[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 3.12.2009

KOM(2009)667 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA ÜHENDUSE VIIES ARUANNE RIIKIDE TEATISTEST ÜRO KLIIMAMUUTUSTE RAAMKONVENTSIOONI ELLUVIIMISE KOHTA

(sätestatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni artiklis 12)

{SEK(2009)1652}

SISUKORD

1. Kommenteeritud kokkuvõte 3

1.1. Riikide eripära 4

1.2. Andmekogude ülevaade 5

1.3. Poliitikasuundumused ja meetmed 5

1.4. Prognoosid 6

1.5. Kliimamuutuste mõju, nende talumise määr ja nendega kohanemine 8

1.6. Rahastamine ja tehnoloogiasiire 9

1.7. Teadustegevus ja süstemaatiline seire 10

1.8. Haridus, väljaõpe ja üldsuse teadlikkus 12

1. KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

Käesolev aruanne on viies Euroopa Ühenduse aruanne riikide teatistest, mis koostatakse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ( United Nations Framework Convention on Climate Change – UNFCCC) artikli 12 alusel.

EÜ ja selle 27 liikmesriiki on juba mitu aastat nii iseseisvalt kui ka ühiselt võtnud aktiivselt meetmeid kliimamuutuste vastu. Oluline samm edasi astuti 2008. aastal, kui lepiti kokku, et energeetikaküsimuste lahendamiseks ning kliimamuutustega võitlemiseks võetakse vastu terviklik ja ambitsioonikas poliitika- ja meetmepakett. Pakett sisaldab ettepanekuid, mis hõlmavad järgmisi küsimusi: taastuvenergia, heitkogustega kauplemise süsteem, jõupingutuste jagamine liikmesriikide vahel, et vähendada heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata sektoritest pärit heitkoguseid, ja süsinikdioksiidi geoloogiline säilitamine; samuti kehtestatakse paketis konkreetsed eesmärgid 2020. aastaks. Pakett sisaldab ka õiguslikult siduvat kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2020. aastaks 20 % võrreldes 1990ndate tasemega. Samal ajal lepiti kokku energia- ja kliimapaketis, võeti vastu määrus, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid, ning lepiti kokku kohustuses, mille kohaselt peavad fossiilkütuste tarnijad vähendama kogu kütuse tootmisahelast pärit kasvuhoonegaaside heidet. Muud olulised viimase aja muudatused on lennunduse lisamine ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ning uue direktiivi vastuvõtmine, millega soovitakse edendada keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite kasutamist.

EÜ järgib kinnitatud poliitilisi suundumusi ning jätkab uute poliitikalahenduste väljatöötamist muutuvate oludega kohanemiseks. Kõnealune poliitika tugineb kliimasüsteemi käsitlevatele uuringutele ning arusaamadele kliimamuutuste mõjust; samuti võimaluste välja selgitamisele kliimamuutuste mõju vähendamiseks ja nendega kohanemiseks. Mitmetes projektides käsitletakse teatavatest majandussektoritest (energia ja transport) pärit kasvuhoonegaaside heite vähendamise tehnikat ja strateegiaid.

Praeguste meetmete mõju on juba nähtav – näiteks energiatarbimine inimese kohta EL 27-s on alates 2003. aastast aeglaselt vähenenud. Samuti on ajavahemikul 1990–2007 vähenenud kasvuhoonegaaside heitkogused. Primaarenergia kasutuse intensiivsus on alates 1996. aastast pidevalt vähenenud. Taastuvenergia kasutamine on aga oluliselt suurenenud.

EL 15 peaks olemasolevate meetmete ja Kyoto mehhanismide abil saavutama Kyoto eesmärgi. Prognoositakse, et olemasolevate meetmete rakendamise korral jäävad EL 15 heitkogused (v.a LULUCF[1]) pärast 2020. aastat ligikaudu 2010. aasta tasemele ning EL 27 heitkogused kokku peaksid veidi vähenema, enne kui need saavutavad 2020. aastaks taas 2005. aasta taseme. Prognoositakse, et täiendavate meetmete rakendamise korral jätkub EL 27 heite pidev vähenemine, ning 2020. aastaks on kõnealune heide vähenenud 15 % võrreldes 1990ndate tasemega (kuigi mitmetes liikmesriikide prognoosides ei ole veel arvesse võetud kavandatud uue kliimapoliitika täielikku mõju).

