EUROOPA KOMISJON Brüssel,23.2.2017 COM(2017) 83 final 2017/0036(NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava tihevooreaktori täiendava teadusprogrammi (ajavahemikuks 2016-2019) vastuvõtmise kohta



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Komisjon kasutab tihevooreaktorit vastavalt Euratomi ja Madalmaade vahel 25. juulil 1961 sõlmitud lepingule. Kõnealune leping sõlmiti 99 aastaks. Selle täitmiseks sõlmisid mõlemad pooled 31. oktoobril 1962. aastal vastavalt asjaõigusele 99 aastaks põlisrendilepingu („bail emphytéotique“). Tihevooreaktoril on Euroopa Liidus oluline roll. Tihevooreaktori täiendava teadusprogrammi peamine eesmärk on pakkuda katsete tegemiseks stabiilset ja usaldusväärset neutronvoogu. Uuritud valdkonnad on tuumamaterjale ja tuumkütust käsitlev teadustegevus eesmärgiga suurendada tuumareaktorite ohutust (nii tuumalõhustumise kui ka tuumasünteesi korral), reaktorite vananemist ja eluiga käsitlev uurimistegevus, täiustatud tuumkütusetsüklit ja jäätmekäitlust käsitlevad teadusuuringud. Tihevooreaktor toimib ka koolituskeskusena, mis pakub võimalusi doktori- ja järeldoktoriprogrammides osalejatele, kes teevad teadustööd siseriiklike või Euroopa programmide kaudu. Reaktorit kasutatakse ka radioaktiivsete isotoopide tööstuslikuks tootmiseks, millega kaetakse enam kui 60 % isotoobikogusest, mida vajatakse Euroopas igal aastal 10 miljoni meditsiinilise diagnoosi panemiseks. Selles vallas on reaktor Euroopa radiofarmatseutiliste preparaatide tootjate jaoks peamine tarnija. Lisaks on reaktori toodangut tänu selle asukohale Euroopas võimalik kiiresti saata Euroopa meditsiinikeskustesse. See on oluline enamiku praegu kasutatavate lühikese poolestusajaga isotoopide puhul. Ühenduse tihevooreaktori käitamist on toetatud mitme täiendava teadusprogrammiga. 13. novembril 2012 võttis nõukogu vastu Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava nelja-aastase (2012–2015) täiendava teadusprogrammi (nõukogu otsus 2012/709/Euratom – ELT L 321/59, 20.11.2012), milles käsitleti Madalmaades Pettenis Teadusuuringute Ühiskeskuses asuva reaktori käitamist. 2012.–2015. aasta täiendava teadusprogrammi osamaksed tulid kolmelt osalevalt liikmesriigilt – Madalmaadelt, Prantsusmaalt ja Belgialt, nelja aasta jooksul kogusummas 31,4 miljonit eurot. Kõnealune summa hõlmas eraldisi reaktori dekomisjoneerimisfondi iga-aastasteks osamakseteks. Viimane täiendav teadusprogramm lõppes 31. detsembril 2015. Käesolevas nõukogu otsuse ettepanekus käsitletakse tihevooreaktori käitamise uut nelja-aastast programmi (2016–2019), mis põhineb tuumauuringute ja -konsultatsioonide rühma (Nuclear Research and Consultancy Group, NRG, Madalmaad) ning tuuma- ja alternatiivenergia komissariaadi (Commissariat à l'énergie atomique et aux énergies alternatives – CEA, Prantsusmaa) uurimistegevusel. Täiendava teadusprogrammi toetus 2016.–2019. aastaks on 30,2 miljonit eurot, tingimusel et tihevooreaktorit kasutatakse ja hooldatakse korrapäraselt. Kõnealune summa hõlmab eraldisi reaktori dekomisjoneerimisfondi iga-aastasteks osamakseteks. Kui käitaja NRG esitab ajavahemikul 2016–2019 riiklikele ohutusasutustele ametliku teatise ohutu konserveerimise staatusele eelnevast reaktori lõplikust seiskamisest, peatatakse teha jäänud maksed ning samuti ka komisjoni esitatud rahastamisnõuded. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Ei kohaldata •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Ei kohaldata 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS •Õiguslik alus Ettepanek põhineb Euratomi asutamislepingu artiklil 7. •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Ei kohaldata •Proportsionaalsus

