Eriaruanne ELi ühtekuuluvusvaldkonna 
vahenditega tehtavate 
riigihangete probleemide 
kõrvaldamiseks vajatakse 
suuremaid jõupingutusiET 2015  nr 10
EUROOPA
KONTROLLIKODA

EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2015
Trükis ISBN 978-92-872-2842-0 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/106810 QJ-AB-15-012-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-2828-4 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/582612 QJ-AB-15-012-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-2883-3 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/751073 QJ-AB-15-012-ET-E
© Euroopa Liit, 2015
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Leheküljel 20 asuva foto kasutamiseks või reprodutseerimiseks tuleb taotleda luba otse autoriõiguste valdajalt.
Printed in Luxembourg
ELi ühtekuuluvusvaldkonna 
vahenditega tehtavate 
riigihangete probleemide 
kõrvaldamiseks vajatakse 
suuremaid jõupingutusi
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2015  nr 10
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tule -
mus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida nende 
mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulusid ja kulusid, tulevasi arengusuundi 
ning poliitilist ja avalikku huvi.
Käesoleva tulemusauditi viis läbi struktuuripoliitika, transpordi ja energeetika kuluvaldkondade eest vastutav II auditi -
koda, mille eesistuja on kontrollikoja liige Henri Grethen. Auditit juhtis kontrollikoja liige Phil Wynn Owen; teda toetasid 
kabineti juhataja Gareth Roberts; kabineti atašee Katharina Bryan; üksuse juhataja Niels -Erik Brokopp; rühmajuht Milan 
Smid; audiitorid Remus Blidar, Anastassios Karydas, Laura Zanarini; Henri Gretheni kabineti atašee Ildikó Preiss ja jurist 
Johanne Vermer.
Vasakult paremale: J. Vermer, G. Roberts, I. Preiss, A. Karydas, R. Blidar, 
K. Bryan, M. Smid, L. Zanarini, N.-E. Brokopp, P . Wynn Owen.

03
 Sisukord
Punkt
 Mõisted
 Lühendid
I–VIII  Kokkuvõte
1–13  Sissejuhatus
4–8 ELi riigihangete alane raamistik
9 –11  Ühtekuuluvuspoliitika ja riigihanked
12–13  Kuidas toimivad riigihankemenetlused?
14 –17  Auditi ulatus ja lähenemisviis
18–94  Tähelepanekud
19–48  Komisjon ja liikmesriigid analüüsivad väga vähesel määral süstemaatiliselt riigihankevigu
19–24  Riigihanke‑eeskirjade eiramine on ühtekuuluvuspoliitika kulutuste  
endiselt oluline veaallikas
25–34  Riigihankevigadel on erinevaid põhjuseid
35–40  Liikmesriikides tehtud vigade põhjalikku analüüsi takistab järjepidevate andmete puudumine ...
41 ... ent külastatud liikmesriikides on märke selle kohta, et andmete kogumine muutub süstemaatilisemaks
42–48  Komisjon ei analüüsi hankevigu veel põhjalikult ja süstemaatiliselt
49–94  Komisjon ja liikmesriigid on hakanud probleemi lahendamiseks meetmeid võtma, ent palju tööd 
seisab veel ees
51–60  Komisjoni poolt alates 2010. aastast võetud meetmed on suunatud üldise probleemi lahendamisele
61–74  Uued õigusaktid võivad õige rakendamise korral kaasa aidata hankevigade probleemi lahendamisele
75–82  Liikmesriigid keskenduvad esmatasandi kontrollidele ja on alles viimasel ajal hakanud võtma ka vältivaid 
meetmeid
83–94  Riigihangetega seotud probleeme võivad aidata lahendada IT‑lahendused, ent neid tuleb täies mahus 
rakendada
04 Sisukord
95–105  Järeldused ja soovitused
 I lisa  Komisjon ja liikmesriikide roll riigihangetes ja ühtekuuluvuspoliitikas
 II lisa  Kontrollikoja leitud vigade analüüs fondide kaupa (2009–2013)
 III lisa  Vigade kirjeldus ja analüüs hankemenetluste erinevates etappides
 IV lisa  Riigihanked  – komisjoni algatatud rikkumismenetlused aastatel 2009–2013
 Komisjoni vastused
05
 Mõisted
Auditeerimisasutused  annavad komisjonile kindlust rakenduskava juhtimissüsteemide ja 
sisekontrollimehhanismide mõjusa toimimise ning seega ka tõendatud kulude seaduslikkuse ja korrektsuse 
kohta. Auditeerimisasutused kuuluvad tavaliselt riigikantselei, rahandusministeeriumi (või selle alluvuses olevate 
sisekontrolliasutuste), mõne teise ministeeriumi või kõrgeima kontrolliasutuse struktuuri. Auditeerimisasutused 
peavad olema vahendeid haldavatest ametkondadest funktsionaalselt sõltumatud. Auditeerimisasutus esitab oma 
süsteemide auditite ja põhitegevuse auditite leiud vastava rakenduskava korraldus- ja sertifitseerimisasutustele. 
Süsteemide auditeid kajastavad aruanded ja iga -aastane kontrolliaruanne edastatakse ka komisjonile. Kui 
auditeerimisasutus on seisukohal, et korraldusasutus ei ole võtnud asjakohaseid parandusmeetmeid, peab ta 
komisjoni sellest teavitama.
Avaliku sektori hankijad  on avalik -õiguslikud riiklikud, piirkondlikud või kohalikud ametiasutused, kelle üks 
ülesanne on rakendada hangete ja ideekonkursside läbiviimisel riigihangete direktiive.
Eeltingimused  on partnerluslepingutes määratletud kriteeriumidel põhinevad tingimused. Programmitöö 
perioodi 2014–2020 ERFi, ÜFi ja ESFi rakenduskavade ettevalmistamisel peavad liikmesriigid hindama nende 
tingimuste täitmist. Kui tingimused on täitmata, tuleb koostada tegevuskavad, mis tagavad nende täitmise 
31. detsembriks  2016.
Eeskirjade eiramine  on ELi eeskirjadega vastuolus olev tegevus, mis võib kahjustada ELi finantshuve. See võib 
tuleneda nii toetust taotlevate toetusesaajate kui ka maksete tegemise eest vastutavate ametiasutuste tehtud 
vigadest. Eeskirjade tahtlikku eiramist käsitletakse pettusena.
Euroopa Regionaalarengu Fondi  tegevus on suunatud Euroopa Liidu majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse 
suurendamisele; selleks toetatakse fondi vahenditega infrastruktuuri ehitamist ja tootvate töökohtade loomist 
(eelkõige erasektoris) eesmärgiga vähendada piirkondadevahelist tasakaalustamatust.
Euroopa Sotsiaalfondi  eesmärk on edendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ELis, suurendades 
tööhõivet ja töö leidmise võimalusi (peamiselt koolitusmeetmete abil), soodustades kõrget tööhõive määra ning 
suurema arvu ja paremate töökohtade loomist.
Finantskorrektsioonide  eesmärk on kaitsta ELi eelarvet vigu sisaldavate või eeskirjadevastaselt tehtud 
kulude eest. Koostöös liikmesriikidega täidetava eelarve puhul lasub valesti tehtud maksete tagasinõudmise 
kohustus esmajärjekorras liikmesriikidel. Finantskorrektsioone võib teha kas eeskirjadevastaselt tehtud kulude 
kuludeklaratsioonidest eemaldamise või raha toetusesaajatelt tagasinõudmise kaudu. Finantskorrektsioone võib 
rakendada ka komisjon.
Korraldusasutus  on liikmesriigi poolt rakenduskava juhtima määratud riiklik, piirkondlik või kohalik avalik -õiguslik 
asutus või avalik -õiguslik või eraõiguslik üksus. Korraldusasutuse ülesannete hulka kuuluvad rahastatavate projekte 
valimine, järelevalve nende elluviimise üle ning komisjonile finantsaspektide ja tulemuste kohta esitatav aruandlus.
Korruptsioon  on võimu kuritarvitamine isikliku kasu saamise eesmärgil. Passiivne korruptsioon on tahtlik tegevus, 
millega ametiisik otseselt või vahendaja kaudu taotleb või saab mis tahes liiki soodustusi endale või kolmandale 
isikule või võtab vastu lubaduse sellise soodustuse eest, et ta tegutseks oma teenistuskohustusi eirates või jätaks 
oma kohustused või ametiülesanded täitmata. Aktiivne korruptsioon on tahtlik tegevus, millega lubatakse või 
antakse ametiisikule mis tahes liiki soodustusi.
06 Mõisted
Kõrgeimad kontrolliasutused  on riiklikud asutused, mille ülesanne on riigi tulude ja kulude auditeerimine.
Partnerluslepingud  sõlmitakse Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide vahel. Neis lepitakse kokku Euroopa 
struktuuri ja investeerimisfondide vahendite kasutamise kava ajavahemikus 2014–2020. Partnerluslepingud 
sisaldavad muu hulgas ka kokkulepitud eeltingimusi ja tulemusjuhtimise raamistikke.
Pettus  on teadlik reeglitevastane tegevus, mille eesmärk on omakasu või teisele poolele kahju tekitamine.
Rakenduskavas  esitatakse liikmesriigi prioriteedid ja eesmärgid selle kohta, kuidas kasutatakse ELi vahendeid 
perioodi vältel (tavaliselt seitse aastat) projektide rahastamiseks. Projektid peavad panustama rakenduskava 
prioriteetsetes suundades määratletud ühe või enama eesmärgi täitmisse. Ühtekuuluvuspoliitika iga fondi 
(st Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Sotsiaalfondi) jaoks peab olema oma 
rakenduskava. Liikmesriigid koostavad rakenduskavad ning komisjon peab need heaks kiitma, enne kui ELi 
eelarvest võib hakata makseid tegema. Rakenduskavasid võib nende kehtivusaja jooksul muuta vaid mõlema 
poole nõusolekul.
Regionaal ‑ ja linnapoliitika peadirektoraat  on Euroopa Komisjoni talitus, mis tegeleb Euroopa Liidu vähem 
soodsate piirkondade majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamisega. Peadirektoraat haldab Euroopa 
Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Ühtekuuluvusfondi (ÜF).
Riigihange  on protsess, mille abil riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused hangivad tooteid ning 
tellivad teenuseid ja ehitustöid. Kui erasektori ettevõtted hangivad tooteid suurel määral avaliku sektori 
rahastamise toel või kui seda nõuab rahastamisleping, peavad ka nemad järgima riigihanke -eeskirju ja/või 
-põhimõtteid.
Sertifitseerimisasutused  teevad korraldusasutuste deklareeritud kulude esmatasandi kontrolle 
ning sertifitseerivad kulude seaduslikkuse ja korrektsuse. Sertifitseerimisasutused on tavaliselt 
rahandusministeeriumi või selle alluvuses olevate sisekontrolliasutuste osad.
Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat  (varasema nimega siseturu ja teenuste 
peadirektoraat) on Euroopa Komisjoni talitus, mille vastutusalas on kaupade ja teenuste siseturu lõpuleviimine, 
ELi majanduse arendamine tööstuse ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamise teel, ning ELi 
kosmosepoliitika elluviimine. Direktoraadi töö hõlmab ka ELi riigihangete alaste õigusaktide väljatöötamist ja 
järelevalvet nende liikmesriikide poolse rakendamise üle.
Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat  on ELi tööhõive ja sotsiaalküsimustega 
tegelev Euroopa Komisjoni talitus. Koostöös liikmesriikide ametkondade, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna 
organisatsioonide ja muude sidusrühmadega tegeleb peadirektoraat üleilmastumise, ELi rahvastiku vananemise 
ja muutuva sotsiaalse tegelikkuse probleemidega. Peadirektoraat vastutab ka Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) 
haldamise eest.
Ühtekuuluvusfondist  rahastatakse Euroopa Liidu majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamise 
eesmärgil keskkonna- ja transpordiprojekte liikmesriikides, mille kogurahvatulu ühe elaniku kohta on väiksem 
kui 90% ELi keskmisest.
07
 Lühendid
ELTL : Euroopa Liidu toimimise leping
ERF : Euroopa Regionaalarengu Fond
ESF : Euroopa Sotsiaalfond
OLAF : Euroopa Pettustevastane Amet
ÜF: Ühtekuuluvusfond
08
 Kokkuvõte
I
ELi hankepoliitika on keskne vahend ühtse turu loo -
misel ja avaliku sektori vahendite tõhusa kasutamise 
tagamisel. ELis reguleerivad hankeid ELi riigihangete 
direktiivid, milles sätestatakse ühised eeskirjad ja 
menetlused, mida avaliku sektori asutused oma han -
ketegevuses peavad järgima.
II
Programmitöö perioodiks 2014–2020 eraldati ühte -
kuuluvuspoliitikale Euroopa Regionaalarengu Fondi, 
Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Sotsiaalfondi kaudu 
349 miljardit eurot, millest suurt osa (eelkõige ERFi ja 
ÜFi puhul) kasutatakse läbi riigihangete. Peaaegu poo -
led nimetatud kolme fondi projektid, mida kontrolli -
koda ajavahemikus 2009–2013 auditeeris, sisaldasid 
ühte või enamat hanget.
III
Riigihanke -eeskirjade järgimata jätmine on alati olnud 
oluline veaallikas. Tõsised vead põhjustasid ausa kon -
kurentsi vähesust või selle täielikku puudumist ja/või 
olukordi, kus edukaks tunnistati mitte kõige paremad 
pakkujad.
IV
Käesolevas aruandes hinnatakse, kas komisjon ja 
liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid riigi -
hankevigade kõrvaldamiseks ühtekuuluvuspoliitika 
valdkonnas.V
Auditiga leiti, et komisjon ja liikmesriigid on hakanud 
probleemiga tegelema, ent probleemi analüüsimine 
ja parandusmeetmete võtmine kujutavad endast veel 
pikaajalist protsessi.
VI
Komisjon ja liikmesriigid teevad väga vähesel määral 
hankevigade süstemaatilist analüüsi. Riigihankevigade 
põhjuste põhjalikku analüüsi on takistanud nende 
olemust ja ulatust puudutava küllaldaselt täpse, 
usaldusväärse ja järjepideva teabe puudumine. Ometi 
on märke, et osa käesoleva auditi käigus külastatud 
liikmesriikidest on alustamas andmete süstemaatilist 
kogumist.
VII
Komisjon on juba alates 2010. aastast võtnud mitu 
parandusmeedet. Õigusloome meetmete raames 
muudeti muu hulgas riigihangete direktiive ning 
lisati partnerluslepingutesse hankesüsteemide alased 
tingimused, mida liikmesriigid peavad täitma hiljemalt 
2016. aasta lõpuks. 2013. aastal lõi komisjon ka sise -
mise tehnilise töörühma ja koostas sisemise tegevus -
kava. Enamik kavas loetletud meetmetest ei ole aga 
veel täielikult ellu viidud. Liikmesriigid alustasid alles 
hiljuti vigade tegemist vältivate põhjalike meetmete 
võtmist.
Kokkuvõte 09
VIII
Kontrollikoda soovitab järgmist:
a) i)  komisjon peaks looma eeskirjade eiramise 
juhtumite andmebaasi, mis võimaldaks riigi -
hankevigade otstarbekat analüüsi. Komisjon 
peaks põhjalikult analüüsima ühtekuuluvuse 
valdkonna riigihankevigade sagedust, tõsi -
dust ja põhjuseid, tuginedes seejuures enda 
andmebaasidest ja liikmesriikidest pärit 
asjakohastele andmetele. Komisjon peaks oma 
analüüsi avaldama riigihangete aruandes, 
mille koostamist nõutakse uutes direktiivides;
 ii)  liikmesriikide asjaomased ametiasutused 
peaksid looma oma riigi eeskirjade eiramise 
juhtumite (sh hankevigade) andmebaasid ja 
neid ka analüüsima, ning tegema komisjoniga 
koostööd nii, et nende andmete komisjonile 
esitamise vorm ja aeg hõlbustaksid komisjoni 
tööd;
b) juhul, kui riigihankeid puudutavad eeltingimused 
ei ole 2016. aasta lõpuks täidetud, peaks komisjon 
järjekindlalt kasutama oma õigust peatada asja -
omastele liikmesriikidele tehtavad maksed seniks, 
kuni puudused on kõrvaldatud;
c) komisjon peaks oma riigihankeid puudutava 
sisemise tegevuskava ajakohastama ja avaldama. 
Lisaks peaks ta tehtud edusammudest igal aastal 
aru andma. Selleks peaks komisjon parandama 
oma riigihangete küsimustega tegelevate talituste 
vahelist koostööd;d) komisjon peaks hankevigade probleemiga tege -
lemisel juhtrolli võtmiseks looma kõrgetasemelise 
rühma; seeläbi välditaks ka riski, et kokkulepitud 
tegevust ei rakendata järjepidevalt komisjoni kõi -
gis talitustes. Töörühm peaks edendama riigihan -
gete valdkonna arendamist, sealhulgas vajaduse 
korral selle lihtsustamist;
e) komisjon peaks rakendama finantskorrektsioo -
ne juhul, kui ta on seisukohal, et liikmesriikide 
esmatasandi kontrollide mõjusus ei ole piisav; 
ning riigihangete direktiivide korduva järgi -
mata jätmise korral kasutama vajaduse korral 
rikkumismenetlusi;
f) komisjon peaks veelgi rohkem kasutama infoteh -
noloogia arengust tulenevaid võimalusi (sh e -rii-
gihangete, andmehankimise lahenduste ja heade 
tavade edendamine);
g) liikmesriigid peaksid veelgi rohkem kasutama 
e-riigihangete ja andmehankimise pakutavaid 
võimalusi.
10
 Sissejuhatus
01 
Euroopa 2020. aasta strateegia koha -
selt on ELi hankepoliitikal keskne roll 
ühtse turu loomisel ning aruka, jät -
kusuutliku ja kaasava majanduskasvu 
saavutamisel, tagades samas ka avaliku 
sektori rahaliste vahendite kõige 
tõhusama kasutamise1. Avaliku sektori 
kulutuste tõhususe suurendamine ja 
kuludele vastava tulu saavutamine on 
riigivalitsuse kesksed eesmärgid. Riigi -
valitsemise erinevatel tasanditel keh -
tivate eeskirjade eesmärk on tagada 
riigihangete tegemisel avaliku sektori 
vahendite parim kasutamine. Joonisel 
1 esitatakse mõni peamine näitaja.Joonis 1Mõni peamine näitaja riigihangete kasutamise kohta ELis
2011. aastal  avaliku sektori hangitud ehitustöödele, 
kaupadele ja teenustele kulutatud summa kokku
(st ca  20% liikmesriikide SKPst)2 406 miljardit eurot
Igal aastal ELi riigihangete alaste õigusaktide
abil säästetav hinnanguline summa
(2014. aasta arvud)6,4–35,5 miljardit eurot
Hinnanguline lisasääst, mis saavutatakse
peale riigihangete ühtse turu lõplikku 
rakendumist36,5–66,5 miljardit eurot
Allikas:  Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon2.1 KOM(2010) 2020 (lõplik), 
3. märts 2010. „Euroopa 2020. 
aastal. Aruka, jätkusuutliku ja 
kaasava majanduskasvu 
strateegia”.
2 Vt siseturu ja teenuste 
peadirektoraadi avaldatud 
2013. aasta riigihangete 
rakendamise aruanne, 
1. august 2014; „ SMEs’ access to 
public procurement markets 
and aggregation of demand in 
the EU ”, PwC, ICF GHK ja 
EcorysStudy poolt Euroopa 
Komisjoni tellimusel koostatud 
uuring, veebruar 2014; ning 
„The Cost of Non- Europe in the 
Single Market, IV - Public 
Procurement and Concessions ”, 
Euroopa Parlamendi 
uuringuteenistus, september 
2014 – PE 536.355.
11 Sissejuhatus
02 
Muu hulgas peavad ELi riigihanke -ees-
kirjad tagama Euroopa Liidu toimimi -
se lepingus sätestatud põhimõtete 
järgimise (vt joonis 2 )3. See suurendaks 
omakorda konkurentsi ja piiriülest 
kaubandust, mis tagab avaliku sek -
tori asutuste jaoks eelarvevahendite 
otstarbekama kasutamise, tõstes 
samaaegselt majanduse tootlikkust, 
suurendades VKEde osalemist sellistel 
turgudel ja lihtsustades nende juurde -
pääsu turule. Ühesõnaga on eeskirjade 
eesmärk toetada ühtset turgu, suuren -
dada konkurentsi ja edendada vahen -
dite otstarbekamat kasutamist.03 
Käesolevas aruandes käsitletakse 
ühtekuuluvuse valdkonna riigihangete 
püsivalt kõrget veamäära  – st eeskir -
jadele mittevastamise juhtumeid. Eel -
kõige uuritakse aruandes, kas komisjon 
ja liikmesriigid võtavad asjakohaseid 
meetmeid probleemi lahendamiseks5.Joonis 2Riigihangete põhimõtted
Riigihangete
põhimõtted
Võrdne kohtlemine ja mittediskrimineerimine
Potentsiaalseid pakkujaid peab kohtlema võrdselt.  Vastastikune tunnustamine
Teiste liikmesriikide kutsekvaliﬁkatsioone ja standardeid peab tunnustama võrdsetel alustel.Proportsionaalsus
Hankemenetlused ja otsused peavad olema proportsionaalsed.Läbipaistvus
Hankemenetlused peavad olema läbipaistvad ja hanked 
reeglina avalikustatud.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda Euroopa Komisjoni dokumendi põhjal4.3 Kaupade (ELTLi artikkel 28) ja 
teenuste vaba liikumine 
(artikkel 56), asutamisvabadus 
(artikkel 49) ja teenuste 
osutamise vabadus, 
mittediskrimineerimine ja 
võrdne kohtlemine, 
proportsionaalsus, 
läbipaistvus ja vastastikune 
tunnustamine (artiklid 18 
ja 53).
4 Komisjoni tõlgendav teatis, 
milles käsitletakse ühenduse 
õigust lepingute sõlmimisel, 
mis ei ole või on ainult osaliselt 
reguleeritud 
riigihankedirektiividega 
(ELT C 179, 1.8.2006, lk 2).
5 Vt ka kontrollikoja 2014. aasta 
ülevaatearuanne „ELi rahaliste 
vahendite kasutamine parimal 
viisil: ülevaatearuanne ELi 
eelarve finantsjuhtimisele 
avalduvatest riskidest”  
(http://eca.europa.eu ).
