[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 27.10.2009

KOM(2009)581 lõplik

2009/0172 (CNS)

NÕUKOGU MÄÄRUS

Bulgaaria Kozloduy tuumaelektrijaama esimese kuni neljanda reaktori tegevuse lõpetamiseks antava ühenduse rahalise abi kohta „Kozloduy programm”

SEK(2009)1431

SELETUSKIRI

1. Sissejuhatus

Tuumarajatiste tegevuse lõpetamine on tuumarajatise tegevustsükli viimane etapp, mis nõuab pikaajalist finantsplaneerimist. Praktikas algab tegevuse lõpetamine tuumarajatise lõplikust sulgemisest, mille eesmärk on vabastada tuumaelektrijaam ametlikust kontrollist ja kiirguskaitse piirangutest, millele jaam allus oma tegevuse ajal. Tegevuse lõpetamine kestab kuni koha täieliku taastamiseni ja kuni kõik radioaktiivsed jäätmed ning kasutatud tuumkütus on ohutult käideldud. Seetõttu vältavad tegevuse lõpetamisega seotud toimingud alati väga kaua aega.

Kui tuumaelektrijaam suletakse lõplikult enne esialgselt kavandatud kasutusaja lõppu, on vaja tegeleda ka kaotatud tootmisvõimsusega seotud tagajärgedega, näiteks tootmisvõimsuse säilitamisega, et tagada energiavarustuse kindlus, ja energiatõhususe parandamisega eri sektorites.

Rahaline abi, mida ühendus Leedule, Slovakkiale ja Bulgaariale annab, on solidaarsuse näitaja, millega toetatakse liikmesriikide jõupingutusi esimese põlvkonna tuumareaktorite töö lõpetamise kohustuse täitmisel. Bulgaaria toetamine lõppeb 2009. aastal, samas kui Leedule ja Slovakkiale antakse toetust kuni 2013. aastani. Võrdse kohtlemise huvides hõlmab ettepanekus sisalduv Bulgaaria toetuse maksmise pikendamine aastaid 2010–2013.

Bulgaaria on edasist rahastamist taotlenud alates 2005. aastast (Euroopa Ülemkogu 16. detsembri 2005. aasta kohtumisel). Dokument strateegiliste põhjendustega esitati komisjonile 2009. aastal.

2. Olukord Bulgaarias

Tuumarajatiste tegevuse ohutu lõpetamise ja sellega seotud jäätmekäitluse tagamiseks on ülimalt tähtis, et selleks oleks piisavas koguses läbipaistvalt hallatavaid rahalisi vahendeid, mis on ettenähtud kasutamisaja jooksul kättesaadavad. Euroopa Liidu liikmesriigid, kes on kasutanud elektrienergia tootmiseks tuumaenergiat, on võtnud kasutusele liikmesriigiti erinevad süsteemid, et tagada tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamiseks vajalike vahendite kättesaadavus.

Bulgaaria kehtestas oma praeguste ja minevikust pärit probleemide tõttu sellise süsteemi suhteliselt hiljuti. Teised uued liikmesriigid, kes on minevikust tuumaelektrijaamad kaasa saanud, kasutavad neid edasi ning nii on neil võimalik vajalikud vahendid luua. Bulgaaria tuumaelektrijaamad tuli aga sulgeda kavandatust varem (vt allpool). Sellest tulenevalt ei olnud Bulgaarial aega koguda piisavalt riiklikke vahendeid, et katta tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamise kogukulu.

Selline olukord nõudis ühenduse solidaarset reaktsiooni: sellel riigil on tuumareaktoreid, mille puhul lepiti ühinemisprotsessi käigus kokku tegevuse varase lõpetamise kohustus, mis sisaldub ka 1. jaanuaril 2007 jõustunud ühinemisaktis.

3. Tegevuse varase lõpetamise kohustused ja nende rahalised tagajärjed

Ühinemisläbirääkimiste raames kohustus Bulgaaria sulgema Kozloduy tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori 31. detsembriks 2002 ning kolmanda ja neljanda reaktori hiljemalt 31. detsembriks 2006 (kõik VVER 440/230 tüüpi reaktorid). Sulgemise ja sellele järgneva tegevuse lõpetamise kohustus lisati Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi ning Euroopa Liidu aluslepingute muudatusi käsitleva akti („2005. aasta ühinemisakti”) artiklisse 30.

2005. aasta ühinemisaktiga nähakse muu hulgas Kozloduy programmi raames ette 210 miljoni euro suurune ühenduse toetus 2007.–2009. aastaks. Tänu sellele toetusele maksti katkematult edasi PHARE ühinemiseelset toetust, millest Bulgaariale oli kuni 2006. aastani ette nähtud 340 miljonit eurot. 2007.–2009. aasta toetust kasutatakse ELi sissemaksena rahvusvahelisse Kozloduy tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamise toetusfondi (Kozloduy International Decommissioning Support Fund ehk KIDSF). Seda haldab Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD), mille peamine toetaja on ühendus.

