ET Euroopa Liidu Teataja C 89/4

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2009/C 89/04

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„TRUSKAWKA KASZUBSKA” või „KASZËBSKÔ MALËNA”

EÜ nr: PL-PGI-0005-0593-19.03.2007

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus

„Truskawka kaszubska” või „kaszëbskô malëna”

Nimetust „truskawka kaszubska” kasutavad kõige rohkem Kaszuby piirkonnast pärit inimesed teiste piirkondade inimestega tehtavate selliste äritehingute puhul, mis on seotud kõnealuse tootega. Kõnealust nimetust kasutatakse toote eksportimisel välisturgudele või Poola muudes kui Kaszuby piirkonnas müümisel. Teine kasutatav nimetus on „kaszëbskô malëna”. Seda nimetust kasutatakse kõige rohkem tavalises kõnes. See tuleneb kašuubi keelest, seepärast kasutavad seda kõige rohkem kõnealuse piirkonna elanikud – kašuubid. Kõnealuseid nimetusi kasutatakse vaheldumisi.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Poola

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Toote liik (II lisa alusel)

Klass1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.1. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Nimetusega „truskawka kaszubska” või „kaszëbskô malëna” tohib müüa üksnes järgmiste organoleptiliste omadustega maasikasorte:

Otsetarbimiseks ettenähtud marjad (dessert)

1. Elsanta

1.1. Üldilme ja kuju: läbimõõt vähemalt 18 mm, kuju ümarkoonilisest kooniliseni, terviklik, vigastamata, varrerootsuga.

1.2. Kesta värv on helepunane, läikiv, üsna ühtlane; viljaliha värv varieerub heleroosast helepunaseni, läbilõige suhteliselt ühtlane.

1.3. Konsistents: viljaliha on väga mahlane, tihke.

1.4. Maitse ja lõhn: magus, aromaatne, tasakaalustatud, meenutab metsmaasika maitset.

2. Honeoye

2.1. Üldilme ja kuju: läbimõõt vähemalt 18 mm, kuju koonilisest ümarkooniliseni, õietupe juures kaelataoliselt kitsenev, terviklik, vigastamata, varrerootsuga.

2.2. Värv: varieerub intensiivpunasest tumepunaseni, ühtlane kogu pealispinnal, tugeva läikega. Viljaliha värv on suhteliselt ühtlaselt helepunane.

2.3. Konsistents: viljaliha on mahlane, tihke.

2.4. Maitse ja lõhn: magus, aromaatne, tasakaalustatud, meenutab metsmaasika maitset.

Nimetusega „truskawka kaszubska” või „kaszëbskô malëna” peavad Elsanta ja Honeoye sordi maasikad kuuluma „ekstra” või „I klassi”. Nimetusega „truskawka kaszubska” või „kaszëbskô malëna” peavad maasikatel olema järgmised omadused:

— tumepunane värv, värving vähemalt 80 %;

— ühtlane, igasuguste puudusteta kuju;

— tihke, ühegi mädanemis- või haigustunnuseta mari.

Töötlemiseks ettenähtud marjad

3. Senga Sengana

3.1. Üldilme ja kuju: vili erineva suurusega, lai ja kooniline, tömbi tipuga, südame-, kerajas südame- ja kerajas ümarakujuline, terviklik, vigastamata, varrerootsuga või ilma.

3.2. Värv: varieerub intensiivpunasest tumepunaseni, ühtlane kogu pealispinnal. Viljaliha värv on suhteliselt ühtlaselt intensiivne punane.

3.3. Konsistents: viljaliha on tihke, mahlane või väga mahlane ning veidi kõva.

3.4. Maitse ja lõhn: magus, aromaatne, tasakaalustatud, meenutab metsmaasika maitset.

3.2. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „truskawka kaszubska” või „kaszëbskô malëna” kõik tootmisetapid peavad toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas. Maasikakasvatuseks ettenähtud maatükke iseloomustavad IV, V või VI klassi väheviljakad mullad. marju korjatakse käsitsi siis, kui need on küpsed, hästi arenenud, veatud, värsked, tihked, terviklikud, kahjustusteta, muljumata, kuivad, puhtad ning ilma hallituse ja taimekaitsevahendite jääkideta. Maasikataimed istutatakse ridadesse 20–35 cm vahega. Ridadevaheline vahe on 70–100 cm. Kui kasutatakse sõnnikut, ei tohi selle kogus ületada 30 tonni hektari kohta. Ei ole lubatud kasutada selliseid viljelustehnikad, eelkõige intensiivset väetamist, mille eesmärk on saada rohkem kui 25 tonni maasikaid hektari kohta.

3.5. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Maasikad pakitakse kihtidena, mis ei ole sügavamad kui 10 cm.

3.6. Erieeskirjad märgistamise kohta

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet „truskawka kaszubska” või „kaszëbskô malëna” toodetakse Kartuski, Kościerski ja Bytowski piirkonnas ning järgmistes haldusüksustes: Przywidz, Wejherowo, Luzino, Szemud, Linia, Łęczyce ja Cewice.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Punktis 4 määratletud toote „truskawka kaszubska” või „kaszëbskô malëna” tootmispiirkonna keskkonnatingimused on ühetaoliste omadustega. Geograafiliselt on kõnealune piirkond Kaszuby järvede piirkond ning ajalooliselt on see tuntud kui Kašuubia.

Kaszuby järvede piirkonna looduslik keskkond erineb ümbritsevate alade looduslikest tingimustest kliima, reljeefi ja mullatüübi poolest.

