[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 10.10.2006

KOM(2006)585 lõplik

Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega lõpetatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2005 läbivaatamine, mis käsitleb uut eksportijat

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi „algmäärus“, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit polüesterstaapelkiu importi käsitleva menetluse suhtes pärast uue eksportijaga seotud läbivaatamist nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 4 alusel. |

Üldine taust Ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

Ettepanekus käsitletavas valdkonnas kehtivad õigusnormid Ettepanekus käsitletavas valdkonnas praegu kehtivad õigusnormid puuduvad. |

Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

Menetlusega seotud huvitatud isikutel on juba uurimise ajal olnud võimalus oma huve algmääruse sätete kohaselt kaitsta. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |

Mõju hindamine Ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmääruses ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab täielikku loendit tingimustest, mida peab hindama. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatud meetmete kokkuvõte 2005. aasta märtsis kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 428/2005 muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Jääktollimaksu määraks kehtestati 49,7%. Pärast nõuetekohase dokumenteeritud taotluse saamist Hiina polüesterstaapelkiu tootjalt Huvis Sichuan’ilt („taotleja“) algatas komisjon 2006. aasta veebruaris määrusega 342/2006 kehtivate meetmete läbivaatamise seoses uue eksportijaga. Nimetatud määrusega tunnistati kehtetuks taotleja impordi suhtes kehtiv tollimaks ning nähti ette kõnealuselt ettevõttelt pärineva impordi registreerimine. Uurimine näitas, et taotleja alustas tootmistegevust 2004. aasta oktoobris, st pärast esialgset uurimisperioodi ning ei eksportinud sel perioodil kõnealust toodet ühendusse. Siiski leiti ka, et taotleja oli seotud osaliselt riigi omanduses oleva Hiina tootjaga, kes tootis polüesterstaapelkiudu esialgsel uurimisperioodil, kuid ei teinud sel ajal menetluses koostööd. Lisaks ei teinud see seotud polüesterstaapelkiu tootja koostööd ka praeguses uurimises, jättes täitmata eraldi turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi. Seetõttu ei suutnud komisjon kindlaks teha, kas taotlejast ja seotud tootjast koosnev majandusüksus täitis tervikuna nõuded, mille alusel seda võiks pidada turumajanduse tingimustes tegutsevateks ettevõtteks, ning turumajandusliku kohtlemise taotlus lükati tagasi. Samal põhjusel, st osaliselt riigi omanduses oleva ettevõtte koostöö puudumise tõttu lükati tagasi ka taotleja individuaalse kohtlemise taotlus. Komisjoni talitused ei saanud otsustada, kas riigi sekkumine võimaldas meetmetest kõrvalehoidmist. Seega tuli järeldada, et taotleja ei suutnud esitada tõendeid, et tema individuaalne dumpingumarginaal tõepoolest erines esialgsel uurimisel kindlaksmääratud dumpingu jääkmarginaalist. Eespoolöeldut arvesse võttes tuleb taotleja taotlus tagasi lükata ning lõpetada uut eksportijat käsitlev läbivaatamine seoses äriühinguga Huvis Sichuan. Seetõttu tuleb äriühingu suhtes jätkuvalt kohaldada esialgse uurimise tulemusena kehtestatud jääktollimaksu 49,7%. See tollimaks kehtestatakse tagasiulatuvalt alates käesoleva läbivaatuse algatamisest toimunud impordi suhtes, mis kuulub registreerimisele. |

Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |

Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

Meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |

Andmete avaldamist selle kohta, kuidas on ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, ettevõtjate ning kodanike rahalist ja halduskoormust vähendatud ning mil viisil on nimetatud koormus proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei nõuta. |

Õigusakti valik |

Kavandatud õigusakt: määrus. |

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel. Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmäärusega ei nähta ette teisi võimalusi. |

MÕJU EELARVELE |

Ettepanek ei mõjuta eelarvet. |

1. Ettepanek

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega lõpetatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2005 läbivaatamine, mis käsitleb uut eksportijat

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist,

ning arvestades järgmist:

1. KEHTIVAD MEETMED

(1) Praegu jõus olevad meetmed seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi Hiina) pärit polüesterstaapelkiu impordiga ühendusse on lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 428/2005.[2]

2. KÄESOLEV UURIMINE

2.1 Läbivaatamistaotlus

(2) Pärast lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist Hiinast pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes sai komisjon Hiina äriühingult Huvis Sichuan’ilt („taotleja”) taotluse algatada algmääruse artikli 11 lõike 4 kohane nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2005 läbivaatamine seoses uue eksportijaga.

