Ettepanek Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus põllukultuuride statistika kohta /* KOM/2008/0210 lõplik - COD 2008/0079 */





[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON | Brüssel 21.4.2008 KOM(2008)210 lõplik 2008/0079 (COD) Ettepanek EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS põllukultuuride statistika kohta (komisjoni esitatud) SELETUSKIRI ETTEPANEKU TAUST | 120 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Põllukultuuride statistika on väga oluline ELi turgude korraldamise seisukohast. Samuti peetakse oluliseks, et lisaks teravilju ja muid viljelusmaa põllukultuure käsitlevale statistikale, mida praegu õigusaktidega reguleeritakse, oleks hõlmatud ka köögivilju ja püsikultuure käsitlev statistika. Üldine taust Käesolev ettepanek on kooskõlas parema õigusloome, lihtsustamise ja vastajate koormuse vähendamise eesmärkidega. | Kehtivad õigusnormid Käesoleva ettepanekuga soovitakse lihtsustada kehtivaid õigusnorme ning kohandada neid Euroopa Liidu uute vajadustega. Kehtivad õigusaktid, nõukogu 26. märtsi 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 837/90 (mis käsitleb teraviljatootmise kohta liikmesriikide esitatavaid statistilisi andmeid) ja nõukogu 5. aprilli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 959/93 (mis käsitleb põllukultuuride (v.a teraviljad) kohta liikmesriikide esitatavaid statistilisi andmeid) tuleks seega kehtetuks tunnistada. | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Käesolevas ettepanekus käsitletav statistika on oluline ühise põllumajanduspoliitika korraldamise ja hindamise seisukohast. Määruse ettepanekuga järgitakse komisjoni uut poliitilist lähenemisviisi õigusaktide lihtsustamisele ja paremale õigusloomele, millele on viidatud komisjoni 14. novembri 2006. aasta teatises „Euroopa Liidu parema õigusloome strateegiline ülevaade”[1] ja 24. jaanuari 2007. aasta teatises „Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm Euroopa Liidus”[2]. | KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE | Konsulteerimine huvitatud isikutega | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Käesoleva ettepaneku üle on aru peetud andmete tootjatega (riiklike statistikaametite esindajad) ja komisjoni talitustega (põllumajanduse peadirektoraat, Teadusuuringute Ühiskeskus) töörühmades ja alalises põllumajandusstatistika komitees. | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Käesolev ettepanek on kõikide huvitatud isikutega peetud põhjalike läbirääkimiste tulemus. | Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine | Asjaomased eksperdiarvamused Eurostati maakasutuse ja põllukultuuride statistika töörühma koosolekutel esindasid liikmesriike kehtivaid õigusakte tundvad ja riikide põllukultuuride statistika kogumis- ja koostamissüsteemide alal pädevad eksperdid. Komisjoni ametnike hulgas oli ka poliitikaanalüüsi eksperte. | Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Eksperdid olid riiklikest statistikaametitest, põllumajanduse peadirektoraadist ja Teadusuuringute Ühiskeskusest. Alaline põllumajandusstatistika komitee ja selle maakasutuse ja põllukultuuride statistikaga tegelev töörühm osalesid töös aktiivselt ning nendega konsulteeriti. | Märkused ja nende arvessevõtmine Vastused olid ülimalt positiivsed ja toetavad. Pöördumatute tagajärgedega tõsiste ohtude olemasolu ei ole nimetatud. | Käesoleva ettepanekuga lihtsustatakse märgatavalt kehtivaid õigusakte, riske ei täheldatud. | Vahendid, mida kasutati ekspertnõuannete avalikkusele kättesaadavaks tegemiseks Alalise põllumajandusstatistika komitee töödokumendid ja koosolekute protokollid on kättesaadavad veebisaidi CIRCA kaudu. | ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG | Kavandatud meetmete kokkuvõte Käesoleva määruse eesmärk on maakasutust ja põllukultuure käsitlevate statistiliste andmete