4.Osamaksete tegemine vastavalt laenulepingule sõltub kättesaadavatest rahalistest vahenditest ja komisjoni otsusest, mis tehakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikliga 24 selle kohta, et Itaalia on rahuldavalt täitnud laenuga hõlmatud ning taaste- ja vastupidavuskava rakendamisega seotud täiendavad eesmärgid ja sihid. Laenu väljamaksmiseks peavad laenuga hõlmatud täiendavad eesmärgid ja sihid olema täidetud hiljemalt 31. augustiks 2026.

4.Osamaksete tegemine vastavalt rahastamislepingule sõltub kättesaadavatest rahalistest vahenditest ja komisjoni otsusest, mis tehakse kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikliga 24 selle kohta, et Itaalia on rahuldavalt täitnud taaste- ja vastupidavuskava rakendamisega seotud asjakohased eesmärgid ja sihid. Tingimusel, et lõikes 1 osutatud juriidilised kohustused jõustuvad, peavad toetuse väljamaksmiseks olema eesmärgid ja sihid täidetud hiljemalt 31. augustiks 2026.

1.Liit teeb Itaaliale tagastamatu toetusena kättesaadavaks rahalise toetuse summas 68 880 513 747 eurot. 47 925 096 762 eurot on võimalik siduda juriidiliste kulukohustustega 31. detsembriks 2022. Sõltuvalt määruse (EL) 2021/241 artikli 11 lõikega 2 ette nähtud ajakohastamisest, mille raames arvutatakse Itaalia puhul summa, mis on eespool nimetatud summaga võrdne või sellest suurem, on alates 1. jaanuarist 2023 kuni 31. detsembrini 2023 võimalik siduda juriidiliste kulukohustustega lisaks 20 955 416 985 eurot.

(60)Käesolev otsus ei tohiks mõjutada selliste menetluste tulemust, mis on seotud liidu vahendite eraldamisega muude kui määruse (EL) 2021/241 kohaste liidu programmide raames, ega selliseid menetlusi, mis on seotud siseturu toimimise moonutamisega ja mida võidakse algatada eelkõige ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest,

(59)Itaalia on taotlenud eelmakset, mis moodustab 13 % rahalisest toetusest ja 13 % laenust. See summa tuleks teha Itaaliale kättesaadavaks määruse (EL) 2021/241 artikli 23 lõike 1 kohase rahastamislepingu ja artikli 15 lõike 2 kohase laenulepingu jõustumise korral ja nendega kooskõlas.

(57)Lisaks on Itaalia täiendavate reformide ja investeeringute toetamiseks taotlenud laenutoetust. Itaalia taotletud laenu maksimaalne maht on 6,8 % tema 2019. aasta kogurahvatulust jooksevhindades. Taaste- ja vastupidavuskava hinnangulise kogukulu summa on suurem kui Itaalia jaoks eraldatud rahalise toetuse ja taotletud laenutoetuse kogusumma.

(55)Itaalia taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogukulu on 191 499 177 889 eurot. Kuna taaste- ja vastupidavuskava vastab rahuldavalt määruses (EL) 2021/241 sätestatud hindamiskriteeriumidele ning selle hinnanguline kogukulu on Itaalia jaoks ette nähtud maksimaalsest rahalisest toetusest suurem, peaks Itaaliale taaste- ja vastupidavuskava jaoks eraldatav rahaline toetus olema võrdne Itaalia jaoks kättesaadava rahalise toetuse kogusummaga.

(54)Kui komisjon on andnud Itaalia taaste- ja vastupidavuskavale positiivse hinnangu ja leidnud, et kava vastab rahuldavalt määruses (EL) 2021/241 sätestatud hindamiskriteeriumidele, tuleks vastavalt kõnealuse määruse artikli 20 lõikele 2 sätestada käesolevas otsuses kava rakendamiseks vajalikud reformid ja investeerimisprojektid, asjakohased eesmärgid, sihid ja näitajad ning kava rakendamiseks liidu tagastamatu rahalise ja laenutoetusena eraldatud summa.

(53)Selleks et tagada konsultatsioonid kava rakendamise ajal on Itaalia taaste- ja vastupidavuskavas ette nähtud regulaarse dialoogi jätkamine eri ametiasutustega, mis osalevad kava rakendamises, ja sidusrühmadega. Selleks luuakse juhtimismudeli kohaselt nõuandev organ, milles osalevad majandus- ja sotsiaalpartnerid. Selleks et tagada asjakohaste osaliste isevastutus, on oluline kõikide asjaomaste kohalike omavalitsuste ja sidusrühmade, sealhulgas sotsiaalpartnerite kaasamine kavas sisalduvate investeeringute ja reformide rakendamise vältel.

(51)Kava hõlmab investeeringuid üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) koridoridesse ning piiriülest raudteeühendust Itaalia ja Austria vahel, milleks viiakse lõpule Bolzano ümbersõit Verona-Brenneri liinil, mis on Itaalia ning Põhja- ja Ida-Euroopa vahelise reisijate ja kaubaliikluse oluline sõlm. Lisaks peaks Euroopa raudteetranspordi juhtimissüsteemi arendamine vähemalt 3 400 km-l võimaldama koostalitlust teiste liikmesriikide raudteesüsteemidega. Kava sisaldab meetmeid, mis toetavad optiliste kiudude ja 5G-põhiste tehnoloogiate kasutuselevõttu Euroopa 5G-koridorides. Kavas on ette nähtud ka rahastada Itaalia ettevõtete osalemist heakskiidetud ja võimalikes üleeuroopalist huvi pakkuvates tähtsates projektides ning teadus- ja arenduspartnerlustes ning tugevdada Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste võrgustikku, et jagada teadmisi ja kogemusi teiste Euroopa riikidega.

(50)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõike 4 punktile g sisaldab kava julgeolekualast enesehindamist investeeringute puhul, mis on seotud avaliku halduse jaoks ette nähtud pilveteenuste ja -taristuga. Seoses eelkõige 5G kasutuselevõttu hõlmavate ühendatust käsitlevate meetmetega kinnitas Itaalia, et korraldab sellise hindamise hilisemas etapis, võttes arvesse ühendatuse stsenaariume, mis kooruvad kaardistamise ja avaliku konsultatsiooni tulemusena. Itaalia teatas, et analüüsib riskistsenaariume ning rakendab meetmeid võimalike julgeolekuohtude vältimiseks või maandamiseks.

(49)Itaalia taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid, mis aitavad eeldatavasti lahendada riigi probleeme soolise võrdõiguslikkuse ja kõigile võrdsete võimaluste tagamise valdkonnas. Need hõlmavad eelkõige soolise võrdõiguslikkuse probleeme lahendavaid meetmeid, nagu naiste ettevõtluse toetamine või soolise võrdõiguslikkuse riikliku sertifitseerimissüsteemi loomine. Erimeetmed on ette nähtud ka noorematele inimestele võrdsete võimaluste loomise toetuseks, sealhulgas meetmed, mille eesmärk on suurendada loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduse ja matemaatika erialadele õppima asumist ning digi- ja innovatsioonioskusi, pöörates erilist tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele ja kõigi jaoks võrdsete võimaluste tagamisele. Kogukonna- ja kodupõhiste sotsiaal- ja terviseteenuste parandamise meetmed, nagu uuenduslikud eluasemelahendused ja -vahendid, edendavad puudega ja eakate inimeste iseseisvat elamist. Kavas on selgitatud, kuidas selle eri osad aitavad eeldatavasti kas otse või kaudselt vähendada ebavõrdsust ja edendada võrdseid võimalusi, eelkõige naistele ja noorematele inimestele. Kavas jääb siiski ebaselgeks eeldatav panus üksikute rühmade puhul, nagu rahvus- või rassivähemuste hulka kuuluvad inimesed. Eriti juhtudel, kus kavandatav panus on üksnes kaudne, peaks kava konkreetse rakendamise hoolikas seire olema oluline tagamaks, et kava eeldatavad tulemused saavutataks ning et see moodustaks osa terviklikust strateegiast, olles koostoimes riigi võrdsuspoliitika meetmetega, nagu soolise võrdõiguslikkuse riiklik strateegia aastateks 2021–2026.

(48)Itaalia taaste- ja vastupidavuskavas on esitatud läbiv strateegiline ja kooskõlaline visioon ning seda iseloomustab osade ja eri meetmete üldine sidusus. Kõikide osade reformid ja investeeringud on omavahel kooskõlas ja üksteist vastastikku toetavad ning ka osad on olulisel määral üksteist vastastikku täiendavad. Näiteks on spetsiaalselt rohe- ja ökoloogilisele üleminekule pühendatud osade kõrval veel mitmes kava osas ette nähtud meetmed energiatõhususe edendamiseks või tagamiseks, et ei tekiks negatiivset mõju elektritarbimisele. Veel ühe näitena on kõikides osades, olenemata nende konkreetsest käsitlusvaldkonnast, seatud prioriteediks noored, sooteema ja territoriaalne ühtekuuluvus. Samas osas kavandatud meetmed ei ole üksteisega vastuolus ega kahjusta üksteist ning eri osade vahel ei ole leitud ühtegi vastuolu.

(46)Pettuste, korruptsiooni ja huvide konfliktide ärahoidmise, avastamise ja kõrvaldamise valdkonnas on kava rakendamise raames ette nähtud olemasolevate sätete tugevdamine. Lisaks Guardia di Finanza, korruptsioonivastase võitluse ameti (ANAC) ja Itaalia kontrollikoja rollile on osutatud ka unikaalse projektikoodi ja ARACHNE kasutamisele muu hulgas selleks, et vältida topeltrahastamise riski.

(45)Sisekontrolli ning andmete kogumise korra ja aruandlussüsteemi nõuetekohane toimimine ja üleminek ühtsele süsteemile (ReGiS) on otsustava tähtsusega sihtide ja eesmärkide saavutamise kohta aruandmiseks ja maksetaotluste tegemiseks. Infotehnoloogilised üleminekulahendused, uue IT-keskkonna (ReGiS) arendamise edenemine ning tegelik üleminek sellele repositooriumile väärivad auditeerimisorgani eraldi IT auditit, milles käsitletakse ReGiSi võimet kavas kirjeldatud funktsioone täita ning eelkõige andmeterviklust ja kontrolljälje säilitamist. Üleminekusüsteemi kohta esitab auditeerimisorgan koos esimese maksetaotlusega auditiaruande, milles kinnitatakse repositooriumi funktsioone.

(44)Kontrollisüsteemide ja muu asjakohase korralduse jaoks, sealhulgas lõplike vahendite saajate kohta andmete kogumiseks ja kättesaadavaks tegemiseks, on ette nähtud ühtse IT-süsteemi (ReGiS) rakendamine alates 2022. aasta keskpaigast ning enne seda infotehnoloogiliste üleminekulahenduste kasutamine, tuginedes olemasolevatele andmetöötlusvahenditele, mis tuleks kohandada sellele otstarbele vastavaks. Määruse (EL) 2021/241 artikli 22 lõike 2 punktis d ette nähtud andmete kogumisel tuginetakse teabele, mis saadakse riiklikest andmebaasidest, sealhulgas näiteks andmebaasidest, mis põhinevad hangete tunnuskoodidel (CIG). Auditeerimisorgan peaks kontrollima määruse (EL) 2021/241 artikli 22 lõike 2 punktis d osutatud andmete kogumist ja nendele juurdepääsu tagamist infotehnoloogiliste üleminekulahenduste raames. See kohustus ja auditeerimisorgani aruanne selle täitmise kohta on lisatud eesmärgina käesoleva otsuse lisasse. Kõnealust korda hinnatakse piisavaks, et tagada taaste- ja vastupidavusrahastu raames eraldatud vahendite kasutamisel korruptsiooni, pettuste ja huvide konflikti ärahoidmine, avastamine ja kõrvaldamine ning vältida topeltrahastamist taaste- ja vastupidavusrahastust ja muudest liidu programmidest.

(43)Taaste- ja vastupidavuskavaga ette nähtud sisekontrollisüsteemi ja -korra ülesehitus on hinnangu kohaselt piisavalt usaldusväärne ning asjakohaseid üksusi on selgelt kirjeldatud. Kavas on määratud selged osalised (organid/üksused) ning kirjeldatud nende rolle ja vastutusalasid sisekontrolliülesannete täitmisel. Majandus- ja rahandusministeeriumile on tehtud ülesandeks üldine koordineerimine ning ministeeriumis on loodud sõltumatu auditeerimisorgan, mille volitused on sätestatud 31. mai 2021. aasta dekreet-seaduses nr 77. Haldussuutlikkuse suurendamiseks on ette nähtud ajutiste töötajate värbamine.

(42)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile j ja V lisa punktile 2.10 on taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud kord ning käesolevas otsuses sisalduvad täiendavad meetmed piisavad (hinne A), et tagada kõnealuse määruse alusel eraldatud vahendite kasutamisel korruptsiooni, pettuste ja huvide konflikti ärahoidmine, avastamine ja kõrvaldamine, ning peaksid eeldatavasti tulemuslikult vältima topeltrahastamist kõnealuse määruse alusel ja muudest liidu programmidest. See ei piira muude instrumentide ja vahendite kohaldamist ELi õiguse järgimise edendamiseks ja tagamiseks, sealhulgas korruptsiooni, pettuste ja huvide konfliktide ärahoidmiseks, avastamiseks ja kõrvaldamiseks, ning liidu finantshuvide kaitsmiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2020/2092.

(41)Itaalia on esitanud hinnangulise kulu kõikide taaste- ja vastupidavuskava meetmete puhul, millega kaasneb kulu. Enamiku kavas ette nähtud meetmete puhul on hinnangulise kulu leidmiseks kasutatud metoodika ja eeldused üldiselt selged ja põhjendatud ning põhinevad sageli varasematel samalaadsetel projektidel või asjakohastel toetavatel uuringutel. Mõne meetme puhul on siiski hinnangulise kulu leidmisel kasutatud metoodika ja aluste olulised üksikasjad puudu või ebatäielikud ning seetõttu ei saa kuluprognoosidele täiesti positiivset hinnangut anda. Taaste- ja vastupidavuskava hinnangulise kogukulu summa kohta esitatud põhjendused on seega mõõdukalt mõistlikud ja põhjendatud. Taaste- ja vastupidavuskava hinnanguline kogukulu on kooskõlas kulutõhususe põhimõttega ja vastavuses riigis eeldatava majandusliku ja sotsiaalmõjuga.

(39)Liikmesriigid peaksid tagama, et taaste- ja vastupidavusrahastu raames saadud rahalisest toetusest teavitatakse ja et see märgitakse ära kooskõlas määruse (EL) 2021/241 artikliga 34. Tehnilise toe instrumendist võib taotleda tehnilist toetust liikmesriikide kavade rakendamiseks.

