ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 10.9.2010 
SEK(2010) 1010 lõplik 
  
KOMISJONI VASTUS KONTRO LLIKOJA 2009. AASTA ARUANDELE 
2. PEATÜKK „TULUD” 
ET 2   ET KOMISJONI VASTUS KONTRO LLIKOJA 2009. AASTA ARUANDELE 
2. PEATÜKK „TULUD” 
SISSEJUHATUS  
TEHINGUTE KORREKTSUS  
2.17. Komisjon andis pärast kõnealuste viga de tuvastamist neist liikmesriikidele ja 
kontrollikojale teada. Kõik li ikmesriigid nõustusid vajalike  parandusmeetmete võtmisega 
läbivaatamise ja ajakohastamise rutiinsete menetluste raames.   
SÜSTEEMIDE MÕJUSUS 
2.20. Komisjon palub asjaomastel liikme sriikidel võtta tuvastatud puudujääkide 
kõrvaldamiseks parandusmeetmed ning vajadusel  nõuda sisse tasumisele kuuluvad nõutavast 
väiksemas ulatuses tasutud traditsioonilised omavahendid ja kogunenud intress.  
2.21. Asjaomastel liikmesriikidel palutakse k ontode aruannetesse kirjendatud summasid 
põhjendada, parandada kõi k tuvastatud nõutavast väiksemas ul atuses tasutud traditsioonilised 
omavahendid ning kui need tehti kättesaad avaks hilinemisega, nõutakse intressi. 
2.22. Komisjoni seisukoht põhineb määruse 2454/93 (millega rakendatakse tolliseadustikku) 
artiklil 867a, mille kohaselt kinnipeetud  ja konfiskeeritud kaupa loetakse 
tolliladustusprotseduurile suuna tuks. Kõnealusele tolliladustu sprotseduurile suunatud kauba 
puhul tollivõlga ei määrata ja kontodesse neid ei kirjendata. Eurooa Kohtu 2009. aasta otsuses 
ei käsitletud artikli 867a asjakohasust kinnipeetud kauba tollivõla käsitlemise seisukohast ja seetõttu ootas komisjon sarnase kohtuasja C-230/08 tulemust. Komisjon hindab selles 
kohtuasjas hiljuti tehtud otsuse tulemusi ja se lle alusel võetavaid meetmeid. Ajakohastatud 
tolliseadustiku jõustumisel kustutatakse kinnipe etud kauba tollivõlg igatahes alati hoolimata 
kohast, kus kaup kinni peetakse. 
2.23. Sobivatel riskianalüüsi meetoditel põhineva te tollikontrolli sü steemide loomine on 
liikmesriikide ülesanne. Kontrollikoja nimetatud puudusi esines kolmes liikmesriigis. Neist ühe kohta esitas kontrollikoda oma lihtsusta tud menetlusi käsitlevas auditis täpselt 
samasugused järeldused ning komisjon jälg ib võetavaid meetmeid. Ülejäänud kahes 
liikmesriigis on puudused seotud juhuvalimi puudumisega kontrollitavate deklaratsioonide/ettevõtjate valimise süsteemis. Neist ühes liikmesriigis on ametiasutused võtnud parandusmeetmed. Teises juhuvalimit kasutati,  kuid seda ei ka asatud kontrollitavate 
impordideklaratsioonide/ett evõtjate valimise automaatsesse süsteemi.  
2.24. Komisjon nõustub kontrollikojaga, et tollikont rolli on võimalik para ndada ja see peab 
arenema kogemusi ja parimaid tavasid arvestades.  
Komisjon on võtnud meetmeid, et liikmesriike aren evate menetluste juures abistada. Antud on 
üksikasjalikke suuniseid ja korraldatud koolitus i nende parimaks rakendamiseks. Tulemused 
vaadatakse üle 2010.–2011. aasta kontrollkäikudel. Lisaks on komisjon terve 2009.–2010. aasta jooksul korraldanud igas liikmesriig is erikontrolle, et vaadata läbi nende 
tollikontrolli strateegiad. Kõnealuste kontro llide ja kontrollikoja a uditite tähelepanekute 
põhjal on komisjon juba palunud võtta para ndusmeetmed. Komisjon koostab 2010. aasta 
jooksul liikmesriikide tollikontrollistrateegiaid käsitleva teemakohase aruande, mis hõlmab nii 
kontrollikoja kui ka komisjoni järeldusi. Liik mesriikidega arutatakse seda omavahendite 
nõuandekomitees, eesmärgiga leida selles va ldkonnas võimalusi parandusmeetmeteks.  
ET 3   ET 2.25. Nagu kontrollikoda märgib, on aastase käibemaksubaasi arvutamise aluseks, millel 
omakorda fikseeritakse käibemaksupõhiste omavahendite osamaksete summa, selle ühe aasta jooksul tegelikult kogutud käibemaksu laekumiste  väärtus. Ehkki käibemaksu alalaekumise 
vähenemise tulemusel võiksid teoreetilis elt suureneda tasutud käibemaksupõhised 
omavahendid, valis seadusandja meetodi, mille raames käibemaksupõhiste omavahendite igasugune suurenemine neutraliseeritaks eel arve seisukohast rahvamajanduse kogutulu 
põhistest omavahenditest kogutud summa vastava vähendamisega. 
