Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi ühises teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on toetada teadusuuringuid ellu viivaid väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid /* COM/2013/0493 final - 2013/0232 (COD) */





SELETUSKIRI 1. ETTEPANEKU TAUST 1.1 Ettepaneku eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 185 alusel Euroopa Liidu osalemist ühisprogrammis Eurostars-2 (edaspidi „Eurostars-2”), mida mitmed liikmesriigid viivad ellu Eurostarsi ühisprogrammi järelmeetmena. Eurostars-2 üldeesmärgid on järgmised: · teadusuuringuid ellu viivate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd)[1],[2], turupõhiste riikidevaheliste teadusuuringute edendamine mis tahes valdkonnas, eelkõige juhul, kui neil ei ole riikidevaheliste teadusuuringute valdkonnas varasemaid kogemusi, mille tulemusena viiakse turule uusi või täiustatud tooteid, protsesse ja teenuseid; · Euroopa teadusruumi (ERA) lõpule viimisele kaasa aitamine ning Euroopas teadusuuringuid ellu viivatele VKEdele riiklikele vahenditele juurdepääsetavuse, nende tulemuslikkuse ja tõhususe parandamine, kooskõlastades, ühtlustades ja sünkroonides riiklikke rahastamismehhanisme. Teadusuuringuid ellu viivate VKEde konkurentsivõimet parandatakse ning seetõttu aitavad nad aktiivselt kaasa Euroopa majanduskasvule ja töökohtade loomisele strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks. 1.2. Ettepaneku põhjused VKEd moodustavad Euroopa majanduse alustala ja nad võivad märkimisväärselt aidata kaasa majanduskasvu suurendamisele ning uute töökohtade loomisele Euroopa Liidus. ELis on ligikaudu 20,7 miljonit VKEd, mis moodustavad rohkem kui 98 % ELi kõigist ettevõtetest ja ligikaudu 58 % ELi kogulisandväärtusest[3],[4] ning palkavad rohkem kui 87 miljonit töötajat (67 % kogu tööhõivest ja mõnedes peamistes tööstusvaldkondades lausa 80 % kõigist töökohtadest). Nende VKEde hulgas on innovatiivsed, teadusuuringuid ellu viivad VKEd väga dünaamiline alarühm, mis võib suurel määral majanduskasvule ja töökohtade loomisele kaasa aidata, seda enam, kui nad osalevad riikidevahelises teadus- ja arendustegevuse koostöös. Mitmed turgudega seotud puudujäägid valmistavad siiski VKEdele raskusi oma teadus- ja arendustegevuse jaoks vajalikke erasektori rahalisi vahendeid saada; olemasolevad riiklikud teadus- ja arendustegevuse programmid hõlmavad väga harva riikidevahelist koostööd ning ei ole piisavalt sünkroonitud ja koostalitlusvõimelised. Lisaks sellele, kuigi mitmed üksteist täiendavad ELi algatused on seotud innovatiivsete VKEdega (näiteks rahastamisvahendid nagu riskijagamisrahastu või hiljuti loodud VKEde vahend), ei ole ELi tasandil suurel määral teadusuuringutega tegelevate VKEde ellu viidavatele riikidevahelistele teadusuuringutele ja arendustegevusele konkreetselt suunatud programmi. 2008. aastal otsustasid 32[5] Euroopa riiki, kes olid Eureka võrgustiku[6] liikmed, võtta Euroopa tasandil teadusuuringuid ellu viivate VKEde valdkonnas vastu sidus lähenemisviis, luues Eurostarsi ühisprogrammi. Eurostarsi eesmärk on toetada teadusuuringuid ellu viivaid VKEsid, kaasrahastades nende turupõhiseid riikidevahelisi teadusuuringuid alt-üles lähenemisviisi alusel ning tagades neile õigusliku ja organisatsioonilise raamistiku. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsuse[7] kohaselt osaleb Euroopa Liit Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 185 (endise EÜ asutamislepingu artikkel 169) alusel rahalise toetusega, mis moodustab kuni kolmandiku aastatel 2008–2013 osalevate liikmesriikide ja muude osalevate riikide antud toetusest, kusjuures ülemmäär on 100 miljonit eurot. Eurostarsi programmi rakendatakse spetsiaalse rakendusstruktuuri, Eureka sekretariaadi (ESE) kaudu, mis vastutab programmi elluviimise ja eelkõige projektikonkursside korraldamise, abikõlblikkuskriteeriumidele vastavuse tõendamise, vastastikuse hindamise ning projektide valimise, projektide järelevalve ja liidu toetuse jaotamise eest. 2010. aastal viis Eurostarsi vahehindamise[8] ellu sõltumatute ekspertide rühm[9]. Komisjon esitas vastused vahehindamisele 2011. aasta aprillis vastu võetud vahehindamise aruandes[10]. Konkurentsivõime nõukogu nõustus eespool nimetatud dokumentidega seotud 31. mai 2011. aasta järeldustes[11] rühma arvamusega, et Eurostars on hästi kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega, täiendab hästi VKEdele seitsmendas raamprogrammis rahvusvahelise koostöö valdkonnas pakutavaid võimalusi ning on osutunud sihtrühmale atraktiivseks, jõudes edukalt Euroopa teadusuuringutega tegelevate VKEdeni. Ta kiitis samuti heaks rühma soovituse jätkata Eurostarsi pärast 2013. aastat ja võttis kohustuse kaaluda selle jätkamist tulevase teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise üldise strateegilise raamistiku üldises kontekstis. Nõukogu tõi samuti esile tulevikus programmi täiustamist käsitlevat mitu soovitust, sh osalevate riikide ja ELi vajadus tagada piisavad rahalised vahendid Eurostarsi künnise kriteeriumidele vastavate maksimaalses koguses paremusjärjestuse tipus olevate projektide piisavaks rahastamiseks; vajadus Eurostarsi tulemuslikkuse ja tõhususe parandamiseks rakendamise protsesse ja rahastamiseeskirju riiklikul tasandil veelgi lihtsustada ja ühtlustada ning vajadus hindamiste kvaliteeti pidevalt täiustada ja hoida lepingu sõlmimise lühikest aega prioriteedina. 22. juunil 2012. aastal esitas Eureka ministrite konverents Budapestis dokumendi (edaspidi „Budapesti dokument”), kus oli märgitud Eureka riikide huvi Eurostarsi programmi järelmeetme toetamise vastu. Budapesti dokumendis on sätestatud ühine arusaam Eurostars-2 kohta ja alus eespool nimetatud vahehindamise soovitustega tegelemiseks. 2013. aasta jaanuaris oli Eurostarsi riikide poolt aastateks 2014–2020 antava rahalise toetuse mitteformaalse kinnituse summa ligikaudu kolm korda suurem riikide poolt Eurostarsi raames antavast toetusest. Budapesti dokumendiga kutsutakse ELi Eurostars-2 osalema. Komisjoni ettepanek raamprogrammi Horisont 2020[12] kohta hõlmab sihtotstarbelist tegevust suurel määral teadusuuringutega tegelevatele VKEdele „Innovatsioon VKEdes”, mille raames toetatakse Eurostarsi programmi järgmist etappi, mis rakendatakse partnerluses liikmesriikidega ja mille rõhuasetust muudetakse selle vahehindamise käigus esitatud teabe alusel. Tegemist on raamprogrammi Horisont 2020 ainsa programmiga, mis on suunatud konkreetselt teadusuuringuid ellu viivatele VKEdele, mis on avatud kõigis teadus- ja arendustegevuse valdkondades ning omab lisamõju riiklike teadusprogrammide täiendavale integratsioonile, aidates seega kaasa Euroopa teadusruumi lõpule viimisele. Oma alt üles suunatud lähenemisviisiga ja äripõhise tegevuskavaga on paikneb Eurostars-2 osa „Juhtpositsioon tööstuses” puhul heal kohal ning aitab suurel määral kaasa selle eesmärkide saavutamisele, toetades mitmete juhtivate ja progressi võimaldavate tööstustehnoloogiate jaoks otseselt asjakohaseid projekte ning aidates suurel määral teadusuuringutega tegelevatel innovatiivsetel VKEdel areneda maailma juhtivateks ettevõteteks. 2. HUVITATUD ISIKUTEGA TOIMUNUD KONSULTEERIMISE JA MÕJUHINNANGU TULEMUSED 2.1. Eurostarsi ühisprogrammi tulevikuga seotud konsulteerimine Eurostarsi ja selle tulevase arengu asjus on viimase kolme aasta jooksul peetud mitmeid konsulteerimisi. Need on hõlmanud kõiki programmiga seotud ja selle väliseid sidusrühmi. Muu hulgas on laekunud märkusi peamiste probleemide ja tõkete tuvastamise kohta, subsidiaarsusega seotud küsimuste kohta ning võimalike tulevaste valikute ja nende mõjude kohta. VKEde toetamise meetmete ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 185 asjus toimus avalikkusega konsulteerimine Euroopa Komisjoni 2011. aasta veebruarist maini ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühist strateegilist raamistikku käsitleva rohelise raamatu osana. Eurostarsi käsitleti või nimetati rohelisele raamatule vastavatest 849 seisukohavõtu dokumendist 70 dokumendis. Vastavatest organisatsioonidest rohkem kui 80 % puhul olid arvamused positiivsed. Üksikud kriitilised märkused (10 %) olid peamiselt seotud sünkroonimise küsimustega. Muud märkused keskendusid asjaolule, et alati ei täidetud liikmesriikide kohustusi, rahastamiseeskirjade ühtlustamisele, eelarve tasemele ja lepingu kestusele. Konsulteerimise aluseks olevale rohelisele raamatule järgnesid Brüsselis[13] kaks avatud õpikoda teemal innovatsioon väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, kus osalesid 160 nii teadusuuringute ja innovatsiooni kui ka VKEde küsimuste eksperti Euroopa ning riiklike VKEde ja tööstusliitudest ning liikmesriikide esindajad, valitsusasutused ja VKEde riiklikud kontaktpunktid. Õpikodade raames toimunud aruteludel jõuti tulevase Eurostars-2 ulatuse asjus kahele järgmisele peamisele järeldusele: esiteks peaks Eurostars-2 jätkama sama sihtrühmaga (teadusuuringuid ellu viivad VKEd); teiseks ei toetanud õpikojal osalejad mõtet laiendada Eurostarsi ulatust ka teadusuuringutega mittetegelevatele VKEdele, kuna muud tüüpi VKEsid toetavate riiklike programmide (näiteks VKEde jaoks tehtavad teadusuuringud) arv ja suurus ei olnud piisav Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 185 kohaselt kriitilise massi saavutamiseks ja ühisprogrammi loomiseks. Samuti konsulteeriti Eurostarsist rahastatud projektide võimalike ja tegelike lõplike abisaajatega (VKEd ja teadusuuringute asutused) ning muude sidusrühmadega 2010. aastal sõltumatute ekspertide rühma vahehindamise kontekstis[14]. Rühm soovitas jätkata programmi ja muuta seda aruandes nimetatud viisil. Komisjon arutas Eurostars-2 toetamise jätkamist mõjuhinnangu juhtrühmas, mis koondas 2012. aastal kokku erinevad komisjoni talitused. Mõjuhinnangu juhtrühm aitas kaasa käesoleva ettepanekuga kaasas oleva mõjuhinnangu aruande koostamise kavandamisele ja tegevuskavale, viidates eelkõige probleemi püstitusele ja Eurostarsi ühisprogrammi asjakohasusele ELi muu poliitika puhul. 