Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklis 20 on sätestatud liidu kodakondsus. ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktis b ja artikli 22 lõikes 1 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 40 on sätestatud, et liidu kodanikel on õigus hääletada ja kandideerida elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel selle riigi kodanikega võrdsetel tingimustel. ELi toimimise lepingu artiklis 22 on sätestatud, et seda õigust kasutatakse vastavalt nõukogu poolt pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga seadusandliku erimenetluse kohaselt vastuvõetud üksikasjalikule korrale.

Ettepanekuga tagatakse kooskõla ELi ühtse digivärava määrusega, milles käsitletakse kodanike juurdepääsu kvaliteetsele teabele liidu ja liikmesriikide õigusnormide kohta, mida kohaldatakse kodanike suhtes, kes kasutavad või kavatsevad kasutada liidu õigusest tulenevaid õigusi siseturu valdkonnas, ning teatisega „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“, mille eesmärk on tagada puuetega inimeste poliitilised õigused teistega võrdsetel alustel. Samuti täiendab ettepanek muid ELi poliitikameetmeid, mis on seotud demokraatia ja digimaailmaga. Taotledes liikuvatele ELi kodanikele võrdset juurdepääsu elektroonilise või internetihääletamise lahendustele, on ettepaneku eesmärk kaitsta paremini nende põhiõigusi ja suurendada laiema ühiskonna demokraatlikku osalust. Algatus on kooskõlas andmekaitset käsitlevate ELi õigusaktidega.

Käesolevas algatuses käsitletakse täheldatud raskusi, mis liikuvatel ELi kodanikel esineb valimisõiguste kasutamisel. Algatusega ajakohastatakse, täpsustatakse ja tõhustatakse õigusnorme, et need toetaksid liikuvate ELi kodanike laialdast ja kaasavat osalemist elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel.

Hoolimata kehtivatest meetmetest on liikuvatel ELi kodanikel endiselt raskusi oma valimisõiguste kasutamisega kohalikel valimistel. Probleeme põhjustavad liikuvate ELi kodanike raskused õige teabe saamisel selle kohta, kuidas oma valimisõigusi kasutada, koormavad registreerimisprotsessid ning päritoluliikmesriigis valijate registrist või kandidaatide nimekirjast kustutamise mõju. Direktiivi lisa on vaja läbi vaadata, sest mõne liikmesriigi põhilistes omavalitsusüksustes on toimunud muudatused ja Ühendkuningriik on Euroopa Liidust välja astunud.

2020. aasta aruandes ELi kodakondsuse kohta väljendas komisjon kavatsust esitada ettepanek ajakohastada nõukogu direktiivi 94/80/EÜ, mis käsitleb liikuvate ELi kodanike õigust hääletada ja kandideerida kohalikel valimistel. Peamine eesmärk on hõlbustada teabe andmist kodanikele ning ajakohastada nõukogu direktiivi lisa aegunud ja asjakohasuse minetanud sätteid. Komisjoni 2021. aasta tööprogrammis kuulutati välja seadusandlik algatus, mille eesmärk on parandada liikuvate ELi kodanike valimisõigusi.

ELi kodakondsusega kaasnevad konkreetsed demokraatlikud õigused. ELi kodanikel, kes on kasutanud õigust elada, töötada, õppida või teha teadustööd liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole (edaspidi „liikuvad ELi kodanikud“), on õigus hääletada ja kandideerida oma elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel.

Demokraatia on üks nendest väärtustest, millel Euroopa Liit põhineb. Igal kodanikul on õigus osaleda ELi demokraatlikus elus ning otsused tuleb teha võimalikult läbipaistvalt ja kodanikulähedaselt.

Nõukogu direktiiv juba sisaldab liikuvate ELi kodanike valimisõiguste kasutamise standardeid ja menetlusi käsitlevaid usaldusväärseid õigusnorme. Käesoleva ettepaneku eesmärk on teha kõnealusesse nõukogu direktiivi sihipäraseid muudatusi, et kõrvaldada teatavad puudused ja takistused, millega liikmesriigid ja kodanikud kokku puutuvad. Võttes arvesse vajadust ajakohastada sõnastust, aegunud viiteid ja sätteid, on asjakohane nõukogu direktiiv uuesti sõnastada. Kuna käesoleva ettepanekuga sõnastatakse nõukogu direktiiv uuesti, on kõige asjakohasem sama liiki õigusakt.

