[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 5.11.2010

KOM(2010) 632 lõplik

KOMISJONI TEATIS

Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse 2009. aasta aruanne

KOMISJONI TEATIS

Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse 2009. aasta aruanne

1. TEADUSUURINGUTE JA TEHNOLOOGIAARENDUSE AASTAARUANDE TAUST

Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse aastaaruanne koostatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 190[1] kohaselt.

Käesolev aruanne sisaldab mõningast teavet Euratomi asutamislepingu raames korraldatud teadusuuringute kohta, kuigi see ei kuulu formaalselt aruande teemade hulka.

2. 2009. AASTA LAIEM TAUST

Lissaboni lepingust tulenevalt on ELil ja liikmesriikidel teaduspoliitikas jagatud pädevus. Kõnealuse lepinguga tunnistati selgelt Euroopa teadusruumi kui vahendit, millega saavutatakse ELi eesmärgid teaduses. Sellega on nüüd ette nähtud uus säte Euroopa teadusruumi arendamise meetmete võtmiseks.

Uuele komisjonile esitatud poliitilistes suunistes[2] kirjeldas president Barroso oma visiooni ELi tulevasest teaduspoliitikast. Sellega on ette nähtud tipptase alusuuringutes, tööstuspõhisem rakenduslik teadus- ja arendustegevus, vahetusprogrammide laiendamine ning teadus- ja arendustegevusalase suutlikkuse senisest piirkondlikum arendamine. Ta rõhutas, kui oluline on, et Euroopal oleksid suured eesmärgid ja et eelkõige väärtustataks inimesi.

Samal ajal kestis majanduskriis edasi. 2009. aastal vähenes EL 27 riikide SKP 4,2 %. Euroopa riikide valitsused reageerisid sellele avaliku sektori kulutusi suurendavate päästepakettide ja fiskaalstiimulite vastuvõtmisega. Sageli tasakaalustati selliseid lühiajalisi meetmeid pikemaajaliste investeeringutega teadusesse ja innovatsiooni, nagu soovitati Euroopa majanduse elavdamise kavas[3].

Nagu majanduskriisi mõju teadus- ja arendustegevusse tehtavatele investeeringutele käsitlev uuring[4] näitas, jäi suurte või keskmiselt suurte teadus- ja arendustegevuse kuludega liikmesriikides teadus- ja arendustegevuse 2009. aasta eelarve samaks või suurenes, samal ajal kui mõned keskmiste või väikeste teadus- ja arendustegevuse kuludega liikmesriigid pidid oma tegevust vähendama. See kujutas endast ohtu, et teadustegevuse ja innovatsiooni lõhe ELis suureneb.

Andmed teadus- ja arendustegevusse tehtavate erasektori investeeringute kohta näitavad, et kriisi tõttu vähenesid rahavood peaaegu kõigis ettevõtlussektorites ning et teadus- ja arendustegevuse sisemised ressursid vähenesid eelkõige kõrgtehnoloogiavaldkonna väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (VKEdes)[5]. Raskendatud juurdepääs erasektori välisele rahastamisele suurendas negatiivset mõju. Eelmise majanduskriisiga võrreldes tundus, et suuremate ettevõtete teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute tase jäi siiski samaks, kuigi sageli prioriteedid muutusid.

Kriisi käigus suurenes ka teadmine, et teadus ja innovatsioon peavad olema tihedamalt seotud ühiskonna ootustega. Lundi deklaratsioonis, mis võeti vastu Rootsi eesistumise ajal konverentsil „Uued maailmad, uued lahendused”, rõhutati, et Euroopa teadustegevus peab keskenduma meie ajastu lahendamist vajavatele probleemidele.

3. EUROOPA TEADUSRUUMI SAAVUTUSED

3.1. Euroopa teadusruumi juhtimine

Ljubljana protsessi eesmärk on tuvastada Euroopa teadussüsteemi puudujäägid ja nõrkused, mis tulenevad killustatusest, sidususe ja kooskõlastamise puudumisest ning teadmiste vaba liikumise piirangutest. Ljubljana protsess käivitati 2008. aastal[6] ja selle esimese sammuna lepiti kokku Euroopa teadusruumi pikaajalises visioonis[7]. Samal ajal käivitati viis Euroopa teadusruumi algatust.

2009. aastal toimus edasiminek kahel tasandil:

- Euroopa teadusruumi viie konkreetse algatuse jaoks kehtestati praktilised rakenduseeskirjad (vt punktid 3.2–3.6);

- Euroopa teadusruumi üldise juhtimise seisukohast oli oluline see, et võeti vastu nõukogu resolutsioon Euroopa teadusruumi tõhustatud juhtimise kohta[8].

Kõnealuses resolutsioonis tunnistas nõukogu, et on vaja sidusamat poliitikakujundamist ELi ja liikmesriikide tasandil ning samuti on poliitilisel tasandil vaja luua vahendid Euroopa teadusruumi arendamiseks. Resolutsioonis esitati ka üleskutse vaadata CRESTi[9] mandaat läbi.

Alates 2007. aastast on korraldatud kaks suurt Euroopa teadusruumi konverentsi, et vahetada sidusrühmadega arvamusi ja pidada nendega nõu Euroopa teadusruumi arengu üle. Viimane Euroopa teadusruumi konverents toimus Brüsselis 2009. aasta oktoobris.

3.2. Euroopa teadusruumi teadlaste algatus

Euroopa partnerlus teadlaste jaoks (EPR)[10] koosneb neljast tegevussuunast: avatud töölevõtmise kord ja rahaliste toetuste ülekantavus; sotsiaalkindlustus ja pensionid; ahvatlevad töölevõtu- ja töötingimused; ning oskuste ja kogemuste suurendamine.

Inimressursside ja liikuvuse juhtrühmal (SGHRM) on olnud juhtiv roll EPRi rakendamisel. 2009. aastal tegeles inimressursside ja liikuvuse juhtrühm EPRi enamiku aspektidega, mis võimaldas liikmesriikidel ulatuslikult kogemusi vahetada. Kolme töörühma töö andis konkreetseid tulemusi sellistes valdkondades nagu avatud töölevõtmise kord ja töötingimused, koolitused ja oskused ning indikaatorid.

Kaheksa riiki töötasid välja riikliku tegevuskava, teised liikmesriigid tegelevad sellega ja mõned on lisanud EPRi sätted olemasolevatesse riiklikesse kavadesse. Sotsiaalkindlustuse küsimusega tegeles eksperdirühm. Samuti on lõpetamisel üleeuroopalist pensionifondi käsitlev teostatavusuuring.

EPRi rakendamisega tegeletakse jätkuvalt (sh sotsiaalkindlustuse kooskõlastamise ja täiendavate pensioniskeemide valdkonnas),[11] samal ajal on tekkinud uued meetmete valdkonnad ja raskuspunktid:

- suurendada noorte naiste ja meeste kaasatust uurimis- ja teadustegevusesse Euroopa 2020. aasta strateegia suurprojekti „Noorte liikuvus” raames;

- soodustada teadlaste karjääri töö- ja pereelu tasakaalustamisega;

- Euroopa 2020. aasta strateegia suurprojekti „Uued kutseoskused uute töökohtade jaoks” kohaselt peaksid teadlased kriisist väljumise strateegia raames saama kasu turvalise paindlikkuse põhimõtete rakendamisest.

3.3. Euroopa teadusruumi ühise kavandamise algatus

Ühise kavandamise eesmärk on vähendada Euroopa ja maailmataseme aktuaalsete ühiskondlike probleemide ning nende lahendamiseks kasutatavate riiklike või piirkondlike vahendite vahelist ebakõla.

2009. aasta vältel toimusid elavad arutelud ühise kavandamise korra üle, tänu millele toimus aasta lõpus oluline edasiminek. Kõrgetasemelises ühise kavandamise rühmas (CRESTi eriotstarbeline koosseis) tegelesid liikmesriigid – komisjoni toetusel – sellega, et määrata kindlaks ja valmistada ette ühise kavandamise algatused ning töötada ühise kavandamise algatuse raamtingimuste tarvis välja vabatahtlikud suunised.

Määrati kindlaks neli ühise kavandamise algatust:

- käivitati ühise kavandamise katseprojekt „Neurodegeneratiivsed haigused, sealhulgas Alzheimeri tõbi”.

- 2010. aastal käivitatavateks algatusteks valiti „Põllumajandus, toiduga kindlustatus ja kliimamuutus”, „Kultuuripärand ja muutuv maailm: uus väljakutse Euroopale”, „Tervis, toit ja toitumisega seotud haiguste vältimine”.

Tõenäoliselt määratakse ühise kavandamise algatuste raames 2010. aastal kindlaks teatav arv uusi teemasid. Arutelud raamtingimuste vabatahtlike suuniste üle jätkuvad. Belgia eesistumise ajal toimuval konverentsil tehakse kokkuvõte ühisel kavandamisel saavutatud edust.

3.4. Euroopa teadusruumi teadusinfrastruktuuri algatus

2009. aasta juunis võttis nõukogu vastu määruse, millega luuakse üleeuroopalise teadusinfrastruktuuri arendamise õiguslik raamistik[12]. Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva õigusliku raamistikuga antakse konsortsiumile kõikides liikmesriikides tunnustatud juriidilise isiku staatus ja mõned rahvusvaheliste organisatsioonide eelised. Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi õiguslik raamistik peaks aitama märkimisväärselt vähendada Euroopa teadusinfrastruktuuri loomiseks kuluvat aega.

