ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 3.12.2010 
SEK(2010) 1515 lõplik 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS  
valitsemissektori ülemäärase eelarv epuudujäägi kõrvaldamiseks Iirimaal 
(Esitanud komisjon) 
ET 2   ET Soovitus: 
NÕUKOGU SOOVITUS  
valitsemissektori ülemäärase eelarv epuudujäägi kõrvaldamiseks Iirimaal 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut , eriti selle artikli 126 lõiget 7 koostoimes 
artikli 126 lõikega 13,  
võttes arvesse komisjoni soovitust ning arvestades järgmist: (1) Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 1 hoiduvad liikmesriigid 
valitsemissektori eelarve ülemäärasest puudujäägist.  
(2) Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse us aldusväärsus, mis on 
hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tingimuste tagamise vahend. 
(3) Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reform i eesmärk oli suurendada pakti tõhusust ja 
majanduslikku mõju ning kindlustada riigi ra handuse pikaajaline jä tkusuutlikkus. Selle 
eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuuduj äägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel 
määral arvesse eelkõige majanduslikku olukor da ja eelarvepositsiooni. Seega nähakse 
stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuse poliitikat kindla 
eelarvepositsiooni kiireks taastamiseks , võttes samas arvesse majandusolukorda. 
(4) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõik es 5 on sätestatud, et kui kooskõlas ELi 
toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohase soov itusega on võetud tõhusaid meetmeid ja kui 
pärast kõnealuse soovituse vastuvõtmist le iavad aset ootamatud majandust kahjustavad 
sündmused, millel on riigi rahandusele märkimisväärne negatiivne mõju, võib nõukogu teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta va stu muudetud soovitus vastavalt ELi toimimise 
lepingu artikli 126 lõikele 7. 
(5) Nõukogu võttis 27. aprillil 2009 vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 104 lõikele 6 vastu 
otsuse selle kohta, et Iirim aal on ülemäärane eelarvepuuduj ääk ning esitas soovitused 
kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk hi ljemalt 2013. aastaks. Samuti kehtestas nõukogu 
tõhusate meetmete võtmise tähtpäevaks 27. oktoobri 2009.  
(6) Nõukogu järeldas 2. detsembril 2009, et kui gi Iirimaa ametiasutused on võtnud tõhusaid 
meetmeid vastavalt nõukogu 27. aprilli 2009. aas ta soovitustele, on Iirimaal toimunud 
ootamatud majandust kahjustavad sündmused, millel on olnud ebasoodne mõju riigi rahandusele. Seepärast võttis nõukogu vastu aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohase 
läbivaadatud soovituse, millega pikendati ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtaega 2014. aastani.  
ET 3   ET (7) Nõukogu järeldas 13. juulil 2010, et Iirimaa ametiasutused olid võtnud tõhusaid meetmeid 
kooskõlas nõukogu soovitustega.  
(8) Vastavalt komisjoni talituste 2009. aasta sü gisprognoosile, mis oli 2009. aasta detsembris 
Iirimaale nõukogu poolt esitatud aluslepingu artikli  104 lõike 7 kohase soovituse aluseks, 
eeldati, et SKP reaalkasv väheneb 2010. aas tal 1,4 %, millele järgneb 2011. aastal 
suurenemine 2,6 %. Komisjoni talituste 2010. aasta sügisprognoosi ja komisjoni talituste 
teostatud viimase hinnangu kohaselt peaks 2010. aas tal SKP vähenema vaid 0,2 %. Siiski on 
viimastel kuudel majandusväljavaated halven enud ning komisjoni ta lituste 2010. aasta 
sügisprognoosi kohaselt peaks 2011. aastal SK P reaalkasv olema 0,9 % ja 2012. aastal 1,9 %. 
Lisaks sellele on kriisi mõju finantss ektorile osutunud eeldatust jõulisemaks. 
