KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA KESKPANGALE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Kaheteistkümnes aruanne euroala tulevaseks laienemiseks tehtavate praktiliste ettevalmistuste kohta

1. Sissejuhatus

Alates euro kasutuselevõtust Eestis 1. jaanuaril 2011 kuulub euroalasse 17 ELi liikmesriiki. Ülejäänud 11 liikmesriigist üheksa peaksid eurole üle minema, niipea kui nad on täitnud selleks vajalikud tingimused. Taani ja Ühendkuningriigi suhtes kehtib erand ja nad ei ole võtnud endale kohustust minna eurole üle.

Käesolevas aruandes hinnatakse, millises seisus on ettevalmistused euro kasutuselevõtuks Lätis ning seda, kuidas on edenenud eurole üleminekut kajastava teavituskampaania ettevalmistamine. Pärast nõukogu 9. juulil 2013 otsust, mille kohaselt Läti on täitnud euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused, võtab Läti euro kasutusele 1. jaanuaril 2014 („€-päev”). Läti lati ja euro vahetuskursiks kinnitati 0,702804 Läti latti ühe euro kohta.

2. Eurole ülemineku ettevalmistuste hetkeseis lätis

Läti on aastal 2004 ELiga ühinenud liikmesriikide hulgast kuues liikmesriik, kus minnakse eurole üle. 1. novembril 2005 heakskiidetud Euroopa ühisraha rakendamist käsitlevas tegevuskavas seadis Läti algselt eesmärgiks võtta euro kasutusele 1. jaanuaril 2008. Hiljem seda muudeti. Läti valitsus seadis oma 24. märtsi 2010. aasta määrusega nr 165 tähtpäevaks 1. jaanuari 2014. Läti valitsus kiitis heaks eurole ülemineku riikliku kava 19. septembril 2012 ja seda ajakohastati viimati 4. aprillil 2013. Eurole ülemineku riiklikku kava täiendab Euroopa ühisraha kasutuselevõttu Lätis käsitlev üksikasjalik tegevuskava. Viimastel kuudel on Läti ametiasutused teinud põhjalikke ja süstemaatilisi jõupingutusi sujuva ülemineku tagamiseks.

2.1. Ülemineku korraldus, õigussüsteemi kohandamine ja avaliku sektori ettevalmistamine

Eurole ülemineku praktilisi ettevalmistusi koordineerib Lätis juhtkomitee, mida juhib rahandusministeeriumi riigisekretär. Juhtkomitee tegevust jälgib Euroopa ühisrahale ülemineku koordineerimisnõukogu. Ettevalmistustöö toimub konkreetsetes valdkondades viie töörühma tasandil, kuhu kuuluvad nii avaliku kui ka erasektori esindajad (riigihalduse, sularaha ja maksesüsteemi, mittefinantsettevõtete ja tarbijate, finantssüsteemi ning üldsuse teadlikkuse ja teavitusega seotud küsimusi käsitlevad töörühmad). Töörühmi koordineerib euro projektijuht, kes annab aru juhtkomiteele. Nagu naaberriik Eesti, ei ole Läti määranud „Proua/Härra Eurot”, kes vastutaks kõigi eurole ülemineku riiklike ettevalmistuste jälgimise eest. Küll aga on rahandusministeeriumis loodud eurokabinet, mis on peamine teabepunkt üldsusega suhtlemisel.

2013. aasta jaanuaris võttis Läti parlament vastu eurole ülemineku seaduse. See on seadus, milles sätestatakse ülemineku üldpõhimõtted (näiteks vahetuse ümardamispõhimõtted, paralleelkäibe periood, sularahavahetuse ja lattide käibest kõrvaldamise kord, hindade muutmise ja hindade kahes vääringus esitamise eeskirjad). Lisaks sellele on eurole ülemineku seaduses sätestatud ajakava nende õigusaktide kohandamiseks, mida on vaja muuta seoses eurole üleminekuga. Samuti muudeti Läti Panga seadust, et viia see vastavusse ELi toimimise lepingu ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjaga.

Avaliku sektori ettevalmistused eurole üleminekuks on edenenud hästi. Kuna Läti ei ole määranud „Pr/Hr Eurot”, kes juhiks ühisrahale üleminekut, on eriti oluline tagada, et ülemineku koordineerija(te)ga oleks 1. jaanuari 2014 paiku võimalik pidevalt ühendust saada, et vajaduse korral võimalikele probleemidele kiiresti reageerida.

2.2. Ettevalmistused finants- ja pangandussektoris

Läti kavatseb kasutada järsku üleminekut (big bang)[1] ja kahenädalast paralleelkäibe perioodi.

