EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 2.12.2011 
SEK(2011) 1417 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta [millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EÜ) nr 1198/2006 ja nõukogu määr us (EÜ) nr 861/2006 ning nõukogu määrus 
nr XXX/2011 integreeritud merenduspoliitika kohta] 
{KOM(2011) 804 lõplik} 
{SEK(2011) 1416 lõplik}  
 
ET 2   ET 1. RIIKLIKU RAHALISE TOETUSE VAHENDID ÜHISE KALANDUSPOLIITIKA JA 
INTEGREERITUD MERENDUSPOLIITIKA JAOKS  
Ühise kalanduspoliitika jaoks on 2007.–2013. aastal saadaval järg mised rahastamisvahendid.  
– Euroopa Kalandusfond (EKF) (eelarve tä itmine koostöös liikmesriikidega) 
on ühise kalanduspoliitika peamine ra hastamise sammas. Eelarve: 4,304 
miljonit eurot.  
– Teine rahastamisvahend (otsene eelarve täitmine) toetab järgmist: kontroll 
ja rakendamine  (345 miljonit eurot), andmete kogumine ja teadusnõuanded 
(360 miljonit eurot), juhtimine (45 miljonit eurot) ning vabatahtlikud ja 
kohustuslikud panused piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele (9,8 
miljonit eurot 2010. aastal).  
– Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (E AGF) (otsene eelarve täitmine) 
rahastab kalandus- ja vesiviljelustoodet e ühist turukorraldust (15 miljonit eurot 
aastas) ja hüvitab äärepoolseimate p iirkondade kalandussaaduste turustamisel 
tekkivaid lisakulusid (15 miljonit eurot aastas). 
– Integreeritud merenduspoliitikat (IMP) (otsene eelarve täitmine) rahastati 
20,4 miljoni euroga (2008–2010). 2011. aasta lõpus võetakse vastu uus määrus 
(hetkel kaasotsustamismenetluse s) integreeritud merenduspoliitika 
rahastamiseks perioodil 2011–2013. 
Teise rahastamisvahendiga rahastatakse ka  kalandussektori partne rluslepinguid. Nendel 
lepingutel, nagu ka kohustuslike l panustel piirkondlikele kala ndusorganisatsioonidele, on oma 
õiguslik alus ning need jäävad väljapoole Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) 
kohaldamisala. 
2. PROBLEEMI MÄÄRATLUS  
Ühise kalanduspoliitika reform i mõjuhinnangus jõuti järeldus ele, et 2002. aastast tehtud 
edusammudest olenemata ei ole saavutatud ühise kalandusp oliitika eesmärke keskkondliku, 
majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse al al. Üks ebaõnnestumise põhjustest on ühise 
kalanduspoliitika rahastamine. Seda saab selgitada probleemidega, mis on seotud 
rahastamisvahendite ülesehituse ja nende rakendusmehhanismiga , pidades ennekõike silmas 
Euroopa Kalandusfondi (EKF), ja nende sisu puuduliku tõhususega . 
Ülesehituse  poolest on igal rahastamisvahendil oma pr ogrammitöö, järelevalve-, hindamis- ja 
kontrollisüsteemid ning nende üle peetakse eral di läbirääkimisi. Seetõttu on kooskõlastamine 
ja kriitilise massi saavutamine keeruline. Ka  kooskõlastamisest teiste  struktuurifondidega 
piiritlemise teel ei piisa sünergiate tagamiseks ja dubleerimise vältimiseks. 
Lisaks ei keskenduta Euroopa  Kalandusfondiga ühise kalandus poliitika strateegilistele 
prioriteetidele. Tegevuskavad p iirduvad tihti vaid meetmete n-ö menüüga, kust liikmesriigid 
saavad oma valiku teha. Paljude liikmesriikide jaoks on vahendite kasutamist lihtsustavad 
investeeringud tähtsamad keskendu misest ühise kalanduspoliitika pr ioriteetidele. Seda asjaolu 
võimendavad ka puuduvad tingimused, mis ol eksid seotud nendest prioriteetidest 
kinnipidamisega, ning samuti nõrk ja hete rogeenne järelevalve ning hindamine: iga 
liikmesriik on kehtestanud oma näitajad, mis takistab ülevaate saamist ja võrdluste tegemist.  
