[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 9.4.2010

KOM(2010)137 lõplik

2010/0075 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta

SELETUSKIRI

1. Taustteave

Lisatud ettepanekud kujutavad endast õiguslikke vahendeid ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimiseks:

- nõukogu otsuse ettepanek vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta.

Läbirääkimised Euroopa Liidu ja Korea vahelise vabakaubanduslepingu üle peeti kooskõlas eesmärkidega, mis on välja toodud komisjoni teatises „Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas”,[1] milles kirjeldatakse ELi kaubanduspoliitika panust Euroopa majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse. Teatises kinnitatakse ELi seotust maailma kaubandusorganisatsiooniga (WTO), mis on kõige tõhusam kaubanduse laiendamise ja korraldamise vahend, millest kõik kasu saavad. Teatises rõhutatakse, et Doha arengukava on ELi jaoks esmatähtis. Samuti väidetakse teatises, et turgude avamisel kaubandusele ja investeeringutele uute kasvuvõimaluste loomise eesmärgil peaks EL toetuma WTO rajatud platvormile Teatises kirjeldatakse mitmeid omavahel seotud kaubanduspoliitika algatusi, mis toetavad jõupingutusi läbirääkimiste jätkamiseks WTOs. Samas tehakse ettepanek pidada nende algatuste raames läbirääkimisi hoolikalt valitud laiahaardeliste vabakaubanduslepingute üle.

Pärast seda, kui nõukogu võttis 23. aprillil 2007 vastu läbirääkimissuunised, alustati Seoulis 6. mail 2007 Koreaga läbirääkimisi. Nõukogule antud soovituses, millega volitatakse komisjoni pidama Korea Vabariigiga läbirääkimisi vabakaubanduslepingu üle Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel, seab komisjon eesmärgiks lõpetada läbirääkimised hiljemalt kaks aastat pärast nende tegelikku algust. Pärast peaaegu 2,5 aastat väldanud läbirääkimisi allkirjastasid kaubandusvolinik ja Korea kaubandusminister vabakaubanduslepingu Brüsselis 15. oktoobril 2009.

ELi liikmesriigid said nõukogu kaubanduspoliitika komiteelt (endine artikli 133 komitee) suulist ja kirjalikku teavet Koreaga peetavate läbirääkimiste kohta. Euroopa Parlament sai oma rahvusvahelise kaubanduse komisjonilt (INTA) samuti korrapäraselt teavet läbirääkimiste seisu kohta.

Läbirääkimisi ette valmistades koostas komisjon mõjuhinnangu, milles ta analüüsis Lõuna-Koreaga sõlmitava vabakaubanduslepingu võimalikku mõju. Läbirääkimiste toimumise ajal teostati üksikasjalikum analüüs mõju kohta, mida kaubandus avaldab säästvale arengule; selles uuriti lepingu võimalikku majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju. Valmisid ka lisauuringud, milles analüüsiti vabakaubanduslepingut kvalitatiivsest ja kvantitatiivsest aspektist.

13. detsembril 2007 võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Koreaga, millest oli läbirääkimistele suur kasu.

2. Lepingu laad ja reguleerimisala

Vastavalt nõukogu läbirääkimissuunistele oli Koreaga peetud läbirääkimiste eesmärk töötada välja laiahaardeline ja tasakaalustatud leping, mis on täielikult kooskõlas WTO eeskirjade ja kohustustega. Lepinguga tuli ette näha kaupade ja teenustega kauplemise järkjärguline ja vastastikune liberaliseerimine ning kaubandusega seotud küsimusi käsitlevad eeskirjad.

ELi ja Korea vabakaubandusleping täidab neid eesmärke, olles esimene vabakaubandusleping, mille sõlmimiseni viinud läbirääkimistel juhinduti globaalse Euroopa strateegiast. See sisaldab kõiki vajalikke meetmeid, et luua vabakaubanduspiirkond kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) artikli XXIV sätetega. Pooled leppisid kokku, et nad suurendavad jõupingutusi kaubanduse liberaliseerimiseks ning kaotavad 98,7 % tollimaksudest (kaubanduslikus väärtuses) nii tööstus- kui ka põllumajandussektoris lähema 5 aasta jooksul. Ülejäänud tollimaksud kaotatakse peaaegu täielikult pikemate üleminekuperioodide jooksul, välja arvatud väikese arvu põllumajandussaaduste puhul, nagu riis või küüslauk.

