Lühikokkuvõte Slovakkia kohtusüsteemi puhul on jätkatud õigusriigi olukorda käsitleva 2020. aasta aruandes juba rõhutatud olulisi jõupingutusi, et parandada süsteemi sõltumatust, usaldusväärsust, kvaliteeti ja tõhusust. 2020. aasta detsembris võttis parlament vastu põhiseaduse ja kohtusüsteemi, eeskätt konstitutsioonikohtu ja kohtute nõukojaga seotud rakendusaktide ulatusliku reformi. Samuti on ametiasutused suurendanud jõupingutusi, et tõkestada korruptsiooni kohtusüsteemis. Koostamisel on kohtute võrgustiku reform ning selles töös osaleb Euroopa Nõukogu, mille kaudu on saadud arvukalt märkusi sidusrühmadelt. Loodud on kõrgeim halduskohus. Uue läbipaistva menetluse alusel valiti uus peaprokurör ja eriprokurör. Need reformid näitavad, et kohtusüsteemi püütakse parandada. On oluline, et reformide elluviimisel võetakse arvesse asjaomaseid Euroopa standardeid kohtute sõltumatuse kohta. See on tähtis ka pidades silmas asjaolu, et üldsuse seas on kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase endiselt väga madal, ehkki ettevõtjate seas on hinnangud paranenud. Slovakkia on oluliselt suurendanud korruptsioonivastase võitluse jõupingutusi, mille tulemusena uuritakse ja menetletakse mitmeid suurkorruptsioonijuhtumeid. Samuti nimetati pärast valikumenetlusi ametisse juhtivad ametnikud, sealhulgas 1. septembril 2021 tegevust alustava uue rikkumisest teatajate kaitse büroo juhataja. Korruptsioonisüütegude avastamise ja uurimise suutlikkust on võimalik veelgi suurendada investeeringutega spetsialiseerumisse, analüütilisse oskusteabesse ning usaldusväärsusega seotud koolitusse riiklikus kriminaalametis. Korruptsiooni ennetamisel on edasiminek olnud aeglane. Mitmel korral on püütud reguleerida lobitööd, kuid edutult. Sellegipoolest on kavandamis- või algatamisetapis lobitööd, nn pöördukse efekti, vara deklareerimist, parlamendiliikmete huvide konflikte ja riigihankeid käsitlevate õigusaktide eelnõud. Slovakkia põhiseaduse ja teiseste õigusaktidega on ette nähtud õigusraamistik, mis kaitseb sõnavabadust, avalikule teabele juurdepääsu õigust, meedia mitmekesisust ja ajakirjanduse õigust. Praegu on arutamisel seaduseelnõu, mis võetakse kavakohaselt vastu 2021. aasta septembris ja millega eeldatavalt kehtestatakse raamistik meediaomandi läbipaistvuse tagamiseks. Valitsuse plaan esitada ettepanek õigusakti kohta, millega tagatakse ajakirjanikele soodsam tegevuskeskkond, on ootele pandud. Riikliku reklaami levitamine on endiselt reguleerimata. Süüdi mõisteti mitu isikut, kes olid seotud uuriva ajakirjaniku Ján Kuciaki ja tema kihlatu tapmisega 2018. aastal. Mõrva väidetavad kavandajad mõisteti esialgu õigeks, kuid ülemkohus tühistas otsused ning saatis kohtuasja tagasi kriminaalasjade erikohtusse. Üks süüdimõistev kohtuotsus kinnitati. COVID-19 pandeemia mõju vähendamiseks ei kehtestatud uudismeedia toetuskava. Kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi puhul on endiselt vaja täiustada õigusloomeprotsessi sidusrühmade ja kodanikuühiskonna suurema kaasamise abil, nagu märgiti juba õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes. 2020. aasta detsembri põhiseadusliku reformiga konstitutsioonikohtult sõnaselgelt pädevus teha järelevalvet põhiseaduslike seaduste üle. Seda konkreetset reformi vaatab nüüd omakorda üle konstitutsioonikohus. COVID-19 pandeemia tõttu kehtis riigis suuremas osas 2020. aastast eriolukord, mida 2020. aasta detsembris õigusaktide muudatusega pikendati ning mis lõppes 2021. aasta mais. Pandeemia tingimustes tegid õiguskantsler ja riiklik inimõiguste keskus aktiivselt tööd selle nimel, et kaitsta põhiõigusi. Üha enam tekitab muret teatavate vabaühenduste rahastamise küsimus, eeskätt soolist võrdõiguslikkust edendavatele vabaühendustele eraldatavate rahaliste vahendite piiramine.



