ET Euroopa Liidu Teataja C 358/9

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2017/C 358/10)

Euroopa komisjon kiitis heaks käesoleva väikese muudatuse komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõigu mõistes.

VÄIKESE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (2) artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

„GRANA PADANO“

ELi nr: PDO-IT-02296 – 1.3.2017

KPN ( X ) KGT ( ) GTT ( )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Consorzio Tutela Grana Padano Via XXIV Giugno 8 25015 Desenzano del Garda (Brescia) ITAALIA Tel +39 030919811 Faks +39 0309010487

Toote „Grana Padano“ tootjaid esindaval ühendusel Consorzio Tutela Grana Padano on seadusekohane õigus esitada muutmistaotlus vastavalt põllumajandus-, toiduainete- ja metsanduspoliitika ministeeriumi (Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali) 14. oktoobri 2013. aasta määruse nr 12511 artikli 13 lõikele 1.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

— ☐ Toote kirjeldus — ☐ Päritolutõend — ☐ Tootmismeetod — ☐ Seos piirkonnaga — ☒ Märgistus — ☐ Muu (täpsustada)

4. Muudatus(t)e liik

— ☐ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis ei eelda avaldatud koonddokumendi muutmist. — ☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mis eeldab avaldatud koonddokumendi muutmist. — ☐ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis ei ole oluline määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt ja mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti (või sellega võrdväärset). — ☐ Registreeritud GTT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt väike.

5. Muudatus(ed)

Muudatus hõlmab juustu „Grana Padano“ Trentingrana tüübi pakendil kasutatavat esitlust.

Artikli 8 punkti B on lisatud:

„Eespool osutatud juustu „Grana Padano“ (KPN) sellise TRENTINGRANA tüübi pakendamisel, mille puhul on kasutatud vastava tüübi jaoks ette nähtud markeerimisvormi, peab pakendil või reklaammaterjalidel olema järgmine kujutis: “

Muudatus tuleneb juustu „Grana Padano“ (KPN) Trentingrana tüübi tootjatele pandud kohustusest kasutada pakendimärgistel graafilist logo.

Artikli 8 punkti B on lisatud viimane lõik:

„Lisaks sellele, et spetsifikaadis selgelt sätestatud kategooriate („Oltre 16 Mesi“ ja „RISERVA - Oltre 20 Mesi“) puhul tuleb lisada kummalegi kategooriale vastav eespool esitatud logo, võib pakendil soovi korral märkida ka eespool osutatud kategooriates märgitust erineva laagerdumisaja. Kõnealune tähistus peab olema esitatud nii, et ei tekiks eksitavat viidet, nagu oleks tegemist muu kui spetsifikaadis ette nähtud ja kindlaks määratud kategooriaga. Nii et selguse huvides ja selleks, et ei tekiks segadust ametlike kategooriate ning tarbijale täpsema ja üksikasjalikuma teabe jagamiseks lisatud vabatahtlikest täiendavatest tähistest arusaamisel, tuleb 16 kuu ja 20 kuu pikkust laagerdumist tähistada üksnes kahe eespool osutatud logoga, kuid logodel osutatust erinev laagerdumisaeg (näiteks „laagerdunud 12 kuud“, „laagerdunud 14 kuud“, „laagerdunud 18 kuud“ vms) peab olema märgitud selliste tähtede ning sellise värvi, suuruse ja pakendil oleva asukohaga, mis erineb „Grana Padano“ (KPN) tähistuse puhul kasutatavast.“

Kõnealune muudatus tehti selleks, et tootjad saaksid märkida pakendil juustu laagerdumisaja nii, et ei tekiks segadust ametlike kategooriate ning valikulistest täiendavatest tähistest arusaamisel.

KOONDDOKUMENT

„GRANA PADANO“

ELi nr: PDO-IT-02296 – 1.3.2017

KPN ( X ) KGT ( )

1. Nimetus

„Grana Padano“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kõva, kuumutatud ja pika valmimisajaga juust, mida toodetakse aasta läbi ja mida kasutatakse lauajuustuna või riivituna, valmistatud osaliselt kooritud toorpiimast, mida saadakse lehmadelt, keda lüpstakse kaks korda päevas ja kelle põhisööt on haljas- või kuivsööt. Kasutatakse kahe igapäevase lüpsikorra piima. Lubatud on kasutada ühe lüpsikorra piima või kahe lüpsikorra piima segu. Juusturatas on silindrikujuline, kergelt kumer või peaaegu sirge äärega, ülevalt sile või ääristatud veidi kõrgema randiga.