Lisaks jaotatakse 75 % Euroopa Kalandusfondi vahenditest olenevalt kalanduse ajaloolisest 
osakaalust ühtekuuluvuspoliitikas. Ülejäänud 25 % puhul (lähenemiseesmärgiga hõlmamata 
 
ET 3   ET piirkonnad) on vahendite jaotamise aluseks ka landussektori suurus. Selle tagajärjeks on 
suured erinevused toetuses inimese kohta ( kuni 30/1), mis toob kahju lähenemiseesmärgiga 
hõlmamata liikmesriikidele, kelle kalandus- ja vesiviljelussektor  on suur, seevastu 
kombineerivad teised liikmesriigid aga suured  rahalised eraldised suhtelistelt väikese 
kalandus- ja vesiviljelussektor iga. Koos haldus- ja kont rollisüsteemide loomise ja 
tegevuskavade koostamise pika protsessiga,  mis on Euroopa Kalandusfondi rakendamise 
eeltingimused, on see peamine selgitus Euroopa  Kalandusfondi rahaliste  vahendite praeguse 
madala kasutamismäära jaoks (2011. aasta oktoobriks 20 %).  
Strateegilise lähenemisviisi puudumine selgitab ka  seda, miks paljude pr ojektide puhul ei ole 
saavutatud kriitilist massi  ning miks Euroopa Kalandus fondi pakutavaid võimalusi 
keskkonnavaldkonnas nii piiratult kasutatakse. 
Need ülesehitusega seotud probleemid on peamiselt seotud Euroopa Kalandusfondi 
vahenditega, mille puhul eelarve täitmine to imub koostöös liikmesriikidega, mis hõlmab 
suuremat osa olemasolevatest vahenditest. Otse se eelarve täitmisega vahendite puhul on kõige 
silmatorkavamad probleemid seotud ühise  kalanduspoliitika ja integreeritud 
merenduspoliitika toetuse killustatusega ning tsen traliseeritud eelarve tä itmisega kaasneva 
suure halduskoormusega.  
Puuduvat tõhusust  silmas pidades ei ole ühise kalanduspoliitika rahastamine kaotanud 
keskkonna vallas  liigset püügivõimsust. Vaatamata se llele, et alates 1994. aastast on 
kulutatud laevade lammutamisele 1,7 miljardit eu rot, ei ole suurema osa ELi kalalaevastike 
tegelik püügivõimsus vähenenud. Liigne püügivõ imsus on ülepüügi ja väikese majandusliku 
kasu peamine tõukejõud. Rahastamine riiklikest  vahenditest avaldas väga piiratud mõju ka 
kõrgele tagasiheite määrale paljude ELi kala varude puhul. Ühise kala nduspoliitika reformi 
käsitleva uue ettepaneku juurde kuulub ka ta gasiheitekeeld, mis peaks suurendama nõudlust 
selektiivsemate püügivahendite ja uute kalapüügimeetodite järele.  
Üks teine ühise kalanduspoliitika reformi e dukuse jaoks tähtis tegur on teadusnõuannete 
andmine ja majanduslike andmete esitamine . Hetkel on teadusnõuanded saadaval 45 % 
kaubanduslike kalavarude jaoks, mille eest EL va stutab, kuid see arv peab tuleva aasta 
jooksul kasvama, et tagada üleminek jätkus uutlikule kalapüügile. Kooskõlastamine muudest 
merendusvaldkondadest saadud andmetega on ke hv ja vastavuse tagamine on ebapiisav. 
Vesiviljelus on samuti üks valdkond, kus riik lik rahastamine peab olema tõhusam. Rohkem 
tuleb panna rõhku strateegilisele lähenemisviis ile, et edendada ve siviljeluse sektoris 
keskkonnasäästlikku majanduskasvu. Riiklik to etus peab edendama ka ulatusliku 
veisviljelusega seotud keskkonnakaitseteenusei d tundlikes elupaikades (nt bioloogilise 
mitmekesisuse suurendamine).  
