ET Euroopa Liidu Teataja C 383/12

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse avaldamine

(2017/C 383/11)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„MOULES DE BOUCHOT DE LA BAIE DU MONT-SAINT-MICHEL“

ELi nr: PDO-FR-0547-AM01 – 5.4.2017

KPN ( X ) KGT ( )

1. Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

KPNi „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel“ komitee Le Port Est 35960 Le Vivier-sur-mer FRANCE Tel +33 299163840 E-post: contact@moules-aop.com

Taotlejate rühm hõlmab toote „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel“ kontsessionääre, ettevõtjaid ja pakendajaid. Taotlejate rühm on pädev esitama muudatuse taotlust.

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

— ☐ Toote nimetus — ☐ Toote kirjeldus — ☒ Geograafiline piirkond — ☒ Päritolutõend — ☒ Tootmismeetod — ☐ Seos piirkonnaga — ☒ Märgistus — ☒ Muu: kontaktandmete, ettevõtjate liikide, kontrolliasutuste ajakohastamine.

4. Muudatus(t)e liik

— ☒ Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline — ☐ Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5. Muudatus(ed)

Punkt „Geograafiline piirkond“

— Lisatud on lause „Kõik toote „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel“ tootmisetapid alates rannakarpide kasvatamisest kuni pakendamiseni peavad toimuma geograafilises piirkonnas.“ Selle muudatuse eesmärk on tuua selgemalt välja etapid, mis peavad toimuma KPNi geograafilises piirkonnas.

— Geograafilise piirkonna laiendamine kommuuni Dol-de-Bretagne AM ja ZC katastriosadele. Kommuuni see osa vastab registreeritud geograafilise piirkonna piiritluskriteeriumidele ning on KPNiga hõlmatud piirkonnaga vahetult sidus. Geograafilise piirkonna laiendamise taotlust põhjendab asjaolu, et ehituseks sobiva ala puudumise tõttu geograafilise piirkonna kommuunides on seal ehitustegevusega probleeme. Samas peavad toote ettevalmistamise ja pakendamisega tegelevad käitised asuma toote kasvatamiskoha läheduses, et rannakarpe saaks kiiresti turustamiseks ette valmistada.

— Hireli kommuuni lisamine geograafilisse piirkonda kuuluvate kommuunide nimekirja. Selle muudatuse eesmärk on parandada tootespetsifikaadis olev viga. Kõnealune kommuun on toodud koonddokumendis, kuid on tootespetsifikaadist välja jäänud.

Punkt „Päritolutõend“

— Kaitstud nimetusega toote tootmiseks esitatavate ettevõtjate identifitseerimisdeklaratsioonidega seotud eeskirjade puhul on välja jäetud täpsustused „tähitud postiga koos vastuvõtuteatisega või üleantuna allkirja vastu“ ning „riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi (INAO) juhataja kinnitatud vormi kohaselt“. Need menetlustoimingutega seotud tegurid tulenevad tootespetsifikaadiga seotud kontrollikavast ja mitte päritolunimetuse tootespetsifikaadist enesest.

— Seoses eri ettevõtjate identifitseerimisdeklaratsioonidega on kehtivas tootespetsifikaadis sätestatud, et toote turustamiseks ettevalmistamise ja pakendamise vahendite kirjeldamisel tuleb „vajaduse korral täpsustada, milliseid neist kasutatakse muu päritoluga rannakarpide töötlemiseks“. Ettepaneku kohaselt jäetakse välja tegurid, mis on seotud muu päritoluga rannakarpidega. Kõnealuse deklaratsiooni eesmärk on kirjeldada ettevõtja käsutuses olevaid pidevalt kasutatavaid tootmisvahendeid. Kuid seadmete kasutamine võib aja jooksul muutuda. Kõnealune täpsustus ei ole identifitseerimisdeklaratsiooni puhul oluline ning võib kaasa tuua vajaduse selliste deklaratsioonide sagedaseks muutmiseks. Kaitstud päritolunimetusega rannakarpide ja päritolunimetuse taotlemiseks sobimatute rannakarpide jälgitavus tagatakse erinevalt.

