ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
27.

rõhutab, et üks kõige tõhusamaid eraturvafirmade mõjutamise viise on mõjutamine riigihankeotsuste kaudu; rõhutab seepärast, kui tähtis on teha eraturvafirmadega lepingute sõlmimise tingimuseks parimate tavade (nt läbipaistvus) ülevõtmine ja nende ühinemine eraturvateenuste osutajate rahvusvahelise tegevusjuhendiga, mida mõned liikmesriigid on juba rakendanud; märgib seejuures vajadust tõhustada eraturvateenuste osutajate rahvusvahelise tegevusjuhendi järgimise mehhanismi ja tagada selle täielik sõltumatus – ainult nii saab see kujuneda usutavaks stiimuliks; märgib, et liikmesriikidest on ainult Rootsi ja Ühendkuningriik eraturvateenuste osutajate rahvusvahelise tegevusjuhendiga ühinenud, ning on veendunud, et EL peaks püüdma panna ka teisi liikmesriike sellega kiiresti ühinema;
—

võttes arvesse komisjoni uuringut teemal „Hüvitis piiriüleste liiklusõnnetuste ohvritele ELis: riiklike tavade võrdlemine, probleemide analüüs ja teisest riigist pärinevate kannatanute olukorra parandamise võimaluste hindamine“ (Compensation of victims of cross-border road traffic accidents in the EU: Comparison of national practices, analysis of problems and evaluation of options for improving the position of cross-border victims) (7),
6.

rõhutab, et konkurentsivõime klastrid, ettevõtlusvõrgustikud ja digitaalse innovatsiooni keskused kujutavad endast väga kasulikku lahendust asjaomaste sidusrühmade kokkuviimiseks; nõuab, et EL toetaks avaliku sektori investeerimist innovatsiooni, kuna selles valdkonnas on see strateegilise tähtsusega; palub komisjonil klastreid ja nende koostööd Euroopa tasandil toetada, sest see tagab piirkondlikul ja kohalikul tasandil VKEde, teaduskeskuste ja ülikoolide kaasamise; kutsub komisjoni üles töötama välja aruka spetsialiseerumise platvorme, et nende kaudu ergutada sektorite- ja valdkondadevaheliste ühenduste loomist; rõhutab vajadust tugevdada piirkondadevahelist koostööd, et arendada riikidevahelisi võimalusi ja valdkonnaüleseid innovatsiooniliite;
41.

peab oluliseks, et liikmesriigid, piirkonnad ja huvirühmad jagaksid parimaid tavasid, kuna ELi merepiirkondades puudub ettevõtete vaheline sünergia, mis tekitab killustatust ja vähendab majanduslikke eeliseid; märgib, et uurimisinstituute, muuseume, turismiettevõtjaid, Natura 2000 alade ja merekaitsealade haldajaid, traditsioonilist konservi- ja kalatöötlemistööstust ja muid huvirühmi tuleks julgustada tegema koostööd, et arendada välja kestlikud uuenduslikud tooted, mis lisaks majandusliku lisaväärtuse andmisele vastaksid ka külastajate ootustele; rõhutab, et kõnealused tegevused tuleks koondada järjepidevasse üldisesse raamistikku, mille abil edendada kestlikku ja vastutustundlikku turismi nimetatud aladel; on seisukohal, et kalandussektori kohalikud tegevusrühmad võivad sellega seoses olulist rolli etendada ning seetõttu tuleb neile eraldada piisavad rahalised vahendid;
E.

arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul palju kriitilisi märkusi; arvestades, et kõige kriitilisemad üldmärkused sisaldavad tähelepanekuid, et „esitatud andmed ei toeta terviklikku ja usaldusväärset hinnangut geenmuundatud rapsis MON 88302 × Ms8 × Rf3 sisalduvate üksiktransformatsioonide võimalikele koostoimetele, mis on nõutav vastavalt EFSA juhistele“, et „võttes arvesse kavandatud uuringusarju, ei ole võimalik saada lõplikke tõendeid seoses pikaajaliste (eelkõige toiduainete osas), reproduktiiv- või arenguhäireid põhjustavate mõjudega“, et „teave (andmed ja nende analüüs) fenotüübilise hindamise, koostise ja toksikoloogia kohta on ebapiisav“ ning et „geenmuundatud rapsi MON 88302 × Ms8 × Rf3 ohutuse tõendamiseks tuleks teostada täiendavaid uuringuid“ (5);
I.

