Kokkuvõte

I. Leonardo da Vinci programm kavandati Euroopa Liidu kutsehariduspoliitika elluviimiseks. Liikuvusprojektid, mis on programmi kõige suurem osa, võimaldavad kutsehariduse ja koolitusega tegelevatel organisatsioonidel saata osalejaid teise Euroopa riiki, andes neile seeläbi võimaluse oma pädevuse, teadmiste ja oskuste täiustamiseks.

II. Euroopa Komisjonil on üldine vastutus programmi eest ning ta teeb järelevalvet selle rakendamise üle koostöös riiklike ametiasutustega – tavaliselt haridusministeeriumid – igas osalevas riigis. Vastutus liikuvusprojektide tegevuse haldamise eest on täielikult usaldatud liikmesriikide poolt määratud riiklikele büroodele.

III. Kontrollikoda uuris, kas elukestva õppe programmi (2007–2013) Leonardo da Vinci liikuvusprogrammi kavandamise ja juhtimise tulemusel on tõenäoline, et saadakse mõjusad tulemused.

IV. Kontrollikoja leiud on seotud auditiga, mis tehti komisjonis ja kuues auditiga hõlmatud riigis. Kuna Leonardo on üks neljast komisjoni elukestva õppe programmi haridus- ja koolitusprogrammist, võivad osa auditileidudest puudutada ka teisi elukestva õppe programmi programme. Kontrollikoda leidis, et:

- praeguse Leonardo da Vinci programmi (2007–2013) kavandamisel võttis komisjon arvesse ainult osa eelmise programmi jooksul saadud kogemustest;

- komisjon kehtestas Leonardole piisava projekti elutsükli juhtimissüsteemi, kuid seda toetavas IT-süsteemis esines olulisi puudusi;

- programmi rakenduslikud elemendid, sh programmiga seotud avalikustamine ja reklaam ning iga-aastane programmitöö tsükkel, oli üldiselt hästi hallatud, kuid komisjon ei käsitlenud taotlejate probleeme partnerite leidmisel ega taganud riiklike büroode kvaliteeti taotluste hindamisel;

- aruandlussüsteem on kasutusel, kuid see ei võimalda veel komisjonil mõõta programmi tulemusi ja mõju. Leonardo programmi tulemusi ja mõju käsitlevas aruandlussüsteemis esineb puudusi. Komisjon oli alustanud Leonardo tulemuste mõju hindamise põhjaliku süsteemi loomist, kui ei olnud seda programmi kolmandaks aastaks lõpule viinud;

- riikliku büroo tasandil tehtavad kontrollid olid kooskõlas komisjoni suunisega;

- riikliku ametiasutuse poolt riiklikes büroodes tehtavates teise tasandi kontrollides esineb puudusi;

- üldiselt järeldatakse, et Leonardo da Vinci liikuvusprogrammi kavandamise ja juhtimise tulemusel on tõenäoline, et saadakse mõjusad tulemused. Komisjon oli alustanud Leonardo tulemuste mõju hindamise põhjaliku süsteemi loomist, kui ei olnud seda veel lõpule viinud. Selle tulemusel ei ole komisjonil olnud võimalik hinnata Leonardo programmi kolme esimese aasta ehk umbes poole programmi mõju.

V. Nende tähelepanekute põhjal soovitab kontrollikoda komisjonil täiustada toetavat IT-süsteemi, anda kvalitatiivset tagasisidet seoses tegevuse iga-aastase programmitööga, pakkuda suuremat tuge põhipartnerite leidmisel, arendada edasi ja kontrollida projektitaotluste hindamismenetlusi, töötada viivitamatult välja SMART-eesmärgid ja tulemusnäitajad, täiustada tulemuste hindamist, keskendudes rohkem programmi mõjule ning tagada, et kõigil tulevastel programmidel oleks mõju hindamissüsteem juba algusest peale olemas.

Sissejuhatus

1. 2000. aasta Euroopa Ülemkogu Lissaboni istungil kehtestati Euroopa Liidule strateegiline eesmärk saada 2010. aastaks maailma kõige dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduseks. Ülemkogu istungil tunnistati, et majandus- ja sotsiaalpoliitika lahutamatu osana on haridusel tähtis roll. Euroopa kutseõppealase koostöö alus kehtestati istungile järgnenud Kopenhaageni protsessil [1], eesmärgiga suurendada vabatahtlikku koostööd, et edendada vastastikust usaldust, läbipaistvust ning pädevuste ja kvalifikatsioonide tunnustamist ning luues seeläbi aluse suuremale liikuvusele ja hõlbustades juurdepääsu elukestvale õppele.

2. Euroopa Komisjon on koondanud oma erinevad haridus- ja koolitusalgatused elukestva õppe programmiks [2], mille eesmärk on edendada vahetussidemeid, koostööd ja liikuvust liidu haridus- ja koolitussüsteemide vahel. Uus elukestva õppe programm asendab eelmisi hariduse, kutseõppe ja e-õppe programme, mis lõppesid 2006. aastal.

3. 1. jaanuaril 2007 algava seitsmeaastase perioodi rakendamiseks ettenähtud eraldise soovituslik jaotus [3]oli 6970 miljonit eurot. Selle eraldise raames allprogrammidele antavad miinimumsummad on järgmised:

- Comenius 13%;

- Erasmus 40%;

- Leonardo da Vinci 25%;

- Grundtvig 4%.

4. Leonardo da Vinci nimetus anti allprogrammile, mis kavandati Euroopa Liidu kutseõppe- koolituspoliitika rakendamiseks ning liikmesriikide poolt võetud meetmete toetamiseks ja täiendamiseks. Leonardo da Vinci programmi 2007–2013 praegune etapp on jätkuks eelmistele programmidele – Leonardo I (1995–1999) ja Leonardo II (2000–2006). Elukestva õppe ja Leonardo da Vinci [4]programmi üldised, konkreetsed ja tegevuseesmärgid on esitatud punktis 44 ja lisas.

5. Leonardo da Vinci programmiga on võimalik toetada mitmeid tegevusi, sh:

- liikuvus – osalejad suunduvad teatavaks perioodiks teise Euroopa riiki;

- partnerlused, mis keskenduvad vastastikust huvi äratavatele teemadele;

- mitmepoolsed projektid, eelkõige need, mille eesmärgiks on koolitussüsteemide parandamine.

6. Liikuvusprojektid on jätkuvalt üheks peamiseks Leonardo programmi tegevuseks, nagu oli see ka Leonardole eelnenud projektide puhul. Nagu esitatud joonisel 1, on Leonardo raames liikuvusprojektide eraldatud toetuste määr 2007. aastal 64% ja 2008. aastal 59%.