Peale selle peeti läbirääkimisi valdkonnalisade üle, mis käsitlevad elektroonikatooteid, mootorsõidukeid ja nende osi, farmaatsiatooteid, meditsiiniseadmeid ja kemikaale, et kõrvaldada mittetariifsed tollitõkked. Vabakaubandusleping sisaldab eraldi peatükke kaubanduse parandusmeetmete, tehniliste kaubandustõkete, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete, tolli ja kaubanduse soodustamise kohta.

Lepingus on ka peatükk teenustekaubanduse, ettevõtluse ja elektroonilise kaubanduse kohta koos vastavate kohustuste loeteludega, mis lähevad tunduvalt kaugemale teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) raames pooltele seatavatest kohustustest ning on vastavuses GATSi V artikliga. Leping sisaldab ka peatükki jooksvate maksete ja kapitali liikumise kohta.

Mis puudutab eeskirju, siis näeb vabakaubandusleping ette laiaulatuslikud kohustused konkurentsivaldkonnas, sealhulgas riigiabi, intellektuaalomandi (kaasa arvatud eeskirjade jõustamise) ja riigihangete alal. Lepingusse lisati ka täiustatud siduvad horisontaalsätted, mis näevad ette õigusaktide läbipaistvuse valdkondades, mis on olulised pooltevaheliste kaubandussuhete ja investeerimise seisukohast.

Leping sisaldab muu hulgas päritolureeglite ja tolliasjades tehtava halduskoostöö protokolle, mis sisaldavad sätteid toodete päritolu kohta (mis on vajalik, et määrata kindlaks neile toodetele kaubandustehingutes kohaldatavad tollimaksud) ning päritolutõendeid ja tolliasutuste koostöökorraldust reguleerivaid sätteid.

Vabakaubandusleping sisaldab ka kultuurikoostöö protokolli, milles kehtestatakse strateegilise dialoogi ja koostöö raamistik, et lihtsustada kultuuritegevuse vahetust. Selles sätestatakse vabakaubanduslepingus ettenähtust sõltumatu institutsiooniline raamistik, eeskätt eraldiseisva komitee ja eraldi vaidluste lahendamise mehhanismi loomine.

Läbirääkimisi peeti ka kaubandust ja säästvat arengut käsitleva peatüki üle, mis hõlmab nii sotsiaalseid kui ka keskkonnaaspekte. See peatükk sisaldab koostööd reguleerivaid sätteid ja selles kehtestatakse uudne seiremehhanism, milles osalevad ka kodanikuühiskonna esindajad „kodanikuühiskonna foorumi” kaudu.

Institutsioonilised sätted näevad ette kaubanduskomitee loomise; komitee ülesandeks on teostada vabakaubanduslepingu rakendamise järelevalvet ja otsida võimalusi pooltevaheliste kaubandussuhete edasiseks parandamiseks. Luuakse ka tõhus vaidluste lahendamise mehhanism. Kaubanduskomitee koosneb Euroopa Liidu ja Korea esindajatest. Komitee annab enda ning oma alakomiteede, töörühmade ja muude organite tegevusest aru raamlepinguga asutatud ühiskomiteele. Ajakohastatud raamleping koos vabakaubanduslepinguga tähistavad olulist edasiminekut ELi-Korea suhetes. Need kaks kokkulepet on nõukogu taotlusel omavahel õiguslikult ja institutsiooniliselt seotud

Komisjon on arvamusel, et ELi-Korea vabakaubandusleping on – niivõrd kui võimalik – vastavuses nõukogu poolt heakskiidetud läbirääkimissuuniste ja Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2007. aasta resolutsioonis antud soovitustega.

3. MENETLUSED

Kuni vabakaubanduslepingu jõustumiseni nähakse kõnealuses lepingus ette selle lepingu ajutine kohaldamine.

