KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT MÕJUHINNANGU KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE Lisatud dokumendile: KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Ühiselt konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa linnalise liikumiskeskkonna suunas /* SWD/2013/0529 final */





1. Üldine taust 2010. aastal rõhutati strateegias „Euroopa 2020” aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks[1] säästliku ja ajakohastatud Euroopa transpordisüsteemi olulisust ning vajadust tegeleda ka transpordi linnalise mõõtme arendamisega. 2011. aastal nimetati transpordipoliitika valges raamatus[2] võimalust luua linnalise liikumiskeskkonna kavade toetuseks üleeuroopaline raamistik. 2. Probleemipüstitus Linnaliikuvust, liiklusohutust, kliimamuutusi, õhukvaliteeti ja mürasaastet mõjutavatest üksikuid poliitikavaldkondi käsitlevatest ELi õigusaktidest ja poliitikast ning liikmesriikide asjaomasest tegevusest hoolimata tuleb paljudel Euroopa linnadel tänaseni seista silmitsi ühiste probleemidega. Neile valmistavad muret liiklusummikud ja juurdepääsetavus, sujuv liikuvus üleeuroopalises transpordivõrgus, liiklusõnnetused linnateedel, õhusaaste, CO2-heide ja mürasaaste. Peamine probleem seisneb selles, et linnatranspordi arengu tõttu on ohtu sattunud ELi eesmärgid, mis on olulised konkurentsivõimelise ja säästliku transpordisüsteemi loomisel, nt sujuv liikuvus üleeuroopalises transpordivõrgus, liiklusohutuse suurendamine, CO2-heite ja mürasaaste vähendamine, õhukvaliteedi parandamine. See mõjutab negatiivselt kodanike heaolu ja linnapiirkondades tegutsevate äriettevõtete tõhusust. Probleemi üldised algpõhjused on reguleerimisega seotud puudused linna tasandil ning asjaolu, et turumehhanismid üksi ei suuda seda olukorda parandada. Reguleerimisega seotud puudused seisnevad selles, et paljud kohalikud omavalitsused ei tegutse linnaliikuvusele suunatud tervikliku lähenemisviisi puudumise tõttu tõhusalt. Nad tegelevad üksikute poliitikavaldkondadega eraldi, püüdmata tingimata välja selgitada nende üksikute valdkondade vahelisi võimalikke koostoimeid või vastuolusid. 3. Subsidiaarsuse analüüs ELi õigus võtta meetmeid transpordivaldkonnas on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 90 ja 91 (milles käsitletakse ühist transpordipoliitikat) ning ELi toimimise lepingu XVI jaotise artiklites 170 ja 171 (milles käsitletakse üleeuroopalisi võrke). Vajadus võtta ELi tasandil linnaliikuvusalaseid meetmeid tuleneb asjaolust, et linnatranspordisüsteemid on Euroopa transpordisüsteemi oluline osa ning seetõttu seotud ühise transpordipoliitika eesmärkide saavutamisega. Arvestades, et kaupade ja inimeste transport algab ja lõpeb enamasti linnas, ei tohiks üleeuroopalise transpordivõrgu linnalist mõõdet tähelepanuta jätta. ELi tegevus linnaliikuvuse valdkonnas võib anda Euroopa linnadele lisaväärtust, luues linnalise liikumiskeskkonna tervikliku kavandamise jaoks koordineerituma poliitikaraamistiku, muutes nende tegevust seeläbi tõhusamaks. EL saab anda selge poliitilise sõnumi poliitilise tahte tugevdamiseks riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Samuti on ELil võimalus ergutada paremate tulemuste saavutamist ja suuremate jõupingutuste tegemist sellistes valdkondades nagu teabe ja teadmiste levitamine, teadmusbaasi laiendamine, suutlikkuse suurendamine, ametiasutuste praktiline juhendamine ja toetamine, võrgustike loomine, teadusuuringute teostamine ning linnalisele liikumiskeskkonnale suunatud tervikliku lähenemisviisi edendamise valdkonna parimate tavade vahetus. Algatuses pööratakse suurt tähelepanu kohalikele oludele ja välditakse konkreetsete meetmete meelevaldset pealesurumist linnadele. Selle eesmärk on pakkuda riigi ametiasutustele linnaliikuvust hõlmava tervikliku raamistiku näol tuge, võttes seejuures arvesse subsidiaarsuse põhimõtet ja erinevaid korralduslikke struktuure kohalikul tasandil. 