Eriaruanne Kas ERF on ELi bioloogilise 
mitmekesisuse 
2020. aastani kestva 
strateegia raames otseselt 
bioloogilist mitmekesisust 
edendavaid projekte 
mõjusalt rahastanud?ET 2014  nr 12
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
Youtube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2014
ISBN 978-92-872-0720-3
doi:10.2865/41719
© Euroopa Liit, 2014
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Fotode nr 2, 3, 4, 5 ja 13 kasutamise või reprodutseerimise luba küsige otse autoriõiguse omajalt.
Printed in Luxembourg
ET 2014  nr 12
Eriaruanne Kas ERF on ELi bioloogilise 
mitmekesisuse 
2020. aastani kestva 
strateegia raames otseselt 
bioloogilist mitmekesisust 
edendavaid projekte 
mõjusalt rahastanud?
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)
02
 Sisukord
Punktid
 Sõnastik
I–VIII  Kokkuvõte
1–12 Sissejuhatus
1–2 Bioloogilise mitmekesisuse üldine tähtsus
3–5 ELi bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamise strateegia
6–8 ELi poliitika ja õigusaktid
9–12 Bioloogilist mitmekesisust edendavate projektide kaasrahastamine ERFist
13–17 Auditi ulatus ja eesmärgid
18–40 Tähelepanekud
18–25 Kas liikmesriigid kasutasid bioloogilise mitmekesisuse otseseks edendamiseks  
kättesaadavat ERFi rahastamist?  
19–25 ERFi rahastamisvõimalusi ei kasutatud täiel määral ära
26–40 Kas ERFist kaasrahastatavad otseselt bioloogilist mitmekesisust edendavad projektid  
on mõjusad bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamisel?
27–28 Projektid on kooskõlas bioloogilise mitmekesisuse prioriteetidega riiklikul ja ELi tasandil,  
kuid bioloogilise mitmekesisusega seotud ERFi kulutusi ei ole täpselt määratletud
29–31 Kolmandik auditeeritud projektidest oli suunatud kaitsemeetmete ettevalmistamisele ...
32–36 ... ja investeeringute tulemusel bioloogilisele mitmekesisusele saadavat kasu ei hinnatud
37–40 Projekti jätkusuutlikkus põhineb kohalikul panusel ning sõltub tulevikus eraldatavast riiklikust 
rahastamisest
03 Sisukord
41–45 Järeldused ja soovitused
41 Üldkokkuvõte
42 ERFi vahendite eraldamine ja kasutus
43–45 ERFi projektide saavutused bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamisel
 I lisa  ELi bioloogilise mitmekesisuse 2020. aastani kestva strateegia eesmärgid ja tegevused
 II lisa   Bioloogilise mitmekesisuse ja looduskaitse edendamiseks (sh Natura 2000) 
eraldatavad ERFi vahendid
 III lisa  Auditeeritud projektide valim
 IV lisa   Perioodi 2007–2013 finantsraamistikus erinevate ELi fondidega pakutavad bioloogilise 
mitmekesisuse strateegia võimalused vastavalt komisjoni suunistele
 Komisjoni vastus
04
 Sõnastik
Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega : raamistik, milles liikmesriigid ja komisjon täidavad ühiselt 
struktuurifondide eelarvet. Kuigi täitmisülesanded on delegeeritud liikmesriikidele, kannab Euroopa Komisjon 
üldvastutust ELi eelarve täitmise eest.
Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) : rahastamisvahend, mille eesmärk on soodustada majanduslikku ja 
sotsiaalset ühtekuuluvust ELi piirkondade vahel. ERFi panus antakse peamiselt paljusid projekte sisaldavate 
rakenduskavade kaudu. ERF on üks struktuurifondidest.
Korraldusasutus : rakenduskava juhtimiseks liikmesriigi poolt määratud riiklik, piirkondlik või kohalik avalik-õiguslik 
asutus või avalik-õiguslik või eraõiguslik organ.
Natura 2000 : maailma suurim erikaitsealade ökoloogiline võrgustik, mis koosneb ligikaudu 26 000 alast ja hõlmab 
peaaegu 18% kogu ELi maismaakeskkonnast ning samuti suuri merealasid. Natura 2000 on võtmeelement ELi 
strateegias, mille eesmärk on bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja ökosüsteemi teenuste halvenemise 
peatamine 2020. aastaks.
Programmitöö periood : mitmeaastane raamistik, mille raames struktuurifondide kulutused kavandatakse ja ellu 
viiakse.
Rakenduskava : struktuurifondidest vahendeid saava liikmesriigi investeerimiskava, mille komisjon on heaks kiitnud 
ning mis koosneb mitmeaastaste prioriteetide ja paljusid projekte sisaldavate meetmete ühtlustatud kogumist.
Struktuurifondid : ELi fondid, mis koosnevad Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfondist 
(ESF). Koos Ühtekuuluvusfondiga on nende tegevuse (millega toetatakse regionaalarengut ja soodustatakse 
töökohtade loomist) maksumuseks programmitöö perioodil 2007–2013 308 miljardit eurot (2004. aasta hindades).
Toetusesaaja : otseselt bioloogilist mitmekesisust edendavate projektide jaoks ELi toetust saav avalik-õiguslik või 
eraõiguslik juriidiline isik.
Ökosüsteemi teenused : rikkumata bioloogilisest mitmekesisusest saadavad olulised hüved ja teenused, nagu toit, 
veevarustus ja õhu puhastamine.
05
 Kommenteeritud 
kokkuvõte
I
Bioloogiline mitmekesisus ehk elusorganismide roh -
kus ning neid hõlmavad ökoloogilised kogumid on 
maailma looduskapital. Bioloogilise mitmekesisuse 
vähenemine avaldab majandusele ja tervisele olulist 
mõju, nt õhu ja vee saastatuse, üleujutuste, erosiooni 
või haiguste leviku näol.
II
Bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine on ELi oluline 
keskkonnaprioriteet. Pärast seda, kui 2010. aastaks ei 
suudetud peatada bioloogilise mitmekesisuse kadu 
Euroopas, kehtestas nõukogu 2011. aasta juunis ELi 
bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020. 
Põhieesmärgi – peatada bioloogilise mitmekesisuse 
vähenemine ELis – tähtaeg lükati 2010. aastalt 2020. 
aastale.
III
Bioloogilise mitmekesisuse säilitamist rahasta -
takse mitmest ELi vahendist, mida on kasutatud ka 
Natura 2000 võrgustiku (ELi bioloogilise mitmekesi -
suse säilitamise nurgakivi) puhul.
IV
Kontrollikoja auditis keskenduti ERFi mõjususele otse -
selt bioloogilist mitmekesisust edendavate projektide 
rahastamisel. Esiteks uuris kontrollikoda, mil määral 
kasutasid liikmesriigid kättesaadavat ERFi rahastamist, 
ning hindas seejärel 32 valimisse kuuluva projekti 
tulemuslikkust.
V
Kontrollikoda leidis, et liikmesriigid ei kasutanud 
kättesaadavaid ERFi rahastamisvõimalusi täies mahus 
ära. Kuigi ERFist kaasrahastatavad bioloogilise mitme -
kesisuse projektid on kooskõlas bioloogilise mitmeke -
sisuse kadumise peatamist käsitlevate liikmesriikide 
ja ELi prioriteetidega, vajatakse jõupingutusi, et teha 
järelevalvet nende tegeliku panuse üle ning tagada 
nende mõju jätkumine. Paljud ülesanded olid seotud 
kaitse- ja majandamiskavade ettevalmistamisega, 
mida tuleb nüüd konkreetsete tulemuste saavutami -
seks rakendada.VI
ERFi tõhusamaks kasutamiseks bioloogilise mitmekesi -
suse heaks soovitab kontrollikoda komisjonil:
a) aidata liikmesriikidel kehtestada oma rakendus -
kavades bioloogilise mitmekesisuse taastamise 
prioriteedid;
b) hinnata liikmesriikide rakenduskavades mää -
ratletud bioloogilist mitmekesisust edendavate 
meetmete ja muudest ELi fondidest rahastatavate 
projektide vastastikust täiendavust; ning
c) teha järelevalvet rakenduskavade tegeliku elluvii -
mise üle, mis võimaldaks probleemid varakult ja 
ennetavalt kindlaks teha.
Liikmesriigid peaksid selle saavutamiseks komisjoniga 
koostööd tegema.
VII
Lisaks peaks komisjon:
a) aitama liikmesriikidel teha ettevalmistavate 
projektide järelkontrolli, mis võimaldaks koos -
tada aktiivse kaitsepoliitika, eriti elupaikade ja 
liikide erikaitse- ja majandamiskavade mõjusaks 
elluviimiseks;
b) nõudma rakenduskavadesse selliste menet -
luste lisamist, millega hinnatakse sekkumiste 
tulemusel elupaikades või liikides toimunud 
keskkonnamuutusi;
c) andma liikmesriikidele nõu, kuidas ERFi eeskirju 
koos teiste ELi fondidega kohaldada.
VIII
Lisaks peaks komisjon tagama, et bioloogilise mitme -
kesisuse (sh Natura 2000) otseseks ja kaudseks rahas -
tamiseks kasutatavate ELi vahendite üle oleks täpne 
ülevaade, ning liikmesriigid peaksid selle hõlbustami -
seks vajalikke andmeid esitama.
06
 Sissejuhatus
Bioloogilise mitmekesi -
suse üldine tähtsus
01 
Bioloogilise mitmekesisuse konvent -
siooni1 kohaselt on bioloogiline mit -
mekesisus mis tahes päritoluga elus -
organismide mitmekesisus, sealhulgas 
maismaa-, mere- jt veeökosüsteemides 
ning neid hõlmavates ökoloogilistes 
kogumites. Bioloogilise mitmekesisu -
se konventsioonis tunnistatakse, et 
bioloogilist mitmekesisust ähvardavad 
mitu suurt ohtu, nagu elupaikade2 
hävimine ja killunemine, metsade, 
ookeanide, jõgede, järvede ja mulla 
liigkasutus, saastatus, kliimamuutused 
ja võõrliigid, mis võistlevad pärismaiste 
taime- ja loomaliikidega.
02 
Bioloogiline mitmekesisus on maailma 
looduskapital, millest saadakse olulisi 
hüvesid ja teenuseid, nagu toit, vesi 
ja õhu puhastamine, mis toetavad 
majanduslikku jõukust, sotsiaalset 
heaolu ja elukvaliteeti3. Bioloogilise 
mitmekesisuse vähenemine kahjustab 
oluliselt majandust ja heaolu, nt õhu ja 
vee saastatuse, üleujutuste, erosiooni 
ja haiguste leviku näol.4
ELi bioloogilise mitmeke -
sisuse vähenemise peata -
mise strateegia
03 
Bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine 
on ELi oluline keskkonnaprioriteet, mis 
sisaldub ELi bioloogilise mitmekesisuse 
strateegias ning paljudes asjaomastes 
ELi tegevuspõhimõtetes ja õigusak -
tides. Aastatel 2001–2010 püüdis EL 
peatada bioloogilise mitmekesisuse 
vähenemist ning taastada elupaiku ja 
looduslikke ökosüsteeme. 2010. aastal 
tunnistas komisjon, et seda eesmärki ei 
täidetud. ELi 2010. aasta eesmärgi täitmata 
jätmise põhjuseid on palju ning nad 
on keerukad5. Elupaikade ja liikide säi -
litamise hindamised näitasid, et üldine 
olukord oli jätkuvalt halvenenud6.
04 
Nõukogu kehtestas 2011. aasta juu -
nis ELi bioloogilise mitmekesisuse 
strateegia aastani 2020, mida esitles 
komisjon7. Nõukogu julgustas liikmes -
riike uut strateegiat oma riiklikesse 
kavadesse, programmidesse ja/või 
strateegiatesse integreerima. Euroo -
pa Parlament tervitas ja toetas seda 
strateegiat8.
05 
ELi bioloogilise mitmekesisuse stra -
teegiaga aastani 2020 kehtestatakse 
kuus üldist eesmärki9, mis sisalda -
vad 20 meedet (vt joonis 1  ja I lisa ).1 Bioloogilise mitmekesisuse 
konventsiooniga on liitunud 
peaaegu 200 osalist üle kogu 
maailma. Konventsiooni 
edendati Ühinenud Rahvaste 
Organisatsiooni 
Keskkonnaprogrammiga ning 
see jõustus aastal 1993.
2 Elupaik on ala, kus organismid 
elavad. Elupaigad on tavaliselt 
liigitatud maismaaks, 
mageveekogudeks ja mereks. 
Uuringud näitavad, et 
linnastumine, metsade 
hävitamine ja põllumajanduse 
laienemine on tunduvalt 
kiirendanud elupaikade 
hävimist.
3 Vt Euroopa Komisjon , 
Monitoring the impact of EU 
biodiversity policy , september 
2010, lk 2.
4 Vt Euroopa Komisjon, 
Ecosystem Goods and Services , 
september 2009, lk 2.
5 Komisjoni arvates on selle 
kõige olulisemad põhjused 
muu hulgas järgmised: teisi 
poliitikavaldkondi hõlmav 
integratsioon on olnud 
ebapiisav; kehtivaid õigusakte 
ei rakendata täiel määral ja 
poliitikavaldkondades esinevad 
puudujäägid; rahastamine on 
ebapiisav; raamistik ja 
juhtimisstruktuur ei ole 
asjakohane ning teadlikkus 
bioloogilisest mitmekesisusest 
on piiratud (vt SEK(2011) 
540 (lõplik), 3. mai 2011).
6 Vt nt EU 2010 Biodiversity 
Baseline , Euroopa 
Keskkonnaamet, 2010  
(http://www.eea.europa.eu/
publications/eu-2010 - 
biodiversity-baseline).
7 KOM(2011) 244 (lõplik), 3. mai 
2011 „Meie elukindlustus, meie 
looduskapital: ELi bioloogilise 
mitmekesisuse strateegia 
aastani 2020”.
8 Euroopa Parlamendi 
resolutsioon „Meie 
elukindlustus, meie 
looduskapital: ELi bioloogilise 
mitmekesisuse strateegia 
aastani 2020”.
9 Soovituslikud eesmärgid 
kehtestatakse ELi tasandil ning 
neid ei tohiks muuta 
selgesõnalisteks ja diferentsee -
ritud riiklikeks eesmärkideks (vt 
SEK(2011) 540 (lõplik), mis on 
lisatud joonealuses märkuses 7 
näidatud dokumendile, 
jaotis 5.8).
07 Sissejuhatus Joonis 1ELi bioloogilise mitmekesisuse 2020. aastani kestva strateegia eesmärgid
Allikas:  Euroopa Komisjon.1.
Tõhustada loodust käsitlevate 
õigusaktide rakendamistELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia
6 EESMÄRKI
TEGEVUS5. 
Võidelda invasiivsete 
võõrliikide vastu6.
Aidata ära hoida maailma 
bioloogilise mitmekesisuse 
vähenemist4.
Säästev 
kalandus2. 
Taastada ökosüsteemid ja 
luua roheline taristu3.
Säästev põllumajandus ja 
metsandusPeatada ELis bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ja ökosüsteemi teenuste kahjustumine ja need võimaluste piires taastada, 
suurendades ELi panust maailma bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ärahoidmisesseÜLDEESMÄRK aastaks 2020Euroopa Liidu bioloogiline be mitmekesisus ja tema pakutavad ökosüsteemi teenused – tema
looduskapital – on kaitstud, väärtustatud ja nõuetekohaselt taastatudVisioon aastaks 2050
08 Sissejuhatus
ELi poliitika ja õigusaktid
06 
Bioloogiline mitmekesisus on läbiv 
valdkondadevaheline teema, mis 
puudutab mitut poliitikavaldkonda, 
millel on omad ELi rahastamisallikad: 
Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond 
(EAGF), Maaelu Arengu Euroopa Põl -
lumajandusfond (EAFRD), Euroopa Ka -
landusfond (EFF), Euroopa Regionaal -
arengu Fond (ERF), Ühtekuuluvusfond, 
keskkonna rahastamisvahend (LIFE) 
ja teadusuuringute raamprogrammid. 