Komisjon peab läbirääkimiste tulemusi rahuldavaks ja soovib, et nõukogu:

- sõlmiks vabakaubanduslepingu liidu nimel.

Euroopa Parlamendil palutakse and nõusolek vabakaubanduslepingu sõlmimiseks.

Kuna liikmesriigid on samuti lepinguosalised, peavad ka nemad oma riigis kehtivate menetluste kohaselt selle lepingu ratifitseerima.

2010/0075 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91, artikli 100 lõiget 2, artikli 167 lõiget 3 ja artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[2],

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut[3]

ning arvestades järgmist:

(1) 23. aprillil 2007 andis nõukogu komisjonile volitused pidada Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide nimel Korea Vabariigiga läbirääkimisi vabakaubanduslepingu üle.

(2) Need läbirääkimised on lõppenud ning vabakaubandusleping Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Korea Vabariigi vahel (edaspidi „leping”) parafeeriti 15. oktoobril 2009.

(3) Lepingule kirjutati Euroopa Liidu nimel alla [kuupäev] ja seda kohaldatakse ajutiselt, tingimusel et kõnealune leping sõlmitakse hilisema kuupäevaga.

(4) Leping tuleks heaks kiita.

(5) Käesolev leping ei mõjuta Euroopa Liidu liikmesriikide investorite õigust kasutada ära soodsamat kohtlemist, mis on ette nähtud mis tahes investeeringuid käsitlevas lepingus, mille osalisteks on mõni liikmesriik ja Korea.

(6) Vastavalt aluslepingu artikli 218 lõikele 7 võib nõukogu volitada komisjoni kiitma heaks teatavaid lepingu piiratud muudatusi. Komisjonile tuleks anda volitus lõpetada kultuurikoostöö protokolli artiklis 5 sätestatud ühistoodangu edendamise kavade kohaldamine, välja arvatud juhul, kui komisjon otsustab neid kavasid edasi kohaldada ja nõukogu kiidab selle heaks erimenetlusega, mille kasutamise tingib selle Euroopa Liidu ja liikmesriikide poolt sõlmitavas lepingus sisalduva punkti eriline tundlikkus. Lisaks tuleks komisjoni volitada heaks kiitma muudatused, mis geograafiliste tähiste töörühm peab lepingu artikli 10.25 kohaselt vastu võtma.

(7) On asjakohane kehtestada lepinguga ettenähtud geograafiliste tähiste kaitsemenetlused.

(8) Seda ülesannet täites on komisjon Euroopa Liidu lepingu artikli 17 alusel kohustatud aktiveerima menetlused, mis on seotud tollimaksude tagastamise piirangute, järelevalvemeetmete ja vaidluste lahendamisega, kui asjaomastes sätetes kehtestatud tingimused on täidetud. Päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva protokolli artikli 14 rakendamisel juhindub komisjon deklaratsioonist, mille ta tegi seoses käesoleva lepinguga vastuvõtmisega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu nimel sõlmitakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Korea vaheline vabakaubandusleping.

Lepingu tekst on käesolevale otsusele lisatud.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud Euroopa Liidu nimel edastama lepingu artikli 15.10 lõike 2 kohase teatise, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda.

Artikkel 3

1. Komisjon teatab Koreale Euroopa Liidu kavatsusest mitte pikendada ühistoodangu edendamise kavade kohaldamisperioodi vastavalt kultuurikoostöö protokolli artiklis 5 sätestatule protokolli artikli 5 lõikega 8 ettenähtud korras, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab komisjoni ettepanekul neli kuud enne kohaldamisperioodi lõppu nende kavade kohaldamist jätkata. Kui nõukogu otsustab kavade kohaldamist jätkata, muutub käesolev säte uuesti kohaldatavaks pikendatud kohaldamisperioodi lõpus. Kohaldamisperioodi pikendamise üle otsustab nõukogu ühehäälselt.

2. Lepingu artikli 10.25 kohaldamisel kiidab komisjon Euroopa Liidu nimel heaks geograafiliste tähiste töörühma otsustega lepingusse tehtud muudatused. Juhul kui huvitatud osapooled ei jõua kokkuleppele teatava geograafilise tähise kohta esitatud vastuväidete tõttu, võtab komisjon vastu seisukoha nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 15 lõikes 2 kehtestatud korras. Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse üks kuu.

Artikkel 4

1. Lepingu 10. peatüki C alajao „Geograafilised tähised” kohaselt kaitstud nime võib kasutada mis tahes ettevõtja, kes turustab vastavate tootekirjeldustega kooskõlas olevaid põllumajandustooteid, toitu, veine, aromatiseeritud veine või kangeid alkohoolseid jooke.

2. Euroopa Liidu institutsioonid ja liikmesriigid tagavad artiklitega 10.18–10.23 ettenähtud kaitse ka huvitatud isiku taotluse korral.

Artikkel 5

Kultuurikoostöö komitee seisukoha õiguslike tagajärgedega otsuste suhtes määrab kindlaks nõukogu, toimides vastavalt aluslepingule. Euroopa Liidu esindajatena kuuluvad kultuurikoostöö komiteesse nii komisjoni kui ka liikmesriikide ametiasutuste kõrgemad ametnikud, kellel on teadmised ja kogemused kultuuriküsimuste ja -tavade alal ning kes esitavad komitees Euroopa Liidu seisukoha kooskõlas aluslepinguga.

Artikkel 6

Päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva protokolli II lisa punktis a sätestatud eeskirjade kohaldamiseks vajalike rakenduseeskirjade vastuvõtmisel kohaldatakse 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 artiklit 247a.

Artikkel 7

Käesolevat lepingut ei tõlgendata viisil, mis võimaldaks Euroopa Liidu või liikmesriikide kohtutes sellest tulenevatele õigustele või kohustustele otseselt tugineda.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja […]

FINANTSSELGITUS ETTEPANEKUTE KOHTA, MILLE MÕJU EELARVELE PIIRDUB AINULT TULUDE POOLEGA

1. ETTEPANEKU NIMI:

NÕUKOGU OTSUS Euroopa Liidu ja Korea Vabariigi vahelise vabakaubanduslepingu sõlmimise kohta.

2. EELARVEREAD:

Peatükk ja artikkel: 12 0

Rakendusperioodi lõpuks ettenähtud eelarvesumma

3. FINANTSMÕJU

( Ettepanekul puudub finantsmõju

( Ettepanekul puudub finantsmõju kuludele, kuid sellel on finantsmõju tuludele; mõju tuludele on järgmine:

miljonites eurodes (üks koht pärast koma)

Eelarverida | Tulu[4] | 12-kuuline periood alates kk.pp.aaaa | [aasta n] |

Artikkel … | Mõju omavahenditele | 801.2 |

Olukord pärast meetme rakendamist |

[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |

Artikkel … |

Artikkel … |

4. PETTUSEVASTASED MEETMED

Selleks et kaitsta Euroopa Liidu omavahendeid, on lepingusse lisatud sätted, mille eesmärk on tagada, et partnerriik kohaldaks nõuetekohaselt punktis 3 „Finantsmõju” nimetatud kaubanduskontsessioonide kohaldamise tingimusi, mis on sätestatud eelkõige 1. protokollis päritolureeglite kohta ja 2. protokollis tolliasjades tehtava halduskoostöö kohta. Need sätted täiendavad ELi tollialaseid õigusakte, mida kohaldatakse kõigi importkaupade suhtes (eriti ELi tolliseadustikku ja selle rakendussätteid), ja õigusakte, mis käsitlevad liikmesriikide vastutust omavahendite kontrolli valdkonnas (eeskätt nõukogu määrus 1150/2000).

5. MUUD MÄRKUSED

Käesolev hinnang põhineb keskmisel impordil ajavahemikul 2004–2006, mis peaks andma usaldusväärsema ülevaate Koreast pärineva impordi arengust. Hinnangus ei võeta arvesse selliste toodete impordi tõenäolist kasvu, mille tollimaksumäärasid järk-järgult vähendatakse, et tulu vähenemist osaliselt hüvitada.

[1] „Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas”, KOM(2006) 567, 4.10.2006.

[2] ELT C, lk..

[3] ELT C, lk..

[4] Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud, suhkru- ja tollimaksud) korral peab märgitud olema netosumma, st brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.