1. Sissejuhatus

Komisjoni digitaalse ühtse turu strateegias , mis võeti vastu 2015. aasta mais, toodi digitaalne infosisu esile ühe peamise digitaalmajanduse kasvu hoogustava tegurina. Strateegias rõhutati vajadust võtta meetmeid, mis muudaksid digitaalse sisu (sealhulgas audiovisuaalne sisu, muusika, raamatud ja muu) ning juurdepääsu turu- ja õiguskeskkonnale kasutajate jaoks veebipõhiselt laialdasemalt kättesaadavaks, mis on endiselt loovust, selle jätkusuutlikku rahastamist ja kultuurilist mitmekesisust toetav tegur.

Autoriõigusi käsitlevate ELi eeskirjade sihipärane ajakohastamine nende eemärkide saavutamise võtmeelemendina on välja toodud komisjoni 2015. aasta detsembri teatises „Autoriõiguse euroopalikuma ja aja nõuetele vastava raamistiku suunas“ . Teatises on esitatud suunatud meetmed ja pikaajaline nägemus, mis kajastab vajadust ühtset turgu kõnealuses valdkonnas edasi arendada, ajakohastada eeskirju vastavalt reaalse digitaalse olukorraga, tagada, et Euroopa loomemajandus on endiselt konkurentsivõimeline, ning säilitada vajalik tasakaal autoriõiguse ja muude avalikku huvi puudutavate poliitikaeesmärkide nagu hariduse, teadusuuringute, innovatsiooni ja puuetega inimeste vajaduste vahel.

Lisaks 2015. aasta detsembri ettepanekule võtta vastu määrus veebisisuteenuste piiriülese kaasaskantavuse kohta , mille eesmärk on võimaldada ELi elanikel kodus ostetud või tellitud digitaalse sisuga reisida, teeb komisjon nüüd ettepaneku mitme seadusandliku meetme kohta, millel on kolm eesmärki: i) tagada kogu ELis kasutajatele ulatuslikum juurdepääs digitaalsele sisule veebis ning pakkuda seda ka uutele kasutajatele, ii) kohandada digitaal- ja piiriülesele keskkonnale teatavad erandid ning iii) edendada hästitoimivat ja õiglast autoriõiguse turgu. Veel töötab komisjon välja meetmed tulemusliku ja tasakaalus oleva autoriõiguste kaitse tagamise süsteemi loomiseks. See on eriti oluline võitluses kaubanduses lokkava autoriõiguse rikkumise vastu.

Nagu on rõhutatud detsembri teatises, ei saa autoriõigust käsitlevaid ELi eeskirju käsitleda eraldi laiemast poliitikameetmete kogumist, sealhulgas eelkõige programmist „Loov Euroopa“, mis edendab Euroopa rikkalikku kultuuriloomingut ja mõjutab kultuuri- ja loometööstuse, innovatsiooni- ning kultuurilise mitmekesisuse keskkonda.

ELis asuvad muu hulgas ühed suurimatest kirjastustest, dünaamiline muusikatööstus ja ülemaailmselt tunnustatud filmisektor. Seetõttu on Euroopa üks ülemaailmse tööstus- ja kultuuritegevuse juhtivatest eestvedajatest. Samas seisab mõni Euroopa kultuuri- ja loomemajanduse valdkond silmitsi eriti suurte konkurentsi- ja ettevõtlusalaste ning rahastamisprobleemidega. Näiteks Euroopa filmitööstusele oleks abi uuest vaatajaskonnast nii Euroopa Liidus kui väljaspool seda. Sellel peaks olema positiivne mõju uute ärimudelite ja uute tuluallikate arendamisele, võttes arvesse toodangu suuruse, kättesaadavuse ja nähtavusega seotud küsimusi.

Lisaks kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse edendamisele, kultuuri- ja loomesektori professionaalsemaks muutmise toetamisele ning kultuuri ja loomesisu kättesaadavamaks muutmisele on programmi „Loov Euroopa“ eesmärk käsitleda mõningaid konkurentsiga seotud probleeme, sealhulgas rahastamise võimaldamist uuest tagatisrahastust, mis on juba loodud ja mille eelarve on 121 miljonit eurot.