Ei kohaldata •Vahendi valik Ei kohaldata 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Ei kohaldata •Konsulteerimine sidusrühmadega Nendest liikmesriikidest, kellega nende tuumauuringutealast tegevust arvestades konsulteeriti, nõustusid tihevooreaktori rahastamises osalema kaks liikmesriiki (Madalamaad ja Prantsusmaa). •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Ei kohaldata •Mõjuhinnang Ei kohaldata •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Ei kohaldata •Põhiõigused Ei kohaldata 4.MÕJU EELARVELE Finantsselgitusest nähtub, et uue täiendava programmi rahastamise osamakseid tasuvad kaks osalevat liikmesriiki: Madalmaad ja Prantsusmaa. Ajavahemikul 2016–2019 moodustavad kõnealuse kahe liikmesriigi osamaksed kokku 30,2 miljonit eurot. Nimetatud summa ja sellele lisanduv eeldatav äritulu tagavad piisava käitamiseelarve reaktori prognoositavate kulude katmiseks ajavahemikul 2016–2019. Tuleks tähele panna, et eelarvega on hõlmatud eraldised reaktori dekomisjoneerimiseks ja kulud, mis on seotud reaktori üldise toetusega, kommunaalteenustega, kindlustusega ja kasutatud kütuse käitlemisega. Komisjon kinnitab nõukogu 27. juuni 1996. aasta koosoleku protokollis esitatud deklaratsiooni, milles kinnitati, et tihevooreaktor saab piisava rahastamise korral aidata kaasa ühenduse programmide täitmisele seoses raamprogrammidega või muul viisil. Osaletakse kas konkurentsi alusel või Teadusuuringute Ühiskeskuse uurimisasutuste tegevuseks vajalike kiiritusteenuste osutamise kaudu. See tähendab, et komisjon ei rahasta oma eelarvevahenditest tihevooreaktori käitamise kulusid, sh reaktori hooldamise ega remondi kulusid. 5.MUU TEAVE

•Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Ei kohaldata •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Ei kohaldata 2017/0036 (NLE) Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava tihevooreaktori täiendava teadusprogrammi (ajavahemikuks 2016-2019) vastuvõtmise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 7, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, pärast konsulteerimist teadus- ja tehnikakomiteega ning arvestades järgmist: (1)Euroopa teadusruumi raames on Petteni tihevooreaktor praegu ja edaspidi oluline ühenduse käsutuses olev vahend, millega on võimalik aidata kaasa materjaliteaduste arendamisele ja katsetamisele, tuumameditsiinile ning tuumaenergeetika reaktorite ohutusuuringutele. (2)Tihevooreaktori käitamist on toetatud mitme täiendava teadusprogrammiga, millest viimane (nõukogu 13. novembri 2012. aasta otsus 2012/709/Euratom Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatava täiendava teadusprogrammi aastateks 2012–2015) vastuvõtmise kohta) lõppes 31. detsembril 2015. (3)Tihevooreaktori käitamine jätkus terve 2016. aasta jooksul ilma täiendava teadusprogrammita, oodates rahastavate liikmesriikide volitatud üksuste läbirääkimiste tulemusi. Kuna läbirääkimiste tulemuseks oli kokkulepe kahe põhjenduses 6 nimetatud liikmesriigi vahel, siis on vaja anda jätkuvat rahalist toetust uue täiendava teadusprogrammi alusel. (4)Täiendavate teadusprogrammide vahelise järjepidevuse ning aastateks 2016–2019 ette nähtud tihevooreaktoreid käsitleva täiendava teadusprogrammi tõrgeteta toimimise tagamiseks tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2016. Osa käesoleva täiendava programmi alusel tasutud osamaksetest tuleks kasutada ka 2016. aastal tekkinud kulude katmiseks. (5)Võttes arvesse vajadust tihevooreaktori kui ühenduse teadusuuringute taristu asendamatu osa järele sellistes valdkondades nagu tuumareaktorite ohutuse suurendamine, tervis, sealhulgas meditsiiniliste isotoopide väljatöötamine meditsiinialaste teadusküsimuste lahendamiseks, tuumasüntees, alusuuringud ja koolitused ning jäätmekäitlus, sealhulgas võimalus uurida tuumkütuste ohutust Euroopa huvidele vastavates reaktorisüsteemides kasutamiseks, tuleks jätkata reaktori käitamist käesoleva täiendava teadusprogrammi alusel kuni 2019. aasta lõpuni. (6)Kuna tuumauuringute ja -konsultatsioonide rühm (Nuclear Research and Consultancy Group, NRG, Madalmaad) ning tuuma- ja alternatiivenergia komissariaat (Commissariat à l'énergie atomique et aux énergies alternatives – CEA, Prantsusmaa) on konkreetselt huvitatud tihevooreaktori kiiritusvõimest, on nad jõudnud kokkuleppele ja rahastavad täielikult kõnealust teadusprogrammi osamaksetega, mida nad teevad Euroopa Liidu üldeelarvesse sihtotstarbelise tuluna. (7)Osamaksed on ette nähtud tihevooreaktori käitamiseks, et toetada uurimisprogrammi tegevust. Selle juures eeldatakse reaktori korrapärast käitamist ja hooldust. Käitaja NRG esitatud ametlik teatis riiklikele ohutusasutustele ohutu konserveerimise staatusele eelnevast reaktori lõplikust seiskamisest peatab teha jäänud maksed ning samuti ka komisjoni esitatud rahastamisnõuded,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Võetakse vastu tihevooreaktori käitamist käsitlev täiendav teadusprogramm (edaspidi „programm”), mille eesmärgid on sätestatud I lisas ja mille kestus on neli aastat alates 1. jaanuarist 2016. Artikkel 2 Programmi elluviimisega seotud kulud (hinnanguliselt 30,2 miljonit eurot) rahastatakse täielikult NRG (Madalmaad) ja CEA (Prantsusmaa) osamaksetest. Kõnealuse summa jaotus on toodud II lisas. Selliseid vahendeid käsitatakse sihtotstarbelise tuluna kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 966/2002 artikli 21 lõikega 2. Artikkel 3 1.Programmi juhtimise eest vastutab komisjon. Selleks kasutab ta Teadusuuringute Ühiskeskuse abi. 2.Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukogu teavitatakse programmi rakendamisest. Artikkel 4 Ametlik teatis riiklikele ohutusasutustele ohutu konserveerimise staatusele eelnevast reaktori lõplikust seiskamisest peatab teha jäänud maksed ning samuti ka komisjoni esitatud rahastamisnõuded. Artikkel 5 Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõpparuande käesoleva otsuse rakendamise kohta. Artikkel 6 Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016. Artikkel 6 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel,

nõukogu nimel eesistuja ÕIGUSAKTILE LISATAV FINANTSSELGITUS 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus: 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile 1.3.Ettepaneku/algatuse liik 1.4.Eesmärgid 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus 1.6.Meetme kestus ja finantsmõju 1.7.Kavandatud eelarve täitmise viisid 2.HALDUSMEETMED 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub 3.2.Hinnanguline mõju kuludele 3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele 3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele

3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele 3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga 3.2.5.Kolmandate isikute rahaline toetus 3.3.Hinnanguline mõju tuludele ETTEPANEKUTELE LISATAV FINANTSSELGITUS ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK Ettepaneku/algatuse nimetus Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatav tihevooreaktori täiendav teadusprogramm aastateks 2016-2019 Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile Jaotis 10: Otsene teadustegevus Peatükk 10 04: Teadusuuringute Ühiskeskuse muu tegevus Artikkel 10 04 04: Tihevooreaktori käitamine Ettepaneku/algatuse liik ⌧ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest ◻ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet Eesmärgid Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse Tihevooreaktoril on Euroopa Liidus oluline roll, kuna sellega toetatakse meditsiiniliste radioisotoopide tootmist ja ohutuid tuumatehnoloogiaid ning selliseid uurimisvaldkondi nagu tuumajaamade vananemine ja nende tööea pikendamine, pikaajaliste aktinoidide transmutatsioon jäätmete ohutumaks vaheladustamiseks, kütuse ohutuse suurendamine ning kütuse ohutuse uuringud uute turvalisemate reaktorite tarvis.