Kahekümne liikmesriigi andmed osutavad, et maakasutusest, maakasutuse muutumisest ja metsandusest (LULUCF) pärit kasvuhoonegaaside netoneeldumine aastatel 1990–2007 üldiselt suurenes. Prognoositakse aga, et maakasutusest, maakasutuse muutumisest ja metsandusest põhjustatud heite netoneeldumine edaspidi väheneb kiiresti kuni aastani 2020, saavutades taas 1990ndate taseme. Seetõttu võib kõnealuse sektori kasvuhoonegaaside heide kuni 2020. aastani suureneda.

Kuigi kasvuhoonegaaside heite vähendamine on ohtlike kliimamuutuste vältimiseks ülimalt tähtis, tunnistab EÜ, et teatav mõju on varasemate heitkoguste tõttu möödapääsmatu. Seepärast on EÜ alustanud uurimistööd ja võtnud meetmeid, et seda mõju tundma õppida ja töötada välja võimalusi nendega kohanemiseks, samuti aidata suurendada arenguriikide suutlikkust kliimamuutustega toimetulekuks. Selleks et meetmete väljatöötamist paremini kooskõlastada, on välja antud valge raamat, milles on määratletud EÜ poliitikasuunad järgnevateks aastateks.

Lisaks ühenduse tasandi kliimameetmetele on EÜ võtnud kohustuse aidata kaasa vaesuse vähendamisele ning ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele arengumaades. Kliimamuutustega võitlemine on selle lahutamatu osa. Viimastel aastatel on erikoostööd kliimamuutuste alal erinevate raamistike alusel märkimisväärselt tugevdatud. Kliimamuutustega seotud EÜ rahaline toetus on viimastel aastatel pidevalt suurenenud.

EÜ on tõdenud, et üldsuse teadlikkus ning kliimamuutustega seotud haridus ja väljaõpe on olulised. Käesoleva teatise ettevalmistamisel viidi läbi kuus nädalat väldanud konsultatsioonid, mille jooksul paluti tagasisidet Euroopa organisatsioonidelt seoses kliimamuutusi käsitleva tegevuskavaga. Saadud tagasiside abil oli teatavat teavet võimalik käesolevas teatises paremini esitada. Lisaks esitati mitmeid seisukohti ELi kliimapoliitika viimase aja arengu kohta. Kõnealused seisukohad olid enamasti positiivsed, eelkõige seoses hiljutise energia- ja kliimapaketiga. Kuid tõsteti esile ka mõningaid probleeme ning osutati valdkondadele, kus sidusrühmade arvates on vaja võtta täiendavaid meetmeid.

ELi kokkulepitud eesmärk on hoida maailma keskmise temperatuuri tõus pärast 2012. aastat alla 2 °C industriaalühiskonna eelse tasemega võrreldes. Kõnealune piirmäär võidakse ületada juba 2050. aastal, kui heite suurenemine praeguses tempos jätkub. Ka siis, kui maailma keskmise temperatuuri tõus ei ületa 2 °C, on vaja võtta olulisi kohanemismeetmeid.

EÜ arvates on selle eesmärgi saavutamisel kolm peamist väljakutset: eesmärgid ja meetmed, rahastamine ning ülemaailmse tõhusa CO2-turu loomine. 2012. aastale järgnevaks perioodiks sõlmitav rahvusvaheline kokkulepe peab olema piisavalt ambitsioonikas ja ulatuslik; sellega tuleb ette näha heite võrreldav vähendamine kõigis arengumaades ning leppida kokku, milliseid meetmeid peavad arengumaad heite piiramiseks võtma. Juhul kui selline kokkulepe sõlmitakse, võtab EÜ kindla kohustuse suurendada oma heite vähendamise eesmärki 30 %-ni praeguse siduva eesmärgi (20 %) asemel.