Joonis 1

Leonardo da Vinci raames perioodil 2007-2008 antud projektitoetused tegevusvaldkondade kaupa (miljonit eurot)

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Komisjon.

7. Leonardo programmist toetatavate liikuvusprojektide eesmärk on anda inimestele (sh esmases kutseõppes osalevad praktikandid ja tööturule sisenenud inimesed) ning kutseõppe- ja koolitusspetsialistidele võimalus oma pädevuse, teadmiste ja oskuste täiustamiseks, läbides koolituse mõnes teises Euroopa riigis. Toetustega kaetakse osa projektijuhtimise kuludest ning reisi- ja elamiskuludest. 2008. aasta liikuvusprojektides osalejate jagunemine haridus- ja koolitusvaldkondade kaupa on esitatud joonisel 2.

Joonis 2

2008. aasta liikuvusprojektides osalejad haridus- ja koolitusvaldkondade kaupa

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Komisjon..

Komisjoni roll

8. Euroopa Komisjonil on üldine vastutus elukestva õppe programmi tõhusa ja tulemusliku rakendamise tagamisel [5]. Liikmesriikide esindajatest koosnev elukestva õppe komitee abistab komisjoni programmi rakendamisel. Komisjon:

- jälgib ja hindab koostöös liikmesriikidega korrapäraselt elukestva õppe programmi eesmärkide täitmist [6] ning;

- kehtestab piisavad järelevalvemehhanismid, jälgides ja koordineerides terve süsteemi tegevust ning vaadates läbi siseriiklikud kontrollisüsteemid [7].

Riikliku ametiasutuse roll

9. Programmis osaleb 31 riiki: 27 ELi liikmesriiki, Island, Liechtenstein, Norra ja Türgi. Iga osaleva riigi riiklik ametiasutus (tavaliselt haridusministeerium) teeb järelevalvet koostöös komisjoniga riikliku büroo tegevuse üle. Riiklik ametiasutus peab looma ka teise tasandi kontrollisüsteemi, mille eesmärk on anda piisav kindlus, et süsteemid ja riiklike büroode tehtavad esimese tasandi kontrollid toimivad mõjusalt.

Riikliku büroo roll

10. Vastutus liikuvusprojektide tegevuse haldamise eest on täielikult usaldatud osalevate riikide poolt määratud riiklikele büroodele. Riiklikud bürood vastutavad liikuvusprojektide elutsükli juhtimise eest. Samuti annavad nad vastavalt vajadusele oma panuse komisjoni tehtavasse programmi järelevalvesse ja hindamisse. Riiklike büroode funktsioonid on sätestatud programmi õiguslikus aluses, sh komisjoni otsus Euroopa Komisjoni, liikmesriikide ja elukestva õppe programmi ellu viivate riiklike büroode vastavate kohustuste kohta (K(2007) 1807); üksikasjalikud tegevusjuhised on toodud dokumendis "Juhend riiklikele büroodele", mis moodustab ühe osa komisjoni ja riiklike büroode vahel allkirjastatavast iga-aastasest lepingust.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

11. Audit keskendus Leonardo programmist rahastatavatele liikuvusega seotud tegevustele. Üldeesmärk oli hinnata, kas elukestva õppe programmi (2007–2013) Leonardo da Vinci programmi liikuvusprogrammi kavandamise ja juhtimise tulemusel on tõenäoline, et saadakse mõjusad tulemused.

12. Auditi eesmärk oli hinnata, kas:

a) programmi kavandamisel võeti arvesse asjakohaseid hindamisi ja uuringuid ning selle käigus kasutati asjakohast projekti elutsükli juhtimissüsteemi;

b) programmi rakenduslikud elemendid, sh iga-aastaste tööprogrammide koostamine, avalikustamine, reklaam ja teavitustegevus ning rahastatavate projektide valimine, olid hästi hallatud;

c) kasutusel oli aruandlussüsteem, mis võimaldas komisjonil hinnata programmi tulemusi ja mõju;

d) kontrollisüsteem oli piisav.

13. Audit hõlmas 2004. aastal käivitatud elukestva õppe programmi koostamist ja programmi tegelikku rakendamist perioodil 2007-2008. 2009. aastal toimunud arengud on samuti arvesse võetud. Lisaks komisjonis tehtud auditile külastati ka kuut liikmesriiki [8]. 2007. aastal eraldati neile riikidele 45% ja 2008. aastal 44% Leonardo programmi kõikidest liikuvusega seotud rahalistest vahenditest (vt joonis 3).

14. Kuna Leonardo programm on erinevaid haridus- ja koolitusalaseid algatusi hõlmava integreeritud elukestva õppe programmi üks osa, kehtivad paljud auditileiud, järeldused ja soovitused kogu programmile tervikuna.

15. Audititöö käigus koguti ja analüüsiti andmeid, kontrolliti planeerimise, hindamise ja rakendamisega seotud dokumente, uuriti liikuvusprojektide toimikuid ja tehti intervjuusid komisjoni, riiklike ametiasutuste, riiklike büroode ja abisaavate organisatsioonidega valitud liikmesriikides.

Joonis 3

Perioodil 2007-2008 antud Leonardo liikuvustoetuste maht riikide kaupa (miljonit eurot)

+++++ TIFF +++++

Allikas: Euroopa Komisjon.

Tähelepanekud

Kavandamine

16. Auditis uuriti, kas komisjon võttis Leonardo programmi loomisel arvesse eelmiste programmide kohta käivat ulatuslikku teavet, st kõiki hindamisi, uuringuid ja riiklikke aruandeid, sh seda, kas riiklikud ametiasutused riiklikke aruandeid kasutasid. Auditis käsitleti, kas komisjon oli Leonardo programmi rakendamiseks loonud nii komisjoni kui ka osaleva riigi tasandil asjakohase projekti elutsükli juhtimissüsteemi, sh toetava IT-süsteemi. Komisjoni tasandil hinnati, kas erinevate üksuste vahelised ülesanded olid selgelt jaotatud. Osaleva riigi tasandil uuriti halduslikku rakendamist, mida viisid ellu riiklikud ametiasutused ja programmi juhtimise eest vastutavad riiklikud bürood, kelle ülesanded ja vastutusvaldkonnad on kehtestatud komisjoni väljastatud suunistes.

Komisjon võttis arvesse eelmise programmiga seotud kohustuslikud hindamised, kuid ei võtnud süstemaatiliselt arvesse teisi olulisi uuringuid ega aruandeid

17. Kõikide Euroopa ühenduste üldeelarvest rahastatavate programmide puhul tehakse kohustuslik kolmeetapiline hindamine [9]:

- eelhindamine: aruanne lisatakse uut või uuendatud ELi programmi või meedet puudutavale õigusakti ettepanekule;

- vahehindamine: tehakse programmiperioodi keskel ning see annab programmiperioodi käigus otsest tagasisidet ja võib seega kaasa aidata käimasolevate sekkumiste kvaliteedi parandamisele. Arvestades uute programmide väljatöötamisele kuluva aja pikkust, on vahehindamised ka väga olulised teabeallikad järgmiste programmide kavandamisel;

- lõpphindamine: programmi lõpus.