Läti lati müntidel on suhteliselt suur ostujõud ning kodanikud kasutavad neid palju igapäevaste maksete tegemisel. Erinevalt oma naabrist Eestist kasutavad lätlased elektroonilisi maksevahendeid vähem (ligikaudu 15 % Läti elanikkonnast ei olnud 2013. aprilli seisuga pangakontot). Praegu on ringluses pangatähti kokku 51 miljonit Läti lati ja münte 482 miljonit lati väärtuses (andmed seisuga 1. juuni 2013). Käibest kõrvaldatakse ligikaudu 293 miljoni lati väärtuses münte. Lati- ja euromüntide nimiväärtuste paralleelne struktuur hõlbustab euromüntide kasutamist Lätis. Kuna üks latt on siiski suurema väärtusega kui üks euro, siis summad konverteerimise tõttu nö suurenevad. Enne üleminekut on väga oluline selgitada kodanikele seda mõju ja hajutada nende hirmu inflatsiooni ees.

Kuna Lätil ei ole oma mündivalukoda, korraldati euromüntide vermimiseks hankekonkurss. 400 miljonit Läti euromünti vermib Staatliche Münzen Baden-Württemberg (Stuttgart, Saksamaa). Läti euromüntide rahvusliku külje kujundus valiti avaliku konkursi käigus 2004. aastal. 1- ja 2-eurostel müntidel kujutatakse rahvarõivas tütarlast; 50-, 20- ja 10-sendistel euromüntidel Läti Vabariigi suurt vappi ning 5-, 2- ja 1-sendistel euromüntidel väikest vappi. Euro pangatähed saadakse laenuks eurosüsteemi varudest. Üleminekuks tellis Läti Pank 110 miljonit erineva nimiväärtusega euro pangatähte.

Krediidiasutuste varustamine euro sularahaga (nn eeljaotus) peaks algama 1. novembril 2013; kaaseeljaotus kommertspankade suurtele klientidele aga 10. detsembril 2013. Esialgsete prognooside kohaselt eel- ja kaaseeljaotatakse erinevates nimiväärtustes ligikaudu 25 miljonit euro pangatähte ja umbes 192 miljonit euromünti. Kuna ilmastikuolud võivad €-päeva paiku olla Lätis kehvad, tuleks eeljaotuse ja kaaseeljaotuse mahtusid väga hoolikalt planeerida. Suurenenud turvariski silmas pidades on koostatud turvalisust käsitlev tegevuskava, milles esitatakse meetmed sularahavedusid sooritavate sularahavedajate turvameetmete tõhustamiseks üleminekuperioodi jooksul.

50 % eeljaotuse müntidest on mõeldud stardikomplektidena kodanikele (ligikaudu 800 000 stardikomplekti umbes 816 000 leibkonna kohta) ja jaemüüjatele (ligi 70 000 stardikomplekti). Kava kohaselt sisaldavad kodanikele mõeldud stardikomplektid 14,23 eurot ja jaemüüjate stardikomplektid 200 eurot. Jaemüüjate komplektide suurus tundub olevat väiksemate ettevõtjate jaoks liiga suur. Soovitatakse koostada palju väiksemaid komplekte või anda jaemüüjatele võimalus tellida väiksemal hulgal münte, mille nad saaksid pangakontoritest kätte €-päeva õhtupoolikul. Kodanikele suunatud stardikomplektide müümine algab kavakohaselt 10. detsembril 2013. Komplekte müüakse Läti Panga kontorites, krediidiasutustes ja postkontorites. Lisaks on €-päevast alates saadaval spetsiaalsed komplektid kollektsionääridele (kokku 35 000 komplekti).

Füüsiliselt vahetatavate lattide koguse vähendamiseks on kavandatud mitmeid meetmeid. Selliste meetmete hulgas on näiteks piiramatul arvul müntide vahetamine Läti Pangas alates 2013. aasta oktoobrist ning käibelolevate suure nimiväärtusega Läti lati pangatähtede järkjärguline vähendamine enne €-päeva. Samuti on alates 2013. aasta oktoobrist võimalik münte suurtesse pankadesse hoiustada piiramatus koguses ja tasuta. Kommertspangad ja postkontorid suurendavad oma sularahahoiustamise võimalusi, nii et nad on üleminekuperioodil võimelised käitlema erakordselt suurt rahakogust.

Piiramatus koguses sularaha vahetamine on võimalik kommertspankades kuue kuu jooksul alates €-päevast ning 302 postkontoris kolme kuu jooksul alates €-päevast (seda aega võidakse pikendada veel kolme kuu võrra). Et uut vahetuskurssi käsitlevat teavitustegevust mitte kahjustada, peaksid pangad ja valuutavahetuspunktid olema kohustatud kasutama ametlikku vahetuskurssi alates ajast, mil see määratakse, kuni €-päevani, ning avaldama kõik teenustasud eraldi. Läti Pank vahetab latte eurodeks ilma koguseliste piiranguteta piiramatu ajavahemiku jooksul ja tasuta.