Riikide eripära

Rahvaarv

- Pärast Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist 1. jaanuaril 2007, kuulub ELi 27 liikmesriiki. EL 27 rahvaarv on jätkuvalt kasvanud (ligikaudu 0,3 % aastas), mis näitab neljandas aruandes osutatud suundumuste jätkumist.

Majandus

- EL 27 SKP on pidevalt kasvanud (ligikaudu 2,3 % aastatel 1995–2007), mis on tingitud peamiselt teenustesektori jõulisest kasvust.

Energeetika

- Primaar- ja lõppenergia kogutarbimine kasvas aastatel 1990–2007 (ligikaudu 0,5 % aastas), kuid tarbimine on viimastel aastatel stabiliseerunud.

- Primaarkütuste kasutamisel on jätkunud üleminek kivisöelt gaasile – sellele suundumusele osutati ka neljandas aruandes. Taastuvenergia (peamiselt tuuleenergia ja biomass) osakaal on alates 2002. aastast aga kasvanud.

- ELi sõltuvus fossiilkütuste impordist on neljanda aruande järel kasvanud kiiremini, mis tekitab muret seoses energiajulgeolekuga.

Transport

- Energia lõpptarbimine on kasvanud suures osas tänu energianõudluse jätkuvale suurenemisele transpordisektoris.

- Nii kauba- kui ka reisijatevedu on alates 1990. aastast oluliselt suurenenud. Seos reisijateveo kasvu ja majanduskasvu vahel hakkab veidi lõdvenema.

Maakasutus, põllumajandus ja metsandus

- Üldiselt on põllumajandusmaa osakaal enamikes liikmesriikides aastatel 1990–2005 vähenenud ligikaudu 10 %. Metsamajandusmaa (v.a muu metsamaa) osakaal on samal ajavahemikul suurenenud ligikaudu 8%.

Andmekogude ülevaade

- Kasvuhoonegaaside koguheide EL 27-s vähenes aastatel 1990–2007 9,3 %. Kasvuhoonegaaside koguheide EL 15-s vähenes samal ajavahemikul 4,3 %. Nii EL 27 kui ka EL 15 puhul on suurim suhteline muutus toimunud jäätmesektoris, kus tahkete jäätmete prügilatest pärit metaaniheide vähenes oluliselt.

- EL 15 heide oli viie viimase aasta keskmisena arvutatuna 3,1 % võrdlusaasta tasemest väiksem.

- 2007. aastal vähenes kõikide kasvuhoonegaaside heide EL 27-s 1,2 % ja EL 15-s 1,6 % võrreldes 2006. aastaga. See tulenes suures osas kodumajapidamiste ja teenustesektori CO2-heite vähenemisest eelmise aastaga võrreldes soojema 2007. aasta tõttu ning muutunud eelistustest kütuseliikide ostmisel kütuse hinna kõikumise tõttu (aastal 2007 võrreldes aastaga 2006 ning aastal 2008).

Poliitikasuundumused ja meetmed

- Mitmeid EÜ tasandi poliitikasuundumusi ja meetmeid on tugevdatud, et saavutada energia- ja kliimapaketis kehtestatud eesmärke.

- EÜ on võtnud kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2020. aastaks vähemalt 20 % võrreldes 1990. aastaga; samuti on EÜ valmis suurendama seda eesmärki 30 %-ni, kui jõutakse rahuldava rahvusvahelise kokkuleppeni.

- EÜ on võtnud kohustuse katta 2020. aastaks 20 % ELi summaarsest energia lõpptarbimisest (sealhulgas elekter, küte ja transport) taastuvatest energiaallikatest; lisaks on võetud eesmärk, mille kohaselt peab 2020. aastal kõigi transpordiliikide puhul olema taastuvenergia osakaal vähemalt 10 % energia lõpptarbimisest transpordisektoris.

- EÜ on võtnud kohustuse vähendada primaarenergia kogutarbimist 2020. aastaks 20 % võrreldes tavapärase tasemega.