2.26. Pikaaegsete rese rvatsioonide tühistamisek s võetavate ennetavate meetmete kohaldamine 
jätkub. 2008. aasta l kategoriseeris komisjon ri skipõhiselt kõik pi kaaegsed reservatsi oonid ja hakkas 
koos asjaomaste liikmesriikidega reservatsi oone tühistama, võttes arvesse kõnealuseid suhtelisi 
prioriteete. Strateegia hakka s vilja kandma 2009. aastal ja selle kohaldamist jätkatakse: 
2010. aasta jooksul on kõige vanematest reservat sioonidest tühistatud v eel seitse. Komisjon 
on seisukohal, et tehtud on häid edusamme . Edasised juhtkonna koosolekud toimuvad 2010.–
2011. aastal. 
2.27. Aruandes nimetati probleeme seoses Kreeka keskvalitsuse puudujääki ja riigivõlga 
käsitlevate andmetega. Kõnealuse puudujäägi  ja riigivõla kontrollimisel ilmnenud 
probleemide võimalikku mõju käsitlevast põhjalikus t analüüsist ei ilmn enud märkimisväärset 
mõju rahvamajanduse kogutoodangu / rahvamajanduse kogutulu tasemele. 
Kreeka on hakanud komisjoni 8. jaanuari 2010. aasta aruande s tõstatatud küsimustega 
tegelema, võttes vastu uue s eaduse Kreeka statistikasüsteemi kohta, mis hõlmab ka uue 
statistikaameti (ELSTAT) loomist, et tagada statistika sõltumatus ja korrektsus. 
2.28. Komisjon on seisukohal, et rahvamajandus e arvepidamise usaldusväärsus sõltub 
peamiselt kasutatud statistilistest allik atest ja nende meetoditest ning keskendub 
rahvamajanduse kogutulu andmete hindamisel kõnealuste tegurite kontrollimisele ja parandamisele. Liikmesriikide statistikaametite s kasutatavad nõuetekohaselt väljatöötatud 
järelevalve- ja kontroll isüsteemid võivad aidata kaasa tekki vate vigade ohu tuvastamisele ja 
vähendamisele. Komisjon on kontrollikoja järele valve- ja kontrollis üsteeme käsitlevaid 
märkusi juba arvesse võtnud viisidel, mis on nimetatud tema vastustes 2008. aasta aruande 
punktile 4.24. Lisaks kogus komisjon rahvamaj anduse kogutulu kontrollimisel teavet 
liikmesriikide tavade kohta, eelkõige õpitoa jaoks, mille ta korraldas 2009. aasta detsembris. Vastavalt õpitoa eesmärkidele määratleb komisjon liikmesriikides kasutamiseks mõeldud parimad tavad ja valdkonna hindamismenetlused ning arendab neid. 
2.30. Komisjon jätkab koostööd kahe riigig a, kellel on 1995.–2001. aastaks ikka veel 
rahvamajanduse kogutoodangu reservatsioone (Kreek al üks, Ühendkuningriigil kolm), et need 
reservatsioonid oleks võimalik tühistada. 
2.31. Lisaks riikide rahvamajanduse kogutulu nimistute kontrollimisele rahvamajanduse 
kogutulu nimistute hindamise küsimustiku põhjal  kohaldab komisjon otsest kontrollimist. 
Komisjon on seisukohal, et tema poolt valitud ko mponentide arv oli otseseks kontrollimiseks 
piisav ja kooskõlas rahvamajanduse kogutul u komitee poolt heakskiidetud otsese 
kontrollimise suunistega. 
KOMISJONI JUHTKONNA ESITATUD TEABE USALDUSVÄÄRSUS 
2.32. Komisjon leidis lihtsusta tud menetluste ja liikmesr iikide kontrollistrateegiate 
kontrollimisel nõrkusi ka liikmesriikide kontrollim enetlustes ning ta jätkab kontrollikoja ja 
enda järeldustega seonduvate järelmeetmete võt mist. Järelmeetmete võtmise lõpuleviimisel on 
komisjonil hindamiseks ulatuslikum alus.  
ET 4   ET JÄRELDUSED JA SOOVITUSED  
2.35. Komisjon jätkab B-kontode järj epidevat kontrollimist, et selgitada välja kõik puudused, 
mis võivad mõjutada traditsiooni liste omavahendite õigeaegset määramist ja kättesaadavaks 
tegemist. 
2.36. Komisjon võtab kõnealuste puuduste suhtes järelmeetmeid, mis põhinevad läbi viidud 
kontrollide tulemustel. 
2.37. Praeguseks on 2010. aasta l tühistatud veel seitse kõige pika aegsemat reservatsiooni. Edasised 
juhtkonna koosolekud toimuvad 2010.–2011. aastal. 
2.38. Komisjon viib liikmesriikide rahvamajandus e kogutulu nimistute kontrollimise lõpule ja 
esitab hindamisaruanded 2010. aasta lõpus / 2011. aasta alguses. Komisjon on seisukohal, et 
tema kohaldatav lähenemisviis (rahvamaj anduse kogutulu küsimustike eelkontroll, 
rahvamajanduse kogutulu nimistute kontrollim ine, kasutades rahvamajanduse kogutulu 
nimistute hindamise küsimustikku, millele lisandub otsene kontroll) on liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu lõplikuks hindamiseks s obiv. Selles kontekstis on järelevalve- ja 
kontrollisüsteemid korraldusliku iseloomuga  ega anna kindlaid tõendeid kontode 
usaldusväärsuse kohta, mis sõltub peamiselt ka sutatavatest statistil istest allikatest ja 
meetoditest, ehkki järelevalve- ja kontro llisüsteemid võivad aidata leevendada 
rahvamajanduse arvepidamises leiduda võivate vigade ohtu.