Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Maksustamismehhanismid CO2 heite vähendamiseks“

(omaalgatuslik arvamus)

(2020/C 364/03)

Raportöör: Krister ANDERSSON

Täiskogu otsus 20.2.2020 Õiguslik alus kodukorra artikli 32 lõige 2 Vastutav sektsioon majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon Vastuvõtmine sektsioonis 24.6.2020 Vastuvõtmine täiskogus 16.7.2020 Täiskogu istungjärk nr 553 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 209/1/6

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et on olemas head põhjused selleks, et kehtestada ELis ühtsed eeskirjad globaalse soojenemise vastu võitlemiseks ja alustada nende alusel rahvusvahelisi arutelusid teiste kaubandusblokkidega.

1.2. Senised arutelud on keskendunud eeskirjadele ja keskkonnamaksudele, eriti heitkoguste vähendamise maksudele. Komitee märgib, et globaalset soojenemist tuleb käsitleda ülemaailmselt, terviklikult ja sümmeetriliselt, võttes arvesse CO 2 taset atmosfääris.

1.3. Komisjon on süsinikdioksiidiheite vähendamisel keskendunud heitkogustega kauplemise süsteemile. Komitee leiab, et tulevikus võib olla kasulik ja vajalik töötada välja ka uued maksumeetmed, mis võivad täiendada praegust heitkogustega kauplemise süsteemi ja riiklikke süsinikdioksiidimakse, et saavutada tõhus ja sümmeetriline poliitiline raamistik, mille eesmärk on takistada CO 2 heite suurenemist.

1.4. Komitee tunnustab komisjoni lähenemisviisi, kuna see näib olevat õige samm CO 2 heite tõhusamaks maksustamiseks kogu majanduses. Selline vahend peaks olema kooskõlastatud teiste täiendavate vahenditega, sealhulgas uue lähenemisviisiga maksustamisele ELi siseturul ühtses poliitikaraamistikus, samuti muude sarnaste vahenditega, mida rakendatakse teistes jurisdiktsioonides kogu maailmas.

1.5. Komitee julgustab komisjoni tegema konkreetseid algatusi sarnaste süsinikdioksiidimaksude kehtestamiseks liikmesriikides, et ühtlustada jõupingutusi CO 2 heite taseme tõhusaks vähendamiseks. Ideaalse tulemuse korral peaks loodama ühtsed tingimused maksustatavate heitkoguste/heite vähendamise valdkonnas kogu ELi ühtsel turul ning konkreetsed maksustamismeetodid ja maksumäärad, mis tagaksid võrdse mõju CO 2 tasemele atmosfääris.

1.6. Komitee usub, et tõenäoliselt jätkub globaalne soojenemine isegi uute maksude ja täiendavate meetmete rakendamise korral. Seda ei juhtu, kui juba eraldunud CO 2 saab atmosfäärist eemaldada.

1.7. Komitee julgustab süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning süsinikdioksiidi kogumise ja kasutamise tehnoloogiate arendamist sihtotstarbeliste investeeringutega nii ELi kui ka riiklikul tasandil, kuna need aitavad kaasa CO 2 heite mõju vähendamisele ning üldisemalt nii ÜRO kestliku arengu eesmärkide kui ka Pariisi kliimakokkuleppe sihtide saavutamisele.

1.8. Liikmesriigid peaksid eelkõige võtma vastu põhjaliku ja sümmeetrilise keskkonnamaksude poliitika, mis käsitleks CO 2 heite mõju globaalsele soojenemisele. Tarvis on kehtestada nii positiivsete kui ka negatiivsete määradega maksud. CO 2 -maksudest laekuvaid tulusid tuleks kasutada CO 2 heite vähendamise meetodite rahalisteks stiimuliteks kohalikul, piirkondlikul ja riigi tasandil.

1.9. Komitee juhib tähelepanu muudele poliitikavahenditele, mis on suunatud CO 2 heite vähendamisele. Need ulatuvad uutest tehnoloogiatest kuni maakorraldustavadeni, mida tuleks julgustada ja toetada nii ELi kui ka riiklikul tasandil. Eelkõige metsad eemaldavad süsinikdioksiidi looduslikul teel ning puud saavad eriti hästi säilitada atmosfäärist fotosünteesi teel eemaldatud süsinikku. Metsade laiendamise, taastamise ja nõuetekohase majandamisega saab suurendada fotosünteesi mõju, et vähendada CO 2 heidet.

1.10. Ehkki metsasaaduste müüki maksustatakse omaniku sissetulekuna, tuleks siiski mõista, et puude istutamine ja metsade kasv vähendab CO 2 sisaldust atmosfääris, ning seetõttu tuleks seda kliimamuutusi käsitlevas sümmeetrilises maksupõhises lähenemisviisis soodustada negatiivse CO 2 -maksuga. See oleks oluline meede kliimaeesmärkide saavutamiseks.

