ei loetud ei kohaldatavaks ega täidetuks.
Läbivaadatud rakenduskavad on ELi haridusalaste 
eesmärkidega kooskõlas
62 
Juhul, kui rakenduskavad sisaldavad konkreetseid haridusalaseid eesmärke, 
tuleks vastav sekkumisloogika ja tulemuslikkuse seirevahendid välja tuua ja neid 
kirjeldada.
63 
Kontrollikoda analüüsis kaheksat rakenduskava, mis sisaldasid ESFi eraldist prog -
rammiperioodiks 2014–2020, et hinnata, mil määral olid eelkirjeldatud kriteeriu -
mid välja toodud.
64 
Ülevaadatud rakenduskavade esialgne kogueelarve on 23,33  miljardit  eurot, 
millest 13,76  miljardit  eurot tuleb ESFist. Haridusele eraldatakse ESFist 7,14  miljar -
dit eurot ehk 52% ESFi kogutoetusest. IV lisas  esitatakse läbivaadatud rakendus -
kavade eelarveandmed.
65 
Läbivaadatud rakenduskavade analüüs näitas, et üldjuhul sisaldasid need hari -
dusalaseid eesmärke. Sekkumisloogika kirjeldamine oli võrreldes programmi -
perioodiga 2007–2013 tunduvalt paranenud. Ka seirevahendite raamistikku oli 
täiustatud. Ülevaade järelejäänud puudustest on toodud tabelis 5 .
33 Tähelepanekud 
Perioodi 2014–2020 ESFi rakenduskavade hindamine: ELi haridusalased eesmärgid, 
sekkumisloogika ja seirevahendid
EesmärgidRakenduskavad, 
mis sisaldasid ELi ees ­
märke (läbivaadatud 
rakenduskavade arv 
ja osakaal)Sekkumisloogika Seirevahendid
Konteksti ei 
kirjeldatud  
(%)Vajadusi ei 
analüüsitud  
(%)Eesmärgi täitmiseks 
kasutatavatest 
meetmetest ei too ­
dud ühtki näidet  
(%)Eesmärki ei 
kvantifitsee ­
ritud  
(%)Ei esitatud ühtki 
näitajat, millega 
eesmärgi saavuta ­
mist mõõta  
(%)
Koolist 
väljalangenud7 (88%) mitte ühtegi mitte ühtegi mitte ühtegi mitte ühtegi mitte ühtegi
Kolmanda 
taseme hariduse 
omandamine5 (63%) mitte ühtegi mitte ühtegi mitte ühtegi mitte ühtegi mitte ühtegi
Elukestev õpe 6 (75%) mitte ühtegi mitte ühtegi mitte ühtegi 17 mitte ühtegi
Puudulike 
põhioskustega 
isikud3 (38%) mitte ühtegi 33 mitte ühtegi 33 33
Alusharidus 2 (25%) mitte ühtegi mitte ühtegi mitte ühtegi 50 50
Kutseharidus 
ja -koolitus7 (88%) 29 mitte ühtegi mitte ühtegi mitte ühtegi mitte ühtegi
30 juhtu15 6 0 17 14
1 Juhtude koguarv tähistab kõigis kaheksas läbivaadatud rakenduskavas kindlaks tehtud haridusalaste eesmärkide koguarvu.Tabel 5
66 
Hindamine näitas, et üldjuhul kirjeldati rakenduskavades nende elluviimisele eel -
nevat olukorda adekvaatselt ja toodi selle alusel välja vajadused, mis tuleb täita.
67 
Ühtlasi esitati rakenduskavades võimalikud meetmed eesmärkide saavutami -
seks ja juhtpõhimõtted toimingute valimiseks ning vajaduse korral ka peamiste 
sihtrühmade, konkreetsete piirkondade ja toetusesaajate kategooriate kindlaks -
määramiseks. Kui läbivaadatud rakenduskavade koostamine on võrreldes prog -
rammiperioodiga 2007–2013 mõnevõrra paranenud, siis järgmine oluline etapp, 
mille viivad ellu liikmesriigid, on asjakohaste projektide valimine ja rakendamine, 
et toetada rakenduskavades esitatud haridusalaste eesmärkide täitmist.
34 Tähelepanekud 
68 
Kontrollikoda leidis mõningates rakenduskavades puudusi, mis olid peamiselt 
seotud eesmärkide kvantifitseerimise ning näitajate lähte- ja sihtväärtuste 
puudumisega. Nagu tabelis 5  välja toodud, puudutavad need elukestva õppe, 
puudulike põhioskustega isikute ja alusharidusega seotud eesmärke.
Tulemuslikkuse seire paranes, kuid ainult osaliselt
69 
Seire- ja aruandlusraamistik peaks andma komisjonile piisavat teavet, mille alusel 
teha asjakohast seiret ja aruandlust ESFi rahastatavate meetmete tulemuslikkuse 
üle.
70 
Selle aspekti hindamiseks vaatas kontrollikoda üle perioodi 2014–2020 
õigus  raamistiku ja komisjoni juhised, mis on seotud kaheksa läbivaadatud 
rakenduskavaga.
71 
Programmiperioodi 2007–2013 puuduste (vt punktid 33–38) parandamiseks 
kehtestati perioodi 2014–2020 õigusraamistikus ühised tulemusnäitajad29. ESFi 
määruse artiklis 5 on sätestatud, et „kõik ühised väljund- ja tulemusnäitajad 
tuleb esitada kõigi investeerimisprioriteetide kohta.” Vastav aruandlus esitatakse 
iga-aastastes rakendusaruannetes ning see peaks andma järjepidevat ja võrrelda -
vat teavet rakenduskava eesmärkide saavutamise kohta.
72 
Euroopa ühtekuuluvuspoliitika seire ja hindamise suunise30 kohaselt tuleks „siht -
väärtusega siduda ainult sellised näitajad, mis väljendavad konkreetse eesmärgi 
eeldatavaid põhiväljundeid”. Lisaks täpsustatakse suunises, et „ühiste ja prog -
rammispetsiifiliste tulemusnäitajate puhul, millele on aastaks 2023 kehtestatud 
kumulatiivne koguseline sihtväärtus, määratakse kindlaks baasväärtused”.29 Määruse (EL) nr 1304/2013 
I lisa.
30 Programmiperiood 2014–
2020 – Euroopa 
ühtekuuluvuspoliitika 
järelevalve ja hindamine – 
Euroopa Sotsiaalfond – 
suunis – juuni 2015, lk 15.
35 Tähelepanekud 
73 
Oma suunistes ei esitanud komisjon aga täpseid nõudeid iga investeerimisprio -
riteedi tulemite jaoks valitava(te) tulemusnäitaja(te) kohta, et tagada rakendus -
kavadevaheline järjepidevus. Kontrollikoda leiab, et eriti koolist väljalangenute 
arvu vähendamise eesmärgi puhul põhjustas see juhtumeid, kus lähte- ja siht -
väärtuste seadmine täiendavatele näitajatele oleks hõlbustanud meetme mõju -
suse hindamist (vt 4. selgitus ).4. selgitusNäiteid juhtumitest, kus sihtväärtuste seadmine täiendavale tuleminäitajale oleks 
hindamist hõlbustanud
Erieesmärgi „Koolist väljalangemise vähendamine ja ärahoidmine” jaoks valiti Itaalia (Sitsiilia) perioodi 
2014–2020 piirkondlikus rakenduskavas tuleminäitajaks „osalejad, kes töötavad kuus kuud pärast programmist 
lahkumist, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana” (koos lähte- ja sihtväärtusega).
Arvestades aga, et paljud osalejad käivad koolis, ei piisa kõnealusest näitajast üksinda, et sekkumise mõjusust 
hinnata.
Kuivõrd meetme eesmärk on ka osalejate koolist väljalangemise ärahoidmine, oleks kontrollikoja hinnangul 
tulnud seada sihtväärtus ka täiendavale näitajale, nagu ühine tulemusnäitaja „osalejad, kes asusid pärast prog -
rammist lahkumist haridust/koolitust saama” või Itaalia riiklikus ESFi rakenduskavas kasutatud näitaja, millega 
hinnati osalejate olukorda aasta pärast sekkumise lõppu
Raskused haridusmeetmete sidumisel töö leidmise 
väljavaadetega
74 
Programmiperioodi 2014–2020 seire- ja aruandlussüsteemid peaksid andma tea -
vet haridusmeetmete mõju kohta osalejate tööalasele konkurentsivõimele.
75 
Selle kriteeriumi hindamiseks vaatas kontrollikoda üle nõukogu tööhõivesuuni -
sed ja muud asjassepuutuvad ELi dokumendid.
36 Tähelepanekud 
76 
Juba nendes nõukogu tööhõivesuunistes, mis kehtisid ajal, kui perioodi 2007–
2013 ESFi rakenduskavad vastu võeti31, rõhutati inimkapitali (st haridusse) inves -
teerimise laiendamise, parandamise ja kohandamise tähtsust tööalase konku -
rentsivõime suurendamiseks. Seda põhimõtet kinnitati nii 2010. kui 2013. aasta 
tööhõivesuunistes32, eriti seoses kutsehariduse ja -koolituse, elukestva õppe ja 
kolmanda taseme hariduse omandamisega.