esitamine liikmesriikide poolt. Õiguslik alus Ühenduse statistika õiguslik alus on sätestatud asutamislepingu artiklis 285. Nõukogu võib vastavalt kaasotsustamismenetlusele kehtestada meetmeid ühenduse tegevuse seisukohalt olulise statistika koostamiseks. Nimetatud artikliga kehtestatakse ühenduse statistika koostamist käsitlevad nõuded, mille kohaselt peavad statistilised andmed vastama erapooletuse, usaldatavuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse standarditele. | Subsidiaarsuse põhimõte | Käesoleva ettepaneku eesmärki, milleks on maakasutust ja põllukultuure käsitleva ühenduse statistika süstemaatilise koostamise ühtse raamistiku kehtestamine, ei ole liikmesriikide tasandil võimalik piisaval määral saavutada. Eesmärk on paremini saavutatav ühenduse õigusakti alusel, sest ainult komisjon saab kooskõlastada vajalikku statistilise teabe ühtlustamist ühenduse tasandil, samas kui andmete kogumist ning maakasutuse ja põllukultuuride võrreldava statistika koostamist saavad korraldada liikmesriigid. Ühendus võib seepärast võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. | Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele piirdutakse käesolevas määruses vähimaga, mis on vajalik seatud eesmärgi saavutamiseks, ega minda sellest kaugemale. Käesolevas määruses ei sätestata liikmesriikide andmekogumise mehhanisme, vaid määratakse üksnes kindlaks andmed, mida tuleb esitada, et tagada ühtne struktuur ja üheaegsus. Liikmesriikidel ei ole kohustust muuta maakasutust ja põllukultuure käsitleva statistika koostamist, mida praegu reguleeritakse nõukogu määrustega (EMÜ) nr 837/90 ja (EMÜ) nr 959/93. Ainsad uued käesoleva määrusega ette nähtud ühikud on köögiviljad ja püsikultuurid, mille kohta juba kogutakse ELi tasandil andmeid suulise kokkuleppe alusel. | Riiklike ametiasutuste finants- ja halduskoormus peaks vähenema, kuna uuringutulemuste asemel nõutakse statistika esitamist, osade andmete edastamise sagedust on vähendatud ning on antud võimalus kasutada endisest enam muid allikaid peale uuringute (nt haldusallikaid). | Õigusakti valik | Kavandatud õigusakt: määrus. Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmistel põhjustel. Sobiva õigusakti valik sõltub õiguslikust eesmärgist. Euroopa tasandi teabevajaduse puhul on olnud ühenduse statistika suundumus kasutada algaktina pigem määrust kui direktiivi. Määrust eelistatakse sellepärast, et määrusega kehtestatakse sama seadus kogu ühenduses ja liikmesriikidel ei ole võimalik seda osaliselt või valikuliselt kohaldada. Määrus on vahetult kohaldatav, mis tähendab, et seda pole vaja liikmesriikide õigusesse üle võtta. Vastupidiselt sellele on direktiivid, mille eesmärk on ühtlustamine riiklikul tasandil, oma eesmärkide osas liikmesriikidele siduvad, kuid jätavad riikide asutustele võimaluse valida nende eesmärkide saavutamiseks kasutatava vormi ja meetodid. Direktiivid tuleb ka liikmesriikide õigusesse üle võtta. Määruse kasutamine on kooskõlas muude statistikat käsitlevate õigusaktidega, mis on vastu võetud alates 1997. aastast. | MÕJU EELARVELE | Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. | TÄIENDAV TEAVE | Lihtsustamine | Ettepaneku rakendamine lihtsustab (ELi ja riiklike) asutuste ning eraõiguslike isikute jaoks haldusmenetluse korda. | ELi ja riiklike ametkondade töö muutub lihtsamaks, sest andmeid liigendatakse vähem regiooniti ja liikmesriikidele, kelle haritava maa suurus on teatavast tasemest allpool, tehakse erandeid ning ühtlustatakse andmete edastamise tähtaegu. | Haldusallikate kasutamine küsitluste asemel vähendab vastajate koormust. | Ettepanek on osa komisjoni töö- ja seadusandluskavast viite 2007/ESTAT/029 all. | Kehtiva õigusakti kehtetuks tunnistamine Ettepaneku vastuvõtmisele järgneb kehtiva õigusakti kehtetuks tunnistamine. | Euroopa Majanduspiirkond Kavandatav õigusakt mõjutab Euroopa Majanduspiirkonda, mistõttu see peaks laienema kogu asjaomasele majanduspiirkonnale. | 1. 