Lätis on 1 105 sularahaautomaati ja nendest 987st saab euro pangatähti välja võtta alates 1. jaanuari 2014 esimesest tunnist. Samas ei ole veel kindel, et ülejäänud 118 sularahaautomaadist saab eurodes sularaha välja võtta enne 2. jaanuari 2014. Kuna sularahaautomaatide kasutatavus on rahavahetuse sujuvaks alguseks äärmiselt oluline, tuleks tagada, et kõikidest sularahaautomaatidest oleks võimalik eurosid välja võtta 1. jaanuaril 2014. Sulgeda tuleks sularahaautomaadid, mida ei suudeta õigeaegselt kohandada. Kuna €-päevast alates peavad jaemüüjad vahetusraha tagasi andma eranditult eurodes, tuleks kaaluda seda, et sularahaautomaatidest ei saaks ajutiselt võtta välja suuremaid kui 50 euro nimiväärtusega pangatähti. Pangad peaksid samuti hoiduma suure nimiväärtusega pangatähtede (lattide või eurode) ringlusse laskmisest üleminekule eelnevatel ja järgnevatel nädalatel, kuna suure nimiväärtusega pangatähed muudavad jaesektorile vahetusraha andmise eurodes keeruliseks. Et 1. jaanuaril 2014 viivitamata euro kasutamisele üle minna, on asjaomased kommertspangad ja First Data Latvia juba alustanud müügikohtade kohandamist. Esimestel päevadel pärast €-päeva tuleks tarbijaid julgustada rohkem kasutama elektroonilisi makseid. 99,3 % müügikohtadest on juba suutelised toimima ühtses euromaksete piirkonnas (SEPA).

Läti pangandusturul on 406 pangakontorit, millest 339 osutavad sularahateenuseid. Kommertspangad kavatsevad suurendada pangakontorites sularahatehingutega tegeleva personali arvu. Kohandatakse kontorite rahalugemis- ja hoiustamisjõudlust. Jae- ja eraklientidele pakutakse eraldi teenuseid ning jaemüüjatele ja muudele äriklientidele pakutakse sularaha kogumisteenuseid. Mõned kommertspangad pikendavad lahtiolekuaegasid aasta lõpus. Läti Pank kaalub rahavahetustehingute pakkumist elanikkonnale 1. jaanuaril 2014. Pangad ja postkontorid ei ole plaaninud €-päeval kontoreid avada. See tuleks veel läbi vaadata, kuna see hõlbustaks sularahavahetuse sujuvat algust ning annaks väikejaemüüjatele, kes ei ole osalenud kaaseeljaotuses, võimaluse saada vajaminev sularaha. Panga- ja postkontorid peaksid olema avatud vähemalt 1. jaanuari 2014 õhtupoolikul.

Pankade personal saab seoses eurole üleminekuga spetsiaalset koolitust alates 2013. aasta keskpaigast. Käimas on pankade IT-süsteemide kohandamine; lõpptestimine peaks toimuma novembri lõpus / detsembri alguses 2013. Lattides müntide käibest kõrvaldamise logistika lihtsustamiseks antakse sularahaveofirmadele ja kommertspankadele müntide kogumiseks, hoiustamiseks ja transportimiseks standardsed teisaldatavad mahutid. Kommertspankade kontod Läti Pangas krediteeritakse samal päeval, mil mündid hoiustatakse. Makseid korrigeeritakse vajaduse korral pärast müntide ülelugemist.

Tõrgeteta üleminekuks tuleks väikejaemüüjad varustada eriti väikeste mündikomplektidega või pakkuda neile eritellimuse võimalust. Ajavahemikul juuli 2013 kuni 1. jaanuar 2014 peaksid pangad ja valuutavahetuspunktid kasutama ametlikku vahetuskurssi välisvaluuta tehingute puhul eurodes. Võimalike teenustasude kohta tuleks esitada eraldi arve. On oluline, et kõikidest sularahaautomaatidest oleks võimalik alates 1. jaanuarist 2014 välja võtta euro pangatähti. Sellised sularahaautomaadid, mida tehnilistel põhjustel ei ole võimalik õigeaegselt vastavalt kohandada, tuleks kasutusest välja jätta. Selleks et jaemüüjad ei jääks hätta vahetusraha tagasiandmisega klientidele, kui need maksavad suure nimiväärtusega pangatähtedega, ei peaks üleminekuperioodil olema võimalik sularahaautomaatidest võtta välja suuremaid kui 50euroseid pangatähti ning pangad peaksid vältima suure nimiväärtusega pangatähtede väljastamisest teeninduspunktides. Esimestel päevadel pärast €-päeva tuleks tarbijaid julgustada rohkem kasutama elektroonilisi makseid.

2.3. Kuidas hoida ära kuritarvitusi ja olukordi, kus elanikel tekib väärarusaam hindade kujunemisest

Eurole ülemineku seaduse kohaselt hakatakse hindu esitama nii lattides kui ka eurodes kolm kuud enne €-päeva ehk 1. oktoobril 2013, välja arvatud siis, kui ELi Nõukogu määrab ametliku vahetuskursi kindlaks pärast nimetatud kuupäeva, ning kestab kuni kuus kuud pärast €-päeva. Varasemate üleminekute käigus saadud kogemustele toetudes on soovitav tagada õiguslike vahendite abil, et hindade esitamine kahes vääringus lõppeks 1. jaanuaril 2015. Kodanikke tuleb lõppkuupäevast selgelt teavitada, nii et nad kasutaksid kahes vääringus esitamise aega ära uues vääringus esitatud hindadest arusaamiseks. See aitab kodanikel uue vääringuga täielikult harjuda.

Hindade kahes vääringus esitamise üksikasjad on sätestatud kaupade ja teenuste hindade esitamist käsitleva menetluse 18. mai 1999 määruses nr 178 selle 9. mai 2013. aasta redaktsioonis. Samuti on Läti tarbijaõiguste kaitse keskus töötanud välja hindade kahes vääringus esitamist käsitlevad juhised, mis kiideti heaks 30. mail 2013.

2013. aasta jaanuarist alates on ettevõte Aptauju centrs jälginud 120 kõige sagedamini ostetava toote ja teenuse hinda Läti seitsme suurima linna kõige populaarsemates müügikohtades. Lähtudes varasemate üleminekute käigus saadud kogemustest, on jälgitavate teenuste hulgas mitmed sellised, mille puhul kaasneb kõige tõenäolisemalt euro kasutuselevõtuga hinnatõus, nagu juuksurisalongid, restoranid ja kohvikud ning autoremonditeenused. Selle jälgimise tulemused avaldatakse korrapäraselt majandusministeeriumi ja eurole ülemineku veebilehel.

Läti majandusministeerium on töötanud välja euro ausat kasutuselevõttu käsitleva kampaania. Lähtudes varasemate üleminekute käigus edukaks osutunud vabatahtlikest algatustest, kutsutakse kampaanias ettevõtjaid (näit jaemüüjad, finantseerimisasutused, internetipoed) võtma kohustust, et nad ei kasuta üleminekut oma huvides ära, järgivad üleminekueeskirju ja pakuvad klientidele vajalikku abi. Kampaaniaga liitujad saavad logo „Euro aus kasutuselevõtja”, mis näitab nende osalemist kampaanias, ning kampaanias osalejate nimed kantakse europrojekti veebisaidil avaldatavasse nn valgesse nimekirja. Kampaaniaga liitumine kuulutati välja 12. juunil 2013. Kampaania peaks algama 2013. aasta juulis, st rohkem kui kaks kuud enne hindade kohustusliku topeltesitamise perioodi algust. Läti ametiasutuste eesmärk on saavutada osalemismääraks vähemalt 70 % turul tegutsevatest ettevõtjatest. Soovitatav on seada eesmärgiks palju suurem osalemisprotsent.

Läti tarbijaõiguste kaitse keskus koostöös tarbijaõiguste kaitsega tegelevate valitsusväliste organisatsioonidega jälgib, et hindade esitamist ja muutmist (nt hindade ümardamine) käsitlevad nõuded oleksid hindade kahes vääringus esitamise ja euro ausa kasutuselevõtu kokkuleppe rakendamise perioodil täidetud. Ligi 38 inspektorit kontrollivad müügikohti sagedamini. Eriti soovitatakse suurendada kontrolle läbiviiva personali või vabatahtlike arvu, et tagada usaldusväärne ja tõhus hindade järelevalve vahetuskursi kinnitamisele järgnevate nädalate jooksul kuni hindade topeltesitamise perioodi lõpuni. Kohalikel ametiasutustel tuleks otsida igas linnas vabatahtlikke hindade jälgimise põhjalikuks läbiviimiseks. Tarbijaõiguste kaitse keskuse ametnike juhiste rikkumise korral võib määrata kuni 500 lati suuruse trahvi. Samuti kontrollib kõnealune keskus euro ausa kasutuselevõtja kokkuleppest kinnipidamist. Kui ettevõtjad ei lõpeta tarbijaõiguste kaitse keskuse poolt avastatud rikkumisi, kui ettevõtjad rikuvad korduvalt õigussätteid või kokkulepet ja/või kasutavad ebaausaid kaubandusvõtteid, kantakse nad üldsusele kättesaadavasse nn musta nimekirja. Musta nimekirja kantud ettevõte ei pääse enam nn valgesse nimekirja ning kaotab õiguse kasutada euro ausa kasutuselevõtja kampaania logo.