Mõiste „integreeritud rahastamine” vii -
tab nende erinevate rahastamisallikate 
paralleelsele iseloomule.
07 
Bioloogilise mitmekesisusega seotud 
õigusaktidel on palju komponente 
erinevatel tasanditel:
a) mitu bioloogilise mitmekesisusega 
seotud rahvusvahelist keskkon -
nakokkulepet, milles EL ja/või 
tema liikmesriigid osalevad, nt 29. 
detsembril 1993 jõustunud bioloo -
gilise mitmekesisuse konventsioon, 
mis on esimene rahvusvaheline 
kokkulepe, milles käsitletakse kõiki 
bioloogilise mitmekesisuse aspek -
te (vt punkt 1);
b) mitu ELi direktiivi (nt linnustiku ja 
elupaikade direktiivid10; veepoliiti -
ka raamdirektiiv11; merestrateegia 
raamdirektiiv12; keskkonnamõju 
hindamist käsitlevad eridirektiivid13 
ja erinevate ELi fondidega seotud 
erimäärused;
c) erinevad riiklikud õigusaktid.08 
Joonis 2  annab ülevaate ELi poliitikast 
ja õigusaktidest, mis mõjutavad bio -
loogilist mitmekesisust.
Bioloogilist mitmekesi -
sust edendavate projek -
tide kaasrahastamine 
ERFist
09 
Komisjoni andmete kohaselt on 
liikmesriigid programmitöö perioo -
dil 2007–2013 eraldanud 2,8 miljar -
dit eurot bioloogilise mitmekesisuse 
ja looduskaitse vahetuks edendami -
seks ERFi, sh Natura 2000 raames14 
(vt  II lisa ).
10 
Muud ERFi projektid, mis ei ole küll 
otseselt bioloogilise mitmekesisuse 
edendamisele suunatud, võivad selle -
gipoolest bioloogilist mitmekesisust 
toetada, nt turismivaldkonna pro -
jektid15, taristuprojektidesse kesk -
konnakahjude hüvitamiseks lisatud 
meetmed ning reovee puhastamise 
projektid16.10 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 30. novembri 
2009. aasta direktiiv 
2009/147/EÜ loodusliku 
linnustiku kaitse kohta 
(kodifitseeritud versioon)  
(ELT L 20, 26.1.2010, lk 7) ja 
nõukogu 21. mai 1992. aasta 
direktiiv 92/43/EMÜ looduslike 
elupaikade ning loodusliku 
loomastiku ja taimestiku kaitse 
kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, 
lk 7).
11 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 23. oktoobri 
2000. aasta direktiiv 
2000/60/EÜ, millega 
kehtestatakse ühenduse 
veepoliitika alane 
tegevusraamistik (EÜT L 327, 
22.12.2000, lk 1).
12 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 17. juuni 2008. aasta 
direktiiv 2008/56/EÜ, millega 
kehtestatakse ühenduse 
merekeskkonnapoliitika-alane 
tegevusraamistik (ELT L 164, 
25.6.2008, lk 19).
13 Nõukogu 27. juuni 1985. aasta 
direktiiv 85/337/EMÜ teatavate 
riiklike ja eraprojektide 
keskkonnamõju hindamise 
kohta (EÜT L 175, 5.7.1985, 
lk 40) ja Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 27. juuni 2001. aasta 
direktiiv 2001/42/EÜ teatavate 
kavade ja programmide 
keskkonnamõju hindamise 
kohta (EÜT L 197, 21.7.2001, 
lk 30).
14 See arvnäitaja põhineb 
struktuurifondide rahaliste 
vahendite jaotusel (seisuga 
31.12.2012), mis tehti komisjoni 
8. detsembri 2006. aasta 
määruse (EÜ) nr 1828/2006, 
milles sätestatakse 
rakenduseeskirjad nõukogu 
määrusele (EÜ) nr 1083/2006 
(ELT L 371, 27.12.2006, lk 1), 
II lisas loetletud 86 kategooria 
põhjal. Artiklis 11 sätestatakse, 
et liikmesriigid peavad 
kategooriate kaupa koostama 
rahaliste vahendite suunava 
jaotuse. 
15 Turismivaldkonna meetmed 
hõlmavad loodusvarade 
edendamist ning 
looduspärandi kaitset ja 
arendamist. Vt kontrollikoja 
eriaruanne nr 6/2011 „Kas ERFi 
kaasrahastatud 
turismiprojektid olid 
mõjusad?”  
(http://eca.europa.eu )
09 Sissejuhatus Joonis 2ELi poliitika ja õigusaktid, mis mõjutavad bioloogilist mitmekesisust
Allikas:  Euroopa Komisjon.Bioloogiline 
mitmekesisusÜhine 
põllumajan-
duspoliitika
ÜRO bioloogilise 
mitmekesisuse 
konventsioonKliimamuu-
tuste poliitikaElupaikade 
direktiiv
TeadusuuringudLIFE +Regionaal-
poliitikaÜhine 
kalandus-
poliitika
Merestra-
teegia direktiivMulla-
direktiivi 
eelnõuVeepoliitika 
raam-
direktiivLinnu-
direktiiv
11 
Komisjonil on üldine vastutus eelarve 
täitmise eest. Kaasrahastatavad bioloo -
gilise mitmekesisuse projektid on üks 
osa liikmesriikide poolt ühise eelarve 
täitmise alusel elluviidavatest raken -
duskavadest. Täpsemalt:
a) komisjon peab läbirääkimisi ja 
kiidab heaks liikmesriikide esitatud 
rakenduskavad ning eraldab ELi 
rahalised vahendid;
b) liikmesriigid haldavad rakendus -
kavasid, viivad neid ellu projek -
tide valimise kaudu ning seejärel 
teevad projektide üle järelevalvet 
ja hindavad neid;c) komisjon hindab riiklikke juhti -
mis- ja kontrollisüsteeme, teeb 
järelevalvet kavade elluviimise üle, 
teeb otsuseid ELi rahalise toetuse 
andmise kohta ning maksab toetu -
sed heakskiidetud kulutuste alusel 
välja.
12 
Samuti peab komisjon korraldama 
strateegilist juhtimist, tehes kindlaks 
rakenduskavade elluviimise õnnestu -
mise või ebaõnnestumise faktorid ning 
määratledes hea tava17.16 Vt kontrollikoja eriaruanne nr 
3/2009 „Struktuurimeetmete 
kulude mõjusus reovee 
puhastamisel 
programmitööperioodil 
1994–1999 ja 2000–2006” 
(http://eca.europa.eu ).
17 Vt nõukogu 11. juuli 
2006. aasta määruse (EÜ) 
nr 1083/2006, millega nähakse 
ette üldsätted Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja 
Ühtekuuluvusfondi kohta ning 
tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 1260/1999  
(ELT L 210, 31.7.2010, lk 25), 
artikkel 49.
10
 Auditi ulatus  
ja eesmärgid
13 
Auditi põhieesmärk oli hinnata, kas 
ERF on ELi bioloogilise mitmekesi -
suse 2020. aastani kestva strateegia 
raames otseselt bioloogilist mitmeke -
sisust edendavaid projekte mõjusalt 
rahastanud. Kontrollikoda hindas, kas:
a) liikmesriigid kasutasid bioloo -
gilise mitmekesisuse otseseks 
edendamiseks kättesaadavat ERFi 
rahastamist;
b) ERFist kaasrahastatud otseselt bio -
loogilist mitmekesisust edendavad 
projektid olid bioloogilise mitme -
kesisuse vähenemise peatamisel 
mõjusad.
14 
Auditi alguses tegeleti dokumentide 
läbivaatamise ja komisjonis interv -
juude korraldamisega. Külastati kahte 
peadirektoraati:
a) regionaal- ja linnapoliitika peadi -
rektoraat, mis vastutab selle ELi 
eelarve osa täitmise eest, millest 
kaasrahastatakse regionaalaren -
gu poliitika raames elluviidavaid 
bioloogilise mitmekesisuse pro -
jekte. Ühe osana oma programmi 
hindamisprotsessist konsulteerib 
ta teiste peadirektoraatidega, eriti 
keskkonna peadirektoraadiga;
b) keskkonna peadirektoraat, mis 
vastutab ELi keskkonnapoliitika 
elluviimise eest.
15 
Samuti viidi läbi küsitlus liikmesriiki -
des, mis kasutasid otseselt bioloogilist 
mitmekesisust edendavate projektide 
rahastamiseks ERFi vähe või üldse 
mitte. 10 liikmesriigis valiti välja 20 
rakenduskava ja küsimustikud saade -
ti asjaomastele korraldusasutustele. 
Laekus 17 vastust.16 
Auditi teine etapp toimus viies välja -
valitud liikmesriigis: Tšehhi Vabariik, 
Hispaania, Prantsusmaa, Poola ja 
Rumeenia. Nimetatud liikmesriigid 
said 68% kõikidest programmitöö pe -
rioodil 2007–2013 bioloogilise mitme -
kesisuse otseseks edendamiseks antud 
ERFi eraldistest.
17 
Asjaomastes liikmesriikides valiti raha -
liselt kõige olulisemate rakenduskava -
de hulgast välja 32 projekti (nii lõpeta -
tud kui pooleliolevad), võttes arvesse 
projekti valmimise seisu ning samuti 
mõnes rakenduskavas bioloogilisele 
mitmekesisusele eraldatud vahendite 
vähest kasutusmäära (vt projektide 
loetelu III lisas ).
11
 Tähelepanekud
Kas liikmesriigid kasuta -
sid bioloogilise mitmeke -
sisuse otseseks edenda -
miseks kättesaadavat 
ERFi rahastamist?
18 
Kontrollikoda uuris otseselt bioloogilist 
mitmekesisust edendavatele projekti -
dele eraldatud ERFi rahastamise määra 
ja kasutust.
ERFi rahastamisvõimalusi ei 
kasutatud täiel määral ära
19 
Komisjon analüüsis ERFi ja teiste 
ELi fondide potentsiaali toetada ELi 
bioloogilise mitmekesisuse strateegia 
eesmärke perioodi 2007–2013 mitme -
aastases finantsraamistikus (vt IV lisa ). 
2013. aasta alguses koostas komisjon 
uued kriteeriumid, et paremini jälgida 
kõikide asjaomaste ELi fondide, sh ERFi 
raames tehtud bioloogilise mitmekesi -
susega seotud kulutusi18.20 
ERF pakub põhiliselt rahastamisvõima -
lusi strateegia eesmärgi nr 1 (loodust 
käsitlevate õigusaktide täiel määral 
kohaldamine (lindude ja elupaikade 
direktiivid)) ning eesmärgi nr 2 (ökosüs -
teemide ning nende teenuste säilitami -
ne ja taastamine) täitmiseks. Peaaegu 
kõik teised ELi vahendid võivad samuti 
nende eesmärkide saavutamisele kaasa 
aidata. Seda selgitab põhiliselt asjaolu, 
et need kaks eesmärki on valdkonda -
devahelised ning mõjutavad seega ELi 
põllumajandus-, ühtekuuluvus-, kesk -
konna- ja teaduspoliitikat (vt IV lisa ). 
Toetusesaajatele suurema selguse pak -
kumiseks tegid riiklikud projektivaliku 
asutused mõnikord vahet ERFi ja teiste 
ELi vahendite vahel19.
21 
Järgides ELi ühtekuuluvuspoliitika stra -
teegilisi suuniseid, peavad liikmesriigid 
kehtestama oma vajadustel põhine -
vad rahastamisprioriteedid. Paljud 
liikmesriigid eraldasid programmitöö 
perioodil 2007–2013 bioloogilisele 
mitmekesisusele otse ERFist vahendeid 
vähe või üldse mitte: 12 liikmesriiki 
eraldas alla 0,2% oma ühtekuuluvuspo -
liitika vahenditest otseselt bioloogilise 
mitmekesisusega seotud meetmetele 
(vt  tabel 1  ja II lisa ).18 Komisjon ekstrapoleeris 
praeguse mitmeaastase 
finantsraamistiku esimese 
aasta (2014) puhul varasemaid 
andmeid ning leidis, et 
11 miljardit eurot (millest 
1,7 miljardit eurot on ERFist) 
võiks suunata bioloogilise 
mitmekesisuse rahastamiseks 
(vt Euroopa Komisjoni 
2014. aasta tulude ja kulude 
eelarvestus (2014. aasta 
eelarveprojekti 
ettevalmistamine), poliitiline 
tutvustus, SEC(2013) 370, 
juuni 2013). See summa 
sisaldab lisaks bioloogilise 
mitmekesisuse otsesele 
rahastamisele (vt punkt 9) ka 
kõiki muid vahendeid, mis 
võivad kaudselt bioloogilise 
mitmekesisusega seotud olla.
19 Näiteks võttes ELi fondide ja 
bioloogilise mitmekesisuse 
projektide kokkusobitamisega 
seotud otsuste puhul üheks 
kriteeriumiks rahalise 
piirmäära (nt suuremaid 
projekte rahastataks ERFist ja 
väiksemaid EAFRDst) või 
lubades juurdepääsu ERFile 
vaid avalik-õiguslikel asutustel. Tabel 1ERFi vahendite eraldamine otseselt bioloogilist mitmekesisust edendavatele  
projektidele liikmesriikide kaupa (programmitöö periood 2007–2013)
Otseselt bioloogilise mitmekesisuse 
edendamisele suunatud ERFi vahendite osakaalLiikmesriikide arv Liikmesriikide osakaal protsentides
Üle 2% 2 7
Vahemikus 1–2% 4 15
Vahemikus 0,2–1% 9 33
Alla 0,2%,  
millest 0%12 
645 
22
Kokku 27 100
12 Tähelepanekud
22 
Pärast seda, kui 2010. aastaks ei suu -
detud peatada bioloogilise mitmekesi -
suse kadu Euroopas, soovitas Euroopa 
Parlament komisjonil ja liikmesriikidel 
oma jõupingutusi selles valdkonnas 
suurendada. Selle tulemusena soovi -
tas komisjon programmitöö perioo -
di 2007–2013 keskel korraldusasutustel 
oma rakenduskavad ümber korraldada, 
et suurendada investeeringuid bioloo -
gilise mitmekesisuse ja muude säästva 
arengu eesmärkidesse20.
23 
Olemasolevatesse rakenduskavadesse 
tehtud kohandused olid siiski väga 
piiratud. Vaid üks liikmesriik suurendas 
märgatavalt bioloogilisele mitmeke -
sisusele suunatud ERFi rahastamist 
ning seda tehti, kuna konkreetselt 
bioloogilist mitmekesisust edenda -
vate projektide konkursile laekus 
palju avaldusi. 21-st bioloogilisele 
mitmekesisusele vahendeid eraldanud 
liikmesriigist veel kaks suurendasid 
neid vaid piiratud määral ja 11 liikmes -
riiki ei muutnud oma ERFi rahastamise 
suurust. Seitsmes liikmesriigis koguni 
vähendati bioloogilise mitmekesisuse 
rahastamist ERFist (vt II lisa ). Riikli -
kud ametiasutused põhjendasid neid 
vähendamisi erinevate rakendamisega 
seotud probleemidega, nagu vähe -
ne huvi projektikonkursside vastu, 
Natura 2000 ülesannete ebapiisav 
ettevalmistamine, probleemid ERFi ja 
teiste fondide vahelise eraldusjoone 
tõmbamisel.24 
Peale selle, et paljud liikmesriigid 
eraldasid kas vähe ERFi vahendeid 
bioloogilise mitmekesisuse otseseks 
edendamiseks või ei eraldanud neid 
üldse, jäi vahendeid eraldanud liikmes -
riikides kogu ühtekuuluvuspoliitika 
raames eraldatud vahendite kasutus -
määr alla keskmise. Programmitöö 
perioodi 2007–2013 algusest peale oli 
bioloogilise mitmekesisuse projekti -
dele eraldatud vahendite kasutusmäär 
madal, hoolimata sellest, et 2011. aas -
tal nõudis komisjon olukorra paranda -
mist (vt tabel 2 ). Natura 2000 puhul 
on komisjon mitterahuldava olukorra 
kohta esitanud mitu erinevat põhjust21, 
mis on välja toodud 1. selgituses .