Alusuuringutes kasutatakse neutronkiirgust ka materjalide struktuuri uurimiseks. Seda tegevust arendatakse pidevalt ning see aitab paremini mõista degradatsioonimehhanisme ja vähendada nende mõju, mis on oluline olemasolevate jaamade ohutuse jaoks. Termotuumasünteesiga seoses on ellu viidud mitmesuguseid projekte, et katsetada konstruktsiooni- ja paljundusmaterjale tuleviku termotuumareaktorite jaoks. Erieesmärgid ning asjaomased tegevusvaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile Tihevooreaktori täiendava programmi põhieesmärk on tihevooreaktori ohutu ja usaldusväärne käitamine. See hõlmab käitise tavapärast kasutust maksimaalse käitusperioodi jooksul ning katseteks ja meditsiiniliste isotoopide tootmiseks kasutatava neutronvoo tarnimist. Oodatavad tulemused ja mõju Kiiritusandmed ja tulemused paljudes valdkondades nagu näiteks tuumareaktorite ohutuse suurendamine, meditsiiniliste isotoopide väljatöötamine meditsiinialaste teadusküsimuste lahendamiseks ja vajaduste täitmiseks, termotuumareaktorite materjale käsitlevad uuringud, tuumaalased alusuuringud ja koolitused, jäätmekäitlusküsimused ja tuumkütused uue põlvkonna ohutumates reaktorisüsteemides kasutamiseks. Tulemus- ja mõjunäitajad Komisjoni kohustusteks on täiendava teadusprogrammi juhtimine ja sellest johtuv aruandlus reaktori käitamise tehnilise seisundi, reaktori teadustegevuseks kasutamise ja eelarveseisundi kohta. Teadusuuringute Ühiskeskuse koostab lõpparuande, milles käsitletakse järgmist: - tehniline aruanne, milles esitatakse andmed tihevooreaktori käitamise kohta; - peamiste teadussaavutuste kokkuvõtlik kirjeldus; - hooldus- ja remonditööde olukord; - eelarveseisund selles osas, mis puudutab liikmesriikidelt saadavat tulu ja täiendava teadusprogrammi eelarve kasutamist (sh eraldised dekomisjoneerimiseks, juhtimiskulud, maksed käitajale jms). Ettepaneku/algatuse põhjendus Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused Tihevooreaktori eesmärk on toetada rahastamises osalevate liikmesriikide teadus- ja arendustegevust järgmistes valdkondades: tuumakäitiste ja tuumkütusetsükli ohutus, jäätmekäitlus, termotuumasüntees, alusuuringud ja koolitusvõimalused. Tihevooreaktor tegeleb pidevalt reaktorite ohutuse suurendamisega. Pingutuste koordineerimine, tulemuste levitamine ja ühtlustamise toetamine toimub Euroopa võrgustike kaudu. Samuti on tihevooreaktori eesmärgiks toota meditsiinilisi radioisotoope. ELi meetme lisandväärtus Tihevooreaktoriga seotud teadustegevus annab lisandväärtust piiriülese mõju ja mastaabisäästuga ning aitab vähendada riikide investeeringuid teadusuuringutesse. Tuumavaldkonnas tegutsemine Euroopa tasandil on õigustatud. Reaktorit kasutatakse ka igal aastal Euroopas määratavast 10 miljonist meditsiinilisest diagnoosist 60 % puhul kasutatavate radioaktiivsete isotoopide tööstuslikuks tootmiseks. Tihevooreaktor on Euroopa meditsiinisektoris (haiglad, kliinikud, arstid jne) väga oluline asutus, sest radioisotoope kasutatakse mitmes meditsiinivaldkonnas, eelkõige vähi raviks ja ennetamiseks. Alternatiive on väga vähe, kuna enamik praegu kasutatavatest lühikese poolestusajaga isotoopidest toodetakse seal. Reaktori toodangut on tänu selle asukohale Euroopas võimalik kiiresti saata Euroopa meditsiinikeskustesse. Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid

Praegu suudavad meditsiinis kasutatavat tehneetsium-99m (Tc-99m) toota jätkusuutmatult vähe tootmisreaktoreid, mille hulka kuulub ka tihevooreaktor. Kuna need reaktorid olid ehitatud 1950.–60. aastatel, läheneb praegu nende kasutusaja lõpp, seepärast suureneb vajadus neid kavakohasteks hooldustöödeks seisma panna ja üha sagedamini esineb plaaniväliseid tootmiskatkestusi. 2009. aasta maikuu keskel lõpetas Kanadas töö NRU Reactor (meditsiiniliste isotoopide tootja) ega töötanud kogu ülejäänud 2009. aasta jooksul, mistõttu kogu maailmas tekkis pidev meditsiinis kasutatavate isotoopide puudus. 2010. aastal pandi tihevooreaktor põhja all asuva torustiku vooderdise remondiks seisma, katkestus mõjutas meditsiiniliste isotoopide tarneid. Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Kavandatud täiendavas teadusprogrammis käsitletakse mitmesuguseid teadus- ja tehnoloogiaprobleeme, et täita energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) ja säästva tuumaenergia tehnoloogiaplatvormi (SNETP) lühi- ja pikaajalisi eesmärke. Samuti sisaldab kava tegevusi, mis on tihedalt seotud raamprogrammi „Horisont“ 2020 osaks oleva Euratomi programmiga 2014–2018 ning selle kaheaastase pikendusega (2019–2020). Meetme kestus ja finantsmõju ⌧Piiratud kestusega ettepanek/algatus ⌧ Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2016–31.12.2019 ⌧ Finantsmõju aastatel 2016–2019. Ettenähtud eelarve täitmise viisid ⌧ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt Märkused Komisjon on tihevooreaktori omanik vastavalt Euratomi ja Madalmaade vahel 25. juulil 1961 sõlmitud lepingule (põlisrent 99 aastaks). Tihevooreaktori käitamine toimub tegevusloa omaniku NRG (Madalamaad) vastutusel, mis võimaldab sõltumatul ja jätkusuutlikul õigusrežiimil põhinevat käitamist/ekspluatatsiooni. Täiendava teadusprogrammiga, mida juhib Teadusuuringute Ühiskeskus, saadakse lisatulu, mis on ette nähtud rahastavate liikmesriikide jaoks teadustöö tegemiseks. HALDUSMEETMED Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Komisjoni kohustuseks on täiendava teadusprogrammi juhtimine ja aruannete koostamine järgmistes valdkondades: i) reaktori käitamise tehniline seisund, ii) reaktori kasutamine teadustegevuseks, iii) reaktori eelarveseisund seoses liikmesriikidelt saadava tuluga ning iv) tasutud osamaksed. Programm kuulub Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuspõhise juhtimise planeerimistsüklisse ja iga-aastasesse juhtimiskavasse. Sellest tulenevalt lisatakse kavandatud eesmärkide järelevalve tulemused Teadusuuringute Ühiskeskuse iga-aastasesse tegevusaruandesse. Lisaks sellele koostab Teadusuuringute Ühiskeskus lõpparuande. Selles käsitletakse täiendava teadusprogrammi juhtimist ning see hõlmab järgmisi aspekte:

