Komisjoni aruanne Nõukogule seoses kartulitärklise tootmise kvoodisüsteemiga /* KOM/2004/0772 lõplik */





Brüssel 06.12.2004 KOM(2004) 772 lõplik 2004/0269 (CNS) . KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE seoses kartulitärklise tootmise kvoodisüsteemiga Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1868/94, millega kehtestatakse kartulitärklise tootmise kvoodisüsteem . (komisjoni esitatud) KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE seoses kartulitärklise tootmise kvoodisüsteemiga 1. Sissejuhatus: aruande vajalikkus Nõukogu määruse (EÜ) nr 1868/94, millega kehtestatakse kartulitärklise tootmise kvoodisüsteem[1], artikli 3 lõikes 1 nõutakse, et komisjon esitaks nõukogule hiljemalt 30. septembriks 2004 aruande kvoodi jagamise kohta ühenduses, lisades vajaduse korral asjakohased ettepanekud. See aruanne peab arvesse võtma kartulikasvatajatele makstavate summade muutusi ning kartulitärklise ja teraviljatärklise turu arengut. Määruse (EÜ) nr 1868/94 artikli 3 lõige 2 näeb ette, et nõukogu jagab asutamislepingu artikli 37 alusel hiljemalt 31. detsembril 2004 järgmisel kolmel turustusaastal kasutatava kvoodi liikmesriikide vahel eelmises lõikes osutatud aruande põhjal. Praegused kvoodid on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1868/94 kuni 2004/2005. turustusaasta lõpuni (30. juuni 2005). 2. ÜPP reform Nõukogu võttis 26. juunil 2003 vastu ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) põhjaliku reformi, mis muudab oluliselt ühenduse põllumajandussektori toetamise eeskirju. Suurim osa toetustest makstakse edaspidi sõltumata toomismahtudest. Need uued „ühtsed otsetoetused” sõltuvad eelkõige keskkonnaalaste normide täitmisest. Toetuse ja tootmise lahtisidumine võimaldab ühenduse põllundusettevõtjatel olla konkurentsivõimelisem ja suunata oma tegevust rohkem turule, tagades samas endale stabiilse tulu. Selleks, et säilitada tärklise tootmist traditsioonilistes tootmispiirkondades ja tunnustada kartulikasvatamise tähtsust seoses külvikorraga, võeti selle sektori jaoks vastu toetuste osalise lahtisidumise otsus. Osa (40%) praegusest toetusest[2] seotakse lahti ja liidetakse ühtsete otsetoetuste süsteemiga vastavalt eelnevate perioodide tarnetele tärklist tootvatele ettevõtjatele. Järelejäänud 60% suunatakse endiselt toetusena kartulitärklise valmistamiseks ettenähtud kartulite tootjatele, nagu on määratletud nõukogu määruse nr 1782/2003 artiklites 93 ja 94[3]. Kui liikmesriik rakendab valikuliselt üleminekuperioodi[4], mis loob viivituse seoses lahtisidumise kohaldamisega, jääb kehtima praegune toetussumma. Toetust makstakse ainult selle kartulikoguse osas, mis on hõlmatud kartulitootja ja kartulitärklist tootva ettevõtja vahel sõlmitud külvieelse lepinguga, ning sellele ettevõttele vastavalt määruse (EÜ) nr 1868/94 sätetele eraldatud kvoodi piires. Uutes kartulitärklist tootvates liikmesriikides rakendatakse lihtsustatud ühtse pindalatoetuse skeemi ( Single area payment schemes ehk SAPS), vajaduse korral koos riiklike otsetoetustega ( top-ups ). 