ET Euroopa Liidu Teataja C 96/13

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2011/C 96/09

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„CARNE DE VACUNO DEL PAÍS VASCO/EUSKAL OKELA”

EÜ nr: ES-PGI-0105-0175-18.07.2008

KGT ( X ) KPN ( )

1. Spetsifikaadi osa, mida muudatus hõlmab:

—  Toote nimetus — Toote kirjeldus —  Geograafiline piirkond — Päritolutõend — Tootmismeetod — Seos piirkonnaga —  Märgistus —  Riiklikud nõuded —  Muu (täpsustada)

2. Muudatus(t)e liik:

—  Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine — Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta pole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet —  Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) —  Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3. Muudatus(ed):

Taotletavad muudatused mõjutavad järgmisi spetsifikaadi osi:

3.1. Toote kirjeldus:

Kavandatud muudatused hõlmavad ühest küljest kaitse all olevaid veisetõuge ning teisest küljest veiseliha kategooriaid ja omadusi. Muudatuste aluseks on Baski autonoomse piirkonna loomakasvatussektori esitatud taotlus.

Muudatuste abil sooviti paremini kirjeldada praegu kasutatavaid tavasid ja võtta arvesse tarbija huvi märgistuse suurema läbipaistvuse vastu, samuti sooviti viia spetsifikaat vastavusse pärast taotluse esitamist tehtud õigusalaste muudatustega ning lisada sellesse uued liha kvaliteeti mõjutavad nõuded. Tootmise tasuvuse ja toote konkurentsivõime parandamiseks sooviti muudatuste abil tõhustada ka toote turusuunitlust.

3.2. Päritolutõend:

Selle spetsifikaadi osa muutmise tingis ühest küljest vajadus viia see vastavusse kehtivate õigusaktidega ja teisest küljest vajadus kaasata toote väärtusahelasse loomasöödatootjad, kuna kõnealuse toote puhul on loomade söötmine otsustava tähtsusega.

Et geograafiline tähis oleks ühtlasi vastavuses määruse (EÜ) nr 510/2006 artikliga 11, milles on sätestatud, et toote sertifitseerimise asutused järgivad Euroopa standardit EN 45011 või ISO/IEC juhendit 65, tuleb spetsifikaadi sellest osast jätta välja viide standardile EN 45004.

3.3. Tootmismeetod:

Spetsifikaadi selle osa muutmist põhjendati vajadusega viia spetsifikaat vastavusse pärast taotluse esitamist tehtud õigusalaste muudatustega ning lisada sellesse uued liha kvaliteeti mõjutavad nõuded.

3.4. Seos geograafilise piirkonnaga:

Pakutud muudatus hõlmab kaitse all olevaid veisetõuge, millele lisati pärismaine tõug Terreña.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„CARNE DE VACUNO DEL PAÍS VASCO/EUSKAL OKELA”

EÜ nr: ES-PGI-0105-0175-18.07.2008

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Carne de Vacuno del País Vasco/Euskal Okela”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Hispaania

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Värske loomaliha pärineb Baski autonoomse piirkonnas kasvatatavatelt veisetõugudelt Pirenaica, Limusín, Pardo Alpina, Blonda ja Terreña ning nende ristanditelt; ristandite puhul peavad nimetatud tõugude geenid olema esindatud vähemalt 50 % ulatuses.

Olgugi et Baskimaal kasvatatakse viit kaitse all olevat veisetõugu, on seal valdavalt esindatud Pürenee pärismaine tõug (Pirenaica).

Loomade vanusest sõltuvalt jaotatakse nende liha kolme kategooriasse:

— Txahala-Txekorra: 8–24 kuu vanuste veiste liha;

— Zaharra: 24–84 kuu vanuste veiste liha;

— Idia: 24–59 kuu vanuste kastreeritud isasloomade (härg) liha.

Iga lihakategooria puhul peab toode vastama järgmistele nõuetele.

— Lihaste areng ehk konformatsioon Txahala-Txekorra: EUROPA klassifikatsiooni klassid S, E, U ja R; Zaharra–Vacuno Mayor ja Idia Buey klassifikatsiooni klassid S, E, U R ja O.

