ET Euroopa Liidu Teataja C 234/18

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2009/C 234/08

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„PIAVE”

EÜ nr: IT-PDO-0005-0686-04.03.2008

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus:

„Piave”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik (II lisa alusel):

Klass 1.3. Juust

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Piave juust on silindrikujuline, kuumtöödeldud, kõva ja laagerdatud juust, mida valmistatakse lehmapiimast.

Piave juustu turustatakse järgmiste liikidena:

Fresco: valmimisaeg 20 kuni 60 päeva; läbimõõt 320 mm ± 20 mm; juustu serva kõrgus 80 mm ± 20 mm ja kaal 6,8 kg ± 1 kg.

Mezzano: valmimisaeg 60 kuni 180 päeva; läbimõõt 310 mm ± 20 mm; juustu serva kõrgus 80 mm ± 20 mm ja kaal 6,6 kg ± 1 kg.

Vecchio: valmimisaeg üle 6 kuu; läbimõõt 290 mm ± 20 mm; juustu serva kõrgus 80 mm ± 20 mm ja kaal 6,0 kg ± 1 kg.

Vecchio selezione oro: valmimisaeg üle 12 kuu; läbimõõt 280 mm ± 20 mm; juustu serva kõrgus 75 mm ± 20 mm ja kaal 5,8 kg ± 1 kg.

Vecchio riserva: valmimisaeg üle 18 kuu; läbimõõt 275 mm ± 20 mm; juustu serva kõrgus 70 mm ± 20 mm ja kaal 5,5 kg ± 1 kg.

Piave juustul on järgmised omadused:

Rasvasisaldus: „Fresco” 33 % ± 4 %, „Mezzano” 34 % ± 4 %, „Vecchio” > 35 %;

Valgusisaldus: „Fresco” 24 % ± 4 %, „Mezzano” 25 % ± 4 %, „Vecchio” > 26 %.

— Maitse: alguses mahe ja piimjas, eriti „Fresco”, kuid veel ka „Mezzano” juustu puhul. Valmimise jätkudes maitse intensiivistub ning muutub järjest tugevamaks ja täidlasemaks, kuni omandab pikema valmimisajaga juustudes kerge pikantse noodi.

— Koorik: „Fresco” puhul pehme ja hele, selle paksus ja konsistents suurenevad valmimise jätkumisel ning koorik muutub kõvaks ja omandab üha tumedama ookerkollaka varjundi „Vecchio”, „Vecchio Selezione Oro” ja „Vecchio Riserva” puhul.

— Juustumass: iseloomulik on aukude puudumine. „Fresco” juustumass on valge ja homogeenne ning pikema valmimisajaga liikide puhul omandab kahvatukollase värvuse ning kuivema, teralisema ja muredama konsistentsi, kusjuures „Vecchio”, „Vecchio Selezione Oro” ja „Vecchio Riserva” puhul on iseloomulikud kerged praod.

3.3. Toorained (üksnes töödeldud toodete puhul):

Piave juustu tootmisel kasutatav piim pärineb eranditult Belluno provintsist ja seda toodetakse vähemalt 80 % ulatuses piirkonnale omaste veisetõugude (Bruna italiana, Pezzata Rossa italiana ja Frisona italiana) piimast.

Ka muud kasutatavad toorained vastavad kohalike traditsioonide järgimise nõuetele. Kasutatakse eriomaseid juuretisi, mis sisaldavad piimhappebaktereid ja vadakut ning mida valmistatakse koha peal vastavalt Belluno provintsi piimast ja eelneval töötlemisel saadud vadakust, mis sisaldavad piirkonnale omaste tüvede hulka kuuluvaid ensüüme.

Piimahappebaktereid sisaldava juuretise (lattoinnesto) happelisus on 10 °SH/50 ± 3.

Vadakut sisaldava juuretise (sieroinnesto) happelisus on 27 °SH/50 ± 3.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Lüpsilehmade toitmisel tuleb arvestada järgmiste nõuetega.

Vähemalt 70 % söödast ja 50 % kuivsööda ratsioonist peab olema toodetud punktis 4 piiritletud tootmispiirkonnas, mis asub täielikult mägipiirkonnas.

Söödaratsiooni hulka ei või kuuluda:

— tööstuslikult toodetud ravimsööt,

— köögivili, puuvili ja raps,

— karbamiid, karbamiidfosfaat, biureet.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kogu tootmisprotsess (piima tootmine, tiitrimine, termiline töötlemine, juuretiste valmistamine, juustuvalmistamine, kurnamine/vormimine, pressimine ja märgistamine, valmitamine ja soolamine) peab toimuma punktis 4 määratletud piirkonnas.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Toote nimetus „Piave” märgitakse juustukera servale vertikaalselt ja vaheldumisi kirjasuunaga ülevalt alla ja alt üles (kõrgus 70 mm ± 5 mm).