- ELi heitkogustega kauplemise süsteem on jõudnud teise etappi (2008–2012), mida on täiendatud esimese etapi (2005–2007) käigus saadud kogemustega. III etappi on kavas veelgi tõhustada ja laiendada, muu hulgas kaasata süsteemi lennundussektor (juba alates 2012. aastast).

- Samuti on hiljuti võetud vastu uusi õigusakte, milles käsitletakse ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga hõlmamata sektoritest pärit kasvuhoonegaaside heite vähendamist, CO2 kogumist ja säilitamist, uute sõiduautode heitenormide kehtestamist, autokütuste tootmist ja energiatõhusaid maanteeveokeid.

- Kliimamuutusi käsitlevate läbirääkimiste edukas lõpuleviimine 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis on ELi jaoks ülioluline.

Prognoosid

- EL 15 on Kyoto protokolli kohaselt võtnud eesmärgiks vähendada aastatel 2008–2012 heitkoguseid keskmiselt 8 % võrreldes võrdlusaasta heitkogustega. Prognooside kohaselt on kasvuhoonegaaside heide 2010. aastal 7,5 % väiksem kui võrdlusaastal (kehtivate meetmetega vähendatakse heidet 320 Mt võrreldes võrdlusaasta heitega (4266 Mt)). Prognoositakse, et 2010. aastaks vähendatakse täiendavate meetmete rakendamise korral EL 15 heidet 9,2 % võrreldes võrdlusaastaga (täiendavate meetmete abil vähendatakse heidet veel 73 Mt). Seepärast prognoositakse, et arvestades riiklike tegevuspõhimõtete ja meetmete oodatavat mõju, on EL 15 heide 2010. aastal 1,2 protsendipunkti allpool Kyoto eesmärki.

- Liikmesriikidel on kavas kasutada paindlikke mehhanisme, mis peaks suurendama EL 15 saastekvootide prognoositud hulka kohustusteperioodil veel 2,2 % võrra 94,2 %-le võrreldes võrdlusaastaga (93 Mt), ning süsinikuneeldajate kasutamine peaks seda veelgi suurendama 1,0 % võrra 95,2 %-le (42 Mt) võrreldes võrdlusaastaga. Lisaks suurendatakse heitkoguste vähendamise ühikute omandamisega ELi heitkogustega kauplemise süsteemis osalevate käitajate poolt saastekvootide prognoositud hulka kohustusteperioodil eeldatavasti veel 1,4 % võrra 96,6 %-le (61,2 Mt) võrreldes võrdlusaastaga.

Joonis 1. EL 15 kasvuhoonegaaside heide ja heiteprognoosid (v.a LULUCF) olemasolevate meetmete rakendamise korral ja täiendavate meetmete rakendamise korral (EL-15 1990–2020).

[pic]

Joonis 2. EL 27 kasvuhoonegaaside heide ja heiteprognoosid (v.a LULUCF) olemasolevate meetmete rakendamise korral ja täiendavate meetmete rakendamise korral.

[pic]

Märkus: Vertikaalteljel esitatud näitaja osutab võrdlusaastale EL 15 puhul, mis on CO2, CH4 ja N2O puhul aasta 1990, ning fluoritud gaaside puhul aasta 1995 (v.a Austria, Prantsusmaa ja Itaalia, kus fluoritud gaaside puhul on võrdlusaastaks 1990). See tähendab, et 1990. aasta väärtus ei ole EL 15 puhul täpselt 100. Kuna EL 27-l ei ole ühist Kyoto eesmärki ning seepärast ka ühist võrdlusaastat, osutab näitaja vertikaalsel teljel EL-27 heitele 1990. aastal.

- Arvestades seda, et liikmesriikidel on kavas kasutada Kyoto mehhanisme, ning süsinikuneeldajate ja ELi heitkogustega kauplemise süsteemi mõju lisaks siseriiklike meetmete mõjule, ületab EL 15 prognooside kohaselt oma eesmärgi 2010. aastal 5,8 protsendipunktiga (heide on prognooside kohaselt 3677 Mt).