— Rasvasusklass: Txahala-Txekorra: vähemalt klass 2; Zaharra ja Idia: vähemalt klass 3;

— Liha värvus: lihal ei ole ebatavalist värvust ning igal lihakategoorial on vanusest ja rasvasusest olenevalt talle iseloomulik värvus.

— Keemilised omadused: kõigi eri kategooriatesse kuuluvate rümpade liha pH peab olema alla 5,9 või sellega võrdne, mõõdetuna 24 tundi pärast tapmist selja pikilihase keskelt.

— Minimaalne laagerdumine: pärast tapmist laagerdub liha Extra ja I A kategooria tükkide puhul seitse päeva ning muude tükkide puhul kolm päeva. Pakendatud lihatükkide puhul on vähim laagerdumisaeg kehtestatud vastavalt säilitamisviisile, toote suurusele ja esitlusviisile ning kooskõlas kindlaksmääratud tehniliste nõuetega.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Veiste sööt peab koosnema sellisest looduslikust söödast nagu värske rohi, kuivatatud rohi, hein ja õled. Lisasöödana võib kasutada lubatud nimekirjas olevaid tooraineid, nagu täis- või purustatud teraviljad, liblikõielised taimed, õlitaimed ja nisukliid, samuti põllumajandusettevõtte oma ressursse.

Kaitstud geograafilise tähisega liha „Carne de Vacuno del País Vasco”/„Euskal Okela” saamiseks kasutatavate veiste nii kohapeal toodetud kui ka kaubanduslikult saadud sööt peab olema enne söödana kasutamist heaks kiidetud.

Kasvu- ja lõppetapis kasutatav sööt peab koosnema neist toorainetest ja toodetest, mis on avaldatud lubatud sööda nimekirjas.

Väärtuslike toorainete (teraviljad, liblikõielised taimed, õlitaimed) osakaal peab moodustama sööda koostisest vähemalt 80 % või vajaduse korral 85 %, kui sööda koostise hulka arvestatakse ka nisukliid.

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Liha peab pärinema veistelt, kes on sündinud ja kasvanud Baski autonoomse piirkonna põllumajandusettevõtetes, mis on kantud „Carne de Vacuno del País Vasco”/„Euskal Okela” tootmisregistritesse. Et rümba organoleptilised omadused säiliksid ja liha kvaliteet transpordi tõttu ei halveneks, peavad veised olema tapetud tootmispiirkonnas asuvates tapamajades. Nõuetele vastavad, kategooriatesse jaotatud rümbad tähistatakse identifitseerimisnumbriga. Spetsifikaadi kohase toote järgitavuse tagamiseks peab kogu protsess alates põllumajandusettevõttest kuni lõpptarbijani jõudmiseni olema kontrollitav.

Registrisse kantud loomi peetakse traditsioonilisel viisil, seistes hea selle eest, et nende tervis, heaolu ja eelkõige sööt vastaks spetsifikaadi nõuetele.

Põllumajandusettevõtte tasandil registreerivad pädevad ametiasutused iga ettevõtte ja iga looma ning teostavad vastavat kontrolli. Loomapidamisrajatised peavad vastama nõutavatele tingimustele pindala, looma aseme, valgustuse ja ventilatsiooni osas ning üldises plaanis peab olema tagatud, et seal ei oleks loomale halvasti mõjuvaid keskkonnatingimusi.

Looma transport tapamajja ei tohi kesta üle nelja tunni, vältida tuleb asjaolusid, mis võiksid põhjustada looma stressi ja mõjuda halvasti lõpptoote kvaliteedile.

Kõik tapamajas toimuvad etapid (veretustamine, tükeldamine, jahutamine, laagerdumine ja märgistamine) peavad toimuma spetsifikaadis osutatud nõudeid järgides.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7. Erieeskirjad märgistuse kohta:

Märgisel peab olema kirjas „Indicación geográfica protegida: Carne de Vacuno del País Vasco/Euskal Okela”.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Kaitstud geograafilise tähisega liha „Carne de Vacuno del País Vasco”/„Euskal Okela” saamiseks kasutatavad veised peavad olema sündinud, kasvanud ja tapetud Baski autonoomse piirkonna territooriumil Alava, Guipuzkoa ja Biskaia provintsides.

