ET Euroopa Liidu Teataja C 90/9

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2017/C 90/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„KINTOA“

ELi nr: PDO-FR-02165 – 31.8.2016

KPN ( X ) KGT ( )

1. Nimetus(ed)

„Kintoa“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Sealiha „Kintoa“ saadakse Baskimaa musta-valgekirju tõugu (Pie noir du pays Basque) sigadelt (kastreeritud isasloomad ja emasloomad, kes ei ole imetanud). Sead tapetakse 12–24 kuu vanuselt. Rümba külmkaal on vähemalt 100 kg. Kamarata seljapeki paksus neljanda ja viienda selgroolüli vahel on vähemalt 25 mm.

Liha turustatakse rümbana, poolrümbana ja jaotustükkidena. Päritolunimetuse võib anda vaid värskele lihale, mida ei ole töödeldud muul viisil kui tükeldamine. Külmutatud või sügavkülmutatud liha on välistatud.

Sealihal „Kintoa“ on järgmised omadused: sügavpunane värv (abatüki värvus jaapani värviskaala kohaselt on 4–6), rasva värv valgest roosani, marmorjas tekstuur, suur lihastevahelise rasva osakaal (kaelatüki lamedal küljel vähemalt 6 %), vähene veekadu küpsetamisel (mahlane maitse), pehme ja õrn tekstuur pärast küpsetamist, intensiivne maitse, püsiv järelmaitse.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sead võivad terve elu jooksul süüa vaid mittetransgeenseid taimi, kõrvalsaadusi ja lisasööta. Transgeensete kultuuride kasvatamine on keelatud kõikidel põllumajandusettevõtte aladel, kus kasvatatakse loomi, kellest valmistatakse päritolunimetusega liha „Kintoa“.

Imetamise ajal, kõige rohkem kaheksa nädala vanuseni, ei tohi sööda koguhulk (brutokaal) põrsa kohta ületada 5 kg. Töödeldud loomsed valgud ei ole lubatud.

Võõrutusjärgselt on lubatud vaid järgmised taimsed toorained:

— nisu, mais, oder, rukis, tritikale, sorgo, kaer ja neist valmistatud sööt;

— herned, põldoad, lupiin, vikk, lina ja neist valmistatud sööt;

— soja-, päevalille- ja rapsikoogid ning -õli;

— suhkruroo- ja peedimelass;

— lutsern, peedipulp.

Vadakuga söötmine on lubatud, v.a kahe kuu jooksul enne tapmist. Vadak pärineb geograafilisest piirkonnast.

Karja sööt pärineb peamiselt määratletud geograafilisest piirkonnast. Mõned söödaained ei saa pärineda geograafilisest piirkonnast selle väga mägise topograafia tõttu, mis on intensiivpõllumajanduseks ja kultuuride kasvatamiseks vähesobiv.

Arvestades, et iga siga tarbib sünnist tapmiseni hinnanguliselt 848 kg kuivsööta, võib geograafilisest piirkonnast pärit sööda osakaaluks hinnata vähemalt 69,5 %.

Võõrutusjärgselt ja kolme kuu vanuseni sisaldab sööt vähemalt 20 % (kuivainena) geograafilisest piirkonnast pärit teravilja ning sööda koguhulk (brutokaal) põrsa kohta ei tohi ületada 60 kg.

Alates kolme kuu vanusest koosneb sööt vähemalt 70 % (kuivainena) ulatuses geograafilisest piirkonnast pärit toorainest ning sööt koosneb vähemalt 60 % (kuivainena) ulatuses teraviljast ja sellest valmistatud söödast. Kolme kuni kaheksa kuu vanuse sea puhul on sööda päevane maksimumkogus 3,2 kg, hiljem 2,7 kg.

3.4. Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Sead sünnivad, neid kasvatatakse ja nad tapetakse geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sõltumata sealiha märgistamise suhtes kohaldatavatest eeskirjadest hõlmab päritolunimetusega „Kintoa“ toodete märgistus järgmisi elemente:

— tapakuupäev;

— päritolunimetus „Kintoa“ tähtedega, mille suurus on vähemalt võrdne märgisel olevate kõige suuremate tähemärkide suurusega;

— taotlejate rühma värviline logo „Kintoa“, mis koosneb nimest „Kintoa“, mille kohal on Navarra kuningate kroon ja baski tõugu sea pea kujutis.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna hulka kuuluvad järgmised kantonid, kommuunid või nende osad.