Komisjon on kehtestanud Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi rakendamiseks vajaliku korra. Komisjonile tuleb saata Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi loomise taotlus koos kavandatud põhikirjaga. Seejärel kontrollitakse, kas taotlus vastab määruse nõuetele. Kui leitakse, et vastab, võtab komisjon vastu Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi loomise otsuse.

Seitsmenda raamprogrammi raames toetatakse teadustöö infrastruktuure käsitleva Euroopa strateegiafoorumi (ESFRI) poolt kindlaks määratud 45 teadusinfrastruktuuri ettevalmistusetappi. Teadustöö infrastruktuure käsitleva Euroopa strateegiafoorumi loetellu kuuluva mitme projekti puhul tegeletakse praegu liikmesriikide toetuse saamisega ja Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumide põhikirjade viimistlemisega. Eelduste kohaselt luuakse esimene Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium 2010. aastal.

3.5. Euroopa teadusruumi rahvusvahelise koostöö algatus

Euroopa teadusruumi avatuse suurendamine muu maailma suhtes on jätkuvalt ELi tegevuse keskmes. Nõukogu lõi 2008. aasta detsembris rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö strateegilise foorumi (SFIC), et arendada välja Euroopa lähenemisviis. Seni on foorum keskendunud teabe jagamisele ja ühiste prioriteetide seadmise mehhanismide arendamisele.

Konkreetselt on loodud liikmesriikide ja ELi tasandi teabele juurdepääsu võimaldav veebipõhine dokumendihaldusvahend, on tihendatud koostööd ELi teadusnõunike ja kolmandates riikides asuvate liikmesriikide atašeede vahel ning on hakatud vahetama andmeid oluliste sündmuste toimumise kohta, et käimasoleva töö suunast oleks parem arusaamine. Ka tegeletakse ühise teadustegevuse arendamisega: koostöös Indiaga on käivitatud veeprobleemidealase teaduskoostöö katsealgatus ning Ameerika Ühendriikidega on käivitatud katsealgatus energeetikavaldkonnas. Komisjon käivitab 2010. aastal ülemaailmse loomatervishoiualase algatuse.

3.6. Euroopa teadusruumi teadmussiirde algatus

2008. aastal võttis komisjon vastu teadmussiiret käsitleva soovituse ja tegevusjuhise[13] ning nõukogus võeti seejärel vastu sellekohane resolutsioon. Selleks et toetada tegevusjuhise rakendamist ja seda edendada, asutas CREST teadmussiirde töörühma. Töörühm koostas ülevaate rakendamise parimatest tavadest ja liikmesriikide edust. Mitu riiki on riigi tasandil vastu võtnud õigusaktid teadmussiirde parandamiseks või valmistavad selliseid õigusakte ette. Töörühm hakkas välja töötama ühiseid suuniseid, milles käsitletakse teadmussiiret ja intellektuaalomandi haldamist rahvusvahelise teaduskoostöö puhul ning teadmussiirde indikaatoreid. Sidusrühmade kaasamiseks korraldas komisjon kaks teadmussiirde sidusrühmade foorumit, millest viimane toimus 2009. aasta mais.

2010. aastal koostab töörühm esimese aastaaruande ja korraldab sama aasta sügisel kolmanda teadmussiirde töörühmade foorumi. Komisjon kavatseb käivitada biomajanduse teadmussiirde edendamiseks katsekava.

3.7. Ülikoolid: moderniseerimiskava

Ülikoolide moderniseerimiskava uus etapp algas üksteiselt õppimise algatuste käivitamisega 2009. aastal. Üksteiselt õppimise algatuste eesmärk on edendada vastastikust õppimist sellistes valdkondades nagu institutsiooniline reform, teadusprojektide maksumus, maailmas tipptaseme saavutamine, noorteadlaste töölevõtmine ja karjäär.

Ülikoolipõhise teadustöö mitmekülgsete rahastamiskavade eksperdirühm käsitles raskusi, mis on tingitud erinevate rahastamiskavade vähesest sidususest, eriti käib see finants-, raamatupidamis-, ja aruandlusnõuete kohta. Euroopa teadusruumi konverentsil väljendasid teadustöö rahastajad ja teadustöö tegijad valmidust see probleem lahendada.

2010. aastal käivitatakse sidusrühmade platvorm, et arendada erinevate väliste rahastamiskavade jaoks välja ühised põhimõtted. Luuakse ülikoolide teadustegevuse andmekogumisvõrgustik. Ka keskendutakse üleeuroopaliste teaduskoolide arendamisele.