25 
60% puhul kontrollikoja korraldatud 
küsitlusele laekunud vastustest mär -
giti põhjuseks, miks ERFi rahastamist 
bioloogilise mitmekesisuse otseseks 
edendamiseks vähe kasutati (vt 
punkt 15), asjaolu, et teistest ELi ja/või 
riiklikest rahastamisallikatest saadav 
kate oli piisav. 30% puhul vastustest 
kaheldi selles, kas ERF on bioloogilise 
mitmekesisuse rahastamiseks asjako -
hane vahend (kuna see ei ühti regio -
naalarengu eesmärkidega või omab 
nende suhtes vaid piiratud mõju).20 KOM(2011) 17 (lõplik), 
26. jaanuar 2011 „Kestlikku 
kasvu toetav regionaalpoliitika 
Euroopa 2020. aasta 
strateegias”.
21 Euroopa Komisjon, Investing in 
Natura 2000: For nature and 
people , 2011, lk 21.
13 Tähelepanekud
Komisjoni poolt Natura 2000-ga seotud ELi rahaliste vahendite mitterahuldava 
kasutuse kohta esitatud põhjused
1. Erinevad konkureerivad poliitikaeesmärgid: liikmesriikide ametiasutused jätavad sageli Natura 2000-ga 
seotud investeeringu prioriteetidesse lisamata. Arvatavasti seepärast, et ei mõisteta, kuidas see võib üldis -
te regionaalarengu eesmärkide saavutamisele kaasa aidata.
2. Ebapiisav nõustamine: Natura 2000 eest vastutavate asutuste käest ei küsita nõu või ei kaasata neid sageli 
piisavalt rakenduskavade koostamisse ja erinevate sektoripõhiste vahendite eraldamise üle otsustamisse.
3. Natura 2000 juhtimiskavade aeglane väljatöötamine: alade määratlemise aeglane edenemine on oluliselt 
viivitanud Natura 2000 juhtimiskavade koostamist ja vastuvõtmist, mis on vajalik Natura 2000 investeerin -
gute hõlbustamiseks.
4. ELi rahastamisele juurdepääsuks vajaliku suutlikkuse ja oskusteabe puudumine: kuigi ELi rahastamisega 
seotud teave suureneb pidevalt, on looduskaitseorganisatsioonidel ja -asutustel ikka veel keeruline leida 
vajalikku toetust looduskaitse üksikprojektide väljatöötamiseks.
5. Suur halduskoormus: projektide väljatöötamiseks ja vahendite hankimiseks vajalik haldussuutlikkus võib 
olla märkimisväärselt suur, eriti juhul, kui puuduvad eelrahastamise võimalused.1. selgitus Tabel 2Rahaliste vahendite kasutus bioloogilise mitmekesisuse projektide puhul võrreldes 
kogu ühtekuuluvuspoliitika raames eraldatud vahendite keskmise kasutusmääraga
Rahaliste vahendite kasutus bioloogilise mitme-
kesisuse projektide puhul (%)Kogu ühtekuuluvuspoliitika raames eraldatud 
vahendite keskmine kasutusmäär (%)
2010. aasta lõpp 18 27
2011. aasta lõpp 56 71
2012. aasta lõpp 75 85
NB! Rahaliste vahendite kasutusmäär väljendub protsentuaalse osana algselt eraldatud eelarvest, mille liikmesriik kindlal ajavahemikul  
bioloogilise mitmekesisuse projektidele suunab. Komisjonil puuduvad makseandmed erinevate kulukategooriate kohta.
14 Tähelepanekud
Kas ERFist kaasrahastata -
vad otseselt bioloogilist 
mitmekesisust edendavad 
projektid on bioloogilise 
mitmekesisuse vähene -
mise peatamisel mõjusad?
26 
Kontrollikoda auditeeris valimisse kaa -
satud projektide mõjusust bioloogilise 
mitmekesisuse vähenemise peatami -
sel, hinnates seda, kas projektid:
a) olid ühtlustatud bioloogilise 
mitmekesisuse prioriteetidega 
liikmesriigi ja ELi tasandil;
b) olid saavutanud konkreetseid tule -
musi ja täitnud oma eesmärgid;
c) omavad tõenäoliselt kestvat mõju, 
st nende kasulik mõju jätkub 
tõenäoliselt ka pärast ELi toetuse 
lõppemist.Projektid on kooskõlas bio -
loogilise mitmekesisuse 
prioriteetidega riiklikul ja 
ELi tasandil, kuid bioloogi -
lise mitmekesisusega seotud 
ERFi kulutusi ei ole täpselt 
määratletud
27 
Auditeeritud projektid olid kooskõ -
las riiklike ja ELi bioloogilise mitme -
kesisuse prioriteetidega. Riiklikud 
ametiasutused valisid projektid välja 
asjaomastes rakenduskavades sisaldu -
vate prioriteetide põhjal. Peale etteval -
mistavate ja teadlikkuse suurendamise 
meetmete olid projektid seotud põhili -
selt elupaikade ja loomastiku kaitsega 
(vt  2. selgituses  toodud näide).
Näide riiklike ja ELi bioloogilise mitmekesisuse prioriteetidega kooskõlas olevatest 
projektidest
Kolm projekti Andaluusias (Hispaania) olid seotud 
jõekallaste ökoloogilise taastamisega (ERF: 15 mil -
jonit eurot). Projektid vastasid Andaluusia raken -
duskavas asjaomase prioriteedi raames esitatud 
kirjeldusele. Kahjustatud ökosüsteemide taastamine 
on ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia võtme-
element. Projektid hõlmasid varasema taimestiku 
taastamist, metsa uuendamist pärismaiste liikidega, 
veealade taastamist basseinide ja ülevoolupaisude 
abil ning mitme purdega jalgteede ehitust.2. selgitus
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
1. foto. Jõekalda taastamine Sevillas
15 Tähelepanekud
28 
Sarnaselt sellega, kuidas osa ERFi 
projektide puhul on bioloogilise mit -
mekesisuse toetamine pigem teisene 
kui esmane prioriteet (vt punkt 10), oli 
ligikaudu pooltel auditeeritud projek -
tidest teisene eesmärk, mis oli seotud 
muude teemadega, nagu üleujutuste 
tõkestamise meetmed, vaba aja veetmi -
ne ja külastajate juurdepääsu piiramine. 
See näitab, et liikmesriikidel oli raskusi 
ERFi kulutuste ja õigete prioriteetsete 
teemade ühitamisega ning komisjonil 
bioloogilise mitmekesisusega seotud 
ERFi kulutuste selge määratlemisega. 
Ühel juhul ei olnud bioloogiline mitme -
kesisus põhikomponent projektis, mida 
oleks tulnud kaasrahastada rakendus -
kava mõne teise prioriteetse teema 
raames (vt  3. selgitus ).
Projekt, mida oleks tulnud kaasrahastada mõne muu prioriteetse teema all kui 
bioloogiline mitmekesisus
Üks projekt Andaluusias (Hispaania) oli seotud lossi restaureerimisega (ERF: 3,1 miljonit eurot). Selle projek -
ti puhul hõlmas vaid vähese tähtsusega osa (ligikaudu 10% kogumaksumusest) bioloogilise mitmekesisuse 
edendamist (nt ümbruskonnast invasiivsete võõrtaimeliikide eemaldamine). Kuna projekti tähtsaimaks kom -
ponendiks oli kultuuripärand, oleks ta paremini sobinud prioriteetse teema „Kultuuripärandi kaitse ja säilita -
mine” alla.3. selgitus
© Põllumajandus- ja keskkonnaministeerium, 
Hispaania
2. foto. Lossi restaureerimine
16 Tähelepanekud
Kolmandik auditeeritud 
projektidest oli suunatud 
kaitsemeetmete ettevalmis -
tamisele ...
29 
32 auditeeritud projektist 11 (arvu -
liselt 34% ja väärtuselt 39,6%) olid 
suunatud põhiliselt erinevat laadi et -
tevalmistavale tegevusele, mis tähen -
dab, et nende kaitsekavade kohaste 
meetmete käivitamiseks ja bioloogilise 
mitmekesisuse vähenemise peatamise 
konkreetsete mõjude ilmnemiseks ku -
lub veel aega. Valitud rakenduskavades eraldati üks kolmandik bioloogilise 
mitmekesisuse koguvahenditest 
ettevalmistavatele meetmetele, nagu 
näiteks:
a) infosüsteemide loomine, loete -
lude koostamine, kaardistamine, 
asjaomaste piirkondade bioloogi -
lise mitmekesisuse lähteolukorra 
kehtestamine ja konkreetsete 
kaitsekavade koostamine  
(vt  4. selgituses  toodud näide);
b) teadlikkuse suurendamise kampaa -
niad, teabe- ja haridusmeetmed.
Doonau delta kartograafilised vahendid
Kahe projekti (Rumeenia), mille läbiviijateks olid Bukaresti Ülikool (ERF: 5,8 miljonit eurot) ja Doonau delta riik -
lik arengu-uuringute instituut (ERF: 0,8 miljonit eurot), eesmärk oli koostada veealuste või maismaa elupaikade 
ja liikide loetelud ning luua digitaalsed kaardid, mis aitaksid Doonau delta haldajatel asjakohaseid meetmeid 
võtta.
Soetati seadmed, loodi tarkvara, skaneeriti merepõhja ja maismaa pindala, loodi digitaalkartograafiline and -
mebaas ja praktilised haldusrakendused (nt elupaikade taastamise ja voolurežiimi mudelid).
Doonau delta biosfääri kaitseala uut integreeritud majandamiskava ei olnud aga veel koostatud. Nõuetekoha -
se kinnistusraamatu puudumine muudab maakaitsemeetmete üldise kavandamise keerukaks. ERFist toetatak -
se seda tegevust uue projektiga, mida viiakse ellu alates juunist 2013 kuni 2015. aasta lõpuni.4. selgitus
© Bukaresti Ülikool
3. ja 4. foto. Merekartograafias kasutatavad hüdrolokaatorid
17 Tähelepanekud
30 
Kuigi määratletud oli mitu erinevat 
kaitsekava, osutus nende koostamine 
keerukaks ning riiklikud ametiasutused 
ei olnud osa neist auditi toimumise 
ajaks veel vastu võtnud (vt  5. selgitu -
ses  toodud näited).
Näiteid kaitsekavade kohta, mille koostamisel ja elluviimisel esines probleeme
Projekt „Natura 2000 alade rakendamine” (Tšehhi Vabariik) (ERF: 4,3 miljonit eurot), mis peaks valmima jaa -
nuaris 2015, on strateegilise tähtsusega: see sisaldab põhiliselt 1075-st Natura 2000 alast 303 ala kaitsekava 
ettevalmistamiseks vajalike loetelude koostamist ja geodeetilisi uurimistöid ning nende alade järelevalveraa -
mistiku loomist. Projekti koostamine ja käivitamine oli keerukas ja aeganõudev projekti mahu ja üksikasjalike 
eesmärkidega (hõlmatud alade ja vajaminevate tööde nimekiri) seotud pideva ebakindluse tõttu. Projekti 
taotluse esitamisest 2008. aasta novembris kuni toetuse andmise otsuse tegemiseni 2011. aasta aprillini kulus 
kaks ja pool aastat. Toetuse andmise otsust muudeti kaks korda – novembris 2011 ja detsembris 2012 – ning 
kolmas muutmine kavandati 2013. aasta lõppu.
Projekt „Metsiste kaitse riiklik programm” (Poola) (ERF: 0,2 miljonit eurot) puudutas riigi metsiste22 asurkonna 
ja selle elupaikade seiret ajavahemikul juuli 2009 – detsember 2011 ning riikliku kaitsekava loomist. Märt -
sis 2013 (üle aasta hiljem) keeldus keskkonnakaitse peadirektoraat kaitsekava eelnõud vastu võtmast, pidades 
seda ebapiisavaks ning leides, et kava tuleks täielikult ümber teha.
Poolas täheldati lisaks metsiste kaitsekavale probleeme ka seoses teiste liikide kaitsekavadega. 2013. aasta 
maiks oli keskkonnakaitse peadirektoraadile heakskiidu saamiseks esitatud 10 muud ELi kaitsealuste liikide  
(nt hundid, karud, saarmad) kaitsekava, kuid ühtegi neist ei ole veel heaks kiidetud.5. selgitus
22 Metsis ( Tetrao urogallus ) sisaldub nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ I lisas toodud loetelus. Liigi ellujäämise tagamiseks tuleb kohaldada elupaikade 
erimeetmeid. Metsiste asurkonna suurus Poolas 2012. aastal oli hinnanguliselt 500–600 isendit.
© Poola Linnukaitse Selts
5. foto. Metsis (Tetrao urogallus)
18 Tähelepanekud 6. selgitus31 
11 projektist kolm oli suunatud teadlik -
kuse suurendamise, teabe- ja haridus -
meetmetele (vt  6. selgituses  toodud 
näide). Peaaegu pool kõikidest audi -
teeritud projektidest sisaldas selliseid 
meetmeid. ELi bioloogilise mitmeke -
sisuse 2020. aastani kestva strateegia 
koostamise käigus järeldas komisjon, 
et bioloogilise mitmekesisusega seo -
tud teadlikkus ELis oli vähene. Sellest 
hoolimata ei hinnatud riiklikul tasandil, 
kuidas nimetatud meetmed mõjutavad 
sihtrühma bioloogilise mitmekesisuse 
mõistmist ja tundmist.
Näide teadlikkuse suurendamise ja teabeprojekti kohta
Projekt „Merendussektori bioloogilise mitmekesisuse parandamine teadlikkuse suurendamise ja teabe levita -
mise kaudu” Doonau deltas (Rumeenia) (ERF: 2,8 miljonit eurot) hõlmab külastuskeskuse ehitust, nelja teabe -
tahvlitega varustatud õpperaja loomist, seminare, teabetunde, liikide ja lindude tutvustusi, brošüüre, fotoal -
bumit, pressikonverentse ja veebisaidi loomist.
Auditi toimumise ajal oli külastuskeskuse ehitus vaidlustatud hankemenetluste tõttu ajakavast maas. Kõik neli 
kavandatud õpperada olid valmis ja külastajatele avatud.
Projektiga külgneval alal – Sulina rannas – olid aga ELi linnu- ja elupaikade direktiividega kaitstud Natura 2000 
alale ehitatud turismirajatised. Turismirajatiste arendamiseks oli väljastatud luba, kuigi kaitseala mõjutavate 
tagajärgede nõuetekohast hindamist eelnevalt ei tehtud23. Selline hindamine on Natura 2000 alade peamine 
tingimuslik nõue, millega tagatakse, et läbiviidav tegevus ei avalda ala terviklikkusele negatiivset mõju.
23 Nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ artikkel 6.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda
6. ja 7. foto. Teabetahvlid vee-elustikku tutvustava õpperaja ääres
19 Tähelepanekud
... ja investeeringute tule -
musel bioloogilisele mitme -
kesisusele avalduvat kasu ei 
hinnatud
32 
32 auditeeritud projektist 21 sisaldasid 
bioloogilise mitmekesisuse edendami -
sele suunatud investeeringuid. Inves -
teeringute tegemise alus oli üldiselt 
nõuetekohane (tarne- ja töövõtulepin -
gud) ning neid kasutati eesmärgipära -
selt. Investeerimisprojektide eesmär -
gid olid põhiliselt seotud elupaikade 
kaitse ja taastamisega (järved, jõed, 
rannik, metsad, ökoloogilised ko -
ridorid jne) (vt  7. ja 8. selgitus ) või 
loomakaitsega.33 
Asjaomased ametiasutused kasutasid 
projektide edukuse kontrollimisel pea -
aegu kõikidel juhtudel üksnes füüsilise 
väljundi24 näitajaid, nt taastatud alale 
rajatud istandike arv ja liik, uuendatud 
metsa suurus hektarites, sekkumisega 
hõlmatud rannikuala pikkus ja kaitsta -
vate liikide arv. Liikmesriikide ameti -
asutused ei analüüsinud täiendavalt 
projektide mõjusust; toetuse andmise 
otsustes ei kehtestatud elupaikade ja 
liikide arengu hindamiseks ei tulemus -
näitajaid25 ega järelevalvet käsitlevaid 
sätteid. Sellise analüüsi puudumine vä -
hendab projektide mis tahes hindami -
se mõjusust ning seeläbi ka võimalust 
demonstreerida bioloogilise mitmeke -
sisuse vallas saavutatud konkreetseid 
tulemusi.24 Väljund on see, mis luuakse 
või saavutatakse sekkumisele 
eraldatud vahendite abil.