77 
Nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldustes hariduse ja koolituse valdkonna üle -
euroopalise koostöö strateegilise raamistiku (HK 2020) kohta tunnistati hariduse 
ja koolituse tähtsust tööalase konkurentsivõime parandamisel ning tehti komis -
jonile ülesandeks esitada ettepanek valdkonna võimaliku Euroopa sihttaseme 
kohta.
78 
2011. aastal tegi komisjon ettepaneku33 kehtestada uus sihttase hiljuti kooli 
lõpetanute tööhõive määra kohta34. Rõhutamaks haridus- ja koolituspoliitika või -
malusi parandada tööhõivealast edukust ja suurendada hiljuti kooli lõpetanute 
tööalast konkurentsivõimet, kehtestas nõukogu kõnealuse sihttaseme 2012. aasta 
mais35.
79 
Vastavalt sihttasemele peaks hiljuti kooli lõpetanute tööhõive määr olema  
2020. aastaks vähemalt 82%. Tegelikud andmed, mis on komisjoni statistikaame -
tis Eurostat kättesaadavad, näitavad, et praegune määr jääb tunduvalt alla ka -
vandatud sihttaseme. 2014. aastal oli hiljuti kooli lõpetanute tööhõive määr ELis 
tervikuna 76%. Viiest külastatud liikmesriigist oli ainult Saksamaa eesmärgi juba 
täitnud. Teistes riikides on määr alates 2006. aastast pidevalt vähenenud  
(vt joonis 5 ).31 Nõukogu 12. juuli 2005. aasta 
otsus liikmesriikide 
tööhõivepoliitika suuniste 
kohta (ELT L 205, 6.8.2005, 
lk 21).
32 Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta 
otsus 2013/208/EL 
liikmesriikide tööhõivepoliitika 
suuniste kohta (ELT L 118, 
30.4.2013, lk 21), mis sisaldab 
otsuse 2010/707/EL lisa 
tööhõivesuuniste kohta.
33 SEK(2011) 670 (lõplik), 24. mai 
2011, komisjoni talituste 
töödokument hariduse ja 
koolituse sihttasemete 
väljatöötamise kohta seoses 
tööalase konkurentsivõime ja 
õpirändega.
34 Hiljuti kooli lõpetanute 
tööhõive määra näitaja 
käsitleb nende 20–34aastaste 
isikute tööhõive määra, kes 
vastavad järgmisele 
tingimustele: esiteks, töötavad 
(ILO määratluse kohaselt), 
teiseks, on omandanud 
vähemalt teise taseme ülemise 
astme hariduse (ISCED 3), 
kolmandaks, ei ole osalenud 
nelja nädala jooksul enne 
uuringut hariduses ja 
koolituses, ja neljandaks, on 
omandanud oma praeguse 
haridustaseme üks, kaks või 
kolm aastat enne uuringut. 
Näitaja arvutatakse ELi 
tööjõu-uuringu andmete 
põhjal.
35 Nõukogu 11. mai 2012. aasta 
järeldused haridus- ja 
koolitussüsteemi lõpetanute 
tööalase konkurentsivõime 
kohta (ELT C 169, 15.6.2012, 
lk 11).
37 Tähelepanekud 
Hiljuti kooli lõpetanute tööhõive määr külastatud liikmesriikides
36 Kolmanda taseme hariduse 
omandamine ja elukestev õpe.Joonis 5
Eesmärk: 82%
2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006100%
90%
80%
70%
60%
50%
40%
30%
20%
10%
0%RumeeniaPortugalItaaliaPrantsusmaaSaksamaa
Allikas : Eurostat.
80 
Perioodi 2014–2020 ESFi määrusega kehtestatud ühised tulemusnäitajad sisalda -
vad nii vahetu mõjuga kui ka pikemaajalisi tulemusnäitajaid, mis väljendavad ra -
kendatud meetmete mõju tööhõivele. Kolme kõige lähemalt tööhõivega seotud 
haridusalase eesmärgi – kutseharidus ja -koolitus, elukestev õpe ning kolmanda 
taseme hariduse omandamine – suhtes olid lähte- ja sihtväärtused määratletud 
aga üksnes kolmandikus perioodi 2014–2020 läbivaadatud rakenduskavadest.
81 
Isegi kui tööhõivega seotud näitajate suhtes olid lähte- ja sihtväärtused määratle -
tud, on Itaalia (Sitsiilia) rakenduskava ainus, kus kolmest kõige lähemalt tööhõive -
ga seotud haridusalasest eesmärgist kahe puhul36 oli olemas selge seos planeeri -
tavate haridusalaste sekkumismeetmete kavandatud osalejate arvu ja tööhõivet 
puudutavate eeldatavate tulemite vahel.
38
 Järeldused ja soovitused
82 
Kontrollikoda järeldab, et ELi haridusalaseid eesmärke on perioodi 2007–2013 
rakenduskavades asjakohaselt arvesse võetud, kuid auditeeritud projektide 
tulemuslikkust ei olnud võimalik järjepidevalt tõendada, sest kvantifitseeritud 
eesmärke ja tulemusnäitajaid kasutati ebapiisavalt. Perioodi 2014–2020 raken -
duskavade ülesehituse ülevaatamisel leidis kontrollikoda, et komisjon pakkus 
liikmesriikidele tuge partnerluslepingute ja rakenduskavade koostamisel ning 
seejärel hindas neid, tuvastades puudujääke. Samuti leiab kontrollikoda, et ELi 
haridusalaseid eesmärke oli asjakohaselt arvesse võetud ning sekkumisloogika 
kirjeldamine oli paranenud. Raamistikus esineb siiski mõningaid puudusi, mis 
võivad mõjutada tulemuslikkuse seiret ja aruandlust rakenduskavade ja projekti -
de tasandil. Lisaks puudub haridusmeetmete ja nende poolt osalejate tööalasele 
konkurentsivõimele avalduva mõju vahel mõnikord selge seos.
ELi haridusalaseid eesmärke võeti perioodi 2007–2013 
läbivaadatud ESFi rakenduskavades arvesse, kuid 
rakenduskavade muutmises ja seires esines puudusi
83 
Rakenduskavade analüüs näitas, et üldjuhul oli ELi haridusalaseid eesmärke ar -
vesse võetud ja need rakenduskavadesse lülitatud. Mõnes rakenduskavas puudu -
sid aga sekkumisloogika elemendid, nagu konteksti kirjeldus ja vajaduste ana -
lüüs (vt punktid 27–32). Lisaks esines puudusi seirevahendite raamistikus, kuna 
eesmärke ei olnud kvantifitseeritud ja näitajad nende mõõtmiseks puudusid (vt 
punktid 33–38).
84 
Üldiselt avaldasid programmiperioodi 2007–2013 jooksul vastu võetud HK 2020 ja 
„Euroopa 2020” läbivaadatud rakenduskavadele vähe mõju, kuna need olid juba 
mainitud dokumentides sisalduvate ajakohastatud eesmärkidega kooskõlas. Suu -
remal osal ülevaadatud rakenduskavadest, mille rahalise toetuse suurust muude -
ti, puudusid arusaadavad selgitused selle kohta, millist mõju avaldab rahaeraldis -
te muutmine vastavate näitajate sihtväärtustele (vt punktid 39–44).
39 Järeldused ja soovitused 
Läbivaadatud projektide tulemuslikkust ei olnud võimalik 
järjepidevalt tõendada
85 
Kontrollikoda uuris valimit, kuhu kuulusid 15 projekti, mis olid korraldusasutuste 
hinnangul kaasa aidanud vähemalt ühe ELi haridusalase eesmärgi saavutamisele. 
Eelduste kohaselt oleks selle alusel pidanud selgelt nähtuma, milline oli projekti -
de mõju osalejatele ja konkreetse haridusalase eesmärgi saavutamisele.
86 
Auditeeritud projektide tulemuslikkust ei olnud võimalik järjepidevalt tõendada. 
See tulenes peamiselt asjaolust, et valitud haridusalastele eesmärkidele kaasa -
aitamise üle ei tehtud järelevalvet ning ligi pooltes auditeeritud projektides 
ei olnud eesmärke kvantifitseeritud. Lisaks ei olnud ligi pooltes läbivaadatud 
projektides seatud muid näitajaid peale osalejate/osalemiste arvu, mis raskendas 
järelduste tegemist selle kohta, millist mõju oli projekt osalejatele tegelikkuses 
avaldanud (vt punktid 48–52).
Perioodi 2014–2020 rakenduskavad on ELi haridusalaste 
eesmärkidega kooskõlas
87 
Komisjon pakkus liikmesriikidele partnerluslepingute ja rakenduskavade koosta -
misel tuge ning hindas neid, tuvastades puudujääke. Perioodi 2014–2020 raken -
duskavade koostamisprotsessi hindamise käigus leidis kontrollikoda mõningaid 
puudusi (vt punktid 55–61).