2.2. Poliitikavalikud Mõjuhinnangu aruandes olid esitatud järgmised valikud. Valik 1 – praeguste suundumuste jätkamise valik (algne olukord) Selle valiku puhul jätkatakse Eurostarsi ühisprogrammi järgmisel programmitöö perioodil (2014–2020) praegusel kujul, praeguse rakenduskorra ja üldeelarvega. ELi osalemine ja rahaline toetus oleks sama kui Eurostars 1 puhul (ELi rahaline toetus on seitsmenda raamprogrammi alusel kuni 100 miljonit eurot). See valik on määratud algse olukorrana. Valik 2 – nullvalik (EL ei sekku programmi Eurostars-2) Selle valiku alusel peatataks praeguse rahastamisetapi lõpus (2013. aasta lõpuks) ELi osalemine Eurostarsis ja tema rahaline toetus sellele. Liikmesriigid saaksid otsustada, kas Eurostarsi jätkata ja millises ulatuses tegeleda teadusliku, juhtimise ja finantsintegratsiooniga. Valik 3 – tugevdatud partnerluse valik Tugevdatud partnerluse valik tähendab, et järgmisel programmitöö perioodil jätkataks praegust Eurostarsi ühisprogrammi täiustatud kujul Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 185 põhineva algatusena, tuginedes vahehindamise aruandes esitatud soovituste täielikule rakendamisele, paremale integratsioonile ja suurendatud ulatusele. Komisjoni talituste tungivate soovituste alusel on Eureka liikmesriigid kokku leppinud Eurostars-2 raames rakendatavates erimeetmetes, mis võimaldavad lepinguid lühikese aja jooksul sõlmida, eeskirju ja protsesse rohkem standardida, tõhusamat haldustegevust ning rahastamise paremat sünkroonimist ja integratsiooni. Programmi täiustamiseks ja suuremas koguses suurel määral teadusuuringutega tegelevate kasvupotentsiaaliga VKEde toetamiseks võtsid liikmesriigid kohustuse programmi rahastamise kogust märkimisväärselt suurendada. Sellega vastatakse programmi algusest alates VKEde üha suuremale nõudlusele ja see peegeldab Eurostarsi sihtrühma vastuvõtmise võimet. Seetõttu ning eespool nimetatud täiustuste edasiseks stimuleerimiseks ja toetamiseks tõstetaks selle kohaselt ELi rahalist toetust. 2.3. Mõju eelhinnangu tulemused Mõju eelhinnangu käigus jõuti järeldusele, et valik 3 on eelistatud variant lähtuvalt selle tulemuslikkusest eesmärkide saavutamisel, selle tõhususest ja sidususest kõigi kriteeriumide puhul. Sidusrühmad toetavad seda täiel määral, kuna 2012. aasta novembris kõigile kõrgetasemelistele esindajatele / riiklike projektide koordineerijatele suunatud küsitluses hindasid 99 % (vastuse esitasid 28 Eureka kõrgetasemelist esindajat ja/või riiklike projektide koordineerijat 22 Eureka liikmesriigist) uue tugevdatud partnerluse valikut väga sobilikuna ning võimalusena avaldada rohkem mõju teadus- ja arendustegevust ellu viivate VKEde konkurentsivõime parandamisele. 2012. aasta veebruaris vaatas mõjuhinnangu komitee mõjuhinnangu aruande läbi ja kinnitas selle. Komisjon nõudis oma seisukohas aruandesse paranduste tegemist ja neid on arvesse võetud. Eelkõige selgitab aruanne nüüd täpsemalt poliitilist konteksti, seoseid muude ELi algatustega, lahendamata probleeme ja erimeetmeid nendega tegelemiseks ning seob need paremini valikutega. Eesmärgid vaadati läbi, et tagada kindel alus Eurostarsi tehtud edusammude mõõtmiseks. Lõpetuseks parandati valikute võrdlust nende tulemuslikkuse, tõhususe ja sidususe alusel ning sõnastati paremini sidusrühmade arvamused. 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG 3.1. Õiguslik alus Eurostars-2 ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 185, kus sätestatakse, et Euroopa Liit võib sätestada osavõtu mitme liikmesriigi algatatud uurimis- ja arenguprogrammidest, kaasa arvatud osavõtt nende programmide elluviimiseks loodud struktuuridest. Raamprogrammi Horisont 2020 käsitlevas teatises[15] on sätestatud järgmist: „samuti jätkatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitel 185 ja 187 põhinevaid partnerluse lähenemisviise”. Raamprogrammi Horisont 2020 kehtestamise määrust käsitleva ettepaneku[16] artikli 20 lõike 2 punktis b on loetletud mitmed kriteeriumid avaliku sektori siseste partnerluste tuvastamise viisi kohta. Eurostars vastab nendele kriteeriumidele: kõigi Eureka riikide toetatud Eurostars-2 käsitlev Budapesti dokument sätestab a) täpselt eesmärgid, mille poole tuleb kooskõlas programmi Horisont 2020 eesmärkidega püüelda ja punktis 1.1 sätestatud laiemad Euroopa Liidu poliitilised eesmärgid; b) osalevate riikide finantskohustused, c) Euroopa Liidu tasandil meetme lisandväärtuse, nagu seda on kirjeldatud punktis 3.2, ning d) kriitilise massi, mis on seotud asjakohaste riiklike programmide suuruse ja arvuga. 3.2. Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõte Kehtib subsidiaarsuse põhimõte, kuna ettepanek ei kuulu Euroopa Liidu ainupädevusse. Subsidiaarsust kaitstakse, tuginedes ettepaneku esitamisel Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 185, millega sätestatakse otseselt Euroopa Liidu osalemine mitme liikmesriigi ühistes teadusuuringute programmides, mistõttu rakendatakse kõik tegevuslikud aspektid riiklikul tasandil, tagades ühisprogrammi jaoks Euroopa tasandil sidusa lähenemisviisi. Liikmesriigid ei saa ettepaneku eesmärke üksi piisaval määral saavutada: teadusuuringutega tegelevaid VKEsid toetavad riiklikud teadusuuringute programmid ei ole piisavalt koostalitlusvõimelised ja ühilduvad ning ainult väga vähesed riiklikud programmitsüklid on sünkroonitud ja kasutavad ühist rahvusvahelist vastastikust hindamist. Eurostars-2 raames järgitakse proportsionaalsuse põhimõtet, kuna liikmesriigid vastutavad rakendamise ja kõigi tegevuslike aspektide eest. ELi osa on piiratud osalevate programmide parema koordineerimise ning eeskirjade ja määruste paremaks ühtlustamiseks stiimulite andmisega, et toetada riikidevahelistest teadus- ja arendustegevustest huvitatud VKEsid, ning programmi Horisont 2020 raames muude täiendavate tegevuste kaudu sünergia tagamisega. Euroopa Liidu meetmete lisandväärtus on märkimisväärne, kuna ELi osalus võimaldab luua uue õigusraamistiku, kus ELi ja riiklik rahastamine on võimalik kokku koondada teadusuuringuid ellu viivate VKEde algatatud ja juhitud riikidevaheliste teadus- ja arendustegevuse koostööprojektide stimuleerimise ühisstrateegia huvides. Riiklike programmide ja ELi ressursside koondamine võimaldab saavutada kriitilise massi, mille abil on võimalik paremini tegeleda teadusuuringuid ellu viivatel VKEdel tekkivate probleemidega. See ei oleks vastasel juhul raamprogrammi Horisont 2020 ja riiklike programmide olemasolevaid struktuure kasutades otstarbekas. ELi rahaline toetus on üks kolmandik osalevate riikide rahalisest toetusest. Eelkõige hoiab kavandatud organisatsiooniline struktuur halduskulusid minimaalsetena, lastes riigiasutustel peamised haldustoimingud ellu viia ning määrates järelevalvekohustused ja üldise vastutuse selleks otstarbeks määratud ühisele õiguslikule struktuurile. 3.3. Õigusakti valik Kavandatav õigusakt on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 185 põhinev Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus. 3.4. Erandid raamprogrammi Horisont 2020 osalemiseeskirjadest Ettepanekuga lubatakse mitmete artiklite puhul erandite tegemist, täpsemalt taotleja finantssuutlikkuse tõendamist käsitleva artikli 14 lõike 5 puhul. Erandeid võib teha ka toetuslepinguid käsitleva artikli 16 lõike 1, meetme rakendamist käsitleva artikli 19 lõike 1 ja lõigete 5–7 ning meetme rahastamiseeskirju käsitlevate artiklite 22–28 puhul. Need erandid on põhjustatud Eureka sekretariaadi ja riiklike rahastamisasutuste vahelisest vastutusvaldkondade jaotusest: Eureka sekretariaat vastutab abisaajatele riiklike rahastamisasutuste kaudu suunatud liidu toetuse vastuvõtmise, jaotamise ja järelevalve eest. See on põhjustatud asjaolust, et Eurostars-2 konkreetseks sihtrühmaks olevad VKEd tunnevad ennast teatavatel juhtudel osalevate riiklike rahastamisprogrammide teadaolevate eeskirjade kohaldamisel kindlamalt kui ELi eeskirjade kohaldamise puhul. Seega vähendatakse kõnealuste VKEde halduslikke ja õiguslikke tõkkeid riikidevahelises teadus- ja innovatsioonitegevuses osalemisele, kohaldades riiklikke rahastamiseeskirju ning tagades liidu rahalise toetuse ja vastava riikliku rahalise toetuse ühe toetuslepingu kaudu. Ettepanekus on sätestatud kohased kaitsemeetmed, et tagada spetsiaalse rakendusstruktuuri poolt kolmandatele isikutele rahalise toe andmisel ning liidu finantshuvide kaitsmiseks võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtete järgimine. Sellega võimaldatakse samuti kaasata selleks otstarbeks üksikasjalikud sätted Euroopa Liidu ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel sõlmitavas lepingus, sh tugev surve riiklike programmide eeskirjade kiireks järkjärguliseks ühtlustamiseks ja kooskõlastamiseks. 4. MÕJU EELARVELE Käesoleva otsusega esitatavas ettepanekule lisatavas finantsselgituses on sätestatud hinnanguline mõju eelarvele. Euroopa Liidu maksimaalne rahaline toetus Eurostars-2 jaoks, sh Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni assigneeringud, on 287 miljonit eurot praeguse hinnataseme kohaselt kogu raamprogrammi Horisont 2020 kestuse vältel. Toetused antakse II osa „Juhtpositsioon tööstuses” alusel järgmise eesmärgi jaoks ettenähtud vahenditest[17]: · „Innovatsioon VKEdes” Otsuse ning komisjoni ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel sõlmitava delegeerimislepingu sätted peavad tagama ELi rahaliste huvide kaitse. Käesoleva otsusega esitatavas ettepanekule lisatavas finantsselgituses on sätestatud hinnanguline mõju eelarvele. 5. MUU TEAVE 5.1. Lihtsustamine Ettepanekuga sätestatakse riigiasutuste (ELi või riiklikud asutused) ja erasektori poolte haldusmenetluste lihtsustamine. Eelkõige saavad uue ühisprogrammi teadusuuringute rahastamise saajad kasu ühtsest lepingute sõlmimise ja maksete tegemise skeemist, järgides teadaolevaid eeskirju ja ilma liidu toetuse kohta eraldi teatamise kohustuseta. EL suhtleb liidu toetuse jaotamise, kasutamise järelevalve ja aruandlusega tegeleva Eurostars-2 spetsiaalse rakendusstruktuuriga otse. 5.2. Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel Ettepanek sisaldab ülevaatamisklauslit kolme aasta möödumisel keskpika ajavahemiku ülevaatamise kohta. Kogukestus on piiratud seitsmele aastale. 5.3. Euroopa Majanduspiirkond Kavandatavas õigusaktis käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda kohaldada ka Euroopa Majanduspiirkonnas. 2013/0232 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi ühises teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on toetada teadusuuringuid ellu viivaid väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ning eelkõige selle artiklit 185 ja artikli 188 teist lõiku, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu riikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust[18], toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1) Komisjon rõhutab oma teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”[19] vajadust luua soodsad tingimused teadmistesse ja innovatsiooni investeerimiseks, et saavutada Euroopa Liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv. Seda strateegiat on toetanud nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu. (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu … 2013. aasta määrusega (EL) nr …/2013 [20] loodud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 (2014–2020) (edaspidi „raamprogramm Horisont 2020”) eesmärk on avaldada suuremat mõju teadusuuringutele ja innovatsioonile avaliku sektori siseste partnerluste tugevdamisele kaasaaitamise teel, sh läbi ELi osalemise mitme liikmesriigi poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 185 alusel algatatud programmides. (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsusega nr 743/2008/EÜ ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on teadus- ja arendustegevuses osalevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine[21], otsustas komisjon anda rahalist toetust programmile Eurostars – kõikide liikmesriikide ja viie osaleva riigi poolt 1985. aastal loodud valitsustevahelise algatuse Eureka raames tööstuslike teadusuuringute koostöö edendamise eesmärgil loodud ühisprogramm. (4) 2012. aasta aprillis esitas komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande Eurostarsi ühisprogrammi vahehindamise kohta[22], mille viis programmi algusest kahe aasta möödumisel ellu sõltumatute ekspertide rühm. Ekspertide üldine arvamus oli, et Eurostarsi programm täidab oma eesmärke, annab lisandväärtust Euroopa teadusuuringuid ellu viivatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (edaspidi „VKEd”) ning seda tuleks pärast 2013. aastat jätkata. Esitati mitu täiendussoovitust, mis käsitlesid peamiselt riiklike programmide täiendava integratsiooni ja toimingute tulemuslikkuse täiustamise vajadust, et sõlmida lepingud lühema aja jooksul ning tagada menetluste suurem läbipaistvus. (5) Tuleks kohaldada VKEde mõistet, mis on sätestatud komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta[23]. (6) Nõukogu [kuupäev] 2013. aasta otsuse 2013/…/EL kohaselt, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm[24], võidakse toetada Eurostarsi ühisprogrammile tuginevat meedet, mille puhul muudetakse selle rõhuasetust vahehindamises sätestatud viisil. (7) Programm Eurostars-2 (edaspidi „Eurostars-2”), mis on kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020”, sellega seotud juhtalgatusega „Innovaatiline liit”[25] ning teatisega „Euroopa teadusruumi partnerluse tugevdamine tipptaseme ja kasvu saavutamiseks”[26], seab eesmärgiks toetada teadusuuringuid ellu viivaid VKEsid, kaasrahastades nende turupõhiseid teadusuuringute projekte mis tahes valdkonnas. Sellisel moel ja kombineerituna raamprogrammis Horisont 2020 seatud juhtiva ja progressi võimaldava tehnoloogia eesmärgi tegevustega aidatakse sellega kaasa kõnealuse programmi osa „Juhtpositsioon tööstuses” eesmärkide saavutamisele, et kiirendada nende tehnoloogiate ja innovatsioonide arendamist, mis on tuleviku ettevõtete tegevuse aluseks ja aitavad uuenduslikel Euroopa VKEdel kasvada maailma juhtivateks ettevõteteks. Varasema Eurostarsi programmi täiustuste osana peaks Eurostarsi-2 raames rõhuma toetuse andmise lühemale ajale, paremale integratsioonile ning optimaalsele, läbipaistvale ja tõhusamale haldustegevusele kui teadusuuringuid ellu viivate VKEde saadavale lõplikule kasule. (8) Eurostars-2 strateegilised tulevikuväljavaated esitati Budapestis 22. juunil 2012 toimunud Eureka ministrite konverentsil (edaspidi „Budapesti dokument”). Ministrid võtsid kohustuse toetada Eurostarsi ühisprogrammi jätkamist pärast 2013. aastal selle lõpetamist raamprogrammiga Horisont 2020 hõlmatud ajavahemiku vältel. See hõlmab tugevdatud partnerlust, mis võtab arvesse Eurostarsi ühisprogrammi vahehindamise soovitusi. Budapesti dokumendis on sätestatud Eurostars-2 kaks peamist eesmärki. Esiteks struktuuripõhine eesmärk riiklike teadusuuringute programmide rahastamise valdkonnas sünkroonimise ja kooskõlastamise suurendamiseks, mis on liikmesriikide poolt Euroopa teadusruumi saavutamise jaoks keskse tähtsusega asjaolu. Teiseks sisupõhine eesmärk, et toetada teadusuuringuid ellu viivaid VKEsid, kes tegelevad riikidevaheliste teadusuuringute ja innovatsiooni projektidega. Budapesti dokumendiga kutsutakse ELi programmis osalema. (9) Osalevad riigid kavatsevad toetada programmi Eurostars-2 rakendamist ajavahemikul, mis on programmiga Eurostars-2 hõlmatud (2014–2024). (10) Programmile Eurostars-2 raamprogrammi Horisont 2020 vältel antava liidu rahalise toetuse jaoks tuleks määrata ülemmäär. Kõnealuse ülemmäära piires peaks liidu toetus olema võrdväärne ühe kolmandikuga osalevate riikide toetusest, et tagada rahalist toetust väärivate projektide nõudluse jaoks kriitilise massi saavutamine, suure finantsvõimenduse saavutamine ning et tagada osalevate riikide riiklike teadusuuringute programmide parem integratsioon. (11) Kooskõlas raamprogrammi Horisont 2020 eesmärkidega peab programmis Eurostars-2 osalemise õiguse olema igal liikmesriigil ja raamprogrammiga Horisont 2020 liitunud mis tahes riigil. (12) Liidu rahalisele toetusele tuleks kohaldada formaalseid kohustusi osalevatelt riikidelt, et aidata kaasa Eurostars-2 rakendamisele ja kõnealuste kohustuste täitmisele. Eurostars-2 raames antav rahaline toetus peaks peamiselt seisnema toetustes Eurostars-2 raames algatatud projektikonkursside järel välja valitud projektidele. Eurostars-2 eesmärkide täitmiseks peavad osalevad riigid tagama piisava rahalise toetuse iga konkursi kaudu välja valitud mõistlikus koguses ettepanekute rahastamiseks. (13) Eurostars-2 ühise rakendamise jaoks on vajalik rakendusstruktuur. Osalevad riigid on leppinud kokku Eureka sekretariaadi Eurostars-2 rakendusstruktuuriks määramises. Eureka sekretariaat on Belgia õigusaktide alusel tegutsev rahvusvaheline mittetulundusühendus ja vastutab 2008. aastast Eurostarsi rakendamise eest. Eureka sekretariaadi roll hõlmab lisaks Eurostarsi rakendamisele muid ülesandeid. Sekretariaat tegutseb samal ajal Eureka algatuse sekretariaadina ja sellel on väljaspool Eurostarsi Eureka projektide haldamisega seotud oma juhtorganid. Euroopa Liit, keda esindab Euroopa Komisjon, on Eureka algatuse asutajaliige ja Eureka sekretariaadi ühenduse täisliige. (14) Eurostars-2 eesmärkide saavutamiseks peaks Eureka sekretariaat vastutama projektikonkursside korraldamise eest, kõlblikkuskriteeriumidele vastavuse tõendamise eest, vastastikuse hindamise eest ning projektide valiku ja järelevalve eest ning samuti liidu toetuse jaotamise eest. Ettepanekuid peaksid pärast projektikonkursse Eureka sekretariaadi vastutusel kesktasandil hindama sõltumatud asutusevälised eksperdid. Projektide paremusjärjestus peaks olema osalevatele riikidele liidu rahalisest toetusest ja osalevate riikide toetusest rahaliste vahendite jaotamise puhul siduv. (15) Kogu programmi puhul peaks nähtuma selge liikumine riiklike teadusuuringute ja innovatsiooni programmide täiendava kooskõlastamise ja sünkroonimise suunas. Tegemist peaks olema tõelise ühisprogrammiga, mis on teaduslikult, juhtimise ja finantsvaldkonnas suurel määral sünkroonitud. Tegevuste ühise kindlaks määramise ja rakendamise kaudu tuleks saavutada parem teaduslik integratsioon ning tuleks tagada valitud projektide hea kvaliteet ning suur mõju. Juhtimise integratsiooni kaudu tuleks tagada toimingute kvaliteedi ning programmi aruandluskohusluse täiendav parandamine. Parem finantsintegratsioon peaks põhinema üldisel ja iga-aastasel piisaval rahalisel toetusel programmis Eurostars-2 osalevate riikide poolt ning suurel riikliku sünkroonimise määral. See tuleks saavutada riiklike rahastamiseeskirjade järkjärgulise ühtlustamise teel. (16) Liidu rahalist toetust tuleks hallata usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete ning kaudse eelarve täitmise eeskirjade kohaselt, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruses (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju[27], ning komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määruses (EL) nr 1268/2012 (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaldamise eeskirjade kohta[28]. (17) Liidu finantshuvide kaitsmiseks peaks komisjonil olema õigus liidu rahalist toetust vähendada, selle andmine peatada või lõpetada, kui programmi Eurostars-2 ei rakendata nõuetekohaselt, seda rakendatakse osaliselt või viivitusega või kui osalevad riigid Eurostars-2 rahalist toetust ei anna või annavad selle osaliselt või viivitusega. Need õigused tuleks sätestada liidu ja Eureka sekretariaadi vahel sõlmitavas delegeerimislepingus. (18) Eurostars-2 kaudu rahastatud kaudsetes meetmetes osalemist reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu [kuupäev] 2013. aasta määrusega (EL) nr …/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 (2014–2020) osalemis- ja levitamiseeskirjad[29]. Siiski on programmi Eurostars-2 tegevuslike erivajaduste tõttu on vaja sätestada kõnealuse määruse erandid kooskõlas kõnealuse määruse (raamprogrammi Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad) artikli 