4. SEITSMES RAAMPROGRAMM

4.1. Rakendamine

2009. aastal viidi lõpule 63 projektikonkurssi kogueelarvega 5,3 miljardit eurot. Kokku esitati 16 057 abikõlblikku projekti, millest 3 678 läbisid kõik hindamiskünnised, mis tähendas, et 22,9 % projektidest olid edukad.

Kokku oli abikõlblikesse projektidesse kaasatud 73 485 osalejat, projektide kogumaksumus oli 34,3 miljardit eurot ning ELilt taotleti kokku 26,8 miljardit eurot. Väljavalitud projektides osales kokku 17 626 osalejat, projektide kogumaksumus oli 6,9 miljardit eurot ja ELilt taotleti kokku 5,2 miljardit eurot. See tähendab, et 24,0 % taotlejatest olid edukad.

Sõlmiti 3 034 toetuslepingut, milles osales 17 144 osalejat ning ELilt taotleti kokku 5,3 miljardit eurot. Eriprogrammi „Koostöö” raames sõlmiti 33,2 % kõigist toetuslepingutest ja selleks taotleti ELilt 63,9 % kõigist taotletud vahenditest. Eriprogrammi „Ideed” raames sõlmiti 12,6 % kõigist toetuslepingutest ja selleks taotleti ELilt 11,6 % kõigist taotletud vahenditest. Eriprogrammi „Inimesed” raames sõlmiti 43,3 % kõigist toetuslepingutest ja selleks taotleti ELilt 11,9 % kõigist taotletud vahenditest. Eriprogrammi „Võimekus” raames sõlmiti 10,5 % kõigist toetuslepingutest ja selleks taotleti ELilt 12,2 % kõigist taotletud vahenditest. Euratomi raamprogrammi alusel sõlmiti 0,4 % kõigist toetuslepingutest ja selleks taotleti ELilt 0,4 % kõigist taotletud vahenditest.

4.2. 2010. aasta tööprogrammid

2010. aasta tööprogrammid võeti vastu 29. juulil 2009. Need sisaldasid järgmist:

- Euroopa majanduse elavdamise kava kohaseid avaliku ja erasektori partnerlusi (vt punkt 4.3.1) hõlmavad projektikonkursid;

- riskijagamisrahastu rakendamise kiirendamine;

- konkreetne konkursikutse gripi A(H1N1) kriisi lahendamiseks;

- Euroopa Komisjoni ning Euroopa kosmeetika-, hügieeni- ja parfümeeriavahendite tootjate ühenduse (COLIPA) vaheline teadusalgatus, mis hõlmab loomkatsete alternatiivseid katsestrateegiaid;

- projektikonkurss, millega toetatakse Lääne-Balkani riikide suutlikkuse suurendamist teadustöö potentsiaalile keskenduva programmi raames;

- projektikonkurss „Ookean homme” Euroopa mere- ja merendusuuringute strateegia raames.

- eriprojektikonkurss, milles keskendutakse vee ja toiduga kindlustatusele ning paremale tervishoiule Aafrikas.

Lisaks 21 riigiga sõlmitud kehtivale 41 kahepoolsele teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingule (17 ELi lepingu ja 24 Euratomi asutamislepingu alusel) sõlmiti veel neli lepingut (Jordaania ja Jaapaniga ELi lepingu alusel ning India ja Brasiiliaga Euratomi asutamislepingu alusel).

4.3. Muud algatused

Seoses artikli 185 kohaste algatustega viidi intelligentse elukeskkonna algatuse alusel ellu kaks projektikonkurssi, mille raames rahastati 50 projekti, milles VKEde osalus oli üle 40 %. Liikmesriikide kohustused ületasid 25 miljonit eurot aastas ja ELi panus kahel esimesel aastal moodustas 50 miljonit eurot. EUROSTARSi alusel viidi ellu kolm projektikonkurssi, mille raames valiti rahastamiseks välja 260 projekti, milles VKEde osalus oli üle 70 %. Liikmesriikide kavandatud panus oli 135 miljonit eurot ja ELi panus oli 45 miljonit eurot. Sõlmiti Euroopa metroloogia teadusprogrammi üldleping, mille kohaselt delegeeritakse programmi rakendamine EURAMET e.V.-le.

Komisjon võttis vastu Läänemere ühist teadusprogrammi (BONUS)[14] käsitleva ettepaneku ning avaldas nanoteaduste ja nanotehnoloogia tegevuskava rakendamise teise aruande[15].

Loodi järelevalvesüsteem, et teha kindlaks, kui palju aitavad seitsmendast raamprogrammist rahastatud projektid kaasa ELi säästva arengu uuendatud strateegia eesmärkide saavutamisele. Analüüs näitab, et seitsmenda raamprogrammi nelja esimese aasta jooksul aitasid 75 % koostööteemadest kõnealuseid eesmärke saavutada.