(3) Taotleja väidab, et ta ei eksportinud vaatlusalust toodet ühendusse dumpinguvastaste meetmeteni viinud uurimisperioodi jooksul, s.o 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2003 (edaspidi „esialgne uurimisperiood“), ning et ta ei olnud seotud ühegi Hiina polüesterstaapelkiu eksportiva tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse jõus olevaid dumpinguvastaseid meetmeid. Sellele lisaks väidab taotleja, et ta alustas polüesterstaapelkiu ühendusse eksportimist pärast esialgse uurimisperioodi lõppu.

2.2 Läbivaatamise algatamine seoses uue eksportijaga

(4) Komisjon tutvus taotleja esitatud esmapilgul usutavate tõenditega ning pidas neid piisavaks põhjuseks, et algatada läbivaatamine kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 4. Pärast konsulteerimist nõuandekomiteega ja pärast seda, kui ühenduse asjaomasele tootmisharule oli antud võimalus esitada oma märkused, algatas komisjon määrusega (EÜ) nr 342/2006[3] nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2005 läbivaatamise taotleja osas ning alustas uurimist.

(5) Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 342/2006 artiklile 2 tunnistati kehtetuks dumpinguvastane tollimaks 49,7%, mis oli kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 428/2005 muu hulgas taotleja toodetud polüesterstaapelkiu impordi suhtes. Samal ajal anti tolliasutustele vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 korraldus astuda samme taotleja toodetud polüesterstaapelkiu impordi registreerimiseks.

2.3 Vaatlusalune toode

(6) Käesolevas läbivaatuses käsitletav toode on sama toode, mille uurimise tagajärjena kehtestati meetmed muu hulgas Hiinast pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes („esialgne uurimine“), st Hiinast pärit kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ette valmistamata polüestrist valmistatud sünteesstaapelkiud, mida klassifitseeritakse praegu CN-koodi 5503 20 00 alla.

2.4 Asjaomased isikud

(7) Komisjon teatas ühenduse tootmisharule, taotlejale ja eksportiva riigi esindajatele ametlikult läbivaatamise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult ja suuliselt teatavaks teha.

(8) Komisjon talitused saatsid taotlejale ka turumajandusliku kohtlemise taotluse ankeedi ja küsimustiku ning said vastused selleks määratud tähtaegade jooksul.

2.5 Uurimisperiood

(9) Dumpingut käsitlev uurimine kestis ajavahemikul 1. oktoobrist 2004 kuni 31. detsembrini 2005 („uurimisperiood”).

3. UURIMISE TULEMUSED

3.1 Uue eksportija vastavus tingimustele

(10) Uurimine näitas, et taotleja alustas tootmistegevust 2004. aasta oktoobris, st pärast esialgset uurimisperioodi, ning ei eksportinud sel perioodil vaatlusalust toodet. Seetõttu järeldati, et taotleja täitis algmääruse artikli 11 lõike 4 esimeses lauses esitatud nõuet.

(11) Siiski leiti ka, et taotleja oli seotud osaliselt riigi omanduses oleva Hiina tootjaga, kes tootis polüesterstaapelkiudu esialgsel uurimisperioodil, kuid ei teinud sel ajal menetluses koostööd. Arvestades, et seotud Hiina tootja suhtes kohaldati jõus olevat lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, leiti, et ei ole täidetud algmääruse artikli 11 lõike 4 teise lause tingimust, millega sätestatakse, et uus eksportija või tootja peab tõestama, et ta ei ole seotud ekspordiriigi eksportijate ega tootjatega, kelle toodete suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid.

(12) Taotleja väitis, et seotud tootja ei eksportinud vaatlusalust toodet ühendusse esialgsel uurimisperioodil. Selle tõestuseks esitas taotleja seotud tootja 2002. – 2004. aasta auditeeritud majandusaasta aruanded, mis taotleja väite kohaselt ei näidanud esialgse uurimisperioodi vältel tehtud eksportmüüki.