Kaitstud tähisega liha tootmispiirkond hõlmab seega kogu Baski autonoomset piirkonda.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Selleks et põllumajandusettevõtetes saaks looduslikku sööta kasutades toota kvaliteetset liha, peavad kliima- ja mullastikutingimused olema ideaalsed. See on ka üks peamisi näitajaid, mille järgi Baskimaal traditsioonilisel viisil toodetud liha ära tunda.

Looduslikud tingimused, mis avaldavad Baskimaa veisekasvatusele kõige suuremat mõju on järgmised: pinnamood, mullastik, kliima, väga toitainerohke taimestikuga rohumaad.

Baski autonoomne piirkond on mägine ala ning geograafiliselt ja klimaatiliselt seetõttu selgelt piiritletud, see omakorda mõjutab ka piirkonna peamist tegevusala, milleks on enamjaolt karjakasvatus.

Tänu ookeanilisele kliimale on seal niiske ja rohkelt mikroorganisme sisaldav pinnas, mis kiirendab orgaaniliste ainete lagunemist ja niiskuse teket. Pinnas on huumuserikas, mulla A-horisont on erakordselt orgaaniliste ainete rohke (niisketes piirkondades lubjane pruunmuld). Kuna mullad on moodustunud lubjakivi sisaldaval pinnasel, sisaldavad nad rohkesti orgaanilisi aineid.

Kõige olulisem Baski autonoomset piirkonda mõjutav tegur on laiuskraad. Kliima on atlandiline, sellele iseloomulike mõõdukate temperatuuride (päevase ja öise ning suvise ja talvise temperatuuri kõikumine ei ole märkimisväärne) ning rohkete sademetega (sademete keskmine on kõrge, kuni 1 200 mm).

Mere läheduse tõttu on temperatuur rannikul ja selle naaberpiirkondades üldjuhul mahe, temperatuurierinevusi esineb rohkem Kantaabria merest kaugenedes ja Ebro jõe suunas laskudes, siinsed suved on veidi soojemad ja talved veidi külmemad.

Baskimaa lihatootjate kõige iseloomulikum tootmissüsteem põhineb orgude ja mägede vahelisel rändkarjatamisel. Sellel traditsioonilisel süsteemil on oluline põhjus, kuna nii saab ära kasutada looduslikke rohumaid ja harida loomulikul viisil maastikku ja keskkonda.

Kui rändkarjatamise traditsioone muuta või need kaoksid, tooks see kaasa maastiku põhjaliku ümberkujunemise ja tekitaks suure sõltuvuse väljapoolt sissetoodavatest toitainetest, tegelema tuleks hakata intensiivse põllumajandusega, mis omakorda võiks tekitada keskkonnaprobleeme.

5.2. Toote eripära:

Tuleb rõhutada, et toote puhul on eriline koht ka nuumamisel ning Baski tarbija peab seda väga oluliseks – just nii tagatakse tootele selle eriline omapära; rümbad, mis ei vasta spetsifikaadi asjaomases osas sätestatud miinimumtingimustele, jäetakse vastavast kategooriast välja.

Nuumamise määr ja kvaliteet, samuti nagu iga punktis 3.2 kirjeldatud lihaliigi omadused mõjutavad selliseid sensoorseid omadusi nagu liha lõhn, maitse, mahlakus ja pehmus.

Suur hulk viitedokumente annab tunnistust Baskimaa loomaliha tootmise traditsioonilisest iseloomust – veisekasvatusega on siin tegeletud juba alates nooremast kiviajast.

Tarbimisest rääkides võib esile tuua, et Baskimaa elanikud on alati Hispaania muust elanikkonnast rohkem loomaliha tarbinud. Liha kvaliteedi kohta leiab rohkelt ajaloost pärinevaid viiteid, mis annavad kinnitust Baskimaa liha mainest.