— Terviklikult hõlmatud kommuunid: — Landes’i departemang: Hastingues, Oeyregave, Sorde-L’Abbaye. — Pyrénées-Atlantiques’i departemang: Abitain, Ance, Andrein, Anglet, Angous, Aramits, Araujuzon, Araux, Aren, Arette, Athos-Aspis, Audaux, Auterrive, Autevielle-Saint-Martin-Bideren, Barraute-Camu, Bastanès, Biarritz, Bugnein, Burgaronne, Carresse-Cassaber, Castagnède, Castetbon, Castetnau-Camblong, Charre, Dognen, Escos, Espiute, Esquiule, Féas, Géronce, Gestas, Geüs-d’Oloron, Guinarthe-Parenties, Gurs, Issor, Jasses, Lanne-en-Barétous, L’Hôpital-d’Orion, Laàs, Labastide-Villefranche, Lay-Lamidou, Léren, Lourdios-Ichère, Méritein, Montfort, Moumour, Nabas, Narp, Navarrenx, Oraàs, Orin, Orion, Orriule, Ossenx, Poey-d’Oloron, Préchacq-Josbaig, Préchacq-Navarrenx, Rivehaute, Saint-Dos, Saint-Gladie-Arrive-Munein, Saint-Goin, Saint-Pé-de-Léren, Salies-de-Béarn, Sarrance, Saucède, Sauveterre-de-Béarn, Sus, Susmiou, Tabaille-Usquain, Verdets, Viellenave-de-Navarrenx.

— Järgmiste kantonite kommuunid: Baïgura et Mondarrain; Hendaye-Côte Basque-Sud; Montagne Basque (v.a Alçay-Alçabéhéty-Sunharette, Haux, Lacarry-Arhan-Charritte-de-Haut, Larrau, Mendive ja Sainte-Engrâce, osaliselt); Nive-Adour; Pays de Bidache, Amikuze et Ostibarre; Saint-Jean-de-Luz.

— Osaliselt hõlmatud kommuunid: — Landes’i departemang: Cauneille, Peyrehorade. — Pyrénées-Atlantiques’i departemang: Arette, Bayonne, Lanne-en-Barétous, Oloron-Sainte-Marie.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafiline piirkond hõlmab Baskimaa Prantsusmaa osa ning mõnesid kantoneid ja/või kommuune idas ja põhjas asuval piirialal. Piirkond asub Püreneede läänekõrgendiku jalamil ja piirneb lõunas Püreneedega. Läänes piirneb ala Atlandi ookeaniga.

Kliimat, mida mõjutavad ookeanilt tulevad vood, iseloomustavad suur sademehulk (1 200 – 2 000 mm/aastas), mis on ühtlaselt jaotunud tervele aastale (puudub kuivaperiood) ning leebe temperatuur isegi talvel. Föönilaadne lõunatuul (baski k. Haïze Hegoa) toob vaheldumisi kõrget kuumust ja kuiva õhku terve aasta jooksul, eriti sügisel ja kevadel, mis vahelduvad niiskemate ja jahedamate perioodidega, mis kaasnevad ookeanitsüklite möödumisega.

Piirkonna keeruline geoloogia, mida mõjutab Püreneede lähedus, selgitab selle erilist reljeefi, mille hulka kuuluvad üksteisele järgnevad massiivid, keskmise kõrgusega (1 000 –2 000 m) ahelikud, muljeltavaldavalt järsud mäed, sügavad orud ja suured nõod. Baskimaa keskosas asuvas Alam-Navarras paiknevad massiivid ja nõod kõrvuti ilma nähtava korrapärata, „klaasikildudena“, samas kui läänes asuvas Labourdis ja idas asuvas Soule’is asuvad ahelike teljed paralleelselt, üldjuhul suunaga läänest itta. Sellisest erilisest geomorfoloogiast tuleneb maastike mitmekesisus, mida iseloomustavad heterogeensed pinnase geomorfoloogilised ja morfoloogilised omadused, mis kujundavad varieeruva maastiku.

Taimkatet iseloomustab hariliku tamme suur levik, kas tamme-kastani- või kõrgemal tamme-pöögimetsadena või Atlandi nõmmedena, kus tammesid ümbritseb muru või rohumaa. Piirkonda iseloomustavad Baskimaa nõmmed, mis katavad nõlvu ja mäetippe suure kõrguseni (1 200 m). Tegu on inimese kujundatud keskkonnaga, mida kohalikud põllumehed on kasutanud aastatuhandeid. Valdava maastiku hulka kuuluvad haritavad põllu- ja rohumaad nõgude põhjas ja kõigis madalates kohtades elupaikade lähedal. Nõlvadel paiknevad kõrvuti rohumaad, nõmmed ja metsad, massiivide ning ahelike tipus nõmmed ja looduslik rohi.

Nimi Kintoa seostub maksuga, mille Navarra kuningad kehtestasid vähemalt XIII sajandil seakasvatajatele, kes rändkarjatasid oma loomi Navarra kuninglikes mägedes ja lasid neil söödaks tuhnida tammetõrusid. Koormise üldlevinud nimi oli viiendikumaks (droit de quinta). Nimi seostub sellega, et Navarra kuningatel oli seega õigus igale viiendale seale. Säilinud dokumentide alusel saab määratleda piirkonnana, kus maks oli levinud, Alam-Navarra ja Baskimaa keskosa Pyrénées-Atlantiques’i departemangus.