88 
Läbivaadatud rakenduskavade analüüs näitas, et üldjuhul sisaldasid need 
haridus  alaseid eesmärke. Sekkumisloogika kirjeldamine oli võrreldes programmi -
perioodiga 2007–2013 tunduvalt paranenud. Ka perioodi 2014–2020 seireraamis -
tikku oli täiustatud (vt punktid 65–68).
40 Järeldused ja soovitused 
89 
Kui läbivaadatud rakenduskavade koostamine on võrreldes programmiperioo -
diga 2007–2013 mõnevõrra paranenud, siis järgmine oluline etapp, mille viivad 
ellu liikmesriigid, on asjakohaste projektide valimine ja rakendamine, et toetada 
rakenduskavades esitatud haridusalaste eesmärkide täitmist.
Tulemuslikkuse seire on paranenud, kuid mõned puudused 
püsivad endiselt
90 
Programmiperioodi 2007–2013 puuduste parandamiseks kehtestati perioodi 
2014–2020 õigusraamistikus ühised tulemusnäitajad. Oma suunistes ei esitanud 
komisjon aga täpseid nõudeid iga investeerimisprioriteedi tulemite jaoks valita -
va(te) tulemusnäitaja(te) kohta, et tagada rakenduskavadevaheline järjepidevus 
(vt punktid 71–73).
91 
Haridus avaldab otsest mõju inimese tööalasele konkurentsivõimele ja sisse -
tulekule ning annab sotsiaalseid eeliseid. Tööhõive ning aruka, jätkusuutliku ja 
kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” elluviimiseks peaksid haridus -
alased sekkumismeetmed selgelt keskenduma tööhõivega seotud tulemitele, 
eriti täiskasvanute puhul.
92 
ESFi määrusega kehtestatud ühised tulemusnäitajad sisaldavad nii vahetuid kui 
ka pikemaajalisi tulemusnäitajaid, mis mõõdavad rakendatud meetmete mõju 
tööhõivele. Kolme kõige lähemalt tööhõivega seotud haridusalase eesmärgi – 
kutseharidus ja -koolitus, elukestev õpe ning kolmanda taseme hariduse oman -
damine – suhtes olid lähte- ja sihtväärtused määratletud aga üksnes kolmandikus 
perioodi 2014–2020 läbivaadatud rakenduskavadest (vt punktid 76–81).
41 Järeldused ja soovitused 
93 
Kontrollikoda esitab järgmised soovitused:
1. soovitus
Komisjon peaks kaaluma tulemusnäitaja(te) täpsustamist nende tulemite suhtes, 
mille lähte- ja sihtväärtused tuleks kindlaks määrata iga investeerimisprioriteedi 
raames.
Soovituse täitmise tähtaeg: järgmise programmiperioodi ettevalmistamise 
jooksul.
2. soovitus
Juhul, kui liikmesriigid taotlevad rakenduskavadesse muudatuste tegemist, peaks 
komisjon:
– soodustama selge seose loomist rakenduskavade investeerimisprioriteetide 
ning asjakohaste kvantifitseeritud ja mõõdetavate tulemusnäitajate vahel;
– tagama, et liikmesriigid esitavad rahaeraldiste ümberjaotamise kohta selgi -
tusi, sh nii kvalitatiivset kui ka kvantitatiivset teavet eeldatavate muutuste 
kohta väljund- ja tulemusnäitajates.
Soovituse täitmise tähtaeg: kohe.
3. soovitus
Liikmesriigid peaksid tagama:
– selge seose valitud projektide ja rakenduskavas sisalduvate ELi haridusalaste 
eesmärkide saavutamise vahel;
– asjakohaste tulemusnäitajate kehtestamise, et demonstreerida projekti tege -
likke tulemusi lõplike osalejate jaoks järjepideval viisil ja teha järelevalvet 
rakenduskavade haridusalaste eesmärkide saavutamise üle.
Soovituse täitmise tähtaeg: kohe.
42 Järeldused ja soovitused 
4. soovitus
Juhul, kui see on asjakohane, peaksid komisjon ja liikmesriigid paremini suunama 
rakenduskavade rahastamist meetmetele, mis tugevdavad hariduse ja tööhõive 
vahelist seost; samuti peaksid nad tagama tulemite nõuetekohase seire.
Soovituse täitmise tähtaeg: kohe.
II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Henri GRETHEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 11. mai 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
43
 Lisad
„Euroopa 2020” haridusalaste eesmärkide täitmine
I. Koolist väljalangenute osakaal
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 EESMÄRK
EL (28 riiki) 15,3 14,9 14,7 14,2 13,9 13,4 12,7 11,9 11,2 10,9 10,0
Belgia 12,6 12,1 12,0 11,1 11,9 12,3 12,0 11,0 9,8 10,0 9,5
Bulgaaria 17, 3 14,9 14,8 14,7 13,9 11,8 12,5 12,5 12,9 13,1 11,0
Tšehhi Vabariik 5,1 5,2 5,6 5,4 4,9 4,9 5,5 5,4 5,5 5,8 5,5
Taani 9,1 12,9 12,5 11,3 11,0 9,6 9,1 8,0 7, 8 7, 6 10,0
Saksamaa 13,7 12,5 11,8 11,1 11,9 11,6 10,5 9,8 9,5 9,6 10,0
Eesti 13,4 14,4 14,0 13,5 11,0 10,6 10,3 9,7 11,4 11,8 9,5
Iirimaa 12,2 11,8 11,4 11,7 11,5 10,8 9,7 8,4 6,9 6,9 8,0
Kreeka 15,1 14,3 14,4 14,2 13,5 12,9 11,3 10,1 9,0 8,3 9,7
Hispaania 30,3 30,8 31,7 30,9 28,2 26,3 24,7 23,6 21,9 20,3 15,0
Prantsusmaa 12,7 12,8 11,8 12,4 12,7 12,3 11,8 9,7 9,0 9,2 9,5
Horvaatia 4,7 4,5 4,4 5,2 5,2 5,0 5,1 4,5 2,7 3,0 4,0
Itaalia 20,4 19,5 19,6 19,1 18,6 17, 8 17, 3 16,8 15,0 14,6 16,0
Küpros 14,9 12,5 13,7 11,7 12,7 11,3 11,4 9,1 6,8 5,4 10,0
Läti 15,6 15,6 15,5 14,3 12,9 11,6 10,6 9,8 8,5 9,5 13,4
Leedu 8,8 7, 8 7, 5 8,7 7,9 7, 4 6,5 6,3 5,9 5,5 9,0
Luksemburg 14,0 12,5 13,4 7,7 7,1 6,2 8,1 6,1 6,1 8,6 10,0
Ungari 12,5 11,4 11,7 11,5 10,8 11,4 11,8 11,9 11,4 11,6 10,0
Malta 32,2 30,2 27, 2 25,7 23,8 22,7 21,1 20,5 20,3 20,1 10,0
Madalmaad 12,6 11,7 11,4 10,9 10,0 9,2 8,9 9,3 8,7 8,3 8,0
Austria 10,0 10,8 10,2 8,8 8,3 8,5 7, 8 7, 5 7, 0 7, 3 9,5
Poola 5,4 5,0 5,0 5,3 5,4 5,6 5,7 5,6 5,4 5,3 4,5
Portugal 38,5 36,5 34,9 30,9 28,3 23,0 20,5 18,9 17, 4 14,4 10,0
Rumeenia 17,9 17, 3 15,9 16,6 19,3 18,1 17, 8 17, 3 18,1 18,9 11,3
Sloveenia 5,6 4,1 5,1 5,3 5,0 4,2 4,4 3,9 4,4 5,4 5,0
Slovakkia 6,6 6,5 6,0 4,9 4,7 5,1 5,3 6,4 6,7 7,1 6,0
Soome 9,7 9,1 9,8 9,9 10,3 9,8 8,9 9,3 9,5 9,3 8,0
Rootsi 8,6 8,0 7,9 7, 0 6,5 6,6 7, 5 7,1 6,7 6,6 10,0
Ühendkuningriik 11,3 16,6 16,9 15,7 14,8 14,9 13,4 12,3 11,8 11,0 Ei ole seatud
Allikas : Eurostat.I lisa
44 Lisad 
II. Kolmanda taseme hariduse omandanud 30–34aastaste isikute osakaal
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 EESMÄRK
EL (28 riiki) 29,0 30,1 31,1 32,3 33,8 34,8 36,0 37,1 37,9 38,5 40,0
Belgia 41,4 41,5 42,9 42,0 44,4 42,6 43,9 42,7 43,8 43,1 47,0
Bulgaaria 25,3 26,0 27,1 27,9 27,7 27, 3 26,9 29,4 30,9 32,0 36,0
Tšehhi Vabariik 13,1 13,3 15,4 17, 5 20,4 23,7 25,6 26,7 28,2 29,5 32,0
Taani 43,0 38,1 39,2 40,7 41,2 41,2 43,0 43,4 44,9 46,7 40,0
Saksamaa 25,8 26,5 27,7 29,4 29,8 30,6 31,8 32,9 31,4 31,8 42,0
Eesti 32,5 33,5 34,4 36,3 40,2 40,2 39,5 42,5 43,2 45,2 40,0
Iirimaa 41,3 43,3 46,3 48,9 50,1 49,7 51,1 52,6 52,2 52,3 60,0
Kreeka 26,9 26,3 25,7 26,6 28,6 29,1 31,2 34,9 37, 2 39,4 32,0
Hispaania 39,4 40,9 41,3 40,7 42,0 41,9 41,5 42,3 42,3 41,1 44,0
Prantsusmaa 39,7 41,4 41,0 43,0 43,2 43,1 43,3 44,0 43,7 44,9 50,0
Horvaatia 16,7 16,8 18,5 21,3 24,5 23,9 23,1 25,6 32,2 31,7 35,0
Itaalia 17, 6 18,6 19,2 19,0 19,9 20,4 21,9 22,5 23,9 24,9 26,0
Küpros 46,1 46,2 47,1 45,0 45,3 46,2 49,9 47, 8 52,5 54,2 46,0
Läti 19,3 25,7 26,3 30,5 32,6 35,9 37, 2 40,7 39,9 41,0 34,0
Leedu 39,4 36,4 39,9 40,4 43,8 45,7 48,6 51,3 53,3 56,4 48,7
Luksemburg 35,5 35,3 39,8 46,6 46,1 48,2 49,6 52,5 52,7 50,5 66,0