Komisjon teeb ettepaneku algatada seadusandlikke ja mitteseadusandlikke meetmeid sisaldav laiaulatuslik tegevuskava, et aidata Euroopa autoriõiguse sektoril ühtsel turul areneda ja Euroopa autoritel jõuda uute sihtrühmadeni, muutes samal ajal Euroopas loodud teosed laialdaselt kättesaadavaks nii Euroopa kodanikele kui ka piiriüleselt. Käesolevas teatises käsitletakse pärast detsembri teatise vastuvõtmist toimunud viimaseid arenguid ja hetkeolukorda.

2. Meetmed tagamaks digitaalsele sisule laialdasem juurdepääs kogu ELis

Detsembri teatises tõi komisjon välja eesmärgi kaotada järk-järgult tõkked, mis takistavad piiriülest juurdepääsu infosisule ja teoste levikut üle kogu ELi, võttes eelkõige arvesse järjest levinumat internetiühendust ja digitaaltehnoloogiat. Eesmärk on suurendada teoste kättesaadavust Euroopa kodanike jaoks, pakkuda loojatele uusi turustuskanaleid, edendada liikmesriikide kultuuri ja tõsta tähelepanu keskmesse ELi ühine kultuuripärand.

Detsembri teatises esitati sihipärased meetmed, et hõlbustada televisiooni- ja raadioprogrammide piiriülest levitamist veebis, tellitavate videoteenuste (VoD) platvormidel pakutavate Euroopa audiovisuaalteoste litsentsimist ning selliste teoste digiteerimist ja laiemat levitamist, mida enam ei turustata. Nagu on märgitud detsembri teatises, on programmi „Loov Euroopa“ allprogrammi MEDIA raames, mis on Euroopa päritoluga teoste arendamist, levitamist ja nende müügi soodustamist toetanud juba 25 aastat, võetud mitu meedet, mille eesmärk on teha Euroopa filmid laiemalt kättesaadavaks kogu ELis nii äri- kui ka mitteäriliste kanalite kaudu. Need meetmed on esitatud allpool koos uute kavandatavate autoriõigust käsitlevate õigusaktidega.

Esiteks määruse ettepanek, mille eesmärk on luua soodsad tingimused televisiooni- ja raadioprogrammide selliste uute internetipõhiste piiriüleste levitamisviiside kasutamiseks, mis on võrreldavad traditsiooniliste edastusviisidega satelliidi vahendusel ja kaabli kaudu. Uued eeskirjad, mis põhinevad kehtiva satelliit- ja kaabellevi direktiivi sätetel, muudavad teatavate ringhäälinguorganisatsioonide osutatavate teenuste (programmid, mida ringhäälinguorganisatsioonid edastavad veebis reaalajas, ja kordusülekannete teenused) ja selliste vahendite kaudu nagu IP-televisioon (televisiooni- või raadioteenused sisetelevisioonisüsteemis internetiprotokollil põhinevates võrkudes) järelvaatamisteenuste saamiseks vajalike õiguste saamise lihtsamaks ja kiiremaks. Kõnealuste eeskirjade eesmärk on hõlbustada turu arengut ja levitada laiemalt Euroopa raadio- ja telesaateid, mis on eurooplaste jaoks olulised teabe- ja meelelahutusallikad. See omakorda suurendab tarbijate valikuvõimalusi ja kultuurilist mitmekesisust.