25 Tulemused viitavad 
eesmärkidega seoses 
toimunud muutustele.7. selgitusNäide elupaikade kaitsele ja taastamisele suunatud projekti kohta
Nord–Pas-de-Calais’ piirkonnas (Prantsusmaa) 
kaasrahastati meedet „ Opération Grand Site des 
Deux Caps ” kahe ERFi projektiga (ERF: 2,8 ja 
0,6 miljonit eurot) programmitöö perioodil 2007–
2013. Meedet alustati mitme uuringu läbiviimise -
ga aastal 2000. Eesmärk oli pälvida märgis „ Grand 
Site de France ”26, taastades ja säilitades selle 23 ki -
lomeetri pikkuse La Manche’i väina äärse ala 
loodusliku väärtuse pikas perspektiivis, luues 
turistidevoo teenindamiseks lahendusi ja võima -
lusi (juurdepääs, autoparklad ning spetsiaalne 
kaitse), kehtestades struktuuripõhise hooldus- ja 
juhtimispoliitika ning edendades kohalike linna -
de ja külade arengut.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
8. foto. „Cap Blanc Nez-i” kaitsemeetmed
26 Märgis „ Grand Site de France ” antakse märkimisväärsete looduslike omadustega tunnustatud aladele, millel on palju külastajaid. Nimetatud 
märgise väljastamise tingimuseks on säästva arengu põhimõtteid järgiva asjaomase ala säilitamis- ja majandamisprojekti elluviimine.
20 Tähelepanekud
Näide loomakaitsele suunatud projekti kohta8. selgitus
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda
9. foto. Looduslähedane kalapääs, mida kasutavad peamiselt 
aeglasemad kalaliigid
Üks kaasrahastatud projekt (Tšehhi Vabariik) sisaldas kahe kalapääsu ehitust Lovosice ülevoolupaisule Elbe jõe 
paremal kaldal (ERF: 0,9 miljonit eurot). Projekti eesmärk oli eemaldada kalapääsult tõke, mis oli sinna tekkinud 
vana, 1919. aastal ehitatud ülevoolupaisu tõttu.
Üks kalapääsudest on kividega ääristatud looduslähedane kärestikuline kanal ja teine on eraldusastmetel asuv 
kunstlik kalapääs.
10. foto. Kunstlik kalapääs, mida kasutavad peamiselt kiiremad 
kalaliigid
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda
21 Tähelepanekud
34 
Hispaania keskkonnaministeerium oli 
avaldanud suunised, mille kohaselt 
oli seire üks võtmeelementidest. Seda 
ei kohaldatud aga kontrollikoja poolt 
uuritud kaasrahastatud projekti puhul 
(vt  9. selgitus ).35 
Tulemusnäitajate ja seire puudumine 
välistab ka piirkondlike ja/või kohalike 
saavutuste hindamise. Auditeeritud 
projektide puhul tehti väheseid sam -
me selleks, et mõjususe hindamisel 
kõige olulisemaid välistegureid arvesse 
võtta. Paljud tegurid (nt läheduses 
asuvate taristute ja praktiseeritava 
tegevuse mõju), mis võivad jääda 
üksikprojekti mahust või mõjust välja -
poole, võivad piirkondliku loomastiku 
ja taimestiku üldist seisundit muuta.9. selgitusHindamissuunised olid olemas, kuid neid ei kasutatud
Vastavalt ühele Hispaania keskkonnaministeeriumi suunisele, mis käsitleb luidete keskkonnaalast taastamist, 
tuleks projekti lõpetamisele järgnevate aastate jooksul teha järgmiste elementide seiret: süsteemi üldine 
areng, luidete profiil, taimestiku loomine ja areng, uute liikide ilmnemine, sissetungivate liikide areng, kaitse -
meetmete mõjusus.
Projekti „Luidete taastamine ja Isla Canela rannaalale juurdepääsu rajamine” (Hispaania) lõpetamisest on 
möödunud üle kolme aasta (ERF: 0,9 miljonit eurot), kuid kaitsemeetmete mõju ei ole hinnatud. Näiteks ei ole 
koostatud projekti tulemusel ilmnenud loomastiku ja taimestiku loetelu.
Projekt käigus taastati luited, mispuhul kasutati liiva tõkestamiseks vitspaju oksi, istutati pärismaiseid liike, 
eraldati taastatud ala ja ehitati tugipostidel asetsevad puidust jalgteed luidete ületamiseks. Taastatud ranna -
ala pikkus on 1300 meetrit.
11. ja 12. foto. Luidete taastamine
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda
22 Tähelepanekud
36 
Üheks positiivseks erandiks oli Poolas 
korraldatud uuring, milles rõhutati, et 
kaitsemeetmeid tasakaalustasid välis -
tegurid (vt  10. selgitus ).10. selgitusNäide välistegurite kohta, mis piiravad kaitsemeetmete mõjusust
Üks projekt (Poola) hõlmas tetrede optimaalse elupaiga taastamist ja säilitamist (ERF: 0,6 miljonit eurot). Sar -
naseid projekte oli ka varem tehtud. Projektiga toetati mitut erinevat meedet, nt võsa ja põõsaste raiumine, 
luga lõikamine, metallist võrkaedade eemaldamine, kiskjate hukkamine, maa soetamine ning teabe edastami -
ne ja levitamine.
Projektiga seoses korraldatud uuringust nähtus, et isaste tetrede oluline vähenemine jätkus. Peamised põhju -
sed, miks tetrede asurkonna vähenemist ei suudetud peatada, hoolimata piirkonnas elluviidavatest aktiivse -
test kaitsemeetmetest, olid:
– negatiivne kliimamuutus: madalaid paljunemismäärasid seostati vihmarohkete kevadete ja suvedega, eriti 
juunikuus, kui enamik tetredest kooruvad (tedretibude termoregulatsioon hakkab toimima alles neljandal 
elunädalal);
– neid ohustavate kiskjate suurenenud arv (nt rebased, kährikud ja kärplased), mida võib selgitada mas -
silise marutaudi vastu vaktsineerimise ja (karusnaha hindade langusest tingitud) rebasejahi olulise 
vähenemisega.
13. foto. Tedred (isased)
© Poola Linnukaitse Selts
23 Tähelepanekud
Projekti jätkusuutlikkus 
põhineb kohalikul panu -
sel ning sõltub tulevikus 
eraldatavast riiklikust 
rahastamisest
37 
Projektist saadav kasu peaks jätkuma 
ka pärast ELi toetuse lõppemist. Sel -
leks peavad projektid täitma teatavad 
kriteeriumid: nad peaksid olema integ -
reeritud kohalikesse struktuuridesse, 
tagades seeläbi sidusrühmadele suure 
osalustunde, ning üldises finants- ja 
majanduskriisi õhkkonnas tuleks kätte -
saadavaks teha tulemuste säilitamiseks 
vajalikud finantsvahendid.
38 
Loetelude, kaitse- või majanduskavade 
puhul, mis olid sageli projektidega 
loodavateks väljunditeks (vt punkt 29), 
ei saavutatud projektide lõppedes 
kasu, kuna kavasid ei olnud veel heaks 
kiidetud ega ellu viidud. Püsivat kasu 
on võimalik eeldada ainult pärast pro -
jekti tegelikku elluviimist. Teadlikkuse 
suurendamise ning teabe- ja haridus -
meetmete puhul oli üheks positiivseks 
teguriks see, et mitmel projektil olid 
toimivad veebisaidid, mis sisaldasid 
asjakohast teavet.39 
Kontrollikoda leidis, et projektidega 
seotud investeeringuid (nt ehitistesse, 
masinatesse, seadmetesse ja istandi -
kesse) hallati üldiselt hästi ka pärast 
projektide lõppu. Üheks oluliseks 
aspektiks on siinkohal asjaolu, et 
jätkusuutlikkusega arvestati tavaliselt 
juba projektivaliku protsessist alates. 
Lisaks sisaldavad projektilepingud 
klauslit, mille kohaselt tuleb inves -
teeringuid kokkulepitud eesmärgil 
kasutada ja säilitada teatav arv aastaid 
pärast projekti lõppemist, vastasel 
juhul tuleb toetus tagasi maksta. Ühel 
juhul ei olnud kaks aastat pärast tege -
vuse lõpetamist ikka veel lahendatud 
küsimust, kes peaks vastutama inves -
teeringu mõju säilitamise eest.
40 
Kontrollikoda täheldas suurt aktiivsust 
projektide eest vastutavate looduskait -
seorganisatsioonide, keskkonnaame -
tite ja parkide eest vastutavate ame -
tiasutuste seas, keda toetati kohaliku 
poliitikaga, mis oli suunatud positiivse 
maine edendamisele ökoturismi 
piirkonnana. Kuna projektid ei olnud 
tulu tootmisele suunatud ning ei olnud 
seetõttu erainvestoritele atraktiivsed, 
oli üldjuhul vaja pidevat riiklikku rahas -
tamist. Kui täiendavaid vahendeid ei 
leita, seab see ohtu kogu bioloogilise 
mitmekesisuse vähenemise peatamise 
(vt  11. selgituses  toodud näide).
24 Tähelepanekud 11. selgitusNäide projekti kohta, mille jätkusuutlikkus on ohus
Projekti „Piisonite olukorra parandamine Vânători Neamţi looduspargis” (Rumeenia) (ERF: 0,2 miljonit eurot) 
põhieesmärk oli luua Karpaatide põhjaosas metsikult elavate piisonite elujõuline populatsioon. Hangiti 10 pii -
sonit, mis suurendas pargis elavate piisonite koguarvu 28-ni. Loomade paremaks looduskeskkonnaga kohane -
miseks ehitati tugitaristu. Talveperioodil tagati loomadele täiendav toit ja regulaarne veterinaarravi. Ühe teise 
ERFi projekti raames ehitati vaateplatvormid ja teabepunktid (ERF: 0,2 miljonit eurot).
Projekti jätkusuutlikkuse tagaks piisonite elamine ja paljunemine looduskeskkonnas. Üks ohustav tegur oli 
geneetiline: kõik piisonid pärinesid väiksest ellujäänud piisonite rühmast ja nende geneetiline struktuur oli 
suhteliselt sarnane. Selle tagajärjel olid piisonid haigustele vastuvõtlikumad, lühema elueaga, suurema noor -
loomade suremusega ning paljunesid vähem.
Pargi majandamiskava näeb ette täiendavat toetust piisonite looduskeskkonda rehabiliteerimiseks ja seireks. 
Majandamiskavas aga ei mainita, kuidas rahalised vahendid tagada ja eraldada. Edasine rahastamine on samu -
ti ebakindel, kuna keskkonnaministeerium ei ole pargi majandamiskava heaks kiitnud.
„Piisoniprojekti” rahastasid ka muud rahvusvahelised rahastajad, nt Maailmapank. Teistelt rahvusvahelistelt 
rahastajatelt täiendavate vahendite taotlemine tuleb ELi toetusega kooskõlastada.
14. ja 15. foto. Piison kohanemisalal
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda
25
 Järeldused  
ja soovitused
Üldkokkuvõte
41 
Liikmesriigid ei kasutanud kättesaa -
davaid ERFi rahastamisvõimalusi täies 
mahus ära. Kuigi ERFist kaasrahastata -
vad otseselt bioloogilist mitmekesisust 
edendavad projektid vastavad bio -
loogilise mitmekesisuse vähenemise 
peatamist käsitlevatele liikmesriikide 
ja ELi prioriteetidele, vajatakse jõu -
pingutusi, et teha järelevalvet nende 
tegeliku panuse üle ning tagada nende 
mõju jätkumine. Paljud tegevused olid 
seotud kaitse- ja majandamiskavade 
ettevalmistamisega, mis tuleb konk -
reetsete tulemuste saavutamiseks alles 
ellu viia.
ERFi vahendite eralda -
mine ja kasutus
42 
Liikmesriigid ei olnud alati arvamusel, 
et ERF on bioloogilise mitmekesisuse 
edendamiseks asjakohane vahend, ega 
tunnustanud piisavalt selle potent -
siaali Natura 2000 rahastamisallikana 
(punktid 19–25).1. soovitus
Komisjon peaks:
a) aitama liikmesriikidel kehtestada 
oma rakenduskavades bioloo -
gilise mitmekesisuse taastamise 
prioriteedid;
b) hindama liikmesriikide rakendus -
kavades määratletud bioloogilist 
mitmekesisust edendavate meet -
mete ja muudest ELi fondidest ra -
hastatavate projektide vastastikust 
täiendavust; ning
c) tegema järelevalvet rakenduska -
vade tegeliku elluviimise üle, mis 
võimaldaks probleemid varakult ja 
ennetavalt kindlaks teha.
Liikmesriigid peaksid selle saavutami -
seks komisjoniga koostööd tegema.
ERFi projektide saavutu -
sed bioloogilise mitme-
kesisuse vähenemise 
peatamisel
43 
ERFist kaasrahastatud projektid olid 
üldiselt riiklike ja ELi bioloogilise mit -
mekesisuse prioriteetidega kooskõlas. 
Mõnikord on bioloogilisele mitmekesi -
susele suunatud ERFi rahastamist siiski 
keeruline selgelt määratleda  
(vt punktid 27–28).
26 Järeldused ja soovitused 
44 
Kolmandik auditeeritud projektidest 
oli suunatud bioloogilise mitmekesi -
suse edendamise eesmärki teenivate 
edasiste investeeringute ja tegevuste 
ettevalmistamisele (ettevalmistava te -
gevuse ja üldsuse teadlikkuse suuren -
damise meetmed). See tähendab, et 
konkreetseid tulemusi kohe ei saavuta -
ta. Tegelikke kaitsemeetmeid raken -
dati kahe kolmandiku auditeeritud 
projektide puhul. Sellele vaatamata ei 
ole liikmesriikide ametiasutused elu -
paikade ja liikide arengu hindamiseks 
tulemusnäitajaid ega seiresüsteeme 
kehtestanud. Sellise analüüsi puudu -
mine vähendab projektide mis tahes 
hindamise mõjusust ning seeläbi ka 
võimalust demonstreerida bioloogilise 
mitmekesisuse vallas saavutatud konk -
reetseid tulemusi (punktid 29–36).
45 
Projektide füüsiliste väljundite säilita -
mine oli üldiselt hea ja projektide ellu -
viijate puhul täheldati suurt aktiivsust. 
Sellele vaatamata sõltub projektide 
mõju jätkusuutlikkus riigipoolse rahas -
tamise jätkumisest (punktid 37–40).2. soovitus
Komisjon peaks:
a) aitama liikmesriikidel teha etteval -
mistavate projektide järelkontrolli, 
mis võimaldaks koostada aktiivse 
kaitsepoliitika, eriti elupaikade või 
liikide erikaitse- ja majandamiska -
vade mõjusaks elluviimiseks;
b) nõudma rakenduskavadesse sel -
liste menetluste lisamist, millega 
hinnatakse sekkumiste tulemusel 
elupaikades või liikides toimunud 
keskkonnamuutusi;
c) andma liikmesriikidele nõu, kuidas 
ERFi eeskirju koos teiste ELi fondi -
dega kohaldada.
Lisaks peaks komisjon tagama, et 
bioloogilise mitmekesisuse (sh Natu -
ra 2000) otseseks ja kaudseks rahasta -
miseks kasutatavate ELi vahendite üle 
oleks täpne ülevaade, ning liikmes -
riigid peaksid selle hõlbustamiseks 
vajalikke andmeid esitama.
II auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Henri GRETHEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 4. juuni 2014. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

27
 Lisad
ELi bioloogilise mitmekesisuse 2020. aastani kestva strateegia eesmärgid ja meetmed
1. eesmärk: rakendada täielikult linnudirektiiv ja loodusdirektiiv
1. meede: viia lõpule Natura 2000 võrgustiku loomine ja tagada selle hea haldamine
2. meede: tagada Natura 2000 alade piisav rahastamine
3. meede: suurendada sidusrühmade teadlikkust ja osalust ning parandada jõustamist
4. meede: parandada ja ühtlustada seiret ja aruandlust
2. eesmärk: säilitada ja parandada ökosüsteeme ja nende teenuseid
5. meede: parandada teadmisi ELis ökosüsteemide ja nende teenuste kohta
6. meede: kehtestada prioriteedid seoses ökosüsteemide taastamise ja rohelise taristu kasutamise edendamisega
7 . meede: vältida bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste summaarset vähenemist
3. eesmärk: suurendada põllumajanduse ja metsanduse rolli bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel ja suurendamisel
8. meede: suurendada avalike keskkonnahüvede eest makstavaid ELi ühise põllumajanduspoliitika otsetoetusi
9. meede: käsitleda maaelu arengupoliitikas rohkem bioloogilise mitmekesisuse kaitsmist
10. meede: kaitsta Euroopa põllumajanduse geneetilist mitmekesisust
11. meede: innustada metsaomanikke kaitsma ja suurendama metsade bioloogilist mitmekesisust
12. meede: lisada bioloogilise mitmekesisuse meetmed metsamajandamiskavadesse
4. eesmärk: tagada kalavarude säästev kasutamine
13. meede: parandada kalavarude majandamist
14. meede: kõrvaldada kahjulik mõju kalavarudele, liikidele, elupaikadele ja ökosüsteemidele
5. eesmärk: invasiivsete võõrliikide tõrje
15. meede: tugevdada ELi taime- ja loomatervishoidu käsitlevat korda
16. meede: luua spetsiaalne invasiivseid võõrliike käsitlev vahend
6. eesmärk: aidata vältida maailma bioloogilise mitmekesisuse vähenemist
17 . meede: vähendada bioloogilise mitmekesisuse vähenemise kaudseid põhjustajaid
18. meede: leida täiendavad vahendid bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks kogu maailmas
19. meede: kontrollida ELi arengukoostöö mõju bioloogilisele mitmekesisusele
20. meede: reguleerida geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ning nende kasutamisest saadava tulu õiglast ja võrdset jaotamistI lisa
28 Lisad
Bioloogilise mitmekesisuse ja looduskaitse (sh Natura 2000) edendamiseks  
eraldatavad ERFi vahendid (eurodes)
RiikKavandatavad ERFi vahendid rakenduskavades seisuga 
31.12.2010Kavandatavad ERFi vahendid rakenduskavades seisuga 
31.12.2012 Bioloogilise mitmekesisuse vahendite ümberpaigu -
tamine perioodil 31.12.2010–31.12.2012Valitud bioloogilise mitmekesisuse 
projektidele eraldatud ERFi vahendidKasutusmäär
Bioloogilisele 
mitmekesisusele 
eraldatud (‘000) (a)Ühtekuuluvus-
poliitika koguva -
hendid (‘000) (b)%
( = a/b)Bioloogilisele 
mitmekesisusele 
eraldatud (‘000) (c)Ühtekuuluvus-
poliitika koguva -
hendid (‘000) (d)%
( = c/d)(‘000 )
(e = (c – a))%
(f = (c/a))(‘000 )
(g)%
(h = g/c)
Belgia 1 054 2 063,501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bulgaaria 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Tšehhi Vabariik 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539  650 2,28 0 0 248 286 41,0
Taani 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Saksamaa 50 620 25 488  616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Eesti 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Iirimaa 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Kreeka 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34 061 (–) 18,9 154 907 106,3
Hispaania 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118  137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Prantsusmaa 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9 870 (–) 5,6 151 359 91,1
Itaalia 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13 990 (–) 24,5 15 298 35,5
Küpros 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Läti 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Leedu 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Luksemburg 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Ungari 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Malta 1 700 840  123 0,20 100 840  123 0,01 (–) 1 600 (–) 94,1 0 0
Madalmaad 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Austria 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Poola 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21 648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugal 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17, 3 50 739 92,1
Rumeenia 171 989 19 213  037 0,90 171 989 19 213  037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Sloveenia 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Slovakkia 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Soome 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1 381 (–) 71,4 184 33,3
Rootsi 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Ühendkuningriik 1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1 500 (–) 95,5 0 0
Piiriülene 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
Kokku 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Allikas:  komisjoni statistikal põhinevad Euroopa Kontrollikoja andmed.II lisa
29 Lisad
Bioloogilise mitmekesisuse ja looduskaitse (sh Natura 2000) edendamiseks  
eraldatavad ERFi vahendid (eurodes)
RiikKavandatavad ERFi vahendid rakenduskavades seisuga 
31.12.2010Kavandatavad ERFi vahendid rakenduskavades seisuga 
31.12.2012 Bioloogilise mitmekesisuse vahendite ümberpaigu -
tamine perioodil 31.12.2010–31.12.2012Valitud bioloogilise mitmekesisuse 
projektidele eraldatud ERFi vahendidKasutusmäär
Bioloogilisele 
mitmekesisusele 
eraldatud (‘000) (a)Ühtekuuluvus-
poliitika koguva -
hendid (‘000) (b)%
( = a/b)Bioloogilisele 
mitmekesisusele 
eraldatud (‘000) (c)Ühtekuuluvus-
poliitika koguva -
hendid (‘000) (d)%
( = c/d)(‘000 )
(e = (c – a))%
(f = (c/a))(‘000 )
(g)%
(h = g/c)
Belgia 1 054 2 063,501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bulgaaria 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Tšehhi Vabariik 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539  650 2,28 0 0 248 286 41,0
Taani 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Saksamaa 50 620 25 488  616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Eesti 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Iirimaa 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Kreeka 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34 061 (–) 18,9 154 907 106,3
Hispaania 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118  137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Prantsusmaa 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9 870 (–) 5,6 151 359 91,1
Itaalia 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13 990 (–) 24,5 15 298 35,5
Küpros 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Läti 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Leedu 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Luksemburg 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Ungari 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Malta 1 700 840  123 0,20 100 840  123 0,01 (–) 1 600 (–) 94,1 0 0
Madalmaad 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Austria 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Poola 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21 648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugal 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17, 3 50 739 92,1
Rumeenia 171 989 19 213  037 0,90 171 989 19 213  037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Sloveenia 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Slovakkia 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Soome 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1 381 (–) 71,4 184 33,3
Rootsi 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Ühendkuningriik 1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1 500 (–) 95,5 0 0
Piiriülene 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
Kokku 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Allikas:  komisjoni statistikal põhinevad Euroopa Kontrollikoja andmed.
30 Lisad
Auditeeritud projektide valim
Riik/piirkond Projekti pealkiriELi vahendid
(miljonites 
eurodes)PõhimeetmedProjekti liik
A, B või C1Valmimise 
tähtaeg2Projekt lõpetati 
auditi toimumise 
ajal
Tšehhi Vabariik
(keskkonna rakenduskava)Natura 2000 alade haldamine looduskaitse ja maastikukaitsega tegeleva ameti poolt 4,3Natura 2000 alade kaitse staatuse määratlemine; loetelude koostamissüsteemi ja järelevalveraamistiku 
loomineB(prognoos: 
jaanuar 2015)ei
Vlasimi lauda ümberehitus invaliidistunud loomade jaoks 1,9 Invaliidistunud loomadele mõeldud lauda remont ja lisaruumide ehitus C veebruar 2012 jah
Chotesovi omavalitsuse ökoloogilise stabiilsuse territoriaalne süsteem 0,5 Bioloogilise mitmekesisuse ala ja kahe elupaiga / looduslike liikide keskkonnasõbralike koridoride loomine C november 2011 jah
Propasti järv 1,4 Veehoidla uuendamine, üleujutuste vastased meetmed, uus taimestik C juuni 2011 jah
Dolni Brezany linnapark 1,2 Pargi loomine, sh maastikukujundus, muruplatside loomine, uute puude ja põõsaste istutamine C juuni 2010 jah
Lovosice - Pistany kalapääsud 0,9 Kahe kalapääsu ehitus C september 2010 jah
Hispaania
(Andaluusia rakenduskava)Guadaira jõe (Sevilla) ääres asuva ala taastamine 9,2 Parema jõekalda taastamine ja maastiku uuendamine C detsember 2009 jah
Guadalquiviri jõe (Sevilla) ääres asuva ala taastamine 5,0 Vasaku jõekalda taastamine ja maastiku uuendamine C oktoober 2009 jah
Luidete ja Isla Canela rannaalale juurdepääsu taastamine 0,9 Luidete taastamine 1300 meetri pikkusel rannaalal C mai 2009 jah
Mazagoni rannaala liivaga katmine 1,6 600 meetri pikkuse rannariba liivaga katmine, et kompenseerida sette puudumist C juuni 2009 jah
Sancti-Petri lossi taastamine 3,1 Remont lossi säilitamiseks C oktoober 2010 jah
Elupaikade taastamine männimetsade naturaliseerimise abil 1,9 Okste ja võsa lõikamine, mändide harvendamine, eukalüptide lõikamine ja kärpimine C november 2011 jah
Guadiana jõe äärse ala taastamine Huelva provintsis 0,8 Olemasoleva taimestiku hooldamine, pärismaiste liikide istutamine, märgalade loomine C juuni 2009 jah
Prantsusmaa
(Nord–Pas-de-Calais’ 
rakenduskava)Draakon! Minu aias? (kahes etapis) 0,3 Elupaikade taastamine, teave Cjuuni 2013  
(teise etapi lõpp)ei
Opération Grand Site des deux Caps (1. etapp) 2,8 Ökoloogiline maastiku ümberkujundus, haljasalade taastamine C detsember 2012 jah
Opération Grand Site des deux Caps (2. etapp) 0,6 Taastamistööde eest vastutavate töötajate palgad C detsember 2012 jah
Ohustatud looduslike elupaikade puhul jätkusuutlike juhtimissüsteemide taastamine ja/või rakendamine 0,4 Maastiku taastamine, teadlikkuse suurendamine ja teabeedastus C detsember 2011 jah
Rannikupärandi ja märgalade maastiku kaitse 1,5 Maa ost C mai 2012 jah
„Fort Vert’i” ala maastiku kaitse 1,5 Maa ost C november 2009 jah
1 Projekti liik:
A = Awareness-raising and education measures  (teadlikkuse suurendamise ja haridusmeetmed).
B = Building up information and plans  (teabe koondamine ja kavade koostamine).
C = Concrete protection measures  (konkreetsed kaitsemeetmed).
2 18 projekti puhul ei järgitud algseid tähtaegu. Viis projekti valmisid üle kuue kuu tähtajast hiljem, neist kaks maaostuga seotud  
probleemide tõttu ja kolm hankemenetlusest tulenevate probleemide tõttu (kahel juhul ületati tähtaega rohkem kui aasta).III lisa
31 Lisad
Auditeeritud projektide valim
Riik/piirkond Projekti pealkiriELi vahendid
(miljonites 
eurodes)PõhimeetmedProjekti liik
A, B või C1Valmimise 
tähtaeg2Projekt lõpetati 
auditi toimumise 
ajal
Tšehhi Vabariik
(keskkonna rakenduskava)Natura 2000 alade haldamine looduskaitse ja maastikukaitsega tegeleva ameti poolt 4,3Natura 2000 alade kaitse staatuse määratlemine; loetelude koostamissüsteemi ja järelevalveraamistiku 
loomineB(prognoos: 
jaanuar 2015)ei
Vlasimi lauda ümberehitus invaliidistunud loomade jaoks 1,9 Invaliidistunud loomadele mõeldud lauda remont ja lisaruumide ehitus C veebruar 2012 jah
Chotesovi omavalitsuse ökoloogilise stabiilsuse territoriaalne süsteem 0,5 Bioloogilise mitmekesisuse ala ja kahe elupaiga / looduslike liikide keskkonnasõbralike koridoride loomine C november 2011 jah
Propasti järv 1,4 Veehoidla uuendamine, üleujutuste vastased meetmed, uus taimestik C juuni 2011 jah
Dolni Brezany linnapark 1,2 Pargi loomine, sh maastikukujundus, muruplatside loomine, uute puude ja põõsaste istutamine C juuni 2010 jah
Lovosice - Pistany kalapääsud 0,9 Kahe kalapääsu ehitus C september 2010 jah
Hispaania
(Andaluusia rakenduskava)Guadaira jõe (Sevilla) ääres asuva ala taastamine 9,2 Parema jõekalda taastamine ja maastiku uuendamine C detsember 2009 jah
Guadalquiviri jõe (Sevilla) ääres asuva ala taastamine 5,0 Vasaku jõekalda taastamine ja maastiku uuendamine C oktoober 2009 jah
Luidete ja Isla Canela rannaalale juurdepääsu taastamine 0,9 Luidete taastamine 1300 meetri pikkusel rannaalal C mai 2009 jah
Mazagoni rannaala liivaga katmine 1,6 600 meetri pikkuse rannariba liivaga katmine, et kompenseerida sette puudumist C juuni 2009 jah
Sancti-Petri lossi taastamine 3,1 Remont lossi säilitamiseks C oktoober 2010 jah
Elupaikade taastamine männimetsade naturaliseerimise abil 1,9 Okste ja võsa lõikamine, mändide harvendamine, eukalüptide lõikamine ja kärpimine C november 2011 jah
Guadiana jõe äärse ala taastamine Huelva provintsis 0,8 Olemasoleva taimestiku hooldamine, pärismaiste liikide istutamine, märgalade loomine C juuni 2009 jah
Prantsusmaa
(Nord–Pas-de-Calais’ 
rakenduskava)Draakon! Minu aias? (kahes etapis) 0,3 Elupaikade taastamine, teave Cjuuni 2013  
(teise etapi lõpp)ei
Opération Grand Site des deux Caps (1. etapp) 2,8 Ökoloogiline maastiku ümberkujundus, haljasalade taastamine C detsember 2012 jah
Opération Grand Site des deux Caps (2. etapp) 0,6 Taastamistööde eest vastutavate töötajate palgad C detsember 2012 jah
Ohustatud looduslike elupaikade puhul jätkusuutlike juhtimissüsteemide taastamine ja/või rakendamine 0,4 Maastiku taastamine, teadlikkuse suurendamine ja teabeedastus C detsember 2011 jah
Rannikupärandi ja märgalade maastiku kaitse 1,5 Maa ost C mai 2012 jah
„Fort Vert’i” ala maastiku kaitse 1,5 Maa ost C november 2009 jah
1 Projekti liik:
A = Awareness-raising and education measures  (teadlikkuse suurendamise ja haridusmeetmed).
B = Building up information and plans  (teabe koondamine ja kavade koostamine).
C = Concrete protection measures  (konkreetsed kaitsemeetmed).
2 18 projekti puhul ei järgitud algseid tähtaegu. Viis projekti valmisid üle kuue kuu tähtajast hiljem, neist kaks maaostuga seotud  
probleemide tõttu ja kolm hankemenetlusest tulenevate probleemide tõttu (kahel juhul ületati tähtaega rohkem kui aasta).