4. Eesmärgid Üldine eesmärk on kasutada täiel määral linnapiirkondade võimalusi transpordisüsteemi konkurentsivõimelisemaks ja kulutasuvamaks muutmiseks. Konkreetne eesmärk on tagada linnaliikuvusele suunatud tervikliku lähenemisviisi kasutuselevõtt ELi linnapiirkondades. Tegevuseesmärgid on: · töötada ELi linnapiirkondade jaoks välja poliitikaraamistik, milles käsitletakse kõiki poliitilisi küsimusi, mis on vajalikud linnaliikuvusele suunatud tervikliku lähenemisviisi tagamiseks hiljemalt 2020. aastaks; · töötada ELi linnapiirkondade jaoks välja juhtimisraamistik, milles käsitletakse kõiki protsesse ja menetlusi, mis on vajalikud linnaliikuvusele suunatud tervikliku lähenemisviisi tagamiseks hiljemalt 2020. aastaks. 5. Poliitikavalikud Avalik konsultatsioon, ekspertide ja sidusrühmade kohtumised, sõltumatud teadusuuringud, varasematest algatustest saadud kogemused ning komisjoni talituste endi läbi viidud analüüs andsid komisjoni talitustele võimaluse selgitada välja mitu poliitikavalikut, mis võivad aidata saavutada ELi transpordipoliitika valges raamatus sätestatud peamist eesmärki: 5.1. Valik 0B: praeguste suundumuste jätkumine EL toetab linnaliikuvusele suunatud tervikliku lähenemisviisi edendamisel nn alt ülespoole suunatud lähenemisviisi (praeguste suundumuste jätkumise stsenaariumi). Komisjon jätkab senist tegevust. Sellise lähenemisviisi korral kavatseb komisjon oma tegevusega veelgi ergutada säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade kasutuselevõttu, pöörates tähelepanu kõikehõlmava poliitikaraamistiku ja minimaalse juhtimisraamistiku loomisele. 5.2. Valik 1B: mittesiduv soovitus säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade kohta Kõnealusel teemal soovitusi andes püüab EL tõhustada säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade vabatahtlikku väljatöötamist liikmesriikide pädevates asutustes ja nende rakendamist. Soovitustega julgustatakse liikmesriike looma riiklikke poliitikaraamistikke, et ergutada säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade väljatöötamist ja rakendamist linnapiirkondades. 5.3. Valik 2A: säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade kohustuslik väljatöötamine liikmesriikide määratletud linnapiirkondades EL muudab säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade väljatöötamise kindlatesse kategooriatesse kuuluvate linnapiirkondade jaoks liikmesriikide pädevatele asutustele kohustuslikuks. Valiku 2A puhul tuleb liikmesriikidel linnapiirkonnad, mille jaoks on nende hinnangul vaja käesoleva algatuse eesmärgi saavutamiseks kohustuslikult välja töötada ja rakendada säästva linnalise liikumiskeskkonna kavad, ise vabalt kindlaks määrata (nt rahvaarvu alusel). ELi tasandi kohustuslik raamistik tuleb tavapäraselt esitada õigusakti vormis. Pidades silmas subsidiaarsuse põhimõtet ning võttes arvesse erinevaid olusid linnades ja liikmesriikides, oleks asjakohane õigusakt antud juhul määrus, mitte direktiiv. 