1 lõikega 3. (19) Rohkem riiklike kanalite kasutamisega harjunud ja vastasel juhul ainult oma riigi piires teadusuuringuid ellu viivate VKEde osalemise lihtsustamiseks tuleks tagada Eurostars-2 rahaline toetus kooskõlas nende riiklike programmide tuntud eeskirjadega ning rakendada selle riiklike ametiasutuste poolt otse hallatud rahastamislepingu kaudu, milles kombineeritakse liidu rahaline toetus vastava riikliku rahastamisega. Seega tuleks teha erandid määruse (EL) nr … (raamprogrammi Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad) artikli 14 lõikes 5, artikli 16 lõikes 1, artikli 19 [lõikes 1 ja lõigetes 5–7] ning artiklites 22–28 sätestatust. (20) Eurostars-2 raames liidu toetuse saajate auditid tuleks ellu viia kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu … 2013. aasta määrusega (EL) nr …/2013 (raamprogramm Horisont 2020). (21) Liidu finantshuve tuleb kaitsta proportsionaalsete meetmete abil kogu kulutuste tegemise tsükli jooksul, kuhu kuuluvad kadumaläinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite ennetamine, avastamine ja uurimine, ja vajaduse korral haldus-ja rahalised karistused kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012. (22) Komisjon peaks ellu viima vahehindamise, mille käigus hinnataks eelkõige Eurostars-2 kvaliteeti ja tõhusust ning määratud eesmärkide saavutamist ning samuti tehakse finantshindamine ja koostatakse kõnealuste hindamiste kohta aruanne. (23) Komisjoni nõudel peaksid Eureka sekretariaat ja osalevad riigid esitama kõik komisjonile vajalikud andmed programmi Eurostars-2 hindamiseks vajalike aruannete koostamiseks. (24) Kuna liikmesriigid üksi ei saa käesoleva otsuse eesmärke (eelkõige teadusuuringutega suurel määral tegelevate VKEde riikidevaheliste teadusuuringute toetamist ning riiklike teadusuuringute rahastamise programmide integratsiooni, kooskõlastamist ja sünkroonimist) üksi piisavalt saavutada, kuna puudub riikidevaheline mõõde ning riiklike programmide täiendavus ja koostalitlusvõime, ning neid on seega võimalik ulatuse ja meetme mõju mõistes võimalik paremini liidu tasandil saavutada, siis võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei ületa käesolev otsus seda, mis on vajalik kõnealuste eesmärkide saavutamiseks, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Reguleerimisese Käesolevas otsuses sätestatakse eeskirjad liidu osalemise kohta teises teadus- ja arendustegevuse programmis, mida viivad ühiselt ellu mitu liikmesriiki ja mille eesmärk on toetada teadusuuringuid ellu viivaid väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKE) (edaspidi „Eurostars-2”) ning selles osalemise tingimused. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid: 1) „VKE” – mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse 2003/361/EÜ tähenduses; 2) „teadusuuringuid ellu viiv VKE” – VKE, mis taasinvesteerib vähemalt 10 % oma käibest teadus- ja arendustegevusse või suunab vähemalt 10 % oma täistööaja ekvivalentidest teadus- ja arendustegevusse. Artikkel 3 Eesmärgid Eurostars-2 raames püüeldakse järgmiste eesmärkide poole: 1) järgmistele tingimustele vastavate teadusuuringute edendamine: a) tegevused viiakse ellu teadusuuringuid tegevate VKEde riikidevahelise koostöö kaudu kas üksi või koos muude innovatsiooniahela tegutsejatega (näiteks ülikoolid, teadusasutused); b) tegevuste tulemused viiakse eeldatavasti turule tegevuse lõpetamisest arvestatuna kahe aasta jooksul; 2) VKEde riikliku rahastamise juurdepääsetavuse, tulemuslikkuse ja tõhususe parandamine Euroopas, kooskõlastades, ühtlustades ja sünkroonides osalevate riikide riiklikke rahastamismehhanisme; 3) riikidevaheliste teadusuuringute varasemate kogemusteta VKEde osalemise edendamine. Artikkel 4 Programmis Eurostars-2 osalemine 1. Liidu nimel osalevad kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud tingimustega programmis Eurostars-2 ühiselt järgmised riigid: Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küpros, Läti, Leedu, Luksemburg, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik ning samuti Island, Iisrael, Norra, Šveits ja Türgi (edaspidi „osalevad riigid”). 2. Mis tahes muud liikmesriigid ning mis tahes muud riigid, kes on liitunud määrusega (EL) nr …/2013 loodud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga Horisont 2020 (2014–2020) (edaspidi „raamprogramm Horisont 2020”), võivad programmis Eurostars-2 osaleda, kui nad täidavad käesoleva otsuse artikli 6 lõike 1 punktis c sätestatud tingimuse. Kõnealuseid liikmesriike ja assotsieerunud riike, kes vastavad nimetatud tingimusele, käsitatakse käesoleva otsuse kohaldamisel osalevate riikidena. Artikkel 5 Liidu rahaline toetus 1. Liidu maksimaalne rahaline toetus programmile Eurostars-2 on koos Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni assigneeringutega 287 miljonit eurot[30]. Toetus makstakse Euroopa Liidu üldeelarve assigneeringutest, mis on eraldatud kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punkti c alapunkti vi ning artiklite 60 ja 61 kohaselt otsusega …/2013/EL kehtestatud raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogrammi asjakohaste osadega. 2. Liidu toetus on lõikes 1 sätestatud maksimaalset kogust ületamata võrdväärne ühe kolmandikuga osalevate riikide toetustest, nagu on osutatud artikli 7 lõike 1 punktis a. See hõlmab haldus- ja tegevuskulusid. 3. Programmi Eurostars-2 halduskulude katmiseks võib kasutada maksimaalselt 2 % liidu rahalisest toetusest. Osalevad riigid katavad Eurostars-2 rakendamisega seotud mis tahes muud halduskulud. Artikkel 6 Liidu rahalise toetuse saamise tingimused 1. Liidu rahalisele toetusele kehtivad järgmised tingimused: a) osalevate riikide poolt selle tõendamine, et nad on Eurostars-2 rakendanud kooskõlas artiklis 3 sätestatud eesmärkidega; b) osalevate riikide või osalevate riikide määratud organisatsioonide poolt Eureka sekretariaadi AISBLi määramine Eurostars-2 rakendamise eest ning liidu rahalise toetuse vastuvõtmise, jaotamise ja järelevalve eest vastutavaks struktuuriks; c) iga osaleva riigi kohustus toetada programmi Eurostars-2 rahaliselt; d) Eureka sekretariaadi suutlikkuse tõendamine programmi Eurostars-2 rakendada, sh liidu rahalist toetust vastu võtta, jaotada ja selle järelevalvet teha liidu eelarve kaudse täitmise raames kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklitega 58, 60 ja 61; e) programmile Eurostars-2 juhtimistavade mudeli kehtestamine kooskõlas II lisaga. 2. Programmi Eurostars-2 rakendamise ajal oleneb liidu toetus järgmisest: a) artiklis 3 sätestatud Eurostars-2 eesmärkide ja I lisas sätestatud tegevuste rakendamine Eureka sekretariaadi poolt kooskõlas artiklis 8 osutatud osalemise ja levitamise eeskirjadega; b) kooskõlas II lisaga asjakohase ja tõhusa juhtimismudeli käigus hoidmine; c) Eureka sekretariaadi poolt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikes 5 sätestatud aruandlusnõuete järgimine; d) rahaliste toetuste tulemuslik maksmine osalevate riikide poolt kõigile programmi Eurostars-2 projektides osalejatele, kes on Eurostars-2 raames algatatud projektikonkursside alusel valitud välja rahastamise saamiseks, täites lõike 1 punktis c sätestatud kohustusi; e) Eurostars-2 projektidele riigieelarvetest rahaliste vahendite eraldamine ning liidu rahalise toetuse eraldamine kooskõlas projektide paremusjärjestustega; f) teadusliku, juhtimise ja finantsintegratsiooni valdkonnas selgete edusammude tõendamine, luues programmi Eurostars-2 rakendamiseks minimaalsed tegevustulemuslikkuse eesmärgid ja vahe-eesmärgid. Artikkel 7 Toetus osalevatelt riikidelt 1. Osalevate riikide antav toetus koosneb järgmistest rahalistest toetustest: a) valitud Eurostars-2 projektide kaasrahastamine peamiselt toetuste kaudu; b) artikli 5 lõikes 3 sätestatu kohaselt liidu toetusega hõlmamata programmi Eurostars-2 halduskulude rahaline toetus. 2. Iga osalev riik määrab riikliku rahastamisasutuse, kes haldab artikli 8 kohaselt Eurostars-2 riiklikele osalejatele antavat rahalist toetust. Artikkel 8 Osalemis- ja levitamiseeskirjad 1. Määruse (EL) nr … (raamprogrammi Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad) kohaldamisel käsitatakse rahastamisasutusena Eureka sekretariaati. 2. Erandina määruse (EL) nr … (raamprogrammi Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad) artikli 14 lõikest 5 kontrollib Eureka sekretariaat kõigi taotlejate rahalist võimekust. 3. Erandina määruse (EL) nr … (raamprogrammi Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad) artikli 16 lõikest 1 allkirjastab kaudse meetme abisaajate toetuslepingud asjaomane riiklik rahastamisasutus. 4. Erandina määruse (EL) nr … (raamprogrammi Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad) artikli 19 lõikest 1 ja lõigetest 5–7 ning artiklitest 22–28 kohaldatakse osalevate riiklike programmide rahastamise eeskirju riiklike rahastamisasutuste hallatavate toetuste suhtes. Artikkel 9 Programmi Eurostars-2 rakendamine 1. Programmi Eurostars-2 rakendatakse iga-aastaste töökavade alusel. 2. Programmi Eurostars-2 raames antakse rahalist toetust peamiselt projektikonkursside tulemusel osalejatele antavate toetuste kujul. Artikkel 10 Liidu ja Eureka sekretariaadi vahelised lepingud 1. Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 61 lõike 1 kohaselt sõlmib Eureka sekretariaadi positiivse eelkontrolli alusel komisjon liidu nimel Eureka sekretariaadiga delegeerimislepingu ja iga-aastaste rahaliste ülekannete kokkulepped. 