2008/0079 (COD) Ettepanek EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS põllukultuuride statistika kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut[3], võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[4], toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[5] ning arvestades järgmist: 2. Nõukogu 26. märtsi 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 837/90 (mis käsitleb teraviljatootmise kohta liikmesriikide esitatavaid statistilisi andmeid)[6] ja nõukogu 5. aprilli 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 959/93 (mis käsitleb põllukultuuride (v.a teraviljad) kohta liikmesriikide esitatavaid statistilisi andmeid)[7] on mitu korda muudetud. Kuna nüüd on vaja teha veel muudatusi ja lihtsustusi, tuleks kõnealused õigusaktid selguse huvides uuega asendada. 3. Põllukultuuride statistika on väga oluline ELi turgude korraldamise seisukohast. Samuti peetakse oluliseks, et lisaks teravilju ja muid viljelusmaa põllukultuure käsitlevale statistikale, mida praegu õigusaktidega reguleeritakse, oleks hõlmatud ka köögivilju ja püsikultuure käsitlev statistika. 4. Ühise põllumajanduspoliitika nõuetekohase haldamise tagamiseks nõuab komisjon korrapäraselt andmeid põllukultuuride külvipinna ning saagi ja tootmise kohta. 5. Nõukogu 29. veebruari 1988. aasta määrusega (EMÜ) nr 571/88 põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate ühenduse uuringute korraldamise kohta[8] nähakse ette põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevatest ühenduse uuringutest koosnev programm kuni 2007. aastani. 6. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS),[9] tuleks kõikides komisjonile edastatavates liikmesriikide statistilistes andmetes, mis on jaotatud territoriaalüksuste järgi, kasutada NUTSi. Seetõttu tuleb piirkondliku statistika võrreldavuse huvides territoriaalüksused määratleda vastavalt NUTSi liigitusele. 7. Et liikmesriikide koormust piirata, ei tohiks piirkondlike andmetega seotud nõudmised ületada varasemate õigusaktide kohaseid nõudmisi (välja arvatud juhul, kui vahepeal on tekkinud uued piirkondlikud tasandid). 8. Käesoleva direktiivi rakendamise hõlbustamiseks on vajalik liikmesriikide ja komisjoni vaheline tihe koostöö, eelkõige nõukogu otsusega 72/279/EMÜ[10] loodud alalise põllumajandusstatistika komitee kaudu. 9. Selleks et tagada sujuv üleminek nõukogu määruste (EMÜ) nr 837/90 ja (EMÜ) nr 959/93 alusel kohaldatavalt korralt, peaks käesolev määrus võimaldama kuni üheaastase üleminekuperioodi liikmesriikidele, kus käesoleva määruse kohaldamine nende riiklike statistikasüsteemide suhtes eeldaks suuremaid kohandusi ja põhjustaks tõenäoliselt olulisi praktilisi probleeme. 10. Kavandatud meetmete eesmärki, milleks on liikmesriikide teravilja ja muude põllukultuuride kui teravilja külvipinda, saaki ja toodangut käsitleva ühenduse statistika süstemaatiliseks esitamiseks ühtse õigusraamistiku loomine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seepärast on nimetatud eesmärki parem saavutada ühenduse tasandil – ühendus võib võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtet järgides ei lähe käesolev määrus kaugemale kui kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vajalik. 11. Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta[11] on käesoleva määruse sätete raamistikuks. Eelkõige tuleb järgida erapooletuse, usaldusväärsuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse põhimõtteid. 12. Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega sätestatakse komisjonile antud rakendusvolituste kasutamise menetlus[12]. 13. Eelkõige tuleks komisjonile anda volitused andmeedastustabelite kohandamiseks. Kuna sellised meetmed on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta kõnealuse direktiivi teisejärgulisi elemente või täiendada seda uute teisejärguliste elementide lisamisega, tuleb need võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. 