Tarbijad võivad esitada kaebusi hindade esitamise eeskirjade rikkumiste kohta tarbijaõiguste kaitse keskusele, helistades erinumbril või euroga seotud üldisel teabeliinil või andes sellest teada e-posti ja kirja teel. Et elanike hulgas ei tekiks hindade kujunemisest väärarusaamu, tuleb tuvastatud eiramisjuhtudega kiiresti tegeleda. Kahtlasi hinnatõuse, mille inspektorid on avastanud või millest tarbijad on teatanud tarbijaõiguste kaitse keskuse telefonile, tuleb nõuetekohaselt uurida ja võtta parandusmeetmeid nii kiiresti kui võimalik, eelistatavalt maksimaalselt 48 tunni jooksul.

Märkimisväärselt tuleb tõhustada meetmeid, mille abil on võimalik ära hoida kuritarvitusi ja olukordi, kus elanikel tekib hindade kujunemisest väärarusaam ning Euro ausa kasutuselevõtja kampaanias osalemist käsitlevad eesmärgid tuleks seada võimalikult kõrgele. Hindade topeltesitamise ja euro ausa kasutuselevõtja kokkuleppest kinnipidamise jälgimisega tegelevate inimeste arvu tuleks veelgi suurendada, otsides vabatahtlikke Läti linnades. Viivitamata tuleks võtta parandusmeetmeid nende ettevõtete suhtes, kes ei täida hindade esitamise ja muutmise (näit hindade ümardamise eeskirjad) nõudeid või kes ei pea nõuetekohaselt kinni euro ausa kasutuselevõtja kokkuleppest. Lõplik otsus tuleks nende suhtes teha maksimaalselt 48 tunni jooksul.

2.4. Ettevalmistused maapiirkondades ja ettevõtetes

Sarnaselt naaberriigi Eestiga on Läti rahvastikutihedus ELi keskmisega võrreldes väga hõre[2]. Riigis on 119 kohalikku omavalitsust. Kuna lätlased eelistavad sularahamakseid, on eurole sujuva ülemineku tagamiseks oluline üleminekumenetluste põhjalik kavandamine ja ettevalmistamine maapiirkondades. Lattide vahetamine eurodeks ja omavääringus sularaha kokkukogumine tuleb korraldada igal pool. Selle eesmärgi saavutamiseks on Läti ametiasutused omavalitsustele välja töötanud praktilised juhised. Lisaks sellele on koostatud kontrollnimekiri, kus on loetletud euro kasutuselevõtuga seotud meetmed, et hõlbustada järelevalvet omavalitsuste tasandil. Et olla kindel kohalike omavalitsuste ettevalmistatuses, peaks kontrollnimekirjas loetletud meetmete rakendamise järelevalve olema korrapärane ja struktureeritud. Ülemineku kohalike koordineerijate korrapärased kokkusaamised võimaldaksid neil vahetada euro kasutuselevõtuks tehtavate ettevalmistuste käigus saadud kogemusi. Ajakirjanduse ja interneti kõrval on kohalik omavalitsus kõrvalistes piirkondades sageli ainus teabeallikas. Niisiis tuleb omavalitsusi põhjalikult ette valmistada ja koolitada.

Rahavahetusteenuseid pakuvad lisaks kommertspankadele (339 kontorit) ka 302 Läti Posti postkontorit alates 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2014 (aega võib pikendada kolme kuu võrra). Alates 2013. aasta algusest on tähelepanelikult jälgitud maapiirkondade kaetust pangakontoritega, kontoritest väljaspool asuvate (mobiilsete) sularahaautomaatidega ja postkontoritega. Vajaduse korral peaksid kommertspangad lisaks olemasolevatele kontoritest väljaspool asuvatele sularahaautomaatidele mõtlema mobiilsete rahavahetuspunktide kasutamise peale. Läti Posti töötajaid, eelkõige klientidega vahetult suhtlevaid töötajaid tuleb korralikult koolitada, et nad oleksid võimelised tegelema samaaegselt kahe vääringuga ning elanike teavitamisega. Samuti on vaja korraldada euro turvaelementide ja võltsimise vältimise alane erikoolitus.

Kohalikud tarbijaühendused, asutused ja valitsusvälised organisatsioonid peaksid ettevalmistustes aktiivselt osalema, et suurendada vastutustunnet kohapeal.

