EUROOPA KOMISJON Brüssel,6.10.2022 COM(2022) 504 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE IFRSi sihtasutuse, EFRAGi ja PIOBi 2021. aasta tegevuse kohta



KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE IFRSi sihtasutuse, EFRAGi ja PIOBi 2021. aasta tegevuse kohta 1.Aruande eesmärk ja ulatus 28. aprillil 2021 võttis Euroopa Liit vastu ühtse turu programmi. Selles on sätestatud integreeritud pakett, et toetada ja tugevdada ajavahemikus 2021–2027 ühtse turu juhtimist 4,21 miljardi euroga. Ühtse turu programmi määruses on standardimisprotsesside jaoks ette nähtud eelarvelised vahendid summas 220,5 miljonit eurot, millest 61 miljonit eurot eraldatakse selleks, et toetada kvaliteetsete rahvusvaheliste finantsaruandlus- ja mittefinantsaruandlus- ning auditeerimisstandardite väljatöötamist ja hõlbustada nende integreerimist liidu õigusesse. Komisjon jätkab ühtse turu programmi raames iga-aastaste tegevustoetuste andmist kolmele finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas tegutsevale organisatsioonile: rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite sihtasutusele (IFRSi sihtasutus) seoses rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite arendamisega ning üldiselt Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmale (EFRAG) ja avaliku huvi järelevalve nõukogule (PIOB). Neil kolmel organisatsioonil on oluline roll äriühinguid käsitleva avaliku teabe ja finantsteabe, aga ka mittefinantsteabe kvaliteedi, usaldusväärsuse ja kättesaadavuse tagamisel äriühingute aruannetes. Selle teabe eesmärk on edendada tõhusaid kapitaliturge, kaitsta liikmete, investorite ja teiste äriühingutele kapitali pakkujate huve ning edendada ettevõtete sotsiaalset vastutust, sealhulgas kestlikkust. Määruse (EL) 2021/690 (millega luuakse ühtse turu programm) kohaselt peab komisjon koostama igal aastal aruande, milles käsitletakse IFRSi sihtasutuse tegevust rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite arendamisel, samuti üldiselt PIOBi ja EFRAGi tegevust, ning edastama selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Käesoleva aruandega täidetakse see kohustus ja selles võetakse kokku nende kolme organisatsiooni tegevus 2021. aastal. 2.IFRSi sihtasutus 2.1.Juhtimine IFRSi sihtasutus on Delaware’i osariigi (Ameerika Ühendriigid) üldise äriühinguõiguse kohane mittetulundusühendus, mille peakontor asub Londonis (Ühendkuningriik) ning mis on asutatud eesmärgiga töötada välja kvaliteetsete, arusaadavate, jõustatavate ja ülemaailmselt tunnustatud raamatupidamisstandardite ühtne kogum ning edendada ja hõlbustada nende standardite kasutamist. IFRSi sihtasutuse juures tegutseb Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB), mis vastutab rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) arendamise eest. Määruse (EÜ) nr 1606/2002 (rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta) (edaspidi „IASi määrus“) kohaselt võib komisjon kinnitada uued või muudetud IFRSid pärast EFRAGilt kinnitamisnõuande saamist. 