Viimaks on ka mereala ruumilise planeerimise prae gune areng ebapiisav selleks, et lahendada 
probleem merendusega seotud tegevusalade vahelise võitlusega ruumi pärast, millel on negatiivne keskkondlik ja majanduslik mõju. 
Majanduslikust seisukohast  ei ole riiklikud rahastamisvahendid kaotanud 
innovatsioonilõhet ELi kalanduse ja vesiviljel use valdkonnas (tööviljakus on 25 % alla ELi 
keskmise). Madal innovatsiooni tase selgitab  osaliselt ELi laevas tike kehva jõudlust ja 
vesiviljeluse tootmises viimased 15 aastat kest nud seisakut. Innovatsioonilõhe on tihti seotud 
ettevõtete väikese suurusega: 91 % kalanduset tevõtetest omavad ainult ühte laeva ja 98 % 
vesiviljelusega tegelevatest ettevõtetest on VKEd. Nende väik e suurus piirab juurdepääsu 
rahastamisele ja kindlustusele. 
 
ET 4   ET Eriti akuutne on see lü nk turustamise ja müügi puhul. V eel üks valdkond on suur energia 
tarbimine, seda eeskätt püügisektoris. 
Merenduspoliitika segmenteerumine tähendab, et pot entsiaalsed sünergiad jäävad kasutamata 
ega ole ka piisavat  toetust teadusuuringutele tehnoloogili se innovatsiooni jaoks. See takistab 
ka selget arusaamist sellest, kus on tegelik potentsiaal majanduskasvuks merendusvaldkonnas.  
Sotsiaalsest seisukohast  ei ole püügisektoris pakutavad  töökohad atraktii vsed. Paljudes 
rannikukogukondades on kalapüügi tähtsus vähe nemas. Paljudes neist asendavad uued 
tegevused kalanduse kui sisse tuleku ja tööhõive allika , kuid mõnedes rannikukogukondades 
puuduvad alternatiivid tegevuse mitmekesistamise ks. Lisaks võib uus ühi ne kalanduspoliitika 
tuua lühemas perspektiivis kaasa täienda vate töökohtade kaotamise püügisektoris ja 
kõrvalteenuste sektoris. Seet õttu ei pruugi mõned kogukonnad ol la keskpikas perspektiivis 
elujõulised.  
3. KEDA SEE MÕJUTAB ? 
Riikliku rahalise toetuse põhieesmärk on ühi se kalanduspoliitika ja integreeritud 
merenduspoliitika edukuse tagamine. Seda silmas  pidades on mõjutatud sidusrühmad samad, 
kes tuvastati ühise kalanduspolii tika reformi mõjuhinnangu aruandes. 
Sidusrühm  Sidusrühma kirjeldus  Põhihuvid  
ELi püügisektor  Laevaomanikud, laevade käitajad ja  meeskonnad  Kasumlikkuse ja elatusvahendite säilitamine  
Vesiviljeluse 
sektor Vesiviljeluse tootjad  Sama 
Kalandusest 
sõltuvad 
ettevõtjad ja 
kogukonnad  Kalandusest sõltuvad ettevõtjad ja kogukonnad  Sama. Kalanduspiirkondades elavate 
kogukondade elujõulisus  
Töötlemissektor  Nii ELi vetes imporditud kui ka püütud tooraine 
töötlejad  Lisandväärtuse suurendamine, stabiilse 
kättesaadavuse tagamine  
Sektorit 
reguleerivad 
asutused  Kalandust reguleerivad riiklikud, piirkondlikud ja 
kohalikud ametiasutused  Riikliku rahalise toetuse optimeerimine poliitiliste 
eesmärkide saavutamiseks, toiduga varustatuse 
tagamine  
Sektoripõhine 
uurimistegevus  Teadusuuringute asutus ed, kes aitavad kaasa 
kalavarude kaitsele ja haldamisele  Tõhusale kalapüügikorral dusele kaasa aitamine, 
tagades õigeaegse juurde pääsu kvaliteetsetele 
andmetele  
Tarbijad  Kalandus- ja vesivilj elustoodete tarbijad  Kalandustoodete kättesaada vus, hind, kvaliteet ja 
toiteväärtus, pöörates erineval määral tähelepanu 
keskkonnaküsimustele  
Kolmandad riigid  ELi laevastikega konkureeriv kalandussektor. 