Praeguseks on kõik neli reaktorit suletud ja kütus neist eemaldatud. 2001. aastal otsustati esialgu „edasilükatud demonteerimise strateegia” kasuks. Pärast strateegia hindamist otsustas Bulgaaria valitsus 2006. aastal üle minna „viivitamatu demonteerimise strateegiale”. See on kooskõlas rahvusvaheliste soovitustega ja laseb rajatise kiirendatud korras kasutuselt kõrvaldada, hoida alal elektrijaama töötajate käsutuses oleva oskusteabe ja anda neile tööd demonteerimistöödel, leevendades seega sulgemise sotsiaalseid tagajärgi. Tegevuse lõpetamise strateegia muutmise tagajärg on see, et vahendeid peab saama kasutada palju varem. Bulgaaria on neid vahendeid taotlenud alates 2005. aastast.

Bulgaaria toetamist reguleeris siiamaani ühinemisleping. Finantsperspektiivi üle käivate läbirääkimiste ajal ei olnud Bulgaaria veel ELi liikmesriik. Bulgaaria strateegiline otsus rakendada viivitamatut demonteerimist tehti suhteliselt hilja. Seega ei ole 2007.–2013. aasta finantsperspektiivis Bulgaaria rahastamise pikendamist ette nähtud. 2005. aastal taotles Bulgaaria ülemkogu kohtumisel täiendavat rahastamist. Otsustati, et sellega tegeldakse finantsperspektiivi ülevaatamise käigus. Oluline on siiski, et piisava aja jooksul oleks vahendid pidevalt kättesaadavad, et mitte riskida kohalike ekspertteadmiste kadumisega ning mitte seada ohtu ohutut demonteerimist.

Ühenduse abiga toetatakse tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamist, sealhulgas jäätmete ja kasutatud tuumkütuse käitlemist ja ohutut ladustamist. Samuti katab ühenduse abi energeetikasektori meetmeid nende elektrijaamade varasest sulgemisest tulenevate tagajärgede leevendamiseks. Nende meetmete hulka kuulub näiteks tootmisvõimsuse korvamine, energiavarustuse kindlusega seotud meetmed või energiatõhususe parandamine avaliku ja erasektori eri valdkondades.

4. Ühenduse abi hetkeseis

2008. aasta lõpuks hõlmasid KIDSFiga seotud toetuslepingud kokku 525 miljonit eurot, millest 490 miljonit eurot tuleb ELilt. 2009. aastal on ELi täiendav toetus KIDSFile üle 77,5 miljoni euro. Praegustest toetustest on 513 miljonit eurot eraldanud EBRD toetuslepingutega. Kokku eraldati 253 miljonit eurot tegevuse lõpetamise projektidele (sellest 76 miljonit eurot jäätmekäitlusprojektidele) ja 259 miljonit eurot kulutati energeetikaprojektidele. 2009. aasta lõpuni on praeguse seisuga jäänud 89,5 miljonit eurot KIDSFi toetuslepingutega seotud täiendavaks assigneeringuks. KIDSFile tehtud tegelikke makseid on kokku 383 miljonit eurot.

Kuni 2009. aastani eraldatud toetus oli peamiselt mõeldud tegevuse lõpetamise ettevalmistustööde jaoks. Ühenduse vahendite kasutamine on olnud edukas. Tegevuse lõpetamisel saavutatust annab tunnistust praegu ellu viidavate suuremate projektide loetelu:

- kasutatud tuumkütuse ladustamine;

- laboriinventari ja esimese kuni neljanda reaktori näitude täielik radioloogiline inventuur;

- tegevuse lõpetamise infrastruktuuri ettevalmistamine, sh ala eraldamine, ohutusmeetmed ja radioloogiline juurdepääsukontroll;

- jäätmetöötlus ja -käitlus;

- demonteerimisvahendid, fragmenteerimis- ja saastusest puhastamise punktid;

- kohapealsed ladustamisrajatised lagunevate, väikese radiatsiooniga ja tavajäätmete jaoks;

- kohapealne jäätmevedu ja töötlemisseadeldised;

- jäätmekäitlusprojektide keskkonnamõju hindamine;

- saasteainete eraldumise igakülgsed mõõtmised;

- tegevuse lõpetamisega seotud toimingute ohutusanalüüside aruanded;

- projektijuhtimine.

Kuni 2009. aastani oli energeetika valdkonnas võetud leevendavate meetmete prioriteet peamiselt tööstuse ja elamusektori energiatõhusus ja taastuvate energiaallikate kasutamise suurendamine. Vastavad projektid läksid kiiresti käima, andes tulemuseks suure energiasäästu ja CO2 heite vähenemise. Kuni 2008. aasta juunini vähenes heide 1,2 miljoni tonni CO2 võrra aastas ja elektrisääst oli 1,5 miljonit MWh aastas, mis võrdub 242 MW installeeritud võimsusega.