— Ettevõtja peetavate registrite puhul on sätestatud: „Ladustamise registris on iga varude taastootmise ala ja basseini kohta esitatud mahutite või korvide (mannes – sangadega suured korvid) paiknemise skeem ning iga sellise ala või basseini kohta tuleb ära näidata algne vaiaridade arv, rannakarpide sissetoomise ja väljaviimise aeg ning rannakarpide sihtpunkt.“ Seda lõiku on muudetud järgmiselt: „Ladustamise registris on iga varude taastootmise ala ja basseini kohta esitatud järgmised andmed: — algne vaiaridade arv; — rannakarpide sissetoomise ja — väljaviimise aeg.“ KPNi toimimise mitme aasta jooksul on ilmnenud, et tootespetsifikaadi praegune sõnastus ei ole asjakohane, kuna anumate ja korvide paiknemise skeemi ei ole võimalik iga päev koostada ning rannakarpide sihtpunkt ei ole ladustamise hetkel teada. Sihtpunkt ja toote päritolu jälgitavus tagatakse toote ärasaatmise käigus.

— Pakendamiseks valmis rannakarpide transpordi puhul on täiendatud juba kehtiva tootespetsifikaadiga ettenähtud saatelehega seotud sätteid, lisades lühendi „Moules BMSM AOP“. Selleks et parandada rannakarpide päritolu jälgitavust geograafilise piirkonna piires, sätestati ülevaatlikkuse parandamiseks nõue kasutada seda lühendit nimetuse täielikult väljakirjutamise asemel. Kõnealune lühend on ette nähtud ainult selleks kasutuseks, et vältida mitmetimõistmist müügiks suunatud toodete märgistuses.

— Lisaks sellele on lõik: „Saatedokument kinnitatakse pakendi külge rõnga abil, mille värvus erineb turustatavate toodete puhul kasutatava rõnga värvusest. Rõngale on kantud märge „KPN“ ja selle ettevõtte tunnusandmed, kus rannakarbid pesti ja sorteeriti“ asendatud järgmisega: „Saatedokument edastatakse koos pakendiga, mille külge on paigaldatud rõngas, mille värvus erineb turustatavate toodete puhul kasutatava rõnga värvusest. Rõngale on kantud märge „KPN“ ning taotlejate rühma väljastatud kontrollnumber.“ Rõngale kantud tunnusandmed ettevõtte kohta, kus rannakarbid pesti ja sorteeriti, on asendatud taotlejate rühma väljastatava kontrollnumbriga, mis tagab toote jälgitavuse, võimaldades viia vastavusse rõngale kantud numbri ja ettevõtjad. See muudatus aitab parandada järelevalvet pikema aja jooksul.

— Müügiüksuste märgistuse puhul on lause „Lisaks sellele on iga pakend identifitseeritav taotlejate rühma väljastatava riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi märgistussüsteemi abil“ asendatud lausega „See märgis paigaldatakse vahetult pärast pakendamist ning kinnitatakse viisil, mis ei võimalda seda tootest eraldada.“ Võttes arvesse erinevaid pakendamisviise, otsustas taotlejate rühm kehtestada nõude, et ettevõtja peab märgistussüsteemi kasutamise asemel kasutama omal valikul tootest mitteeraldatavat märgist. Märgistusel tuleb esitada kohustuslik teave, mille sisu ei muudetud.

— Lause „Alused peavad olema identifitseeritavad pakendile eelnevalt kantud päritolunimetuse abil“ on asendatud lausega „See märgis paigaldatakse vahetult pärast pakendamist ning kinnitatakse viisil, mis ei võimalda seda tootest eraldada.“ Tänapäeval kasutatakse uusi pakendamisviise. Alustega seotud kohustust võib olla keeruline täita seoses asjakohaste käideldavate pakendite kogusega ja sellest tingitud täiendavate kuludega. KPNi identifitseerimist võimaldab tootest lahutamatu märgistus, mis paigaldatakse kohe pärast pakendamist, see menetlus aitab tagada toote päritolu jälgitavusega seotud eesmärgi, pakkudes samas paindlikumaid võimalusi pakendi valikul. Samast põhimõttest lähtuvalt on välja jäetud ka kotte hõlmav lause, mille kohaselt kotid „peavad olema identifitseeritavad pakendile eelnevalt kantud päritolunimetuse abil.“ Toote päritolu jälgitavus on pakendamiseks valmis rannakarpide transpordi puhul tagatud asjakohase rõnga paigaldamisega, millele on kantud taotlejate rühma väljastatud järjekorranumber.