Vesiviljelustootjad, eksportijad  Huvide lahknemine kahe huvipoole vahel – need, 
kes näevad ELi väga olulise ekspordituruna ning 
kalandusega tegelevad kohalikud kogukonnad, 
kes konkureerivad kohalikele ressurssidele 
juurdepääsu pärast  ELi laevastikega  
Vabaühendused, 
kodanikuühiskon
d ja ELi 
kodanikud  Kalanduse säästvat majandamist toetavad 
vabaühendused 
Laiem üldsus, keda huvitab kalandus ja 
merekeskkond ja kes sell e pärast muret tunneb  Kalapopulatsioonide, mere keskkonna bioloogilise 
mitmekesisuse ni ng ookeanide, jõgede ja järvede 
üldkasutusväärtuse säilitamine koos 
majanduslikult ja ühis kondlikult jätkusuutliku 
tööstusega. Piisav toiduga varustatus  
 
4. ÕIGUS VÕTTA MEETMEID  
ELil on ainupädevus mere bioloogiliste ressursside kaitses. Sellest edasi (st jagatud pädevuste 
alla kuuluvate ühise kalanduspoliitika osad e puhul) kehtivad subsidiaarsuse ja 
proportsionaalsuse põhimõtted. Ettepanek ELi tulevase eelarve kohta sisaldab tugevat 
 
ET 5   ET subsidiaarsuse põhimõttele vastavat põhjendust,  kuna see juba käsitl eb „poliitikavaldkondi, 
milles EL saab tõhusamalt tegutseda ELi tasandil, olukorras, kus liikmesriigid peavad rakendama kokkuhoiumeetmeid ja tegelema eelarve konsolideerimisega”.  
Kalanduse ja merendusega seotud meetmete se isukohast sisaldab ettepanek uut Euroopa 
Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF), mis tugineb nelj ale sambale: arukas ja 
keskkonnasäästlik kalandus, aruka s ja keskkonnasäästlik vesivilj elus, jätkusuutlik ja kaasav 
territoriaalne areng ning inte greeritud merenduspoliitika. Esimese kolme puhul kasutatakse 
koostöös liikmesriikidega toimuvat eelarve tä itmist, viimase puhul kasutatakse otsest 
tsentraliseeritud eelarve täitmist. Lisaks  hõlmab Euroopa Merendus- ja Kalandusfond 
kaasnevaid meetmeid andmete kogumise ja  teadusnõuannete, kontrolli, juhtimise, 
kalandusturgude (sh äärepoolseimate piirkondade),  piirkondlikele kalavarude majandamise 
organisatsioonidele tehtavate vabatahtlike maksete ja tehnilise abi valdkonnas.  
5. E
UROOPA MERENDUS - JA KALANDUSFONDI EESMÄRGID  
Euroopa Merendus- ja Kalandusfond toetab: 
– uue ühise kalanduspoliitika eesmärke, jätkusuutlikku ja konkurentsivõimelist 
kalandust ja vesiviljelust;  
– integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist;  
– kalanduspiirkondade tasakaalustatud arengut. 
Nende eesmärkide saavutamisega toetab ka  Euroopa Merendus- ja Kalandusfond Euroopa 
2020. aasta strateegiat, eelkõige kolme juhtalga tust: „Ressursitõhus Eu roopa”, „Innovatiivne 
liit” ja „Uute oskuste ja töökohtade tegevuska va”. Määratletud on järgmised erieesmärgid. 