5. Finantstoetuse pikendamine

Käesoleva ettepaneku peamine eesmärk on pikendada Bulgaariale antavat toetust, nii et sellega kaasneks ja oleks tagatud Kozloduy tuumaelektrijaama esimese kuni neljanda reaktori ohutu hooldamine ja tegevuse lõpetamine. Seega on konkreetsem eesmärk tegevuse lõpetamise heakskiidetud kava edenemine. See hõlmab ohutut hooldust, tuumaelektrijaama – esimese kuni neljanda reaktori – tegevuse tegelikku füüsilist lõpetamist ja nende demonteerimist ning jäätmekäitlust. Samal ajal aitab see leevendada varase sulgemise sotsiaalmajanduslikku mõju, kuna niiviisi antakse suletud tuumaelektrijaama töötajatele jätkuvalt tööd. See on oluline, et säilitada pärast sulgemist piisavalt kõrge ohutustase. Muude energiaallikate osas tuleb pärast tuumajaama sulgemist tagada varustuskindlus ja suletud jaama võimsuse korvamiseks piisav asendusvõimsus.

Nagu eespool mainitud, ei olnud tuumaelektrijaama tegevuse hilisemaks lõpetamiseks ette nähtud mingeid vahendeid enne, kui Bulgaaria selle päranduseks sai. Ühinemislepingus sätestatud varane sulgemine ei võimaldanud Bulgaarial neid vahendeid ka koguda. Strateegiamuutus, mis suurendab tegevuse lõpetamise programmi tõhusust ja tulemuslikkust, eeldab, et vahendid oleksid pärast 2009. aastat pidevalt kättesaadavad.

Finantstoetuse edasine maksmine on nõutava ohutustaseme hoidmiseks eluliselt tähtis. Ohutus aga kannataks, kui läheksid kaotsi vajalikud ekspertteadmised ega järgitaks parimat rahvusvahelist tava kasutada suures ulatuses jaama enda töötajaid. Selline olukord võib tekkida, kui edasistel aastatel ei ole piisavalt vahendeid, et neid ekspertteadmisi alles hoida ja demonteerimistöödega edasi minna.

Bulgaaria on 2009. aastani kasutanud tuumajaama tegevuse lõpetamise vahendeid eeskujulikult. Et saavutada eespool nimetatud eesmärgid ja võttes arvesse seni antud abi alusel hinnatud toetuse vastuvõtmise suutlikkust, võimaldab 300 miljoni euro suurune ühenduse lisatoetus Bulgaarial jaama tegevuse lõpetamisega edasi minna ja leevendada varase sulgemise tagajärgi. Finantstoetuse maksmise pikendamine on seotud mõistagi kõigi nelja reaktori viivitamatu demonteerimisega.

Selle määruse ettepaneku eesmärk on luua õiguslik raamistik, mis võimaldab anda ühenduse toetust alates 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2013.

5.1. Finantstoetuse kohaldamisala

Dokument strateegiliste põhjendustega esitati komisjonile 2009. aastal. Komisjoni talitused on seda põhjalikult analüüsinud.

5.1.1. Tegevuse lõpetamine

Tegevuse lõpetamine peab olema Bulgaariale antava ühenduse finantsabi pikendamise põhieesmärk. Tegevuse lõpetamise ettevalmistustööd on 2009. aastani eraldatud ühenduse vahendeid kasutades hästi edenenud. Ettevalmistusetapi lõpuleviimiseks ja tegeliku demonteerimise alustamiseks on nende tööde mahtu arvestades 2010.–2013. aastaks vaja täiendavat finantstoetust.

Tegevuse lõpetamise katkematu jätkumine on oluline, et tagada heakskiidetud ohutustase, hoida alal praegu jaamas olemasolevad ekspertoskused ja hoiduda sotsiaalmajanduslikest probleemidest, mis tekiksid tööpuuduse suurenemise tõttu (praegu on tegevuse lõpetamise toimingutesse kaasatud 715 töötajat).

Finantstoetuse maksmise pikendamine tagab tegevuse ohutu lõpetamise jätkumise. Toetus on määratud järgmiste valdkondade jaoks:

1. projektijuhtimine, inseneritöö ja tehniline abi tuumajaama tegevuse lõpetamise programmi rakendamise toetuseks;

2. palkade maksmine Kozloduys töötavale 715 eksperdile (käitamine, hooldus, tehniline tugi, projektijuhtimine), kes osalevad tuumaelektrijaama esimese kuni neljanda reaktori tegevuse lõpetamises. Tuumajaama töötajate aktiivne kaasamine vähendab vajadust välisorganisatsioonide järele ja aitab jaama tegevuse lõpetamise kulusid märgatavalt vähendada;

3. tegevuse lõpetamise programmi elluviimiseks hädavajaliku riikliku radioaktiivsete jäätmete hoidla ehitamise toetamine;

4. kohapealne infrastruktuur ja demonteerimisjäätmete käitlemine, sealhulgas täiendav assigneering projektide jaoks, mille pakkumismenetlus juba käib.