5.4. Valik 3A: säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade kohustuslik väljatöötamine ELi määratletud linnapiirkondades (minimaalne poliitika- ja juhtimisraamistik) EL muudab säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade väljatöötamise kindlatesse kategooriatesse kuuluvate linnapiirkondade jaoks liikmesriikide pädevatele asutustele kohustuslikuks. Valiku 3A puhul määratakse linnapiirkonnad, mille jaoks on vaja välja töötada ja rakendada säästva linnalise liikumiskeskkonna kavad, kindlaks ELi tasandil (nt rahvaarvu alusel). Kohustuslik lähenemisviis näeb poliitika- ja juhtimisraamistiku jaoks ette vaid miinimumnõuded, nagu on kirjeldatud ülal punktis 5.1.3. Valik 3A tuleb esitada direktiivi vormis samadel põhjustel kui valik 2A. 5.5. Skemaatiline ülevaade olemasolevatest poliitikavalikutest ja nende rakendamisest Tabel 4. Olemasolevad poliitikavalikud (kõigi valikute jaoks: juhtimisraamistik: miinimum) || A Poliitikaraamistik MIINIMUM || B Poliitikaraamistik KÕIKEHÕLMAV 0) Praeguste suundumuste jätkumine: teadus- ja arendustegevus, rahastamine, parim tava, kampaaniad, suutlikkuse suurendamine kohalikul tasandil || – || Valik 0B 1) Mittesiduv soovitus säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade kohta || – || Valik 1B Säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade väljatöötamise muutmine kohustuslikuks: || || 2) Liikmesriigid peavad ise kindlaks määrama linnapiirkonnad (nt rahvaarvu alusel), mille jaoks on vaja välja töötada ja rakendada säästva linnalise liikumiskeskkonna kavad || Valik 2A || – 3) Linnapiirkonnad, mille jaoks on vaja välja töötada ja rakendada säästva linnalise liikumiskeskkonna kavad, määratakse kindlaks ELi tasandil (nt rahvaarvu alusel). || Valik 3A || – 6. Mõjude hindamine 6.1. Poliitikavalikute mõju säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade kasutuselevõtule Praeguste suundumuste jätkumise stsenaariumiga võrreldes toob kohustuslik lähenemisviis (valikud 2A ja 3A) eeldatavasti kaasa terviklike säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade märksa ulatuslikuma kasutuselevõtu. Vabatahtliku lähenemisviisi (valik 1B) korral suureneb terviklike säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade kasutuselevõtt mõõdukalt, sõltudes kohalikest oludest ja olemasolevatest stiimulitest. Võib põhjendatult väita, et kohustusliku lähenemisviisi korral võib säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade kasutuselevõtt olla veidi suurem valiku 3A korral võrreldes valikuga 2A. Seda põhjusel, et ELi määratlus linnadest, kes kohustuvad säästva linnalise liikumiskeskkonna kavasid rakendama, on tõenäoliselt märksa laiem, arvestades, et ELi määratlus on otsesemalt suunatud ELi transpordipoliitika valge raamatu olulisima eesmärgi – konkurentsivõimelisema ja kulutõhusama transpordisüsteemi kasutuselevõtu – saavutamisele. 6.2. Säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade kasutuselevõtu ning käesoleva algatuse majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnamõjude vaheline seos Eeldatavasti kujunevad võimalikud majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnamõjud seda suuremaks, mida enam linnu terviklikke säästva linnalise liikumiskeskkonna kavasid rakendab. Seetõttu väidetakse järgmistes mõjude hindamist käsitlevates punktides, et valikutega 0B, 1B, 2A ja 3A kaasnevad suurimad võimalikud majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnamõjud. 