12 Sissejuhatus
ELi riigihangete alane 
raamistik
04 
ELi riigihangete raamistik põhineb 
Maailma Kaubandusorganisatsiooni 
terve rea liikmete6 vahel sõlmitud mõ -
nepoolsel lepingul riigihangete kohta 
(GPA), mis käsitleb avaliku sektori 
tehtavaid hankeid ja põhineb avatuse, 
läbipaistvuse ja mittediskrimineerimi -
se põhimõtetel. Joonisel 3  kujutatakse 
riigihankeid reguleerivaid tasandeid.05 
ELis reguleerivad hankeid ELi riigi -
hankedirektiivid, milles sätestatakse 
ühised eeskirjad ja menetlused, mida 
avaliku sektori asutused oma teatud 
rahalisi piirmäärasid ületavas hanke -
tegevuses peavad järgima7. Eeskir -
jade eesmärk on tagada kogu ühtse 
turu piirkonna ettevõtetele võimalus 
osaleda riigihangetel. Need ELi-üle -
sed eeskirjad kehtivad alati ega sõltu 
sellest, kas hankimiseks kasutatakse 
üksnes liikmesriigi või ELi vahendeid. 
ELi direktiivid kehtivad ka Euroopa 
Majanduspiirkonna riikides.Joonis 3Riigihangete reguleerimise tasandid
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda. Liikmesriikide tasand:
     -   riiklikud
     -   piirkondlikud     -   fondispetsiiﬁlised eeskirjad  Euroopa Liit  Maailma Kaubandusorganisatsioon
Riigihangete alased
õigusaktid ja reeglidRiigihangete 
direktiividLeping
riigihangete kohta6 2015. aasta alguse seisuga oli 
GPA lepinguga liitunud 15 
poolt (43 WTO liiget). Veel 28 
WTO liiget osalevad GPA 
komitees vaatlejana. Neist 10 
on alustanud lepinguga 
liitumise protsessi.
7 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu direktiiv 2004/18/EÜ, 
31. märts 2004, ehitustööde 
riigihankelepingute, asjade 
riigihankelepingute ja 
teenuste riigihankelepingute 
sõlmimise korra 
kooskõlastamise kohta (ELT 
L 134, 30.4.2004, lk 114), ning 
Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu direktiiv 2004/17/EÜ, 
31. märts 2004, millega 
kooskõlastatakse vee-, 
energeetika-, transpordi- ja 
postiteenuste sektoris 
tegutsevate ostjate 
hankemenetlused (ELT L 134, 
30.4.2004, lk 1). Need 
asendatakse muudetud 
direktiividega ning uue 
direktiiviga 
kontsessioonilepingute 
sõlmimise kohta, mis avaldati 
17. aprillil 2014 ja rakendatakse 
18. aprilliks 2017 (punkt 67). 
Kaitsevaldkonna ja 
üldhuviteenuste osutamise 
lepinguid reguleeritakse teiste 
eeskirjadega.
13 Sissejuhatus
06 
Sarnaselt teiste direktiividega peavad 
liikmesriigid riigihankedirektiivid oma 
siseriiklikkusse õigusesse üle võtma. 
Riigihankedirektiivides sätestatakse 
miinimumstandardid, mis aitavad 
luua kõigile võrdsed tingimused, kuid 
liikmesriikidel võimaldatakse neid vas -
tavalt oma eripäradele ja vajadustele 
kohandada. Liikmesriigid võivad vastu 
võtta neist rangemaid (või mõnes 
aspektis rangemaid) seadusi. Liikmes -
riikidel on samuti märkimisväärne kaa -
lutlusõigus ELi eeskirjadele vastamise 
tagamiseks kasutatavate haldusmenet -
luste koostamisel.
07 
ELi hankedirektiividega ei reguleeri -
ta kõiki hankeid. Neis määratletakse 
alampiirmäärad8, millest väiksema 
väärtusega lepingute kohta kehtivad 
üksnes riigi enda kehtestatud eeskir -
jad. Kõik hanked peavad sellegipoolest 
vastama aluslepingu põhimõtetele 
(vt  joonis 2 ).08 
ELi direktiivide reguleerimisalasse 
jäävad hanked tuleb avaldada and -
mebaasis TED ( Tender Electronic Daily ). 
Andmebaasis TED avaldatud hangete 
väärtuse osakaalu sisemajanduse 
koguproduktist saab vaadelda kui 
näitajat selle kohta, kui laialdaselt 
riigihankeid ELis kasutatakse. 2012. 
aastal moodustas andmebaasis TED 
avaldatud hangete kogumaht 3,1% ELi 
sisemajanduse koguproduktist9. Mõnes 
liikmesriigis on piirmäärasid ületavate 
hangete kogumahu osakaal keskmi -
sest (3,1%) oluliselt madalam (näiteks 
Saksamaal 1,1%, Austrias 1,5%, Iirimaal 
1,5% ja Luksemburgis 1,6%). Komisjon 
on Saksamaaga ühenduses, et välja 
selgitada madala osakaalu põhjused10.
Ühtekuuluvuspoliitika ja 
riigihanked
09 
Programmitöö perioodiks 2007–2013 
eraldati ühtekuuluvuspoliitika vald -
konnale Euroopa Regionaalarengu 
Fondi (ERF), Ühtekuuluvusfondi (ÜF) 
ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) kau -
du 349  miljardit  eurot; programmi -
töö perioodiks 2014–2020 eraldati 
367 miljardit  eurot11.
8 1. jaanuarist 2014 kuni 
31. detsembrini 2015 kehtivad 
järgmised kõige sagedamini 
kasutatavad piirmäärad: 
5 186 000 eurot ehitustööde 
lepingutele ning 134 000 eurot 
teenuste ja kaupadele 
lepingutele. 
Kommunaalteenuseid 
pakkuvatele ettevõtetele ja 
keskvalitsusest madalama 
tasandi avaliku sektori 
hankijate kehtivad teised 
piirmäärad.
9 Vt siseturu ja teenuste 
peadirektoraadi avaldatud 
2012. aasta e -riigihangete 
näitajad  – Majandusanalüüs ja 
e-riigihanked, 
12. november  2014.
10 Nõukogu soovitus, 8. juuli 
2014, milles käsitletakse 
Saksamaa 2014. aasta riiklikku 
reformikava ja esitatakse 
nõukogu arvamus Saksamaa 
stabiilsusprogrammi kohta, 
2014 (ELT C 247, 29.7.2014, 
lk 20).
11 Majandusliku, sotsiaalse ja 
territoriaalse ühtekuuluvuse 
kulukohustuste 
assigneeringud jooksvates 
hindades. Allikas : 
„Mitmeaastane 
finantsraamistik 2014–2020 ja 
ELi 2014. aasta eelarve, ELi 
komisjon”.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
14 Sissejuhatus Joonis 4Ühtekuuluvuspoliitika ja riigihangete valdkonna organisatsiooniline ülesehitus
EUROOPA
KOMISJON
LIIKMESRIIGID
PROJEKTITASANDRegionaalpoliitika
peadirektoraatSiseturu, tööstuse,
ettevõtluse ja VKEde
peadirektoraatÜhtekuuluvuspoliitika raamistikRiigihangete (RH)
õigusraamistik
ERF ja
Ühtekuuluvusfond
Võtavad
üleTööhõive
peadirektoraat
ESFELi RH
direktiivid
xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxHanked
Ehitustööd,kaubad ja teenusedJärelevalverakendamise üle
RakendavadTeavehankevigadekohtaTeave
hankevigade
kohtaHanke-eeskirjadele vastavuse järelevalve ja audit
Hanke-eeskirjadele vastavuse järelevalve ja auditHanke-
eeskirjadele 
vastavuse 
järelevalve ja 
audit
Hanke-
eeskirjadele 
vastavuse 
järelevalve ja 
auditKorraldus-, sertiﬁtseerimis- ja auditeeri-
misasutusedLiikmesriikide 
korraldus- ja 
kontrolliasutused
Toetusesaaja (nt ministeerium, avaliku 
sektori omanduses olevad ettevõtted)Riiklikud/piirkond-
likud/fondispet-
siiﬁlised 
hanke-eeskirjad
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
15 Sissejuhatus
10 
Ühtekuuluvuspoliitika eelarve täitmi -
ne toimub komisjoni ja liikmesriikide 
koostöös (vt joonis 4  ja I lisa ). Suur osa 
neist vahenditest (eelkõige ERFi ja ÜFi 
puhul) kasutatakse läbi riigihangete. 
Peaaegu pooled nimetatud kolme 
fondiga seotud tehingud, mida kont -
rollikoda auditeeris, sisaldasid ühte või 
enamat riigihanget.
11 
Liikmesriikides riigi enda ja ELi kulu -
tuste jaoks loodud juhtimis- ja kont -
rolliraamistikud hõlmavad suurt hulka 
ametiasutusi, sealhulgas kõrgemaid 
kontrolliasutusi.Kuidas toimivad 
riigihankemenetlused?
12 
Peale projekti algset ettevalmistamist 
ja vajaduste hindamist koosnevad 
riigihankemenetlused kolmest peami -
sest etapist, mis kätkevad omakorda 
konkreetseid samme (vt joonis 5 ).Joonis 5Riigihankemenetluse peamised etapid
EttevalmistusLõpparuanne
Mistahes probleemide 
lahendamineLepingu muutmine 
jneMakse töövõtjale
Lepingu
haldamineLepingu allkirjastamine ja lepingu sõlmimise teade
Pakkumuste avamine, vastavaks tunnistamine ja 
hindamineHanketeate avaldamine
Pakkumustevaliku- / vastavaks tunnistamise kriteeriumidHankedokumentide 
ettevalmistamine
Hankemenetluse liigi valikVajaduste selgitamine ProjektiettevalmistamineHankemenetlusHankemenetluse 
eelne etapp
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
16 Sissejuhatus
13 
Iga etapi üksikasjalik ülesehitus sõltub 
kasutatava hankemenetluse liigist 
(1. selgituses  kirjeldatakse peamisi 
menetluse liike). Edukaks tunnistamise 
aluseks võib võtta kas kõige madalama 
hinnaga pakkumuse või majandusli -
kult soodsaima pakkumuse. Enamikul 
juhtudel (70%) lähtutakse edukaks tun -
nistamisel majanduslikult soodsaimast 
pakkumusest12.
2014. aasta direktiivides sätestatud kuus peamist riigihankemenetluse liiki
Avatud hankemenetlused . Kõige sagedamini kasutatav menetlus (51% kõigist edukaks tunnistatud pak -
kumustest). Pakkumused tuleb esitada kindlaks tähtpäevaks ja hankija hindab kõiki nõuetele vastavaid 
pakkumusi13.
Piiratud hankemenetlus . Kõik huvitatud isikud võivad esitada hankemenetluses osalemise taotluse, mille 
alusel valitakse taotlejad, kellele hankija teeb pakkumuse esitamise ettepaneku.
Võistlevat dialoogi  kasutatakse keerulisemate hangete läbiviimisel. Menetlus hõlmab hankija ja potentsiaal -
sete tarnijate vahelist dialoogi, mille eesmärk on välja selgitada ja määratleda projekti kõige parem õiguslik  
ja/või rahaline ülesehitus, mis tagab hankija vajaduste või eesmärkide rahuldamise.
Konkurentsipõhine läbirääkimistega hankemenetlus . Peale hanketeate avaldamist ja esialgset hindamist pa -
lub hankija valitud ettevõtjatel esialgse pakkumuse esitada. Pakkumuste järgmiste variantide alusel toimuvad 
edasised läbirääkimised, mille käigus parandatakse nende sisu; lõpliku pakkumuse üle läbirääkimisi ei peeta.
Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlust  võib kasutada teatud tingimuste täitmise korral vaid 
vähestel juhtudel. Hankija peab läbirääkimisi ühe või enama tarnijaga.
Innovatsioonipartnerlus . Avaliku sektori hankija avaldab hanketeate ja kasutab läbirääkimistega lähene -
misviisi, kui tal on vajadus selliste innovatiivsete asjade, teenuste või ehitustööde järele, mida ei ole võimalik 
rahuldada turul juba olemasolevate asjade, teenuste või ehitustööde ostmisega. Avaliku sektori hankija võib 
teha otsuse luua innovatsioonipartnerlus ühe või mitme partneriga.
13 Vt siseturu ja teenuste peadirektoraadi avaldatud 2013. aasta riigihangete rakendamise aruanne, 1.  august  2014.Selgitus 112 „Public Procurement in 
Europe, Cost and 
effectiveness”, PwC, London 
Economicsi ja Ecorysi poolt 
Euroopa Komisjoni tellimusel 
koostatud uuring, märts 2011, 
lk 5.
17
 Auditi ulatus 
ja lähenemisviis
14 
Kontrollikoda uuris, kas komisjon ja 
liikmesriigid võtavad asjakohaseid ja 
mõjusaid meetmeid riigihankevigade 
kõrvaldamiseks ühtekuuluvuspoliitika 
valdkonnas, ning otsis vastust järgne -
vatele küsimustele.
a) Kas komisjon ja liikmesriigid on 
analüüsinud riigihankevigade 
probleemi ühtekuuluvuspoliitika 
valdkonnas?
b) Kas komisjon ja liikmesriigid on 
võtnud asjakohaseid meetmeid 
riigihankevigade kõrvaldamiseks, 
ja kas see tegevus on olnud mõjus?
15 
Audit hõlmas kontrollikoja kinnitava 
avalduse auditite (2009–2013) tule -
musi ning võttis arvesse komisjoni ja 
liikmesriikide poolt hanke -eeskirjadele 
mittevastamise probleemi lahendami -
seks võetud meetmeid (2009–2014).16 
Auditi tulemuste aluseks on:
a) komisjoni asjaomaste dokumenti -
de analüüs;
b) intervjuud komisjoni ametnikega;
c) 27 liikmesriigi (v.a Horvaatia) ERFi, 
ESFi ja ÜFi rakenduskavade eest 
vastutavate auditeerimisasutuse 
(115) seas läbi viidud uuring, millele 
saadi 69 vastust. Uuringu peamine 
eesmärk oli koguda teavet riigi -
hankesüsteemide, hangetes tehtud 
vigade ning liikmesriigi tasandil 
võetud vältivate ja parandusmeet -
mete kohta;
d) auditikülastused nelja liikmesriiki 
(Tšehhi Vabariik, Hispaania, Itaalia 
ja Ühendkuningriik), kus kontrol -
likoja kinnitava avalduse auditite 
käigus (2009–2013) oli avastatud 
palju riigihankevigu;
e) Küprosele tehtud auditikülastus, 
mille käigus uuriti e -riigihange 
kasutamist; ning
f) ELi 28 kõrgeimale kontrolliasutu -
sele saadetud lühike küsimustik, 
millele saadi 18 vastust.
17 
Auditi käigus püüti võimaluse korral 
leida häid tavasid, mida saaks liikmes -
riikide vahel jagada.
18
 Tähelepanekud
18 
Tähelepanekud esitatakse kahes osas:
a) esimeses osas esitatakse kontrol -
likoja kinnitava avalduse auditite 
(2009–2013) käigus kogutud ERFi, 
ÜFi ja ESFi puudutavad hangete 
alased auditileiud ning uuritakse, 
kas komisjonil ja liikmesriikidel on 
riigihankevigade probleemi mõist -
miseks usaldusväärsed analüütili -
sed andmed ;
b) teises osas kirjeldatakse nii komis -
joni kui ka liikmesriikide poolt vii -
mastel aastatel võetud meetmeid 
ning hinnatakse võimaluse korral 
nende mõjusust.Komisjon ja liikmesriigid 
teevad väga vähesel 
määral hankevigade 
süstemaatilist analüüsi
Riigihanke‑eeskirjade 
eiramine on 
ühtekuuluvuspoliitika 
kulutustes endiselt oluline 
veaallikas
Millisel juhul on tegu veaga?
19 
Veaga on tegu juhul, kui hanke käi -
gus ei järgitud ELi ja/või liikmesriigi 
hanke -eeskirju. Käesolevas aruandes 
eristatakse kolme liiki vigu (vt tabel 1 ).Tabel 1Käesolevas aruandes kasutatud vigade liigitus (koos näidetega1)
Vea liik Kirjeldus Näited
TõsineTõsine eeskirjade rikkumine, mille tulemusel 
takistati konkurentsi ja/või tunnistati edukaks 
mitte kõige paremad pakkujad.a.  Otselepingu sõlmimine  – lepingu sõlmimine ilma hankemenetlust 
korraldamata (olukorras, kus oleks pidanud kasutama hankemenetlust);
b.  oluliste ja/või ettenähtavate täiendavate tööde või teenuste tellimine 
ilma hankemenetlust korraldamata (olukorras, kus oleks pidanud 
kasutama hankemenetlust);
c.  ebaseaduslikud vastavaks tunnistamise / pakkuste hindamise kritee ‑
riumid või nende ebaõige rakendamine, mille tulemusel muutub hanke 
tulemus.
OlulineOluline eeskirjade rikkumine, ent edukaks 
tunnistati siiski parimad pakkujad.a.  Ebaseaduslikud vastavaks tunnistamise / pakkuste hindamise kriteeriu ‑
mid või nende ebaõige rakendamine, mis aga ei muuda hanke tulemust;
b.  kõik vastavaks tunnistamise / pakkuste hindamise kriteeriumid ei ole 
avaldatud hanke tehnilises kirjelduses;
c.  põhjendamatust kiireloomulisusest tulenev piiratud konkurents.
VäheolulineVähem tõsised ja tihti formaalsed vead, mis ei 
avaldanud konkurentsile kahjulikku mõju.a.  Edukaks tunnistamise otsuse kohta teate avaldamine nõutust hiljem või 
selle avaldamata jätmine;
b.  nimetatud teate Euroopa Liidu Teatajas avaldamata jätmine.
1  Kontrollikoja kinnitava avalduse kontekstis on käesoleva aruande tõsiste vigade vasteks kvantifitseeritavad vead. Nimetatud vead sisalduvad 
kontrollikoja hinnangulises veamääras. Vt kontrollikoja 2013. aasta aastaaruande lisa 1.1 (ELT C 398, 12.11.2014).
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
19 Tähelepanekud
Kontrollikoja kinnitava 
avalduse auditite käigus (2009–
2013) avastatud vead
20 
Ajavahemikus 2009–2013 kontrollis 
kontrollikoda oma iga -aastase kinnita -
va avalduse tegemise töö käigus enam 
kui 1400 ELi eelarvest ERFi, ÜFi ja ESFi 
kaudu kaasrahastatud tehingut14; see 
hõlmas ka peaaegu 700 projekti raa -
mes läbi viidud riigihankemenetluste 
kontrollimist. Riigihankeid puuduta -
vaid vigu leiti ligikaudu 40% projektide 
juures. Kokku leiti pea 590 viga. Jooni -
sel 6  esitatakse vigade jaotus vastavalt 
nende tõsidusele.21 
Ajavahemikus 2009–2013 moodus -
tasid tõsised hankevead 48% ERFi ja 
ÜFi ning 16% ESFi kohta arvutatud 
kontrollikoja hinnangulisest veamää -
rast. Tõsiste  hankevigade osakaal oli 
kõige suurem ERFi puhul (70%). Seda 
selgitab osaliselt asjaolu, et ERFi ja ÜFi 
kavad hõlmavad tavaliselt suuremaid 
infrastruktuuriprojekte, mille lepingud 
eeldavad tihti riigihangete korralda -
mist15. II lisas  esitatakse kokkuvõte 
vigade jaotusest kolme fondi (ERF, ÜF 
ja ESF) lõikes.Joonis 6Kontrollikoja kinnitava avalduse auditite käigus (2009–2013) ühtekuuluvuspoliitika 
valdkonnas leitud vead vastavalt nende tõsidusele
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.14 Üldiselt vastab ühele 
projektile üks tehing. Teatud 
juhtudel võivad ühe 
projektiga olla seotud ka mitu 
tehingut.
15 ESFi kaasrahastatud projektid 
hõlmavad tihti teenuseid 
(nt kutseõpe ja koolitus), mis ei 
kuulu täielikult direktiivi 
reguleerimisalasse (direktiivi 
2004/18/EÜ II B lisa, mida 
muudeti komisjoni 
28. novembri 2007. aasta 
määruse (EÜ) nr 213/2008, 
millega muudetakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
määrust (EÜ) nr 2195/2002 
ühtse riigihangete 
klassifikaatori (CPV) kohta ning 
Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu direktiive  
2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ 
riigihankemenetluste kohta 
seoses CPV läbivaatamisega, 
lisaga VII (ELT L 74, 15.3.2008, 
lk 1)).
Väheolulised vead (22%)
Olulised vead (49%)Tõsised vead (29%)
20 Tähelepanekud
22 
Vigu avastati hangete kõigis etappides, 
kõige suurem osa tõsiseid vigu leiti aga 
hankemenetlusele eelnevas etapis:
a) hankemenetlusele eelnevas  
etapis  oli enamik vigu (71 viga 
87-st ehk 82%) tõsised . Hankijad 
vältisid hankemenetluste korralda -
mist ja sõlmisid lepingud ilma han -
kemenetlust korraldamata (olukor -
ras, kus oleks pidanud kasutama 
hankemenetlust), jagasid lepingud 
piirmäärade ületamise vältimi -
seks väiksemateks hangeteks või 
kasutasid ebasobivat hankeme -
netluse liiki. Paljud sellisel moel ilma hankemenetlust korraldamata 
sõlmitud lepingud puudutasid 
pigem teenuseid kui ehitustöid (vt 
2. selgituses  esitatud näide);
b) hankemenetluse etapis  avastati 
kõige suurem osa tõsised vigu 
vastavaks tunnistamise / pakkuste 
hindamise kriteeriumide määratle -
misel ja rakendamisel. Arvukuselt 
oli kõige enam avaldamise ja läbi -
paistvuse alaste nõuete rikkumist 
puudutavaid vigu (186 viga 587-st), 
millest kolmandik olid olulised  (vt 
3. selgituses  esitatud näide);
Näide tõsisest veast: riigihankemenetlust üldse ei korraldatudki
Ühes Poolas  teostatud ERFi projektis, mille eesmärk oli ühe suure linna ümbersõidutee ehitus, kasutas hankija 
arhitekti poolse autorijärelevalve teostaja leidmiseks ühe ettevõtjaga peetavat läbirääkimistega menetlust16. 
Kasutama oleks pidanud avatud või piiratud menetlust, mis oleks võimaldanud enam kui ühe pakkuja osale -
mist. Hanke maht oli ligikaudu 300 000 eurot.