2. Lõikes 1 osutatud delegeerimisleping sõlmitakse kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõikega 3 ning artiklitega 60 ja 61 ning delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikliga 40. Selles sätestatakse järgmine: a) Eureka sekretariaadi tulemuslikkuse näitajate nõuded, mis on sätestatud otsuse (EL) nr … (raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm) II lisas; b) Eureka sekretariaadi poolt järelevalves osalemise nõuded, mis on sätestatud otsuse (EL) nr … (raamprogrammi Horisont 2020 rakendamise eriprogramm) III lisas; c) Eureka sekretariaadi toimimisega seotud tulemuslikkuse erinäitajad; d) Eureka sekretariaadile kehtivad nõuded, mis käsitlevad programmi Eurostars-2 rakendamise kohta halduskulude teabe ja üksikasjalike andmete esitamist; e) komisjonile vastavate levitamis- ja aruandluskohustuste täitmise tagamiseks vajalike andmete esitamisega seotud kord; f) Eureka sekretariaadi kohustus allkirjastada riiklike rahastamisasutustega enne liidu rahalise toetuse mis tahes ülekannet kahepoolsed lepingud, millega kehtestatakse minimaalsed tegevuslikud tulemuslikkuse eesmärgid ja vahe-eesmärgid programmi Eurostar-2 rakendamiseks. Artikkel 11 Liidu rahalise toetuse lõpetamine, vähendamine või peatamine 1. Kui programmi Eurostars-2 ei rakendata või rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinenult, võib komisjon kooskõlas programmi Eurostars-2 tegeliku rakendamisega liidu rahalise toetuse lõpetada, seda proportsionaalselt vähendada või selle peatada. 2. Kui osalevad riigid ei toeta rahaliselt programmi Eurostars-2, annavad osalise toetuse või jäävad toetusega hiljaks, võib komisjon liidu rahalise toetuse lõpetada, seda proportsionaalselt vähendada või selle peatada, võttes arvesse osalevatelt riikidelt programmi Eurostars-2 rakendamiseks eraldatud summat. Artikkel 12 Järelauditid 1. Eureka sekretariaat tagab kooskõlas määruse (EL) nr … (raamprogramm Horisont 2020) artikliga 23 kaudsete meetmete kulutuste järelauditite elluviimise vastava riikliku rahastamisasutuse poolt. 2. Komisjon võib otsustada lõikes 1 osutatud auditid ise ellu viia. Artikkel 13 Liidu finantshuvide kaitse 1. Komisjon võtab asjakohased meetmed, millega tagatakse käesoleva otsuse alusel rahastatud meetmete rakendamise käigus liidu finantshuvide kaitse, võttes tõhusate kontrolli abil pettuste, korruptsiooni ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevuse vältimiseks meetmeid, ning nõuetele mittevastavuse tuvastamise korral nõuab sisse valesti makstud summad ning kohaldab vajaduse korral tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoiatavaid finantskaristusi. 2. Eureka sekretariaat annab komisjoni töötajatele ja muudele selle volitatud isikutele ning samuti kontrollikojale juurdepääsu oma objektidele ja ruumidele ning kogu teabele, sh elektroonilises vormis teabele, mis on auditite tegemiseks vajalik. 3. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib ellu viia uuringuid, sh kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi kooskõlas nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96[31] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1073/1999[32] sätestatud nõuete ja menetlustega, et veenduda, kas käesoleva otsuse alusel rahastatud kokkuleppe, otsuse või lepingu puhul on olnud tegemist liidu finantshuve kahjustava pettuse, korruptsiooni või muu ebaseadusliku tegevusega. 4. Käesoleva otsuse rakendamise tulemuseks olevad lepingud, toetuslepingud ja toetusotsused sisaldavad sätteid, mis annavad komisjonile, kontrollikojale, OLAFile ja Eureka sekretariaadile volitused kõnealuseid auditeid ja uuringuid oma vastava pädevuse kohaselt ellu viia. 5. Programmi Eurostars-2 rakendamisel võtavad osalevad riigid seadusandlikke, regulatiivseid, haldus- ja muid meetmeid, mis on vajalikud liidu finantshuvide kaitseks ning eelkõige määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 ja delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 kohaselt liidule makstavate mis tahes summade täielikuks sissenõudmiseks. Artikkel 14 Teabe edastamine 1. Komisjoni taotlusel saadab Eureka sekretariaat artiklis 15 osutatud aruannete koostamiseks vajaliku mis tahes teabe. 2. Osalevad riigid esitavad komisjonile Eureka sekretariaadi kaudu Euroopa Parlamendi, nõukogu või kontrollikoja nõutud mis tahes teabe, mis käsitleb programmi Eurostars-2 finantsjuhtimist. 3. Komisjon lisab lõikes 2 märgitud teabe artiklis 15 osutatud aruannetesse. Artikkel 15 Hindamine 1. Komisjon viib 31. detsembriks 2017 ellu programmi Eurostars-2 vahehindamise. Komisjon koostab kõnealuse hindamise kohta aruande, mis sisaldab komisjoni järeldusi ja täheldusi. Komisjon saadab kõnealuse aruande 30. juuniks 2018 Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 2. Kui liidu osalemine programmis Eurostars-2 lõppenud ja hiljemalt 31. detsembril 2022 viib komisjon ellu programmi Eurostars-2 lõpliku hindamise. Komisjon koostab kõnealuse hindamise kohta aruande, mis sisaldab kõnealuse hindamise tulemusi. Komisjon saadab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Artikkel 16 Jõustumine Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 17 Adressaadid Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja I LISA RAKENDAMINE 1. Eureka sekretariaat korraldab lõpptähtajaga avatud projektikonkursse kaudsetele meetmetele rahalise toetuse andmiseks. 2. Taotlejad esitavad projektiettepanekud Eureka sekretariaadile kui ühtsele kontaktpunktile. 3. Pärast projektikonkursi lõpetamist viib Eureka sekretariaat iga-aastases töökavas sätestatud abikõlblikkuskriteeriumide alusel ellu keskse kõlblikkuse kontrolli. Osalevad riigid ei või lisada erinevaid või täiendavaid abikõlblikkuskriteeriume. 4. Eureka sekretariaat kontrollib osalejate finantssuutlikkust ühiste, selgete ja läbipaistvate eeskirjade alusel. 5. Kõlblikke ettepanekuid hinnatakse keskselt ning need järjestatakse asutuseväliste sõltumatute ekspertide rühma poolt kooskõlas määruse (EL) nr … (raamprogrammi Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad) artikli 14 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidega ning läbipaistvate menetluste alusel. 6. Eureka sekretariaat tagab hindamise läbivaatamise menetluse kooskõlas määruse (EL) nr … (raamprogrammi Horisont 2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad) artikliga 15. 7. II lisas viidatud Eurostars-2 kõrgetasemelise töörühma poolt tervikuna kinnitatud paremusjärjestus on siduv riiklikest eelarvetest Eurostars-2 projektide jaoks rahastamise eraldamiseks. 8. Kui paremusjärjestus on kinnitatud, rahastab iga osalev riik asjaomase riikliku rahastamisasutuse kaudu kõnealustes rahastamiseks välja valitud projektides riiklikke osalejaid, tehes kõik võimalikud jõupingutused, et tagada paremusjärjestuse esimese 50 projekti ning vähemalt 50 kui 75 % piirmäära ületavate projektide rahastamise. Osalejatele antav rahaline toetus arvutatakse kooskõlas programmis Eurostars-2 osaleva riigi riikliku programmi rahastamise eeskirjadega. Eureka sekretariaat kannab liidu rahalise toetuse riiklikule rahastamisasutusele üle juhul, kui riiklikud rahastamisasutused on projektide jaoks oma rahalise toetuse maksnud. 9. Rahastatakse kõiki kesktasandil välja valitud projekti kõlblikke osalejaid. Kesktasandil välja valitud projektis osalejatele rahalise toetuse andmisele riiklike rahastamisasutuste poolt kohaldatakse võrdse kohtlemise, läbipaistvuse ja kaasrahastamise põhimõtteid. 10. Eureka sekretariaat vastutab ettepanekute hindamise, riiklike rahastamisasutuste teavitamise, sünkroonimise protsessi koordineerimise, riiklike rahastamisasutuste ellu viidud projektide aruandluse ja auditite teel projektide järelevalve ning komisjonile aruannete esitamise eest, millega tagatakse lühike aeg toetuse andmiseks. Samuti võtab Eureka sekretariaat kohased meetmed, et julgustada Euroopa Liidu poolt nii Eurostars-2 programmi endasse kui ka selle individuaalsetesse projektidesse antava toetuse tunnustamist. Ta edendab kõnealuse toetuse kohast märgatavust Eurostars-2 käsitlevas kogu avaldatud materjalis, sh trükimaterjalis ja elektroonilistes väljaannetes Horisont 2020 logo kasutamise teel. 11. Eureka sekretariaat sõlmib riiklike rahastamisasutustega Eurostars-2 kahepoolsed lepingud. Eurostars-2 kahepoolsetes lepingutes sätestatakse lepinguid sõlmivate poolte kohustused kooskõlas Eurostars-2 eeskirjade, eesmärkide ja rakendamise viisidega. Eurostars-2 kahepoolsed lepingud hõlmavad eeskirju, mis reguleerivad liidu toetuse ülekannet ja minimaalseid tegevuslikke eesmärke ning riiklikke järk-järgulisi vahe-eesmärke, mis käsitlevad riiklike programmide täiendavat integratsiooni ja sünkroonimist, sh toetuse andmise lühemat ajavahemikku kooskõlas (osalemiseeskirjade ja finantsmäärusega). Eurostars-2 kõrgetasemeline töörühm määrab need eesmärgid ja vahe-eesmärgid Euroopa Komisjoniga konsulteerides. Eurostars-2 kahepoolse lepingu allkirjastamine ning tegevuslike eesmärkide ja vahe-eesmärkide järgimine on liidu toetuse saamiseks riiklikele rahastamisasutustele kehtestatud eeltingimus. 12. Samuti korraldatakse osalevate riikide hulgas võrgustamise tegevused ja heade tavade vahetamine, et tagada parem integratsioon teaduslikul, juhtimise ja finantstasandil. 13. Muud asjakohased tegevused on näiteks muude sidusrühmadega (investeerijad, teadusuuringute ja innovatsiooni võimaldajad, vahendajad) vahendamise, programmi reklaamimise ja võrgustamise tegevuste ellu viimine peamiselt eesmärgiga suurendada osalevate abisaajate arvu kõigis osalevates riikides ning kaasata VKEd, kellel puuduvad varasemad kogemused riikidevaheliste teadusuuringute projektide valdkonnas. II LISA EUROSTARS-2 JUHTIMISTAVAD 1. Eureka sekretariaat juhib Eurostars-2 programmi. Eureka sekretariaat on EUREKA riikide ja Euroopa Liitu esindava Euroopa Komisjoni poolt 1997. aastal Belgia õiguse alusel (AISBL) loodud rahvusvaheline mittetulundusühendus. Eurostars-2 programmi rakendamise eest vastutab Eureka sekretariaadi juhataja kui Eureka sekretariaadi õiguslik esindaja, tehes järgmist: (a) projektikonkursside aastaeelarve koostamine, ühiste projektikonkursside keskne korraldamine ja ühtse kontaktpunktina ettepanekute vastuvõtmine; ühiste kõlblikkus- ja hindamiskriteeriumide alusel kõlblikkuse kindlaks määramise ning ettepanekute hindamise keskne korraldamine, rahastamiseks ettepanekute välja valimise keskne korraldamine ning projektide järelevalve ja järelmeetmed; liidu toetuse vastuvõtmine, eraldamine ja järelevalve; (b) riiklikelt rahastamisasutustelt liidu toetuse ülekande kohta vajaliku teabe kogumine; (c) Eurostars-2 programmi reklaamimine; (d) aruandlus Eurostars-2 kõrgetasemelisele töörühmale ja komisjonile programmiga Eurostars-2 seotud küsimustes, sh suurema integratsioonini saavutamise kohta; (e) Eureka võrgustiku teavitamine Eurostars-2 tegevuste kohta; (f) komisjoniga delegeerimislepingu allkirjastamine, riiklike rahastamisasutustega kahepoolsete lepingute allkirjastamine ning Eurostars-2 rakendusi hindavate ekspertidega lepingute allkirjastamine; (g) pärast programmi Eurostars-2 kõrgetasemelise töörühmaga ja komisjoniga eelnevalt kokku leppimist programmi Eurostars-2 iga-aastase töökava vastu võtmine. 