14. Alalise põllumajandusstatistika komiteega on konsulteeritud, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Sisu Käesoleva määrusega luuakse ühtne raamistik maakasutust ja põllukultuure käsitleva ühenduse statistika süstemaatiliseks koostamiseks. Artikkel 2 Mõisted 1. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „saagiaasta” – kalendriaasta, mille jooksul saagikoristus algab; b) „kasutatav põllumajandusmaa” – nõukogu määruses (EMÜ) nr 571/88 määratletud ala. 2. Käesoleva määruse I lisas esitatud mõisteid kasutatakse ainult käesoleva määruse II lisa kohaldamisel. Artikkel 3 Katvus 1. Liikmesriigid koostavad statistika II lisas loetletud põllukultuuride kohta, mis on toodetud nende territooriumil kasutataval põllumajandusmaal. 2. Statistika peab olema esindav vähemalt 95 % puhul järgmistest (II lisas osutatud) aladest: a) viljelusmaa põllukultuuride haritav maa (tabel 1); b) köögiviljade, melonite ja maasikate koristuspind (tabel 2); c) püsikultuuride tootmispindala (tabel 3); d) kasutatav põllumajandusmaa (tabel 4). 3. Liigid, mille esinemissagedus liikmesriigis on madal või puudub, võib statistikast välja jätta tingimusel, et liikmesriik teatab komisjonile kõigist sellistest põllukultuuridest igale vaatlusperioodile vahetult eelneval kalendriaastal. Artikkel 4 Sagedus ja võrdlusperiood Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal II lisas osutatud andmed. Vaatlusperioodiks on saagiaasta. Esimene vaatlusaasta on 2010. Artikkel 5 Täpsus Valikuuringuid teostavatel liikmesriikidel tuleb tagada, et tabeli 1 andmed vastaksid käesoleva määruse II lisas sätestatud täpsusnõuetele. Kui on tegemist muu allikaga kui vaatlused, tagab liikmesriik, et kõnealused andmed on vähemalt samaväärse kvaliteediga kui statistilistest vaatlustest saadud andmed. Artikkel 6 Komisjonile edastamine Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) II lisas sätestatud andmed igale tabelile kehtestatud tähtaja jooksul. Komisjon võib II lisas sätestatud andmeedastustabeleid kohandada (v.a täpsusnõuete puhul). Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastavalt artikli 9 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Artikkel 7 Piirkondlik statistika 15. II lisas tähega „R” tähistatud andmed tuleb esitada määruses (EÜ) nr 1059/2003 määratletud NUTS 1 ja NUTS 2 territoriaalüksuste järgi. Erandiks on Saksamaa ja Ühendkuningriik, kes võivad esitada statistika ainult NUTS 1 territoriaalüksuste järgi. 16. Liigid, mille esinemissagedus on madal või puudub, võib piirkondlikust statistikast välja jätta tingimusel, et liikmesriik teatab komisjonile kõigist sellistest põllukultuuridest igale vaatlusperioodile vahetult eelneval kalendriaastal. Artikkel 8 Kvaliteedi hindamine ja aruanded 17. Käesoleva määruse kohaldamisel kehtivad edastatavate andmete suhtes järgmised kvaliteedi hindamise näitajad: 18. „olulisus” – määr, mille ulatuses statistika vastab olemasolevate ja võimalike kasutajate vajadustele; 19. „õigsus” – näitab hinnangute lähedust tegelikule teadmata väärtusele; 20. „õigeaegsus” – ajavahemik teabe kättesaadavaks tegemise ja teabes kirjeldatud sündmuse või nähtuse vahel; 21. „täpsus” – ajavahemik andmete avaldamise kuupäeva ja selle kuupäeva vahel, mil andmed oleks tulnud avaldada; 22. „kättesaadavus” ja „selgus” – tingimused ja kord, mille alusel kasutajad saavad andmetega tutvuda, neid kasutada ja tõlgendada; 23. „võrreldavus” – tähendab erinevate statistiliste mõistete, mõõtmisvahendite ja menetluste mõju mõõdetavust, kui võrreldakse erinevate geograafiliste piirkondade, valdkondade või ajavahemike statistikat; 24. „sidusus” – näitab, kas andmeid saab erineval moel ja eri kasutusotstarbeks usaldusväärselt seostada. 