16 Autorijärelevalve tagab projekti täpse teostamise, vastavuse arhitektuurilistele, tehnilistele, stilistilistele ja ehitusalastele eeskirjadele ja normidele; 
ning projekti elluviimiseks vajaliku dokumentatsiooni ettevalmistamise.
Näide olulisest veast: avaldamise ja läbipaistvuse alaste nõuete täitmata jätmine
Ühes Tšehhi Vabariigis  teostatud kiirtee ehituse projektis (Üh -
tekuuluvusfondi kaasrahastamine summas 87  miljonit  eurot) ei 
määratlenud hankija hanketeates pakkuja tehnilisele kvalifikat -
sioonile esitatavaid miinimumnõuded. See tähendas avalikusta -
mise ja läbipaistvuse alaste nõuete täitmata jätmist.
© Tšehhi Vabariigi maanteeamet2. selgitus 3. selgitus

21 Tähelepanekud
c) lepingu juhtimise  etapis avastatud 
74 veast olid 31 (42%) tõsised  ja 
puudutasid lepingu ulatuse muut -
mist või laiendamist ilma selleks 
hankemenetlust kasutamata (olu -
korras, kus see oleks olnud nõutav) 
(vt 4. selgituses  esitatud näide).
23 
III lisas  esitatakse täiendavat teavet 
vigade jagunemise kohta hankemenet -
luse eelse, hankemenetluse teostamise 
ja lepingu juhtimise etappide lõikes.
24 
Maaelu arengu valdkonnas leitud 
vigade põhjuseid käsitlev kontrollikoja 
eriaruanne näitab sarnast pilti. Märki -
misväärne osa hankevigadest tulenes 
hankemenetluse põhjendamatust ka -
sutamata jätmisest, vastavaks tunnis -
tamise ja pakkuste hindamise kritee -
riumide ebaõigest rakendamisest ning 
pakkujate ebavõrdsest kohtlemisest17.
Näide tõsisest veast: lepingu ulatuse muutmine
Hispaanias  korraldati ühe reoveepuhasti rajamiseks (ERFi kaasrahastamise suurus ca 33 miljonit  eurot) alguses 
korrektne hange ja sõlmiti leping. Hiljem asendati enam kui pool tellitud tööde mahust teiste töödega, mis 
hõlmasid kokkulepitust erinevaid tehnoloogiaid, materjale ja koguseid. Kuigi projekti eesmärk ja koguhind ei 
muutunud, erinesid tehtud tööd olulisel määral hankemenetluses kirjeldatutest. Kokkuvõttes tähendas see, et 
enam kui pool tegelikult tehtud töödest hankemenetluses ei sisaldunud.4. selgitus17 Eriaruanne nr 23/2014 
„Vead maaelu arengu 
kulutustes: mis on nende 
põhjused ja mida tehakse 
nende parandamiseks?” 
(http://eca.europa.eu ).
22 Tähelepanekud
Riigihankevigadel on 
erinevaid põhjuseid
Keerukus, puuduv 
haldussuutlikkus ja ebapiisav 
planeerimine
25 
Igale riigihangete süsteemile on 
omane teatud keerukus. Kehtiva 
õigus- ja haldusraamistiku keerukuse  
taset peetakse problemaatiliseks. 90% 
käesoleva auditi kohta tehtud kontrol -
likoja uuringule vastanud 69 auditeeri -
misasutusest (vt punkt 16) kinnitas, et nende riigi riigihangete õigusraamistik 
on vajalikust keerukam. Uuringule vas -
tanud märkisid, et peamiselt tekitavad 
vigu õigusaktide ja/või juhiste suur 
maht, nende rakendamise keerukus 
ning puuduvad kogemused riigihan -
kemenetluste läbiviimisel. Pea pooled 
uuringule vastanutest olid seisukohal, 
et riigihangete valdkonna parandami -
se peamine potentsiaal peitub protse -
duuride lihtsustamises. 5. selgituses  
antakse ülevaade ühes auditi raames 
külastatud liikmesriigis valitsevast 
olukorrast.
Õigusaktide mahukuse ja keerukuse probleem: ühe liikmesriigi näide
Käesoleva auditi raames intervjueeritud Itaalia  ametiasutused olid seisukohal, et riigihangete õigusraamisti -
ku keerukust põhjustab selle laiaulatuslikkus ja põhjalikkus; ning nii hankijatele kui pakkujatele kehtestatud 
menetluste keerukus. Lisaks muudab eeskirjade täitmise keerulisemaks asjaolu, et Itaalia riigihangete valdkon -
da reguleerivaid peamisi õigusakte on tihti muudetud. Itaalia korruptsioonivastase võitluse ametkonna sõnul 
sisalduvad Itaalia riigihangete valdkonna peamistes õigusaktides alates 2009. aastast tehtud muudatused 22 
õigusaktis. Õigusaktide mahtu suurendavad veelgi riigihankeid käsitlevad fondipõhised eeskirjad – tööhõive -
ministeeriumi otsus, millega kehtestatakse täiendavad tingimused ESFi kaasrahastatavate projektide piir -
määradest väiksemate riigihangete läbiviimiseks. 2014. aasta juunis loodi Itaalia riigi ja komisjoni esindajatest 
koosnev töörühm eesmärgiga toetada 2014. aasta direktiivide liikmesriigi õigusesse ülevõtmist.5. selgitus
26 
Puuduv haldussuutlikkus tähendab 
nii reeglite alaste teadmiste puudu -
likkust kui ka hangitavate tööde ja 
teenuste alaste tehniliste teadmis -
te vähesust. Probleem ei puuduta 
üksnes hankijaid, vaid ka hankeme -
netluste järelevalvega tegelevaid 
riigiasutusi. Kontrollikoja kogemused riigihankevigade auditeerimisel 
viitavad sellele, et need on seotud 
olemasolevate eeskirjade puuduliku 
rakendamisega18. Vead tekivad ka 
haldustegevuse käigus. 6. selgituses  
esitatakse näide ühest auditi raames 
külastatud liikmesriigist.18 Vt kontrollikoja arvamus 
nr 4/2011 teemal: 
komisjoni roheline raamat 
riigihankepoliitika 
ajakohastamise kohta 
(ELT C 195, 2.7.2011, lk 1) 
ning hiljuti avaldatud 
ülevaatearuande 
„ELi rahaliste vahendite 
kasutamine parimal viisil: 
ülevaatearuanne ELi eelarve 
finantsjuhtimisele 
avalduvatest riskidest” 
punkt 30 ja riigihankeid 
puudutava teabelehe 
punkt 16 
(http://eca.europa.eu ).
23 Tähelepanekud
27 
Probleeme põhjustab ka projektide ja 
hankemenetluste ebapiisav planee -
rimine  – eriti puudutab see lepingu 
juhtimise etapis lepingute muutmisel 
ja laiendamisel tehtavaid vigu.
Liikmesriigid ei võta ELi 
direktiive oma siseriiklikku 
õigusesse alati õigesti üle
28 
Kõik liikmesriigid on kohustatud ELi 
hankedirektiivid oma siseriiklikku 
õigusesse üle võtma. Kui komisjon 
on seisukohal, et ülevõtmine ei ole direktiividega kooskõlas või et pea -
misi põhimõtteid ei ole järgitud, võib 
ta algatada rikkumismenetluse19 ning 
äärmisel juhul esitada juhtumi kohta 
hagi Euroopa Kohtusse. Ajavahemikus 
2009–2013 algatas komisjon 74 rikku -
mismenetlust, millest kaheksa kohta 
oli 2014. aasta lõpu seisuga esitatud 
hagi Euroopa Kohtusse ( IV lisas  esi-
tatakse analüüs rikkumismenetluste 
kohta liikmesriikide ja aastate kaupa). 
Direktiivide ebaõige rakendamine / 
siseriiklikku õigusesse ülevõtmine võib 
samuti vigu põhjustada (vt 7. selgitu -
ses esitatud näide).
Haldussuutlikkust puudutavad probleemid: ühe liikmesriigi näide
Itaalias  suurendab hankijate puuduvate teadmiste riski nende suur arv. Riigis on 40 000 avaliku sektori hanki -
jat, ning kui arvestada ka kõiki kulukeskusi, suureneb nende arv 70 000-ni. Hiljutiste õigusaktidega vähenda -
takse Itaalias märkimisväärselt teatud toodete ja teenuste hankijate arvu, mis aitab hangetealaseid teadmisi 
paremini koguda.
Näited vigadest, mida põhjustab direktiivide ebaõige ülevõtmine siseriiklikku 
õigusesse
Hispaanias  tekitas lepingute muutmisel sagedasi vigu 2004. aasta direktiivide ebapiisav ülevõtmine riigi sise -
riiklikku õigusesse. Seetõttu otsustasid Hispaania ametkonnad, et lepingumuudatuste alusel tehtud kulud ei 
ole ELi kaasrahastamise jaoks rahastamiskõlblikud. Alles peale õigusaktides 2012. aastal tehtud muudatusi on 
teatud lepingumuudatused teatud tingimustel Hispaania ametiasutuste jaoks jälle rahastamiskõlblikud.6. selgitus 7. selgitus19 Vastavalt Euroopa Liidu 
toimimise lepingu artiklile 258 
on eeskirjade rikkumisega 
tegu juhul, kui liikmesriik ei ole 
täitnud aluslepingutest 
tulenevat kohustust.
24 Tähelepanekud
Õigusaktide tõlgendamine ei 
ole alati järjekindel
29 
Vead võivad tuleneda ka õigusaktide 
erinevast tõlgendamisest. Näiteks:
a) Tšehhi Vabariigis tõi sama küsimu -
se erinevate ametiasutuste poolne 
(korraldusasutused, auditeeri -
misasutused, kõrgeim kontrol -
liasutus, riigihangete ametkonnad, 
Euroopa Komisjon) lahknev tõl -
gendamine endaga kaasa erine -
vad audititulemused ja õigusliku 
ebakindluse;
b) Itaalias tõlgendavad hankijad 
erinevalt seda, mida kujutab 
endast ettenägematu asjaolu, mis 
võib õigustada lepingu muutmist 
ilma riigihankemenetluseta. Selle 
tulemusel on osa liikmesriigi ame -
tiasutustest seisukohal, et teatud 
lepingumuudatused vastavad 
siseriiklikele eeskirjadele, auditee -
rimisasutused ja komisjon peavad samu muudatusi aga eeskirjade -
vastaseks. Kirjeldatud juhtumite -
ga seotud vead on Itaalias väga 
oluliseks finantskorrektsioonide 
põhjuseks: aastatel 2010–2012 
oli nende korrektsioonide maht 
ligikaudu 8 miljonit eurot. Auditi 
tegemise ajal püüdis Itaalia nime -
tatud probleemile lahendust leida 
riikliku riigihangete tegevuskava 
raames (vt punkt 65).
Liikmesriigid muudavad 
raamistiku täiendavate 
nõuetega kohati veelgi 
keerulisemaks
30 
Mõni liikmesriik kehtestab riigihangete 
teatud aspektide kohta siseriiklikul 
tasandil ELi direktiividest rangemaid 
nõudeid (vt 8. selgitus ).
Näide siseriiklikest hanke‑eeskirjadest, mille nõuded on ELi direktiividest veelgi 
rangemad
Tšehhi Vabariigi siseriikliku õiguse kohaselt saab ettenägematute asjaolude tõttu suurendada hankelepingu 
mahtu 20% võrra (ELi direktiivis seatud ülemmäär on 50%). Riigi eesmärk oli küll läbipaistvuse suurendamine, 
ent osa ettevõtteid ja hankijaid peab seda nõuete tarbetult keeruliseks muutmiseks.8. selgitus
25 Tähelepanekud
Pettus võib riigihangete 
valdkonnas vigu tekitada
31 
OECD hinnangul on riigihanked rais -
kamisele, pettusele ja korruptsioonile 
kõige vastuvõtlikum riigi tegevusvald -
kond keerukuse, valdkonnas liikuvate 
rahavoogude suuruse ning avaliku ja 
erasektori tihedate kontaktide tõttu20.
32 
Liikmesriikidel lasub õiguslik kohus -
tus esitada komisjonile kvartaalselt 
ülevaade kõigist enam kui 10 000 euro 
suurustest eeskirjade rikkumistest 
ning märkida neis ära pettusekahtluse 
juhtumid21. Euroopa Pettustevastane 
Amet (OLAF) kogub nimetatud teavet 
komisjoni ülesandel ja kasutab sel -
leks oma eiramisjuhtumite haldamise 
süsteemi. Liikmesriikide esitatav teave 
hõlmab igat liiki eeskirjade eiramisi, 
sealhulgas riigihangetega seotud 
juhtumeid. Selle teabe alusel koostab komisjoni oma iga -aastase aruande ELi 
finantshuvide kaitse ja pettusevastase 
võitluse kohta22.
33 
Ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas pe -
rioodil 2007–2013 liikmesriikide poolt 
OLAFile esitatud eeskirjade eiramise 
juhtumitest puudutasid 38% riigihan -
keid. Aruannetes esitatud riigihankeid 
puudutavatest eeskirjade eiramise 
juhtumitest olid 2% seotud pettusega 
(vt joonis 7 ). Mõne liikmesriigi esita -
tud aruandluse kohaselt oli pettusega 
seotud vaid väga väike osa eeskirjade 
eiramise juhtumitest. Näiteks Hispaa -
nia ja Prantsusmaa esitatud riigihan -
keid puudutavatest eeskirjade eiramise 
juhtumitest (2007–2013) ei olnud ükski 
seotud pettusega.Joonis 7Liikmesriikidest komisjoni ülesandel OLAFile esitatud eeskirjade eiramise juhtumid 
(programmitöö periood 2007–2013)
Allikas:  OLAF.
Hangetega seotud
eeskirjade eiramised 38%
neist pettusega seotud Muud eeskirjade eiramised 62%
neist pettusega seotud 20 Integrity in procurement  
(Korruptsiooni vastu 
võitlemine avalikus sektoris)  
(www.oecd.org/gov/ethics/
integrityinpublicprocurement.
htm ).
21 Komisjoni määruse (EÜ) 
nr 1828/2006, 
8. detsember 2006, milles 
sätestatakse rakenduseeskirjad 
nõukogu määrusele (EÜ) nr 
1083/2006, millega nähakse 
ette üldsätted Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi ja 
Ühtekuuluvusfondi kohta, 
ning Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrusele (EÜ) 
nr 1080/2006, mis käsitleb 
Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, artikkel 28.
22 Dokumendile „Euroopa Liidu 
finantshuvide kaitse  – 
pettusevastane võitlus  – 2013. 
aasta aruanne”(COM(2014) 474 
final, 17. juuli 2014) lisatud 
dokumendi „2013. aasta kohta 
esitatud eiramisjuhtumite 
statistiline hindamine 
omavahendite, loodusvarade, 
ühtekuuluvuspoliitika, 
ühinemiseelse poliitika ja 
otsekulutuste valdkonnas” 
(komisjoni talituste 
töödokument COM(2014) 244 
final, 17. juuli 2014) lk 67.
26 Tähelepanekud
34 
Kontrollikoda teavitab OLAFit kõigist 
pettusekahtlusega projektidest. Ajava -
hemikus 2009–2013 ühtekuuluvuspo -
liitika kohta tehtud kinnitava avalduse 
aluseks oleva töö põhjal teavitas 
kontrollikoda OLAFit 17 pettusekaht -
lusega projektist, millest kuus puudu -
tasid riigihankeid. 10 projekti puhul 
17-st alustas OLAF uurimist (neist viis 
puudutasid riigihankeid).
Liikmesriikides tehtud 
vigade põhjalikku analüüsi 
takistab järjepidevate 
andmete puudumine ...
35 
Kontrollikoda püüdis ka välja selgi -
tada, kas komisjon ja liikmesriigid on 
põhjalikult analüüsinud ühtekuuluvuse 
valdkonnas tehtud hankevigade ole -
must, tõsidust ja põhjuseid. Hankevi -
gade põhjuste regulaarne uurimine on 
vajalik selleks, et võimaldada komisjo -
nil ja liikmesriikidel mõjusalt koostada 
ja rakendada meetmeid selliste vigade 
parandamiseks ja vältimiseks.36 
Hankevigade põhjuseid puudutav tea -
ve asub liikmesriikides tihti erinevates 
institutsioonides laiali. Seda ei jagata 
ka liikmesriigi sees teiste institutsioo -
nidega, mis ei tegele küll otseselt ERFi, 
ESFi ja ÜFi vahendite haldamisega, 
kuid on nendega siiski seotud (nt 
riigihangete alaste õigusaktide välja -
töötamisega seotud institutsioonid). 
Selline teguviis suurendab riski, et 
liikmesriigis puudub suundumusi ja 
probleeme hõlmav tervikpilt, mis võiks 
anda teavet vältivate meetmete välja -
töötamiseks. Itaalias, Tšehhi Vabariigis 
ja Ühendkuningriigis on kirjeldatud 
riskiga tegelemiseks loodud talituste -
vahelised töörühmad (vt punkt 82).
37 
Auditeerimisasutustele saadetud  
uuringule vastanud nimetasid sarna -
seid probleeme, mis kerkisid esile ka 
hankevigade liike ja tõsidust käsitle -
vate kontrollikoja andmete analüüsi 
käigus (vt punkt 20). Liikmesriigid on 
aga teinud väga vähe hankevigade 
süstemaatilist ja põhjalikku analüüsi, 
mis aitaks neil oma seisukohta kujun -
dada. Uuringule vastanud 69 audi -
teerimisasutusest 60 teatasid küll, et 
analüüsivad hankevigu, ent vaid 14 
neist suutsid esitada struktureeritud 
andmeid viimastel aastatel avastatud 
hankevigade kohta. Neist pooled olid 
Itaaliast, ülejäänud Belgiast, Lätist, Lee -
dust, Madalmaadest ja Hispaaniast.
27 Tähelepanekud
38 
Kontrollikoda leidis neljas külastatud 
liikmesriigis, et:
a) ühtekuuluvuspoliitika rakendami -
sega tegelevad liikmesriigi ame -
tiasutused uurisid harva vigade 
põhjuseid;
b) hankevigu oli eraldi analüüsitud 
üksnes Itaalias. Itaalia auditeeri -
misasutuste tööd koordineeriv 
amet analüüsis Itaalias avastatud 
vigade peamist allikat: lepingute 
muutmist ja lisatöid.
39 
Hankevigade olemust ja ulatust puu -
dutava küllaldaselt täpse ja järjepideva 
teabe puudumine liikmesriikides on 
takistanud nende põhjuste põhjalikku 
ja usaldusväärset analüüsi nii liikmes -
riikide kui ka ELi tasandil.
40 
Kontrollikoja uuringule (vt punkt 16) 
vastanud 28 kõrgeimast kontrolliasutu -
sest andsid 18 tagasisidet küsimusele 
selle kohta, kas üksnes liikmesriigi 
vahenditest rahastatud hankemenetlu -
sed sisaldavad rohkem või vähem vigu 
kui ELi vahenditest rahastatud hanked, 
või ei täheldatud märkimisväärset eri -
nevust. Vastanud kontrolliasutustest:
a) 13 märkisid, et puudub märki -
misväärne erinevus võrreldes ELi 
kaasrahastatud menetlustega;b) kaks märkisid, et liikmesriigi 
vahenditest rahastatud hankeme -
netlused sisaldavad rohkem vigu 
võrreldes nii riigi kui ka ELi vahen -
ditest rahastatud hangetega;
c) kolm märkisid, et ei oska küsi -
must kommenteerida, kuna ei ole 
vigadega seotud leide võrrelnud, 
või puuduvad neil usaldusväärsed 
andmed vigade võimaluse kohta. 
kuna nende auditid puudutavad 
peamiselt liikmesriigi vahenditega 
tehtavaid hankeid.
... ent külastatud 
liikmesriikides on märke 
selle kohta, et andmete 
kogumine muutub 
süstemaatilisemaks
41 
Käesoleva auditi raames külastatud 
neljast liikmesriigist:
a) kolmes (Itaalia, Tšehhi Vabariik ja 
Hispaania) on viimastel aastatel 
loodud andmebaasid (vt 9. selgi -
tus). Need võivad aidata teha põh -
jalikumat ja regulaarset analüüsi 
ning edendada seeläbi hankevi -
gade mõistmist, mis on omakorda 
aluseks probleemi lahendamiseks 
vajalike asjakohaste meetmete 
väljatöötamisele (vt punkt 89);
b) Ühendkuningriigis ei olnud sellist 
andmebaasi veel loodud. Inglis -
maa ERFi korraldusasutuse kavade 
kohaselt lisatakse hankevigu puu -
dutav üksikasjalik teave asutuse 
juhtimisinfosüsteemi programmi -
töö perioodil 2014–2020.
28 Tähelepanekud
Hankevigu sisaldavate struktureeritud andmebaaside kasutamine liikmesriikides
Itaalias  lisas ERFi ja ESFi auditeerimisasutusi koordineeriv asutus oma üldisesse auditi andmebaasi kõigi 
hankevigade liike puudutavad andmed. Andmebaas sisaldab kõiki alates aastast 2010 leitud hankevigu. And -
mebaas näitab avastatud vigu vealiigi ja auditeerimisasutuse kaupa; lisatud on ka kõiki finantskorrektsioone 
puudutav teave. Itaalia kõrgeim kontrolliasutus kasutab eeskirjade eiramise juhtumite andmebaasi ka riigihan -
gete alase riskihindamise töövahendina.
Tšehhi Vabariigis sisestab auditeerimisasutus alates 2013. aastast kõik hangetealased leiud strukturee -
ritud andmebaasi, mida kasutatakse analüüside tegemiseks; analüüside tulemusi jagatakse ka teiste 
institutsioonidega.
Hispaania  auditeerimisasutuse andmebaas sisaldab alates programmitöö perioodi 2007–2013 algusaastatest 
andmeid leitud hankevigade kohta. Auditi tegemise ajaks ei olnud andmebaasi aga veel kasutatud hankeviga -
de olemuse põhjalikuks uurimiseks.9. selgitus
Komisjon ei analüüsi 
hankevigu veel põhjalikult ja 
süstemaatiliselt
42 
Kontrollikoda uuris, kas komisjon on 
kogunud andmeid ja loonud andme -
baase, mis hõlbustavad hankevigade 
analüüsimist.