5.1. Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ül esehitusega seotud erieesmärgid: 
– jaotuskriteeriumide läbivaatamine; 
– keskendumine arukatele keskkonnas äästlikele investeeringutele ja 
territoriaalsele arengule; 
– strateegia ja programmitöö täiustamine; 
– kollektiivsete lähenemisviiside edendamine; 
– ühistel näitajatel põhineva  järelevalve- ja hindamisraamistiku loomine; 
– tingimuste tugevdamine; 
– ühise kalanduspoliitika ja integreeritud merenduspoliitik a vaheliste sünergiate 
kasutamine; täitmise lihtsustamine ja halduskoormuse vähendamine ning 
– muude ELi fondidega (nt LIFE-program m) seotud sünergiate kasutamine. 
5.2. Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi  sisuga seotud erieesmärgid: 
– mittetõhusate toetuste kaotamine; 
 
ET 6   ET – kalanduse keskkonnamõju vähendamine;  
– panustamine jätkusuutliku kalanduse kontekstis mere ökosüsteemide 
haldamisse ja säilitamisse ning mere strateegia raamdirektiivi (MSFD) ja 
Natura 2000 eesmärkidesse; 
– vesiviljeluse keskkonnasäästli ku majanduskasvu edendamine;  
– teadusnõuannete ja andmete saada vuse suurendamine; kalanduse ja 
integreeritud merenduspoliitika andmete kooskõlastamine; 
– vastavuse tagamine ühise kalanduspoliitikaga;  
– piiriülese/ökosüsteemil põhineva ELi  vesikondade haldamise edendamine; 
– innovatsiooni suurendamine; 
– loomade tervishoiu ja heaolu edendamine;  
– merenduspoliitika segmenteerumise probleemi lahendamine ja panustamine 
majanduskasvu võimaluste tuvastamisse; 
– energia tarbimise vähendamine ja 
– töökohtade atraktiivsuse suurendami ne ning rannikukogukondade elujõulisuse 
parandamine. 
6. POLIITIKAVALIKUD  
Välja on töötatud kolm reformivalikut. Ko oskõlas ühise kalanduspoliitika reformiga ja 
ettepanekuga ELi tulevase eela rve kohta lükati tagasi valikud:  poliitikat ei muudeta ja 
praegune olukord  säilitatakse. Sellegipoolest jäet akse viimane alusena alles. 
6.1. Ühised elemendid 
Reformivalikutel on ühised elemendid, mis on määratud ette uue üh ise kalanduspoliitika 
ettepanekuga ja komisjoni teatisega mitmeaastase finantsraamistiku kohta: 
• Euroopa Merendus- ja Kalandusfond hõlmataks e ühisesse strateegilisse raamistikku ja 
ühismääruse kohaldamisalasse; 
• jaotuskriteeriumid on kooskõlas  kalandussektori suurusega; 
• enamik laevastikule suunatud toetustest kaotatakse;  
• ühine turukorraldus integreeritakse Eu roopa Merendus- ja Kalandusfondi, kuuest 
sekkumisvahendist säilitatak se ainult ladustusabi;  
• äärepoolseimate piirkondade  hüvituskava integreeritaks e Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfondi; 
• kriitiline mass saavutatakse territoriaalses arengus rõhu panemisega kollektiivsetele 
meetmetele, tootjaorganisatsioonidele, muude le ühiskondlikele asutustele ning kohalikele 
tegevusrühmadele;  
 
ET 7   ET • kehtestatakse tingimused, võttes aluseks toetuskõl blikkuse ja sisu ulatuse, kinnipidamise 
kontrollimäärusest ning ebaseaduslikku, teatamat a ja reguleerimata kalapüüki käsitlevast 
määrusest, kinnipidamise kohustuslikust a ndmete kogumisest ning kinnipidamise riikliku 
vesiviljeluse strat eegilise kava kasutu selevõtmise nõudest; 
• järelevalve põhineb ühisel raamistikul ning paljude l ühistel näitajatel. 
Euroopa Merendus- ja Kalandusfondile eraldata kse 6,692 miljardit eurot (jooksevhindades). 
Eelhindamisest lähtudes peaks see jagune ma poliitikavaldkondade vahel järgmiselt. 