18. Leonardo programmi kavandamisel võttis komisjon arvesse eelmise programmi vahe- ja lõpphindamisi. Vahehindamise tulemusi kasutati eelhindamise koostamisel. Nii vahe- kui lõpphindamise puhul koostas komisjon asutusesisesed tegevuskavad, milles määratletakse, kuidas iga kava soovitusi kavandamise algetapis ja sellele järgnevates kavandamise muudatustes arvesse võtta. Asutusesiseste IT- ja SMART-eesmärkide ning tulemusnäitajate kehtestamise tegevuskavadega ei ole veel soovitud tulemusi saavutatud (vt punktid 27–29 ja 48–52).

19. Iga osalev riik koostab ise oma riiklikud vahe- ja lõplikud hindamisaruanded, mis käsitlevad programmi rakendamist ja mõjusust ning selle mõju liikmesriigi kutseõppe koolitussüsteemidele ja -korraldusele, ning esitavad need komisjonile. Need aruanded esitatakse programmi järelevalve ja hindamise raames hilisema analüüsimise ja järelmeetmete võtmise eesmärgil komisjonile.

20. Riiklike lõpparuannete analüüsi eest vastutas komisjoni poolt tellitud töövõtja, kelle ülesanne oli lõpphindamise koostamine [10]. Töövõtja ei olnud aga võimeline kõiki riiklikke hindamisi analüüsima, kuna 31 osalevast riigist olid komisjonile nõutud tähtajaks oma aruanded saatnud vaid 19 osalevat riiki. Komisjon ei teinud omalt poolt eraldi analüüsi pärast tähtaega esitatud riiklike aruannete kohta ega võtnud nende suhtes ka muid järelmeetmeid.

21. Riiklike aruannete kasutus teatavates riiklikes ametiasutustes oli samuti piiratud. Külastatud liikmesriikidest kolmes vaadati soovitused läbi ja võeti nende suhtes järelmeetmed, kuid vaid üks riik kaasas need soovitused uue Leonardo programmi juhtimiskorraldusse. Ülejäänud kolmes külastatud liikmesriigis ei leitud tõendeid sellest, et riiklikud ametiasutused oleksid aruandeid uurinud.

22. Komisjon tegi kaks suuremahulist uuringut Leonardo programmi liikuvusega seotud tegevuste erinevate aspektide kohta [11]. Komisjon märgib, et need uuringud toetavad otsustajaid nende töös, kuid jääb selgusetuks, kuidas komisjon nendes uuringutes sisalduvat kasulikku teavet programmi mõjususe täiustamisel ja edasi arendamisel ise kasutas.

Komisjon kehtestas asjakohase projekti elutsükli juhtimissüsteemi. Toetav IT-süsteem sisaldas siiski olulisi puudusi

23. Audit hõlmas komisjoni kehtestatud projekti elutsükli juhtimissüsteemi ning selle käigus hinnati süsteemi asjakohasust. Kontrollikoja arvates on süsteem asjakohane, kui projekti elutsükli juhtimine on asjassepuutuvate osapoolte vahel selgelt jagatud, ülesanded selgelt kirjeldatud ning järelevalvemeetmed kehtestatud.

1. selgitus

Näited soovitatavate meetmete kohta, mis esitati hindamises "Impact Analysis of Leonardo da Vinci Mobility Measures on Young Trainees and Employees, and the Influence of Socio-economic Factors" (2007)

Vastuvõtvates riikides esineb meetmete koostamisel ja rakendamisel ikka veel teatavaid puudusi. Vajatakse projektide paremat koostamist, sh osalejate kaasamist, vastuvõtvate organisatsioonide hoolikamat valikut ning liikuvusega seotud meetmete raames lähetava ja eriti vastuvõtva organisatsiooni poolset paremat juhendmist/toetamist.

Programmi mõju tuleks analüüsida suuremas ulatuses ja pidevalt. Protsesside pideva hindamise käigus tuleks vaadelda ettevalmistust, rakendamist ja järelkontrolli ning eelkõige oskuste arendamist (mõju), arvestades samas ka osalejate vajadustega.

24. Pärast uue elukestva õppe programmi käivitamist 2007. aastal toimus komisjoni hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ümberkorraldamine, võtmaks arvesse vastintegreeritud programmi vajadusi.

25. Eelmistel aastatel tegelesid erinevad riiklikud bürood erinevate haridusprogrammidega. Pärast uue elukestva õppe programmi käivitamist 2007. aastal julgustas komisjon osalevaid riike määrama elukestva õppe programmi kõikide allprogrammide haldamiseks ühe riikliku büroo, mida nüüdseks ka enamik riikidest on teinud. Leonardo programmi liikuvusprojekte haldavad otse riiklikud bürood, kes vastutavad kõikide juhtimise aspektide eest:

- programmi edendamine;

- toetuse andmise protsessi korraldamine, sh taotluste hindamine;

- toetuslepingute väljastamine ja toetuste ülekandmine edukatele taotlejatele;

- programmi abisaajate jälgimine ja toetamine;

- tulemuste levitamise korraldamine;

- tagasiside andmine programmi toimimise ja mõju kohta vastavas riigis.

26. Riiklikke büroosid kontrollivad riiklikud ametiasutused, kes vastutavad riiklikele büroodele antavate ELi rahaliste vahendite nõuetekohase juhtimise eest ning riiklike büroode tegevuse kontrollimise ja järelevalve eest koostöös komisjoniga.

27. Üldiselt on projekti elutsükli juhtimise struktuur seega asjakohane. Projektijuhtimise ja aruandluse IT-süsteemis leiti aga olulisi puudusi. Riiklikud bürood on kohustatud kasutama komisjoni poolt loodud IT-süsteeme [12]. Kõige uuem komisjoni poolt välja töötatud IT-süsteem on LLPLink – elukestva õppe programmi rakendus, mis on kavandatud projekti elutsükli elektrooniliseks haldamiseks alates taotluse esitamisest kuni lõppmakse tegemiseni. Paralleelselt LLPLinkiga töötas komisjon välja ka veebipõhiseid e-ankeete, et taotlusi oleks võimalik esitada elektrooniliselt ning riiklikud bürood saaksid projekte elektrooniliselt hinnata, valida ja teha nendega seotud aruandlust. Riiklikud bürood pidid LLPLinki kasutama kõikide uute projektide puhul alates 2008. aastast.

