EUROOPA KOMISJON Brüssel,27.4.2022 COM(2022) 657 final KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Oskustööliste ja andekate inimeste meelitamine ELi



KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Oskustööliste ja andekate inimeste meelitamine ELi 1.SISSEJUHATUS Seaduslik ränne toob kasu nii rändajatele kui ka päritolu- ja sihtriikidele. See annab rännata soovijatele võimaluse parandada oma olukorda ja aitab rahuldada vastuvõtvate riikide tööturu vajadusi. See võib ELi rohe- ja digiülemineku toetamise ning samal ajal Euroopa ühiskondade sidusamaks ja vastupidavamaks muutmise kaudu olla iseenesest investeering majandusse ja ühiskonda tervikuna. ELi ühise rändepoliitika puhul tuleb arvesse võtta ELi majanduse lõimitust ja liikmesriikide tööturgude omavahelist seotust. See peaks aitama liikmesriikidel meelitada ELi liikmesuse abil ligi andekaid inimesi ja eri tüüpi oskustöölisi, kes saavad ELi riikide majanduse arengule kaasa aidata. Ränne ja liikuvus on praegu ja ka tulevikus inimkonnale omased tunnusjooned nii kogu maailmas kui ka ELis. 1. jaanuaril 2021 elas ELis 23,7 miljonit kolmandate riikide kodanikku, mis moodustab 5,3 % kogurahvastikust. Ebaseaduslik ränne ELi on endiselt piiratud, hoolimata laialdasest meediakajastusest. Igal aastal saabub seaduslikke võimalusi kasutades ELi ligikaudu 2,25–3 miljonit kolmandate riikide kodanikku, kuna ebaseaduslikke saabujaid on 125 000–200 000. Seaduslik ränne on oluline osa uues rände- ja varjupaigaleppes esitatud rändeküsimuste terviklikust lähenemisviisist, millega tagatakse muu hulgas suurem sidusus rändepoliitika sise- ja välismõõtme vahel. Käesoleva teatisega esitatakse ELi jaoks kaugeleulatuv ja jätkusuutlik seadusliku rände poliitika, mis toetub kolmele sambale ja millega tugevdatakse ELi sisenemise seaduslikke viise reguleerivat õigusraamistikku. Need sambad hõlmavad vastavalt 1) seadusandlikke, 2) korralduslikke ja 3) tulevikku suunatud poliitikameetmeid, mille abil lahendada mõningaid kõige olulisemaid probleeme, millega EL oskustööliste ja andekate inimeste ligimeelitamisel lühikeses ja pikas perspektiivis silmitsi seisab. Selles teatises käsitletakse ka kohest vajadust integreerida ELi tööturule tööealised inimesed, kes saabuvad ELi Venemaa agressioonisõja tõttu Ukraina vastu (2022. aasta aprilli seisuga üle 2,5 miljoni täiskasvanu). Töörände poliitiline ja majanduslik põhjendatus Rändajatel on Euroopa majanduses ja ühiskonnas juba praegu oluline osa. Viimasel kümnendil on võõrtöötajad täitnud märkimisväärse osa ELi uutest töökohtadest ja aidanud sellega rahuldada tööturu vajadusi. Rändajate vastuvõtmine on osa laiapõhjalisemast poliitikameetmete kogumist, mille eesmärk on tegeleda tööjõu ja oskuste nappuse ning selle algpõhjustega. COVID-19 pandeemia näitas, et tervelt 13 % põhiülesandeid täitvatest töötajatest – arstidest õdede ja autojuhtideni – on rändajad. Samal ajal on Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu põhjustanud Euroopas suurima sundrände pärast Teist maailmasõda, kusjuures valdava enamuse saabujatest moodustavad naised ja lapsed. Olles aktiveerinud ajutise kaitse direktiivi, jätkab EL prioriteedina Ukraina sõja eest põgenevate inimeste vastuvõtmist ja toetab nende integreerimist tööturule. Nende saabumine ELi ei välista vajadust panna alus töörände jätkusuutlikule ja ühisele lähenemisviisile, et rahuldada ELi oskustööliste vajadusi pikas perspektiivis. Pärast COVID-19 põhjustatud tagasilööke naaseb Euroopa tööturg üldjoontes peatselt pandeemiaeelsele tasemele: ELi tööturg jätkab taastumist ja vajab uusi töötajaid, eelkõige struktuurse puudusega sektorites, näiteks turismi-, külalismajandus-, IT-, tervishoiu- ja logistikasektoris. Teatavates sektorites on tööjõupuudus siiski suurem kui enne COVID-19 pandeemiat ning täitmata töökohtade arv on järsult suurenenud, kuigi tööhõive ei ole veel täielikult taastunud. Olles teadlik tulevastest vajadustest, tuleb seaduslikku rännet reguleerida viisil, mis toetab ka ELi üleminekut rohelisele ja digitaalsele majandusele, mis nõuab erioskusi ning majanduse ja tööturu ümberkorraldamist. Et rohe- ja digipöörde õnnestumisele kaasa aidata, tuleb ELi töörändepoliitikas võtta arvesse tulevikuperspektiivi. Üleminek kliimaneutraalsele majandusele mõjutab tõenäoliselt selliseid sektoreid nagu ehitus, energeetika, tootmine ja transport, kus on vaja lisatööjõudu ja uusi oskusi. Tööränne ei too mitte ainult majanduslikku kasu, vaid parandab ka rände üldist haldamist, sest see aitab tugevdada koostööd päritolu- ja transiidiriikidega, sealhulgas eesmärgiga vähendada ebaseaduslikku rännet. Tööränne on uues rände- ja varjupaigaleppes sätestatud ELi meetmepaketi üks peamisi vahendeid, mille abil luua kolmandate riikidega tasakaalustatud ja vastastikku kasulikke rändealaseid partnerlusi, mis on kooskõlas kestliku arengu tegevuskavaga. Seetõttu on rändajatele Euroopasse sisenemiseks läbitavamate seaduslike rändeteede loomine poliitiliselt ja majanduslikult kindlalt põhjendatud. Keerulisemaks muudab asja see, et olukord ja poliitikameetmed on liikmesriigiti erinevad. Seadusliku rände puhul on pädevus jagatud Euroopa Liidu ja liikmesriikide vahel. Ainult liikmesriikidel on pädevus otsustada, kui palju kolmandate riikide kodanikke võib töö otsimise eesmärgil nende territooriumile saabuda. Sellises olukorras on vaja tegutseda realistlikult, pragmaatiliselt ja järk-järgult. Õigusaktid võimaldavad kehtestada ühiseid eeskirju. Liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja kolmandate riikidega kooskõlastatud korralduslike algatuste raames saab võtta olukohaseid pragmaatilisi meetmeid. Uued poliitilised algatused loovad võimalusi tulevasteks meetmeteks. Koos moodustavad need Euroopa ühise lähenemisviisi tuuma, võimaldades lahendada seadusliku rände valdkonna ühiseid probleeme kooskõlas Euroopa väärtustega. Demograafiline kontekst ja peamised probleemid ELi tööealine elanikkond vananeb ja kahaneb. 2070. aastaks väheneb tööealise elanikkonna osakaal ELi 27 liikmesriigi kogurahvastikust ligikaudu 65 %-lt 2019. aastal 56–54 %-le. Need suundumused suurendavad survet tööturule ning kahjustavad sellega konkurentsivõimet ja majanduskasvu. Tööealise elanikkonna osakaal väheneb, samal ajal kui eakate osakaal suureneb. See on mõnes liikmesriigis eriti märgatav. Mõnda ELi piirkonda mõjutab tööealise elanikkonna vähenemine rohkem kui mõnda muud, kusjuures enim mõjutab see maapiirkondi. Tööealise elanikkonna vähenemine avaldab pensioni- ja sotsiaalkaitsesüsteemidele suuremat survet ning seab kahtluse alla nende pikaajalise jätkusuutlikkuse.