— Parema loetavuse ja arusaadavuse huvides on tehtud redaktsioonilisi muudatusi. Välja on jäetud kattuvused kehtivate üldiste eeskirjadega.

Punkt „Tootmismeetod“

— Seoses rannakarpide püüdmise tehnoloogiaga on lisatud, et tegemist on „püüdmisega looduslikust keskkonnast.“ Selline meetod on nõutav KPNi rannakarpide tootmiseks. See täpsustus võimaldab tootespetsifikaadi ühtlustada GTT „Moules de Bouchot“ omaga.

— Seoses kudu viimisega kasvandustesse on välja jäetud laused „Kudu võib jääda kasvukohtadele kuni vastsete üleviimise aasta 31. oktoobrini“ ja „Kudu kasvukohtadelt tuleb rannakarbid ja kudunöörid eemaldada hiljemalt 31. oktoobril.“ Tootespetsifikaadis on juba sätestatud, et päritolunimetuse taotlemiseks peab kudu olema viidud kasvandustesse hiljemalt 31. oktoobril. Seega ei ole see säte kaitstud päritolunimetusega rannakarpide tootmiseks vajalik. Lisaks sellele võib eeldada, et seoses sügis- ja talveperioodi tormidega kasvukohale jäetud kudunöörid puruneksid.

— Lause „Nööride või võrgutorude vaiadele paigutamise ajal jäetakse maapinna ja nööri või võrgutoru alumise taseme vahele 30 cm“ on asendatud lausega „Nööride või võrgutorude vaiadele paigutamisel jäetakse maapinna ja nööri või võrgutoru alumise taseme vahele selline minimaalne vahemaa, et rannakarbid ei oleks maapinnaga kontaktis.“ Vaiadel kasvatamise kindel nõue on, et rannakarbid ei tohi puutuda vastu maapinda. Lisaks mõjule, mida selline kokkupuude võib avaldada rannakarpide maitsele, on teatav minimaalne vahemaa maapinna ja kudunööri alumise ääre vahel vajalik selleks, et oleks võimalik kasutada korjamisseadist (pêcheuse), mille abil toimub rannakarpide korjamine ja mis tagab kõikide rannakarpide eemaldamise vaialt. Kui rannakarbid jäävad vaiale pärast korjamist, võivad nad teatavate neile iseloomulike parasiitide kaudu tekitada vaiadele nakkuskoldeid. Seega peavad tootjad tehniliste piirangute arvesse võtmiseks alati järgima teatavat minimaalset vahemaad. Samas võib kudunööri ja vaial asuva kasvuala ning maapinna vahel olev vahemaa olla kudu vaiadele viimise järel erineva suurusega sõltuvalt liiva liikumisest.

— Välja on jäetud järgmine viide riikliku õigusakti sättele, millega määratakse kindlaks vaiale viidava kudu määr: „Vastavalt 22. märtsi 1983. aasta muudetud dekreedile, millega määratakse kindlaks lubade väljastamise kord merekultuuride kasvandustele, on nimetuse jaoks kindlaks määratud“, sest kõnealune õigusakt on tühistatud.

— Sellega seoses on muudetud tootespetsifikaadis sätestatud vaiadele viidava kudu maksimaalset lubatud määra sõltuvalt vaiade paiknemise asukohast. Lõik: „— 65 % 100-meetrise vaiarea kohta piirkonnas, mis jääb Vivier-sur-Meri kanalist ida poole kuni Cherrueix’ni, Hermellesi panga loodepiirkond ja Hermelles’i panga kirdeosa; — 55 % 100-meetrise vaiarea kohta ülejäänud piiritletud kasvatuspiirkonnas“ on asendatud järgmisega: „— 65 % 100 meetrise vaiarea kohta piirkonnas, mis jääb Vivier-sur-Meri kanalist ida poole kuni Cherrueix’ni, Hermellesi panga loodepiirkond ja Hermelles’i panga kirdeosas asuvad 99 lõunapoolset rida; — 55 % 100 meetrise vaiarea kohta ülejäänud kasvatuspiirkonnas“. Muudatus võimaldab vältida mitmetimõistmist, mis on tingitud sellest, et kõnealuste piirkondade määratlus on toodud mittetäielikul kujul ning seda on võimalik mõista nii, et 65 % suurust määra kohaldatakse Hermellesi panga kirdeosa (vaiadel kasvatamise ala) kogu ulatuses, samas, kui see määr kehtib tegelikult vaid kõnealuse piirkonna kõige lõunapoolsema osa kohta.