32 Lisad
Riik/piirkond Projekti pealkiriELi vahendid
(miljonites 
eurodes)PõhimeetmedProjekti liik
A, B või C1Valmimise 
tähtaeg2Projekt lõpetati 
auditi toimumise 
ajal
Poola
(taristu ja keskkonna 
rakenduskava)Keskkonnakaitsealadel eluslooduse säilitamine turismivoogude suunamise kaudu 0,3 Maakasutustööd (nt maa tasandamine, olemasolevate hoonete lammutamine), turismitaristu ehitamine C mai 2012 jah
Tetrede aktiivne kaitse Natura 2000 spetsiaalsel linnukaitsealal Knyszynska ürgmetsas 0,6 Tetrede elupaiga optimaalne säilitamine C detsember 2011 jah
Metsiste kaitse riiklik programm 0,2Riikliku programmi koostamine (biotoopide kvaliteedi seire tetrede elupaikades ning nende looduslikus 
asurkonnas) B detsember 2011 jah
Poola Natura 2000 alade kaitsekavade koostamine 5,8 406 Natura 2000 ala kaitsekava koostamine B(prognoos:  
aprill 2014)ei
Ökoloogilised sekkumised – avalikkuse suurem kaasamine Natura 2000 alade kaitsesse 0,1 Koolitusmaterjalide koostamine, veebisait, koolituskursused, õppekülastused A veebruar 2011 jah
Loodusele lähemale – kohalike keskkonnaametnike määratlemine ja koolitamine 0,2 Hariduslike ja teabematerjalide avaldamine, veebisait A märts 2012 jah
Rumeenia
(keskkonna rakenduskava)Majandamiskavas ja strateegia koostamisel kasutatud digitaalkartograafiline tugi 0,8 Doonau delta biosfääri kaitseala kohta kõrge resolutsiooniga digitaalse kaardi koostamine B oktoober 2012 jah
Merendussektori bioloogilise mitmekesisuse parandamine teadlikkuse suurendamise ja teabe levitamise 
kaudu2,8 Külastuskeskuse, matkaradade ja teabepunktide ehitamine A(prognoos:  
detsember 2015)ei
Integreeritud infosüsteem – ökosüsteemide parema säilitamise toetamine 3,6 Doonau delta biosfääri kaitseala haldamise integreeritud infosüsteemi rakendamine B november 2011 jah
Merendussektori SCI ROSSCI0066 haldusmeetmed 5,8 Veealuste elupaikade ja liikide loetelu koostamine ja mereala kaardistamine B oktoober 2013 ei
Ühenduse tähtsusega liikide puhul kehtestatud haldusmeetmed Vânători Neamţi looduspargis 0,2 Liikide loetelu, külastuskeskus, infopunktid, õpperada B mai 2011 jah
Piisonite olukorra parandamine Vânători Neamţi looduspargis 0,2 Piisonitele mõeldud taristu ja levitamistegevus C mai 2013 ei
Projekt RO-NT3 „Bioloogilise mitmekesisuse ühtne lähenemisviis Secu loodusreservis ja Vânători Neamţi 
looduspargis”0,2 Loomade loetelu ja andmebaasi loomine B mai 2013 ei
1 Projekti liik:
A = Awareness-raising and education measures  (teadlikkuse suurendamise ja haridusmeetmed).
B = Building up information and plans  (teabe koondamine ja kavade koostamine).
C = Concrete protection measures  (konkreetsed kaitsemeetmed).
2 18 projekti puhul ei järgitud algseid tähtaegu. Viis projekti valmisid üle kuue kuu tähtajast hiljem, neist kaks maaostuga seotud  
probleemide tõttu ja kolm hankemenetlusest tulenevate probleemide tõttu (kahel juhul ületati tähtaega rohkem kui aasta).III lisa
33 Lisad
Riik/piirkond Projekti pealkiriELi vahendid
(miljonites 
eurodes)PõhimeetmedProjekti liik
A, B või C1Valmimise 
tähtaeg2Projekt lõpetati 
auditi toimumise 
ajal
Poola
(taristu ja keskkonna 
rakenduskava)Keskkonnakaitsealadel eluslooduse säilitamine turismivoogude suunamise kaudu 0,3 Maakasutustööd (nt maa tasandamine, olemasolevate hoonete lammutamine), turismitaristu ehitamine C mai 2012 jah
Tetrede aktiivne kaitse Natura 2000 spetsiaalsel linnukaitsealal Knyszynska ürgmetsas 0,6 Tetrede elupaiga optimaalne säilitamine C detsember 2011 jah
Metsiste kaitse riiklik programm 0,2Riikliku programmi koostamine (biotoopide kvaliteedi seire tetrede elupaikades ning nende looduslikus 
asurkonnas) B detsember 2011 jah
Poola Natura 2000 alade kaitsekavade koostamine 5,8 406 Natura 2000 ala kaitsekava koostamine B(prognoos:  
aprill 2014)ei
Ökoloogilised sekkumised – avalikkuse suurem kaasamine Natura 2000 alade kaitsesse 0,1 Koolitusmaterjalide koostamine, veebisait, koolituskursused, õppekülastused A veebruar 2011 jah
Loodusele lähemale – kohalike keskkonnaametnike määratlemine ja koolitamine 0,2 Hariduslike ja teabematerjalide avaldamine, veebisait A märts 2012 jah
Rumeenia
(keskkonna rakenduskava)Majandamiskavas ja strateegia koostamisel kasutatud digitaalkartograafiline tugi 0,8 Doonau delta biosfääri kaitseala kohta kõrge resolutsiooniga digitaalse kaardi koostamine B oktoober 2012 jah
Merendussektori bioloogilise mitmekesisuse parandamine teadlikkuse suurendamise ja teabe levitamise 
kaudu2,8 Külastuskeskuse, matkaradade ja teabepunktide ehitamine A(prognoos:  
detsember 2015)ei
Integreeritud infosüsteem – ökosüsteemide parema säilitamise toetamine 3,6 Doonau delta biosfääri kaitseala haldamise integreeritud infosüsteemi rakendamine B november 2011 jah
Merendussektori SCI ROSSCI0066 haldusmeetmed 5,8 Veealuste elupaikade ja liikide loetelu koostamine ja mereala kaardistamine B oktoober 2013 ei
Ühenduse tähtsusega liikide puhul kehtestatud haldusmeetmed Vânători Neamţi looduspargis 0,2 Liikide loetelu, külastuskeskus, infopunktid, õpperada B mai 2011 jah
Piisonite olukorra parandamine Vânători Neamţi looduspargis 0,2 Piisonitele mõeldud taristu ja levitamistegevus C mai 2013 ei
Projekt RO-NT3 „Bioloogilise mitmekesisuse ühtne lähenemisviis Secu loodusreservis ja Vânători Neamţi 
looduspargis”0,2 Loomade loetelu ja andmebaasi loomine B mai 2013 ei
1 Projekti liik:
A = Awareness-raising and education measures  (teadlikkuse suurendamise ja haridusmeetmed).
B = Building up information and plans  (teabe koondamine ja kavade koostamine).
C = Concrete protection measures  (konkreetsed kaitsemeetmed).
2 18 projekti puhul ei järgitud algseid tähtaegu. Viis projekti valmisid üle kuue kuu tähtajast hiljem, neist kaks maaostuga seotud  
probleemide tõttu ja kolm hankemenetlusest tulenevate probleemide tõttu (kahel juhul ületati tähtaega rohkem kui aasta).
34 Lisad IV lisaPerioodi 2007–2013 finantsraamistikus erinevate ELi vahenditega pakutavad  
bioloogilise mitmekesisuse strateegia võimalused vastavalt komisjoni suunistele
ELi poliitikaPeamised bioloogilise  
mitmekesisuse meetmed
(otsesed ja kaudsed)Eelarve 
2007–2013
(miljonites 
eurodes)Bioloogilise 
mitmekesisuse 
põhieesmärkPeamine toetusesaaja
Ühine 
põllumajanduspoliitikaBioloogilise mitmekesisuse kaitse-, 
haldus- ja taastamismeetmed põllu-
majanduslikes ja metsaelupaikades 
Natura 2000 toetused; põlluma -
janduse keskkonnatoetus ja metsa 
keskkonnatoetus
Koolituskursuste, nõuandeteenuste, 
maapiirkondade kultuuripärandi kaitse 
ja säilitamise toetamine42 7003. eesmärk:  
põllumajandus ja 
metsandus
1. eesmärk:  
looduskaitse
2. eesmärk:  
taastaminePõllumajandustootjatele ja metsa -
omanikele makstavad regulaarsed 
tingimuslikud toetused 
Muud maaelu arengu erieesmärkide 
(nt maamajanduse mitmekesistamine) 
raames toetuse saajad 
Ühine kalanduspoliitikaVeekeskkonna tegevus
Veeloomastiku ja -taimestiku kaitse 
Rannikukeskkonna kaitseAndmed 
puuduvad4. eesmärk:  
kalandusRahastamiskõlblikud: rannikuäärsed 
kogukonnad, tootjaorganisatsioonid ja 
muud merepiirkondade toetusesaajad
ÜhtekuuluvuspoliitikaBioloogilise mitmekesisuse ja loodus -
kaitse edendamine
Loodusvarade edendamine
Looduspärandi kaitse ja arendamine
Aidata tööjõul ja ettevõtetel kohaneda 
uute keskkonnaalaste väljakutsetega 
ja edendada looduskaitset erasektori 
majandamises5 2321. eesmärk:  
looduskaitse
2. eesmärk:  
taastamineIgasugused toetusesaajad
Rahaline toetus on suunatud maha -
jäänud ja muudele piirkondadele, et 
suurendada piirkondlikku konkurentsi -
võimet ja tööhõivet
Ühekordsete investeeringute/taristu 
kaasrahastamine
Keskkonnapoliitika (Life+)Innovatiivsed, parima tava, näidis-
projektid ja meetmed1201. eesmärk:  
looduskaitse
2. eesmärk:  
taastamine
5. eesmärk:  
invasiivsed võõrliigidRahastamiskõlblikud: suur hulk 
erinevaid avalik-õiguslikke ja erasektori 
asutusi ning eraisikuid
Komisjoni tehtav programmijuhtimine
Rutiinseid keskkonnakulutusi ei ole
Teadusuuringute poliitikaLooduslike ja inimese loodud ressurs -
side ning bioloogilise mitmekesisuse 
kaitse ja säästev majandamine
Merekeskkonna haldamine
Säästva arengu prognoosimismeetodid 
ja hindamisvahendid1101. eesmärk:  
looduskaitse
2. eesmärk:  
taastamineRahastamiskõlblikud: teadusuuringuid 
tegevad avalik-õiguslikud organisat -
sioonid ja eraettevõtted
VälispoliitikaRahvusvahelises bioloogilise mitme -
kesisuse konventsioonis sätestatud 
kohustuste täitmise toetamine 1146. eesmärk:  
maailma bioloogiline 
mitmekesisusRahastamiskõlblikud: arengumaad 
ja partnerorganisatsioonid ning 
rahvusvahelised organisatsioonid ja 
ELi ametid
Allikas:  Euroopa Komisjoni talituste töödokument SEK(2011) 540 (lõplik), 3.5.2011.
35
on komisjon avaldanud spetsiaalse juhenddoku -
mendi korraldusasutustele („The guide to multi-
benefit cohesion policy investments in nature and 
green infrastructure” – „Juhend mitmeti kasulike 
ühtekuuluvuspoliitika investeeringute tegemiseks 
loodusesse ja rohelisse taristusse”), et toetada ame -
tiasutusi selles töös.
ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegias aastani 
2020 nähakse 5. meetmes ette, et liikmesriigid kaar -
distavad komisjoni abiga ja hindavad aastaks 2014 
oma ökosüsteemide seisundi ja oma ökosüsteemi 
teenused. Komisjoni talitused (keskkonna peadi -
rektoraat (DG ENV) ja Teadusuuringute Ühiskeskus 
(DG JRC)) koostasid koos Euroopa Keskkonnaame -
tiga kaks aruannet, mida liikmesriigid saavad selle 
töö teostamisel kasutada.
Sama strateegia 6a. meetmega nähakse samuti ette, 
et liikmesriigid arendavad aastaks 2014 – komisjoni 
abiga – välja strateegilise raamistiku taastamiste -
gevuse prioriseerimiseks ELi, riikide ja piirkondlikul 
tasandil. Komisjon on sellel teemal avaldanud kaks 
konsultatsiooniaruannet, sealhulgas ühe, milles on 
kalkuleeritud eesmärgi – taastada 2020. aastaks 
15 % halvas keskkonnaseisundis ökosüsteemi -
dest – saavutamise kulud, ja teinud liikmesriikidele 
soovitusi.
Komisjon kavatseb avaldada elurikkuse kaitse 
suunised liikmesriikidele toeks muude võima -
luste hulgast ERFi raames leiduvate võimaluste 
kindlakstegemisel.
VII (b)
Komisjon võtab selle soovituse vastu. Komisjoni 
ja iga liikmesriigi vahel läbi räägitud partnerlusle -
pingud on oluline vahend selleks, et tagada vas -
tastikune täiendavus eri ELi fondide lõikes. Komis -
jonisisestes talitustevahelistes konsultatsioonides 
sõelutakse ERFi ja maaelu arengu programme ees -
märgiga maksimeerida täiendavust ERFi ja EAFRDi 
vahel. Kõikides Natura 2000 võrgustikuga seotud 
aspektides põhineb see sõelumine tähtsusjärjesta -
tud tegevuskavadel.Kokkuvõte
IV
Komisjon on kontrollikojale tänulik hindamise eest, 
mis annab teavet, mis tuleb väga kasuks järgmiste 
programmipõlvkondade rakendamise ajal.
Komisjon tuletab meelde, et ERFi eesmärk on 
vähendada majanduslikke, sotsiaalseid ja piirkond -
likke erinevusi. Kuigi fond võib toetada muude 
eesmärkide hulgas elurikkuse eesmärke, ei ole see 
projekteeritud spetsiaalse vahendina elurikkuse 
edendamiseks.
V
Komisjon loodab, et uuel programmitöö perioodil 
(2014–2020) rakenduskavadesse kohastel juhtu -
del elurikkust hõlmavate erieesmärkide ja tule -
musnäitajate kasutuselevõtt parandab seire- ja 
aruandlusvõimet.
Hea projektirakendamise eeltingimuseks on etteval -
mistustöö, sealhulgas see, mida rahastab ERF. See 
paneb aluse tulevaste sekkumiste jaoks (ja elurik -
kuse kasu andmiseks). On oodata, et neid meetmeid 
toetab ERF, kuid projektide rakendamiseks võiks 
kasutada ka muid ELi fonde (nagu EAFRD) ja riikide 
ressursse.
VI (a)
Komisjon võtab soovituse vastu. Komisjon on sel 
eesmärgil hakanud liikmesriike toetama nende 
elurikkuse taastamise prioriteetide seadmises 
asjaomastes rakenduskavades. Struktuurifondide 
juhtimise raames koostöös liikmesriikidega kavan -
davad liikmesriigid eesmärgid ja valivad investee -
rimisprioriteedid vastavalt oma spetsiifilistele vaja -
dustele, mis tuleb komisjoniga läbi rääkida. Need on 
seotud tulemus- ja väljundnäitajatega. Programmi 
vastuvõtmisel valivad ja rakendavad nad projektid. 
Kuigi 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil ei 
ole elurikkus ERFi määruses (artikkel 4) sätestatud 
valdkondliku kontsentreerumise alusel prioriteet, Komisjoni  
vastus
Komisjoni vastus 36
Selgelt seatud elurikkuse eesmärkide puhul on nõu -
tavad konkreetsed väljund- ja tulemusnäitajad ning 
hindamismenetlused.
VII (c)
Komisjon võtab soovituse vastu ja on nõutud 
tegevust juba alustanud. Ühissätete määruse (EL) 
nr 1303/2013 artikli 13 suhtes avaldab komisjon abi -
saajatele juhised, mis sisaldavad teavet selle kohta, 
kuidas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 
täiendavust teiste ELi vahenditega ära kasutada. 
Eespool nimetatud juhend sisaldab ka jaotist vas -
tastikuse täiendavuse kohta.
Komisjon vahetab regulaarselt liikmesriikidega 
teavet ja nõustab neid elurikkuse jaoks ette nähtud 
eri fondide kasutamise alal, nt looduse ja elurikkuse 
koordineerimisrühma ning Euroopa keskkonnaasu -
tuste töörühma kaudu.