(38)Taaste- ja vastupidavuskava elluviimiseks ja seireks on kavandatud mitmetasandiline juhtimissüsteem. See koosneb järgmistest osadest: poliitilisel tasandil riigikantselei juures asuv juhtkomitee; sotsiaaldialoogi tasandil nõuandev organ, kuhu kuuluvad asjakohased sidusrühmad; tehnilisel tasandil riigikantselei juures asuv sekretariaat, mis toetab juhtkomitee ja nõuandva organi tööd, majandus- ja rahandusministeeriumi juures asuv keskne koordineerimis- ja seireüksus ning tehnilised koordineerimisüksused, mis määratakse üksikmeetmete eest vastutavate kesksete ametiasutuste tasandil. Juhtimismudel näeb ette ka sisekontrollisüsteemide rakendamiseks sõltumatu auditeerimisorgani loomise. Kava meetmete elluviimise eest vastutavad kesksed ja kohalikud ametiasutused vastavalt asjakohastele pädevustele. Juhtimismudelis on ette nähtud selge ülesannete jaotus kava elluviimiseks, edusammude seireks ja aruandluseks. Täpsemalt on ülesanded ja volitused sätestatud 31. mai 2021. aasta dekreet-seaduses nr 77, mis toetab asjakohastele organitele volituste andmist. Selle mudeli eesmärk on luua koostoime ja tagada koordineerimine rahastu ja muude liidu programmide vahel, mis võib parandada liidu rahaliste vahendite kasutamist Itaalias. Õigusaktidega (9. juuni 2021. aasta dekreet-seadus nr 80 ja 31. mai 2021. aasta dekreet-seadus nr 77) on ette nähtud haldussuutlikkuse tugevdamine, sealhulgas lisatöötajate ning ametiasutustele tehnilise toe andmise näol, samuti haldusmenetluste lihtsustamine, et tagada kava meetmete õigeaegne ja tulemuslik rakendamine. Lisaks on 31. mai 2021. aasta dekreet-seadusega nr 77 ette nähtud sihtotstarbelised mehhanismid rakendamisel tekkivate probleemide lahendamiseks. Itaalia kava eesmärgid ja sihid on selged ja realistlikud ning kajastavad piisavalt hästi kavas ette nähtud investeeringuid ja reforme. Näitajad on asjakohased, vastuvõetavad ja piisavalt usaldusväärsed.

(37)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile h ja V lisa punktile 2.8 on taaste- ja vastupidavuskavas kavandatud kord piisav (hinne A), et tagada taaste- ja vastupidavuskava, sealhulgas kavandatud ajakava, eesmärkide ja sihtide ning nendega seotud näitajate tõhus seire ja elluviimine.

(36)Kava hõlmab võtmetähtsusega reforme, mis toetavad Itaalia pikaajaliste probleemide lahendamist ja millel on potentsiaali Itaalia majanduse konkurentsivõimet struktuurselt parandada. Eelkõige peaks kavandatud avaliku halduse reform täiendama 2014. aastal algatatud terviklikku reformi ja selle lõpule viima. Uute meetmete täielik, kiire ja nõuetekohane rakendamine peaks suurendama halduse tulemuslikkust. Koos kavandatud kohtureformiga, mille eesmärk on järsult vähendada kohtuasjade kuhjumist nii tsiviil- kui ka kriminaalkohtumenetlustes ning vähendada kohtuasjade kuhjumist halduskohtumenetlustes, parandab see eeldatavasti märkimisväärselt majanduse toimimist. Lisaks hõlmab kava ambitsioonikaid reforme ettevõtluskeskkonnast takistuste kõrvaldamiseks ning teatavate majandussektorite läbipaistvamaks ja konkurentsile avatumaks muutmiseks. Valdkondlikud reformid näiteks energia- ja veesektoris kõrvaldavad suurte tõkete kaudu samuti olulisi nõrkusi ning neil on eeldatavasti püsiv positiivne mõju majanduskasvule ja tootlikkusele. Kõnealused reformid suurendavad eeldatavasti Itaalia majanduse eri sektorites kavandatud mitmekülgsetest investeeringutest saadavat kasu; need investeeringud parandavad eeldatavasti füüsilist taristut kogu riigis, tugevdavad inimkapitali ning kiirendavad rohe- ja digipööret. Kava püsivat mõju saab toetada ka selle sünergia muude ühtekuuluvuspoliitika vahenditest rahastatud programmidega, sealhulgas pikaajaliste territoriaalsete probleemide sisulise lahendamise ja tasakaalustatud arengu edendamise kaudu.

(34)Digipööre seab Itaalia ette märkimisväärselt keerulised ülesanded, sest riigis on olulisi puudusi nii alg- kui ka kõrgema taseme digioskustes ning need kajastuvad ka tootmissüsteemi väheses digiteerituses. Kavas taotletakse nende ülesannete täitmist investeeringute kaudu, mis on suunatud üldelanikkonna ning suuremas digitaalse tõrjutuse ohus inimeste, õpetajate, ametnike ja töötajate oskuste vajadusele. Kõrgema taseme digioskuste edendamist on käsitletud osana ulatuslikumatest meetmetest, mis aitavad parandada tehniliste ja erialaste digioskuste kättesaadavust.

(33)Olulisi investeeringuid on suunatud ka avaliku halduse digiteerimisse; ette on nähtud meetmed üldise avaliku halduse, tervishoiu ja hariduse jaoks. Nende meetmete tulemuslik rakendamine aitab rajada tulevikukindla digitaristu, tugevdada küberturvalisust ja muuta avaliku halduse tõhusamaks, vastupidavamaks ja kodanikele lähemalseisvaks. Kavas on ette nähtud ka meetmed, mis täiendavad riiklikke investeeringuid kohtu digiteerimisse.

(32)Digipöördele kaasa aitavaid meetmeid sisaldab kokku 12 osa ning nende lähenemisviis on laiahaardeline ja läbiv. Olulised investeeringud on kavandatud ettevõtete digiteerimise valdkonnas, sealhulgas keskendutakse maksusoodustustele nutikamate tootmissüsteemide kasutuselevõtuks (Transizione 4.0). Samuti on kavas ette nähtud teadus- ja innovatsioonikoostöö võrgustike ning ülikoolide, uurimisinstituutide ja ettevõtete vahelise tehnoloogiasiirde toetamine. Investeering ülikiirete lairibavõrkude lõpuleviimisse ja 5G-ühenduvusse aitab eeldatavasti kaasa Euroopa 2030. aasta digieesmärkide täitmisele ning nende kiire rakendamine toob olulist kasu kogu majandusele ja ühiskonnale.

(30)Kava sisaldab reforme, mis lihtsustavad taastuvenergia tootmiseks loa saamist ja muudavad hüdroenergia kontsessioonide andmise korda. Kavas on käsitletud transpordi kasvuhoonegaaside heite vähendamist ning nähtud ette olulised investeeringud kestlikku linnaliikuvusse, sealhulgas elektromobiilsusse, ja raudteetaristu edendamisse, et toetada transpordiliikidevahelise jaotuse muutmist ning vähendada kasvuhoonegaaside heidet lennu- ja meretranspordis ning põllumajanduses. Kava toetab ka Itaalia jõupingutusi kliimamuutustega kohanemiseks, samuti vastupidavust maavärinate suhtes ja taristu kvaliteeti. Kava aitab eeldatavasti lahendada praegusi probleeme jäätmekäitluses, edendada ringmajandust, parandada veemajandust ja reoveekäitlust ning täiustada elurikkuse kaitset. Selleks on kavas ette nähtud sellised meetmed nagu uue ringmajandusstrateegia vastuvõtmine, jäätmekäitlusrajatiste ajakohastamine ja uute loomine, veetaristu täiustamine varustuse parandamiseks ja veekadude vähendamiseks ning rida meetmeid taasmetsastamiseks ning looduslike alade ja merepõhja ja mereelupaikade taastamiseks.

(29)Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab arvukalt nii investeeringuid kui ka reforme rohepöörde ülesannete täitmiseks ning on üldiselt hästi kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe prioriteetide ja selle 2030. aasta kliimaeesmärgi kavaga ning eesmärgiga muuta Euroopa aastaks 2050 kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimeliseks ühiskonnaks. Kava sisaldab hoonete energiatõhusaks renoveerimise meetmeid, eelkõige eluasemekulude maksubaasist mahaarvamise (Superbonus) näol, ent selles on ette nähtud ka otseinvesteeringud omavalitsusasutuste, koolide, kohtuhoonete, hotellide, muuseumide, kinode ja teatrite energiatõhususe parandamiseks. Lisaks on kavas seatud eesmärk suurendada konkurentsi elektri- ja gaasiturul ning edendada taastuvate energiaallikate kasutamist. Kõnealused meetmed hõlmavad investeeringuid selleks, et toetada taastuvate energiaallikate kasutamist energiakogukondade ja koos tegutsevate oma tarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate poolt ning arendada avamereenergeetikat ja nutivõrke.

(27)Kava mõne meetme olemus on nõudnud eritähelepanu tagamaks, et need ei kahjustaks oluliselt. Ette tuleks näha eesmärgid, mis käsitlevad investeeringuid renoveerimisse, biometaani, vesinikku, niisutamisse ja kliendiliinidesse. Renoveerimisel tekkivaid jäätmeid tuleks käidelda kooskõlas ringmajanduse põhimõtetega. Kooskõlas põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ ei hõlma jäätmekäitlusalased meetmed investeeringuid põletamisse ega mehaanilis-bioloogilisse töötlemisse. Sõidukipargi ja masinate asendamise meetmete puhul on tagatud, et rahastamiskõlblikud oleksid üksnes keskkonnasõbralikud sõidukid. Sõidukites kasutatav biometaan on kooskõlas direktiiviga (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud). Samuti on ette nähtud eraldi kaitsemeetmed seoses elurikkuse kaitsega.

(26)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile d ja V lisa punktile 2.4 tagatakse Itaalia taaste- ja vastupidavuskavaga eeldatavasti, et ükski taaste- ja vastupidavuskavas sisalduv reformide ja investeerimisprojektide elluviimise meede (hinne A) ei kahjusta oluliselt keskkonnaeesmärkide saavutamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 artikli 17 tähenduses (põhimõte „ei kahjusta oluliselt“); kõnealused eesmärgid on kliimamuutuste leevendamine, kliimamuutustega kohanemine, vee ja mereressursside kestlik kasutamine ja kaitse, ringmajandus, saastuse vältimine ja tõrje ning elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine. Kõnealusele põhimõttele vastavust hinnates järgis Itaalia Euroopa Komisjoni tehnilisi suuniseid põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohaldamise kohta (2021/C 58/01) ning kohustub vajaduse korral rakendama asjakohastes eesmärkides ja sihtides sätestatud erimeetmeid, et vältida olulist kahjustamist.

(24)Kavas käsitletakse ka noorte- ja lastepoliitikat mitme meetme kaudu, nagu lasteaedade ja lapsehoiuteenuste kvaliteedi parandamine ja mahu suurendamine; see on valdkond, milles Itaalia on liidu keskmisega võrreldes maha jäänud. Kavas on seatud ka eesmärk soodustada kolmanda taseme hariduses osalemist, eriti loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduse ja matemaatika erialadel, ning luua kõrgkoolide võrgustik, mis pakub lühiajalisi kraadiõppekursusi. Kava sisaldab mitut meedet Itaalia teadusvõimekuse parandamiseks, eelkõige kõrgetasemeliste teadlaste ja juhtide liikuvust hõlbustavat reformi, vahendite haldamise lihtsustamist ja teadlaskarjääri reformi. Kava toetab eeldatavasti ka digitehnoloogia kasutuselevõttu põhi- ja keskharidussüsteemis; see hõlmab digivahendite kasutamist tunnis, õppematerjalide digiteerimist ning haridustehnoloogia, näiteks programmeeritavate robotitega sisustatud laborite loomist. Samuti on kavas ette nähtud meetmed noorte tööalase konkurentsivõime parandamiseks ning töökohtade loomise toetamiseks digi- ja rohepöörde kontekstis. Lisaks parandavad haridussüsteemi ja aktiivse tööturupoliitika reformid eeldatavasti raamtingimusi ning aitavad kõnealustest investeeringutest kasu saada.

(23)Kava eri osades on ette nähtud mitmesugused olulised investeeringud ebavõrdsuse ja sotsiaalse haavatavuse vähendamiseks; ka nendes osades pööratakse eritähelepanu riigi lõunaosale. Käsitletud on paljusid olulisi valdkondi, nagu sotsiaaleluruumide pakkumise suurendamine, sotsiaalteenuste kättesaadavamaks tegemine eelkõige puuetega inimestele ja kõrvalabi vajavatele eakatele, koduhooldusteenuste laiendamine ja ebasoodsas olukorras olevate kogukondade toetamine linnade taaselustamise kavade kaudu. Kõnealuste sekkumistega kaasnevad teatavaid sotsiaalteenuseid lihtsamini juurdepääsetavaks muutvad reformid, nagu puuetega inimeste raamõigusakt ning kaugmeditsiini ja lähivõrgustiku laiendamisega seotud reform. Need meetmed, nagu ka muudes osades ette nähtud meetmed näiteks tööhõive, hariduse ja tervishoiu valdkonnas, hõlmavad mitut Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtet.

(22)Komisjoni talituste simulatsioonid näitavad, et kava võib suurendada Itaalia SKPd 2026. aastaks 2,5 %. Lühiajalises perspektiivis domineerib suuremate avaliku sektori investeeringute mõju nõudlusele, kuid prognoosi kohaselt suurendab investeeringute suurenemine avaliku sektori kapitali, millel on keskpikas perspektiivis positiivne mõju potentsiaalsele ja tegelikule SKP-le. Kava aitab eeldatavasti kaasa territoriaalse ühtekuuluvuse toetamisele. Kava kohaselt eraldatakse vähemalt 40 % investeeringutest kindla territoriaalse suunitlusega lõunapoolsetele piirkondadele. Kava vähendab eeldatavasti taristu ebavõrdsust ning suurendab vähem arenenud piirkondade tootlikkust ja konkurentsivõimet; selleks investeeritakse erimajandustsoonides lairibaühendusse, kiirraudteesse ja piirkondlikesse liinidesse, jäätmekäitlusse, veemajandusse, sadamatesse ja kliendiliinidesse. Lõunapoolsetele ja sisepiirkondadele pööratakse eritähelepanu ka sekkumiste puhul, mille eesmärk on linnapiirkondade taaselustamine ning kõige haavatavamate elanikkonnarühmade tingimuste parandamine. Kavas ette nähtud reformid, eelkõige avaliku halduse reform, ning kohalike omavalitsuste haldussuutlikkust parandavad meetmed aitavad eeldatavasti parandada kõnealuste piirkondade avaliku halduse tulemuslikkust.

