3.

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2007. aasta resolutsioon tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2005. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, III jagu - komisjon (SEK(2006)0916 - C6-0263/2006 - 2006/2070(DEC)) (SEK(2006)0915 - C6-0262/2006 - 2006/2070(DEC))

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse Euroopa Liidu 2005. eelarveaasta üldeelarvet [1];

- võttes arvesse Euroopa ühenduste 2005. eelarveaasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet - I köide (SEK(2006)0916 - C6-0263/2006, SEK(2006)0915 - C6-0262/2006) [2];

- võttes arvesse komisjoni aruannet eelarve täitmisele heakskiitu andvale asutusele 2004. aasta eelarve täitmise aruannet kinnitava otsuse järelmeetmete kohta (KOM(2006)0642, KOM(2006)0641) ja komisjoni töödokumenti "Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile 2004. aasta eelarve täitmist kinnitava otsuse järelmeetmete kohta - lisa" (SEK(2006)1376, SEK(2006)1377);

- võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele "Poliitilised saavutused 2005. aastal" (KOM(2006)0124);

- võttes arvesse komisjoni teatist "Komisjoni 2005. aasta haldustegevuse koondaruanne" (KOM(2006)0277);

- võttes arvesse komisjoni aastaaruannet eelarve täitmist kinnitavale asutusele 2005. aastal tehtud siseauditite kohta (KOM(2006)0279);

- võttes arvesse komisjoni kokkuvõtvat aruannet "Liikmesriikide vastused kontrollikoja 2004. aasta aruandele" (KOM(2006)0184);

- võttes arvesse komisjoni poolt 3. mail 2006. aastal vastu võetud rohelist raamatut Euroopa läbipaistvuse algatuse kohta (KOM(2006)0194);

- võttes arvesse kontrollikoja arvamust nr 2/2004 "ühtse auditi" mudeli kohta (ning ettepanekut ühenduse sisekontrolliraamistiku kohta) [3];

- võttes arvesse komisjoni teatist ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava kohta (KOM(2005)0252);

- võttes arvesse komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks (KOM(2006)0009);

- võttes arvesse 19. juulil 2006 avaldatud esimest aruannet komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks ellurakendamise hetkeseisu kohta (SEK(2006)1009);

- võttes arvesse 13. novembril 2006 avaldatud Lordide koja Euroopa Liidu komisjoni poolt aruannet "Finantsjuhtimine ja pettus Euroopa Liidus: arusaamad, asjaolud ja ettepanekud";

- võttes arvesse kontrollikoja aastaaruandeid 2005. eelarveaasta eelarve täitmise kohta [4] ja kontrollikoja eriaruandeid koos auditeeritud asutuste vastustega;

- võttes arvesse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 248 tehtud kontrollikoja avaldust, mis kinnitab raamatupidamisaruannete usaldusväärsust ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust; [5]

- võttes arvesse nõukogu 27. veebruari 2007 soovitust (5710/2007 - C6-0081/2007);

- võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 274, 275 ja 276 ning Euratomi asutamislepingu artikleid 179a ja 180b;

- võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, [6] eriti selle artikleid 145, 146 ja 147;

- võttes arvesse kontrollikoja arvamust nr 4/2006 nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002; [7]

- võttes arvesse kodukorra artiklit 70 ja V lisa;

- võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A6-0095/2007),

A. arvestades, et EÜ asutamislepingu artikkel 274 näeb ette, et ühenduse eelarve täitmise eest vastutab komisjon, kes teeb seda omal vastutusel koostöös liikmesriikidega ning võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid;

B. arvestades, et komisjoni jaoks mõjuvaim viis näidata, et ta suhtub läbipaistvuse ning finantsjuhtimise osas võetud kohustustesse tõsiselt, on teha kõik endast olenev, et toetada meetmeid finantsjuhtimise kvaliteedi parandamiseks, et saada kontrollikojalt positiivne kinnitav avaldus;

C. arvestades, et põhjalik järelevalve komisjoni ja liikmesriikide edusammude üle peaks toetama ja hoogustama finantshalduse parandamist Euroopa Liidus;

D. arvestades, et ELi poliitikate rakendamist iseloomustab ühenduse eelarve "jagatud juhtimine" komisjoni ja liikmesriikide vahel, mis tähendab, et 80% ühenduse kulutustest haldavad liikmesriigid;

E. arvestades, et liikmesriikidepoolne kontrollikohustuste täitmine seoses finantsteabe koostamise ja selleks kättesaadavate auditite kokkuvõtete ja kinnituste nõudmisega, eelkõige Euroopa Parlamendi, Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel 17. mail 2006. aastal sõlmitud eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe [8] (institutsioonidevaheline kokkulepe) punkti 44 rakendamisel, peaks aitama kaasa ühenduse eelarve haldamise parandamisele, tagades ELi ühtse sisekontrolli raamistiku lõpuleviimise ja positiivse kinnitava avalduse saamise;

F. arvestades, et 12. aprilli 2005. aasta [9] ja 27. aprilli 2006. aasta [10] resolutsioonides 2003. ja 2004. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta tegi Euroopa Parlament ettepaneku, et iga liikmesriik peaks esitama ex-ante avalikustava avalduse ja iga-aastase ex-post kinnitava avalduse ELi rahade kasutamise kohta;

G. arvestades, et Euroopa Parlamendi peamine eesmärk on see, et vastavalt EÜ asutamislepingule tuleks nii komisjoni lõplikku vastutust ühenduse eelarve haldamise eest kui ka liikmesriikide nende käsutusse antud vahendite haldamise pädevust täiel määral rakendada;

H. arvestades, et majandus- ja rahandusministrite nõukogu 8. novembri 2005. aasta istungi lõppjäreldustes ei kiidetud heaks Euroopa Parlamendi ettepanekut riikliku tasandi deklaratsioonide kohta [11];

I. arvestades, et 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 44 sätestatakse, et liikmesriikide auditiasutused annavad hinnangu sellele, kas fondide juhtimine ja kontrollisüsteemid on kooskõlas ühenduse eeskirjadega ning et liikmesriigid kohustuvad seetõttu tegema igal aastal asjakohasel siseriiklikul tasandil kokkuvõtte olemasolevatest audititest ja kinnitustest;

J. arvestades, et tõhusa sisekontrolli põhimõte kuulub finantsmääruses sätestatud eelarvepõhimõtete hulka alates finantsmääruse muutmisest määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, nagu pakkus välja komisjon eespool mainitud tegevuskavas;

K. arvestades, et 2005. eelarveaastat käsitleva aruande punktis 2.10 rõhutas kontrollikoda, et ühtse sisekontrolli raamistiku loomisel on "üheks tähtsamaks komisjoni poolt heaks kiidetud eesmärgiks kontrollide proportsionaalsus ja kuluefektiivsus", märkides, et selles kontekstis võib mängida olulist rolli lihtsustamisprotsess (nt suurem kindlasummaliste ja ühekordsete maksete kasutamine, hanke ja toetuste lihtsustatud eeskirjad) ning kontrollitõendite ja kinnitavate avalduste kasutamine eelarve täitmise ülesannete eest vastutavate kolmandate osapoolte poolt;

L. arvestades, et eespool mainitud majandus- ja rahandusministrite nõukogu 8. novembri 2005. aasta järeldustes leiti, et ühtse sisekontrolli raamistiku loomine ning kontrolli suhtes kohaldatavate õigusnormide selgus ja lihtsustamine on samuti olulise tähtsusega, ja paluti "komisjonil hinnata kulutusi kontrollile kululiikide kaupa" (punkt 5);

M. arvestades, et Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni üldise tegevuse ja eriti heakskiidu andmise menetluse eesmärk on: 1) kehtestada nii komisjoni kui terviku kui ka eraldi volinike ning samuti teiste ELi finantsjuhtimises osalevate oluliste asjaosaliste täielik vastutus finantsjuhtimise eest ELis vastavalt asutamislepingule, 2) rakendada seda hõlbustavat iga-aastast menetlust, mis võimaldaks Euroopa Parlamendil hoida otsesidet peamiste selle juhtimise eest vastutavate sidusrühmadega ning 3) parandada finantsjuhtimist ELis kontrollikoja poolt läbi viidud auditeerimise tulemuste põhjal ja luua seeläbi otsuste tegemiseks kindlam alus;

N. arvestades, et eelarvekomisjon peaks arvestama järgmise eelarvemenetluse juures 2005. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise tulemusi ja soovitusi;

O. arvestades, et Avaliku Teenistuse Kohtu 13. detsembri 2006. aasta otsuse (kohtuasi F-17/05 Carvalho) põhjal tühistati komisjoni 22. septembri 2004. aasta otsus invaliidsuse pikendamise kohta;

HORISONTAALSED KÜSIMUSED

Kinnitav avaldus

Raamatupidamisaruannete usaldusväärsus

1. märgib, et kui välja arvata mõned kontrollikoja märkused, siis on kontrollikoda arvamusel, et Euroopa ühenduste lõplik aastaaruanne annab tõepärase pildi ühenduste finantsolukorrast 31. detsembri 2005. aasta seisuga ning nende tehingute ja rahavoogude kohta lõppenud aastal (kinnitava avalduse 1. peatüki punktid V-VIII); palub kontrollikojal ka järgmistes aastaaruannetes anda üksikasjalikke selgitusi eriti mõjutatud poliitikavaldkondade ja liikmesriikide kohta;

2. tervitab eriti komisjoni jõupingutusi eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande vastuvõtmiseks finantsmääruses finantsselgituste koostamiseks kehtestatud tähtajaks;

3. avaldab siiski muret kontrollikoja märkuste üle vigade kohta raamatupidamissüsteemis kirjendatud summades (võlgnevuste ning pika- ja lühiajalise eelmaksete kogusumma suuremana näitamine) ning vigade kohta komisjoni mõnede peadirektoraatide raamatupidamissüsteemides;

4. palub komisjonil parandada kiiresti kontrollikoja poolt välja toodud puudused, et need ei mõjutaks 2006. aasta finantsselgituste usaldusväärsust;

5. tervitab asjaolu, et Euroopa Parlamendi korduvate palvete tulemusel sätestab finantsmääruse uus artikkel 61, et komisjoni peaarvepidaja allkirjastab raamatupidamisaruande ning talle antakse õigus kontrollida saadud teavet ja teha reservatsioone; rõhutab, et peaarvepidaja vajab kõnealuse ülesande täitmiseks selgeid volitusi, eelkõige kontrollide teostamiseks; kutsub komisjoni üles teavitama eelarvekontrollikomisjoni sellest, milliseid organisatsioonilisi muudatusi ta on teinud või kavatseb teha, et võimaldada peaarvepidajal täita oma kohustusi uue artikli 61 alusel;

6. märgib, et 2004. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsiooni tulemusena esitas komisjon teabe tundmatute pangaarvete kohta; avaldab kahetsust, et esitatud teave ei ole veel nimetatud pangaarvete kaudu teostatud tehinguid läbipaistvaks muutnud; märgib, et nendele pangaarvetele krediteeritud vahendid tuleks kanda eelarvesse muude tulude alla; seoses sellega palub komisjonil selgitada, miks supermarketi Economat väljaspool eelarvet hallatud pangaarved pole ikka veel eelarve koosseisu viidud;

7. taunib asjaolu, et vastavalt kontrollikoja märkustele 2005. aastat käsitlevas aruandes (punkt 1.49), ei järginud peaarvepidaja täiel määral raamatupidamiseeskirju nr 2 ja 12 seoses bilansi uue struktuuri ja esitusviisiga ning ühenduse pensionikohustuste käsitlemise muudetud korraga; märgib, et komisjoni peaarvepidaja vaatas 2006. aasta oktoobris läbi raamatupidamiseeskirjad nr 2 ja 12;

8. märgib murega, et kontrollikoda toob välja raamatupidamissüsteemis sisalduvaid eelmakseid puudutavaid vigu ja kutsub komisjoni üles need puudused kiiresti parandama, et raamatupidamisarvestus peegeldaks võimalikult tõeselt ühenduse finantsolukorda; tuletab komisjonile meelde tema kohustust teavitada eelarvepädevaid institutsioone kaks korda aastas eelmaksete haldamisest;

Eelarve haldamine

9. on mures täitmata kulukohustuste järjekordse suurenemise pärast ning nõuab järgmisel kolmel aastal assigneeringute kõrgemat kasutamise määra;

10. juhib tähelepanu sellele, et põhiosa aasta n + 2 reegli tulemusel rakendatud kulukohustustest vabastamisi on tehtud seoses Euroopa Sotsiaalfondiga; kutsub liikmesriike üles tagama, et maksetaotlused esitatakse komisjonile kiiremini, sest Euroopa Sotsiaalfondi rahastatavate meetmete eesmärk on parandada tööalast konkurentsivõimet ja edendada inimressursse ning need on olulised Lissaboni eesmärkide saavutamiseks; aeglane kasutusmäär on ülimalt murettekitav, arvestades eelkõige äsja loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ja selle eesmärki;

11. kutsub komisjoni ja kontrollikoda üles jälgima tähelepanelikult projektideks suhteliselt väikesi summasid taotlevaid toetuse saajad või organisatsioone, mis oma suuruse tõttu ei ole võimelised palkama vajalikke auditi või hindamise asjatundjaid, et saavutada õige tasakaal projektikulude ning auditeerimise ja aruandlusega seotud tööjõu ja kulude vahel;

Alustehingute seaduslikkus

12. arvestab kontrollikoja märkusi, mille kohaselt valdkondades, kus komisjon on kohaldanud kohaseid järelevalve- ja kontrollisüsteeme, ei ole täheldatud olulisi rikkumisi alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse osas (kinnitava avalduse 1. peatüki punkt IX);

13. taunib siiski, et väga olulistes ühenduse kulutuste valdkondades (ühine põllumajanduspoliitika, mille kulutusi ei kontrolli ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS), struktuurifondid, sisepoliitika, välistegevus, SAPARD) märgib kontrollikoda, et nende järelevalve- ja kontrollisüsteemide tõhusust tuleb parandada, kuna eksisteerivad puudused, mis takistavad positiivse kinnitava avalduse esitamist neis valdkondades (kinnitava avalduse 1. peatüki punktid IX-XI);

