EUROOPA KOMISJON 
Brüssel, 7.12.2011 
SEK(2011) 1463 lõplik 
  
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
MÕJU HINDAMISE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE 
Lisatud dokumendile 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
ühinemiseelse abi rahastamisvahendi kohta (IPA II) 
{KOM(2011) 838 lõplik} 
{SEK(2011) 1462 lõplik}  
 
ET 2   ET 1. PROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
Euroopa Liidu lepingu artiklis 49 sätestatakse , et liidu liikmeks astumise avalduse võib 
esitada iga Euroopa riik, kes austab artikli s 2 osutatud väärtusi ning võtab endale 
kohustuse neid edendada. ELi laienemisega jä tkamise põhjuseid korrati  taas kord viimati 
nõukogu 14. detsembri 2010. aasta järeldustes: „Laienemine tugevdab rahu, 
demokraatiat ja stabiilust Euroopas, teenib  ELi strateegilisi huve ning aitab ELil 
paremini saavutada oma poliitikaeesmärk e valdkondades, mis on majanduse 
elavdamise ja jätkusuutliku majanduskasvu jaoks väga olulised.”   
Hetkel on EL sõlminud assotsieerimislepingu ja  peab läbirääkimisi viie kandidaatriigi1 ja 
nelja potentsiaalse kandidaatriigiga2. Enne 2014. aastat peaks vähemalt üks kandidaatriik 
saama liikmesriigiks ning mõnest potentsiaalsest kandidaatriigist võib saada kandidaatriik. Laienemisprotsessis osalevate riikide (v.a Island) sotsiaal-majandusliku 
arengu tase on üldiselt tublisti alla ELi ke skmise. Nende õigusakti de ja asutuste ELi 
nõuetega vastavusse viimiseks ning selleks, et nad suudaksid vast u seista ühtse turu 
survetele ja täita liikmesusega kaasnevaid  kohustusi, on vaja ol ulisi investeeringuid. 
Lisaks on endiselt vaja tuge vdada poliitilist stabiilsust, demokraatiat ja inimõiguste 
austamist ning head valitsemistava, mis on kõik ELi alusväärtused. Nõrgad avaliku sektori asutused ja nõrk haldussuutlikkus ning lõhed inimressur sside arengu tasemes 
mõjutavad negatiivselt ELi abi tõhusa t ja jätkusuutlikku kasutuselevõttu.  
Laienemisprotsessis osalevad riigid ei tule  iseseisvalt toime ELiga ühinemisega seotud 
kriteeriumide täitmiseks vajalike reformide ja  investeeringute kulude ja jõupingutustega. 
Samamoodi on ELi enda huvides, et need riig id saaksid liikmesuseks ettevalmistamisel 
kasu mõjusast ja tõhusast toet usest. Kuna iga riigi vajaduse d ja nende n-ö tee ühinemise 
suunas on oluliselt erinevad, ei ole kehtiv as ühinemiseelse abi rahastamisvahendis 
ettenähtud ühtne lähenemisviis abi andmisel e kõige mõjusam lahendus, sest selles ei 
arvestata iga riigi enda reformiprioriteete. Li saks on vaja tõhususe suurendamiseks veelgi 
tugevdada ELi abi strateegilist ja  tulemustele suunatud olemust.  
2. S
UBSIDIAARSUSE ANALÜÜS  
Laienemispoliitika on osa välistegevusest ja aitab saavutada ühiseid  eesmärke, mis on 
seotud globaalsete probleemide, globaalse reageerimise ja globaalse juhtimisega.  
ELi järjestikune laienemine on oma olemuselt ühine ülesanne , mida on võimalik täita 
üksnes ELi tasandil. Ainult koos tegutsevad liikmesrii gid saavad otsustada uute 
kandidaatriikide ühinemisavaldus te üle. ELi eelarvest antava  ühinemiseelse abi eesmärk 
on aidata kandidaatriikidel ja potentsiaalsete l kandidaatriikidel valmistuda tulevaseks 
                                                 
1 Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Island, Montenegro ja Türgi. 
2 Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, sa muti Kosovo ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 
1244/9 alusel. 
 