(19)Lisaks sisaldab kava ambitsioonikaid meetmeid tsiviil-, kriminaal- ja halduskohtusüsteemi reformimiseks ja ajakohastamiseks. Kavas ette nähtud investeeringute eesmärk on kohtute digiteerimine, kohtunike ja töötajate koolitamine ning kohtute üldise tõhususe suurendamine; lähiajal tegeletakse organisatsiooniliste teguritega, et korraldatavad reformid saaksid kiiremini tulemusi anda. Nn kohtuameti loomine ja tugevdamine peaks kohtureformi lahutamatu osana toetama kohtunikke, et vähendada praegust kohtuasjade kuhjumist ja menetluste kogukestust osana taastumisstrateegiast, mis aitab tagada reformide ja investeeringute kiire rakendamise ning avaldab positiivset mõju ka korruptsioonivastasele võitlusele ja üldisele ettevõtluskeskkonnale. Kõnealused meetmed parandavad eeldatavasti ka kohtumõistmise kvaliteeti, toetades kohtunikke tavapärases uurimises, õigusalases uurimistegevuses, aktide eelnõude koostamises ja toimikute korrastamises ning võimaldades sel moel kohtunikel keerulisematele ülesannetele keskenduda.

(18)Kavas on ette nähtud ka olulised reformid üldise ettevõtluskeskkonna parandamiseks ning konkurentsitõkete vähendamiseks. 2021. aasta uue iga-aastase konkurentsiseaduse vastuvõtmine vähendab eeldatavasti Itaalias ettevõtte asutamiseks kuluvat aega ning suurendab konkurentsipõhiste menetluste kasutamist kohalike avalike teenuste lepingute sõlmimisel, eelkõige jäätmekäitluse ja transpordi, eriti sadamate, piirkondliku raudteetranspordi ja kohaliku ühistranspordi valdkonnas, ning kontsessioonide andmisel eelkõige maanteede, elektromobiilsuse laadimisjaamade ja hüdroenergia valdkonnas. Energiasektori õigusaktidega kaotatakse järk-järgult elektrihindade reguleerimine ning nähakse ette kõrvalmeetmed selleks, et toetada energia jaemüügiturgudel konkurentsi suurendamist ja teise põlvkonna nutiarvestite kasutuselevõttu. Riigihanget käsitlevate õigusaktide läbivaatamine hõlmab lepingu avaldamisest selle sõlmimiseni kuluvat aega vähendavaid õigusnorme, riigihankepoliitika koordineerimist, e-riigihanke kasutuselevõttu ning avaliku sektori hankijate kutseliseks muutmist ja ratsionaliseerimist. See viiakse eeldatavasti ellu eesmärgiga tagada asjakohane tasakaal lihtsustamisest saadava kasu ning korruptsiooni- ja pettusevastaste kontrollide vahel. Kavas on ette nähtud turujärelevalveasutuste koondamine, tootekontrolli digiteerimine ja uute akrediteeritud laborite rajamine. Kõnealused ettevõtluskeskkonna parendused lihtsustavad eeldatavasti ettevõtlust ja parandavad konkurentsi raamtingimusi ning soodustavad tõhusamat ressursijaotust koos sellest tuleneda võiva tootlikkuse suurenemisega.

(17)Mitme tervishoiusektoris tehtava reformi ja investeeringu eesmärk on tagada tervishoiuteenuste vastupidavuse suurendamiseks vajalikud toetavad tingimused, eelkõige seoses kohaliku tervishoiu, kaugmeditsiini ja investeeringutega süsteemi digiteerimisse. Olulised investeeringud koos valdkondlike reformidega on kavandatud rohe- ja digipöörde ning teaduse ja innovatsiooni toetuseks, võttes arvesse piirkondlikke erinevusi. Need hõlmavad eelkõige meetmeid digitaristu rajamiseks ja uuendamiseks, ringmajanduse arendamiseks ning jäätmekäitluse ja veemajanduse parandamiseks, hoonete energiatõhususe suurendamiseks, taastuvenergia tootmise hoogustamiseks, kestliku transpordi laiendamiseks ja vee-ettevõtjate killustatuse vähendamiseks. Ette on nähtud rida investeeringuid ja reforme teaduse ja innovatsiooni soodustamiseks, eelkõige seoses noorte teadlastega ning avaliku ja erasektori institutsioonide kaasamisega.

(16)Kavas on ette nähtud olulised reformid ja investeeringud avaliku halduse tõhususe suurendamiseks, eelkõige riigiteenistuse haldamise parandamiseks ja haldussuutlikkuse tugevdamiseks. Riigiteenistust käsitlevate meetmete keskmes on riigiteenistujate valimise ja värbamise reformimine. Uut süsteemi tuleks kohe katsetada taaste- ja vastupidavuskava juhtimiseks vajalike töötajate valimisel. Reformiga kaasnevad investeeringud ühtse värbamisplatvormi loomisse ning täiendus- ja ümberõppesse ning avaliku halduse karjäärireform. Kavandatud on halduskorra lihtsustamine sihtotstarbeliste seadusandlike toimingute kaudu (nn kiirendatud kord), samuti selliste lubade kaotamine, mis ei ole põhjendatud avaliku huviga. Kõnealuseid meetmeid täiendavad ja toetavad olulised investeeringud ja reformid avaliku halduse eri valdkondade digiteerimise kiirendamiseks. Reformide kiire rakendamise ja IKT-investeeringu kiire kasutuselevõtu tagamiseks luuakse sihtotstarbeline digitaalsele avalikule haldusele ülemineku amet.

(15)Kava hõlmab reformi ja investeeringuid, mille eesmärk on vähendada deklareerimata tööd, ning tegevusi selleks, et parandada haridustulemusi ja vähendada haridussüsteemist varakult lahkumist, mis on suurem kui ELis keskmiselt. Samuti sisaldab kava meetmeid, mille eesmärk on suurendada naiste osalemist tööturul; selleks on ette nähtud kombinatsioon reformidest ja investeeringutest, mis hõlmavad ka lapsehoiuasutuste pakkumise suurendamist. Kava hõlmab ka meetmeid oskuste, sealhulgas digioskuste suurendamiseks ning noorte ja kõige haavatavamate ühiskonnarühmade võimaluste parandamiseks.

(14)Eelarve- ja struktuuripoliitika valdkonnas sisaldab kava meetmeid maksukogumise parandamiseks ja maksudest kõrvalehoidmise vastase võitluse tõhustamiseks, samuti meetmeid avaliku sektori kulutuste tõhususe suurendamiseks kulutuste järelevalve raamistiku tugevdamise ja eri valitsemistasandite vaheliste eelarvesuhete reformi lõpuleviimise kaudu. Riigi rahandust aitavad eeldatavasti parandada ka struktuursed meetmed riigihankeraamistiku parandamiseks. Soovitusi reageerida pandeemiale koheste eelarvepoliitika meetmetega võib käsitleda Itaalia taaste- ja vastupidavuskavast väljapoole jäävatena, kuigi Itaalia on üldiselt asjakohaselt ja piisavalt reageerinud vahetule vajadusele toetada majandust 2020. ja 2021. aastal eelarvemeetmetega ja teinud seda kooskõlas üldise vabastusklausli sätetega. Ka Itaaliale antud soovitus teha 2020. aastal piisavaid edusamme keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks ei ole enam asjakohane, sest kõnealune eelarveperiood on möödunud ning 2020. aasta märtsis käivitati pandeemiakriisi tõttu ka stabiilsuse ja kasvu pakti üldine vabastusklausel.

(13)Kava hõlmab suurt hulka üksteist vastastikku toetavaid reforme ja investeeringuid, mis aitavad tõhusalt lahendada kõik majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid, millele on osutatud 2019. ja 2020. aastal Euroopa poolaasta raames Itaaliale antud nõukogu riigipõhistes soovitustes, või suure osa nendest probleemidest. Eelkõige aitavad kavas ette nähtud reformid ja investeeringud eeldatavasti kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, suurendavad tervishoiu vastupidavust, parandavad aktiivse tööturupoliitika ja sotsiaalpoliitika tulemuslikkust ning haridustulemusi ja täiendusõpet. Samuti suurendab kava eeldatavasti rohe- ja digipööret toetavaid investeeringuid eelkõige võrgusektorisse, kommunaalteenustesse ning teadusse ja innovatsiooni, et vähendada piirkondlikke erinevusi, suurendada avaliku halduse tulemuslikkust ja kohtusüsteemi tõhusust, parandada ettevõtluskeskkonda ja kõrvaldada konkurentsitõkkeid.

(12)Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa punktile 2.2 peaks taaste- ja vastupidavuskava aitama eeldatavasti tõhusalt lahendada kõik probleemid või suure osa probleemidest (hinne A), mis on kindlaks tehtud asjakohastes riigipõhistes soovitustes, sealhulgas nende eelarveaspektides ja määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 6 kohaselt liikmesriigile esitatud soovitustes, või probleeme, mis on kindlaks tehtud muudes asjakohastes dokumentides, mille komisjon on Euroopa poolaasta raames ametlikult vastu võtnud.

(11)Taaste- ja vastupidavuskava peaks suurendama sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust tänu sihtotstarbeliste investeeringute ja reformide rakendamisele, mille eesmärk on parandada kõige haavatavamate ühiskonnarühmade ja riigi vähem arenenud piirkondade olukorda. Lõunapoolsetes piirkondades on kavandatud märkimisväärsed investeeringud füüsilisse kapitali. Kõnealused investeeringud on seotud enamasti transpordi, digilahenduste, jäätmekäitluse ja veemajandusega. Ka hariduse ja oskuste valdkonna meetmed ning kõige haavatavamaid rühmi toetavad meetmed, mis on ette nähtud eelkõige 4. ja 5. ülesande osades ning millel peaks olema oluline positiivne mõju sotsiaalsele ühtekuuluvusele, keskenduvad olulisel määral riigi lõunaosale. 6. ülesande osade eesmärk on lahendada tervishoiuprobleeme, tehes suuri pingutusi tervishoiu digiteerimiseks, esmatasandi tervishoiu tugevdamiseks ning demograafia ja kriisiks valmisolekuga seotud suurenevatele vajadustele reageerimise võime parandamiseks.

(10)Kava edendab kõikide ülesannete ja osade raames arukat, kestlikku ja kaasavat majanduskasvu nii füüsilist ja inimkapitali parandavate investeeringute kui ka reformide kaudu, mis peaksid keskpikas ja pikas perspektiivis avaldama mõju tootlikkusele ja konkurentsivõimele. Näiteks kava 1. ülesande kahes esimeses osas on ette nähtud kohtu, konkurentsi, riigihangete, avaliku halduse ning maksustamise ja avaliku sektori kulutuste valdkonna ulatuslikud reformid, mis peaksid kõrvaldama Itaalia majanduse toimimise olulised kitsaskohad, ning märkimisväärsed investeeringud eri majandussektorite digiteerimisse, millel peaks olema positiivne mõju tootlikkusele. Kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe prioriteetidega on 2. ja 3. ülesande osade eesmärk edendada kestlikku majanduskasvu, energiatõhusust ning kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist ambitsioonikate reformide ja investeeringute abil eri valdkondades, nagu vesi, territoriaalne planeerimine, hoonete energiatõhusus, kestlik liikuvus linnades ja kogu riigis, taastuvenergeetika arendamine, elurikkus ja ringmajanduse tugevdamine. 4. ülesande osade eesmärk on lahendada hariduse ning teaduse ja innovatsiooniga seotud probleeme, kombineerides tasakaalustatud viisil nii investeeringuid kui ka reforme.

(9)Kava sisaldab palju investeeringuid ja reforme rohepöörde ülesannete täitmise toetuseks, nagu hoonete energiatõhususe suurendamine, majandustegevuse CO2 heite vähendamine, kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine, veevarude tõhusam kasutamine, ringmajanduse tugevdamine ning elurikkuse säilitamine ja suurendamine. Samuti on kavas seatud eesmärgiks digipöördega seotud ülesannete täitmine oluliste avalike teenuste, nagu kohus, avalikud tööturuteenused, haridus ja tervishoid, digiteerimise ning digitehnoloogia kasutuselevõtu näol kodanike ja ettevõtjate poolt; selleks kasutatakse kombinatsiooni otseinvesteeringutest ja ergutusmeetmetest, nagu Transizione 4.0. Kavas käsitletakse digioskusi mitmesuguste meetmete kaudu, mis on suunatud elanikkonnale üldiselt, avalikule haldusele, haridussüsteemile ja tööturule.

(5)30. aprillil 2021 esitas Itaalia vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 18 lõikele 1 komisjonile oma riikliku taaste- ja vastupidavuskava. See esitati pärast konsultatsioone, mis viidi läbi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna organisatsioonide, noorteorganisatsioonide ja muude asjaomaste sidusrühmadega kooskõlas riikliku õigusraamistikuga. Riiklik vastutus taaste- ja vastupidavuskavade eest on aluseks nende edukale rakendamisele, kestvale mõjule riiklikul tasandil ja usaldusväärsusele Euroopa tasandil. Kõnealuse määruse artikli 19 kohaselt on komisjon hinnanud taaste- ja vastupidavuskava asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust kooskõlas kõnealuse määruse V lisas esitatud hindamissuunistega.

(3)2. juunil 2021 avaldas komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Itaalia kohta põhjaliku analüüsi. Komisjon järeldas oma analüüsis, et Itaalias esineb liiga suur makromajanduslik tasakaalustamatus, eelkõige suur valitsemissektori võlg ja tootlikkuse pikaajaline aeglane kasv, millel on piiriülene mõju tööturu ja pangandussektori probleemide kontekstis.

