EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 25.10.2011 
SEK(2011) 1280 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
Ettepanek: 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega uudetakse direktiivi 2004/109/EÜ 
(läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide 
kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeri tud turul  auplemisele) ning komisjoni 
direktiivi 2007/14/EÜ 
 
{KOM(2011) 683 lõplik} 
{SEK(2011) 1279 lõplik}  
 
ET 1   ET 1. SISSEJUHATUS  
Läbipaistvuse direktiiv1 (edaspidi „direktiiv”) nõuab Euroopa Liidus („EL”) reguleeritud 
turgudel kaubeldavate väärtpaber ite emitentidelt, et nad taga ksid investoritele asjakohase 
läbipaistvuse korraldatud teabe2 üldsusele avaldamise ja levitamise kaudu. 
Viis aastat pärast direktiivi jõustumist avaldas komisjon raporti,3 milles hindas direktiivi 
mõju. Raportis tunnistati, et di rektiiv on olnud turu korrekt seks ja tõhusaks toimimiseks 
kasulik, kuid tõsteti esile ka valdkondi, mida saaks parandada. 
Aastal 2010 algatas komisjon üldsusega konsu lteerimise direktiivi uuendamiseks. Peamised 
tõstatatud küsimused olid: regul eeritud turgude atraktiivsus vä ikeste ja keskmise suurusega 
emitentide jaoks („VKE”) ning viisid, kuida s parandada suuremat hääleõigust andvate 
osalustega seotud korda. 
Üldsusega konsulteerimises osalenute arvamu sed selle kohta, kas VKEde olukorda saaks 
direktiivi muutmise teel parandada, olid erinev ad. Hääleõiguslike osaluste küsimuses näitas 
üldsusega konsulteerimine üldist nõusolekut, et on vaja sätestad a rahas tasutavate 
tuletisinstrumentide4 omandustest teatamise nõue ning seda valdkonda rohkem ühtlustada. 
Lisaks avaldati arvamust, et teatavates te hnilistes valdkondades on va ja rohkem selgust. 
Lõpuks saavutas komisjon 2010. aastal Euroopa Parlamendiga kokkule ppe, et hinnatakse, 
kuivõrd on teostatav paluda teatud ettevõtetelt, et nad avalikustaksid olulise finantsteabe oma 
tegevuse kohta kolmandates riikides5. Selles küsimuses eraldi lä bi viidud mõju hindamise 
tulemusena jõuti järeldusele, et läbipaist vuse direktiivi ja raamatupidamise direktiive6 tuleks 
muuta, sätestades selles küsimuses uue nõude. 
2. PROBLEEMIDE KINDLAKSMÄÄRAMINE  
Praeguse korra juures tuvastatud probleemid võib liigitada kahte peamisesse kategooriasse: a) 
VKEd ning b) suurt hääleõigust andv atest osalustest teavitamise nõuded. 
2.1. Seoses VKEdega tuvastatud probleemid 
Väikeste ja keskmise suurusega emitendi (VKE) mõiste ei ole ELis õiguslikult määratletud. 
Kõikjal, kus käesolevas dokumendis on osutatud VKEdele, tuleb seda mõista vastavalt selle 
mõiste siseriiklikule määratlusele, mida liikmesriigis kasutatakse. 
                                                 
1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/109/EÜ. 
2 Termin „korraldatud teave” hõlmab majandusaasta, poo laasta ja kvartali finant steavet, jooksvat teavet 
suuremate hääleõiguslike osaluste kohta ning turu kuritarvitamise direktiivi (direktiiv 2003/6/EÜ) 
kohaselt eraldi avaldamisele kuuluvat teavet. 
3 KOM(2010) 243 lõplik, 27. mai 2010. Raporti juurde kuulus üksikasjalikum komisjoni talituste 
töödokument (SEC(2010) 061). 
4 Rahas tasutavad omakapitali tuletisinstrumendid viitavad omakapitaliga seotud tehingutele, mille eest 
tasutakse ainult rahas, ilma alusvara füüsilise üleandmiseta. 
5 http://register.consilium.europa.eu/ pdf/en/10/st15/st15650-ad01.en10.pdf. 
6 Neljas nõukogu direktiiv 78/660/EMÜ raamatupidamise aastaaruannete kohta ning seitsmes nõukogu 
direktiiv 83/349/EMÜ konsolideeritud aastaaruannete kohta. 
 