Kavandatud meetmed ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik Euroopa demokraatia väljaarendamise ja tugevdamise pikaajalise eesmärgi saavutamiseks. Meetmetega parandatakse ja täiustatakse raamistikku, mis reguleerib liikuvatele ELi kodanikele aluslepingutega antud valimisõiguste kasutamist. Seega on ettepanek kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega.

Liikuvate ELi kodanike õigus hääletada ja kandideerida elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu teises osas sätestatud liidu kodakondsuse staatusega kaasnevate õiguste hulka. Aluslepingu artikli 22 lõikes 1 on sõnaselgelt sätestatud, et nõukogu kehtestab üksikasjaliku korra, et tagada selle õiguse tõhus kasutamine kõigis liikmesriikides. Esialgu kehtestati see kord direktiivi 94/80/EÜ vastuvõtmisega.

ELi põhiõiguste harta artiklis 26 on sätestatud, et liit tunnustab ja austab puuetega inimeste õigust saada kasu meetmetest, mille eesmärk on tagada nende iseseisvus, sotsiaalne ja tööalane integratsioon ning osalemine ühiskonnaelus.

Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 2 „rajaneb Euroopa Liit sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus“.

Ettepanekus on ette nähtud, et liikuvatel ELi kodanikel on asukohaliikmesriigi kodanikega võrdsetel tingimustel juurdepääs kaug- ja elektroonilisele hääletamisele. Kaughääletamise võimalused hõlbustavad liikuvate ELi kodanike osalemist valimistel.

Ettepanekuga kaasnevad liikmesriikide ja ELi haldusasutustele teatavad kulud, mis tulenevad tihedamast koostööst, kuid ühtlasi on oodata ühtlustatud protsessidest tulenevat suuremat tõhusust ametiasutuste jaoks. Pealegi on mõnes liikmesriigis eelistatud poliitikavariandis kavandatud kohustusi katvad süsteemid juba olemas ja seega ei teki neil märkimisväärseid lisakulusid.

8. Vastuvõtvatel liikmesriikidel on praegu võimalus nõuda teise liikmesriigi kodakondsusega kandidaatidelt enne või pärast valimisi tõendi esitamist nende kandideerimisõiguse kohta. Sellist tõendit võib nõuda, kui kahtlusi tekitab avalduse sisu, milles kinnitatakse, et päritoluliikmesriigis ei ole neilt seda õigust ära võetud, või igal juhul siis, kui see on sätestatud siseriiklikes õigusaktides.

7. Ettepanekuga jäetakse artikli 8 lõikest 3 välja sõna „automaatselt“ kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse sätetega, mis käsitlevad automatiseeritud otsuste tegemise piiranguid. Lisaks peavad liikmesriigid selleks, et tagada liikuvatele ELi kodanikele oma kodanikega võrdne juurdepääs teabele, teavitama liikuvaid ELi kodanikke nende eemaldamisest valijate registrist, kui selline kohustus on kehtestatud kodanike puhul.

6. Kooskõlas diskrimineerimiskeelu põhimõttega sisaldab artikkel 10 nõuet, et liikmesriigid peavad tagama liikuvatele ELi kodanikele juurdepääsu samadele eelhääletamise, posti teel hääletamise, elektroonilise ja interneti teel hääletamise viisidele, mis on kohalikel valimistel kättesaadavad nende kodanikele.

5. Artiklitega 2, 8 ja 9 antakse komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millega tagatakse, et põhiliste kohalike haldusüksuste loetelu püsib ajakohane ja et ametlike avalduste vormid, mille liikuvad ELi kodanikud valija või kandidaadina registreerumisel esitavad, sisaldavad jätkuvalt asjakohaseid andmeid. Artiklis 16 on sätestatud delegeerimise piirangud kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290.

4. Artikliga 14 kehtestatakse nõue, et liikmesriigid on kohustatud tegema rakendamise üle korrapärast järelevalvet ja selle kohta aru andma. Aruanded sisaldavad asjakohaseid statistilisi andmeid valijate ja kandidaatide kohalikel valimistel osalemise kohta kooskõlas artikliga 3 ning kokkuvõtet sellega seoses võetud meetmetest. See võimaldab komisjonil hinnata liikmesriikides kasutatavate meetodite tõhusust ja pakkuda võimalusi paranduste tegemiseks. Artikliga 16 nähakse ette direktiivi kohaldamise hindamine kahe aasta jooksul pärast Euroopa Parlamendi 2029. aasta valimisi.