6.3. Peamised majanduslikud mõjud 6.3.1. Liiklusummikud ning inimeste ja kaupade vaba liikumine Inimesed elavad ja äriettevõtted tegutsevad linnapiirkondades, et pääseda hästi juurde töökohtadele, teenustele ja vahenditele. Liiklusummikud vähendavad selliseid juurdepääsuvõimalusi ning seega ühtlasi asukohaga seotud atraktiivsust ja ärivõimalusi. Säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade väljatöötamise ja rakendamisega vähendatakse liiklusummikuid. Sõiduajad muutuvad prognoositavamaks ning vähenevad kaod reisijate- ja kaubaveol (t/h), mis võimaldab kodumajapidamistel, avalikul sektoril ja äriettevõtetel kokku hoida aega ja kulusid. 6.3.2. Üleeuroopaline transpordivõrk Võttes arvesse linnaliikluse tihedat seotust ringteede ja linnadest ümbersuunatud liiklusega, mõjutavad säästva linnalise liikumiskeskkonna kavad ka linnadega külgnevat transpordivõrku. Liiklusummikute vähendamine linnapiirkondades säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade kaudu mõjutab positiivselt üleeuroopalise transpordivõrgu logistikat, parandades juurdepääsu kiirteedele, ühendust linnapiirkondades asuvate peamiste transpordisõlmedega (sadamad ja lennujaamad) ning linnalogistika korraldust üldiselt. 6.3.3. Üleminek teistele transpordiliikidele Jalgsi käimist, jalgrattasõitu ning ühistransporti propageerivate säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade kasutuselevõtuga antakse positiivne tõuge üleminekuks teistele transpordiliikidele. 6.3.4. Teadusuuringud ja innovatsioon, majandusareng ning ELi tööstuse konkurentsivõime Raamistiku loomine ELi tasandil säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade jaoks võib anda Euroopale juhtrolli linnalise liikumiskeskkonna tervikliku kavandamise oskusteabe valdkonnas ning tugevdada seeläbi ELi tööstuse konkurentsivõimet. Lisaks võib säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade jaoks loodud raamistik anda täiendavaid positiivseid tulemusi ELi tööstuse konkurentsivõimelisemaks muutmisel, arvestades, et säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade üks peamine eesmärk on inimeste ja kaupade transpordi tulemuslikkuse ja kulutõhususe suurendamine. 6.3.5. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted Säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade üldine mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele on eeldatavasti positiivne, arvestades, et vähenevad äriettevõtete linnades tegutsemise ja eelkõige liiklusummikutega seotud kulud. Isegi juhul, kui säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade kogumõjusid väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ei ole võimalik mõõta, peaksid saadavad kasud ületama kulusid tänu liiklusummikute vähendamisele, paremale juurdepääsule säästva linnalise liikumiskeskkonna kava rakendavatele linnadele ning nende linnade atraktiivsemaks muutumisele. 6.3.6. Eelarvemõjud Halduskulud Traditsiooniliste transpordi- ja taristukavadega võrreldes on säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade väljatöötamisel ja rakendamisel halduskulud kohalike, piirkondlike ja riigi ametiasutuste jaoks kõrgemad. Säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade rakendamisega võivad kaasneda täiendavad halduskulud, nt seoses täiendavate lubadega logistikateenuste pakkujatele sisenemiseks konkreetse linna juurdepääsupiiranguga tsooni. Kulude kokkuhoid Teisalt saavad kohalikud, piirkondlikud ja riigi ametiasutused kulusid kokku hoida tänu paremini koordineeritud, tõhusama ja tulemuslikuma meetmete kombinatsiooni väljatöötamisele ja rakendamisele säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade raames. Kohalike transpordikavade käikulaskmise esimese vooru tulemused Ühendkuningriigis