1.11. Komitee soovib rõhutada vajadust tõhusate meetmete järele, mis oleksid kõigi jaoks sotsiaalselt vastuvõetaval viisil rakendatavad.

2. Üldised märkused

2.1. Globaalne soojenemine valmistab kõigile muret ja valitsused otsivad tõhusaid meetodeid ülemaailmse temperatuuri tõusu piiramiseks. Globaalset soojenemist soodustavad mitmed tegurid, kuid süsinikdioksiidi (CO 2 ) heide on eriti oluline.

2.2. 2 , mille arvele võib kirjutada 64 % inimkonna põhjustatud globaalsest soojenemisest Peamine inimtegevuse tulemusena tekkiv kasvuhoonegaas on CO, mille arvele võib kirjutada 64 % inimkonna põhjustatud globaalsest soojenemisest ( 1 ) . Kasvuhoonegaaside kontsentratsioon atmosfääris tõusis mitme aastakümne jooksul märkimisväärselt ja on praegu 40 % suurem kui industrialiseerimise algusaegadel.

2.3. o C kõrgem kui 19. sajandi lõpus Maa praegune keskmine õhutemperatuur on 0,9C kõrgem kui 19. sajandi lõpus ( 2 ) . Sellise muutuse taga on süsinikdioksiidi ja muu inimtegevusest tingitud heite suurenevad kogused atmosfääris, mis paljude teadlaste sõnul on põhjustanud globaalse temperatuuri üldise tõusu.

2.4. Inimtegevus muudab süsinikuringet, lisades atmosfääri rohkem CO 2 , mõjutades looduslike neeldajate, näiteks metsade võimet atmosfäärist CO 2 eemaldada ja mulla võimet süsinikku siduda. Peamine CO 2 tekitav inimtegevus on fossiilkütuste – söe, maagaasi ja nafta – põletamine energia ja transpordi jaoks, millele järgnevad teatavad tööstuslikud protsessid ja maakasutustavad.

2.5. Aasia on praegu suurim piirkondlik heiteallikas maailmas, tekitades 53 % ülemaailmsest heitkogusest, sealjuures tekitab Hiina 10 miljardit tonni (seega üle veerandi ülemaailmsest koguheitest), samal ajal kui Põhja-Ameerika on suuruselt teine heiteallikas (18 % ülemaailmsest heitkogusest), millele järgneb Euroopa 17 %ga ( 3 )

2.6. CO 2 heitkoguste mõju Maa temperatuurile ja kliimamuutustele muutub järjest olulisemaks avaliku arvamuse ja kodanikuühiskonna ning ka erakondade jaoks nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil.

2.7. Euroopa Komisjon omakorda seadis oma poliitilises kavas esmatähtsaks konkreetsete kliimamuutustevastaste algatuste väljatöötamise, näiteks rohelise kokkuleppe ( 4 ) , enne kui ta oli sunnitud keskenduma COVID-19 hädaolukorrale 2020. aasta esimestel kuudel.

2.8. Roheline kokkulepe ( 5 ) on Euroopa Komisjoni uue poliitilise tegevuskava alus. See on tõhus vastus praegustele keskkonnaprobleemidele ja ühtlasi kasvustrateegia, mille eesmärk on saavutada 2050. aastaks ELis kliimaneutraalsus.

2.9. Roheline kokkulepe hõlmab Euroopa majanduse peamisi sektoreid, sealhulgas transporti, energeetikat, põllumajandust ja ehitussektorit, ning spetsiifilisi tööstusharusid, näiteks terase- ja tsemenditööstust, IKT valdkonda, tekstiili- ja kemikaalitööstust. Komisjon töötab välja esimese Euroopa kliimaseaduse ning täiendavad konkreetsed strateegiad ja investeeringud, et soodustada keskkonnasäästlikku majanduskasvu. Õiglase ülemineku fond on oluline, kuid see võib vajada täiendavaid vahendeid ( 6 )

3. CO2 vähendamiseks kasutatavad võimalikud poliitilised vahendid (7)

3.1. Paljud tegevused võivad põhjustada reostust, mõjutades nii teisi majanduses osalejaid. Seda mõju ei pruugita neid tegevusi käsitlevates otsustes arvesse võtta. Tegevuse teostamisel ei võeta seega arvesse sellega kaasnevat välismõju. Teisisõnu ei arvestata tegevuse tegelikku sotsiaalset kulu. Otsustamisel on oluline võtta arvesse saaste sotsiaalseid kulusid. Seda saab teha tegevusele maksu kehtestades. Otsustamisel võetaks sel juhul arvesse tegevuse välismõju ning vähendataks saastet vastavalt tekkivatele kuludele.