Lisaks peab EL tegelema kõiki oskuste tasemeid hõlmava tööjõupuudusega konkreetsetes sektorites ja piirkondades: ELi tööandjad seisavad tööjõupuudusega silmitsi koguni 28 kutsealal, millel töötas 2020. aastal 14 % ELi tööjõust. Nende elukutsete hulka kuuluvad torulukksepad, õendusala tippspetsialistid, süsteemianalüütikud, keevitajad ja leeklõikajad, veoautojuhid, ehitusinsenerid ja tarkvara arendajad. Tööjõupuudus on ilmne ka piirkondlikul tasandil, kus see võib olla tingitud näiteks piirkondade arengutaseme erinevustest, linnapiirkondade esinemisest piirkondades või piirkonna tööturu ja elutingimuste erinevusest. EL püüab suurendada naiste, eakate, puuetega inimeste, rändetaustaga inimeste ja muude alaesindatud rühmade osalemist tööturul. Samuti on selle eesmärk parandada inimeste oskusi kogu tööelu jooksul, nagu on sätestatud Euroopa oskuste tegevuskavas. Demograafilistest suundumustest ja tööjõupuudusest tingitud kasvavate tööturu vajaduste rahuldamiseks ei piisa siiski üksnes riigisisese tööjõu mobiliseerimisest ega ELi-sisese liikuvuse hõlbustamisest. ELi-sisese liikuvuse potentsiaal tööjõupuuduse leevendamiseks on üha piiratum, muu hulgas seetõttu, et selle eeldus on, et ühte kohta meelitatud andekad inimesed ja oskustöölised kaovad teisest kohast, ning selle puhul tuleb silmas pidada asjaolu, et tööjõupuudusest teatatakse peaaegu kõigis liikmesriikides. COVID-19 pandeemia suurendab veelgi nõudlust mitmel kutsealal, kus niigi valitseb tööjõupuudus, kusjuures enim on see mõjutanud nõudlust tervishoiusektoris vajatavate oskuste järele. Näiteks teatasid nii Belgia, Saksamaa, Taani, Eesti, Soome, Prantsusmaa, Ungari, Iirimaa, Madalmaad, Rumeenia kui ka Rootsi 2020. aastal tervishoiu- ja sellega seotud valdkondade tippspetsialistide nappusest. ELi liikuvad töötajad moodustavad vähem kui kolmandiku välismaal sündinud hooldustöötajatest ELis, ülejäänud kaks kolmandikku on pärit väljastpoolt ELi. Nii Euroopa oskuste tegevuskavas kui ka uues rände- ja varjupaigaleppes tunnistatakse seetõttu vajadust selle järele, et lähenemisviis seaduslikule rändele oleks strateegilisem ning suunatud andekate inimeste paremale ligimeelitamisele ja hoidmisele, et edendada majanduskasvu ja innovatsioonipotentsiaali ning suunata seaduslik ränne piirkondadesse ja kutsealadele, kus valitseb oskuste nappus. Ülemaailmse konkurentsivõime säilitamiseks peab EL muutuma atraktiivsemaks kogu maailmast pärit andekate inimeste jaoks. Praegu valivad kolmandate riikide kõrge kvalifikatsiooniga kodanikud suurema tõenäosusega Põhja-Ameerika või Okeaania kui ELi. Esimene oluline samm ELi atraktiivsuse suurendamiseks oli ELi sinise kaardi direktiivi hiljutine läbivaatamine, mis võimaldab kõrge kvalifikatsiooniga rändajatele rohkem õigusi, eelkõige õiguse liikuda ja töötada teistes ELi riikides, samuti kiirendada menetlusi ja muuta neid sujuvamaks. Kõiki neid atraktiivsuse aspekte tuleks tugevdada ka muude rändajate kategooriate puhul ning võtta lisaks meetmeid tööalase ärakasutamise ja diskrimineerimise vastu võitlemiseks. Tööjõunõudluse ja -pakkumise sobitamine on väljakutse samuti rahvusvahelises kontekstis, mida iseloomustab suurenev konkurents oskustööliste ja andekate inimeste nimel. Kaks praegust takistust on pikad ja keerulised sisserändemenetlused ning liikmesriigiti erinevad nõuded ning raskused kolmandatest riikidest pärit andekate inimeste kokkuviimisel liikmesriikide potentsiaalsete tööandjatega. Nagu on sätestatud teatises „Ukrainas toimuva sõja eest põgenevate inimeste vastuvõtmine: Euroopa ettevalmistamine vajaduste katmiseks“, peavad liikmesriigid võtma meetmeid, et ajutise kaitse saajad tööturule integreerida. Komisjon toetab nende oskuste ja kvalifikatsioonide kaardistamist, et hõlbustada nende kokkuviimist ELi tööandjatega. ELi jätkusuutliku seadusliku rände poliitika suunas, mis tugineb kolmele sambale Viimase kahe aastakümne jooksul on EL töötanud välja õigusraamistiku, millega ühtlustatakse enamik liikmesriikides kehtinud tingimusi kolmandate riikide kodanike teatavate kategooriate riiki sisenemisele ja seal elamisele. See hõlmab riiki sisenemist ja seal elamist töötamise eesmärgil, näiteks kõrge kvalifikatsiooniga töötajate (st sinise kaardi omanikud), hooajatöötajate ja ettevõtjasiseselt üleviidud töötajate puhul. ELi õigusraamistikuga reguleeritakse ka: i) kolmandatest riikidest pärit üliõpilaste ja teadlaste riiki lubamise tingimusi ja õigusi, ii) perekonna taasühinemise õigust ning iii) alalise elamisõiguse (st „pikaajaline elamine“) saamise tingimusi ja korda kolmandate riikide kodanike jaoks. ELi õigusaktidega on ette nähtud ka ühtne menetlus – ja ühtne luba, mis ühendab töö- ja elamisloa – kolmandatest riikidest pärit töötajate jaoks, kes on riiki lubatud liikmesriikide riiklike kavade alusel. Praegu ei hõlma ELi õigus muid võõrtöötajate kategooriaid ega füüsilisest isikust ettevõtjaid. Mõned neist on hõlmatud siseriiklike õigusnormidega. 