3. Laienemine Kuus uut riiki osalevad kartulitärklise kvoodisüsteemis alates 2004/2005. turustusaastast ja jagavad omavahel kogukvooti 186 613 tonni, mis on määratud 2004/2005. turustusaastaks ja millest 78% kuulub Poolale, 18% Tšehhi Vabariigile ja 4% jaguneb Eesti, Läti, Leedu ja Slovakkia vahel. Seega suurenes EL kvoot 11% võrra, 1,762 miljonilt tonnilt (EL-15) 1,949 miljoni tonnini (EL-25). 4. KVOODISÜSTEEM Kartulitärklis konkureerib teraviljatärklisega. Teraviljasektoris rakendatavad piirangud, nimelt söötijätmise kaudu, ja kartulitärklise tootmise tõus 1990ndate aastate alguses sundis nõukogu piirama kartulitärklise tootmist alates 1995/1996. turustusaastast, rakendades kvoodisüsteemi (määrus (EÜ) nr 1868/94) vastavalt järgmistele elementidele: - kvoot kehtestatakse liikmesriigi poolt ja jagatakse seejärel kartulitärklise tootjate kaupa alamkvootideks, - kartulitootjad saavad lõikes 2 kirjeldatud toetust kartulitärklise tootjale toimetatud kartulitest saadud tärklise tonni kohta alamkvootide piires, - kartulitärklise tootjad saavad oma alamkvoodi piires lisatasu , et kompenseerida teatud struktuurilisi ebasoodsaid asjaolusid võrreldes teraviljatärklise tootjatega (vähem väärtuslikke kõrvalprodukte, väiksem säilivusaeg alates tootmisest, kõrged keskkonnakaitsekulud); lisatasu makstakse tingimusel, et tootja on maksnud tärklise tootmiseks mõeldud kartuleid kasvatavatele tootjatele miinimumtasu . Kartulikasvatajad ja kartulitärklise tootja peavad igal aastal allkirjastama külvieelse lepingu, et vältida alamkvoodi ületamist; see leping kehtestab nimelt valmistatava tärklise eeldatava koguse ja kartulitärklise tootja poolt makstava miinimumhinna; kartulitärklise tootja ei tohi võtta vastu külvieelse lepinguga hõlmamata kartulitarneid. Kui 5% suurune paindlikkusklausel välja arvata, tuleb igasugune üle alamkvoodi toodetud kartulitärklis eksportida muutmatul kujul ilma ühenduse ekspordihüvituseta enne vastava turustusaasta lõppemisele järgnevat 1. jaanuari; selle koguse eest peab olema makstud miinimumhind, kartulitärklise tootjale lisatasu ja tootjatele toetust ei maksta. Kvoodisüsteemi rakenduseeskirjad täpsustatakse komisjoni määrustega (EÜ) nr 2235/2003[5] ja (EÜ) nr 2236/2003[6], mis käsitlevad üksikasjaliselt eri küsimusi, nagu näiteks külvilepingute sõlmimine, kartulite minimaalne tärklisesisaldus, kartulite kaalu ja tärklisesisalduse kindlaks määramine tärklisevabrikusse saabumisel, hüvituseta ekspordi tingimused, kontrollieeskirjad ja sellega seonduvad sanktsioonid, ühinemise, omandiõiguse ülemineku ja tärklisevabrikute poolse kaubandustegevuse alustamise või lõpetamise korral rakendatavad reeglid. Määruse (EÜ) nr 2237/2003[7] 6. peatükis kehtestatakse rakenduseeskirjad toetusrahade maksmiseks seoses tärklisekartulitega 2004/2005. turustushooajal. Uus, pärast 2004/2005. turustusaastat kohaldatav määrus avaldatakse lähiajal. 