KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Autoriõiguse euroopalikuma ja aja nõuetele vastava raamistiku suunas

1. Autoriõigus digitaalsel ühtsel turul

Digitaaltehnoloogia, lairibaühenduste ulatuslik levik ja interneti kasutamine igapäevaelus on põhjalikult muutnud seda, kuidas loomesisu toodetakse, levitatakse ja kasutatakse.

Internetist on saanud peamine levituskanal. 49 % ELi internetikasutajatest kasutas 2014. aastal muusika kuulamiseks, videote vaatamiseks ja mängimiseks internetti. Ärimudelid, mis olid veel 15 aasta eest täiesti tundmatud, ja uued majanduses osalejad, nagu võrguplatvormid, on endale nüüdseks kindla koha leidnud. Praegu on tavapärane, et tarbijad kasutavad füüsilisel kandjal olevate raamatute ja DVD-de kõrval loomesisule juurdepääsemiseks veebiteenuseid. . Sisu digitaalne kopeerimine on väga lihtne ja käib kiiresti. Sageli eeldatakse, et digitaalset sisu saab kasutada mitmest seadmest, igal ajal ja kogu ühisturu piires. Kui see reaalselt nii ei ole, on inimestel sellest raske aru saada.

ELi autoriõiguse norme tuleb kohandada, et kõik turuosalised ja kodanikud saaksid kasutada uue keskkonna pakutavaid võimalusi. Toimival ühtsel turul esinevast killustatusest ja pingetest üle saamiseks on vaja euroopalikumat raamistikku.

ELi autoriõiguse normide ajakohastamine kuulutati esimest korda välja komisjoni president Junckeri ametisseasuva komisjoni poliitilistes suunistes ja hiljem täpsustati seda veelgi digitaalse ühtse turu strateegias. Ajakohastamise eesmärk on saavutada loomesisu laialdane kättesaadavus kogu ELis, tagada, et ELi autoriõiguse normid pakuvad õiguste omajatele ka edaspidi kõrgetasemelist kaitset, ja säilitada digitaalses keskkonnas tasakaal muude avaliku sektori poliitika eesmärkidega (nt haridus, teadus ja innovatsioon ning võrdne juurdepääs puuetega inimeste jaoks).

Need eesmärgid on olulised Euroopa majandusliku ja ühiskonna arengu, rahvusvahelise konkurentsivõime ja kultuurilise mitmekesisuse seisukohast. Need kõik tegelevad nii õiguste omajate kui ka autoriõigusega kaitstud sisu kasutajate vajadustega.

Autoriõigus aitab tasustada loomingulisust ja loomesisusse tehtud investeeringuid. Kõrgetasemelist kaitset pakkuv autoriõiguse raamistik on Euroopa loomemajanduse ülemaailmse konkurentsivõime alustala . Koos kaupade ja teenuste vaba liikumise põhimõtete, ELi konkurentsieeskirjade ning meie meedia- ja kultuuripoliitikaga, on autoriõigus lahutamatu osa normide kogumist, mis reguleerib loomesisu ringlust kogu ELis. Seosed autoriõiguse ja nimetatud muude poliitikavaldkondade vahel määravad kindlaks selle, kuidas teoste tootmise ja levitamisega luuakse väärtust ja kuidas seda väärtust turuosaliste vahel jagatakse.

Digitaalse ühtse turu strateegias välja kuulutatud meetmeid edasi arendades kirjeldatakse käesolevas teatises, kuidas komisjon kavatseb jõuda autoriõiguse raamistikuni, mis on euroopalikum ja vastab paremini aja nõuetele. Teatises esitatav kava sisaldab sihipäraseid meetmeid ja väga lühiajalisi ettepanekuid (sh koos käesoleva teatisega esitatav veebi sisuteenuste kaasaskantavust käsitlev ettepanek), 2016. aastaks kavandatud ettepanekute kogumit ja pikaajalist visiooni. Kava esitatakse kooskõlas parema õigusloome põhimõtetega ning see tugineb paari viimase aasta jooksul praeguse raamistiku kallal tehtud ettevalmistavale tööle, mille raames toimus aastatel 2013–2014 ka põhjalik avalik konsultatsioon. Selles on arvesse võetud seisukohti, mida Euroopa Parlament väljendas hiljutises resolutsioonis infoühiskonna autoriõiguste direktiivi rakendamise kohta, ja Euroopa Ülemkogu 25.–26. juuni 2015. aasta kohtumise järeldusi.