näitavad, et terviklikest transpordiskeemidest saadav kasu tõotab kujuneda kuludest märksa suuremaks ning kulutused tasuvad end igati ära. 6.4. Peamised sotsiaalsed mõjud 6.4.1. Liiklusohutus Meetmete võtmisega liiklusohutuse tõhustamiseks säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade raames vähendatakse liiklusõnnetuste kõrgeid kulusid nii ühiskonnale kui ka üksikisikutele. Elude päästmine ja tõsiste vigastuste vältimine on kulutõhus investeering, sest tõsiste liiklusõnnetustega seotud kulud moodustavad täna umbes 2 %. ELis sisemajanduse kogutoodangust[3]. 6.4.2. Tervishoid Säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade ja nendes sisalduvate meetmete rakendamine, nagu piiratud juurdepääsuga tsoonide loomine, mõjutab õhusaasteainete heidet. Õhukvaliteedi paranemise tulemusena haigestub vähem inimesi õhusaastest tingitud hingamisteede- ja südamehaigustesse ning seetõttu vähenevad tervishoiukulud. Meetmete võtmisega säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade raames, nagu näiteks kiiruspiirangute seadmise ja sõidukite eraldamisega, väheneb müraga kokkupuude ja alanevad tervishoiukulud, sest müraga kokkupuude suurendab riski haigestuda südame-veresoonkonna haigustesse. Lisaks toetavad jalgsi käimisele ja jalgrattasõidule üleminekut edendavad meetmed aktiivset eluviisi ja võitlust rasvumisega. 6.4.3. Tööhõive ja sotsiaalne kaasatus Meetmete võtmisega säästva linnalise liikumiskeskkonna kava raames, et parandada investeeringute kaudu juurdepääsu majanduskeskustele, suurendatakse linnalähipiirkondades elavate kodanike sotsiaalset kaasatust, pakkudes neile paremat juurdepääsu ühistranspordile ja tuues majandustegevuse võimalikud sihtkohad nende kodudele lähemale. Autot mitteomavate isikute kaasamist parandatakse ka neile alternatiivseid transpordiliike pakkudes. Juurdepääsu pakkumisega teenustele ja võimalustele tõstetakse inimeste elukvaliteeti. 6.5. Peamised keskkonnamõjud 6.5.1. Õhukvaliteet Säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade ja nendes sisalduvate meetmete rakendamine, nagu piiratud juurdepääsuga tsoonide loomine, mõjutab õhusaasteainete heidet. Õhukvaliteedi paranemise tulemusena vähenevad keskkonnakahjud ja tervishoiukulud. 6.5.2. Energiatarbimine ja transpordisektori kasvuhoonegaaside heide, sh võimalikud piirkondlikud mõjud Säästva linnalise liikumiskeskkonna kava ja selle meetmete, nagu mootorita transpordiliikide edendamise, autokasutamise alternatiivide ja hea ühistranspordi juurdepääsu rakendamise mõjul vähenevad tõenäoliselt CO2-heide ja energiatarbimine (selle kasv). Teadusuuringute ühiskeskus viis ELi tasandil läbi mõjude hindamise, keskendudes territoriaalsele mõõtmele. Säästva linnalise liikumiskeskkonna kõiki võimalikke poliitikameetmeid arvesse võttes näitas hinnang, et CO2-heide võib ELi tasandil väheneda 2030. aastaks 7–8,8 % võrreldes prognoosidega, mis tuginevad eeldusele, et olemasolevaid suundumisi ja poliitikat ei muudeta. 7. Valikute võrdlus 7.1. Tõhusus Baasstsenaariumiga (valik 0B) võrreldes kasutatakse kõigi ülejäänud poliitikavalikute puhul tõhusamalt ära linnapiirkondade kõiki võimalusi transpordisüsteemi konkurentsivõimelisemaks ja kulutasuvamaks muutmiseks, sest nad kõik ergutavad säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade kasutuselevõttu. Siiski on kohustuslike poliitikavalikute (2A ja 3A) mõjud suuremad võrreldes valikuga 1B, mis sisaldab mittesiduvaid soovitusi säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade kohta. Selle põhjuseks on eeldus, et säästva linnalise liikumiskeskkonna kasutuselevõtt esimesena nimetatud valikute korral on suurem. 