2021. aasta novembris kohandas IFRSi sihtasutus oma põhikirja ja asutas Rahvusvahelise Kestlikkusstandardite Nõukogu (ISSB), mis vastutab kestlikkusaruandluse standardite arendamise eest. Komisjon annab IFRSi sihtasutusele rahalist toetust IFRSide arendamiseks. IFRSi sihtasutust juhib 22-liikmeline kuratoorium, kes ühiselt vastutab IASB ja ISSB üldise järelevalve ning nende liikmete ametisse nimetamise eest. Kuraatorite määramise alus on geograafilisel päritolul põhinev jaotus ja heakskiidu saamine järelevalvenõukogult, mis tegutseb avaliku sektori asutustega suhtleva ühenduslülina ja mille liige on ka komisjon. IASB-l on 14 liiget, kelle suhtes kohaldatakse geograafilise tasakaalu nõudeid. IASB liikmed nimetatakse ametisse viieks aastaks ja neid võib üks kord ametisse tagasi nimetada. IASB vastutab standardite kehtestamise eest. 2021. aasta juulis asus IASB esimehe ametikohale Andreas Barckow, kes vahetas välja varasema esimehe Hans Hoogervorsti. ISSB-l on 14 liiget kogu maailmast, kes esindavad erinevaid kutsealaseid vaatenurki, sealhulgas investorid ja standardite koostajad. Ka ISSB liikmed nimetatakse ametisse viieks aastaks ja neid võib üks kord ametisse tagasi nimetada. ISSB vastutab selliste standardite väljatöötamise eest, mida saaks kasutada üldise ülemaailmse lähtealusena kvaliteetse kestlikkust käsitleva teabe avalikustamisel investorite ja kapitaliturgude huvides. 2021. aasta detsembris teatasid kuraatorid, et alates 1. jaanuarist 2022 tegutseb ISSB esimehena Emmanuel Faber. Kuraatorid nimetavad ametisse ka nii rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite tõlgendamise komitee 14 liiget, kelle ülesanne on tõlgendada rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohaldamist ja anda juhtnööre finantsaruandluse küsimustes, kui ka IFRSi nõuandekogu liikmed. 2.2Tegevus 2.2.1Standardite kehtestamine Pärast COVID-19 pandeemia puhkemist 2020. aasta märtsi toetas IASB sidusrühmi COVID-19ga seotud küsimustes, mis puudutavad rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohaldamist, ning lükkas edasi vähem kriitilise tähtsusega konsultatsioonid ja mõningate hiljuti vastu võetud muudatuste jõustumise. 2021. aasta veebruaris avaldas IASB rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite IAS 1 „Finantsaruannete esitamine“ ja IAS 8 „Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead“ muudatused, millega selgitatakse erinevusi arvestusmeetodite ja arvestushinnangute vahel, et tagada edasine järjepidev rakendamine ja võrreldavus.

2021. aasta märtsis esitas IASB taotluse teabe saamiseks seoses oma kolmanda tegevuskava käsitleva konsultatsiooniga standardite kehtestamise prioriteetide üle aastateks 2022–2026. Esialgne tagasiside analüüs näitas toetust kliimariske ja immateriaalset vara käsitlevate standardite kehtestamiseks. IASB kaalub tagasisidet ja määrab 2022. aasta esimesel poolel kindlaks tulevase tööplaani. IASB avaldas 28. märtsil 2020 standardi IFRS 16 „Rendiarvestus“ muudatuse „COVID-19ga seotud rendihinna alandamine“. Kuna COVID-19st tulenev olukord jätkus, avaldas IASB 31. märtsil 2021 veel ühe standardi IFRS 16 „Rendiarvestus“ muudatuse „COVID-19ga seotud rendihinna alandamine pärast 30. juunit 2021“, millega pikendatakse rentnikele seoses selliste rendilepingutega, mille suhtes kohaldatakse makseleevendust, antavat valikulist abi ja maksetähtaega ühe aasta võrra. 2021. aasta mais avaldas IASB standardi IAS 12 „Tulumaks“ muudatused, millega selgitatakse, kuidas äriühingud peavad kajastama edasilükkunud tulumaksu sellistelt tehingutelt nagu rendi- või kasutusest kõrvaldamise kohustused ning püüdma vähendada erinevusi rendi- ja kasutusest kõrvaldamise kohustustega seotud edasilükkunud tulumaksu varade ja kohustuste aruandluses. 2021. aasta juulis avaldas IASB standardi „Avaliku aruandluskohustuseta tütarettevõtjad: avalikustamine“ avaldamise projekti, mille kohta sai märkusi esitada kuni 2022. aasta jaanuarini. Projekt sisaldab IASB ettepanekuid seoses uue IFRSi raamatupidamisstandardiga, mis võimaldaks kõlblikel tütarettevõtjatel rakendada IFRSi raamatupidamisstandardeid oma finantsaruannetes vähendatud avalikustamisnõuetega. 