- Prognooside kohaselt on EL 27 kasvuhoonegaaside heide meetmete rakendamise tulemusena 2010. aastal 9,7 % allpool 1990. aasta taset ning 11,4 % allpool kõnealust taset, kui võtta arvesse ka kavandatud meetmeid.

- Praegu prognoositakse, et EL 27 heide on olemasolevate meetmete rakendamise korral 2020. aastal 6,4 % allpool 1990. aasta taset ning täiendavate meetmete võtmise korral 14,3 % allpool kõnealust taset; ELi eesmärk on vähendada heidet 20 % võrreldes 1990. aastaga. Suurem osa liikmesriike (16) ei ole aga veel oma prognoosides arvesse võtnud ELi kliima- ja energiapaketti aastani 2020.

- 20 liikmesriiki ei ole oma viimastes prognoosides arvestanud finantskriisi mõju.

Kliimamuutuste mõju, nende talumise määr ja nendega kohanemine

- Neljanda aruande järgselt on Euroopas saavutatud olulist edu seoses kliimamuutuste mõju hindamise ja kohanemismeetmete väljatöötamisega.

- Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma ( Intergovernmental Panel on Climate Change, IPPC ) 2007. aastal avaldatud neljandas hindamisaruandes on esitatud veenvad tõendusmaterjalid selle kohta, et kliimamuutuste põhjustajaks on inimtegevuse tagajärjel tekkinud kasvuhoonegaaside heide, ning selles ergutatakse Euroopat jätkama uuringuid kliimamuutuste alal ja töötama välja tegevuspõhimõtteid. Euroopa teadlased on kõnealust protsessi oluliselt toetanud ning esitanud uusi teaduslikke tõendeid, mida on hindamisaruandes kasutatud.

- Pärast valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljanda hindamisaruande avaldamist on täheldatud suuremaid muutusi. Euroopa Keskkonnaagentuuri (EEA), EÜ Teadusuuringute Ühiskeskuse ja teadusuuringute raamprogrammi raames EÜ rahastatud projektide aruannetes on esitatud uusi tõendusmaterjale selle kohta, et kliimamuutuste mõju on märkimisväärne kõikjal Euroopas ja kaugemal. Praegu rahastatakse mitmeid uusi uurimisprogramme, mille eesmärk on parandada meie teadmisi kohanemise kohta kliimamuutustega.

- EÜ arvamuse kohaselt peaks tegevuspõhimõtete väljatöötamine olema kooskõlastatum ning sellel eesmärgil on avaldatud kliimamuutustega kohanemist käsitlev valge raamat, milles määratletakse järgnevate aastate EÜ poliitikasuunad. EÜ töötab praegu välja kohanemisraamistikku, mille eesmärk on vähendada ELi vastuvõtlikkust kliimamuutuste mõju suhtes. Kõnealuse raamistikuga täiendatakse ja tugevdatakse ELi liikmesriikide võetavaid meetmeid. Kohanemist käsitlev valge raamat avaldati aprillis 2009.

- EÜ on toetanud mitmeid algatusi, et aidata arengumaadel kohaneda kliimamuutustega. Näiteks 2007. aastal EÜ ja arengumaade vahelise koostöö süvendamiseks loodud ülemaailmne kliimamuutuste liit uuendab EÜ kohustust arvestada arengukoostöö puhul kliimamuutusi ning näha ette tehniline ja finantsabi kliimamuutustega kohanemiseks kõige vähem arenenud riikides ja arengumaade hulka kuuluvates väikestes saareriikides.

- Euroopa Komisjon on välja töötamas Euroopa teabevõrgustikku kõige ajakohasema ja parimal tehnilisel tasemel teabe vahetamiseks – see nn selgituskoda (Clearing House) on infotehnoloogiline vahend ning andmebaas, milles käsitletakse kliimamuutuste mõju, vastuvõtlikkust ja parimaid tavasid kohanemiseks.