14. väljendab sügavat muret kontrollikoja poolt väljatoodud vigade suure arvu pärast, mis puudutab tehinguid lõpliku abisaaja tasandil, ja lisab, et jagatud halduse korral on liikmesriikidel vastutus vigade ärahoidmise, tuvastamise ja parandamise eest lõpliku abisaaja tasandil, kuid samal ajal on komisjon vastutav selgete, toimivate ja tõhusate suuniste andmise eest liikmesriikidele selle kohta, kuidas nimetatud vigu ennetada, tuvastada ja parandada;

15. kutsub komisjoni veelgi parandama oma tõhusat järelevalvet liikmesriikidele delegeeritud kontrollide üle; rõhutab, et komisjon peaks juhul, kui liikmesriikide kontrollisüsteemid on ikka veel ebapiisavad, kehtestama selged tähtajad ning kohaldama sanktsioone, kui nendest tähtaegadest ei peeta kinni;

16. on seisukohal, et keskne küsimus kinnitava avalduse puhul on, kas järelevalve- ja kontrollisüsteeme kohaldatakse nõuetekohaselt nii ühenduse kui siseriiklikul tasandil ja kas need tagavad alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse;

17. avaldab arvamust, et sellest vaatepunktist võimaldab kontrollikoja audit tuvastada väljatoodud puuduste põhjused ja aitab puudusi korrigeerida ulatuslikumalt kui lihtsalt tehingutega seotud vigade väljatoomine;

18. tervitab kontrollitud positiivse kinnitava avalduse lähenemisviisi, mida kontrollikoda hakkas sisse viima aastal 2002, ja eelkõige selle viimast 2006. aasta veebruaris heaks kiidetud muudatust [12], mida rakendatakse esimest korda kontrollikoja 2006. aasta aruandes;

Riikide haldusdeklaratsioonid

19. tuletab meelde, et vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 274 peab iga liikmesriik rakendama täielikult oma vastutust halduse valdkonnas ja võtma vajalikke meetmeid, et vähendada nii palju kui võimalik vigade ohtu alustehingute puhul;

20. tervitab institutsioonidevahelises kokkuleppes saavutatud kokkulepet, mille kohaselt liikmesriigid peavad esitama iga-aastase kokkuvõtte olemasolevatest audititest ja kinnitustest, kui esimest sammu riikide haldusdeklaratsioonide suunas;

21. juhib tähelepanu asjaolule, et asjakohasel poliitilisel tasandil tuleks kiiresti kasutusele võtta riikide deklaratsioonid, mis hõlmaksid kõiki ühiselt hallatavaid ühenduse vahendeid, nagu soovitas Euroopa Parlament oma resolutsioonides 2003. ja 2004. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta;

22. rõhutab ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava tähtsust ja toetab täielikult ettepanekut, mille komisjon esitas nimetatud kava meetmes 5, mille kohaselt "liikmesriigid peaksid määrama iga poliitikavaldkonna kohta siseriikliku koordineeriva asutuse", et anda ülevaade kinnitusest, mida iga liikmesriik pakub ühenduse meetmete kohta;

23. juhib tähelepanu, et ELi liikmed on riigid ja mitte piirkonnad, ja seega ei ole vastuvõetav, et liikmesriik keeldub riigi deklaratsiooni esitamisest oma territoriaalse korralduse tõttu, ning on seisukohal, et iga liikmesriik peab suutma võtta vastutust saadud ELi rahaliste vahendite haldamise eest kas siis ühtse riigi haldusdeklaratsiooni või mitme siseriikliku deklaratsiooni kaudu;

24. on seisukohal, et riikide haldusdeklaratsioonid, mis võivad koosneda mitte ühest, vaid mitmest erinevast siseriiklikust deklaratsioonist, et arvesse võtta mõnede liikmesriikide föderaalset ja detsentraliseeritud poliitilist süsteemi, nagu on rõhutatud Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2006. aasta riikide haldusdeklaratsioone käsitlevas resolutsioonis [13], tugevdaksid kindlasti vastavate riiklike järelevalve- ja kontrollisüsteemide kvaliteeti ning lihtsustaksid, ilma et see piiraks kontrollikoja sõltumatust, kontrollikoja poolse positiivse kinnitava arvamuse saamist, kuna see on ELi ühtse sisekontrolli raamistiku loomise oluline element ning on seetõttu oluline tegur positiivse kinnitava arvamuse saamisel;

25. tervitab igati Madalmaade algatust, kelle valitsus kiitis heaks ühenduse vahendite haldamise riigi haldusdeklaratsiooni vastuvõtmise, mis tugineb eri kululiike hõlmavatele deklaratsioonidele ja mille allkirjastab Madalmaade valitsuse nimel rahandusminister;

26. tervitab ühtlasi Ühendkuningriigi ja Rootsi otsust võtta meetmeid selliste ühenduse vahendite haldamist käsitlevate riigi deklaratsioonide kasutuselevõtmiseks, arvestades, et Ühendkuningriigi puhul allkirjastab deklaratsiooni selle valdkonna kõrge ametnik; rõhutab lisaks, et Taani riiklik auditeerimisasutus esitab järeldusotsuse ühendusega ühiselt hallatavate rahaliste vahendite kohta;

27. märgib murega, et vaatamata nendele positiivsetele algatustele on enamik liikmesriike endiselt riikide deklaratsioonide sisseviimise vastu;

28. kutsub siiski komisjoni üles esitama enne 2007. aasta lõppu nõukogule ettepaneku riikide haldusdeklaratsioonide kohta, mis hõlmaks kõiki ühiselt hallatavaid ühenduse vahendeid ja mis põhineks erinevate siseriiklike kulude haldamise eest vastutavate struktuuriüksuste deklaratsioonidel; on arvamusel, et ühine lähenemisviis riiklike deklaratsioonide samade põhimõtete kohaseks rakendamiseks ja loomiseks ning võimaluse korral riiklike auditeerimisasutuste osalemise tagamine on vajalik selleks, et riigi deklaratsioon oleks komisjonile ja kontrollikojale väärtuslik;

29. palub nõukogul arutada kõnealust küsimust viivitamata uuesti;

30. kutsub riikide parlamente (eelkõige siseriiklikke finantskontrolli eest vastutavaid komisjone ja Euroopa Liidu parlamentide Euroopa ühenduste küsimustega tegelevate komisjonide konverentsi (COSAC) komisjone) üles arutama riikide deklaratsioonide kasutuselevõttu ning teavitama Euroopa Parlamenti selle arutelu tulemustest;

Institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 44

31. rõhutab, et eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 44 kehtestab liikmesriikide auditiasutustele kohustuse anda hinnang sellele, kas fondide juhtimine ja kontrollisüsteemid on kooskõlas ühenduse eeskirjadega, ning et liikmesriigid kohustuvad seetõttu tegema igal aastal asjakohasel siseriiklikul tasandil kokkuvõtte olemasolevatest audititest ja kinnitustest;

32. on seisukohal, et eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 44 osutatud auditiasutused peavad võtma enda kanda selle uue vastutuse ühenduse vahendite kohapealse kasutamise eest ning see riikliku tasandi kontroll peab olema aluseks riigi ametiasutuste koostatavatele riigi haldusdeklaratsioonidele;

33. rõhutab, et see on ainus võimalus anda riikide haldusdeklaratsioonidele tõeline tähendus, mis Euroopa Parlamendi arvates peaks olema riiklike järelevalve- ja kontrollisüsteemide nõuetekohase toimimise tõeline tagatis;

34. kutsub komisjoni üles taotlema liikmesriikidelt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 44 osutatud teavet, et koostada selle põhjal dokument, milles analüüsitakse iga liikmesriigi puhul ühenduse vahendite kasutamise siseriiklike haldus- ja kontrollisüsteemide puudusi ja tugevaid külgi ning teostatud auditite tulemusi, ning esitada see dokument Euroopa Parlamendile ja nõukogule;

35. arvab, et oleks väga kasulik, kui majandus- ja rahandusministrite nõukogu kasutaks komisjoni koostatud lõppdokumenti võrdleva analüüsi tegemiseks ja mõttevahetuseks liikmesriikides ühenduse eelarvest saadud vahendite kontrollimiseks kasutatavate süsteemide sobivuse üle;

Maksete peatamine ja finantskorrektsioonid

36. tuletab meelde komisjoni 15. juuni 2005. aasta teatist ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks vajaliku tegevuskava kohta (KOM(2005)0252), mille punktis B märgitakse: "Kui liikmesriik ei tegele piisavalt vigade tekkimise ohu vähendamisega, siis kaitseb komisjon Euroopa Ühenduse eelarvet, rakendades karmilt olemasolevaid sätteid väljamaksete peatamiseks ja kohaldades finantskorrektsioone";

Maksete peatamine

37. kinnitab komisjonile oma täielikku toetust väljamaksete peatamist käsitlevate õigusaktide karmil kohaldamisel ja tervitab juba võetud meetmeid, et mitte kanda üle vahendeid, kui komisjonil ei ole absoluutset tagatist asjaomast abi saava liikmesriigi haldus- ja kontrollisüsteemide usaldusväärsuse kohta;

38. on seisukohal, et antud liikmesriigi kuluprogramme puudutavate korduvate reservide korral aitab väljamaksete peatamine survevahendina suurendada liikmesriigi huvi saadud ühenduse vahendite korrektse kasutamise vastu;

39. kutsub komisjoni üles lihtsustama reegleid ja rakendama vajaduse korral olemasolevaid väljamaksete peatamist puudutavaid õigusakte ning teavitama nõukogu, Euroopa Parlamenti ja kontrollikoda aegsasti väljamaksete peatamistest ja nende põhjustest;

40. rõhutab, et maksed tuleks täielikult või osaliselt peatada, kuni liikmesriigid ei ole täitnud põhinõudeid, nagu ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi puhul Kreekas, ning kui Kreeka ametivõimud ei kõrvalda olemasolevaid probleeme kehtestatud tähtajaks, mis määrati ühiselt vastu võetud tegevuskavas, mida komisjon on Kreeka ametivõimudelt palunud täielikult toimiva ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi saavutamiseks;

41. on seisukohal, et ELi mainele on kahjulik, kui üksikud liikmesriigid võivad kohaldada erinevaid kontrollistandardeid;

Finantskorrektsioonid mitmeaastastes maksetes

42. on seisukohal, et jagatud või detsentraliseeritud haldamise puhul peaks komisjon rakendama täiel määral finantsmääruse artikli 53 lõiget 5, mille kohaselt peab komisjon võtma lõpliku vastutuse eelarve täitmise eest vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 274, kohaldades "raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise menetlusi või finantskorrektsioone";

43. rõhutab, et arvestades ühenduse programmide kulutuste mitmeaastast iseloomu võib komisjon alles mitmeaastase tsükli lõpus kohaldada "raamatupidamise kontrollimise ja heakskiitmise menetlusi või finantskorrektsioone", mille eesmärk on leitud vigade tagantjärele parandamine, kui programmi täitmise kohta on esitatud kõikehõlmav ja tehinguid selgesti kajastav dokumentatsioon; rõhutab lisaks vajadust teha finantskorrektsioone niipea, kui liikmesriigid on tuvastanud parandamata vead, ootamata ära mitmeaastase tsükli lõppu;

44. tõdeb murega, et kontrollikoda on väljendanud tõsist kriitikat komisjoni kohaldatud finantskorrektsioonide kohta, mis ei võimalda tagada "vigade ärahoidmist, õigeaegset tuvastamist ja parandamist", ei arvesta piisavalt algtehingutes, st lõpliku abisaaja tasandil välja toodud puudusi ega "ei innustanud liikmesriike eeskirjade eiramisi ennetama ega oma juhtimis- ja kontrollisüsteeme täiustama" (kontrollikoja aastaaruande punktid 1.64 ja 6.35);

45. märgib, et raamatupidamisaruannete nõuetele vastavust käsitlevate lõplike otsuste ja parandusmeetmete eesmärk [14] on tagada, et ühenduse vahenditest ei rahastataks kulusid, mis ei ole tehtud ühenduse eeskirjadest kinni pidades ning et kõnealused otsused, mis kuuluvad komisjoni pädevusse, peaksid olema kontrolli- ja järelevalvesüsteemide oluline vahend;

46. märgib, et selliste lõplike parandusmeetmete, mida ei kohaldata otse tehingutele lõpliku abisaaja tasandil, tulemusena, millele juhib tähelepanu kontrollikoda, nihkub ebaseaduslikest/ebakorrektsetest tehingutest tulenevate kulude kandmine kõigile liikmesriigi maksumaksjatele, ja mitte vea teinud lõplikule abisaajale (kontrollikoja aastaaruande punkt 1.65); märgib, et kõnealustel parandusmeetmetel on abisaajatele ja juhtidele järelikult vaid piiratud ennetav ja hoiatav mõju;

47. rõhutab seega, et on väga oluline, et liikmesriikidel oleksid asjakohased süsteemid, et parandada lõpliku abisaaja tasandil vigade ennetamist ja tuvastamist, mis hoiab ära komisjoni poolsete lõplike parandusmeetmete kohaldamise;

48. märgib, et assigneeringute toimiva ja tõhusa kasutamise põhimõtte tulemus peab olema tõhus sissenõudmine; on seisukohal, et sissenõudmise parandamine aitab tagada ELi sanktsioonide tõhusust ning veelgi suurendada Euroopa institutsioonide usaldusväärsust;

49. märgib, et tõhus sissenõudmine võib toimuda üksnes liikmesriikide täitevasutuste kaudu; nõuab seetõttu, et liikmesriikidelt kulusid tagasi nõudes arvestatakse ka kõnealuste täitevasutustega;

50. on veendunud, et sissenõudmise määra võib parandada, avalikustades nende võlgnike isikud, kes kohtu otsuse kohaselt on kohustatud maksma ja ei saa enam apellatsioonikaebust esitada, kuid ei soovi maksta;

51. järeldab, et arvestades kontrollikoja tõsist kriitikat, peab komisjon omalt poolt võtma kõik kohased meetmed esiplaanil olevate vigade ja rikkumiste vältimiseks ning avaldab kahetsust, et komisjon pani ilmselt rohkem rõhku lõpliku finantskorrektsiooni mehhanismidele, millel, nagu märgib kontrollikoda, on tõsised nõrgad küljed ning mida "ei saa pidada mehhanismideks, mis tagaksid vigade ennetamise, õigeaegse määratlemise ja parandamise" (Euroopa Kontrollikoja aastaaruande punkt 1.64);