— Vaiade pikkuse puhul on sõnad „maksimaalne pikkus on 5,5 meetrit“ välja jäetud. Vaiade pikkus määrati kindlaks KPNi registreerimise taotluse esitamise ajal ja selle puhul lähtuti väljakujunenud tavast. Samas ei ole vaiade pikkuse piiramist tegelikult võimalik tehniliselt põhjendada. Pikemad vaiad võivad olla isegi asjakohasemad, sest neid vaiu on võimalik merepõhja rohkem süvistada, muutes vaiad vastupidavamaks merehoovuste toimele, mis võib need merepõhjast välja tõmmata. Vaiade osa pikkus, millele viiakse kudu, on endiselt piiratud 3,5 meetriga.

— Järgmises lauses on lisatud sõna „vaiadel“: „Pärast enam kui kahekümne nelja kuu pikkust vaiadel kasvatamist ei saa rannakarpe enam turustada päritolunimetuse „Moules de bouchot de la baie du Mont Saint-Michel“ all.“ Selle muudatuse eesmärk on hõlbustada kontrollimeetmeid ja tuua selgelt välja ajavahemik, pärast mida rannakarpe ei saa enam turustada KPNi tootena. Kasvatamise kestust kudu kasvukohtades ei võeta arvesse.

— Järgmises lauses on lisatud omadussõna „keskmine“: „Kõikide kontsessioonide puhul võib keskmine aastane saagikus olla kuni 60 kg rannakarpe vaia kohta […].“ Selle muudatuse eesmärk on täpsustada kontrollitavat parameetrit. Maksimaalset aastast saagikust kontrollitakse ühe kontsessiooni keskmise saagikuse põhjal ja mitte iga vaia põhjal.

— Rannakarpide korjamisperioodi puhul on lause „Rannakarpide korjamine toimub kudu asjaomastesse kasvandustesse viimise aasta 15. juunist järgmise aasta 15. veebruarini“ asendatud lausega „Rannakarpide korjamine toimub kudu asjaomastesse kasvandustesse viimise aastale järgneva aasta 15. juunist sellele järgneva aasta 15. veebruarini.“ Selle muudatuse eesmärk on parandada redaktsiooniline viga. Kudu viiakse kasvanduse vaiadele esimesel aastal (N) hiljemalt 31. oktoobril. Korjamisperiood algab järgmisel aastal (N+1) mitte enne kui 15. juunil ja kestab kuni järgmise aasta, st aasta N+2 15. veebruarini. Sõnad „kudu asjaomastesse kasvandustesse viimise aastale järgneva aasta“ on seega seotud 15. juuniga ja mitte 15. veebruariga, nagu on märgitud kehtivas tootespetsifikaadi versioonis.