43 
Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja 
VKEde peadirektoraat kasutab liik -
mesriikides tehtavate hangete põhi -
näitajate (nt hangete mahu osakaal 
SKTst) jälgimiseks andmebaasi TED või 
ELi eeskirjade kohaselt riigihangeteks 
kasutatud avaliku sektori vahendeid 
(vt punkt 8).44 
Regionaal- ja linnapoliitika peadirekto -
raat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste 
ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat 
saavad ühtekuuluvuspoliitika valdkon -
nas tehtud hankevigade kohta teavet 
järgnevast neljast peamisest allikast:
a) liikmesriikide auditeerimisasutus -
te poolt komisjonile esitatavad 
iga-aastased kontrolliaruanded23. 
Hankevead ei ole aga esitatud ku -
jul, mis võimaldaks komisjonil neid 
põhjalikult analüüsida;
b) komisjoni enda auditid, milles ana -
lüüsitakse ERFi/ÜFi ja ESFi projek -
tides leitud hankevigade olemust, 
tõsidust ja põhjuseid;
c) liikmesriikide ametiasutustega 
(eelkõige auditeerimisasutustega) 
peetavad kahepoolsed kohtumi -
sed; ning
d) kinnitava avalduse koostamise raa -
mes tehtavad kontrollikoja auditid.23 Vt eriaruanne nr 16/2013 
„Kogemused ühtse auditi 
(single audit ) rakendamisest ja 
komisjoni tuginemisest 
liikmesriikide 
auditeerimisasutuste poolt 
ühtekuuluvuse valdkonnas 
tehtud tööle” ( http://eca.
europa.eu ).
29 Tähelepanekud
45 
Tänase seisuga on komisjon koosta -
nud ühe horisontaalse hankevigade 
analüüsi (mai 2011)24. Selle regionaal- ja 
linnapoliitika peadirektoraadi koos -
tatud analüüsis kasutati komisjoni ja 
kontrollikoja auditite tulemusi, ning 
see näitas ajavahemiku 2007–2010 ERFi 
ja ÜFi kulutustes (analüüs ei sisaldanud 
ESFi) leitud vigade üldiseid suundumu -
si. Hiljem ei ole ei regionaal- ja linna -
poliitika peadirektoraat ega tööhõive, 
sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaa -
satuse peadirektoraat ühtegi taolist 
analüüsi enam teinud.
46 
Hoolimata asjaolust, et komisjonil on 
ühtekuuluvuspoliitika raames tehtud 
hankevigade kohta teatud hulgal and -
meid, ei ole selle põhjal loodud usal -
dusväärset ja põhjalikku hankevigade 
andmebaasi. Regionaal- ja linnapoliiti -
ka peadirektoraadil oli andmebaas, mis 
sisaldas andmeid ERFi ja ÜFi enamiku 
auditileidude kohta (sh riigihankeid 
puudutavad leiud). Andmebaas hõl -
mas aga üksnes aastaid 2010 ja 2011.
47 
Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sot -
siaalse kaasatuse peadirektoraat on 
seisukohal, et ESFi puhul ei ole mõtet 
hankevigade jaoks eraldi andmebaasi 
luua, kuna ERFi ja ÜFiga võrreldes on 
hankevigadel ESFi kulutustele väiksem 
mõju (vt ka punkt 21). Seetõttu ei ole 
peadirektoraat teinud horisontaalset 
analüüsi ega kavatse ESFi jaoks hanke -
vigade andmebaasi luua.48 
Muu hulgas hankevigu sisaldav 
eeskirjade eiramise andmebaas oleks 
komisjonile oluliseks abiks ning annaks 
teavet vigade olemuse ja ulatuse 
kohta, mis aitaks komisjoni võetavaid 
meetmeid vastavalt vajadusele suuna -
ta ja kohandada. Alates 2008. aastast 
on OLAFil eiramisjuhtumite halda -
mise süsteemi nimeline andmebaas. 
Nimetatud süsteemi kaudu teatavad 
liikmesriigid OLAFile oma eeskirjade 
eiramise juhtumitest (vt punkt 33). 
Eiramisjuhtumite haldamise süsteemis 
hankevigade kohta talletatud teave ei 
võimalda aga hankevigade olemust, 
ulatust ja nende aluseks olevaid põh -
juseid otstarbekalt analüüsida. 2011. 
aasta aruannete koostamisel ei kasu -
tanud komisjon liikmesriikides tehtud 
hankevigade analüüsimiseks eiramis -
juhtumite haldamise süsteemi. Alates 
sellest ajast ei ole komisjon kasutanud 
liikmesriikidest eiramisjuhtumite 
haldamise süsteemi kaudu edastatud 
teavet hankevigade analüüsimiseks.24 „Working Document prepared 
by DG Regional Policy on the 
main audit findings regarding 
application of public 
procurement rules in Member 
States found in projects 
co-financed by ERDF and the 
Cohesion Fund under 
cohesion policy” 
(CC /2011/08 EN)  
(regionaalpoliitika 
peadirektoraadi töödokument 
ERFi ja ÜFi poolt 
ühtekuuluvuspoliitika raames 
kaasrahastatud projektide 
hangetes hanke -eeskirjade 
rakendamise auditeerimise 
peamised leiud), dokument ei 
ole avalikustatud. Analüüsi 
tulemusi kasutati komisjoni 
5. oktoobril 2011. aastal 
avaldatud töödokumendis 
„Ühtekuuluvuspoliitikas 
aastatel 2006–2009 tehtud 
vead  – komisjoni võetud 
meetmed ja edasised 
sammud” (SEK(2011) 1179).
30 Tähelepanekud
Komisjon ja liikmesriigid 
on hakanud probleemi 
lahendamiseks meetmeid 
võtma, ent palju tööd 
seisab veel ees
49 
Kontrollikoda püüdis hinnata, kas 
komisjon ja liikmesriigid on võtnud 
asjakohaseid meetmeid hankevigade 
kõrvaldamiseks ühtekuuluvuspoliitika 
valdkonnas. Meetmed võivad oma 
olemuselt olla kas vältivad (vigade 
vältimisele suunatud meetmed) või 
paranduslikud (eesmärk on vähenda -
da leitud vigade mõju ELi eelarvele). 
Käesoleva aruande kontekstis on 
vältivateks meetmeteks nt õigusloome 
(õigusaktide väljatöötamist või nende 
jõustamist puudutav tegevus) või juh -
timis- ja kontrollisüsteemide alane töö 
(nt haldussuutlikkuse suurendamise 
alased meetmed, mis ei sisalda õigus -
loome elemente).
50 
Aruande käesolevas osas uuritakse ja 
võimaluse korral ka hinnatakse komis -
joni ja auditi käigus külastatud nelja 
liikmesriigi võetud meetmeid.Komisjoni poolt alates 2010. 
aastast võetud meetmed on 
suunatud üldise probleemi 
lahendamisele
51 
Kontrollikoda on oma aruannetes ja 
arvamustes juba alates 2006. aastast 
välja toonud probleeme, mis puuduta -
vad ELi ja riiklikele hanke -eeskirjadele 
vastamist ühtekuuluvuse valdkonnas25. 
Probleemi lahendamiseks hakkas ko -
misjon konkreetseid meetmeid võtma 
2010. ja 2011. aastal, kasutades selleks 
eelnevatel aastatel saadud kogemusi26.
52 
Joonisel 8  loetletakse komisjoni meet -
med alates aastast 2010.25 Vt nt kontrollikoja 
aastaaruanne eelarveaasta 
2006 eelarve täitmise kohta 
(ELT C 273, 31.10.2006), 
kontrollikoja aastaaruanne 
eelarveaasta 2009 eelarve 
täitmise kohta (ELT C 303, 
10.11.2009), arvamus nr 1/2010 
„Euroopa Liidu eelarve 
finantsjuhtimise edendamine: 
riskid ja väljakutsed”, punkt 6 
(http://eca.europa.eu ).
26 Ühtekuuluvuspoliitika 
valdkonnas tehtavate 
hankevigade kõrvaldamiseks 
võttis komisjon enne 2010. 
aastat näiteks järgnevaid 
juhtumipõhiseid 
parandusmeetmeid: 
konkreetsetele liikmesriikidele 
rakendatud 
finantskorrektsioonid ning 
liikmesriikidele antud 
suunised hankevigade korral 
finantskorrektsioonide 
võtmiseks.
31 Tähelepanekud Joonis 8
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.2014
 Jõustub Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide perioodi 2014–2020 määrus, mis sisaldab 
riigihankeid puudutavaid eeltingimusi (kohaldamine hiljemalt 2016. lõpuks)
 Võetakse vastu uued riigihangete direktiivid, mis tuleb siseriiklikku õigusesse üle võtta 18. aprilliks 
2016
 Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi direktorid kiidavad heaks sisemise töörühma koostatud sisemise 
tegevuskava
 Komisjon avaldab suunised selle kohta, kuidas vältida vigu riigihangetes
 Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat suunab oma ressursid väikesele arvule liikmes-
riikidele, et aidata neil riigihangete juhtimist parandada 
 Komisjon jätkab ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas ﬁnantskorrektsioonide ja maksete peatamise 
rakendamist
 Kasutusele võetakse komisjoni andmehankimise rakendus ARACHNE2012/2013
 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide perioodi 2014–2020 määrus võetakse vastu ja sisaldab riigihankeid 
puudutavaid eeltingimusi
 Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat loob sisemise töörühma, mis toetab liikmesriike haldussuutlikkuse 
parandamisel
 Siseturu ja teenuste peadirektoraat võtab liikmesriikide hankesüsteemide suhtes kasutusele aktiivse lähene-
misviisi, mille eesmärk on täiendada rikkumismenetlusi
 Komisjoni sisemine töörühm koostab 12 punktist koosneva tegevusplaani
 Komisjon jätkab ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas ﬁnantskorrektsioonide ja maksete peatamise
rakendamist
 Komisjoni otsus, millega kehtestatakse suunised ﬁnantskorrektsioonide rakendamiseks juhul, kui koostöös 
liikmesriikidega hallatavate kulutuste puhul ei ole järgitud riigihanke-eeskirju2010/2011
 Komisjon alustab läbivaadatud riigihankedirektiivide väljatöötamist Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat koostab töödokumendi, milles analüüsitakse liikmesriikides ERFi ja 
Ühtekuuluvusfondi projektides tehtud hankevigu
 Komisjon jätkab ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas ﬁnantskorrektsioonide ja maksete
peatamise rakendamist
 Komisjoni ettepanek Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide perioodi 2014–2020 määruseks sisaldab 
riigihankeid puudutavaid eeltingimusiKomisjoni tegevus: viimastel aastatel võetud meetmed
32 Tähelepanekud
53 
Uusi riigihangete direktiive ette 
valmistades viis komisjon 2010. aastal 
läbi ELi riigihangete mõju ja tõhusust 
käsitleva põhjaliku hindamise27 ning 
korraldas avaliku konsultatsiooni28. 
Direktiivide muutmise protsessile kaa -
saaitamiseks avaldas kontrollikoda ka 
oma arvamuse29 (vt punkt 67).
54 
Ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas 
võttis komisjon 2011. aastal järgnevad 
meetmed:
a) esitas ettepaneku Euroopa struk -
tuuri- ja investeerimisfondide pe -
rioodi 2014–2020 määruseks, mis 
sisaldas muu hulgas liikmesriikide 
hankeraamistikke puudutavaid 
tingimuslikkuse nõudeid (vt punkt 
62)30;
b) koostas töödokumendi, milles 
analüüsiti hankevigu ja toodi välja 
mõni võimalik parandusmeede (vt 
punkt 45). Dokument ei sisaldanud 
tegevuskava;
c) kasutas suuremal määral finants -
korrektsioone ja maksete katkesta -
mist; ning
d) organiseeris koolitusseminare 
neljas liikmesriigis.Komisjoni 2013. aastal 
koostatud riigihangete alane 
tegevuskava
55 
2013. aasta alguses lõi regionaal- ja 
linnapoliitika peadirektoraat sisemise 
üksuse (haldussuutlikkuse kompetentsi -
keskus), mille eesmärk oli parandada ELi 
struktuurifondide vahendite kasutamist 
liikmesriikide haldussuutlikkuse suuren -
damise abil. Üksus käsitles muu hulgas 
ka hankemenetluste mõjusa läbiviimise 
võimekuse alaseid probleeme.
56 
Umbes samal ajal lõi komisjon sisemise 
tehnilise töörühma, mille ülesanne oli 
parandada Euroopa struktuuri- ja in -
vesteerimisfondidega seotud riigihan -
keid; rühm tuli esimest korda kokku 
2013. aasta septembris31. Ühel 2014. 
aasta jaanuaris toimunud regionaal- ja 
linnapoliitika peadirektoraadi tipp -
juhtide kavakohasel koosolekul kiideti 
heaks rühma koostatud tegevuskava, 
mis koosnes liikmesriikide haldussuut -
likkuse suurendamisele suunatud 12-st 
komisjoni võetavast mitteseadusand -
likust meetmest. Kava sisaldas juba 
rakendamisel olevaid meetmeid ning 
komisjoni võimalikke uusi tegevusi. Ta-
belis 2  loetletakse meetmed ja nende 
võtmise seis 2014. aasta lõpu seisuga.27 Uuringus hinnati peamiselt 
hankemenetluste maksumust 
ja tõhusust, piiriüleste 
hangetega seotud probleeme, 
VKEde juurdepääsu 
riigihanketurgudele ning 
riigihangete strateegilist 
kasutamist Euroopas.
28 Põhines 27.  jaanuari  2011. 
aasta dokumendil „Roheline 
raamat riigihankepoliitika 
ajakohastamise kohta  – 
Euroopa hanketuru 
tõhustamine” (COM(2011) 15 
(lõplik)).
29 Arvamus nr 4/2011.
30 Ettepanek Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 
määruse kohta, millega 
kehtestatakse ühissätted 
ühisesse strateegilisse 
raamistikku kuuluvate 
fondide  – Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi, 
Ühtekuuluvusfondi, Euroopa 
Maaelu Arengu 
Põllumajandusfondi ning 
Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfondi  – kohta, 
nähakse ette üldsätted 
Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi 
ja Ühtekuuluvusfondi kohta 
ning tunnistatakse kehtetuks 
määrus (EÜ) nr 1083/2006 
(KOM(2011) 615 (lõplik), 
6. oktoober 2011). Parlament ja 
nõukogu võtsid ettepanekul 
põhineva määruse vastu 2013. 
aastal (määrus (EL) 
nr 1303/2013).
31 Tehnilises töörühmas osalesid 
ametnikud kolmest peamisest 
peadirektoraadist (regionaal- 
ja linnapoliitika 
peadirektoraat, tööhõive, 
sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse peadirektoraat ning 
siseturu ja teenuste 
peadirektoraat), EIPst, 
põllumajanduse ja maaelu 
arengu peadirektoraadist ning 
merendus- ja kalandusasjade 
peadirektoraadist; rühma 
eesistuja oli regionaal- ja 
linnapoliitika peadirektoraati 
esindav ametnik, kelleks oli 
tavaliselt kompetentsikeskuse 
rühma eest vastutava 
osakonna juhataja. Töörühm 
käib endiselt koos ning 
käesoleva aruande kirjutamise 
ajaks oli peetud kokku 10 
kohtumist.
33 Tähelepanekud Tabel 2Komisjoni riigihangete alane sisemine tegevuskava, mille regionaal ‑ ja linnapoliitika 
peadirektoraadi direktorid kiitsid heaks 2014. aasta jaanuaris
Meetmed Kirjeldus Olukord 2014. aasta lõpusLühiajalised1Kokkuvõte/analüüs liikmesriikide praeguse olukorra kohta suutlikkuse 
arendamisel (sealhulgas hinnati seda, millised lahendused töötasid, ning 
toodi välja head näited)Käib hange eksperdi leidmiseks
2Hanketegevuse tõhususe alaste tõendite ja näitajate kogumine ja analüüs; 
töö tulemusi kasutatakse tingimuslikkuse nõuete üle peetavate läbirääkimis ‑
te käigusEeltingimuste üle peetavate läbirääkimiste käigus koguti 
informatsiooni, koostati hindamismaatriks, mis näitab 
liikmesriikide vastavust eeltingimustele
3 Praktiliste suuniste („Kuidas vältida levinud vigu”) koostamine ja levitamine Koostati suuniste projekt
4Riigipõhiste tegevuskavade koostamine liikmesriikidele, kus on leitud 
puudusiSiseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat
teeb koostööd nelja liikmesriigiga
5 Koolitus/suunised tegevuskavade koostamise ja nende järelevalve kohta Seotakse 1. meetmegaKeskmise tähtajaga6Ettevalmistused uuteks riigihangete direktiivideks: koolitused korraldusasu ‑
tustele, sh 10 korruptsioonivastase tegevuse alast töötuba Siseturu ja teenuste peadirektoraadi tehtavad sihtotstar ‑
belised ettekanded liikmesriikides
7 Läbipaistvust edendav korruptsioonivastane algatus Esimese katseetapi leping on allkirjastamisel
8Olemasolevate tavade hindamine; nõudluse hindamine fondivalitsejate 
erialase koolituse ja kvalifikatsioonide järele hangete valdkonnasKäib sisemine ettevalmistustöö
9Konkreetsetele liikmesriikidele suunatud tugi (töö käigus õppimise, mestimi ‑
se ja muud liiki eksperttoe pakkumine)Katseetapis, tegevust käivitatakse
10Uuring selle kohta, kuidas kasutada riigihankeid strateegilise tööriistana (nt 
e‑riigihanked)Veel käivitamataPikaajalised11Hanketegevuse kvaliteedijuhtimise süsteemid (kogemuste läbivaatamine 
ja hinnang selle kohta, kas Euroopa struktuuri ‑ ja investeerimisfondidele on 
mõtet koostada ELi ‑ülesed standardid)Veel käivitamata
12Juhend suuniste kohta (hinnatakse, miks mõni suunis ei aita kaasa tulemus ‑
likkuse suurendamisele)Veel käivitamata
Allikas:  Euroopa Komisjon, Euroopa Kontrollikoda.
34 Tähelepanekud
57 
Tegevuskava oli esimene katse koon -
dada järjepidevalt kokku õigusloo -
mega mitteseotud meetmed. 2014. 
aasta lõpuks ei olnud tegevuskava 12 
meetmest kaheksat aga veel täielikult 
ellu viidud  – meetmed olid ettevalmis -
tusetapis või ei olnud nende elluviimist 
veel alustatud. Täielikult oli ellu viidud 
kolm meedet:
a) hanketegevuse tõhususe alaste 
tõendite ja näitajate kogumine ja 
analüüs; töö tulemusi kasutatakse 
eeltingimuste üle peetavate läbi -
rääkimiste käigus (2. meede);
b) suunised levinud vigade välti -
miseks Euroopa struktuuri- ja 
investeerimisfondide rahastatud 
projektides (3. meede) – suunised 
annavad projektide elluviijatele 
põhjalikku materjali;
c) korruptsioonivastase töö alase 
koolituse korraldamine 10 liik -
mesriigi korraldusasutustele uute 
riigihangete direktiivide raken -
damiseks valmistumise raames 
(6. meede).58 
Töörühma loomine ja tegevuskava 
viitavad komisjonisisesele paremale 
koordineerimisele. Sellegipoolest:
a) tegevuskava on heaks kiitnud vaid 
üks komisjoni talitus (regionaal- ja 
linnapoliitika peadirektoraat), mit -
te aga teised töörühmas osalevad 
peadirektoraadid. Komisjon ei ole 
seda avaldanud – seega on kava 
alane läbipaistvus, isevastutus ja 
aruandekohustus olnud piiratud;
b) töörühm loodi komisjonis tehnili -
sel töötasandil.
59 
Kuna enamik tegevusi ei ole veel täie -
likult ellu viidud, ei saa tegevuskava 
mõju praeguses etapis veel hinnata.
60 
Ülalkirjeldatu viitab mõne õigusaktide -
ga mitte seotud probleemi määratle -
misele ning nende valdkonnas tehtud 
võimalikele edusammudele. Samuti 
nähtub ülalkirjeldatust, et komisjon ei 
ole selles küsimuses veel üles näida -
nud kõrgetasemelist koordineeritud 
eestvedamist.
35 Tähelepanekud
Uued õigusaktid võivad 
õige rakendamise korral 
kaasa aidata hankevigade 
probleemi lahendamisele
Perioodi 2014–2020 
Euroopa struktuuri ‑ ja 
investeerimisfondide määrus ja 
eeltingimused
61 
Euroopa struktuuri- ja investeerimis -
fondide perioodi 2014–2020 uues 
õigusraamistikus võetakse kasutusele 
eeltingimused. Tegu on eelnevalt 
määratletud kriteeriumidel põhinevate tingimustega, mida käsitletakse kui 
partnerluslepingutega hõlmatud ELi 
toetuse mõjusa ja tõhusa kasutamise 
eeltingimusi. Liikmesriigi riigihange -
te süsteem on üks valdkond, mida 
eeltingimused hõlmavad (vt joonis 9 ). 
Liikmesriigid pidid koostama enese -
hindamise selle kohta, kas ja kuidas 
nad vastavad32 seatud tingimustele, 
ning lisama 2014. aastal esitatud part -
nerluslepingutele sellekohase kok -
kuvõtte. Kui komisjon on seisukohal, 
et kui liikmesriik ei ole 2016. aasta 31. 
detsembriks kokkulepitud tingimusi 
täitnud, võib komisjon liikmesriigile 
tehtavad maksed peatada33.Joonis 9Riigihangete alased eeltingimused
Kord haldussuutlikkuse tagamiseks liidu 
hankee-eskirjade rakendamisel
ja kohaldamisel Kord Euroopa struktuuri- ja investeerimisfon-
dide rakendamisse kaasatud personali 
koolitamiseks ja teavitamiseksKord, millega tagatakse läbipaistev 
lepingute sõlmimise menetlus 
Eeltingimus: korra olemasolu liidu hankealaste 
õigusaktide mõjusaks kohaldamiseks Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide valdkonnasKord liidu hanke-eeskirjade tõhusaks 
kohaldamiseks asjakohaste mehhanismide 
kaudu
Allikas:  määruse (EL, Euratom) nr 1303/2013 XI lisa.32 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 17. detsembri 
2013. aasta määruse (EL) 
nr 1303/2013, millega 
kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, 
Ühtekuuluvusfondi, Euroopa 
Maaelu Arengu Euroopa 
Põllumajandusfondi ning 
Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfondi kohta, nähakse 
ette üldsätted Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi, 
Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa 
Merendus- ja Kalandusfondi 
kohta ning tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu määrus 
(EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 320), artikli 2 
lõige 33, artikkel 19 ja XI lisa.