5. TÄRKLISE TOOTMISE JA KVOOTIDE ARENG Lisas esitatud tabelid A ja B annavad ülevaate kartulitärklise tootmise arengust kvoodisüsteemi raames ja liikmesriikide poolt kindlaksmääratud kvootidest. Alates kartulitärklise tootmise kvoodisüsteemi sisseviimisest aastal 1995 on nõukogule ja parlamendile esitatud kaks aruannet[8] koos kvootide kehtivuse pikendamise ettepanekuga. Agenda 2000 kontekstis otsustas nõukogu vähendada 2000/2001. ja 2001/2002. turustusaastate kvoote vastukaaluks tärklisekartulite kompensatsioonimäära tõusmisele kõrgemale tasemele võrreldes teraviljaga (75% hinna alanemine võrreldes 48,4%ga teravilja osas), tagades tasakaalustatud eelarve. Alljärgnev tabel 1 esitab ülevaate kogu EL-15 kohta kartulitärklise tootmise ja kvootide arengu osas. Kui välja arvata 1998/1999. ja 2003/2004. turustusaastad (viletsad kliimatingimused), oli EL tootluse tase kindlaksmääratud kvoodi lähedal. 2003/2004. turustusaasta möödus keerulistes tingimustes (suvise põua mõju teatud piirkondades); kuid sellest hoolimata kasutasid teatud tärklisevabrikud paindlikkusklauslit 5% ulatuses (vastavalt määruse (EÜ) nr 1868/94 artikli 6 lõikele 2, mis näeb ette kartulitärklist tootvale ettevõttele õiguse mis tahes turustusaastal lisaks kõnealuseks aastaks ettenähtud kvoodile kasutada kuni 5% oma järgmise turustusaasta kvoodist). Hooaja 2004/2005 esimesed andmed viitavad, et tärklisekartulite saak on kasvanud tänu parematele kliimatingimustele. Tabel 1 Kartulitärklise tootmise ja EL baaskvoodi areng 1 000 tonni 1998/1999 | 1999/2000 | 2000/2001 | 2001/2002 | 2002/2003 | 2003/2004 | TOOTMINE | 1 660,5 | 1 804,8 | 1 849,7 | 1 601,1 | 1 684,8 | 1 461,9 | KVOOT | 1 864,3 | 1 864,3 | 1 814,2 | 1 762,1 | 1 762,1 | 1 762,1 | toodangu/kvoodi suhe | 89 % | 97 % | 102 % | 91 % | 96 % | 83 % | 6. TERAVILJA- JA KARTULITÄRKLISE SEKTORI ARENG 6.1. Teravilja- ja kartulitärklise eksport Ülemaailmne turg moodustab olulise müügivõimaluse teravilja- ja kartulitärklise sektori, kaasa arvatud nende kõrvalproduktide, jaoks. Umbes 50% toodetud tärklisest eksporditakse kolmanda maailma riikidesse. Järgnev tabel näitab ekspordi arengut sektori peamiste toodete osas. Tabel 2 on koostatud liikmesriikidelt põllumajanduse peadirektoraadile saadetud teabe põhjal (ekspordisertifikaadid lepingu I lisa toodetele, koos hüvitisega või ilma) ja teiselt poolt ettevõtluse peadirektoraadile (ekspordihüvitiste maksmine seoses I lisasse mittekuuluvate toodetega). Tabel 2 Teravilja- ja kartulitärklise ekspordi areng 1 000 tonni teraviljatärklise ekvivalendina Kirjeldus | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | teraviljatärklis muutmatul kujul | 42 | 58 | 36 | 57 | 48 | 57 | maisitärklis muutmatul kujul | 136 | 84 | 154 | 144 | 138 | 120 | kartulitärklis muutmatul kujul | 431 | 322 | 400 | 335 | 460 | 409 | Vahesumma – kartulitärklis „muutmatul kujul” | 609 | 464 | 590 | 536 | 646 | 586 | Glükoosid | 212 | 222 | 279 | 265 | 269 | 252 | Modifitseeritud tärklised | 360 | 359 | 535 | 453 | 491 | 410 | KOKKU | 1 181 | 1 045 | 1 404 | 1 254 | 1 405 | 1 248 | Allikad: – teravilja- ja kartulitärklis muutmatul kujul ning glükoosid: põllumajanduse peadirektoraat / liikmesriigid, ekspordisertifikaatide nõue, – modifitseeritud tärklis: ettevõtluse peadirektoraat / liikmesriigid – maksete igakuised teatised. | Tabeli 4 kohaselt on arvessevõetud ekspordi kogusumma püsinud perioodil 1998–2003 keskmiselt 1,250 miljoni tonni juures, kusjuures aastatel 2000 ja 2002 oli