ET 3   ET liikmesuseks: ühinemiseelse abi rahastamis vahend on kujundatud selliselt, et oleks 
võimalik riike enne ühinemist liikmesusega seotud kohustustes n-ö proovile panna. Ühegi muu mitme- või kahepoolse ra hastamisvahendiga ei ole võim alik luua nii terviklikku 
vahendit ning üksnes EL saab määratleda , missugune abi on vajalik õigustiku 
ülevõtmiseks ettevalmistumiseks. 
Viimastel aastatel on ELi  liikmesriigid vähenda nud oma kahepoolset abi 
kandidaatriikidele ja potentsia alsetele kandidaatriikidele,  tunnistades sellega, et 
koordineeritud tegevus ELi tasa ndil on tõhusam. Umbes pool ELi  üldisest finantsabist 
laienemisprotsessis osalevatele riikidele o li viimastel aastatel pärit ELi eelarvest. 
Mitmepoolsed rahastajate organisatsioonid on  oma toetuse suures osas järk-järgult 
kaotanud ning need, kes veel on jäänud, on viinud oma programmid kooskõlla ELi prioriteetidega. 
3. EL
I ALGATUSE EESMÄRGID  
Uue rahastamisvahendiga peaks jätkama üldise eesmärgi täitmist, milleks on 
kandidaatriikide ja potentsiaal sete kandidaatriikide toetamine nende ettevalmistustes 
ELiga ühinemiseks, ning viima järk-järgult nende asutused ja majanduse vastavusse Euroopa Liidu nõuete ja poliitikaga, läht udes nende konkreetsetest vajadustest ning 
kohandades abi nende individuaalsete laienemiskavadega.  
Selleks et saavutada soovitud tulemused ja mõju, peaks uuel rahastamisvahendil olema 
järgmised konkreetsed poliitikaeesmärgid : 
– toetada ühinemiskriteeriumide täitmi seks vajalikke poliitilisi reforme; 
– toetada majanduslikku, so tsiaalset ja territoriaalset arengut ning re forme, mille 
eesmärk on jätkusuutlik, ar ukas ja kaasav majanduskasv;  
– suurendada abisaajariikide suutlikkust täita liikmesusega kaasnevaid kohustusi; 
– piirkondlik lõimumine ja territoriaalne koostöö. 
Lisaks tuleks uue rahastamisvahendi toim imise nimel konkreetsete poliitikaeesmärkide 
täitmiseks saavutada järgmised metoodilised (määruse konkreetsed) eesmärgid: 
– tugevdada veelgi seost finant sabi ja laienemise poliitilis e tegevuskava vahel, muutes 
sellega abi strateegilisemaks ;  
– suurendada veelgi abi mõjusust ja tõhusust ning saavutada rohkem käegakatsutavaid 
ja jätkusuutlikke tulemusi ja mõju ;  
– suurendada rahastamisvahendi toimimise ja abi eraldamise paindlikkust , säilitades 
samal ajal abisaajariikide omaluse ning va stutuse kõigi poliitikavaldkondade eest;  
 