— Lauset „Vähemalt kaheksateistkümne kuu jooksul kasvatatud rannakarpe võib korjata kudu asjaomastesse kasvandustesse viimise aastale järgneva aasta 15. juunist kuni 31. juulini“ on täpsustatud järgmiselt: „Üheksateistkümne ja poole kuni kahekümne nelja kuu jooksul vaiadel kasvatatud rannakarpe võib korjata 15. juunist kuni 31. juulini.“ Muudetud lõik hõlmab niinimetatud „kaheaastaseid“ rannakarpe ja selles täpsustatakse, et neid võib korjata hooaja alguses. Kehtivas tootespetsifikaadis toodud sõnastus on vigane, kuna rannakarbid, mille kudu on teatud aastal (N) kasvandusse viidud, ei saa järgmise aasta (N+1) korjamishooaja alguses olla vaiadel 18 kuu jooksul kasvanud. Asjaomaste rannakarpide kasvatamise kestus on ümber arvestatud lähtuvalt kudu kasvandusse viimise võimalikest kuupäevadest: — Kudu viimine kasvandusse toimub hiljemalt aasta N 31. oktoobril, kasvatamise kestus on aasta N+2 15. juunil vähemalt 19,5 kuud; — Üle 24 kuu vanuseid rannakarpe ei ole lubatud KPNi tootena turustada. — Rannakarpide korjamisperioodi alustamist ja lõpetamist hõlmavad sätted on arusaadavuse ja kohaldamise hõlbustamiseks toodud kahes eraldi lõigus. — Seoses võimalusega paigutada rannakarbid populatsiooni taastamise alasse pärast korjamist on kehtivas tootespetsifikaadis nähtud ette „kinniste anumate“ kasutamine. Omadussõna „kinniste“ on välja jäetud. Rannakarpide basseinidesse paigutamise korral ei pea anumad olema kinnised. Avaustega anumad võimaldavad veeringlust. Rannakarbid ei saa anumatest väljuda. Ka avamerebasseinidesse paigutatavad rannakarpide anumad ei pea olema kinnised, kuid need tuleb paigutada suletud piiretesse, et vältida rannakarpide äraviimist merehoovuste mõjul.

— Lause „Rannakarpide kalibreerimiseks kasutatakse sõelu, mille võrede minimaalne vahe on 12 mm“ on asendatud lausega „Rannakarbid sõelutakse vähemalt 12 mm suuruse silmaga sõelal.“ Selle muudatuse eesmärk on täpsustada, et sõelumise näol on tegemist kohustusliku toiminguga. Tehnilised võtted, milles on osutatud „sõelumisvõredele“, on välja jäetud, et võimaldada tootjatel sõelumiseks kasutada igasugust tüüpi sõelumisvahendeid. Sõelasilma suurust 12 mm ei muudetud, muudatus hõlmab üksnes kasutatavaid vahendeid. Lisaks sellele on rannakarpide töötlemist hõlmavasse lausesse lisatud mõiste „sõelutakse“, et näidata, et tegemist on kohustusliku toiminguga: „rannakarbid eraldatakse üksteisest, pestakse, sõelutakse ja sorteeritakse.“

— Rannakarpide pakendamist käsitlev lause „Pakendamiseks valmis rannakarbipartiid peavad sisaldama mitte üle 20 % alla 4 cm pikkusi rannakarpe“ on asendatud lausega „Pakendamiseks valmis rannakarbipartiid võivad sisaldada mitte üle 20 kaaluprotsendi alla 4 cm sisepikkusega rannakarpe.“ Sõna „peavad“ on asendatud sõnaga „võivad“, kuna tegemist on lubatava väärtusega, mitte kohustusega. Kontrollimenetluste hõlbustamiseks on täpsustatud, et alla 4 cm pikkuste rannakarpide osakaal on väljendatud kaaluprotsentides.

— Lõik: „Pakendamiseks valmis rannakarpide lihasuse määra võib konkreetse korjamiskorra puhul erandtingimustel muuta ministeeriumidevahelise määrusega, mille ettepaneku teeb INAO pädev riiklik nõukogu. Seejuures ei või asjaomased väärtused olla väiksemad kui 5 % punktis 2 „Toote kirjeldus“ esitatud minimaalsest määrast.“ on asendatud järgmisega: „Kui taotlejate rühm teeb põllumajandustoodete ja toiduainete suhtes kohaldatavaid kvaliteedikavasid hõlmavate õigusaktide alusel ettepaneku muuta seoses erakorraliste asjaoludega ajutiselt tootmistingimusi, ei või kindlaksmääratud rannakarpide lihasuse määr olla väiksem kui 114, st väheneda enam kui 5 % võrra, selleks et säilitada päritolunimetusega rannakarpide eripärased omadused.“ Selle lõigu ajakohastamisel peeti silmas määruse (EL) nr 1151/2012 ja selle rakendusmääruste jõustumist. Taotlejate rühm soovib säilitada rannakarpide lihasuse minimaalset määra. Tegemist on kriteeriumiga, millel põhineb KPNi toote „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel“ eripära ja millele tugineb kõnealuse toote maine. Taotlejate rühm on seisukohal, et rannakarpe, mille lihasuse määr on väiksem kui 114, ei või turustada KPNi tootena isegi erakorraliste asjaolude korral.