tasemeks suurusjärk 1,4 miljonit tonni. Kaks peamist hõlmatud kategooriat on teravilja- ja kartulitärklis muutmatul kujul, kõikumisega umbes 0,5 kuni 0,6 miljonit tonni ja modifitseeritud tärklis, mis on toodetud peamiselt kartuli- ja maisitärklisest, kõikumisega 0,4 kuni 0,5 miljonit tonni sama perioodi kohta; peamiselt maisi- ja teraviljatärklise baasil toodetud glükoosi eksport kasvas 0,2 kuni 0,3 miljoni tonni tasemeni. Lisaks eksporditi teatud teravilja- ja kartulitärklise koguseid arvukates toodetes, mis ei kuulu I lisa alla, välja arvatud modifitseeritud tärklis; kuna kõnesolevate toodete valik on nii mitmekülgne, ei ole neid tabelis 2 kaasatud. 6.2 Teravilja- ja kartulitärklise tootmine Tabel 3 Teravilja- ja kartulitärklise tootmise areng (EL-15 hinnangud) miljonit tonni Teravilja- ja kartulitärklise tootmine | 1998/1999 | 1999/2000 | 2000/2001 | 2001/2002 | 2002/2003 | 2003/2004 | tärklis: | maisi- | 3,7 | 3,7 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | % | 48 % | 46 % | 45 % | 46 % | 45 % | 46 % | teravilja- | 2,2 | 2,4 | 2,8 | 3,0 | 3,0 | 3,1 | % | 29 % | 30 % | 32 % | 34 % | 34 % | 36 % | kartuli-(kartulitärklis) | 1,8 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,9 | 1,6 | % | 23 % | 24 % | 23 % | 20 % | 21 % | 18 % | KOKKU | 7,7 | 8,0 | 8,7 | 8,8 | 8,9 | 8,7 | % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | Iga-aastane kõikumismäär | 1,3 % | 3,9 % | 8,7 % | 0,6 % | 1,1 % | –1,7 % | Allikad: – teraviljatärklise osas: AAC (Association des Amidonneries de Céréales de l'UE – EL Teraviljatärklise Vabrikute Liit), – kartulitärklise osas: liikmesriikide poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 97/95 artiklile 20 edastatud teave, kaasa arvatud tootmine väljaspool kvoote, eelkõige seoses teatud tootmiskadudega, mis on väiksemad, kui määruses (EÜ) nr 97/95 on kirjeldatud. | Teraviljatärklise ja kartulitärklise tootmise kasv ühenduses moodustas keskmiselt umbes 2% aastas alates 1998/1999, ning seda peamiselt teraviljatärklise kasuks; kartulitärklise tootmist piiras kvoodisüsteem ning kartulitärklise osa tärklisetoodete kogumahus kipub kahanema umbes 20%. 7. ETTEPANEK Pärast viimase aruande koostamist aastal 2001 on ilmnenud olulisi asjaolusid, millel on erinevad mõjud, millega seoses tuleks eelkõige arvestada: - ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) reformi ja lahtisidumise mõjusid eri sektoritele ning nendega seonduvaid rakendusmeetmeid, - Euroopa Liidu (EL) laienemist ja selle mõju tootmisele kehtivate süsteemide raames. Esimesi tulemusi ei saa hinnata enne ühe või kahe aasta möödumist. Esimeste tulemuste ootuses ja käesoleva aruande valguses, ennekõike selles osas, mis puudutab teravilja- ja kartulitärklise vahelist turutasakaalu, teeb komisjon ettepaneku pikendada 2004/2005. turustusaastal jõusolevaid kvoote kaheaastaseks perioodiks (2005/2006. ja 2006/2007. turustusaastad). * * * Peamised EL määrused (koos viidetega Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kohta) Otsemaksed ja lahtisidumine | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1782/2003 | (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1) | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2237/2003 | (ELT L 339, 24.12.2003, lk 52) | Kuni 30. juunini 2004: | Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1766/92 | (ELT L 181, 1.7.1992, lk 21) | Kartulitärklis | Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1868/94 | (ELT L 197, 30.7.1994, lk 4) | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2235/2003 | (ELT L 339, 24.12.2003, lk 36) | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2236/2003 | (ELT L 339, 24.12.2003, lk 45) | Kuni 30. juunini 2004: | Komisjoni määrus (EMÜ) nr 97/95 | (ELT L 16, 24.1.1995, lk 3). | LISA Tabel A Kartulitärklise tootmise areng kvoodisüsteemi raames (1) 1 000 tonni TOOTMINE | 1998/1999 | 1999/2000 | 2000/2001 | 2001/2002 | 2002/2003 | 2003/2004 | Taani | 173,6 | 177,0 | 180,2 | 168,8 | 166,8 | 161,4 | Saksamaa | 627,6 | 663,2 | 698,2 | 619,9 | 630,2 | 515,6 | Hispaania | – | – | – | – | – | – | Prantsusmaa | 271,7 | 305,6 | 274,2 | 217,4 | 271,6 | 253,8 | Madalmaad | 431,8 | 505,2 | 528,4 | 443,7 | 458,6 | 401,3 | Austria | 45,5 | 44,0 | 48,1 | 43,6 | 40,1 | 31,9 | Soome | 44,5 | 50,6 | 54,5 | 51,9 | 55,8 | 39,0 | Rootsi | 65,8 | 59,2 | 66,1 | 55,7 | 61,5 | 58,9 | (1) nagu on määratletud määrustes (EÜ) nr 1868/94 ja (EÜ) nr 97/95, kaasa arvatud paindlikkus max 5%, välja arvatud hüvitiseta eksporditud kogused. Allikas: liikmesriikide poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 97/95 artiklile 20 edastatud teave. | Tabel B Kindlaksmääratud kvootide areng seoses kartulitärklise tootmisega 1 000 tonni Määruse (EMÜ) nr 1868/94 muudatused | määrus (EÜ) nr 1284/98 | Agenda 2000 – määrus (EÜ) nr 1252/1999 | määrus (EÜ) nr 962/2002 | ühinemisakt | KVOODID | 1998/1999, 1999/2000, (ja 2000/2001) | 2000/2001 | 2001/2002 | 2002/2003, 2003/2004 ja 2004/2005 | 2004/2005 | Taani | 178,5 | 173,4 | 168,2 | 168,2 | Saksamaa | 696,3 | 676,7 | 656,3 | 656,3 | Hispaania | 2,0 | 2,0 | 1,9 | 1,9 | Prantsusmaa | 281,5 | 273,6 | 265,4 | 265,4 | Madalmaad | 538,3 | 523,2 | 507,4 | 507,4 | Austria | 49,1 | 48,4 | 47,7 | 47,7 | Soome | 54,8 | 54,0 | 53,2 | 53,2 | Rootsi | 63,9 | 63,0 | 62,1 | 62,1 | Kokku EL-15 | 1 864,304 | 1 814,237 | 1 762,148 | 1 762,148 | Tšehhi Vabariik | 33,7 | Eesti | 0,3 | Läti | 5,8 | Leedu | 1,2 | Poola | 145,0 | Slovakkia | 0,7 | Kokku EL-10 | 186,613 | EL-25 kvoodid 2004/2005. turustusaastal kokku: 1 948 761 tonni. Viide: nõukogu määrus (EÜ) nr 1868/94, mida muudeti ühinemisaktiga. | 2004/0269 (CNS) Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1868/94, millega kehtestatakse kartulitärklise tootmise kvoodisüsteem EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikleid 36 ja 37, võttes arvesse komisjoni[9] ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi[10] arvamust, võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee[11] arvamust, ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1868/94[12] artiklis 2 määratakse kindlaks kartulitärklise kvoodid tootjaliikmesriikide jaoks 2002/2003., 2003/2004. ja 2004/2005. turustusaastateks. (2) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1868/94 artikli 3 lõikele 