2. Eureka sekretariaadi programmiga Eurostars-2 seotud toimingute järelevalvet teeb Eurostars-2 kõrgetasemeline töörühm, mis koosneb Eurostars-2 osalevate riikide EUREKA kõrgetasemelise töörühma riiklikest esindajatest, tehes järgmist: (a) Eurostars-2 programmi rakendamise järelevalve; (b) Eurostars-2 nõuanderühma (EAG) liikmete määramine; (c) iga-aastase töökava kinnitamine; (d) rahastatavate Eurostars-2 projektide paremusjärjestuse kinnitamine ja toetuse andmise otsuse tegemine. Euroopa Liit, keda esindab komisjon, tegutseb Eurostars-2 kõrgetasemelises töörühmas vaatlejana. Komisjoni kutsutakse osalema koosolekutel, talle antakse kõik koosolekute dokumendid ja ta võib arutelus osaleda. Eurostars-2 programmis mitteosalev mis tahes muu EUREKA riik võib saata vaatlejatena esindajaid Eurostars-2 kõrgetasemelise töörühma koosolekutele. 3. Eurostars-2 nõuanderühm koosneb osalevate riikide EUREKA riiklikest projektikoordineerijatest (riikide valitsuste või ametiasutuste isikud, kes tegelevad operatiivtasandil Eureka/Eurostarsi programmi juhtimisega ja vastutavad osalevates riikides Eurostars-2 programmi reklaamimise eest). Komisjonil on õigus saata vaatlejatena osalejaid Eurostars-2 nõuanderühma koosolekutele. Eurostars-2 nõuanderühma koosolekute eesistujaks on Eureka sekretariaat. Eurostars-2 nõuanderühm nõustab Eureka sekretariaati ja Eurostars-2 kõrgetasemelist töörühma Eurostars-2 rakendamisega seotud küsimustes. 4. Riiklik rahastamisasutus vastutab riiklikele osalejatele antava rahalise toetuse haldamise eest. ETTEPANEKULE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise struktuuri kohaselt 1.3. Ettepaneku/algatuse liik 1.4. Eesmärgid 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, millele mõju avaldub 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus 3.3. Hinnanguline mõju tuludele ETTEPANEKULE LISATAV FINANTSSELGITUS 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus Euroopa Liidu osalemine mitme liikmesriigi ühises teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on toetada teadusuuringuid ellu viivaid väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid 1.2. Asjaomased poliitikavaldkonnad tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB)[33] struktuuri kohaselt Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine: HORISONT 2020 (H2020) – Juhtpositsioon tööstuses – Innovatsioon VKEdes 1.3. Ettepaneku/algatuse liik ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet. ¨ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast tegevusest[34] ý Ettepank/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ¨ Ettepank/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet 1.4. Eesmärgid 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Käesoleva seadusandliku ettepaneku eesmärk on stimuleerida Euroopa majanduskasvu ja Euroopas töökohtade loomist, parandades teadusuuringuid ellu viivate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) konkurentsivõimet, aidates seega kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele. See saavutatakse järgmiselt: (1) ilma valdkonnaga seotud piiranguteta teadusuuringuid ellu viivate VKEde turupõhiste riikidevaheliste teadusuuringute edendamine, mille tulemus on uue või täiustatud toote, protsessi ja teenuse turule viimine; (2) Euroopa teadusruumi lõpule viimisele kaasa aitamine ning Euroopas teadusuuringuid ellu viivatele VKEdele riigi rahastamise andmise juurdepääsetavuse, tulemuslikkuse ja tõhususe parandamine, kooskõlastades, ühtlustades ja sünkroonides riigirahastamise mehhanisme. 1.4.2. Asjaomased erieesmärgid ning tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise tegevused Erieesmärk nr 3.1, mis käsitleb väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate innovatsiooni Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate innovatsiooni erieesmärk prioriteedi „Juhtpositsioon tööstuses” raames on stimuleerida majanduskasvu VKEdes innovatsiooni taseme suurendamise teel, mis hõlmab erinevaid innovatsioonivajadusi kogu innovatsioonitsüklis ja igat tüüpi innovatsioonide puhul, luues seega kiiremini kasvavad rahvusvaheliselt aktiivsed VKEd. Ühisprogramm Eurostars-2 kombineerib liidu, riiklikud ja eraõiguslikud rahastamisallikad teadusuuringuid ellu viivate VKEde algatatud ja juhitud riikidevaheliste projektide raames ellu viidud turupõhiste teadusuuringute toetamiseks. Selle erieesmärgi väljund on programmi Eurostars-2 rakendamine ja käitamine peamiselt teadusuuuringuid ellu viivate VKEde juhitud teadus- ja arendustegevuse projektide puhul. Asjaomased tegevusalad tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemi kohaselt 08- Teadusuuringud ja innovatsioon. 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale. Eurostarsi projektides osalevad ettevõtted peaksid olema suutelised töötama välja uusi tooteid, protsesse ja teenuseid ning märkimisväärselt suurendama oma konkurentsiolukorda Euroopa ja ülemaailmsel turul. Eeldatav mõju (mida arvestatakse Eurostarsi projektide lõpust keskmiselt kolme aasta möödumisel) on igal aastal käibe suurenemine 10 miljoni euro võrra iga 1 miljoni euro riikliku rahastamise kohta, keskmiselt 25 uue töökoha loomine iga 1 miljoni euro riikliku rahastamise kohta ning 3 uue või täiustatud toote, protsessi või teenuse turule viimine. 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepanku/algatuse elluviimist. Asjakohane juhtimisstruktuur jälgib teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” erieesmärgis „Innovatsioon VKEdes” sätestatud tulemus- ja mõjunäitajaid ning esitab igal aastal nende kohta komisjonile aruande. Asjakohane juhtimisstruktuur jälgib teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 erieesmärgis „Innovatsioon VKEdes” sätestatud tulemus- ja mõjunäitajaid ning esitab igal aastal nende kohta komisjonile aruande. Peamine näitaja on „Projekti kestuse vältel ja sellele järgneval kolmel aastal ettevõttes uusi innovatsioone kasutusele võtvate või uusi innovatsioone turule viivate osalevate VKEde osakaal”. Sihtmärk on 50 %. Muud näitajad, mida on võimalik komisjoni ja Eureka sekretariaadi vahel sõlmitud delegeerimislepingus täpsemalt kirjeldada ja täiendada viitavad järgmisele: Eurostarsi ühisprogrammi investeerimine ja selle kaasrahastamine osalevate riikide poolt; programmi tõhusus (hinnatavate tulemuste saavutamiseks vajaliku aja mõistes); riiklike programmide integratsiooni suunas liikumine (sh toetuse andmiseks vajalik aeg); juhtimise integratsioon (sh kasutusel olev ühtne aruandlussüsteem ja keskne hindamine); finantsintegratsioon (mille puhul on alati rahastatud paremusjärjestuse 50 esimest Eurostarsi projekti ja kasutusel on rahastamise otstarbekuse standardkontroll). 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Eurostars-2 on Eurostarsi järelmeede, mida rakendatakse vahehindamise soovituste kohaselt. ELi toetus on vajalik Eurostars-2 loomiseks ja käitamiseks, et võimaldada osalevatele riikidele tegevuste kaasrahastamist. ELi toetust kasutatakse eelkõige avatud projektikonkursside järgselt välja valitud Eurostars-2 projektide osalejate kaasrahastamiseks. 1.5.2. Euroopa Liidu meetme lisaväärtus ELi sekkumine panustab õigusraamistiku jätkamisse seal, kus ELi ja riiklik rahastamine kombineeritakse ühise strateegia alusel, et stimuleerida riikidevahelisi teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni koostööprojekte eesmärgiga abistada teadusuuringuid ellu viivaid VKEsid. Täpsemalt on ELi osalus stiimul Eurostarsis osalevatele riikidele, et veelgi ühtlustada ja kooskõlastada riiklikke programme (eeskirju ja menetlusi) kooskõlas Euroopa teadusruumiga, ning annab stiimulid teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni suuremate riiklike ja tööstusinvesteeringute tegemiseks kõigis teaduse ja tehnoloogia valdkondades, aidates seega kaasa strateegia „Euroopa 2020”eesmärkide saavutamisele ning toetades seeläbi suure kasvupotentsiaaliga teadusuuringuid ellu viivaid VKEsid, mis võiksid tulevikus saada suurteks Euroopa ettevõteteks. 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid 2010. aastal ellu viidud vahehindamise käigus jõuti järeldusele, et Eurostars on hästi kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega, täiendab hästi VKEdele seitsmenda raamprogrammi raames pakutavaid riikidevahelise koostöö võimalusi ja on sihtrühma jaoks atraktiivne ning nimetatud põhjustel peeti vajalikuks kaaluda selle jätkamist pärast 2013. aastat. Seejärel esitati täiustamissoovitused, mis seisnesid muu hulgas osalevate riikide ja Euroopa Liidu poolt piisavate rahaliste vahendite tagamises maksimaalsel arvul paremusjärjestuse tipus olevate projektide rahastamiseks; riiklikul tasandil rakendamise protsesside ja rahastamise eeskirjade täiendavas lihtsustamises ja ühtlustamises; hindamiste kvaliteedi parandamises ja lepingu sõlmimise lühikese aja prioriteedina hoidmises. Neid õppetunde on Eurostars-2 koostamisel täiel määral arvesse võetud. 1.5.4. Ühilduvus ja võimalik sünergia muude asjakohaste vahenditega Horisont 2020 raames on lisaks programmile Eurostars-2 ette nähtud mitmeid VKEsid toetavaid vahendeid: VKEde vahend, „Juurdepääs rahastamisvahenditele” ja VKEde võimalus tavapärasemate koostööprojektide kaudu osaleda. Eurostars-2 on eespool nimetatud algatustest erinev ja samal ajal täiendab neid. Iga nimetatud vahend täidab teatavat tüüpi VKEde erivajadusi, toetades neid nende teadusuuringu/äriidee erinevates arenguetappides (suur tehnoloogiline valmidus VKEde vahendite jaoks, rahastamisvahendite laenude/omakapitali ja mitte toetuste vajadus), kuid ükski neist ei ole mõeldud konkreetselt riikidevahelisi teadusuuringuid ellu viivatele VKEdele ega panusta riiklike programmide integratsiooni ja ühtlustamisse, nagu seda teeb Eurostars-2 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 185 alusel. 