52. avaldab kahetsust seoses komisjoni kriitikaga kontrollikoja suhtes seoses komisjoni poolt 2005. aastal võetud finantskorrektsioonimeetmetega, mis ilmnes eelkõige 23. oktoobril 2006. aastal kontrollikoja aastaaruande Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile esitlemisel, kuna kodanike usaldus Euroopa institutsioonide haldussuutlikkuse vastu põhineb muuhulgas kontrollikoja kui organisatsioonivälise auditeerimisasutuse tagatud sõltumatusel;

53. kutsub komisjoni üles esitama nii Euroopa Parlamendile kui kontrollikojale mõiste "finantskorrektsioonimehhanismid" alla rühmitatud erinevate mõistete üksikasjalikud määratlused ja 2005. aastal tegelikult teostatud korrektsioonide summad;

54. palub komisjonil edaspidi esitada üksikasjalik aastaaruanne, milles on näidatud tegelikult teostatud finantskorrektsioonide summa;

Komisjoni sisekontrollisüsteem

Ühtse sisekontrolli raamistiku loomise tegevuskava

55. tervitab 17. jaanuaril 2006 vastu võetud komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile ja kontrollikojale pealkirjaga "Komisjoni tegevuskava ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks" (KOM(2006)0009 ja SEK(2006)0049), mis määratleb 16 konkreetset meedet ELi vahendite tõhusama sisekontrolli raamistiku loomiseks;

56. tervitab 19. juulil 2006 esitatud komisjoni esimest poolaasta tulemustabelit (SEK(2006)1001) tegevuskava meetmete rakendamisel saavutatud edu kohta, kooskõlas Euroopa Parlamendi poolt resolutsioonis 2004. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta väljendatud nõudmisega; ootab, et teise poolaasta tulemustabel jõuab Euroopa Parlamenti enne 1. jaanuari 2008;

57. kahetseb siiski asjaolu, et nimetatud aruande kohaselt ei ole osasid meetmeid isegi veel alustatud ja seetõttu on ettenähtud ajakavast juba teatud määral maha jäädud, eelkõige meetmete 7, 9 ja 10 osas [15];

Kuluefektiivsus - Tegevuskulude ja kontrollisüsteemi maksumuse vahelise tasakaalu analüüs - Vigade indeks ehk aktsepteeritav vigade oht

58. rõhutab, et 2005. aastat käsitlevas aruandes arvas kontrollikoda ühtse sisekontrolli raamistiku loomise kohta, et "üheks tähtsamaks komisjoni poolt heaks kiidetud eesmärgiks on kontrollide proportsionaalsus ja kuluefektiivsus" (punktid 2.9 ja 2.10);

59. tuletab ka meelde, et eespool mainitud 8. novembri 2005. aasta majandus- ja rahandusministrite nõukogu pidas esmatähtsaks ühtse sisekontrollisüsteemi rakendamist ja märkis, et kooskõlas kontrollikoja arvamusega nr 2/2004 usub nõukogu, et ta peaks saavutama üksmeele Euroopa Parlamendiga raamatupidamiskirjete alustehingutes olevate aktsepteeritavate ohtude osas, võttes arvesse kontrollide kulusid ja tulusid eri poliitikavaldkondade raames ja vastavate kulutuste summat; eeldab, et nõukogu tegutseb viivitamata oma otsuse kohaselt;

60. tuletab meelde eespool viidatud tegevuskava meedet 4, mis kooskõlas Euroopa Parlamendi soovitustega sisaldab ettepanekut "institutsioonidevahelise dialoogi algatamiseks ohtude teemal, mida raamatupidamiskirjete aluseks olevates tehingutes tuleb aktsepteerida";

61. tuletab meelde ka meedet 10, mille eesmärk on "kontrollikulude analüüsimine", et "saavutada sobiv tasakaal kontrolli kulude ja tulude vahel", ja mis märgib, et tulemused esitatakse 2007. aasta alguses; märgib samas, et selle meetme rakendamine on alles alanud;

62. rõhutab sellega seoses kontrollikoja arvamuse nr 2/2004 olulisust seoses ühtse auditi mudeliga, eelkõige vajadusega tagada kontrollide alase õigusloomega tegeleva, kontrolle rahastava ja kontrollidest kasu saava ametiasutuse tasandi ühtimine (punkt 24) seoses proportsionaalsusega kontrollide kulude ja kontrollidest tuleneva kasu vahel (punkt 25) ning seoses kontrollide läbipaistvusega (punkt 26);

63. avaldab koos kontrollikojaga kahetsust, et vastavalt kontrollikoja arvamusele nr 4/2006 ei ole määratud aktsepteeritava riskitaseme ning kontrollikulude ja kontrollidest saadava kasu tasakaalu vahelist suhet, ja et kuigi "aktsepteeritava riskitaseme" puhul on tegemist ühtse sisekontrolli raamistiku aluspõhimõttega, puudub viide selle kohta, kuidas seda saavutada;

64. leiab seega, et proportsionaalsuse ja kontrollisüsteemi kuluefektiivsuse põhimõtet järgides peab komisjon hindama ühelt poolt iga kindlaksmääratud poliitika jaoks kasutada olevate vahendite ja teiselt poolt kululiikide kaupa välja toodud kontrollisüsteemidele eraldatud vahendite ja seeläbi avastatud vigade tõttu kaotatud vahendite suhet;

65. kutsub komisjoni üles avaldama täielikult meetodid, mida ta kasutab vigade määra kindlaks tegemiseks, ning julgustab komisjoni jätkama institutsioonidevahelist dialoogi auditi meetodite kohta;

66. on seisukohal, et komisjoni jaoks on oluline omada usaldusväärset tegevuskava positiivse kinnitava avalduse saamiseks,

67. palub komisjonil läbi viia see võrdlev analüüs, mis on ainus alus "aktsepteeritava riskitaseme" määramiseks, ning edastada see majandus- ja rahandusministrite nõukogu taotluse kohaselt Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale;

68. usub, et tulude/kulude vahekord kontrollitegevuses kasutatud vahendite ja kontrolli tulemuste vahel peab olema peamine asjaolu, mida kontrollikoda peab kinnitava avalduse koostamisel arvestama;

Poliitiline vastutus ja komisjoni haldusvastutus

69. rõhutab, et komisjoni talituste iga-aastaste tegevusaruannete erinev teave on heakskiidu andmise menetlusele takistavaks asjaoluks; tunneb muret kontrollikoja väidete pärast, et mõned aasta tegevusaruanded ei anna endiselt kinnitavale avaldusele piisavat tõendusmaterjali (2005. aasta aruande punktid 2.15, 2.18 ja 2.19);

70. palub komisjonil jälgida, et aasta tegevusaruanded ja deklaratsioonid käsitleksid põhjalikumalt - võimalusel liikmesriikide tasandil - olemasolevate süsteemide hindamist, väljatoodud puudusi ja nende rahalist mõju;

71. palub veelkord komisjoni tagada, et komisjoni peasekretär koostaks kokkuvõtva aruande ettevalmistamisel kinnitava avalduse, mis sisaldab viiteid kõikide peadirektorite avaldustele, et tuua selgesõnaliselt välja nende abi komisjoni liikmetele selle aruande vastuvõtmisel;

Komisjoni liikmete osalemine

72. peab esmatähtsaks komisjoni siseaudiitori kinnitust tema aastaaruandes siseauditite kohta, mille kohaselt "volinike täielik kaasamine poliitiliste riskide hindamisse tähendaks riskide paremat üldjuhtimist ja seega parandaks planeerimist, vahendite eraldamist ja poliitika elluviimist" [16];

73. võtab teadmiseks kriitika, mille kohaselt volinikke ei ole täielikult kaasatud; palub komisjoni määratleda meetmed, mis on vajalikud siseaudiitori poolt nõutud volinike täieliku kaasamise tagamiseks ning samal ajal peadirektorite ja volinike vahelise suhte selgitamiseks, ja palub edastada Euroopa Parlamendile kogu vastav teave;

74. avaldab kahetsust volinike esitluste kvaliteedierinevuste pärast Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonis ning avaldab lootust, et see ei peegelda olulisust, mida üksikud volinikud omistavad usaldusväärsele finantsjuhtimisele nende pädevusvaldkonnas; rõhutab, et teatud eranditega peavad volinikud olema paremini ette valmistatud 2006. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse kuulamisteks;

Kutse-eetika

75. tervitab igati eespool viidatud komisjoni Euroopa läbipaistvuse algatust, mille raames lubab komisjon algatada "arutelu teiste Euroopa institutsioonidega Euroopa institutsioonide poliitiliselt vastutavatel ametikohtadel töötavate isikute kutse-eetika eeskirjade ja normide teemal"; nõuab viivitamata arutelu algatamist, et vajalikke meetmeid oleks võimalik kohaldada alates Euroopa Parlamendi uue koosseisu töö alustamisest 2009. aasta juunis ja komisjoni uue koosseisu töö alustamisest 2009. aasta novembris;

76. toetab mõtet sellisest arutelust ja palub komisjonil täita praegune tühimik ning lisada volinike käitumisjuhendisse vajalikud eetikanormid ja peamised juhtmõtted, mida volinikud peavad oma talituse töö korraldamisel, eelkõige kaastöötajate nimetamisel järgima, eriti oma kabineti raames;

77. kutsub komisjoni üles pöörama läbipaistvuse algatuse raames vajalikku tähelepanu ja pakkuma lahendusi asjaolule, et oluline arv endiseid ja praeguseid strateegilistel kõrgetel ametikohtadel olevaid töötajaid on komisjonist lahkunud, mõnel juhul palgata puhkusele, et ühineda lobitöötajate ja advokaadibüroodega, kes esindavad näiteks kas konkurentsi peadirektoraadi uurimise all olevaid või neile määratud trahvide kohta kaebuse esitanud kliente;

Läbipaistvus

78. tervitab komisjoni läbipaistvuse algatust ning loodab, et see juhib praktilise tegevuseni ja õigusloomega seotud algatusteni, mis omakorda väljendub ELi vahendite kasutamise ja haldamise läbipaistvuses; loodab, et liikmesriigid toetavad ja täiendavad seda olulist algatust, tagades omakorda täieliku läbipaistvuse ELi vahendite kasutamisel;

79. loodab, et Euroopa Parlamendi administratsioon koostöös eelarvekontrollikomisjoniga kaasatakse edasistesse aruteludesse konkreetsete õigusloomega seotud algatuste väljatöötamiseks;

80. nõuab tungivalt, et komisjon teeks kõik temast oleneva, et julgustada liikmesriike tegema avalikkusele kättesaadavaks teavet kõigi ühiselt hallatavate ELi vahenditega seotud projektide ja abisaajate kohta;

81. loodab, et luuakse lihtne ja läbipaistev süsteem asjaomasele teabele keskse ja kergesti ligipääsetava veebisaidi kaudu juurdepääsuks;

82. tervitab komisjoni algatust tagada ühenduse põllumajanduse toetuskavade alusel toetuste maksmise avalikustamine;

83. loodab, et komisjon annab liikmesriikidele esimesel võimalusel korralduse ühtlustada põllumajandustoetusi puudutav Internetis asuv teave, et seda oleks võimalik liikmesriikide vahel piiriüleselt võrrelda;

84. tervitab asjaolu, et komisjon on tunnustanud vajadust võimaldada juurdepääs komisjoni töös kasutatavaid mitmesuguseid ekspertrühmi puudutavale teabele;

85. nõuab tungivalt, et komisjon täiustaks suurema läbipaistvuse saavutamise menetlust, võimaldades lihtsat juurdepääsu teabele selle kohta, kes neisse rühmadesse kuuluvad ja millised on nende ülesanded;

86. kutsub komisjoni üles avaldama nendesse rühmadesse kuuluvate isikute nimed ja nende erinõunike nimed, kelle on ametisse võtnud konkreetsed volinikud ja/või peadirektoraadid ja/või kabinetid;

SEKTORIPÕHISED KÜSIMUSED

Tulud

87. tervitab asjaolu, et kontrollikoja auditi käigus ei ilmnenud käibemaksupõhistele ja rahvamajanduse kogutulu põhistele omavahenditele vastavate maksete osas olulisi eeskirjade eiramisi;

Käibemaks

88. avaldab kahetsust, et kontrollikoda tuvastas täitmata reservatsioonide arvu suurenemise liikmesriikide käibemaksudeklaratsioonide osas 2005. aastal ning tõhusate vahendite puudumise, mis võimaldaksid tagada, et liikmesriigid esitaksid asjakohast teavet selleks, et komisjon saaks teha otsuse reservatsioonide säilitamise osas (aastaaruande punktid 4.13-4.15);

89. palub komisjonil seda küsimust liikmesriikidega arutada omavahendite nõuandekomitee regulaarsete koosolekute raames ja teavitada pädevat parlamendikomisjoni võetud või võetavatest meetmetest, mille lõplik eesmärk on nende reservatsioonide tühistamine;

Rahvamajanduse kogutulu

90. avaldab kahetsust, et kontrollikoda märkis 2005. aastat käsitlevas aruandes, et komisjoni kontroll rahvamajanduse arvepidamise andmete üle jääb ebapiisavaks ning et komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide osana teostatavad kontrollid piirdusid dokumentaalsete kontrollidega (punkt 4.16);

91. märgib lisaks, et kontrollikoja hinnangul kohaldatakse alates 2005. aastast uusi eeskirju kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste jaotamise kohta, mis võeti vastu 2002. aastal ja mis toovad Eurostati hinnangul kaasa rahvamajanduse kogutulu märgatava kasvu; avaldab kahetsust, et komisjon ei ole nõukogule esitanud veel ühtegi ettepanekut nende omavahendite arvutamisega seotud muudatuste kohaldamiseks (punktid 4.20 ja 4.21);