- Kliimamuutustega kohanemist takistab teadmatus seoses tulevaste kliimatingimustega (sademed, päikesevalgus, temperatuur) kohalikul tasandil. Teadmiste suurendamiseks on vaja pikaajalist ja jätkusuutlikku süsteemi planeedi jälgimiseks. EÜ on loomas sellist süsteemi ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire algatuse[2] ning Euroopa merevaatlus- ja andmevõrgu[3] kaudu.

Rahastamine ja tehnoloogiasiire

- Neljanda aruande järgselt on kliimamuutusi käsitlevaid projekte liigitatud täpsemalt ja üksikasjalikumalt, et saada selgem ülevaade erinevatele kliimamuutustega seotud ettevõtmistele määratud rahalistest toetustest, ning projektides kliimamuutustega seotud elementide kindlakstegemiseks on kasutatud rohkem Rio poliitilisi markereid.

- Kliimamuutustega arengumaades seotud väliskoostööprogrammi arenguprojektidest antud EÜ rahalise toetuse määr[4] on pidevalt kasvanud – kui 2004. aastal oli see160 miljonit, siis 2007. aastal juba 318 miljonit eurot[5]. Kõnealused projektid ei ole puhta arengu mehhanismi projektid.

- Kliimamuutustega kohanemist käsitlevate meetmete tähtsus on jätkuvalt kasvanud, mida näitab kõnealusesse valdkonda suunatud rahaliste vahendite[6] suurenemine.

- 10. septembril 2009 vastuvõetud teatises „Euroopa ettepanek Kopenhaageni kokkuleppeks: kliimamuutuste vastu võitlemise rahvusvahelise rahastamise suurendamine” on esitatud kava rahvusvahelise rahastamise suurendamiseks, et aidata arengumaadel võidelda kliimamuutustega. Selles tunnistatakse, et rahastamine on keskne küsimus Kopenhaagenis ambitsioonika kokkuleppeni jõudmiseks.

- Kliimamuutustele pööratakse suuremat tähelepanu ning selle toetamiseks on käivitatud mitmeid uusi mehhanisme ja algatusi nagu ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond (GEEREF), ülemaailmne kliimamuutuste liit (GGCA) ning samuti ELi-AKV energeetikaprogramm, mille kohaldamisala on küll erinev, kuid mille kaudu antav toetus kliimamuutustega võitlemiseks teistega samaväärselt oluline.

- Kliimamuutustel oli oluline osa Euroopa teadusuuringute seitsmendas raamprogrammis, mis hõlmab mitmeid algatusi ja projekte, mille konkreetne eesmärk on aidata arengumaid kliimamuutustega seotud küsimustes. Selliste riikide institutsioonid, mida ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni I lisa ei hõlma, on alates 2004. aastast saanud EÜlt teadusuuringuteks rahalist toetust 19,3 miljonit eurot.

Teadustegevus ja süstemaatiline seire

- Neljanda aruande järgselt on EÜ tasandil toimunud kliimamuutustega seotud teadusuuringute alal oluline edasiminek, eelkõige 2007. aastal käivitatud teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmendas raamprogrammis.

- Kõnealuse raamprogrammi kogueelarve eurot aastateks 2007–2013 on 50,52 miljardit eurot, mis on 65 % suurem võrreldes kuuenda raamprogrammi keskmise aastaeelarvega. Seitsmes raamprogramm on ulatuslikum ja terviklikum ning selles on neli peamist valdkonda – „Koostöö”, „Inimesed”, „Ideed” ja „Suutlikkus” (ning viies, Euratomi valdkond, mida toetatakse 2,75 miljardi euroga tuumauuringute läbiviimiseks). Säästev areng on kõigi EÜ uuringute läbiv teema ja eesmärk.

- Peamine valdkond, „Koostöö” (64 % seitsmenda raamprogrammi eelarvest), koosneb kümnest teemast, muu hulgas „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)”,[7] mida toetatakse 1,89 miljardi euroga aastatel 2007–2013; alates 2007. aastast väljamakstud summadest on 14 % antud kliimauuringutega seotud projektidele, eelkõige sellistele, mis käsitlevad kliimasüsteemi, kliimamuutuste mõju tundmaõppimist ning nende mõju vähendamise ja nendega kohanemise võimaluste kindlakstegemist.