Juusturatta diameeter on 35–45 cm ja ääre kõrgus 18–25 cm, sõltuvalt valmistamise tehnilistest tingimustest.

Kaal: 24–40 kg; koorik: kõva ja sile, kooriku paksus 4–8 mm.

Juust on kõva, peeneteraline, radiaalse kihilisusega ja vaevumärgatavate aukudega. Rasvasisaldus kuivaines on vähemalt 32 %. Kooriku värvus on tume või naturaalne kuldkollane ning juustu sisu värvus valge või õlgkollane. Juustul on meeldiv lõhn ja õrn maitse.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Lehmade põhisööt on haljas- või kuivsööt ja see kehtib piima andvate lehmade, piimaandmise katkestanud lehmade ja vanemate kui seitsmekuuste mullikate puhul. Piimalehmi söödetakse sama põllumajandusettevõtte põllukultuuridest saadud söödaga või kaitstud päritolunimetusega juustu „Grana Padano“ (KPN) valmistamispiirkonnast saadud söödaga.

Päevaratsioonis peab vähemalt 50 % kuivmassist koosnema söödast, kusjuures sööda ja söödasegu suhe kuivaines arvestatuna ei tohi olla väiksem kui 1. Vähemalt 75 % päevaratsiooni sööda kuivmassist peab koosnema söödast, mis on toodetud piima tootmispiirkonnas.

Lubatud söödaained on loetletud nimekirjas, millesse kuuluvad:

— sööt: haljassööt, hein, õled, silo (viimane on keelatud Trentingrana tüüpi juustu valmistamisel);

— söödasegus kasutatavad toorained, mis on jagatud kategooriatesse ja mida võib söödale lisada: teraviljad ja teraviljatooted, õliseemned ja nendest valmistatud tooted, mugulad ja juurköögiviljad ning nendest valmistatud tooted, suhkrutööstusest pärit kuivsööt, kaunviljade seemned, rasvad, mineraal- ja lisaained.

Toorained: lehma toorpiim, naturaalne vadak, vasikalaap. Piima saadakse punktis 4 määratletud piirkonnas peetavatelt lehmadelt.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Valmistamise ja laagerdamise toimingud peavad toimuma punktis 4 osutatud valmistamispiirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Riivimise ja pakendamisega seotud toimingud peavad toimuma punktis 4 määratletud valmistamispiirkonnas, kuna värske riivitud juust on väga tundlik ning selle organoleptiliste omaduste säilitamiseks tuleb juust kohe pakendada tingimustes, millega välditakse kuivamist, lisaks sellele saab kohese pakendamisega pakendisse, millele on kantud päritolunimetus, paremini tagada riivitud toote algupära, mida on riivitud kujul raskem identifitseerida kui tervet juusturatast, kus on näha märgistus (nagu kinnitati Euroopa Kohtu 20. mai 2003. aasta otsusega).

Kaitstud päritolunimetusega „Grana Padano“ juustu lõikamisel ja pakendamisel tekkinud jääke, mis võivad olla erineva ja/või sama kaaluga tükkides, blokkides, kuubikutes, suupistetükkides jne võib riivitud „Grana Padano“ valmistamiseks kasutada ainult järgmistel tingimustel: kooriku sisaldus on kuni 18 %; alati peab olema tagatud jälgitavus „Grana Padano“ (KPN) tervete juusturataste puhul, kust jäägid pärit on; kui jääke kasutatakse hiljem ja/või suunatakse ühest ettevõttest teise, siis tuleb neid vastavalt registreerimisnumbrile ja valmistamise kuule hoida eraldi; jääkide transportimine on lubatud ainult sama ettevõtte või ettevõtete rühma ning ainult päritolupiirkonna raames. Seega on riivitud „Grana Padano“ valmistamiseks ettenähtud jääke keelatud turustada.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus osutab

Ametlik märgistus, mis tõendab, et toode vastab „Grana Padano“ kaitstud päritolunimetuse kasutamise kriteeriumidele, ja mis peab olema nii tervetel juusturatastel kui ka kõikidel „Grana Padano“ (KPN) portsjonitesse jagatud ja riivitud juustu pakenditel, koosneb rombikujulisest joonisest, mille peal on suurtähtedega kirjutatud sõnad „GRANA“ ja „PADANO“. Ümarate tippudega rombi ülemisse nurka on kirjutatud esitäht „G“ ja alumisse „P“.