Igale juustukerale märgitakse partii number, mille kaudu on võimalik teha kindlaks valmistamise päev, kuu ja aasta. See number peab olema märgitud kas juustukera servale või külgpinnale.

Juustukera teisele külgpinnale kinnitatakse järgmise teabega märgis:

— „Piave” Denominazione d’Origine Protetta,

— Fresco või mezzano või vecchio (vecchio selezione oro — vecchio riserva),

— kaubanduslik nimetus või tootja ärinimi.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Piave juustu tootmispiirkond on Belluno provintsi territoorium.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Kogu Belluno provintsi territoorium asub mägipiirkonnas ja selle geograafiliseks piiriks on mäeahelikud, mis eraldavad Belluno provintsi territooriumit idas Friuli Venezia Giulia piirkonnast, lõunas Treviso ja Vicenza provintside alale jäävast Veneto madalikust, läänes Trentino Alto Adige piirkonnast ja põhjas Austriast. Territooriumit läbib põhjast lõuna/kagu suunas voolav Piave jõgi, mis saab alguse Peralba mäest Val Visdendes Comelico piirkonnas, mis on Belluno provintsi kõige põhjapoolsem osa.

Mäeahelike olemasolu ja paiknemine (loodes Dolomiidid ja kagus Alpide eelmäestik) ning kõnealust piirkonda täies pikkuses läbiv Piave jõgi loovad erilise keskkonna, mis erineb naaberaladest suure aasta keskmise sademete hulga ja aasta keskmiste miinimumtemperatuuride poolest, mis on naaberaladega võrreldes suhteliselt madalad. Temperatuuri ja sademetega seotud erilised keskkonnatingimused soodustavad tüüpiliste mägipiirkonnale omaste taimekoosluste arengut.

Belluno provintsi territoorium asub Itaalia Alpides Dolomiitide piirkonnas ja hõlmab kahte olulist rahvusparki: Parco Nazionale delle Dolomiti Bellunesi ja Parco Naturale Regionale delle Dolomiti d’Ampezzo.

Kogu Belluno provintsi territoorium asub mägialal. Tasandike ja küngaste puudumine, kõrgus merepinnast ja nõlvade kalle on põhjused, mille põhjal liigitatakse kogu Belluno provintsi territoorium põllumajanduse viljelemise seisukohast vähemsoodsaks piirkonnaks, kuid mis õigustavad piirkonnale tüüpiliselt omast piima- ja juustutootmist. Belluno provints paistab silma karjamaa suure pindala poolest, mis ulatub ligikaudu 13 000 hektarini, kusjuures ühe looma kohta teeb see 4,38 hektarit, mis on naaberpiirkondade keskmisest näitajast (0,67 hektarit looma kohta) palju suurem.

5.2. Toote eripära:

Piave juustul on järgmised eriomadused:

— omapärased sensoorsed omadused valmimise erinevates etappides, mis tulenevad proteolüütilistest ja lipolüütilistest protsessidest, mida põhjustavad kahte tüüpi juuretise ja nendes kasutatavate piirkonnale omaste mikroorganismide kombinatsioon;

— tihe juustumass käärimisgaaside puudumise tõttu;

— piima aroom, mis on tugevam lühema valmimisajaga toodetel;

— maitse, mis muutub järjest intensiivsemaks ja täidlasemaks, kuni omandab pikema valmimisajaga juustudes kerge pikantse noodi, mis siiski ei muutu liiga tugevaks ning iseloomustab Piave juustu tasakaalustatud, ainulaadset ja äratuntavat maitset.

Eespool nimetatud kvaliteediomadused on seotud kahe peamise teguriga:

a) juustu valmistamisel kasutatav piim, mis on võrreldes teiste piirkondadega (kaasa arvatud Veneto piirkond) rasvasem ja valgurikkam. Piave valmistamisel kasutatav piim pärineb eranditult Belluno provintsist ning selle keskmine rasvasisaldus (3,93 %) ja valgusisaldus (3,35 %) on suurem kui teistes Veneto piirkonna provintsides saadavas piimas (3,69 % rasva ja 3,27 % valke) ning suurem kui kogu riigi keskmine (3,70 % rasva ja 3,28 % valku);

b) piirkonnale omane tüüpiline piima mikrofloora. Piave valmistamisel kasutatavad piimhappebakterid ja vadak toodetakse koha peal vastavalt piimast ja eelneval töötlemisel saadud vadakust, mis sisaldavad piirkonnale omaste tüvede hulka kuuluvaid ensüüme. Nendest naturaalsetest kultuuridest saadav mikrofloora, mida valmistatakse otse kõnealuses piirkonnas, on teatud mõttes geograafilise tootmispiirkonna mikrobioloogiline jälg. Nendes naturaalsetes kultuurides esinevate erinevate organismide vahelist keerulist koostoimet võib pidada Piave juustu omapäraste organoleptiliste omaduste tekkes üheks määravaks teguriks.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel (kaitstud päritolunimetuse puhul) või toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel (kaitstud geograafilise tähise puhul):

Piave juustu organoleptilised ja toiteväärtuslikud omadused tulenevad mägise tootmispiirkonna geograafilisest ja keskkonnaalasest omapärast.