(2)9. juulil 2019 ja 20. juulil 2020 esitas nõukogu Euroopa poolaasta raames Itaaliale soovitused. Eelkõige soovitas nõukogu nihutada maksukoormust tööjõult mujale, tõhustada maksudest kõrvalehoidmise vastast võitlust ja viia lõplikult ellu varasemad pensionireformid. Samuti soovitas nõukogu suurendada tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet ja suutlikkust ning parandada riiklike ja piirkondlike ametiasutuste vahelist koordineerimist. Nõukogu soovitas ka suurendada pingutusi deklareerimata töö vastu võitlemiseks, tagada, et aktiivne tööturu- ja sotsiaalpoliitika on tulemuslikult integreeritud ning jõuab ennekõike haavatavate rühmade ja noorteni ning et ulatusliku strateegiaga toetatakse naiste tööturul osalemist, muu hulgas juurdepääsuga kvaliteetsetele lapsehoiuteenustele ja pikaajalisele hooldusele. COVID-19 kriisi vastu võitlemiseks soovitati Itaalial tagada piisav sissetuleku asendamine ja juurdepääs sotsiaalkaitsele ning leevendada kriisi mõju tööhõivele, sealhulgas paindliku töökorralduse ja tööhõive aktiivse toetamise abil. Itaalial soovitati ka parandada haridustulemusi, tugevdada kaugõpet ja soodustada täiendusõpet, sealhulgas digioskuste valdkonnas. Investeeringutega seotud majanduspoliitikas soovitati keskenduda rohe- ja digipöördele, võttes arvesse piirkondlikke erinevusi, eelkõige energia puhtale ja tõhusale tootmisele ja kasutamisele, teadusele ja innovatsioonile, keskkonnahoidlikule ühistranspordile, jäätmekäitlusele ja veemajandusele ning paremale digitaristule, et tagada esmatähtsate teenuste pakkumine. COVID-19 kriisi ajal majanduse toetamiseks soovitati Itaalial ka rakendada tulemuslikult meetmed reaalmajandusele likviidsuse pakkumiseks, kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid. Samuti soovitas nõukogu parandada avaliku halduse töö tulemuslikkust ja kohtusüsteemi tõhusust, tugevdada maksejõuetust käsitlevat õigusraamistikku ja tõhustada korruptsioonivastast võitlust. Nõukogu kutsus ka kõrvaldama konkurentsipiiranguid ja parandama valdkondlikke õigusakte. Lisaks soovitati Itaalial soodustada pankade bilansside restruktureerimist, jätkates viivislaenude hulga vähendamist, ja parandada väiksemate ja novaatorlike ettevõtete pangandussektorivälist rahastamist. Komisjon hindas nende riigipõhiste soovituste rakendamise edusamme taaste- ja vastupidavuskava esitamise ajal ning leiab, et olulisi edusamme on tehtud soovituste alal, mille kohaselt tuleks võtta kõik vajalikud meetmed tulemuslikuks reageerimiseks pandeemiale ning majanduse toetamiseks ja selle taastumise tagamiseks, rakendada tulemuslikult meetmed likviidsuse pakkumiseks reaalmajandusele, muu hulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, novaatorlikele ettevõtjatele ning füüsilisest isikust ettevõtjatele, ja vältida maksetega hilinemist. Olulisi edusamme täheldati ka võitluses maksudest kõrvalehoidmisega, eriti arvete esitamata jätmisega.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,22.6.2021 COM(2021) 344 final LISA

järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: Nõukogu rakendusotsus Itaalia taaste- ja vastupidavuskavale antud hinnangu heakskiitmise kohta {SWD(2021) 165 final}



LISA 1. JAGU. TAASTE- JA VASTUPIDAVUSKAVAGA ETTE NÄHTUD REFORMID JA INVESTEERINGUD 1.Reformide ja investeeringute kirjeldus A.ÜLESANNE 1 KOMPONENT 1: Telg 1 – Avaliku halduse digiteerimine: Itaalia taaste- ja vastupidavuskava komponendi M1C1 1. telg sisaldab meetmeid, mille eesmärk on edendada Itaalia avaliku halduse digiteerimist, ning hõlmab seitset investeeringut ja kolme reformi. Investeeringute eesmärk on eelkõige: i) ratsionaliseerida ja konsolideerida avaliku halduse olemasolevaid digitaalseid taristuid; ii) soodustada pilvandmetöötluse kasutuselevõttu, iii) pöörates erilist tähelepanu platvormide ja andmeteenuste ühtlustamisele ja koostalitlusvõimele, ühekordsuse põhimõtte rakendamisele ja andmete kättesaadavusele rakendusliideste kataloogi kaudu; iv) kõigi digitaalsete avalike teenuste kättesaadavuse, tõhususe ja juurdepääsetavuse parandamine eesmärgiga suurendada vastuvõtmise taset ja kasutajate rahulolu, v) Itaalia kaitse tugevdamine küberkuritegevusest tulenevate ohtude vastu, vi) suurte keskasutuste digiülemineku edendamine; vii) digitaalse lõhe vähendamine kodanike digioskuste tugevdamise kaudu. Selle tegevussuuna reformide eesmärk on eelkõige i) lihtsustada ja kiirendada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia lahenduste hankeprotsessi avalikus halduses; ii) toetada avaliku halduse digiüleminekut ja iii) kõrvaldada tõkked, mis takistavad avalikul haldusel pilve kasutuselevõttu, ning ühtlustada avaliku halduse asutuste vahelisi andmevahetusprotsesse. Selle komponendi raames tehtavad investeeringud ja reformid aitavad täita Itaaliale 2019. ja 2020. aastal esitatud riigipõhiseid soovitusi, mis käsitlesid vajadust „parandada avaliku halduse tulemuslikkust, sealhulgas investeerides avaliku sektori töötajate oskustesse, kiirendades digiüleminekut ning suurendades kohalike avalike teenuste tõhusust ja kvaliteeti“ (2019. aasta riigipõhine soovitus nr 3 ) ja „keskenduda investeeringu puhul üleminekule rohelisele majandusele ja digitaaltehnoloogiale, eelkõige [...] paremale digitaristule, et tagada esmatähtsate teenuste pakkumine“ (2020. aasta riigipõhine soovitus nr 3). Telg 2 – Õigusküsimused: Itaalia kohtusüsteemi tulemuslikkus jääb menetluse kestuse poolest teiste liikmesriikide omast kaugele, nagu on märgitud Euroopa Komisjoni viimases aruandes õigusemõistmise tõhususe kohta. Taaste- ja vastupidavuskava komponendi M1C1 2. telg sisaldab meetmeid, mille eesmärk on muuta kohtusüsteem tõhusamaks, lühendades menetluste kestust ja tuues Itaalia lähemale ELi mediaanile. Selles komponendis käsitletakse Itaaliale 2019. ja 2020. aastal esitatud riigipõhiseid soovitusi tsiviilkohtumenetluste kestuse lühendamise ja korruptsioonivastase võitluse tõhustamise kohta (2019. aasta riigipõhine soovitus nr 4 ja 2020. aasta riigipõhine soovitus nr 4). Lisaks on kohtusüsteemi digiteerimine oluline ka digiülemineku seisukohast. Telg 3 – Avalik haldus: Taaste- ja vastupidavuskava komponendi M1C1 telg 3 sisaldab meetmeid, mille eesmärk on reformida Itaalia avalikku haldust ja parandada haldussuutlikkust. Itaalia on alla EL 27 keskmise nii valitsuse tõhususe kui ka valitsuse usaldamise poolest. Itaalia avaliku halduse reforme mõjutas tõsine ülevalt alla suunatud reformide rakendamise puudujääk ning väärtuslike alt üles suunatud uuenduste vähene tunnustamine ja levitamine. Haldussuutlikkus on väga madal. Jätkata tuleks jõupingutusi strateegilise planeerimise suutlikkuse, järelevalve- ja hindamismehhanismide ning tõenditel põhinevate poliitikakujundamise vahendite tugevdamiseks. Selle komponendi peamine eesmärk on suurendada Itaalia haldusasutuste haldussuutlikkust kesk- ja kohalikul tasandil nii inimkapitali (valik, pädevus ja karjäär) kui ka haldusmenetluste lihtsustamise osas. Selles osas tutvustatakse üldist struktuurilist personalistrateegiat, mis ulatub valikumenetlustest karjäärivõimalusteni. Reform hõlmab ka meetmeid menetluste lihtsustamiseks. Investeeringud uutesse digitaalsetesse töövahenditesse ja tugevdatud elukestva õppe meetmed sisalduvad 1. missiooni 1. komponendis. Selles komponendis käsitletakse riigipõhiseid soovitusi avaliku halduse tõhususe parandamise kohta (2019. aasta riigipõhine soovitus nr 3 ja 2020. aasta riigipõhine soovitus nr 4). Telg 4 –Riigihanked ja ametiasutuste maksed: Taastumis- ja vastupidavuskava komponendi M1C1 4. telg sisaldab meetmeid, mille eesmärk on reformida Itaalia riigihangete õigusraamistiku teatavaid põhiaspekte ning vähendada kesk-, piirkondlike ja kohalike haldusasutuste ning piirkondlike tervishoiuasutuste hilinenud makseid . Reformi peamine eesmärk on lihtsustada riigihanke-eeskirju, suurendada ettevõtjate õiguskindlust ja kiirendada riigihankelepingute sõlmimist, säilitades samal ajal menetluslikud tagatised läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise osas. Need reformid toetavad seega kava alusel rahastatavate taristute ja projektide õigeaegset elluviimist. Telg 5. Eelarve- ja struktuurireformid (maksustamine ja avaliku sektori kulud): Majanduse elavdamise ja vastupanuvõime komponendi M1C1 5. telg hõlmab mitut reformi, mille eesmärk on toetada Itaalia riigi rahanduse jätkusuutlikkust (riigipõhine soovitus 1, 2019) . Tulude poolel on reformide eesmärk parandada maksude kogumise protsessi, soodustada maksukuulekust ja võidelda maksudest kõrvalehoidumise vastu, et vähendada nõuete täitmisega seotud kulusid maksumaksjate jaoks ja suurendada valitsemissektori tulusid, aidates parandada riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Kulude poolel on reformide eesmärk parandada avaliku sektori kulutuste tõhusust nii kesktasandil, tugevdades olemasolevat iga-aastaste kulutuste läbivaatamise raamistikku, kui ka piirkondlikul tasandil, viies lõpule eri valitsustasandite fiskaalsuhete reformi. A.1. Tagastamatu rahalise toetusega seotud reformide ja investeeringute kirjeldus Telg 1 – Avaliku halduse digiteerimine Investeering 1.1: Digitaristu Selle investeeringu eesmärk on tagada, et avaliku halduse süsteeme, andmekogumeid ja rakendusi majutatakse väga usaldusväärsetes andmekeskustes, kus on kõrged turvalisuse, jõudluse, skaleeritavuse, Euroopa koostalitlusvõime ja energiatõhususe kvaliteedistandardid. Selleks nähakse investeeringuga ette tipptasemel, täielikult rikkaliku riikliku pilvepõhise hübriidtaristu (Polo Strategico Nazionale, PSN) loomine, turvaliste ja laiendamiskõlblike avaliku pilve alternatiivide sertifitseerimine ning avaliku halduse andmekogude ja rakenduste migratsioon pilvekeskkonda. Avaliku võrgu taristut hakkab eeldatavasti haldama Euroopa hankemenetluse kaudu valitud tehnoloogiapakkuja ja see projekteeritakse kooskõlas Euroopa tasandil Gaia-X algatuse raames kindlaks määratud andmete koostalitlusvõime standarditega, et võimaldada isikustamata andmete vaba vahetamist eri liikmesriikide vahel, ühendades omavahel nende riiklikud pilvemudelid. Sarnased nõuded võetakse eeldatavasti kasutusele avalike pilveteenuste osutajate eelkvalifitseerimisel. Avaliku halduse andmekogude ja rakenduste migratsioon PSNi või turvalise sertifitseeritud avaliku pilveteenuse osutaja suunas sõltub eeldatavasti eri haldusasutuste määratletud andmete toimivuse, skaleeritavuse ja tundlikkuse nõuetest, millest igaüks peaks säilitama oma sõltumatuse rakenduste väljatöötamisel ja andmete haldamisel. Investeering 1.3 – Andmed ja koostalitlusvõime