Markeerimisvorm, millega külmpressi abil vormimisel vajutatakse juusturattale päritolunimetus, jätab juustule jäljendi, mis koosneb väikestest viirutatud ümber kogu juusturatta paigutatud rombidest, mille sees on kordamööda sõnad „GRANA“ ja „PADANO“ ning viited juustutootjale, valmistamise aastale ja kuule.

Üksnes Trento autonoomses provintsis valmistatud juustu „Grana Padano“ (KPN) puhul, mida valmistatakse üksnes selliste lehmade piimast, keda on söödetud söödaga ja kelle puhul on keelatud silo kasutamine kogu aasta jooksul, on lubatud kasutada spetsiaalset TRENTINGRANA tüübi jaoks ettenähtud markeerimisvormi, mille jäljend koosneb reast punktiirjoonega rombidest, mille vahel on sõna „TRENTINO“. Keskosas, mägede stiliseeritud kujutiste vahel on sõna „TRENTINO“, mis on kirjutatud mõlemalt poolt loetavana.

Eespool osutatud TRENTINGRANA tüüpi juustu „Grana Padano“ (KPN) pakendamisel peab pakendil või reklaammaterjalidel olema järgmine kujutis:

Vormimismärgist täiendava päritolutähisena pannakse juustule kaseiinplaat, millel on kiri „GRANA PADANO“, valmistamise aasta ja tähtnumbriline kood, millega juusturatas üheselt identifitseeritakse.

Juust „Grana Padano“, mis on valmistamispiirkonnas vähemalt 20 kuud pärast vormimist laagerdunud, võib saada tähistuse RISERVA. „Grana Padano“ Riserva kategooriasse kuulumist märgitakse teise põletamisjäljega, mis pannakse ettevõtjate taotlusel juusturattale samamoodi kui KPNi märgis. Kõnealune märgis koosneb ringist, mille keskele on kirjutatud sõna „RISERVA“. Ringi ülemises pooles on sõna „OLTRE“ ja number „20“, alumises sõna „MESI“.

Pakendatud toodete puhul kasutatakse järgmisi tootekategooriaid: „Grana Padano“ OLTRE 16 MESI (üle 16 kuu vanune „Grana Padano“) ja „Grana Padano“ Riserva.

Pakendil, mis sisaldab „Grana Padano“ OLTRE 16 MESI kategooriasse kuuluvat juustu, täiendatakse „Grana Padano“ logo sõnadega „OLTRE 16 MESI“, mis kirjutatakse ühel real kahe paralleelse joone vahele.

Pakendile, mis sisaldab „Grana Padano“ RISERVA kategooriasse kuuluvat juustu, pannakse lisaks „Grana Padano“ logole põletusmärk „RISERVA“.

Lisaks sellele, et spetsifikaadis selgelt sätestatud kategooriate („Oltre 16 Mesi“ ja „RISERVA-Oltre 20 Mesi“) puhul tuleb lisada kummalegi kategooriale vastav logo, võib pakendil soovi korral märkida ka eespool osutatud kategooriates märgitust erineva laagerdumisaja.

Kõnealune tähistus peab olema esitatud nii, et ei tekiks eksitavat viidet, nagu oleks tegemist muu kui spetsifikaadis ette nähtud ja kindlaks määratud kategooriaga.

Nii et selguse huvides ja selleks, et ei tekiks segadust ametlike kategooriate ning tarbijale täpsema ja üksikasjalikuma teabe jagamiseks lisatud valikulistest täiendavatest tähistest arusaamisel, tuleb 16 kuu ja 20 kuu pikkust laagerdumist tähistada üksnes kahe eespool osutatud logoga, kuid logodel osutatust erinev laagerdumisaeg (näiteks „laagerdunud 12 kuud“, „laagerdunud 14 kuud“, „laagerdunud 18 kuud“ vms) peab olema märgitud selliste tähtede, värvi, suuruse ja pakendil oleva asukohaga, mis erineb „Grana Padano“ (KPN) tähistuse puhul kasutatavast.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Nii terve kui riivitud juustu „Grana Padano“ (KPN) valmistamispiirkond hõlmab Alessandria, Asti, Biella, Cuneo, Novara, Torino, Verbania, Vercelli, Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi ja Mantova provintsi Po jõe vasakkaldal ning Milano, Monza, Pavia, Sondrio, Varese, Trento, Padova, Rovigo, Treviso, Venezia, Verona, Vicenza ja Bologna provintsi Reno jõe paremkaldal, Ferrara, Forlì Cesena, Piacenza, Ravenna ja Rimini provintsi ning järgmisi Bolzano provintsi kommuune: Anterivo, Lauregno, Proves, Senale-S. Felice ja Trodena.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Juustu „Grana Padano“ (KPN) valmistamispiirkond langeb suures osas kokku Po jõe tasandiku piirkonnaga, st Po jõe oru geograafilise alaga, mida iseloomustavad üleujutatavad veerohked fluvioglatsiaalse päritoluga alluviaalsed pinnased, mis on üks kõige viljakamatest ja loomasööda tootmiseks kõige paremini sobivatest aladest maailmas.