Kaszuby järvede piirkonna kliima on veidi karmim kui ümbritsevate alade oma. See on tingitud asukohast, mis on 180–300 meetrit merepinnast kõrgemal. Polaar-kontinentaalsete õhumasside sage juurdevool idast on samuti karmi kliima põhjus. Võrreldes rannikuala kliimaga on siinsete hooajaliste temperatuuride erinevused väga suured. Aastane sademete hulk 700 mm on riigi keskmisest veidi suurem; ülekaalus on läänetuuled. Siinne vegetatsiooniperiood (180–200 päeva) on Poolas üks lühemaid.

Kõnealuse piirkonna valdavalt happelised väheviljakad mullad on moodustunud liivast, kruusast ja liivsavist. Need on IV, V ja VI klassi mullad, st mulla kõige väheviljakamad tüübid. Vähesemal määral on kruusast ja savist moodustunud pruunmuldi, mis on veidi viljakamad kui eespool kirjeldatud mullad. Haritava maa pH on tavaliselt 5,0–6,0. Kaszuby järvede piirkonnas on varieeruv jääajajärgne reljeef, millele on tunnuslikud arvukad tiigid ja aheljärved. Toote „truskawka kaszubska” või „kaszëbskô malëna” tootmispiirkond hõlmab 32 haldusüksust, millest 21 asuvad tasandikupiirkonna II tsooni ja 10 tasandikupiirkonna I tsooni vähem soodsas piirkonnas.

5.2. Toote eripära

Maasikate eripära on eelkõige tingitud nende väga tugevast, erakordsest ja intensiivsest maitsest ning lõhnast. Lisaks sellele on toote „truskawka kaszubska” või „kaszëbskô malëna” maasikate maitse hoopis magusam kui muude piirkondade marjade oma.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel (kaitstud päritolunimetuse puhul) või toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel (kaitstud geograafilise tähise puhul).

Punktis 5.2 toote „truskawka kaszubska” või „kaszëbskô malëna” kohta kirjeldatud eripärased kvaliteeditunnused on punktis 5.1 osutatud erilised kliima- ja mullafaktorite tulemus.

Kaszuby järvede piirkonna väheviljakate muldade ja karmi kliima mõjul on maasikate õitseaeg hiline ja vegetatsiooniperiood lühike. Looduslikud tingimused, eelkõige karm kliima, mõjutavad positiivselt maasikate arenemist ja valmimist, samas kui väheviljakad mullad ja ebasoodsad tootmistingimused on muude kultuuride jaoks ebasobivad. Suhtelise kõrguse suurte erinevuste tõttu on võimalik maasikaid kasvatada mäenõlvadel, kus marjad saavad tänu päikesevalgusele korralikult valmida. Kõnealused faktorid ja nõrgalt happelised mullad on soodsad maasikakasvatuse jaoks.

Ajaloost on teada, et maasikakasvatus Kašuubias algas 1920–1930ndatel aastatel. Maasikate kõrge kvaliteet ja suurenev populaarsus tõid kaasa rohkem kui poole sajandi jooksul toimunud maasikapõldude laienemise, muutes kõnealused põllud Kaszuby maastiku lahutamatuks osaks. Maasikate rohkuse tõttu otsustati 1970ndate aastate alguses korraldada maasikakorjamise festival. See on vabaõhuüritus, mis toimub iga aasta juuli esimesel pühapäeval. Maasikakorjamise festival on piirkonna suurim üritus, mille kümnete tuhandeteni ulatuv külastajate arv kasvab iga aastaga. Festivali populaarsusest annab tunnistust ka asjaolu, et 2005. aastal müüdi vaid ühe päeva jooksul peaaegu kaks tonni maasikaid.

Toote „truskawka kaszubska” või „kaszëbskô malëna” mainet kinnitavad arvukad artiklid ja muud tõendusmaterjalid, mis näitavad ilmekalt, et kõnealune toode on saanud Kaszuby piirkonna elanike kultuuri ja identiteedi osaks. Kohalikus ajakirjanduses avaldatakse maasikakasvatajate jaoks olulist teavet ning kommenteeritakse põhjalikult nende pingutusi jõudude ühendamisel ja tootega „truskawka kaszubska” või „kaszëbskô malëna” seotud ühistes ettevõtmistes ning kirjeldatakse võetud meetmeid, et kõnealuste maasikate ainulaadset kvaliteeti, lõhna ja maitset säilitada.

Kokkuostjate võetud meetmed (külmutushoidlad ja töötlemisettevõtted) annavad samuti tunnistust „truskawka kaszubska” heast mainest, kuna toodet „truskawka kaszubska” või „kaszëbskô malëna” ladustades jätavad eespool nimetatud ostjad endale võimaluse turustada neid hiljem kui Poola muudest piirkondadest pärit maasikaid. Head mainet kinnitavad ka püüded muude piirkondade varem valmivaid maasikaid müüa nimetusega „truskawka kaszubska” või „kaszëbskô malëna”.

Toote „truskawka kaszubska” või „kaszëbskô malëna” mainet ja selle tugevaid seoseid punktis 4 määratletud geograafilise piirkonnaga kinnitavad ka tarbijauuringute tulemused. Ikkagi 67 % vastajatest teadis vähemalt ühte nime, millega toodet („truskawka kaszubska” või „kaszëbskô malëna”) müüakse. Toode „truskawka kaszubska” on hinnangute kohaselt maitsvam (73 %) ja magusam (68 %) kui muud maasikad. Ligikaudu 64 % vastanutest käsitavad toodet „truskawka kaszubska” või „kaszëbskô malëna” Kaszuby piirkonnale iseloomuliku tootena. Lisaks sellele peavad Pommeri ja Kaszuby piirkonna elanikud maasikaid selle piirkonna tüüpilisteks marjadeks. Ligikaudu üks kolmandik kašuubidest nimetas neid marju spontaanselt ja peaagu 80 % on teadlikud nende unikaalsusest piirkonna jaoks.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.