Selle investeeringu eesmärk on tagada kesksete andmekogude ja teenuste täielik koostalitlusvõime kesk- ja kohalike haldusasutuste vahel ning ühtlustada teiste ELi riikidega teenuste osutamise menetlused, mis on esmatähtsad ühtse digivärava direktiivis. Meetmega nähakse ette riikliku digitaalse andmeplatvormi („Piattaforma Digitale Nazionale Dati“) arendamine, mis tagab andmekogumite koostalitlusvõime rakendusliideste kataloogi kaudu, mida jagavad kesk- ja kohalikud haldusasutused (investeering 1.3.1). Kui see platvorm on loodud, peab see tagama andmekogumite koostalitlusvõime rakendusliideste kataloogi kaudu, mida jagatakse kesk- ja kohalike haldusasutuste vahel. Platvorm peab olema täielikult kooskõlas ELi õigusega. Lisaks nähakse meetmega ette ühtse digivärava väljatöötamine kooskõlas ELi määrusega (EL) 2018/1724, et aidata kesk- ja haldusasutustel korraldada ümber prioriteetsed menetlused/protsessid ning võimaldada ühekordsuse põhimõtte järgimist (investeering 1.3.2). Investeering 1.5 – Küberturvalisus Selle investeeringu eesmärk on tugevdada Itaalia kaitset küberkuritegevusest tulenevate ohtude eest, eelkõige võttes kasutusele riikliku küberjulgeoleku Perimeetri (PSNC) kooskõlas võrgu- ja infosüsteemide turvalisust käsitlevas direktiivis (EL) 2016/1148 (küberturvalisuse direktiiv) sätestatud turvanõuetega ning tugevdades riiklikku küberkaitsevõimet tehnilise kontrolli ja riskiseire alal. Meetmega nähakse ette tipptasemel integreeritud süsteemi arendamine, eri üksuste tihe ühendamine kogu riigis ning rahvusvaheliste sidemete loomine partnerite ja usaldusväärsete tehnoloogiapakkujatega. See koosneb neljast sambast: I) tugevdada üldsuse ja ettevõtete/üksuste eesliini suutlikkust hallata hoiatusi ja tegelikke avalikult tunnustatud sündmusi; II) suurendada/tugevdada riigi kontrolli- ja auditeerimissuutlikkust seoses riist- ja tarkvaraga, mida kasutavad isikud, kellel on olulised funktsioonid usaldusväärsuse tõendamisel/ohtude ennetamisel; suurendada õiguskaitse- ja küberüksuste üksusi politseijõududes, kes vastutavad kuritegevuse uurimise eest; IV) Tugevdada märkimisväärselt riikliku julgeoleku ja küberohtudele reageerimise eest vastutavaid kübervarasid ja inimressursse. Investeering 1.7 – Põhilised digioskused Selle investeeringu eesmärk on vähendada praeguse digitaalse tõrjutuse ohus oleva elanikkonna osakaalu, käivitades algatuse „Digitaalne kodanikuteenistus“, mis on eri taustaga noorte vabatahtlike võrgustik kogu Itaalias, et pakkuda digitaalse tõrjutuse ohus olevatele inimestele koolitust digioskuste arendamiseks ja parandamiseks (investeering 1.7.1), ning tugevdades olemasolevat digitaalse lihtsustamise keskuste võrgustikku (Investeering 1.7.2). Digitaalsed tugikeskused on füüsilised juurdepääsupunktid, mis asuvad tavaliselt raamatukogudes, koolides ja sotsiaalkeskustes, mis pakuvad kodanikele nii personaalset kui ka internetipõhist digioskuste alast koolitust, et toetada tõhusalt nende digitaalset kaasamist. Algatuses kasutatakse ära olemasolevaid edukaid kogemusi ja selle eesmärk on tagada selliste keskuste laialdane areng riiklikul tasandil. Kuigi 600 keskust on juba aktiivsed, tugevdatakse nende kohalolekut sihtotstarbelise koolitustegevuse ja uute seadmetega, mille üldeesmärk on luua Itaalias 2400 uut juurdepääsupunkti ja koolitada välja üle 2 000 000 digitaalse tõrjutuse ohus oleva kodaniku. 3000 keskusest ligikaudu 1 200 koondatakse Lõuna-Itaaliasse. Algatus „Digitaalne kodanikuteenistus“ on jagatud kolmeks aastaks ja järk-järgult on selle eesmärk saavutada järgmised tulemused: I) viia ellu kolm iga-aastast üleskutset digitaalse avaliku teenistuse projektideks, mis on suunatud universaalsete kodanikuteenistuse organisatsioonide riiklikus registris registreeritud mittetulundusühingutele; (II) digitaalse avaliku teenistuse iga-aastases projektikonkursis osalevate mittetulundusühenduste suutlikkuse suurendamine ning digitaalse lihtsustamise ja digiõppe projektide käivitamine, käivitades kolme iga-aastase projektikonkursi raames 900 projekti; III) koolitus ja kohapealne kogemus ligikaudu 9700 vabatahtliku digitaalse avaliku teenistuse projektides; 1 000 000 kodaniku abistamine ja koolitamine, kes saavad kasu digilihtsustus- ja digiõppemeetmetest, mis on välja töötatud 900 projekti raames, milles töötab 9 700 vabatahtlikku. Reform 1.1 – Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia hanked Reformi eesmärk on tagada, et avalik haldus saaks hankida info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) lahendusi kiiremini ja tõhusamalt, ühtlustades ja kiirendades IKT teenuste ja varade hankeprotsessi. Reformi rakendamine koosneb kolmest tegevussuunast. Esiteks luuakse ühtne andmebaas, mis sisaldab nende ettevõtjate valget nimekirja, kellel on lubatud pakkuda kaupu ja teenuseid haldusasutustele, ning tarnijate sertifitseerimiseks luuakse spetsiaalne tehnoloogiataristu. Teiseks võetakse vastu lihtsustatud lähenemisviis (kiirmenetlus) PNRRi projektide IKT-ostude ühtlustamiseks. Kolmandaks luuakse digitaalne hanketeenus, mille eesmärk on i) hõlmata üksnes sertifitseeritud tarnijaid (ettevõtjad võivad igal ajal taotleda sertifitseerimist kooskõlas direktiivi 2014/24/EL artikliga 64); võimaldada kiiresti kindlaks teha tarnijad, kes vastavad konkreetsele vajadusele (nt konfiguraatori kaudu); III) pakkuda haldusasutustele intuitiivset kasutajakogemust (nt pakutavate teenuste selge kirjeldus, tarnijate võrdlev hindamine). See üldine ülesehitus tugineb Itaalia riigihangetega tegeleva riigiasutuse CONSIP olemasolevale suutlikkusele. Reform 1.2 – Digipöörde toetamine Selle reformi eesmärk on toetada kõigi kesk- ja kohalike haldusasutuste üleminekut digitehnoloogiale spetsiaalse digitaalse Palestiina omavalitsuse ümberkujundamise büroo loomise kaudu. Ümberkujundamisbüroo koosneb tehnoloogiaalase pädevusega ajutisest ressursside reservist, mis korraldab ja toetab migratsioonialaseid jõupingutusi ning tsentraliseeritud läbirääkimisi sertifitseeritud välisabi „pakettide“ üle. Lisaks nähakse meetmega ette sellise ettevõtte loomine, mis keskendub tarkvara arendamisele & ampile, tegevuse juhtimisele, et toetada keskasutuste digitaalset arengut. Ümberkujundamisbüroo toetab eelkõige avalikku haldust käesoleva rahastamisvahendi alla kuuluvate investeeringute 1,1-1,7 rakendamisel ning toetab ka 6. missiooni alla kuuluvate tervishoiu digiteerimisega seotud investeeringute ja reformide rakendamist. Reform 1.3 – Cloud first ja koostalitlusvõime Selle reformi eesmärk on kõrvaldada tõkked pilveteenuste kasutuselevõtult ja ühtlustada bürokraatiat, mis aeglustab andmevahetusprotsesse haldusasutuste vahel, kehtestades stiimulid ja kohustused, mille eesmärk on hõlbustada üleminekut pilveteenuste kasutamisele ja kõrvaldada menetluslikud piirangud digiteenuste laialdasele kasutuselevõtule. Reform hõlmab kolme tegevussuunda. Esiteks, kuna pilvelahendused suurendavad kulutasuvust info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) valdkonna kulutustes pärast eelnevalt kindlaks määratud ajapikendust (nt kolm aastat pärast ümberkujundamise alustamist), näevad ametiasutused, kes ei järginud pilvandmetöötluse ümberkujundamist, oma IKT-kulueelarves piiranguid. Teiseks, osana pilvandmetöötlusele ülemineku stiimulitest vaadatakse läbi praegused avaliku sektori raamatupidamisarvestuse eeskirjad pilveteenustega seotud kulude kohta. Võttes arvesse, et pilvandmetöötlusele üleminek hõlmab praegu eelarvete ülekandmist kapitalikuludest tegevuskuludesse, tuleb pilveteenustega seotud kulude avaliku sektori raamatupidamiseeskirjad läbi vaadata, et mitte pärssida avaliku halduse asutuste motivatsiooni pilvandmetöötlusele üleminekuks. Kolmandaks vaadatakse läbi andmete koostalitlusvõime eeskirjadega seotud normid kooskõlas avatud andmeid ja isikuandmete töötlemist käsitlevate sätetega ning lihtsustatakse praeguseid haldusasutustevahelise andmevahetuse menetlusi, et ühtlustada menetluslikke aspekte ja kiirendada haldusasutuste andmebaaside koostalitlusvõime rakendamist. Lisaks vaadatakse läbi digitaalne elu- või asukoht ja integreeritakse see riiklikusse elanikeregistrisse (ANPR), et võimaldada kodanike ja haldusasutuste vahel teatavat ja turvalist digitaalset kirjavahetust.

Telg 2 – Õigusküsimused Reform 1.4 – Tsiviilõigus Reform keskendub peamiselt tsiviilkohtumenetluste kestuse lühendamisele, määrates kindlaks hulgaliselt hagisid, et vähendada sissetulevate kohtuasjade arvu kohtutes, lihtsustades olemasolevaid menetlusi, vähendades kohtuasjade kuhjumist ja suurendades kohtute tootlikkust. Sissetulevate kohtuasjade arvu vähenemine kohtutes saavutatakse vahendusmenetluse, vaidluste kohtuvälise lahendamise ja vahekohtumenetluse tugevdamisega ning kehtiva kohtulõivude kvantifitseerimise ja sissenõutavuse süsteemi läbivaatamisega. Lihtsustamise poole püüeldakse, tugevdades filtreerimismenetlusi apellatsiooni tasandil, laiendades juhtumeid, kus otsuse tegemine on ainukohtuniku pädevuses, tagades menetluste siduvate tähtaegade tegeliku rakendamise. Kohtute suurem tootlikkus tuleb saavutada järelevalvesüsteemi ja stiimulite abil, et saavutada kohtutes standardne tulemuslikkus. Reformiga nähakse ette ka tsiviilkohtute mahajäämuse vähendamine, mis on eesmärk, mis saavutatakse tänu investeerimiskomponendis sisalduvale kavandatud ajutisele töölevõtmisele. Reform 1.5 – Kriminaalõigus Reformi peamine eesmärk on vähendada kriminaalmenetluste kestust, tehes olemasolevate menetluste lihtsustamise ja kohtute tööviljakuse suurendamise abil kindlaks arvukad meetmed. Lihtsustamise eesmärk on laiendada lihtsustatud menetluste kohaldamist, laiendada digitehnoloogia kasutamist, määrata kindlaks tähtajad eeluurimise ajaks, vaadata läbi teavitussüsteem, et muuta see tõhusamaks. Kohtute suurem tootlikkus saavutatakse järelevalvesüsteemi ja stiimulite abil, et saavutada kohtutes standardne tulemuslikkus. Reform 1.6 – Maksejõuetus Reformi eesmärk on digiteerida ja tõhustada maksejõuetusmenetlusi, kehtestades enne maksejõuetust varajase hoiatamise mehhanismid, spetsialiseerudes kohtutele ja kohtueelsetele asutustele, et juhtida maksejõuetusmenetluse kõiki etappe tulemuslikumalt, sealhulgas kohtu- ja haldusasutuste liikmete koolitamise ja spetsialiseerumise kaudu. Reform 1.7 – Maksukohtud Reformi eesmärk on muuta maksuõiguse jõustamine tõhusamaks ja vähendada kassatsioonikohtule esitatavate kaebuste suurt hulka. Reform 1.8 – Õigussüsteemi digiteerimine Reformiga nähakse ette kõigi dokumentide kohustuslik elektrooniline esitamine ja täielik elektrooniline töövoog tsiviilmenetluste jaoks. Samuti on see suunatud esimese astme kriminaalmenetluse digitaliseerimisele, välja arvatud eelistungid. Lõpuks on selle eesmärk luua tasuta, täielikult juurdepääsetav ja otsinguvõimalusega tsiviilõiguslike otsuste andmebaas vastavalt õigusaktidele. Investeering 1.8 – Tsiviil-, kriminaal- ja halduskohtute värbamismenetlused Investeeringute eesmärk on lähiajal tegeleda organisatoorsete teguritega, et väljatöötatavad reformid saaksid kiiremini tulemusi saavutada, maksimeerides koostoimet ja saavutades samal ajal ümberkujundava muutuse kava raames antavate erakorraliste vahendite abil. Organisatoorne vahend nimetusega“ kohtumenetluse kantselei „seisneb kohtunike tugirühmade loomises (või nende tugevdamises, kui see on juba olemas) (ajutise töölevõtmise kaudu), eesmärgiga vähendada Itaalias mahajäämust ja korralduse tegemise aega. See meede parandaks ka õigusemõistmise kvaliteeti, toetades kohtunikke tavapärastes uuringutes, õigusalastes uuringutes, õigusaktide koostamisel ja toimikute koostamisel ning võimaldades kohtunikel keskenduda keerukamatele ülesannetele. Investeeringud hõlmavad ka koolitust , et toetada kohtusüsteemis digiüleminekut. Telg 3 – Avalik haldus Reform 1.9 – Avaliku sektori tööhõive reform ja lihtsustamise reform Avaliku sektori tööhõivereformid järgivad kaheastmelist lähenemisviisi. Lühiajalises perspektiivis võetakse kiireloomulisi meetmeid, et kasutada parimal viisil ära RRFi vahendeid seoses kava juhtimisega ja kohese abiga haldusasutustele, kellel puudub haldussuutlikkus. See strateegia on täienduseks organisatsioonireformidele ja inimressursside strateegiale, mille eesmärk on pöördeline muutus avalikus halduses tervikuna. Inimressursside strateegiliste kavade koostamisel on kindlaks määratud terviklik meetmete kogum, mille eesmärk on: ametikirjelduste ajakohastamine (pidades silmas ka topeltüleminekut); värbamismenetluste ümberkorraldamine, et need oleksid sihipärasemad ja tõhusamad; reformida kõrgemat avalikku teenistust, et ühtlustada ametisse nimetamise menetlusi avalikus halduses; elukestva õppe ja premeerimismehhanismide või konkreetsete karjäärivõimaluste vahelise seose tugevdamine; avaliku halduse eetikapõhimõtete määratlemine või ajakohastamine; soolisele tasakaalule pühendumise tugevdamine; ning töötajate horisontaalse ja vertikaalse liikuvuse reform. Reform hõlmab kiireloomulisi meetmeid haldusmenetluste lihtsustamiseks ettevõtjate ja kodanike hüvanguks, tagades samal ajal ka piirkondliku reformikava sujuva rakendamise. Lihtsustamise reformiga kõrvaldatakse load, mis ei ole põhjendatud üldiste huvide seisukohast eriti mõjuvate põhjustega, ning kaotatakse tarbetud või uusi tehnoloogiaid mittekasutavad kohustused. Lisaks võtab komisjon kasutusele vaikiva nõusoleku mehhanismi, lihtsa teabevahetuse ning piirkondade ja omavalitsustega ühise ühtse korra. Lihtsustamisreform hõlmab järgmisi elemente: äri- ja ehitusprotseduuride koostalitlusvõime (SUAP & SUE); ühiste tulemustele suunatud tulemusnäitajate rakendamine; ning võtmetähtsusega tulemuslikkuse põhinäitajate kogumi määratlemine, et juhtida organisatsioonilisi muutusi haldusasutustes. Esimese maksetaotluse esitamise ajaks peab olema sisse seatud ja töökorras teabehoidla süsteem, mille abil teostatakse järelevalvet riskikapitalifondi rakendamise üle. Investeering 1.9 – Tehnilise abi andmine ja suutlikkuse suurendamine Itaalia taaste- ja vastupidavuskava rakendamiseks