arvestades, et lapsega sõlmitud, varajased ja sundabielud on seotud emasuremuse kõrge määra, pereplaneerimise harvema kasutamise ja soovimatu rasedusega ning tähistavad tavaliselt tütarlapse hariduse omandamise lõppu; arvestades, et lapsega sõlmitud, varajaste ja sundabielude lõpetamine on kindlalt ette nähtud kestliku arengu tegevuskava 2030 kestliku arengu eesmärgiga 5 ja alaeesmärgiga 5.3, ning arvestades, et neid abielusid on selgelt nimetatud teguriks, mis takistab soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise saavutamist;
D.

arvestades, et seksuaalne ahistamine on naiste ja tütarlaste vastase vägivalla vorm ning soolise diskrimineerimise kõige äärmuslikum, kuid püsiv vorm; arvestades, et umbes 90 % seksuaalse ahistamise ohvritest on naised ja 10 % mehed; arvestades, et FRA 2014. aastal tehtud naistevastast vägivalda käsitleva kogu ELi hõlmava uuringu kohaselt on üks naine kolmest kogenud täiskasvanuna füüsilist või seksuaalset vägivalda; arvestades, et kuni 55 % ELi naistest on olnud seksuaalselt ahistatud; arvestades, et 32 % ohvritest ELis nimetas teo toimepanijana oma ülemust, kolleegi või klienti; arvestades, et 75 % naistest, kes töötavad kvalifikatsiooni nõudvatel ametikohtadel või tippjuhtkonnas, on seksuaalselt ahistatud; arvestades, et 61 % teenindussektoris töötavatest naistest on kogenud seksuaalset ahistamist; arvestades, et 20 % ELi 28 liikmesriigi noortest (18–29 aasta vanustest) naistest on kogenud küberahistamist; arvestades, et iga kümnes naine on kogenud seksuaalset ahistamist uue tehnoloogia vahendite kaudu;
29.

rõhutab vajadust töötada välja lähenemisviis olukordade lahendamiseks, kus liikmesriigid tõlgendavad erinevalt ühise seisukoha 8. kriteeriumi (oma olemuselt sarnaste toodete eksport sarnastesse sihtkohtadesse ja lõppkasutajatele), et säilitada kõigile võrdsed tingimused ja ELi usaldusväärsus väljaspool liitu; usub, et on ka aeg kaaluda ELi institutsioonidele tugevama rolli andmist liikmesriikide tasandi litsentsimisprotsessi suhtes, eelkõige seoses eelkirjeldatud olukordadega; kutsub liikmesriike üles toetama relvastuskontrolli järelevalveasutuse loomist komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja egiidi all; on seisukohal, et liikmesriikidele, kes kavatsevad anda loa, millest teine liikmesriik või teised liikmesriigid on keeldunud, tuleb esitada arvamus;
48.

palub komisjonil jälgida praegusi erasektori eesmärke sellistes valdkondades nagu kosmosekaevandused, ning mõelda, kuidas need võiksid mõjutada praegust õigusraamistikku ja eelkõige avakosmoselepingut; leiab, et nimetatud lepingu aluspõhimõtteid tuleks järgida ning et peab hoiduma võidujooksust kosmoses leiduvate ammenduvate ressursside järele; nõuab, et liikmesriigid püüaksid koostada vastavat üleeuroopalist kooskõlastatud käsitlust, ning palub komisjonil konsensuse saavutamise protsessi juhtida; tunnistab, et kosmos on inimkonna ühispärand;
A.

arvestades, et 2016. aasta augustis Gabonis toimunud presidendivalimisi varjutasid väidetavad valimispettused; arvestades, et valimistele järgnenud päevadel hävis põlengus riigi parlamendihoone, tapeti mitu meeleavaldajat ja sadu vahistati; arvestades, et kuigi julgeolekuolukord on nüüdseks üldiselt stabiliseerunud, on poliitilised ja sotsiaalsed pinged jätkuvalt suured kogu riigis ning majanduse halb olukord süvendab neid veelgi;
J.