92. taunib asjaolu, et komisjon ilmselt kasutab kaudselt mõõdetavate finantsvahendusteenuste puhul teistsugust lähenemisviisi kui ebaseadusliku majandustegevuse tulemuste rahvamajanduse kogutulu hulka arvestamisel (punkt 4.19), mis lisatakse omavahendite arvestusse sellest olenemata, et liikmesriigid meetodit veel ühtselt ei kohalda, ja mille puhul komisjon on seetõttu täheldanud reservatsioone, mis võimaldavad arvude parandamist tagantjärele;

93. eeldab, et jaotatud kaudselt mõõdetavad finantsvahendusteenused lisatakse automaatselt omavahendite otsusesse rahvamajanduse kogutulu andmete esitamiseks omavahendite jaoks, kuna oma ettepanekus võtta vastu nõukogu otsus Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (KOM(2006)0099) ei kehtestanud komisjon selles osas ühtegi piiravat reservatsiooni;

94. nõuab komisjonilt viivitamatult kontrollikoja poolt nimetatud puuduste kõrvaldamist;

Ühine põllumajanduspoliitika

95. tervitab igati asjaolu, et kontrollikoda tunnistab, et õigesti kohaldatuna on ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) tõhus süsteem vigade ja eeskirjade vastaselt tehtud kulude ohu vähendamiseks;

96. väljendab siiski muret kontrollikoja korduva kriitika pärast ühise põllumajanduspoliitika aruannete (tõendavate asutuste aruannete ja vastavusotsuste) kontrollimisel praegu kohaldatavate menetluste suhtes, mis ei ole kontrollikoja hinnangul loodud andma kinnitust lõplikele abisaajatele (põllumajandustootjate ja ettevõtjate) tehtavate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;

97. tunnistab veelkord liikmesriikide ja komisjoni koostöö suurt tähtsust kinnituse andmisel abisaajate tehtavate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta ja soovitab komisjonil tungivalt tõhustada maksete järelkontrolle ning võtta meetmeid õigusvastaste maksete tagasinõudmiseks;

98. avaldab kahetsust, et kontrollikoda tuvastab jätkuvalt probleeme, mis esinevad Kreekas ühtse haldusja kontrollisüsteemi (IACS) kohaldamisel, toetab täielikult konkreetsete eesmärkide ja tähtajaga tegevuskava, mida komisjon nõudis Kreeka ametiasutustelt vigade kõrvaldamiseks, ning toetab komisjoni samuti tema kavatsuses (nagu ta teatas pädevale parlamendikomisjonile) kohaldada rangelt olemasolevaid õigusakte maksete peatamise valdkonnas, kui Kreeka valitsus ei lahenda praeguseid probleeme kehtestatud tähtajaks;

99. võtab teadmiseks probleemid, mis avastati ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) kohaldamisel uutes liikmesriikides, mida kontrollikoda auditeeris ja kus süsteemid ei ole veel usaldusväärsed, ning nõuab, et komisjon ja nimetatud liikmesriigid teeksid kõik nendest sõltuva avastatud puuduste kõrvaldamiseks;

100. võtab samuti teadmiseks tõsised puudused, mis kontrollikoda tuvastas maaelu arenduse, eksporditoetuste ja eelkõige Hispaania, Kreeka ja Itaalia oliivõli sektori kontrollide käigus, ning soovib komisjonilt enne 2007. aasta lõppu kontrolli tugevdamist nimetatud sektorites ning Euroopa Parlamendi teavitamist enne 2006. eelarveaasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust kõnealuste kontrollide tulemustest; märgib, et hiljutise oliiviõli sektori reformi rakendamist mõjutavad valikud koos tootjaliikmesriikidele kättesaadava põllumajandusliku teabesüsteemi täieliku arengu ja toimimisega vähendavad mis tahes vigade ohtu seoses ühise turukorralduse raames makstud toetustega;

101. kiidab heaks komisjoni poolt vastu võetud finantskorrektsioonid oliivõli tootmise toetuste osas, et vähendada ühenduse eelarvele tehtavat kahju, ning toetab komisjoni poolt nõukogule esitatud ettepanekut selle süsteemi lihtsustamiseks;

Struktuurimeetmed, tööhõive ja sotsiaalküsimused

102. avaldab erilist rahulolu selle üle, et Euroopa läbipaistvuse algatuse raames ja vastavalt uutele struktuurifondide eeskirjadele aastateks 2007-2013 on liikmesriigid kohustatud esitama teavet ühenduse finantsabi saajate kohta ning et komisjon kohustub selle teabe avalikustama; kutsub komisjoni üles avaldama kogu selle teabe ning teabe kõigist muudest ühenduse poliitikavaldkondadest abisaajate kohta selliselt, et see oleks kergesti kättesaadav ka laiemale üldsusele ning et erinevatest liikmesriikidest pärit teavet saaks võrrelda;

103. märgib ja tervitab asjaolu, et eespool nimetatud struktuurifondide (2007-2013) uute eeskirjade kohaselt ei hüvita komisjon kulusid, ilma et oleks eelnevalt saanud kirjaliku avalduse sõltumatult asutuselt, mis tõendab, et riiklikud haldus- ja kontrollisüsteemid on ühenduse eeskirjadega vastavuses [17];

104. avaldab kahetsust, et kontrollikoda tuvastas jälle puudusi liikmesriikide kontrollisüsteemides ja palju vigu, mis kahjustavad liikmesriikide poolt esitatud lõplike kuludeklaratsioonide usaldusväärsust (aastaaruande punktid 6.26 ja 6.29); avaldab samuti kahetsust, et kontrollikoja hinnangul ei teosta komisjon tõhusat järelevalvet liikmesriikidele delegeeritud kontrolli üle ning nõuab komisjonilt viivitamata sellega tegelemist;

105. tuletab meelde, et usaldusväärse finantsjuhtimise ja kinnitava avalduse puhul ei ole oluline niivõrd vigade avastamine, vaid asjakohaste järelevalvesüsteemide olemasolu, mis võimaldaksid komisjonil kontrollida piisavalt ohte ühenduse eelarvele ja teha vajalikke finantskorrektsioone;

106. avaldab kahetsust, et mõnes üksikus liikmesriigis püsivad teadaolevad probleemid, mis on korduvate reservatsioonide põhjuseks, ning nõuab komisjonilt viivitamatult riiklike ametiasutuste võetavate meetmete jälgimist ja veendumist, et need meetmed on asjakohased, ning pädeva parlamendikomisjoni usaldusväärset teavitamist saavutatud edusammudest;

107. avaldab samuti kahetsust, et kontrollikoja hinnangul ei ole liikmesriigid pidanud kinni nõudest esitada süstemaatiliselt teavet, mida nad peavad komisjonile regulaarselt esitama nii ühenduse osaluse tühistamise kui sissenõutavate summade kohta (aastaaruande punkt 6.36);

108. nõuab, et komisjon teeks kõik temast sõltuva, et liikmesriigid täidaksid nõuetekohaselt ülalnimetatud teavitamise kohustust ning et komisjon ei teostaks ühtegi makset enne, kui liikmesriikide asutused on esitanud nõutud teabe;

109. on teadlik, et aastatel 2004-2006 võttis komisjon meetmeid, et peatada ajutiselt ERFi ja ESFi kaudu tehtud maksed teatud liikmesriikidele, kus vead põhjustasid korduvaid reservatsioone, ning toetab selliseid meetmeid;

110. nõuab komisjonilt kui ühenduse fondide usaldusväärse finantsjuhtimise eest lõplikult vastutajalt, et seoses käesoleva resolutsiooni lõikega 38 ja järgmiste lõigetega kohaldataks ühenduse eeskirju maksete peatamise kohta [18], kui liikmesriik ei esita soovitud tagatisi;

Sisepoliitika

111. avaldab kahetsust, et kontrollikoja hinnangul püsivad, vaatamata sellele, et komisjon juhib otseselt sisepoliitikaga seotud meetmeid, samad probleemid nagu eelnevatel aastatel (vead kulude hüvitamisel, kohaldatavate eeskirjade keerulisus ja tõhusa sanktsioonimehhanismi puudumine), ning kutsub komisjoni üles jätkama jõupingutusi kaasrahastamist sisaldavate programmide eeskirjade lihtsustamiseks ja selgitamiseks, eelkõige seoses dokumentatsiooni mahu ja ajakulu suhte kohasena hoidmisega (kontrollikoja 2005. eelarveaasta aruande punkt 7.29), selgitama maksimaalselt kohaldatavaid eeskirju, käsiraamatuid ja vorme, olles abisaajatega pidevas dialoogis, ning jälgima, et olemasolevat sanktsioonimehhanismi kohaldataks tõhusalt ja asjakohaselt iga kord, kui selleks tekib vajadus, esitades vajadusel muudatusettepanekuid selle tõhususe suurendamiseks, ning lisaks suurendama riigi ametiasutuste süsteemide auditite ulatust, parandama nende kvaliteeti ning tõhustama nende järelkontrolle parandatud teabe ja vastastikuse teabevahetuse kaudu (kontrollikoja 2005. eelarveaasta aruande punkt 7.29 ning Euroopa Parlamendi muudatusettepanek reformitud finantsmääruse rakenduseeskirjade [19] artiklile 35 a (uus)); kutsub komisjoni üles selgitama eelarvepädevale institutsioonile konkreetsete meetmete loendis, kuidas kavatseb komisjon saavutada käesoleval ametiajal otseste vahendite haldamise valdkonnas tingimusteta kinnitava avalduse saamise;

Transport ja turism

112. märgib, et lõplikult vastu võetud ja muudetud 2005. aasta eelarves lisati aasta jooksul kokku 917200000 eurot transpordipoliitika kulukohustuste assigneeringuteks ning 931800000 eurot oli kasutada maksete assigneeringuteks; lisaks märgib, et nendest summadest:

- oli üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) jaoks kulukohustuste assigneeringuteks kasutada 671400000 eurot ning maksete assigneeringuteks 747900000 eurot;

- 15900000 eurot oli kasutada transpordiohutuse valdkonnas kulukohustusteks ning makseteks 18100000 eurot;

- 30500000 eurot oli kasutada Marco Polo programmi kulukohustusteks ning makseteks 8200000 eurot;

- 69000000 eurot oli kasutada transpordiasutuste kulukohustusteks ning makseteks 62000000 eurot;

113. tervitab üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) projektide osas nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringute jätkuvat kõrgemääralist kasutamist, kus mõlemad ulatuvad peaaegu 100%ni, kuid avaldab kahetsust, et hoolimata sellest on projekti elluviimine jätkuvalt aeglane ja mitterahuldav, kuigi transpordi infrastruktuuride projektide lõpuleviimine võtab tavaliselt mitmeid aastaid;

114. väljendab muret seoses asjaoluga, et kõikide projektide puhul oli ELi osamaksete piir ebaselge, kuna finantsmäärus ei täpsusta, kas 10%st ELi rahastamispiiri kohaldatakse hetkekuludele või kogu projekti eeldatavatele kuludele; märgib, et see tingis kontrollikoja märkuse, mille kohaselt ulatusid ülekulud 146 miljoni euroni; tervitab asjaolu, et komisjon on nüüd võtnud selge seisukoha ning nõustub, et osamakse piirid tuleks arvutada protsendina projekti lõppkuludest;

115. tervitab asjaolu, et transpordi ja energeetika peadirektoraat auditeerib praegu 49% TEN-T projektide kogukuludest, kuid nõuab nende edusammude toetuseks kõikide projektide 20% auditeerimist;

116. väljendab muret seoses transpordialaste teadusuuringute lepingutes leitud veamääraga, mis ületab keskmist veamäära ning nõuab selles valdkonnas parandusmeetmeid; palub kontrollikojal see oma 2006. aasta aruandes uuesti läbi vaadata;

117. märgib murega, et maksete kasutamise määr transpordiohutuse valdkonnas oli 74% kasutada olevatest assigneeringutest; avaldab muret samuti seoses asjaoluga, et Marco Polo maksete assigneeringute kasutamise määr oli 53%; peab neid transpordi valges raamatus määratletud põhieesmärkide assigneeringute kasutusmäärasid ja eelkõige suurt tagasiminekut maksete assigneeringute kasutamises täiesti vastuvõetamatuks;

118. kutsub komisjoni üles edastama Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal üksikasjalikuma kirjelduse iga eelarverea kulude kohta, võrreldes seda selle eelarverea kohta tehtud märkustega;

Keskkond, rahvatervis ja toiduohutus

119. peab keskkonna, rahvatervise ja toiduohutusega seotud eelarverubriikide üldisi täitmise määrasid rahuldavaks;

120. kutsub komisjoni üles edendama taotlejate abistamist mitmeaastaste programmide kontekstis; tervitab pingutusi, mille eesmärk on täpsustada pakkumiskutseid ja anda rohkem abi taotlejatele, et vältida selliste projektitaotluste esitamist, mis on selgelt rahastamiskõlbmatud või ebakvaliteetsed; märgib, et rahuldava olukorra saavutamiseks on vaja teha täiendavat tööd; palub komisjonil uurida täitmise erinevaid etappe, et tuua täitmise tsükkel aastas varasemaks;

121. märgib, et nii keskkonna kui ka tervise ja toiduohutuse poliitikavaldkonna maksete määr oli alla 80%; tunnistab, et maksete assigneeringute vajaduste kavandamine on keeruline, kuna komisjon sõltub osaliselt arvete kiirest esitamisest abisaajate ja töövõtjate poolt; kutsub komisjoni siiski üles jätkama pingutusi, et paranda maksete assigneeringute täitmisele mõju avaldavaid menetlusi;

122. loodab, et uue finantsraamistiku raames esitatud mudel, st ühe poliitikavaldkonna kõikide meetmete ühendamine ühe programmi ja eelarverea alla, suurendab kasutada olevate assigneeringute tõhusat kasutamist;

Kultuur ja haridus

123. näeb uute mitmeaastaste programmide, nt "Aktiivsed noored", "Kodanike Euroopa" ja "Kultuur 2007" alusel taotluse esitaja suhtes kehtivate nõuete edasises lihtsustamises vajalikku sammu kodanike suhtes sõbralikuma liidu loomisel ja ootab, et komisjon kaalub muudetud finantsmääruse raames selliseid võimalusi edasi;