Ungari 19,4 20,6 22,8 24,0 26,1 28,2 29,8 32,3 34,1 34,9 30,3
Malta 20,7 20,8 21,0 21,9 22,1 23,4 24,9 26,0 26,5 27, 0 33,0
Madalmaad 35,8 36,4 40,2 40,5 41,4 41,2 42,2 43,2 44,8 46,4 40,0
Austria 21,1 20,9 21,9 23,4 23,4 23,6 26,1 27,1 40,0 39,1 38,0
Poola 24,7 27, 0 29,7 32,8 34,8 36,5 39,1 40,5 42,1 43,2 45,0
Portugal 18,3 19,5 21,6 21,3 24,0 26,7 27, 8 30,0 31,3 31,3 40,0
Rumeenia 12,4 13,9 16,0 16,8 18,3 20,3 21,7 22,9 25,0 25,5 26,7
Sloveenia 28,1 31,0 30,9 31,6 34,8 37,9 39,2 40,1 41,0 42,6 40,0
Slovakkia 14,4 14,8 15,8 17, 6 22,1 23,2 23,7 26,9 26,9 27,9 40,0
Soome 46,2 47, 3 45,7 45,9 45,7 46,0 45,8 45,1 45,3 45,3 42,0
Rootsi 39,5 41,0 42,0 43,9 45,3 46,8 47,9 48,3 49,9 50,0 40,0
Ühendkuningriik 36,4 38,3 39,5 41,4 43,1 45,5 46,9 47, 4 47,7 47,7 Ei ole seatud
Allikas:  Eurostat.I lisa
45 Lisad 
Programmitöö, rakendamise, seire ja aruandluse ülevaade
Rakenduskava analüüsimine 
ja heakskiitmine
Iga-aastaste 
rakendamisaruannete 
analüüsimine ja hindamine            Iga-aastaste 
rakendamisaruannete 
ettevalmistamineProjektide seireteabe
edastamineProjektide elluviimineProjektide või nende elluviijate 
valimineRakenduskava
ettevalmistaminePartnerluslepingu analüüsimine 
ja heakskiitminePartnerluslepingu 
ettevalmistamineLiikmesriik Euroopa KomisjonII lisa
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
46 Lisad 
Perioodi 2007–2013 läbivaadatud ESFi rakenduskavade nimekiri
Liikmesriik RakenduskavaKogueraldis  
(miljonites eurodes)ESFi toetuse 
kogusumma  
(miljonites eurodes)Esialgne 
ESFi eraldis 
haridusele1 
(miljonites eurodes)% ESFi  
kogusum ­
mast
PT2007PT05UPO001  - Programa Operacional 
Temático Potencial Humano 2007–20138736 6117 5056 83
2007PT051PO001  - Programa Operacional do 
Fundo Social Europeu Para a Região Autónoma dos 
Açores 2007–2013 Pro-Emprego224 190 104 55
2007PT052PO001  - Programa Operacional de 
Valorização do Potencial Humano e Coesão Social 
da Região Autónoma Da Madeira156 125 82 66
PL2007PL051PO001  - Program Operacyjny Kapitał 
Ludzki Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 
2007–201311 420 9707 4330 45
DE2007DE05UPO001  - Operationelles Programm 
des Bundes für den Europäischen Sozialfonds 
Förderperiode 2007–20136031 3488 914 26
2007DE051PO004  - Operationelles Programm des 
Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozial -
fonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 20131157 872 571 65
2007DE052PO008  - Operationelles Programm 
zur Umsetzung des ESF in NRW in der Förderphase 
2007–20131368 684 432 63
2007DE051PO006  - Operationelles Programm 
für den Einsatz des Europäischen Sozialfonds im 
Freistaat Thüringen in den Jahren 2007 bis 2013836 629 299 48
2007DE051PO002  - Europäischer Sozialfonds 
(ESF) Operationelles Programm des Landes Mec -
klenburg-Vorpommern im Ziel Konvergenz
Förderperiode 2007 bis 2013557 417 275 66
2007DE051PO001  - Operationelles Programm 
des Landes Brandenburg für den Europäischen 
Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 
2013 Ziel Konvergenz Brandenburg Nordost und 
Brandenburg Südwest826 620 260 42III lisa
47 Lisad III lisa
Liikmesriik RakenduskavaKogueraldis  
(miljonites eurodes)ESFi toetuse 
kogusumma  
(miljonites eurodes)Esialgne 
ESFi eraldis 
haridusele1 
(miljonites eurodes)% ESFi  
kogusum ­
mast
IT2007IT051PO007  – Programma Operativo Nazio -
nale Competenze per lo sviluppo1487 743 698 94
2007IT051PO003  - Programma Operativo Regio -
nale Sicilia per il Fondo Sociale Europeo 2007–20132099 1050 302 29
2007IT051PO005  - Regione Puglia
Programma Operativo Regionale 2007–2013 Fondo 
Sociale Europeo1279 640 247 39
2007IT051PO001  - Programma Operativo Obietti -
vo Convergenza
Fondo Sociale Europeo 2007–2013
Regione Campania1118 559 209 37
2007IT052PO006  - Programma Operativo Regio -
nale della Lombardia Ob. 2 FSE 2007–2013798 338 163 48
2007IT052PO004  - Programma Operativo del 
Fondo Sociale Europeo Obiettivo Competitività 
Regionale e Occupazione Regione Lazio 2007–2013736 368 103 28
HU2007HU05UPO001  - Társadalmi Megújulás 
Operatív Program4097 3483 2358 68
CZ2007CZ05UPO002  - Operační program Vzdělávání 
pro konkurenceschopnost2151 1829 1617 88
2007CZ05UPO001  - Operační program Lidské 
zdroje a zaměstnanost 2007–20132157 1837 268 15
RO2007RO051PO001  - Programul Operaţional 
Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane
2007–20134089 3476 1862 54
EL2007GR05UPO002  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Εκπαιδευση Και Δια Βιου Μαθηση2215 1440 1418 99
2007GR05UPO001  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Αναπτυξη Ανθρωπινου Δυναμικου2825 2260 369 16
2007GR05UPO003  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Διοικητικη Μεταρρυθμιση675 505 173 34
48 Lisad 
Liikmesriik RakenduskavaKogueraldis  
(miljonites eurodes)ESFi toetuse 
kogusumma  
(miljonites eurodes)Esialgne 
ESFi eraldis 
haridusele1 
(miljonites eurodes)% ESFi  
kogusum ­
mast
ES2007ES051PO005  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo
2007–2013 Andalucía1445 1156 477 41
2007ES05UPO001  - Programa Operativo Plu -
rirregional Adaptabilidad y Empleo Fondo Social 
Europeo 2007–20135925 4301 1313 31
2007ES051PO004  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo de Galicia 2007–2013448 359 153 43
2007ES051PO003  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Extremadura333 250 128 51
2007ES052PO008  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Madrid514 257 102 40
2007ES051PO002  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Castilla la Mancha225 180 45 25
UK2007UK05UPO001  - ESF England 2007–13 Opera -
tional Programme6049 3090 1047 34
2007UK051PO002  - West Wales and the Valleys 
Convergence Programme Operational Programme 
for the European Social Fund 2007–20131500 834 431 52
FR2007FR052PO001  - Compétitivité Régionale et 
Emploi 2007–2013”
Programme Opérationnel National Fonds Social 
Européen8991 4495 953 21
2007FR051PO004  - Ile de La Réunion
Programme Opérationnel FSE 2007–2013742 517 290 56
SK2007SK05UPO001  - Operačný program 
Vzdelávanie727 618 490 79
BG2007BG051PO001  - Оперативна програма 
„Развитие на човешките ресурси” 2007–2013 г.1214 1032 490 47
BE2007BE052PO005  - Operationeel Programma ESF 
Doelstelling 2 Vlaanderen 2007–20131111 469 167 36
AT2007AT052PO001  – Operationelles Programm 
Beschäftigung Österreich 2007–20131115 472 190 40
Kokku 87 377 59 406 28 385 48
1 Programmiperioodil 2007–2013 tähistatakse hariduse valdkonna eraldisi ELi prioriteedikoodidega 62, 72, 73 ja 74.III lisa
49 Lisad 
Perioodi 2014–2020 läbivaadatud partnerluslepingute ja rakenduskavade nimekiri
Liikmesriik Partnerluslepingu number
DE2014DE16M8PA001  - Partnerschaftsvereinbarung zwischen Deutschland und der europäischen Kommission für die Umsetzung der 