2021. aasta detsembris avaldas IASB standardi IFRS 17 „Kindlustuslepingud“ üleminekunõuete muudatuse, mis võimaldab äriühingutel standardite IFRS 17 ja IFRS 9 „Finantsinstrumendid“ esmasel rakendamisel kõrvaldada eelmise aruandeperioodi võrdlusandmete ühekordsed liigitamiserinevused. 2021. aastal jätkas IASB väike- ja keskmise suurusega ettevõtete finantsaruandlusstandardi teise põhjaliku läbivaatamise kohta teabe esitamise taotlusele saadud tagasiside arutamist, et viia standard vastavusse täielike IFRSidega, ilma et see põhjustaks VKEdele tarbetuid kulusid ja jõupingutusi. IFRSi sihtasutus ajakohastas ka IFRSi taksonoomiat, et võtta arvesse uute standardite ja muudatuste mõju. Täielik ülevaade standardite kehtestamisega seotud tegevusest, sealhulgas rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite tõlgendamise komitee (IFRIC) tööst, on kättesaadav IFRSi sihtasutuse veebisaidil. 2.2.2.Uurimisprojektid IASB avaldas 2021. aasta septembris rakendamisjärgse läbivaatamise eesmärgil taotluse teabe saamiseks IFRS 9 „Finantsinstrumendid“ liigitamis- ja mõõtmisnõuete kohta. Selle kohta sai märkusi esitada kuni 2022. aasta jaanuarini. 2021. aastal arutas IASB aruteludokumendi „Äriühendused – avalikustamine, firmaväärtus ja selle langus“ kohta saadud tagasisidet ning otsustas seada prioriteediks edasise töö, et teha esialgsed otsused äriühenduste kohta avalikustatava teabe paketi kohta ning analüüsida firmaväärtuse arvestamise kohta saadud tagasiside konkreetseid aspekte. Täielik ülevaade uurimisprojektidest on kättesaadav IFRSi sihtasutuse veebisaidil. 2.3.Läbipaistvus ja vastutavus 2.3.1.Läbipaistvuseeskirjad Kõik IASB ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite tõlgendamise komitee koosolekud on üldsusele avatud. Koosolekute päevakorrad avaldatakse eelnevalt ja koosolekuid endid saab vaadata veebis. Lisaks avaldab IASB oma veebisaidil kord kvartalis teabe sidusrühmadega peetud kohtumiste kohta. 2.3.2.Sidusrühmade esindatus IFRSi sihtasutuse põhikirja kohaselt tuleb kuus kuraatorit ametisse nimetada Euroopast, samuti Ameerikast ning Aasiast ja Okeaaniast, lisaks üks kuraator Aafrikast ja kolm kuraatorit mis tahes piirkonnast, tingimusel et säilitatakse üleüldine geograafiline tasakaal. Samamoodi on IASB juhatuse liikmeks nimetamise kriteeriumiks, et igast piirkonnast nimetatakse neli liiget, Aafrikast üks liige ja mis tahes piirkonnast üks liige. 31. detsembril 2021 kuulus IFRSi nõuandekogusse 51 organisatsiooni, sealhulgas Euroopa Keskpank (EKP) ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA). Komisjon osaleb nõuandekogus vaatlejana. 2.3.3.Huvide konflikti vältimine IFRSi sihtasutuse kuratooriumi liikmed nimetatakse ametisse kolmeaastaseks ametiajaks, mida saab üks kord pikendada, ja nad peavad võtma kohustuse tegutseda avalikes huvides. Põhimõtteliselt ei tohi kuraator ja järelevalvenõukogu liige töötada samas organisatsioonis.