2019. aasta märtsis viis Euroopa Komisjon lõpule selle õigusraamistiku üldise hindamise (st seadusliku rände toimivuskontrolli ). Hindamise kokkuvõttes tehti erisuguseid järeldusi ja rõhutati, et ELi seadusliku rände raamistiku mõju suurendamiseks ELi demograafilistele, majanduslikele ja rändeprobleemidele saaks rohkem ära teha. Toimivuskontrolli käigus jõuti järeldusele, et ELi seadusliku rände süsteemil on mitmeid olemuslikke puudusi, nagu killustatus, ELi eeskirjade piiratud hõlmavus, vastuolud eri direktiivide vahel, menetluste keerukus ja ebaõige rakendamine. EL on samuti välja töötanud tööjõu liikuvuse kavad kolmandate riikidega. Seadusliku rände katseprojektid on näidanud, et EL saab sihtotstarbelise toetuse abil aidata liikmesriikidel rakendada kavasid, mis vastavad tööandjate vajadustele, ning samal ajal tugevdada partnerriikides inimkapitali arendamist. EL on samuti avanud kolmandatele riikidele programmi „Erasmus+“ raames toimuva kutsehariduse valdkonna õppijate ja töötajate õpirände. Siiski on praeguste kavade ulatuse ja eesmärkide suurendamiseks veel arenguruumi. Eri rühmade vajadustele sobivate lahenduste leidmiseks ning õiguslike ja korralduslike puuduste kõrvaldamiseks korraldas komisjon ulatusliku konsultatsiooni. Komisjon konsulteeris avalike konsultatsioonide käigus üldsusega, samuti liikmesriikide, Euroopa Parlamendi, Euroopa sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga. Euroopa Parlament võttis 2021. aastal vastu kaks resolutsiooni seadusliku rände kohta , kutsudes komisjoni üles parandama ja arendama ELi õigus- ja poliitikaraamistikku. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 225 alusel palus Euroopa Parlament komisjonil esitada ettepanekud, millega hõlbustada ja edendada kolmandate riikide seaduslikult rändavate kodanike sisenemist ELi ja nende liidusisest liikuvust, et vähendada bürokraatiat, tugevdada ühtlustamist, edendada põhiõigusi ja võrdset kohtlemist ning vältida tööalast ärakasutamist. Kuigi liikmesriigid pooldavad menetluste lihtsustamist ja sujuvamaks muutmist, eelistavad nad üldiselt keskenduda korralduslikele aspektidele ja mitte teha ELi tasandil seadusliku rände valdkonnas uusi seadusandlikke algatusi. Selleks et parandada ELi seadusliku rände haldamist ning vastata samal ajal tasakaalustatud ja pragmaatilisel viisil Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide üleskutsetele, esitatakse käesolevas teatises ELi jätkusuutliku seadusliku rände poliitika kolm põhisammast: ·seadusandlik sammas, millega sõnastatakse uuesti pikaajaliste elanike direktiiv ja ühtse loa direktiiv , et lihtsustada eri tasemel oskustega töötajate ELi lubamise menetlusi ja juba ELis viibivate kolmandatest riikidest pärit töötajate ELi-sisest liikuvust ning parandada nende õigusi ja kaitset tööalase ärakasutamise eest; ·korralduslik sammas, milles tegeletakse rändajate oskuste sobitamisega tööturu vajadustega, määrates kindlaks konkreetsed sammud peamiste partnerriikidega talendipartnerluste arendamiseks ning ELi talendireservi põhijooned; ning ·tulevikku suunatud sammas, mis tugineb kolmele tegevusprioriteedile, millest ELi seadusliku rände poliitika peaks edaspidi juhinduma: hooldus, noored ja innovatsioon. 2.SEADUSANDLIK SAMMAS: RÄNDEMENETLUSTE LIHTSUSTAMINE JA VÕÕRTÖÖTAJATE ÕIGUSTE PARANDAMINE Pikaajaliste elanike direktiivis ja ühtse loa direktiivis on sätestatud menetluste ja õiguste raamistik suure osa ELis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate jaoks. Kumbki õigusakt ei ole siiski täielikult saavutanud eesmärke, milleks need esialgu vastavalt 2003. ja 2011. aastal vastu võeti. Pikaajaliste elanike direktiiv on liikmesriikides alakasutatud ja sellega ei nähta ette tegelikku õigust ELis ringi liikuda. Ühtse loa direktiiv ei ole täielikult täitnud oma eesmärki lihtsustada kõigi kolmandatest riikidest pärit töötajate vastuvõtumenetlusi. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku need kaks direktiivi täielikult uuesti sõnastada. Peamised eesmärgid on vähendada tööandjate kulusid ja halduskoormust, vältida tööalast ärakasutamist ning toetada ELis juba elavate ja töötavate kolmandate riikide kodanike edasist integratsiooni ja liikuvust ELis.

