ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 23.8.2005 
KOM(2005) 379 lõplik 
2003/0291 (COD)   
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE 
mis on tehtud vastavalt ELi asutamisleping u artikli 251 lõike 2 teisele lõigule ja 
 
käsitleb 
 
nõukogu poolt vastu võetud ühist seisukohta, mille eesmärgiks on vastu võtta Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrus rahvusvah elise meresõiduohutuse korralduse (ISM) 
koodeksi ühendusesisesest rakendamisest 
. 
 
ET 2   ET 2003/0291 (COD) 
KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE 
mis on tehtud vastavalt ELi asutamisleping u artikli 251 lõike 2 teisele lõigule ja 
 
käsitleb 
 
nõukogu poolt vastu võetud ühist seisukohta, mille eesmärgiks on vastu võtta Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrus rahvusvah elise meresõiduohutuse korralduse (ISM) 
koodeksi ühendusesisesest rakendamisest 
1- TAUSTTEAVE 
Ettepaneku edastamine Euroopa Parlamendile ja nõukogule 
(dokument KOM(2003) 767 (lõplik) – 2003/0291(COD)): 11-12-2003 
Euroopa majandus- ja sotsiaalkomit ee arvamuse esitamine: 30-06-2004 
Euroopa Parlamendi seisukoha esitam ine esimesel lugemisel: 10-03-2004 
Ühise seisukoha vastuvõtmine: 18-07-2005 
2 KOMISJONI  ETTEPANEKU  EESMÄRK 
Ettepaneku eesmärk on integreerida rahvus vahelise meresõiduohutuse korralduse koodeks 
(International Safety Management C ode) Euroopa liidu õigusaktidesse.  
Pärast „Estonia” laevaõnnetust võttis komisj on vastu 8. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) 
nr 3051/95 ro-ro-tüüpi reisiparvlaevade  meresõiduohutuse korralduse kohta. 
Tulenevalt ISM koodeksi kohustuslikust rakendami sest kõikidele rahvusvahelisi vedusid 
teostavatele laevaliikidele on komisjoni ette paneku eesmärk asendada nõukogu määrus (EÜ) 
nr 3051/95 üldmäärusega. Tegelikkuses on selle eelnõu eesmärk kohaldada koodeksit 
lähtuvalt ISM koodeksi üleüldistest põhimõtetest  sellistele ettevõtte tele, mis teostavad 
vedusid liikmesriigi lipu all sõitvate mistahes liiki laevadega, samuti ka ükskõik millise muu 
lipu all sõitvate ELi siseseid vedusid teostavate  laevadega ning Euroopa liidu sadamatest või 
sadamatesse liinivedu pakkuvate ro -ro-tüüpi reisiparvlaevadega. 
Määrusettepaneku eesmärk on tugevdada mere sõiduohutuse korraldust, laevade kasutuse 
ohutust ning tõhustada ELi siseseid või rahvusvahe lisi sõite teostavate laevade merereostuse 
ennetamist. Määruse eesmärk on ühtlasi viia ELi  õigusaktidesse sisse ISMi koodeksis tehtud 
muudatused, millega täiendatakse vastavustunnis tuste kehtivusaega, ajutisi tunnistusi ja 
tunnistuste vormi käsitlevaid sätteid. Nimetat ud muudatused jõustusid 1. juulil 2002. aastal 
SOLAS-konventsiooni raames (Rahvusvahelise merendusorga nisatsiooni resolutsioon 
(MSC.104 (73)). 
Lisaks sellele nähakse eelnõus ette kontrolliko hustus, iga-aastane aruanne komisjonile ja 
liikmesriikide poolsete sanktsi oonide süsteemi loomine. 
 