Ühe erandiga on kõik IASB liikmed täistööajaga. Nad peavad katkestama kõik töösuhted ja sidemed, mis võivad mõjutada nende sõltumatust. Lähetamine ja endise tööandja juurde tagasipöördumine ei ole lubatud. 2.3.4.Rahastuse jaotus 2021. aastal sai IFRSi sihtasutus komisjonilt rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite arendamiseks 4,5 miljonit eurot toetust, mis moodustab 22,1 % tema saadud maksetest. Komisjon oli endiselt suurim toetaja. Komisjoni eelarvest ja liikmesriikide poolt eraldatud rahaliste vahendite suhteline osakaal vähenes võrreldes 2020. aastaga (42,8 %-lt 36,5 %-le), sest Ühendkuningriik ei ole enam ELi liikmesriik. Rahastuse jaotus peamiste geograafiliste piirkondade ja rahvusvaheliste raamatupidamisvõrgustike kaupa näitab, et EL ja selle liikmesriigid andsid kogutoetusest 36,5 %, Aasia ja Okeaania 32,6 %, rahvusvahelised raamatupidamisvõrgustikud 12,7 %, Ameerika 5,7 %, Aafrika 0 % ja teised 12,4 %. IFRSi sihtasutusele tehtavate maksete puhul viimastel aastatel esinenud vähenemissuundumus jätkus ka 2021. aastal. Vabatahtlikud maksed vähenesid kokku 4,2 % (768 000 Inglise naela), kuid toetajate vahel oli siiski märkimisväärseid erinevusi. Kogu jaotamata kasum oli 31. detsembri 2021. aasta seisuga 40,7 miljonit Inglise naela. 3.EFRAG 3.1.Juhtimine EFRAG on avaliku ja erasektori rahastatav organisatsioon, mis tegutseb Euroopa avalikes huvides. EFRAGi õiguslik vorm on AISBL (Belgia rahvusvaheline mittetulundusühendus). EFRAGi liikmesorganisatsioonideks on kaheksa Euroopa sidusrühmade organisatsiooni, peamiselt ettevõtjate ja investorite ühendused, ning üheksa riiklikku raamatupidamisstandardeid kehtestavat organisatsiooni. EFRAGi ülesanne on teenida Euroopa avalikke huve, töötades välja ja edendades Euroopa seisukohti finantsaruandluse valdkonnas ning tagades, et neid seisukohti võetakse nõuetekohaselt arvesse IASB standardite kehtestamise protsessis ja sellega seotud rahvusvahelistes aruteludes. EFRAG annab komisjonile nõu selle kohta, kas EL peaks uued (või muudetud) IFRSid kinnitama, tuginedes IASi määruses sätestatud kriteeriumidele, sealhulgas õige ja õiglase ülevaate põhimõttele, ning sellele, kas need toetaksid Euroopa avalikku hüve. Lisaks sellele teeb EFRAG ka ennetavat raamatupidamisalast uurimistegevust. 2021. aasta oli EFRAGi jaoks väga pingeline. Lisaks finantsaruandlust käsitleva nõustamistegevuse jätkamisele töötas EFRAG välja kestlikkusaruandluse samba (vt punkt 3.2.2). 3.2.Tegevus 3.2.1.Kinnitamis- ja uurimistegevus 2021. aastal lähtus EFRAGi töö finantsaruandluse valdkonnas suures osas IASB, IFRICi ja IFRSi sihtasutuse tööprogrammist. EFRAG korraldas 2021. aastal 146 koosolekut ja konverentsi, sealhulgas 16 EFRAGi juhatuse koosolekut ja 17 EFRAGi tehnilise eksperdirühma koosolekut. EFRAG andis välja viis lõplikku kinnitamisnõuannet (ja viis vastavat kinnitamisnõuande kavandit), esitas üheksa lõplikku arvamuskirja ja avaldas 2021. aasta augustis uuringuaruande. 31. märtsil 2021 esitas EFRAG oma kõige tähtsama kinnitamisnõuande uue olulise standardi IFRS 17 „Kindlustuslepingud“ kohta. Seda nõuannet arvesse võttes tegi komisjon ettepaneku kinnitada IFRS 17 vabatahtliku erandiga, mille suhtes kohaldatakse avalikustamisnõudeid ja läbivaatamisklauslit. Muud kinnitamisnõuanded, mille EFRAG komisjonile 2021. aastal esitas, olid järgmised: „IFRS 17 ja IFRS 9 esialgne rakendamine – võrdlev teave“, arvestusmeetodite avalikustamine (IAS 1 ja IAS 8) ning seoses rendiarvestusega „COVID-19ga seotud rendihinna alandamine pärast 30. juunit 2021“ (IFRS 16). Enne kui EFRAG esitab IASB välja antava standardi kohta lõpliku kinnitamisnõuande, saadab ta IASB-le arvamuskirjad (kavandid) ja kinnitamisnõuande kavandi. Kindel ja nõuetekohane menetlus võimaldab sidusrühmadel avaldada EFRAGi seisukohtade kohta arvamust. EFRAG saatis üheksa lõplikku arvamuskirja, sealhulgas järgmistel teemadel: firmaväärtus ja selle langus, vahetatavuse puudumine (IAS 21), rendikohustus müügi- ja tagasirenditehingus (IFRS 16), regulatiivsed