13. märtsil 2009 võttis komisjon vastu teatise „Info- ja sidetehnoloogia teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia Euroopas: suurendame panuseid”,[16] mille eesmärk on kiirendada info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaalast teadustegevust ning maksimeerida selle mõju.

Teadus- ja arendustegevuseks anti eraettevõtjatele rahalist toetust riskijagamisrahastu kaudu. 2009. aastal anti riskijagamisrahastust laenu 25 projekti jaoks kogusummas 2,98 miljardit eurot. Praeguseks on heaks kiidetud kokku 62 projekti kogusummas 6,30 miljardit eurot.

Avatud juurdepääs võimaldab teadustulemusi CORDISe[17] kaudu levitada ning parandab juurdepääsu avaliku sektori rahastatud teadustegevuse tulemustele ja aitab neid levitada[18]. 2008. aasta augustis käivitas komisjon seitsmenda raamprogrammi avatud juurdepääsu katseprojekti ning 2009. aastal keskendus selle katseprojekti järelevalvesüsteemi loomisele.

Seoses seitsmenda raamprogrammi eetikaraamistikuga kiideti 2009. aastal heaks eetikakontrolli menetlus.

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktori (ITER) projekti uued kuluhinnangud ületasid algseid hinnanguid märkimisväärselt. ELi kohustuste täitmiseks teavitas komisjon nõukogu ITERi projekti hetkeolukorrast, sellega seotud probleemidest ja võetavatest meetmetest. Nõukogu kinnitas, et toetab jätkuvalt ITERi projekti, kui täidetakse komisjoni esitatud piirtingimused. Piirtingimused hõlmavad usaldusväärseid põhimõtteid kulude hindamiseks ja piiramiseks, realistlikku ajakava ja projekti asjatundlikku juhtimist kõikidel tasemetel. Nõukogu kutsus komisjoni üles võtma meetmeid ja uurima rahastamisvõimalusi praeguse mitmeaastase finantsraamistiku alusel.

Teadusuuringute Ühiskeskuse aastaaruanne sisaldab teavet 2009. aasta jooksul seitsmenda raamprogrammi raames võetud otseste meetmete kohta[19].

Komisjon võttis Euroopa julgeoleku-uuringute ja innovatsioonifoorumi[20]olulisematest järeldustest ja soovitustest lähtuvalt vastu teatise „Euroopa julgeolekualase teadustöö ja innovaatika kava” [21] .

4.4. Põhiküsimused

4.4.1. Avaliku ja erasektori partnerlused teadusvaldkonnas

Avaliku ja erasektori partnerlused Euroopa tasandil on tõhus viis, kuidas võimendada ettevõtjate ja liikmesriikide teadus- ja arendustegevusse tehtavaid investeeringuid ning vähendada samal ajal teadus- ja arendustegevuse killustatust.

Euroopa tehnoloogiaplatvormid

Euroopa tehnoloogiaplatvormid[22] moodustavad sidusrühmade raamistiku, milles on juhtroll ettevõtjatel ja mille raames määratakse kindlaks teadus- ja arendustegevuse prioriteedid, ajaraamistik ning tegevuskavad. Platvormid aitavad tagada, et teadustöö rahastamisel keskendutakse tööstuslikult olulistele valdkondadele, kuna nad hõlmavad kogu majanduse väärtusahelat ning koondavad riikliku ja piirkondliku tasandi ametiasutused.

2009. aastal aitasid platvormid jätkuvalt kujundada ELi teadusprioriteete, nad muutsid oma toiminguid professionaalsemaks, kujundasid teadus- ja arenduspoliitika raamtingimused ja seda täiendavad poliitikasuunad ning uurisid raamprogrammiväliseid rahastamisvõimalusi.

Eksperdirühm soovitas[23] luua Euroopa teadusplatvormide klastrid,[24] et leida lahendused ühiskondlikele probleemidele ja kasutada ära teadmiste kolmnurga potentsiaali. Seepärast peaks Euroopa teadusplatvormide klastrite roll olema ulatuslikum ning hõlmama haridust ja kogu innovatsiooniprotsessi.

Brüsselis toimunud konverentsil[25] arutati Euroopa teadusplatvormide rolli suurendamist. Positiivset vastukaja leidis mõte tõhustada Euroopa teadusplatvormide vahelist koostööd ühiskondlike probleemide lahendamisel ja analüüsida, kuidas ühiskondlikke probleeme saaks jagada paremini hallatavateks põhivaldkondadeks. Üldiselt leiti, et innovatsiooni tuleks süstemaatilisemalt integreerida Euroopa teadusplatvormide tegevusse.

Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava)[26] raames ette võetud tööstusalgatused on heaks näiteks sellest, kuidas avalik ja erasektor on kaasatud tehnoloogiat käsitlevate tegevuskavade ning tehnoloogiaarenduse kiirendamise kavade väljatöötamisse sellistes valdkondades nagu tuuleenergia, päikeseenergia, elektrivõrgud või süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine.

Ühised tehnoloogiaalgatused

Ühised tehnoloogiaalgatused olid avaliku ja erasektori partnerluste arendamisel teedrajavaks lähenemisviisiks. 2009. aastal jätkati projektikonkursside käivitamist viie ühise tehnoloogiaalgatuse[27] raames. Tänu täiendavatele ettevalmistusmeetmetele olid innovatiivsete ravimite algatus ning algatused „Clean Sky” ja „ARTEMIS” piisavalt küpsed rakendamaks oma eelarvet 2009. aasta sügisel. Seega on ühised tehnoloogiaalgatused hakanud kujundama Euroopa teadusmaastikku.

2009. aasta novembris avaldas komisjon teatise „Era- ja avaliku sektori investeeringute kasutamine majanduse elavdamiseks ja pikaajalise struktuurimuutuse saavutamiseks: avaliku ja erasektori partnerluse arendamine”[28]. Selles tunnistatakse Euroopa avaliku ja erasektori partnerluste olulisust teadustegevuses ja nende erijooni. Selliste partnerluste kaudu investeeritakse uute teadmiste loomisse, mis ei ole väga prognoositav, kuid mis võib anda väga suure panuse. Avaliku ja erasektori uute partnerluste asutamisel kaalutakse kõiki võimalusi vaadata läbi õiguslik raamistik ja finantseeskirjad, et luua lihtne ja kulutõhus mudel, mis põhineb vastastikusel mõistmisel, tõelisel partnerlusel ja riskide jagamisel.

Ühiste teadusalgatuste tööstuspartnereid esindav rühm (Sherpa rühm) on esitanud esimese ühise tehnoloogiaalgatuse loomisel saadud kogemusi käsitlevad järeldused oma aruandes „Designing together the 'ideal house' for public-private partnerships in European research”[29]. Selles esitati muu hulgas soovitus, et avaliku ja erasektori partnerlusi tuleks läbivaadatud finantsmääruses tunnistada kui eriasutusi.

2009. aasta oktoobris avaldas komisjon teatise „Tuleviku Internetti käsitlev avaliku ja erasektori partnerlus”,[30] milles kirjeldatakse kavatsust suurendada Euroopa konkurentsivõimet tuleviku interneti tehnoloogiate ja süsteemide valdkonnas ning toetada internetipõhiseid rakendusi, mis on üldsuse ja ühiskonna jaoks olulise tähtsusega. See avaliku ja erasektori partnerlus käivitub 2011. aastal.

Euroopa majanduse elavdamise kava kohased avaliku ja erasektori partnerlused

- Euroopa majanduse elavdamise kavas esitati üleskutse luua kolm järgmist avaliku ja erasektori partnerlust: „Tuleviku tehased”, „Energiatõhusad ehitised” ja „Euroopa energiasäästlike autode algatus”. Rahalised vahendid saadakse võrdselt ettevõtjatelt ja seitsmenda raamprogrammi kaudu, kokku 3,2 miljardit eurot ajavahemikus 2010–2013.

- Loodi ajutised ettevõtjate nõuandekogud, et hõlbustada dialoogi ettevõtjatega ja töötada välja teadusstrateegiad, mille alusel määratakse kindlaks avaliku ja erasektori partnerluste projektikonkursid seitsmenda raamprogrammi raames.

- Esimesed projektikonkursid kuulutati välja 30. juulil ning nende jaoks eraldati kokku 268 miljardit eurot. Esialgsed tulemused näitavad, et ettevõtjate osalus on võrreldes tavapäraste seitsmenda raamprogrammi projektikonkurssidega märkimisväärselt suurem.

Komisjoni ja ettevõtjate esindajate 2009. aasta märtsi ühisavalduses märgiti, et avaliku ja erasektori partnerlused aitavad tõhusalt tagada, et:

- ettevõtjatel on juhtivroll prioriteetide kindlaks määramisel ja teadustöö rakendamisel;

- mitmeaastase tööprogrammi eelarve määratakse eelnevalt kindlaks ja ettevõtjad saavad tänu sellele koostada pikaajalisi investeerimiskavasid;

- teemaülene lähenemisviis ulatub alusuuringutest ja rakendusuuringutest valideerimise ja suuremastaabilise tehnoloogia tutvustamiseni ning rõhuasetus on mõjul ja kasutuselevõtul;

- luuakse rohkem võimalusi VKEde innovatsiooni toetamiseks.