2 on kohane jagada kvoot tootjaliikmesriikidele kolmeks aastaks vastavalt komisjoni poolt nõukogule esitatud aruandele. Seega tuleks võtta arvesse ühise põllumajanduspoliitika hiljutist muutust ja tootmist, mis toimub riikides, kes liitusid ühendusega 1. mail 2004, ning oodates esimesi mõjusid sellele sektorile, pikendada kaheaastaseks piiratud perioodiks 2004/2005. turustusaastal kehtinud kvoote. (3) Tootjaliikmesriigid peavad jagama oma kvoodi kaheks aastaks kõigi kartulitärklist tootvate ettevõtjate vahel 2004/2005. turustusaasta pikendatud kvootide alusel. (4) Need kartulitärklist tootvate ettevõtjate poolt kasutatud kogused, mis ületasid 2004/2005. turustusaastaks eraldatud alamkvoote, tuleb vastavalt määruse (EÜ) nr 1868/94 artikli 6 lõikele 2 turustusaastal 2005/2006 maha arvata. (5) Seega on kohane muuta määrust (EÜ) nr 1868/94, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Esimene artikkel Määruse (EÜ) nr 1868/94 artiklid 2 ja 3 asendatakse järgmise tekstiga: „ Artikkel 2 1. Kartulitärklist tootvatele liikmesriikidele määratakse kvoodid 2005/2006. ja 2006/2007. turustusaastateks vastavalt lisale. 2. Iga lisas osutatud liikmesriik jagab talle 2005/2006. ja 2006/2007. turustusaastateks määratud kvoodi tärklisevabrikutele kasutuseks vastavalt igale tärklisevabrikule 2004/2005. turustusaastal eraldatud alamkvootidele, arvestades teise lõigu tingimuste kohaldamist. 2005/2006. turustusaastaks igale tärklisevabrikule eraldatud alamkvoote korrigeeritakse, et võtta arvesse 2004/2005. turustusaasta jooksul kvoote ületanud koguseid, ning seda vastavalt artikli 6 lõikele 2. Artikkel 3 1. Komisjon esitab nõukogule hiljemalt 30. septembril 2006 aruande kvootide jaotumisest ühenduses koos asjakohaste ettepanekutega. See aruanne võtab arvesse võimalikke muudatusi toetussummade maksmises kartulikasvatajatele ning samuti kartulitärklise ja teraviljatärklise turu arengut. 2. Nõukogu teeb otsuse seoses komisjoni ettepanekutega hiljemalt 31. detsembril 2006, vastavalt lepingu artiklile 37 ja lõikes 1 kirjeldatud aruande alusel. 3. Liikmesriigid teavitavad asjaosalisi isikuid sektori jaoks vastuvõetud eeskirjadest hiljemalt 31. jaanuaril 2007.” Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub seitse päeva pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas . Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2005. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides. Brüssel, […] Nõukogu nimel Eesistuja LISA Kvoodid 2005/2006. ja 2006/2007. turustusaastaks (tonni) | Tšehhi Vabariik | 33 660 | Taani | 168 215 | Saksamaa | 656 298 | Eesti | 250 | Hispaania | 1 943 | Prantsusmaa | 265 354 | Läti | 5 778 | Leedu | 1 211 | Madalmaad | 507 403 | Austria | 47 691 | Poola | 144 985 | Slovakkia | 729 | Soome | 53 178 | Rootsi | 62 066 | Kokku | 1 948 761 | FICHE FINANCIÈRE | 1. | LIGNES BUDGÉTAIRES: 05 02 01 03 05 02 03 15 05 02 12 02 | CRÉDITS APB 2005: 47 Mio EUR 195 Mio EUR 1 394 Mio EUR | 2. | INTITULÉ DE LA MESURE: Règlement du Conseil modifiant le règlement (CE) n° 1868/94 instituant un régime de contingentement pour la production de fécule de pomme de terre. | 3. | BASE