ET 4   ET – kasutada finantsvõimendusena rohkem vahendeid teistelt rahastajate lt või erasektorist, 
kasutades selleks uuenduslikke rahastamisvahendeid ; 
– püüelda finantsabi haldamise lihtsustamise ja sellega  seotud halduskoormuse 
vähendamise suunas. 
4. POLIITIKAVALIKUD  
Arvestades tuvastatud probleemi ning konkreetsete  poliitiliste ja metoodiliste eesmärkide 
saavutamiseks kaalus komisjon tulevase ühine miseelse abi rahastamisvahendiga seoses 
järgmisi valikuid:  
1. valik – „ilma muutusteta”:  praeguse osade struktuuri ja fookuse säilitamine;  
2. valik – „kehtiva määruse muutmine”  järgmiste alternatiividega: 
– alamvalik 2.1 – „reguleerimisala kitse ndamine ja rakendami skorra säilitamine”,  
milles keskendutakse õiguslikele ja institutsi oonilistele muudatustele, mida on vaja 
ühinemiskriteeriumidele vastamiseks, eralda mata olulisi vahendeid riiklike sotsiaal-
majandusliku arengu investeeringu te kaasrahastamiseks;  
– alamvalik 2.2 – „osade struktuuri säil itamine ning suurem keskendumine 
investeeringutele”,  et suurendada sotsiaal-majandus likku mõju abisaajariikides ja 
kiirendada nende ettevalmistusi struktuur i-, ühtekuuluvus ja maaelu arengu vahendite 
haldamiseks;  
– alamvalik 2.3 – „reguleerimisala säilitamine ja rakendamiskorra kohandamine”, mis 
hõlmab nii vastavust ühinemiskriteeriumidele  kui ka sotsiaal-majandusliku arengu 
toetust. Lisaks kohandatakse kehtiva IPA struktuuri tahkusid ja rakendamisviise;  
3. valik − „uue rahastamisvahendi väljatöötamine” . Seda valikut ei analüüsitud 
üksikasjalikult.  
5. MÕJU HINDAMINE  
Eri valikute majanduslikku mõju hinnati selles valguses, kui tõenäoline on, et valik: i) 
viivitab või kiirendab laiene mist ja seega siseturu laie nemise positiivset majanduslikku 
mõju; ii) säilitab või vähendab ELi ja liikmesriikide kulusid julgeolekumeetmete ja 
riskide, piirikontroll i ning ebaseadusliku rände valdkonn as; iii) piirab või parandab 
parema majandusliku integratsiooni võimalusi, näiteks parema üleeuroopaliste võrkudega 
integreerimise kaudu; iv) mõjuta b positiivselt või ne gatiivselt rahastaj ate ja investorite 
usku abisaajariikidesse.  
Eri valikute sotsiaalset mõju hinnati selles valguses, kui tõenäoliselt mõjutab valik 
vaesust ja tõrjutust laienemisprotsessis osalevates riikides seoses ühinemisel tehtud edusammude ja tingimuste loomisega parema teks majandustulemusteks ja poliitilisteks 
 
ET 5   ET meetmeteks, millega oleks võimalik neid küsimusi lahendada. Kaaluti ka seda, kas 
riskide tõenäolised mõjud õigl use ja õigusriigi valdkonnas taga tavatele õigus tele võivad 
abisaajariikides viivituste ja ühinemisele avalduvate riskide tõttu ohtu sattuda.  
Valikute keskkonnamõju hinnati selles valguses, kui tõenäoline on, et keskkonnakulud 
suurenevad, kui laienemine viivitub või satub ohtu, kuna konkurentsieelise saamiseks 
kasutatakse abisaajariikides madalamaid  keskkonnanõudeid ja/või viivitub kallite 
investeeringute tegemine, mida on vaja ELi keskkonnaõigusega vastavusseviimiseks. 
Rahastamisvahendi reguleerimisala kitsenda misel ja rakendamis korra säilitamisel 
(alamvalik 2.1 ) oli hinnangute kohaselt abisaajariik ide ja ELi vaheliste arengulõhede 
vähendamisele rohkem negatiivseid mõjusi d kui muutmata jätmise stsenaariumil 
(lähtestsenaarium), mis seeg a viivitab laienemist ja sellega seotud positiivseid 
majanduslikke mõjusid. Teisest küljest olek s see valik tõhus ühi nemiseks vajalike 
poliitiliste reformide saavutamiseks. Seda valikut ja muutmata jätmise valikut võrreldes eeldati, et kahel teisel valikul, s.o osad e struktuuri säilitamisel ja suuremal 
investeerimisele keskendumisel ( alamvalik 2.2 ) ning reguleerimisala säilitamisel ja 
rakendamiskorra kohandamisel ( alamvalik 2.3 ), on suurem positiivne mõju, ehkki nende 
individuaalsed tahud on erinevad. Hinnati, et  tõenäoliselt on alamvaliku 2.3 kohastel abi 
andmise parandatud viisidel, millega suur endatakse abi keskendatust, ühtsust, 
tulemuslikkust, tõhusust, finantsvõimendus t ja mõju ning asetatakse suurem rõhk 
jätkusuutlikke tulemusi to etavale avaliku halduse reformile, alamvaliku 2.2 kohaste 
sotsiaal-majanduslikku are ngusse tehtavate suuremate investeeringutega võrreldes 
üldiselt positiivsemad mõjud.  
6. V
ALIKUTE VÕRDLUS  
Järgmises tabelis võrreldakse poliitikavalikuid lähtuvalt sellest, millist mõju need 
avaldaksid lahendatavate probleemide algpõhjustele: 
Negatiivne või väga negatiivne 
mõju: – või –– 
Neutraalne mõju: 0 
Positiivne või väga positiivne mõju: + või ++ 
 