Komisjon jätkab ka viimaste valdkondlike direktiivide rakendamise jälgimist. 2023. aastal esitab komisjon aruande hooajatöötajate direktiivi ja ettevõtjasiseselt üleviidud töötajate direktiivi rakendamise kohta. Mis puutub hooajatöötajate direktiivi, hindab komisjon eelnimetatud Euroopa Parlamendi resolutsioonidest lähtudes, kas kehtivad eeskirjad kaitsevad hooajatöötajaid piisavalt hästi tööalase ärakasutamise eest. Samuti kaalub komisjon vajadust edasiste seadusandlike muudatuste järele. 2.1. Ühtse loa menetluse sujuvamaks muutmine Ühtse loa direktiiviga lihtsustatakse menetlust kolmandate riikide kodanike jaoks, kes soovivad rännata ELi seaduslikult töötamise eesmärgil. Sellega kehtestatakse ühtne menetlus ühendatud töö- ja elamisloa taotlemiseks (ühtne luba). Samuti tagab see kolmandatest riikidest pärit töötajate ja nende elukohaliikmesriigi kodanike võrdse kohtlemise, nähes kolmandatest riikidest pärit töötajatele ette ühised õigused. Direktiivi uuestisõnastamisega on kavas muuta taotlemise menetlus sujuvamaks ja tulemuslikumaks. See võimaldab taotleda luba nii kolmandatest riikidest kui ka liikmesriikidest. Praegu takistab tööandjatel rändajaid värbamast loa taotlemise menetluste kogukestus. Menetluse kestuse lühendamine peaks aitama suurendada ELi atraktiivsust ja lahendada ELi tööjõupuuduse probleemi. Ettepanek sisaldab ka uusi nõudeid, millega tugevdatakse kaitsemeetmeid ja kolmandate riikide kodanike võrdset kohtlemist ELi kodanikega ning parandatakse nende kaitset tööalase ärakasutamise eest. Muu hulgas ei ole ühtne luba kavandatud uute eeskirjade kohaselt seotud ainult ühe tööandjaga. See tähendab, et loa kehtivusaja jooksul on töötajatel õigus vahetada tööandjat, jätkates samas liikmesriigis seaduslikult elamist. See hõlbustab tööturu vajaduste ja tööjõu sobitamist ning vähendab haavatavust tööalase ärakasutamise suhtes. Lisaks sisaldab ettepanek liikmesriikidele uusi kohustusi näha ette kontrollid, järelevalvemehhanismid ja karistused tööandjatele, kes rikuvad direktiivi alusel vastu võetud siseriiklikke õigusnorme. 2.2. ELi pikaajalise elaniku staatuse parandamine Pikaajaliste elanike direktiivi uuestisõnastamise eesmärk on luua ELi pikaajalise elaniku staatuse saamiseks tulemuslikum, sidusam ja õiglasem süsteem. See süsteem peaks olema peamine vahend ELis seaduslikult ja pikaajaliselt elavate kolmandate riikide kodanike integreerimise edendamiseks. Ettepaneku eesmärk on lihtsustada ELi pikaajalise elaniku staatuse saamist, võimaldades kolmandate riikide kodanikel kumuleerida riigis elamise kestust käsitleva nõude täitmiseks elamisperioode eri liikmesriikides; ning nähes ette, et kõik riigis seadusliku elamise perioodid, sealhulgas üliõpilase või ajutise kaitse saajana riigis elamise perioodid ja algselt ajutistel põhjustel riigis elamise perioodid, tuleb täielikult arvesse võtta. Samuti on ettepaneku eesmärk tugevdada pikaajaliste elanike ja nende pereliikmete õigusi. See hõlmab õigust liikuda ja töötada teistes liikmesriikides, mida Euroopa Parlament ja mõned sidusrühmad on nõudnud ja mis peaksid olema võimalikult sarnased õigusega, mis on ELi kodanikel (kohaldatava ELi õigusraamistiku alusel). See, kui lubada kolmandate riikide kodanikel, kes on juba ühes liikmesriigis ELi pikaajalised elanikud, vahetada töökohta ja liikuda töötamise eesmärgil teise liikmesriiki, võib aidata oskustööliste nappuse leevendamise ja piirkondliku ebaühtluse korvamise kaudu parandada kogu ELi tööturu toimimist. Samuti võib see suurendada ELi üldist atraktiivsust andekate välismaalaste jaoks. Lisaks kehtestatakse ettepanekuga mehhanism, millega tagatakse ELi pikaajalise elamisloa ja riiklike alaliste elamislubade vahel menetluste, võrdse kohtlemise õiguste ja teabele juurdepääsu poolest võrdsed tingimused, nii et kolmandate riikide kodanikel on võimalik nende kahe loa vahel valida. Samuti hõlbustab see korduvrännet, lihtsustades pikaajaliste elanike tagasipöördumist oma päritoluriiki, ilma et nad kaotaksid seniseid õigusi, mis toob kasu nii päritoluriigile kui ka elukohariigile. 