Piave juustu tootmisel kasutatava piima kõrgem rasva ja valgu sisaldus on tingitud karjakasvatusest mägipiirkonnas.

Mägipiirkondadele üldiselt ja eriti Belluno provintsile on iseloomulikud piima tootmise madalad näitajad. Belluno provintsis jääb piimatootmine ühe hektari püsikarjamaa/rohumaa kohta (alla 10 liitri võrreldes keskmiselt 272 liitriga ühe hektari karjamaa kohta teistes provintsides) ja tootlikkus ühe looma kohta (44 hl aastas ühe looma kohta võrreldes piirkonna keskmise 57 hl-ga) selgelt allapoole piirkonna keskmisest. Samuti on Belluno provintsis loomkoormus karjamaal palju madalam kui naaberpiirkondades ja -provintsides. Nagu juba eespool mainitud, on Piave tootmispiirkonnas ühe veise kohta kasutada oleva püsikarjamaa/rohumaa pindala 4,38 hektarit, mis on naaberpiirkondade ja kogu piirkonna keskmisest näitajast (0,67 hektarit looma kohta) palju suurem.

Lisada tuleks ka, et naaberpiirkondadest oluliselt erinevad keskkonnatingimused, nagu temperatuur ja keskmine sademete hulk, soodustavad tüüpiliselt mägipiirkonnale omaste taimekoosluste arengut, mis annavad Belluno provintsi piimale ja seega ka Piave juustule omapärase aromaatsuse.

Kõik eespool nimetatud tegurid – määratletud piirkonnale omased piima tootmise madalad näitajad, kasutada olev suur karjamaa, veiste toitmiseks vajaliku sööda ja tüüpiliselt mägipiirkonnale omaste taimekoosluste hea kättesaadavus – määratlevad väga konkreetse ökoloogilise ala ja tagavad Belluno provintsi piimale erilised kvaliteediomadused.

Piima erilised omadused ja juustukojas koha peal valmistatud kahe naturaalse starterkultuuri (piimhappebaktereid sisaldav juuretis ja vadakut sisaldav juuretis) samaaegne kasutamine on määravad tegurid, mis annavad Piave juustule omapärased organoleptilised omadused.

Piave juustu tootmise oskusi on Belluno provintsis põlvest põlve edasi antud ja tootmise algus ulatub 19. sajandi lõppu, kui Itaalia mägipiirkondades loodi esimesed piimatootmisühisettevõtted.

Esimesed tooted, mis kandsid Piave nimetust (traditsioonilisele tootele traditsioonilise jõe järgi antud nimi), ulatuvad tagasi 1960. aastatesse, kui üks kolmandik Latteria Sociale Cooperativa della Vallata Feltrinale päevas tarnitud sajast tsentrist piimast oli mõeldud Piave ja Fior di Latte juustude tootmiseks.

Piave juustu nimetus tuleneb samanimelise jõe nimest, mis iseloomustab Belluno piirkonda ja läbib seda põhjast lõuna/kagu suunas.

Toodet tuntakse ja hinnatakse tänapäeval niivõrd, et seda on alates 1980-ndate aastate lõpust eriliste omaduste eest mitmel korral tunnustatud oluliste auhindadega. Toodet on pärjatud auhindadega nii riiklikul tasandil (Spino d’Oro auhind 1986., 1992. ja 1994. aastal vastavalt Thiene juustutoodete 23., 26. ja 27. näitusel) kui ka mägipiirkondade juustude rahvusvahelistel võistlustel, kus Piave juust sai 2005. aastal Verona olümpiaadil esimese auhinna Buonitalia (itaalia suurepärane maitse) parima eksporditava juustu kategoorias ning esimese auhinna eriti pika valmimisajaga juustude kategoorias Dublini World Cheese Awards võistlusel ning PIR cheese näitusel Moskvas 2007. aastal.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Valitsus on algatanud riikliku vastuväite esitamise menetluse, avaldades Itaalia Vabariigi 8. jaanuar 2008. aasta Ametlikus Teatajas nr 6 ettepaneku kaitstud geograafilise tähise „Piave” tunnustamiseks.

Spetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda veebisaidil:

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

või

minnes otse põllumajandusministeeriumi veebisaidile (http://www.politicheagricole.it) ja klõpsates „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”; ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”).