5.1.2. Leevendavad meetmed energeetikasektoris

Võttes arvesse toimunud protsesse ja tegelikke vajadusi, tuleb teiste energiaallikate puhul põhitähelepanu suunata sellistele olulistele küsimustele nagu energiavarustuse kindlus ja usaldusväärsus, energiatarbimise mitmekesistamine, energiatõhusus ja süsinikdioksiidi heitmete vähendamine .

Et kõnealuseid eesmärke saavutada ja leevendada sellega varase sulgemise tagajärgi, tuleb võtta jõulisi meetmeid energeetikasektori ümberkujundamiseks, tõhustamiseks, ajakohastamiseks ja mitmekesistamiseks. Need prioriteedid kajastuvad Bulgaaria energiastrateegias, mille eelnõu koostati 2008. aasta novembris Euroopa uue energiapoliitika väljatöötamise järel.

6. Rakendamine

2007.–2013. aasta finantsperspektiivi raames loodi eraldi eelarverida 060505, mida kasutatakse tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamise rahvusvaheliste toetusprogrammide rahastamiseks, Bulgaaria puhul eeskätt kuni 2009. aastani. Ka Bulgaariale 2010.–2013. aastaks mõeldud abi tuleks anda selle eelarverea kaudu. Seega peaks eelarverealt 060505 tegema kättesaadavaks täiendavad 300 miljonit eurot.

Kui jätkatakse ühenduse finantsabi praeguse rakendusskeemiga, annab ühendus KIDSFile täiendava toetuse, mida haldab EBRD.

Bulgaariale 2010.–2013. aastaks antava täiendava toetuse eraldamise üksikasjalik kord viiakse kooskõlla Leedule ja Slovakkiale toetuse andmise korraga. Komisjoni otsusesse menetluskorra kohta (K(2007)5538) tehakse asjakohased parandused.

Nagu praegusegi toetuse puhul antakse täiendavat toetust komisjoni iga-aastase rahastamisotsusega, kus sätestatakse iga-aastase toetuse summa ja vahendite kasutamise eesmärgid, mis on üksikasjalikult kirjaldatud iga-aastaselt ajakohastatavas komisjoni rahastamisotsusele lisatud konsolideeritud programmdokumendis.

7. Õiguslik alus

Bulgaaria puhul hõlmab 2005. aasta ühinemisakti artikkel 30 ainult 2007.–2009. aastat. Ühinemisakt ei sätesta konkreetset õiguslikku alust Bulgaariale antava abi jätkamiseks pärast 2009. aastat, nagu see oli Leedu puhul. Seetõttu ei sobi ühinemisleping ega ühinemisakti artikkel 30 pärast 2009. aastat toimuva rahastamise õiguslikuks aluseks. Sobiv õiguslik alus on seega Euratomi lepingu artikkel 203. Sama õiguslikku alust kasutati ühenduse täiendava toetuse andmiseks Slovakkia Vabariigile praeguse finantsperspektiivi raames. Nimetatud artiklis on sätestatud, et „kui ühenduse mingi eesmärgi saavutamiseks peaks osutuma vajalikuks ühenduse meede, mille jaoks käesolev leping ei ole sätestanud vajalikke volitusi, siis võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ühehäälselt vastu kohased meetmed”.

8. Kokkuvõte

Bulgaariaga peetud ühinemisläbirääkimistes oli väga oluline koht sulgemiskohustusega tuumarajatiste tegevuse lõpetamise rahastamisel. Bulgaaria on nõustunud sulgema Kozloduy tuumajaama. Euroopa Liit on väljendanud omapoolset solidaarsust, eraldades finantstoetust tegevuse lõpetamise toetamiseks. Liit on juba täitnud 2007.–2009. aastaks võetud kohustused. Kuid tegelike vajaduste ja Kozloduy reaktorite varase sulgemise eeldatavate tagajärgede põhjal on nüüdseks ilmnenud, et tuleb luua vahendid Bulgaaria toetamiseks käesoleva finantsperspektiivi ülejäänud ajavahemiku jooksul aastatel 2010–2013. Bulgaaria on seda edasist toetust alates 2005. aastast taotlenud.

Eeltoodut arvesse võttes palutakse nõukogul võtta vastu lisatud ettepanek määruse kohta.