(13) Taotleja esitatud tõendusmaterjal ei näidanud siiski, et seotud tootja tõepoolest ei eksportinud vaatlusalust toodet esialgsel uurimisperioodil. Auditeeritud majandusaasta aruanded näitasid vaid, et ei eksporditud tarbekaupu, kuid ei olnud määratletud tarbekaupade täpset mõistet, st eelkõige seda, kas vaatlusalust toodet peeti „tarbekaubaks“. Sellega seoses on märgitud, et seotud tootja toodab veel muid tooteid peale vaatlusaluse toote. Lisaks tuleb märkida, et peale auditeeritud majandusaasta aruannete esitamist ei teinud seotud tootja käesolevas uurimises koostööd ja seetõttu ei olnud võimalik selle äriühingu esitatud teavet kontrollida. Seega ei olnud tõendeid, et kogu esialgsel uurimisperioodil omamaistele klientidele, näiteks hulgimüüjatele müüdud toodang oli tõepoolest suunatud omamaisele turule ning ei olnud tegelikkuses ette nähtud ekspordiks ühendusse. Seetõttu ei olnud võimalik kindlaks teha, kas esialgsel uurimisperioodil eksportmüük toimus või mitte.

(14) Pärast teatavakstegemist väitis taotleja, et auditeeritud majandusaasta aruannete selgitusi oleks tulnud nõuda varem ning igal juhul enne teatavakstegemist. Sellega seoses märgitakse, et kõnealuselt Hiina seotud tootjalt nõuti teabe esitamist, talle anti teada puudujääkidest ning paluti teha koostööd käesolevas uurimises, millest ta keeldus. Seepärast tuli vastavalt algmääruse artiklile 18 järeldused selle äriühingu suhtes teha kättesaadavate andmete põhjal. Sellistel asjaoludel peeti edasise teabe esitamise nõuet pärast kohaldatavate tähtaegade möödumist sobimatuks ja diskrimineerivaks, võttes arvesse ühenduse institutsioonide tavapraktikat koostööst hoiduvate isikute suhtes. Märgitakse, et järeldused tehti taotlejale teatavaks ning talle anti küllaldaselt aega nende järelduste kohta selgitusi anda.

(15) Igal juhul on väide, et seotud tootja ei eksportinud ühendusse, ebaoluline, sest nagu on mainitud põhjenduses 13 eespool ja on välja toodud põhjendustes 18–31 allpool, ei teinud seotud tootja käesolevas uurimises koostööd ning seetõttu ei olnud komisjonil võimalik kindlaks teha, kas taotlejast ja seotud tootjast koosnev majandusüksus täitis nõudeid, mille alusel seda võiks pidada turumajanduse tingimustes tegutsevaks ettevõtteks.

3.2 Turumajanduslik kohtlemine

(16) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiina päritoluga importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele, st kelle puhul samasuguse toote valmistamine ja müük toimuvad turumajanduse tingimustes. Need kriteeriumid on kokkuvõtlikult järgmised:

- majandustegevusega seotud otsused tehakse lähtuvalt turul toimuvast ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta ning kulud peegeldavad turuväärtusi;

- ettevõtetel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega („IAS”) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

- endisest mitteturumajanduslikust süsteemist ei kanta üle ühtki moonutust;

- pankrot ja asjaõigusseadused tagavad stabiilsuse ja õiguskindluse;

- kursid arvestatakse ümber turukursside alusel.

(17) Taotleja taotles algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b alusel turumajanduslikku kohtlemist ja tal paluti täita turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm.

(18) Nagu märgitud põhjenduses 11, tuvastas uurimine, et taotleja oli seotud teise Hiinas asuva vaatlusaluse toote tootjaga. Kuigi seotud tootjal paluti täita eraldi turumajandusliku kohtlemise taotluse vorm, ei teinud ta seda.