33 Määruse (EL) nr 1303/2013 
artikkel 19.
36 Tähelepanekud
62 
Komisjoni sõnul võivad eeltingimused 
vähendada vigade arvu ja parandada 
riigihangete läbiviimist, sest need mo -
tiveerivad liikmesriike looma hangete 
jaoks usaldusväärseid õigus- ja hal -
dusraamistikke. Selle potentsiaalselt 
võimsa tööriista mõjusus sõltub aga 
sellest, kas liikmesriik täidab 2016. aas -
ta lõpuks eeltingimused ning (juhul 
kui ta seda ei tee) kas komisjon avastab 
tingimustele mittevastamise, annab 
sellele hinnangu ja peatab vajaduse 
korral maksed.
63 
Liikmesriikidele tehtavate maksete 
peatamise kaalumisega võib komisjon 
tekitada liikmesriikides kahe eesmärgi 
vahelisi pingeid: ühest küljest soo -
vitakse parandada hankesüsteeme, 
teisest küljest ELi vahendite ärakasuta -
mist liikmesriikides34.
64 
2015. aasta alguse seisuga ei olnud 12 
liikmesriiki35 28-st veel täitnud riigi -
hangetele esitatavaid nõudeid. Nende 
seas on kaks käesoleva auditi raames 
külastatud neljast liikmesriigist (Itaalia 
ja Tšehhi Vabariik); mõlemad riigid on 
koostanud tegevuskavad.65 
Riigihangete alaste eeltingimuste 
kasutuselevõtt on lihtsustanud sise -
turu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde 
peadirektoraadi katseid teha koostööd 
hangete valdkonnas olulisi probleeme 
omavate liikmesriikidega. See tuleneb 
asjaolust, et liikmesriigid mõistavad 
vajadust vastata eeltingimustele ning 
on seega valmis siseturu, tööstuse, 
ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi 
pakutavat tuge vastu võtma. Siseturu, 
tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadi -
rektoraat kasutas liikmesriikide vali -
misel (auditi tegemise ajaks oli valitud 
neli riiki36) riskipõhist lähenemisviisi, 
mis põhines mitmel kriteeriumil ja 
võttis arvesse komisjoni inimressurssi 
(vt 10. selgitus ). Komisjon on mõista 
andnud, et eeltingimusi mittetäitvate 
liikmesriikide puhul ei ole kuni 2016. 
aasta lõpuni prioriteediks parandus -
meetmete võtmine (sh rikkumismenet -
lused), vaid kokkulepitud tegevuskava -
de mõjus elluviimine.
66 
Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja 
VKEde peadirektoraat toetab liikmes -
riike erinevate meetmetega, näiteks 
luuakse töörühmi, mille ülesandeks 
on põhjaliku riigihangete strateegia 
väljatöötamine. Ülalmainitud võima -
like pingete valguses on tähtis, et 
komisjoni erinevate talituste võetud 
meetmed oleksid hästi koordineeritud 
(vt punkt 63).34 Kontrollikoda on selliseid 
pingeid ka varem välja 
toonud. Vt kontrollikoja 
aastaaruande 2011 punkt 5.23 
(ELT C 344, 12.11.2012) ning 
„ELi rahaliste vahendite 
kasutamine parimal viisil: 
ülevaatearuanne ELi eelarve 
finantsjuhtimisele 
avalduvatest riskidest”, lk 54, 
punkti 5 alapunkt a, avaldatud 
25. novembril 2014 ( http://eca.
europa.eu ).
35 Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, 
Kreeka, Horvaatia, Itaalia, Läti, 
Ungari, Malta, Poola, 
Rumeenia, Sloveenia ja 
Slovakkia.
36 Bulgaaria, Kreeka, Itaalia ja 
Rumeenia.
37 Tähelepanekud
Uued riigihangete direktiivid 
tuleb rakendada 2016. aasta 
aprilliks
67 
28. märtsil 2014 avaldatud uus õigus -
aktide pakett koosneb kolmest direktii -
vist: 2014/24/EL37 ja 2014/25/EL38, mille -
ga tühistatakse varasemad direktiivid, 
ning 2014/23/EL39, millega kehtestatak -
se põhjalikud eeskirjad kontsessiooni -
lepingute kohta. Nende liikmesriikides 
rakendamise tähtaeg on 18. aprill 2016 
(v.a mõned erandid). Nõuete tõlgenda -
mise seisukohast on need direktiivid 
aga juba praegu olulised.68 
Uute hankedirektiividega soovitakse 
tagada siseturu mõjus toimimine, suu -
rendada avaliku sektori kulutuste tõhu -
sust, hõlbustades väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtjate riigihangetes 
osalemist ning võimaldades hankijatel 
kasutada riigihankeid tulemusliku -
malt ühiste ühiskondlike eesmärkide 
toetamiseks.Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi kriteeriumid 
liikmesriikide valimisel
 οKõrge hankevigade määr ELi fondide vahendite kasutamisel;
 οriigihankeid puudutavate eeltingimuste täitmata jätmine;
 οsüsteemne ebatõhusus riigihangete läbiviimisel;
 οkomisjonile laekunud kaebused ELi õigusaktide väidetava rikkumise kohta;
 οrikkumismenetlused või neile eelnevad protsessid;
 οkohtuasjade osakaal;
 οliikmesriikide soov komisjoniga koostööd teha.10. selgitus
37 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu direktiiv 2014/24/EL, 
26. veebruar 2014, riigihangete 
kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ 
kehtetuks tunnistamise kohta 
(ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).
38 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu direktiiv 2014/25/EL, 
26. veebruar 2014, milles 
käsitletakse vee-, energeetika-, 
transpordi- ja postiteenuste 
sektoris tegutsevate üksuste 
riigihankeid ja millega 
tunnistatakse kehtetuks 
direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 
28.3.2014, lk 243).
39 Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu direktiiv 2014/23/EL, 
26. veebruar 2014, 
kontsessioonilepingute 
sõlmimise kohta (ELT L 94, 
28.3.2014, lk 1).
38 Tähelepanekud
69 
Komisjon on ise öelnud, et eelkõige 
„peaksid riigihanke -eeskirjade eba -
õigest kohaldamisest tingitud vigade 
arvu vähendama” liikmesriikidest ko -
misjonile suunatud aruandlust ja järe -
levalvet puudutavad uued nõuded 40. 
Olemasoleva kohtupraktika kodifitsee -
rimisega pakuvad uued riigihangete 
direktiivid rohkem õiguskindlust ning 
muudavad hangete läbiviimise nende 
kasutajate jaoks lihtsamaks. Seega 
on neil ka potentsiaal aidata teatud vigu vältida (nt neid, mis tulenevad 
kogemuste ja töötajate kvalifikatsiooni 
kasutamisest edukaks tunnistamise 
kriteeriumidena, ning huvide konflik -
ti määratlemisest). Õigusraamistiku 
muutmine võib mõnel juhul kaasa tuua 
uut liiki vigu. 11. selgituses  esitatud 
analüüsis kirjeldatakse ehitustöid ja 
teenuste hankelepinguid puuduta -
vates sätetes tehtud valitud muuda -
tusi ja nende potentsiaali ühtekuu -
luvuspoliitika valdkonnas hankevigu 
vähendada41.
Uues ehitustööde ja teenuste direktiivis tehtud valitud muudatuste analüüs
Lisaks konkurentsipõhisele läbirääkimistega hankemenetlusele võeti kasutusele uus menetlus – innovat -
sioonipartnerlus  (vt 1. selgitus ). Uus ja avaliku sektori hankijate jaoks paindlikum lähenemisviis võib vä -
hendada menetlusvigade arvu olukordades, kus ei olnud asjakohane kasutada avatud ja piiratud menetlusi. 
Läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja võrdse kohtlemise põhimõtete rakendamine ja nende auditeerimine 
võib aga keerulisemaks muutuda.
Võimalus kasutada edukaks tunnistamise kriteeriumidena sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid aspekte . Käes -
oleva auditi raames külastatud liikmesriikide ametiasutusele tegi muret risk, et võimalusega kasutada edukaks 
tunnistamise ja lepingu täitmise kriteeriumide hulgas sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid küsimusi lisatakse 
uutesse õigusaktidesse teatud uusi keerulisi elemente. Läbipaistva ja mittediskrimineeriva protsessi tagamise 
seisukohast võivad ülalkirjeldatud elementidel põhinevad hanked olla hankijatele keeruliseks ülesandeks. 
Liikmesriikide süsteemide raames seaduslike ja asjakohaste edukaks tunnistamise kriteeriumide ja lepingu 
täitmise tingimuste alaste kogemuste kogumine võib osutuda aeganõudvaks.
Uued õiguslikud võimalused lepingute muutmiseks . Suurem paindlikkus võimaldab lepinguid teatud tingi -
mustel muuta ka ilma uut hankemenetlust korraldamata. Tõenäoliselt väheneb lepingute muutmisega seotud 
vigade arv. Muudatused ei vähenda aga projektide halvast ettevalmistamisest tingitud vigu, millega kaasneb 
vajadus lepinguid hiljem muuta.
Nõutava käibe ülemmäära täpne määratlemine . Säte, mille kohaselt ei tohi nõutav aasta miinimumkäive ta -
valiselt olla suurem kui lepingu kahekordne eeldatav maksumus (põhjendatud asjaoludel peaks olema võima -
lik kohaldada rangemaid nõudeid), peaks vähendama hankijate vigade arvu (vähem ebaseaduslikke vastavaks 
tunnistamise kriteeriume).
Uus erikord teatavate teenuste (nt tervishoiu-, haridus -ja sotsiaalteenuste) puhul , kui lepingumaht ületab 
750 000 eurot. Erikorra raames võivad liikmesriigid kehtestada enda siseriiklikud õigusnormid eeldusel, et 
need vastavad ELi aluslepingus sätestatud põhimõtetele ja direktiivi sätetele (eelkõige puudutab see läbi -
paistvust). Sõltuvalt liikmesriikide kehtestatud õigusnormidest ja nende keerukusest võib suureneda ESFi 
kaasrahastatud koolitus- ja haridusteenuste hankimisel tehtud vigade arv.11. selgitus40 Euroopa Komisjoni 
pressimemo ( http://europa.
eu/rapid/
press -release_MEMO-14-
20_fr.htm?locale=fr ).
41 Kontrollikoja arvamus  
nr 4/2011.
39 Tähelepanekud
70 
Üksnes 40% kontrollikoja uuringule 
vastanud auditeerimisasutustest olid 
arvamusel, et uued direktiivid võik -
sid aidata vähendada hankevigade 
arvu – eelkõige neid, mis tulenevad 
hankemenetluse liigi valikust, hanke 
avaldamisest, vastavaks tunnistamise 
kriteeriumidest või pakkumuste hinda -
misest (vt vigade analüüs punktis 22).
71 
Siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja 
VKEde peadirektoraat on juba andnud 
nõu selle kohta, kuidas uued direktii -
vid siseriiklikku õigusesse üle võtta. 
Nõustamine on peamiselt toimunud 
kohtumistel osalemise vormis, kuid 
liikmesriikide ekspertidele on korralda -
tud ka temaatilisi üritusi.
72 
Kokkuvõttes sõltub uues õigusaktide 
paketis tehtud muudatuste mõju (ees -
kirjade eiramise juhtumite vähenemi -
ne) sellest, kuidas neid liikmesriikides 
rakendama hakatakse.
Uued aruandekohustused
73 
Uute direktiividega kehtestatakse 
uued järelevalve- ja aruandlusnõuded. 
Uued kohustused hõlmavad järgmist42:a) liikmesriigid esitavad komisjonile 
aprilliks 2017 ja seejärel iga kolme 
aasta tagant43 jälgimist käsitleva 
aruande, mis sisaldab:
i)  teavet kõige sagedamini 
esinevate vale kohaldamise 
või õiguskindlusetuse allikate 
kohta; ning
ii)  teavet hankepettuse, kor -
ruptsiooni, huvide konflikti 
ja muude tõsiste rikkumiste 
ennetamise, tuvastamise ja 
nende kohta nõuetele vasta -
valt andmete esitamise kohta;
b) komisjon esitab liikmesriikide aru -
annete põhjal regulaarselt aruande 
riiklike hankepoliitikate raken -
damise ja parimate tavade kohta 
siseturul.
74 
Need liikmesriikidele kehtivad uued 
aruandlus- ja järelevalvenõuded peak -
sid õige rakendamise korral andma 
komisjonile palju paremat teavet selle 
kohta, kuidas ELi riigihangete alaseid 
õigusakte tegelikkuses rakendatakse.42 Direktiivi 2014/24/EL artiklid 
83–85.
43 Esimene aruanne tuleb esitada 
aprilliks 2017.
40 Tähelepanekud
Liikmesriigid keskenduvad 
esmatasandi kontrollidele 
ja on viimasel ajal hakanud 
võtma ka vältivaid meetmeid
Liikmesriikide ja/või komisjoni 
võetud parandusmeetmed
75 
Toetusesaaja tasandil tehtavad hanke -
vead võiksid ja peaksid avastama ja pa -
randama liikmesriikide ametiasutused, 
ning see peaks juhtuma enne välja -
maksetaotluste komisjonile esitamist. 
Tegu on esmatasandi kontrollidega, 
mis sisaldavad:
a) liikmesriikide korraldusasutuste 
poolset toetusesaajate väljamakse -
taotluste kontrolli;
b) liikmesriikide sertifitseerimisasu -
tuste tehtavaid kontrolle (sealhul -
gas korraldusasutuste edastatud 
teave).
76 
Kontrollikoja44 ja komisjoni enda 
auditites on juba varem märgitud, et 
liikmesriikide esmatasandi kontrollide 
mõjusus ei ole endiselt küllaldane. 
Selle tulemusel esitavad liikmesrii -
gid komisjonile ELi eelarvest hüvi -
tamiseks hankevigadest mõjutatud 
projektikulusid.77 
Kui komisjon avastab talle esitatud väl -
jamaksetaotluses hankevigu, võib ta:
a) rakendada vigadest mõjutatud 
projektide kohta finantskorrekt -
sioone, või
b) (kui ta peab võimalikuks kõigi as -
jassepuutuvate lepingute kontrol -
limist) rakendada kindlamääralist 
finantskorrektsiooni rakenduskava 
tasandil (või ühe või enama priori -
teetse suuna tasandil).
78 
Taoliste finantskorrektsioonide järjepi -
devuse tagamiseks on komisjon välja 
töötanud suunised, milles määratakse 
kindlaks riigihanke -eeskirjade vastu 
eksimise juhtumite korral rakendatava -
te finantskorrektsioonide suurus45. Ala -
tes 2013. aastast on see kodifitseeritud 
komisjoni otsuses ning on seega ko -
hustuslik kõigile komisjoni talitustele, 
kes vastutavad koostöös liikmesriikide -
ga täidetava eelarve eest.
79 
Kui komisjon on seisukohal, et liikmes -
riigil on nõrgad juhtimis- ja kontrol -
lisüsteemid, ning soovib tagada, et 
liikmesriigid võtaksid nende paran -
damiseks vajalikke meetmeid, võib 
komisjon maksete tegemisele seatud 
tähtajad peatada. Ajal, kui maksed on 
peatatud, ei tehta ELi eelarvest vasta -
vale rakenduskavale ühtegi makset. 
Maksete peatamise võivad tingida ka 
riigihangete juhtimis- ja kontrollisüs -
teemid (vt 12. ja 13. selgituses  esita -
tud näited).44 Kontrollikoja aastaaruanded 
eelarveaastate 2012 ja 2013 
eelarvete täitmise kohta.
45 Struktuurifondidest või 
Ühtekuuluvusfondist 
kaasrahastatavates kuludes 
riigihanke -eeskirjadest 
mittekinnipidamise puhul 
tehtavaid finantskorrektsioone 
käsitlevad suunised (COCOFi 
teatis 07/0037/03, 29.11.2007); 
komisjoni otsus C(2013) 9527 
final, 19. detsember 2013, 
millega sätestatakse ja 
kiidetakse heaks suunised 
selliste finantskorrektsioonide 
kindlaksmääramiseks, mida 
tuleb teha ühisjuhtimise 
raames rahastatavate liidu 
kulutuste suhtes, kui ei ole 
järgitud riigihanke -eeskirju.
41 Tähelepanekud
80 
Finantskorrektsioonide (kui need ei 
ole just kehtestatud komisjoni otsu -
sega) hoiatav mõju võib 2017. aastal 
aset leidval programmitöö perioodi 
2007–2013 sulgemisel nõrgaks jääda. 
See tuleb määruste sättest, mis lubab 
korrektsioonidega hõlmatud kulud 
teiste rahastamiskõlblike kuludega 
asendada. Kulude asendamise tõttu 
vähenesid liikmesriikidele makstud 
summad tegelikkuses vaid väga harva. 
Perioodiks 2014–2020 on eeskirju muu -
detud: liikmesriikidele makstavad sum -
mad võivad väheneda, kui korraldus -
asutuse ja auditeerimisasutuste poolt 
seaduslikuks ja korrektseks kuulutatud 
kuludes leitakse hiljem vigu46.Liikmesriigid on alustanud 
vältivate meetmete võtmist, 
kuid seda alles hiljuti
81 
Käesoleva auditi raames külastatud 
neljas liikmesriigis alustati enamiku 
vältivate meetmete rakendamist alles 
programmitöö perioodi 2007–2013 
lõpuosas (enamasti 2013 ja 2014).Näide maksete peatamise kohta
Hispaania  auditeerimisasutuse tehtud auditi käigus avastati, et lennujaamade ja helikopterite haldaja hanke -
menetlused ei vastanud hanke -eeskirjadele. Seetõttu peatas komisjon nimetatud organisatsiooni projektidele 
maksete tegemise. 2014. aastal sertifitseeris Hispaania auditeerimisasutus peale parandatud protseduuride 
mõjusa rakendamise auditeerimist, et organisatsiooni hankemenetlused on paranenud ning neid kasutatakse 
mõjusalt. Seejärel taastas komisjon maksete tegemise. Komisjon rakendas organsatsiooni kuludele kindlamää -
ralist finantskorrektsiooni, kuna oli seisukohal, et organisatsiooni hanked olid olnud pikema aja vältel problee -
midest mõjutatud.
Näide tegevuskava kohta
Tšehhi Vabariigi  juhtimis- ja kontrollisüsteemides leitud tõsiste puuduste tõttu koostati komisjoni nõutud 
tegevuskava ja süsteemid muudeti paremaks. Näiteks ajakohastati süsteeme nii, et auditeerimisasutuse, ko -
misjoni või kontrollikoja poolt hankevigade tõttu eeskirjadevastaseks tunnistatud kulud jäetakse automaatselt 
komisjonile hüvitamiseks esitamata.12. selgitus 13. selgitus
46 Vt määruse (EL) nr 1303/2013 
artikkel 143.
42 Tähelepanekud
82 
Neist kolmes (Ühendkuningriik, Itaalia 
ja Tšehhi Vabariik) loodi ühtekuuluvus -
valdkonna hangete teemaga tegelemi -
seks hiljuti asutustevahelised töörüh -
mad. Neis osalevad korraldusasutused, 
auditeerimisasutused, rakendus -
asutused, juriidilised osakonnad ja muud hangetega seotud teenistused; 
töörühmad on kasulikud koguste 
vahetamiseks, hangetega tegelemi -
sel järjepidevuse saavutamiseks ning 
vajalike meetmete kokkuleppimiseks. 
14. selgituses  kirjeldatakse Ühendku -
ningriigis loodud võrgustikku.
Näide liikmesriigis riigihangetega tegelemiseks loodud asutustevahelisest 
töörühmast
Ühendkuningriigis lõi Inglismaa ERFi korraldusasutus 2013. aastal riigihangetega tegeleva sisemise võrgustiku, 
mis vaatab läbi riigihangete alased eeskirjaderikkumised ning tegeleb hanketeemaliste päringutega. Võr -
gustiku töös osalevad korraldusasutuse juristid, rakenduskavade elluviimise eest vastutavad ametnikud, üks 
vahendusasutus ning nõuandvas rollis ka auditeerimisasutus.
Võrgustiku tegevuse sisuks on:
 οriiklike hankenõuete ning nendega seotud suuniste läbivaatamine ja ajakohastamine;
 οregulaarsed videokonverentsid, mille käigus arutatakse konkreetseid juhtumeid, suuniseid jne;
 οsüsteemide ja projektiauditite ning muude riigihangetega seotud kontrollide läbivaatamine.14. selgitus
Riigihangetega seotud 
probleeme võivad aidata 
lahendada IT‑vahendid, 
ent need tuleb täies mahus 
rakendada
83 
Infotehnoloogia potentsiaal võib aida -
ta hangetes tehtavaid vigu vältida ja 
avastada. Nii komisjon kui ka liikmesrii -
gid arendavad IT -lahendusi, nagu:a) e-riigihanked;
b) andmete kogumine ja andmebaa -
side loomine, mis lihtsustab vigade 
analüüsi;
c) andmehankimise lahendused, mil -
le abil otsitakse pettusele viitavaid 
mustreid ja eeskirjade rikkumisi.
43 Tähelepanekud
E‑riigihanked
84 
E-riigihangeteks nimetatakse käes -
oleva aruande kontekstis seda, kui 
avaliku sektori organisatsioonid 
kasutavad toodete, teenuste ja tööde 
hankimiseks elektroonilist suhtlust ja 
tehingute käitlemist47. E-riigihanked 
tähendavad elektrooniliste protsesside 
kasutuselevõttu hankeprotsessi erine -
vate etappide toetamiseks: hanketea -
dete avaldamisel, hankedokumentide 
jagamisel, pakkumuste esitamisel, 
hindamisel, edukaks tunnistamisel48, 
tellimisel, arvete esitamisel ja maks -
misel49. Komisjon hindas 2014. aastal, 
et ligikaudu 10% ELi riigihangetest 
viiakse läbi elektrooniliselt50.
85 
E-riigihanked võivad tuua järgmisi 
eeliseid:
a) ühtse turu raames hangetele juur -
depääsu parandades tugevdatakse 
konkurentsi ja edendatakse vahen -
dite otstarbekamat kasutamist (see 
kehtib ka VKEde kohta);b) parandatakse riigihangete halda -
mise tõhusust seeläbi, et lihtsus -
tatakse hangetele juurdepääsu ja 
automatiseeritakse põhiprotsesse, 
millega võib kaasneda kulude kok -
kuhoid nii pakkujate kui ka hanki -
jate jaoks; ning
c) abi eeskirjade eiramise, korrupt -
siooni ja pettuse avastamisel ja 
vältimisel51.
