1. ELi maksupoliitika raamistik

1.1. Kontekst

ELi äriühingute maksustamise poliitika kontekst on viimase aasta jooksul põhjalikult muutunud. Koroonaviirusel on olnud suur ühiskondlik ja majanduslik mõju Euroopas ja kogu maailmas. Rahvatervise probleemist sai ELi ajaloo kõige tõsisem majanduskriis, millega kaasnes suur sotsiaalne mõju ja kasvav ebavõrdsus.

Pandeemia leidis aset ajal, mil meie majandust ja ühiskonda on kujundamas olulised suundumused, nagu elanikkonna vananemine, kliimamuutused, keskkonnaseisundi halvenemine, üleilmastumine ja tööturu ümberkujunemine. Pandeemia on kiirendanud ka varasemaid suundumusi digiülemineku suunas, kuna üha rohkem inimesi ja ettevõtjaid teeb oste, töötab, suhtleb ja tegeleb äritegevusega veebis. Nendel suundumustel on suur mõju olemasolevatele maksubaasidele ning nende tõttu on vaja järele mõelda, millised oleksid tulevikus tõhusad, jätkusuutlikud ja õiglased maksuraamistikud, ja kaaluda selleks muu hulgas üldist maksustruktuuri (vt tekstikast 1).

Lisaks on nüüdseks jõutud üksmeelele, et maksuresidentsuse ja -allikate põhikontseptsioonid, millel rahvusvaheline maksusüsteem on viimase sajandi jooksul põhinenud, on aegunud. Praeguste äritavade puhul on tavaline, et ettevõtja tegeleb äritegevusega riigis, kus tal füüsilist kohalolekut ei ole – see on olukord, milleks kehtivad reeglid ei ole sobivad, ning samal ajal on majanduse digiüleminek loonud ka uusi võimalusi seniste põhimõtetega manipuleerimiseks maksude planeerimise kaudu.

Vastukaaluks on valitsused kehtestanud üha enam mitmesuguseid maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vastaseid meetmeid. Kuigi need on teatavate probleemide lahendamisel olnud edukad, on need süsteemi veelgi keerulisemaks muutnud. Arvukate maksuskandaalide, riigiabi eeskirjade täitmise range tagamise ja finantskriisijärgselt avaliku sektori kulutuste rahastamise vajaduse tõttu hoogustusid 2010. aastate alguses arutelud rahvusvahelise äriühingu tulumaksu raamistiku reformi üle, mille tulemuseks oli OECD ja G20 juhitud maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise (BEPS) projekt. 2015. aastal jõuti selle protsessi esimeste tulemusteni, mida EL rakendas muu hulgas maksustamise vältimise vastaste direktiivide kaudu. Rahvusvahelistes aruteludes liigutakse nüüd aegunud rahvusvahelise äriühingu tulumaksu süsteemi reformimisel ülemaailmse lahenduse suunas, mis hõlmab maksustamisõiguste ümberjaotamise ja minimaalse tegeliku maksustamise meetmeid. Nende arutelude sisu mõjutab ELi äriühingute maksustamise tegevuskava edasist kujunemist, olenemata sellest, kas konkreetse ülemaailmse kokkuleppeni jõutakse või mitte.

Samal ajal on rahvusvahelised partnerid, nagu USA, juba teatanud kavatsusest kujundada eelseisvateks aastateks oma äriühingute maksustamise tegevuskavu, tuginedes kõnealustele rahvusvahelistele aruteludele või minnes neist veelgi kaugemale. Nende meetmete võtmisega tunnistatakse vajadust tulu järele, millest rahastada avaliku sektori investeeringuid, et ehitada majandus varasemast paremini üles ning toetada ja säilitada majanduse kaasavat taastumist. Ka teised riigid, näiteks Ühendkuningriik, on teatanud äriühingute maksustamise meetmete võtmisest pärast COVID-19 pandeemiat.