3.2. Tegevus võib siiski ka vähendada üldist saastetaset, luues positiivse välismõju. Selliseid tegevusi tuleks stimuleerida nii, et neid laiendatakse sellisel määral, et nendest saadava kasu eesmärgil hüvitatakse nende kulu täielikult. Seda saab teha subsiidiumi või negatiivse maksu kehtestamisega.

3.3. 2 heitkoguste mõju on ülemaailmne, peaks saaste hind olema samaväärse negatiivse mõju korral kõikjal ühesugune. Alles sellisel juhul kehtestatakse maks kulutõhusal viisil. Seetõttu on vaja globaalset lähenemisviisi Kuna COheitkoguste mõju on ülemaailmne, peaks saaste hind olema samaväärse negatiivse mõju korral kõikjal ühesugune. Alles sellisel juhul kehtestatakse maks kulutõhusal viisil. Seetõttu on vaja globaalset lähenemisviisi ( 8 )

3.4. Siiski on keeruline täpselt hinnata, kui palju CO 2 iga tegevus tekitab, ja puudub maailmaturg, kus CO 2 tekitavatele tegevustele saaks kehtestada ühtse maksu. Seetõttu on riigid pidanud võtma üksikuid meetmeid. Oluline on laiendada võetud meetmeid suurematele piirkondadele ja saastavamatele tegevustele.

3.5. Komitee leiab, et on olemas head põhjused, et kehtestada ELis ühtsed eeskirjad ja alustada nende alusel rahvusvahelisi arutelusid teiste kaubandusblokkidega.

3.6. Kauplemislubade kasutamine ELis ja mujal on meetod, millega käsitletakse vajadust kehtestada ühtne hind CO 2 heitkoguste tonni kohta.

3.7. Senised arutelud on siiski keskendunud eeskirjadele ja keskkonnamaksudele, eriti heitkoguste vähendamise maksudele. Komitee leiab, et globaalset soojenemist tuleb käsitleda terviklikult ja sümmeetriliselt, võttes arvesse CO 2 praegust sisaldust atmosfääris.

3.8. Kuna CO 2 sisalduse vähendamise abil atmosfääris võideldakse globaalse soojenemise vastu, on samavõrd kasulik vähendada CO 2 heidet teatud koguses või eemaldada sama kogus CO 2 atmosfäärist. Seetõttu tuleks CO 2 lisamist või eemaldamist käsitleda sümmeetriliselt. See tähendab, et CO 2 lisamine atmosfääri (saastamine) peaks olema lisakulu (maks), samas tuleks CO 2 taset vähendavatele tegevustele anda toetust (negatiivne maks).

3.9. Siiani on keskendutud peaaegu eranditult edasiste heitkoguste vältimisele. Tõenäoliselt jätkub globaalne soojenemine isegi uute maksude ja täiendavate meetmete rakendamise korral. Seda ei juhtu, kui juba eraldunud CO 2 saab atmosfäärist eemaldada. Seetõttu leiab komitee, et liikmesriigid peaksid kehtestama sümmeetrilised meetmed.

3.10. 2 sisalduse vähendamise negatiivse maksu eesmärk on mõjutada käitumist ja võtta arvesse globaalse soojenemise välismõju. Maks/toetus mõjutab siiski tootmise ja tööhõive võimalusi kõigis majandussektorites. A priori ei ole ilmne, et positiivne ja negatiivne maksumäär peaksid olema võrdses suurusjärgus Süsinikdioksiidiheite maksu ja atmosfääris COsisalduse vähendamise negatiivse maksu eesmärk on mõjutada käitumist ja võtta arvesse globaalse soojenemise välismõju. Maks/toetus mõjutab siiski tootmise ja tööhõive võimalusi kõigis majandussektorites.ei ole ilmne, et positiivne ja negatiivne maksumäär peaksid olema võrdses suurusjärgus ( 9 )

3.11. Jätkusuutlike investeeringute soodustamiseks on väga oluline erinevaid stiimuleid omavahel kooskõlastada, tingimusel et see toob kaasa positiivse välismõju. Vähese süsinikdioksiidiheite indeksite ühtlustatud metoodika peab olema aluseks muu mõju arvestamisel.

3.12. Selleks, et üleminek süsihappegaasivabale majandusele oleks majanduslikult jõulisem ja poliitiliselt usaldusväärsem, tuleks võimalikult kiiresti võtta meetmeid, et vähendada otseseid ja kaudseid toetusi fossiilkütuste sektorile, kes kannab vastutust suure keskkonnakulu eest.