86 
15. selgituses  esitatakse teave 
e-riigihangete kasutamise kohta 
käesoleva auditi raames külastatud 
liikmesriikides.
87 
Komisjon on toetanud mitut e -riigi -
hangete katseprojekti ning lisas ühe 
e-riigihangete edendamise ka oma 
2013. aasta tegevuskavva (vt tabel 
2). Auditi tegemise ajal ei olnud selle 
elluviimist veel alustatud.
Näited e‑riigihangete kasutamise kohta
 οItaalia  süsteemi kuulub virtuaalne kataloog, kuhu sisestatakse registreeritud ettevõtete tooted;
 οTšehhi Vabariigis  töötatakse välja pakkujatele võrdlusaluseks mõeldud ühikukulude andmebaasi, mis 
peaks suurendama läbipaistvust ja edendama õiglast hinnakujundust; ning
 οHispaanias  saab pakkumusi teatud juhtudel edastada ka elektrooniliselt.15. selgitus47 „Roheline raamat 
e-riigihangete laiema 
kasutuselevõtu kohta ELis” 
KOM(2010) 571 (lõplik), 
18. oktoober 2010.
48 Uute riigihangete direktiivide 
kohaselt „ei tohiks [---] ühegi 
hankemenetluse elemendi 
ega avaliku sektori hankija 
sisese suhtluse suhtes kehtida 
pärast lepingu sõlmimist 
kohustus kasutada 
elektroonilisi sidevahendeid”.
49 Direktiivide 2014/24/EL ja 
2014/25/EL kohaselt peavad 
liikmesriigid tagama, et kogu 
nende direktiivide kohane 
sidepidamine ja teabevahetus 
toimuvad elektrooniliste 
sidevahendite abil. See 
hõlmab hanketeadete 
avaldamist, 
hankedokumentide 
olemasolu ja dokumentide 
elektroonilist esitamist. 
Loetletud nõuded jõustuvad 
ajavahemikus 2016–2018.
50 Iga-aastane riigihangete 
rakendamise ülevaade, 
komisjoni talituste 
töödokument SWD(2014) 262 
final, 1. august 2014.
51 Vt näiteks Euroopa Komisjoni 
(OLAF) tellimusel PwC ja 
Ecorysi poolt Utrechti ülikooli 
toel koostatud uuring 
„Identifying and reducing 
corruption in public 
procurement in the EU”, 
30 juuni 2013  
(http://ec.europa.eu/
anti_fraud/documents/
anti- fraud -policy/
research -and-studies/
identifying_reducing_
corruption_in_public_
procurement_en.pdf ).
44 Tähelepanekud
88 
Auditi ajal külastati ka Küprost ees -
märgiga tutvuda sealse e -riigihangete 
süsteemiga (vt.  16. selgitus ).
E‑riigihanked Küprosel
Küprosel  2010. aastal käivitatud e -riigihanked põhinevad veebipõhisel lahendusel ning avalik sektor kasutab 
seda üha rohkem. 2014. aasta lõpu seisuga olid 501 hankijat (ligikaudu 700-st) ennast e -riigihangete süsteemi 
kasutajaks registreerinud. Osa võimaluste kasutamine on hankijate ja ettevõtjate jaoks vabatahtlik. Enamik 
hankijaid kasutab süsteemi hangete reklaamimiseks. 21% süsteemis registreeritutest on välismaised ettevõt -
jad. 2014. aastal käivitati süsteemi kasutajate jaoks kakskeelne tehniline tugi. Küprose ametkondade e -riigi -
hangete strateegia näeb ette lahenduse täielikku kasutuselevõttu hiljemalt 30.  juuniks  2016 (koolitustega 
alustatakse 2015. aasta märtsis).16. selgitus
IT kasutamisega hankevigade 
andmebaaside koostamiseks 
alustati alles hiljuti
89 
Nagu eelnevalt kirjeldatud, vajatakse 
riigihankeid puudutavate probleemi -
de täielikus mõistmiseks põhjalikke 
andmeid, mis oleksid esitatud nende 
analüüsi võimaldaval kujul. Liikmesrii -
gid on alles hiljuti asunud kasutama 
uusi või olemasolevaid andmebaase 
hankevigade analüüsiks (vt punkt 41) 
ning komisjon peab veel välja töötama 
eeskirjade eiramise andmebaasi, mis 
hõlmaks ka hangete käigus tehtud 
vigu.Andmehankimise lahendused  – 
ARACHNE pettuse avastamise 
lahenduse näide
90 
2009. aastal alustas komisjon IT -põ-
hise pettuse avastamise lahenduse 
väljatöötamist, millele pandi nimeks 
ARACHNE. Lahendus alustas tegevust 
2013. aastal. Selle omanik ja hooldaja 
on komisjon.
91 
ARACHNE sisaldab ERFi, ÜFi ja ESFi 
raames rahastatud projektide põhiand -
meid (nt ettevõtete ja projektide koh -
ta); andmed võimaldavad analüüsida 
projektides osalevate poolte omava -
helisi suhteid ja seoseid. Veebipõhine 
vahend on ühendatud ka teiste väliste 
avalike andmebaasidega. Vahend an -
nab kasutajatele näitajaid, mis võivad 
viidata konkreetsete ettevõtjate pool -
sele võimalikule pettuse riskile.
45 Tähelepanekud
92 
Komisjon kutsub kõigi 28 liikmesriigi 
korraldus- ja auditeerimisasutusi üles 
tasuta oma andmeid süsteemi sisesta -
ma ja seda kasutama.
93 
2015. aasta veebruari seisuga ka -
sutasid lahendust (või olid selleks 
soovi avaldanud) 17 liikmesriiki 28-st 
(vt ka  joonis 10 ).94 
Selline süsteem saab aga korralikult 
töötada üksnes juhul, kui sellesse 
sisestavad põhjalikke ja kvaliteetseid 
andmeid küllalt suure hulga liikmes -
riikide ametiasutused. 2014. aasta 
lõpu seisuga olid seda vähemalt ühe 
rakenduskavas kohta teinud 14 liikmes -
riiki. Selleks, et ARACHNE oleks mõjus 
üleeuroopaline pettuse eest hoiata -
mise süsteem, peaksid sinna andmeid 
sisestama ka teised liikmesriigid.Joonis 10ARACHNE kasutamine liikmesriikides (seisuga veebruar 2015)
Regionaal- ja 
tööhõivepoliitika1 ei kasuta Arachnet (DE)(EE, IE, LT, LU, FI, UK)(NL, AT, SI, SE)4 on oma andmefaili koostamas/lõpule 
viimas (ES, FR, CY, MT)*3 alustavad varsti Arachne kasutamist  (DK, HU, SK)
  6 riiki on veel külastamata 4 on kaalumise etapis   * vähemalt 1 programm (BE, BG, CZ, GR, IT, LV, HR, PL, PT, RO)*10 kasutavad Arachnet  Süsteemiga on praeguse seisuga seotud 17 riiki: ARACHNE – süsteemi kasutamine liikmesriikides 
Allikas:  Euroopa Komisjon.
46
 Järeldused  
ja soovitused
95 
Euroopa 2020. aasta strateegia koha -
selt on ELi hankepoliitikal keskne roll 
ühtse turu loomisel ning aruka, jät -
kusuutliku ja kaasava majanduskasvu 
saavutamisel, tagades samas avaliku 
sektori rahaliste vahendite kõige tõhu -
sama kasutamise.
96 
Ajavahemikus 2009–2013 moodus -
tasid hangetega seotud vead olulise 
osa kontrollikoja poolt ühtekuuluvuse 
poliitikavaldkonna kohta arvutatud 
hinnangulisest veamäärast (eelkõige 
tulenes see Euroopa Regionaalarengu 
Fondi ja Ühtekuuluvusfondi kõrgetest 
veamääradest). Tõsised vead põhjusta -
sid ausa konkurentsi vähesust või selle 
täielikku puudumist ja/või olukordi, 
kus edukaks tunnistati mitte kõige 
paremad pakkujad.
97 
Vigadel on palju erinevaid põhjuseid. 
Probleemiks on õigus- ja haldusraamis -
tiku keerukus, sealhulgas õigusaktide 
ja/või juhiste suur maht ning nende 
rakendamise keerukus. Vigu põh -
justab vähene haldussuutlikkus, mis 
tähendab nii reeglite alaste teadmiste 
puudulikkust kui ka hangitavate tööde 
ja teenuste alaste tehniliste teadmiste 
vähesust. Probleemiks on ka hankija -
tepoolne projektide ebapiisav pla -
neerimine ja haldustegevuse käigus 
tehtavad vead.98 
Käesolevas aruandes hinnati, kas ko -
misjon ja liikmesriigid võtavad asja -
kohaseid meetmeid riigihankevigade 
kõrvaldamiseks ühtekuuluvuspoliitika 
valdkonnas. Kontrollikoda leidis, et 
komisjon ja liikmesriigid on hakanud 
probleemiga tegelema, ent probleemi 
analüüsimine ja parandusmeetmete 
võtmine kujutavad endast veel pika -
ajalist protsessi.
Komisjon ja liikmesriigid 
teevad väga vähesel määral 
hankevigade süstemaatilist 
analüüsi.
99 
Nii liikmesriikide kui ka komisjoni pool -
set põhjalikku analüüsi on takistanud 
järjepidevate andmete puudumine. 
Ometi on märke selle kohta, et neli kü -
lastatud liikmesriiki on alustamas (või 
kavatsevad sellega alustada) hankevi -
gu puudutavate andmete süstemaati -
list kogumist. Vigu analüüsitakse aga 
endiselt vähe (vt punktid 35–39). Ko -
misjon ei ole veel loonud usaldusväär -
set ja põhjalikku eeskirjade eiramise 
andmebaasi, mis sisaldaks muu hulgas 
ka hankevigu. Komisjon on koosta -
nud ühe analüüsi, milles käsitletakse 
ERFi ja ÜFi raames tehtud hankevigu 
(mai 2011) (vt punkt 45).
47 Järeldused ja soovitused 
1. soovitus
a) Komisjon peaks looma eeskirjade 
eiramise juhtumite andmebaasi, 
mis võimaldaks riigihankevigade 
otstarbekat analüüsi. Komisjon 
peaks põhjalikult analüüsima ühte -
kuuluvuse valdkonna riigihankevi -
gade sagedust, tõsidust ja põh -
juseid, tuginedes seejuures enda 
andmebaasidest ja liikmesriikidest 
pärit asjakohastele andmetele. 
Komisjon peaks oma analüüsi aval -
dama riigihangete alases aruandes, 
mille koostamist nõutakse uutes 
direktiivides.
b) Liikmesriikide asjaomased ame -
tiasutused peaksid looma oma riigi 
eeskirjade järgimata jätmise juh -
tumite (sh hankevigade) andme -
baasid ja neid ka analüüsima; ning 
tegema komisjoniga koostööd nii, 
et nende andmete komisjonile 
esitamise vorm ja aeg hõlbustaksid 
komisjoni tööd.
Komisjon ja liikmesriigid 
on hakanud probleemi 
lahendamiseks meetmeid 
võtma, ent palju tööd seisab 
veel ees
100  
Hoolimata põhjaliku analüüsi vähesu -
sest, on nii liikmesriigid kui ka komis -
jon alustanud tegevust probleemi 
lahendamiseks. Komisjoni poolt alates 
2010. aastast võetud õigusloomega 
seotud ja muud laadi meetmed on suunatud üldise probleemi lahendami -
sele. 2014. aastal võeti vastu uus pakett 
riigihangete alaseid õigusakte, mille 
liikmesriigid peavad rakendama 2016. 
aasta aprilliks (vt punktid 67–74). Uute 
õigusaktidega kehtestatakse komisjo -
nile ja liikmesriikidele ka uued aruand -
lusnõuded. Kokkuvõttes sõltub uute 
õigusaktide paketist lähtuv eeskirjade 
eiramise juhtumeid vähendav mõju 
sellest, kuidas seda liikmesriikides 
rakendama hakatakse. Euroopa struk -
tuuri- ja investeerimisfondide perioodi 
2014–2020 uues õigusraamistikus 
võetakse kasutusele liikmesriikide 
hankesüsteemide kohta kehtivad eel -
tingimused. Need võivad probleemide 
lahendamisele kaasa aidata (vt punktid 
61–65). Liikmesriigid pidid koostama 
enesehindamise selle kohta, kas ja 
kuidas nad seatud tingimustele vasta -
vad, ning lisama 2014. aastal esitatud 
partnerluslepingutele sellekohase kok -
kuvõtte. 2015. aasta alguseks ei olnud 
suur osa liikmesriike neid nõudeid veel 
täitnud (vt punktid 61–65).
2. soovitus
Kui riigihankeid puudutavad eel -
tingimused ei ole 2016. aasta lõpuks 
täidetud, peaks komisjon järjekindlalt 
kasutama oma õigust peatada asja -
omastele liikmesriikidele tehtavad 
maksed seniks, kuni puudused on 
kõrvaldatud.
48 Järeldused ja soovitused 
101  
2013. aastal lõi komisjon sisemise 
tehnilise töörühma ja koostas sisemise 
tegevuskava. See viitab komisjoni -
sisesele paremale koordineerimisele. 
Enamik kavas loetletud meetmetest ei 
ole veel täielikult ellu viidud. Pealegi 
on tegevuskava heaks kiitnud vaid 
mõni komisjoni talitus, ning seda ei ole 
avaldatud (vt punktid 56–60).
3. soovitus
Komisjon peaks oma riigihankeid puu -
dutava sisemise tegevuskava ajako -
hastama ja avaldama. Lisaks peaks ta 
tehtud edusammudest igal aastal aru 
andma. Selleks peaks komisjon paran -
dama oma riigihangete küsimustega 
tegelevate talituste vahelist koostööd.
102  
Riigihankevead moodustavad kõigist 
vigadest endiselt olulise osa ning viga -
de analüüsimine ja parandusmeetmete 
võtmine kujutavad endast veel pika -
ajalist protsessi. Praegu tuleb kavanda -
tud tegevus mõjusalt ellu viia. Sisemise 
tehnilise töörühma näol on küll tegu 
positiivse sammuga, ent see loodi 
komisjoni talituste hierarhia madalal 
tasandil, ning komisjon ei ole üles näi -
danud kõrgetasemelist koordineeritud 
eestvedamist (vt punktid 55–60).4. soovitus
Komisjon peaks hankevigade problee -
miga tegelemisel juhtrolli võtmiseks 
looma kõrgetasemelise rühma; seeläbi 
välditaks ka riski, et kokkulepitud tege -
vust ei rakendata järjepidevalt komis -
joni kõigis talitustes. Töörühm peaks 
edendama riigihangete valdkonna 
arendamist, sealhulgas vajaduse korral 
selle lihtsustamist.
103  
Toetusesaaja tasandil tehtavad han -
kevead võiksid ja peaksid avastama ja 
parandama liikmesriikide ametiasu -
tused, ning see peaks juhtuma enne 
väljamaksetaotluste komisjonile esita -
mist. Kontrollikoja ja komisjoni enda 
auditites on juba varem märgitud, et 
liikmesriikide esmatasandi kontrollide 
mõjusus ei ole endiselt küllaldane. 
Selle tulemusel esitavad liikmesriigid 
komisjonile ELi eelarvest hüvitamiseks 
hankevigadest mõjutatud projektiku -
lusid (vt punkt 76).
104  
Programmitöö perioodil 2007–2013 ra -
kendas komisjon finantskorrektsioone 
varasemast enam. Finantskorrektsioo -
nide (kui need ei ole just kehtestatud 
komisjoni otsusega) hoiatav mõju võib 
2017. aastal aset leidval programmitöö 
perioodi 2007–2013 sulgemisel aga 
sellegipoolest nõrgaks jääda. See tuleb 
49 Järeldused ja soovitused 
määruste sättest, mis lubab korrekt -
sioonidega hõlmatud kulud teiste 
rahastamiskõlblike kuludega asenda -
da. Kulude asendamise tõttu vähene -
sid liikmesriikidele makstud summad 
tegelikkuses väga harva. Perioodiks 
2014–2020 on eeskirju muudetud: 
liikmesriikide suhtes kohaldada neto -
korrektsioone juhul, kui korraldus-, ser -
tifitseerimisasutuse ja auditeerimisasu -
tuste poolt seaduslike ja korrektsetena 
deklareeritud kuludes leitakse hiljem 
vigu (vt punktid 75–80).
5. soovitus
Komisjon peaks rakendama finants -
korrektsioone juhul, kui ta on seisu -
kohal, et liikmesriikide esmatasandi 
kontrollide mõjusus ei ole piisav; ning 
riigihangete direktiivide korduva järgi -
mata jätmise korral kasutama vajaduse 
korral rikkumismenetlusi.105  
Lisaks vajadusele luua komisjoni and -
mebaas, mis hõlbustab hankevigade 
analüüsimist (vt 1. soovitus), võiksid rii -
gihangetest saadavat kasu suurendada 
ja probleemide lahendamisele kaasa 
aidata ka sellised IT -lahendused nagu 
e-riigihanked ja andmehankimine. 
Auditi tegemise ajal oli selliste IT -la-
henduste kasutamise tase liikmesriigiti 
erinev, mistõttu ei suudeta ka neist 
lähtuvat potentsiaalset kasu täielikult 
ära kasutada (vt punktid 83–94).
6. soovitus
a) Komisjon peaks veelgi rohkem ka -
sutama infotehnoloogia arengust 
(sh e -riigihangete edendamine, 
andmehankimise lahendused ja 
head tavad) tulenevaid võimalusi.
b) Liikmesriigid peaksid veelgi 
rohkem kasutama e -riigihangete 
ja andmehankimise pakutavaid 
võimalusi.
Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 16. juuli 2015. aasta koosolekul 
Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

50
 Lisad I lisaKomisjoni ja liikmesriikide rollid riigihangetes 
ja ühtekuuluvuspoliitikas
Euroopa Komisjon:
a) regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat  teeb järelevalvet ERFi ja ÜFi ra -
kendamise üle (see hõlmab ka rakenduskavade üle peetavaid läbirääkimisi 
ja nende heakskiitmist). Peadirektoraat jälgib ja auditeerib rakenduskava -
de elluviimist, sh nende vastavust riigihanke -eeskirjadele. Regionaal- ja 
linnapoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse 
kaasatuse peadirektoraat koostavad ka suuniseid, millest osa töötatakse 
välja koostöös liikmesriikidega. Näiteks koostavad nad suuniseid finants -
korrektsioonide rakendamise kohta hanke -eeskirjade eiramise korral1;
b) tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat  teeb 
järelevalvet ESFi rakendamise üle (sarnaselt regionaal- ja linnapoliitika 
peadirektoraadi tööle ERFi ja ÜFi alal, vt ülalpool);
c) siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi  (varem siseturu 
ja teenuste peadirektoraat) ülesanne on riigihangete teemaliste õigusakti -
de ettevalmistamine ja järelevalve nende rakendamise üle. Peadirektoraat 
jälgib õigusaktide rakendamist ja annab liikmesriikidele sellealast abi; 
võttes vajaduse korral ka täitemeetmeid;
d) eelarve peadirektoraat  haldab eelarve valdkonna õigusraamistikku, teeb 
seadusandlikke algatusi ja rakendab ELi eelarve koostamist, täitmist ja 
kontrolli puudutavat õigusraamistikku.
Liikmesriigid:
a) korraldusasutused  vastutavad rakenduskavade juhtimise ja elluviimise 
eest. Nad võivad delegeerida rakenduskavade elluviimise rakendusasu -
tustele. Korraldusasutused või nende rakendusasutused kontrollivad oma 
juhtimiskontrollide raames ka riigihankemenetlusi;
b) sertifitseerimisasutused teevad lõpliku kontrolli väljamaksetaotluste üle 
enne nende komisjonile esitamist; ning
c) auditeerimisasutused  auditeerivad süsteeme ja projektidest koostatud 
valimeid ning esitavad nende alusel komisjonile aruandeid. Auditeeri -
misasutuste auditid hõlmavad nii riigihangete juhtimise süsteeme kui ka 
üksikute projektide eeskirjadele vastavuse kontrollimist.1 Konsulteerimiskomitee 
suunised (fondide 
koordineerimiseks loodud 
komitee) (Struktuurifondidest 
või ühtekuuluvusfondist 
kaasrahastatavates kuludes 
riigihanke -eeskirjadest 
mittekinnipidamise puhul 
tehtavaid finantskorrektsioone 
käsitlevad suunised  – COCOF 
07/0037/03, 29.11.2007). 
Komisjoni otsus C(2013) 9527 
final, 19. detsember 2013, 
millega sätestatakse ja 
kiidetakse heaks suunised 
selliste finantskorrektsioonide 
kindlaksmääramiseks, mida 
tuleb teha ühisjuhtimise 
raames rahastatavate liidu 
kulutuste suhtes, kui ei ole 
järgitud riigihanke -eeskirju.