28. Uuel toetaval IT-süsteemil oli teatavaid olulisi puudusi. Auditi ajal suutis LLPLink täita vaid kõige kiireloomulisemaid elukestva õppe programmi vajadusi, kuid projekt oli hilinenud ja ebatäielik. Riiklikud bürood, kes soovisid taotluste hindamisprotsessi ja aruandlust hallata elektrooniliste vahenditega, olid sunnitud kasutama vana süsteemi või oma kohalikke süsteeme paralleelselt LLPLinkiga 2009. aasta lõpuni. Juhtudel, kui LLPLinki ja riiklike büroode kasutatavate süsteemide vahel puudus liides, tuli andmed sisestada kaks korda, mis oli aeganõudev tegevus ning tekitas töötajatele lisakoormust.

29. Viivitused LLPLinki rakendamises mõjutavad Leonardo programmi juhtimist ja elukestva õppe programmi ülejäänud osa, kuna süsteem ei võimalda osalevatest riikidest juba alates programmi käivitumisest saada selle rakendamise kohta täielikke ja järjepidevaid andmeid, mida vajatakse eesmärkide saavutamise hindamiseks.

Juhtimine

30. Auditis käsitleti programmi igapäevaste toimingute aspekte. Auditis hinnati, kas iga-aastase tööprogrammi osas kokkuleppe sõlmimise menetlused võiksid komisjonile anda esialgse kindluse, et programm rakendatakse kooskõlas asjassepuutuvate raamdokumentide sätetega. Samuti hinnati auditis, kas komisjon ja riiklikud bürood on programmi tutvustanud, kas bürood on programmi reklaaminud vastavalt komisjonilt saadud juhistele ning kas büroodel seoses programmi juhtimisega tekkinud peamisi probleeme käsitletakse. Auditis uuriti veel, kas büroode tehtud projektitaotluste hindamine oli läbipaistev, hästi korraldatud ja kas selle käigus järgiti komisjoni juhiseid, ning kas leitud puuduste puhul võeti järelmeetmeid.

Riiklike büroode iga-aastaste tööprogrammide heakskiitmise korraldamine on asjakohane, kuigi pärast seda ei anna komisjon neile süstemaatiliselt kvalitatiivset tagasisidet

31. Komisjoni antavate standardsete juhiste ja mudelite põhjal koostab iga riiklik büroo aasta tööprogrammi, mille komisjon seejärel heaks kiidab. Komisjoni peamine eesmärk tööprogrammide heakskiitmisel on saada esialgne kindlus selle kohta, et riiklik büroo rakendab programmi kooskõlas asjassepuutuvate raamdokumentide sätetega. Riiklikud ametiasutused kiidavad samuti aasta tööprogrammi heaks ning kohustuvad eraldama riiklikele büroodele vajaliku riikliku rahastamise. Süsteem toimib suuremate probleemideta ning aasta tööprogrammid kiidetakse heaks õigeaegselt, mis võimaldab programmi järjepidevalt kokkulepitud tähtaegasid järgides rakendada. Kuigi igal riiklikul bürool on võimalik esitada konsolideeritud aasta tööprogrammid, ei ole komisjon kasutanud võimalust anda riiklikele büroodele ja ametiasutustele tööprogrammi kvaliteedi kohta süstemaatiliselt tagasisidet; see annaks lühikese arvamuse planeeritavast riiklikust rakendamisest, mis oleks kasulik nii komisjonile kui ka osalevatele riikidele, kuna sellega oleks võimalik probleemid varakult kindlaks määrata ja lahendada.

Komisjon ja osalevad riigid reklaamivad ja tutvustavad programmi rahuldavalt

32. Komisjon ja riiklikud bürood on oma tutvustamisega seotud ülesanded täitnud, tagades nähtavuse ning toetades hea tava levitamist ja kasutamist mitme meetme kaudu. Riiklikud bürood on osalevates riikides avalikustanud projektikonkursid kooskõlas komisjoni juhistega ning on esitanud Leonardo programmi kohta asjakohast toetavat teavet.

Komisjon ei ole käsitlenud taotlejate probleeme seoses vastuvõtvate partnerite leidmisega teistes riikides

33. Taotlejatel oli probleeme seoses vastuvõtvate partnerite leidmisega teistes riikides. Nimetatud probleemi põhjusteks olid keeleoskuste puudumine ja kultuurilised erinevused. Sarnaselt teiste elukestva õppe programmi liikuvusprogrammidega vastutavad riiklikud bürood Leonardo programmi raames ainult oma riigist pärit taotlejatele koha kindlustamise eest teistes riikides; nende ülesanne ei ole aidata teistest riikidest pärit taotlejatel sobivaid vastuvõtjaid leida.

34. Komisjon annab teavet, nõu ja toetust potentsiaalsetele taotlejatele, kes otsivad vastuvõtvaid partnereid. 2007. aastal aga komisjon sulges partneriotsingu hõlbustamiseks mõeldud Euroopa partneriotsingu andmebaasi, kuna tal ei olnud võimalik tagada, et selles andmebaasis sisalduvad potentsiaalsete partnerite andmed vastavad osalevate riikide kasutajate poolt eeldatavale kvaliteedile. Nimetatud andmebaasile ei ole veel leitud sobivat alternatiivi.

35. Riiklikud partneriotsingu andmebaasid on juba mõnes osalevas riigis loodud, kuid need ei asenda kogu Euroopat hõlmavat andmebaasi. Vastavate riiklike andmebaaside kasutamine partneriotsingu vahendina loob olukorra, kus need, kes partnereid otsivad, on sisse logimiseks ja otsingu tegemiseks kohustatud ennast mitmes andmebaasis registreerima.

Puudused taotluste hindamises

36. Osalevates riikides kasutatavad taotluste hindamise ja projektide valiku menetlused on läbipaistvad, hästi korraldatud ja kooskõlas komisjoni juhistega. Taotluste hindamistes esines siiski järgmisi puudusi, mis suurendavad ohtu, et valitud projektid ei vasta seatud eesmärkidele:

- taotlused võeti vastu, kuigi koolituse sisu, eesmärkide ja eeldatavate tulemuste kirjeldus oli hindamiste tulemuste põhjendamiseks ebapiisav;

- taotlused võeti vastu, kuigi neis sisalduv kuludega seotud teave ei olnud taotletavate summade põhjendamiseks piisav;

- puudusid hindajate selgitused, mis põhjendaksid igas hindamisankeedi osas (eriti kvalitatiivseid küsimusi käsitlevad osad) antud hindeid.

37. Komisjon ei kontrolli projektitaotluste kvaliteeti, kuna peab seda riiklike ametiasutuste ülesandeks. Komisjon ei olnud aga väljastanud konkreetseid suuniseid selle kohta, et riiklikud ametiasutused peaksid taotluste hindamisi kontrollima. Ilma selgete suunisteta on oht, et riiklike ametiasutuste tehtavad kontrollid on osades osalevates riikides vähempõhjalikud kui teistes.

Aruandlus

38. Komisjon peab koostöös liikmesriikidega tagama programmi tulemuste ja mõju mõõtmiseks vajalike olemasolevate andmete kogumise, analüüsi ja töötlemise [13]. Seda tehakse lisaks Leonardo programmi vahe- ja lõpphindamiste osaks olevatele põhjalikele mõju hindamistele. Auditis hinnati, kas kasutusel oli SMART-eesmärkidel põhinev aruandlussüsteem, mis võimaldas komisjonil mõõta programmi tulemusi ja mõju võrreldes neid seatud eesmärkidega [14].

Leonardo programmi tulemuste ja mõjuga seotud aruandlussüsteemis on puudusi

39. Riiklikud bürood koostavad komisjonile aasta tegevusaruande [15], mis sisaldab teavet programmi rakendamise kohta. Komisjon on kehtestanud aruande sisu ning see hõlmab teemasid nagu toetatavate projektide arv ja liik ning nende tulemused.

40. Kontrollikoda kontrollis külastatud kuue riigi 2007. aasta tegevusaruandeid ning leidis mitmeid puudusi, mida kirjeldatakse punktides 41–44. Nimetatud puudused vähendavad aruannete väärtust komisjoni ja teiste kasutajate teavitamisel Leonardo programmi tulemustest ja mõjust.

41. Kuna aasta tööprogrammi ülesehitus erineb aasta tegevusaruande omast, ei ole võimalik tulemusi ja seatud eesmärke otstarbekalt võrrelda. Komisjonil on kavas kohandada aasta tegevusaruande ülesehitust kooskõlas tööprogrammi ümberkorraldamisega alates 2011. aasta tööprogrammist.

42. Riiklike büroode esitatud tulemustega seotud teave piirdub faktiliste andmetega, mis ei võimalda Leonardo programmi puhul hinnata eesmärkidega seostatavat mõju, nagu nt õpetamise täiustamine, oskuste omandamine ja majanduslik mõju. Aasta tegevusaruanne sisaldab näiteks teavet projektide arvu kohta, kuid osalejatele ja asutustele osutatavate toetavate tegevuste tulemuste ja mõjuga seotud teave on piiratud.

43. Lisaks ei ole riiklike büroode lähenemisviis aasta tegevusaruannetele järjepidev, mille tulemusel sisaldavad komisjonile esitatud lõpparuanded tulemuste erinevaid analüüse, mis on erinevatel viisidel esitatud.

44. Komisjoni tehtav riiklike büroode esitatud aasta tegevusaruannete kontroll on suunatud pigem täielikkusele ja ühtsusele kui vajaliku teabe esitamise tagamisele (vt punkt 38). Komisjon teatas siiski, et on saatnud tagasisidet osalevatele riikidele pärast 2008. aasta iga-aastaste aruannete hindamist, luues seega 2009. aastast alates seose tööprogrammi eelkontrolli ja aastaaruande järelhindamise vahel.

2. selgitus

Näited puuduste kohta, mis leiti riiklike büroode poolt tehtud 2007. aasta tööprogrammi rakendamise tulemuste esitlusviisis

projekti tulemuste kvalitatiivset hindamist ei tehtud;

eesmärkide käsitlemist analüüsiti ebapiisavalt;

üldist potentsiaalset mõju kirjeldati ilma tegelikele mõju tõendavale materjalile viitamata;

näited mõju kohta olid võetud eelmise Leonardo II programmi kohta tehtud uuringust.

45. Riiklikud bürood teevad projektide puhul ka kontrollkülastusi, mille eesmärk on abisaajate toetamine, parimate tavade kogumine ja levitamine ning abisaajate ja riiklike büroode vahel heade suhete loomine või säilitamine.

46. Komisjon on kehtestanud nõude [16]selle kohta, milliseid abisaajaid tuleks külastada, sh nende suurus ja liik, geograafiline paiknemine üle kogu riigi ning antava ELi toetuse suurus. Erinevalt esmatasandi kontrollidest ei ole komisjon siiski täpsustanud kontrollkülastuste miinimumarvu, mida riiklik büroo tegema peaks.

47. 2008. aastal kehtestas komisjon "kvaliteedi ja mõju" kontrollkülastused. Külastuste eesmärk oli saada parem ülevaade programmitegevuste kvaliteedist osalevates liikmesriikides. Nimetatud külastuste käigus toimuvad kohtumised riiklike ametiasutuste, riiklike büroode ja abisaajatega. Kuigi see on samm paremuse poole, ei ole nende külastuste ulatus piisava täpsusega määratletud. 2008. aastal avaldatud komisjoni aruanded nimetatud külastuste tulemuste kohta sisaldasid fakte ja arenguid liikuvusega seotud tegevuste kohta, kuid ei sisaldanud Leonardo programmi liikuvusega seotud tegevuste raames elluviidavate projektide tegeliku mõju analüüsi haridussüsteemidele, osalevatele asutustele või isikutele. Osalevatele riikidele ei saadetud esimese kahe aasta jooksul kinnitamiseks või kommenteerimiseks süstemaatiliselt aruandeid ega muud tagasisidet.

Komisjon oli alustanud Leonardo tulemuste mõju hindamise põhjaliku süsteemi loomist, kui ei olnud seda programmi kolmandaks aastaks lõpule viinud

48. Programmi eesmärgid peavad olema "SMART" (ehk specific, measurable, achievable, relevant, timed– täpsed, mõõdetavad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud) [17]. Leonardo programmi eesmärkide puhul see aga nii ei ole; eesmärgid on pigem üldised ning seetõttu on raske mõõta, kuidas liikuvusprojektid nende saavutamisele kaasa aitavad (vt 3. selgitus).

3. selgitus

Leonardo da Vinci programmi erieesmärgid

toetada koolituses ja täiendõppes osalejaid teadmiste, oskuste ja kvalifikatsioonide omandamisel ja kasutamisel, et edendada isiklikku arengut, tööalast konkurentsivõimet ja Euroopa tööturul osalemist;

toetada kutsehariduse ja -koolitusega seotud süsteemide, asutuste ja tavade kvaliteedi ja innovatiivsuse parandamist;

suurendada kutsehariduse ja -koolituse ning liikuvuse ligitõmbavust ettevõtjatele ja üksikisikutele ja hõlbustada praktikantide liikumist.