- tehniline aruanne, milles esitatakse andmed tihevooreaktori käitamise kohta; - peamiste teadussaavutuste kokkuvõtlik kirjeldus; - hooldustööde olukord; - eelarveseisund selles osas, mis puudutab liikmesriikidelt saadud tulu ja täiendava teadusprogrammi eelarve kasutamist (sh eraldised dekomisjoneerimiseks, juhtimiskulud jms). Haldus- ja kontrollisüsteem Tuvastatud ohud Käesolev programm on eelmise täiendava teadusprogrammi jätk. Selle koostamisel andsid programmile sisemise hinnangu selles osalevad liikmesriigid, kes hindasid programmis osalemise riske. Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta Aruannetes keskendutakse täiendava teadusprogrammi juhtimisele ning neis käsitletakse tehnilisi, teaduslikke ja eelarvelisi küsimusi, sealhulgas eraldisi dekomisjoneerimiseks jms. Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos Ei kohaldata Pettuste ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed Teadusuuringute Ühiskeskuse ametnikud tegelevad eespool nimetatud aruannete auditeerimise ja sisekontrolliga, mis hõlmab nii tehnilisi kui ka eelarvelisi aspekte. Kontrollikojale tagatakse juurdepääs kõigile auditi ja sisekontrolli tulemustele. Võetakse asjakohased meetmed eeskirjade eiramiste ja pettuste vältimiseks ning vajalikke samme tuleb astuda kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste eelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/95, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. Lõhustuvate ainete liikumist kontrollivad Euratom ja IAEA. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub Olemasolevad eelarveread Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitme–aastase finants–raamistiku rubriik Eelarverida Assignee–ringute

liik Rahaline osalus Nr [Nimetus …] Liigendatud/liigendamata EFTA riigid Kandidaatriigid Kolmandad riigid Rahaline osalus finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses 1a Artikkel 10 04 04 – Tihevooreaktori käitamine Punkt 10 04 04 01 – Tihevooreaktori käitamine – tihevooreaktori täiendav programm Liigendatud EI EI EI JAH

Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Ei kohaldata Hinnanguline mõju kuludele Üldine hinnanguline mõju kuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 1a „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ Peadirektoraat: JRC Aasta 2016 Aasta 2017 Aasta 2018 Aasta 2019 Aasta ≥ 2019 KOKKU Tegevusassigneeringud Eelarverida nr: 10 04 04 01 Kulukohustused (1) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Maksed (2) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud Eelarverida nr: Ei kohaldata (3) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Mitmeaastase finantsraamistiku

assigneeringud peadirektoraadile JRC KOKKU Kulukohustused =1 +3 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Maksed =2 +3 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.



• Tegevusassigneeringud KOKKU Kulukohustused (4) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Maksed (5) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU (6) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGI 1a assigneeringud

KOKKU Kulukohustus =4+ 6 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Maksed =5+ 6 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki: • tegevusassigneeringud KOKKU Kulukohustused (4) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Maksed (5) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU (6) p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud

KOKKU

(võrdlussumma) Kulukohustused =4+ 6 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Maksed =5+ 6 p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.



Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik 5 „Halduskulud“ miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Peadirektoraat: JRC Aasta 2016 Aasta 2017 Aasta 2018 Aasta 2019 Aasta ≥ 2019 KOKKU • Inimressursid Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata • Muud halduskulud Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Peadirektoraat JRC KOKKU Assigneeringud Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGI 5 assigneeringud

KOKKU (Kulukohustuste kogusumma

= maksete kogusumma) Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata Ei kohaldata miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Aasta 2016 Aasta 2017 Aasta 2018 Aasta 2019 Aasta ≥ 2019 KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud

KOKKU Kulukohustused p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Maksed p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele ◻ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist ⌧ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Täpsustage eesmärgid ja väljundid ⇩ Aasta 2016 Aasta 2017 Aasta 2018 Aasta 2019 KOKKU VÄLJUNDID Väljundi liik Väljundi keskmine kulu Väljundite

arv Kulu Väljundite

arv Kulu Väljundite

arv Kulu Väljundite

arv Kulu Väljundite arv kokku Kulud

kokku ERIEESMÄRK: Tihevooreaktori ohutu ja usaldusväärne käitamine - Väljund Täisvõimsusega käitamise päevade arv Ei kohaldata 250 p.m. 250 p.m. 250 p.m. 250 p.m. 1 000 p.m. Erieesmärk kokku 250 p.m. 250 p.m. 250 p.m. 250 p.m. 1 000 p.m. KULUD KOKKU p.m. p.m. p.m. p.m. p.m. Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele Ülevaade ⌧ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist ◻ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

2016 Aasta

2017 Aasta

2018 Aasta

2019 Aasta

≥ 2019 KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIK 5 Inimressursid Muud halduskulud Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGI 5 vahesumma Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud Inimressursid Muud

halduskulud Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude

vahesumma KOKKU Hinnanguline personalivajadus ⌧ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.

