Komisjon jälgib tähelepanelikult liikmesriikide edusamme õigusaktide koostamisel ja vastuvõtmisel, pidades nendega regulaarselt nõu. Eriti juhendab komisjon liikmesriike vana ja uue korra vahelise üleminekuperioodi organiseerimisel. Kuigi olukord tundub positiivne, on ikkagi veel liiga vara kinnitada, et suur osa liikmesriike võtab neljanda raudteepaketi tehnilise osa üle 16. juuniks 2019.

Neljanda raudteepaketi tehnilise osa täielik kasu on saavutatav vaid siis, kui seda rakendatakse tervikuna kogu ELis. On oluline, et kõik need raudteesektoris hõlmatud asjaosalised teeksid allesjäänud halduslike ja tehniliste takistuste kõrvaldamise nimel koostööd. Erilist tähelepanu tuleks pöörata ühiste ohutus- ja koostalitluseeskirjade kehtestamisele.

Üleminekuklauslitega tagatakse, et protseduure ei dubleerita ja et taotlusi, mis on esitatud riiklikele ohutusasutustele, kuid mis rakendatakse lõplikult ellu pärast 16. juunit 2019, ei hinnata uuesti.

2.3.Siseriiklike eeskirjade korrastamine

Neljanda raudteepaketi tehnilise osaga parandatakse raudtee koostalitlust ja suurendatakse selle ohutust Euroopas mitte ainult ameti suurenenud rolli ja tehniliste kirjelduste edasise ühtlustamise kaudu. Neljanda raudteepaketi rakendamise oluline eeltingimus on kattuvate ja läbipaistmatute siseriiklike eeskirjade arvu märkimisväärne vähendamine. Juba aastaid on raudteeveo-ettevõtjad ja raudteetoodete tootjad kannatanud Euroopa raudteepiirkonna eeskirjade vähese läbipaistvuse ja suure arvu all.

Euroopa raudteepiirkonna toimimise kiireks parandamiseks teeb amet koostööd riiklike ohutusasutustega, kõrvaldades üle 14 000 iganenud või liigse siseriikliku eeskirja. See hõlmab selliste tarbetute protseduuride kõrvaldamist, mis võivad takistada raudteeveoteenuste vaba juurdepääsu taristule. Ameti hiljutiste andmete kohaselt on saavutatud märkimisväärset edu ja raudteeveeremit käsitlevate siseriiklike eeskirjade arvu on vähendatud 10% võrreldes algse näitajaga.

2.4.Ameti valmisoleku parandamine

Ametit käsitleva uue määrusega on tehtud palju olulisi muudatusi, mis suurendavad ameti rolli ja tagavad talle selle eesmärgi saavutamiseks vajalikud vahendid. Need muudatused puudutavad ameti juhtimist, ressursse, võimekust ja võimalusi ning IT-vahendeid ja mitmesuguseid muid oskusi.

a) Juhtimine

Juhtimise olulisim muudatus on tunnistuste, lubade ja heakskiitude väljaandmise maksustamise korra kehtestamine ja sellise edasikaebamismenetluse sisseviimine, mis võimaldab ameti otsustest mõjutatud isikutel otsida võimalikke õiguskaitsevahendeid. Komisjon võttis vastu rakendusaktid ameti apellatsiooninõukogu toimimise eeskirjade kohta ning ameti kogutavate tasude ja lõivude suuruse ja põhimõtete kohta.

Ameti apellatsiooninõukogu pakub sõltumatut ja erapooletut edasikaebamiskorda. Käimas on nõukogu liikmete valimine, mis peab olema täielikult lõpetatud 16. juuniks 2019, ning sellesse on kaasatud nii komisjon kui ka ameti haldusnõukogu, kusjuures viimati nimetatu ülesanne on liikmed ja esimees ametlikult ametisse nimetada.

Erapooletu ja tõhusa teenuse tagamiseks nõuab amet taotlejailt pakutavate teenuste eest sisse täielikud kulud, sealhulgas hüvitise riiklike ohutusasutuste selliste kulude eest, mis tulenevad asjakohaste siseriiklike eeskirjadega seotud taotluste hindamises osalemisest. Uuele korrale ülemineku ebakindluse tõttu, nagu on kirjeldatud käesoleva aruande 3. jaos, põhineb esialgu süsteem muutuvatel maksumääradel, mis sõltuvad iga taotluse menetlemisele kulunud ajast. Kuid läbivaatamisklausel võimaldab süsteemi hinnata eesmärgiga edaspidi rakendada fikseeritud maksumäärasid, seda vähemalt tasude ja lõivude mingi osa suhtes.

b) Ressursid, võimekus ja võimalused

Ameti töömeetodite, ressursside ja planeerimise kindlaksmääramisel põhineb käesolev aruanne eeldusel, et enamik ELi liikmesriike tuleb ülevõtmisega toime 16. juuniks 2019.