Nimetatud pinnaseomadused koos selle ala erilise mikrokliimaga soodustavad maisi kasvatamist, mis moodustab peamise osa selliste lehmade söödast, kelle piima kasutatakse juustu „Grana Padano“ (KPN) valmistamiseks. Mais võib moodustada kuni 50 % kasutatud sööda kuivmassist.

Alates XI sajandist toimunud Po jõe tasandiku korrastamine ja niisutamine on võimaldanud arendada kohalikku veisekasvatust. Kuna piima toodeti rohkem, kui oli vaja maaelanikkonna igapäevase vajaduse katmiseks, oli vaja muuta piim kestvaks säilitamiseks sobivaks juustuks. Ka praegu on kohaliku sööda, eelkõige maisi küllus seotud rohke vee olemasoluga, mis on veisekasvatuse säilitamiseks ja seega piima tootmiseks väga oluline.

Juustu „Grana Padano“ (KPN) eripära seisneb järgmistes omadustes:

— juustu mõõdud ja kaal;

— juustu morfoloogiline eripära, mis on seotud valmistamistehnikaga, mille tulemusel tekib teraline struktuur, mis soodustab lõikamisel lõhede tekkimist;

— juustu valge või õlgkollane värvus, peen maitse ja meeldiv lõhn, mis tuleneb peamiselt vahamaisi laialdasest kasutusest kariloomade söödas;

— vee ja rasva sisaldus, mis on peaaegu samasugune kui valgusisaldus;

— valkude ulatuslik loomulikul teel muundumine peptoonideks, peptiidideks ja vabadeks aminohapeteks;

— juust võib kaua laagerduda, isegi kauem kui 20 kuud.

Põhjuslik seos juustu „Grana Padano“ ja selle päritolupiirkonna vahel seisneb järgmises:

— Po jõe tasandiku hea veega varustatus ja sellest tulenev sööda, peamiselt vahamaisi kättesaadavus, millest tulenevad juustumassi sellised omadused nagu valge või õlgkollane värvus ning maitse ja lõhn. Nimelt maisisilo või vahamaisi kasutamise otsesel tagajärjel väheneb piimalehmade söödas selliste värvainete osakaal nagu karoteen, antotsüaan, klorofüll, võrreldes eri tüüpi heinal ja haljassöödataimedel põhineva põhisöödaga. See on sileerimise otsene tagajärg.

— Toorpiima kasutamine, mille kalgendamisel lisatakse tootele kõnealusele piirkonnale iseloomulikke piimhappebaktereid.

— Naturaalse kultuurvadaku kasutamine, mis loob katkematu mikrobioloogilise seose valmistamispiirkonnaga. Piim, millest saadakse kalgend ja kultuurvadak, on ühelt poolt lüliks, mis seob kalgendamise valmistamispiirkonnaga ja teiselt poolt tagab pideva ja püsiva päritolupiirkonnale iseloomulike piimhappebakterite sisalduse, millest tulenevad „Grana Padano“ peamised eriomadused.

Põhjusliku seose loomises toote omaduste ja päritolupiirkonna vahel osaleb ka juustumeister (casaro), kellel on „Grana Padano“ valmistamisel alati keskne ja oluline tähtsus.

Ka praegu on piima muutmine juustuks „Grana Padano“ usaldatud juustumeistritele, mitte tehnikutele või teadlastele.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Toote spetsifikaadi täielik tekst on saadaval järgmisel veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates „Prodotti DOP e IGP“ („KPNi või KGT tooted“; ekraanil ülal paremal), seejärel „Prodotti DOP, IGP e STG“ („KPNi, KGT või GTT tooted“; ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ („ELile hindamiseks esitatud spetsifikaadid“).

(1) ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

(2) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.