Ettepanek:

2009/0172 (CNS)

NÕUKOGU MÄÄRUS

Bulgaaria Kozloduy tuumaelektrijaama esimese kuni neljanda reaktori tegevuse lõpetamiseks antava ühenduse rahalise abi kohta „Kozloduy programm”

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 203,

võttes arvesse Bulgaaria taotlust edasise rahastamise kohta,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

(1) Bulgaaria võttis kohustuse sulgeda Kozloduy tuumaelektrijaama esimese ja teise reaktori 31. detsembriks 2002 ning kolmanda ja neljanda reaktori 31. detsembriks 2006 ning lõpetama seejärel nende tegevuse. Euroopa Liit on väljendanud valmisolekut anda finantsabi kuni aastani 2009, pikendades Phare programmi alusel ette nähtud ühinemiseelset abi, mis oli ette nähtud Bulgaaria jõupingutuste toetamiseks tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamisel.

(2) Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemist käsitlevas 2005. aasta lepingus ning eelkõige Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi ning Euroopa Liidu aluslepingute muudatusi käsitleva akti artiklis 30 kehtestati Bulgaaria kohustust sulgeda Kozloduy tuumaelektrijaama kolmas ja neljas reaktor silmas pidades abiprogramm (edaspidi „Kozloduy programm”), mille eelarve aastateks 2007–2009 oli 210 miljonit eurot.

(3) Rahvusvahelised tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamise toetusfondid, mida haldab Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD), on tegutsenud mitmeid aastaid. Ühendus on nende fondide peamine toetaja.

(4) Euroopa Liit tunnustab Bulgaaria jõupingutusi ning 2009. aastani eraldatud ühenduse vahendeid kasutades tehtud edusamme, mis on saavutatud Kozloduy programmi raames tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamise ettevalmistusetapis, ning tunnistab vajadust täiendava finantstoetuse järele pärast 2009. aastat, et neid edusamme tegelike demonteerimistoimingute käigus jätkata.

(5) Sama tähtis on kasutada Kozloduy tuumaelektrijaama oma ressursse, kuna sel viisil on vajalikud ekspertteadmised paremini kättesaadavad ning samal ajal leevendab see varase sulgemise sotsiaalmajanduslikku mõju, sest niiviisi antakse suletud tuumaelektrijaama töötajatele jätkuvalt tööd. Seega on finantstoetuse jätkumine nõutava ohutustaseme hoidmiseks eluliselt tähtis.

(6) Samuti tunnistab Euroopa Liit finantstoetuse vajalikkust, et jätkata energeetikasektoris leevendavate meetmete rakendamist, võttes arvesse tuumareaktorite sulgemisest tulenevat võimsuse kadu ja selle mõju piirkonna energiavarustuse kindlusele.

(7) Seega on asjakohane näha Euroopa Liidu üldeelarves ette 300 miljoni euro suurune summa, et rahastada Kozloduy tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamist aastatel 2010-2013.

(8) Euroopa Liidu üldeelarves tegevuse lõpetamiseks ette nähtud assigneeringud ei tohiks liidu energiaturul põhjustada konkurentsimoonutusi energiat tarnivate ettevõtete hulgas. Neid assigneeringuid tuleks kasutada ka selliste meetmete rahastamiseks, millega ühenduse õigustiku kohaselt hüvitatakse tootmisvõimsuse vähenemist.

(9) Finantsabi tuleks anda ühenduse sissemaksena rahvusvahelisse Kozloduy tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamise toetusfondi, mida haldab EBRD.

(10) EBRD ülesannete hulka kuulub tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamise programmide jaoks eraldatud avalike vahendite haldamine ning nende programmide finantsjuhtimise järelevalve, et optimeerida avalike vahendite kasutust. Peale selle täidab EBRD eelarvelisi ülesandeid, mille komisjon on talle usaldanud kooskõlas finantsmääruse artikli 53d sätetega.

(11) Et tagada võimalikult suur tõhusus, tuleks Kozloduy tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamisel kasutada parimaid kättesaadavaid tehnilisi ekspertteadmisi ning nõuetekohaselt arvesse võtta suletavate reaktorite omadusi ja tehnilisi spetsifikatsioone.

(12) Kozloduy tuumaelektrijaama tegevus lõpetatakse kooskõlas keskkonnaalaste õigusaktidega ja eeskätt nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiiviga 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta[1].

(13) Eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse tõhustamist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe[2] punktis 38 määratletud lähtesumma tuleks käesolevas määruses sätestada kogu Kozloduy programmi kehtivuse ajaks, ilma et see mõjutaks seejuures eelarvepädevate institutsioonide volitusi, mis on määratletud Euroopa Ühenduse asutamislepingus.

(14) Käesoleva määruse rakendamiseks vajalike meetmete vastuvõtmisel abistab komisjoni nõukogu määruse (EURATOM) nr 549/2007[3] artikli 8 lõike 1 kohaselt moodustatud komitee,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määrusega kehtestatakse programm, millega määratakse kindlaks üksikasjalikud rakenduseeskirjad ühenduse finantsabi andmiseks, mis on mõeldud Kozloduy tuumaelektrijaama esimese kuni neljanda reaktori tegevuse lõpetamiseks ja nende sulgemise tagajärgedega tegelemiseks Bulgaarias (edaspidi „Kozloduy programm”).