I.Kohtusüsteem

Slovakkia kohtusüsteem koosneb 54 piirkondlikust kohtust, kaheksast maakonnakohtust, kriminaalasjade erikohtust, ülemkohtust, kõrgeimast halduskohtust ja Slovakkia konstitutsioonikohtust . Maakonnakohtud tegutsevad apellatsioonikohtutena tsiviil- ja äriõiguse kohtuasjade ning kriminaalasjade puhul ning on samas esimese astme kohtud haldusküsimustes. Kriminaalasjade erikohus mõistab õigust tõsistes kriminaalasjades, mis on loetletud kriminaalmenetluse seadustikus . Kohtute nõukojal on keskne roll kohtuvõimu eneseregulatsioonis, kohtunike ametisse nimetamisel, nende volituste peatamisel ja ametist vabastamisel ning kohtunikueetika alalhoidmisel. Nõukoja liikmeskonnast poole (9 liiget 18st) moodustavad kohtunikud, kes on nõukotta valitud ametikaaslaste poolt. Nõukoja muud liikmed nimetavad ametisse Slovakkia president, parlament ja valitsus . Slovakkia prokuratuur on sõltumatu riigiasutus, mida juhib peaprokurör . Slovakkia osaleb Euroopa Prokuratuuris. Slovakkia advokatuur on sõltumatu omavalitsuslikul põhimõttel tegutsev kutseorganisatsioon .

Sõltumatus

Kohtuvõimu tajutava sõltumatuse tase on ettevõtjate seas paranenud, kuid endiselt madal ning üldsuse hinnangul jätkuvalt väga madal. 30 % ettevõtjatest peab kohtute sõltumatuse taset „võrdlemisi suureks või väga suureks“, mis on oluliselt parem kui 2020. aastal (15 %). Üldsuse seas ei ole hinnangud kohtute ja kohtunike tajutava sõltumatuse tasemele aga paranenud – 28 % elanikkonnast peab kohtute sõltumatuse taset „võrdlemisi suureks või väga suureks“, ent 65 % „võrdlemisi väikseks või väga väikseks“. See on kooskõlas pikaajalise suundumusega, millele osutati juba õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes. Tajutava sõltumatuse puudumise põhjustena nimetati kõige sagedamini valitsuse ja poliitikute sekkumist või survet ning samavõrd ka majanduslikke või muid erihuve esindavate rühmade sekkumist või survet.

Ametiasutused on võtnud meetmeid, et tegeleda väidetavate korruptsioonijuhtumite ja ametiseisundi kuritarvitamise juhtumitega kohtusüsteemis. Ajendatuna õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes osutatud kõrgetasemelistest politseioperatsioonidest käivitati uusi operatsioone. Praegu on 20 kohtuniku ning muu õiguskaitse- või kohtusüsteemis töötava isiku suhtes algatatud kriminaalmenetlus seoses tõsiste väidetega korruptsiooni ja ametiseisundi kuritarvitamise kohta. See näitab, et avaliku sektori asutused on suurendanud jõupingutusi, et vähendada korruptsiooni kohtusüsteemis. Üks kohtunik mõisteti süüdi. Pärast kriminaalsüüdistuse esitamist astus mitu kohtunikku tagasi või peatati nende volitused ajutiselt. Samuti tunnistati Euroopa poolaasta raames, et jätkuvalt on vaja tegeleda kohtusüsteemi üldise usaldusväärsusega seotud konkreetsete probleemidega ning Slovakkiale esitati sel otstarbel riigipõhine soovitus.