3.13. Kuna Euroopa rohelise kokkuleppe rahaline vajadus on väga suur ja ELi ühised eelarveallikad üsna piiratud, on erasektoril märkimisväärne roll. Mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas kokkuleppes tuleb seda arvestada. CO 2 -maksud on siiski tingitud peamiselt vajadusest muuta kodumajapidamiste, ettevõtete ja avaliku sektori asutuste käitumist ning ei ole mõeldud tuluallikana. Komitee soovib rõhutada vajadust tõhusate meetmete järele, mis oleksid kõigi jaoks sotsiaalselt vastuvõetaval viisil rakendatavad.

4. Heitkogustega kauplemise süsteemid

4.1. 2 heitkoguste vähendamiseks on Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteem Võimalik poliitiline vahend COheitkoguste vähendamiseks on Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteem ( 10 ) . See põhineb piiramise ja kauplemise põhimõttel. Sellise põhimõtte kohaselt kehtestatakse piirmäär teatavate kasvuhoonegaaside üldkogusele, mida süsteemi kuuluvad rajatised võivad õhku paisata. Piirmäära vähendatakse aja jooksul, sundides koguheidet vähendama. Piirmäära ulatuses saavad või ostavad süsteemi kuuluvad ettevõtted saastekvoote, mis on vastavalt vajadusele kaubeldavad ( 11 )

4.2. Teatise „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019) 640) kohaselt vaatab komisjon kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgil 2021. aasta juuniks läbi mitu asjakohast kliimapoliitika vahendit ( 12 ) . See hõlmab praegust heitkogustega kauplemise süsteemi, sealhulgas olemasoleva süsteemi võimalikku laiendamist uutele sektoritele, samuti täiendavaid sekkumisi seoses: i) liikmesriikide eesmärkidega vähendada heitkoguseid ELi heitkogustega kauplemise süsteemist väljapoole jäävates sektorites; ii) maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse määrusega.

4.3. Komitee tunnustab komisjoni lähenemisviisi, kuna see näib olevat hea samm CO 2 heite tõhusamaks maksustamiseks kogu majanduses. Selline vahend peaks olema kooskõlastatud teiste täiendavate vahenditega, sealhulgas uue lähenemisviisiga maksustamisele ELi siseturul ühtses poliitikaraamistikus, samuti muude sarnaste vahenditega, mida rakendatakse teistes jurisdiktsioonides kogu maailmas.

4.4. Rahvusvahelisest vaatenurgast on heitkogustega kauplemise süsteemide arv kogu maailmas suurenenud. Lisaks ELi heitkogustega kauplemise süsteemile on juba kehtestatud või praegu väljatöötamisel riiklikud või piirkondlikud süsteemid Kanadas, Hiinas, Jaapanis, Uus-Meremaal, Lõuna-Koreas, Šveitsis ja Ameerika Ühendriikides.

4.5. Komitee kiidab heaks piirkondlikud algatused, mille eesmärk on oluliselt vähendada CO 2 heidet, kui vajalikud sammud selleks, et tulla tõhusalt toime CO 2 heitkogustest tulenevate kliimamuutustega. Sellega seoses julgustab komitee Euroopa Komisjoni jätkama ja parandama oma jõupingutusi, et muuta Euroopa selles valdkonnas juhtivaks piirkonnaks.

5. Süsinikdioksiidiheitele kehtestatavad maksud

5.1. Teine võimalik poliitiline vahend on süsinikdioksiidimaks. Selline maks vähendab heitkoguseid peamiselt kahel viisil: i) os uurendab süsinikupõhiste kütuste ja elektrienergia kulusid; ii) o motiveerib seetõttu ettevõtteid üle minema puhtale energiale, näiteks hüdro-, päikese- või tuuleenergiale.

5.2. Kui süsinikdioksiidimaks on õigesti välja töötatud, on see kooskõlas „saastaja maksab“ põhimõttega, mille kohaselt peaks saastaja kandma saaste vähendamise meetmete kulud vastavalt ühiskonnale tekitatud kahju suurusele, nagu on kirjas ÜRO Rio deklaratsioonis (1992) ( 13 ) ja direktiivis 2004/35/EÜ (keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta) ( 14 )

5.3. 2 heite suurenemist. Nagu IMF on nõuetekohaselt selgitanud, on ülimalt tähtis jõupingutuste kooskõlastamine maailma tasandil Komisjon on süsinikdioksiidiheite vähendamisel keskendunud heitkogustega kauplemise süsteemile. Komitee leiab, et tulevikus võib olla kasulik ja vajalik töötada välja ka uued maksumeetmed, mis võivad täiendada praegust heitkogustega kauplemise süsteemi ja riiklikke süsinikdioksiidimakse, et saavutada tõhus ja sümmeetriline poliitiline raamistik, mille eesmärk on takistada COheite suurenemist. Nagu IMF on nõuetekohaselt selgitanud, on ülimalt tähtis jõupingutuste kooskõlastamine maailma tasandil ( 15 )