Selles kontekstis vajab EL tugevat, tõhusat ja õiglast maksuraamistikku, mis vastab avaliku sektori rahastamisvajadustele ning toetab samal ajal majanduse taastamist ning rohe- ja digipööret, luues keskkonna, mis hoogustab õiglast, kestlikku ja töökohti loovat majanduskasvu ja investeeringuid.

1.2. ELi maksupoliitika tegevuskava

ELi meetmed äriühingute maksustamise valdkonnas peavad moodustama osa ELi terviklikust maksualasest tegevuskavast. Maksualase tegevuskava keskne teema on vajadus tasakaalustatud maksutulude kombinatsiooni ning õigluse, tõhususe ja lihtsuse põhimõtetest lähtuva maksusüsteemi järele.

Selle visiooni elluviimiseks on väga olulised järgmised prioriteedid.

(I)Õiglase ja kestliku majanduskasvu võimaldamine

ELi maksualane tegevuskava aitab saavutada üldist eesmärki võimaldada õiglast ja kestlikku majanduskasvu, toetades ELi laiemaid poliitikavaldkondi, nagu Euroopa roheline kokkulepe, komisjoni digitaalarengu tegevuskava, Euroopa uus tööstusstrateegia ja kapitaliturgude liit. Samuti peaks see aitama toetada kaasavat majanduse taastamist kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega.

Rohepööret toetav maksusüsteem on väga oluline vahend Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks. Maksumeetmed peavad käima käsikäes muude keskkonnaalaste hinnakujundusvahendite ja reguleerivate meetmetega ning samal ajal tuleb võtta asjakohaselt arvesse mõju jaotumist, et üleminek oleks õiglane.

ELi tasandil on sellega seoses väga oluline samm edasi eelseisev energia maksustamise direktiivi reformimise ettepanek. Selle läbivaatamine täiendab paketi „Eesmärk 55“ muid algatusi, muutes miinimummäärade süsteemi otstarbekamaks ning kaotades aegunud erandid ja vähendatud määrad. Sama paketi osana teeb komisjon ELi kliimaeesmärkide toetamiseks ettepaneku uute ja reformitud maksustamismehhanismide, eelkõige süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanismi, ja ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS) muutmise kohta. Riikide tasandil peaksid liikmesriigid suurendama jõupingutusi välismõjule hinna määramisel, võttes asjakohaselt arvesse mis tahes kahjulikku sotsiaalset mõju, ning kahjulike toetuste järkjärgulisel kaotamisel, sealhulgas osana ulatuslikumatest maksureformidest.

Digikümnendi teatises esitas komisjon ELi digiülemineku eesmärgid 2030. aastani. Maksustamine peab seda üleminekut hõlbustama, aidates luua keskkonna, kus digivaldkonna ettevõtjad saaksid jõudsalt areneda. Samal ajal tuleb maksuraamistikku kohandada, et see vastaks paremini digimajanduse oludele. See hõlmab ka maksuhalduses digitehnoloogiale üleminekut.

ELi maksuraamistik tuleb kujundada nii, et see aitaks tugevdada ühtset turgu Euroopa majanduse taastamiseks kooskõlas 2020. aasta uue tööstusstrateegia ja selle uuendatud versiooniga, mis võeti vastu 2021. aasta mais. See peaks vähendama ettevõtjate jaoks nõuete täitmisega seotud kulusid, hõlbustama piiriülest investeerimist ning looma sobiva keskkonna nii VKEdele kui ka suurematele ettevõtetele, et nad saaksid rohelises ja digitaalses Euroopas edukad olla.

ELi maksuraamistikul on oluline roll ka kapitaliturgude liidu arengu toetamisel, eelkõige kõrvaldatakse maksuraamistikuga piiriüleste investeeringutega seotud maksutõkked ja lahendatakse äriühingute maksustamise puhul laenuvahenditega rahastamise sooduskohtlemise küsimus.

(II)Tegeliku maksustamise tagamine