1.6. Meetme kestus ja finantsmõju ý Piiratud kestusega ettepanek/algatus · ý Ettepanek/algatus jõustub 1.1.2014–31.12.2020 kohutuse assigneeringu puhul ning 2014–2024 maksete assigneeringute puhul. · ¨ Finantsmõju avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA ¨ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus · rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, · millele järgneb täieulatuslik rakendamine. 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise viisid[35] ¨ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt ý Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, kus eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: · ¨ rakendusametitele · ¨ ühenduste asutatud asutustele[36] · ý riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele · ¨ isikutele, kellele on usaldatud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses ¨ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega ¨ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega ¨ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage) Mitme eelarve täitmise viisi korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused”. Märkused Ühisprogrammi antav liidu rahaline toetus makstakse spetsiaalsele rakendusstruktuurile, kes tegutseb osalevate riikide nimel. Spetsiaalne rakendusstruktuur haldab programmi Eurostars-2 ning võtab vastu liidu rahalise toetuse, jaotab seda ja teeb selle järelevalvet. Osalevate riikide määratud struktuur on Eureka sekretariaat. Juhtimisstruktuuri on täpsemalt kirjeldatud otsuse III lisas. 2. HALDUSMEETMED 2.1. Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Täpsustage tingimused ja sagedus. Asjaomane juhtimisstruktuur teeb igal aastal teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Horisont 2020 kohaselt Eurostars-2 programmi rakendamise järelevalvet ja esitab selle kohta komisjonile aruanded. Sõltumatute ekspertide abiga tehakse toimingust kolme aasta möödumisel vahehindamine. Lõpphindamise viivad programmi lõpus ellu asutusevälised eksperdid. Komisjon esitab tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule. 2.2. Haldus- ja kontrollisüsteemid 2.2.1. Tuvastatud ohud 1) Peamised ohud on seotud spetsiaalse rakendusstruktuuri suutlikkusega Euroopa Liidu eelarvetoetust juhtida ning programmi igapäevase käitamisega seotud riiklike ametiasutuste tulemusliku järelevalvega. 2) Nagu muude suure VKEde osalusega programmide puhul esineb võimalike rahaliste kahjude risk, mis on tingitud Eurostars-2 konkreetsest sihtrühmast (VKEd) ja rakendatavast kaudse tsentraliseeritud juhtimise lähenemisviisist. 3) Kolmas risk on seotud asjaomaste riikide suutlikkusega tulemuslikult programmile oma rahalist toetust anda. 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id) Riski 1 leevendatakse asjaoluga, et EL, keda esindab komisjon, on kõigis Eureka küsimustes spetsiaalse rakendusstruktuuri järelevalvet tegeva Eureka juhtimisstruktuuri täisliige. Artiklis 13 nimetatu kohaselt riski 2 leevendamiseks võtavad osalevad riigid Eurostars-2 programmi rakendamisel seadusandlikud, regulatiivsed, haldus- või muud meetmed, mis on vajalikud liidu finantshuvide kaitsmiseks. Täpsemalt võtavad osalevad riigid vajalikud meetmed, et tagada mis tahes summade täielik sissenõudmine Euroopa Liidule. Riskide 1 ja 2 kohta vt samuti peatükk 2.3. Riski 3 puhul kannavad osalevate riikide rahastamisasutused abisaajatele liidu toetuse üle ainult juhul, kui esitatakse tõendusmaterjal riikliku toetuse abisaajale tegeliku maksmise kohta. Lisaks ei tohi liidu toetus ületada ühte kolmandikku osalevate riikide rahalisest toetusest ning liidu toetus halduskulutustele ei tohi ületada 2 % ELi kogutoetusest. ELi ja Eureka sekretariaadi vahelise delegeerimislepingu ning Eureka sekretariaadi ja riiklike rahastamisasutuste vaheliste kahepoolsete lepingute raames otsustatakse täiendavate maandamismeetmete võtmine. 2.2.3. Kontrollimisega seotud kulud ja tulud ning tõenäoline mittevastavuse tase Programmi rakendamiseks loodud kontrollisüsteem koostatakse nii, et tagada mõistlik kindlus toimingute tulemuslikkuse ja tõhususega ning samuti nende aluseks olevate tehingute õiguspärasuse ja korrapärasusega seotud riskide kohase juhtimise saavutamiseks, võttes kohaselt arvesse programmi Eurostars-2 eriolemust avaliku sektori asutuste sisese partnerlusena. Kontrollisüsteemi puhul tuleb leida tasakaal usalduse ja kontrollimise vahel, võttes arvesse kontrollide haldus- ja muid kulusid kõigil tasanditel, eelkõige osalejate puhul, et aidata parimal viisil kaasa raamprogrammi Horisont 2020 eesmärkide saavutamisele. 2.3. Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed. Programmi Eurostars-2 loomise otsuse artiklis 6 on sätestatud, et liidu toetus oleneb Eureka sekretariaadi poolt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 60 lõikes 5 sätestatud aruandlusnõuete järgimises. Artikli 11 kohaselt võib komisjon oma toetuse lõpetada, seda vähendada või selle peatada. Komisjoni ja Eureka sekretariaadi vahel määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 61 alusel sõlmitud delegeerimislepinguga sätestatakse, et komisjon teeb Eureka sekretariaadi tegevuste järelevalvet, eelkõige auditite tegemise teel. 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1. Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja eelarveread, millele mõju avaldub – Olemasolevad eelarveread Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja eelarveridade järjekorras. Mitme-aastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Kulutuse tüüp || Toetus 08 02 02 03 Väikestes ja keskmise suurusega ettevõtjates (VKEd) innovatsiooni suurendamine || Liigendatud/ liigendamata [37] || EFTA riigid[38] || Kandidaatriigid[39] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses 1A || || Liigendatud/ liigendamata || JAH || JAH || JAH || JAH 3.2. Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Number || Rubriik: 1a – konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Aasta 2021–2024 || KOKKU  Tegevusassigneeringud || || || || || || || || || Eelarverea number: 08 02 02 03 || Kulukohustused || (1) || 33,500 || 35,000 || 38,000 || 41,000 || 43,000 || 46,000 || 50,500 || || 287,000[40] Maksed || (2) || 4,000 || 28,000 || 30,000 || 32,000 || 34,000 || 36,000 || 40,000 || 83,000 || 287,000 Eelarverea number || Kulukohustused || (1a) || || || || || || || || || Maksed || (2a) || || || || || || || || || Teatavate tegevusprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud[41] || || || || || || || || || Eelarverea number || || (3) || 0,337 || 0,344 || 0,351 || 0,358 || 0,365 || 0,372 || 0,380 || || 2,505 Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =1+1a +3 || 33,837 || 35,344 || 38,351 || 41,358 || 43,365 || 46,372 || 50,880 || || 289,505 Maksed || =2+2a +3 || 4,337 || 28,344 || 30,351 || 32,358 || 34,365 || 36,372 || 40,380 || 83,000 || 289,505 || || || || || || || || || || ||  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Teatavate tegevusprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI <….> assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || || || || || Maksed || =5+ 6 || || || || || || || || Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || || || || || || || || Maksed || (5) || || || || || || || ||  Teatavate tegevusprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU || (6) || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma) || Kulukohustused || =4+ 6 || || || || || || || || Maksed || =5+ 6 || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 5 || Halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || Aasta 2014 || Aasta 2014 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || 2021 – 2024 || KOKKU Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat || ||  Personalikulud || || || || || || || || ||  Muud halduskulud || || || || || || || || || TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI PEADIREKTORAAT KOKKU || Assigneeringud || || || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || || || || || || || || || miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 – 2024 || KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulu-kohustused || 33,837 || 35,344 || 38,351 || 41,358 || 43,365 || 46,372 || 50,880 || || 289,505 Maksed || 4,337 || 28,344 || 30,351 || 32,358 || 34,365 || 36,372 || 40,380 || 83,000 || 289,505 3.2.2. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist – ý Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU || Liik || Keskmine kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv || Kulu || Arv kokku || Kulud kokku*** ERIEESMÄRK nr 1 || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund (* **) || Teadus- ja arendusprojektid || 0,56 || 180 || 100,700 || 205,000 || 114,800 || 240 || 134,600 || 275 || 154,400 || 325 || 181,600 || 375 || 209,800 || 450 || 252,100 || 2050 || 1148,000 - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 1 kokku || || || || || || || || || || || || || || || || ERIEESMÄRK nr 2… || || || || || || || || || || || || || || || || - Väljund || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erieesmärk nr 2 kokku || || || || || || || || || || || || || || || || KULUD KOKKU || 180 || 100,700 || 205 || 114,800 || 240 || 134,600 || 275 || 154,400 || 325 || 181,600 || 375 || 209,800 || 450 || 252,100 || 2050 || 1148,000 * Osa ELi toetusest võidakse kasutada spetsiaalse rakendusstruktuuri halduskulude katmiseks, kusjuures piirmäär on Euroopa Liidu liikmesriikide toetusest 2%. ** Eurostarsi projektide puhul eeldatakse keskmist kulu 1,4 miljonit eurot ja keskmist avaliku sektori kaasrahastamise määra 40 %. Avaliku rahastamisega 0,56 miljonit eurot projekti kohta ja üldise programmi eelarvega 1148 miljonit eurot (861 miljonit eurot Eurostars 2 osalevates riikides ja 287 miljonit eurot ELi toetust) on võimalik rahastada 2050 projekti. *** Kogukuludele antav ELi toetus ei ületa 287 miljonit eurot. 