51 Lisad II lisaKontrollikoja leitud vigade analüüs fondide kaupa (2009–2013)
Testitud 
tehingudProjektid, 
mille raames 
hankemenet -
lusi kontrollitiVähemalt ühte 
hankeviga 
sisaldanud 
projektidVigu kokkuTõsine Olulised Väheolulised
Arv %
ERF 657 378 170 382 60 117 185 80
Ühtekuulu -
vusfond156 145 68 125 21 26 74 25
ESF 607 171 42 80 19 25 29 26
Kokku 1420 694 280 587 100% 168 288 131
52 Lisad III lisaVigade kirjeldus ja analüüs hankemenetluste erinevates etappides
Vea kirjeldusVigade arv
Kontrollikoja avastatud vigade arv (2009–2013)
Tõsised OlulisedVäheolu -
lisedKokku
Hankemenetluse 
eelne etappEhitustööde või teenuste kunstlik väiksemateks hankemenetlus ‑
teks jagamine, mille eesmärk on vältida piirmäärade ületamist23 3 0 26
Lepingu sõlmimine ilma hankemenetlust korraldamata 21 2 0 23
Vale hankemenetluse kasutamine 27 10 1 38
Hankemenetluse eelne etapp kokku 71 15 1 87
HankemenetlusProbleemid avalikustamise ja läbipaistvuse nõuete täitmisel  
ning tehnilises kirjelduses11 64 111 186
Ebaseaduslikud vastavaks tunnistamise ja pakkuste hindamise 
kriteeriumid, ning nende vead nende rakendamisel 33 128 6 167
Puudused menetluses, sh ebapiisav dokumentatsioon 22 39 12 73
Hankemenetluse etapp kokku 66 230 130 426
Lepingute 
haldamineLepingute muutmine või nende ulatuse suurendamine ilma 
hankemenetlust kasutamata31 42 1 74
KOKKU 168 288 131 587
29% 49% 22% 100%
53 Lisad IV lisaKomisjoni algatatud riigihangete alased rikkumismenetlused (2009 ‑2013)
2009 2010 2011 2012 2013 KokkuEuroopa Kohtusse 
kaevatud 
juhtumid1
Belgia 1 1  
Bulgaaria 2     2  
Tšehhi Vabariik    
Taani        
Saksamaa 4 1 1 1 7 1
Eesti        
Iirimaa    
Kreeka 8 6 4   18 3
Hispaania 2 1 3  
Prantsusmaa        
Itaalia 1 1 5 2 9  
Küpros 1     1  
Läti  1 1 2  
Leedu        
Luksemburg    
Ungari 2 2   1 5 2
Malta 2 1 3  
Madalmaad 1 3    4 1
Austria  1 1 2  
Poola   2 1  3 1
Portugal 1 1 2  
Rumeenia 2 1  1  4  
Sloveenia  1 1  
Slovakkia 1     1  
Soome    
Rootsi 1    1 2  
Ühendkuningriik 3 1    4  
Kokku 32 18 14 7 3 74 8
1  Saksa ja Madalmaade juhtumites tehti otsused 2012. aastal. Kahe Ungari ja kahe Hispaania kohtuasja hagid võeti Euroopa Kohtust tagasi. Üks 
Kreeka kohtuasi ja Poola kohtuasi on menetluses.
54
Komisjonipoolne riigihankevigade analüüs kajas -
tub ka komisjoni 19. detsembri 2013. aasta otsuses 
(C(2013) 9527 final), millega sätestatakse suunised 
selliste finantskorrektsioonide kindlaksmäärami -
seks, mida tuleb teha, kui ei ole järgitud riigihan -
ke-eeskirju. Need suunised on 2007. aasta novemb -
rist kehtinud juhiste täiendus3.
Programmitöö perioodil 2014–2020 kohaldab 
komisjon liikmesriikide toetamisel ennetavat lähe -
nemisviisi, aidates neil juhendamise, seire ja toetuse 
abil (nt tehniline abi) rakendada oma tegevuska -
vade täitmata eeltingimusi 2016. aasta lõpuks. Selle 
ennetava lähenemisviisiga soovib komisjon vähen -
dada rakenduskavadele mõeldud maksete peata -
mise tõenäosust pärast 2016. aastat, kuid kavatseb 
siiski peatamist kasutada, kui tegevuskava eesmär -
gid ja vahe -eesmärgid on selgelt saavutamata.
VIII a) i)
Komisjon nõustub soovitusega.
Komisjon kavatseb kontrollikoja talitluslike soovi -
tuste arvestamiseks uurida oma eeskirjade eiramise 
juhtumite haldamise süsteemi (IMS) parandamise 
võimalust. Praegu uuritakse IMSi ja CED/ABACi ning 
komisjoni teiste andmebaaside koostalitlusvõime 
võimalikkust.
Lisaks hakkavad komisjoni talitused oma auditite 
käigus avastatud vigade osas Euroopa Regionaal -
arengu Fondi (ERDF), Ühtekuuluvusfondi (CF) ja 
Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) puhul kasutama ühist 
IT-auditi vahendit MAPAR ( Management of Audit 
Processes, Activities and Resources  – auditiprotses -
side, -ülesannete ja -ressursside haldamine).
3 COCOF 07/0037/03-EN, 29.11.2007, mida kohaldatakse 
Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa 
Sotsiaalfondi suhtes; EFFC/24/2008, 1.4.2008, mida kohaldatakse 
Euroopa Kalandusfondi suhtes; ja SOLID/2011/31 REV, 11.1.2012, 
st suunised, mida kohaldatakse riigihanke -eeskirjade eiramise 
puhul tehtavate finantskorrektsioonide suhtes, mille aluseks on 
üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” nelja fondi 
kaasrahastatud hanked programmitöö perioodil 2007–2013.Kommenteeritud kokkuvõte
V
Komisjon on ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas 
riigihankevigade kõrvaldamisega tegelnud kaua, 
kuid teeb seda nüüd koordineeritumalt riigihan -
gete tegevuskava raames (vt kontrollikoja märkus 
punktis 56).
Riigihankevigadega on tegeldud alates eelmistest 
programmitöö perioodidest. Auditi tulemused aita -
sid koostada esimesi finantskorrektsioone käsitle -
vaid suuniseid, mis anti välja 2007. aastal. Komisjon 
analüüsibki juba põhjalikult riigihankevigu ühtekuu -
luvuspoliitika valdkonnas. Selleks hinnatakse igal 
aastal põhjalikult liikmesriikide auditeerimisasu -
tuste iga -aastaseid kontrolliaruandeid ja kasuta -
takse oma auditite tulemusi (auditeerimispuudujää -
kide kõrvaldamiseks tehtava kontrolli tulemustest 
pooled on seotud riigihangetega). Hindamise 
tulemused kajastatakse asjaomaste peadirektoraa -
tide iga -aastastes tegevusaruannetes.
Komisjoni ühine vastus VI ja VII 
punktile
Komisjon on meetmeid riigihankeprobleemide 
lahendamiseks võtnud juba enne 2010. aastat. 
Komisjoni tehtud riigihankeauditite järeldusi 
arvesse võtvad tegevuskavad algasid mitmes liik -
mesriigis juba 2006. aastal. Lisaks riigihankevigade 
horisontaalsele analüüsile, mille tulemusi tutvustati 
2011. aasta mais riigihankelepingute nõuandeko -
miteele,1 avaldas komisjon 2011. aasta oktoobris ka 
oma talituste töödokumendi „Ühtekuuluvuspoliitika 
vigade analüüs ajavahemikul 2006−2009: komisjoni 
võetud ja edasised meetmed”2.
1 Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi töödokument 
„Peamised auditi tulemused seoses liikmesriikide 
riigihanke -eeskirjade kohaldamisega ERDFi ja Ühtekuuluvusfondi 
kaasrahastatud ühtekuuluvuspoliitika projektides” (CC/2011/08 EN).
2 Komisjoni talituste töödokument „Ühtekuuluvuspoliitika vigade 
analüüs ajavahemikul 2006−2009: komisjoni võetud ja edasised 
meetmed” (SEC(2011) 1179, 5. oktoober 2011).Komisjoni  
vastus
Komisjoni vastus 55
VIII c)
Komisjon nõustub selle soovitusega ja juba täidab 
seda: tema osakondade vaheline koordineerimine 
direktorite tasandil on alates 2014. aasta suvest 
paranenud.
Komisjonil on kavas avaldada riigihangete tegevus -
kavale oma talitustes suuremat toetust. Lisaks on 
kavas seda toetada kõrgemal tasandil.
VIII d)
Komisjon nõustub selle soovitusega, mida on osali -
selt juba rakendatud, ja toetab riigihangete vald -
konda parandavaid algatusi.
Kavas on sisse seada korrapärane suhtlus Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide ning siseturu 
eest vastutavate volinike vahel. Suhtluse vorm on 
veel otsustamata. See rühm võiks vajaduse korral 
kaasata kogemustega sidusrühmi väljastpoolt. 
Komisjon toetab ka ideed võtta enda peale kõrge -
tasemelise eestvedaja roll ja märgib, et regionaal- ja 
linnapoliitika peadirektoraadi (DG REGIO) ja DG 
GROW direktorid kohtuvad korrapäraselt alates 
2014. aasta juulist. Sellel tasandil on kogemustega 
väliseid sidusrühmi juba kaasatud.
VIII e)
Komisjon nõustub soovitusega ja on seisukohal, et 
täidab seda juba. Vt ka eespool komisjoni vastus VIII 
punkti alapunktile b.
Komisjon kavatseb jätkata finantskorrektsioo -
nide rakendamisega juhul, kui ta on seisukohal, et 
liikmesriikide esmatasandi kontrollide mõjusus ei 
ole piisav. Suurte puuduste korral rakendatakse 
ennetavaid ja parandusmeetmeid, nagu näiteks 
tegevuskavad, katkestamised ja finantskorrektsioo -
nid, mis tagavad komisjonile deklareeritud seniste 
ja tulevaste kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse. 
Makseid hakatakse uuesti tegema alles siis, kui süs -
teemid on parandatud ning pärast parandusmeet -
mete rakendamist on tehtud hoolikat järelevalvet, 
et programmide juhtimis- ja kontrollisüsteemid ei 
halveneks uuesti.Peale selle kavatseb komisjon astuda täiendavaid 
samme riigihankeandmete analüüsi parandamiseks, 
eelkõige edendada selliste andmete kogumist ja 
töötada välja andmeanalüüsivahend riigihangete 
valdkonnas esinevate tegelike ja võimalike anomaa -
liate varajaseks avastamiseks ning nende põhjuste 
paremaks tundmaõppimiseks (mis on ulatuslikum 
kui ühtekuuluvuspoliitika valdkond).
VIII a) ii)
Komisjon nõustub soovitusega ja märgib, et see on 
adresseeritud liikmesriikidele.
IMSi näol on liikmesriikide käsutuses juba andme -
baas, mille abil saab täita mitte ainult valdkonna 
mitmesugustes õigusaktides kindlaks määratud 
eeskirjade eiramise juhtumitest teatamise kohus -
tusi, vaid teha ka riiklikke analüüse.
VIII b)
Komisjon nõustub soovitusega. Euroopa nelja 
struktuuri- ja investeerimisfondide eest vastutava 
peadirektoraadi peadirektorid kohtuvad juba kor -
rapäraselt nn eeltingimuste peatamise komitee raa -
mes, kuhu kuulub ka siseturu, tööstuse, ettevõtluse 
ja VKEde peadirektoraat (DG GROW)4. Kavas on ka 
edaspidi rangelt ja järjepidevalt kasutada nii enne -
tavat (koos riiklike tegevuskavade rakendamisega 
eeltingimuste täitmata jäämise korral) kui ka paran -
davat lähenemisviisi (koos maksete peatamisega).
4 Komitee koordineerib ja teeb soovitusi maksete peatamise 
otsuste kohta, sh nende eelnõud, mis rakendavad Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013, millega 
kehtestatakse ühissätted ERDFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi, 
EARDFi ning EMFFi kohta ning nähakse ette üldsätted ERDFi, 
ESFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMFFi kohta, artikli 19 lõiget 5 ja 
artikli 142 lõike 1 punkti e ning määruse (EL) nr 1306/2013 (ühise 
põllumajanduspoliitika „horisontaalne määrus”) artiklit 41 ja 
nõustab sellega seotud küsimustes kõiki nelja Euroopa struktuuri- 
ja investeerimisfondide eest vastutavat peadirektoraati.
Komisjoni vastus 56
Tähelepanekud
24
Komisjon viitab oma vastustele kontrollikoja viida -
tud eriaruandes.
25
Teataval määral on keerukus vajalik igas riigihanke -
süsteemis, et vähendada hankijatepoolset meele -
valdsust ning järgida võrdse kohtlemise ja läbipaist -
vuse põhimõtteid ning diskrimineerimiskeeldu.
Lisaks juhib komisjon tähelepanu juhtumitele, 
kus siseriiklik õigus läheb direktiivides sätestatud 
kohustustest kaugemale.
Komisjoni ühine vastus punktidele 26 
ja 27
Komisjon on haldussuutlikkuse vähesuse probleemi 
lahendamiseks välja töötanud rea meetmeid. Näi -
teks riigihangete tegevuskavas (mainitud aruande 
punktis 56) on kaks meedet mõeldud konkreetselt 
selle probleemi lahendamiseks. 2015. aastal vormis -
tas komisjon lõplikult juhendi selle kohta, kuidas 
vältida kõige levinumaid riigihankevigu. See juhend 
rõhutab vajadust hea planeerimise järele. Lisaks 
tegi komisjon 2015. aastal kogu ELi haldussuutlik -
kuse, -süsteemide ja -tavade kohta ülevaateuuringu, 
et tagada riigihanke -eeskirjade täitmine ja riigihan -
gete kvaliteet seoses Euroopa struktuuri- ja inves -
teerimisfondidega. Uuring sisaldab konkreetseid 
soovitusi haldussuutlikkuse parandamiseks igas 
liikmesriigis.
29 a)
Komisjon juhib tähelepanu asjaolule, et Tšehhi 
Vabariigis tegutseb riiklikul tasandil töörühm, 
kuhu kuuluvad riigihangete amet, regionaalarengu 
ministeerium (koordineerivas pädevuses) ja teised 
pädevad asutused ja mille eesmärk on ühtlustada 
riigihanke -eeskirjade tõlgendamist.Riigihanke -eeskirjade püsivate rikkumise puhul 
kavatseb komisjon jätkata rikkumismenetlustega 
vastavalt vajadusele.
VIII f)
Komisjon nõustub soovitusega.
Kuna eelkõige e -riigihanked suurendavad läbipaist -
vust, hõlbustavad piiriülest pakkumist, soodustavad 
VKEde osalemist ja lihtsustavad haldusmenetlusi, 
näevad 2014. aasta direktiivid ette rea e -riigihan -
getega seotud kohustusi. Nende sätete õige ja kiire 
ülevõtmine on komisjoni jaoks esmatähtis.
Andmehankimise lahenduste osas võtab komisjon 
soovituse täitmiseks meetmeid. Ta propageerib 
aktiivselt selliste lahenduste kasutamist nende 
liikmesriikide pädevatele asutustele, kes osalevad 
ARACHNEs, mis on tema välja töötatud riskiennetus -
vahend. See vahend võib oluliselt aidata parandada 
mitmesuguste, näiteks riigihankemenetlustega, 
huvide konfliktidega ning riigihankelepingute 
teatavate ettevõtjate kätte koondumisega seotud 
riskide ennetamist ja avastamist. Lisaks võib see 
vahend aidata tuvastada pettusekahtlusi. Komisjon 
on teadlik ka teistest, võrreldavatest andmehanki -
mise lahendustest ja toetab nende kasutamist.
VIII g)
Komisjon nõustub soovitusega ja märgib, et see on 
adresseeritud liikmesriikidele.
Sissejuhatus
10
Komisjon rõhutab, et kuna eelarve täitmine toi -
mub koostöös liikmesriikidega, jääb riigihankeid 
reguleeriva raamistiku rakendamine liikmesriikide 
pädevusse. Nemad vastutavad ka selle eest, kui -
das riigihankedirektiivid siseriiklikku õigusesse üle 
võetakse.
Komisjoni vastus 57
38 b)
Riigihankeprobleemid on Itaalias tõepoolest 
aktuaalsed, sest need on finantskorrektsioonide 
valdav allikas ERDFi puhul.
Asjaomaste nõrkuste lahendamiseks tuleb alustu -
seks teha riigihankevigade inventuur ja analüüs.
39
Komisjon on oma 2011. aasta analüüsi5 tulemustest 
juhindudes võtnud konkreetseid meetmeid ees -
märgiga neid riske vähendada ja liikmesriike aidata; 
eelkõige on juhtivatele asutustele jagatud täienda -
vaid juhiseid ja antud koolitust kindlaksmääratud 
riskide kohta ning jätkatud meetmetega finantskor -
rektsioonide ning katkestamis- ja peatamismenet -
luste õigeaegsuse tagamiseks ning kõige suuremaid 
riske kätkevate valdkondade auditeerimisega. Need 
meetmed koondati riigihangete tegevuskavasse, 
mille 2013. aastal koostasid kõik Euroopa struktuuri- 
ja investeerimisfondide eest vastutavad peadirek -
toraadid, DG GROW ning Euroopa Investeerimis -
pank (EIP) selleks, et paranda riigihanke -eeskirjade 
täitmist.
44 a)
Iga-aastastes kontrolliaruannetes esitatav teave on 
mõeldud kasutamiseks iga rakenduskava kvaliteedi 
tagamiseks, mitte riigihankevigade analüüsimiseks.
Vt ka komisjoni vastus punktile 39.
44 c)
Riigihankevigu arutatakse kahepoolsetel kohtumis -
tel auditeerimisasutustega siis, kui see on asjaomase 
liikmesriigi või programmi jaoks oluline.
5 Komisjoni talituste töödokument „Ühtekuuluvuspoliitika 
vigade analüüs ajavahemikul 2006−2009” (SEC(2011) 1179, 
5. oktoober  2011) ning regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi 
töödokument „Peamised auditi tulemused seoses liikmesriikide 
riigihanke -eeskirjade kohaldamisega ERDFi ja Ühtekuuluvusfondi 
kaasrahastatud ühtekuuluvuspoliitika projektides” (CC/2011/08 EN).32
Liikmesriikide poolt IMSi kaudu teatatud eeskirjade 
eiramise juhtumeid ei kasutata ainult ELi finantshu -
vide kaitse ja pettusevastase võitluse aastaaruande 
koostamisel, vaid neid analüüsitakse ka programmi -
töö perioodi 2000–2006 lõpetamiseks ning auditee -
rimisasutustega toimuvate iga -aastaste koordineeri -
miskohtumiste raames.
Lisaks kasutatakse edastatud andmeid riskide 
analüüsimiseks: konkreetselt teevad seda komis -
joni audiitorid, et valmistada ette külastusi, ning 
Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF). Taotluse 
korral edastatakse need analüüsid ka kontrollikoja 
audiitoritele.
33
Liikmesriigid edastavad andmeid eeskirjade eira -
mise juhtumite kohta komisjoni nimel OLAFile IMSi 
kaudu. Komisjon rõhutab, et eeskirjade eiramise 
juhtumite liigitamine ei ole staatiline ega lõplik. 
See, mismoodi iga liikmesriik selliseid juhtumeid 
liigitab, sõltub tema õigusaktidest, tavadest ja riigi 
poliitikast. Teatavatel juhtudel on täheldatud, et 
juhtumeid ei taheta võimalike, siseriiklikus õiguses 
ette nähtud vastutusega seotud tagajärgede pärast 
liiga vara „pettuseks” liigitada.
Seepärast võib juhtuda, et mõne sellise eeskirjade 
eiramise juhtumi staatus, mida alguses „pettuse -
kahtluseks” ei liigitatud, muutub sedamööda, kui -
das selguvad juhtumi asjaolud ja areneb asjaomane 
menetlus. Samamoodi võidakse mõni juhtum, mis 
oli alguses liigitatud näiteks „pettusekahtluseks”, 
hiljem, kui pädev kohus või teised uurivad asutused 
on oma otsuse teinud, liigitada lihtsaks „eeskirjade 
eiramiseks”.
35
Vt komisjoni ühine vastus punktidele 26 ja 27.
Komisjoni vastus 58
Süsteem ei ole mõeldud kontrollikoja viidatud 
teabe andmiseks ainult kindla struktuurikohaga 
väljade kaudu.
Vt komisjoni vastus punktidele 32 ja 46.
49
Komisjon on selle küsimusega tegelnud juba kaua, 
kuid teeb seda nüüd riigihangete tegevuskava raa -
mes koordineeritumalt.
Komisjon meenutab punktis 39 viidatud dokumente 
(vigade vältimise juhend ja haldussuutlikkuse 
ülevaateuuring).
51
Komisjonipoolne riigihankevigade analüüs kajastub 
komisjoni 19. detsembri 2013. aasta otsuses (C(2013) 
9527 final), millega sätestatakse ja kiidetakse heaks 
suunised selliste finantskorrektsioonide kindlaks -
määramiseks, mida tuleb teha ühisjuhtimise raa -
mes rahastatavate liidu kulutuste suhtes, kui ei ole 
järgitud riigihanke -eeskirju. Need suunised on 2007. 
aastast kehtinud juhiste täiendus.
57
2015. aasta juuni lõpuks oli riigihangete tegevus -
kava rakendamine taas edasi arenenud. 12 meet -
mest kolm on lõpule viidud (nagu kontrollikoda on 
märkinud allpool punktides a–c), seitse on rakenda -
misel ning kaks on kavandatud pikaajalisena ning 
nende rakendamisega ei ole veel alustatud.
Nimetatud pikaajalised meetmed on tabelis 2  nr 11 
(hanketegevuse kvaliteedijuhtimise süsteemid) ja 
nr 12 (juhend suuniste kohta).46
Komisjoni talitused on välja töötanud IT -vahendi 
MAPAR ( Management of Audit Processes, Activities 
and Resources  – auditiprotsesside, -ülesannete ja 
-ressursside haldamine), mida praegu kasutatakse. 
Üks selle ühise andmebaasi funktsioon on andmete 
sisestamine ja liigitamine vealiigi järgi kategooria -
tesse (nt riigihange) ja alamkategooriatesse (ergu -
tava mõju puudumine, kava teatamata jne).
Nii DG REGIO kui ka DG EMPL kasutavad MAPARit 
kõigi auditite tulemuste jälgimiseks horisontaalselt 
ja ajakohastavad korrapäraselt riskitabelit fondide 
usaldusväärse juhtimise parandamiseks. Sama teeb 
komisjon riigihangete auditeerimisel avastatud 
probleemidega.
Lisaks saavad liikmesriigid kasutada IMSi andme -
baasi oma avastatud eeskirjade, k.a riigihanke -ees-
kirjade eiramise juhtumitest teatamiseks. Sellele 
andmebaasile on juurdepääs kõigil komisjoni 
talitustel.
47
DG EMPL avastas ühe 2012. aastal korraldatud juhti -
miskontrollide auditi raames konkreetseid riigihan -
ke-eeskirjade rikkumise juhtumeid, mis olid riiklike 
kontrollide käigus jäänud avastamata. Aruannet 
ja selle järeldusi arutati mitmel korral liikmesriigi 
asutustega.
Vt ka komisjoni vastus punktile 46.
48
IMS töötati välja selleks, et liikmesriigid saaksid 
komisjonile edastada andmeid eeskirjade eiramise 
kohta (mis hõlmab nii pettusi kui ka muid eiramisi, 
sh riigihanke -eeskirjade eiramine).
Lisaks kindla struktuurikohaga väljadele annavad 
riigihanke -eeskirjade eiramise kohta täiendavat 
teavet IMSi vabatekstiväljad. Andmete kasutatavus 
aga sõltub nende kvaliteedist ja sellest, kui üksikas -
jalikult liikmesriikide asutused on need esitanud.