124. on seisukohal, et kooskõlas finantsmäärusega peaks komisjon kaaluma võimalust standardida lepingute sõlmimise menetlused kindlasummaliste vahendite kasutamisel ning komisjoni otsuste kaudu programmide rahastamine;

125. julgustab komisjoni tegema edasisi jõupingutusi, et jälgida programmi juhtimisega seotud kõigi 99 riikliku asutuse tööd, mille puhul on mitmel juhul tulnud välja kohaldatud auditeerimismenetluse tõsised puudujäägid;

126. ootab, et hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuri täitevasutuse töö parandab rakendusmenetlusi; rõhutab, et eelkõige selle tegevusvaldkonnas asuvad organisatsioonid sõltuvad projektide toetamise osas usaldusväärsest ja õigeaegsest teabest; märgib sellega seoses, et taotluse esitajad on sageli väga väikesed organisatsioonid või füüsilised isikud, kellel puuduvad vahendid või asjatundlikkus professionaalse auditi läbiviimiseks;

127. märgib, et projektide kohapealse auditeerimise kulud on äärmiselt kõrged; usub siiski, eeldusel, et eesmärk on võimalikult palju vähendada vigade tekke riski, et kontrollide teostamise kulud tuleb viia vastavusse nende tõhususega, et tagada optimaalne vahekord ühenduse poliitikavaldkondade rakendamisse investeeritud vahendite ja kontrollide teostamiseks eraldatud vahendite vahel;

128. soovib tagada, et teabevahetuse valdkonnas põhineks toetus liikmesriikide ja komisjoni koostöös loodud teavituskampaaniatele täiendavuse põhimõttele ning palub komisjoni nõuda liikmesriikidelt selle tõendamist, et rahalise toetusega ei asendata lihtsalt liikmesriikide rahalist toetust ELi informatsioonipoliitikaga seotud riiklikeks meetmeteks;

129. kutsub komisjoni üles tagama, et abi eraldamisel ei rikuks siseriiklikud asutused üldkriteeriume, nagu juhtus Poolas noori homoseksuaale hõlmava projekti puhul, et nõuetekohaselt tuleb arvesse võtta EÜ asutamislepingu artiklit 13 ning et kui programmi kriteeriume on rikutud, tuleks kaaluda ELi rahaliste vahendite sissenõudmist;

Naiste õigused ja sooline võrdõiguslikkus

130. juhib tähelepanu, et EÜ asutamislepingu artikli 3 lõike 2 alusel on meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamine Euroopa Liidu aluspõhimõte ning eesmärk, mille poole püüeldakse kogu ühenduse poliitikas ja tegevuses; kordab oma nõudmist, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist võetaks eelarve kavandamisel arvesse esmatähtsa eesmärgina vastavalt soolisest võrdõiguslikkusest lähtuva eelarve koostamise põhimõttele, ning palub komisjonil esitada hindamiseks andmeid;

131. kordab oma nõudmist soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise meetmeid puudutava teabe ning soospetsiifiliste andmete esitamise kohta eelarve täitmise aruannetes; avaldab kahetsust, et komisjon ei ole seda teavet esitanud;

132. märgib murega programmi "Daphne" maksete täitmise madalat määra (58%); olles teadlik komisjoni väidetest projektide kvaliteedinõuete säilitamise kohta, märgib, et paljudele kõrgetasemelistele projektidele keelduti andmast rahalist toetust, ning seetõttu tervitab "Daphne" programmi kolmandale etapile eraldatud vahendite suurendamist, kuid on mures samale tasemele jäänud haldussuutlikkuse pärast; nõuab seetõttu uurimist, et selgitada üksikasjalikumalt, millest selline maksete täitmise madal määr võib olla tingitud;

133. juhib tähelepanu andmete puudumisele soolise võrdõiguslikkuse edendamist puudutava tegevuse kohta, mis on saanud toetust struktuurifondidest, ning palub komisjonil seda olukorda parandada;

134. on seisukohal, et suuremat tähelepanu tuleks pöörata naiste osaluse edendamisele teadmisteühiskonnas ning seega naiste kvaliteetsele koolitusele ja tööhõivele info- ja sidetehnoloogia valdkonnas;

135. tervitab komisjoni märkimisväärsest edu iga-aastaste eesmärkide saavutmises naiste töölevõtmisel ja määramisel juhtivatele ning muudele A*/AD kategooria ametikohtadele komisjoni administratsioonis; nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks jõupingutusi kõnealuses valdkonnas;

Kodanikuvabadused, justiits- ja siseasjad

136. tervitab asjaolu, et eelarve kulukohustuste täitmisel vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala osas on tehtud mõningaid edusamme; taunib maksete üha madalamat täitmise taset (kontrollikoja andmetel 79,8% võrreldes 83,8%ga 2004. aastal); märgib, et see on komisjoni jaoks üks madalamaid täitmise tasemeid; kutsub õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraati üles parandama tulevikus eelarve täitmist;

Teadusuuringud ja arendustegevus

137. avaldab kahetsust, et kontrollikoja hinnangul ei ole komisjon ikka veel suutnud juurutada usaldusväärset süsteemi teadustegevuse valdkonnas personalikulude kirjendamiseks; on seisukohal, et "on oluline, et toetuslepingud sisaldaksid selget nõuet põhjendada meetmega seotud töötajate tööaega" (aastaaruande punkt 7.7) [20];

138. märgib murega, et vaatamata suurtele kuludele ei ole kontrollitõendite süsteem 2005. aastal toonud veel kaasa oodatud tagatisi, kuna kontrollikoda tuvastas vigu deklaratsioonides personalikulude ja vastavate üldkulude kohta, mille kohta väljastati "puhtad" kontrollitõendid; märgib siiski, et kontrollitõendite kvaliteet on paranenud pärast nende tõendite kohta käivate nõuete avaldamist; kutsub komisjoni veelgi arendama kontrollitõenditele sobivaid kriteeriume, et suurendada nende kasulikkust;

139. julgustab komisjoni kiirendama eespool nimetatud tegevuskavas sätestatud meetmete rakendamist ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks, eriti meetme 7 (parimate tavade edendamine auditite tasuvuse suurendamiseks projekti tasandil) rakendamist;

140. nõuab komisjonilt seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjade nõude täitmist, et juurutada muuhulgas kindlasummalise makse menetlus, ning asjaomase parlamendikomisjoni teavitamist vahekokkuvõtte raames;

141. avaldab kahetsust, et kontrollikoja hinnangul esineb jätkuvalt ebamäärasust lepingutingimuste liiga üldise iseloomu ja ebapiisava selguse tõttu, eriti abikõlblikkuse kriteeriumide ja tõendamise eest vastutavate audiitorite sõltumatuse osas, ning märgib, et komisjon on võtnud kohustuse [21] lihtsustada ühenduse raamistikku ja kohandada kontrollitõendite kasutamist;

142. märgib samuti, et komisjoni siseauditi teenistuse hinnangul on olemas oht, et alusetult makstud summasid ei saa tuvastada eelarve kulukohustuste eraldamise protsessis tõhusa kontrollisüsteemi puudumise tõttu ning palub seetõttu komisjonil võtta asjakohased järelevalvemeetmed;

Välistegevus

143. märgib, et kontrollikoda ei ole tuvastanud ühtegi viga delegatsioonide maksete valimi osas teostatud kontrollil, kuid tuvastas vigu nii pakkumismenetluste kui ka rakendusorganisatsioonide sooritatud tehingute valimi kontrollil;

144. on seisukohal, et prioriteediks tuleb seada arengumaid mõjutavate ühenduse poliitikate ühtsuse tagamine, mistõttu tuleb selgitada tööjaotust erinevate välistegevust juhtivate peadirektoraatide vahel;

145. märgib murega, et kontrollikoja hinnangul ei võetud EuropeAidi teostatud riskianalüüsides arvesse riske, mis seonduvad eri tüüpi rakendusorganisatsioonidega (valitsusvälised organisatsioonid, rahvusvahelised organisatsioonid, valitsusasutused jne) või kasutatavate rahastamismeetoditega (toetused, eelarvetoetused, sihtfondid jne); kutsub komisjoni üles tagama eristavama aruandluse kaudu suurema selguse seoses konkreetsete abivahendite tulemuslikkusega; teeb ettepaneku arengumaadele abi osutamisel proovida etapiviisilise süsteemi kehtestamist, mille esimesel etapil täidetakse üksikprojektide toetamisel ka eelarvetoetuse andmise peamised eeltingimused ehk luuakse demokraatlik eelarvekontroll ja sõltumatud auditiasutused;

146. avaldab erilist kahetsust selle üle, et kuna EuropeAidi kontrollid ei hõlma piisavalt rakendusorganisatsioonide tehinguid, on nende panus raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kinnitamisse piiratud (aastaaruande punkt 8.12);

147. palub EuropeAidil luua rakendusorganisatsioonidele kohaldatav kontrolliprogramm ja suunata kõik oma jõupingutused erinevate EuropeAid'iga koostööd tegevate valitsusväliste organisatsioonide üle järelkontrollide teostamisele;

148. väljendab muret selle üle, et TACIS programmi kulude kasutamise tõhususe osas ei suutnud komisjon kontrollikoja hinnangul 2005. aasta lõpus määratleda, millisel määral aitas programm kaasa tuumaelektrijaamade ohutuse parandamisele (aastaaruande punkt 8.36); peab sellist kriitikat väga tõsiseks, kuna sellega tuuakse esile ühenduse meetme põhilise ja esmase aspekti - tõhususega - seotud tagatiste puudumine;

149. märgib kontrollikoja kriitikat välissuhete peadirektoraadi ühtse teabesüsteemi (CRIS) piiratud kasutusvõimaluste suhtes, kuna sealne finantsteave on ebapiisav või täiesti puudulik üksikasjalikuma riskianalüüsi koostamiseks (aastaaruande punkt 8.6); kutsub komisjoni üles parandama viivitamatult CRIS-süsteemi puudused ja kasutama süsteemi kõiki võimalusi kontrollisüsteemidele vajaliku teabe saamiseks;

150. märgib komisjonilt saadud teavet (vastus kirjalikult vastatavale küsimusele E-4481/06), et seoses Lesotho mägismaa veeprojekti puudutava pettuse ja korruptsiooni juhtumiga määras Lesotho kõrgema astme kohus trahvi kolmele ettevõtjale, kes said ELi toetust: Schneider Electric SA (Prantsusmaa), Impregilo Spa (Itaalia) ja Lahmeyer International GmbH (Saksamaa);

151. kritiseerib asjaolu, et Lesotho mägismaa veeprojekti puhul ei võtnud komisjon ilmselt vastu ühtegi otsust, mis oleks kooskõlas finantsmääruse artikli 93 lõike 1 punktiga e (lepingute sõlmimisest kõrvale jätmine); eeldab, et komisjon võtab asjakohased otsused vastu ja avalikustab need hiljemalt 2007. aasta juuniks ning esitab Euroopa Parlamendile ning samuti kaasatud Euroopa Investeerimispangale hiljemalt 2007. aasta septembriks juhtumi kohta põhjaliku aruande, mis ühtlasi selgitaks, milliseid samme astutakse raha sissenõudmiseks;

Areng

152. tervitab asjaolu, et esmasele tervishoiule ja põhiharidusele eraldatud ELi rahalisi vahendeid suurendati 4,98%-lt 6,83%-le; kahetseb siiski, et see osa ei ulatu veel kaugeltki 2005. aasta eelarves sätestatud 20% määrani; taunib asjaolu, et komisjon kasutab esmase tervishoiu ja põhihariduse valdkondades investeeringute vähesuse ettekäändena abiandjate vahelise tegevuse parema koordineerimise ja tööjaotuse õiguspärast ja hädavajalikku eesmärki, ning kutsub komisjoni üles võtma kiiresti meetmeid 20% määra saavutamiseks ja teavitama Euroopa Parlamenti vähemalt kaks korda aastas kirjalikult nende meetmete võtmise hetkeseisust ja arvestuses kajastatud teguritest;

153. avaldab kahetsust, et komisjon pole seni välja töötanud laiaulatuslikku strateegiat uutes riikide strateegiadokumentides koos abisaajariikidega tervise ja hariduse valdkonna olulisuse rõhutamiseks;

154. avaldab lisaks kahetsust, et hoolimata komisjoni vastupidistest kinnitustest puudub koostamisel olevates riikide strateegiadokumentides üldjuhul selge aastatuhande arengueesmärkide (AAE) käsitlus, rääkimata iga AAE saavutamise erieesmärkidest ja ajakavadest, ning neis ei käsitleta piisavalt ühenduse panust nende eesmärkide saavutamisse;

155. tervitab komisjoni avaldusi teatud eelarverubriikide mittetäieliku täitmise kohta, pidades eriti silmas neid rubriike, kus nähakse ette ühenduse osalus arengumaid puudutavates programmides, mida juhivad valitsusvälised organisatsioonid (artikkel 21 02 03), keskkonnaabi arengumaadele (artikkel 21 02 05), abi vaesusega kaasnevate haiguste raviks arengumaades (punkt 21 02 07 02), abi elanikkonna ja soojätkamisega seotud tervishoiu jaoks (punkt 21 02 07 03) ja vahendid detsentraliseeritud koostööks (artikkel 21 02 13); nõuab siiski suuremaid jõupingutusi eelarve täielikuks täitmiseks;

156. kutsub komisjoni üles jälgima hoolikamalt kvalifitseeritud tööjõu liikumist arengumaadest ELi riikidesse ning tegema ettepanekud asjakohaste meetmete võtmiseks, et lihtsustada arengumaadest pärit kvalifitseeritud isikute jäämist oma kodumaale või nende tagasipöördumist sinna, et tagada abiandjate meetmete, näiteks tervise ja hariduse valdkonnas, pikaajalisus ja tõhusus arengumaades vaesusega võitlemisel;

157. tunneb heameelt asjaolu üle, et kontrollikoda täheldas komisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemide paranemist; avaldab siiski kahetsust, et paranenud ei ole seevastu rakendusasutuste järelevalve, kontroll ja audit; peab vastuvõetamatuks, et seetõttu Euroopa maksumaksja ja arengumaal asuva lõppabisaaja vahelise keti keskses osas ikka veel nii palju olulisi vigu esineb; kutsub komisjoni üles eeskätt tagama vajalike avalike hankemenetluste läbiviimise, vältides kahekordset kirjendamist;

158. kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, et võimaldada kontrollikojal teostada tõhusaid kontrolle ELi nende rahaliste vahendite üle, mis on reserveeritud rahvusvaheliste organisatsioonide ja eriti ÜRO asutuste poolt rakendatavate meetmete jaoks;

159. ootab, et komisjon paluks oma abisaajariikidesse lähetatud delegatsioonidel kirjeldada oma aruannetes üksikasjalikult ELi rahaliste vahendite kasutamise konkreetseid tulemusi, nii et komisjon saaks ELi arengukoostöö tulemusi mõõta ja avaldada;

160. kutsub komisjoni üles kontrollima korrapäraselt oma delegatsioonide tegevusassigneeringute kasutamist ning nende tegevusvaldkondade kooskõla Euroopa Liidu prioriteetidega;

161. tervitab komisjoni jõupingutusi keskkonnavaldkonna arengukoostöösse lisamise strateegia rakendamisel ning kutsub komisjoni üles edendama jätkuvalt arengupoliitika raames keskkonnamõõdet keskkonnasõbraliku energiavarustuse toetamise kaudu;

162. tervitab komisjoni poolset tsunami katastroofiga seotud humanitaarabi positiivset täielikku kasutamist; kahetseb siiski asjaolu, et hädaabimeetmed ei olnud piisavalt koordineeritud; kutsub komisjoni üles määratlema selgemalt arengu ja humanitaarabi ning keskkonna peadirektoraadi rolle (ühenduse menetlused katastroofide tagajärgede likvideerimise juhtimisel) ning töötama välja lähenemisviisid, mis tagavad erinevate abiandjate koordineerimisega asjaomaste piirkondade toetamise, ning tervitab komisjoni soovi teavitada kirjalikult ja korrapäraselt Euroopa Parlamenti saavutatud edusammudest;

163. märgib uuesti, et Euroopa Arengufondi ELi eelarvesse integreerimine aitaks tugevdada Euroopa arengukoostöö üldist sidusust, peaks tagama parema läbipaistvuse ja tõhususe ning võimaldama demokraatliku kontrolli teostamist;

Euroopa - Vahemere piirkonna partnerlus

164. on rahul kontrollikoja hinnanguga, et komisjon on oluliselt parandanud MEDA programmi haldamist; nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks oma tegevuse tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamist ja tagaks sujuva ülemineku uutele rahastamisvahenditele; nõuab kindlalt, et komisjon teavitaks pidevalt Euroopa Parlamenti strateegiadokumentides ja uute vahendite kohastes näidisprogrammide sätestatud eesmärkide praktikasse rakendamisest;

165. palub komisjonil esitada põhjalikum hindamissüsteem kogu välisabi kulude kohta, kus seos kulude ja poliitiliste tulemuste vahel või tulemuste puudumise vahel on läbipaistvam, et võimaldada Euroopa Parlamendil eelarvepädeva institutsioonina kasutada tõhusalt oma õigusi ja täita kohustusi;

Idanaabrid

166. väljendab heameelt komisjoni jõupingutuste üle parandada veelgi TACISe projektide haldamist Venemaal ja teistes abi saavates riikides; tunnistab, et komisjon on tegelenud mitmete kontrollikoja eriaruandes nr 2/2006 esiletõstetud puudustega;

167. ootab huviga TACISe programmi raames, mille komisjon algatas 2006. aastal, erinevate tuumaelektrijaamade turvalisuse parandamiseks tehtud osamakse kasutamise hindamist;

168. kordab oma nõudmist komisjonile teha koos ÜRO asutustega selgeks kontrollikoja juurdepääsuõigus nimetatud asutuste poolt juhitavatele projektidele;

169. palub komisjonil nõuda kindlalt Euroopa Liidu poolt rahvusvahelistele organisatsioonidele, nagu ÜRO asutused ja Maailmapank, antavate rahaliste vahendite jälgitavust ja läbipaistvust nimetatud rahaliste vahendite haldamise osas ning palub edastada kõnealuse teabe Euroopa Parlamendile;

170. on seisukohal, et Euroopa Liidu maine võiks olla parem; kutsub komisjoni ja nõukogu üles jätkama arutelu omavahelise teabevahetusmeetodi üle, et tagada Euroopa Liidu välispoliitika suurem läbipaistvus ja nähtavus;

Ühinemiseelne strateegia

171. märgib, et kontrollikoja hinnangul esines tema auditeeritud SAPARDi programmi tehingutes olulisi vigu, ning et kuigi komisjoni tasandil toimus järelevalve- ja kontrollisüsteemides edasiminek, siis siseriiklikul tasandil tuvastati olulisi puudusi (punktid 9.10 ja 9.19);

172. soovitab seepärast komisjonil parandada siseriiklike süsteemide järelevalvet ja pöörata üldiselt erilist tähelepanu programmide lõplikele kuludeklaratsioonidele ning jälgida eelkõige SAPARDi programmi raames makseasutusi;

173. tunneb muret PHARE ja ISPA projektide akrediteerimisprotsessi EDIS venimise pärast Bulgaarias, mille tõttu viiakse nimetatud protsess enne laienemist vaid osaliselt lõpule; märgib Bulgaaria pikemat ettevalmistusfaasi, mille osas on saavutatud edusamme, kuid tuleb veel parandada järelevalve- ja kontrollisüsteeme ning haldussuutlikkust, mis on vajalik projektide õigeaegseks ja tõhusaks rakendamiseks; nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks koostööd Bulgaaria ja Rumeenia ametivõimudega, et aidata neil EDISe nõuetega paremini kohaneda;

174. väljendab heameelt kontrollikoja hinnangu üle, mille kohaselt ei ole CARDS projektide jaoks Horvaatias kasutusele võetud detsentraliseeritud haldusega kaasnenud probleeme; kutsub komisjoni üles jätkama tööd riikide rakendusasutustega, et tõhustada nende haldussuutlikkust;

175. tunnistades koostöö tähtsust rahvusvaheliste finantsasutustega, nõuab kindlalt, et komisjon otsustaks ühisprojektides osalemise kasuks ainult juhul, kui need asutused tagavad rahaliste vahendite tõhusa kasutamise; nõuab kindlalt, et ELi abi peab andma selge lisaväärtuse, ja nõuab, et komisjon jälgiks hoolikalt ühisprojektide täitmist;

176. julgustab komisjoni jätkama tööd finants- ja haldusraamistiku lepingus sisalduva verifitseerimisklausli eduka rakendamise osas ning suuniste osas seoses kokkulepitud üksikasjade määraga projektide rakendamist käsitlevates ÜRO agentuuride aruannetes, kaitstes nii ELi finantshuve ja kontrollikoja õigusi;

Halduskulud

177. avaldab rahulolu selle üle, et kontrollikoja auditid ei tuvastanud ühtegi olulist viga halduskulude seaduslikkuses;

178. kutsub komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti enne 2007. aasta lõppu, millised olid uute liikmesriikide edusammud, eelkõige Rumeenia ja Bulgaaria puhul, korruptsioonivastast võitlust käsitlevate õigusaktide kasutuselevõtu osas; avaldab kahetsust, et Rumeenia valitsuse justiitsministri pakutud korruptsioonivastast võitlust käsitlevad õigusaktid lükati Rumeenia parlamendi poolt tagasi; kiidab täielikult heaks valitsuse jõupingutused kõnealuste õigusaktide heakskiitmiseks ja kehtestamiseks;

179. väljendab siiski muret seoses invaliidsuspensionide kasvavate kuludega ning peab vastuvõetamatuks vaimsetel iseärasustel põhinevate kohustuslike invaliidsuspensionide kasutamist komisjoni personaliga konfliktsete suhete lahendamiseks;

Asutused

180. on seisukohal, et asutuste üha suurem arv ei vasta alati liidu ja kodanike tegelikele vajadustele; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama kulude-tulude analüüsi enne uue asutuse loomist ning kutsub kontrollikoda üles esitama oma arvamust kulude-tulude analüüsi kohta enne, kui Euroopa Parlament teeb oma otsuse;

181. palub komisjonil esitada iga viie aasta järel uuringu iga olemasoleva asutuse lisaväärtuse kohta; palub kõikidel asjaomastel institutsioonidel mõne asutuse lisaväärtusele negatiivse hinnangu andmise korral võtta vajalikke meetmeid selle asutuse volituste ümbersõnastamise või asutuse sulgemise teel;

182. avaldab kahetsust seoses asjaoluga, mida rõhutab kontrollikoda oma aastaaruandes, et jätkuvalt leiti sellel aastal asutustes puudusi personali värbamise ja lepingute sõlmimise osas ning et asutused ei olnud tegevuspõhist juhtimisviisi kasutusele võtnud;

183. märgib, et siseauditi teenistus kehtestas oma 2005. aasta tegevusaruandes reservatsiooni seoses asjaoluga, et tal ei ole piisavalt personali, et täita finantsmääruses sätestatud asutuste iga-aastase auditeerimise kohustust; kutsub siseaudiitorit üles selgitama eelarvepädevatele institutsioonidele esimesel võimalusel, millist täiendavat personali on selleks vaja;

184. on seisukohal, et arvestades reguleerivate asutuste suurenevat hulka, muutub aina olulisemaks Euroopa Ühenduse erinevate institutsiooniliste osapoolte vastutuse selgitamine seoses nende ametitega ning selles osas selgete eeskirjade koostamine, sealhulgas järelevalvekohustuste jaotamiseks;

185. avaldab kahetsust, et komisjon ei teinud edusamme läbirääkimistes, mis puudutasid 2005. aasta veebruaris vastu võetud institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõud Euroopa Liidu reguleerivate asutuste ühtse raamistiku loomise kohta (KOM(2005)0059);

186. märgib, et siseauditi teenistuse abiga alustasid asutused oma sisekontrolliteenistuste loomist ning et edaspidi teeb siseauditi teenistus nende teenistuste korrapäraseid ülevaatusi; on lisaks seisukohal, et siseauditi teenistus peab teostama nende ametite sisekontrollisüsteemide korrektse toimimise üle järelevalvet ja teavitama Euroopa Parlamenti teostatud kontrollidest ja saavutatud edusammudest;

187. kutsub komisjoni üles kaaluma kõigi asutuste kohta iga-aastase auditi korraldamist, et uurida asutuste toimimist, eelkõige personalijuhtimist, eelarvet ja neile antud ülesannete täitmist või täitmata jätmist;

188. märgib, et mitmed asutused on loonud ühise abiteenistuse (CSS) finantsjuhtimise teabesüsteemide kohandamiseks, et need ühilduksid komisjonis kasutatavate süsteemidega; märgib, et CSSi vahendeid hallati väljaspool asutuste eelarvesüsteeme (2005. aasta aruande punkt 10.27); on koos kontrollikojaga veendunud, et see koostöö ei tohiks eirata eelarve ühtsuse ja läbipaistvuse põhimõtteid ning et neid CSSile eraldatavaid vahendeid tuleks käsitada sihtotstarbelise tuluna, mis on kirjendatud asutuste eelarvesüsteemidesse;

189. kutsub kontrollikoda üles lisama oma aastaaruandesse täiendav asutusi käsitlev peatükk, et saada selgem ülevaade asutuste poolt ELi vahendite kasutamise kohta;

Euroopa Koolid

190. märgib kontrollikoja heakskiitvat aruannet Euroopa Koolide raamatupidamise aastaaruannete kohta; märgib siiski, et kontrollikoja hinnangul ei pea koolide sisekontrollisüsteem kinni eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesannete eraldatuse põhimõttest ning et eelarvevahendite käsutaja ülesandeid teostavad volituste alusel kaks üksuse juhatajat kõikides eelarverubriikides ja ilma rahalise piiranguta; loodab, et 1. jaanuaril 2007 jõustunud uus Euroopa Koolide finantsmäärus kõrvaldab kontrollikoja poolt nimetatud puudused; loodab, et tulevikus kannab komisjon rohkem vastutust jätkusuutliku koolipoliitika eest, mis on vastavuses tema rahaliste vahendite osakaaluga Euroopa koolidele ning mitte tema formaalse hääleõigusega kõrgemates otsuseid tegevates organites, ning töötab välja pikaajalise ja sidusrühmadele usaldusväärse poliitika, mis tagab planeerimiskindluse; nõuab, et keskpikas perspektiivis viidaks hääleõigus vastavusse rahastamise osakaaluga;

Ühenduse hoonetega seotud küsimused

191. märgib Brüsseli infrastruktuuri ja logistikatalituse peadirektori kaebusi seoses oma iga-aastases tegevusaruandes välja toodud struktuurilise eelarvepuudujäägiga, mille tekitasid Berlaymont'i hoone hoolduskulud pärast selle uuendamist [22], ning samuti tema viiteid mitmetele raamatupidamis- ja haldusprobleemidele; on seisukohal, et nimetatud struktuurilise eelarvepuudujäägi probleemid tuleks viivitamata lahendada, ning kutsub komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid ja teavitama sellest Euroopa Parlamenti;

192. pöördub tagasi ka Berlaymont'i hoonega seotud muude küsimuste juurde, niipea kui on kättesaadav kontrollikoja eriaruanne kinnisvarapoliitika kohta, mille kohta on avaldatud teade;

193. märgib komisjoni 21. veebruari 2007. aasta aruandeid lifti- ja eskalaatorikartelli kohta, mille liikmetele määrati rohkem kui 990 miljoni euro suurune trahv; ootab komisjoni aruannet 2007. aasta septembriks, mis näitaks, mil määral on ka ühenduse institutsioonid langenud selle kartelli ohvriks seoses nende erinevate ehitusprojektidega ning milliseid samme on astutud kahju hüvitamise nõuete esitamiseks;

KONTROLLIKOJA ERIARUANDEID PUUDUTAVAD JÄRELDUSED

Eriaruanne nr 6/2005 üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) kohta

194. juhib tähelepanu asjaolule, et uus finantsperspektiiv 2007-2013 mõjutab märkimisväärselt üleeuroopalist transpordivõrku, kuna kokkulepitud summa on ligikaudu 40% väiksem kui esialgne komisjoni ettepanek; leiab, et sellest tulenevalt on projektide valik ja tähtsuse järjekorda seadmine veelgi olulisemad;