Vastu võeti põhiseaduse ja rakendusaktide muudatusi hõlmav ulatuslik kohtureform. See oli ajendatud valitsuse väljakuulutatud reformikavast eesmärgiga suurendada üldsuse usaldust õigusriigi suhtes, nagu selgitati õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes. Põhiseaduse ja rakendusaktide muudatused võeti vastu 2020. aasta detsembris. Eeskätt asutati nendega kõrgeim halduskohus, samuti muudeti konstitutsioonikohtu kohtunike valimise ja ametissenimetamise menetlust ning mitut kohtute nõukojaga seotud sätet. Sidusrühmad märkisid, et reform annab tunnistust jõupingutustest parandada kohtusüsteemi ja suurendada selle sõltumatust, ehkki reformi teatavate osade suhtes väljendati vastuseisu (vt allpool).

Ehkki reformi mõningate osadega, mis käsitlesid kohtute nõukoda, oldi rahul, on väljendatud kahtlusi nõukoja liikmete tagandamise korra suhtes. Põhiseadusliku reformiga laiendati kohtute nõukoja volitusi ning muudeti nõukoja liikmete ametisse nimetamise korda ja liikmete tagandamist käsitlevat sätet. Reformiga kehtestati eeskiri, mille kohaselt valitakse nõukoja kohtunikest liikmed mitmes valimisringkonnas. Valitsuse sõnul on muudatuse eesmärk suurendada nõukoja õiguspärasust; selleks tuleb tagada, et kohtunikud oleksid nõukojas esindatud mitmekesisemal viisil. See eesmärk on kooskõlas Euroopa Nõukogu soovitustega. Ühtlasi laiendati reformiga kohtute nõukoja volitusi. Peale selle sätestati reformiga sõnaselgelt, et kohtute nõukoja liikme ametisse nimetanud asutus võib liikme (sh esimehe ja aseesimehe) ükskõik mis ajal tagandada. Seletuskirja kohaselt tähendab see, et tagandamise ettepanek ei pea põhinema õigusaktides sätestatud kriteeriumidel ning võib selle asemel olla ajendatud usalduse puudumisest. Sidusrühmad on väljendanud kahtlust, et reformi kõnealune aspekt võib kahjustada kohtute nõukoja sõltumatust. Neid kahtlusi käsitles ka Euroopa Kohtunike Konsultatiivnõukogu büroo oma 9. detsembri 2020. aasta arvamuses.Tagandatud liige saab ametist vabastamise otsuse vaidlustamiseks esitada põhiseadusliku kaebuse konstitutsioonikohtule. On oluline, et kohtute nõukojal oleksid piisavad tagatised, mis võimaldaksid sõltumatust seadusandlikust ja täitevvõimust, sealhulgas nõukoja liikmete tagandamise viisi osas.

Kindluse tagamiseks on kehtestatud kohtunike pensioniiga. Pärast põhiseaduse muutmist on kohtunike pensioniiga 67 aastat. Kuna reformiga võeti kohtute nõukojalt ära kaalutlusõigus esitada ettepanekuid üle 65aastaste kohtunike pensionile jäämise kohta, tagati muudatusega õiguskindlus ja stabiilsus kohtunikele.