Toetusmeetmetel, mida peetakse vajalikuks finantsstabiilsuse säilitamiseks ja usalduse 
taastamiseks pangandussektoris ning mis seeg a toetavad ka majandus e jätkusuutliku kasvu 
taastamist, on väga suur täienda v eelarvekulu. Tulenevalt ettenä gematutest kapitalisüstidest 
pangandussektoris ning riigivõlak irjade rahastamiskulude suurenemisest, peaks prognooside 
kohaselt intressikulude suhe SKPsse 2014. aas taks suurenema 2,3 protsendipunkti võrreldes 
2009. aasta detsembris stabiilsuspr ogrammis esitatud prognoosiga. 
(9) Sellest tulenevalt on eel arvepositsioon oodatust märgat avalt kehvem ning komisjoni 
talituste 2010. aasta sügisprognoosi kohaselt pe aks valitsemissektori eelarve puudujääk olema 
2010. aastal 32,3 % SKPst. See kajastab suuri ühekordseid pangandu ssektori toetamise 
meetmeid. Ilma kõnealuste meetmeteta ol eks oodatav eelarvepuuduj ääk 2010. aastal olnud 
12,5 % SKPst. See on kehvem kui 2009. aasta dets embris ajakohastatud stabiilsusprogrammis 
prognoositud 11,6 % SKPst, kuid märgataval t parem kui nõukogu 2009. aasta detsembri 
soovituse aluseks olnud komisjoni talitust e 2009. aasta sügisprognoosis esitatud 14,7 % 
SKPst (eeldati, et poliitikat ei muudeta). Vast avalt sellele kavale poliitikat mitte muuta ning 
kooskõlas nõukogu 2009. aasta detsembri soovituse ga sisaldas 2010. aasta eelarve eelarve 
konsolideerimise meetmete paketti mahus 2½ % SKPst ning see ra kendati terves mahus. 
Tsükliliselt kohandatud eelarvepuudujääk, arve stamata ühekordset mõju, on hinnanguliselt 
suurenenud 1¼ protsendipunkti SKPst ning on 2010. aastal ligikaudu 11 % SKPst. See 
kajastab siiski pigem tuluelastsuse arengut  tugeva majanduslanguse ajal kui suvakohaseid 
meetmeid. Vastupidiselt on suuri konsolideeri mise pakette võetud vastu alates 2008. aasta 
keskpaigast, mis moodustasid aas tatel 2009–2010 ligikaudu 9 % SKPst.  
(10) Iirimaa majanduskasv peak s prognooside kohaselt olema vahe tul kriisijärgsel perioodil 
madalam kui kriisieelsetel majanduskasvu aastatel. Komisjoni talituste 2010. aasta 
sügisprognoosi kohaselt peaks SKP kasv ol ema 2011. aastal 0,9 % ning 2012. aastal 1,9 %. 
Komisjoni praeguste prognooside kohaselt on oodata SKP reaalka svuks 2013. aastal 2,5 %, 
2014. aastal 3,0 % ning 2015. aastal 3,0 %. Eeldat avasti peaks ka hindade areng olema 
tagasihoidlik. Nominaalne SKP suureneb kom isjoni talituste 2010.  aasta sügisprognoosi 
kohaselt 2011. aastal 1,3 % ja 2012. aastal 2, 7 % ning komisjoni praeguste prognooside 
kohaselt on oodata suurenemist 2013. aasta l 3,8 %, 2014. aastal 4,6 % ning 2015. aastal 
4,8 %. Võttes arvesse kõnealuseid makromajan duslikke prognoose, eeldaks valitsemissektori 
eelarve puudujäägi vähendamine 2015. aastaks alla  3 % SKPst struktuurse eelarvepositsiooni 
parandamist vähemalt 9½ % SKPst ajavahemikul 2011–2015.  