VIII
Komisjon võtab soovituse vastu ja võtab nõutud 
meetmeid. 2014.–2020. aasta rakendusaktides on 
määratletud läbivaadatud liigitussüsteem ühtekuu -
luvuspoliitika raames tehtud investeeringute kohta 
teabe andmiseks. Komisjon on selle teabesüsteemi 
piires asutanud sisemise „elurikkuse jälgimise” 
mehhanismi, mis võimaldab registreerida ERFi ja 
ühtekuuluvusfondi otseseid ja kaudseid kulutusi 
elurikkusele. Andmete usaldusväärsus sõltub liik -
mesriikide antud andmete kvaliteedist.
Kooskõlas ELi võetud kohustustega elurikkuse 
tähtsustamise alal ja bioloogilise mitmekesisuse 
konventsioonist tulenevate rahvusvaheliste kohus -
tustega teeb komisjon tööd elurikkuse kulutuste 
tulemuslikuma jälgimise nimel. Spetsiaalne elu -
rikkuse jälgimise jaotis lisatakse 2015. aasta prog -
rammi aruannetesse ja praegu täiustab komisjon ELi 
eelarves elurikkuse jälgimise metoodikat.VII (c)
Eelarve täitmises koostöös liikmesriikidega vastuta -
vad programmi rakendamise eest esmalt liikmesrii -
gid. Seepärast leiab komisjon, et see soovitus tuleb 
adresseerida programmi rakendamisega tegeleva -
tele asutustele. Asjaomaste seadusesätete alusel on 
edenemise jälgimises ja rakendamisprobleemide 
lahendamises programmi esmane osa seirekomisjo -
nil, milles komisjon osaleb vaatlejana. Iga-aastaste 
rakendusaruannete kontrollimise kaudu ja iga-
aastastel läbivaatamiskoosolekutel jälgib komis -
jon programmide tulemuslikkust ja teeb kindlaks 
tõhusat rakendamist takistavad asjaolud. Selleks on 
täiendav töövahend tulemuslikkuse raamistik.
Seire- ja hindamisnõuded on aastatel 2014–2020 
selgemad: iga-aastane aruandlus projektide valikust 
ja kulutustest teemade kaupa, spetsiifiliste tule -
mus-, ühiste väljund- ja konkreetsete väljundnäita -
jate kindlaksmääramine ning mõjuhinnangud.
Rakenduskavad hõlmavad ühiseid näitajad ja võivad 
hõlmata programmispetsiifilisi näitajaid (nagu 
elurikkus, kui see on asjakohane), mida kasutavad 
korraldus- ja rakendusasutused programmide tule -
muste jälgimiseks ja komisjoni teavitamiseks, nagu 
asjakohane. Alates 2016. aastast saab seega komis -
jon iga-aastased andmed ja rakendusaruanded, mis 
annavad paremat teavet edenemise ja tulemuslik -
kuse kohta.
VII (a)
Komisjon võtab soovituse vastu. Vastuseks sellele 
soovitusele rõhutab komisjon Euroopa keskkonna-
asutuste ja korraldusasutuste võrgustiku (ENEA-MA) 
raames vajadust ettevalmistusmeetmeid õigesti 
edasi arendada konkreetsemate kaitsemeetmetega.
VII (b)
Komisjon nõustub selle soovitusega. 2013. aasta 
detsembris vastu võetud määrustega 2014.–
2020. aasta perioodiks kehtestatakse liikmesriikidele 
kohustus hinnata iga prioriteetse suuna mõju vähe -
malt korra programmitöö perioodil. Selliste hinda -
miste laad sõltub konkreetsetest eesmärkidest, mis 
on seatud programmides, mis alles võetakse vastu. 
Komisjoni vastus 37
12
2011. aasta alguses võttis komisjon vastu teatise 
„Kestlikku kasvu toetav regionaalpoliitika Euroopa 
2020. aasta strateegias”, mis sisaldab strateegilisi 
juhiseid, nõuandeid ja häid tavasid ökosüsteemi 
teenuste ja elurikkuse kohta. Järelmeetmetena 
avaldati 2012. ja 2013. aastal kaks juhendit, mis olid 
täielikult või osaliselt seotud elurikkusega (vastavalt 
„Juhend mitmeti kasulike ühtekuuluvuspoliitika 
investeeringute tegemiseks loodusesse ja rohelisse 
taristusse” ja „Aruka spetsialiseerumise kaudu aruka 
ja kestliku majanduskasvu ühendamise juhend”).
Peale selle võimaldab ühissätete määrus (EL) 
nr 1303/2013 komisjonil 2014.–2020. aasta perioodil 
anda liikmesriikidele abi projektide koostamiseks ja 
hindamiseks (vt artikkel 58 „Tehniline abi komisjoni 
algatusel”).
Märkused
19
Komisjon arendas 2012. aastal ja 2013. aasta alguses 
välja asjaomaste rahastamisvahendite, sealhulgas 
ERDFi raames elurikkusega seotud kulutuste jälgi -
mise suunised.
20
ERDF pakub rahastamisvõimalusi ka eesmärgi 
5 jaoks (invasiivsed võõrliigid).
Ühine vastus märkustele 22–24
Komisjon kutsus liikmesriike üles täiendavalt 
arvestama ökosüsteemide ja elurikkuse toetust 
ka tulevaste programmide jaoks, mis koostatakse 
aastateks 2014–2020.
Selleks et toetada liikmesriike ja nende ametiasu -
tusi rahaliste vahendite kasutusele võtmises, asutas 
komisjon Euroopa keskkonnaasutuste ja korraldus -
asutuste võrgustiku (ENEA-MA) raames spetsiaalse 
elurikkuse töörühma ning avaldas ka juba eespool 
nimetatud juhendi. Spetsiaalne töö liikmesriikidega 
selles valdkonnas tagati mitme üritusega (nõukogu 
töörühmad).Sissejuhatus
06
„Integreeritud rahastamine” viitab loodusesse ja 
elurikkusesse investeerimise süvalaiendamisele ELi 
peamistesse rahastamisvahenditesse (spetsiaalse 
fondi loomise vastandina). Sellest tulenevalt peab 
looduse ja elurikkuse rahastamine olema kooskõlas 
nende vahendite üleüldiste eesmärkidega (nt regio -
naalareng, töökohad ja majanduskasv, maapiirkon -
dade areng jne). Spetsiaalseid rahastamisvahendeid 
looduse ja elurikkuse jaoks antakse ainult program -
mis LIFE.
09
Komisjon on seisukohal, et 2007.–2013. aasta perioo -
dil aidati rubriigi „Turism” all (loodusvarade eden -
damine) täiendavalt 0,8 miljardi euroga kaasa ka 
elurikkuse eesmärkidele1.
10
Komisjoni hinnangul ulatub ERFi kaudne  panus 
elurikkuse eesmärkidesse üldkokkuvõttes 13,2 mil -
jardi euroni (programmitöö perioodiks 2007–2013 
eraldatud summad), võttes arvesse järgmisi kulu -
kategooriaid: 44 (Olme- ja tööstusjäätmete käitlus), 
46 (Reoveepuhastus (heitvesi)), 48 (Saastuse komp -
leksne vältimine ja kontroll), 49 (Kliimamuutuse lee -
vendamine ja sellega kohanemine), 50 (Tööstuspiir -
kondade ja saastunud maa taastamine), 53 (Ohtude 
ennetamine), 54 (Muud keskkonna säilitamise ja 
ohtude ennetamise meetmed), 56 (Looduspärandi 
kaitse ja arendamine), kasutades kõikide nende 
kategooriate puhul diskontotegurit 40%. Lisainfot 
selle metoodika kohta saab ELi bioloogilise mitme -
kesisuse konventsiooni täitmise aruandest2.
1 http://www.cbd.int/financial/oda/European%20commission-
preliminary-reporting-framework-2014-en.xlsx
2 http://www.cbd.int/financial/oda/European%20commission-
preliminary-reporting-framework-2014-en.xlsx
Komisjoni vastus 38
Kast 1
1. Komisjon on püüdnud liikmesriike veenda võtma 
loodus ja elurikkus oma investeerimisprioriteetide 
hulka. Komisjon on avaldanud sellel teemal hulga 
juhendeid (nt „Natura 2000 võrgustiku majanduslik 
kasu” , „Natura 2000 rahastamise käsiraamat”). Ko -
misjon on ka edendanud häid tavasid ja korralda -
nud liikmesriikides Natura 2000 rahastamise teemal 
rea seminare.
2. Komisjon on edendanud kaasavat ja läbipaistvat 
rakenduskavade koostamist. Natura 2000 rahasta -
mise seminaridega liikmesriikides püüti muu hulgas 
suurendada sidusrühmade kaasamist asjaomaste 
rakenduskavade koostamisse.
3. Edusammud juhtimiskavade ja juhtimismeetmete 
vastuvõtmisega ei ole olnud nii kiired, kui alguses 
oodati, kuigi mõned liikmesriigid on hiljuti näi -
danud olulist edasiminekut selles valdkonnas (nt 
Prantsusmaa, Ungari ja Poola).
4. Liikmesriigid saavad kasutada oma tehnilist abi sel -
leks, et arendada suutlikkust oma sotsiaal-majan -
duslike ja kodanikuühiskonna partnerite hulgas. 
Selles suhtes on tugevdatud nende partnerite kaa -
samist 2014.–2020. aasta programmidesse, eelkõige 
käitumisjuhendi vastuvõtmisega.
5. Seoses seadusandliku väljakutsega uuendada ja pa -
randada ELi kuluprogrammide tulemuslikkust kõiki -
de Euroopa poliitikavaldkondade raames ja kaasates 
kõikide Euroopa institutsioonide ja liikmesriikide 
töö, on komisjon püüdnud muuta juurdepääsu ELi 
rahastamisvahenditele ELi kodanike ja ettevõtja -
te jaoks lihtsamaks. Selleks et tagada, et projektid 
viiakse ellu kooskõlas rakenduskava prioriteetidega 
ja abikõlblikkuse eeskirjadega, on siiski vaja haldus -
meetmeid. Potentsiaalsete abisaajate haldussuutlik -
kuse parandamiseks on saadaval tehniline abi.25
Komisjon on seisukohal, et investeeringud elurik -
kusse ja loodusesse on loomuomaselt kooskõlas 
ERFi prioriteetidega, nagu majanduskasv ja töö -
kohtade loomine, kliimamuutusega toimetulek ja 
sotsiaalse tõrjutuse vähendamine. Komisjon avaldas 
2013. aasta juunis suunised selle kohta, kuidas inves -
teeringud elurikkusse võivad anda mitmekülgset 
sotsiaalmajanduslikku kasu ja hõlbustada integree -
ritud regionaalarengut, nt „Juhend mitmeti kasulike 
ühtekuuluvuspoliitika investeeringute tegemiseks 
loodusesse ja rohelisse taristusse”.
28
Komisjon on algatanud lepingu elurikkusega seotud 
kulutuste jälgimise esialgse metoodika täiustami -
seks. Kavandatud on õpikoda, et teavitada liikmes -
riike ja sidusrühmi komisjoni jälgimismetoodikast ja 
jagada häid tavasid.
Liigitussüsteem on infosüsteemi töövahend ega 
määra abikõlblikkust. See süsteem kehtestati 
määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette 
üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa 
Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (aasta -
tel 2007–2013)) artikli 37 punktiga d, milles tehti 
selgeks, et kategooriate kaupa jaotus on soovituslik. 
Eriti raske on sellisesse infosüsteemi õigesti hõlmata 
integreeritud projekte.
29
Sageli on kohapealsete kaitse-, rohelise taristu ja 
taastamismeetmete jaoks vajalik eeltingimus ette -
valmistusmeetmete olemasolu. 2014.–2020. aasta 
rakenduskavades peaksid liikmesriigid prioriteet -
seks pidama eelnevatel ettevalmistavatel uuringutel 
põhinevat kaitsetööd, rohelist taristut ja taastamis -
tööd kohapeal.
Kast 4 – Kolmas taane
Nõuetekohase kinnistusregistri puudumine riigis 
on tõsine takistus maakasutuse planeerimisele 
ja arengule paljudes sektorites, sealhulgas kesk -
konnasektoris. Komisjon ja Rumeenia ametiasu -
tused leppisid kokku, et see võetakse 2014.–2020. 
aasta programmitöö perioodil üheks peamiseks 
rahastamisprioriteediks.
Komisjoni vastus 39
31
Komisjon nõustub, et hinnata tuleks programmi 
tegevuse mõju programmile. Projekti mõjude hin -
damist võiks pidada ka heaks tavaks, kuigi projekti 
tasandil hindamise kulud võivad olla ebaproport -
sionaalselt suured. Sellest tulenevalt on perioodiks 
2014–2020 määrustega kehtestatud liikmesriikide 
kohustus hinnata iga prioriteetse suuna mõju vähe -
malt kord programmitöö perioodi ajal.
Kast 6 – Kolmas taane 
Komisjon on tuvastanud ELi õiguse rikkumise 
seoses Sulina ranna riikliku arendusprojektiga ja on 
algatanud rikkumismenetluse (kohtuasi 2010/4024, 
märgukiri saadeti Rumeeniale 7.5.2010).
33
Elurikkusse investeerimise mõju tõhus seire nõuab 
asjakohaseid näitajaid ja statistikat. Sellised näitajad 
tuleks kokku leppida projekti kavandamise järgus. 
Paljudes elurikkuse edendamiseks kavandatud 
projektides on oodata, et meetme võtmine ja elu -
rikkuse osas positiivse reaktsiooni avaldumine on 
omavahel ajalises nihkes. Võidakse küll luua õiged 
füüsikalised ja hüdroloogilised tingimused, kuid ter -
vete ökosüsteemide ja rikkaliku elurikkuse väljaku -
junemine võtab aega. Projekti kavandamise käigus 
tuleks välja arendada ja kokku leppida projektispet -
siifilised edunäitajad. Paljudel juhtudel ei ole mõõ -
detavat positiivset mõju elurikkusele näha enne kui 
mitu aastat pärast projekti ametlikku lõppu.
Järelikult on elurikkusele avaldunud mõju jälgimi -
seks ja hindamiseks tulemusnäitajate koostamine 
keeruline ülesanne. See nõuab kõikehõlmavat and -
mekogumist ja meie teadmistebaasi laiendamist. 
Tugi selliste meetmete jaoks – nagu ökosüsteemi ja 
selle teenuste kaardistamine ja hindamine ELi bio -
loogilise mitmekesisuse strateegias 2020. aastaks – 
annab parema arusaamise elurikkuse praegusest 
seisust, tagab konstruktiivsete kaitse-/taastamisees -
märkide seadmise ning parema seire ja hindamise.Kast 5 – Esimene taane
Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega vastutab 
liikmesriik alla 50 miljoni euro suuruse maksumu -
sega projektide koostamise, valimise ja rakenda -
mise eest.
Komisjon võtab kontrollikoja märkusi arvesse  
2014.–2020. aasta keskkonnarakenduskava läbirää -
kimiste ajal Tšehhi Vabariigi jaoks, et julgustada 
meetmete võtmist selle probleemi lahendami -
seks (vältides hilinemisi projektide heakskiitmise 
protsessis ja projektide kohaldamisala sagedasi 
muutmisi).
Kast 5 – Teine taane
Dokumentide koostamine „Riikliku metsisekaitse -
kava” jaoks oli ainult üks projekti element. Ülejää -
nud olid metsisepopulatsiooni seire Poolas, selle 
levila kaitsestaatuse seire 39 paigas ja 20 ekspertide 
õpikoda. Kõik need projekti komponendid teostati. 
Projekt on seega aidanud parandada teadmiste -
baasi metsise kaitsestaatusest Poolas. Abisaaja 
vaatab riikliku kava vastuvõtmiseks koostatud 
dokumendid läbi keskkonnakaitse peadirektoraadi 
kommentaaride seisukohast.