5.4. Euroopas on mitmed riigid kehtestanud puhtalt energiamaksud või energiamaksud, mis põhinevad osaliselt süsinikusisaldusel. Nende hulka kuuluvad Rootsi, Taani, Soome, Madalmaad, Norra, Sloveenia, Šveits ja Ühendkuningriik ( 16 )

5.5. 2 heitkoguseid viimase 25 aasta jooksul 23 % võrra. Rootsi süsinikdioksiidimaks kehtestati 1991. aastal määraga, mis vastab 250 Rootsi kroonile (23 eurole) eraldatud fossiilse süsinikdioksiidi tonni kohta. Seda maksu on järk-järgult tõstetud 1 190 Rootsi kroonini (110 euroni) 2020. aastal. See maks on endiselt Rootsi kliimapoliitika alus Rootsi kohaldab kõrgeimat süsinikdioksiidimaksu määra – 112,08 eurot süsinikdioksiidiheite tonni kohta, olles selle tulemusel vähendanud COheitkoguseid viimase 25 aasta jooksul 23 % võrra. Rootsi süsinikdioksiidimaks kehtestati 1991. aastal määraga, mis vastab 250 Rootsi kroonile (23 eurole) eraldatud fossiilse süsinikdioksiidi tonni kohta. Seda maksu on järk-järgult tõstetud 1 190 Rootsi kroonini (110 euroni) 2020. aastal. See maks on endiselt Rootsi kliimapoliitika alus ( 17 )

5.6. Rootsi süsinikdioksiidimaks pakkus stiimuleid energiatarbimise vähendamiseks, energiatõhususe parandamiseks ja alternatiivse taastuvenergia kasutamise suurendamiseks. Suurendades järk-järgult maksumäära, on huvitatud isikutele antud aega kohanemiseks, ning maksude suurendamise poliitiline heakskiit on aja jooksul paranenud.

5.7. Üldiselt näitab Rootsi kogemus, et heitkoguseid on võimalik vähendada, isegi kui see nõuab majanduse olulist ümberkujundamist. Ajavahemikul 1990–2017 suurenes SKP 78 %, samas vähenesid riigisisesed kasvuhoonegaaside heitkogused samal ajavahemikul 26 %, muutes Rootsi ülemaailmse konkurentsivõime indeksi järgi kaheksandaks riigiks maailmas.

5.8. 1990. aastal oli Soome maailma esimene riik, kes kehtestas süsinikdioksiidimaksu. Maksu aluseks oli algselt vaid süsinikusisaldus seoses soojuse ja elektri tootmisega. Seda on laiendatud nii süsinikdioksiidi kui ka energia maksustamisele ja see hõlmab ka transpordikütuseid.

5.9. Taani kehtestas 1992. aastal süsinikdioksiidimaksu, mis hõlmas kogu fossiilkütuste (maagaasi, toornafta ja kivisöe) tarbimist. Norras kaetakse süsinikdioksiidimaksuga kuni 55 % kogu heitest. Ülejäänud heitkogused kaetakse riikliku heitkogustega kauplemise süsteemiga ( 18 )

5.10. Komitee julgustab Euroopa Komisjoni tegema konkreetseid algatusi sarnaste süsinikdioksiidimaksude kehtestamiseks liikmesriikides, et ühtlustada jõupingutusi CO 2 heite taseme tõhusaks vähendamiseks. Ideaalse tulemuse korral peaks loodama ühtsed tingimused maksustatavate heitkoguste/heite vähendamise valdkonnas kogu ELi ühtsel turul ning konkreetsed maksustamismeetodid ja maksumäärad, mis tagaksid võrdse mõju CO 2 tasemele atmosfääris. Arvestades riigipõhiseid vajadusi, võib selline tulemus siiski aega võtta.

5.11. Sarnaste CO 2 -maksude vastuvõtmist liikmesriikide seas tuleks kasutada, et mõjutada kaubanduspartnereid võtma sarnaseid meetmeid, laiendades sellega jõupingutusi kogu maailmas ja piirates mõju Euroopa konkurentsivõimele. Keerukate kompenseerivate eeskirjade vältimiseks on tarvis üldist lahendust.

5.12. Lisaks võivad maksud, kui need on õigesti kavandatud, aidata kaasa majanduskasvule, luues muu hulgas tulusaid investeeringuid uutesse tehnoloogiatesse. See on eriti vajalik tehnoloogiate arendamiseks, et vähendada CO 2 praegust taset atmosfääris.

6. Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning süsinikdioksiidi kogumise ja kasutamise tehnoloogiad

6.1. Veel üks võimalik poliitiline vahend on meetodite kasutamine CO 2 praeguse taseme vähendamiseks atmosfääris. Selliseid meetodeid on tõenäoliselt vaja lisaks ELi heitkogustega kauplemise süsteemile ja CO 2 -maksudele. Tarvis on sümmeetrilist lähenemisviisi. Atmosfääris juba sisalduva CO 2 taset vähendavad tegevused on globaalse soojenemise piiramiseks sama kasulikud kui CO 2 tekitavate tegevuste vähendamine.

6.2. 2 heite taseme vähendamise tehnoloogiat on süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning süsinikdioksiidi kogumise ja kasutamise tehnoloogia 2 , tihendavad CO 2 ja transpordivad selle säilitamiskohta. Tehnoloogiatel on märkimisväärne potentsiaal leevendada kliimamuutusi Kaks peamist COheite taseme vähendamise tehnoloogiat on süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning süsinikdioksiidi kogumise ja kasutamise tehnoloogia ( 19 ) . Mõlemad tehnoloogiad eraldavad atmosfäärist CO, tihendavad COja transpordivad selle säilitamiskohta. Tehnoloogiatel on märkimisväärne potentsiaal leevendada kliimamuutusi ( 20 ) . On ka muid tehnoloogiaid ning lähitulevikus on oodata paljude muude tehnoloogiate väljatöötamist.

6.3. Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning süsinikdioksiidi kogumise ja kasutamise erinevus seisneb kogutud CO 2 lõppsihtkohas. Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamisega kantakse kogutud CO 2 pikaajaliseks säilitamiseks sobivasse kohta, samas muudetakse süsinikdioksiidi kogumise ja kasutamise käigus saadud CO 2 kaubanduslikeks toodeteks.

6.4. Süsinikdioksiidi kogumine ja kasutamine viitab süsinikdioksiidi kogumisele ja kasutamisele lähteainena mineraalide, keemiliste lähteainete, sünteetiliste kütuste ja ehitusmaterjalide tootmisel. Seda saab kasutada CO 2 heitkoguste piiramiseks, töödeldes CO 2 toodeteks, sidudes CO 2 püsivalt ehitusmaterjalidesse, näiteks betooni, ning kogudes CO 2 otse õhust. Samuti saab see sünteetilise metaani tootmise kaudu pakkuda elektrienergia salvestamise võimalusi.

6.5. EL on loonud regulatiivse raamistiku selle uue tehnoloogia turustamiseks ja toetamiseks, ehkki kogumis- ja säilitamiskulud on endiselt oluline negatiivne tegur. Praegu on kogumiskomponent protsessi kõige kallim osa.

6.6. Hetkel on suurimad süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning süsinikdioksiidi kogumise ja kasutamise rajatised Ameerika Ühendriikides.

6.7. 2 aastas, mis saadakse maagaasi tootmisel mitmetes selleks ette nähtud rajatistes, on kogutud ja ladustatud vastavates kohtades, mis on seni Euroopa edukaim kogemus süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia kasutamisel. Viimastel aastatel on Rootsis, Madalmaades, Belgias, Prantsusmaal ja Iirimaal välja töötatud muid süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning süsinikdioksiidi kogumise ja kasutamise tehnoloogia lisavorme Euroopas on Norra kasutanud süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning süsinikdioksiidi kogumise ja kasutamise tehnoloogiaid alates 1996. aastast ( 21 ) . Miljoneid tonne COaastas, mis saadakse maagaasi tootmisel mitmetes selleks ette nähtud rajatistes, on kogutud ja ladustatud vastavates kohtades, mis on seni Euroopa edukaim kogemus süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia kasutamisel. Viimastel aastatel on Rootsis, Madalmaades, Belgias, Prantsusmaal ja Iirimaal välja töötatud muid süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning süsinikdioksiidi kogumise ja kasutamise tehnoloogia lisavorme ( 22 )

6.8. Komitee julgustab süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning süsinikdioksiidi kogumise ja kasutamise tehnoloogia arendamist sihtotstarbeliste investeeringute abil nii ELi kui ka riiklikul tasandil, kuna need aitavad kaasa CO 2 heite mõju vähendamisele ja üldisemalt nii ÜRO edendatud kestliku arengu eesmärkide kui ka Pariisi kliimakokkuleppe sihtide saavutamisele.

6.9. Globaalse soojenemise tulemuslikuks ja kulutõhusaks vähendamiseks tuleb edendada süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning süsinikdioksiidi kogumise ja kasutamise tehnoloogiaid ( 23 ) . Eelkõige peaksid riikide eelarved omama olulist rolli selliste tehnoloogiate tõhustatud kasutamisel, edendades nii riiklikke investeeringuid kui ka maksusoodustusi. Sellega seoses kaalub Euroopa Komisjon asjakohaste riigiabi suuniste, sealhulgas keskkonna- ja energiasuuniste läbivaatamist, mida muudetakse 2021. aastaks, et võimaldada liikmesriikidele suuremat paindlikkust.

6.10. Liikmesriigid peaksid eelkõige võtma vastu põhjaliku ja sümmeetrilise keskkonnamaksupoliitika, mis käsitleks CO 2 heite mõju globaalsele soojenemisele. Vaja on kehtestada nii positiivsete kui ka negatiivsete määradega maksud. CO 2 -maksudest laekuvaid tulusid võiks eelistatavalt kasutada CO 2 heite vähendamise meetodite rahalisteks stiimuliteks.

6.11. Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning süsinikdioksiidi kogumise ja kasutamise valdkonna teadusuuringutele eraldatud Euroopa vahendeid võiks rahalises mõttes tugevdada ja strateegiliselt suunata, et saavutada paremaid ja konkreetseid tulemusi CO 2 kogumise suutlikkuse ja säilitusvõimaluste vallas.

7. Täiendavad vahendid heitkoguste vähendamiseks

7.1. Lõputuseks juhib komitee tähelepanu süsinikdioksiidiheite vähendamiseks mõeldud muudele poliitikavahenditele. Need vahendid ulatuvad uutest tehnoloogiatest kuni maakorraldustavadeni, mida tuleks julgustada ja toetada nii ELi kui ka riiklikul tasandil. Eelkõige eemaldavad metsad süsinikdioksiidi looduslikult ning puud saavad eriti hästi säilitada atmosfäärist fotosünteesi teel eemaldatud süsinikku. Metsade laiendamise, taastamise ja nõuetekohase majandamisega saab suurendada fotosünteesi mõju, et vähendada CO 2 heidet.

7.2. Ehkki metsasaaduste müüki maksustatakse omaniku sissetulekuna, tuleks siiski mõista, et puude istutamine ja metsade kasv vähendab atmosfääris CO 2 sisaldust, ning seetõttu tuleks seda kliimamuutusi käsitlevas sümmeetrilises maksupõhises lähenemisviisis soodustada negatiivse CO 2 -maksuga. See oleks oluline meede kliimaeesmärkide saavutamiseks.

7.3. Lisaks sellele seovad mullad looduslikult süsinikku. Viimati kehtestatud ühise põllumajanduspoliitikaga on kasutusele võetud mõned keskkonnasäästlikumaks muutmise meetmed, mille eesmärk on suurendada Euroopa põllumajanduse panust Euroopa keskkonnasäästlikku majanduskasvu. Selliseid meetmeid tuleks julgustada niivõrd, kuivõrd need on kooskõlas toiduainete tootmise suureneva vajaduse ja keskkonnaeesmärkide täitmisega. Ringmajandusega võivad kaasneda ka suuremad võimalused keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamiseks.

Brüssel, 16. juuli 2020 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Luca JAHIER

(1) „Kliimamuutuste põhjused“, Euroopa Komisjon (energeetika, kliimamuutused, keskkond), https://ec.europa.eu/clima/change/causes_et.

(2) „Global Climate Change“ (Ülemaailmsed kliimamuutused), NASA, https://climate.nasa.gov/evidence/.

(3) „Global Carbon Project, CO2 emissions“ (Ülemaailmne süsinikuprojekt, CO2 heide), http://www.globalcarbonatlas.org/en/CO2-emissions.

(4) Vt Euroopa Komisjoni teatis „Euroopa roheline kokkulepe. Siht saada esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks“.

(5) Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava“ (koostamisel) ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus (ELT C 282, 20.8.2019, lk 51).

(6) Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Õigase ülemineku fond ja ühissätete määruse muudatused“ (ELT C 311, 18.9.2020, lk 55).

(7) Ülemaailmsete jõupingutuste kohta vt UNEPi „Emissions Gap Report“ (Aruanne heitkoguste erinevuse kohta), 2019.

(8) Kui tõeliselt globaalset lahendust ei leita, tekib küsimus, kuidas käsitleda kolmandatest riikidest pärit tooteid, kas on tarvis piirimaksude kohandamise mehhanismi ja millised on selle tagajärjed.