3.KORRALDUSLIK SAMMAS: OSKUSTE JA VAJADUSTE PAREMA SOBITAMISE TOETAMINE ELI JA PARTNERRIIKIDE JAOKS Lisaks seadusandlikule sambale teeb komisjon ettepaneku tõhustada liidu tasandil oluliselt korralduslikku koostööd nii liikmesriikide vahel kui ka partnerriikidega. Juba on edenenud töö talendipartnerluste ja ELi talendireservi loomisega, mis on mõlemad uue rände- ja varjupaigaleppe raames välja kuulutatud põhialgatused. Võttes arvesse liikmesriikide suurenenud poliitilist toetust, on komisjon võtnud kindlalt kavva need kaks olulist algatust hiljemalt 2022. aasta lõpuks ellu viia. 3.1. Partnerriikidega tehtava koostöö parandamine talendipartnerluste kaudu Talendipartnerlused on uue rände- ja varjupaigaleppe välismõõtme üks põhiaspekte. Nende eesmärk on tugevdada koostööd ELi, liikmesriikide ja partnerriikide vahel ning edendada rahvusvahelist tööjõu liikuvust ja andekate inimeste arengut vastastikku kasulikul ja ringluspõhisel viisil. Nende najal koostatakse terviklik poliitikaraamistik ja eraldatakse rahaline toetus, mille abil kaasata peamised partnerriigid strateegiliselt kõikidesse rände haldamise valdkondadesse, sealhulgas tulemuslikku tagasisaatmisse ja tagasivõtmisesse ning ebaseadusliku lahkumise ärahoidmisse. Nagu on märgitud uues leppes, peaks seaduslike viiside arendamine aitama kaasa ka ebaseadusliku rände vähendamisele. Komisjon juhib talendipartnerluste arendamist tagamaks, et need valmistatakse ette kohandatud ja paindlikul viisil ning et need vastavad liikmesriikide ja partnerriikide tööturu ja oskuste vajadustele. Talendipartnerlustes tuleks töö või koolitusega seotud liikuvuskavade otsest toetamist kombineerida suutlikkuse suurendamise ja inimkapitali investeerimisega, sealhulgas oskuste arendamise, kutsehariduse ning tööpõhiste vahetusprogrammide käivitamisega. Nendega püütakse tagada võrdne kasu partnerriikidele, liikmesriikidele, mõlema poole äriringkondadele ja partnerlusest kasu saavatele üksikisikutele. Kooskõlas partnerriikidega tehtava ELi kahepoolse koostööga peaksid need toetama päritolukogukondade majanduslikku arengut, edendama peamiste partnerriikide laiemaid arengueesmärke ja suurendama nende kodanike võimalusi. Samal ajal peaksid need aitama liikmesriikide tööturu teatavates sektorites lahendada tööjõupuuduse probleemi ja mõlema poole äriringkondadel arendada nõutavaid oskusi. Need peaksid muutma ajude äravoolu ohu partnerriikidest kõigi partnerite jaoks ajude juurdevooluks, tuues kasu osalejatele, kes saavad juurdepääsu uuenenud koolitusvõimalustele, kutsealasele töökogemusele ja lisaõppele või kutseharidusele, mis on välja töötatud kas ELis või nende päritoluriigis. Talendipartnerlused on avatud kõigile oskuste tasemetele ja võivad olla seotud mitmesuguste majandussektoritega, nagu IKT, teadus, inseneriteadus, tervishoid ja pikaajaline hooldus, põllumajandus, transport, aiandus, toiduainete töötlemine ja turism, ehitus- ja sadamatööd, transport ja logistika, olenevalt sellest, millised huvid on mõlemal poolel, kes talendipartnerlusi kujundavad, pidades samal ajal silmas ajude äravoolu ohtu. Nendega nähakse ette eri liiki liikuvus: ajutine, pikaajaline või korduv, nagu mõlemad pooled on kokku leppinud. Eelkõige peaksid nad võtma arvesse rohe- ja digiüleminekut ning toetama tööturgu, et suurendada tulevikku suunatud tehnoloogiat ja lahendusi, edendades ELi kasvupotentsiaali. Komisjon toetab mitme liikmesriigi osalemist ühes talendipartnerluses partnerriigi kohta. See võimaldab suuremat tegevuste valikut, eri liiki liikuvust eri oskuste ja majandussektorite jaoks, suuremat mõju nii liikmesriikidele kui ka partnerriikidele ning lisaväärtust üksikisikute karjäärivõimalustele. Liikmesriikide ja partnerriikide ühine vastutus talendipartnerluse eest aitab tagada skaleeritavust ning saavutada vastastikku kasulikku ja jätkusuutlikku koostööd. Talendipartnerlused peavad vastama mõlema poole tööturu tegelikele vajadustele ja töötajate oskustele. Partnerlused peaksid tooma kasu avaliku ja erasektori sidusrühmadele, nagu tööandjad, koolitusasutused ja diasporaade organisatsioonid. Euroopa tiimi vaimus tuleks talendipartnerlustesse kaasata nii ELi ja liikmesriikide rahastamisvahendeid kui ka vajaduse korral erasektori ja partnerriikide rahalisi vahendeid. Lisaks tuleb talendipartnerluste kavandamisse ja rakendamisse aktiivselt kaasata mitmeid sidusrühmi.