ESI-Fonds unter dem gemeinsamen strategischen Rahmen in der Förderperiode 2014 bis 2020
FR 2014FR16M8PA001  - Accord de partenariat 2014–2020 France
IT 2014IT16M8PA001  - Accordo di partenariato 2014–2020 Italia
PT 2014PT16M8PA001  - Portugal 2020 - acordo de parceria 2014–2020
RO 2014RO16M8PA001  - Acordul de parteneriat România
Liikmesriik Rakenduskava numberKogueraldis  
(miljonites eurodes)ESFi toetuse 
kogusumma  
(miljonites eurodes)Esialgne ESFi 
eraldis haridusele1 
(miljonites eurodes)% ESFi  
kogusum ­
mast
DE2014DE05SFOP002  - Operationelles Programm 
ESF Bund Deutschland 2014–20204830 2689 883 33
2014DE05SFOP012  - Operationelles Programm 
ESF Sachsen 2014–2020828 663 247 37
FR2014FR05M0OP001  - Programme Opérationnel 
au titre de l’objectif „Investissement pour la 
croissance et l’emploi”968 280 213 76
IT2014IT05M2OP001  - Per la Scuola - Competenze 
e Ambienti per l’apprendimento3019 1615 1056 65
2014IT05SFOP014  - POR Sicilia FSE 820 615 193 31
PT2014PT05SFOP001  - PO Capital Humano 3642 3096 3030 98
2014PT16M2OP001  - Programa Operacional 
Regional do Norte 2014–20204166 583 263 45
RO2014RO05M9OP001  - Program Operational 
Capital Uman5059 4221 1257 30
Kokku 23 332 13 762 7 142 52
1 Programmiperioodil 2014–2020 tähistatakse hariduse valdkonna eraldisi ELi prioriteedikoodidega 115, 116, 117 ja 118.IV lisa
50 Lisad 
Rakenduskavades käsitletavate eesmärkide hindamise auditimetoodikaV lisa
Allikas : Euroopa Kontrollikoda.
Hindamine Miks see on oluline  TulemusJah
Ei
Kas eesmärk kajastus rakenduskavas?Edasist 
hindamist 
ei tehta
Kui konteksti pole kirjeldatud, ei saa vajadusi kindlaks teha, 
või siis saab seda teha üksnes osaliselt või üldsõnaliselt. Lähteolukorra analüüs on vajalik selge strateegia väljatöötamiseks.
Vajaduste väljaselgitamine ning seose loomine vajaduste ja 
nende täitmiseks kavandatud tegevuste vahele on vajalik selleks, et tagada efektiivne ressursside eraldamine ELi haridusalaste eesmärkide saavutamiseks.
Projektide, toetusesaajate ja sihtrühmade võimalike 
kategooriate ja tegevuse ajakava kindlaksmääramine aitab tegevust mõjusalt ellu viia. 
Et hinnata eesmärgi saavutamist, tuleb arvuliselt väljendada, 
mida peaks sekkumine algses olukorras parandama. Eesmärgid peaksid olema konkreetsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja tähtajalised (SMART). 
Näitajad on vajalikud elluviidud tegevuse ulatuse ja 
tulemuste seireks. Näitajad peaksid olema asjakohased, heakskiidetud, usaldusväärsed, lihtsad ja töökindlad (RACER).Kas konteksti
kirjeldati?
Kas vajadusi
analüüsiti?
Kas kavandatavad 
tegevused on välja 
toodud?
Kas eesmärk 
kvantiﬁtseeriti?
Kas asjakohased 
näitajad on kindlaks 
määratud?Kvalitatiivne hinnang 
skaalal „Kirjeldus 
puudub“ kuni 
„Ülevaatlik kirjeldus“
Kvalitatiivne hinnang 
skaalal „Analüüs 
puudub“ kuni 
„Ülevaatlik analüüs“
Kvalitatiivne hinnang 
skaalal „Kavandatud 
tegevused puuduvad“ 
kuni „Ülevaatlik 
tegevuskava“
Jah/EiJah/Ei
51 Lisad 
Ülevaade perioodi 2007–2013 läbivaadatud ESFi rakenduskavades tehtud 
muudatustest
Liikmesriik Rakenduskava numberKas rakendus ­
kava muudeti 
programmi­
perioodi jooksul?Kas 
haridusalaseid 
eesmärke 
muudeti?Kas hariduse 
valdkonna 
eraldisi1 
muudeti?Kas haridusega 
seotud näitajaid 
või nende 
sihtväärtusi 
muudeti?
PT2007PT05UPO001  - Programa Operacional 
Temático Potencial Humano 2007–2013Jah Ei Jah Jah
2007PT051PO001  - Programa Operacional do 
Fundo Social Europeu Para a Região Autónoma dos 
Açores 2007–2013 Pro-EmpregoJah Ei Ei Ei
2007PT052PO001  - Programa Operacional de 
Valorização do Potencial Humano e Coesão Social 
da Região Autónoma Da MadeiraJah Ei Ei2Ei
PL2007PL051PO001  - Program Operacyjny Kapitał 
Ludzki Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 
2007–2013Jah Jah Jah Jah
DE2007DE05UPO001  - Operationelles Programm 
des Bundes für den Europäischen Sozialfonds 
Förderperiode 2007–2013Jah Ei Jah Jah
2007DE051PO004  - Operationelles Programm des 
Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozial -
fonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 2013Jah Ei Jah Jah
2007DE052PO008  - Operationelles Programm 
zur Umsetzung des ESF in NRW in der Förderphase 
2007–2013Jah Ei Ei Jah
2007DE051PO006  - Operationelles Programm 
für den Einsatz des Europäischen Sozialfonds im 
Freistaat Thüringen in den Jahren 2007 bis 2013Jah Ei Jah Jah
2007DE051PO002  - Europäischer Sozialfonds 
(ESF) Operationelles Programm des Landes Mec -
klenburg-Vorpommern im Ziel Konvergenz
Förderperiode 2007 bis 2013Ei Ei Ei Ei
2007DE051PO001  - Operationelles Programm 
des Landes Brandenburg für den Europäischen 
Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 
2013 Ziel Konvergenz Brandenburg Nordost und 
Brandenburg SüdwestJah Ei Jah JahVI lisa
52 Lisad 
Liikmesriik Rakenduskava numberKas rakendus ­
kava muudeti 
programmi­
perioodi jooksul?Kas 
haridusalaseid 
eesmärke 
muudeti?Kas hariduse 
valdkonna 
eraldisi1 
muudeti?Kas haridusega 
seotud näitajaid 
või nende 
sihtväärtusi 
muudeti?
IT2007IT051PO007  – Programma Operativo Nazio -
nale Competenze per lo sviluppoEi Ei Ei Jah
2007IT051PO003  - Programma Operativo Regio -
nale Sicilia per il Fondo Sociale Europeo 2007–2013Jah Ei Jah Jah
2007IT051PO005  - Regione Puglia
Programma Operativo Regionale 2007–2013 Fondo 
Sociale EuropeoJah Ei Jah Jah
2007IT051PO001  - Programma Operativo Obietti -
vo Convergenza Fondo Sociale Europeo 2007–2013
Regione CampaniaJah Ei Jah Ei
2007IT052PO006  - Programma Operativo Regio -
nale della Lombardia Ob. 2 FSE 2007–2013Jah Ei Ei Ei
2007IT052PO004  - Programma Operativo del 
Fondo Sociale Europeo Obiettivo Competitività 
Regionale e Occupazione Regione Lazio 2007–2013Jah Ei Jah Ei
HU2007HU05UPO001  - Társadalmi Megújulás 
Operatív ProgramJah Ei Jah Jah
CZ2007CZ05UPO002  - Operační program Vzdělávání 
pro konkurenceschopnostJah Ei Jah Jah
2007CZ05UPO001  - Operační program Lidské 
zdroje a zaměstnanost 2007–2013Jah Ei Jah Jah
RO2007RO051PO001  - Programul Operaţional 
Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane  
2007–2013Ei Ei Ei Ei
EL2007GR05UPO002  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Εκπαιδευση Και Δια Βιου ΜαθησηJah Ei Jah Jah
2007GR05UPO001  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Αναπτυξη Ανθρωπινου ΔυναμικουJah Jah Jah Jah
2007GR05UPO003  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Διοικητικη ΜεταρρυθμισηJah Ei Jah JahVI lisa
53 Lisad 
Liikmesriik Rakenduskava numberKas rakendus ­
kava muudeti 
programmi­
perioodi jooksul?Kas 
haridusalaseid 
eesmärke 
muudeti?Kas hariduse 
valdkonna 
eraldisi1 
muudeti?Kas haridusega 
seotud näitajaid 
või nende 
sihtväärtusi 
muudeti?