195. on seisukohal, et praeguses finantskontekstis tuleks eelistada prioriteetsete projektide piiriüleseid lõike, mis hõlmavad mitut liikmesriiki;

196. kutsub liikmesriike üles toetama Euroopa lisandväärtust rõhutavat lähenemist ja mitte võitlema "õiglase osa" põhimõtte nimel;

197. on seisukohal, et komisjon peab veelgi parandama koostööd liikmesriikidega prioriteetsete projektide valikul riiklikul ja ELi tasandil;

198. väljendab sellega seoses tõsist muret TEN-T prioriteetsete projektide aeglase täitmise pärast ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid parandaksid ELi transpordi infrastruktuuride rahastamise koordineerimist ühe- ja mitmeaastaste programmide raames;

199. kutsub komisjoni üles jätkama oma jõupingutusi, et luua selged õiguslikud raamistikud ja menetlused ning tagada projektide ja programmide üle range kontroll ja nende põhjalik hindamine ning kutsub komisjoni üles koostama projektide läbipaistvat tähtsuse järjekorda seadmist võimaldavate selgete kriteeriumide ammendavat nimekirja;

200. palub komisjonil selgitada Euroopa koordinaatorite nimetamise korda, kui kehtestatakse nende aruannete sisu hõlmav regulatiivne raamistik;

201. nõuab tungivalt, et komisjon jaotaks institutsioonilised ülesanded selgelt ja läbipaistvalt ning määratleks tegevuse koordineerimise raamistiku regionaalpoliitika peadirektoraadi ning transpordi ja energeetika peadirektoraadi vahel, et vältida täiesti identsete projektide topeltrahastamist;

202. võtab teadmiseks, et kontrollikoda pidas esimest tasuvusanalüüsi rakendusameti loomise kohta pealiskaudseks; palub, et kontrollikoda hindaks 2005. aasta juulis lõpetatud teist analüüsi pädeva parlamendikomisjoni omaalgatusliku raporti esitamise ajaks;

203. juhib tähelepanu sellele, et nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 58/2003 (millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded) [23] artikli 3 lõike 1 kohaselt tuleb enne rakendusameti asutamise taotluse esitamist koostada kulude ja tulude analüüs, võttes arvesse suurt hulka tegureid; väljendab kahetsust, et komisjon ei suutnud esitada Euroopa Kontrollikojale kohe alguses rahuldavat rakendusameti loomise kulude ja tulude analüüsi; jääb koos Euroopa Kontrollikojaga kahtlevale seisukohale TEN-T võrgustikele ühenduse poolt antava rahalise toetuse haldamise hajutamise kulude ja tulude analüüsi parandatud versiooni kvaliteedi suhtes; palub, et edaspidi taotleks komisjon Euroopa Kontrollikojalt kulude ja tulude analüüsile positiivset hinnangut juba enne, kui ta esitab rakendusameti loomise taotluse eelarvepädevatele institutsioonidele;

204. on seisukohal, et komisjon peaks kaaluma ettepaneku tegemise võimalust ühenduse panuse suurendamiseks TEN-T eelarvereast piiriüleste projektide jaoks; tervitab seoses sellega koostöölepingut Euroopa Investeerimispangaga;

Eriaruanne nr 1/2006 Euroopa Sotsiaalfondi osaluse kohta kooli poolelijätmise vähendamisel

205. omistab suurt tähtsust ELi eelarve tõhusale ja vastutustundlikule kasutamisele ning põhimõttele, mille kohaselt neid algatusi, mis ei ole piisavalt kontrollitavad, ei tuleks rahastada avalikest vahenditest, ning avaldab seega kahetsust, et kooli poolelijätmise vähendamise ja ELi rahastamise vahel ei märgitud ühtegi ilmset seost;

206. tunnistab, et komisjon omab sobivat järelevalve- ja kontrollisüsteemi usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetest kinnipidamise kontrollimiseks, kuid rõhutab, et seda tuleb parandada vastavalt komisjoni enda esitatud avaldusele; kutsub komisjoni seetõttu üles esitama oma arvamust selle kohta, kuidas kavatsetakse selle valdkonnaga edasi minna;

207. julgustab komisjoni tegema koostööd liikmesriikide ja nende siseriiklike statistikaametitega, et nõuetekohaselt määratleda kooli poolelijätmise mõiste ja välja selgitada selle esinemissagedus ning soodustada teabe ja parimate tavade vahetust kõigi kooli poolelijätmise probleemiga tegelevate kohalike ja riiklike asutuste vahel;

208. nõuab 27s liikmesriigis kooli poolelijätjate probleemiga seotud mõõtmisstandarditest ja määratlustest ühist arusaamist, et tagada siseriikliike andmete võrreldavus ja vajalik kvaliteet tegemaks kindlaks, kas Lissaboni strateegia prioriteete selles valdkonnas tõepoolest järgitakse;

209. palub komisjonil tagada, et uutes liikmesriikides viiakse läbi põhjalik hindamine nii pea kui võimalik ja õigeaegselt, et võimaldada vajadusel parandusmeetmeid; kutsub kontrollikoda üles viima uutes liikmesriikides läbi paralleelselt samasugust auditit, nagu ta teostas hiljuti 15 liikmesriigis kooli poolelijätmise vähendamise rahastamise mõjude kohta;

Eriaruanne nr 2/2006 programmi TACIS raames Vene Föderatsioonis rahastatavate projektide tulemuste kohta

210. rõhutab, et vaatamata saadud positiivsetele tulemustele mitmetes valdkondades ei ole TACISe programmi üldmõju olnud alati tõhus ja jätkusuutlik, nagu kavandatud; märgib, et kontrollikoja poolt tuvastatud vigadeks olid peamiselt komisjonipoolsed juhtimisvead programmide koostamise protsessis;

211. nõuab komisjonilt dialoogi tõhustamist Venemaa valitsusega, et tuvastada täpselt riiklikud vajadused ja suund, ning jõupingutuste tegemist, et määratleda ja tuvastada rakendatavate meetmete prioriteedid ja eesmärgid; leiab, et komisjon peaks arvestama "kulutustele vastava tulu" põhimõttega ning nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon teostaks programmi üle varasemast mõistlikumat ja täpsemat järelevalvet ning hindamist;

212. nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks poliitikat, mille kohaselt keskendutakse piiratud arvule sektoritele ja programmidele; on seisukohal, et komisjon peaks muutma projektikeskse lähenemisviisi programmikeskseks, kuna projektikeskne lähenemisviis on liiga tihti toonud kaasa piiratud dialoogi, vastutuse ja paindlikkuse, kus projektid on olnud eraldiseisvad, nii et nende abil tõenäoliselt ei saavutata kehtivates partnerlus- ja koostöölepingutes määratletud ulatuslikke ja pikemaajalisi eesmärke;

213. nõuab komisjonilt meetmete võtmist, et teha valmistada ette ettepanek õigusliku aluse loomiseks, mis võimaldaks kasutada TACISe vahendeid kaasrahastamise raames Vene Föderatsiooniga, ning on seisukohal, et piirkondlike ja kohalike osalejate ja sotsiaalpartnerite osalus ning erasektori osaluse tugevdamine on väga olulised;

214. nõuab, et komisjon tagaks projektide sagedase hindamise, ka pärast nende lõpetamist, et õppida saadud kogemustest, tagada avalikkuse juurdepääsu teabele lihtsustavate käimasolevate projektide ja erinevate programmide kohta selge teabe esitamine ning suurendada avatust ja läbipaistvust vahendite kasutamise ja otsuste tegemise osas;

Eriaruanne nr 3/2006 Euroopa Komisjoni humanitaarabi kohta tsunami ohvritele

215. tervitab kontrollikoja üldiselt positiivset hinnangut humanitaarabi peadirektoraadi humanitaarabi andmisele tsunami ohvritele;

216. nõuab tungivalt, et komisjon selgitaks arengu ja humanitaarabi peadirektoraadi ning keskkonna peadirektoraadi rolli (kodanikukaitse mehhanismi abil) humanitaarvajadustega toimetulemisel, et tagada ühtlane tegutsemine;

217. kutsub komisjoni üles tugevdama arengu ja humanitaarabi peadirektoraadi rolli ning parandama jätkuvalt selle koordineerimist ja reageerimisvõimet tulevaste humanitaarkatastroofide ohvrite vajadustega kiirel ja tõhusal tegelemisel ning hindama õigel määral lühiajalise humanitaarabi sidumise olulisust pikemaajalise taastamistegevuse ja ülesehitamisega; märgib, et praegu on need kaks etappi erinevate peadirektoraatide vastutusalas ning nendega on seotud erinevad menetlused ja volitused;

218. rõhutab usaldusväärse finantsjuhtimise olulisust ja arvab, et üksikasjaliku finantsteabe esitamine on hädavajalik tõhusa järelevalve lihtsustamiseks projektide rakendamise üle;

219. rõhutab kontrollikoja soovitust, et arengu ja humanitaarabi peadirektoraat peaks tugevdama oma järelevalvesüsteemi;

220. mõistab, et kaupade hindade ja tööjõu kulude suurendamine võib eriolukodades osutuda hädavajalikuks; kutsub siiski komisjoni üles kaaluma meetmeid, mille eesmärk on kulusid võimalikult ulatuslikult kontrollida ja jälgida;

221. väljendab muret seoses võitlusega humanitaarabi andjate vahel, et edendada oma mainet ja suurendada tuntust humanitaarkatastroofide raames, mis köidavad tugevalt meedia tähelepanu, kuna see mõjutab negatiivselt humanitaarabi koordineerimist ja katastroofiohvrite ettekujutusi;

222. nõuab komisjonilt valitsusväliste organisatsioonide selget määratlemist;

Eriaruanne nr 4/2006 Phare investeerimisprojektide kohta Bulgaarias ja Rumeenias

223. taunib komisjoni tegevust, milles teatavate programmi Phare abil rahastatavate projektide vajadust ei tõendatud juba algusetapis ning seega rikuti seaduslikkuse ja korrektsuse põhimõtteid;

224. soovitab komisjonil liita Bulgaaria ja Rumeenia ametiasutused vastastikuses koostöös, et määratleda täpsemalt kahe riigi vajadused ja suutlikkus ning teha jõupingutusi kavandatud prioriteetide ja eesmärkide määratlemiseks ja tuvastamiseks;

225. märgib, et kuigi on toimunud teatud edasiminek ebapiisava haldussuutlikkuse probleemi lahendamisel ja puuduste parandamisel lepingulise õiguse rolli võimaluse osas ning kaasrahastamise nõuete täitmise tagamisel, tuleb siiski veel jõupingutusi teha;

226. nõuab komisjonilt erilise tähelepanu pööramist Rumeenia ja Bulgaaria haldusstruktuuride ja teabesüsteemide loomisele, mis oleksid võimelised juhtima ja kontrollima ELi poolset rahastamist ja teostama järelevalvet nende rahaliste vahendite investeerimisega tegelevate ametiasutuste ümberkorralduse üle;

227. kutsub komisjoni üles tagama, et käimasolevate projektide ja erinevate programmide kohta ning Rumeenia ja Bulgaaria ametiasutuste üldise haldussuutlikkuse ja autonoomse seiresuutlikkuse kohta esitatakse selge teave ning suurendama avatust ja läbipaistvust vahendite kasutamisel ja selles osas otsuste tegemisel;

228. soovib komisjonilt saada sõltumatut arvamust Rumeenia ja Bulgaaria ametiasutuste suutlikkuse kohta teostada ühenduse poolt eraldatud rahaliste vahendite usaldusväärset finantsjuhtimist;

Eriaruanne nr 6/2006 komisjoni arengukoostöö keskkonnaaspektide kohta

229. nõuab tungivalt, et komisjon kehtestaks 2005. aasta detsembris allkirjastatud uue arengupoliitika alusel oma arengukoostööks üldise keskkonnastrateegia;

230. on seisukohal, et selline strateegia peaks tunnistama, et on oluline mitte ainuüksi keskkonnaaspektide süvalaiendamine kõigisse arenguprogrammidesse ja -projektidesse, vaid ka muuta keskkond prioriteetseks kulutuste valdkonnaks;

231. on seisukohal, et keskkonnaaspektide süvalaiendamise alane koolitus peaks olema kohustuslik olulistes sektorites ametisse nimetatud ametnikele; nõuab tungivalt, et komisjon viiks esimesel võimalusel lõpule käsiraamatu koostamise keskkonnaaspektide süvalaiendamise kohta;

232. kutsub komisjoni üles tagama, et tema käsutuses on piisavalt sisemisi erialateadmisi keskkonna valdkonnas, ning et määratletakse keskkonnaküsimuste integreerimise menetlused ja nendest peetakse kinni;

233. kutsub komisjoni üles kasutama rohkem tunnustatud asjatundlikkust, mida pakuvad liikmesriikide abi andmisega tegelevad ametiasutused ja eraettevõtted, kes on omandanud kogemusi olles selliste asutuste partnerid keskkonnaprojektide juhtimise valdkonnas riiklike arengukoostöö projektide raames;

234. nõuab, et projektide kavandamine peab toimuma üksikasjalike täpsete andmete ja tingimuste alusel koos selgelt määratletud eesmärkidega ning et kõigi projektide edukuse hindamiseks ning kõigi ebaõnnestumiste ja nõrkuste selgeks määramiseks peab olema kaasatud väline järelevalve;

Eriaruanne nr 7/2006 maaelu arendamise kohta "Kas investeerimine maaelu arengusse aitab tõhusalt lahendada maapiirkondade probleeme?"