2. Selleks et vähendada liikuvate ELi kodanike ees seisvaid haldustõkkeid, kehtestatakse algatusega (artiklid 8 ja 9) II ja III lisas esitatud ametlike avalduste standardvormid, mille liikuvad ELi kodanikud peavad valija ja kandidaadina registreerumiseks esitama. Andmetele lisatakse kontaktandmed, mis võimaldab liikmesriikidel oma teavitamiskohustust täita. Kuna direktiivi lisad avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, on need kõigis ELi ametlikes keeltes kättesaadavad nii kodanikele kui ka liikmesriikide ametiasutustele.

Lisaks elukohaliikmesriigi ametlikule keelele tuleb teavet edastada ka ühes ELi ametlikus keeles, mis on üldjoontes arusaadav võimalikult suurele arvule selle riigi territooriumil elavatele ELi kodanikele. Liikmesriigid võivad kasutada portaali „Teie Euroopa“. Koos kontaktandmetega, mis lisatakse muudatusettepanekute kohaselt andmetele, mida liikuvad ELi kodanikud peavad valija ja kandidaadina registreerumiseks esitama, võimaldab see liikmesriikidel kasutada teabe otseseks edastamiseks elektroonilisi kanaleid. Valimistel kaasava osalemise tagamiseks nähakse algatusega ette ka puuetega inimestele ja eakatele kodanikele antava teabe suhtes kohaldatavad ligipääsetavusnõuded, kasutades inspiratsiooniallikana ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee üldisi märkusi ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklite 21 ja 29 kohta.

Määruse (EL) 2018/1724 kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et kasutajatel on oma riigi veebilehtedel lihtne juurdepääs kasutajasõbralikule, täpsele, ajakohastatud ja piisavalt põhjalikule teabele kohalikel valimistel osalemise kohta. Liikmesriigid kasutavad erinevaid teavitusvahendeid ja -kanaleid. Seepärast nähakse algatusega järjepidevuse tagamiseks ette, et määruses (EL) 2018/1724 sätestatud kvaliteedinõudeid laiendatakse vastavalt ka ametlikule valimisteabele, mida liikmesriigid edastavad otse ja individuaalselt liikuvatele ELi kodanikele.

b) kui see on olemas, siis valimiste kuupäev ning kuidas ja kus hääletada;

Selleks et suurendada liikuvate ELi kodanike teadlikkust ja arusaamist kohalikele valimistele registreerimise ja nendel osalemise menetlustest ja tavadest, on samas artiklis sätestatud liikmesriikide määratud asutuste kohustus edastada valijate või kandidaatidena registreeritud liikuvatele ELi kodanikele konkreetset ja kohandatud teavet järgmise kohta:

1. Selleks et lihtsustada liikuvate ELi kodanike juurdepääsu valimisteabele, on artiklis 12 sätestatud rangemad standardid valimisteabe edastamiseks liikuvatele ELi kodanikele. Ettepanekus nähakse liikmesriikidele ette nõue määrata asutused, kes ennetavalt teavitavad nende territooriumil elavaid liikuvaid ELi kodanikke sellest, millised tingimused ja üksikasjalised õigusnormid kehtivad kohalikel valimistel valija või kandidaadina registreerimise suhtes enne ja pärast nende registreerimist kas valimiste eesmärgil või direktiivis 2004/38/EÜ sätestatud eesmärgil. See võib hõlmata ka teabe andmist ja konkreetsetele valijarühmadele, näiteks noortele valijatele kohandatud teavitusvahendite kasutamist.

Euroopa Kohus on oma 8. juuli 2019. aasta kohtuotsuses ja hilisemas kohtupraktikas selgitanud, et kui liikmesriigid teavitavad komisjoni riiklikest ülevõtmismeetmetest, peavad nad esitama piisavalt selge ja täpse teabe ning määrama iga direktiivi sätte puhul kindlaks selle ülevõtmist tagava(d) siseriikliku(d) sätte(d).