Talendipartnerluste käivitamine Talendipartnerluste algatus käivitati 2021. aasta juunis kõrgetasemelisel üritusel. Sellest ajast alates on komisjon vahetanud liikmesriikidega arvamusi partnerluste kontseptsiooni väljatöötamise ja elluviimise kohta, pidanud partnerriikidega kõrgetasemelisi dialooge ja integreerinud talendipartnerlused 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kavandamisse. Talendipartnerlused tuginevad olemasolevatest katseprojektidest saadud kogemustele. Samal ajal nähakse nendega seadusliku rände valdkonnas ette uus, strateegilisem ja ulatuslikum koostöö partnerriikidega. Talendipartnerluste struktureeritud raamistik koos tugevate koordineerimismehhanismidega tagab, et ELi, liikmesriikide ja partnerriikide poliitilisi eesmärke võetakse arvesse ja need viiakse konkreetsete programmide kujul ellu. Komisjon tagab koos talendipartnerluse asjaomaste partneritega, et tehnilisel tasandil luuakse sobiv koordineerimismehhanism nii liikmesriikide, ELi sidusrühmade kui ka partnerriikide tegevuste koordineerimiseks. Selle mehhanismiga jälgitakse partnerluse ja selle tegevuste rakendamist ning tagatakse vastastikune täiendavus kõigi muude asjakohaste rände ja tööturu arengu valdkonna algatustega. Pärast kõrgetasemelisi arutelusid kavatseb komisjon, tuginedes uue rände- ja varjupaigaleppe tervikliku lähenemisviisi alusel tehtavale tugevale ja pidevale koostööle rände haldamise kõigis aspektides, sealhulgas ebaseadusliku rände puhul, kõigepealt käivitada esimesed talendipartnerlused Põhja-Aafrika partneritega, eelkõige Egiptuse, Maroko ja Tuneesiaga, ning alustada nende rakendamist 2022. aasta lõpuks. Talendipartnerlustega tehtav töö tugineb nende partneritega välja töötatud edukatele katseprojektidele, mille ulatust suurendatakse ja ambitsioonitaset tõstetakse ning millele lisatakse laiem koostööraamistik, mis määratakse kindlaks liikmesriikide ja vastavate partnerriikidega, ning protsessi kaasatakse kõik asjaomased sidusrühmad. Järkjärguliselt edasi liikudes on rände haldamise alase koostöö tugevdamise protsessis järgmine loomulik samm talendipartnerluste käivitamine teiste partnerriikidega Aafrikas ja Aasias. Eelkõige on paralleelselt Egiptuse, Maroko ja Tuneesiaga alustatavate talendipartnerluste rakendamisega kavas alates 2022. aasta sügisest hakata hindama seda, kas oleks võimalik käivitada talendipartnerlused Pakistani, Bangladeshi, Senegali ja Nigeeriaga, muutes talendipartnerluse nende riikidega tehtava tugevdatud rände haldamise alase koostöö üheks põhikomponendiks. 3.2. ELi talendireservi väljatöötamine, et viia ELi tööandjad paremini kokku neile vajalike andekate inimestega Komisjon teeb ettepaneku luua esimene kogu ELi hõlmav platvorm ja sobitamisvahend – ELi talendireserv –, et aidata muuta ELi kolmandate riikide kodanike jaoks atraktiivsemaks ning viia ELi tööandjad kokku andekate inimestega, keda nad ELi tööturult ei leia. ELi talendireserv on ELi-ülene kolmandatest riikidest pärit kandidaatide reserv, kuhu kandidaadid valitakse pärast nende kvalifikatsioonide sõelumist oskuste tasemete, kriteeriumide ja rändenõuete alusel. Selle töö ettevalmistamise käigus tekkis Venemaa agressioonisõja tõttu Ukraina vastu uus ja kiireloomuline vajadus hõlbustada ajutise kaitse saajate juurdepääsu ELi tööturule. Selle probleemi lahendamiseks ja põgenike oskuste parimaks ärakasutamiseks on komisjon teatanud, et käivitab 2022. aasta suveks ELi talendireservi katseprojekti inimestele, kes põgenevad Venemaa agressioonisõja eest Ukrainast. See veebipõhine katsealgatus võimaldab kindlaks teha ja kaardistada Ukrainast põgenenud ja liikmesriikides viibivate inimeste oskused, et hõlbustada nende kokkuviimist ELi tööandjatega. Katsealgatuse puhul võetakse arvesse käimasolevaid edukaid algatusi liikmesriikides, näiteks Portugalis ja Rumeenias. See töötatakse välja koostöös liikmesriikidega ning konsulteerides tööandjate, sotsiaalpartnerite ja kõigi muude asjaomaste sidusrühmadega. Katseprojekt võib hõlbustada ELi-sisest töösobitamist ja anda ametiasutustele ülevaate mitmesugustest oskustest, mida nende riigis saab ära kasutada. See võiks hõlbustada töösobitamist Ukrainast saabuvate pagulaste suure arvuga seotud prioriteetsetes sektorites, nagu haridus saabuvatele lastele (mida hõlbustatakse kogukonnateenuste korraldamise kaudu) või juurdepääs põhiteenustele ja tervishoiuteenustele (mida pakuvad tervishoiutöötajad ja tõlgid). Komisjon on juba loonud spetsiaalse temaatilise rühma selliste liikmesriikide kontaktpunktidest, kes on huvitatud Euroopa rändevõrgustiku raames katsealgatuses osalemisest. Suveks töötab temaatiline rühm katsealgatuse välja ja rakendab selle. Kättesaadavaks tehakse veebiportaal, mis võimaldab ajutise kaitse saajatel, kes soovivad liikmesriikides tööd leida, ennast registreerida ning tutvustada oma oskusi ja töökogemust. Portaali ülesehituses kasutatakse mõnel puhul kolmandate riikide kodanike kutsekirjelduse koostamiseks mõeldud ELi vahendit, mille EL on võtnud kasutusele kolmandate riikide kodanike oskuste kaardistamiseks ja dokumenteerimiseks. Algatuse rakendamisel püütakse teha koostööd Ukraina ametiasutustega, sealhulgas selleks, et hõlbustada kvalifikatsioonide tunnustamist kooskõlas komisjoni soovitusega Venemaa sissetungi tõttu Ukrainast põgenevate inimeste kvalifikatsiooni tunnustamise kohta. Selle katsealgatusega samal ajal töötatakse osalevate liikmesriikide ja muude asjaomaste sidusrühmadega, nagu tööandjate organisatsioonid, sotsiaalpartnerid ning kutsehariduskeskused, tihedalt konsulteerides välja alaline ja üldine ELi talendireserv, mis on mõeldud kõigile kolmandate riikide kodanikele, kes on huvitatud ELi elama ja tööle asumisest. Komisjon kavatseb ELi talendireservi ja selle veebiportaali ametlikult käivitada 2023. aasta keskpaigaks ning teeb ettepaneku soovituse kohta, millega luuakse ELi talendireserv ja mis hõlmab hartat ja üksikasjalikku tegevuskava selle järkjärguliseks arendamiseks. Katseprojektiga tegelev temaatiline rühm juhib katsealgatuse toimimisest saadud õppetundidele toetudes ka ELi talendireservi organisatsioonilise ülesehituse, juhtimisstruktuuri ja toimimisviisi väljatöötamist. See hõlmab muu hulgas ELi tööturul vajalike oskuste kindlaksmääramist, asjakohastes vastuvõtukriteeriumides kokkuleppimist, vastuvõtuprotsessi korraldamist ja tööandjate juurdepääsu koordineerimist ELi talendireservile. Seetõttu on ELi talendireservi arendamise ja toimimise jaoks keskse tähtsusega osalevate liikmesriikide täielik pühendumine ja aktiivne osalemine. 3.3. Töörände juhtimise parandamine ELi tasandil Töörände valdkonnas tehtud edusammud ja eespool nimetatud uute algatuste edu olenevad tihedamast koostööst ning paremast mõistmisest rände- ja tööhõivevaldkonna osalejate vahel. Selle paketiga käivitab komisjon uue platvormi, mis võimaldab pidada korralduslikke arutelusid töörände praktiliste küsimuste üle, eelkõige rändepoliitika välismõõtme, tööjõupuuduse ja tööturu toimimisega seotud küsimuste üle. Platvormi abil toetatakse talendipartnerluste ja ELi talendireservi käivitamist. Arutelud võiksid aidata kaasa suuremale poliitilisele mõttevahetusele asjakohastel foorumitel, näiteks nõukogu ja Euroopa Parlamendi tasandil. Vajaduse korral kaasatakse aruteludesse sotsiaalpartnerite, ELi asutuste, avalike tööturuasutuste, ekspertide, rahvusvaheliste organisatsioonide, rändajate juhitud organisatsioonide ja muude oluliste osalejate esindajad. 4.TULEVIKKU SUUNATUD SAMMAS: PRIORITEETSED VALDKONNAD Lisaks eelkirjeldatud kohestele seadusandlikele ja korralduslikele meetmetele tuleb jätkata tööd selle nimel, et uurida, milliseid täiendavaid viise leidub seaduslikuks rändeks ELi keskpikas ja pikemas perspektiivis. Komisjon näeb potentsiaali keskenduda tulevikku suunatud poliitikas kolmele valdkonnale: hooldus, noored ja innovatsioon.