235. tunneb heameelt aruande avaldamise üle ning kutsub komisjoni üles võtma arvesse aruandes osutatud puuduseid, millega ei tegeleta uues maaelu arengu määruses või selle üksikasjalikes rakenduseeskirjades, eelkõige riiklike programmide heakskiitmise kontekstis;

236. nõuab eriti, et komisjon määratleks selgemalt teatud eesmärkidega seotud strateegiad ning teeks tihedat koostööd liikmesriikidega, et parandada eesmärkide, toetuse saajate ja piirkondade määratlusi, tagada kõige sobivamate projektide valik, ning kaasata need aspektid 2007-2013 aastaid hõlmavatesse programmdokumentidesse;

237. arvab, et komisjonile riiklike programmide heakskiitmiseks antud tähtaega võiks veidi pikendada, et võimaldada süvendatud analüüsi, kuna riiklike programmide kvaliteet määrab olulisel määral, kas abi kõige rohkem vajavate piirkondadele ja toetuse saajatele eraldatud vahendid on selgesti õigustatud ning kas edaspidi on investeeringute tõhusust võimalik paremini mõõta;

238. kinnitab taas ELi eelarve tõhusa ja vastutustundliku kasutamise olulisust ning põhimõtte kohaldamist, mille alusel ei rahastata avalike vahenditega algatust, mida ei saa sobivalt hinnata; leiab, et seoses sellega on hädavajalik riiklikes programmides täpsete eesmärkide kehtestamine ja selgete strateegiate määratlemine;

239. on veendunud, et investeeringute kahekordse eesmärgi (struktuurilise ja põllumajandusliku) elluviimise peaks tagama nii läbi vastavalt eeskirjadele tasakaalustatud sektoripõhise (põllumajandus) kui ka territoriaalse (majanduslik ja sotsiaalne ühtsus) lähenemise;

240. on seisukohal, et ühise põllumajanduspoliitika teine sammas on ELi maapiirkondade arengu hädavajalik element ning kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriike analüüsima investeerimisprojektide edufaktoreid ning jagama häid kogemusi;

241. julgustab komisjoni parandama tihedas koostöös liikmesriikidega kontrolli- ja hindamissüsteeme, töötades näiteks välja kvalitatiivsed näitajad, mis võimaldavad liikmesriikidel ja komisjonil teha kindlaks, kas meetmed olid tõhusad ja millised eesmärgid saavutati;

242. tunneb heameelt, et kõnealuse eriaruande arutelu toimus samal ajal kui komisjoni esimene sissejuhatav esitlus ettepaneku kohta, mis käsitleb 2008. aastal jõustuvat puu- ja köögiviljasektori reformi;

Eriaruanne nr 8/2006 "Kasvav edukus? Euroopa Liidu puu- ja köögiviljatootjate rakenduskavadele antud toetuse mõjusus"

243. tuletab meelde võetud kohustust ELi puu- ja köögiviljasektorile antava ühenduse abi osas, mis on vajalik selle sektori jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime suurendamiseks;

244. rõhutab, et tootjaorganisatsioonid on puu- ja köögiviljatoodete ühise turukorralduse nurgakiviks ning toetab seetõttu komisjoni, kes julgustab ning toetab puu- ja köögiviljakasvatajaid tootjaorganisatsioone looma;

245. kiidab heaks sekkumismeetmetest, nagu turult kõrvaldamine või töödeldud toodete toetamine, loobumise, millel on Euroopa Parlamendi hinnangul puu- ja köögiviljasektori jaoks kindlaks määratud eesmärkidele kahjulik mõju;

246. on veendunud, et puu- ja köögivilja tootjaorganisatsioonidele mõeldud rakenduskavade toetuskavad on vastupidiselt sekkumismeetmetele paljulubavamad;

247. võtab teadmiseks 2009. aastaks ette nähtud hindamise ja väljendab selle üle heameelt ning nõuab, et komisjon looks puu- ja köögiviljasektori jaoks sobiva järelevalve- ja kontrollimehhanismi, et tagada usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimine;

248. pooldab selles osas komisjoni avaldust, mille kohaselt ta kavatseb parandada oma suutlikkust koguda andmeid ning töötada välja tõhususe ja tulemuslikkuse hindamist võimaldavad kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed näitajad; usub, et kõnealused näitajad peaksid paremini kajastama terviklikumat järelevalvet vajavate programmide laiemat kasutegurit; teeb lisaks ettepaneku, et komisjon vaataks esimesel võimalusel uuesti läbi olemasolevate näitajate ja statistika ajakohasuse ja täpsuse;

249. nõustub kontrollikoja arvamusega, et praeguse süsteemi tõhususe ja tulemuslikkuse parandamiseks tuleb süsteem põhjalikult üle vaadata; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles teostama tootjaorganisatsioonide rakenduskavade süsteemi üle põhjalikku järelevalvet ja suurendama selle tõhusust ja tulemuslikkust ning uurima paljutõotavate tulemuste edutegureid ja tegema selle põhjal järeldusi paremaks rakendamiseks liikmesriikide tasandil, eelkõige kehvemini organiseeritud piirkondades;

250. toetab seetõttu kontrollikoja soovitusi muuta abikõlblikkuse kriteeriumid selgemaks ja lihtsamaks, et suurendada läbipaistvust ja vähendada toetuskavade kaudu kaetavaid halduskulusid;

251. palub komisjonil ühtlustada toetuskava menetlused ja eeskirjad maaelu arengu fondi menetluste ja eeskirjadega, et täpsustada juhtumeid, kui need üksteist täiendavad või välistavad;

252. kutsub komisjoni üles võtma põhjaliku järelevalve ja kontrolli alla kava rakendamine uutes liikmesriikides;

Eriaruanne nr 9/2006 komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu kirjaliku tõlke kulude kohta

253. rõhutab, et ELi institutsioonide keeleteenuste, st kirjaliku ja suulise tõlke kogumaksumus moodustab vaid 1% ELi kogu eelarvest;

254. väljendab imestust selle üle, et institutsioonid ei ole praeguseni arvutanud ei tõlke kogumaksumust [24] ega selle ühe lehekülje maksumust; märgib, et 2005. aastal oli tõlgete maht komisjonis 1324000 lehekülge (1450 tõlkijat), Euroopa Parlamendis 1080000 lehekülge (550 tõlkijat) ja nõukogus 475000 lehekülge (660 tõlkijat); märgib lisaks, et kontrollikoja hinnangul oli tõlke kogumaksumus 2003. aastal 414200000 eurot (sh komisjon 214800000 eurot, Euroopa Parlament 99000000 eurot ja nõukogu 100400000 eurot); märgib, et samal aastal oli ühe lehekülje keskmine maksumus 166,37 eurot: komisjonis 150,2 eurot, Euroopa Parlamendis 149,7 eurot ja nõukogus 251,8 eurot;

255. on seisukohal, et institutsioonid peaksid võtma sobivaid meetmeid, et parandada ELi kirjaliku tõlke teenuste tootlikkust võrreldes erasektoriga;

256. on seisukohal, et tuleb selgitada välja põhjus, miks Euroopa Parlament maksab vabakutselistele tõlkijatele 12% kõrgemat hinda kui komisjon;

257. avaldab heameelt selle üle, et komisjonil ja nõukogul on õnnestunud piirata tõlgete mahu suurenemist pärast 10 uue liikmesriigi liitumist, vähendades seega kulude suurenemist;

258. kutsub kolme institutsiooni üles määratlema kirjaliku tõlke hinda aasta kohta, kasutades samu kriteeriume ja arvutusmeetodeid; on veendunud, et saadud arve ei tuleks kasutada üksnes eelarvelistel eesmärkidel, vaid ka kasutajate teadlikkuse tõstmiseks kulude kohta;

259. tervitab komisjoni valmisolekut uurida 2006. aasta tõlketellimuste lubamismenetlust ja valikut; väljendab rahulolu selle üle, et 2003. aastal koostas nõukogu põhidokumentide nimekirja, piirates seega muude tekstide tõlkimist;

260. soovitab kasutada senisest enam dokumentide pikkuse ja kirjalike kokkuvõtetega seotud piiranguid;

261. julgustab parlamendikomisjone ja delegatsioone pakkuma tekste ainult komisjoni liikmete ja nende asendusliikmete keeltes; teeb ettepaneku, et muud keeleversioonid võiks esitada konkreetsete taotluste alusel;

262. on üldiselt arvamusel, et institutsioonid peaksid võtma vajalikke meetmeid tõlkekvaliteedi kõrge taseme tagamiseks; on seetõttu seisukohal, et nõukogu, Euroopa Parlament ja komisjon peaksid andma kontrollikojale ja eelarvekontrollikomisjonile aru tõlkekvaliteedi jälgimiseks ja parandamiseks võetud meetmetest ja tegema seda 2006. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajaks;

263. arvab, et institutsioonid peaksid parandama juhtkonnale tõlkeprotsessi järelevalve üle teostamiseks kättesaadavat teavet, võttes arvesse kontrollikoja poolt esitatud tulemusnäitajaid [25];

264. on seisukohal, et nõukogu, Euroopa Parlament ja komisjon peaks kasutama tõhusalt ja mõjusalt sise- ja välisressursse, näiteks andmebaase, arvutipõhiseid tõlkevahendeid, kaugtööd ja välistõlkijaid;

265. leiab, et iga institutsioon peaks enne tõlgete allhangete tegemist kontrollima vaba tõlkeressurssi kahes teises institutsioonis;

Eriaruanne nr 10/2006 perioodi 1994-1999 eesmärkide 1 ja 3 programmide (struktuurifondid) järelhindamise kohta

266. kutsub komisjoni üles tõendama, mil määral eelhindamise, vahehindamise ja järelhindamise meetodid konsolideeriti, et vältida nii palju kui võimalik 2000.-2006. aastate järelhindamisel selliseid tõlgendamise vigu, nagu tuvastati kontrollikoja eriaruandes;

267. soovitab suurendada koostööd regionaalpoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi vahel hindamismeetodite ühiste punktide osas;

268. võtab teadmiseks, et praegune metoodika, mis põhineb mudelil HERMIN, tekitab suuri probleeme; väljendab muret sellepärast, et praegune metoodika ei võimalda võtta piisavalt arvesse teenindussektori tähtsust teatavatele majandusharudele, näiteks turismile; kardab, et 2004. aastal Euroopa Liidu liikmeks saanud riikides esinevad struktuurifondide hindamisel suured raskused nende noorte turumajanduste erijuhtude tõttu; nõuab, et komisjon tõendaks enne 2000.-2006. aastate hindamise alustamist, millised muudatused ta on teinud metoodikas selle kriitika arvesse võtmiseks;

269. nõuab samuti, et metoodikasse liidetaks uued elemendid, et hinnata mikromajanduslikke mõjusid; on seisukohal, et erainvesteeringud on olulised struktuurifondide pikaajaliseks mõjuks ja töökohtade loomiseks; nõuab, et neid võetaks arvesse 2000.-2006. aastate järelhindamisel;

270. ühtse lähenemise tagamiseks struktuurifondide üldisele hindamisele nõuab, et 2000-2006, 2007-2013 programmiperioodide ja järgmiste perioodide tulevaste eelhindamiste, vahehindamiste ja järelhindamiste puhul võetakse arvesse kontrollikoja eriaruande järeldusi;

271. toetab ideed, et struktuurifondide hindamist tuleks käsitleda kui pidevat protsessi, mis hõlmab erinevate eelhindamiste, vahehindamiste ja järelhindamiste põhjal tehtud järelduste pidevat arvestamist; nõuab, et liikmesriigid kaasatakse sellesse protsessi ja kutsub komisjoni üles tõendama, kuidas ta viib need ideed võimalikult kiiresti ellu;

272. on seisukohal, et struktuurifondide Euroopa lisandväärtuse kodanikele esitlemise huvides peaksid ka tulevased hindamised tõstma esile nende fondide kaudseid mõjusid;

273. nõuab komisjonilt, et 2000-2006 järelhindamise juhtrühm leiaks võimalused koostöö tugevdamiseks akadeemiliste ringkondadega, kaasa arvatud välisekspertidega, partnerluse näol eriinstitutsioonidega ja korraldades uurimusi konkreetsetel teemadel;

274. on arvamusel, et selline koostöö võimaldaks rafineerida hindamist ja kasutada suuremal määral struktuurifondide potentsiaali; kutsub komisjoni üles sellel suunal jätkama, et luua majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtsuse meetmete hindamise juhtmudel, mis oleks Euroopa mudel, kuid mida võiks kasutada näitena maailma tasandil.

[1] ELT L 60, 8.3.2005.

[2] ELT C 264, 31.10.2006, lk 1.

[3] ELT C 107, 30.4.2004, lk 1.

[4] ELT C 263, 31.10.2006, lk 1.

[5] ELT C 263, 31.10.2006, lk 10.

[6] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

[7] ELT C 273, 9.11.2006, lk 2.

[8] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

[9] ELT L 196, 27.7.2005, lk 1.

[10] ELT L 340, 6.12.2006, lk 5.

[11] Vt nõukogu dokumenti 14138/05.

[12] Kontrollikoja 2005. aasta aruande punkt 1.59.

[13] ELT C 288 E, 25.11.2006, lk 83.

[14] EAGGFi tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine, struktuurifondide rakenduskavade lõpetamine ja välistegevuse detsentraliseeritud juhtimisega seotud auditite lõpetamine.

[15] meede 7: Parimate tavade edendamine auditite tasuvuse suurendamiseks projekti tasandil; meede 9: Ühekordse audiitorkontrolli põhimõtte edendamine; meede 10: Kontrollikulude eelprognoosimine ja analüüsimine.

[16] Aastaaruanne eelarve täitmist kinnitavale asutusele 2005. aastal tehtud siseauditite kohta (finantsmääruse artikli 86 lõige 4), KOM(2006)0279, punkt 2.1, lk 4.

[17] Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25) artikkel 71.

[18] Finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 106 lõige 4 ja määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 38 lõike 5 ja artikli 39 lõike 2 valdkondade erieeskirjad.

[19] Vt 13.2.2007 vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0027, muudatusettepanek 10.

[20] Vt ka arvamus nr 1/2006 teadusuuringute ja tehnoloogia arengu 7. raamprogrammi kohta.

[21] Oma teatises "Komisjoni 2005. aasta haldustegevuse koondaruanne".

[22] Brüsseli infrastruktuuri ja logistikatalituse iga-aastase tegevusaruande "Riskijuhtimine" punkt 2.2.1.2., lk 23.

[23] EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

[24] Kontrollikoja kohaselt katavad need arvud tõlkijate, sekretäride, juhtide, teenistuse töötajate, planeerimise, majade, infotehnoloogia ja inimressursside juhtimise (nt koolitus) kulusid.

[25] Kontrollikoja aruande punktid 53 ja 88.

--------------------------------------------------