1.Kindel ja üheskoos tegutsev liit

„Kogu Euroopa asus Ukrainat solidaarselt toetama... eurooplased ei peitnud endid ega kõhelnud.“ Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen, kõne olukorrast liidus, 14. september 2022.

Viimase aasta jooksul on Euroopa ja muu maailm pidanud toime tulema kuhjuvate kriisidega. Venemaa barbaarne sissetung Ukrainasse on toonud Euroopasse tagasi sõjaõudused. Koos traagiliste inimkaotuste ja purustuste jätkuva suurenemisega süvenevad ka konflikti tagajärjed Euroopas ja mujal maailmas. Sellest tingitud energiakriisid on kergitanud juba niigi murettekitavat elukallidust, mis omakorda õõnestab Euroopa majanduse pandeemia-järgset jõudsat taastumist. Samal ajal pannakse ülemaailmne reeglitel põhinev kord uuel viisil proovile, mis toob ilmsiks selle, kui vajalik on ühtsus ja koostöö partneritega, ning nõuab investeeringuid ja diplomaatilist dialoogi kõikjal maailmas.

Need keerukad asjaolud on komisjoni käesoleva aasta tööprogrammi aluseks. Programm põhineb kolmel vastastikku täiendaval arusaamal. Esiteks tuleb tunnistada, et sellise ulatusega probleeme saab tõeliselt lahendada ainult ühiselt, ühtse liiduna. Ning Euroopa on korduvalt näidanud, et oleme vajadusel valmis seda tegema – nii vaktsiinide, majanduse taastamise, sanktsioonide kui ka Ukraina toetamise valdkonnas. Igal juhul on Euroopa näidanud, kui palju oleme võimelised saavutama, kui ulatuslikult reageerima ja kui kiiresti saame tegutseda, kui meil on olemas ühine eesmärk ja ühtne lähenemisviis. Ka tuleval aastal peab meie töö jätkuma samas vaimus.

Teiseks saab kriisides üha selgemaks, et Euroopa peab jätkama käesoleva ametiaja alguses ette võetud radikaalsete muutuste kiirendamist nii kliima- ja looduskriisidega tegelemisel, majanduse ja demokraatia vastupidavuse süvendamisel, tööstuse konkurentsivõime suurendamisel, ühiskonna õiglasemaks muutmisel kui ka Euroopa geopoliitilise staatuse tugevdamisel. Esmakordselt poliitilistes suunistes ette nähtud tööprogrammi eesmärk on järgmise põlvkonna jaoks parema tuleviku loomine ning parem valmisolek eesseisvate probleemidega toimetulekuks. Nii nagu see oli vajalik poliitiliste suuniste koostamise ajal, on see vajalik ka praegu.

Kolmandaks peame tunnistama, et neid keerukaid üheaegseid kriise, mida eurooplased oma igapäevaelus nii teravalt tunnetavad, ei saa lahendada tavapärase tegutsemisega. Peame jätkuvalt kiiresti reageerima, et ennetada tulevasi probleeme ja rahuldada kõige pakilisemaid vajadusi. Seda silmas pidades keskendume oma töös eurooplaste toetamisele praegusel raskel ajal. See on järgmiseks aastaks komisjoni olulisim prioriteet, mille saavutamisele aitavad kaasa nii energiahindade alandamine, tööstuse konkurentsivõime ja toiduga kindlustatuse jaoks vajalike oluliste tarnete tagamine, sotsiaalse turumajanduse tugevdamine ja liidus endiselt esinevale COVID-19 pandeemiale reageerimine.

Need kolm arusaama on kujundanud käesoleva tööprogrammi lisades loetletud tegevust kõigi kuue üldeesmärgi puhul. Programm tugineb tööle ja edusammudele, mida oleme juba teinud kõige pakilisemate probleemide lahendamiseks, järgides samal ajal pikemas perspektiivis kindlaks määratud kurssi. Kava „REPowerEU“ abil, mille eesmärk on kaotada Euroopa sõltuvus Venemaa energiaimpordist, on õnnestunud tänu viljakale suhtlusele rahvusvaheliste partneritega võtta Venemaa tarnete pideva vähenemise taustal kasutusele alternatiivseid tarnekanaleid. Talv võib tulla raske, kuid tänu gaasi hoiustamise määrusele on peaaegu 91 % ELi hoiustamisvõimsusest täidetud ja liikmesriigid koostavad Euroopa gaasinõudluse vähendamise kava alusel gaasisäästukavasid. Komisjon on kehtestanud ka erakorralised energiaturule sekkumise meetmed, et tulla toime hiljutiste dramaatiliste hinnatõusudega ning vähendada eurooplaste ja Euroopa ettevõtjate energiaarveid. Samuti jätkame energiasüsteemi ümberkujundamise kiirendamist – nii kliimakriisiga toimetulekuks kui ka selleks, et vähendada sõltuvust ja suurendada meie konkurentsivõimet. See töö eeldab ka elutähtsa taristu vastupidavuse ja reageerimissuutlikkuse suurendamist, mis on president Ursula von der Leyeni väljakuulutatud viieetapilise kava keskmes.