Leonardo da Vinci tegevuseesmärgid

parandada kutsekoolituse algõppe ja jätkuõppega seotud inimeste liikuvuse kvaliteeti ja suurendada selle mahtu kogu Euroopas, et seeläbi suurendada ettevõtetesse praktikale suunatute hulka elukestva õppe programmi lõpuks vähemalt 80000 inimeseni aastas;

parandada koolitusvõimalusi pakkuvate asutuste ja organisatsioonide, ettevõtete, tööturu osapoolte ja teiste asjakohaste asutuste vahelise koostöö kvaliteeti ja suurendada selle mahtu kogu Euroopas;

hõlbustada kutsehariduses ja -koolituses (v.a kolmanda tasandi koolitus) innovatiivsete tavade arengut ning nende tavade ülevõtmist, sealhulgas ülevõtmist ühest osalevast riigist teistesse;

parandada kvalifikatsioonide ja pädevuste, sealhulgas mitteformaalse ja vabas vormis õppe käigus omandatud kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvust ning tunnustamist;

ergutada kaasaegsete võõrkeelte õppimist;

toetada info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhineva(te) innovatiivse(te) sisu, teenuste, pedagoogika ja tavade arengut.

49. Riiklike büroode aasta tegevusaruannetes käsitletakse programmi tulemusi. Kontrollikoja auditi ajaks ei olnud komisjon riiklikele büroodele andnud üksikasjalikke suuniseid selle kohta, kuidas programmi tulemusi hinnata või liikuvusprojektide mõju mõõta.

50. 2006. aasta detsembris otsustas elukestva õppe programmi komitee [18]luua töörühma, mille eesmärk oli terve elukestva õppe programmi (sh Leonardo da Vinci programmi) mõju hindamine. Töörühma ülesandeks oli määratleda ühised mõjunäitajad, mille abil hinnata elukestva õppe programmi edenemist võrreldes sellele seatud eesmärkidega. 2009. aasta novembris tegi töörühm elukestva õppe programmi komiteele ettepaneku seoses mõjunäitajate ning andmekogumise ja aruandlussüsteemiga, mille abil oleks võimalik käsitleda osa praegustest puudustest. 2010. aasta jaanuariks ei olnud see ettepanek siiski heaks kiidetud.

51. Kui komisjon määratleb näitajad, mida ta mõõta soovib, tuleb teha täiendavaid muudatusi, nt olemasolevates aasta tegevusaruannetes püstitatud küsimused tuleb üle vaadata, tagamaks, et neid on võimalik kasutada programmi mõjusaks juhtimiseks vajaliku statistilise teabe kogumisel. Elukestva õppe Link-mooduli IT-süsteem vajab uute andmekogumise vajaduste täitmiseks kohandamist.

52. Mõju hindamise töörühma loomine oli positiivne samm tulemuste ja mõju kontrollimiseks ja mõõtmiseks vajalike tingimuste loomisel. Praeguse Leonardo programmi kolmandaks aastaks ei ole aga komisjon suutnud hinnata, kui suures ulatuses programmi eesmärke täidetakse, ega seda, kas on loodud süsteem, mis seda tulevikus teha võimaldaks. Isegi siis, kui elukestva õppe programmi komitee kiidab näitajad 2010. aastal heaks, hakatakse programmi mõju hindamiseks andmeid koguma alles programmi lõpuosas, ning võrdlusandmeid on väga raske saada programmi esimese kolme aasta (2007–2009) kohta, st elukestva õppe programmi vahehindamise hõlmatava perioodi jaoks, mille kohta esitatakse aruanne 2011. aasta märtsis.

Kontrollid

53. Auditis käsitleti Leonardo programmiga seoses elukestva õppe programmi raamistikus tehtud kontrollide piisavust kõikidel tasanditel (st riiklikud bürood, riiklikud ametiasutused ja komisjon) [19]. Tehtud kontrollide puhul leiti, et need olid piisavad, kui nad olid tehtud kooskõlas komisjoni suunistega ning komisjoni järelevalve all.

Enamikul juhtudest järgisid riiklikud bürood Leonardo programmi kontrollimisel komisjoni suuniseid

54. Riiklikud bürood teevad "esmatasandi kontrolle" abisaajate tasandil. Nimetatud kontrolle tehakse kindluse saamiseks ELi vahenditega toetatavate tegevuste tegelikkusele vastavuse ja abikõlblikkuse ning raamatupidamisaruannete aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

55. Esmatasandi kontrollide standardid ja miinimumnõuded on määratletud komisjoni koostatud juhendis riiklikele büroodele [20]. Kontrollid koosnevad mitmetest tegevustest: lõpparuannete analüüs, abisaajate esitatud tõendavate dokumentide kontroll lõpparuannete etapis, toetatava tegevuse rakendamise kohapealne kontroll, lõpetamisele järgnev audit ja regulaarsete abisaajate süsteemiaudit.

56. Esmatasandi kontrollid on vastavuskontrollid, mis ei ole suunatud liikuvusega seotud meetmete tulemustele. Kuigi riiklikud bürood teevad esmatasandi kontrollide käigus oma kontrolle vastavalt riiklikele büroodele mõeldud komisjoni suunistele, leiti järgmiseid puudusi:

- ühes riiklikus büroos ei järgitud lõpparuannete hindamisele ja heakskiitmisele kehtestatud 45-päevast tähtaega alates aruande saamisest;

- ühes teises riiklikus büroos tehti abisaajatele lõppmaksed ilma kõikidelt liikuvuses osalejailt nõutava tagasisideta.

Kuigi riiklike ametiasutuste tehtud teise tasandi kontrollid annavad tavaliselt piisava kindluse esmatasandi kontrollide mõjususe kohta, leiti mitmeid puudusi

57. Riiklik ametiasutus vastutav Leonardo programmi riiklike kontrollide eest. Sel põhjusel nõuab komisjon riiklikelt ametiasutustelt teise tasandi kontrollide süsteemi loomist, eesmärgiga anda piisav kindlus selle kohta, et riiklike büroode tehtavate esmatasandi kontrollide süsteem on mõjus [21]. Enamikul juhtudest andsid riiklike ametiasutuste tehtud teise tasandi kontrollid piisava kindluse selle kohta, et esmatasandi kontrollide süsteemi on mõjus. Auditi käigus leiti aga järgnevaid puudusi teise tasandi kontrollide läbiviimises: ebapiisavad järelevalvedokumendid, ebapiisav riikliku büroo tehtav järelevalve ning puudused riiklike või komisjoni kontrolliasutuste esitatud soovituste põhjal võetud järelmeetmetes.