◻ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täisarvuna (või maksimaalselt ühe kohaga pärast koma) Aasta

2016 Aasta

2017 Aasta

2018 Aasta

2019 • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) XX 01 01 02 (delegatsioonides) XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad) XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid) XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud, noored eksperdid, kohalikud töötajad ja riikide lähetatud eksperdid delegatsioonides) XX 01 04 yy - peakorteris - delegatsioonides XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid kaudse teadustegevuse valdkonnas) 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, renditud tööjõud ja riikide lähetatud eksperdid otsese teadustegevuse valdkonnas) Muu eelarverida (täpsustage) KOKKU XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus: Ametnikud ja ajutised töötajad Ainus Teadusuuringute Ühiskeskuse täidetav ülesanne on täiendava programmi haldamine. See toimub vahendite abil, mida täielikult rahastatakse täiendavast teadusprogrammist pärineva sihtotstarbelise tuluga. Koosseisuvälised töötajad Ei kohaldata Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga ⌧ Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga. ◻ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjakohase rubriigi ümberplaneerimine. Ei kohaldata ◻ Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist. Ei kohaldata Kolmandate isikute rahaline osalus ◻ Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist. ⌧ Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

2016 Aasta

2017 Aasta

2018 Aasta

2019 Kokku Madalmaad 7,250 7,250 7,250 7,250 29,000 Prantsusmaa 0,300 0,300 0,300 0,300 1,200 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU 7,550 7,550 7,550 7,550 30,200 Täiendav teadusprogramm nõuab eelarvestruktuuri (p.m.) üksnes selleks, et võtta vastu osalejate sihtotstarbelisi assigneeringuid. Asjaomased liikmesriigid on eespool osutatud summad välja arvutanud, et katta reaktori käitamise prognoositud kulud ajavahemikul 2016–2019, võttes arvesse eeldatavat äritulu. Komisjon ei rahasta mingil juhul jooksvaid kulusid, sealhulgas võimalikke hooldus- ja remondikulusid.

Hinnanguline mõju tuludele

◻ Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. ⌧ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: ◻ omavahenditele ⌧ mitmesugustele tuludele miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Tulude eelarverida: Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud Ettepaneku/algatuse mõju Aasta

2016 Aasta

2017 Aasta

2018 Aasta

2019 Punkt 6 2 2 1 p.m. p.m. p.m. p.m. Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab. Punkt 6 2 2 1 – Tihevooreaktori käitamisest saadav tulu, mida kasutatakse täiendavateks assigneeringuteks – Sihtotstarbeline tulu Täpsustage tuludele avalduva mõju arvutamise meetodit. Täiendavat teadusprogrammi rahastatakse osalevate liikmesriikide osamaksetest, mis on arvutatud ajavahemiku 2012–2015 eelarve põhjal.



FINANTSSELGITUSE LISA Ettepaneku/algatuse nimetus: Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt Euroopa Aatomienergiaühenduse jaoks rakendatav tihevooreaktori täiendav teadusprogramm aastateks 2016–2019 VAJALIKUKS PEETAV TÖÖTAJATE ARV JA TÖÖTAJATEGA SEOTUD KULUD MUUD HALDUSKULUD Kulude arvutamise meetodid Seoses inimressurssidega