Selleks et toetada inimesi ja ettevõtjaid kogu Euroopas, peame jätkama taasterahastu „NextGenerationEU“ kaudu investeerimist ja reforme. Samuti peame jätkama ELi eelarve pakutavate võimaluste kasutamist. Energiakriisi lahendamiseks peame kaitsma majanduse alustalasid ning eelkõige kaitsma ühtset turgu ja säilitama tööhõive kõrge taseme. See, kui energiaküsimustes leitakse ühine ja ühtne Euroopa tasandi lahendus, võimaldab lisaks võrdsete tingimuste säilitamisele ühtsel turul, millele aitavad kaasa proportsionaalsuse ja vajalikkuse üldpõhimõttest juhinduvad selged riigiabisuunised, tegeleda liidu killustumise ohuga. Kava „REPowerEU“ raames on komisjon võtnud esimesi olulisi solidaarsusmeetmeid, kuid vaja on teha veelgi rohkem. Seega peame hoogustama kava „REPowerEU“ täiendava rahastamisega, alustades vajaduste hindamisest ja võttes arvesse investeeringute kasutamise suutlikkust. Me otsime REPowerEU jaoks täiendavaid rahastamisallikaid ja oleme valmis tegema ettepanekuid edasiste meetmete kohta, tuginedes ka taasterahastu „NextGenerationEU“ ja muude edukate rahastamisvahendite raames ELi finantssolidaarsuse mehhanismidest saadud õppetundidele.

Seistes silmitsi Venemaa sissetungi tagajärgedega, jääb ELi toetus Ukrainale ka edaspidi sama kindlameelseks, vankumatuks ja ühtseks, nagu see on olnud alates 24. veebruarist. Eeloleva aasta jooksul on Ukrainaga seonduv äärmiselt oluline, kuna kaalul on Ukraina tulevik. Kuid kaalul on ka Euroopa Liidu tulevik ja kõik see, mida liit sümboliseerib – vabadus, demokraatia, põhiõigused, õigusriik ja kõik ELi aluseks olevad väärtused.

Vastusena sissetungile on Euroopa Liit tõelise solidaarsuse vaimus liikmesriikidega juba vastu võtnud enam kui 180 meedet, mis tabavad Venemaad valusalt, pakkudes samal ajal tugevat toetust Ukrainale ja selle rahvale. Sõja algusest kuni septembrini eraldasid EL ja selle liikmesriigid Ukraina majandusliku, sotsiaalse ja rahandusalase vastupidavuse tugevdamiseks rohkem kui 19 miljardit eurot ning Euroopa rahutagamisrahastu raames anti täiendavalt 3,1 miljardit eurot sõjalist toetust. Kodanikud ja liikmesriigid on näidanud üles erakordset lahkust ja solidaarsust, võttes vastu miljoneid vägivalla eest põgenevaid ukrainlasi. EL aitab ajutise kaitse direktiivi aktiveerimisega tagada neile juurdepääsu töökohtadele, eluasemele, haridusele ja tervishoiule.

Tänu ELi kodanikukaitse mehhanismile on Ukrainale antud üle 70 000 tonni abi, sealhulgas järgmistes valdkondades: toit, vesi, peavari, energia ja tervishoid. Oleme kogunud ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku asutuse (HERA) abil rahvatervise riskide, nagu keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaohtude jaoks meditsiini- ja erivarustust, pannes sel viisil kokku rescEU hädaabivarud. Pagulaste toetamiseks Euroopas mõeldud ühtekuuluvusmeetmed (CARE) ja paindliku abi (FAST-CARE) ettepanek on lihtsustanud liikmesriikidel ja piirkondadel ühtekuuluvusfondide kasutamist, et aidata sõja eest põgenevaid inimesi.

Jätkame Ukrainale rohke poliitilise, rahalise ja humanitaarabi andmist ning oleme valmis toetama riigi tulevast ülesehitamist. Esimese sammuna eraldatakse 100 miljonit eurot purustatud Ukraina koolide taastamiseks. Kuna Ukraina ja selle rahva tulevik on seotud liiduga, teeme tööd ka selle nimel, et hõlbustada Ukraina juurdepääsu ühtsele turule. Samal ajal jätkame sanktsioonide tulemusliku rakendamise tagamiseks koordineerimist, sealhulgas oma liitlastega, et säilitada tugev majanduslik surve Venemaale ja õõnestada Venemaa võimet Ukraina vastu sõda pidada.