25. Iga kolme aasta tagant, ning esimest korda 18 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva, esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) aruande edastatud andmete kvaliteedi kohta. 26. Liikmesriigid teatavad komisjonile metodoloogilistest ja muudest muudatustest, mis võivad statistika kvaliteeti märkimisväärselt mõjutada, hiljemalt kolm kuud pärast kõnealuse muudatuse jõustumist. 27. Kui kasutatakse muid allikaid kui vaatlused, teavitavad liikmesriigid eelnevalt komisjoni kasutatavatest meetoditest ja andmete kvaliteedist. 28. Komisjon (Eurostat) hindab edastatud andmete kvaliteeti. Artikkel 9 Komitee 1. Komisjoni abistab nõukogu otsusega 72/179/EMÜ asutatud alaline põllumajandusstatistika komitee. 2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse sama otsuse artiklit 8. Kõnealuse otsuse artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud. 3. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid. Artikkel 10 Üleminekuaeg 1. Neile liikmesriikidele, kus käesoleva määruse kohaldamine tingib nende riiklikes statistikasüsteemides suuri kohandusi või põhjustab märkimisväärseid praktilisi probleeme, võib artikli 9 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt võimaldada käesoleva määruse rakendamiseks tervet kalendriaastat hõlmavaid üleminekuperioode, mis lõpevad hiljemalt üks aasta pärast selle kohaldamise kuupäeva. 2. Selleks peab liikmesriik esitama komisjonile hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist nõuetekohaselt põhjendatud taotluse. Artikkel 11 Tühistamine 1. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, tunnistatakse nõukogu määrused (EMÜ) nr 837/90 ja (EMÜ) nr 959/93 kehtetuks alates 1. jaanuarist 2010. 2. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele loetakse viideteks käesolevale määrusele. 3. Erandina artikli 12 lõikest 2 peab liikmesriik, kelle suhtes on tehtud artikli 10 kohane erand, jätkama talle võimaldatud üleminekuperioodi jooksul nõukogu määruste (EMÜ) nr 837/90 ja (EMÜ) nr 959/93 sätete kohaldamist. Artikkel 12 Jõustumine 1. Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . 2. Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010. 3. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja I LISA MÕISTED Käesoleva määruse II lisa kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid: A) II lisa tabelid 1, 2 ja 3 - „haritav maa” – kuni saagikoristuseni vastab haritav maa külvipinnale, välja arvatud ikaldunud saagiga maa-alad; pärast saagikoristust vastab haritav maa koristuspinnale; - „koristuspind”—see osa kasvupinnast, millelt koristatakse saaki. Seega võib see olla kasvupinnaga võrdne või sellest väiksem; - „tootmispindala” – püsikultuuride puhul ala, millelt võib vaatlusalusel saagiaastal saaki koristada. Sellest on välja arvatud mittetootlikud alad, näiteks uued istandused, mis ei ole veel vilja kandma hakanud; - „koristatud saagi” hulka kuuluvad ettevõttesisesed kaod, otse põllumajandusettevõttes tarbitud kogused ja turustatud kogused, märgituna põhitoote massiühikutes. Teraviljade, kaunviljade ja valgurikaste taimede ning õlitaimede (raps, päevalill, linaseemned, soja, puuvill ja muud õliseemned) koristatud saak esitatakse kuivaine ekvivalendina; - „saak” – koristatud saak haritava maa kohta; - „aastasisene viljavaheldus” – viljelusmaa maatükk, mida kasutatakse ühe viljelusaasta jooksul rohkem kui üks kord ja korraga kasvatatakse seal ainult üht põllukultuuri. Mõlemat maa-ala käsitletakse haritava maana iga põllukultuuri puhul (selles kontekstis ei kasutata põhikultuuri ja täiendkultuuri mõistet); - „segukultuurid” – põllukultuuride kombinatsioon, mida kasvatatakse põllumaa teataval maatükil samal ajal. Haritav maa on sellisel juhul jaotunud põllukultuuride vahel proportsionaalselt vastavalt pindalale, mille nad hõivavad (selles kontekstis ei kasutata põhikultuuri ja