(9) CO2 heite vähendamise toetus tonni kohta peaks olema suurem kui CO2 heitkoguste maksumäär, kuna CO2 tekitava tegevuse vähenemise mõju tööhõivele põhjustab tõenäoliselt püsivat töötust. Lisaks on ilmselt lihtsam saada avaliku sektori toetust majanduse struktuurimuutuseks, mis viib uue tehnoloogia väljatöötamiseni, selle asemel et vähendada olemasolevate tootmismeetodite kasutamist.

(10) Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „ELi heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamine“ (ELT C 71, 24.2.2016, lk 57).

(11) Heitkogustega kauplemise süsteem ja lubade hinnakujundus on käivitanud palju arutelusid. Lubade arv ja majandustsükkel kalduvad lubade hinda oluliselt mõjutama. Praegune majanduslik olukord pärast COVID-19 kriisi toob tõenäoliselt kaasa ka uued arutelud heitkogustega kauplemise süsteemi üle.

(12) Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava“ (ELT C 311, 18.9.2020, lk 63).

(13) Vt ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsi raport.

(14) ELT L 143, 30.4.2004, lk 56.

(15) IMF „How to Mitigate Climate Change“ (Kuidas leevendada kliimamuutusi), Fiscal Monitor, 2019, lk IX. Selle analüüsi kohaselt on erinevatel poliitikavahenditel häid ja halbu külgi, kuid kliimakriis on kiireloomuline ja eksistentsiaalne, kutsudes peamisi sidusrühmi üles rakendama kõiki asjakohaseid poliitilisi meetmeid. Rahandusministrid saavad selle kriisiga võidelda, rakendades süsinikdioksiidiheite maksustamist või muud sarnast poliitikat, muutes kliimamuutuste leevendamise täiendavate maksu- või kulumeetmete kaudu paremini vastuvõetavaks, tagades puhta tehnoloogia investeeringuteks piisava eelarve ja koordineerides rahvusvahelisi strateegiaid.", lk IX.

(16) Süsinikdioksiidiheitele maksude kehtestamine või nende suurendamine on sageli seotud keeruliste kompromissidega. Maksude tõttu on vaja reformida tootmistehnoloogiaid ja transpordivahendeid. See võib põhjustada mõnes sektoris tööpuudust ja vajadust minna üle muud liiki tööle. Nende jaoks, keda see mõjutab, võivad sotsiaalsed kulud olla suured. Riikidel on sotsiaalkaitse pakkumisel erinevad võimalused ning seda tuleb arvesse võtta, et muuta mis tahes rakendamine sotsiaalselt vastuvõetavaks.

(17) Rootsi süsinikdioksiidimaks, Rootsi valitsusasutused, https://www.government.se/government-policy/taxes-and-tariffs/swedens-carbon-tax/.

(18) „Putting a Price on Carbon with a Tax“ (Süsinikdioksiidi heite maksustamine), Maailmapanga Grupp, https://www.worldbank.org/content/dam/Worldbank/document/SDN/ background-note_carbon-tax.pdf.

(19) „The potential for CCS and CCU in Europe“ (Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise ning süsinikdioksiidi kogumise ja kasutamise potentsiaal Euroopas), Euroopa Komisjon, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/iogp_-_report_-_ccs_ccu.pdf.

(20) Vt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus (ELT C 341, 21.11.2013, lk 82).

(21) Süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine, Norwegian Petroleum, https://www.norskpetroleum.no/en/environment-and-technology/carbon-capture-and-storage/.

(22) „How European CO2 Transport and Storage Infrastructure can enable an Innovative Industrial Transition“ (Kuidas saab Euroopa CO2 transpordi ja säilitamisega seotud taristu võimaldada uuenduslikule tööstusele üleminekut?), Euroopa Parlament, https://zeroemissionsplatform.eu/wp-content/uploads/ZEP-Conference-Presentations.pdf.

(23) Rootsi valitsuse komisjon jõudis 2020. aastal järeldusele, et Rootsi võib 2045. aastaks saavutada süsinikuneutraalse tulemuse, kui CO2-maksudest saadavat tulu kasutatakse CO2 sisalduse vähendamiseks atmosfääris. Positiivne ja negatiivne maksumäär oleks võrdses suurusjärgus. Vt SOU 2020:4, Rootsi valitsuse avalikud uurimised.

(24) Seda on rõhutatud Euroopa Komisjoni väljaandes ringmajandust soodustavate riigihanget eteemal, oktoober 2017, https://ec.europa.eu/environment/gpp/circular_procurement_en.htm. Ka Maailmapank on rõhutanud riigihanke-eeskirjade rolli oma hangetes; https://www.worldbank.org/en/about/corporate-procurement/vendors.

(25) ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

(26) ELT L 94, 28.3.2014, lk 243.

(27) ELT L 94, 28.3.2014, lk 1.