— Lausele „Rannakarbid pakendatakse lõplikult pakenditesse, mille mahutavus on kuni 15 kg, ja neis pakendites neid ka turustatakse“ on lisatud täpsustav sõna „lõplikult“. Selle muudatuse eesmärk on täpsustada, et maksimaalset kaalu 15 kg ei kohaldata pakendamiseks valmis rannakarpide transportimisel geograafilise piirkonna piires, vaid üksnes lõpliku pakendamise puhul.

— Lause „Lõplikult pakendatakse need 2–15-kilostesse kottidesse või 0,5–7-kilostele alustele“ on välja jäetud. Selles lauses on esitatud pakendite liigid, mida võib kasutada, kuid see ei hõlma kohustust.

— Parema loetavuse ja arusaadavuse huvides on tehtud redaktsioonilisi muudatusi. Välja on jäetud kattumised üldiste kehtivate eeskirjadega ning kirjeldav teave, mis ei ole seotud toote kirjeldusega.

Punkt „Märgistus“

— Muudetud on sätet, millega reguleeritakse nimetuse esitamist märgisel, kehtestatud on nõue kasutada kogu nimetuse ulatuses sama tähetüüpi ning nõue, et nimetus peab olema esitatud suuremate tähtedega kui muu märgisel olev teave. Taotlejate rühm soovib nimetuse märgisel paremini esile tuua.

— Lause „Kuni ühenduses registreerimiseni peab märgisel nimetuse läheduses, ilma ühegi vahemärketa olema esitatud KPNi logo“ on välja jäetud. Kuivõrd tegemist on üleminekusättega, ei ole see nõue enam asjakohane, kuna toode „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel“ registreeriti KPNi tootena 2011. aasta juunis.

— Igal üksikpakendil esitatud teabe puhul on lisatud nõue esitada järgmised andmed: „pakendatud toote kaal, ettevõtja nimi; pakendamiskeskuse kontaktandmed; pakendamise kuupäev, pakendamise järjekorranumber.“ Selle muudatuse puhul on võetud arvesse punktis „Päritolutõend“ esitatud kohustusi ja selle eesmärk on selgitada, mis teave peab olema märgisel.

— Seoses päritolunimetuse esitamise kohustusega on välja jäetud kõnealuse nimetuse esitamise kohustus „saatedokumentides“. Vastavalt punkti „Päritolutõend“ muudatusele, millega lubatakse rannakarpide saatedokumentides kasutada lühendit „Moules BMSM AOP“, on välja jäetud kohustus esitada nimetus väljakirjutatud kujul.

— Selleks et ühtlustada KPNiga toote „Moules de bouchot de la baie du Mont Saint-Michel“ puhul ette nähtud teavitamistoimingud, on lisatud järgmine lause: „Teavitusmaterjalidel peab päritolunimetusele olema lisatud märge „kaitstud päritolunimetus“ või „KPN“ ning Euroopa Liidu KPNi sümbol.“

Punkt „Muu“

— „Kontaktandmete ajakohastamine“: riigi pädeva ametiasutuse ja taotlejate rühma kontaktandmed on ajakohastatud. Taotlejate rühma nimetust on pärast KPNi registreerimist muudetud, see nimetus on ajakohastatud.

— „Ettevõtjate liigid“: selleks et vältida mitmetimõistmist ning kasutada rannakarbikasvatajate erialakeelt, on muudetud punktis „Tegurid, mis tõendavad, et toode pärineb asjaomasest piirkonnast“ toodud ettevõtjate liike: mõiste „tootja“ on asendatud mõistega „ettevõtja“ ning mõiste „saatmiskeskus“ mõistega „pakendamiskeskus“.

— „Kontrolliasutus“: kontrolliasutuse kontaktandmed on asendatud kontrolli teostamiseks pädeva asutuse kontaktandmetega. Selle muudatuse eesmärk on vältida vajadust spetsifikaadi muutmiseks kontrolliasutuse muutumisel.

— Peamiste kontrollitavate punktide tabelit on ajakohastatud, pidades silmas esitatud muudatusi.

KOONDDOKUMENT

„MOULES DE BOUCHOT DE LA BAIE DU MONT-SAINT-MICHEL“

ELi nr: PDO-FR-0547-AM01 – 5.4.2017

KPN ( X ) KGT ( )

1. Nimetus(ed)

„Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Rannakarbid „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel“ on vaiadest koosnevas kasvanduses kasvatatud elusad rannakarbid peamiselt liigist Mytilus edulis (alla 5 % rannakarpe Mytilus galloprovincialis või hübriidrannakarpe galloprovincialis-edulis). Neid iseloomustab sile ja tume korrapärase kujuga karp ning liha, mille värvus ulatub kollasest oranžini ja milles ei ole mingit krabimaitset ega liivateri. Liha on pehme ja õrn ning valdavalt magusa maitsega.

Rannakarpide keskmine pikkus on vähemalt 4 cm, keedetud liha sisaldab üle 4 % glütsiide ja selle minimaalne lihasus Lawrence’i ja Scotti indeksi kohaselt on 120.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel“ tootmine ja turustamiseks ettevalmistamine toimub geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toote pakendamine toimub geograafilises piirkonnas. Rannakarpide pakendamine on oluline toiming, mis võib kahjustada nende kvaliteeti, autentsust ja sellest tulenevalt ka nimetuse mainet, kui eespool esitatud nõudeid ei täideta.

Rannakarpide kiire riknemine nõuab nende kiireloomulist turustamiseks ettevalmistamist ja kiirelt toimivat turustusvõrgustikku. Ajavahemik pärast rannakarpide pesemist ja sõelumist ei või olla suurem kui 18 tundi, seega võimaldab pakendamine geograafilises piirkonnas säilitada toote omadused ja eripära.

Rannakarbid saadetakse teele ja turustatakse pakendites, mille mahutavus on kuni 15 kg.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Igal üksikpakendil tuleb esitada järgmine teave:

— kaitstud päritolunimetus „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel“, mis on vähemalt sama suures kirjas kui kõige suuremad tähemärgid märgisel;

— märge „kaitstud päritolunimetus“;

— Euroopa Liidu KPNi sümbol, mis peab paiknema kas vahetult enne või pärast päritolunimetust ilma vahepealsete märkusteta;

— pakendatud toote kaal;

— tootja nimi;

— pakendamiskeskuse kontaktandmed;

— pakendamise kuupäev ja

— pakendamise järjekorranumber.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond ulatub Mont-Saint-Micheli lahe rannavööndi sellest osast, mis paikneb Carollesi kellatorni ja La Chaîne’i tipu teljest lõunas, kuni Ille-et-Vilaine’i ja Manche’i departemangude vahelise piirini, ning hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi: Cancale, Cherrueix, Le Vivier-sur-Mer, Mont-Dol, Hirel, Saint-Benoît-des-Ondes, Saint-Méloir-des-Ondes ja Dol-de-Bretagne (ainult katastripiirkonnad AM ja ZC).

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Kommuunid, mis on seotud päritolunimetusega „Moules de Bouchots de la baie du Mont-Saint-Michel“, asuvad Mont-Saint-Micheli lahe rannikul, Saint-Malo lahes.

Mont-Saint-Micheli lahe ääres, mida iseloomustab ulatuslik väga väikese kallakuga rannavöönd ja loodete veetasemete kõige suurem erinevus Prantsusmaa rannikualadel, on suur hulk ökosüsteeme (poldrid, soolasood, loodetevööndid, suudmealad jne), millele on omane maismaa ja mere vastastikune mõju ning maismaa muutumine mereks ja vastupidi.

Madalad veemassid, mis seda suurt maa-ala katavad, soojenevad juba kevadel tugevalt ning on peene kuni keskmise liiva tõttu väga sogased. Kui need veemassid on juba lahes, liiguvad need väljaspool tõusudest ja mõõnadest ning tuulest tingitud kõikumisi ringi väga aeglaselt.