Artikkel 2

Ühenduse toetust Kozloduy programmile antakse eeskätt eesmärgiga toetada meetmeid seoses Kozloduy tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamisega, meetmeid keskkonna taastamiseks vastavalt ühenduse õigustikule ja meetmeid traditsioonilise tootmisvõimsuse ajakohastamiseks, et korvata Kozloduy tuumaelektrijaama nelja reaktori tootmisvõimsust, ning muid meetmeid, mis tulenevad kõnealuse elektrijaama sulgemise ja tegevuse lõpetamise otsusest ning aitavad kaasa vajalikele ümberkorraldustele, keskkonna taastamisele ja energia tootmise, ülekande ja jaotuse ajakohastamisele ning energiavarustuse kindluse ja energiakasutuse tõhususe parandamisele Bulgaarias.

Artikkel 3

1. Kozloduy programmi rakendamiseks vajalik lähtesumma ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2013 on 300 miljonit eurot.

2. Eelarvepädev institutsioon kinnitab iga-aastased assigneeringud finantsperspektiivi piires.

3. Kozloduy programmile määratud assigneeringute kogusumma võidakse ajavahemikul 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2013 uuesti läbi vaadata, et võtta arvesse programmi rakendamise edusamme ning tagada, et vahendite kavandamine ja eraldamine põhineb tegelikel finantsvajadustel ja suutlikkusel toetust kasutada.

Artikkel 4

Jätkuna ühinemisaktides sätestatule võib teatavate meetmete puhul toetus ulatuda 100 protsendini kogukuludest. Tuleks teha kõik vajalikud jõupingutused, et jätkata kaasfinantseerimise tava, millele pandi alus ühinemiseelse ja aastatel 2007–2009 antud toetuse raames seoses Bulgaaria püüdlustega lõpetada elektrijaama tegevus, ning vajaduse korral kaasata kaasfinantseerimist muudest allikatest.

Artikkel 5

1. Finantsabi Kozloduy programmi raames võetavate meetmete jaoks võib anda ühenduse sissemaksena rahvusvahelisse Kozloduy tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamise toetusfondi , mida haldab Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank kooskõlas finantsmääruse artikliga 53d.

2. Kozloduy programmi meetmed võetakse vastu artikli 8 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt.

Artikkel 6

1. Komisjon võib teha audiitorkontrolle toetuse kasutamise kohta kas oma ametnike vahendusel või komisjoni valitud mis tahes muu kvalifitseeritud asutuse vahendusel. Neid kontrolle võidakse teha ühenduse ja EBRD vahelise ühenduse rahaliste vahendite Kozloduy tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamise toetusfondile kättesaadavaks tegemist käsitleva kokkuleppe kogu kehtivuse ajal ja viie aasta jooksul alates viimase väljamakse kuupäevast. Vajaduse korral võib komisjon audiitorkontrollide tulemuste põhjal otsustada makstud summad tagasi nõuda.

2. Komisjoni ametnikel ja muudel komisjoni volitatud isikutel on asjakohane juurdepääs eeskätt toetusesaaja tööruumidele ja igasugusele auditi läbiviimiseks vajalikule teabele, sealhulgas elektroonilisele teabele.

Kontrollikojal on samad õigused mis komisjonil, eelkõige juurdepääsuõigus.

Lisaks võib Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) ühenduse finantshuvide kaitsmiseks pettuse ja muu eeskirjade eiramise eest teha Kozloduy programmi raames kohapeal kontrolle ja ülevaatusi kooskõlas nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest[4].

3. Käesoleva määruse alusel finantseeritavate ühenduse meetmete puhul tähendab nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta)[5] artikli 1 lõikes 2 osutatud rikkumine ühenduse õiguse mis tahes sätte rikkumist või mis tahes lepingulise kohustuse täitmata jätmist ettevõtja tegevuse või tegevusetuse tõttu, mis kahjustab või kahjustaks põhjendamatu kuluartikli tõttu Euroopa Liidu üldeelarvet või hallatavaid eelarveid või ühenduste nimel muude rahvusvaheliste organisatsioonide hallatavaid eelarveid.

4. Ühenduse ja EBRD vaheliste kokkulepetega, mis käsitlevad ühenduse rahaliste vahendite kättesaadavaks tegemist rahvusvahelisele Kozloduy tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamise toetusfondile, nähakse ette asjakohased meetmed, millega kaitsta ühenduse finantshuve pettuste, korruptsiooni ja muude rikkumiste eest ning võimaldada komisjonil, OLAFil ja kontrollikojal teostada kohapealseid kontrolle.