Kirjeldatud olukorras peab komisjon vajalikuks järgmist:

•viia liidu praegused autoriõiguse normid paremini kooskõlla ühtse turu põhimõtetega ja vajaduse korral ühtlustada neid põhjalikumalt eeskätt autoriõiguse territoriaalsete aspektide osas;

•kohandada autoriõiguse norme vastavalt tehnika uuenemisele, et normid täidaksid ka edaspidi neile seatud eesmärke.

Autoriõigus ja sellega seotud õigusaktid ei saa täita oma eesmärke isoleeritult. Kino, teatri, muusika, kirjanduse, teadusväljaannete, kultuuripärandi ja Euroopa kogu muu loomeväljundi õitseng ja sisuline panus Euroopa kasvu, identiteeti ja sotsiaalsesse arengusse saab jätkuda vaid siis, kui on olemas konkurentsivõimeline loometööstus ja vajalikud turumehhanismid. Selle eesmärgi saavutamise seisukohast on oluline roll ka avalik-õigusliku sektori rahalistel ja muudel tugimeetmetel, mis on konkurentsiõigusega lubatud. ELi toetus hõlmab programmi „Loov Euroopa” ning teadustegevuse ja innovatsiooni rahastamist eeskätt programmi „Horisont 2020” kaudu. Selleks, et ELi autoriõiguse normid oleksid tulemuslikud, peavad need olema ajakohased ning riigid peavad need korralikult üle võtma, tagama nende nõuetekohase täitmise ja neist õigesti aru saama.

2. Kogu ELis laialdasema juurdepääsu tagamine sisule

ELi eesmärk peaks olema, et piiriülesed veebisisuteenused oleksid laialdaselt kättesaadavad ning et inimestel oleks suurem ja mitmekesisem valik. Ühtlasi pakub paremini toimiv digitaalne ühtne turg loovisikutele ja kultuuritööstusele võimalusi leida uut publikut ja laiendada oma äritegevust ning aitab neil rahvusvahelise konkurentsiga paremini toime tulla.

Autoriõigusega kaitstud sisu piiriülesest liikumisest rääkides ei ole digitaalne ühtne turg paraku veel reaalsus. Sageli ei ole inimestel teise liikmesriiki reisides juurdepääsu sisule, mille nad on oma kodumaal ostnud või tellinud (st sisu ei ole kaasaskantav). Oma kodumaal kättesaadava veebisisu valik ei näita kogu Euroopa kultuuritoodangu mitmekesisust ning Euroopa päritolu teoste sisu seadusliku veebis pakkumise kogu potentsiaali realiseerimiseni on veel tükk maad. Eriti kehtib see Euroopa päritolu audiovisuaalteoste puhul, mille levitamine väljaspool ühe liikmesriigi piire võib ka veebis osutuda keeruliseks. Isegi kui teosed on kättesaadavad, võib olla raske neid enda jaoks avastada ja üles leida. Peale selle puudub kasutajatel sageli juurdepääs teistes liikmesriikides kättesaadavatele sisu levitamise teenustele.

Arvestades, et internet on oma olemuselt piirideta, on inimestel seda raske mõista. Sellisest olukorrast püütakse sageli välja pääseda ajutiste tehniliste nippide abil, kasutades näiteks virtuaalseid privaatvõrke, et saada juurdepääs sisule, mida oma riigis ei ole; samuti võib see soodustada piraatlust. Praegusele olukorrale on iseloomulik ka see, et paljude teoste levik ELis võiks olla palju laiem, kuid praegu ei ole neid võimalik leida mitte ühegi ärilise levikanali vahendusel.

Tekkinud olukorral on mitu põhjust. Osaliselt on need seotud autoriõiguse ja selle territoriaalse kohaldamisega. Õiguste territoriaalsus ei välista mitut territooriumi hõlmavate litsentside väljastamist, kuid mõningatel juhtudel võib selliste litsentside saamine olla raske või suisa võimatu. Õiguste omajad võivad otsustada piirata teenusepakkujatele antud litsentside territoriaalset ulatust ning selle tagajärjel võib teenuse pakkumine piirduda ühe või vaid mõne territooriumiga. Ka teenusepakkuja võib otsustada piirata teenuse pakkumist teatava territooriumiga isegi siis, kui tema litsents hõlmab suuremat territooriumi, sh kogu ELi, või kui ta võiks sellise litsentsi saada. Lisaks sellele võib juhtuda, et omandatud litsents jääb kasutamata; seda eriti veebiõiguste puhul.