artikli 8b lõike 1 kohaldamine ei eelda liikmesriikide valimissüsteemide täielikku ühtlustamist; selle sätte peamine eesmärk on kaotada kodakondsusnõue, mis praegu on enamikus liikmesriikides hääletamis- ja kandideerimisõiguse kasutamise eeldus; peale selle ei tohi EÜ asutamislepingu artikli 3b kolmandas lõigus sätestatud proportsionaalsuse põhimõtet arvesse võttes ühenduse õigusaktide sisu selles valdkonnas minna kaugemale sellest, mis on vajalik EÜ asutamislepingu artikli 8b lõikes 1 väljendatud eesmärgi saavutamiseks;

ning arvestades, et: Euroopa Liidu leping tähistab uut etappi Euroopa rahvaste üha tihedama liidu loomises; üks liidu ülesandeid on ühtekuuluvust ja solidaarsust ilmutaval viisil korraldada suhteid liikmesriikide rahvaste vahel; tema põhieesmärkide hulgas on liikmesriikide kodanike õiguste ja huvide kaitse tugevdamine liidu kodakondsuse sisseseadmise kaudu;

(6)Tagamaks, et liidu kodanikud, kes elavad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole (edaspidi „teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud“), saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida kohalikel valimistel samadel tingimustel kui vastuvõtva liikmesriigi kodanikud, tuleks sellistel valimistel registreerumist ja osalemist reguleerivaid tingimusi täpsustada, et oleks tagatud liikmesriigi enda kodanike ja teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike võrdne kohtlemine. Eeskätt tuleks liidu kodanikke, kes soovivad kohalikel valimistel oma elukohaliikmesriigis hääletada ja kandideerida, kohelda võrdselt nii selles osas, mis puudutab kõnealuse õiguse kasutamise eelduseks olevat riigis elamise kestust, kui ka selles osas, mis puudutab sellise tingimuse täitmise tõendamist.

(5)Kohalike valimiste valimismenetlused kuuluvad nende liikmesriikide pädevusse, kes neid valimisi korraldavad oma traditsioonidest ning rahvusvahelistest ja Euroopa standarditest lähtudes. Kooskõlas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning Euroopa inimõiguste konventsiooni õiguse nõuetega peaksid liikmesriigid lisaks liidu kodanike hääletamise ja kandideerimise õiguse tunnustamisele ja austamisele tagama, et kodanikel on oma valimisõigusi lihtne kasutada, ning kõrvaldama selleks võimalikult palju takistusi, mis ei lase neil valimistel osaleda.

(4)2020. aasta aruandes ELi kodakondsuse kohta rõhutas komisjon vajadust ajakohastada, selgitada ja tugevdada õigusnorme, mis reguleerivad kohalikel valimistel hääletamise ja kandideerimise õiguse kasutamist, tagamaks, et need toetavad liikuvate liidu kodanike laialdast ja kaasavat osalemist. Võttes arvesse ka kogemusi, mis on saadud selle kohaldamisel järjestikuste valimise suhtes, ning selleks, et arvestada aluslepingutesse tehtud muudatustega, tuleks selle direktiivi mitut sätet ajakohastada.

(2)Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 20 lõike 2 punktiga b ja artikli 22 lõikega 1 antakse liidu kodanikule, kes elab liikmesriigis, mille kodanik ta ei ole, õigus hääletada ja kandideerida kohalikel valimistel selles liikmesriigis samadel tingimustel kui vastuvõtva liikmesriigi kodanikel. See õigus, mida on kinnitatud ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artiklis 40, täpsustab artiklis 21 sätestatud võrdsuse ja kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelu põhimõtet. Ühtlasi tuleneb see ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktis a ja artiklis 21 ning põhiõiguste harta artiklis 45 nimetatud vaba liikumise ja elamise õigusest.

artikli 8b lõike 1 eesmärk on tagada, et kõik liidu kodanikud hoolimata sellest, kas nad on elukohaliikmesriigi kodanikud või mitte, saaksid selles riigis samadel tingimustel õiguse hääletada ja kandideerida kohalikel valimistel; mittekodanike suhtes kohaldatavad, sealhulgas elamisperioodi ja elukohatõendiga seotud tingimused peaksid olema samasugused kui asjaomase liikmesriigi kodanike suhtes kohaldatavad tingimused; mittekodanikele ei tohi esitada eritingimusi, kui kodanike ja mittekodanike erinev kohtlemine ei ole erandlikult põhjendatud viimati nimetatutele omaste asjaoludega, mis eristavad neid esimesena nimetatutest;

🡻 94/80/EÜ põhjendus 6 (kohandatud)

asutamislepingu artikli 8b lõige 1 tunnistab õigust hääletada ja kandideerida elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel, asendamata sellega siiski hääletamis- ja kandideerimisõigust liikmesriigis, mille kodanik liidu kodanik on; tuleb austada liidu kodanike vabadust otsustada, kas osaleda elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel või mitte; on asjakohane, et need kodanikud võivad väljendada soovi seal oma hääletamisõigust kasutada; võidakse sätestada, et liikmesriikides, kus hääletamine ei ole kohustuslik, kantakse need kodanikud automaatselt valijate registrisse;

