Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 17 lõikes 1 on veel sätestatud, et kõik institutsioonid peavad igal aastal avaldama aruande määruse rakendamise kohta eelnenud aastal.

See õigus on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 42, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 15 lõikes 3 ja määruses (EÜ) nr 1049/2001. See peegeldab institutsioonide tegevuse avatuse põhimõtet, mis on sätestatud nii Euroopa Liidu lepingu artiklis 1 kui ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 298.

2019. aasta juulis esitas Ursula von der Leyen oma poliitilised suunised 2019.–2024. aasta komisjonile: „Liit, mis seab kõrgemad sihid – minu tegevuskava Euroopa jaoks“. Üks kuuest Euroopa üldeesmärgist on „uue hoo andmine demokraatiale“. See kätkeb vajadust suurendada läbipaistvust, eriti õigusloome protsessis.

Siinses aastaaruandes 2019. aasta kohta on kõigepealt esitatud kokkuvõte Euroopa Komisjoni laiematest läbipaistvusalgatustest (I jagu). Teiseks on aruandes välja toodud määruse (EÜ) nr 1049/2001 alusel dokumentidega tutvumiseks esitatud taotluste iseloomulikud jooned ja olulisimad suundumused, samuti komisjoni vastused. Edasi on aruandes ülevaade Euroopa Liidu kohtute otsustest ja Euroopa Ombudsmani järeldustest selle kohta, kuidas Euroopa Komisjon on määrust rakendanud (II jagu).





I.Laiem läbipaistvusalane tegevus

Euroopa Liidu moodustavad tema kodanikud ja liit tegutseb nende hüvanguks. Innustada ja soodustada kodanike suuremat osalemist Euroopa Liidu tegevuses ja selles, mille eest EL seisab, on üks Euroopa Komisjoni kõige tähtsamaid ülesandeid.

Kuna komisjon on kindlalt otsustanud tuua oma otsustusprotsessi kodanikele lähemale, otsib ta pidevalt uusi meetodeid ja võimalusi läbipaistvuse suurendamiseks.

2019. aastal võttis komisjon konkreetseid meetmeid, et suurendada läbipaistvust kõigil oma põhitegevusaladel, alates õigusloomest ja poliitika elluviimisest kuni kohtumisteni sidusrühmade ja lobistidega.

Parem õigusloome

Kogu 2019. aasta vältel püsis parem õigusloome Euroopa Komisjoni jaoks poliitikakujundamisel tähelepanu tulipunktis. 2019. aasta alguses tegi komisjon kokkuvõtteid 2015. aasta parema õigusloome tegevuskavast, et hinnata nii edusamme kui ka probleeme.

15. aprillil 2019 võttis volinike kolleegium vastu teatise pealkirjaga „Parem õigusloome: kokkuvõtete tegemine ja pingutuste jätkamine“, milles antakse ülevaade kokkuvõtete tegemise tulemustest. Avalik konsultatsioon näitas, et teadmised komisjoni poliitikakujundamises osalemise võimaluste kohta on veel suhteliselt tagasihoidlikud.

Teatise järelduste kohaselt valitseb üldine soov, et parem õigusloome oleks jätkuvalt komisjoni töö lahutamatu osa. Teatises anti ka lubadus pingutada järjekindlalt edasiste paranduste tegemise nimel.

Euroopa Komisjoni peamine eesmärk on olnud edendada Euroopa elanike ja kodanikuühiskonna osalemist poliitikakujundamises. Seetõttu on komisjon teinud suuri investeeringuid, et luua selleks vahendeid, mille kaudu pakkuda sidusrühmadele võimalusi anda oma panus kogu poliitikatsükli vältel.

2019. aastal on kõigisse ELi keeltesse tõlgitud avalike konsultatsioonide arv jätkuvalt suurenenud. Ka portaali „Avaldage arvamust!“, mis on ühtne veebipõhine kontaktpunkt, kus huvitatud pooled saavad teavet komisjoni töö kohta poliitikakujundamisel ja neil on võimalus esitada omalt poolt kommentaare, seisukohti ja muud teavet, külastati 2019. aastal üle 800 000 korra. Avalike konsultatsioonide vastuste keskmine arv ja tagasiside hulk on väga erinev, kuid üldine suundumus näitab kasvu.

Kokkuvõttes võib öelda, et Euroopa Komisjoni pingutused selle nimel, et parem õigusloome oleks otsustusprotsessi jooksul tähelepanu keskmes, on kandnud vilja. Konsultatsioonid ja läbipaistvus on kaks valdkonda, kus komisjon on huvitatud poolte arvates alates 2015. aastast kõige jõudsamaid edusamme teinud. Teatises leitakse, et parem õigusloome on üha enam komisjoni institutsioonilise kultuuri lahutamatu osa ning seda toetavad laialdaselt sidusrühmad, kes soovivad osaleda komisjoni poliitikakujundamises veelgi rohkem ja mõtestatumal viisil.

Nende saavutuste kõrval jätkas komisjon koos Euroopa Parlamendi ja nõukoguga tööd kavandatava õigusloome ühisportaaliga, et see võimalikult kiiresti käivitada, nagu lubatud 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes. Portaal hakkab pakkuma juurdepääsu andmebaasile, mis sisaldab teavet kogu õigusloomeprotsessi kohta viisil, mis on eriteadmisteta tavakodanikule hõlpsasti arusaadav.

Lõpuks tervitas Euroopa Komisjon Euroopa Ülemkogu 2019. aasta teise poole eesistujariigi Soome algatusi, mille eesmärk on suurendada õigusloome läbipaistvust ja ennetavalt avaldada teatavaid läbirääkimistega seotud dokumente.

Euroopa kodanikualgatus

Euroopa kodanikualgatus on õigus, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõikes 4 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 24 esimeses lõigus.

Euroopa kodanikualgatus on vahend selleks, et suurendada kodanike osalemist Euroopa Liidu demokraatias, andes neile võimaluse pöörduda otse Euroopa Komisjoni poole sooviga, et see esitaks ettepaneku aluslepingute rakendamiseks vajaliku liidu õigusakti kohta.

2019. aastal võtsid kaasseadusandjad vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse Euroopa kodanikualgatuse kohta, mis avaldati 17. mail 2019. Uue määrusega tehakse mitu struktuuri- ja tehnilist parandust eesmärgiga muuta Euroopa kodanikualgatus nii korraldajate kui ka toetajate jaoks kasutajasõbralikumaks ja kättesaadavamaks, vähem koormavaks ja lihtsamini kasutatavaks, et suurendada Euroopa kodanike osalemist liidu demokraatlikus protsessis. Samuti on uue õigusakti eesmärk tugevdada Euroopa kodanikualgatuse kui Euroopa Liidus toimuva demokraatliku arutelu edendamise vahendi järelmeetmeid.

Euroopa Komisjoni liikmete tegevuse eetikanõuded ja läbipaistvus