Kast 5 – Kolmas taane
Riikide liikidepõhiste tegevuskavade koostamine ja 
vastuvõtmine on pikk protsess (see nõuab konsul -
teerimist eri ametiasutuste ja sidusrühmadega riigi, 
piirkondlikul ja kohalikul tasandil). ERFi projektide 
raames koostatud dokumendid on põhikomponent 
tulevaste programmide jaoks. See parandab ka liiki -
dealast teadmistebaasi, mida saab kasutada koha -
pealsete kaitsemeetmete kavandamisel (isegi kui 
riiklikud kavad puuduvad). Keskkonnakaitse pea -
direktoraat kehtestas hiljuti kõikide sidusrühmade 
osalusel menetluse konkreetsete liikide kaitseka -
vade heakskiitmiseks, tagades seega elurikkusepro -
jektide asjakohase jätkusuutlikkuse.
Komisjoni vastus 40
40
Liikmesriigid ja nende ametiasutused valivad ja 
rakendavad kaasrahastatud projekte. Sellega seo -
ses on nad vastutavad toetust saanud projektide 
rahalise jätkusuutlikkuse tagamise eest, sealhulgas 
vajalike seoste eest kohalike, piirkondlike ja riiklike 
rahaliste vahenditega keskpikas ja pikas perspek -
tiivis. 2014.–2020. aasta perioodiks on ühtekuulu -
vuspoliitika kaudu rahaliste vahendite kasutusele 
võtmise võimalusi tugevdatud ja liikmesriigid 
võiksid neid uusi võimalusi kasutada ka looduse ja 
elurikkuse kaitse valdkonnas.
Kast 11 – Teine taane 
Projektiteostajad käsitlesid populatsiooni genee -
tilise mitmekesisuse ja elujõulisuse küsimusi parki 
lahti lastavate piisonite valimi põhjal. Projekti lõpust 
alates toodi oma vahenditega sisse veel viis piisonit 
ja vabas looduses sündis kolm uut vasikat.
Kast 11 – Kolmas taane
Auditi ajal oli pargi juhtimiskava heakskiitmisel 
keskkonnaministeeriumi poolt vastavalt riiklike 
seaduste eeskirjadele.
Kast 11 – Neljas taane
Koordineerimise tagab 2007.–2013. aasta keskkon -
naalase rakenduskava korraldusasutus, mis on asu -
tatud keskkonna- ja kliimamuutuseministeeriumi 
vastutusalas.
Järeldused ja soovitused
41
Komisjon loodab, et uuel programmitöö perioodil 
(2014–2020) rakenduskavadesse kohastel juhtudel 
elurikkust hõlmavate erieesmärkide ja tulemusnäi -
tajate kasutuselevõtt parandab komisjoni järele -
valve- ja aruandlusvõimet.Ühine vastus punktile 34 ja kastile 9
ERFi rakenduskavade seire analüüsis tuleks arvesse 
võtta ELi eeskirju. Selles suhtes on Hispaania prog -
rammide seiret (nende vastavate näitajatega) teh -
tud õigesti iga-aastaste rakendusaruannete kaudu. 
Viimane hõlmab seiret programmi tasandil (mitte 
projekti tasandil) ja selles hinnatakse selliseid näita -
jaid nagu „Natura 2000 aladel arendatud meetmed”, 
„Rehabiliteeritud ala”, „Keskkonna taastamiseks ja 
regenereerimiseks ette nähtud meetmed”, „Kesk -
konnaprojektide arv”, „Mõjualasse jääva ranniku 
pikkus”, „Meetmed elupaikade ja liikide taastami -
seks Natura võrgustikus”.
35
Komisjon nõustub kontrollikojaga, et seire puudu -
misel ei saa saavutusi hinnata. 2014.–2020. aasta 
perioodiks on liikmesriigid siiski kohustatud keh -
testama menetlused, et tagada, et kõikides prog -
rammist rahastatavates toimingutes on kasutusele 
võetud efektiivne näitajatesüsteem.
37
Eelarve täitmise raames koostöös liikmesriikidega 
rakendavad projekte liikmesriigid ja nende ameti -
asutused ning nad peavad tagama nende jätkusuut -
likkuse, sealhulgas võimaliku hooldamise ja finants -
toetuse kohalike, piirkondlike ja riiklike fondide 
kaudu.
Peale selle on jätkusuutliku tulemuse saamiseks 
samuti põhiline kohaliku kogukonna või keskkonna 
vabaühenduse kohustus tegevuspaika pärast 
tehtud täiendusi hooldada. Sellega nõutakse, et 
investeerimistase (lisaks rahalisele ka inimesed ja 
materjal) dokumenteeritakse enne projekti algust ja 
et kogukond/vabaühendus nõustub need investee -
ringud projekti rakendamise lõpus tegema.
Komisjoni vastus 41
Sama strateegia 6a. meetmega nähakse samuti ette, 
et liikmesriigid arendavad aastaks 2014 – komisjoni 
abiga – välja strateegilise raamistiku taastamiste -
gevuse prioriseerimiseks ELi, riikide ja piirkondlikul 
tasandil. Komisjon on sellel teemal avaldanud kaks 
konsultatsiooniaruannet, sealhulgas ühe, milles on 
kalkuleeritud eesmärgi – taastada 2020. aastaks 15% 
halvas keskkonnaseisundis ökosüsteemidest – saa -
vutamise kulud, ja teinud liikmesriikidele soovitusi.
Komisjon kavatseb avaldada elurikkuse kaitse 
suunised liikmesriikidele toeks muude võima -
luste hulgast ERFi raames leiduvate võimaluste 
kindlakstegemisel.
1. soovitus (b) 
Komisjon võtab selle soovituse vastu. Komisjoni 
ja iga liikmesriigi vahel läbi räägitud partnerlus -
lepingud on oluline vahend selleks, et tagada 
vastastikune täiendavus eri ELi fondide vahel. 
Komisjonisisestes talitustevahelistes konsultatsioo -
nides sõelutakse rakenduskavasid ja maaelu arengu 
programme eesmärgiga maksimeerida täiendavust 
ERFi ja EAFRDi vahel. Kõikides Natura 2000 võrgus -
tikuga seotud aspektides põhineb see sõelumine 
tähtsusjärjestatud tegevuskavadel.
1. soovitus (c) 
Eelarve täitmises koostöös liikmesriikidega vastuta -
vad programmi rakendamise eest esmalt liikmesrii -
gid. Seepärast leiab komisjon, et see soovitus tuleb 
adresseerida programmi rakendamisega tegeleva -
tele asutustele. Asjaomaste seadusesätete alusel on 
edenemise jälgimises ja rakendamisprobleemide 
lahendamises programmi esmane osa seirekomis -
jonil, milles komisjon osaleb vaatlejana. Komisjon 
jälgib oma iga-aastaste rakendusaruannete kont -
rollimise ja iga-aastaste läbivaatamiskoosolekute 
kaudu programmide tulemuslikkust ja teeb kindlaks 
tõhusat rakendamist takistavad asjaolud. Selleks on 
täiendav töövahend tulemuslikkuse raamistik.Hea projektirakendamise eeltingimuseks on ette -
valmistustöö, sealhulgas see, mida rahastab ERF. 
See paneb aluse tulevaste sekkumiste jaoks (ja 
elurikkuse toetamiseks). Eeldatavasti toetab neid 
meetmeid ERF, kuid projektide rakendamiseks võiks 
kasutada ka muid ELi fonde (nagu EAFRD) ja riikide 
ressursse.
42
Liikmesriigid valivad oma prioriteedid ERFi kasuta -
miseks vastavalt oma konkreetsetele omadustele, 
vajadustele ja olukordadele. Sellega seoses on 
komisjon andnud liikmesriikidele täiendavalt tuge 
ERFi võimalikuks kasutamiseks 2014.–2020. aasta 
perioodil („Juhend mitmeti kasulike ühtekuuluvus -
poliitika investeeringute tegemiseks loodusesse ja 
rohelisse taristusse”, Natura rahastamise käsiraamat, 
seminarid liikmesriikides Natura 2000 rahastamise 
teemal) ja jätkab selle andmist, nt eelolevate elurik -
kuse kaitse suuniste kaudu.
1. soovitus (a) 
Komisjon võtab soovituse vastu. Komisjon on nõuete -
kohaselt hakanud liikmesriike toetama nende elurik -
kuse taastamise prioriteetide seadmises asjaomastes 
rakenduskavades. Struktuurifondide juhtimise raames 
koostöös liikmesriikidega kavandavad liikmesrii -
gid eesmärgid ja valivad investeerimisprioriteedid 
vastavalt oma spetsiifilistele vajadustele, mis tuleb 
komisjoniga läbi rääkida. Need on seotud tulemus- ja 
väljundnäitajatega. Programmi vastuvõtmisel valivad 
ja rakendavad nad projektid. Kuigi 2014.–2020. aasta 
programmitöö perioodil ei ole elurikkus ERFi mää -
ruses (artikkel 4) sätestatud valdkondliku kontsent -
reerumise alusel prioriteet, on komisjon avaldanud 
spetsiaalse juhenddokumendi korraldusasutustele 
(„The guide to multi-benefit cohesion policy invest -
ments in nature and green infrastructure” – „Juhend 
mitmeti kasulike ühtekuuluvuspoliitika investeerin -
gute tegemiseks loodusesse ja rohelisse taristusse”), 
et toetada ametiasutusi selles töös.
ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegias aastani 
2020 nähakse 5. meetmega ette, et liikmesriigid 
kaardistavad komisjoni abiga ja hindavad aastaks 
2014 oma ökosüsteemide seisundi ja oma ökosüs -
teemiteenused. Komisjoni talitused (keskkonna pea -
direktoraat (DG ENV) ja Teadusuuringute Ühiskeskus 
(DG JRC)) koostasid koos Euroopa Keskkonnaame -
tiga kaks aruannet, mida liikmesriigid saavad selle 
töö teostamisel kasutada.
Komisjoni vastus 42
2. soovitus (a) 
Komisjon võtab soovituse vastu. Vastuseks sellele 
soovitusele rõhutab komisjon Euroopa keskkonna-
asutuste ja korraldusasutuste võrgustiku (ENEA-MA) 
raames vajadust ettevalmistusmeetmeid õigesti 
edasi arendada konkreetsemate kaitsemeetmetega.
2. soovitus (b) 
Komisjon nõustub selle soovitusega. 2013. aasta 
detsembris vastu võetud määrustega 2014.–2020. 
aastaks kehtestatakse liikmesriikidele kohustus 
hinnata iga prioriteetse suuna mõju vähemalt 
korra programmitöö perioodil. Selliste hinda -
miste laad sõltub konkreetsetest eesmärkidest, 
mis on seatud programmides, mis alles võetakse 
vastu. Selgelt seatud elurikkuse eesmärkide puhul 
on nõutavad väljund- ja tulemusnäitajad ning 
hindamismenetlused.
2. soovitus (c) 
Komisjon võtab soovituse vastu ja on nõutud 
tegevust juba alustanud. Ühissätete määruse (EL) 
nr 1303/2013 artikli 13 suhtes avaldab komisjon abi -
saajatele juhised, mis sisaldavad teavet selle kohta, 
kuidas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 
vastastikust täiendavust teiste ELi vahenditega ära 
kasutada. Eespool nimetatud juhend sisaldab ka 
jaotist vastastikku täiendavuse kohta.
Komisjon vahetab regulaarselt liikmesriikidega 
teavet ja nõustab neid elurikkuse jaoks ette nähtud 
eri fondide kasutamise alal, nt looduse ja elurikkuse 
koordineerimisrühma ning Euroopa keskkonnaasu -
tuste töörühma kaudu.
Komisjon võtab soovituse vastu ja võtab nõutud 
meetmeid. 2014.–2020. aasta rakendusaktides on 
määratletud läbivaadatud liigitussüsteem ühtekuu -
luvuspoliitika raames tehtud investeeringute kohta 
teabe andmiseks. Komisjon on selle teabesüsteemi 
piires asutanud sisemise „elurikkuse jälgimise” 
mehhanismi, mis võimaldab registreerida ERFi ja 
ühtekuuluvusfondi otseseid ja kaudseid kulutusi 
elurikkusele. Andmete usaldusväärsus sõltub liik -
mesriikide antud andmete kvaliteedist.Seire- ja hindamisnõuded on aastatel 2014–2020 
selgemad: iga-aastane aruandlus projektide valikust 
ja kulutustest teemade kaupa, spetsiifiliste tule -
mus-, üldiste väljund- ja konkreetsete väljundnäita -
jate kindlaksmääramine ning mõjuhinnangud.
Rakenduskavad hõlmavad ühiseid näitajaid ja või -
vad hõlmata programmispetsiifilisi näitajaid (nagu 
elurikkus, kui see on asjakohane), mida kasutavad 
korraldus- ja rakendusasutused programmide tule -
muste jälgimiseks ja komisjoni teavitamiseks, nagu 
asjakohane. Alates 2016. aastast saab seega komis -
jon iga-aastased andmed ja rakendusaruanded, mis 
annavad paremat teavet edenemise ja tulemuslik -
kuse kohta.
43
2007.–2013. aasta perioodil sisaldavad kulukategoo -
riad elurikkuse ja Natura 2000 kategooriat. 2014.–
2020. aasta perioodiks on need kaks jagatud eri 
kategooriatesse. Paljudel juhtudel on elurikkus siiski 
sekkumise teisejärguline eesmärk (kuna esmane 
eesmärk on riskiennetus, saaste vähendamine jne) 
ning on normaalne, et need sekkumised on kate -
gooriatesse liigitatud nende esmaste eesmärkide 
järgi. Väga sageli võivad ERFi toetust saanud projek -
tid kaasa aidata mitmele eesmärgile.
44
Ettevalmistavas järgus tehtud investeeringute 
lõpule viimise põhimõte on iseenesestmõistetav. 
Elurikkuse seisukohast kasu andvate meetmete 
elluviimiseks vajalikud investeeringud ei tule siiski 
ainult ERFist.
2014.–2020. aasta rakenduskavade koostamise ajal 
soovitas komisjon liikmesriikidel mõnel juhul kasu -
tada ERFi pigem investeeringutes kui uuringutes; 
elurikkuse seisukohast peaks see kaitse- ja juhtimis -
kavade rakendamist kiirendama ja tulemuslikumaks 
muutma.
45
Finantssisendid ei ole ainus viis, kuidas tagada pika -
ajalist jätkusuutlikkust. Vajalikke sisendeid (inim- ja 
materjaliressursid) võivad valmis olla andma koha -
likud kogukonnad või VVOd, tingimusel et nende 
sisendite suurus on eelnevalt selgeks tehtud.
Komisjoni vastus 43
Kooskõlas ELi võetud kohustustega elurikkuse 
tähtsustamise alal ja bioloogilise mitmekesisuse 
konventsioonist tulenevate rahvusvaheliste kohus -
tustega töötab komisjon elurikkuse kulutuste tule -
muslikuma jälgimise kallal. Spetsiaalne elurikkuse 
jälgimise jaotis lisatakse 2015. aasta programmi aru -
annetesse ja praegu täiustab komisjon ELi eelarves 
elurikkuse jälgimise metoodikat.

KUST  SAAB  ELi VÄLJAANDEID ?
Tasuta väljaanded :
•  üksikeksemplar id: 
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu);
•  rohkem eksemplar e ning plak atid ja kaardid: 
Euroopa Liidu esindust est (http://ec .europa.eu/r epresen t_et .htm),  
delega tsioonidest väljaspool ELi (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_et .htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_et .htm) 
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne oper aatori, hotelli ja telefonik abiini puhul).
Tasulised väljaanded :
• EU Bookshopi kaudu (http://bookshop .europa.eu) .
Tasulised tellimused :
•  Euroopa Liidu Väljaannet e Talituse edasimüüja te kaudu  
(http://publica tions .europa.eu/others/agen ts/inde x_et .htm).
QJ-AB-14-012-ET-C  ISSN 1831-0818
Bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine on ELi 
oluline keskkonnaprioriteet, mis sisaldub 2020. 
aastani kehtivas ELi bioloogilise mitmekesisuse 
strateegias ning paljudes asjaomastes ELi 
tegevuspõhimõtetes ja õigusaktides. Käesolevas 
aruandes keskendub kontrollikoda Euroopa 
Regionaalarengu Fondile ja selle rollile otseselt 
bioloogilist mitmekesisust edendavate 
projektide rahastamisel ja toetamisel.
EUROOPA
KONTROLLIKODA