Teoses „Alimentos y guisos en la cocina vasca” (Baski köögi toiduained ja maitsed, 1958) on José María Busca Isusi kirjutanud järgmist: „Selline vana tava, nagu seda on asado (liha vardas grillimine või küpsetamine) iseloomustab suurepäraselt üht nii vana rahvast nagu meie rahvas. Vanasti grilliti sütel terveid loomarümpi ja mõnes paigas on see tava säilinud ka tänapäeval. Sütel küpsetatud loomalihast valmistatud roog chuletón (ristipidi lõigatud küljetükid kaaluga vähemalt 350 grammi) on Baski köögi kõige iseloomulikum ja vanem toit, mille tuntus ulatub Baski autonoomse piirkonna piiridest märksa kaugemale.”

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Liha saadakse Baski autonoomses piirkonnas kasvatatavatelt veisetõugudelt Pirenaica, Limusín, Pardo Alpina, Blonda ja Terreña ning nende ristanditelt.

Pürenee tõug (Pirenaica) on pärismaine tõug, mida esines Baskimaal juba alates varasemast kiviajast. Terreña tõug on samuti pärismaine, seda tõugu loomi kasutati tavaliselt põllutöödel, Terreña tõugu künnihärjad olid eriti tõhusad tööloomad.

Tõud Limusín, Pardo Alpina ja Blonda on suutnud väga hästi kohanduda nii Baskimaa oludega kui ka looduslike rohumaade varudest tuleneva ekstensiivse maaviljelussüsteemiga. See on ka üks peamisi näitajaid, mis muudab Baskimaal traditsioonilisel viisil toodetud liha eripäraseks. Tänu kliima- ja pinnasetingimustele on piirkonnas sellised rohumaad, mis on soodustanud kohaliku piirkonnaga väga tihedalt seotud veiste aretamist.

Selline karjakasvatus ja loomade söötmine on peamised nuumamist mõjutavad asjaolud, koos lühiajalise laagerdumisega mõjutavad need kõige enam liha „Carne de Vacuno del País Vasco”/„Euskal Okela” omadusi, eelkõige tarbijate poolt kõrgelt hinnatud maitset, mahlakust ja pehmust.

KGTga „Carne de Vacuno del País Vasco”/„Euskal Okela” hõlmatud erinevast vanusest, tõust ja soost rümpade hiljutine tehniliste vahendite abil teostatud uurimus näitas, et need rümbad on palju ühetaolisemate füüsikaliste ja keemiliste omadustega kui muud samal viisil uuritud rümbad, seda isegi juhul, kui uuriti ühe ja sama tõu omadusi.

Tootel on väga hea maine ja seda kinnitavad ka hiljutised uuringud (IKERFEL 2006, IKERFEL 2009). Osutatud kahe uuringu kohaselt on nende küsitletute hulk, kes vastasid spontaanselt, et tunnevad seda toodet või kes vastasid, et tunnevad ära toote nimetuse, üle 90 %, selle alusel võib kinnitada, et „Carne de Vacuno del País Vasco”/„Euskal Okela” on Baski autonoomses piirkonnas kõigile tuntud.

Baski loomaliha „Carne de Vacuno del País Vasco”/„Euskal Okela” on laialt tuntud ja hea mainega tänu Baskimaa kulinaartraditsioonidele, mida antakse edasi põlvest põlve ja mille üks peamine eripära on loomaliha üldiselt, kuid eriti selle sütel küpsetatud küljetükid. Näiteks võib tuua, et Vitorias 2010. aasta aprillis toimunud XVI üleriigilise meisterkokkade kongressil, millel osalesid parimad kokad kogu maailmast, korraldati eraldi üritus loomaliha ja selle küljetükkide auks. Teine näide Baski loomaliha „Carne de Vacuno del País Vasco”/„Euskal Okela” tuntusest rahva hulgas on see, et igal aastal korraldatakse Baskimaa kommuunide rahvuspüha puhul üle 70 lihagrillimise meetodil al burduntzi (kõige vanem ja traditsioonilisem viis terve vasika grillimiseks), et nautida liha ja tuua esile toote suurepäraseid omadusi.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

[Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7]

Muutmistaotlusest tuleneva spetsifikaadiga saab tutvuda järgmisel aadressil:

http://www.nasdap.ejgv.euskadi.net/r50-4633/es/contenidos/informacion/igp_carne/es_agripes/adjuntos/pliegocondiciones.pdf

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.