🡻 94/80/EÜ põhjendus 7 (kohandatud)

liikmesriikide kohalike omavalitsuste tegevus kajastab eri poliitilisi ja õigustavasid ning neid iseloomustab struktuuride rohkus; termin "kohalikud valimised" ei tähenda kõikides liikmesriikides sama; seetõttu tuleks termini määratlemisega käesoleva direktiivi eesmärki täpsustada; kohalikud valimised on otsesed ja üldised valimised põhiliste omavalitsusüksuste ja nende allüksuste tasemel; termin kehtib nii omavalitsuste esinduskogude kui ka täidesaatva organi liikmete otseste ja üldiste valimiste kohta;

⇩ uus

(8)Et liidu kodanikel oleks hõlpsam kasutada oma õigust hääletada ja kandideerida oma elukohariigis, tuleks sellised kodanikud kanda valijate registrisse piisavalt aegsasti enne valimispäeva. Nende registreerimise suhtes kohaldatavad formaalsused peaksid olema võimalikult lihtsad. Piisama peaks sellest, et asjaomased liidu kodanikud esitavad kehtiva isikutunnistuse ja ametliku avalduse, mis sisaldavad elemente, mis tõendavad nende õigust valimistel osaleda. Kui teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud on registreeritud, peaksid nad jääma valijate registrisse asjaomase liikmesriigi kodanikest liidu kodanikega samadel tingimustel seni, kuni nad vastavad hääletamisõiguse kasutamise tingimustele. Lisaks peaksid liidu kodanikud andma pädevatele ametiasutustele oma kontaktandmed, et need ametiasutused saaksid neid korrapäraselt teavitada.

(9)Kuigi liikmesriigid on pädevad otsustama väljaspool nende territooriumi elava kodaniku kohalikel valimistel hääletamise või kandideerimise õiguse üle, ei peaks asjaolu, et teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanikud on kantud oma elukohaliikmesriigi valijate registrisse, olema iseenesest põhjus nende kustutamiseks nende päritoluliikmesriigi valijate registrist.

🡻 94/80/EÜ põhjendus 8 (kohandatud)

⇨ uus

(10)valimisõigus ⌦ Kandideerimisõigus ⌫ võidakse ära võtta kas elukoha- või päritoluliikmesriigi asutuse üksikotsusega. Omavalitsuse valitava ametikoha poliitilist tähtsust silmas pidades peaks liikmesriikidel olema õigus ⇨ saada päritoluliikmesriigist teavet selle kohta, et päritoluliikmesriigis on kandidaadilt kandideerimisõigus ära võetud. ⇦ võtta vajalikke meetmeid tagamaks, et isik, kellelt tema päritoluliikmesriigis on kandideerimisõigus ära võetud, ei saaks seda õigust tagasi üksnes teises liikmesriigis elamise tõttu; see kodakondsuseta kandidaatidele omane probleem on küllalt tähtis, et õigustada sätet, mille alusel seda vajalikuks pidavatel liikmesriikidel on lubatud nende kandidaatide puhul kohaldada mitte ainult elukoha-, vaid ka päritoluliikmesriigi eeskirju kandideerimisõiguse äravõtmiseks; proportsionaalsuse põhimõtet silmas pidades on küllaldane, kui hääletamisõiguse puhul kohaldatakse ainult elukohaliikmesriigi eeskirju hääletamisõiguse äravõtmiseks;

🡻 94/80/EÜ põhjendus 9 (kohandatud)

(11)Kuna põhiliste omavalitsusüksuste juhtide kohustuste hulka võib kuuluda osavõtt avaliku võimu teostamisest ja üldiste huvide kaitsmisest, peaksid liikmesriigid saama need ametikohad reserveerida oma kodanikele ⌦ , arvestades täielikult proportsionaalsuse põhimõtet ⌫ . sel eesmärgil peaksid liikmesriigid saama võtta asjakohaseid meetmeid; need meetmed ei tohi rohkem kui kõnesoleva eesmärgi saavutamiseks vajalik piirata teiste liikmesriikide kodanike võimalust olla valitud;

🡻 94/80/EÜ põhjendus 10