ES2007ES051PO005  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 AndalucíaJah Ei Jah Jah
2007ES05UPO001  - Programa Operativo Plu -
rirregional Adaptabilidad y Empleo Fondo Social 
Europeo 2007–2013Jah Ei Jah Jah
2007ES051PO004  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo de Galicia 2007–2013Jah Ei Jah Jah
2007ES051PO003  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 ExtremaduraJah Ei Ei Ei
2007ES052PO008  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 MadridJah Ei Jah Jah
2007ES051PO002  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Castilla la ManchaJah Ei Jah Jah
UK2007UK05UPO001  - ESF England 2007–13  
Operational ProgrammeJah Ei Ei Ei
2007UK051PO002  - West Wales and the Valleys 
Convergence Programme Operational Programme 
for the European Social Fund 2007–2013Jah Ei Jah Jah3
FR2007FR052PO001  - Compétitivité Régionale 
et Emploi 2007–2013 Programme Opérationnel 
National Fonds Social EuropéenJah Ei Jah Jah
2007FR051PO004  - Ile de La Réunion
Programme Opérationnel FSE 2007–2013Jah Ei Jah Jah
SK2007SK05UPO001  - Operačný program 
VzdelávanieJah Ei Jah Jah
BG2007BG051PO001  - Оперативна програма 
„Развитие на човешките ресурси” 2007–2013 г.Jah Ei Ei Jah4
BE2007BE052PO005  - Operationeel Programma ESF 
Doelstelling 2 Vlaanderen 2007–2013Jah Ei Ei Ei
AT2007AT052PO001  – Operationelles Programm 
Beschäftigung Österreich 2007–2013Jah Ei Jah Jah
1 Hariduse valdkonna eraldisi tähistatakse ELi prioriteedikoodidega 62, 72, 73 ja 74.
2 Prioriteedikoodi 74 eraldist suurendati 100 000 euro võrra, mis moodustab ca 0,12% hariduse valdkonna eraldistest.
3 Programmitasandi näitajaid muudeti.
4 Koolist väljalangemise konteksti näitaja sihtväärtust muudeti, võttes arvesse „Euroopa 2020” eesmärke.VI lisa
54 Komisjoni  
vastus
Kokkuvõte
IV
Seoses haridusele eraldatud vahendite vähenemisega märgib komisjon, et programmitöö perioodiks 2014–2020 
on kehtestatud uued valdkondliku kontsentreerumise nõuded selle tagamiseks, et toetus oleks suunatud eeskätt 
seoses strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisega kindlaks määratud vajadustele ja probleemidele (vt 
määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 18).
VII
Komisjon märgib, et ehkki andmete koondamine ELi tasandil on olnud keeruline, sest puudub õiguslik nõue kehtes -
tada ühised tulemusnäitajad, on töö ESFi ekspertide hindamisvõrgustikus, kus kogutakse kokku liikmesriikide seire- 
ja hindamistõendid, aidanud raskused osaliselt ületada.
Lisaks on ajavahemiku 2007–2013 järelhindamise ja eeskätt algatatud valdkondlike uuringute raames püütud 
jõuliselt paigutada konkreetsed tulemusnäitajad ühistesse tulemuskategooriatesse (töö saamine, kvalifikatsiooni 
omandamine või mõni muu positiivne tulemus) ning hinnata järjekindlate väljundite ja tulemuste olemasolu korral 
prioriteetsete suundade põhjal edumäärasid. Selle käigus on teisendatud protsentides väljendatud tulemusnäitajad 
võimaluse korral absoluutarvudeks.
Komisjon märgib, et 2007.–2013. aasta õigusraamistik ei sisaldanud kohustust määrata eesmärgid ja väljundi-/tule -
musnäitajad kindlaks projekti tasandil.
Samuti märgib komisjon, et rahalise eraldise suurenemine või vähenemine ei viita automaatselt vajadusele muuta 
sihtväärtust. Kui rakendamine on alanud ja majanduslik keskkond muutub, saavad liikmesriigid aru, et algse ees -
märgi saavutamiseks tuleb võtta rohkem või vähem või teistsuguseid meetmeid ja selleks võib vaja minna täien -
davaid või vähem vahendeid. Peale selle on samuti oluline meelde tuletada, et paljud 2007.–2013. aasta rakendus -
kavade muudatustest tehti keset majanduskriisi. Võimalik, et mõni meede, mille eesmärk oli tuua inimesed tagasi 
tööturule, vajanuks siis mahukamaid investeeringuid, et saavutada algselt, st enne majanduskriisi kavandatud 
tulemused.
VIII
Komisjon tõstab esile programmitöö perioodi 2014–2020 seire- ja hindamissüsteemi tehtud märkimisväärsed täius -
tused, mis on seotud eelkõige kohustusega esitada ühised tulemusnäitajad ja teha prioriteetsete suundade tasandil 
mõjuhindamisi. Samuti tuletab komisjon meelde täiustusi tegevuse tasandil toimuvas seires (vt komisjoni vastused 
punktidele 68 ja 90).
Seoses tööhõivele avalduva mõju mõõtmisega rõhutab komisjon, et vahetud ja pikaajalised ühised väljundi- ja tule -
musnäitajad tuleb koguda ja esitada kõigi investeerimisprioriteetide kohta.
Komisjoni vastus 55
IX a)
Komisjon on soovitusega nõus ja püüab määrata seoses 2020. aasta järgse programmitöö perioodiga kindlaks tule -
musnäitaja(d), mille lähte- ja sihtväärtused tuleks kehtestada iga investeerimisprioriteedi raames.
IX b) i) Esimene taane
Komisjon on soovitusega nõus ja rakendab seda liikmesriikide rakenduskava muutmise taotluste läbivaatamisel.
IX b) i) Teine taane
Komisjon on soovitusega nõus ja juba rakendab seda kooskõlas kohaldatava õigusraamistikuga. Määruse (EL) 
nr 1303/2013 artiklis 30 on sätestatud, et liikmesriigi esitatud programmide läbivaatamise taotlus peab olema põh -
jendatud ning tooma eeskätt esile programmi muutuste eeldatava mõju liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majan -
duskasvu strateegia eesmärkide saavutamisele ning programmis määratletud erieesmärkidele, võttes arvesse kõne -
alust määrust ja fondispetsiifilisi eeskirju, artiklites 5, 7 ja 8 osutatud horisontaalpõhimõtteid ja partnerluslepingut.
IX b) ii)
Komisjon märgib, et see soovitus on suunatud liikmesriikidele.
IX b) iii)
Komisjon nõustub selle soovitusega.
Kui tehti kindlaks vajadus tugevdada hariduse ja tööhõive vahelist seost (st kui nõukogu esitas riigipõhised soovitu -
sed), kajastus see koostatavates ESFi rakenduskavades. Lisaks on määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 23 alusel komis -
jonil lubatud liikmesriigilt nõuda, et see vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks 
muudatusettepanekuid, et toetada nõukogu asjakohaste soovituste rakendamist. Seepärast on komisjonil juba või -
malus nõuda, kui see on asjakohane – st kui uutes riigipõhistes soovitustes on kindlaks tehtud hariduse ja tööhõive 
vaheline nõrk seos –, vahendite eraldamist kõnealuse seose tugevdamiseks.
Peale selle võimaldab praegune seiresüsteem kontrollida kõiki ühiseid väljundi- ja tulemusnäitajaid, sest liikmesrii -
gid on kohustatud kõik need näitajad esitama (ESFi määruse (2014–2020) artikkel 5). Esimesed andmed esitatakse 
komisjonile esimestes iga-aastastes rakendusaruannetes 31. maiks 2016. Seepärast on võimalik kogu programmi -
töö perioodi vältel jälgida hariduse valdkondliku eesmärgi raames tööhõivetulemusi, isegi kui liikmesriigid ei ole 
seadnud oma rakenduskavades nende tulemusnäitajate puhul eesmärke. Komisjon seisab hea selle eest, et neist 
tulemustest antakse ülevaade iga-aastaste rakendusaruannete kokkuvõttes.