Komisjon väljastas alles hiljuti täiendavad suunised teise tasandi kontrollidega hõlmatavate erimenetluste kohta

58. Komisjon korraldab süsteemide kontrollimise külastusi osalevatesse riikidesse. Kontrollkülastuste eesmärk on kontrollida riiklike büroode süsteemide ja menetluste vastavust elukestva õppe programmi eeskirjadele. Riiklikud ametiasutused on tõlgendanud teise tasandi kontrollide tähendust erinevalt. Kontrollikoja 2008. eelarveaasta aastaaruandes [22]leiti, et riiklike ametiasutuste kohustusi käsitlevad komisjoni suunised olid erimenetluste osas ebaselged. Kontrollikoja tehtud Leonardo programmi audit kinnitab seda järeldust, kuna teise tasandi kontrollide käigus leiti puudusi. Komisjon on seejärel võtnud parandusmeetmed, väljastades ametiasutustele juhised, mis sisaldavad täiendavaid suuniseid teise tasandi kontrollidega hõlmatavate menetluste kohta.

Järeldus ja soovitused

59. Komisjon võttis Leonardo programmi kavandamisel arvesse oma kohustuslikud hindamised, kuid ei koostanud teiste oluliste uuringute ega aruannetega seotud tegevuskavasid. Komisjon kehtestas asjakohase projekti elutsükli juhtimissüsteemi. Peamine IT-süsteem – LLPLink – ei olnud 2009. aasta lõpuks ikka veel täielik. See takistab aruandluse nõuetekohast koostamist ja nõuab samal ajal vanade süsteemide kasutamist.

60. Programmi rakenduslikud elemendid, sh programmiga seotud avalikustamine ja reklaam ning iga-aastane programmitöö tsükkel, olid üldiselt hästi hallatud, kuid komisjon ei käsitlenud taotlejate probleeme partnerite leidmisel ega taganud riiklike büroode töö kvaliteeti taotluste hindamisel. 2010. aasta keskpaigaks ei olnud elukestva õppe programmi mõju hindamise ühine aruandlusvahend ikka veel valmis.

1. soovitus

a) Komisjon peaks pärast oma aasta tööprogrammi analüüsimist andma riiklikele ametiasutustele tagasisidet. Nimetatud tagasiside peaks andma kokkuvõtliku arvamuse riiklikust rakendamisest ning tooma esile tugevad ja nõrgad küljed – see oleks kasulik nii komisjonile kui ka riiklikele ametiasutustele.

b) Komisjon peaks uurima võimalusi kasutajasõbraliku ja mõjusa partneriotsingu vahendi loomiseks kas ELi või siseriiklikul tasandil.

c) Komisjon peaks kaaluma, kas riiklikud bürood peaksid välismaiste osalejate praktikakohtade otsimisele kaasa aitama, edastades teistele riiklikele büroodele teavet oma riigis asuvate vastuvõtvate vahendusorganisatsioonide kohta.

d) Taotluste hindamist võiks parandada hindajatele mõeldud hindamise käsiraamatu täiustamise teel, mis sisaldaks iga hindamisankeedi osa puhul üksikasjalikke täpsustusi hindamise eesmärkide ja meetodite kohta.

e) Komisjoni eeskirjade järjepideva tõlgendamise tagamiseks peaks komisjon kaaluma osalevatesse riikidesse tehtavate kvaliteedi ja mõju kontrollkülastuste käigus kontrollima ka taotluste hindamist.

f) Komisjon peaks ilma viivitamata LLPLink-rakenduse lõplikult välja töötama, et tagada põhjalike ja järjepidevate rakendamisega seotud andmete kogumine kõikidest osalevatest riikidest.

61. Kuigi komisjoni ja liikmesriikide tasandi kontrollisüsteemid olid enamikul juhtudest asjakohased, ei olnud nende aruandlussüsteemid piisavalt suunatud programmi mõjususele, veel vähem tulemustele ja mõjule. Komisjon oli alustanud Leonardo tulemuste mõju hindamise põhjaliku süsteemi loomist, kui ei olnud seda programmi kolmandaks aastaks lõpule viinud. Selle tulemusel ei ole komisjonil olnud võimalik hinnata Leonardo programmi kolme esimese aasta ehk umbes poole programmi mõju.

2. soovitus

a) Komisjon peaks tõhustama oma nn kvaliteedi ja mõju kontrollisüsteemi ning kooskõlastama selle praegu riiklike büroode poolt tehtava aasta tegevusaruannete koostamisega.

b) Komisjon peaks kooskõlastama tööprogrammi struktuuri aastaaruande omaga, et oleks võimalik võrrelda saadud tulemusi algselt seatud eesmärkidega.

c) Komisjon peaks ilma viivitamata lõpule viima SMART-eesmärkide püstitamise ja tulemusnäitajate kehtestamisega seotud tegevuse.

d) Tulevikus peaks komisjon tagama, et kõikidel järgmistel programmidel oleks mõju mõõtmissüsteem juba algusest peale loodud.

62. Üldiselt järeldab kontrollikoda, et Leonardo da Vinci programmi liikuvusprogrammi kavandamise ja juhtimisega võib saavutada mõjusad tulemused. Komisjon oli alustanud Leonardo tulemuste mõju hindamise põhjaliku süsteemi loomist, kuid ei olnud seda veel lõpule viinud. Selle tulemusel ei ole komisjonil olnud võimalik hinnata Leonardo programmi kolme esimese aasta ehk umbes poole programmi mõju.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Morten LEVYSOHN, võttis käesoleva aruande vastu 29. juuni 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

president

[1] Kopenhaageni protsessi käivitasid 2002. aasta novembris Euroopa Liidu haridus- ja kutseõppeministrid, Euroopa Majanduspiirkonda ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni kuuluvad riigid, Euroopa sotsiaalpartnerid ja Euroopa Komisjon.

[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsus nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal (ELT L 327, 24.11.2006, lk 45).

[3] Otsuse nr 1720/2006/EÜ artikkel 14 ja lisa punkt B.11.

[4] Käesolevas aruandes peetakse mõiste "Leonardo" all silmas programmi praegust etappi.

[5] Otsuse nr 1720/2006/EÜ artikkel 6.

[6] Otsuse nr 1720/2006/EÜ artikkel 15.

[7] Komisjoni otsus 26/IV/2007 liikmesriikide, komisjoni ja riiklike büroode kohustuste kohta elukestva õppe programmi (2007–2013) rakendamisel, artikkel 8.

[8] Malta, Prantsusmaa, Saksamaa, Poola, Rumeenia ja Ühendkuningriik.

[9] Hindamise ulatuse, eesmärgi, ajastamise ja kasutusega seotud põhinõuded on sätestatud finantsmääruses (artiklti 27 lõige 4, artiklid 28 ja 33, artikli 56 lõige 3 ning artikkel 166) ja selle rakenduseeskirjades (artikkel 21).

