KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Säästvam kalapüük ELis: ülevaade olukorrast ja suunad 2021. aastaks



1.Sissejuhatus

Käesolevas teatises antakse ülevaade ELi laevastike edusammudest säästva kalapüügi saavutamisel ning hinnatakse ELi laevastiku sotsiaal-majanduslikke tulemusi, püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahelist tasakaalu ning lossimiskohustuse rakendamist. Teatist tuleks lugeda koos lisatud komisjoni talituste töödokumendis esitatud teabega.

Lisaks sisaldab teatis põhisuundasid, mille abil kujundatakse komisjoni ettepanekuid 2021. aasta kalapüügivõimaluste kohta. Liikmesriikidel, nõuandekomisjonidel, sidusrühmadel ja üldsusel palutakse arutleda teatises esitatud poliitikasuundade üle ning esitada komisjonile tagasiside 31. augustiks 2020.

2.FMSY saavutamisel tehtud edusammud

Kalavarudele avaldatav surve vähenes Atlandi ookeani kirdeosas ühtlaselt aastatel 2003–2018. Kuigi kalastussuremuse aritmeetiline keskmine oli enam kui 1,5 korda suurem kalastussuremusest maksimaalse jätkusuutliku saagikuse (FMSY) juures 2000. aastate alguses, on see stabiliseerunud ja on nüüd ligikaudu 1,0. See tähendab, et kalapüük on pidevalt muutunud säästvamaks. See tähendab ka seda, et maksimaalse jätkusuutliku saagikuse (MSY) eesmärk on üldjoontes saavutatud, kuigi mõned probleemid tuleb veel lahendada.

Lubatud kogupüük (TAC) on üks ühise kalanduspoliitika peamisi majandamisvahendeid. Komisjon tegi ettepaneku kehtestada Atlandi ookeani kirdeosas ja sellega piirnevatel aladel 2020. aastaks lubatud kogupüük kalastussuremuse (FMSY) kestlikul tasemel või alla selle kõigi 78 lubatud kogupüügi puhul, mille kohta olid saadaval FMSY-alased nõuanded, välja arvatud kuuel juhul, mille puhul Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu (ICES) soovitas püüki mitte teostada. Sellistel juhtudel otsustati kehtestada väike lubatud kogupüük ainult kaaspüügi puhul, et kahanenud kalavarusid oleks võimalik taastada, ilma et lõpetataks enneaegselt olulist töönduslikku kalapüüki või takistataks teadlastel koguda teaduslikke andmeid.

Lisaks osutusid kasulikuks Läänemere, Põhjamere ja läänepiirkonna vete piirkondlikud mitmeaastased kavad, mis tagasid vajaliku paindlikkuse kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel, võimaldades samas kindlaks määrata püügitasemed maksimaalse jätkusuutliku saagikuse vahemikus. Teatavatel rangelt piiratud juhtudel võimaldasid need kehtestada lubatud kogupüügi maksimaalse jätkusuutliku saagikuse ülemises vahemikus, millega tasakaalustati heas seisundis kalavarude vähenemist. Nii oli see euroopa merluusi ja põhjapoolse merluusi puhul. Samal ajal olid mitmeaastased kavad väga olulised, et kehtestada lubatud kogupüük maksimaalse jätkusuutliku saagikuse madalamas vahemikus mitme kalavaru puhul, mis ei olnud heas seisundis.

Nõukogu kehtestas 78 lubatud kogupüügist 62 kooskõlas FMSY tasemega. Seepärast eeldatakse, et 2020. aastal on üle 99 % Läänemerel, Põhjamerel ja Atlandi ookeanil lossitud saagist, mida majandab üksnes EL, pärit säästvalt majandatud kalandusest.

Seoses Atlandi ookeani kirdeosa 11 kalavaruga, mida majandatakse koos ELi-väliste riikidega, võib kinnitada ELi vetes kuni 2014. aastani täheldatud üldist positiivset suundumust; selle F/FMSY näitaja mediaanväärtuse alusel jälgitakse tähelepanelikult ELi vetes toimuvat. Pärast 2014. aastat näitab see näitaja siiski, et nende kalavarude arv, mida kasutatakse üle FMSY taseme, on suurenenud.

Lisaks lubatud kogupüügi kehtestamisele võttis nõukogu 2019. aastal mitmeaastaste kavade alusel vastu parandusmeetmed, et võimaldada teatavate kalavarude taastamist. Nendeks on Keldi mere tursk ja merlang ning Läänemere idaosa tursk. ELi ja Norra konsultatsioonide käigus lepiti kokku ka Põhjamere tursa ning Skagerraki ja Kattegati tursa suhtes võetavates parandusmeetmetes. Nende eriti raskes olukorras olevate kalavarude majandamisel keskendutakse nüüd biomassi taastamisele. Seetõttu kehtestati erakorralised kaitsemeetmed, et vähendada nende püüki peamises töönduslikus kalapüügis (kasutades selektiivsemaid püügivahendeid) ja tagada, et täielikult dokumenteeritud kalapüügi puhul saadakse püügitavadest õigesti aru.

Kuigi need parandusmeetmed on kasulikud, et tagada Keldi mere tursavarude kiirem taastumine kooskõlas läänepiirkonna vete mitmeaastase kava eesmärkidega, oleks komisjon eelistanud, et Keldi mere tursa lubatud kogupüük kehtestataks 2020. aastaks tagasihoidlikumal tasemel.

Vahemere ja Musta mere kalastussuremuse näitaja (F/FMSY) püsis ajavahemikul 2003–2017 väga kõrgel tasemel. Alates 2011. aastast, mil F/FMSY saavutas kõigi aegade kõrgeima taseme, on F/FMSY väärtus püsinud ligikaudu 2,4 juures. See näitab, et kalavarusid kasutatakse keskmiselt palju rohkem, kui on ühise kalanduspoliitika kestlikkuseesmärk.

2.1.Biomassiga seotud suundumused

Atlandi ookeani kirdeosas on biomass alates 2007. aastast jätkuvalt suurenenud ja oli 2018. aastal 48 % suurem kui 2003. aastal täielikult hinnatud kalavarude puhul.

Vahemeres ja Mustas meres on olukord jäänud alates andmeseeriate algusest 2003. aastal sisuliselt samaks, kuigi alates 2012. aastast võib biomass olla veidi suurenenud. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) märgib siiski, et selle näitaja osas valitseb suur ebakindlus.