Üleminekutähtaja kättejõudmisel peaks töökoormus märkimisväärselt suurenema ja aja jooksul veelgi kasvama. Amet ja riiklikud ohutusasutused teevad koos teiste raudteesektori asutustega oma vastutusvaldkonnas võimalikult suuri pingutusi ameti edasise töökoormuse prognoosimiseks. Samas tuleb aga tunnistada, et arvestades valikuvõimalusi, mis raudteesektoril on neljanda raudteepaketi alusel, on lubade ja tunnistuste väljaandmisega seotud töökoormuse muutuse tegelikku mõju ja ajakava raske prognoosida. Lisaks uutele lubade ja tunnistuste väljaandmise ülesannetele peab amet suutma ka edaspidi komisjoni ees täita oma muid selliseid olulisi põhikirjakohaseid ülesandeid nagu tehniline abi ja poliitikasoovituste andmine.

Et jälgida raudteesektori valmisolekut rakendada neljanda raudteepaketi tehnilist osa, on ameti haldusnõukogu vastutusalas loodud juhtrühm. Sinna kuuluvad mõne riikliku ohutusasutuse juhtkonna liikmed, sektori asjaomaste ühingute esindajad, Euroopa Lennundusohutusameti esindaja ning ameti tegevdirektor ja komisjoni esindaja.

Peale selle on tasuliste toimingute kasutuselevõtmiseks vaja kehtestada ametis kohaldatavad süsteem ja siseprotseduurid, et tagada põhikirjakohaste tasuliste ülesannete kindlaksmääramine ja nende täitmise jälgimine.

Amet kohandab oma organisatsioonilist struktuuri, et tõhustada oma sisemiste ressursside kasutamist ja eri ülesannete vahel selgelt vahet teha. Uue struktuuriga kavatsetakse vahet teha tasulistel ja nõuandvatel ülesannetel. Säilib võimalus kaasata töötajaskonda asjakohaseid sise- ja väliseksperte, kui töökoormus seda nõuab.

Ameti 2018. aasta eelarves ja 2019. aasta eelarve projektis on amet kindlaks määranud umbes 24 ametikohta, mis on vajalikud uue rolli ja kohustuste täitmiseks. Pidades silmas väliseid ohtusid, mis ametile üleminekuga võivad kaasneda, on oluline eeltingimus leida õigel ajal vajalikud inimesed, kellel on ülesannete täitmiseks sobiv kvalifikatsioon. Praegu tegeldakse suure arvu inimeste töölevõtmisega, et 2018. aasta jooksul täita kõik vabad töökohad.

c) IT-vahendid ja mitmesugused oskused

On alanud töö ametile või riiklikule ohutusasutusele avalduste esitamise ühtse IT-vahendi väljatöötamiseks. Uus õigusraamistik nõuab virtuaalse ühtse kontaktpunktina toimiva sellise teabe- ja suhtlussüsteemi väljaarendamist, mis toetab taotlejaid, ametit ja riiklikke ohutusasutusi ühtsete ohutustunnistuste, veeremiüksuse lubade ja ERTMSi raudteeäärsete süsteemide projektide lubadega seotud ülesannete täitmisel. Ühtse kontaktpunkti põhilised funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused võttis ameti haldusnõukogu vastu 2017. aasta septembris. Esimene kõiki vajalikke funktsioone hõlmav versioon peaks välja tulema 2018. aasta juulis ja seda kasutatakse katseetapil, mille läbiviimises on amet riiklike ohutusasutustega kokku leppinud. Ühtne kontaktpunkt peaks hakkama täielikult toimima 2019. aasta veebruaris ning võimaldama veeremiüksuse lubade taotlejail oma avaldusi esitada. Lõplikus versioonis võetakse arvesse katseetapis ja õppejuhtumite käigus saadud tagasisidet ning rakendatakse kõiki ülejäänud teiseseid funktsioone. See peab kavakohaselt valmima 16. juuniks 2019.

Muid praegu ametis kasutatavaid IT-vahendeid tuleb ajakohastada komisjoni, ameti ja liikmesriikide vahelise koostöö käigus, et parandada kõigi ohutu ja koostalitleva raudteesüsteemi eest vastutavate osaliste tõhusat suhtlust ja olulise teabe edastamist. Edaspidi peab raudteeveo-ettevõtja kontrollima, et veeremiüksusel oleks enne kasutuselevõtmist turule viimise luba ja veeremiüksus ühilduks kavandatava marsruudiga. Selleks otsib raudteeveo-ettevõtja teavet veeremi- ja taristuregistrist.