- Seitsmenda raamprogrammi valdkonna „Koostöö“ raames (üleilmse keskkonna- ja turvaseire (GMES), energeetika, transport, põllumajandus ja kalandus) rahastatakse uurimisprojekte, millega omakorda toetatakse uuringuid, mis käsitlevad kliimasüsteemi, kliimamuutuste mõju tundmaõppimist ning nende mõju vähendamise ja nendega kohanemise võimaluste kindlakstegemist. Lisaks rahastatakse muid kliimaga seotud uurimisprojekte seitsmenda raamprogrammi valdkondade „Inimesed”, „Ideed” ja „Suutlikkus” raames. EÜ raamprogrammi kliimauuringutele on alates 2003. aastast eraldatud hinnanguliselt ligikaudu 570 miljonit eurot.

- Üleilmse keskkonna- ja turvaseire (1,43 miljardit eurot seitsmendas raamprogrammis), energeetika (2,35 miljardit eurot), transpordi (4,16 miljardit eurot), põllumajanduse ja kalanduse (1,93 miljardit eurot) valdkonnas on rahastatud projekte, mis on eriti olulised vähendamis- ja kohanemismeetmete rakendamisega (sealhulgas asjaomase tehnoloogia arendamisega) seotud uuringute toetamiseks. Suur osa kõnealustes valdkondades läbiviidud uuringutest on seotud kasvuhoonegaaside heite vähendamisega.

- Euroopa Liit on vastu võtnud strateegilise kava, et kiirendada ühise strateegilise kavandamise ning programmide tõhusama rakendamise kaudu kulutõhusa ja vähem CO2-heidet tekitava tehnoloogia arendamist ja kasutuselevõttu.

- 2007. aastal vastuvõetud energiatehnoloogia strateegilise kava kohaselt keskendutakse vähem CO2-heidet tekitavat tehnoloogiat käsitlevates uuringutes sellise tehnoloogia arendamisele, mis aitaks 2020. aastaks kõige paremini saavutada ELi „20-20-20” eesmärke (20 % tõhusam energiakasutus, 20 % rohkem taastuvenergiat, 20 % vähem kasvuhoonegaaside heidet). Energiatehnoloogia strateegilise kava elluviimiseks kasutatakse peamiselt seitsmenda raamprogrammi („Energia”) vahendeid. Lisaks seitsmenda raamprogrammi toetustele on 2009. aastal Euroopa majanduse elavdamise kava kohaselt heaks kiidetud lisaeelarve tuuleenergia (565 miljonit eurot) ja süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist (1 050 miljonit eurot) käsitlevate uuringute rahastamiseks 2010. aastal. Ettepanekud täiendavate vahendite eraldamiseks energiatehnoloogia strateegilise kava elluviimise toetamiseks on ettevalmistamisel.

- Seitsmendas raamprogrammis on võetud kasutusele uus vahend - ühised tehnoloogiaalgatused[8] - milles ühendatakse erasektori investeeringud ja/või rahastamine riiklikest ja Euroopa vahenditest. Selliste ühiste tehnoloogiaalgatuste nagu Clean Sky ning Hydrogen and Fuel Cell vahetu eesmärk on vähendada lennundusest, maismaa- ja meretranspordist ning paikse kasutusega seadmetest põhjustatud kasvuhoonegaaside heidet.

- Rahvusvaheline koostöö on seitsmendasse raamprogrammi kõigiti kaasatud ning kolmandate riikide teadlased ja asutused võivad osaleda kõnealuse programmi projektikonkurssidel. Lisaks on koostööprogrammis konkreetselt rahvusvahelist koostööd käsitlevaid projekte. Praegu on 6 % kõikidest osalejatest pärit kolmandatest riikidest, sealhulgas arengumaadest.

- EÜ Teadusuuringute Ühiskeskuses läbiviidud kliimauuringuga (kogueelarve seitsmendas raamprogrammis 1,75 miljardit eurot) toetati EÜ poliitikat kliimamuutuste alal ning kliimamuutust käsitlevate teaduslike teadmiste parandamist.