Need kolm valdkonda vastavad kolmele olulisele poliitilisele prioriteedile, mida rõhutas ka Euroopa Parlament oma hiljutises seadusandlikus algatusraportis: madala ja keskmise kvalifikatsiooniga töötajate ligimeelitamine kolmandatest riikidest sektorites, kus valitseb märkimisväärne tööjõupuudus ja on suur nõudlus teenuste järele, nt pikaajaline hooldus; suurema hulga võimaluste loomine nii EList kui ka väljastpoolt ELi pärit noortele ning innovatsiooni ja ettevõtluse edendamine ELis ja investeerimine ELi tehnoloogiasuveräänsusesse. 4.1. Pikaajalise hoolduse valdkonna töötajate ligimeelitamine kolmandatest riikidest Läbivaadatud ELi sinise kaardi direktiiviga ajakohastati eeskirju, et meelitada kolmandatest riikidest ligi kõrge kvalifikatsiooniga töötajaid. Komisjon uurib ühtlasi, kuidas meelitada paremini ligi ELi tööturule vajalikke madala ja keskmise kvalifikatsiooniga töötajaid. Talendipartnerluses saavad osaleda kõigi oskuste tasemega töötajad, sealhulgas madala ja keskmise oskuste tasemega töötajad. Ka kavandatav ELi talendireserv võimaldab vähemalt pikemas perspektiivis meelitada ligi mitmesuguste oskustega töötajaid. Toimivuskontroll näitas, et ELis on vajadus keskmise ja madala kvalifikatsiooniga töötajate järele, kuid kutsealad ja vajadused on liikmesriigiti väga erinevad. See on suur ja väga mitmekesine töötajate kategooria, kuhu kuuluvad töötajad alates põllumajandustöötajatest ja veoautojuhtidest kuni IT tehnikuteni. See kategooria hõlmab mitmesuguseid oskuste tasemeid ja sektoreid, mille puhul kehtivad liikmesriikides isesugused poliitilised ja õigusraamistikud. Seepärast pooldab komisjon järkjärgulist lähenemisviisi. Komisjon teeb ettepaneku keskenduda kõigepealt sektorile, kus ELi tasandil tegutsemisest saadakse selget kasu: pikaajaline hooldus. Pikaajalise hoolduse süsteemide ülesehitus ja küpsus on ELis väga erinev, kuid kõik riigid seisavad silmitsi ühiste probleemidega: vajadus pakkuda kättesaadavat, taskukohast ja kvaliteetset hooldust, arvestades vananeva elanikkonnaga kaasnevat nõudluse kasvu tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandeteenuste järele ning tööjõupuudust. Võõrtöötajad, eelkõige naised, moodustavad pikaajalise hoolduse valdkonna töötajatest olulise osa. COVID-19 kriisi ajal kujunes pikaajalisest hooldusest väga nõutud teenus, mida osutasid olulise tähtsusega töötajad. Hooldusteenuste järjepidevuse tagamisel ja pandeemiale asjakohasel reageerimisel ilmnenud probleeme suurendasid veelgi sektoris tehtavate investeeringute piiratus, rasked töötingimused ja sellest tulenev tööjõupuudus. Liikmesriikidel on raskusi hooldustöötajate ligimeelitamise ja hoidmisega. Pikaajalise hoolduse sektoris tekib 2030. aastaks tervishoiu abispetsialistidele ja hooldustöötajatele eeldatavasti kuni seitse miljonit vaba töökohta ning ainult osa neist täidetakse ELi tööturult pärit töötajatega. Pikaajalise hoolduse valdkonna töötajate seaduslikud võimalused on reguleeritud riiklikul tasandil ning neile kehtivad eeskirjad ja tingimused on erinevad. Tuleb hinnata, kas ja mil määral saaks selle kategooria oluliste töötajate vastuvõtmist ELi aidata parandada ELi tasandil. See tooks kasu nii liikmesriikidele kui ka päritoluriikidele, tagades samal ajal eetilise värbamise ja kõrged standardid. Talendipartnerluste raames saaks selle eesmärgi saavutamist toetada pikaajalise hoolduse valdkonna töötajate koolitamise edendamise ja partnerriikidega laiema koostöö tegemise teel, muu hulgas töötades välja viise, kuidas välisriikide spetsialistid ja diasporaad saaksid aidata kaasa võimaluste loomisele päritoluriigis. See aitaks vähendada ajude äravoolu ohtu päritoluriikide hooldussektorites. Alushariduse ja lapsehoiu pakkumise suurendamine Barcelona eesmärkide kavandatud läbivaatamise kaudu muudaks rohkem pikaajalise hoolduse valdkonna töötajaid tööturule kättesaadavaks. Samuti hakkab komisjon 2022. aasta Euroopa hooldusstrateegia koostamise raames ning kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava ja rohelise raamatuga elanikkonna vananemise kohta kaardistama kolmandatest riikidest pärit pikaajalise hoolduse valdkonna töötajate vastuvõtutingimusi ja õigusi liikmesriikides ning vajadust selle valdkonna teenuste järele, et uurida, millist lisaväärtust annaks ja kui teostatav oleks ELi tasandi seadusliku vastuvõtmise kava väljatöötamine selliste töötajate ligimeelitamiseks. Selles analüüsis vaadeldakse hoolikalt sotsiaalseid ja majanduslikke mõjusid, mida sellised ELi tasandi kavad avaldaksid ELi pikaajalise hoolduse valdkonna töötajate töötingimustele, sealhulgas palkadele. Samuti võetakse arvesse mõju päritoluriikidele ja uuritakse võimalusi, kuidas sõlmida kõigile pooltele kasulikke kokkuleppeid. Välja võiks töötada koolitusprogrammid, millega suurendada töötajate arvu ka asjaomastes kolmandates riikides. Samuti hõlmab analüüs Maailma Terviseorganisatsiooni edendatavaid värbamise eetikastandardeid. 