Valdkonnad  Osakaal Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfondist aastatel 2014–2020  
Endine Euroopa Kalandusfondi osa (millest)  67–70 %  
– kalandus  30–35 %  
– vesiviljelus  15 –17,5 %  
– kohalik areng  15–17,5 %  
Vabatahtlikud panused rahvusvahelistele 
organisatsioonidele, kaasa arvatud 
piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele  1,5–2,0 %  
Andmete kogumine ja teadusnõuanded  7–8 %  
Kontroll ja rakendamine  10–11 %  
Turupoliitika, kaasa arvatud hüvitised 
äärepoolseimatele piirkondadele  2,5–3 %  
Juhtimine  0,8–1 %  
Integreeritud merenduspoliitika  6–7 %  
 
6.2. Sisu  
1. võimalus: „EKF +”  (vastab võimalustele 1 ja 1a ühise kalanduspoliitika reformi 
mõjuhinnangus) katsetab kõikide Euroopa Kala ndusfondi endise osa ülesehituse ja sisuga 
seotud probleemide lahendamise mõju, kaasa arva tud kalapüügi alalise ja ajutise peatamise 
tühistamine, tugevam strateegiline progra mmitöö, ühise kalanduspoliitika eesmärkidega 
seotud tingimused, uus hindamis- ja järelevalv eraamistik ning ühisprojektidele prioriteedi 
andmine. Territoriaalset arengut tugevdataks e ja kooskõlastatakse pa remini muude kohalike 
arengualgatustega. Säilib rahastamisvahendite ülesehitus, kuid nende ulatust ja eesmärke 
püütakse paremini kooskõlastada. 
2. võimalus: „EKF + integratsioon” : lisaks 1. võimalusele kaasat akse uude fondi kõik ühise 
kalanduspoliitika rahastamisvahendid, kuid neid  hallatakse jätkuvalt eraldi kehtivate 
rakendusviiside kohaselt (eelarve täitmine koost öös liikmesriikidega või otsene eelarve 
täitmine). Integreeritud merenduspo liitika ei kuulu tulevasse fondi. 
 
ET 8   ET 3. võimalus: „Euroopa Merendus- ja Kalandusfond lähenemine” : andmete kogumise, 
kontrollimise, ühise turukorra lduse ja äärepoolseimate p iirkondade rahastamisvahendite 
integreerimine Euroopa Merendus- ja Kalandus fondi koostöös liikmesriikidega toimuva 
eelarve täitmise kohaselt. Integreeritud merenduspoliitika kuulub tulevasse fondi. 
7. VALIKUVÕIMALUSTE HINDAMINE / EELISTATUD VALIK  
Valikuvõimaluste võrdluse aluseks on analüüs  nende potentsiaa li kohta vähendada 
tagasiheidet, ületada innovatsioonilõhe ja luua töökohti rannikukogukondades. 3. valik on 
eelistatav nii mõju kui ka ELi meetmete kulutasuvuse poolest. 
 Keskkonnasäästlikkus  Majanduslik 
jätkusuutlikkusSotsiaalne 
jätkusuutlikkusLihtsustamine 
ja 
halduskoormuse 
vähendamine  Kulutasuvus  
Praeguse olukorra 
säilitamine  (-) (-) (-) (-) (-) 
Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfond +
 (XX) (XX) (XX) (XX) (XX) 
Euroopa 
Merendus- ja Kalandusfond + 
integratsioon
 (XX) (XX) (XX) (XXx) (XXx) 
Euroopa 
Merendus- ja Kalandusfond 
lähenemine
 (XXx) (XXx) (XXx) (XXX) (XXX) 
8. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Euroopa Merendus- ja Kalandusfond vajab tuge vat järelevalve- ja hindamissüsteemi. 
Komisjon ja liikmesriigid peaksid kokku leppima ühistes näitajates väljundi, tulemuste ja 
mõju jaoks, mille aluseks on meetmete/pr ogrammi tasandil kogutud ning riiklikul/ELi 
tasandil koondatud andmed.