arvestades, et ilma põhjenduseta jäetakse ettepaneku eelnõuga II lisast välja Fukushima prefektuurist pärit riis ja sellest valmistatud tooted; arvestades, et see tähendab, et asjaomaste toodete puhul ei ole enam nõuet liitu sisenemisel proove võtta ja analüüse teha ning Jaapani ametiasutustel ei ole kohustust kinnitada nende vastavust radioaktiivse saastatuse piirmääradele; arvestades, et ühte riisist valmistatud toodet, mis II lisast välja jäetakse, kasutatakse imiku- ja väikelapsetoitudes (4); arvestades, et asjaomaste elanikkonnarühmade puhul on igasugune saastatuse tase lubamatu, võttes arvesse nende erilist haavatavust kiirgusega kokkupuute suhtes; arvestades, et Jaapani ja ELi vabakaubanduslepingu raames võib riisi eksport Jaapanist suureneda; arvestades, et kuna evakueerimiskorraldused tühistati hiljuti, on tõenäoline, et saastunud riisipõldudel jätkub riisi kasvatamine;
A.

arvestades, et direktiiv 2008/52/EÜ on oluline tähis vahendusmenetluse kasutuselevõtul ja kasutamisel Euroopa Liidus; arvestades, et direktiivi rakendamine on liikmesriigiti siiski väga erinev, sõltuvalt sellest, kas enne olid riigis olemas vahendusmenetluse süsteemid või mitte, kusjuures mõned liikmesriigid on valinud suhteliselt sõnasõnalise direktiivi sätete rakendamise, teised on aga vaadanud põhjalikult läbi vaidluste lahendamise alternatiivsed võimalused (näiteks Itaalia kasutab vahendusmenetlust kuus korda sagedamini kui ülejäänud Euroopa riigid) ja ülejäänud on leidnud, et juba kehtivad õigusaktid on kooskõlas vahendusmenetluse direktiiviga;
77.

rõhutab, et on vaja tähelepanu ümber suunata mitteformaalsele haridusele, sest see võimaldab suurendada eriti haavatavamas ja halvemas olukorras inimeste, sealhulgas erivajadustega ja puudega, madala kvalifikatsiooniga ja formaalharidusele piiratud juurdepääsuvõimalustega inimeste mõjuvõimu; on veendunud, et mitteformaalse hariduse pakkujatel ja valitsusvälistel organisatsioonidel on head võimalused jõuda formaalsest haridussüsteemist kõrvale jäänud ebasoodsas olukorras rühmadeni, ja neid tuleks selles rollis paremini toetada, tagamaks, et oskuste tegevuskavast saaksid abi need, kes seda kõige rohkem vajavad;
50.

rõhutab, et Euroopa Kohtu osutuse kohaselt tuleneb läbipaistvuse nõue ELi sisese valitsemistava demokraatlikust olemusest, ning et kaubandusläbirääkimiste puhul, kus konfidentsiaalne teave ei ole kättesaadav avalikkusele, peab sellele olema juurdepääs parlamendiliikmetel, kes kodanike nimel kontrollivad kaubanduspoliitikat; on seetõttu seisukohal, et juurdepääs salastatud teabele on Euroopa Parlamendile kontrolli jaoks väga oluline, ja parlament omakorda peaks täitma kohustust sellist teavet nõuetekohaselt hallata; on arvamusel, et dokumentide salastatuks liigitamise kohta peaksid kehtima selged kriteeriumid, vältimaks mitmetimõistetavust ja meelevaldseid otsuseid, ja et dokumendi salastatus tuleks kustutada niipea, kui selline liigitus ei ole enam vajalik; kutsub komisjoni üles hindama, kas läbirääkimisdokumenti on võimalik avaldada, niipea kui kõnealune dokument on asutusesiseselt lõplikult koostatud; märgib, et Euroopa Kohtu praktikast nähtub selgelt, et kui ELi institutsioonist pärit dokumendile kehtib üldsuse juurdepääsuõiguse erand, peab institutsioon selgesõnaliselt põhjendama, miks juurdepääs sellele dokumendile võiks konkreetselt ja tegelikult kahjustada erandiga kaitstavat huvi, ning et oht peab olema mõistlikult eeldatav ja mitte pelgalt hüpoteetiline; kutsub komisjoni üles rakendama Euroopa Ombudsmani 2014. aasta juuli soovitusi, eelkõige mis puutub juurdepääsu kõigi läbirääkimiste dokumentidele ning läbipaistvusregistri alla kuuluvate üksikisikute ja organisatsioonidega peetud koosolekute päevakordade ja dokumentide avaldamisse; palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti ja üldsust läbirääkimisvoorude päevakordade projektidest enne läbirääkimisi, ning lõplikest päevakordadest ja aruannetest pärast läbirääkimisi;
59.

kinnitab oma toetust Colombia rahuprotsessile, millel on otsustav tähtsus riigi elanike tuleviku ja nende riigi asukohapiirkonna stabiliseerimise seisukohalt, ning kohustub toetama Colombia valitsust selle elluviimisel; sellega seoses rõhutab, kui tähtis on kaasata kogu Colombia ühiskond, eelkõige ohvrid, kodanikuühiskonna organisatsioonid, sunniviisiliselt ümberasustatud isikud ning valitsuse juhid inimõiguslaste ja kogukonnajuhtide kaitse ja ohutuse tagamisse; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid jätkaksid poliitilise ja rahalise toetuse andmist, sealhulgas arengukoostöö rahastamisvahendi määruse, eelkõige selle artikli 5 lõike 2 põhjal ja Colombia toetamiseks loodud ELi usaldusfondi kaudu, ning toetab komisjoni asepresidendi ja kõrge esindaja erisaadiku rolli Colombias; väljendab soovi, et ka Rahvuslik Vabastusarmee osaleks käimasolevas rahuprotsessis; väljendab heameelt seoses asjaoluga, et Colombia Revolutsioonilised Relvajõud (FARC) on ÜRO järelevalve all viinud lõpule isiklike relvade loovutamise; toetab ÜRO Julgeolekunõukogu loodud uut missiooni, mille eesmärk on aidata FARCi liikmetel taasintegreeruda ühiskonda; tervitab kahepoolset relvarahukokkulepet Rahvusliku Vabastusarmee ning Colombia valitsuse vahel;
F.

arvestades, et Laose ametivõimud jätkavad usuvähemuste, eriti kristlaste ahistamist ja represseerimist; arvestades, et esinenud on arvukaid vara konfiskeerimise juhtumeid, süüdatud on kirikuid ja kodusid, kristlasi on pekstud jõulude tähistamise pärast ning inimesi on sunnitud kristlusest lahti ütlema;
F.

arvestades, et need, kes põgenevad Myanmarist ja kellest paljud on naised ja lapsed, reisivad läbi ebaturvaliste piirkondade, neid ähvardavad tulevahetused ja ohtlikud rajad, samuti nälg ja arstiabi puudumine; arvestades, et kümneid inimesi on teel surma saanud; arvestades, et Bangladeshi rannikuvalve töötajad on leidnud vähemalt 20 põgenenud inimese laiba;
D.

arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul palju kriitilisi märkusi (6); arvestades, et kõige murettekitavamates hinnangutes leiti näiteks, et taotlus ja esitatud riskihindamise andmed ei anna piisavalt teavet, et üheselt välistada kahjulik mõju loomade ja inimeste tervisele, et taotleja poolt seni esitatud andmed ei ole piisavad, et taotluse hindamine lõpule viia ning et piiratud uuringud muudavad täieliku riskihindamise teostamise raskeks;
D.

arvestades, et väidetavalt vahistati Kem Sokha ilma vahistamismääruseta ning ta ei ole saanud kohtuda juristiga; arvestades, et süüdistus põhineb videol kõnest, mille ta pidas 2013. aastal ja mis on olnud sestsaadik avalikult kättesaadav; arvestades, et inimõiguste organisatsioonid on väljendanud muret, et Kambodža valitsuse avaldused seavad ohtu tema õiguse õiglasele kohtulikule arutamisele ja süütuse presumptsiooni;
C.

arvestades, et frantsiisimisel on täielik potentsiaal ärimudelina, mis võib aidata jaekaubandussektoris täiendada ühtset turgu, sest see võib olla mugavaks vahendiks äriühingu loomiseks frantsiisiandja ja -võtja jagatud investeeringute kaudu; seepärast avaldab kahetsust asjaolu pärast, et praegu ei ole see ELis saavutanud soovitud tulemusi ja moodustab SKPst ainult 1,89 %, kuid näiteks USAs on sama näitaja 5,95 % ja Austraalias 10,83 %, ning 83,5 % frantsiisimise käibest on koondunud vaid seitsmesse liikmesriiki (6), mistõttu on oluline innustada selle ärimudeli laialdasemat levitamist kogu ELis;
33.

on arvamusel, et inimestevahelised kontaktid peaksid olema ELi ja India vahelise strateegilise partnerluse üks olulisemaid aspekte; rõhutab eelkõige, kui oluline on intensiivistada vahetusi hariduse, kultuuri ja teadusuuringute, sh IT valdkonnas, peab seetõttu kiiduväärseks asjaolu, et on kasvanud programmi Erasmus+ raames toimuvate üliõpilasvahetuste arv, mida tuleks veelgi suurendada; võtab samuti rahuloluga teadmiseks koostööväljavaated oskuste arendamise ja algatuse „Make in India“ valdkonnas, nagu on sätestatud tegevuskavas aastani 2020, ning rõhutab nende tähtsust kaubandus- ja sotsiaalsete suhete intensiivistamise seisukohast; nõuab naissoost tudengite, teadlaste ja spetsialistide võrdset kaasamist nimetatud programmidesse;
24.

rõhutab, kui tähtis on see, et uus „Erasmus+“ programm käivitataks algusest peale sujuvalt ja strateegiliselt kavandatud eelarvega; soovitab kasutada regionaal- ja sotsiaalfonde, et suurendada liikmesriikide rahalist toetust programmi „Erasmus+“ liikuvustoetustele; tuletab meelde, et programmi eeskirjade järjekindel kohaldamine kõikides riigiasutustes, kaasa arvatud ühiste kvaliteedistandardite, projekti hindamise ja haldusmenetluste järgimine on programmi „Erasmus+“ sidusa rakendamise tagamiseks äärmiselt oluline;
30.

rõhutab liikmesriikide sotsiaal-majandusliku olukorra järgi kohandatud asjakohaste abikõlblikkuse kriteeriumite kindlaksmääramise tähtsust, et oleks võimalik saada osa piisava miinimumsissetuleku tagamise kavast; on veendunud, et need kriteeriumid peaksid hõlmama tingimust, et ei saada töötushüvitist, või olukorda, kus toetuse saamine ei ole piisav selleks, et vältida vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, ning neis tuleks samuti võtta arvesse laste ja teiste ülalpeetavate arvu; rõhutab siiski, et need kriteeriumid ei tohiks tekitada ületamatuid haldustõkkeid miinimumsissetuleku tagamise kavadele juurdepääsul inimeste jaoks, kes on juba väga haavatavas olukorras (näiteks ei tohiks kodututelt nõuda kindla aadressi olemasolu);
63.

märgib, et üleilmsetest kasvuhoonegaaside heitkogustest põhjustavad 20 % metsade raadamine ja metsa seisundi halvenemine, ning rõhutab, et metsad ja metsade aktiivne säästev majandamine on kliimamuutuse leevendamiseks väga tähtis ning metsade kohanemisvõimet ja vastupidavust kliimamuutusele tuleb suurendada; rõhutab, et vaja on leevendusmeetmeid, mis on mõeldud just troopikametsade sektorile (REDD+); rõhutab, et ilma nende meetmeteta on ilmselt võimatu hoida ülemaailmset soojenemist alla 2 o C; nõuab peale selle, et EL suurendaks rahasummasid, mis on ette nähtud selleks, et metsade raadamist arenguriikides vähendada;
44.

rõhutab digitaalse infoühiskonna teenuseosutajate rolli selles, et tagada ebaseadusliku veebisisu kiire ja tõhus eemaldamine, kui vastutav õiguskaitseasutus on sellise taotluse esitanud, ning tunneb heameelt selles osas saavutatud edu üle, sealhulgas tänu ELi internetifoorumi panusele; rõhutab, et vaja on tugevamat pühendumist ja koostööd pädevate asutuste ja infoühiskonna teenuseosutajate poolt, et kõrvaldamine toimuks kiiresti ja tõhusalt ning et vältida ebaseaduslikku infosisu blokeerimist valitsuse meetmete kaudu; palub liikmesriikidel pidada nõuetele mittevastavaid platvorme õiguslikult vastutavaks; kordab veel kord, et mis tahes meede kõrvaldada ebaseaduslikku veebisisu peaks olema lubatud vaid siis, kui riigi menetluseeskirjades antakse kasutajatele võimalus pärast nendest meetmetest teadasaamist oma õiguseid kohtus kaitsta;
40.

märgib murega, et roma naised kogevad mitmekordset ja valdkonnaülest diskrimineerimist, kuna on naised ja kuuluvad roma rahvusvähemusse, ning seega on nad ebasoodsas olukorras, mis raskendab ühiskonnas osalemist kõigil tasanditel ning juurdepääsu põhilistele teenustele ja ressurssidele; toonitab, et diskrimineerimine on veelgi teravam probleem roma naiste ja tüdrukute puhul, kellel puuduvad isikut tõendavad dokumendid; rõhutab, et roma naiste ja tüdrukute olukorra parandamine eeldab konkreetseid ja sihipäraseid mittediskrimineerivaid meetmeid, mis võimaldavad võrdset juurdepääsu tööturule ja haridusele, sealhulgas elukestvale õppele, ja mis aitavad tagada kvaliteetse eluaseme, mis on nende elutingimuste parandamiseks ning vaesuse ja tõrjutuse vastu võitlemiseks otsustava tähtsusega;
47.

juhib tähelepanu sellele, et sotsiaalkindlustussüsteeme, mille eest vastutavad liikmesriigid, tuleb Euroopa tasandil ka edaspidi paremini koordineerida; rõhutab, et esmatähtis on tagada sotsiaalkindlustussüsteemide jätkusuutlikkus ja õiglus, mis on Euroopa sotsiaalse mudeli kesksed sambad; toonitab, et piisav, jätkusuutlik pension on universaalne õigus; palub liikmesriikidel tagada jätkuvate demograafiliste muutuste olukorras piisavad ja jätkusuutlikud pensionid; rõhutab, et pensionisüsteemid peaksid tagama piisava pensionisissetuleku, mis ületab vaesuspiiri ja võimaldab pensionäridel säilitada korraliku elatustaseme; on veendunud, et parim viis naistele ja meestele jätkusuutlike, turvaliste ja piisavate pensionide tagamiseks on tõsta üldist tööhõive määra ja suurendada kvaliteetsete töökohtade arvu kõigis vanuserühmades ning parandada töö- ja tööhõivetingimusi; juhib tähelepanu asjaolule, et sooline pensionilõhe on endiselt märkimisväärne ning sellel on negatiivsed sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on integreerida naised tööturule ja võtta muid asjakohaseid meetmeid, et võidelda naiste ja meeste palgaerinevuse ja eakate inimeste vaesusega; on veendunud, et pensionisüsteemide ja eelkõige pensioniea reformid peaksid kajastama ka tööturu suundumusi, sündimust, tervise ja jõukuse olukorda, töötingimusi ja majandusliku sõltuvuse määra;
39.

on veendunud, et riikide parlamentide kaasamine seadusandlike ettepanekute sisu käsitlevasse dialoogi, kui see on asjakohane, aitab edendada ELi õiguse tulemuslikku rakendamist; juhib tähelepanu sellele, et riikide parlamentide järelevalve oma valitsuste üle, kui viimased on kaasatud õigusloomeprotsessi, aitab tulemuslikumalt kohaldada ELi õigusakte, nagu on sätestatud aluslepingutes; rõhutab, et seetõttu peaks liikmesriikide parlamentidel olema sõnaõigus Euroopa seadusandlike menetluste varajases etapis ning kutsub Euroopa institutsioone ja liikmesriike üles algatama arutelu protokolli (nr 1) üle, mis käsitleb riikide parlamentide rolli Euroopa Liidus ning protokolli (nr 2) üle, mis käsitleb subsidiaarsust ja proportsionaalsust, vaadates võimaluse korral läbi varajase hoiatamise süsteemi ja parandades sellega seega nn kollase kaardi menetluse kohaldamist;
23.