7.2. Tulemuslikkus Kõik poliitikavalikud on tulemuslikud: neil on soodne hinna (kulud) ja kvaliteedi (tulemuslikkus) suhe. Säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade poliitikaraamistiku miinimum- (valikud 2A ja 3A) või kõikehõlmavate nõuete (valik 1B) vaheline erinevus ei mõjuta oluliselt valitsevat tasakaalu. Kuivõrd vabatahtlik lähenemisviis annab linnadele suurema vabaduse asjakohast raamistikku valida, arvavad sidusrühmad siiski, et võimalikest liigselt kehtestatud nõuetest tulenevad halduskulud võivad olla selle valiku puhul väiksemad, vähendamata seejuures tõhusust. Seetõttu võib poliitikavalik 1B olla tulemuslikum kui poliitikavalikud 2A ja 3A. 7.3. Sidusus Kõik valikud on kooskõlas ELi poliitiliste üldeesmärkidega. Kõigi poliitikavalikutega kaasneb positiivne majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane puhaskasu. Lisaks tagavad poliitikavalikud 2A ja 3A säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade jaoks sidusa raamistiku, sest teatud linnadele tehakse säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade vastava raamistiku rakendamine kohustuslikuks. Valiku 1B puhul on säästva linnalise liikumiskeskkonna vastavast raamistikust juhindumine soovituslik ning linnad ei ole kohustatud kõiki selle osi rakendama. Seega võib järeldada, et kõigi poliitikavalikute sidususest hoolimata tagavad poliitikavalikud 2A ja 3A suurema sidususe kui poliitikavalik 1B. 7.4. Sidusrühmade toetus Enamik avalikus konsultatsioonis osalenud isikutest pooldas valikuga 0 seotud ELi toetusmeetmeid. Seevastu toetas vaid 29 % registreeritud vastanuist säästva linnalise liikumiskeskkonna raamistiku kohustuslikku rakendamist Euroopa linnades (valikud 2 ja 3). Seadustamata lähenemisviisile avaldati toetust ka konsulteerimiskohtumistel sidusrühmade ja Regioonide Komitee liikmetega. 8. Eelistatud valik Mõjude analüüsile ja valikute võrdlusele tuginedes võib järeldada, et poliitikavalikutest eelistatakse valikut 1B (mittesiduvad soovitused säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade kohta koos kõikehõlmavate nõuetega poliitikaraamistiku jaoks). Seda põhjusel, et selle valikuga seostub suurim tõhusus, tulemuslikkus, sidusus ja sidusrühmade toetus. Seadustamata soovitustel on seadustatud lähenemisviisiga võrreldes mitmeid eeliseid. Linnadele saab anda märksa üksikasjalikumaid suuniseid, mille tulemuseks on suurem paindlikkus ja tõhusus. Lisaks võib kõigi sidusrühmade kategooriate kaasamine olla vabatahtliku valiku puhul suurem. Võttes arvesse linnaliikuvusega seotud lähenemisviiside paljusust liikmesriikide tasandil ning võrreldavate andmete ja statistika kättesaadavuse praegust piiratust, on mittesiduvad soovitused säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade välja töötamiseks ja rakendamiseks antud ajahetkel kõige optimaalsem arengusuund. 9. Seire ja hindamine Komisjoni talitused jälgivad kõnealuse algatuse rakendamist ja tõhusust mitmete vahendite, sealhulgas säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade Euroopa platvormi kaudu. Nad hindavad 2020. aasta linnaliikuvuse eesmärkide saavutamisele suunatud terviklike lähenemisviiside kasutuselevõttu Euroopa Liidus. Nendele elementidele tuginedes hindavad nad edasiste meetmete võtmise vajadust. [1] KOM(2010) 2020 (lõplik). [2] KOM(2011) 144 (lõplik). [3] WHO (2004) „Aruanne liiklusvigastuste vältimise kohta maailmas”.