(11) Eespool esitatut silmas pidades võib väit a, et pärast aluslepi ngu artikli 126 lõike 7 kohase 
soovituse vastuvõtmist on toimunud ootamatud ma jandust kahjustavad sündmused, millel on 
ebasoodne mõju riigi rahandusele. Lisaks se llele kehtib jätkuva lt nõukogu 13. juuli 2010. 
aasta järeldus, et Iirimaa on võtnud asjakohaseid meetme id ülemäärase eelarvepuudujäägi 
kõrvaldamiseks. Arvestades suuremat eelarvepuudujääki ning lisaks halvemaid 
ET 4   ET makromajanduslikke väljavaateid ja eeldatust kõrgemat intressikulu, on eelarvepuudujäägi 
vähendamise algselt kavandatud kava elluviim ine ebarealistlik. Selle taustal on põhjendatud 
aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohane läbivaadat ud soovitus, millega pikendatakse ülemäärase 
eelarvepuudujäägi kõrvaldamise täht aega ühe aasta võrra 2015. aastani. 
(12) Valitsemissektori koguvõl g suurenes 2007. aasta 25 %-lt SKPst 2009. aasta lõpuks 
65,5 %-le SKPst ning seega ületas aluslepi ngu kohast kontrollväärtust 60 % SKPst. 
Komisjoni talituste 2010. aasta sügisprognoos i kohaselt peaks 2010. aasta lõpus see suhe 
suurenema 97,4 %-ni SKPst. Suurenemist võrre ldes kriisieelse madala tasemega on 
soodustanud valitsemissektori suur esmane puudujääk, mis tekkis kriisi jooksul. Meetmed 
haavatava pangandussektori toetamiseks panus tasid 2009. ja 2010. aastal märkimisväärselt 
puudujäägi ja võla suurenemisse, mille kumulat iivne suurenemine neil kahel aastal oli 
ligikaudu 22½ protsendipunkti SKPst. Lisaks sellele mõjutavad võla arengut suurenenud 
intressimaksed. Et eelarvepuudujääk hakkaks vähenema viisil, millega saavutatakse 2015. aastaks puudujääk alla 3 % SKPs t, oleks vaja, et võla suhe stabiliseeruks 2013. aastal ning 
pärast seda hakkaks vähenema. Võlasuundumus t mõjutavad mitmed eelarvevälised vahendid, 
mis prognoosi kohaselt suurendavad võla suhe t SKPsse 2011. aastal 5,3 protsendipunkti 
SKPst, 2010. aastal 0,8 protsendipunkti SKPst ning vähendavad seda 2013. aastal 1,3 protsendipunkti, 2014. aastal 1,1 protsendipunkti ja 2015. aas tal 1 protsendipunkti. Need 
sisaldavad nii kavandatud kapi talisüste pankadesse ja su larahareservide vähendamisi 
2011. aastal kui ka erinevusi tekkepõhiste ja kassapõhist e intressimaksete vahel. 
(13) Ametiasutused avaldasid 24. novembril 2010 ulatusliku riikliku majanduse elavdamise 
kava aastateks 2011–2014, milles esitatakse eelarve konsolideerimise üksikasjalik kava eesmärgiga tagada valitsemissektori koguvõla ki ndel pidev vähenemine, vähendades selleks 
eelarvepuudujääki kavaga hõlmatud ajavahemi ku jooksul. Kõnealusel ajavahemikul on 
kavandatud konsolideerida eelarvet kogumahus 15 miljardit eurot, mis tegelikult kahekordistab 2009. aasta detsembris ajakohast atud stabiilsusprogra mmis ette nähtud 7,5 
miljardi euro suurust kohandamist. Kohandamine keskendub selgelt esimestele aastatele ning 
2011. aastaks kavandatud konsolideerimispaketi maht on 6 miljardit eurot. On kavandatud, et kohandamisest kaks kolmandikku tuleks teha  kulude poolel. Kavas esitatakse ka 
struktuurireformid, eelkõige t ööturul. Lisaks sellele on am etiasutused töötanud välja 
laiaulatusliku strateegia finantssektori ümberkorraldamiseks. Strateegia eesmärk on taastada usaldus sektori vastu, saavut ada sektori märkimisväärne vä hendamine, eraldada süsteemi 
elujõulised osad ning taastada sektori nõuetekohane toimimine,  mida toetatakse piisavate 
rekapitaliseerimise meetmetega.  