täiendkultuuri mõistet); - „kaheotstarbelised põllukultuurid” – arvestatakse kokkuleppeliselt nende esmase kasutuse järgi ning täiendkultuurina teisese kasutuse järgi. - „põllukultuurid, mis on klaasist või kõrge (sisenemisvõimalusega) katte all” – põllukultuurid, mis on terve kasvuaja või suurema osa sellest kasvuhoones või paikse või teisaldatava kõrge katte all (klaasist või jäigast või paindlikust plastikust). Välja arvatud maad katvad plastikplaadid, samuti kupli või tunneliga kaetud maa, kus puudub sissemineku võimalus või kuhu ei ole võimalik paigaldada teisaldatavaid klaasiga kaetud raame. Alasid, kus põllukultuure kasvatatakse kohati klaasi all ja kohati avamaal, käsitatakse klaasi all olevate aladena, välja arvatud juhul, kui kaetud periood on väga lühike. B) II lisa tabel 4 - Mõisted on määratletud nõukogu määruses (EMÜ) nr 571/88. - „Põhi- ja täiendkultuurid” liigitatakse järgmiselt: - Üldine kasutus: kui üldjuhul kasutatakse teatava maatüki põhikultuuri pindala viljelusaasta jooksul ainult ühe põllukultuuri kasvatamiseks, määratletakse maatükk kindlasti selle kasutusviisi järgi. (Sel juhul on selle maatüki täiendkultuuride pindala null). - Erijuhtumid - Aastasisene viljavaheldus „Põhikultuuri pindala”: kui põllumaa teatavat maatükki kasutatakse teataval viljelusaastal rohkem kui üks kord (aastasisene viljavaheldus) ja korraga kasvatatakse seal ainult üht põllukultuuri, on põhikultuuri pindala suurema väärtusega kultuuri kasvupind. Kui peamist põllukultuuri ei saa kindlaks määrata toodangu väärtuse alusel, käsitletakse peamisena kõnealust maatükki kõige kauem hõivavat kultuuri. „Täiendkultuuride pindala”: kõiki muid maakasutusviise käsitletakse täiendkultuuride pindaladena. 29. Segukultuurid „Põhikultuuri pindala”: kui põllumaa teataval maatükil kasvatatakse ühe viljelusaasta kogu kasvatusperioodil samade põllukultuuride kombinatsiooni (segukultuurid), jaotub põhikultuuri pindala asjakohaste põllukultuuride vahel võrdeliselt. „Täiendkultuuride pindala”: sel juhul täiendkultuuride pindala puudub. 30. Aastasisese viljavahelduse ja segukultuuride kombinatsioon „Põhikultuuri pindala”: kui põllumaa teataval maatükil kasutatakse teataval viljelusaastal aastasisese viljavahelduse ja segukultuuride kombinatsiooni rohkem kui üks kord, hinnatakse eraldi iga põllukultuuride kombinatsiooni, mida sellel maatükil samaaegselt kasvatatakse, ning põhikultuuri pindalana käsitletakse suurima väärtusega põllukultuuride kombinatsiooni või üksikut põllukultuuri. Kui kasvupinnal kasutatakse segukultuure, jaotub põhikultuuri pindala asjakohaste põllukultuuride vahel võrdeliselt. „Täiendkultuuride pindala”: kõiki muid maakasutusviise käsitletakse täiendkultuuride pindaladena. II LISA ANDMEEDASTUSTABELID X: siseriiklikul tasandil esitatavad andmed R: piirkondlikul ja siseriiklikul tasandil esitatavad andmed -: andmeid ei esitata n.e.c.: mujal liigitamata [pic] [pic] [pic] [pic] [1] Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele KOM(2006)689 (lõplik): „Euroopa Liidu parema õigusloome strateegiline ülevaade”. [2] Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele KOM(2007)23 (lõplik): „Halduskoormuse vähendamise tegevusprogramm Euroopa Liidus”. [3] ELT C […], […], lk […]. [4] ELT C […], […], lk […]. [5] ELT C […], […], lk […]. [6] EÜT L 88, 3.4.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1). [7] EÜT L 98, 24.4.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1). [8] EÜT L 56, 2.3.1988, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1890/2006 (ELT L 386, 29.12.2006, lk 12). [9] ELT L 154, 21.6.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 176/2008 (ELT L 61, 5.3.2008, lk 1). [10] EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1. [11] EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1). [12] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 1).