4.2. Noorte liikuvuse edendamine Noorte liikuvuse kavade eesmärk on anda noortele võimalus teises riigis elada, töötada ja kogemusi omandada, edendades samal ajal kultuurivahetust ja tugevdades riikidevahelisi sidemeid. Maailmas leiduvad noorte liikuvuse kavad on tavaliselt suunatud noortele kolmandate riikide kodanikele (nt 18–30aastased), kellel on teatav haridustase. Noortel võimaldatakse tulla riiki, et piiratud ja pikendamatu ajavahemiku jooksul reisida, töötada ja elada, kui neil on piisavalt rahalisi vahendeid, tervise- või reisikindlustus ja puuduvad ülalpeetavad. Nendes noorte liikuvuse kavades osalemiseks taotluse esitamisel ei nõuta tööpakkumise olemasolu. ELi noorte liikuvuse kava võiks muuta ELi tervikuna atraktiivsemaks sihtkohaks. Selleks antaks kolmandatest riikidest pärit oskustega noortele võimalus tulla ELi piiratud (pikendamatuks) ajaks elama, reisima ja töötama. Tingimused (vanus, haridustase ja piisavad rahalised vahendid) sarnaneksid tingimustega, mida kohaldatakse riiklike kavade puhul. Sellised kavad võiksid ELi tasandil reguleerida riiki lubamise tingimusi ja menetlusi ning kavas osalevate noorte kolmandate riikide kodanike õigusi. Selleks et oskustega noori paremini ligi meelitada ja saavutada mastaabisääst, võiks koos liikmesriikidega uurida ka seda, kas sellistele noortele on võimalik anda õigus ELis vabalt ringi liikuda. Oluline on avada võimalused reisimiseks ja töötamiseks, et noored saaksid välismaal uusi kogemusi omandada ja oskusi arendada. See ei kehti mitte ainult noorte kolmandate riikide kodanike, vaid ka noorte ELi kodanike suhtes. Seetõttu tuleks Euroopa noorte liikuvuse kava täiendada kolmandate riikidega sõlmitavate vastastikuste lepingute või kokkulepetega, milles käsitletakse riiki lubamise tingimusi ja õigusi, jättes samas liikmesriikidele võimaluse kehtestada ELi vastu võetud noorte suhtes kvoodid. Komisjon uurib Euroopa noorte liikuvuse kava väljatöötamise teostatavust, katsetades kolmandate riikidega lepingute sõlmimisel mitmesuguseid võimalusi, mille abil tagada vastastikkus. See protsess käivitatakse 2022. aasta kolmandas kvartalis Euroopa rändefoorumil, kus tulevad kokku rändega tegelevad sidusrühmad ja kuhu kutsutakse ka noorte sidusrühmad, aidates seeläbi kaasa Euroopa noorteaasta 2022 üldiste eesmärkide saavutamisele. 4.3. Idufirmade asutajate vastuvõtmise hõlbustamine ELi tasandil Viimastel aastatel on nii ELis kui ka kogu maailmas suurenenud uuenduslike ettevõtjate ja idufirmade asutajate jaoks mõeldud riiklike vastuvõtmiskavade arv. Need kavad koosnevad stiimulitest, nagu spetsiaalsed viisad või elamisload välismaalt pärit uuenduslikele ettevõtjatele. Kõigi kavade puhul on ühine see, et need on suunatud teatavat liiki ettevõtetele, st neile ettevõtetele, mis on uuenduslikud, skaleeritavad ja/või mis annavad riigi majandusele või ettevõtluskeskkonnale lisaväärtust. Idufirmad ja ettevõtlus toetavad üldiselt ELi majanduse arengut ja innovatsiooni. Need on kesksel kohal ka ELi üleminekul kestlikule ja digitaalsele majandusele. Sellega seoses rõhutati integratsiooni ja kaasamise tegevuskavas, et sisserändajatest ettevõtjad aitavad märkimisväärselt kaasa majanduskasvule ja töökohtade loomisele ning neil on oluline osa COVID-19 järgse taastumise toetamisel. ELi meetmed võiksid uuenduslike ettevõtjate ja idufirmade asutajate vastuvõtmise ja ettevõtete loomise toetamise kaudu veelgi hõlbustada nende juurdepääsu kogu ELi ühtsele turule. Sellised meetmed aitaksid meelitada ligi kõige andekamaid inimesi ning seega edendada ELis innovatsiooni ja ettevõtlust. See oleks kooskõlas Euroopa innovatsioonikavaga ja ELi üldise toetusega ettevõtete loomisele. See üldine toetus hõlmab ettevõtlussõbraliku keskkonna loomist, ettevõtluse edendamist, uutele turgudele juurdepääsu ja rahvusvahelistumise parandamist, rahastamisele juurdepääsu hõlbustamist ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime ja innovatsiooni toetamist. Komisjon töötab ka selle nimel, et toetada Ukrainast pärit põgenike hulgas leiduvaid ettevõtjaid, kaaludes eelkõige meetmeid, mis aitaksid neil asutada ELis oma ettevõtte.