ET 2   ET VKEde regulatiivse keskkonna parandamine ning nende jaoks kapitalile juurdepääsu 
lihtsustamine on komisjoni olul ised poliitilised prioriteedid7. Kuigi läbipaistvuse nõudeid ei 
peeta ainsaks VKEde ees seisvate probleemid e allikaks, on niisugused probleemid nagu 
suured kulud seoses reguleeritud turul noteeri miseks esitatavate nõuete täitmisega, VKEde 
vähene nähtavus analüütikutele ja investoritele ning lühiajalisele perspektiivile keskendumise kultuur osaliselt tingit ud just nendest nõuetest. 
2.1.1.  VKEde suured kulud seoses nõuete täitmisega 
Direktiivi eesmärgiks on, et turule pakutaks tõ est, kõikehõlmavat ja õigeaegset teavet. 
Emitentidele on seatud kohustus avaldada maja ndusaasta, poolaasta ja kvartali finantsteavet
8. 
Direktiiv sätestab miinimumnõude, mille kohase lt tuleb avaldada vähendatud mahus sisuga 
kvartali tegevuse vahearuanne. Samas nõuavad paljud liikmesriigid täiendavate andmete 
avaldamist. VKEde jaoks on kvart ali finantsteabe avaldamise kulud suhteliselt suured, kuigi 
selle kohustuse täitmisest tulenev kasu on ebaselge. 
Lisaks võib emitendi jaoks olla kulukas ja ressursimahukas poolaasta aruande avaldamise 
range tähtpäeva nõudest kinnipida mine ning aruannete jutustav a osa koostamine, kuna selles 
avaldamisele kuuluv teave on oma sisu ja  andmete liikide poolest keerukas. 
2.1.2.  Keskendumine lühiajalistele tulemustele 
Kvartali finantsteabe avaldamise  nõue võib avaldada juhtkonnale survet näidata igas kvartalis 
aina kasumit. Samuti võib kvartaliaruannete es itamise nõudes näha regulatiivset ajendit, mis 
ärgitab investoreid keskenduma ettevõtete lühiaja listele tulemustele, selle asemel et vaadata 
asju pikemas perspektiivis. 
2.1.3.  VKEde väiksem nähtavus 
Poolaasta aruannete esitamise lühike tähtaeg  (kahe kuu jooksul pä rast aruandlusperioodi 
lõppu) tekitab teise kuu lõpus pudelikaela, mis raputab turgu, koormab investorid ja 
analüütikud finantsteabe tulvaga üle ning võimendab nende kalduvust keskendada oma 
tähelepanu suurimatele, turul j uhtpositsiooni omavatele ettevõt etele, tundmata VKEde vastu 
kuigi suurt huvi. See kehtib eriti enamiku Euroopa emiten tide kohta, kelle majandusaasta 
kattub kalendriaastaga ning kelle jaoks see tähtpäev langeb se ega augusti lõppu. Sellel on oma 
osa VKEde muutmisel investorite ja an alüütikute silmis vähem nähtavaks. 
Veel üheks teguriks, mis vähendab VKEde  nähtavust, on mitmesuguste riiklike 
salvestusmehhanismide ebapiisava omavahe lise ühendatusega seonduvad raskused, millega 
seisavad silmitsi investorid, kes so ovivad avaldatud teabega tutvuda. 
                                                 
7 Komisjoni teatis „Ühtse turu akt. Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus. 50 ettepanekut 
ühise tööturu ja ettevõtlusmaastiku ning omavahe lise kaubavahetuse parendamiseks”, KOM(2010) 608 
(lõplik) ning komisjoni teatis „Ühtse turu akt Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja 
usalduse suurendamiseks „Üheskoos uue majanduskasvu eest”“, KOM(2011) 206 (lõplik). 
8 Kvartali majandusaruanded või tegevuse vahearuanded, mida nimetatakse koos ka kvartali 
finantsteabeks. 
 