Ettevõtetel, nende hulka kuuluvad ka selvehallide ketid, on eurole üleminekul täita oluline roll, toimides de facto valuutavahetuskontoritena. Enamik neist on aga lükanud kuni ELi Nõukogu Läti suhtes kehtestatud erandi tühistamiseni edasi konkreetsed ettevalmistused, mis nõuavad investeeringuid infrastruktuuri ja personali. Tagada tuleb kõigi ettevõtjate, mitte üksnes teavet aktiivselt otsivate ettevõtjate piisav ettevalmistus enne €-päeva. On vajalik võtta kasutusele mõningad järelevalvevahendid (nt arvamusküsitlused), mille abil hinnata VKEde ettevalmistatust.

Kohalike omavalitsuste ettevalmistusi üleminekuks tuleb suunata ja pidevalt jälgida, et tagada kõik vajalikud kohandused. Läti Posti personali tuleks asjakohaselt koolitada uue rolli täitmiseks ülemineku ajal. Kohalike tarbijaühenduste, ametite ja erinevate valitsusväliste organisatsioonide osalemine suurendaks ülemineku omaksvõttu kohapeal. Ettevõtjate ettevalmistamine peaks käivituma täie hooga ning seda peaksid toetama ja jälgima asjaomased asutused. Eriti tuleks tähelepanu pöörata väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele.

2.5. Euroalane teavitus

Eurole ülemineku teavitusstrateegia üldine eesmärk on tagada, et vähemalt 90 % Läti kodanikest[3] oleksid Läti latilt eurole ülemineku mõjust ja praktilistest aspektidest hästi informeeritud. Samuti on selle eesmärk suurendada üldsuse toetust euro kasutuselevõtule, et tagada, et enamik Läti elanikkonnast toetab ühisrahale üleminekut selle toimumise päeval. Tulemusi hinnatakse 2013. aasta detsembris. Väga oluline on pöörata erilist tähelepanu neile kodanikele, kelleni teabe jõudmine meediakanalite kaudu on raskendatud. Nende hulgas on kõrvalistes piirkondades elavad ning Läti elanikkonna keelelist mitmekesisust silmas pidades haavatavas olukorras olevad elanikerühmad. Euroopa Komisjon tõdeb, et 2013. aasta esimesel poolel on teavitamisega seotud küsimustes tehtud märkimisväärseid edusamme. Komisjon väljendab heameelt selle üle, et Läti pöörab erilist tähelepanu haavatavate elanikerühmade teavitamise vajadustele.

Kuna suur osa teavituskampaaniast ei ole veel sihtrühmadeni jõudnud, ei saa seetõttu nende mõju veel hinnata. Avaliku arvamuse, sealhulgas hiljutise Eurobaromeetri (Eurobaromeetri kiiruuring EB nr 377) tulemused osutavad sellele, et toetus eurole on endiselt suhteliselt madal ning et hirm hinnatõusu ja ostujõu langemise pärast on selgelt olemas. Avaliku arvamuse uuringud aitavad hinnata teavituskampaania tulemuslikkust ning osutada vajadusele kohandada teabevahetuskanaleid või teabevahetuse alast tegevust.

Läti ametiasutused peaksid suurendama jõupingutusi, et vajalik teave jõuaks kõigi Läti elanikeni ning et üldsuse toetus eurole üleminekule oleks võimalikult suur.

Kogu teavitustegevuse puhul on oluline, et rahandusministeerium tagaks täielikult läbipaistvad, mittediskrimineerivad avalikud hankemenetlused, mis viiakse lõpule õigeaegselt Läti Vabariigi riigihangete seaduse kohaselt.

Komisjon kavatseb partnerluslepingu raames toetada teavitusalase tegevuskava rakendamist nii mitterahalise panusega kui ka toetuslepingu raames, kattes kuni 50 % ühiselt kokkulepitud meetmete/kategooriate abikõlblikest kuludest (kommunikatsiooniekspertide töötasud, massimeediakampaania, avaliku arvamuse küsitlused, seminarid ja koolitused ning teabematerjalid leibkondadele).

Euroopa Keskpank osaleb eurole üleminekut käsitlevas riiklikus teavituskampaanias, korraldades näituse ja muid suhtekorraldusüritusi, jagades trükiseid ja toetades massimeediakampaaniat.

Eurole üleminekut käsitlev veebisait (www.eiro.lv), mis avati juba 2008. aasta detsembris, on peamine kodanikele suunatud teabeallikas. Ajakohastatud teave eurole ülemineku ettevalmistuste kohta on olemas rahandusministeeriumi veebisaidil: (http:// http://www.fm.gov.lv/en/) ja Läti Panga veebisaidil (http://www.bank.lv/eng/main/euro/).