3.2.3. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.3.1. Ülevaade – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist – ý Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || Personalikulud || || || || || || || Muud halduskulud || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud[42] || || || || || || || Personalikulud || 0,337 || 0,344 || 0,351 || 0.358 || 0,365 || 0,372 || 0,380 Muud halduskulud || || || || || || || Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || || || || || || || KOKKU || 0,337 || 0,344 || 0,351 || 0,358 || 0,365 || 0,372 || 0,380 Vajalikud haldusassigneeringud tagatakse peadirektoraadi assigneeringutega, mis on juba määratud meetme juhtimiseks ja/või mis on juba peadirektoraadi piires ümber suunatud, koos vajaduse korral mis tahes täiendavate eraldistega, mida haldav peadirektoraat võib iga-aastase eraldamise protseduuri alusel ning eelarvelisi piiranguid arvesse võttes anda. 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus – ¨ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist – ý Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ||  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) 08 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || || || || || || || 08 01 01 02 (delegatsioonides) || || || || || || || 08 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || || || ||  Kooseisuvälised töötajad (täistööaja ekvivalendina)[43] 08 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) || || || || || || || 08 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || || 08 01 04 yy[44] || - peakorteris || || || || || || || - delegatsioonides || || || || || || || 08 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || || Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || || KOKKU || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 on asjaomane poliitikavaldkond või eelarvejaotis. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad || Eureka sekretariaadi ruumides toimuvatel Eurostars-2 juhtimisorgani koosolekutel osalemine (keskmiselt kohtub iga organ korra kahe kuu tagant). Iga-aastase töökava kinnitamine. Iga-aastaste aruannete põhjal rakendamise järelevalve. Vahe- ja lõpphindamiste koordineerimine ning nendele hindamistele komisjoni vastuse ettevalmistamine, mis esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule saadetava komisjoni aruande kujul. (1,5 ametnikku) Koosseisuvälised töötajad || Spetsiaalse rakendusstruktuuriga sõlmitava delegeerimislepingu koostamise toetamine. Iga-aastase rahastamisotsuse ja sellega seonduvate maksete koostamine. Haldustoetus (2 lepingulist töötajat) 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga – ý Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga. – ¨ Ettepaneku/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine. Selgitage, millist ümberplaneerimist vajatakse, osutades asjaomastele eelarveridadele ja summadele. – ¨ Ettepaneku/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[45]. Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline osalus – Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist. – Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Kokku miljonites eurodes Täpsustage kaasrahastav asutus: liikmesriigid[46] || 67,200 || 79,800 || 96,600 || 113,400 || 138,600 || 163,800 || 201,600 || 861,000 Kaasrahastatud assigneeringud KOKKU || 67,200 || 79,800 || 96,600 || 113,400 || 138,600 || 163,800 || 201,600 || 861,000 Kaasrahastamise andmed Eurostars-2 programmi tegevuskuludele (v.a hindamiskuludele) antav liidu toetus on maksimaalselt 2 % liidu kogu rahalisest toetusest. Liidu toetus moodustab ühe kolmandiku osalevate riikide rahalisest toetusest, kuid see ei ületa mingil juhul 287 miljonit eurot. Lisaks kaasrahastavad kõnealuseid projekte programmi projektikonkursside raames välja valitud teadus- ja arendustegevuse projektides osalevad organisatsioonid. Kõnealune kaasrahastamine moodustab eeldatavasti keskmiselt 60 % laekunud riigi rahastamisest (aga see on osalevates riikides erinev). 3.3. Hinnanguline mõju tuludele – þ Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. – ¨ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: ¨ omavahenditele ¨ mitmesugustele tuludele [1] VKE on komisjoni 6. mai 2003. aasta komisjoni soovituse 2003/361/EÜ kohaselt ettevõte, millel on alla 250 töötaja, mille aastakäive on alla 50 miljoni euro ja mis on sõltumatu suurematest ettevõtetest. Vt http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2003:124:0036:0041:en:PDF. [2] Teadusuuringuid ellu viiv VKE on VKE, kes taasinvesteerib teadusuuringutesse vähemalt 10 % oma käibest või eraldab teadus- ja arendustegevuse jaoks vähemalt 10 % oma täistööaja ekvivalentidest). [3] Kogulisandväärtus hõlmab amortisatsiooni, tööjõu tasustamist ning kapitali- ja ettevõtlusriski. Kogulisandväärtus jääb alles pärast müüginäitajatest või käibest vahekulutuste lahutamist. [4] VKEde tulemuslikkuse ülevaate 2012. aasta aruanne, 2012. aasta oktoober, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/performance-review/files/supporting-documents/2012/annual-report_en.pdf. [5] Eurostarsis osales esialgu 26 ELi liikmesriiki ja viis seitsmenda raamprogrammiga liitunud riiki. Pärast Malta liitumist Eurostarsiga 2010. aasta oktoobris osalevad kõik ELi liikmesriigid. Assotsieerunud riike on praegu kuus: Horvaatia, Iisrael, Island, Norra, Šveits ja Türgi. [6] Eureka on Euroopa valitsuste vaheline võrgustik, mis loodi 1985. aastal 17 riigi ministrite ja Euroopa ühenduste liikmesriikide konverentsil, et toetada koostööd tööstuslike teadusuuringute valdkonnas. Praegu on sellel 40 liikmesriiki ja selle kaudu toetatakse lisaks Eurostarsile samuti individuaalseid projekte, projektiklastreid ja kõrgema astme projekte. [7] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 743/2008/EÜ, 9. juuli 2008, ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on teadus- ja arendustegevuses osalevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine. ELT L 201, 30.7.2008, lk 58. Vt http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2008:201:0058:0067:EN:PDF. [8] Täismahus aruanne on saadaval järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp7-evidence-base/other_fp7_panel_evaluations/eurostars_programme_interim_evaluation.pdf. [9] Sõltumatute ekspertide rühma eesistuja oli Anne Laperrouze, endine Euroopa Parlamendi liige ning Euroopa Parlamendi tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni (ITRE) asepresident. [10] Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule, Eurostarsi ühisprogrammi vahehinnang, Brüssel, 8. aprill 2011, KOM(2011) 186. Vt http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/communication_eurostars.pdf. [11] Vt http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st11/st11030.en11.pdf. [12] KOM(2011) 811 (lõplik). [13] Õpikodasid käsitlevad aruanded on avaldatud Internetis järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/research/horizon2020/pdf/workshops/innovation_in_small_and_medium_enterprises/summary_reports_workshops_on_21_june_and_12_july_2011.pdf#view=fit&pagemode=none. [14] Intervjuud 37 Eurostarsis osalejaga, 17 riikliku teadus- ja arendustegevuse asutusega 10 riigis ning rohkem kui 3000 Eurostarsi rakendamise saidile registreerunuga. [15] KOM(2011) 808 (lõplik), 30.11.2011. [16] KOM(2011) 809 (lõplik), 30.11.2011. [17] Summa on hinnanguline ja oleneb eespool nimetatud probleemküsimuse/teemavaldkonna raames antavast teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi lõplikust summast. [18] ELT C, lk .(Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus) [19] KOM(2010)2020 (lõplik), 3.3.2010. [20] ELT … (raamprogramm Horisont 2020) [21] ELT L 201, 30.7.2008, lk 58. [22] KOM(2011) 186, 8.4.2011. [23] ELT L 124, 20.5.2003, lk 36. [24] ELT … (Horisont 2020 eriprogramm) [25] KOM(2010) 546 (lõplik), 6.10.2010. [26] COM(2012) 392 final, 17. 7.2012. [27] ELT L 298, 26.10.2012, lk 1 [28] ELT L 362, 31.12.2012, lk 1. [29] ELT … (teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020) [30] Summa on hinnanguline ning oleneb teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi poolt teise osa „Juhtpositsioon tööstuses” eesmärgi „Innovatsioon VKEdes” jaoks kokku lepitud lõplikust summast, mis kiidetakse lõplikus versioonis eelarvepädeva institutsiooni poolt heaks ettepanekule lisatavas finantsselgituses. [31] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2. [32] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1. [33] ABM: tegevuspõhine juhtimine; ABB: tegevuspõhine eelarvestamine [34] Nagu on viidatud finantsmääruse artikli 49 lõike 6 punktis a või b. [35] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega finantsmääruse veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [36] Nagu on viidatud finantsmääruse artiklis 185. [37] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud [38] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon. [39] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani võimalikud kandidaatriigid. [40] Summadele kohaldatakse eelarverea 08 02 02 03 finantsplaneerimise kokkulepet. [41] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [42] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B.A read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus. [43] Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides. [44] Tegevusassigneeringutega hõlmatud asutuseväliste töötajate piirmäär (endised B.A read). [45] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24. [46] Belgia, Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Horvaatia, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Soome ja Rootsi ning samuti Island, Iisrael, Norra, Šveits ja Türgi.