ET 3   ET 2.1.4.  Tuvastatud probleemid seoses hääleõiguslik est olulistest osalustest teatamisega 
Direktiiv seab emitentidele kohus tuse teavitada vastavalt tur gu iga kord, kui nad omandavad 
või võõrandavad aktsiaid, millega on lubatud re guleeritud turul kaubelda ja mis on seotud 
hääleõigustega (st turgu tuleb teavitada omatavat e häälte protsendist iga kord, kui see protsent 
saavutab, ületab või langeb allapoole 5 %, 10 %, 15 %, 20 %, 25 %, 30 %, 50 % või 75 % künnist). Praeguse korra juures on tuvastatud kaks probleemi: om anike varjatus, mis tuleneb 
lünkadest teatamise eeskirjades, ning lahknevad teatamise eeskirjad liikmesriikide lõikes. 
2.1.5.  Võimalik omanike varjatus  
Direktiivi vastuvõtmisest saadik on rahas tasu tavate tuletisinstrumen tide kasutamine turul 
märgatavalt kasvanud. Rahas tasutavaid tuletisi nstrumente võidakse kasutada börsil noteeritud 
ettevõtte omandamiseks ja sellele mõju aval damiseks või varjatud osaluse omandamiseks 
ettevõttes (sellisest käitumisest on olemas mitmeid teatatud näiteid)
9. Need ei ole aga praegu 
direktiivi avaldamiseeskirjadega hõlmatud. See lünk võib kaasa tuua võimalikku turu kuritarvitamist, ebatõhusust hinnakujundusme hhanismis ning tühja hääletamist, mille 
tagajärjeks on investorite vähene  usaldus ning investor ite huvide lahknemine ettevõtete endi 
pikaajalistest huvidest. 
2.1.6.  Liikmesriigiti lahknevad av aldamiseeskirjad toovad kaasa va stutuse ja regulatiivse 
riski suurenemise ning piiriülestele investoritele suured kulud seoses nõuete 
täitmisega  
Liikmesriigiti lahknevad avaldamiseeskirjad, eel kõige seoses aktsiaosaluste liitmisega 
omatavate finantsinstrumentidega, suurendava d kulusid ja tekitava d õigusliku ebakindluse 
investoritele, kes osalevad piiriülese s tegevuses. Aktsiaosaluste omatavate 
finantsinstrumentidega mitteliitmine toob mõnes liikmesriigis samuti kaasa väiksema läbipaistvuse. 
3. S
UBSIDIAARSUS  
ELil on selles valdkonnas õigus rakendada meet meid vastavalt Euroopa Liidu toimimise 
lepingu artiklitele 50 ja 114. Kõik tuvastatud probleemid puudutavad ELi kapitaliturgu tervikuna ning seega tuleb selleks, et muudatu sed oleksid tõhusad, teha need ELi tasandil. 
Lisaks tulenevad seoses VKEdega tuvastat ud probleemid nii ELi kui liikmesriikide 
õigusaktidest ning neid saab käsitleda ainult muutuste kaudu ELi õi gusaktides. Lõpuks on 
ainult ELi tasandil vastu võetud õigusaktiga võimalik tagada, et  kõik liikmesriigid rakendavad 
ühte ja sama regulatiivset raamistikku, mis t ugineb samadele põhimõtetele, ning seeläbi 
tehakse lõpp praegusele killustatusele suuremat est osalustest teatamise regulatsiooni osas. 
                                                