varad ja regulatiivsed kohustised. EFRAG rõhutas oma arvamuses, mis käsitleb IFRS 9 rakendamisjärgset läbivaatamist seoses liigitamise ja mõõtmisega, et omakapitaliinstrumentide puhul on tähtis õiglase väärtuse akumuleeritud muutusi taaskasutada muus koondkasumis. Veel üks väga oluline arvamuskiri oli EFRAGi vastus IASB kolmandale tegevuskava käsitlevale konsultatsioonile, mille eesmärk oli määrata kindlaks IASB standardite kehtestamise kava aastateks 2022–2026. EFRAG juhtis tähelepanu IASB järgmistele prioriteetidele: kliimariskid, kohustused ning krüptovarad ja -kohustused. Akadeemilise nõuandekogu ja võrgustiku kaudu tõhustas EFRAG koostööd akadeemiliste ringkondadega. 3.2.2.Kestlikkusaruandlus 2021. aastal tegi EFRAG vastusena juhtivalt asepresidendilt Dombrovskiselt 25. juunil 2020 saadud kahele ülesandele intensiivselt tööd kestlikkusaruandlusega. 8. märtsil 2021 avaldas EFRAG nende kahe ülesandega seoses oma veebisaidil kaks aruannet. Esimese ülesandena paluti EFRAGil teha ettevalmistusi võimalike ELi kestlikkusaruandluse standardite (ESRS) lisamiseks muudetud mittefinantsaruandluse direktiivi (nüüd äriühingute kestlikkusaruandluse direktiivi eelnõu). EFRAG moodustas mitut sidusrühma hõlmava projekti rakkerühma, mis teeb ettevalmistavat tööd, et töötada välja võimalikud ELi mittefinantsaruandlusstandardid (PTF-NFRS); rakkerühma juhib Prantsusmaa Autorité des Normes Comptablesi president Patrick de Cambourg. PTF-NFRSi aruanne sisaldas tegevuskava ja 54 soovitust ESRSide tervikliku kogumi väljatöötamiseks.

Teise ülesandena esitati nimeline üleskutse EFRAGi juhatuse esimehele Jean-Paul Gauzèsile anda soovitusi selle kohta, kas EFRAGi juhtimist ja rahastamist on vaja muuta, kui EFRAGist saaks ESRSide kehtestaja, nagu komisjon on äriühingute kestlikkusaruandluse direktiivis kavandanud. Gauzèsi aruanne sisaldas ettepanekuid EFRAGi juhtimis- ja rahastamisstruktuuri reformide kohta. 21. aprillil 2021 võttis komisjon vastu seadusandliku ettepaneku äriühingute kestlikkusaruandluse direktiivi kohta, et mittefinantsaruandluse direktiivi sätted läbi vaadata ja neid tugevdada. Ettepanek oli ELi kestliku rahanduse tegevuskava oluline algatus ja see on tähtis Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks. Komisjoni ettepanekuga, milles jõudsid Euroopa Parlament ja nõukogu poliitilisele kokkuleppele 21. juunil 2022, nähakse ette Euroopa kestlikkusaruandluse standardite vastuvõtmine Euroopa Komisjoni delegeeritud õigusaktidena, mille töötab välja EFRAG, rakendades nõuetekohast menetlust, avalikku järelevalvet ja läbipaistvust ning kasutades asjaomaste sidusrühmade eksperditeadmisi. Volinik McGuinnessi 2021. aasta mais esitatud taotluse alusel muutis EFRAG Gauzèsi soovitustele tuginedes oma juhtimisstruktuuri ning toetas PTF-NFRSi tööd ESRSide eelnõude esialgse komplekti väljatöötamisel. EFRAGi esimehe kavandatud juhtimisreformide rakendamiseks viis EFRAG läbi märkimisväärsed juhtimisreformid, luues kestlikkusaruandluse samba ja laiendades EFRAGi liikmeskonda 14 kestlikkusaruandlusest huvitatud organisatsiooni kaasamisega (sh 12 kodanikuühiskonna organisatsiooni). Pärast avalikke kandideerimiskutseid ja läbipaistvat valikumenetlust moodustas EFRAG 13. aprillil 2022 kestlikkusaruandluse nõukogu ja 25. aprillil 2022 kestlikkusaruandluse tehnilise eksperdirühma (EFRAG SR TEG). Äriühingute kestlikkusaruandluse direktiivi ettepanekus esitatud ajakavast kinni pidamiseks alustas PTF-NFRS ESRSide eelnõude esialgse komplekti väljatöötamist paralleelselt seadusandlike läbirääkimistega komisjoni ettepaneku üle võtta vastu äriühingute kestlikkusaruandluse direktiiv. 