Mont-Saint-Micheli lahel on lisaks see iseärasus, et seal ei ole märkimisväärseid endeemilisi rannakarplaste populatsioone. Mytilus galloprovincialis’t leidub seal ainult väga väikeses koguses ja Mytilus edulis ei suuda sigida.

Nende erakordsete looduslike tingimuste tõttu hakkasidki mõned selle kutseala esindajad Charentes’is 1950. aastate lõpul rannakarpe vaiadest koosnevates kasvandustes kasvatama. Need tootjad, kes kartsid, et ületootmine kahjustab keskkonda ja toodet, pooldasid kasvanduste rajamise ranget reguleerimist. Lõpuks töötasid rannakarbikasvatajad välja menetluse, mille kohaselt alustati ja lõpetati korjamine analüüside ja organoleptiliste uuringute tulemuste põhjal, et vältida liiga varast korjamist hetkel, mil rannakarbid ei ole veel saavutanud piisavat suurust.

Toote eripära

„Moule de Bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel“ on vaiadest koosnevates kasvandustes kasvatatud liigist Mytilus edulis pärinev rannakarp, kes eristub selgelt teistest basseinidest pärinevatest sama liiki ja samal viisil kasvatatud rannakarpidest eelkõige selle poolest, et ta karp on väga täis, liha sisaldab palju glütsiide, selle värvus ulatub kollasest oranžini, see on õrn ja pehme ning selle maitse on valdavalt magus.

Tänu oma omadustele on Mont-Saint-Micheli lahel vaiadest koosnevates kasvandustes kasvatatud rannakarbid turul kõrgelt hinnatud, mida näitab eelkõige teiste tootmiskeskuste toodete hinnast kõrgem müügihind.

Põhjuslik seos

1950. aastatel leidsid Aiguilloni lahe rannakarbikasvatajad, kui otsisid uusi kohti, kus võiks rannakarpe vaiadest koosnevates kasvandustes kasvatada, Mont-Saint-Micheli lahes tingimused, mis olid eriti soodsad, sest rannavööndi kallak on väga väike ja korrapärane ning seal olid traditsioonilised laevade ja maismaasõidukite ligipääsuteed.

Tänu vee sügavusele on vaiadest koosnevates kasvandustes kasvatamise eelised rannakarpide puhul eriti suured ning selle sügavusega kaasnevad ka vee temperatuuri ja sogasuse tingimused, mis soodustavad rikkalike toiduvarude teket, nii et rannakarpidele ei anta mingeid toidulisandeid. Tänu sellele, et vesi jääb väga kauaks lahe tagumisse ossa, puutuvad fütoplanktoni üksteisele järgnevad põlvkonnad lisaks rannakarpidega pikalt kokku ja toidavad neid ohtralt.

Lahe erinevatest ökosüsteemidest pärineb muidki rikkalikke toiduvarusid, tänu millele on Mont-Saint-Micheli lahe rannakarpide karbid väga täis ja neil on erilised organoleptilised omadused. Nende erinevate ressursside hulgas etendavad tähtsat rolli ranniku loodetevööndite pinnal olevad mikrovetikad, sest on täheldatud, et 96 % Mont-Saint-Micheli lahe rannakarpide karbist leitud räniskelettidest kuulub neljale ränivetikate liigile, mis nendes setetes elavad.

Lisaks kaitsevad veemasside omadused, mille tõttu Mytilus galloprovincialis’t ei leidu ja Mytilus edulis ei paljune, lahte toodud rannakarpe igasuguse konkurentsi eest ruumi või toidu osas ning võimaldavad neil kiiresti areneda.

Tänu erinevatele ressursi kontrollimise ning keskkonna kaitsmise meetmetele, mille kutsealal tegutsejad on välja töötanud, suudavadki Mont-Saint-Micheli lahe vaiadest koosnevates kasvandustes kasvatatud rannakarbid selle ressursi väärtuse esile tuua.

Nii võimaldab Mont-Saint-Micheli lahe geograafiline keskkond oma looduslike koostisosadega, mida kutsealal tegutsejad on tootmise algusaegadest peale arukalt kasutanud, anda vaiadest koosnevates kasvandustes kasvatatavatele rannakarpidele Mytilus edulis erilised omadused.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ac05965a-3df9-44d9-91fb-c7f52e9e6f0f/telechargement

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.