4.4.2. Raamprogrammi hindamine ja jälgimine

Kuuenda raamprogrammi järelhindamises[31] rõhutas komisjon hindamistulemuste olulisust ja andis soovituste kohta esialgset tagasisidet. Komisjon nõustus enamiku soovitustega ja osutas sellele, et mitu asjakohast algatust oli juba käimas.

Seitsmenda raamprogrammi rakendamise eduaruandes[32] esitati seitsmenda raamprogrammi rakendamise ülevaade, milles analüüsiti eelkõige uusi suundi, nagu näiteks Euroopa Teadusnõukogu loomine, ühised tehnoloogiaalgatused ja riskijagamisrahastu.

Seitsmenda raamprogrammi jälgimise teine aruanne,[33] mis hõlmab 2008. aastat, põhineb raamprogrammide rakendamise ja tõhususe indikaatoritel. Selle kirjeldavas osas keskenduti üksikasjalikult aktuaalsetele või huvipakkuvatele teemadele. Jälgimise aruande vorm võimaldab esitada põhiindikaatorite aegridu.

23. juulil 2009 avaldati Euroopa Teadusnõukogu struktuuride ja mehhanismide ülevaade[34]. Sellele vastuseks[35] andis komisjon teada meetmetest, millega kindlustatakse Euroopa Teadusnõukogu pikaajaline edu maailmatasemel rahastamisorganisatsioonina, kes toetab tipptasemel eesliiniuuringuid.

Seitsmenda raamprogrammi vahehinnanguga tehti algust 2009. aasta juulis. Eksperdirühm sai oma aruande valmis 2010. aasta veebruaris[36]. Hinnang sisaldab Euratomi 2012.–2013. aasta raamprogrammi koostamiseks väärtuslikku teavet.

Raamprogrammide hindamise veebilehe[37] käivitamisega muutusid raamprogrammide hindamist ja jälgimist käsitlevad aruanded märgatavamaks ja kättesaadavamaks. Sellel veebilehel on esitatud üle 300 aruande ning sellel on võimas otsingufunktsioon.

5. VÄLJAVAATED 2010. AASTAKS

Euroopa 2020. aasta strateegias rõhutatakse teadmiste ja innovatsiooni olulisust majanduskasvu elavdamisel ja tähtsate ühiskondlike probleemide lahendamisel. Selles rõhutatakse vajadust tugevdada ELi teadustegevust ja suurendada ELi teadus- ja arendustegevuse mahtu 3 %ni SKPst. Euroopa teadusruumi väljaarendamine on suurprojekti „Innovatiivne liit” põhiülesanne. Samuti on Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamise oluliste vahenditena esile tõstetud teadusuuringute raamprogrammi ning muid ELi teaduse ja innovatsiooni rahastamisprogramme. Suurprojektiga „Innovatiivne liit” püütakse neid vahendeid järgmises mitmeaastases finantsraamistikus ühtlustada ja lihtsustada.

Seitsmenda raamprogrammiga toetatakse Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist kehtiva õigusliku raamistiku piires. Selleks on 2011. aasta tööprogrammidega ette nähtud erakordselt suur summa (6,4 miljardit eurot), millest rahastatakse teadustegevust ja innovatsiooni ja mis annab märkimisväärse stiimuli investeerida nutikamasse, jätkusuutlikumasse ja kaasavamasse Euroopasse.

Komisjon esitas 2010. aasta oktoobris oma ettepanekud edendamaks suurprojekti „Innovatiivne liit”. Komisjoni ettepanekus on esitatud meetmed, et:

- koondada teadustegevus ja innovatsioon oluliste ühiskondlike probleemide lahendamisele;

- luua rohkem teadmisi, soodustada loovust ja andekust;

- aidata ettevõtjatel väärtuslikke ideid luua ja neid kasutada, et pakkuda kasvuvõimalusi;

- arendada välja suured Euroopa innovatsiooniturud;

- võimaldada piirkondadel spetsialiseeruda valdkondades, milles nad on tugevad, eriti ühtekuuluvuspoliitika[38] abil;

- kiirendada sisereforme ja koostööd rahvusvaheliste partneritega.

Komisjoni ettepanek on ELi tulemuslikkuse jälgimiseks kasutada tulemustabelit, mis põhineb rahvusvaheliselt võrreldavatel indikaatoritel. 2012. aasal arendatakse edasi Euroopa teadusruumi algatusi.

Seitsmenda raamprogrammi vahehinnangut hakati koostama 2010. aasta alguses ning eksperdinõukogu peaks oma tööga valmis saama 2010. aasta oktoobris. Hinnang annab väärtuslikku teavet seitsmenda raamprogrammi lõpuaastate optimeerimiseks ja ka järgmise raamprogrammi koostamiseks.