 
9 Näited: LVMH/Hermes, Porsch e/VW, Schaeffler/Continental. 
 
ET 4   ET 4. EESMÄRGID  
Kavandatavate meetmetega tuleb teatavaid kohus tusi lihtsustada, aitamaks tagada, et 
reguleeritud turud oleksid VKE dele atraktiivsed, ning suur endada ettevõtete omanike 
avaldamise korra õiguslikku selgust ja muuta see praegusest läbipaistvamaks. 
5. POLIITILISED VALIKUD : MÕJUDE ANALÜÜS JA VÕRDLUS  
Eespool määratletud eesmärkide saavutamisek s on komisjon töötanud välja poliitilised 
valikud ning analüüsinud neid ja võrrelnud neid omavahel, et teha kindlaks, missuguste 
valikutega oleks võimalik tuvastatud probleem id rahuldavalt lahendada. Need valikud on 
alljärgnevad. 
5.1. Poliitilised valikud võimaldam aks VKEdele suuremat pai ndlikkust finantsteabe 
perioodilise avaldamise sageduse ja tähtaegade osas 
(1) Meetmete mitterakendamine  – selle variandiga ei ole võimalik eesmärki saavutada. 
Seepärast lükatakse see valik kõrvale. 
(2) Tühistada VKEde puhul kohustus esitada kvartali finantsteavet  – selline meede 
vähendaks nii VKEde kulusid kui ka leeve ndaks regulatsioonist tulenevat ajendit, 
mis võib soodustada keskendumist lähiperspektiivile. Teisalt võib erineva korra kehtestamine erinevate regu leeritud turgudel noteeritud ettevõtete jaoks vastavalt 
nende suurusele tekitada investorites  segadust ning muuta VKEd ühtlasi vähem 
nähtavaks. Seepärast lükatakse see valik kõrvale. 
(3) Tühistada VKEde puhul kohustus esitada kvart ali finantsteavet es imese kolme aasta 
jooksul pärast kauplemiseks vastuvõtmist  – ehkki see leevendaks VKEde jaoks 
esialgseid surveid, lükataks sellega kulude tekkimine ainult edasi. Erineva korra kehtestamine erinevate regu leeritud turgudel noteeritud ettevõtete jaoks vastavalt 
nende suurusele ja vanusele võib tekitada investorites segadust. Seepärast lükatakse 
see valik kõrvale. 
(4) Tühistada kvartali finantsaruannete esitam ise kohustus kõigi no teeritud ettevõtete 
jaoks  – see variant vähendaks ettevõtetel seoses reguleer itud turu nõuete täitmisega 
tekkivaid kulusid. Kui kvartali finantstea be koostamisega seot ud kulud jäävad ära, 
väheneksid kulud hinnanguliselt VKEde puhul  keskmiselt 2–60 tuhat eurot aastas 
emitendi kohta ning suuremitentide puhul keskmiselt 35–250 tuhat eurot aastas emitendi kohta. Selle teabe koostamisek s palgatud töötajatega seotud kulude 
vähenemist ei ole VKEde puhul võimalik  rahalises vääri ngus hinnata: see 
vähenemine erineb emitentide lõikes suures ti, alates 8 inimtööpäevast aastas kuni 30 
inimtööpäevani aastas. Suuremitentide puhul  võib maksimaalne kulude vähenemine 
kokku (sealhulgas aruannete koostamisega se otud töötajate kulud) olla hinnanguliselt 
kõige rohkem 2 miljonit eurot aastas em itendi kohta. See peaks võimaldama VKEdel 
suunata oma ressursid ümber sellise teabe avaldamisele, mis on nende investoritele 
kõige vajalikum. See valik peaks vähenda ma emitentide lühi ajalist pinget ning 
ajendama investoreid vaatama asjadele pi kemaajalisest perspekt iivist. Investorite 
kaitsele ei peaks see negatiivset mõju aval dama. Investorite kaitse on juba piisavalt 
 