Artikkel 7

Komisjon tagab käesoleva määruse rakendamise ja esitab regulaarselt aruandeid Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Ta teostab artikli 3 lõikes 3 sätestatud vahepealse läbivaatamise.

Artikkel 8

1. Komisjoni abistab nõukogu määruse (Euratom) nr 549/2007 artikli 8 lõike 1 kohaselt moodustatud komitee.

2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (Euratom) nr 549/2007 artikli 8 lõikes 2 sätestatud korda.

Artikkel 9

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Nõukogu nimel

komisjoni liige Andris PIEBALGS

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Kozloduy programm Kozloduy tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamiseks Bulgaarias

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK (eelarve kasutamine/koostamine tegevuste kaupa)

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:

Transport ja energeetika

0605 Tuumaenergia

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised rubriigid:

060505 Tuumaohutus — Üleminekumeetmed (tuumarajatiste tegevuse lõpetamine)

3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:

2010–2013

3.3. Eelarve tunnusjooned ( lisage vajadusel ridu ):

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

060505 | Mittekohustuslikud | Liigendatud[6] | EI | EI | EI | Nr 1a |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. 4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Personal kokku | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 0 | 0 |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

Seletuskirjas nõutakse täpsemaid andmeid ettepaneku tausta kohta. Finantsselgituse käesolevas jaos tuleks esitada järgmine lisateave:

5.1. Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus

Ühinemisläbirääkimiste käigus võttis Bulgaaria kohustuse sulgeda Kozloduy tuumaelektrijaama esimene ja teine reaktor 2002. aastal ning kolmas ja neljas reaktor hiljemalt 31. detsembriks 2006. Sulgemislubadus lisati Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise tingimusi käsitleva akti protokollile.

Siinkohal tuleks veelkord märkida, et toetus katab tegevuse lõpetamise ja muud sellega seotud tagajärjed.

PHARE programmi raames rahastatud uurimuse kohaselt (mille viis läbi EDF/Framatome konsortsium ning mida kinnitasid teised rahvusvahelised uurimused) kujuneb Kozloduy jaama (tüüp VVER 440/230) esimese kuni neljanda reaktori tegevuse lõpetamise kõigi toimingute maksumuseks ligikaudu 710 miljonit eurot (2000. aasta hindades), mis hõlmab jäätmete töötlemist, kuid mitte kasutatud tuumkütuse lõplikku ladustamist. Bulgaaria ametiasutuste esitatud arvnäitajad on alati olnud suuremad. Muud tegevuse lõpetamisega seotud kulutused (näiteks tootmisvõimsuse asendamine, energiavarustuse kindlusega seotud meetmed) tuleb sellele summale lisada.

Võttes arvesse nende seadmete tegevuse lõpetamiseks vajalike summade suurust, oli Euroopa Liit nõus, et järgmiste finantsperspektiiviga hõlmatud perioodiks peab assigneeringute kogusumma olema asjakohane ning nende vahendite kavandamine peab põhinema tegelikel maksevajadustel ja suutlikkusel toetust vastu võtta.

5.2. Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime

Sulgemiskohustusega hõlmatud tuumaseadmete tegevuse lõpetamise rahastamisel oli Euroopa Liidu laienemisläbirääkimistes väga oluline koht. Asjaomased riigid on nõustunud sulgema teatavad reaktorid. Euroopa Liit on väljendanud omapoolset solidaarsust, eraldades riikidele rahalist abi tegevuse lõpetamise toetamiseks. EL on juba täitnud ajavahemikuks 2007–2009 võetud kohustused. Nüüd tuleb tal rakendada vajalikud vahendid, et oleks võimalik täita ka aastate 2010–2013 finantsperspektiivi raames võetud kohustused.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Eesmärk:

Kozloduy tuumaelektrijaama esimese kuni neljanda reaktori tegevuse lõpetamise ja sulgemisest tulenevate energeetikameetmete rahastamine.

Kozloduy programmile eraldatavad rahalisi vahendeid kasutatakse ühinemislepingu protokolli artikli 30 lõikes 2 osutatud erinevate meetmete rahastamiseks.

Esmatähtsaks peetakse meetmeid demonteerimistööde võimalikult suure tuumaohutuse tagamiseks, meetmeid tavapärase energiatootmisvõimsuse ajakohastamiseks, energiajulgeoleku suurendamist üleeuroopaliste võrkudega liitumise teel ning meetmeid, mis aitavad tagada tuumajaama personalile ohutuse sulgemise ettevalmistamisel ja reaktorite demonteerimisel.

Tulemus:

Esimese kuni neljanda reaktori sulgemine ja tuumajaama demonteerimise käivitumine.