3. AVALIK ARVAMUS ELIGA HILJUTI ÜHINENUD LIIKMESRIIKIDES

Selleks et hinnata kodanike suhtumist eurosse ja nende teadmisi ühisrahale ülemineku kohta, on Euroopa Komisjon alates 2004. aastast tellinud Eurobaromeetri[4] uuringuid riikides, kes ühinesid ELiga 2004. ja 2007. aastal ning kellel eurole üleminek veel ees seisab. 2013. aasta kevadel seitsmes uues liikmesriigis läbi viidud uuring (Eurobaromeetri kiiruuring nr 377) on kuueteistkümnes omalaadne. Küsitlused toimusid 2013. aasta aprillis.

Käesoleva aruande jaoks võrreldi mainitud viimase Eurobaromeetri uuringu tulemusi eelmise uuringu tulemustega (Eurobaromeetri kiiruuring nr 349, küsitlused aprill 2012).

3.1. Toetus euro kasutuselevõtule / tajutav mõju

Viimane uuring kinnitab varasemate uuringute tulemusi. Toetus eurole üleminekule on langenud järkjärguliselt hiljuti ühinenud liikmesriikides, kes ei ole eurot veel kasutusele võtnud (7 uut liikmesriiki). Enamik vastajatest neis seitsmes uues liikmesriigis ei toeta euro kasutuselevõttu omas riigis: 51 % (+2 protsendipunkti) on vastu ja 45 % (-2 protsendipunkti) on selle poolt. Lätit puudutavad tulemused on selle üldise suundumusega kooskõlas: 55 % (+2 protsendipunkti) on vastu ja 42 % (-4 protsendipunkti) on euro kasutuselevõtu poolt.

Uurides euro käibelevõtuga kaasnevat tajutavat mõju, peab 45 % vastajaist (-4 protsendipunkti) euro kasutuselevõttu praeguste euroala liikmesriikidele kasulikuks, aga 54 % (+3 protsendipunkti) näeb sellel oma riigile negatiivsemaid tagajärgi. Siiski arvab 40 % (-3 protsendipunkti) vastajatest, et eurol on positiivne mõju.

Isiklikul tasandil loodab 50 % (-1 protsendipunkti) seitsme uue liikmeriigi vastajatest euro kasutuselevõtuga kaasnevat positiivset mõju. Lätis on suundumus negatiivsem: 42 % (-3 protsendipunkti) arvab, et sellel on positiivne mõju, samal ajal kui 48 % (+4 protsendipunkti) näeb sellel negatiivset mõju.

Uuringus oli kaks küsimust võimaliku mõju kohta hindadele. Üldises plaanis arvab 67 % (-5 protsendipunkti) vastajaist, et hinnad tõusevad. Märkimisväärselt suureneb aga siiski nende küsitletute osakaal (22 %, +13 protsendipunkti), kes arvab, et euro hoiab hinnad stabiilsena. Lätis on 75 % (+2 protsendipunkti) vastajaist arvamusel, et hinnad tõusevad märkimisväärselt, aga nende vastajate osakaal, kes loodab, et euro hoiab hinnad stabiilsena, on samuti kasvanud 17 %-ni (+8 protsendipunkti).

Kuritarvitusliku hinnakujunduse küsimuses on 74 % (muutuseta) seitsme uue liikmesriigi kodanikest selle pärast mures ja 24 % (muutuseta) selle pärast ei muretse.

Lätlased on kõige rohkem mures (81%, -2 protsendipunkti).

Küsimusele, kas euro kasutuselevõtt tähendab kontrolli kaotamist majanduspoliitika üle, vastas 45 % (+2 protsendipunkti) jaatavalt ja 49 % (-2 protsendipunkti) eitavalt. Seda suundumust silmas pidades võib öelda, et enamiku ehk 63 % (+6 protsendipunkti) lätlase hinnangul kaotatakse euro kasutuselevõtuga kontroll majanduspoliitika üle.

3.2. Teave euro kohta

Läti elanikkond on hästi informeeritud euro võimaliku kasutuselevõtu küsimuses (80 % ootab selle toimumist hiljemalt 2014. aastal). Seitsmes uues liikmesriigis on end informeerituks pidavate kodanike osakaal veidi suurenenud (41 %, +2 protsendipunkti). Lätis on selles küsimuses parim tulemus, st 50 % kodanikest (+11 protsendipunkti) peab end hästi informeerituks. Siiski leiab 48 % (-12 protsendipunkti), et nad ei ole hästi informeeritud.

