SELETUSKIRI

1. Sissejuhatus

2020. aasta paranduseelarve projekti (PEP) nr 2 eesmärk on teha rubriigis 3 Julgeolek ja kodakondsus kättesaadavaks 3 000,0 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 1 530,0 miljonit eurot maksete assigneeringutena, et rahastada erakorralist toetust liidus, kasutades erakorralise toetuse rahastamisvahendit, mis kavatsetakse uuesti aktiveerida, et aidata toime tulla COVID-19 puhangu tagajärgedega ja anda täiendavaid vahendeid liidu elanikkonnakaitse mehhanismile / rescEU-le, võimaldamaks luua ulatuslikumaid varusid ja koordineerida oluliste ressursside jaotamist Euroopas .

2. Erakorraline toetus liikmesriikidele liidu erakorralise toetuse rahastamisvahendi uuesti aktiveerimise kaudu

2.1. Taust

Võttes arvesse COVID-19 puhangule järgnenud kriisi tõsidust, samuti nende vajaduste ulatust ja iseloomu, mille rahuldamist peab lähitulevikus ELi eelarvest toetama, teeb komisjon paralleelselt käesoleva PEPiga ettepaneku, et nõukogu aktiveeriks uuesti nõukogu määruse 2016/369 erakorralise toetuse andmise kohta liidus ja muudaks seda, et anda ELi käsutusse mitmekesisemad vahendid, mis vastaksid praeguse COVID-19 pandeemia mastaapsusele.

Erakorralise toetuse rahastamisvahend loodi 2016. aasta märtsis ja aktiveeriti kolme aasta pikkuseks perioodiks, et reageerida hädaolukorrale, mis oli tekkinud pärast pagulaste massilist sissevoolu Kreekasse. See oli kavandatud kui üldine vahend, millega lahendada kriisiolukordi ELis, ja seda kasutatakse ainult eriolukorras tõsiste raskuste puhul. Vahendi saab kasutusele võtta, et reageerida mis tahes kriisile, mille puhul on vaja humanitaarabi, ja see hõlmab laia valikut rahastamiskõlblikke meetmeid: „[---] erakorraline toetus võib hõlmata humanitaarabi meetmeid [---] ning võib seetõttu hõlmata abi või hädaabi ja vajaduse korral kaitseoperatsioone, et päästa ja hoida inimelusid katastroofides või vahetult nende järel“ .

Osaliselt aitavad ulatuslikule rahvatervise hädaolukorrale reageerida meetmed, mis on ette nähtud liidu elanikkonnakaitse mehhanismi (rescEU), elanikkonnakaitse mehhanismi, koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatuse (mille eesmärk on võtta kasutusele Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid) ja muude liidu vahenditega; samas on probleemi ulatuse ja tõsidusega arvestades vaja tulemuslikult reageerida liitu tabanud puhangu rahvatervisega seotud tagajärgedele humanitaarvaldkonnas. Erakorralise toetuse rahastamisvahendi raames antav erakorraline toetus soodustab täiendavust ja järjepidevust kannatada saanud liikmesriikide meetmetega, samuti sünergiat meetmetega, mida rahastatakse ELi tasandil muudest fondidest ja vahenditest.

Eeltoodut silmas pidades tehakse ettepanek aktiveerida erakorralise toetuse määruse (nr 2016/369) kohane toetus ja näha võimalikult kiiresti ette selleks vajalikud assigneeringud. See võimaldab liidul võtta meetmeid, millega ennetada ja leevendada tõsiseid tagajärgi ühes või mitmes liikmesriigis, ja tegeleda koordineeritult COVID-19 katastroofiga seotud vajadustega, täiendades abi, mida võidakse anda muude ELi vahendite raames.

2.2. Erakorralise toetuse rahastamisvahendist rahastatavad meetmed

Võttes arvesse olukorra pakilisust ja kõigis liikmesriikides seoses COVID-19 puhanguga tekkinud rahvatervise kriisi tõsidust, teeb komisjon ettepaneku näha erakorralise toetuse rahastamisvahendi jaoks ette 2 700,0 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 1 380,0 miljonit eurot maksete assigneeringutena.

Toetust võib kasutada muu hulgas järgmiste meetmete rahastamiseks:

–ulatuslikum ja kiirem varude loomine ja oluliste ressursside jaotamise koordineerimine kogu Euroopas;

–rahvusvahelistelt partneritelt sisse ostetava kaitsevarustuse transpordivajadused, samuti transport ELi piires;

–abivajavate patsientide transport üle piiri haiglatesse, mis saavad pakkuda vabu voodikohti;

–piiriülene koostöö ELi kõige rohkem kannatada saanud piirkondade tervishoiusüsteemi koormuse vähendamiseks;

–keskne hanke- ja jaotussüsteem haiglate varustamiseks peamiste meditsiinitarvetega ja haiglatöötajate varustamiseks hädaolukorra kaitsevahenditega, nagu respiraatorid, hingamisaparaadid, isikukaitsevahendid, taaskasutavad maskid, ravimid, teraapia- ja laborivarustus ning desinfektsioonivahendid;

–ELi ettevõtete tootmisvõimsuse suurendamine ja ümbersuunamine, et tagada sellise varustuse ja materjalide kiire tootmine ja kasutuselevõtt, mida on vaja, et korvata kiiresti vajakajäämised peamiste toodete ja ravimitega varustatuse vallas;

–raviasutuste ja -ressursside suurendamine, sealhulgas ajutiste ja poolajutiste välihaiglate näol, ja toetus ümberkohandatud rajatistele;

–testimiskomplektide tootmise suurendamine ja toetus olulisemate põhiainete hankimiseks;