Mõju probleemi algpõhjustele  1. valik 
(ilma 
muutusteta)  Alamvalik 
2.1 
(kitsendatud 
reguleerimisala)  Alamvalik 
2.2 
(keskendumine 
investeeringutel
e) Alamvalik 2.3 
(rakendamiskorra 
kohandamine)  
Tulemuslikkus  – – – ++ 
Tõhusus  0 + + ++ 
Ühtsus  – – – ++ 
Väiksem arengulõhe  + – ++ + 
Tugevamad asutused  + ++ 0 ++ 
Heterogeensuse käsitlemine  0 0 + ++ 
Abi muutub:      
 
ET 6   ET strateegilisemaks ja tulemustele 
suunatumaks0 + + + 
paindlikumaks ja rohkem vajadustele 
vastavaks0 0 0 + 
lihtsamaks, tulemuslikumaks, 
tõhusamaks 0 0 0 + 
Kokkuvõttes eelistatakse reguleerimisala säilitamist ja rakenduskorra kohandamist 
(alamvalik 2.3) , sest see ühendab kehtiva ühinemiseelse  abi reguleerimisala (ühinemisele 
suunatud, mis mõjutab sotsiaal-majanduslikku arengut) eelised (ja mõjud), parandades 
samas rahastamisvahendi rakendamisviise, et  muuta see strateegilisemaks, tulemustele 
suunatumaks, paindlikumaks ja rohkem vajadustele vastavaks.  
7. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Valitud valiku kohaselt tugevdatakse järelevalv e- ja hindamiskorda võrreldes praeguse 
olukorraga. Esitatud muudatuste tagajärjel ke skendutakse rohkem tulemustele ja Euroopa 
2020. aasta strateegiaga vastavusseviimisel e. Muudatustega määr atletakse kooskõlas 
eelarve läbivaatamisel nõutuga konkreetsed, mõ õdetavad ja saavutatavad eesmärgid ning 
asjakohased näitajad. Peamised makronäitajad on:  
– edusammud ühinemise eesmärkide täi tmisel (avatud/suletud peatükid) või 
assotsieerimislepingute rakendamisel , mida kajastavad muu hulgas positiivsed 
eduaruanded, uuringutel põhinevad ja main ekate rahvusvaheliste organisatsioonide 
kogutud näitajad sellistes valdkondades nagu valits use tõhusus, poliitiline stabiilsus ja 
vägivalla puudumine, õigusriik; 
– sotsiaal-majanduslik areng , mida mõõdetakse selliste  mõjunäitajatega nagu ÜRO 
arenguprogrammi inimarengu indeks kui heaolu  mõõtev üldine näitaja, töötuse määr, 
välismaiste otseinvesteer ingute sissevool, kaubandus; 
– piirkondlik koostöö ja lõimumine , mida mõõdetakse uuringutel põhinevate 
näitajatega, mis peegeldavad julgeole ku ja stabiilsuse taseme (suundumuste) 
tunnetamist, poliitilist, majanduslikku ja ku ltuurilist vastasmõju ning meetmeid, mis 
käsitlevad üleeuroopaliste võrgustikega lõimumist.