rõhutab, et pärast ELi ja Singapuri vahelist vabakaubanduslepingut käsitleva Euroopa Liidu Kohtu arvamuse 2/15 avaldamist peaks Euroopa Parlament nägema, et tema tähtsus on suurenenud ELi vabakaubanduslepingute läbirääkimiste kõigil etappidel, läbirääkimisvolituste vastuvõtmisest alates ja lepingu lõpliku sõlmimisega lõpetades; ootab Uus-Meremaaga peetavate läbirääkimiste käivitumist ning kavatseb neid hoolikalt jälgida ja nende edukale lõpuleviimisele kaasa aidata; tuletab komisjonile meelde tema kohustust läbirääkimiste kõigil etappidel (nii läbirääkimisvoorude eel kui ka nende järel) Euroopa Parlamenti kiiresti ja täielikult teavitada; kavatseb läbirääkimiste ja tulevase lepinguga seotud õiguslikke ja regulatiivseid küsimusi uurida nii, et see ei piira tema kui kaasseadusandja eelisõigusi; rõhutab oma keskset kohustust toimida ELi kodanike esindajana ning on valmis läbirääkimiste käigus kaasavaid ja avatud arutelusid hõlbustama;
9.

tunnistab, et Euroopa lisaväärtuse taotlemine on põhiküsimus, mis tuleb lahendada, ja nõustub, et liidu eelarve peaks muu hulgas olema vahend aluslepingu eesmärkide saavutamiseks ja Euroopa mõõtmega avalike hüvede tagamiseks; juhib siiski tähelepanu sellele, et Euroopa lisaväärtuse mõiste on mitmetahuline ja selle tõlgendamiseks on mitu viisi, ning hoiatab võimalike katsete eest kasutada lisaväärtuse määratlust selleks, et seada ELi meetmete ja programmide asjakohasus puhtalt kvantitatiivsetest või lühiajalistest majanduslikest kaalutlustest lähtudes kahtluse alla; usub, et ilmne lisaväärtus on olemas juhul, kui Euroopa tasandil võetud meetmega: — on võimalik saavutada enam kui riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi jõupingutustega (ülekanduv mõju), — stimuleeritakse meetmeid riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, et täita ELi aluslepingute eesmärke, mis vastasel juhul jääksid saavutamata, — toetatakse meetmeid, mis oma väga suure rahavoo vajaduse tõttu on rahastatavad üksnes ELi tasandil ressursse koondades, või — aidatakse luua ja toetada rahu ja stabiilsust nii ELi naabruskonnas kui ka kaugemal; innustab komisjoni Euroopa lisaväärtuse mõistet edasi arendama, võttes arvesse piirkondlikke eripärasid; kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku asjakohaste tulemusnäitajate kasutuselevõtmiseks;
G.

arvestades, et glüfosaadi loa praegune kehtivusaeg lõppeb hiljemalt 31. detsembril 2017; arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse suhtes on endiselt kahtlusi; arvestades, et EFSA jõudis 2015. aasta novembris järeldusele, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne ja Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) jõudis 2017. aasta märtsis järeldusele, et klassifitseerimine ei olnud õigustatud; arvestades, et vastupidiselt sellele liigitas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus (IARC) glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeensete ainete hulka;
I.

arvestades, et Austraalia on osaline Vaikse ookeani ülese partnerluse (TPP) läbirääkimistes, mis on lõpule viidud, kuid mille tulevik on veel ebakindel, ning käimasolevates Aasia ja Vaikse ookeani piirkondliku laiaulatusliku majanduspartnerluse läbirääkimistes, milles osalevad Austraalia tähtsaimad kaubanduspartnerid; arvestades, et Austraalial on alates 2015. aastast vabakaubandusleping Hiinaga;