28. aprillil 2022 esitas EFRAGi kestlikkusaruandluse nõukogu esimesed 13 ESRSi eelnõu avalikuks konsulteerimiseks. 3.3.Läbipaistvus ja vastutavus 3.3.1Läbipaistvuseeskirjad EFRAGil on läbipaistev avalik nõuetekohane menetlus. See nõuetekohane menetlus võimaldab kõigil Euroopa sidusrühmadel esitada EFRAGile kaalumiseks oma arvamusi. See tagab, et EFRAGi seisukohtade kujundamisel võetakse arvesse raamatupidamis- ja majandusmudelite ning arvamuste mitmekesisust Euroopas, eelkõige seoses rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kinnitamisega. 2021. aastal arendas EFRAG oma nõuetekohase menetluse põhimõtteid edasi, et võtta arvesse kestlikkusaruandluse standardite kehtestamise protsessi. EFRAG avaldab oma nõuetekohase menetluse raames esialgse seisukoha konsultatsiooni tarvis, katsetab standardeid reaalsetes tingimustes ja koostab muid mõjuanalüüse, korraldab teavitusüritusi (millest mõned on suunatud eelkõige kasutajatele) ja teeb uuringuid, avaldab nende tulemused tagasisidearuannetes ja avaldab seejärel oma lõplikud seisukohad. EFRAG aitab kaasa tõendipõhisele standardite kehtestamisele, korraldades kvantitatiivseid uuringuid, mille tulemusi kasutatakse EFRAGi arvamuskirjade ja kinnitamisnõuannete aruteludes ning mis on järk-järgult muutumas EFRAGi uurimistegevuse üha olulisemaks osaks. EFRAGi finantsaruandluse nõukogu ja EFRAGi kestlikkusaruandluse nõukogu, EFRAG FR TEGi, EFRAG SR TEGi ja EFRAGi standardite koostajate nõuandefoorumi (EFRAG CFSS) koosolekud on avalikud. Koosolekute päevakorrad, abimaterjalid ja kokkuvõtted avaldatakse EFRAGi veebisaidil. Alates 2018. aasta märtsist saab koosolekuid jälgida ka internetis ja salvestised on veebis kättesaadavad mitu kuud. EFRAG peab avalikku läbipaistvusregistrit, mis hõlmab EFRAGi juhatuse esimehe, EFRAGi tehnilise eksperdirühma esimehe ja EFRAGi tegevjuhi koosolekuid. 3.3.2.Esindatus ja aruandekohustus EFRAG püüab saavutada oma finantsaruandluse nõukogus, kestlikkusaruandluse nõukogus, asjaomastes tehnilistes eksperdirühmades, oma töörühmades ja nõuandekogudes, samuti Euroopa ettevõtete aruandluslabori juhtrühmas ja selle projektide rakkerühmades sobiva geograafilise, professionaalse ja soolise tasakaalu. Finantsaruandluse nõukogu, kestlikkusaruandluse nõukogu ja tehniliste eksperdirühmade sama kodakondsusega liikmete arv on piiratud ning kehtestatud on ametialast tausta ja soolist tasakaalu käsitlevad eeskirjad. EFRAGi liikmesorganisatsioonid nimetavad EFRAGi juhatuse liikmed. 2021. aastal paranes finantsaruandluse nõukogus, kestlikkusaruandluse nõukogus ja asjaomastes tehnilistes eksperdirühmades märkimisväärselt nii sooline tasakaal kui ka geograafiline esindatus. 3.3.3.HUVIDE KONFLIKTI VÄLTIMINE EFRAG on kehtestanud huvide konflikti vältimise korra, mis toetab tema avalike huvidega seotud volitusi. See on avaldatud EFRAGi veebisaidil. EFRAGi juhatuse liikmed ja EFRAGi töötajad kinnitavad igal aastal oma sõltumatust, allkirjastades deklaratsiooni. 3.2.4.Kontaktid Euroopa Parlamendi ja liikmesriikidega EFRAG osaleb korrapäraselt raamatupidamise regulatiivkomitee koosolekutel, et arutada liikmesriikide ekspertidega lahendamata küsimusi, eelkõige seoses IFRSide kinnitamisega. EFRAG on aeg-ajalt ühenduses Euroopa Parlamendi liikmetega. Kestlikkusaruandluse valdkonnas on Euroopa Parlament loonud kestlikkusaruandluse töörühma, mis suhtleb korrapäraselt EFRAGiga. 3.4.Mitmekesistamine ja eelarve