JURIDIQUE: Articles 36 et 37 du traité | 4. | OBJECTIFS DE LA MESURE: Répartir le contingent entre les Etats membres producteurs de fécule de pomme de terre pour les campagnes 2005/06 et 2006/07. | 5. | INCIDENCES FINANCIÈRES | PÉRIODE DE 12 MOIS (Mio EUR) | EXERCICE EN COURS 2004 (Mio EUR) | EXERCICE SUIVANT 2005 (Mio EUR) | 5.0 | DÉPENSES A LA CHARGE – DU BUDGET DES CE (RESTITUTIONS/INTERVENTIONS) – DES BUDGETS NATIONAUX – D'AUTRES SECTEURS | – | – | 5.1 | RECETTES – RESSOURCES PROPRES DES CE (PRÉLÈVEMENTS / DROITS DE DOUANE) – SUR LE PLAN NATIONAL | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 5.0.1 | PRÉVISIONS DES DÉPENSES | 203,1 | 167,5 | – | – | 5.1.1 | PRÉVISIONS DES RECETTES | 5.2 | MODE DE CALCUL: | en Mio € | 2006 | 2007 | explications | Prime féculière | 43,4 | 43,4 | UE 25 | 43,4 | 43,4 | =1 948 761 t x 22,25 €/t | Aide aux pommes de terre | 159,7 | 124,1 | UE 15 | 153,5 | 116,9 | voir observations | UE 10 | 6,2 | 7,2 | = taux de phasing-in x 186 613 t x 110,54 €/t | TOTAL | 203,1 | 167,5 | 6.0 | FINANCEMENT POSSIBLE PAR CRÉDITS INSCRITS AU CHAPITRE CONCERNÉ DU BUDGET EN COURS D'EXÉCUTION | OUI / NON | 6.1 | FINANCEMENT POSSIBLE PAR VIREMENT ENTRE CHAPITRES DU BUDGET EN COURS D'EXÉCUTION | OUI / NON | 6.2 | NÉCESSITÉ D'UN BUDGET SUPPLÉMENTAIRE | OUI / NON | 6.3 | CRÉDITS A INSCRIRE DANS LES BUDGETS FUTURS | OUI / NON | OBSERVATIONS: Dès qu’un Etat membre appliquera le paiement unique (cf. déclaration des Etats), 40 % de l’aide aux pommes de terre féculières sera découplée, seuls les 60 % restants couplés ont un impact financier. Pour l’UE 10, il est fait l’hypothèse que le régime de paiement unique à la surface, calculé une fois par an, est maintenu jusqu’en 2008. | [1] ELT L 197, 30.7.1994, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1782/2003(ELT L 270, 21.10.2003, lk 1). [2] Vt määruse nr 1782/2003 artiklit 43 ja VII lisa. [3] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks(ELT L 270, 21.10.2003, lk 1). [4] Vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklile 71. [5] Komisjoni määrus (EÜ) nr 2235/2003, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 1782/2003 ja (EÜ) nr 1868/94 ühised rakenduseeskirjad kartulitärklise osas (ELT L 339, 24.12.2003, lk 36). [6] Komisjoni määrus (EÜ) nr 2236/2003, millega kehtestatakse kartulitärklise tootmise kvoodisüsteemi kehtestanud nõukogu määruse (EÜ) nr 1868/94 üksikasjalikud rakenduseeskirjad(ELT L 339, 24.12.2003, lk 45). [7] Komisjoni määrus (EÜ) nr 2237/2003 , millega nähakse ette üksikasjalikud reeglid teatavate toetuskavade kohaldamiseks, mis on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV jaotises, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ning teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks (ELT L 339, 24.12.2003, lk 52). [8] – K(1997) 576 lõplik, 11.11.1997, kvoodid 1998/1999, 1999/2000 et 2000/2001,– K(2001) 677 lõplik, 16.11.2001, kvoodid 2002/2003, 2003/2004 et 2004/2005. [9] ELT C […], […], lk […]. [10] ELT C […], […], lk […]. [11] ELT C […], […], lk […]. [12] ELT L 197, 30.7.1994, lk 4. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga .