[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 18.5.2005

KOM(2005) 196 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE NING EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE

Tugevam ELi ja USA partnerlus ning avatum turg 21. sajandil

SELETUSKIRI

1. ELi ja USA deklaratsiooniga majandusliku partnerluse tugevdamise kohta, mille osas lepiti kokku ELi ja USA 2004. aasta tippkohtumisel, kutsuti üleatlandilisi partnereid arendama tulevikusuunalist strateegiat USA ja ELi majandussuhete parandamiseks. Deklaratsiooniga kutsuti osapooli mõlemalt poolt Atlandi ookeani hindama kahepoolset majandussuhet ning uurima võimalusi kaubanduslike, regulatiivsete ja investeerimistõkete kaotamiseks.

2. ELis alustati 30. septembril 2004. aastal avaliku konsulteerimisega Interneti teel. Äriettevõtetel, keskkonna- ja tarbijaorganisatsioonidel, ametiühingutel ning teistel huvitatud rühmadel ja isikutel paluti avaldada arvamust takistuste kohta, mida nad kohtavad Atlandi teisel kaldal kauplemisel või investeerimisel. Lisaks võisid huvitatud osapooled edastada oma seisukoha kahel sellesisulisel komisjoni organiseeritud konverentsil.

3. Osapoolte tagasiside põhjal selgitas komisjon välja küsimused, millele tuleks koostöös USAga leida lahendused. Komisjoni välja pakutud algatused moodustavad paketi, mille eesmärgiks on arendada ELi ja USA kaubandust ning investeeringuid järgnevatel aladel:

- üleatlandilise turu reguleerimine;

- teadmised ja uuendustegevus;

- paremini korraldatud, turvalisemad piirid kaubanduse ja investeeringute kiirendamiseks.

4. Tarnemehhanismide küsimuses teeb komisjon ettepaneku ühendada sektoriteülene siduv ja mittesiduv lähenemine eesmärgiga anda uut hoogu ELi ja USA majanduspartnerlusele ning parandada selle kvaliteeti, võttes aluseks meie püüdlused edendada säästvat arengut. Siia kuulub kokkuleppe sõlmimine tõhusama reguleerimisalase koostöö edendamise üle.

5. Kõigile hilisematele siduvatele kohustustele antakse eelhinnang vastavalt teatisele mõjuanalüüsi kohta[1]. Lisaks analüüsitakse komisjoni käesolevast teatisest tulenevate ja nõukogu volitust nõudvate ettepanekute mõju säästvale arengule kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega.

6. Teatises tuuakse välja ka mitmed ettepanekud üleatlandilise partnerluse laiema poliitilise struktuuri tugevdamiseks.

SISUKORD

1. Sissejuhatus 4

2. Põhiprintsiibid 4

3. Algatused üleatlandilise turu paremaks toimimiseks 6

3.1. Üleatlandilise turu reguleerimine 6

3.1.1. Regulatiivpoliitiline koostöö 6

3.1.2. Investeeringute hõlbustamine 8

3.1.3. Konkurentsipoliitika ja selle rakendamine 8

3.1.4. Riigihanked 8

3.1.5. Lennundus 9

3.1.6. Mereveoteenused ja merendusküsimused 9

3.1.7. Finantsturud 9

3.1.8. Inimeste vaba liikumine 10

3.1.9. Kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine 10

3.2. Teadmised ja uuendustegevus 10

3.2.1. Uued tehnoloogiad 10

3.2.1.1. Side- ja infotehnoloogia (ICT): innovatsiooni käsitlev seadusandlus 10

3.2.1.2. Kosmos 11

3.2.2. Intellektuaalomand 11

3.2.3. Uurimis- ja arendustegevus 12

3.2.4. Energeetika ………………………………………………………………………...13

3.2.5. Haridus ja kutseõpe 12

3.3. Paremini korraldatud ja turvalisemad piirid kaubanduse ja investeerimise kiirendamiseks 13

4. Majanduslike eesmärkide saavutamine 14

4.1. Poliitilised töövahendid 14

5. ELi ja USA suhete laiem struktuur 15

5.1. Uus üleatlantiline üleatlandiline tegevuskava – sõltumatu hinnang 16

5.2. ELi ja USA suhetele poliitilise maine tõstmine 17

6. Järeldused ja soovitused 18

1. SISSEJUHATUS

Käesolevas teatises esitatakse ülevaade ELi ja USA 2004. aasta tippkohtumisel koostatud ELi ja USA majanduspartnerluse tugevdamise deklaratsiooni (edaspidi "Dromolandi deklaratsioon") põhjal ELi ja USA vahelise kaubanduse ja investeeringute arendamiseks välja pakutud algatustest. Need algatused hõlmavad reguleerimisalast koostööd, teenuseid (sealhulgas lennundust ja finantsturge), investeeringuid, konkurentsi, riigihankeid, uuendusi ja uusi tehnoloogiaid ning kaubanduse ja julgeoleku ühisala. Pakutakse välja raamistik, mis seab mõlemale partnerile kohustuse töötada välja kõikides sektorites endale võetud kohustuste täitmiseks vajalikud meetmed, eesmärgiga anda uut hoogu ELi ja USA majanduspartnerlusele ja parandada selle kvaliteeti ning tegutseda tõketeta üleatlandilise turu suunas. Kava kohaselt peaks see andma asjaomastele reguleerivatele asutustele vajalikud vahendid koostöö edendamiseks ja regulatiivprobleemide tekkimise vältimiseks. Poliitiline järelevalve aitab tagada tulemustele suunatud kohustuste täitmist. Komisjon teeb seetõttu ettepaneku, et ELi ja USA 2005. aasta tippkohtumisel sõlmitaks nimetatud valdkondades töö alustamiseks majandusdeklaratsioon. Säilitada tuleks võimalus edendada mitmeid nimetatud valdkondi siduvate kokkulepete kaudu. Käesoleva teatisega tuuakse välja ka mitmed ettepanekud üleatlandilise partnerluse laiema poliitilise struktuuri tugevdamiseks.

2. PÕHIPRINTSIIBID

Majandussuhted on ELi ja USA pidevalt laienevate suhete alustala. Nende tugevus on aidanud luua tingimused üleatlandiliste poliitiliste suhete õitsemiseks viimastel aastakümnetel.

ELi ja USA 2004. aasta Dromolandi tippkohtumisel otsustasid juhid otsida koostöövahendeid ja parimaid töötavasid majanduskasvu, töökohtade loomise ja uuenduse toetamiseks ning kutsusid osapooli mõlemal pool Atlandi ookeani pakkuma välja ideid üleatlandilise majandusliku lõimumise edendamiseks. Nende eesmärk oli võtta 2005. aasta tippkohtumisel vastu tulevikusuunaline strateegia ELi ja USA majanduspartnerluse tugevdamiseks. ELi huvirühmade kolm kuud väldanud konsulteerimine kestis kuni 31. detsembrini 2004. Huvirühmade vastustest selgub palju konstruktiivseid ideid. Enamikus vastustes keskendutakse vajadusele kaotada mittetariifsed tõkked, eriti reguleerimise, kaubanduse ja julgeoleku küsimustes[2]. Huvirühmade arvates on üleatlandiliste majandussuhete taaselustumise eeltingimuseks ka edusammud Lissaboni strateegia järgimises. Teatises tehakse ettepanekuid majanduslikku lõimumist arendavaks ELi ja USA ühisstrateegiaks. Arvesse võetakse ka ELi ja USA suhete aluseks olevate poliitiliste struktuuride tugevdamise võimalusi.

ELi ja USA kahepoolsed kaubandus- ja investeerimissuhted on maailma laiahaardelisimad. 2003. aastal ulatus ELi ja USA kaupade ja teenuste käibe kogusumma 600 miljardi euroni. Ehkki kaubandusvaidlused leiavad teabevahendites laiemat kajastamist, puudutavad need vähem kui 2% kogusummast. ELi ja USA majandussuhetes hakkavad üha enam tooni andma välismaiste otseinvesteeringute suured vood mõlemas suunas. 2003. aastaks oli investeeringute kogusumma jõudnud osakutena 1,4 triljoni euroni (766 miljardit euro väärtuses ELi otseinvesteeringuid USAsse ning umbes 640 miljardi euro väärtuses USA otseinvesteeringuid Euroopasse). Kuni 14 miljonit töökohta ELis ja USAs sõltuvad üleatlandilistest kaubandussidemetest. Lisaks tuleks konkurentsivõimet tugevdada ärisisendite maksumuse vähendamisega, reguleerimisalase koostöö edendamisega rahvusvahelisel tasandil, intellektuaalse omandi õiguste arendamisega ning kolmandate riikide turgude avamisega.

Kahepoolsete majandussidemete ulatusele vaatamata avaldavad paljud elemendid jätkuvalt kaubandusele ja investeeringutele[3] mõju. Paremal regulatiivraamistikul on tähtis roll nende sidemete tugevdamisel ja kaubandusvõimaluste laiendamisel. Esiteks on regulatiivsete takistuste kulud mitmel alal jätkuvalt suured. Nende takistavate asjaolude kaotamine võib ettevõtjate ja tarbijate jaoks kaasa tuua suuri sektorikasumeid. Teiseks peame kasvu ja uuenduste aluseid tugevdama sellega, et teeme suuremaid edusamme meie teadmistel põhinevate majanduste arendamiseks ja lõimimiseks. Kolmandaks seisavad nii ELil kui ka USA-l ees tõsised sisemised ja välised majanduslikud katsumused. USA-l on suured eelarve- ja kaubavahetusbilansi puudujäägid, EL aga peab tegelema pettumust valmistavate kasvunäitajatega. Lõpuks peavad nii EL kui ka USA tähelepanu pöörama selliste võimsa kasvuga majandussüsteemide nagu Hiina ja India üha teravnevale konkurentsisurvele.

EL on väljakutsetele reageerinud Lissaboni strateegia uuendamisega, nähes ette tihedamat lõimumist ning uusi püüdeid rahvusvahelise regulatiivse ja haldusliku lähenemise suunas[4], säilitades samas säästva arengu pikaajalise eesmärgi. Nii aitab ELi ja USA majandusliku partnerluse süvendamine kaasa töökohtade loomise, kasvu ja uuenduste toetamise laiemale eesmärgile, edendades samaaegselt kaubandust ja investeeringuid. Mitmed nendest küsimustest puudutavad säästvat arengut kõigis selle mõõtmetes (s.t keskkonna-, sotsiaal- ja majandusküsimused). Säästev areng peaks seega olema ELi ja USA majanduspartnerluses tähtsal kohal.

WTO Doha arengukava elluviimine on ülemaailmse säästva arengu tähtsaim prioriteet. EL ja USA teevad selles küsimuses koostööd. ELi ja USA vabakaubanduskokkulepe (FTA) võib seda mitmepoolset prioriteeti õõnestada. WTO on õige foorum tariifide vähendamise arutamiseks. Kahepoolsed majandusalgatused ELi ja USA vahel peaksid täiendama WTO protsessi ning olema suunatud peamistele takistustele, mis on olemuselt põhiliselt regulatiivsed. ELi ja USA FTA ei puudutaks seda ELi ja USA majandussuhete põhilist valukohta.

Ehkki nii ELi kui ka USAd huvitavaid makroökonoomilisi küsimusi arutatakse mitmetel mitmepoolsetel foorumitel, aitaks omavaheline arvamustevahetus sellistes küsimustes arendada ühist analüüsi. See tugevdaks ELi ja USA partnerlust ning hõlbustaks mitmepoolsetel foorumitel makroökonoomilistes küsimustes konsensuse loomist.

3. ALGATUSED ÜLEATLANDILISE TURU PAREMAKS TOIMIMISEKS

3.1. Üleatlandilise turu reguleerimine

3.1.1. Regulatiivpoliitiline koostöö

Üleatlandilise majanduse kasvades on muutunud üha selgemaks, et regulatiivset horisonti laiendamata pole enam võimalik rahuldada nõudmist ausama konkurentsi ning tarbijate ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse järele. See mõistmine on kaasa toonud sagedasemad ja tihedamad kontaktid ELi ja USA reguleerivate asutuste, sealhulgas konkurentsiasutuste vahel. Sellised kontaktid on olulised, sest reguleerimine vaakumis võib majandust moonutada ja isegi kahjustada. Demokraatlik õiguspärasus ja aruandekohustus nõuavad aga reguleerimise autonoomia ning kõrgeimate tervise-, ohutus-, keskkonna- ja tarbijakaitsestandardite tagamist.

Üldiselt leitakse, et üleatlandiline turg toimib ladusalt. Seda tõendab igapäevaste kauba- ja kapitalivoogude suurus. Mõnel alal vajatakse aga tugevamat dialoogi ja koostööd, eriti enne reguleerimist, et vältida ELi ja USA strateegiate lahknevust, mis võib suurendada kulusid ja kärpida kasvupotentsiaali, teenimata enam tarbijate, ettevõtjate või teiste osapoolte huve.

Ehkki ELi ja USA reguleerimisalases koostöös on tehtud olulisi edusamme, pole kadunud probleemid. Oluline on leida koostöö vorm, mis sisendaks reguleerijatesse arusaamist, et ehkki nende peatähelepanu peab jääma kodumaisele valijaskonnale, on nad nüüd ka üleatlandilise turu kaasvalitsejad ja -reguleerijad.

Reguleerivate asutuste koostöö parandamiseks astutud sammud hõlmavad ELi ja USA reguleerimisalase koostöö ja läbipaistvuse juhised, mis koostati aastal 2002. Süstemaatilisem lähenemine töötati välja juunis 2004 ELi ja USA reguleerimisalase koostöö juhiste raames. Need vabatahtlikud vahendid puudutavad tööstustooteid. Need on samm edasi ning panevad aluse koostööle mitmes valdkonnas, suurendades üldist teadlikkust ELi ja USA reguleerimisalase koostöö tugevdamise vajadusest ning huvirühmad on neid tunnustanud. Siiski pole need vahendid ikka veel piisavalt nähtaval. Nende tõhus rakendamine sõltub tihti olemasolevate vahendite seas prioriteetide määramisest või regulatiivsete mandaatide ja volituste olemusest. Seetõttu on reguleerivate asutuste osalemine koostöös varieeruv.

Nii näitavad kogemused vajadust väga kõrgetasemelise poliitilise toe, nagu ka planeerimismehhanismi järele, mis võimaldaks identifitseerida valdkonnad, milles tuleks rohkem ära teha, ja arendaks regulaarselt asjaomaseid eesmärke ja prioriteete. Reguleerimisalaste dialoogide kogemused mitmes valdkonnas näitavad ka seda, et kõigile ei sobi täpselt ühesugune mudel ja et tuleb toimida paindlikult, sest mõned dialoogid juba toimivad hästi. Saadud kogemustele toetudes peaksid EL ja USA nüüd astuma reguleerimisalase koostöö tugevdamiseks kvalitatiivselt olulise sammu. Seejuures tuleb säilitada valdkonnapõhine lähenemine ning võtta kasutusele rida vajalikke meetmeid, mis ulatuvad teabevahetusest ja usalduse suurendamisest õigusaktide muutmiseni.

Tugevdatud lähenemine peaks hõlmama:

- Tihedamat eelnevat koostööd, mis hõlmab järgmisi võtmeelemente:

- komisjoni ja USA reguleerivate asutuste aasta töökavade õigeaegne vastastikune vahetamine;

- "kuuma liini” kasutamine, mille kaudu üks osaleja palub endaga konsulteerimist teise osaleja kavandatavate regulatiivalgatuste osas, kui need võivad mõjutada talle olulisi huve;

- nende valdkondade identifitseerimine, kus koostööga kõige tõenäolisemalt kaasnevad suuremad majanduslikud hüved;

- uute standardite või poliitiliste algatuste arengustaadiumis rahvusvaheliste standardiorganisatsioonidega konsulteerimine;

- majandus-, sotsiaal- ja keskkonnamõjude proportsionaalse ja osapoolte piire ületava hindamise edendamine;

- riskianalüüsi parimate praktikate vastastikune vahetamine ja arendamine seoses tarbija- ja keskkonnakaitsega, võttes arvesse ettevaatusprintsiipi;

- lisameetmed teineteise reguleerimiskorra mõistmise parandamiseks ning regulatiivsete lähenemiste ja vahendite tõhusama ning ühtsema kohaldamise edendamiseks. See hõlmaks parimate praktikate vahetamist, suunates tähelepanu näiteks läbipaistvussätetele ja avalikule konsulteerimisele.