Komisjoni vastus 56
Sissejuhatus
14
Seoses haridusele eraldatud vahendite vähenemisega märgib komisjon, et programmitöö perioodiks 2014–2020 
on kehtestatud uued valdkondliku kontsentreerumise nõuded selle tagamiseks, et toetus oleks suunatud eeskätt 
seoses strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisega kindlaks määratud vajadustele ja probleemidele (vt 
määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 18).
26
Vt komisjoni vastus punktile 14.
Komisjoni ühine vastus punktidele 33 ja 34
Ehkki andmete koondamine ELi tasandil on olnud keeruline, sest puudub õiguslik nõue kehtestada ühised tulemus -
näitajad, on töö ESFi ekspertide hindamisvõrgustikus, kus kogutakse kokku liikmesriikide seire- ja hindamistõendid, 
aidanud raskused osaliselt ületada.
Lisaks on ajavahemiku 2007–2013 järelhindamise ja eeskätt algatatud valdkondlike uuringute raames püütud 
jõuliselt paigutada konkreetsed tulemusnäitajad ühistesse tulemuskategooriatesse (töö saamine, kvalifikatsiooni 
omandamine või mõni muu positiivne tulemus) ning hinnata järjekindlate väljundite ja tulemuste olemasolu korral 
prioriteetsete suundade põhjal edumäärasid. Selle käigus on teisendatud protsentides väljendatud tulemusnäitajad 
võimaluse korral absoluutarvudeks.
42
Komisjon märgib, et rahalise eraldise suurenemine või vähenemine ei viita automaatselt vajadusele muuta siht -
väärtust. Kui rakendamine on alanud ja majanduslik keskkond muutub, saavad liikmesriigid aru, et algse eesmärgi 
saavutamiseks tuleb võtta rohkem või vähem või teistsuguseid meetmeid ja selleks võib vaja minna täiendavaid 
või vähem vahendeid. Peale selle on samuti oluline meelde tuletada, et paljud 2007.–2013. aasta rakenduskavade 
muudatustest tehti keset majanduskriisi. Võimalik, et mõni meede, mille eesmärk oli tuua inimesed tagasi tööturule, 
vajanuks siis mahukamaid investeeringuid, et saavutada algselt, st enne majanduskriisi kavandatud tulemused.
43
Komisjon märgib, et kahe rakenduskava puhul (Campania ja Lazio) hariduse jaoks tehtud rahaeraldis suhteliselt 
võttes eriti ei muutunud. Seoses Campaniaga veendus komisjon teabe põhjal, mis saadi väljundite ja tulemuste 
kohta juba muutmistaotluse laekumise ajal, et algselt seatud eesmärgid jäid kehtima hoolimata rahaeraldise 
vähenemisest.
Lisaks soovib komisjon rõhutada, et ta julgustab liikmesriike olema kavandatud tulemuste ja kulude/osalejate suhte 
osas võimalikult sihikindel. Kui liikmesriigid leiavad, et nad suudavad saavutada samal tasemel tulemused väikse -
mate kuludega, ei sea komisjon seda kahtluse alla. Seevastu rahalise eraldise märkimisväärne suurenemine ilma 
muutuseta osalejate saavutatavates eesmärkides oleks ajendanud komisjoni tegema rakenduskava muutmise ajal 
täiendava analüüsi.
Komisjoni vastus 57
44
Vt komisjoni vastus punkti 42 kohta.
48
Komisjon märgib, et 2007.–2013. aasta õigusraamistik ei sisaldanud kohustust määrata eesmärgid ja väljundi-/tule -
musnäitajad kindlaks projekti tasandil.
ESFi ekspertide hindamisvõrgustiku ja järelhindamise raames on selgunud vajadus täiustada seirekorda, nii et pro -
jekti tasandil oleksid kättesaadavad põhjalikud, usaldusväärsed ja võrreldavad tulemusnäitajad (eriti pärast sekku -
mise lõppemist), mis võimaldaks hinnata tulemuslikkust ja tulemuste jätkusuutlikkust.
See teadmine juba kajastub 2014.–2020. aasta raamistikus. Iga osalejaid toetava tegevuse puhul tuleb koguda and -
meid üksikute osalejate kohta, võttes aluseks osalejate ühised näitajad ja asjakohased konkreetsed näitajad, ning 
tulemuslikkuse andmed tuleks salvestada ja säilitada tegevusliikide kaupa elektrooniliselt, et neid oleks võimalik 
vajaduse korral seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrolli ja auditeerimise eesmärgil koondada (komisjoni dele -
geeritud määruse 480/2014 artikli 24 lõige 2). Kui see on asjakohane, peavad eesmärgid olema seotud säilitatavate 
väljundi- ja tulemusnäitajatega.
51
Vt komisjoni vastus punktile 48.
61
Komisjon tunnistab, et 2014.–2020. aasta rakenduskavades esineb kriteeriumide ja eeltingimuste täitmise osas teata -
vaid ebakõlasid. Komisjon ja liikmesriigid on tegelnud selliste ebakõlade väljaselgitamise ja kaotamisega kooskõlas 
määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 30.
65
Vt komisjoni vastus punktile 68.
67
Valikukriteeriumid koostab ja neid kohaldab tõepoolest korraldusasutus. Need kriteeriumid peavad tagama selle, 
et valitud tegevus aitab kaasa asjakohase prioriteedi erieesmärkide ja tulemuste saavutamisele (määruse (EL) 
nr 1303/2013 artikli 125 lõike 3 punkti a alapunkt i). Kriteeriumid peab heaks kiitma seirekomitee (määruse (EL) 
nr 1303/2013 artikli 110 lõike 2 punkt a), kus komisjon osaleb nõuandva pädevusega.
Komisjon on juhtinud ESFi tehnilises töörühmas toimunud aruteludel liikmesriikide tähelepanu valikukriteeriumide 
tähtsusele erieesmärkide saavutamisel (eeskätt riigipõhiste soovituste elluviimisel).
Komisjoni vastus 58
68
Komisjon märgib, et juhul, kui liikmesriik ei ole usaldusväärsete lähteväärtuste puudumise tõttu suutnud määrata 
tulemusnäitaja jaoks kindlaks kvantifitseeritud sihtväärtust, loetakse, et statistiliste süsteemide ja tulemusnäitaja -
tega seotud eeltingimused on täitmata ning selle vajakajäämise korvamiseks koostatakse tegevuskava.
73
Komisjon märgib, et tulemusnäitajad tuleb kavandada kooskõlas programmi sekkumisloogikaga, et kajastada 
taotletavaid erieesmärke. Näitajate kvantifitseeritud sihtväärtused võimaldavad mõõta edusamme, mis tehakse 
liikumisel erieesmärgi poole. Sihtväärtused kajastavad konkreetseid proovikive, eelkõige liikmesriikidele antud 
riigipõhiseid soovitusi, mis on kooskõlas valdkondliku kontsentreerumisega, ja ESFi suurenenud toetust strateegiale 
„Euroopa 2020”.
Sellega kaasnev konkreetset investeerimisprioriteeti toetavate erieesmärkide mitmekesisus muudab eesmärkide 
seadmiseks sobivate näitajate eelneva standardimise keeruliseks.
Kuigi see ei ole alati seotud kvantifitseeritud eesmärkidega, esitatakse samas kõik ühised väljundi- ja tulemusnäita -
jad kõikide investeerimisprioriteetide kohta ning nende näitajate üle tehakse seiret, mis võimaldab arvutada välja 
edumäärad.
4. selgitus. Näide, mille puhul oleks kasu olnud täiendavast tulemusnäitajast
Komisjon märgib, et
– erieesmärgi kirjeldus hõlmab ka noorte aktiveerimise ja tööalase konkurentsivõime edendamist;
– näitaja sobib kokku erieesmärgi sihtrühmaga, kuhu kuuluvad õpilased ja pered, ent ka passiivsed ja töötud 
noored, ning on kooskõlas mõne ettenähtud tegevusega (praktika, juhendamine ja kooli-/töökogemuse 
omandamine);
– ka keskendumine mõjule, mida sekkumised avaldavad tööhõivele, on arusaadav, võttes arvesse asjaolu, et ra -
kenduskavaga sekkutakse kooskõlas (ja mitte dubleerides) riikliku rakenduskava „Perla la Scuola” sekkumistega, 
millega keskendutakse koolist väljalangemise hariduslikule küljele.
80
Mis puudutab tööhõivele avalduva mõju mõõtmist, siis vahetud ja pikaajalised ühised väljundi- ja tulemusnäitajad 
tuleb koguda ja esitada kõigi investeerimisprioriteetide kohta. Seoses eelnevalt kindlaksmääratud tulemusnäitaja -
tega seotud eesmärkide seadmisega vt komisjoni vastus punktile 73.
Komisjoni vastus 59
82
Komisjon märgib, et 2007.–2013. aasta õigusraamistik ei sisaldanud kohustust määrata eesmärgid ja väljundi-/tule -
musnäitajad kindlaks projekti tasandil.