(19) Tuleb märkida, et komisjoni järjekindel tava on uurida, kas seotud ettevõtete rühm tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Seda peetakse vajalikuks, et vältida olukorda, kus meetmete rakendamise puhul suunab äriühingute rühm müügi läbi ühe rühmas oleva seotud äriühingu. Seetõttu peavad juhtumitel, kus tütarettevõtja või muu seotud äriühing on vaatlusaluse toote tootja ja/või müüja, kõik sellised seotud äriühingud esitama turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi, et saaks uurida, kas nemad ka täidavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimusi. Seetõttu on taotluse vormi esitamata jätmise tulemuseks see, et ei ole võimalik kindlaks teha, kas rühm tervikuna täidab turumajandusliku kohtlemise tingimusi.

(20) Komisjon andis taotlejale kohe teada, et kui seotud tootja ei vasta, siis ei ole võimalik uurida, kas äriühing tegutseb turumajanduse tingimuste kohaselt.

(21) Taotleja väitis, et mõlemad äriühingud on omamaisel turul konkurendid ning ei ole omavahel "heades suhetes". Lisaks väideti, et seotud äriühing keeldus uurimiseks esitamast konfidentsiaalset teavet, kuna ta kartis, et see võiks parandada tema konkurendi, so taotleja, turupositsiooni.

(22) Tuleb märkida, et algmääruse artikli 19 kohaselt oleks seotud tootja võinud taotleda nõutud teabe konfidentsiaalset käsitlemist, et vältida konfidentsiaalsete äriandmete avaldamist konkurentidele. Äriühing otsustas jätta nõutud teabe esitamata ning ei taotlenud teabe käsitlemist konfidentsiaalsena. Seetõttu tuli taotleja argument tagasi lükata.

(23) Taotleja väitis ka, et seotud tootja ei saa mõjutada tema äriotsuseid. Peale selle, et seda väidet ei toetata ühegi tõendiga, on see ka ebaoluline: nagu eespool selgitati, ei saa taotleja suhtes mingil juhul kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, kui temaga seotud äriühing ei täida turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Lisaks märgitakse, et isegi kui väidet oleks sisuliselt uuritud, näitasid praegusel hetkel saadaolevad faktid vastupidiselt taotleja väitele, et seotud tootja esindaja oli taotleja juhatuse liige ning seega mõjutas ta taotleja otsuste tegemist. Seotud tootja võib takistada äriühingu ühehäälsust nõudvaid otsuseid, mis puudutavad põhikirja, ühisettevõtte likvideerimist, aktsiakapitali muutmist või äriühingu ühinemist teiste organisatsioonidega või neist lahkulöömist. Peale selle oli taotleja ja seotud tootja vahelise ühisettevõtte eesmärk, nagu sätestatud ühisettevõtte lepingu 5. peatükis, saavutada „maailmaturul kvaliteedi ja hinna suhtes konkureeriv positsioon“ , „toota ja müüa polüesterstaapelkiudu “ ning „importida ja eksportida polüesterstaapelkiuga seotud tooteid ja tooraineid“ , mis näitab, et mõlemad äriühingud tegid tõepoolest koostööd ja vähemalt kohandasid oma otsuseid, et võimalikult edendada oma positsiooni maailmaturul. Seepärast ei saanud taotleja väidet arvesse võtta.

(24) Pärast avalikustamist kordas taotleja, et seotud Hiina tootjal oli vaid väga väike või perifeerne mõju taotleja äriotsustele, sest tema nõusolekut vajati vaid äriühingu olemasolu puudutavates otsustes, so seotud Hiina tootja investeeringuid käsitlevates otsustes, kuna äriotsuseid tehakse kooskõlas peamise aktsionäri globaalse strateegiaga ning Hiina tootjal ei olnud nende otsuste puhul mingit mõju. Pealegi ei osalenud seotud Hiina tootja äriühingu juhtimises.

(25) Taotleja väitis, et otsus taotleja turumajandusliku kohtlemise taotlus tagasi lükata ainult seetõttu, et seotud Hiina tootja ei teinud koostööd, on õigustamata, kuna see suhe oli vaid tehniline vajadus ning ei mõjuta taotleja tegevust. Ta väitis ka, et äriühing ei olnud seotud ühegi Hiina polüesterstaapelkiu eksportiva tootjaga, kelle suhtes kohaldati jõus olevaid dumpinguvastaseid meetmeid, kuna seotud äriühing ei eksportinud ühendusse esialgse uurimisperioodi vältel ning ei saanud seetõttu teha koostööd esialgses uurimises ja taotleda individuaalset tollimaksu.