Seoses muude halduskuludega Käesolev lisa lisatakse finantsselgitusele talitustevahelise konsulteerimise käigus. Käesolevas lisas olevad tabelid täiendavad õigusaktile lisatavas finantsselgituses sisalduvaid tabeleid. Käesolev lisa on komisjonisiseseks kasutamiseks mõeldud dokument, mis peab jääma komisjoni talitustesse. Vajalikuks peetav töötajate arv ja töötajatega seotud kulud ⌧ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist. ◻ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIK 5 Aasta 2016 Aasta 2017 Aasta 2018 Aasta 2019 KOKKU Täistööajale taandatud töötajad Assigneeringud Täistööajale taandatud töötajad Assigneeringud Täistööajale taandatud töötajad Assigneeringud Täistööajale taandatud töötajad Assigneeringud Täistööajale taandatud töötajad Assigneeringud • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) XX 01 01 01 (peakorteris ja liikmesriikides olevates komisjoni esindustes) Ametnikud (AD palgaastmed) Ametnikud (AST palgaastmed) XX 01 01 02 (delegatsioonides) Ametnikud (AD palgaastmed) Ametnikud (AST palgaastmed) • Koosseisuväline personal XX 01 02 01 (üldvahendid) Lepingulised töötajad Renditud tööjõud Riikide lähetatud eksperdid XX 01 02 02 (delegatsioonides) Lepingulised töötajad Renditud tööjõud Noored eksperdid Kohalikud töötajad Riikide lähetatud eksperdid Muud eelarveread (täpsustage) Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGI 5 vahesumma XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.



miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5

välja jäävad kulud Aasta 2016 Aasta 2017 Aasta 2018 Aasta 2019 KOKKU Täistööajale taandatud töötajad Assigneeringud Täistööajale taandatud töötajad Assigneeringud Täistööajale taandatud töötajad Assigneeringud Täistööajale taandatud töötajad Assigneeringud Täistööajale taandatud töötajad Assigneeringud • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) Ametnikud (AD palgaastmed) Ametnikud (AST palgaastmed) 10 01 05 01 (Otsene teadustegevus) Ametnikud (AD palgaastmed) Ametnikud (AST palgaastmed) • Koosseisuväline personal XX 01 04 yy Assigneeringud volitatud koosseisuvälistele töötajatele endistel B.A ridadel). Peakorteris Lepingulised töötajad Renditud tööjõud Riikide lähetatud eksperdid Delegatsioonides Lepingulised töötajad Renditud tööjõud Noored eksperdid Kohalikud töötajad Riikide lähetatud eksperdid XX 01 05 02 (kaudne teadustegevus) Lepingulised töötajad Renditud tööjõud Riikide lähetatud eksperdid 10 01 05 02 (otsene teadustegevus) Lepingulised töötajad Renditud tööjõud Riikide lähetatud eksperdid Muud eelarveread (täpsustage) Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude vahesumma Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGI 5 ja RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud KOKKU

Teadusuuringute Ühiskeskus haldab tihevooreaktorit kahe inimesega, keda täielikult rahastatakse täiendavast teadusprogrammist pärineva sihtotstarbelise tuluga. Muud halduskulud ⌧ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist ◻ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta 2016 Aasta 2017 Aasta 2018 Aasta 2019 KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIK 5 Peakorteris: XX 01 02 11 01 – Lähetused ja esinduskulud XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid XX 01 02 11 03 – Komiteede koosolekud XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid XX 01 02 11 05 – Juhtimis- ja infosüsteemid XX 01 02 11 06 – Täiendkoolitus XX 01 03 01 03 – Sisseseade ja mööbel XX 01 03 01 04 – Teenused ja muud tegevuskulud Muud eelarveread (täpsustage) Delegatsioonides: XX 01 02 12 01 – Lähetused, konverentsid ja esinduskulud XX 01 02 12 02 – Töötajate täiendkoolitus XX 01 03 02 01 – Soetamine, rentimine ja sellega seotud kulud XX 01 03 02 02 – Sisseseade, mööbel, varustus ja teenused Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 vahesumma XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta

2016 Aasta

2017 Aasta

2018 Aasta

2019 KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud XX 01 04 yy – Tegevusassigneeringutest (endised „BA“ read) rahastatav haldus- ja tehniline abi (välja arvatud koosseisuvälised töötajad) - peakorteris - delegatsioonides XX 01 05 03 – muud halduskulud seoses kaudse teadustegevusega 10 01 05 03 – muud halduskulud seoses otsese teadustegevusega Muud eelarveread (täpsustage) Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude vahesumma XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele. Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude vahesumma KOKKU Haldusassigneeringute vajadused kaetakse kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades seda vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Kulude hindamiseks kasutatud arvutusmeetodid Seoses personaliga Täpsustage iga töötajate kategooria puhul kasutatud arvutusmeetod (eeldused, keskmised kulud jne)