Paralleelselt nähakse ettepanekuga võtta vastu digitaalsel ühtsel turul autoriõigusi käsitlev direktiiv ette uus läbirääkimiste mehhanism, mis lihtsustab litsentsilepingute sõlmimist audiovisuaalteoste kättesaadavaks tegemiseks tellitavate videoteenuste platvormidel. See on osa laiemast poliitikast, mille eesmärk on käsitleda erinevaid tegureid, mis põhjustavad Euroopa audiovisuaalteoste, eelkõige filmide vähest kättesaadavust kogu ELis. Euroopa filme, mida üldjuhul toodavad väikesed filmiettevõtjad, levitatakse ELis veebi kaudu märkimisväärselt vähem kui USA filme. Sellistes piirkondades, kus kohalike levitajatega lepinguid sõlmitud ei ole, puudub Euroopa kodanikel võimalus neid filme seaduslikul viisil vaadata. Litsentsimisküsimusi ja nendega seotud õiguslikke ja lepingulisi probleeme Euroopa audiovisuaalteoste kasutamisel tellitavate videoteenuste kaudu käsitletakse ka struktureeritud dialoogis sidusrühmadega. Komisjoni eesmärk on dialoogi edendada ja kutsuda regulaarselt kokku kõiki väärtusahelas osalejaid (tootjad, autorid, müügiesindajad, levitajad, ringhäälinguorganisatsioonid, koondavad ettevõtjad, tellitavate videoteenuste platvormid). Dialoogi eesmärk on ühtlustada litsentsimistavasid ja soodustada valdkondlikke kokkuleppeid ning see tooks kaasa Euroopa teoste jätkusuutlikuma kasutamise ning laiaulatuslikuma kättesaadavuse. Komisjon esitab aruande dialoogi tulemuste kohta 2018. aasta lõpuks.

Komisjon julgustab ka selliste praktiliste meetmete väljatöötamist, mis muudaksid audiovisuaalteoste litsentsimise nende kasutamise erinevates piirkondades kõikjal ELis lihtsamaks ja tõhusamaks. Need hõlmavad litsentsimiskeskuste ehk selliste veebipõhiste vahendite arendamist, mis võimaldavad Euroopas loodud teoste digitaalset levitamist riikides, kus neid ei ole kinodes levitatud või kus ei ole üleriigilist levitajat, ning erinevate tootjate audiovisuaalteoste selliste kureeritud kataloogide loomist, mida on võimalik tellitavate videoteenuste osutajatele pakkuda. Lisaprobleemid tulenevad sellest, et audiovisuaalsektoris puudub ühtne identifitseerimissüsteem. Selle asemel on turul kasutamiseks olemas kaks teoste standardtunnust, kuid audiovisuaalsektoris ollakse nende kasutamise suhtes kõhkleval seisukohal, kuna tunnused ei ole koostalitlusvõimelised. See tähendab, et litsentsimistegevus on koormav ja seda ei ole lihtne automatiseerida. Kahe eraldi standardtunnuse eest vastutavad organisatsioonid töötavad hetkel koos komisjoniga selle nimel, et nende andmebaasid ja tunnused oleksid koostalitlusvõimelised. Komisjon uurib ka võimalusi, kuidas ajendada õiguste omanikke tegema need teosed, mille levitamiseks saadakse toetust programmi „Loov Euroopa“ allprogrammist „MEDIA“, kättesaadavaks piirkondades, kus levitamise lepingut ei ole sõlmitud.

Võetud on meetmeid, et lahendada puuduliku nähtavuse ja keelebarjääri probleemid, mis takistavad Euroopa kasutajatel Euroopas loodud teostele ligi pääseda. Subtiitrid ja dubleerimine on audiovisuaalteoste piiriülese levitamise võtmeks ning neid rahastatakse nii programmi „Loov Euroopa“ allprogrammist „MEDIA“ kui ka muudest riiklikest vahenditest. Komisjoni eesmärk on suurendada riiklikku rahastamist ning subtiitrite ja dubleerimise kasutamist programmi „Loov Euroopa“ allprogrammi „MEDIA“ alusel käimasolevate projektide ja sellise elektroonilise andmebaasi kaudu, mis võimaldab ELis tegutsevatel ettevõtjatel olemasolevatele subtiitritele ja dubleerimisele lihtsalt juurde pääseda ja mis käivitatakse 2016. aasta lõpuks. Ka interneti otsingumootorid on tõhusad vahendid, mille abil on tarbijatel võimalik leida seaduslikke võimalusi filmide vaatamiseks. Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet on välja töötamas sellist otsingumootorit, mis toimiks Euroopa tasandil, ja riiklike otsinguvahendite loomise meetmete kogumit, mis hakkab täielikult toimima 2017. aastal ja on mõeldud liikmesriikidele tasuta kasutamiseks. Komisjon soodustab ka andmete ja automatiseeritud vahendite kasutamist sisusoovituste jaoks. See võimaldab võtta arvesse laiemat huvi- ja soovideringi ning arendada ja suurendada Euroopa päritoluga teoste publikut. Laiemas plaanis on on eesmärk tutvustada Euroopa filme oluline väljakutse, mille üle peab komisjon arutelusid Euroopa filmiagentuuride direktorite ühendusega. Arvestades võimalust, et koostöös toodetud filme levitatakse Euroopas ja väljaspool, uurib komisjon koos Euroopa filmiagentuuride direktorite ühendusega 2017. aastal Euroopas koostööna valminud filmide ühiste müügiedendusmeetmete arendamise võimalust. Kõik need meetmed täiendavad hiljuti vastu võetud ettepanekut muuta audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi . Ettepanekuga nähakse ette tõhustatud nõue edendada Euroopa päritolu teoseid tellitavate videoteenuste platvormide kaudu, tagades nii teoste kättesaadavuse kui ka nähtavuse.

Lisaks teeb komisjon tööd selle nimel, et uurida alternatiivseid rahastamis-, tootmis- ja levitamismudeleid, mille puhul võetakse algusest peale arvesse ühtset turgu ja ülemaailmset turgu. Sellega seoses pöörab komisjon erilist tähelepanu Euroopa animafilmide sektorile. Selles valdkonnas on lugude jutustamine erilise tähtsusega ja teosed liiguvad piiriüleselt lihtsamini. Animafilmide tootjad töötavad enamasti üheaegselt erinevate projektidega televisioonis ja filmitööstuses ning neil on võimalik teha teiste stuudiotega eraldi projektide kallal ühistööd. Paralleelselt olemasoleva toetusega, mida antakse programmi „Loov Euroopa“ allprogrammi MEDIA alusel, algatab komisjon enne käesoleva aasta lõppu dialoogi Euroopa suuremate animafilmide stuudiotega, et arutada, kuidas seda sektorit arendada. Dialoogist peaks ka selguma selle sektori vajadused erinevates valdkondades alates ajude äravoolu vähendamisest kuni animafilmide ja tele-animafilmide levitamise tõhustamiseni. Kõnealuse dialoogi eesmärk oleks leppida 2017. aasta keskpaigaks kokku ühine tegevuskava selle sektori jaoks.

Ettepanekus võtta vastu digitaalsel ühtsel turul autoriõigust käsitlev direktiiv nähakse kultuuripärandi valdkonna asutuste jaoks ette lahendused õiguste lihtsamaks litsentsimiseks. See on vajalik selliste tööde digiteerimiseks ja levitamiseks, mida enam ei turustata, kuid millel on suur kultuuriline väärtus. Töödele ligipääsu võimaldamine mittekaubanduslikel eesmärkidel nt haridusasutustele, avalikele raamatukogudele ja muudele platvormidele kui kino on samuti väga oluline vahend kultuurilise mitmekesisuse tagamiseks, hariduslikel eesmärkidel ja ühiskonnaelus osalemiseks. Sellistel kanalitel koos paranenud meediapädevusega võib olla oluline roll Euroopa päritolu teoste tutvustamisel ja neile jätkusuutliku publiku loomisel. Lisaks uurib komisjon koos Euroopa filmiagentuuride direktorite ühenduse ja audiovisuaalsektoriga võimalust luua 2017. aastal hariduslikel eesmärkidel Euroopa filmide kataloog ja seda rahastada. See oleks kasulik katseprojekt tutvustamaks noortele Euroopa filmide mitmekesisust ja kvaliteeti.