Muudetud on kohtunike kriminaalvastutusele võtmise korda. 2020. aasta oktoobris võeti vastu karistusseadustiku muudatus, millele järgnes kohtunike puutumatust käsitleva põhiseadusliku sätte muudatus. Nende reformide kohaselt saab kohtunikke otsustusprotsessis avaldatud arvamuste eest vastutusele võtta üksnes juhul, kui kõnealust otsuse langetamist saab liigitada süüteoks. Seda silmas pidades võeti karistusseadustikus kasutusele uus süüteoliik – õiguse kuritarvitamine. Selle sätte kohaselt võidakse kohtunik süüdi mõista juhul, kui ta on teinud meelevaldse otsuse, mis tekitab kahju või millega tehakse teene teisele isikule. Sellele sättele tuleks toetuda üksnes siis, kui langetatud otsus on ilmselgelt meelevaldne ja ebaõige. Kriminaalmenetlusi juhivad eriprokurör ja kriminaalasjade erikohus. Kõnealuses süüteos süüdistataval kohtunikul on õigus taotleda kohtute nõukojalt arvamust, milles vaidlustatakse kriminaalmenetlusega jätkamine; kui see taotlus rahuldatakse, tähendab see sisuliselt seda, et menetlus lõpetatakse. Süüdistuse saanud kohtuniku volitused võidakse ajutiselt peatada üksnes distsiplinaarkohtu otsuse alusel. Arvestades, et Euroopa standardite kohaselt võidakse kohtunikke nende otsuste eest vastutusele võtta teatavatel pahatahtlikkuse või raske hooletusega seotud erandjuhtudel, tuleb kohtunike vastutust reguleerivas korras igal juhul selgelt ja täpselt sätestada vajalikud tagatised vältimaks mis tahes ohtu, et seda korda kasutatakse õigusemõistmisele surve avaldamiseks või kohtulahendite sisu poliitilise kontrolli süsteemina. On oluline, et kui neid uusi sätteid praktikas kohaldatakse, rakendatakse nõuetekohaselt kaitsemeetmeid kooskõlas Euroopa standarditega. Teatavad sidusrühmad on väljendanud kahtlust kohtunike puutumatust käsitleva põhiseadusmuudatuse suhtes ning nentinud, et muudatus on liiga laialt ja ebamääraselt sõnastatud ning võib kaasa tuua võimaliku kuritarvitamise riski.

Hiljutise põhiseadusliku reformiga muudeti korda, mis võimaldab kohtunikke ilma nende nõusolekuta üle viia. Hiljutise põhiseadusliku reformiga kehtestati säte, et kohtunikke võib kohtute võrgustiku muudatuse korral üle viia ilma nende nõusolekuta, kui see on vajalik selleks, et tagada kohtusüsteemi nõuetekohane toimimine. Euroopa standardite kohaselt on võimalik kohtunikke ilma nende nõusolekuta üle viia erandjuhtudel, tingimusel et kehtestatud on piisavad kaitsemeetmed. Nende kaitsemeetmete hulgas on nõue, et kohtunikku ei tohi üle viia madalama astme kohtusse ning et tal on edasikaebeõigus. On oluline, et rakendusaktides sätestatakse Euroopa standarditele vastavad piisavad kaitsemeetmed.