(26) Nagu on välja toodud põhjenduses 23, ei peetud võimalust, et seotud Hiina tootja võis taotleja äritegevusele avaldada märkimisväärset mõju, vähetähtsaks ega perifeerseks. Vastupidi, selline mõju on seotud otsustavate aspektidega, nagu on kirjeldatud eespoolnimetatud põhjenduses. Kuna see seotud Hiina tootja ei teinud uurimises koostööd, ei saanud komisjon kontrollida väidet, et see äriühing ei eksportinud esialgse uurimisperioodi jooksul ühendusse. Taotleja esitatud märkused ei andnud alust, mille põhjal põhjenduses 13 nimetatud väiteid saaks kontrollida. Asjaolu, et seotud äriühing ei saanud esialgse uurimise käigus taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, ei muuda kehtetuks fakti, et tema suhtes rakendatakse jõus olevaid meetmeid, so jääktollimaksu.

(27) Lõpuks väideti üldiselt, et peamised asjaolud, mille alusel taotleja turumajandusliku kohtlemise taotlus tagasi lükati (so suhe seotud Hiina tootjaga), olid komisjonile teada juba enne uurimise algatamist.

(28) Seoses sellega märgitakse, et peamine põhjus taotleja turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasilükkamiseks, nagu on märgitud põhjendustes 13 ja 23 eespool ning põhjenduses 31 allpool, ei seisnenud seotud Hiina tootja olemasolus kui sellises, vaid tema soovimatuses teha koostööd, mille tagajärjel ei olnud võimalik muu hulgas kindlaks teha, mil määral riik tõepoolest mõjutas taotleja äriotsuseid ning kas seotud tootja ei eksportinud esialgse uurimisperioodi jooksul, nagu väideti.

(29) Seetõttu lükati taotleja väited tagasi.

(30) Peale selle ei olnud võimalik kindlaks teha võimalike moonutuste ülekandmist endisest mitteturumajanduslikust süsteemist. Osaliselt riigi omandis olev seotud tootja andis taotleja aktsiakapitalile maakasutusõiguse. Seotud tootja koostöö puudumise tõttu ei olnud võimalik kindlaks teha, et selliseid moonutusi ei esinenud.

(31) Võttes arvesse eespoolöeldut ning taotlejaga seotud tootja nõuetekohaselt põhjendatud turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi puudumist, ei saanud komisjon kindlaks määrata, kas see äriühingute rühm, so taotleja ja temaga seotud tootja täitsid turumajandusliku kohtlemise tingimusi.

3.3 Individuaalne kohtlemine

(32) Algmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt määratakse selle artikli kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele, juhul kui tollimaks kehtestatakse, kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud siis, kui äriühingud suudavad näidata, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele.

(33) Taotleja taotles nii turumajanduslikku kohtlemist kui ka individuaalset kohtlemist, juhul kui tema suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata. Nagu põhjenduses 11 kirjeldati, on taotlejaga seotud osaliselt riigi omandis olev polüesterstaapelkiu tootja. Kuna seotud tootja ei teinud uurimises koostööd, ei saanud komisjoni talitused otsustada, kas riigi sekkumine võimaldas meetmetest kõrvalehoidmist. Seega järeldati, et taotleja suhtes ei saa rakendada individuaalset kohtlemist.

(34) Taotleja väitis, et antud juhtumil ei ole meetmetest kõrvalehoidmine tõenäoline, kuna mõlemad äriühingud on konkurendid ning seetõttu ei püüaks seotud tootja mingil juhul suunata oma toodangut taotleja kaudu ekspordiks ühendusse.

(35) Tuleb märkida, et kuna äriühingud on omavahel seotud, on seotud tootja käitumist raske ennustada. Peale selle, nagu märgiti eespool põhjenduses 23, oli taotleja ja seotud tootja vahelise ühisettevõtte eesmärgiks võimalikult tugevdada mõlema äriühingu positsiooni maailmaturul. Seetõttu peeti meetmetest kõrvalehoidmise ohtu ilmseks, kui üks äriühing kasutaks madalamat dumpingumarginaali kui teine. Taotleja ei esitanud teavet, mis oleks näidanud, et meetmetest kõrvalehoidmise oht oleks piisavalt ära hoitud.

(36) Taotleja vaidlustas otsuse individuaalse kohtlemise tagasilükkamise kohta, öeldes, et võimaliku meetmetest kõrvalehoidmise kohta tuleb algmääruse artikli 13 kohaselt algatada uurimine, ning et algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c ei ole sätestatud Hiinas asuvate äriühingute suhtes kohustust tõendada, et nad ei hoia dumpinguvastastest meetmetest kõrvale.

(37) Seoses sellega märgitakse, et algmääruse artikli 9 lõike 5 teises lõigus on selgelt määratletud individuaalse kohtlemise rakendamise tingimused artikli 2 lõike 7 punkti a kohaldamise puhul, mida käesoleval juhtumil kohaldataksegi, kuna ei olnud võimalik kindlaks teha, et taotleja täidab artikli 2 lõike 7 punkti c tingimusi. Algmääruse artikli 9 lõike 5 punktis e on sätestatud, et riiklik sekkumine ei tohi võimaldada meetmetest kõrvalehoidmist. Nagu juba märgiti eespool põhjenduses 35, oli ühe seotud äriühingu koostöö puudumise tõttu võimatu kindlaks teha, kas individuaalse kohtlemise tingimused olid täidetud.

(38) Seega järeldati, et taotleja suhtes ei saa rakendada individuaalset kohtlemist.

4. JÄRELDUS

(39) Käesoleva uurimise eesmärk oli kindlaks teha taotleja individuaalne dumpingumarginaal, mis väidetavalt erines kehtivast jääkmarginaalist, mida kohaldatakse Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. Taotlus põhines peamiselt väitel, et taotleja täidab turumajandusliku kohtlemise kriteeriumeid.

(40) Kuna uurimises järeldatakse, et taotlejaga seotud tootja koostöö puudumise tõttu ei saa taotleja suhtes kohaldada ei turumajanduslikku kohtlemist ega individuaalset kohtlemist, siis ei saanud komisjon kindlaks teha, et taotleja individuaalne dumpingumarginaal tõepoolest erineb esialgsel uurimisel kindlaks määratud dumpingu jääkmarginaalist. Seetõttu tuleks taotleja taotlus tagasi lükata ja uut eksportijat käsitlev läbivaatamine lõpetada. Seega tuleks jätta kehtima esialgsel uurimisel kindlakstehtud dumpinguvastase jääktollimaksu määr 49,7%.

5. TAGASIULATUVA JÕUGA DUMPINGUVASTASED TOLLIMAKSUD

(41) Eespool nimetatud uurimistulemustest lähtudes kehtestatakse taotleja suhtes tagasiulatuva jõuga dumpinguvastane tollimaks vaatlusaluse toote impordi eest, mis kuulub registreerimisele vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 342/2006 artiklile 3.

6. AVALIKUSTAMINE

(42) Kõigile asjaomastele isikutele teatati olulised faktid ja kaalutlused, mille alusel tehti eespool olevad järeldused, ning neile anti võimalus esitada oma märkused kooskõlas algmääruse artikliga 20. Nende isikute märkusi võeti arvesse, kui need olid asjakohased.

(43) Kõnealune läbivaatamine ei mõjuta tähtaega, millal nõukogu määrusega (EÜ) nr 428/2005 (viimati muudetud määrusega (EÜ) 1333/2005) kehtestatud meetmed lõppevad vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga lõpetatakse komisjoni määrusega (EÜ) nr 342/2006 algatatud uut eksportijat käsitlev läbivaatamine.

2. Dumpinguvastast tollimaksu, mida vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2005 artiklile 1 kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ suhtes Hiina Rahvavabariigis, kohaldatakse tagasiulatuvalt polüesterstaapelkiu impordi suhtes, mis on registreeritud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 342/2006 artiklile 3.

3. Tolliasutused peavad käesolevaga lõpetama Hiina Rahvavabariigist pärit, ettevõtte Huvis Sichuan toodetud ja ühendusse ekspordiks müüdud vaatlusaluse toote impordi registreerimise.

4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

[2] ELT L 71, 17.3.2005, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1333/2005 (ELT L 211, 13.8.2005, lk 1).

[3] ELT L 55, 25.2.2006, lk 14.