83
Komisjon märgib, et kooskõlas määruse (EL) nr 1083/2006 artikliga 37 peab rakenduskava sisaldama rahastamiskõlb -
liku piirkonna või sektori tugevate ja nõrkade külgede analüüsi ning valitud strateegiat; valitud prioriteetide põh -
jendust ning teavet prioriteetsete suundade ja nende erieesmärkide kohta. Kui liikmesriigile on esitatud riigipõhine 
soovitus hariduse kohta, saab vajadusi analüüsida siiski üsna piiratult.
Tulemuslikkuse seire ja hindamine rakenduskava tasandil oli võimalik. Ehkki andmete koondamine ELi tasandil on 
olnud keeruline, sest puudub õiguslik nõue kehtestada ühised tulemusnäitajad, on töö ESFi ekspertide hindamis -
võrgustikus, kus kogutakse kokku liikmesriikide seire- ja hindamistõendid, aidanud raskused osaliselt ületada.
Lisaks on ajavahemiku 2007–2013 järelhindamise ja eeskätt algatatud valdkondlike uuringute raames püütud 
jõuliselt paigutada konkreetsed tulemusnäitajad ühistesse tulemuskategooriatesse (töö saamine, kvalifikatsiooni 
omandamine või mõni muu positiivne tulemus) ning hinnata järjekindlate väljundite ja tulemuste olemasolu korral 
prioriteetsete suundade põhjal edumäärasid. Selle käigus on teisendatud protsentides väljendatud tulemusnäitajad 
võimaluse korral absoluutarvudeks.
84
Komisjon märgib, et rahalise eraldise suurenemine või vähenemine ei viita automaatselt vajadusele muuta sihtväär -
tust. Kui rakendamine on alanud ja majanduslik keskkond muutub, saavad liikmesriigid aru, et algse eesmärgi saavu -
tamiseks tuleb võtta rohkem või teistsuguseid ja kulukamaid meetmeid ning selleks võib vaja minna lisavahendeid. 
Peale selle on oluline meelde tuletada, et paljud 2007.–2013. aasta rakenduskavade muudatustest tehti keset majan -
duskriisi. Võimalik, et mõni meede, mille eesmärk oli tuua inimesed tagasi tööturule, vajanuks siis mahukamaid 
investeeringuid, et saavutada algselt, st enne majanduskriisi kavandatud tulemused.
86
Komisjon märgib, et 2007.–2013. aasta õigusraamistik ei sisaldanud kohustust määrata eesmärgid ja väljundi-/tule -
musnäitajad kindlaks projekti tasandil.
87
Komisjon tunnistab, et 2014.–2020. aasta rakenduskavades esineb kriteeriumide ja eeltingimuste täitmise osas teata -
vaid ebakõlasid. Komisjon ja liikmesriigid on tegelnud selliste ebakõlade väljaselgitamise ja kaotamisega kooskõlas 
määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 30.
Komisjoni vastus 60
89
Valikukriteeriumid koostab ja neid kohaldab tõepoolest korraldusasutus. Need kriteeriumid peavad tagama selle, 
et valitud tegevusliigid aitavad kaasa asjakohase prioriteedi erieesmärkide ja tulemuste saavutamisele (määruse 
(EL) nr 1303/2013 artikli 125 lõike 3 punkti a alapunkt i). Kriteeriumid peab heaks kiitma seirekomitee (määruse (EL) 
nr 1303/2013 artikli 110 lõike 2 punkt a), kus komisjon osaleb nõuandva pädevusega.
Komisjon on juhtinud ESFi tehnilises töörühmas toimunud aruteludel liikmesriikide tähelepanu valikukriteeriumide 
tähtsusele erieesmärkide saavutamisel (eeskätt riigipõhiste soovituste elluviimisel).
90
Komisjon märgib, et tulemusnäitajad tuleb kavandada kooskõlas programmi sekkumisloogikaga, et kajastada 
taotletavaid erieesmärke. Näitajate kvantifitseeritud sihtväärtused võimaldavad mõõta edusamme, mis tehakse 
liikumisel erieesmärgi poole. Sihtväärtused kajastavad konkreetseid proovikive, eelkõige liikmesriikidele antud 
riigipõhiseid soovitusi, mis on kooskõlas valdkondliku kontsentreerumisega, ja ESFi suurenenud toetust strateegiale 
„Euroopa 2020”.
Sellega kaasnev konkreetset investeerimisprioriteeti toetavate erieesmärkide mitmekesisus muudab eesmärkide 
seadmiseks sobivate näitajate eelneva standardimise keeruliseks.
Kuigi see ei ole alati seotud kvantifitseeritud eesmärkidega, esitatakse samas kõik ühised väljundi- ja tulemusnäita -
jad kõikide investeerimisprioriteetide kohta ning nende näitajate üle tehakse seiret, mis võimaldab arvutada välja 
edumäärad.
1. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus ja püüab määrata seoses 2020. aasta järgse programmitöö perioodiga kindlaks tule -
musnäitaja(d), mille lähte- ja sihtväärtused tuleks kehtestada iga investeerimisprioriteedi raames.
2. soovitus – Esimene taane
Komisjon on soovitusega nõus ja rakendab seda liikmesriikide rakenduskava muutmise taotluste läbivaatamisel.
2. soovitus – Teine taane
Komisjon on soovitusega nõus ja juba rakendab seda kooskõlas kohaldatava õigusraamistikuga. Määruse (EL) 
nr 1303/2013 artiklis 30 on sätestatud, et liikmesriigi esitatud programmide läbivaatamise taotlus peab olema põh -
jendatud ning tooma eeskätt esile programmi muutuste eeldatava mõju liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majan -
duskasvu strateegia eesmärkide saavutamisele ning programmis määratletud erieesmärkidele, võttes arvesse kõne -
alust määrust ja fondispetsiifilisi eeskirju, artiklites 5, 7 ja 8 osutatud horisontaalpõhimõtteid ja partnerluslepingut.
Komisjoni vastus 61
3. soovitus
Komisjon märgib, et see soovitus on suunatud liikmesriikidele.
4. soovitus
Komisjon on soovitusega nõus.
Kui tehti kindlaks vajadus tugevdada hariduse ja tööhõive vahelist seost (st kui nõukogu esitas riigipõhised soovitu -
sed), kajastus see koostatavates ESFi rakenduskavades. Lisaks on määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 23 alusel komis -
jonil lubatud liikmesriigilt nõuda, et see vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks 
muudatusettepanekuid, et toetada nõukogu asjakohaste riigipõhiste soovituste rakendamist. Seepärast on komisjo -
nil juba võimalus nõuda, kui see on asjakohane – st kui uutes riigipõhistes soovitustes on kindlaks tehtud hariduse ja 
tööhõive vaheline nõrk seos –, vahendite eraldamist kõnealuse seose tugevdamiseks.
Peale selle võimaldab praegune seiresüsteem kontrollida kõiki ühiseid väljundi- ja tulemusnäitajaid, sest liikmes -
riigid on kohustatud kõik need näitajad esitama (ESFi määruse (2014–2020) artikkel 5). Esimesed andmed esitatakse 
komisjonile esimestes iga-aastastes rakendusaruannetes 31. maiks 2016. Seepärast on võimalik kogu programmi -
töö perioodi vältel jälgida hariduse valdkondliku eesmärgi raames tööhõivetulemusi, isegi kui liikmesriigid ei ole 
seadnud oma rakenduskavades nende tulemusnäitajate puhul eesmärke. Komisjon seisab hea selle eest, et neist 
tulemustest antakse ülevaade iga-aastaste rakendusaruannete kokkuvõttes.

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Sündmus Kuupäev
Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 12.11.2014
Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 31.3 .2016
Aruande lõplik vastuvõtmine pärast ärakuulamismenetlust 11.5 .2016
Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 17.6 .2016
Haridusse investeerimine on keskse tähtsusega, et 
suurendada tööviljakust ja soodustada kutsealast arengut 
ning majanduskasvu. Omandatud haridustasemel on 
otsene seos nii tööalase konkurentsivõime kui ka saadud 
töökoha kvaliteediga. Euroopa Sotsiaalfond eraldas 
haridusmeetmete toetuseks perioodil 2007–2013 ligi 
34 miljardit  eurot ja kavatseb perioodil 2014–2020 
eraldada veel 27 miljardit eurot. Kontrollikoda hindas, kas 
ELi haridusalaseid eesmärke oli enne 2013. aastat ellu 
viidud rakenduskavades ja projektides ning edaspidiste 
rakenduskavade kavandamisel asjakohaselt arvesse 
võetud. Kontrollikoja üldine järeldus on, et neid on 
asjakohaselt arvesse võetud. Seires leiti siiski mõningaid 
puudusi ja projektide tulemuslikkust ei olnud võimalik 
alati näidata, kuna puudusid kvantifitseeritud eesmärgid 
ja näitajad.
EUROOPA
KONTROLLIKODA