[10] Ühisaruanne Socrates II, Leonardo da Vinci II ja e-õppe programmi lõpphindamise kohta, 2008.

[11] "Study on the obstacles to transnational mobility facing apprentices and other young people in initial vocational training and on ways of overcoming them" (Uuring riikidevahelise liikuvuse takistustest, millega seisavad silmitsi praktikandid ja teised kutsealusõppes olevad noored inimesed, ning probleemide võimalikud lahendused), mida tuntakse ka nimetuse all MoVE-iT study (2007). "Impact analysis of Leonardo da Vinci mobility measures on young trainees and employees, and the influence of socio-economic factors" (Analüüs Leonardo da Vinci liikuvusega seotud meetmete mõjust noortele praktikantidele ja töötajatele ning sotsiaalmajanduslike faktorite mõjust) (2007).

[12] 2008. aasta juhend elukestva õppe programmi ellu viivatele riiklikele büroodele (punktid 28.1. ja 9.1.1.).

[13] Otsuse nr 1720/2006/EÜ artikli 6 lõike 3 punkt d.

[14] Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, artikkel 27 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

[15] Riikliku büroo aastaaruande 1. osa.

[16] 2008. aasta juhend elukestva õppe programmi ellu viivatele riiklikele büroodele, punkt 3.1.1.3.

[17] Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, artikkel 27 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).

[18] Elukestva õppe programmi komitee abistab komisjoni programmi rakendamisel. Komitee koosneb liikmesriikide esindajatest ning avaldab arvamusi või annab nõu elukestva õppe programmi rakendamiseks vajalike meetmete kohta.

[19] Kontrollikoda on eelnevalt koostanud aruande elukestva õppe programmi kontrollide auditi kohta. Vt kontrollikoja 2008. eelarveaasta aastaaruanne (ELT C 269, 10.11.2009, lk 181–185).

[20] 2008. aasta juhend elukestva õppe programmi ellu viivatele riiklikele büroodele, punkt 3.8.1.

[21] Komisjoni otsuse 26/IV/2007 artikkel 8.

[22] Kontrollikoja 2008. eelarveaasta aastaaruande 9. peatüki punktid 9.21 ja 9.33.

--------------------------------------------------

LISA

Eesmärgid (põhinevad elukestva õppe programmi õiguslikul alusel)

Euroopa parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsus Nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal

Elukestva õppe programmi üldeesmärgid on järgmised:

Elukestva õppe abil kaasa aidata ühenduse arengule arenenud teadmistepõhise ühiskonnana, mida iseloomustab säästev majanduslik areng, uute ja paremate töökohtade loomine ja suurem sotsiaalne ühtekuuluvus, tagades samas tulevastele põlvkondadele hea keskkonnakaitse.

Eelkõige on sihiks edendada vahetussidemeid, koostööd ja liikuvust ühenduse haridus- ja koolitussüsteemide vahel, nii et neist saaks kvaliteedi mõõdupuu kogu maailmas.

Elukestva õppe programmi erieesmärgid on järgmised:

aidata kaasa kvaliteetse elukestva õppe arengule ning edendada kõrget tulemuslikkust, innovatsiooni ja Euroopa mõõdet valdkonna süsteemides ja tavades;

toetada Euroopa elukestva õppe ruumi loomist;

aidata parandada elukestva õppe võimaluste kvaliteeti, huvipakkuvust ja kättesaadavust liikmesriikides;

tugevdada elukestva õppe panust sotsiaalsesse ühtekuuluvusse, kodanikuaktiivsusse, kultuuridevahelisse dialoogi, soolisse võrdõiguslikkusse ja isiklikku eneseteostusse;

aidata edendada loovust, konkurentsivõimet, töövalmidust ja ettevõtlusvaimu kasvu;

aidata kaasa igas vanuses, sealhulgas erivajadustega isikute ja ebasoodsas olukorras olevate rühmade, olenemata nende sotsiaalmajanduslikust taustast, suuremale osalemisele elukestvas õppes;

edendada keeleõpet ja keelelist mitmekesisust;

toetada info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhineva(te) innovatiivse(te) sisu, teenuste, pedagoogika ja tavade arengut;

tugevdada elukestva õppe rolli Euroopa kodanikutunde loomisel, mis põhineb inimõiguste ja demokraatia mõistmisel ja austamisel, ning soodustada sallivust ja austust teiste inimeste ja kultuuride vastu;

edendada Euroopas kvaliteedi tagamisel tehtavat koostööd kõigis hariduse ja koolituse valdkondades;

edendada tulemuste, innovatiivsete toodete ja protsesside parimat kasutamist ning vahetada häid tavasid elukestva õppe programmiga hõlmatud valdkondades, et parandada hariduse ja koolituse kvaliteeti.

Leonardo da Vinci programmi erieesmärgid on järgmised:

toetada koolituses ja täiendõppes osalejaid teadmiste, oskuste ja kvalifikatsioonide omandamisel ja kasutamisel, et edendada isiklikku arengut, tööalast konkurentsivõimet ja Euroopa tööturul osalemist;

toetada kutsehariduses ja -koolitusega seotud süsteemide, asutuste ja tavade kvaliteedi ja innovatiivsuse parandamist;

suurendada kutsehariduses ja -koolituse ning liikuvuse ligitõmbavust ettevõtjatele ja üksikisikutele ja hõlbustada töötavate praktikantide liikumist.

Leonardo da Vinci programmi tegevuseesmärgid on järgmised:

parandada kutsekoolituse algõppe ja jätkuõppega seotud inimeste liikuvuse kvaliteeti ja suurendada selle mahtu kogu Euroopas, et seeläbi suurendada ettevõtjatesse praktikale suunatute hulka elukestva õppe programmi lõpuks vähemalt 80000 inimeseni aastas;

parandada koolitusvõimalusi pakkuvate asutuste ja organisatsioonide, ettevõtjate, tööturu osapoolte ja teiste asjakohaste asutuste vahelise koostöö kvaliteeti ja suurendada selle mahtu kogu Euroopas;

hõlbustada kutsehariduses ja -koolituses (v.a kolmanda tasandi koolitus) innovatiivsete tavade arengut ning nende tavade ülevõtmist, sealhulgas ülevõtmist ühest osalevast riigist teistesse;

parandada kvalifikatsioonide ja pädevuste, sealhulgas mitteformaalse ja vabas vormis õppe käigus omandatud kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvust ning tunnustamist;

ergutada elavate võõrkeelte õppimist;

toetada info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhineva(te) innovatiivse(te) sisu, teenuste, pedagoogika ja tavade arengut.

--------------------------------------------------