Omaette probleem on jätkuv toidukriis, mille on põhjustanud järsult tõusvad hinnad ja ulatuslikud põuad ja mida veelgi raskendab Venemaa sissetung Ukrainasse ning mis seetõttu ohustab toiduga kindlustatust kogu maailmas. Selle probleemi lahendamiseks ning selleks, et hõlbustada Ukraina juurdepääsu ühtsele turule ja ülemaailmsetele tarneahelatele alternatiivsete marsruutide kaudu, jätkab komisjon tihedat koostööd oma rahvusvaheliste partnerite, liikmesriikide, Ukraina ametiasutuste ja ettevõtjatega. Ukraina juurdepääs väetistele, toidutootmisele ja avatud kaubandusele aitaks vältida toidutarnete moonutusi. Meie solidaarsuskoridorid võimaldavad Ukrainal eksportida oma teravilja ja muid tooteid ning importida vajalikke kaupu alates humanitaarabist kuni väetisteni. Samuti oleme eraldanud 600 miljonit eurot Euroopa Arengufondist, et suurendada Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide toiduga kindlustatuse toetamist.

Nii liidus sees kui ka väljaspool tuleb veel palju ära teha, alustades juba kokkulepitu rakendamisest ja sõlmides ülejäänud vajalikud kokkulepped. Oleme esitanud algatusi kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks, keskkonnahoidlikesse tehnoloogiatesse investeerimiseks ja looduskeskkonna kaitsmiseks. Oleme teinud ettepaneku õigusnormide kohta, millega võimestatakse inimesi ja ettevõtjaid uue põlvkonna digitehnoloogiaga. Oleme esitanud meetmed konkurentsivõime tugevdamiseks ja ühtse turu vastupidavuse suurendamiseks, edendades samal ajal sotsiaalset õiglust tööturul. Komisjon on astunud samme, et veelgi tugevdada ELi suutlikkust kaitsta demokraatiat ja õigusriiki. Oleme tegutsenud selle nimel, et tagada meediavabadus ja -mitmekesisus ning tugevdada pluralistlikku, võrdset ja kaasavat ühiskonda.

Samuti on oluline pöörata suuremat tähelepanu institutsioonidevaheliste läbirääkimiste toetamisele, et muuta meie poliitilised kohustused õigusaktideks. Tänu institutsioonide ühtsusele – mida sobib hästi näitlikustama COVID-19 tõend, digieeskirjad või miinimumpalk – on juba palju ära tehtud. Peame seda lähenemisviisi süvendama, eelkõige sellistes kaksikülemineku seisukohast olulistes valdkondades nagu pakett „Eesmärk 55“, ettepanekud metsade globaalse hävitamise tõkestamise ja patareide ja akude kohta ning tehisintellekti käsitlev õigusakt. Komisjon võtab oma töös jätkuvalt eesmärgiks ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamise kõigis poliitikavaldkondades. Kestliku arengu eesmärgid on integreeritud Euroopa poolaastasse ja need on kaasatud meie parema õigusloome vahenditesse. 2023. aastal esitab komisjon ÜRO kõrgetasemelise poliitilise foorumi raames ELi esimese vabatahtliku aruande kestliku arengu eesmärkide rakendamise läbivaatamise kohta.

Viimastel aastatel on eurooplased oma silmaga näinud muutusi, mida ELi eelarve abil saab teha. Eelarve vahendid ja paindlikkus on siiski piiratud. 2023. aastal toimuv mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 läbivaatamine annab võimaluse uuesti hinnata, kas praegusel kujul on ELi eelarves jätkuvalt olemas vahendid ühiste probleemide ühiseks lahendamiseks.

Selleks esitab komisjon ka ettepaneku uute omavahendite teise kogumi kohta, milles tuginetakse muu hulgas ettepanekule kehtestada ühtsed maksueeskirjad, mille alusel saab Euroopas äri teha (BEFIT). Koos esimese ettepanekute paketiga tagavad need meetmed mitmekesisemad ja vastupidavamad tululiigid. Samuti aitavad need hoida ära selle, et taastekava „NextGenerationEU“ toetuskomponendi eest tasumiseks oleks vaja liidu programme põhjendamatult kärpida või liikmesriikide osamakse ülemääraselt suurendada.

2.Kodanikud Euroopa demokraatia keskmes

Selle aasta tööprogramm on esimene pärast Euroopa tuleviku konverentsi lõppu. Paljud käesolevas tööprogrammis esitatud peamised algatused on jätkuks konverentsi käigus tehtud tulevikkuvaatavatele ettepanekutele, mis annab tunnistust sellest, et kodanike ettepanekud olid väga sisukad ja komisjon on otsustanud kodanike jaoks olulised küsimused käsile võtta.