Koostamisel on kohtute võrgustiku reformi eelnõu. Võttes arvesse Euroopa Nõukogu kohtute efektiivsust hindava komisjoni (CEPEJ) aruandes esitatud soovitusi, sealhulgas soovitust kaaluda võimalust edendada kohtunike spetsialiseerumist ja muuta kohtute võrgustikku, eeskätt võimalust vähendada piirkondlike kohtute arvu, moodustas justiitsministeerium töörühmad – kus osalevad muu hulgas kohtunikud –, et koostada kohtute võrgustiku reformi eelnõu. Reformi eesmärk on suurendada üldsuse usaldust kohtusüsteemi vastu ning parandada selle tõhusust ja kvaliteeti. Kavandatav võrgustik põhineb vajadusel tagada nii kohtute piisav suurus, et iga kohtu kohtunikud saaksid suuremal määral spetsialiseeruda, kui ka kultuurilise ja piirkondliku identiteedi austamine ning juurdepääs õigusemõistmisele. Praeguste kohtute töökoormuse, taristu ja kohtute juurdepääsetavuse andmete põhjal tehti reformi eelnõus ettepanek vähendada piirkondlike kohtute arvu 54-lt 30-le ja maakonnakohtute arvu kaheksalt kolmele. Likvideeritavate kohtute kohtunikud, kohtutöötajad ja kohtuasjad viiakse üle allesjäävatesse õigusjärglastest kohtutesse. Ajavahemikul 2020. aasta septembrist detsembrini tutvustati reformi eelnõu kohtunikele ja muudele sidusrühmadele; arutelud jätkusid 2021. aasta jaanuaris ja veebruaris. Praegu hindab justiitsministeerium 2020. aasta detsembri keskpaigast 2021. aasta märtsi alguseni toimunud avalikul konsultatsioonil saadud märkusi. Reformi eelnõu kohta esitas kriitilisi märkusi mitu sidusrühma, kes osutasid muu hulgas sellele, et neid ei kaasatud eelnõu koostamise protsessi, ning väljendasid kahtlust õigusemõistmisele juurdepääsu suhtes. Kriitikast ajendatuna otsustas justiitsministeerium jätkata kohtunikega konsulteerimist 2021. aasta septembrini; pärast seda algatatakse kohtute võrgustiku reformi muudetud ettepaneku suhtes uus avaliku konsultatsiooni menetlus. Kuna reform hõlmab kohtunike üleviimist, tuleb märkida, et Euroopa standardite kohaselt peaksid kohtunikel, kes viiakse reformi käigus üle ilma nende nõusolekuta, olema menetluslikud tagatised, mis aitaksid tagada, et nende sõltumatus ei satu ohtu (vt eespool). CEPEJ vaatas reformi eelnõu läbi ja järeldas, et kasutatud metoodika vastab tema suunistele ja hindamisaruandele, ning tõstis esile Slovakkia ametiasutuste järgitud tõenduspõhist lähenemisviisi. Samuti avaldas ta täiendavad soovitused, näiteks soovitus kaaluda võimalust lükata reformi elluviimine edasi.

Loodud on kõrgeim halduskohus ning kavandatakse halduskohtute loomist. Uus halduskohtute süsteem koosneb kavakohaselt kolmest halduskohtust, mille asutamiseks tehti ettepanek kohtute võrgustiku reformi eelnõus, ja kõrgeimast halduskohtust, mis loodi hiljutise põhiseadusliku reformiga ning alustab eeldatavalt tegevust 2021. aasta augustis. Kõrgeima halduskohtu esimees nimetati ametisse 2020. aasta mais ning praegu on pooleli kohtunike valiku protsess. Kohtunikud valib kohtute nõukoda. Kohtute võrgustiku reformi eelnõuga (vt eespool) nähti ette kolme eraldi halduskohtu loomine. Eelnõuga nähti ette, et nende uute halduskohtute esimehed valib viiest liikmest koosnev komisjon; selle komisjoni liikmed valib omakorda justiitsministeerium, kusjuures kaks liiget valitakse kohtute nõukoja nimetatud kandidaatide hulgast. Halduskohtute kohtunike valimise küsimuses on tehtud ettepanek, et justiitsministeerium otsustab, millised ametikohad täidetakse kohtunike üleviimisega ja millised valikumenetluse teel. On oluline, et nende kohtute loomisel ja nende suhtes kohaldatava korra kehtestamisel võetakse arvesse Euroopa standardeid.

Uue menetluse alusel valiti uus peaprokurör ja eriprokurör. 2020. aasta septembris võttis parlament vastu seaduse, millega tehti mitu muudatust peaprokuröri ja eriprokuröri valimise protsessis. Seadusega laiendati nende isikute ringi, kellel on õigus nimetada kandidaate peaprokuröri ametikoha täitmiseks, lubati sellele ametikohale kandideerida ka isikutel, kes ei ole prokurörid, ning kehtestati nõue, et nii peaprokuröri kui ka eriprokuröri ametikoha kandidaadid peavad läbima avaliku kuulamise parlamendis. Uusi eeskirju kohaldati peaprokuröri ja eriprokuröride kandidaatide valikul 2020. aasta detsembris ja 2021. aasta veebruaris. Mõlemaid valimisi kajastati põhjalikult meediakanalites ning sidusrühmad märkisid, et menetlus on varasemast läbipaistvam.

Kvaliteet