(14) Selleks et veelgi tugevda da keskpika perioodi konsolidee rimisstrateegia usaldusväärsust, 
on esmatähtis tegeleda eelarveraamistiku nõrkuste ga. Iirimaa peaks vastu võtma ja rakendama 
eelarve-eeskirja, mille kohaselt ajavahem ikul 2011–2015 suunatakse mis tahes täiendavad 
ettenägematud tulud eelarvepuudujäägi ja võla vähendamisesse. Vastavalt 2011.–2014. aasta 
riiklikus majanduse elavdamise kavas säte statud ettepanekule peaks Iirimaa looma 
eelarvealase nõuandekomisjoni, kes esitab sõltu matu hinnangu valitsuse eelarvepositsioonile 
ja prognoosidele. Lisaks toetaks kavandatud koha ndamist eelarvepoliitilise vastustuse seaduse 
vastuvõtmine, millega kehtestatakse keskpika perioodi kulutuste raamistik koos iga valdkonna kulutuste siduvate mitmeaastaste piirmääradega.  Seda tehes võtab Iirimaa arvesse majanduse 
juhtimise mis tahes läbivaadatud reforme ELi ta sandil ning tugineb juba tehtud reformidele.  
(15) Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Iirimaal ELi keskmisest suurem, 
kuna prognooside kohaselt suurenevad pensio nikulud järgnevatel küm nenditel suhteliselt 
palju. 2010. aasta eelarvepositsi oon suurendab elanikkonna vanane mise pärssivat mõju riigi 
rahanduse jätkusuutlikkusele. Esmase eelarve positsiooni parandamine keskpika perioodi 
ET 5   ET jooksul ja täiendavad reformid aitaksid vähendada riske riigi rahanduse pikaajalisele 
jätkusuutlikkusele. 
(16) Pidades silmas ülemäärase eelarvepuudujäägi  kõrvaldamise tähtaega, tuleb ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse raames kohaldada tõhustatud järelevalvet, mille käigus 
korrapäraselt ja õigeaegselt jälgitakse eelar ve konsolideerimise strateegia rakendamist. 
Seepärast oleks kasulik  käsitleda kõnealust küsimust aas tatel 2009–2015 koostatavate Iirimaa 
ajakohastatud stabiilsusprogrammide eri peat ükis. Lisaks sellele teostatakse eelarve-
eesmärkide jälgimist vastavalt Iirimaa rahalise abi programmi sätetele nagu ka sätestatud nõukogu [7]. detsembri 2010. aasta otsuses Iirim aale Euroopa Liidu rahalise abi andmise 
kohta.  
SOOVITAB JÄRGMIST:  1. Tunnistades, et Iirimaa oodatust kehvem eelarvepositsioon 2010. aas tal tulenes kriisi 
mõjust valitsemissektori tuludele ning fi nantssektorile, mis nõudis väga mahukate 
finantssektori toetamise meetmete rakendamist, peaksid Iirimaa ametiasutused kõrvaldama praeguse ülemäärase eelarvepuudujäägi 2015. aastaks. 