Investeering seisneb ekspertide reservi ajutises värbamises, et pakkuda ametiasutustele tehnilist abi ja tugevdada haldussuutlikkust, eelkõige kohalikul tasandil, konkreetsete piirkondliku reformikava projektide rakendamiseks, mida kasutatakse vastavalt vajadusele. See investeering hõlmab ka avaliku sektori töötajate koolitusprogramme suutlikkuse suurendamise raames. Telg 4 – Riigihanked ja riigiasutuste maksed Reform 1.10 – Riigihangete õigusraamistiku reform Reformi esimene samm on võtta 2021. aasta maiks vastu esimesed kiireloomulised lihtsustamismeetmed koos dekreetseadusega, et: lihtsustada ja digiteerida kesksete hankijate menetlusi; lepingute registreerimine riikliku korruptsioonivastase võitluse ameti (ANAC) korruptsioonivastase võitluse andmebaasis; luua ministeeriumides, piirkondades ja suurlinnades riigihankemenetluste eest vastutavad bürood; seada eesmärk vähendada avaldamise ja lepingu sõlmimise vahelist ning lepingu sõlmimise ja taristu valmimise vahelist aega; ning stimuleerib vaidluste kohtuvälise lahendamise mehhanisme lepingute täitmise etapis. Enne 2021. aasta lõppu on riigihankepoliitika ühtsel koordineerimisasutusel piisaval arvul töötajaid ja ta võtab vastu professionaalsuse suurendamise strateegia, pakkudes koolitusi eri tasanditel; dünaamilised hankesüsteemid tehakse kättesaadavaks kooskõlas riigihankedirektiividega; ANAC viib lõpule avaliku sektori hankijate kvalifitseerimise. Reformi teine etapp koosneb riigihankeseadustiku muudatustest, mis tuleb rakendada 2023. aasta teises kvartalis ja mille eesmärk on: vähendada avaliku sektori hankijate killustatust; nõuda e-platvormi loomist põhinõudena, et osaleda hankesuutlikkuse üleriigilises hindamises; ning anda riiklikule korruptsioonivastasele asutusele volitused vaadata läbi hankijate kvalifikatsioonid. Reformi eesmärk on ka kesksete hankijate menetluste edasine lihtsustamine ja digiteerimine ning koostalitlusvõime ja omavahelise ühendatuse nõuete määratlemine. Reformiga vähendatakse ka allhangete võimaluse piiranguid, mis praegu sisalduvad riigihangete seadustikus. Reform hõlmab ka riikliku e-riigihangete süsteemi kasutuselevõtmist 2023. aasta lõpuks. Reform 1.11 – Haldus- ja tervishoiuasutuste hilinenud maksete vähendamine Reformi eesmärk on tagada, et 2023. aastaks i) keskvalitsuse, piirkondliku ja kohaliku tasandi haldusasutused maksaksid 30 päeva jooksul ja ii) piirkondlikud tervishoiuasutused maksaksid 60 päeva jooksul. Selleks et tagada hilinenud maksete probleemi struktuurne lahendamine, hõlmab reform ka seda, et 2024. aastal i) jätkavad keskvalitsuse, piirkondliku ja kohaliku tasandi haldusasutused maksete tegemist 30 päeva jooksul ning ii) piirkondlikud tervishoiuasutused jätkavad maksete tegemist 60 päeva jooksul. Telg 5. Eelarve- ja struktuurireformid (maksustamine ja avaliku sektori kulud) Reform 1.12 – Maksukorralduse reform Võetakse vastu mitu meedet, et edendada maksukuulekust ning parandada auditite ja kontrollide suunamise tõhusust, sealhulgas: andmebaasi ja spetsiaalse IT-taristu loomine eelnevalt koostatud käibedeklaratsiooni avaldamiseks; II) parandada vastavuskirjade jaoks kasutatava andmebaasi kvaliteeti, muu hulgas eesmärgiga vähendada valepositiivsete teadete esinemist, suurendades järk-järgult maksumaksjatele edastatavate teadete arvu; III) kehtivate õigusaktide reformimine, et tagada tõhusad halduskaristused juhul, kui erasektori teenusepakkujad keelduvad elektroonilisi makseid vastu võtmast; IV) andmete pseudonüümimise ja suurandmete analüüsi protsessi lõpuleviimine, et suurendada auditite valikuprotsessi aluseks oleva riskianalüüsi tõhusust. Nende reformide rakendamiseks ja maksuameti tegevussuutlikkuse suurendamiseks suurendatakse ameti töötajate arvu 4113 üksuse võrra kooskõlas ameti tulemuslikkuse kavaga aastateks 2021-2023. Lisaks vaatab valitsus läbi võimalikud meetmed, et vähendada arvete esitamata jätmisest tingitud maksudest kõrvalehoidumist kõige haavatavamates sektorites, sealhulgas tarbijatele suunatud stiimulite kaudu, ning võtab läbivaatamise tulemuste põhjal tõhusaid meetmeid, võttes ambitsioonika kohustuse vähendada maksudest kõrvalehoidumise kalduvust. Reform 1.13 – Kulude läbivaatamise raamistiku reform Kava hõlmab kulude läbivaatamise raamistiku reformi, mille eesmärk on parandada selle tõhusust, sealhulgas tugevdades rahandusministeeriumi rolli ja järelhindamise protsessi ning parandades keskkonnahoidliku ja sooteadliku eelarvestamise tava. Kava sisaldab ka kohustust teha kehtiva õigusraamistiku alusel iga-aastane kulutuste läbivaatamine ajavahemikul 2023-2025, et saavutada eelarvekokkuhoid, et toetada riigi jätkusuutlikku rahandust ja/või rahastada majanduskasvu soodustavaid reforme maksude või avaliku sektori kulutuste valdkonnas. Reform 1.14 – Piirkondliku eelarveraamistiku reform Reform seisneb eelarve föderalismi lõpuleviimises, nagu on sätestatud delegeerimisseaduses nr 42/2009, eesmärgiga parandada fiskaalsuhete läbipaistvust eri valitsustasanditel, eraldada vahendeid riigi tasandist madalama tasandi valitsustele objektiivsete kriteeriumide alusel ja soodustada kulutuste tõhusust riigi tasandist madalamal tasandil. Eelkõige määratakse reformiga kindlaks asjakohased parameetrid ja rakendatakse fiskaalföderalismi tavapärase staatusega piirkondade, provintside ja suurlinnade puhul. Reform 1.15 – Avaliku sektori raamatupidamisarvestuse eeskirjade reform Reformi eesmärk on kaotada lõhe Euroopa raamatupidamisstandarditega, rakendades avaliku sektori jaoks ühtset tekkepõhist raamatupidamissüsteemi. Reformiga viiakse lõpule tekkepõhise raamatupidamissüsteemi kontseptuaalse raamistiku väljatöötamine vastavalt Eurostati määratletud kvalitatiivsetele omadustele, tekkepõhise raamatupidamisarvestuse standarditele ja mitmemõõtmelisele kontoplaanile. Reformi täiendab 18 000 avaliku sektori asutuse esindajatele mõeldud koolituse esimene voor üleminekuks uuele tekkepõhisele raamatupidamissüsteemile. A.2. Tagastamatu rahalise toetuse eesmärgid, sihid, näitajad ning seire ja rakendamise ajakava

Järjekorranumber Seotud meede (reform või investeering) Eesmärk / siht Nimi Kvalitatiivsed näitajad

(eesmärkide puhul) Kvantitatiivsed näitajad

(sihtide puhul) Lõpuleviimise soovituslik ajakava Iga eesmärgi ja sihi kirjeldus Mõõtühik Lähteväärtus Eesmärk Kvartal Aasta M1C1-1 Reform 1.1: IKT hanked Eesmärk Reformi käsitlevate dekreetide 1.1 „IKT hanked“ jõustumine Seaduse säte, mis viitab info- ja sidetehnoloogia riigihangete reformi käsitleva dekreetseaduse jõustumisele Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata 4. kv 2021 Vajalikud õigusaktid hõlmavad seadusandlikke sekkumisi lihtsustusi käsitlevasse dekreeti (Decreto Legge semplificazioni). Nendes sätestatakse: Võimalus kasutada riigihangete seadustiku artikli 48 lõikes 3 osutatud menetlust ka riigihangete seadustiku artiklis 35 osutatud piirmäärasid ületavate lepingute puhul arvutikaupade ja -teenuste, eelkõige pilvetehnoloogial põhinevate ostude puhul, samuti ühenduvusteenuste puhul, mida rahastatakse täielikult või osaliselt broneeringuinfo projektide rakendamiseks ette nähtud vahenditest; Riigihankelepingute seadustiku artiklis 80 osutatud nõuete kontrollimise protsessi kaasatud sertifitseerimisasutuste hallatavate eri andmebaaside koostalitlusvõime; Ettevõtjate virtuaalfaili loomine, milles on esitatud andmed artiklis 80 osutatud kõrvaldamise põhjuste puudumise kontrollimiseks, mis võimaldab kindlaks määrata nende ettevõtjate valge nimekirja, kelle puhul kontrollimine on juba läbi viidud. M1C1-2 Reform 1.3: Pilvandmetöötlus kõigepealt ja koostalitlusvõime Eesmärk Reformi käsitlevate dekreetide 1.3 „Pilvandmetöötluse ja koostalitlusvõime“ jõustumine Seaduse säte, mis viitab esimese pilvandmetöötlust ja koostalitlusvõime reformi käsitleva dekreetseaduse jõustumisele Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata 4 .kv 2021 Vajalikud õigusaktid hõlmavad järgmist: Rakendusaktid, mis käsitlevad eelkõige i) Agenzia per l’Italia digitale (AgID) määrust Polo Strategico Nazionale (PSN) kohta (sätestatud dekreetseaduse 179/212 artiklites 33-septies) ja ii) AgID suuniseid koostalitlusvõime kohta (sätestatud Codice dell’Amministrazione Digitale (CAD) artiklites 50 ja 50ter). CAD artikli 50 muudatused: i) kaotada kohustus sõlmida raamlepingud haldusasutuste jaoks, kellel on juurdepääs riiklikule digitaalsele andmeplatvormile; ii) selgitused eraelu puutumatuse kohta: andmete edastamine ühest infosüsteemist teise ei muuda andmete omandiõigust ega töötlemist, ilma et see piiraks andmeid vastu võtvate ja töötlevate haldusasutuste kui autonoomsete vastutavate töötlejate kohustusi. Decreto del Presidente della Repubblica (DPR) 445/2000 muudatused seoses andmetele juurdepääsuga: i) andmetele otseseks juurdepääsuks vajaliku loa kehtetuks tunnistamine; i) artiklis 72 jäetakse välja viide raamlepingutele. Dekreetseaduse 179/2012 artikli 33-septies muudatused: i) näha AgID-le ette võimalus reguleerida Centri Elaborazione Dati (CED) ja Cloud Regulations’iga tingimusi ja meetodeid, millega haldusasutused peavad CED-migratsioone läbi viima; ii) kehtestada sanktsioonid pilvele ülemineku kohustuse täitmata jätmise eest. M1C1-3 Investeering 1.1: Digitaristu Eesmärk Programmi „Polo Strategico Nazionale“ (PSN) lõpuleviimine „Pilve kasutuselevõtu aruanne“, tehnoloogiliste uuenduste ja digiülemineku ministeerium (MITD) Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata 4. kv 2022 Kogu projekt viiakse täielikult lõpule, kui kõik sihtmärgiks olevad haldusasutused on lõpule viinud kindlaksmääratud baaside liikumise Polo Strategico Nazionale (PSN) suunas ning edukalt on lõpule viidud nelja andmekeskuse testimine, mis võimaldab alustada sihtmärgiks olevate haldusasutuste andmekogumite ja rakenduste migreerumisprotsessi riikliku kontaktpunkti suunas . M1C1-4 Investeering 1.3.1: Riiklik digitaalsete andmete platvorm Eesmärk Riiklik digitaalne andmeplatvorm toimib Tehnoloogiliste uuenduste ja digiülemineku ministeeriumi aruanne riikliku digiandmete platvormi käivitamise kohta Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata 4. kv 2022 Platvorm võimaldab asutustel: avaldama oma rakendusliidesed platvormi rakendusliideste kataloogis; –loob platvormi kaudu digitaalse koostalitlusvõime lepingud ja allkirjastab need; autentida ja lubada rakendusliideste juurdepääsu, kasutades platvormi funktsioone; - valideerida ja hinnata vastavust riiklikule koostalitlusvõime raamistikule. M1C1-5 Investeering 1.5: Küberturvalisus Eesmärk Uue riikliku küberjulgeoleku ameti loomine Asutamisdokument Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata 4. kv 2022 Vahe-eesmärk saavutatakse 1) praegu viimistletava riikliku küberjulgeoleku ameti moodustava dekreetseaduse muutmisega seaduseks; 2) peaministri dekreedi (Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri, DPCM) avaldamine ametlikus väljaandes, mis sisaldab riikliku küberjulgeoleku ameti sise-eeskirju. M1C1-6 Investeering 1.5: Küberturvalisus Eesmärk Riiklike küberturvalisuse teenuste esialgne kasutuselevõtt Aruanne riiklike küberturvalisuse teenuste täieliku ülesehituse kohta Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata 4. kv 2022 Vahe-eesmärk saavutatakse kogu riikliku küberturvalisuse arhitektuuri (st riikliku) ökosüsteemi üksikasjaliku arhitektuuri määratlemisega. Teabe jagamise ja analüüsimise keskus (ISAC), infoturbeintsidentidega tegelevate meeskondade võrgustik (CERT), riiklik HüperSOC, kõrgjõudlusega andmetöötlus, mis on lõimitud tehisintellekti/masinõppe (AI/ML) vahenditega, et analüüsida riikliku tasandi küberintsidente. M1C1-7 Investeering 1.5: Küberturvalisus Eesmärk Küberturvalisuse skriining- ja sertifitseerimislaborite võrgustiku käivitamine Esitatud dokumendid, mis tõendavad kindlaksmääratud protsesse ja menetlusi, mida laborid omavahel jagavad, ning esitatud aruanded, mis tõendavad vähemalt ühe labori aktiveerimist. Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata 4. kv 2022 Vahe-eesmärk saavutatakse: Riiklik küberturvalisuse amet teeb kindlaks, kus sõeluuringu- ja sertifitseerimislaborid ja -keskused luuakse, millised ekspertide profiilid värvatakse, ning määrab täielikult kindlaks protsessid ja menetlused, mida laborid omavahel jagavad. Ühe labori aktiveerimine. Kontrollilaborite moodustamiseks ja aktiveerimiseks loodud tegevuste üle teostab järelevalvet Ministero dello Sviluppo Economico (MISE) koos küberturvalisuse riikliku kontrolli- ja sertifitseerimislaboriga (CVCN ) ning need integreerivad hindamiskeskusesse siseministeerium ja kaitseministeerium . M1C1-8 Investeering 1.5: Küberturvalisus Eesmärk Keskse auditiüksuse aktiveerimine PSNC & ampi jaoks; võrgu- ja infoturbemeetmed Esitatud aruanded, mis näitavad auditi kesküksuse käivitamist Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata 4. kv 2022 Riiklikus küberturvalisuse ametis nimetatakse ametisse siseüksus, mille ülesanne on täita PSNC ja NISi aruandva keskse auditiüksuse ülesandeid; võrgu- ja infoturbemeetmed. Protsessid, logistika ja käitamiskord vormistatakse asjakohasteks dokumentideks, pöörates erilist tähelepanu tööprotsessidele, st töövõtu-, auditeerimis- ja aruandluskorrale. IT-vahendid koguvad, haldavad ja analüüsivad auditiandmeid ning need töötab välja ja neid kasutab auditiüksus. Esitatakse dokumendid vahendite väljatöötamise lõpuleviimise kohta. M1C1-9 Investeering 1.5: Küberturvalisus Siht Toetus turvastruktuuride ajakohastamisele T1 Ei kohaldata Number 0 5 4. kv 2022 Vähemalt viis tugevdatud sekkumist, millega ajakohastatakse julgeolekustruktuure riikliku küberjulgeoleku programmi (PSNC) ning võrgu- ja infosüsteemide (NIS) sektorites. Sekkumisliikide hulka kuuluvad turvaoperatsioonide keskuste ajakohastamine, küberpiiride kaitse parandamine ning siseseire ja -kontrolli võimekus. Sekkumised keskenduvad tervishoiu-, energeetika- ja keskkonnasektorile (joogiveevarustus) . M1C1-10 Reform 1.2: Ümberkujundamise toetamine Eesmärk Transformeerimisrühma ja NewCo loomise jõustumine Õigusakti säte, milles osutatakse ümberkujundamisameti loomist käsitleva õigusakti jõustumisele ja uue tolliseadustiku loomist käsitleva õigusakti jõustumisele Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata 4. kv 2022 Ümberkujundamisbüroo loomiseks vajalikud õigusaktid hõlmavad järgmist: -Dekreetseaduse „reclutamento“ avaldamine (mis on juba heaks kiidetud ministrite nõukogu 4. juuni 2021. aasta otsusega nr 22 ja avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (“ Gazzetta Ufficiale „) 10. juunil 2021) ; -Osalemiskutse avaldamine; -Ekspertide valimine ja neile ülesande andmine (ajutiselt RRFi kestuse ajaks). NewCo puhul on vajalikud järgmised põhietapid: -Seadusandlik luba; -Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri (DPCM), kes annab loa äriühingu asutamiseks ning määrab kindlaks äriühingu eesmärgid, aktsiakapitali, kestuse ja juhatuse liikmed; -Notariaalaktiga äriühingu asutus; -Äriühingu toimimiseks vajalikud toimingud – põhikiri ja mitmesugused eeskirjad. M1C1-11 Investeeringud 1.6.6 Finantspolitsei digiteerimine Siht Finantspolitsei – professionaalsete andmeteadusteenuste ostmine T1 Ei kohaldata Number 0 5 1. kv 2023 Professionaalsete andmeteaduse teenuste ostmine, sõlmides lepingu konsultatsiooniteenuse osutajaga, mis hõlmab kokku viit töötajat, kes vastutavad nii andmearhitektuuri kavandamise kui ka suurandmete analüüsi üksuse algoritmide kirjutamise eest. Andmeteaduse teenuste ostmiseks sõlmitud lepingu avaldamine kooskõlas tehnilise juhendiga „Mitte tekitada olulist kahju“ (2021/C58/01), kasutades kõrvalejätmise loetelu ning asjaomaste ELi ja riiklike keskkonnaalaste õigusaktide järgimise nõuet, ning uute vahendite avaldamine kogu riigis esimese analüüsimooduli (IT-tugi) raames. M1C1-12 Investeering 1.3.2: Ühtne digivärav Siht Ühtne digivärav Ei kohaldata Number 0 21 4. kv 2023 Eesmärk saavutatakse, kui 21 prioriteetset haldusmenetlust, mis on määratletud määruses (EL) 2018/1724, vastavad Itaalias täielikult ELi määruse (EL) 2018/1724 artiklis 6 sätestatud nõuetele. Täpsemalt: kasutajate tuvastamine, teabe ja tõendavate dokumentide esitamine, allkirjastamine ja lõplik esitamine toimub elektrooniliselt vahemaa tagant teenuskanali kaudu, mis võimaldab kasutajatel täita menetlusega seotud nõudeid kasutajasõbralikul ja struktureeritud viisil; b) kasutajatele antakse automaatne vastuvõtuteatis, välja arvatud juhul, kui menetluse tulemus edastatakse viivitamata; menetluse tulemused edastatakse elektrooniliselt või, kui see on vajalik kohaldatava liidu või siseriikliku õiguse järgimiseks, füüsilisel teel; kasutajatele antakse elektrooniline teade menetluse lõpuleviimise kohta. M1C1-13 Investeeringud 1.4.6: Liikuvus kui teenus Itaalia jaoks Eesmärk Liikuvus kui teenuselahendus M1 Ministero delle Infrastrutture e della Mobilità Sostenibili (MIMS) aruanne koostöös ülikoolidega, milles kirjeldatakse kolme katseprojekti rakendamist ja hinnatakse nende tulemusi. Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata 4. kv 2023 Ellu on viidud kolm katseprojekti, mille eesmärk on katsetada liikuvust kui teenuselahendust tehnoloogiliselt arenenud suurlinnades. Katseperioodil on iga lahust kasutanud vähemalt 1000 kasutajat. Iga katseprojekt on avatud vähemalt 1000 kasutajale, kes saavad sellele juurde pääseda vabatahtlikkuse alusel ja omal kulul ning anda individuaalse hinnangu, võimalusega valida ja osta liikuvusteenuseid platvormil pakutavate teenuste hulgast. MaaS-teenus pakub ühtse tehnoloogilise platvormi kaudu kodaniku-kasutajale tema vajadustest lähtuvat parimat reisilahendust, kasutades ära erinevate olemasolevate liikuvusvõimaluste (kohalik ühistransport, ühistransport, kabiin, autorent) vahelist integratsiooni, et optimeerida reisikogemust nii planeerimise (mitmeliigiline marsruudiplaneerija ning reaalajas teave aegade ja vahemaade kohta) kui ka kasutamise (teenuste broneerimine ja maksmine) seisukohast. M1C1-14 Investeering 1.6.5 Riiginõukogu digiteerimine Siht Riiginõukogu – andmelaos T1 analüüsimiseks kättesaadavad kohtudokumendid Ei kohaldata Number 0 800 000 4. kv 2023 Haldusjurisdiktsiooni süsteemiga seotud selliste kohtudokumentide (nagu kohtuotsused, arvamused ja dekreedid) arv, mis on andmepangas täielikult kättesaadavad. M1C1-15 Investeeringud 1.6.6 Finantspolitsei digiteerimine Siht Finantspolitsei – professionaalsete andmeteadusteenuste ostmine T2 Ei kohaldata Number 5 10 Q1 2024 Professionaalsete andmeteadusteenuste ostmine vastavalt tehnilisele juhendile „Mitte tekitada olulist kahju“ (2021/C58/01), kasutades kõrvalejätmise loetelu ning asjaomaste ELi ja riiklike keskkonnaalaste õigusaktide järgimise nõuet, sõlmides lepingu konsultatsiooniteenuse osutajaga, kellel on viis täiendavat töötajat (kümme kokku), kes vastutavad nii andmearhitektuuri kavandamise kui ka suurandmete analüüsi üksuse algoritmide koostamise eest. Andmeteaduse teenuste ostmiseks sõlmitud lepingu avaldamine kooskõlas tehnilise juhendiga „Mitte tekitada olulist kahju“ (2021/C58/01), kasutades kõrvalejätmise loetelu ning asjaomaste ELi ja riiklike keskkonnaalaste õigusaktide järgimise nõuet, ning uute vahendite avaldamine kogu riigis esimese analüüsimooduli (IT-tugi) raames. M1C1-16 Investeering 1.6.5 Riiginõukogu digiteerimine Siht Riiginõukogu – andmelaos T2 analüüsimiseks kättesaadavad kohtudokumendid Ei kohaldata Number 800 000 2 500 000 Q2 2024 Haldusjurisdiktsiooni süsteemiga seotud kohtudokumentide (nt kohtuotsused, arvamused ja dekreedid) arv, mis on andmehoidlas täielikult kättesaadavad. M1C1-17 Investeering 1.1: Digitaristu Siht Migratsioon Polo Strategico Nazionale T1-le Ei kohaldata Number 0 100 Q3 2024 Vähemalt 100 avaliku halduse keskasutust ja kohalikku tervishoiuasutust (Aziende Sanitarie Locali) on täielikult üle viidud taristusse (Polo Strategico Nazionale). Täielikult üleviimine võib tähendada, et iga institutsioon koosneb järgmistest osadest: ei ole pelgaks hostimiseks valmis, lifti- ja nihkevahetuseks, infrastruktuuri ajakohastamiseks teenusena (IaaS), platvormina teenusena (Paas) ja tarkvarana teenusena (SaaS). Üleminekut Polo Strategico Nazionalele’le on võimalik teostada erineval viisil vastavalt sellele, milline on iga üleviiva avaliku sektori asutuse valduses oleva kohapealse tarkvara IT-arhitektuur. Need strateegiad võivad varieeruda alates puht hostimisest ja tõstuki- ja nihkevahetusest mittepilvevalmidusega tarkvara puhul kuni migreerumiseni IaaS-i, PaaS-i ja SaaS-i pilvevalmidusega tarkvara puhul. Riiklik tugivõrgustik pakub igale rändavale avalikule haldusele kõiki rändestrateegiaid, mis on abikõlblikud, et lugeda eesmärgiks „migreerumine Polo Strategico Nazionalesse“ saavutatuks. „Kohaldamisalasse“ kuuluvad järgmised haldusasutused kokku: • Kesksed avaliku halduse asutused, kelle arvele langeb suurim osa info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kulutustest (nt riiklik sotsiaalkindlustusamet ja justiitsministeerium) • Keskvalitsuste valduses olevad andmed vananenud andmekeskustes vastavalt hiljuti läbi viidud uuringule „Pilvandmetöötluseks valmisolek“ • Kesk- ja Lõuna-Itaalias asuvatel kohalikel tervishoiuasutustel (Aziende Sanitarie Locali) puudub andmeturbe tagamiseks piisav taristu. M1C1-18 Investeering 1.3.1: Riiklik digitaalsete andmete platvorm Siht Rakendusliidesed riiklikus digitaalse andmeplatvormis T1 Ei kohaldata Number 0 400 4. kv 2024 Eesmärk on jõuda vähemalt 400 rakendusliideseni, mida asutused rakendavad ja mis avaldatakse rakendusliideste kataloogis ning mis on integreeritud riikliku digitaalse andmeplatvormiga. Reguleerimisalasse kuuluvad rakendusliidesed on juba kaardistatud. Avaldatud rakendusliidesed mõjutavad järgmisi valdkondi: 31. detsembri 2023. aasta lõpu seisuga: prioriteetsed sotsiaalkindlustusteenused ja maksukuulekus, sealhulgas põhilised riiklikud registrid (nt rahvastikuregister ja avaliku halduse register); 31. detsembri 2024. aasta lõpu seisuga: ülejäänud sotsiaalkindlustusteenused ja maksukuulekus. Iga rakendusliidese rakendamine ja dokumentatsioon peab vastama riiklikele koostalitlusvõime standarditele ja toetama riikliku digitaalse andmeplatvormi raamistikku; eespool nimetatud platvorm pakub funktsioone vastavuse hindamiseks. M1C1-19 Investeering 1.5: Küberturvalisus Siht Toetus turvastruktuuride ajakohastamisele T2 Ei kohaldata Number 5 50 4. kv 2024 Vähemalt 50 sekkumismeetmet on lõpule viidud riikliku küberjulgeoleku programmi (PSNC) ning võrgu- ja infosüsteemide (NIS) sektoris. Sekkumisliikide hulka kuuluvad näiteks turvaoperatsioonide keskused, küberpiiride kaitse parandamine ning võrgu- ja infoturbe nõuetele vastav siseseire ja -kontrolli suutlikkus. Sekkumised keskenduvad eelkõige tervishoiu-, energeetika- ja keskkonnasektorile (joogiveevarustus). M1C1-20 Investeering 1.5: Küberturvalisus Eesmärk Riiklike küberturvalisuse teenuste täielik kasutuselevõtt Aruanne riiklike küberturvalisuse teenuste täieliku aktiveerimise kohta Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata 4. kv 2024 See vahe-eesmärk täidetakse sektoripõhiste infoturbeintsidentidega tegelevate rühmade (CERTid) aktiveerimisega, nende ühendamisega Itaalia küberturbe intsidentide lahendamise üksuse (CSIRT) ning teabe jagamise ja analüüsimise keskusega (ISAC), vähemalt 5 turvaoperatsioonikeskuse integreerimisega riiklikusse HyperSOCi, küberturvalisuse riskijuhtimisteenuste, sealhulgas tarneahela analüüsi ja küberriski kindlustamise teenuste täieliku toimimisega. M1C1-21 Investeering 1.5: Küberturvalisus Eesmärk Küberturvalisuse skriining- ja sertifitseerimislaborite ning hindamiskeskuste võrgustiku lõpuleviimine Esitatud aruanded, mis tõendavad vähemalt 10 labori täielikku aktiveerimist kahe hindamiskeskuse puhul ja ELi sertifitseerimislabori aktiveerimist Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata 4. kv 2024 Vähemalt 10 sõel- ja sertifitseerimislabori, kahe hindamiskeskuse ja ELi sertifitseerimislabori aktiveerimine. M1C1-22 Investeering 1.5: Küberturvalisus Eesmärk PSNC & ampi auditi kesküksuse täielik toimimine; võrgu- ja infoturbemeetmed, mille puhul on lõpule viidud vähemalt 30 kontrolli Esitatud aruanded , inspekteerimisaruanded Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata 4. kv 2024 Keskauditi üksuse täielik tegevus koos vähemalt 30 kontrolli lõpuleviimisega. M1C1-23 Investeeringud 1.4.6: Liikuvus kui teenus Itaalia jaoks Eesmärk Liikuvus kui teenuselahendus M2 Katsetulemused, mida on hinnanud Ministero delle Infrastrutture e della Mobilità Sostenibili (MIMS) koostöös ülikoolidega Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Q1 2025 Vahe-eesmärgiks on seitsmest katseprojektist koosneva teise etapi rakendamine, mille eesmärk on katsetada liikuvust kui teenuselahendust „järgmistes“ valdkondades. Omavalitsused peaksid kasutama ära esimese laine raames välja valitud digitaalselt valmis suurlinnade kogemusi. 