Komisjoni vastus 59
61
Seoses 2014. aastal vastu võetud eeltingimustega 
ja partnerluslepingutega on programmitöö perioo -
diks 2014–2020 vastu võetud 12 tegevuskava,6 mida 
hinnatakse 2016. aastal.
Komisjon kohaldab liikmesriikide toetamisel enne -
tavat lähenemisviisi, aidates neil juhendamise, seire 
ja toetuse abil (nt tehniline abi) rakendada oma 
tegevuskavade täitmata eeltingimusi 2016. aasta 
lõpuks. Selle ennetava lähenemisviisiga soovib 
komisjon vähendada rakenduskavadele mõeldud 
maksete peatamise tõenäosust pärast 2016. aastat, 
kuid kavatseb siiski peatamist kasutada, kui tege -
vuskava eesmärgid ja vahe -eesmärgid on selgelt 
saavutamata.
63
Komisjon viitab punktidele 60 ja 61 antud vastustele 
ja toonitab, et kehtiva üldise ja/või spetsiifilise prog -
rammitöö ja õigusraamistiku usaldusväärne raken -
damine on vahendite ärakasutamisest tähtsam.
71
DG GROW on lisaks vastanud liikmesriikide asutuste 
konkreetsetele küsimustele ja loonud IT -vahendi 
WIKI, kus avaldatakse esitatud küsimused ja vas -
tused, mida saavad kasutada kõigi liikmesriikide 
asutused.
74
Komisjon kavatseb liikmesriike seirearuande 
koostamise teemal juhendada olenevalt komisjoni 
teabevajadustest.
76
Esmatasandi juhtimiskontrollide ebapiisav mõjusus 
on komisjoni jaoks suur probleem (vt DG REGIO 
2014. aasta tegevusaruanne, lk 50).
6 Järgmiste riikide kohta: BG, CZ, EL, IT, MT, LV, PL, HU, HR, SI, SK 
ja RO.58 a)
Komisjon kavatseb riigihangete tegevuskava toe -
tada suuremas ja võimalik, et ka kõrgema tasandi 
sidusrühmade ringis kui varem.
58 b)
Töörühm moodustati peadirektorite tasemel loo -
dud, komisjoni talituste vahelise töörühma alamrüh -
mana, mille ülesanne on parandada liikmesriikides 
fondide suutlikkust. See talitustevaheline töörühm 
annab aru peasekretariaadile.
Komisjon on seisukohal, et üks tehniline probleem 
vajab veel lahendamist vajaduse korral nende juh -
tide järelevalve all, kes osalevad aktiivselt riigihan -
gete töörühmas.
DG REGIO ja DG GROW direktorid kohtuvad kor -
rapäraselt alates 2014. aasta juulist ja on arutanud 
väga kõrgel (peadirektorite ja volinike) tasandil 
korrapäraste kohtumiste võimalusi.
60
Viimastel aastatel on kõik volinikud viidanud riigi -
hankeprobleemidele ja kutsunud liikmesriike üles 
oma süsteeme parandama. Regionaalpoliitika eest 
vastutavad volinikud on seda viimasel kuuel aastal 
kajastanud eelarve täitmisele heakskiidu andmise 
menetlustega seotud ärakuulamistel. Lisaks on iga 
peadirektoraat oma iga -aastases tegevusaruandes 
andnud ülevaate meetmetest, mis on võetud riigi -
hangetega seotud probleemide lahendamiseks, ja 
samamoodi kutsunud liikmesriike üles oma süs -
teeme parandama.
Komisjon leiab, et kogu riigihangetega seotud 
tegevust algatab ja teeb selle üle hoolikat järeleval -
vet komisjoni asjaomaste talituste kõrgem juhtkond 
(Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide eest 
vastutavad peadirektoraadid ja DG GROW).
Komisjoni vastus 60
 — komisjon toetab e -riigihangete eSensi katsepro -
jekti, mis arendab piiriülest koostalitlusvõimet. 
Ettevõtjad saavad ühe tarkvara kaudu kasutada 
kogu Euroopa e -riigihankelahendusi. Lisaks 
hakkas komisjon kasutama Euroopa ühendami -
se rahastut (CEF), et katta riigihangete digita -
liseerimise teisi aspekte, sh e -arveldamine ja 
lihtsustamine;
 — ELi vahendeid kasutatakse kas ERDFi/ÜFi või 
ESFi kaudu, et aidata liikmesriikidel arendada 
haldussuutlikkust ja taristut (sh e -riigihangete 
platvorm), mida on vaja täielikuks üleminekuks 
e-riigihangetele.
89
Vt komisjoni vastus punktidele 26, 27 ja 46.
91
ARACHNE on välja töötatud pettuste eest hoiata -
mise vahendina ja selleks, et abistada liikmesriike 
juhtimiskontrollide tegemisel. Vahend sisaldab 
mitut riigihangetega seotud riskinäitajat, nagu 
näiteks hanketeate avaldamise ja lepingu allkirjas -
tamise vaheline aeg; diskvalifitseeritud pakkumuste 
arv / saadud pakkumuste arv; kvalifitseeritud pak -
kujate arv; läbirääkimistega või piiratud hankeme -
netluse kaudu sõlmitud lepingute või otselepingute 
arv / projekti kogukulu; lepingulisade arv võrreldes 
sektori keskmisega; kasusaaja suhtes varem kohal -
datud finantskorrektsioon.
Teiseks aitab ARACHNE kindlaks määrata kasu -
saajate, töövõtjate ja alltöövõtjate osalemist eri pro -
jektides ja programmides ning samuti ühe projekti 
täitmisel osalevate ettevõtjate omavahelisi seoseid.2014.  ja 2015. aastal arutati liikmesriikidega doku -
menti „Juhtimiskontrollide juhend”, mis avaldatakse 
2015. aasta juulis. Dokumendis on eraldi osa kont -
rollide tegemise kohta riigihangete valdkonnas. 
See ei kuulu riigihangete tegevuskavva, kuna see 
hõlmab igasuguseid juhtimiskontrolle.
80
Vastavalt 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi 
õigusnormidele on lubatud eeskirjadevastaste 
kulude asendamine eeskirjadele vastavatega, kui 
juhtivad ja auditeerimisasutused on neid kontrolli -
nud. Sellegipoolest võivad sellised finantskorrekt -
sioonid põhjustada liikmesriikidele vahendite kadu 
perioodi lõpetamisel, kui kulude asendamine ei ole 
maksete lõppemise tõttu enam võimalik.
Perioodil 2014–2020 ja vastavalt määruse (EL) nr 
1303/2013 artiklile 145 toob finantskorrektsioon 
endaga netoarvestuses kaasa abi vähenemise ka 
siis, kui juhtimis- ja kontrollisüsteemi tõhusas toimi -
mises esineb suuri puudusi, mida auditeerimisasu -
tus ei ole tuvastanud ja millest ta ei ole teatanud 
enne kuupäeva, mil puuduse tuvastas komisjon või 
kontrollikoda.
87
Jätkuna oma teatisele „Täielikult elektroonilised 
riigihanked avaliku halduse moderniseerimiseks” 
(COM(2013) 453) on komisjon algatanud mitu mee -
det e -riigihangete edendamiseks:
 — poliitilisel tasandil on ühtse e -turu lõpulevii -
miseks vastu võetud kõikehõlmavas poliitilises 
paketis (COM(2015) 192) määratletud e -riigihan -
gete leviku eesmärgid;
 — komisjon on käivitanud paljusid sidusrühmi 
ühendava e -riigihangete foorumi (EXEP), mis 
tegeleb parimate tavade jagamisega, levitami -
sega ja selgitamisega juhtimise, reguleerimise ja 
koostalitlusvõime valdkonnas;
Komisjoni vastus 61
Mis puudutab usaldusväärse ja põhjaliku, kõiki 
eeskirjade eiramisi sisaldava andmebaasi väljatööta -
mist, siis meenutab komisjon oma vastuseid punkti -
dele 32, 46 ja 48 ning koostatud dokumentide osas 
oma ühist vastust punktidele 26 ja 27.
1. soovitus a)
Komisjon nõustub soovitusega.
Komisjon kavatseb kontrollikoja talitluslike soovi -
tuste arvestamiseks uurida oma eeskirjade eiramise 
juhtumite haldamise süsteemi (IMS) parandamise 
võimalust. Praegu uuritakse IMSi ja CEDi/ABACi ning 
komisjoni teiste andmebaaside koostalitlusvõime 
võimalikkust.
Lisaks hakkavad komisjoni talitused oma auditite 
käigus avastatud vigade osas Euroopa Regionaal -
arengu Fondi (ERDF), Ühtekuuluvusfondi (CF) ja 
Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) puhul kasutama ühist 
IT-auditi vahendit MAPAR ( Management of Audit 
Processes, Activities and Resources  – auditiprotses -
side, -ülesannete ja -ressursside haldamine).
Peale selle kavatseb komisjon astuda täiendavaid 
samme riigihankeandmete analüüsi parandamiseks, 
eelkõige edendada selliste andmete kogumist ja 
töötada välja andmeanalüüsivahend riigihangete 
valdkonnas esinevate tegelike ja võimalike anomaa -
liate varajaseks avastamiseks ning nende põhjuste 
paremaks tundmaõppimiseks (mis on ulatuslikum 
kui ühtekuuluvuspoliitika valdkond).
1. soovitus b)
Komisjon nõustub soovitusega ja märgib, et see on 
adresseeritud liikmesriikidele.
IMSi näol on liikmesriikide käsutuses juba andme -
baas, mille abil saab täita mitte ainult valdkonna 
mitmesugustes õigusaktides kindlaks määratud 
eeskirjade eiramise juhtumitest teatamise kohus -
tusi, vaid teha ka riiklikke analüüse.94
Komisjon peab vajalikuks märkida, et 2007.–2013. 
aastal ei olnud liikmesriigid kohustatud rakendama 
nt pettusevastaseid strateegiaid. 2007.–2013. aasta 
programmitöö perioodil on ARACHNE kasutajad 
nõustunud seda kasutama süsteemi katsetamiseks. 
Seepärast edastasid paljud liikmesriigid oma raken -
duskavade kohta andmeid ainult osaliselt. 2015. 
aasta keskpaigaks on veel neli liikmesriiki edasta -
nud andmed vähemalt ühe rakenduskava kohta.
Komisjon eeldab, et süsteemi kasutajate arv kas -
vab perioodil 2014–2020 veel. Sellel perioodil võib 
ARACHNEst saada tõhus abivahend pettuseriskide 
maandamisel.
Järeldused ja soovitused
97
Vt komisjoni ühine vastus punktidele 26 ja 27.
98
Komisjon on riigihankevigade lahendamise küsi -
musega tegelnud juba eelmistest programmitöö 
perioodidest peale. Auditi tulemused aitasid 
koostada esimesi finantskorrektsioone käsitlevaid 
suuniseid, mis anti välja 2007. aastal.
Komisjon tegeleb selle küsimusega nüüd riigihan -
gete tegevuskava raames koordineeritumalt ja 
ulatuslikumalt.
99
Komisjon on teatavates liikmesriikides astunud 
asjakohaseid samme ja võtnud vastu parandus -
meetmete kavasid, kui auditite käigus on avasta -
tud probleeme. Tema analüüs aitas 2013. aastal 
täiustada suuniseid finantskorrektsioonide kohta, 
mis tuleb määrata riigihanke -eeskirjade täitmata 
jätmise korral.
Komisjoni vastus 62
101
Riigihangete tegevuskava meetmeid on ulatusli -
kult arutatud, neid on muudetud ja kõigi Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide eest vastutavate 
peadirektoraatide, DG GROW ja EIP esindajad on 
nendega nõustunud. Meetmed töötati välja koos -
töö põhimõttel riigihangete parandamise töörüh -
mas. See töörühm moodustati komisjoni talituste 
vahelise, liikmesriikides fondide suutlikkuse paran -
damise töörühma alamrühmana peadirektorite 
tasemel. See talitustevaheline töörühm annab aru 
peasekretariaadile.
Riigihangete tegevuskava rakendamine on edene -
nud (vt komisjoni vastus punktile 57). Lisaks kavat -
seb komisjon riigihangete tegevuskava toetada 
laiemalt ja võimalik, et ka kõrgemal tasandil kui 
varem.
3. soovitus
Komisjon nõustub selle soovitusega ja juba täidab 
seda: tema osakondade vaheline koordineerimine 
direktorite tasandil on alates 2014. aasta suvest 
paranenud.
Lisaks on komisjonil kavas avaldada riigihangete 
tegevuskavale oma talitustes suuremat toetust. 
Komisjon kavatseb ka saavutada selle, et kava kiide -
takse heaks kõrgemal tasandil, nagu on märgitud 
komisjoni vastuses 2. soovitusele.
102
Vt komisjoni vastused punktidele 100 ja 101.
7 Komitee koordineerib ja teeb soovitusi maksete peatamise 
otsuste kohta, sh nende eelnõud, mis rakendavad Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013, millega 
kehtestatakse ühissätted ERDFi, ESFi, Ühtekuuluvusfondi, 
EARDFi ning EMFFi kohta ning nähakse ette üldsätted ERDFi, 
ESFi, Ühtekuuluvusfondi ja EMFFi kohta, artikli 19 lõiget 5 ja 
artikli 142 lõike 1 punkti e ning määruse (EL) nr 1306/2013 (ühise 
põllumajanduspoliitika „horisontaalne määrus”) artiklit 41 ja 
nõustab sellega seotud küsimustes kõigi nelja Euroopa struktuuri- 
ja investeerimisfondi peadirektoraate.100
Komisjon on meetmeid riigihankeprobleemide 
lahendamiseks võtnud juba enne 2010. aastat. 
Riigihankeauditite järeldusi arvesse võtvad tegevus -
kavad algasid mitmes liikmesriigis juba 2006. aastal. 
Lisaks riigihankevigade horisontaalsele analüüsile, 
mille tulemusi tutvustati 2011. aasta mais riigihan -
kelepingute nõuandekomiteele, avaldas komisjon 
2011. aasta oktoobris ka oma talituste töödoku -
mendi „Ühtekuuluvuspoliitika vigade analüüs ajava -
hemikul 2006−2009: komisjoni võetud ja edasised 
meetmed”.
Komisjonipoolne riigihankevigade analüüs kajas -
tub ka komisjoni 19. detsembri 2013. aasta otsuses 
(C(2013) 9527 final), millega sätestatakse suunised 
selliste finantskorrektsioonide kindlaksmäärami -
seks, mida tuleb teha, kui ei ole järgitud riigihan -
ke-eeskirju. Need suunised olid 2007. aasta novemb -
rist kehtinud juhiste täiendus.
Programmitöö perioodil 2014–2020 kohaldab 
komisjon liikmesriikide toetamisel ennetavat lähe -
nemisviisi, aidates neil juhendamise, seire ja toetuse 
abil (nt tehniline abi) rakendada oma tegevuska -
vade täitmata eeltingimusi 2016. aasta lõpuks. Selle 
ennetava lähenemisviisiga soovib komisjon vähen -
dada rakenduskavadele mõeldud maksete peata -
mise tõenäosust pärast 2016. aastat, kuid kavatseb 
siiski peatamist kasutada, kui tegevuskava eesmär -
gid ja vahe -eesmärgid on selgelt saavutamata.
2. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega. Euroopa nelja struk -
tuuri- ja investeerimisfondi eest vastutava peadirek -
toraadi peadirektorid kohtuvad juba korrapäraselt 
nn eeltingimuste peatamise komitee raames, kuhu 
kuulub ka DG GROW7. Kavas on ka edaspidi rangelt 
ja järjepidevalt kasutada nii ennetavat (koos riiklike 
tegevuskavade rakendamisega eeltingimuste täit -
mata jäämise korral) kui ka parandavat lähenemis -
viisi (koos maksete peatamisega).
Komisjoni vastus 63
104
Vastavalt 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi 
õigusnormidele on lubatud eeskirjadevastaste 
kulude asendamine eeskirjadele vastavatega, kui 
juhtivad ja auditeerimisasutused on neid kontrolli -
nud. Sellegipoolest võivad sellised finantskorrekt -
sioonid põhjustada liikmesriikidele vahendite kadu 
perioodi lõpetamisel, kui kulude asendamine ei ole 
maksete lõppemise tõttu enam võimalik.
Perioodil 2014–2020 ja vastavalt määruse (EL) nr 
1303/2013 artiklile 145 toob finantskorrektsioon 
endaga netoarvestuses kaasa abi vähenemise ka 
siis, kui juhtimis- ja kontrollisüsteemi tõhusas toimi -
mises esineb suuri puudusi, mida auditeerimisasu -
tus ei ole tuvastanud ja millest ta ei ole teatanud 
enne kuupäeva, mil komisjon või kontrollikoda 
puuduse tuvastas.
5. soovitus
Komisjon nõustub soovitusega ja on seisukohal, et 
täidab seda juba. Vt ka komisjoni vastus  
2. soovitusele.
Komisjon kavatseb jätkata finantskorrektsioo -
nide rakendamisega juhul, kui ta on seisukohal, et 
liikmesriikide esmatasandi kontrollide mõjusus ei 
ole piisav. Suurte puuduste korral rakendatakse 
ennetavaid ja parandusmeetmeid, nagu näiteks 
tegevuskavad, katkestamised ja finantskorrektsioo -
nid, mis tagavad komisjonile deklareeritud seniste 
ja tulevaste kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse. 
Makseid hakatakse uuesti tegema alles siis, kui süs -
teemid on parandatud ning pärast parandusmeet -
mete rakendamist on tehtud hoolikat järelevalvet, 
et programmide juhtimis- ja kontrollisüsteemid ei 
halveneks uuesti.
Riigihanke -eeskirjade püsivate rikkumise puhul 
kavatseb komisjon jätkata rikkumismenetlustega 
vastavalt vajadusele.4. soovitus
Komisjon nõustub selle soovitusega, mida on osali -
selt juba rakendatud, ja toetab riigihangete vald -
konda parandavaid algatusi.
Kavas on sisse seada korrapärane suhtlus Euroopa 
struktuuri- ja investeerimisfondide ning siseturu 
eest vastutavate volinike vahel. Suhtluse vorm on 
veel otsustamata. See rühm võiks vajaduse korral 
kaasata väliseid sidusrühmi. Komisjon toetab ka 
ideed võtta enda peale kõrgetasemelise eestvedaja 
roll ja märgib, et DG REGIO ja DG GROW direktorid 
kohtuvad korrapäraselt alates 2014. aasta juulist. 
Sellel tasandil on kogemustega väliseid sidusrühmi 
juba kaasatud.
103
Esmatasandi juhtimiskontrollide ebapiisav mõjusus 
on komisjoni jaoks suur probleem. Komisjon teeb 
järelevalve teostaja rollis alates 2010. aastast kõrge 
riskitasemega programmide juhtimiskontrollidele 
suunatud auditeid, mille tulemusel on ta avastanud, 
et märkimisväärne hulk sellistest vigadest tingitud 
riske võib jääda programmi auditeerimisasutuse 
poolt avastamata või õigel ajal avastamata. Selliste 
auditite tagajärjel võetakse vajaduse korral vastu 
tegevuskavad auditi raames avastatud puuduste 
kõrvaldamiseks. Need auditid aitavad parandada 
katkestatud programmide juhtimis- ja kontrolli -
süsteeme, mis tagavad komisjonile deklareeritud 
seniste ja tulevaste kulutuste seaduslikkuse ja 
korrektsuse.
2014.  ja 2015. aastal arutati liikmesriikidega doku -
menti „Juhtimiskontrollide juhend”, mis avaldatakse 
2015. aasta juulis. Dokumendis on eraldi osa kont -
rollide tegemise kohta riigihangete valdkonnas. 
See ei kuulu riigihangete tegevuskavva, kuna see 
hõlmab igasuguseid juhtimiskontrolle.
Komisjoni vastus 64
105
Komisjon toetab e -riigihankeid, nagu näiteks 
eSensi katseprojekt, mis arendab piiriülest 
koostalitlusvõimet.
2007.–2013. aasta programmitöö perioodil ei olnud 
liikmesriigid kohustatud rakendama pettusevas -
taseid strateegiaid andmehankimise vahenditega, 
nagu näiteks ARACHNE (vt komisjoni vastus punk -
tile 94). Komisjon eeldab, et süsteemi kasutajate 
arv kasvab 2014.–2020. aasta perioodil veel. Sellel 
perioodil võib ARACHNEst saada tõhus abivahend 
pettuseriskide maandamisel.
6. soovitus a)
Komisjon nõustub soovitusega. Kuna eelkõige e -rii-
gihanked suurendavad läbipaistvust, hõlbustavad 
piiriülest pakkumist, soodustavad VKEde osalemist 
ja lihtsustavad haldusmenetlusi, näevad 2014. aasta 
direktiivid ette rea e -riigihangetega seotud kohus -
tusi, mille õiget ja kiiret ülevõtmist käsitleb komis -
jon esmatähtsana.
Andmehankimise lahenduste osas võtab komisjon 
soovituse täitmiseks meetmeid. Ta propageerib 
aktiivselt selliste lahenduste kasutamist nende 
liikmesriikide pädevatele asutustele, kes osalevad 
ARACHNEs, mis on tema välja töötatud riskiennetus -
vahend. See vahend võib oluliselt aidata parandada 
juhtimiskontrolle, kuid ka mitmesuguste, näiteks 
riigihankemenetlustega, huvide konfliktidega ning 
riigihankelepingute teatavate ettevõtjate kätte 
koondumisega seotud riskide ennetamist ja avas -
tamist. Lisaks võib see vahend aidata tuvastada 
pettusekahtlusi. Komisjon on teadlik ka teistest, võr -
reldavatest andmehankimise lahendustest ja toetab 
nende kasutamist.
6. soovitus b)
Komisjon nõustub soovitusega ja märgib, et see on 
adresseeritud liikmesriikidele.
KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Riigihanke -eeskirjade järgimata jätmine on 
ELi ühtekuuluvuspoliitika valdkonna kulude puhul olnud 
aastast aastasse korduv ja oluline veaallikas. Tõsised vead 
põhjustasid ausa konkurentsi vähesust või selle täielikku 
puudumist ja/või olukordi, kus edukaks tunnistati mitte 
kõige paremad pakkujad. Auditiga leiti, et komisjon ja 
liikmesriigid on hakanud probleemiga tegelema, ent see 
on pikaajaline protsess ja jõupingutusi peab suurendama.
EUROOPA
KONTROLLIKODA