ET 5   ET tagatud poolaasta ja aasta tulemust e kohustusliku avaldamisega ning turu 
kuritarvitamise direktiivi  ja prospekti direktiivi10 kohaselt avaldamisele kuuluvate 
andmete avaldamisega. Seepärast peaksid in vestorid olema piisavalt informeeritud 
olulistest sündmustest ja faktidest, mis või vad potentsiaalselt ak tsia hinda mõjutada, 
sõltumata kvartaliteabest, nagu direktiiv is ette nähtud. Seega tundub, et tegevuse 
vahearuannete avaldamise õigusaktidega kohus tuslikuks tegemine ei ole vajalik. Et 
see variant oleks tõhus, peaks see ühtlasi võtma liikmesriikidelt võimaluse kehtestada kvartaliteabe avaldamise nõudeid siseriiklike  õigusaktidega. Ette võtetel peaks olema 
võimalus avaldada kvartaliteavet vaba tahtlikult, kui nad seda soovivad. 
(5) Pikendada kõigi noteeritud ettevõtete puhul poolaasta tulemuste avaldamise 
tähtaega kolmele kuule pärast vastava aruandlusperioodi lõppu  – VKEdele 
tähendaks see mõningast kulude kokkuhoidu, kuid kõige olulisem kasu oleks 
mitterahaline. Emitentidel oleks oma aruannete koostamiseks rohkem aega, mis parandaks aruannete kvaliteeti. See varian t mõjuks soodsalt ka VKEde nähtavusele, 
sest sel juhul oleks neil võima lus oma aruande avaldamine paremini ajastada, nii et 
see ei langeks samale ajale, kui suured noteeritud ettevõtted oma aruanded avaldavad. See tähendaks, et analüütikutel ja investoritel oleks rohkem aega tutvuda 
VKEde poolaastatulemustega. 
(6) Pikendada VKEde puhul poolaasta tulemust e avaldamise tähtaega kolmele kuule 
pärast vastava aruandlusperioodi lõppu  – see variant mõjuks soodsalt VKEde 
nähtavusele. Teisalt võib erin eva korra kehtestamine erinevate reguleeritud turgudel 
noteeritud ettevõtete jaoks vast avalt nende suurusele tekita da investorites segadust. 
Seepärast lükatakse see valik kõrvale. 
5.2. Poliitilised valikud finantsaruannete ju tustava osa lihtsustamiseks VKEde puhul 
(7) Meetmete mitterakendamine  – selle variandiga ei ole võimalik eesmärki saavutada. 
Seepärast lükatakse see valik kõrvale. 
(8) Ühtlustada ELi tasandil VKEde jaoks finant saruande jutustava os a sisule seatavad 
maksimumnõuded  – aruande sisu standardiseerimine võib kaasa tuua suuremad 
nõuete täitmisega seonduvad kulud neile VKEdele, mis asuvad liikmesriikides, kus need nõuded on praegu väiksemad. See variant aitaks kaasa finantsteabe muutmisele 
kogu ELi ulatuses paremini võrreldavaks. Kui kohustusliku sisu künnis seatakse aga ELi tasandil liiga madalale – lootusega kulusid kokku hoida, võib see omakorda mõjutada negatiivselt investoreid. S eepärast lükatakse see valik kõrvale. 
(9) Paluda ESMA-l
11 koostada kõigi noteeritud ette võtete jaoks finantsaruannete 
jutustava osa koostamiseks mittesiduvad juhised (alusmallid) – see variant 
võimaldaks ESMA-l koostada alusmall n iiviisi, et see tagaks kulude kokkuhoiu. 
Samuti aitaks see kaasa teabe muutmisele investorite jaoks paremini võrreldavaks ning võib suurendada VKEde piiriülest nä htavust. ESMA-le kaasneksid sellega 
mõningased ühekordsed kulud. 
                                                
 
10 Direktiiv 2003/6/EÜ ja direktiiv 2003/71/EÜ. 
11 Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve. 
 
ET 6   ET (10) Paluda liikmesriikidel koostada aruannete ju tustava osa koostamiseks mittesiduvad 
alusmallid või juhised – see variant võimaldaks liikmesriikidel kohandada aruannete 
sisu oma siseturuga. Paraku ei aitaks see kaasa teabe võrreldavusele kogu ELi ulatuses. Seepärast lükatakse see valik kõrvale. 
5.3. Poliitilised valikud lünkade kõrvaldamiseks s uurt hääleõigust andvatest 
osalustest teatamise nõuetes 
(1) Meetmete mitterakendamine  – selle variandiga ei ole võimalik eesmärki saavutada. 
Seepärast lükatakse see valik kõrvale. 
(2) Lai režiim: avaldamise korra laiendamine kõigile instrume ntidele, millel on sarnane 
majanduslik mõju aktsiate omamisel e ja aktsiate omandamise õigustele  – see valik 
hõlmaks nii rahas tasutavaid tuletisi nstrumente kui mis tahes sarnaseid 
finantsinstrumente, mis võivad tekkida  tulevikus. Enamik konsultatsioonides 
osalenuist toetas seda va rianti kui lahendust ül alkirjeldatud probleemidele. Sellel 
oleks tugev positiivne mõju investorite kait sele ja usaldusele. Selline uus avaldamise 
kord, mis hõlmab igat liiki finantsinstrumen te, mis on samaväärsed aktsiaosalusega, 
võib küll suurendada rahas tasutava te tuletisinstrumentide omanike 
organisatsioonilisi ja nõuete täitmise kulusid (maksimaalsed ühekordsed kulud 
oleksid hinnanguliselt 100–600 tuhat eurot ra has tasutavate tu letisinstrumentide 
omaniku kohta, kuid n eed puudutaksid vaid i nvestoreid, kes omavad 
märkimisväärset hulka selliseid instrume nte). Jooksvaid kulusid ei ole võimalik 
hinnata, kuivõrd need oleksi d erinevad, sõltuvalt tegeli kust avalikustamiste arvu 
suurenemisest omaniku kohta. Samas, kui t ugineda sellise korra  2009. aastal juba 
kehtestanud Ühendkuningriigi kogemustel e, ei kujune teatamiste arvu kasv 
hinnanguliselt kuigi suureks. 
(3) Piiratud lähenemisviis: avalikustami ne ei ole nõutav , kui on täidetud  „safe harbor” 
kriteeriumid  – selle variandi korral oleks nõutav kõigi hääleõiguslike instrumentide 
avalikustamine, välja arvatud juhul, kui  on täidetud mõned kindlaksmääratud 
kriteeriumid. See võimaldaks aga siiski inve storitel avalikustamise nõude eesmärgist 
kõrvale hiilida. Seepärast lükatakse see valik kõrvale. 
5.4. Poliitilised valikud lahknevust e kõrvaldamiseks oluliste st osalustest teatamise 
nõuetes 
(1) Meetmete mitterakendamine  – selle variandiga ei ole võimalik eesmärki saavutada. 
Seepärast lükatakse see valik kõrvale. 
(2) Ühtlustada hääleõiguslike oluliste os aluste avalikustamise kord, nõudes 
aktsiaosaluste liitmist omatavat e aktsiatele juurdepääsu andvate 
finantsinstrumentidega (sealhulgas rahas  tasutavate finantsinstrumentidega)  – see 
variant ühtlustaks lävede arvutamiseks kasutatavad meetodid, kuid mitte lävesid endid, luues seega ühtse lähenemisviisi, mis vähendaks õiguslikku ebakindlust, 
suurendaks läbipaistvust, lih tsustaks piiriüleseid inve steeringuid ning muudaks ELi 
kapitaliturud atraktiivsemaks. Piiriüle ste investorite jooksvad kulud väheneksid 
hinnanguliselt 77 tuhat eurot aa stas käitaja kohta. Samas võ ib see variant tekitada 
mõningaid lisakulusid seoses täiendavate  avalikustamistega liikmesriikides, kus 
liitmisnõuet praegu ei ole. 
 