- Samaväärsuse tunnistamine juhul, kui erinevad määrused ja standardid tagavad samaväärse kaitse- ja kvaliteeditaseme;

- Ühiste standardite väljatöötamine, kui see on vajalik.

3.1.2. Investeerimise hõlbustamine

Hoolimata investeeringuvoogude tähtsusest ELi ja USA majandussuhetele, on USA poolel säilinud anomaalsed omandipiirangud, mis ületavad julgeoleku tagamiseks minimaalselt vajaliku taseme. Lennundussektoris annaks välisomandi piirangu kaotamine mõlemal pool Atlandi ookeani lennuettevõtetele parema ligipääsu rahvusvahelisele kapitalile, mis omakorda parandaks ülemaailmse tegevuse võimalusi, kasvu, konkurentsivõimet ning konkurentsi- ja tarbijahüvede edendamist. Üldisemalt teeb ELi ettevõtetele muret ka see, et USA välisinvesteeringute komisjoni (CFIUS) kaasabil läbi viidavates läbivaatus- ja teavitamismenetlustes on ebaproportsionaalselt palju ruumi järelevalvele ja korporatiivse halduse nõuetele, ning üle kontrollitakse ka tundlik personal. EL peaks taotlema seda, et USA kaotab omandipiirangud ning asendab need lihtsustatud, mõistlike ja proportsionaalsete teavitamisnõuetega, vajadusel siduvate sätete kaudu.

Veel üks küsimus on õiguserikkumiste reformi edendamine USAs, mis on teravalt Euroopa investorite huviorbiidis, sest kahtlased kahjunõuded põhjustavad neile USA investeerimiskeskkonnas kõige rohkem ebakindlust.

3.1.3. Konkurentsipoliitika ja selle rakendamine

Kuna ELi ja USA majandus on üha tihedamalt kokku põimunud, toovad ettevõtete ühinemised ja omandamised ühel pool Atlandi ookeani üha sagedamini kaasa konkurentsipoliitilisi tagajärgi teise poole jurisdiktsioonile. Euroopa Komisjon ja USA konkurentsiasutused teevad tihedat koostööd 1991. ja 1998. aasta kokkulepete alusel, kooskõlastades täitetoiminguid ning vahetades mittesalajast teavet. Ühisuurimisele alluvate rahvusvaheliste kartellide osas võib salajase teabe vahetamist lubava raamistiku puudumine tõhusat koostööd takistada. EL ja USA peaksid uurima võimalusi sellist teabevahetust takistavate probleemide lahendamiseks.

3.1.4. Riigihanked

Riigihangete turu avamine USA ja ELi vahel suurendaks Euroopa konkurentsivõimet ning looks ELi ettevõtetele (sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele) uusi võimalusi. Ehkki WTO riigihankeid käsitlev kokkulepe (GPA) suurendab tunduvalt mõlema poole hankevõimalusi, on USA olukorra parandamisele alati vastu seisnud. ELi ettevõtted toovad turulepääsu takistuste nimekirjas ära esmajoones “Buy America” sätted, väikeettevõtete seaduse ja riigi tasandi eelistused.

Olukorra parandamiseks tuleb suhteid USAga riigihangete valdkonnas arutada kahepoolsel ja „GPA-pluss“ baasil. Lisaks tuleb eelnevalt tehtud töö põhjal luua kõrvalmeetmed, mis parandavad mõlema poole ligipääsu pakkumiskonkurssidele, sealhulgas suurendades elektrooniliste pakkumiste kasutamist.

Lisaks peaksid EL ja USA tugevdama kooskõlastustegevust ja koostööd eesmärgiga edendada mõnepoolseid ja mitmepoolseid läbirääkimisi riigihangete osas: vaatama läbi GPA (teksti ja ulatuse), laiendama GPA liikmeskonda ning alustama läbirääkimisi GATSi kohase teenuste riigihangete mitmepoolse kokkuleppe üle.

3.1.5. Lennundus

Läbirääkimised tervikliku ELi ja USA lennuteenuste kokkuleppe üle annavad meile suurepärase võimaluse muuta tihedamad üleatlandilised suhted konkreetsemateks. Lennundusteenused on hetkel surutud regulatiivraamistikku, mis peegeldab 1940. aastate poliitilist ja tehnoloogilist olukorda. Kokkulepe avaks USA ja ELi lennuettevõtetele uusi tegevusvõimalusi ning võiks kaasa tuua tohutuid majanduslikke hüvesid (vähemalt viie miljardi USD väärtuses tarbijahüvesid aastas, üle 17 miljonilise reisijate arvu kasvu aastas, uusi töökohti mõlemal pool Atlandi ookeani). Terviklik ELi ja USA kokkuleppe looks üleatlandilistele lennundusteenustele tugeva majandusliku ja juriidilise aluse. Aeg läbirääkimiste jätkamiseks on küps, kusjuures keskenduda tuleb laiema üleatlandilise majanduse märkimisväärsele kasule. Läbirääkimisi tuleb jätkata 2004. aasta juunis esitatud kokkuleppe projekti põhjal. Edu tuleb saavutada kokkuleppe mitmete võtmepunktide alal: reguleerimisalane koostöö (eriti julgeoleku, riigiabi ja konkurentsi küsimustes) ning liiklusõigused. USA valitsus arutab olulise küsimusena USA lennuettevõtete omandi- ja kontrollieeskirju.

3.1.6. Mereveoteenused ja merendusküsimused

Mereveod on maailma- ja üleatlandilises kaubanduses tähtis tegur. Mereveod moodustavad 90% rahvusvahelisest kaubandusest, kusjuures mitme valdkonna, nagu näiteks konteinerveo aastane kasvumäär on jätkuvalt kahekohaline. ELi ja USA meretööstused on juba iseenesest suure majandusliku tähtsusega ning rahvusvahelise kaubanduse jaoks üliolulised. Piirav poliitika võib pärssida majanduslikku arengut ning ülemaailmse kaubanduse laienemist. Läbi tuleb vaadata merendusvaldkonna regulatiivne raamistik, eriti julgeolekumeetmete alal, kus tuleb arendada koostööd.

Euroopa Komisjon on alustanud kõikehõlmava merenduspoliitika väljatöötamist, samas kui USA valitsus võttis 2004. aasta detsembris vastuseks USA maailmamerepoliitika komisjoni 2004. aasta septembri aruandele vastu maailmamere tegevuskava. Koostööd selles valdkonnas võiks veelgi tugevdada ning see peaks hõlmama selliseid küsimusi nagu maailmamere rahvusvaheline haldamine ja mereõigus, andmevahetus, teadustöö, merejulgeolek ja keskkonnakaitse ning maailmamere ja selle ressursside säästev majanduslik kasutamine.

3.1.7. Finantsturud

Ligipääs kapitalile on investeeringute ja uuenduste allikas. ELi ja USA finantsturud on juba tihedalt lõimunud, mida tõendavad märkimisväärsed ristinvesteeringud ja kapitalivood. Ometi peaks lõimumine olema veelgi suurem. ELi ja USA finantsturgude tõeline lõimumine võib alandada kaubanduskulusid mõlemal pool Atlandi ookeani 60% võrra, mis omakorda suurendaks kaubandusmahtu 50% võrra ning alandaks omakapitali kulusid 9%. Samas on määruste lahknemisel või "ülekandumisel" ühest jurisdiktsioonist teise märkimisväärsed kaudsed mõjud. Mõnes valdkonnas, näiteks USA kindlustussektoris, on siiani säilinud traditsioonilised turutõkked.

EL ja USA on veendunud vajaduses suurendada vastastikust lähenemist ja funktsionaalse samaväärsuse aktsepteerimist sellistel võtmealadel nagu raamatupidamis- ja auditistandardid, pankade kapitali adekvaatsuse nõuded ja panganduse ja teiste finantsturgude, eriti finantskonglomeraatide raamtingimused. Finantsturgude reguleerimisalase dialoogi raames (FMRD) Atlandi mõlema kalda erinevate osalejate vahel on edukalt käsitletud mitmeid võtmeküsimusi, nagu näiteks Sarbanes-Oxley seaduse mõningad rakenduslikud aspektid, ELi ettevõtete võimalus lahkuda USA börsidelt ning vajadus raamatupidamisstandardite lähenemise järele. Nüüdseks on viimases küsimuses saavutatud poliitiline kokkulepe. Lähitulevikus peaks saavutatama USAs tegutsevate Euroopa emitentidele kohaldatavate rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite (IAS) tunnustamine; algama peaks kaubandusriskide kindlustuse vastastikust tunnustamist käsitlev arutelu ja edasikindlustussektoris tuleks leida lahendus USAs tegutsevate ELi edasikindlustusandjatele esitatavate tagatisnõuete kaotamiseks. Laiemates küsimustes, nagu näiteks korporatiivsele halduse osas, peaksid Euroopa Komisjon ja vastavad USA asutused jätkama üleatlandilise korporatiivse halduse dialoogi (TCGD) kontekstis laiahaardelise dialoogi toetamist.

3.1.8. Inimeste vaba liikumine

ELi teatud liikmesriikide kodanikel, kes soovivad külastada USAd, ei ole isegi õigust taotleda viisanõudest loobumist. ELi eesmärk on tagada USA lühiajalise viisavabaduse laienemine kõigile ELi liikmesriikidele.

Äritegevuse osas on investeerimine ja sidusettevõtete kaudu kaubitsemine muutumas üleatlandilise majanduse taganttõukavaks jõuks. Oluline on töötajate vaba liikumine ELi ja USA vahel pikaajalise võõrriigis viibimise eesmärgil. Tuleks uurida erilise staatusega "usaldatavaid isikuid" puudutava reisialgatuse võimalikkust, et hõlbustada välisreisijate liikumist, unustamata seejuures turvameetmeid.

3.1.9. Kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine

Kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise puudumine takistab spetsialistide liikumist ning pidurdab teenuste sektori konkurentsi. Ometi on katsed jõuda vastastikuse tunnustamise kokkulepeteni selles valdkonnas ebaõnnestunud, sest vaja on teha erakordselt suuri jõupingutusi, eriti USA osariikide jurisdiktsiooni probleemide lahendamisel. Kõnealuses kontekstis tuleks läbirääkimised keskendada sektoritele, kus kutseteenuste pakkujad ja/või kasutajad on põhjendanud majandushuve või -vajadusi.

Arhitektuuriteenuste sektoris on kutseorganisatsioonid Atlandi ookeani mõlemal kaldal üles näidanud erilist huvi vastastikuse tunnustamise kokkuleppe vastu ning on selle arutamisel teinud edusamme. Nõukogu on andnud komisjonile volitused vastastikuse tunnustamise kokkuleppe läbirääkimiste osas nimetatud valdkonnas, nii et komisjon võib pidada läbirääkimisi USAga selliste nõudlusel põhinevate vastastikuse tunnustamise kokkulepete üle. Selles suhtes tuleks USAd julgustada andma poliitilist toetust kutsealade esindajate vaheliste arutelude tulemustele, eesmärgiga sillutada teed siduvale vastastikuse tunnustamise kokkuleppele, mis sõlmitaks rahvusvaheliste kokkulepete läbirääkimiste osas pädevate ametiasutuste vahel.

3.2. Teadmised ja uuendustegevus

3.2.1. Uued tehnoloogiad

3.2.1.1. Side- ja infotehnoloogia: uuendustegevuse reguleerimine

Reguleerivad asutused mõlemal pool Atlandi ookeani seisavad silmitsi digitaalmajanduse kiirest arengust ning telekommunikatsiooni, arvutitehnoloogia ja ringhäälingu ühtesulandumisest tulenevate väljakutsetega. Huvirühmadele mõlemal pool Atlandi ookeani teevad muret vastukäivate reguleerimiskeskkondade tulemusel tekkida võivad takistused. Euroopa Komisjon ja Ameerika Ühendriigid juba arutavad olulisemaid probleeme ELi ja USA infoühiskonna dialoogi raames, kuid tõhusam eelkoordineerimine aitaks edaspidi ära hoida põhjendamatute lahknevuste tekkimist ning soodustaks uuenduslike tehnoloogiate arengut kummalgi pool Atlandi ookeani.

Side- ja infotehnoloogia arendamisel on tööpõld ühiste võimaluste ja ohtude osas tegutsemiseks piisavalt lai. EL ja USA peaksid soodustama selliste võtmetehnoloogiate nagu lairiba, raadiosageduse määramise seadmete ja muude innovaatiliste tehnoloogiate laialdast kasutuselevõttu, mis võiks aidata kaasa üleatlandilise uuendustegevuse ja majanduskasvu edendamisele. Samal ajal tuleks tõkestada kuritarvitusi, mis vähendavad nende tehnoloogiate võimalusi kõikide kasutajate jaoks, tehes seda näiteks koostöö kaudu, mille eesmärk on vähendada rämpsposti hulka ja toetada võitlust näiteks selliste ohtudega nagu „nuhkvara” ja teised „õelvara” vormid.

3.2.1.2. Kosmos

Osaliselt tänu ekspordipiirangutele on USA säilitanud juhtpositsiooni sellistes nišivaldkondades nagu teatud satelliidikomponentide tootmine. Kuid nagu on näidanud Galileo suhtes vastu võetud kokkuleppe, on nüüdsest võimalik kõnelusi pidada võrdsetel alustel, lähtudes vastastikuste huvide määratlemisest ning luues soodsa koostöökeskkonna kosmoseuuringuteks ja kaubanduslike lahenduste leidmiseks selles hea kasvupotentsiaaliga kõrgtehnoloogia valdkonnas.

EL ja USA peaksid algatama liigendatud dialoogi, mis hõlmaks kahte üliolulist aspekti. Esiteks, koostöö edendamist sellistes võtmevaldkondades nagu maapinna kaugseire, satelliitnavigatsioon (Galileo, GPS), elektrooniline side, kosmoseteadus ja -uuringud ning arengumaade abistamine kosmosega seotud tegevuses. Teiseks, paralleelset tegelemist säilinud reguleerivate tõketega, et luua hästitoimiv üleatlandiline kosmosetööstuse turg. Siinkohal on võtmeküsimuseks mittevajaliku kontrolli kaotamine, mis tuleneb USA rahvusvahelise relvakaubanduse eeskirjadest (ITAR), ning rahvusvahelise laskeseadeldiste turu liberaliseerimine.

3.2.2. Intelle ktuaalomand

Intellektuaalomandi õiguste kaitse uuenduse, tööhõive ja konkurentsi soodustamiseks on nii ELi kui ka USA üks peamisi majanduseesmärke. Võidelda tuleb nii ohjeldamatu võltsimise kui ka piraatluse vastu, vähendades samas kulukaid erinevusi intellektuaalomandi kaitses kummalgi pool Atlandi ookeani.

Tuginedes mitmekordselt suurenenud otsustavusele, mida EL on näidanud oma 2004. aasta jõustamisdirektiiviga, peaksid EL ja USA tugevdama koostööd intellektuaalomandi jõustamise küsimustes, alustades kontrollimisest, kas enda valdustes on kõik korras, ning liikuma seejärel intellektuaalomandi küsimuste juurde valitud kolmandates riikides, tehes seda eelkõige ühiste jõupingutuste kaudu võitlemiseks piraatluse ja võltsimise vastu. Probleemile laiemalt lähenedes tuleks jätkuvalt tegeleda oluliste õiguslike küsimustega, näiteks seoses patentidega (uurida leidlikke mooduseid, kuidas vähendada lõhet “esimesena leiutamise” ja “esimesena registreerimise” vahel) ja uute tehnoloogiatega seotud ringhäälinguorganisatsioonide kaitsega. Intensiivset dialoogi peaks toetama USA valmisolek rakendada intellektuaalomandi õigustega seotud WTO otsuseid ning toetada Euroopa Ühenduse täielikku osalemist WIPO komiteedes, milleks ühendusel on vajalik pädevus. Ühtlasi tuleks tagada, et intellektuaalomandi õigused digitaalses meedias areneksid viisil, mis säilitaks traditsioonilise kohustuse hoida sisu omanike ja tarbijate huvid tasakaalus.

3.2.3. Uurimis- ja arendustegevus

Lissaboni tegevuskava uuendamisel lähtuti eelkõige arusaamast, et teadus- ja arendustegevus mängib konkurentsivõime ja majanduskasvu stimuleerimisel olulist rolli. Ühtlasi on ELis juba mõnda aega mõistetud, kuivõrd oluliselt saaks teadmistepõhise majanduse idee realiseerumisele ELis kaasa aidata kolmandate riikide uurimis- ja teadusinstituutide kaasamisega järjestikustesse raamprogrammidesse. Alates 1998. aastast[5] on ELi ja USA teadus- ja tehnoloogiakokkuleppe raames ellu viidud arvukalt üritusi, nende hulgas siiani jätkuvaid koostööprojekte, milles osalevad USA ettevõtted ja uurimisinstituudid sellistest valdkondadest nagu tööstuslikud materjalid, kütuseelemendid, arukad tootmissüsteemid, biotehnoloogia[6] ja kliimamuutus. Eelseisva teadus- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi raames peaks koostöö nii neis kui ka muudes valdkondades veelgi tugevnema.

EL ja USA peaksid jätkama koostööd, et määrata kindlaks teaduskoostöö eelisvaldkonnad eesmärgiga:

- aidata kaasa üleatlandilisele majanduskasvule, arendada uusi üleatlandilisi turge (näiteks vesinikkütuseelementide tehnoloogiate ja nanotehnoloogia alal) ning leida lahendusi ühistele reguleerimisest tulenevatele väljakutsetele;

- edendada turvalist majanduskeskkonda, eelkõige koostöö kaudu USAga kodanike turvalisusega seotud valdkondades. See hõlmab nii neid valdkondi, mis on määratletud komisjoni ettevalmistavas meetmes (KOM(2004)72 (lõplik)) julgeolekualase uurimistöö kohta (näiteks keemilise ja bioloogilise terroriohu vastane kaitse ja kriisijuhtimise täiustamine), kui ka selliseid side- ja infotehnoloogia valdkonnaga seonduvaid teemasid nagu infoühiskonna tehnoloogiate programmi keeruliste võrgusüsteemide ja teabe infrastruktuuride turvalisus ja usaldusväärsus.

3.2.4. Energ eetika

Võttes arvesse kõrgeid ning pidevalt muutuvaid naftahindu ning vajadust pöörata tähelepanu kliimamuutustele, peaksid EL ja USA tegema tihedamat koostööd, tõhustamaks poliitilist dialoogi energiatõhususe ja taastuva energia teemadel, ning arendama keskkonnasäästlikke tehnoloogiaid (näiteks süsiniku sidumine ja säilitamine ning muud süsinikutehnoloogiad).

3.2. 5. Haridus ja kutseõpe

E L ja USA peaksid jätkama koostööd selle nimel, et uuendada ja tugevdada 2005. aasta lõpus kehtivuse kaotavat kõrghariduse ja kutseõppealast kokkulepet, mille eesmärk on edendada inimestevahelist dialoogi ning arendada poliitilise orientatsiooniga meetmeid sellistes valdkondades nagu haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteet ja ühitatavus, kõikide juurdepääs elukestvale õppele ning haridus- ja õppesüsteemide avamine kogu maailmale. Uurida tuleks teadustegevuse edendamise võimalusi, samuti võimalusi õppejõudude, teadlaste ja üliõpilaste vahetuseks valdkondades, mis aitavad kaasa ELi ja USA majandussuhete süvendamisele.

3.3. Paremini korraldatud ja turvalisemad piirid kaubanduse ja investeeringute kiirendamiseks

11. septembri 2001. aasta sündmuste tagajärjel kehtestasid valitsused kõikjal maailmas uusi turvameetmeid. Huvirühmad mõlemal pool Atlandi ookeani on rõhutanud nende meetmete mõju rahvusvahelisele kaubandusele. Eriti keeruline ülesanne on leida tasakaal kõrgendatud turvameetmete ning avatud ja turvalise kaubavahetuse ja reisijateveo jätkumise vahel. Sujuvam kaubavahetus ja tõhusamad turvameetmeid ei ole omavahel vastuolus. Kaubandust soodustavad meetmed, mille eesmärk on tagada ühtsed mängureeglid ning kiirendada nõuetekohaselt tegutsevate ettevõtjate jaoks menetlusprotsesse, võivad samuti tagada piisava kontrollitaseme.

Tuginedes heale tööle, mida on juba tehtud ELi ja USA kokkuleppe raames täiustatud tollikoostöö kohta transpordi turvalisuse valdkonnas, peaksid EL ja USA edendama dialoogi, mis põhineb kahepoolsuse ja vastastikuse tunnustamise põhimõtetel.

Erilist tähelepanu tuleks pöörata:

- Üldiste eemärkide toetamisele, mis on sätestatud Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide kokkuleppes täiustatud tollikoostöö kohta transpordi turvalisuse valdkonnas: i) täielik turvastandardite, riskianalüüsi, kontrollimeetmete ja -tulemuste ning tööstusalaste partnerlusprogrammide kahepoolsus ja vastastikune tunnustamine ja ii) koostöö selliste meetmete alal nagu „ühe akna“ ja „ühe juurdepääsupunkti“ põhimõte ning e-toll, mis viiakse sisse ühenduse tollialastesse õigusaktidesse;

- parimate praktikate vahetamisele ja koostööle, rakendamaks ELis “volitatud ettevõtja” (AEO) kontseptsiooni. Eesmärk peaks olema minna kaugemale kui lihtsalt volitatud ettevõtja kontseptsiooni ühildatavus USA tolli ja kaubanduse terrorismivastase partnerlusprogrammiga (C-TPAT), kutsudes USAd üles oma kontseptsiooni täiustama, nii et see oleks oma ulatuselt täiesti võrdväärne ELi omaga, ning mõlema programmi vastastikuse tunnustamise ja kahepoolsuse saavutamisele;

- kokkuleppe saavutamisele USAga, mille kohaselt välditakse topeltkontrolli, mis tuleneb paralleelsete ja vahel ka vastukäivate standardite kohaldamisest. Selle asemel tuleks rohkem rõhku panna vastastikusele tunnustamisele ja kahepoolsusele. Tollikontrolli osas tuleks aktiivselt püüelda üldise eesmärgi saavutamise poole, milleks on kontrollistandardite ja -meetmete kahepoolsus ja vastastikune tunnustamine, ja

- keskendumisele läbirääkimistes USAga rahvatervise, turvalisuse ja bioterrorismiks valmisoleku ja sellele reageerimise seaduse rakendamisele, tagamaks minimaalset mõju kaubavahetusele;

- ülemaailmsete turvastandardite arengule uue tõuke andmisele, eriti edendades turvastandardeid, mille suhtes Euroopa Ühendus ja USA on Maailma Tolliorganisatsiooni (WCO), Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) kaudu kokku leppinud. Hetkel on heaks näiteks turvastandardite ja maailmakaubanduse hõlbustamise raamistiku eelnõu väljatöötamine WCO raames, mille tollikoostöönõukogu võtab vastu 2005. aasta juuni lõpus ning mida WCO liikmed seejärel täitma asuvad.

- Veel üks valdkond, millega ELil ja USAl seonduvad ühised huvid, on võitlus majandus- ja finantspettuste, rahapesu, terrorismi rahastamise, maksupettuste ja maksustamise vältimise, korruptsiooni ning muude finants- ja majandusalaste väärtegude vastu. EL ja USA peaksid seetõttu innustama oma partnereid võtma kasutusele kõrgeimaid läbipaistvus-, teabevahetus- ja pädevate asutuste vahelise koostöö standardeid.

Kui ühendus on vastavalt 2000. aastal esmakordselt esitatud taotlusele võimeline saama WCO täisliikmeks, on ta paremal positsioonil, et aidata kaasa ülemaailmsele arengule turvaküsimustes. USA toetus sellele taotlusele oleks äärmiselt oluline.

4. MAJANDUSLIKE EESMÄRKIDE SAAVUTAMINE

ELi konsulteeritud huvirühmad on rõhutanud, et varasemad ELi majandusalgatused USAga ei suutnud saavutada piisavat poliitilist tähelepanu, mis oleks lasknud neil tulemuste saavutamiseks piisavalt kaua kesta.

Komisjoni arvates peaksid 2005. aasta tippkohtumisel osalevad riigipead suunama läbirääkijaid kõigi võimaluste uurimisele, mis aitaksid saavutada ELi ja USA vahelistes majandussuhetes kvalitatiivset progressi. Poliitilist otsusekindlust kõige kõrgemal tasemel tuleks mitmekordistada, sealhulgas oleks tarvis ELi ja USA tippkohtumise kinnitust selle kohta, et töötatakse ühise eesmärgi – tõketeta üleatlandilise turu – nimel.

4.1. Poliitilised töövahendid

Vahendid, mille abil saab eespool määratletud majandusalgatusi edasi viia, peaksid hõlmama järgmist:

- kõrgetasemelise reguleerimisalase koostöö foorumi asutamine, millesse kuuluksid mõlema poole erinevate valdkondade kõrgema taseme reguleerijad, kes kohtuksid enne ELi ja USA tippkohumisi ning esitaksid tippkohtumise juhtidele iga-aastased suunised asjakohaste tulevikueesmärkide ja prioriteetidega. Foorum peaks oma töös arvestama ja edasi arendama punktis 3.1.1 loetletud reguleerimisalase koostöö edendamise seitset võtmeelementi, arutama üldist reguleerimispoliitikat, juhtima ja tekitama lisaimpulsse praegustes ja tulevastes reguleerimisalastes dialoogides ning jälgima edasiminekut juhiste täitmisel. Foorum peaks taotlema, et ka huvirühmad panustaksid tema töösse;

- mõlema poole seadusandjate vahelist reguleerimisalast koostööd käsitleva dialoogi soodustamine, mis annab olulise välisdimensiooni nende riiklikule õigusliku reguleerimise reformile, et saada üle sisemistest takistustest reguleerimisalasele koostööle, sealhulgas volituste ja ressursside probleemid;

- vajadusel koostöö probleemidega tegelemiseks kolmandates riikides või kahepoolsete ettepanekute edastamiseks rahvusvahelistele foorumitele.

- Siduvad valdkondlikud kokkulepped , näiteks:

- punktis 3.1 tõstatatud mitmete majandusküsimuste edendamine, sealhulgas investeeringute soodustamine, riigihanked, lennundus, meretransporditeenused ja kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine, või

- valdkondades, kus vabatahtlikust reguleerimisalasest koostööst ei piisa, eriti kui edasiminekut ei ole võimalik teisiti saavutada või kui olemasolev reguleerivate asutuste vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandum on osutunud edasimineku tagamiseks ebapiisavaks. Selliseid kokkuleppeid tuleks toetada asjakohaste volituste andmisega ja piisavate vahendite eraldamisega, millele peab lisanduma piisav garantii, et need lepingud on nii riiklikult kui rahvusvaheliselt jõustatavad. Need valdkondlikud kokkulepped, mis on sõlmitud reguleerijate initsiatiivil, ei sea piiranguid reguleerimise autonoomiale.

- arvestades reguleerimisalase koostöö arenguid, tuleks kaaluda siduvat horisontaalset lähenemisviisi valdkondades, mis jäävad ühenduse pädevusse, hõlmates koostöö edendamise seitset võtmeelementi, mis on toodud punktis 3.1.1. See muudaks siduvaks ainult kohustuse neis valdkondades koostööd teha ja konsulteerida. See ei seaks piiranguid reguleerimise autonoomiale, täpsustades siduvaid tulemusi või ühist metoodikat.

Ühtlasi tuleks uurida ettevõtte-tarbija-valitsuse ühise töökonna loomise võimalust, kasutades üleatlandilise äri- ja tarbijadialoogi ühendatud ressursse.

5. E LI JA USA VAHELISTE SUHETE LAIEM STRUKTUUR

ELi ja USA vaheliste majandussuhete raamistikku vaadeldes kerkib paratamatult küsimus poliitilistest struktuuridest[7].

5.1. Uus üleatlandiline tegevuskava – sõltumatu hinnang

Uus üleatlandiline tegevuskava kehtestati 1995. aastal. Nimetatud dokumendi kümnendat aastapäeva silmas pidades lasi Euroopa Komisjon koostada sõltumatu aruande[8], et hinnata, millisel määral on suudetud seatud eesmärke saavutada, ning pakkuda välja uusi võimalusi tulevikuks.

Aruande põhjal võib ELi ja USA koostööd möödunud kümnendi jooksul üldiselt heaks pidada. Mitmed uue üleatlandilise tegevuskava kõige olulisemad eesmärgid, nagu näiteks need, mis on seotud Kesk- ja Ida-Euroopa ning Balkani riikidega, on suuremalt jaolt saavutatud. Uus üleatlandiline tegevuskava on muutnud teabevahetuse ELi ja USA vahel intensiivsemaks, süstemaatilisemaks ja tulemuslikumaks. Varem vähe suhelnud osapoolte vahel on tekkinud pidev dialoog. ELi laienenud pädevusega kooskõlas olev uus üleatlandiline tegevuskava on osutunud üldiselt piisavalt paindlikuks, et sellesse liita uusi teemasid, nagu näiteks sisejulgeolek ja terrorismivastane võitlus. Koostöö on suurenenud ka välispoliitilistes küsimustes.

Aruanne hindab ELi ja USA majanduspoliitilisi suhteid siiski varieeruvateks, osundades majanduslepingute puudulikule rakendamisele ning vajadusele kaasata mõlema poole võtmetähtsusega seadusandjaid ja reguleerijaid. Kokkuvõttes jõutakse järeldusele, et ELi ja USA majanduspoliitiline tegevuskava tuleb uuesti käivitada.

Ühtlasi jõutakse aruandes järeldusele, et ELi ja USA dialoog on kannatanud kõrgeima poliitilise ja ametliku tasandi vähese poliitilise seotuse tõttu ning et Washingtonis ei mõisteta ELi kuigi hästi. Lisaks sellele avastati aruande koostamise käigus, et uues üleatlandilises tegevuskavas leitakse olevat mitmeid puudusi. Esiteks kurtsid paljud, et vähene poliitiline seotus piiras tegevuskava võimalusi olulisemate probleemidega tegelemiseks. Teiseks avaldati kahetsust selle vähese tuntuse ja tehnokraatliku maine pärast. Kolmandaks kaevatitegevuskava pideva muutmise üle, mis on selle tegeliku tulemiga võrreldes ebaproportsionaalselt suur, lisaks sellele kiputakse kava erinevate teemadega üle koormama ning ei keskenduta strateegilistele võtmeküsimustele. Lõpetuseks leiti, et läbipaistvuse puudumise tõttu ei tundnud ELi liikmesriigid end piisavalt kaasahaaratuna, samuti ei kaasatud seadusandjaid ega antud neile võimalust panustada tegevuskavas ettenähtud dialoogi.

Aruandes tunnistatakse, et mõned huvirühmad on väitnud, et progressi tagamiseks on vajalik kõikehõlmav ELi ja USA vaheline partnerlusleping. See annaks võimaluse esmakordselt seada suhted USAga kindlatele lepingulistele alustele. Aruanne näitas siiski, et poliitilistes ringkondades mõlemal pool Atlandi ookeani leiab sellise lepingu sõlmimine vähe toetust. Aruandes hoiatati ka ootuste upitamise eest kõrgemale, kui on poliitiliselt saavutatav.

Lõpetuseks järeldatakse aruandes, et uus üleatlandiline tegevuskava tuleks muuta kaasahaaravamaks ja kõikehõlmavaks raamistikuks ning rakendada tuleks suuremat poliitilist otsustavust.

5.2. E Li ja USA vaheliste suhete poliitilise maine tõstmine

Komisjon on seisukohal, et ELi ja USA suhete poliitilist mainet on tarvis tõsta ning muuta need suhted strateegilisemaks ja tõhusamaks, et teostada meie ühist arusaama demokraatlikumast, rahulikumast ja soodsamast rahvusvahelisest olukorrast. Aeg selleks on küps. USA presidendi ja välisministri hiljutised visiidid Brüsselisse näitavad, et ka USA on huvitatud tihedamast koostööst.

Üheks tulemuseks võiks olla uuendatud üleatlandiline deklaratsioon, milles rõhutatakse ühiseid väärtusi ja töötatakse välja prioriteete ühismeetmeteks, lähtudes mõistmisest, et EL ja USA on teineteisest tugevas majanduslikus sõltuvuses ning soovivad vastata ühistele üleilmsetele ja piirkondlikele väljakutsetele[9]. See võib suurendada ELi ja USA vahelise dialoogi poliitilist kõlapinda koos ELi esilekerkimisega rahvusvahelisel areenil suuresti oma välispoliitiliste institutsioonide reformimise tõttu.

Lisaks sellele tuleb püüda seaduseandjaid uuesti otsesemalt ELi ja USA vahelistesse kõnelustesse kaasata, et parandada ELis arusaama sellest, millist rolli mängib Ameerika Ühendriikide Kongress USAs, ning USA poole arusaamist sellest, milline on Euroopa Parlamendi roll. Seadusandliku dialoogi ümberkujundamine peaks saama osaks laiemast püüdlusest muuta ELi ja USA suhted pigem alt üles suunatud protsessiks.

Pärast põhiseaduse lepingu vastuvõtmist peab ELi ja USA vaheliste suhete uuendatud raamistik peab peegeldama lepingu asjakohaseid sätteid.

Seega soovitab komisjon uurida järgmisi võimalusi:

- anda suhetele tugev poliitiline impulss, et olemasolevale raamistikule oleks võimalik toetuda ning seda edasi arendada;

- keskenduda ELi ja USA tippkohtumistel strateegiliste prioriteetite kehtestamisele ja hinnata eelnevatel aastatel püstitatud eesmärkide täitmist;

- pidada läbirääkimisi uue ühise tegevuskava üle, et viia ellu poliitilisi prioriteete ning uuendada tegevuskava iga-aastasel ELi ja USA tippkohtumisel;

- luua foorum mõttevahetuseks ühist huvi pakkuvatel makromajanduslikel teemadel;

- aidata kaasa üleatlandilisele seadusandjate dialoogile (mis kaasaks Euroopa Parlamendi ja USA Kongressi mõlema koja esindajaid), mis on esimeseks sammuks üleatlandilise assamblee[10] suunas. See dialoog põhineks praegusest laialdasemal arusaamisel selle ülesannetest ning hõlmaks ka punktis 4.1 kirjeldatud seadusandlikke küsimusi. Teemade hulka kuuluksid:

- sünergia tekitamine seadusandjate dialoogi ja uue üleatlandilise tegevuskava dialoogide vahel, kasutades valitud asjakohase poliitilise valdkonna esindajaid ja koordineerides kohtumisi;

- Euroopa Parlamendile ja USA Kongressile järgmiste nõudmiste esitamine: i) algatada uusi ühiselt rahastatud seadusandjate vahetusprogramme ja ii) luua seadusandjate dialoogi toetav väike, kuid tegus sekretariaat;

- USA Kongressi liikmetest koosneva ELi uuriva rühma sponsoreerimine; rühm töötaks komisjoni delegatsiooni juures Washingtonis;

- seadusandjate kohtumiste läbiviimine enne ELi ja USA tippkohtumisi;

- ELi ja USA tööturu osapoolte esindajate vahelise dialoogi toetamine, sealhulgas töösuhetealase kolmepoolse konverentsi korraldamine;

- ELi ja USA kodanikuühiskonna, akadeemiliste ringkondade ja muude spetsialistide vahelise dialoogi värskendamine;

- inimestevahelise teabevahetuse laiendamine.

Ühtlasi kaalub komisjon koos liikmesriikidega kampaania alustamist USAs eemärgiga suurendada teadlikkust selle kohta, mis EL on ja mida ta teeb.

6. JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Eespool soovitatud algatuste eesmärk on anda esimene selge panus ühise tulevikkuvaatava strateegia loomiseks, et aidata kaasa ELi ja USA vahelise majanduspartnerluse raames tehtavatele jõupingutustele, mille eesmärk on ehitada üles tõketeta turg ning tugevdada ELi ja USA suhete üldist raamistikku. Samal ajal peavad EL ja USA siiski tunnistama, et sarnaselt ELi tegevusele Lissaboni tegevuskava uuendamisel, on kõigest vähem kui pooled 1998. aasta üleatlandilise majanduspartnerluse raames ette pandud meetmed tegelikult ellu viidud. Iga uue algatuse eeltingimuseks peavad seetõttu olema kvalitatiivsed koostööalased edusammud ning regulaarne, ärgas prioriteetide püstitamine ning tulemuste jälgimine nii poliitilisel kui ka tippametnike tasemel, sealhulgas pidev side iga-aastase tippkohtumisega. Uute ideede elluviimisel läheb tarvis nii distsipliini kui ka realistlikku suhtumist.

Komisjon soovitab:

- komisjonil koos Ameerika Ühendriikidega eespool toodud ettepanekuid järgides koostada käesoleva teatise põhjal ühisstrateegia ELi ja USA majanduspartnerluse edendamiseks, mis esitataks 2005. aasta ELi ja USA tippkohtumise deklaratsiooni vormis. See dokument:

- kehtestaks võimalikult täpsed eesmärgid ja valdkonnad, milles on vaja saavutada kvalitatiivne progress ELi ja USA majanduspartnerluses liikumisel tõketeta turu suunas;

- suunaks mõlema poole pädevaid läbirääkijaid vastavates kokkulepitud valdkondades koostama kuue kuu jooksul rakendusplaane koos vastavate ajakavadega, et saavutada võimalikult täies ulatuses käesolevas teatises esitatud eesmärgid, kasutades vastavalt vajadusele kas siduvat või mittesiduvat lähenemisviisi;

- uurida ELi ja USA 2005. aasta tippkohtumise ettevalmistamisel punktis 5 toodud võimalusi tugevdada ELi ja USA vaheliste suhete üldist raamistikku ning kui mõlemad pooled peavad seda vajalikuks, koostada sellekohane ettepanek riigipeadele piisavalt varakult, et seda oleks võimalik arutada 2006. aasta ELi ja USA tippkohtumisel.

MÕJUHINNANG

ETTEPANEKU PEALKIRI

Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ning majandus- ja sotsiaalkomiteele: “ELi ja USA majanduspartnerluse tugevdamine 21. sajandil”.

DOKUMENDI VIITENUMBER

1. MILLINE ON ETTEPANEKU VÕIMALIK MÕJU?

1.1 Majanduslik mõju

Üleatlandilise majanduspartnerluse edendamisele suunatud komisjoni algatuse peamine eesmärk on mõjutada positiivselt majandust.

Tõenäoliselt stimuleerib ettepanek majanduskasvu Euroopa Liidus. Tõkete vähendamine mõlemal pool Atlandi ookeani suurendab kaubavahetust, investeeringuid ja võimalusi riigihangeteks. Takistuste kõrvaldamine aitab kaasa tootmise ja teenuskaubanduse tõhustamisele Euroopas ning aitab saavutada suurtele majandustele omast majanduslikku efekti. Lisaks sellele on võimalik saavutada kaubavahetust pidurdavate erinevate standardite vastastikkust tunnustamist või isegi nende ühtlustamist, mis on kasulik ettevõtetele.

Koostöö edendamine USAga teadus- ja arendustegevuses aitab oluliselt kaasa uuendustegevusele. Valdkondades, kus on olemas potentsiaal uute üleatlandiliste või isegi üleilmsete turgude tekkeks (näiteks vesinikkütuseelementide tehnoloogiad), aitab ühine teadustegevus kaasa uute tehnoloogiate arengule. Lisaks sellele on võimalik intellektuaalomandi õiguste vallas kavandatud tegevuse kaudu tagada parem intellektuaalomandi õiguste kaitse, mis omakorda stimuleerib teadustegevust uuenduslike toodete ja tööprotsesside väljatöötamiseks.

1.2 Keskkonnamõju

Keskkonnaorganisatsioonide esindajaid kutsuti osalema huvirühmadega konsulteerimise protsessis. Kuna kavandatud poliitilised võimalused on siiski üsna üldised ning vajavad ümberkujundamist konkreetsemateks ettepanekuteks, tuleb konkreetsete probleemidega, mis puudutavad võimalikku keskkonnamõju, hakata tegelema hilisemas faasis. Praegu võib siiski öelda, et esitatud teatise mõju keskkonnale on tõenäoliselt piiratud ja üleilmses mastaabis positiivne. Kaubandustõkete vähendamine ELi ja USA partnerluse tulemusena ja sellele järgnev majanduskasv peaks suurendama loodusvarade kasutamise tõhusust. Võimalik mastaabiefekt, s.t majanduskasvuga seotud ressursside suurenenud kasutamine, ei tohiks olla kuigi märkimisväärne ning mõlemad pooled, kes on võimelised sellist mõju vähendama ning kellel on olemas vastavseadusandlik raamistik, peaksid neid mõjusid leevendama.

Lisaks sellele aitab partnerlus kaasa USA ja ELi kaubanduspoliitika paremale koordineerimisele valdkondades, mis on keskkonna ja tarbijakaitse seisukohalt üliolulised, näiteks sanitaar- ja fütosanitaarpoliitika, kaubandus ja keskkond.

Kui kavandatud poliitilised valikud viivad hilisemate siduvate kohustusteni või seadusandlike ettepanekuteni, viiakse läbi põhjalik keskkonnamõju hindamine vastavalt teatisele mõjuhinnangu kohta (KOM/2002/0276 (lõplik)).

1.3 Sotsiaalne mõju

Kuivõrd kaubanduse ja investeeringute tõkete vähendamine soodustab majanduskasvu, on ettepanekul tõenäoliselt positiivne mõju tööhõivele . Mis puutub palkadesse , siis tuleks mainida, et hirm, nagu vähendaks avatum turg palkasid, ei ole üleatlandilises kontekstis põhjendatud, kui arvestada võrreldavaid palgatasemeid.

Märkida tuleks ka seda, et ettepaneku üks selgesõnaline eesmärk on parandada üleatlandilist koostööd tervishoiu ja ohutusnormide vallas. Euroopa tarbijad saavad kasu suurenenud läbipaistvusest ja paremast tarbijakaitsest. Samal ajal säilitavad mõlemad pooled täieliku reguleerimise autonoomia.

Teatises esitatud ettepanekutes ei sisaldu midagi sellist, mis võiks ohustada sotsiaalset mudelit.

1.4 Mõjud kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele suhetele

Mõju kolmandatele riikidele avaldub kindlasti kolmes valdkonnas: i) ELi ja USA jõupingutustes intellektuaalomandi õiguste kaitse edendamiseks, ii) ülemaailmsete telekommunikatsioonistandardite edendamises ja sõltumatute telekommunikatsiooniettevõtete reguleerijate asutamises kolmandates riikides, iii) ELi ja USA ühistes jõupingutustes standardite kehtestamiseks ülemaailmsetel foorumitel.

Komisjoni ettepanek ei mõjuta ELi WTOga seotud kohustusi. Soovitatud algatused järgivad ja täiendavad WTO reegleid. WTO tehniliste kaubandustõkete eeskiri lubab ELil sõlmida vastastikuse tunnustamise kokkuleppeid ning aktsepteerida teiste riikide võrdväärseid tehnilisi norme.

2. KUIDAS JÄLGIDA JA HINNATA ETTEPANEKU TULEMUSI JA MÕJU PÄRAST SELLE RAKENDAMIST?

Komisjon soovitab sõnastada ELi ja USA majanduspartnerluse edendamise ühisstrateegia, mis suunaks mõlema poole pädevaid läbirääkijaid kokkulepitud asjakohastes valdkondades koostama võimalikult kiiresti rakenduskavad käesolevas teatises püstitatud eesmärkide võimalikult täielikuks saavutamiseks. Ühtlasi suunaks ühisstrateegia läbirääkijaid alustama tööd siduva majanduspartnerluse lepinguga. Rakendamist on võimalik jälgida olemasolevate ja mis tahes uute soovitatud dialoogivormide abil.

3. KONSULTEERIMINE HUVIRÜHMADEGA

3.1 Milliste huvirühmadega konsulteeriti ning milliseid tulemusi konsultatsioonid andsid?

Järgides 2004. aasta tippkohtumise deklaratsioonis kehtestatud tegevuskava, kutsuti ELi (ja USA) huvirühmi üles avaldama oma arvamust selle kohta, kuidas oleks võimalik parandada majanduspartnerlust USAga. Avalik konsulteerimine küsimustiku vormis algatati 30. septembril 2004. Ettevõtteid, keskkonna- ja tarbijakaitseorganisatsioone, ametiühinguid ja muid huvigruppe ning üksikisikuid kutsuti üles esitama oma seisukohti takistuste kohta, millega neil tuleb kaubavahetuse või teineteise turgudele investeerimise käigus kokku puutuda, samuti arvamusi Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide tulevaste kaubandus- ja majandussuhete kohta.

Küsimustik esitati Internetilehel “Sinu hääl Euroopas”, kus see oli üleval kuni 31. detsembrini 2004. Sellele esitati ligikaudu 100 tõsiseltvõetavat ja konstruktiivset kaastööd. Vastuseid saadi laialt hulgalt erinevatelt huvigruppidelt. Oma nõusoleku andnud huvirühmade kaastööd avaldati Internetis.

Ühtlasi oli huvitatud isikutel võimalus esitada oma seisukohti 22. oktoobril 2004 ja 7. märtsil 2005 toimunud huvirühmade konverentsidel Brüsselis.

3.2 Konsultatsioonide pidamisele kehtestatud miinimumnõuete täitmine

Komisjon tagas, et asjaomastel pooltel oli võimalus väljendada oma arvamust küsimuses, kuidas soodustada üleatlandilist majanduspartnerlust. Kutsudes kõiki huvitatud osapooli osalema kahel konverentsil ning täitma ulatuslikku küsimustikku, tagas komisjon, et konsultatsiooniprotsessis arvestati piisavalt kõikide huvidega. Ühtlasi tagas komisjon, et pikad tähtajad andsid huvirühmadele piisavalt aega oma vastuste formuleerimiseks. Lõpetuseks, asjakohast teavet avalikkusele kättesaadavaks muutes täideti komisjoni avalikustamis- ja tagasisidenõudeid.

[1] KOM(2002) 276.

[2] Vaata huvigruppide arvamusi aadressil http://europa.eu.int/comm/external_relations/us/consultation/results/index.htm.

[3] Euroopa Komisjoni aruanne USA kaubandus- ja investeerimistõkete kohta, 2004 – vaata: http://trade-info.cec.eu.int/doclib/docs/2005/march/tradoc_121929.pdf.

[4] Komisjoni 2. veebruari 2005. aasta teatises Euroopa Ülemkogule “Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel – uus algus Lissaboni strateegiale” on pealkirja all “Majanduskasv ja töökohad: ülemaailmne dimensioon” (lk 19) öeldud: “Rahvusvahelisel tasandil tuleks anda värske impulss seadusandluse ja haldustavade lähendamisele , eriti üleatlandilistes kaubandussuhetes. Standardite võimalikult laialdase vastastikuse lähendamise abil rahvusvahelisel tasandil – olgu siis meie peamiste kaubanduspartnerite, näiteks USAga, või Aasia kiiresti kasvavate turgudega, näiteks Hiina, India või ELi naaberriikidega – on võimalik märkimisväärselt vähendada kulusid ja suurendada tootlust. Komisjon jätkab aktiivselt selle tegevuskava järgimist.” - KOM(2005) 24.

[5] Siinkohal tuleks meenutada ka 1996. aasta ( lõhustumine ) ja 2001. aasta ( termotuumasüntees ) Euratomi lepingute olemasolu.

[6] Põhineb 1990. aastal loodud kahepoolse nõuandemehhanismina loodud Euroopa Komisjoni ja USA biotehnoloogiliste uuringute töökonna tööl.

[7] Need koosnevad praegu 1990. aasta üleatlandilisest deklaratsioonist ja 1995. aasta uuest üleatlandilisest tegevuskavast.

[8] “Ülevaade Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheliste suhete raamistikust – sõltumatu uurimus”, professor John Peterson juhitud akadeemilise töörühma aruanne, esitatud 18. aprillil 2005.

[9] Sarnase ideega tuli välja president John F. Kennedy oma 4. juuli 1962. aasta kõnes Philadelphias: “… Ameerika Ühendriigid on valmis iseseisvusdeklaratsiooniks, … me oleme valmis ühinenud Euroopaga arutama konkreetse üleatlandilise partnerluse loomise viise ja vahendeid, vastastikku kasuliku partnerluse loomist uue Euroopas tekkiva liidu ja vana Ameerika liidu vahel, mis asutati siin 175 aastat tagasi. Kõike seda ei ole võimalik saavutada aastaga, kuid las maailm teab, et see on meie eesmärk.”

[10] Selles osas on Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2005. aasta resolutsioonis üleatlandiliste suhete kohta öeldud, et parlament “on arvamusel, et üleatlandiline seadusandjate dialoog tuleb täies ulatuses käivitada, et poolte vahel tuleb koheselt sisse seada varajase hoiatamise süsteem ning et parlamentidevaheline dialoog peab järk-järgult muutuma tõeliseks ‘Üleatlandiliseks Assambleeks.”