ET 3   ET 3 KOMMENTAARID  ÜHISE  SEISUKOHA  KOHTA 
Kui Euroopa Parlament võttis ettepaneku vast u ilma aruande ja muudatusteta, siis nõukogu 
viis sellesse sisse mitmeid muudatusi, mis ei muuda siiski  ettepaneku eesmärke ega vaimu. 
- Määratlused 
Ühise otsusega sisse viidud muudatuste abil kavandatakse laiendada määruse eelnõu 
kohaldamist sellistele meresõiduvahenditele nagu  kiirlaevad, mobiilsed puurimisplatvormid ja 
turismiallveelaevad ning laevade kogumahtuvusele. 
Sellest lähtuvalt võimaldab ühine seisukoht ühtlu stada erinevates jõusol evates õigusaktides 
kasutatud määratlusi. 
- Reguleerimisala 
Komisjoni eelnõus eristati iga laev aliik olenevalt sellest, kas sõideti mingi riigi lipu all või 
rakendati kohaldamist kõikidele lippudele ning sellest, kas oli tegemist siseriiklike või 
rahvusvaheliste sõitudega. 
Ühise seisukohaga võrdsustataks e liikmesriikide lippude all sõitv ad laevad kolmandate riikide 
lippude all sõitvate vastavate liiniv eo-, kauba- või reisilaevadega. 
- Meresõiduohutuse korralduse nõuded 
Ühine seisukoht viib vastav usse kohaldamisvaldkonna ja sellele vastavad koodeksi 
kohaldamissätted. 
- Tunnistuste väljastam ine ja kontrollimine 
Määruse eelnõus oli ette nähtud kaks erinevat artiklit (artiklid 5 ja 6). Ühises seisukohas 
käsitletakse neid ühe ja sama artikli all, jättes  välja kõik sätted, mis o lid juba olemas II lisa B 
osas ning viidatakse nimetatud lisale. 
- Kaitsemeetmete menetlus 
Eelnõus võeti üle määruses (EÜ) nr 3051/95 esitatud menetlus. Ühises seisukohas on 
nimetatud artikkel, mis pole tegelikkuse s kunagi kasutust leidnud, välja jäetud. 
- Erandid 
Määruse eelnõus antud säte puudus. Eesmärgiks on väikeste laevanduset tevõtete või teatud 
laevade, mis teostavad eranditult EL-i siseseid sõite, halduskulude vähendamine, võimaldades 
teha nende puhul osalise või täieliku erandi IS M koodeksi sätetest (A osa lõiked 6, 7, 9, 11 ja 
12), jäädes samas kindlaks ISM koodeksi põhimõtetele. 
Ühises seisukohas nähakse ette, et liikmesr iigid teavitavad komisjoni eelnevalt oma 
vastavatest siseriiklikest meetmetest (artikke l 5a) ning komisjoni poolt kohaldatav menetluse 
nende heakskiitmiseks. 
 
ET 4   ET - Tunnistuste kehtivus, heak skiitmine ja tunnustamine 
Need sätted ei olnud määruse eelnõus sell isel kujul, vaid esinesid nõukoguga toimunud 
läbirääkimistel sõnastatud sätetes (artiklid 5 ja 6). 
Ühise seisukohaga võrdsustatakse liikmesriikide lippude all sõitvate laevade ja kolmandate 
riikide lippude all sõitvate laevade tunnistus te kehtivusaja, heakskiitmise ja tunnustamise 
kontroll. 
- Komiteemenetlus 
Ühise seisukohaga ei kohaldata enam komit eemenetlust tunnistuste kehtivusaja suhtes. 
- Jõustumine 
Ühise seisukohaga lükatakse ühe  aasta võrra edasi määruse j õustumine nende laevade osas, 
mille puhul ei saa veel kohald ada ISM koodeksit (näiteks muud laevad peale ELi siseseid 
vedusid teostavate ro-ro-tüüpi  reisiparvlaevade). Seega koha ldatakse nende puhul antud 
sätteid kaks aastat peale määruse jõustumist. 
4 JÄRELDUSED 
Komisjon tunnistab, et ühine seisukoht ei muuda ettepane ku eesmärke ega vaimu, ning 
seetõttu võib seda toetada.