ET 7   ET (3) Ühtlustada hääleõiguslike oluliste osaluste avalikustamise kord, nõudes kolme eraldi 
avalikustamise korda: üks aktsiaosal uste kohta, üks aktsiatele juurdepääsu 
võimaldavate finantsinstrumentide kohta ning üks r ahas tasutavate 
tuletisinstrumentide kohta  – see variant looks küll üht se korra, kuid see võib 
avaldada negatiivset mõju investorite kaits ele ja usaldusele. Seepärast lükatakse see 
valik kõrvale. 
(4) Ühtlustada hääleõiguslike oluliste osalus te avalikustamise kord, ühtlustades 
avalikustamise läved  – enamiku konsultatsioonides osalenute meelest ei ole 
hääleõiguste läved suur probleem. Lisaks nä ib, et avalikustamise lävesid pole kuigi 
lihtne ühtlustada, sest aktsiaid omavate elanike arv on liikmesriigiti erinev. Seepärast lükatakse see valik kõrvale. 
6. K
ASUTATAV ÕIGUSAKT NING ÜLEVÕTMISE JA JÄRGIMISE ASPEKTID  
Selle, et kõik liikmesriigid rakendaksid sama  regulatiivset raamistikku, mis lähtub samadest 
põhimõtetest, tagaks üksnes siduv õigusakt.  Direktiiv võimaldaks teatud valdkondades 
maksimaalset ühtlustamist, olles samal ajal p iisavalt paindlik, et jätta liikmesriikidele 
võimalus võtta muudes valdkondades ar vesse oma konkreetset olukorda.  
Selleks, et tagada direktiivi tõhusam rake ndamine, ning järgides komisjoni teatist 
„Sanktsioonide tõhustamine finantsteenuste sektoris”,12 tuleb parendada ka kehtivat 
sanktsioonide kohaldamise raamistikku. 
7. JÄLGIMINE JA HINDAMINE  
Komisjon jälgib, kuidas liikmesriigid dire ktiivi rakendavad. Va jaduse korral pakuvad 
komisjoni talitused liikmesriikidele abi. Õigus like meetmete rakendamise mõju hindamine 
tuleb läbi viia kuus kuud pärast õiguslike m eetmete jõustumist. Ko misjon jälgib muudetud 
direktiivi rakendamist ESMA kaudu ning tiheda dialoogi kaudu suuremate sidusrühmadega. 
                                                 
12 9. detsembri 2010. aasta teatis KOM(2010) 716 (lõplik).