6. LISATEAVE

Raamprogrammi ja eriprogrammide järelevalve aastaaruanded[39];

Viie aasta hindamisaruanded[40];

Regulaarsed teaduse, tehnoloogia ja konkurentsivõime põhiandmete aruanded[41];

Euroopa teadus- ja tehnoloogiastatistika (Eurostat)[42];

Uuringud ja analüüsid, mis on avaldatud seoses Euroopa Liidu teadustegevuse ja -poliitikaga[43];

Teadusuuringute peadirektoraadi iga-aastased tegevusaruanded[44];

Praktilised suunised ELi rahastamisvõimaluste kasutamiseks teaduse ja innovatsiooni alal[45];

CORDISe veebisait: http://cordis.europa.eu;

Komisjoni teadusuuringute veebisait: http://ec.europa.eu/research;

Euroopa teadusruumi veebisait: http://ec.europa.eu/research/era;

Euroopa teadusuuringutesse investeerimist käsitlev veebisait: http://ec.europa.eu/invest-in-research;

ERAWATCHi veebisait: http://cordis.europa.eu/erawatch;

[1] „Iga aasta algul saadab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande. Aruanne sisaldab informatsiooni uurimistegevuse ja tehnoloogia arendamise ning tulemuste levitamise kohta eelmise aasta jooksul ning jooksva aasta tööprogrammi.”

[2] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf

[3] KOM(2008) 800.

[4] Teadusuuringute peadirektoraadi korraldatud uuring.

[5] 2009. aasta mai Innobarameeter näitas, et kriisi tõttu olid oma innovatsioonieelarvet kõige tõenäolisemalt sunnitud kärpima kõrgtehnoloogiavaldkonna tootmisettevõtted.

[6] Nõukogu 2008. aasta mai järeldused (9076/08).

[7] http://ec.europa.eu/research/era/2020_era_vision_en.html

[8] ELT C 323, 31.12.2009, lk 1–4.

[9] CREST on nõuandeorgan, kes nõustab nõukogu ja komisjoni teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse valdkonnas.

[10] KOM(2008) 317.

[11] Komisjoni 2010. aasta keskel avaldatud pensione käsitlevas rohelises raamatus ja teatises 2011. aasta uute liikuvusviiside kohta käsitletakse teadlaste sotsiaalkindlustuse ja pensionidega seotud küsimusi.

[12] Nõukogu määrus nr 723/2009, 25.6.2009, ELT L 206, 8.8.2009, lk 1–8.

[13] K(2008) 1329.

[14] KOM(2009) 610.

[15] KOM(2009) 607.

[16] KOM(2009) 116.

[17] http://cordis.europa.eu

[18] KOM(2007) 56 ja nõukogu dokument 14865/07.

[19] http://ec.europa.eu/dgs/jrc/downloads/jrc_ar_2009.pdf

[20] KOM(2009) 691.

[21] http://www.esrif.eu

[22] http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html

[23] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/technology-platforms/docs/fa-industrialresearch-b5-full-publication-rp_en.pdf

[24] 2009. aastal loodi ETP klaster, mis tegeleb Euroopa jätkusuutliku biomajanduse arendamisega ( www.becoteps.org ).

[25] http://cordis.europa.eu/technology-platforms/seminar11_en.html

[26] http://ec.europa.eu/energy/technology/initiatives/initiatives_en.htm

[27] Need viis ühist tehnoloogiaalgatust on: innovatiivsete ravimite algatus ((http://imi.europa.eu), algatused „Clean Sky” (http://www.cleansky.eu), „ARTEMIS” (http://www.artemis-ju.eu), „ENIAC” (www.eniac.eu) ning kütuseelementide ja vesiniku valdkonna algatus http://ec.europa.eu/research/fch/index_en.cfm).

[28] KOM(2009) 615 (lõplik), 19.11.2009. http://ec.europa.eu/archives/growthandjobs_2009/pdf/european-economic-recovery-plan/ppp_en.pdf

[29] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/jti/jti-sherpas-report-2010_en.pdf

[30] KOM(2009) 479 (lõplik).

[31] http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp6_ex-post_evaluation_expert_group_report.pdf ja KOM(2009) 210

[32] KOM(2009) 209, SEK(2009) 589

[33] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring

[34] http://erc.europa.eu/pdf/final_report_230709.pdf

[35] KOM(2009) 552.

[36] Seitsmenda raamprogrammi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonda käsitlev eraldi aruanne valmis 2010. aasta juunis.

[37] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=home

[38] http://ec.europa.eu/regional_policy/atlas2007/index_en.htm

[39] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring

[40] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=five-year-assessment

[41] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm

[42] http://ec.europa.eu/eurostat

[43] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm

[44] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm

[45] http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html