Näitajad:

Kõige olulisemad järelevalve näitajad:

- asjaomaste reaktorite sulgemine kavandatud tähtajaks, s.o Kozloduy esimene ja teine reaktor 31. detsembriks 2002 ning kolmas ja neljas 31. detsembriks 2006;

- eduaruannetel põhinevate aastaste rahastamiskavade koostamine;

- Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangaga toetuslepingute sõlmimine;

- üksikasjalike kuluprognoose sisaldavate lepingute sõlmimine;

- korrapärane aruandlus;

- demonteerimise algus vastavalt tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamise riiklikule strateegiale.

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

Märkige allpool meetme rakendamiseks valitud meetod(id)[12].

( Tsentraliseeritud haldamine

( otse, haldajaks on komisjon

( kaudselt, haldamine on delegeeritud:

( täitevasutustele

( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

( liikmesriikidega

( kolmandate riikidega

( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)

Asjakohased märkused: Finantseerimist võib korraldada ühenduse panusena rahvusvahelisse tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamise toetusfondi, mida haldab Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank.

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalve kord

Kontrollimine kaks korda aastas.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Eelhindamine on tehtud omavahenditega.

6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)

Pärast Ignalina ja Bohunice programmide vahehindamisi on koostatud strateegia tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamise programmide rakendamiseks.

6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

Vahehindamine ja järelhindamine.

7. PETTUSEVASTASED MEETMED

Komisjon võib auditeerida toetusrahade kasutamist kas otse oma ametnike või mõne teise tema valitud kvalifitseeritud asutuse vahendusel. Selliseid auditeerimisi võib läbi viia kogu lepingu perioodi vältel ja viie aasta jooksul alates toetuse lõppmakse tegemise kuupäevast. Vajaduse korral võib komisjon audiitorkontrollide tulemuste põhjal otsustada makstud summad tagasi nõuda.

Komisjoni töötajatele ja komisjoni volitatud välistele isikutele peab olema tagatud juurdepääs abisaaja ruumidele ja kogu auditeerimiseks vajalikule teabele, sh elektroonilisel kujul hoitavale teabele.

Kontrollikojal on komisjoniga samad õigused, eelkõige juurdepääsuõigus.

Lisaks sellele võib Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) Euroopa ühenduste huvide kaitsmiseks pettuste ja muude rikkumiste eest viia läbi kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi programmi raames kooskõlas nõukogu määrusega (EURATOM, EÜ) nr 2185/96[13].

Käesoleva määruse alusel rahastatavate ühenduse meetmete puhul tähendab määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 punktis 2 osutatud rikkumine ühenduse õiguse mis tahes sätte rikkumist või mis tahes lepingulise kohustuse mittetäitmist ettevõtja tegevuse või tegevusetuse kaudu, mis kahjustab või kahjustaks põhjendamatu kuluartikli tõttu ühenduste üldeelarvet või ühenduste hallatavaid eelarveid või muude rahvusvaheliste organisatsioonide poolt ühenduste nimel hallatavaid eelarveid.

Ühenduse ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga vaheliste kokkulepetega, mis käsitlevad ühenduse fondide kättesaadavaks tegemist rahvusvahelisele tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamise toetusfondile, nähakse ette asjakohased meetmed, et kaitsta ühenduse finantshuve pettuste, korruptsiooni ja muude rikkumiste eest ning võimaldada komisjonil, OLAFil ja kontrollikojal teostada kohapealseid kontrolle.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 |

Ametnikud või ajutine personal[15] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 |

B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0 | 0 |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[16] |

Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[17] |

KOKKU | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 0 | 0 |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Aastane programmitöö

Korrapärane järelevalve

8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)

(Rohkem kui ühe variandi nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga variandi puhul)

( Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)

( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida (number ja nimetus) | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | KOKKU |

1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) |

Täitevasutused[18] |

Muu tehniline ja haldusabi |

sise- |

välis- |

Tehniline ja haldusabi kokku |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj |

Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline peronal jne) (täpsustada eelarverida) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 |

Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal

Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.

2,5 täistööajaga töötajat x 122 000 = 305 000

Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal

Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1.

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 jj | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |

XX 01 02 11 03 – Komiteed[19] |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |

2. Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |

3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud

Kahe töötaja neli lähetust aastas (1000 eurot lähetuse kohta)

Nelja töötaja kaks lähetust Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka aastas (800 eurot lähetuse kohta)

Kokku 14 400 eurot

[1] EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40.

[2] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[3] ELT L 131, 23.5.2007, lk 1.

[4] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

[5] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

[6] Liigendatud assigneeringud.

[7] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.

[8] Kulud, mis kuuluvad jaotise xx artikli xx 01 04 alla.

[9] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[10] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[11] Vajaduse korral, st kui meedet rakendatakse üle kuue aasta, lisage täiendavaid veerge.

[12] Kui näidatud on mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis „Asjakohaste märkuste” all.

[13] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

[14] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.

[15] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[16] Ametikoha kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[17] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.

[18] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.

[19] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.