Sigade kasvatamiseks sobivad suured taimestikuga kaetud alad aitasid kaasa seakasvatuse suurele levikule orgude elanike seas. Kui orgude elanike endi karjad olid viiendikumaksust vabastatud, siis kõik neile kaugemalt nuumale toodud või selleks ostetud loomad pidid nad deklareerima. Nende kahe ärilise loomakasvatustava kohta on palju ajaloolisi tõendeid, eelkõige Navarra kuninga poolt regulaarselt lähetatud emissaride aruannetes aruandluseks maksustatavate võõraste sigade üle. Sigade tammikutes pidamise perioodil pärinesid rändkarjatatavad võõrad sead eelkõige Béarnist, Gascogne’ist ja Guipuzkoast.

Tänu pikale ajaloole ning majanduslikule ja ühiskondlikule tähtsusele omandas Kintoa sigade kasvatamine erilise tähenduse. Looduslikud tingimused lubasid seakasvatusel jõudsalt areneda, mis omakorda kujundas välja tänaseni tuttava keskkonna ja maastiku.

Liha „Kintoa“ saadakse Baskimaa musta-valgekirjult sealt, mis kuulub vahemerelisse tõugu (kutsutakse ka Ibeeria tõuks). Peal ja tagaosal ning seljalaikudel on nahk ja harjased hallist mustani, ülejäänud kerel valged. Pead iseloomustab sirge koon pika ja liikuva kärsaga („mutipeaga“ siga), jäsemed on pikad ja saledad ning sõrad tugevad. Kasvukiirus on aeglane. Sea vastupidavus on märkimisväärne, kuna ta suudab taluda suuri muutusi ilmastikus ja toidusedelis, samuti koguda küllusliku sööda korral kiiresti rasvavaru.

Sead veedavad vähemalt seitse kuud enne tapmist kindlaksmääratud karjamaal. Nahaalune ja lihastevaheline rasv kujuneb välja just siis. Karjamaal leiavad nad mitmekesist toitu, mis varieerub sõltuvalt karjamaast, hõlmates eelkõige rohtu ja rohttaimi ning mitmekesisemalt või ebaregulaarsemalt kuivanud vilju (tõrud, kastanid jne), putukaid, ussikesi, juuri ja muid taimi.

Liha „Kintoa“ tootmiseks kasvatatavad sead tapetakse suhteliselt vanalt (12–24 kuud vs. 5–6 kuud tööstusliku lihasea puhul) ja ta on oma elu jooksul saanud märkimisväärset lihaskoormust.

Tänu kõrgele müoglobiinisisaldusele on liha sügavpunast värvi ja tekstuuriga, mis puudub tavapäraselt kasvatatud loomade juures.

Liha „Kintoa“ tootmiseks kasvatatav siga on raske ja rasvane. Rümba külmkaal on vähemalt 100 kg. Seljapeki paksus on vähemalt 25 mm ja lihastevahelist rasva on palju.

Liha on õrn, marmorjas, sügavpunast värvi ja intensiivse aroomiga.

Põhjuslik seos

Liha „Kintoa“ tootmiseks sigade kasvatamise süsteem tugineb põhiliselt selle maakeskkonna vääristamisele, mille inimene on sajandite jooksul välja kujundanud. Kohalik põllumajandus on kohanenud väga mäelise topograafiaga, mis on intensiivpõllumajanduseks ja kultuuride kasvatamiseks vähesobiv (välja arvatud kohalikult madalates piirkondades ja tasandikel), luues maastiku, kus vahelduvad metsad, rohumaad ja nõmmed ning kõrgemal Baskimaa nõmmed ja looduslik rohi. Seakasvatus väärindab seda keskkonda, kasutades mitmekesisust selliste karjamaade rajamiseks, kus sead elavad vähemalt seitse kuud.

Geograafilise piirkonna leebes ja niiskes kliimas rohukasv karjamaadel aasta jooksul praktiliselt ei peatu, võimaldades pakkuda sigadele sööta kogu nende väljasoleku ajal. Seda sööta täiendavad Baskimaale omaste puude (harilik tamm, kastan, pöök) alt leitavad viljad.

Baskimaa musta-valgekirjut tõugu siga on kohanenud eluks selle maastiku karjamaadel ja tal on selleks sobivad füüsilised omadused: liikuvus ja maalähedus, mis võimaldab karjamaade rohtu väga hästi ära kasutada. Karjamaalt pärit sööda osakaal varieerub aastaajast sõltuvalt, kuid moodustab sea nuumamisetapis ligikaudu 50 % tema päevasest söödakogusest.

Rohukamar võimaldab muu hulgas sigadele (ja nõuab neilt) regulaarset füüsilist koormust, mis arendab välja tihkema ja suurema müoglobiinisisaldusega (ja seega punasemad) lihased.

Vähemalt üheaastase kasvatusperioodiga kujunevad välja rasked ja rasvased rümbad, millel on palju lihastevahelist rasva, mis annab lihale aroomi ja õrnuse. Sea kasvamine karjamaal ja aktiivne liikumine ning klorofüllirikaste taimede söömine põhjendavad liha sügavpunast värvi ja selle organoleptilisi omadusi, mis on seotud liikuvale seale iseloomulike lihaskiudude liigiga.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-2bfd574b-c6d1-4ebd-9877-68f0e53d0554/telechargement

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.