2. Iirimaa ametiasutused peaksid viima valitsemissektori eelarve puudujäägi allapoole 
3 % SKPst usaldusväärsel ja jätkusuutlikul viisil, võttes meetmeid keskpika perioodi jooksul. Selleks peaksid Iirimaa ametiasutused tegema järgmist: 
a) rakendama meetmeid tagamaks, et va litsemissektori eela rve puudujääk ei ületa 
2011. aastal 10,6 % prognoositud SKPst, 2012. aastal 8,6 % SKPst, 2013. aastal 
7,5 % SKPst, 2014. aastal 5,1 % SKPst ja  2015. aastal 2,9 % SKPst; prognoositud 
iga-aastane eelarvepuudujäägi vähenemine ei  hõlma valitsuse finantssektoristrateegia 
kohaste selliste võimalike panga toetus meetmete võimalikku otsest mõju, mis on 
esitatud majandus- ja rahanduspoliitika memorandumis (MEFP) ja konkreetseid 
majanduspoliitilisi tingimusi käsitlevas vastastikuse mõistmise memorandumis, mille kirjutavad alla komisjon ja Iirimaa ametia sutused. Iirimaa peab olema valmis võtma 
täiendavaid konsolideerimismeetmeid, et  tagada eelarvepuudujäägi vähendamine 
2015. aastaks alla 3 % SKPst juhul, kui  puudujäägieesmärkideg a seotud riskid 
peaksid tõeks osutuma. Kõnealune kava on kooskõlas Eurostati esialgse seisukohaga 
Anglo Irish Bank’ile makstavate lihtvekslit e intressimaksete ki rjendamise aja kohta 
Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemis (ESA95) ( Preliminary view on the 
ESA95 accounting treatment of time of reco rding of interest payments on promissory 
notes payable to Anglo Irish Bank );
1 esialgse seisukoha muutmisega muutuks 
puudujäägi vähendamise ajakava;  
b) saavutama struktuurse eelarveposits iooni paranemise vähemalt 9½ % SKPst 
ajavahemikul 2011–2015. 
3. Lisaks peaksid Iirimaa ametiasutused kasutama muid võimalusi, sealhulgas 
soodsamaid majandustingimusi, et ki irendada koguvõla suhte vähendamist 
kontrollväärtuse 60 % SKPst suunas. 
                                                 
1 Vt 
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/g overnment_finance_statistics/methodology/advice_
member_states  . 
ET 6   ET 4. Kohandamist ohustavate riskide vähendami seks peaks Iirimaa looma eelarvealase 
nõuandekomisjoni, kes esitab sõltumatu hinn angu valitsuse eelarvepositsioonile ja 
prognoosidele. Iirimaa peaks võtma vastu eel arvepoliitilise vast ustuse seaduse, 
millega kehtestatakse keskpika perioodi  kulutuste raamistik koos iga valdkonna 
kulutuste siduvate mitmeaastaste piirmääradega. 
5. Selleks et vähendada riske riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamisel, 
peaksid Iirimaa ametiasutused jätkama sotsiaalkindlustussüsteemi reforme. 
6. Nõukogu kehtestab tähtpäeva 7. juuni 2011, milleks Iiri valitsusel tuleb võtta 
tõhusaid meetmeid ja kindlaks määrat a meetmed, mida on vaja ülemäärase 
puudujäägi kõrvaldamise poole liikumiseks. Võetud meetmete hindamisel võetakse arvesse majanduse arengut võrreldes komisj oni talituste 2010. aasta sügisprognoosis 
esitatud majandusväljavaadetega.  
Iirimaa ametiasutused peaksid kõnealuste soovituste rakendamisel saavutatud edusamme 
käsitlema aastatel 2011–2015 koostatavate ajakohas tatud stabiilsusprogrammide eri peatükis. 
Lisaks kutsub nõukogu Iirimaa ametiasutusi üles viima läbi reforme SKP potentsiaalse kasvu 
kiirendamiseks. Lisaks kutsutakse Iirimaad ül es edendama kiiret kohandumist jätkusuutlikuks 
kasvuks keskpikas perspektiivis, võttes sellek s tootlikkust tõstvaid meetmeid ja kohaldades 
asjakohast palgapoliitikat, mis a itab taastada konkurentsivõimet. 
Käesolev soovitus on adresseeritud Iirimaale. Brüssel,  
 Nõukogu nimel 
 eesistuja