40 % katseprojektidest peab asuma lõunas. M1C1-24 Investeering 1.7.1: Digitaalne tsiviilteenus Siht Mittetulunduslike sertifitseeritud üksuste ja vabatahtlike koolitusalgatustes osalevad kodanikud Ei kohaldata Number 0 1 000 000 Q2 2025 Vähemalt miljon kodanikku osaleb mittetulunduslike sertifitseeritud üksuste ja vabatahtlike koolitusalgatustes. M1C1-25 Investeering 1.6.6: Finantspolitsei digiteerimine Eesmärk Arendada toimivaid infosüsteeme, mida kasutatakse majanduskuritegevuse vastu võitlemiseks IT-süsteemide täiustamine uute funktsioonide, toimivuse ja kasutajakogemuse osas Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Q2 2025 Operatiivsete infosüsteemide uute funktsioonide järkjärguline (iga-aastane) avaldamine, et tagada nende päevakajalisus vastavalt kiiresti muutuvatele õigusstsenaariumidele, mis on seotud ka pandeemiaolukorraga. M1C1-26 Investeering 1.1: Digitaristu Siht Migratsioon Polo Strategico Nazionale T2-le Ei kohaldata Number 100 280 Q2 2026 Vähemalt 280 keskvalitsust ja kohalikku Healtchare’i omavalitsust (Aziende Sanitarie Locali) on üle viidud Polo Strategico Nazionale’sse (segu: ei ole pelgaks hostimiseks valmis, lifti- ja nihkevahetuseks, infrastruktuuri ajakohastamiseks teenusena (IaaS), platvormina teenusena (Paas) ja tarkvarana teenusena (SaaS). Üleminekut Polo Strategico Nazionalele’le on võimalik teostada erineval viisil vastavalt sellele, milline on iga üleviiva avaliku sektori asutuse valduses oleva kohapealse tarkvara IT-arhitektuur. Need strateegiad võivad varieeruda alates puht hostimisest ja tõstuki- ja nihkevahetusest mittepilvevalmidusega tarkvara puhul kuni migreerumiseni IaaS-i, PaaS-i ja SaaS-i pilvevalmidusega tarkvara puhul. Riiklik tugivõrgustik pakub igale rändavale avalikule haldusele kõiki rändestrateegiaid, mis on abikõlblikud, et lugeda eesmärgiks „migreerumine Polo Strategico Nazionalesse“ saavutatuks. „Kohaldamisalasse“ kuuluvad järgmised haldusasutused kokku: • Kesksed avaliku halduse asutused, kelle arvele langeb suurim osa info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kulutustest (näiteks riiklik sotsiaalkindlustusamet, justiitsministeerium); • Kesksed avaliku halduse asutused, kes võtavad andmeid vastu aegunud andmekeskustes, vastavalt hiljutisele „pilvvalmiduse“ uuringule; • Kesk- ja Lõuna-Itaalias asuvatel kohalikel tervishoiuasutustel (Aziende Sanitarie Locali) puudub andmeturbe tagamiseks piisav taristu. M1C1-27 Investeering 1.3.1: Riiklik digitaalsete andmete platvorm Siht Rakendusliidesed riiklikus digitaalse andmeplatvormis T2 Ei kohaldata Number 400 1 000 Q2 2026 See eesmärk seisneb selles, et kataloogis avaldatakse veel vähemalt 600 rakendusliidest (kokku 1000). Avaldatud rakendusliidesed mõjutavad järgmisi valdkondi: i) 31. detsembriks 2025: avalikud menetlused, nagu värbamine, pensionile jäämine, koolidesse ja ülikoolidesse registreerimine (nt riiklik üliõpilasregister ja autolubade register); ii) 30. juuniks 2026: heaolu, hanketeenuste haldamine, riiklik infosüsteem meditsiiniliste andmete ja sanitaarhädaolukordade jaoks, nagu patsiendid ja arstide registrid. Iga rakendusliidese rakendamine ja dokumentatsioon peab vastama riiklikele koostalitlusvõime standarditele ja toetama riikliku digitaalse andmeplatvormi raamistikku; eespool nimetatud platvorm pakub funktsioone, mis võimaldavad vastavust hinnata. M1C1-28 Investeering 1.7.2: Digitaalsete hõlbustusteenuste võrgustik Siht Digitaalsete tugikeskuste pakutavates uutes koolitusalgatustes osalevate kodanike arv Ei kohaldata Number 0 2 000 000 Q2 2026 Vähemalt kaks miljonit kodanikku osaleb digitaalsete tugikeskuste pakutavates koolitusalgatustes. Koolitustegevus, mida peetakse eesmärgi saavutamiseks vajalikuks, on järgmine: a) individuaalne koolitus, mida pakutakse digitaalsete hõlbustamismeetodite abil, mis tavaliselt toimub teenuse broneeringu alusel ja mis on registreeritud järelevalvesüsteemis; b) kodanike digioskuste arendamisele suunatud silmast silma- ja veebikoolitus, mida viivad sünkroonselt läbi digitaalsed hõlbustamiskeskused ja mis salvestatakse seiresüsteemi; c) veebikoolitus, mille eesmärk on arendada kodanike digioskusi, ka iseõppimise ja asünkroonses režiimis, kuid mille puhul registreerimisest on tingimata teatatud järelevalvesüsteemis, mis toimub digitaalsete hõlbustamisteenuste võrgustiku koostatud koolituskataloogi osana ja mis on kättesaadav rakendatud teadmushaldussüsteemi kaudu. M1C1-29 Reform 1.4: Tsiviilõiguse reform Eesmärk Tsiviilõiguse reformi võimaldavate õigusaktide jõustumine Seaduse säte, mis viitab volitusnormi jõustumisele Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata 4. kv 2021 Volitust andvad õigusaktid hõlmavad vähemalt järgmisi meetmeid: I) lihtsustatud menetluse kehtestamine esimese astme/kohtu tasandil ja „filtreerimismenetluse“ kohaldamise tugevdamine apellatsiooni tasandil, sealhulgas lihtsustatud menetluste laialdasem kasutamine ja juhtumid, mille puhul on otsuse tegemiseks pädev ainult üks kohtunik; II) tagada menetluste siduvate tähtaegade tegelik rakendamine ning tõendite kogumise ja mis tahes asjakohase õigusakti ja dokumendi elektroonilise esitamise ajakava; III) reformida vahenduse ja vaidluste kohtuvälise lahendamise kasutamist koos abistatud vahenduse, vahekohtu ja muude võimalike alternatiividega, et muuta need instituudid tõhusamaks tsiviilõigussüsteemile avaldatava surve deflateerimisel, sealhulgas stiimulite kaudu; IV) reformida sundtäitmise menetlust, et vähendada olemasolevat keskmist aega, sealhulgas muuta sissenõutavaks tunnistatud summade jõustamine kiiremaks ja odavamaks; reformida praegust kohtukulude kvantifitseerimise ja sissenõudmise süsteemi, et vähendada põhjendamatuid kohtuvaidlusi; v) võtta kasutusele järelevalvesüsteem kohtute tasandil ja suurendada tsiviilkohtute tootlikkust stiimulite abil, et tagada menetluste mõistlik kestus ja ühtsed tulemused kohtutes. M1C1-30 Reform 1.5: Kriminaalõiguse reform Eesmärk Kriminaalõigusreformi võimaldavate õigusaktide jõustumine Seaduse säte, mis viitab volitusnormi jõustumisele Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata 4. kv 2021 Võimaldav õigusakt, mis sisaldab vähemalt järgmisi meetmeid: I) läbivaadatud teavitamissüsteem, ii) lihtsustatud menetluste laiem kasutamine, iii) dokumentide elektroonilise esitamise laiem kasutamine, iv) lihtsustatud eeskirjad tõendite kohta, v) esialgse uurimise kestuse tähtaegade kindlaksmääramine ja meetmed, et vältida seisakut uurimisetapis, vi) kuriteo kustutamise võimaluse laiendamine, kui kahju on hüvitatud, vii) järelevalvesüsteemi kasutuselevõtt kohtute tasandil ja kriminaalkohtute tootlikkuse suurendamine stiimulite kaudu, et tagada menetluste mõistlik kestus ja ühtsed tulemused kohtutes. M1C1-31 Reform 1.6: Maksejõuetusraamistiku reform Eesmärk Maksejõuetusreformi raamistikku võimaldavate õigusaktide jõustumine Seaduse säte, mis viitab volitusnormi jõustumisele Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata 4. kv 2021 Maksejõuetusreform hõlmab vähemalt järgmisi meetmeid: i) vaatama läbi kohtuvälise lahendamise korra, et teha kindlaks valdkonnad, kus võib olla vaja teha täiendavaid parandusi, et motiveerida asjaomaseid pooli selliseid menetlusi paremini kasutama; ii) kehtestada varajase hoiatamise mehhanismid ja juurdepääs teabele enne maksejõuetust; iii) üleminek kohtute spetsialiseerumisele (äriõigus, maksejõuetuskolleegium/-koda) ja kohtueelsetele institutsioonidele, et juhtida maksejõuetusmenetlusi maksejõuetuse korral; iv) lubada tagatud nõuetega võlausaldajatele esimese makse tegemist (enne maksunõuete ja töötajate nõuete esitamist); v) võimaldada ettevõtjatel anda nõudeõiguseta tagatisõigus. Lisaks maksejõuetuse reformile tuleb tagada restruktureerimismenetlustega tegelevate õigus- ja haldusasutuste liikmete koolitamine ja spetsialiseerumine, restruktureerimis- ja maksejõuetusmenetluste üldine digiteerimine ning veebipõhise platvormi loomine vaidluste kohtuväliseks lahendamiseks, eelkõige maksejõuetuseelses etapis, mille kasutamist stimuleeritakse, et vähendada kohtusüsteemi koormust (maksejõuetuseelse restruktureerimise taotlused, mitmepoolsete restruktureerimiste edendamine ning eelnevalt heaks kiidetud automaatse restruktureerimise menetluste ja otsuste lubamine madala maksumusega juhtumite puhul). Selline veebiplatvorm tagab ka koostalitlusvõime pankade IT-süsteemidega ning muude riigiasutuste ja andmebaasidega, et tagada kiire ja elektrooniline dokumentide ja andmete vahetamine võlgnike ja võlausaldajate vahel. Sel eesmärgil annaks taotleja (võlgnik) nõusoleku oma isikuandmete vahetamiseks kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega ja see säte tuleks lisada seadusesse. Reformiga luuakse tagatisregister. M1C1-32 Investeering 1.8: Tsiviil-, kriminaal- ja halduskohtute värbamismenetlused Eesmärk Riikliku taaste- ja vastupidavuskava värbamist reguleerivate eriõigusaktide jõustumine Seaduse säte, mis viitab riikliku taaste- ja vastupidavuskavaga seotud töölevõtmist reguleerivate eriõigusaktide jõustumisele Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata 4. kv 2021 Kiita heaks eriõigusaktid, millega reguleeritakse riiklikku taaste- ja vastupidavuskava koos loaga kuulutada välja ja värvata töötajaid. M1C1-33 Investeering 1.8: Halduskohtute värbamismenetlused Siht Halduskohtute värbamismenetluste alustamine Ei kohaldata Number 0 168 2 .kv 2022 Alustada vähemalt 168 katse- ja halduskohtuameti töötaja töölevõtmise menetlust ning võtta teenistusse üksused. Lähteväärtuseks on 31. detsembril 2021 teenistuses olnud töötajate arv. M1C1-34 Investeering 1.8: Tsiviil- ja kriminaalkohtute kohtuameti värbamismenetlused Siht Tsiviil- ja kriminaalkohtute värbamismenetluste alustamine Ei kohaldata Number 0 8 764 4. kv 2022 Alustada vähemalt 8 764 töötaja töölevõtmist tsiviilkohtu- ja kriminaalkohtuametisse ning võtta teenistusse üksused. Lähtealuseks on töötajate arv 2021. aasta lõpus. M1C1-35 Reform 1.7: Maksukohtute reform Eesmärk Esimese ja teise astme maksukohtute põhjalik reform Seaduse säte, mis viitab muudetud õigusliku raamistiku jõustumisele Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata 4. kv 2022 Muudetud õigusraamistik muudab maksuõiguse jõustamise tõhusamaks ja vähendab kassatsioonikohtule esitatavate kaebuste suurt hulka. M1C1-36 Reformid 1.4, 1.5 ja 1.6: Tsiviil- ja kriminaalkohtureform ning maksejõuetusreform Eesmärk Tsiviil- ja kriminaalõigusreformide ning maksejõuetusreformi delegeeritud õigusaktide jõustumine Delegeeritud õigusaktide säte, milles osutatakse delegeeritud õigusaktide jõustumisele Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata 4. kv 2022 Jõustuvad kõik delegeeritud õigusaktid , mille sisu on märgitud tsiviil- ja kriminaalõigusreforme ning maksejõuetusreformi võimaldavates õigusaktides. M1C1-37 Reformid 1.4 ja 1.5: Tsiviil- ja kriminaalõiguse reform Eesmärk Tsiviil- ja kriminaalõiguse reformi jõustumine Teiseste õigusaktide säte, mis viitab teiseste õigusaktide jõustumisele Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata 2 .kv 2023 Viia lõpule kõigi selliste määruste ja teiseste seadusandlike allikate vastuvõtmine, mis on vajalikud kohtureforme võimaldavate seaduste tõhusaks kohaldamiseks. M1C1-38 Reform 1.8: Õiguse digiteerimine Eesmärk Kohtusüsteemi digiteerimine Esma- ja teisestes õigusaktides sisalduv säte, mis viitab vastavate õigusaktide jõustumisele Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata 4. kv 2023 Kehtestatakse kõigi dokumentide kohustuslik elektrooniline esitamine ja täielik elektrooniline töövoog tsiviilkohtumenetluse jaoks. Esimese astme kriminaalmenetlus on digiteeritud (v.a eelistungi kantselei). Tasuta, täielikult juurdepääsetava ja otsinguvõimalusega tsiviilotsuste andmebaasi loomine vastavalt õigusaktidele. M1C1-39 Investeering 1.8: Tsiviil- ja kriminaalkohtute värbamismenetlused Siht Tsiviil- ja kriminaalkohtute värbamismenetluste lõpuleviimine Ei kohaldata Number 0 19 719 2 .kv 2024 Viia lõpule vähemalt 19 719 tsiviil- ja kriminaalkohtute kohtuameti personaliüksuse töölevõtmise menetlus ning võtta teenistusse üksused. Lähtealuseks on töötajate arv 2021. aasta lõpus. M1C1-40 Investeering 1.8: Halduskohtute värbamismenetlused Siht Halduskohtute värbamismenetluste lõpuleviimine Ei kohaldata Number 168 326 2 .kv 2024 Viia läbi vähemalt 326 katse- ja halduskohtute personaliüksuse töölevõtmise menetlus ning võtta teenistusse üksused. Lähteolukorraks on 2022. aasta teise kvartali töötajate arv. M1C1-41 Investeering 1.8: Halduskohtute värbamismenetlused Siht Piirkondlike halduskohtute kohtuasjade kuhjumise vähendamine Ei kohaldata Protsent 100 75 2. kv 2024 Vähendada 2019. aastal 25 % võrra piirkondlikes halduskohtutes (esimese astme halduskohtutes) pooleliolevate kohtuasjade arvu (109 029). M1C1-42 Investeering 1.8: Halduskohtute värbamismenetlused Siht Kuhjunud kohtuasjade arvu vähendamine riiginõukogus Ei kohaldata Protsent 100 65 2 .kv 2024 Vähendada 35 % riiginõukogus (teine aste) 2019. aastal pooleliolevate kohtuasjade arvu (24 010). M1C1-43 Reform 1.4: Tsiviilõiguse reform Siht Tsiviil- ja üldkohtute kohtuasjade kuhjumise vähendamine (esimene aste) Ei kohaldata Protsent 100 35 4. kv 2024 Vähendada 65 % tsiviilkohtutes (esimese astme kohtud) pooleliolevate kohtuasjade arvu 2019. aastal (337 740). Lähtealuseks on 2019. aastal tsiviilasju menetlevate üldkohtute menetluses olnud kohtuasjade arv, mis kestis üle kolme aasta. M1C1-44 Reform 1.4: Tsiviilõiguse reform Siht Tsiviilapellatsioonikohtu pooleliolevate kohtuasjade arvu vähendamine (teine aste) Ei kohaldata Protsent 100 45 4. kv 2024 Vähendada 2019. aastal 55 % tsiviilapellatsioonikohtutes (teine aste) pooleliolevate kohtuasjade arvu (98 371). Lähtejoon on arv; rohkem kui kaks aastat tsiviilapellatsioonikohtutes pooleli olnud kohtuasjad (2019. aastal). M1C1-45 Reformid 1.4 ja 1.5: Tsiviil- ja kriminaalõiguse reform Siht Tsiviilkohtumenetluse kestuse lühendamine Ei kohaldata Protsent