Küsitluses paluti seitsme uue liikmesriigi kodanikel nimetada oma riigi kõige usaldusväärsemad institutsioonid. Läti tulemused on kooskõlas üldise suundumusega, mille kohaselt usaldatakse kõige rohkem riigi keskpanka (66 %, +1 protsendipunkt), seejärel maksuametit (62 %, +9 protsendipunkti). Ehkki usaldus ELi institutsioonide vastu on endiselt kõrge, on see langenud 60 %-le (-7 protsendipunkti).

Kui uuriti eurole üleminekut käsitleva teavituskampaania tähtsamate elementide kohta, pidasid Läti kodanikud kõige olulisemaks hindade kahes vääringus esitamist kauplustes (90 %, +3 protsendipunkti), sellele järgnes hindade kahes vääringus esitamine arvetel (86 %, +5 protsendipunkti) ja palgalehtedel (77 %, +2 protsendipunkti).

69 % (-1 protsendipunkti) Läti vastajatest pidas 1 euro väärtust (vahetuskurss) oluliseks teemaks.

Need tulemused viitavad selgelt vajadusele keskenduda teavituskampaanias euro kasutuselevõtu praktilistele aspektidele, tagada hindade kahes vääringus esitamine ja jälgida hinnakujundust üleminekuperioodil, kuna kodanike jaoks on need peamised mureküsimused. Euro ja eurole üleminekut käsitlevas asjakohases teabes tuleks käsitleda kodanike hirmusid ja skeptilist suhtumist eurosse.

Läti ametiasutused peaksid võtma asjakohaselt arvesse avaliku arvamuse korrapäraseid küsitlusi ning kohandama vajaduse korral teavituskampaania teemasid ja põhisõnumeid. Selleks et selgitada välja VKEde teabevajadused ja hinnata nende enda hinnangut ettevalmistuste hetkeseisule, peaksid Läti ametiasutused viima VKEde hulgas läbi eriuuringu eurole üleminekut käsitlevate praktiliste ettevalmistuste kohta. Uuring tuleks läbi viia õigeaegselt, et selle tulemusi saaks võtta arvesse üldises teavituskampaanias.

4. üldised järeldused ja edasised sammud

Lätis tehtavate praktiliste ettevalmistuste käiguga võib üldjoontes rahul olla. Komisjon on siiski tuvastanud mõningad valdkonnad, kus tuleb rohkem pingutada. Eeskätt soovitatakse Läti ametiasutustel suurendada veelgi nende inimeste arvu, kes tegeleksid hindade kahes vääringus esitamise ja euro ausa kasutuselevõtu kokkuleppest kinnipidamise jälgimisega. Viivitamata tuleks võtta parandusmeetmeid nende ettevõtete suhtes, kes ei täida hindade esitamise ja muutmise (nt hindade ümardamise eeskirjad) nõudeid, või kes ei rakendada euro ausa kasutuselevõtu kokkulepet nõuetekohaselt. Lõplik otsus tuleks nende suhtes teha maksimaalselt 48 tunni jooksul. 1. jaanuaril 2014 peaks olema võimalik eurosid välja võtta kõikidest sularahaautomaatidest.

Euroopa Komisjon hindab uuesti Läti praktilisi ettevalmistusi eurole üleminekuks, eelkõige Läti reageerimist käesolevas aurandes esitatud soovitustele, ning käimasoleva teavituskampaania mõju. Komisjoni järeldused avaldatakse enne käesoleva aasta lõppu kolmeteistkümnendas aruandes euroala tulevaseks laienemiseks tehtavate praktiliste ettevalmistuste kohta.

[1] Euro pangatähed ja mündid võetakse kasutusele samal päeval, kui eurost saab Läti ametlik vääring. Järsku üleminekut on kasutanud kõik pärast 2002. aastat euroalaga ühinenud riigid.

[2] 2011. aastal elas Lätis ühel ruutkilomeetril 33,1 inimest, ELis aga keskmiselt 116,92 (allikas: Eurostat).

[3] Nagu viidatakse Euroopa Komisjoni ja Läti rahandusministeeriumi vahel 30. aprillil 2013 tehtud toetuslepingus nr ECFIN – 105-2013 ( „Eurole üleminekuga seotud teavitustegevus”).

[4] Selleteemaline Eurobaromeetri uuring käsitleb uusi, euroalaga veel ühinemata liikmesriike. Viimane uuring hõlmas Poolat, Tšehhi Vabariiki, Ungarit, Bulgaariat, Rumeeniat, Lätit ja Leedut. Küprost, Maltat, Sloveeniat, Slovakkiat ja Eestit enam ei kaasatud, sest neis riikides on euro juba käibel. Kokku küsitleti enam kui 7 014 juhuslikult valitud kodanikku.