- Samuti on loodud Euroopa Teadusnõukogu, kelle ülesanne on toetada juhtivate teadlaste teedrajavaid uuringuid. Euroopa Teadusnõukogu toimib EÜ tasandil riikliku teadusnõukoguna ning vastutab ka projektide rakendamise eest.

Haridus, väljaõpe ja üldsuse teadlikkus

Tähtsamad arengusuunad EÜs neljanda aruande järgselt on järgmised:

- Kliimamuutusi käsitlevad kampaaniad üldsuse teadlikkuse tõstmiseks:

- kampaania „Kliimamuutus“ (2006–2009);

- kampaania „Säästva energia Euroopa” (2005–2011);

- kliimameetmete kampaania (2007–2009);

- linnapeade pakt energia- ja kliima alal (alates 2008);

- uus elukestva õppe programm (2007–2012), milles on üha rohkem kliimamuutustega seotud haridus- ja koolitusprojekte;

- Eurobaromeetri uuringud eurooplaste suhtumisest kliimamuutustesse (2008 ja 2009);

- veebisait „Eco Agents” lastele (alates 2008);

- on välja töötatud suur hulk elektroonilisi allikaid ja vahendeid, et tõsta inimeste teadlikkust ning harida neid kliimamuutuste valdkonnas;

- 2009. aastal asutati Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut, kelle ülesanne on toetada uusi innovatsiooni soodustamise ja edendamise viise Euroopas. Jätkusuutlik energeetika ja kliimamuutuste vähendamine ning sellega kohanemine kuulub samuti nimetatud instituudi prioriteetide hulka.

EÜ viienda aruande terviktekst on esitatud töödokumendis, mis koosneb neljast osast (1.,2a, 2b ja 3. osa).

[1] Maakasutus, maakasutuse muutumine ja metsandus.

[2] Üleilmne keskkonna- ja turvaseire (GMES): me hoolime oma planeedi turvalisusest, Brüssel, 12.11.2008, KOM(2008) 748 (lõplik).

[3] Euroopa merealaste teadmiste infrastruktuuri loomine: Euroopa merevaatlus- ja andmevõrku käsitlev tegevuskava, SEK(2009) 499 (lõplik), 4.4.2009.

[4] Euroopa Komisjonilt saadud rahaline toetus - DG AIDCO projektiandmebaas.

[5] Kõnealused numbrid sisaldavad kolmele ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni I lisas nimetatud riigile (Venemaa, Ukraina ja Türgi) eraldatud summasid; EÜ rahastamisvahend hõlmab nii neid riike, mis kuuluvad I lisasse, kui ka neid riike, mis nimetatud lisasse ei kuulu. Aastal 2004 oli kõnealune summa 3,95 mln eurot, 2005. aastal 2,8 mln eurot, 2006. aastal 4,3 mln eurot ja 2007. aastal 22 mln eurot.

[6] Kõnealused summad käsitlevad konkreetselt kohanemisele suunatud projekte ega hõlma mõju vähendamise projekte, mis on kohanemise üks osa. Seepärast on kõigi kohanemismeetmete toetamiseks eraldatav kogusumma tõenäoliselt suurem.

[7] Kuuenda raamprogrammi raames rahastati kliimamuutust käsitlevaid uuringuid peamiselt eelisvaldkonna „Säästev areng, globaalsed muutused ja ökosüsteemid” raames. Erimeetmetega toetati ka rahvusvahelist koostööd mitmetes keskkonna ja ökosüsteemide jätkusuutlikkuse ja toiduga kindlustatusega seotud küsimustes, mis olid vahetult seotud kliimamuutustega arengumaades.

[8] Ühiseid tehnoloogiaalgatusi viivad ellu iseseisvad juriidilised isikud, kellel on selleks ettenähtud eelarve ja töötajad. Euroopa Komisjon on iga ühise tehnoloogiaalgatuse asutajaliige ning tal on vetoõigus mitmetes eelnevalt kindlaksmääratud küsimustes.