ET Euroopa Liidu Teataja C 368/17

ARUANNE

innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamise ühisettevõte eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

2011/C 368/03

SISSEJUHATUS

1. Brüsselis asuv ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte”) asutati 2007. aasta detsembris (1) kümneaastaseks perioodiks.

2. Ühisettevõtte eesmärk on märkimisväärselt parandada ravimite väljatöötamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust, mille pikaajaline eesmärk on tagada Euroopa farmaatsiasektori suutlikkus toota efektiivsemaid ja ohutumaid innovatiivseid ravimeid (2).

3. Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ja Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit (EFPIA). Ühisettevõtte liikmestaatust võib taotleda iga juriidiline isik, kes otseselt või kaudselt toetab teadus- ja arendustegevust liikmesriigis või seitsmenda raamprogrammiga (3) assotsieerunud riigis.

4. ELi maksimaalne rahaline toetus ühisettevõttele katab jooksvad kulud ning teadusuuringute kulud. Toetuse suuruseks on üks miljard eurot ja see makstakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest. EL ja EFPIA kui asutajaliikmed katavad jooksvad kulud võrdselt, kusjuures kummagi eraldatav summa ei ületa 4 % ELi rahalise toetuse kogusummast. Teised liikmed osalevad jooksvate kulude katmises proportsionaalselt teadusuuringutele antava rahalise toetusega. EFPIA liikmeteks olevad teadusuuringutega tegelevad ettevõtted eraldavad teadusuuringute rahastamiseks mitterahalist toetust, (4) mille väärtus on vähemalt sama suur kui ELi rahaline toetus (5).

5. Ühisettevõte alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009.

KINNITAV AVALDUS

6. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 teise lõigu sätetele auditeeris kontrollikoda ühisettevõte raamatupidamise aastaaruannet, (6) mis koosneb 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (7) ja eelarve täitmise aruandest; (8) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

7. Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikega 2 (9).

Direktori kohustused

8. Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (10). Direktor kehtestab (11) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (12) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Kontrollikoja kohustused

9. Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

10. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFAC ja ISSAI (13) rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetikanõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

11. Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad kontrollikoja otsustusest, mis hõlmab ka võimalike raamatupidamise aastaaruandes esinevate pettusest või vigadest tingitud oluliste väärkajastamiste ja ebaseaduslike või ebakorrektsete tehingute riski hindamist. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka hinnangu andmist kasutatud arvestusmeetodite asjakohasusele ja juhtkonna esitatud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitluslaadi hindamist.

12. Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgnevate arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

13. Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2010. aasta seisuga ning ühisettevõtte majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

14. Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte 2010. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

15. Punktides 16–24 esitatud tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

16. Juhatus võttis 2010. aasta eelarve ja rakenduskava vastu alles 16. märtsil 2010 (14). Hilinenud vastuvõtmise tingis see, et liikmetel kulus palju aega aasta rakenduskavas sisalduvate teaduslike prioriteetide määratlemisele ja kokkuleppimisele. Seetõttu venis ka projektikonkursi alustamine. Aasta sees alustas ühisettevõte kolmandat projektikonkurssi, (15) lõpetas teise projektikonkursi (16) läbirääkimised, laekuma hakkasid esimese projektikonkursi (17) raames rahastatud ja teostatud projektide toetusesaajate väljamaksetaotlused ning nende põhjal asuti väljamakseid tegema.

17. Lõplik eelarve sisaldas 107 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ning 29 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Lisaks kanti 2009. aastast üle 3 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 78,6 miljonit eurot maksete assigneeringuid. Kulukohustuste assigneeringute ning maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 6 % ja 35 %; 2011. aastasse kanti üle 98,6 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ning aasta lõpus tühistati 64 miljonit eurot 2009. aastast üle kantud maksete assigneeringuid. Eelarve täitmise madalat määra peegeldab ka rahaliste vahendite saldo, mis oli aasta lõpu seisuga 71 miljonit eurot (65 % 2010. aasta olemasolevatest maksete assigneeringutest).

Sisekontrollisüsteemid

18. Ühisettevõte ei ole oma sisekontrolli- ja finantsinfosüsteeme 2010. aastal täies ulatuses rakendanud. Eelkõige vajavad veel arendamist kontode sulgemise ja tegevuskulude kajastamise ning mõõtmisega seotud arvestusprotseduuride ja kontrollide loomine ja dokumenteerimine. Need on ühisettevõtte sisekontrollisüsteemi olulised osad.

19. 2010. aasta lõpuks ei olnud tegevuse alusprotsessid veel peaarvepidaja poolt ametlikult formaliseeritud ega kinnitatud, kuigi ühisettevõtte finantseeskirjad seda ette näevad.

20. IT kontrollisüsteemide piiratud läbivaatamise põhjal märgiti, et ühisettevõttel on oma suurusele ja eesmärgile vastav IT-juhtimine ning tavad. Teatud valdkondades (18) esineb aga mahajäämust poliitika ja menetluste formaliseerimisel.

21. Juhatus võttis 14. detsembril 2010 vastu järelauditite strateegia, (19) mis on põhiline kontroll alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse hindamisel. Strateegia kohaselt hakkab auditite üldkogum (20) alates 2011. aastast suurenema, kuna paralleelselt teostatakse ja hüvitatakse mitme projektikonkursiga seotud projekte.

Mitterahalise toetuse hindamise metoodika

22. Juhatus ei ole mitterahalise toetuse hindamise metoodikat veel vastu võtnud, (21) sest kokkuleppele jõudmine on osutunud keeruliseks. Selle tulemusel ei saanud EFPIA liikmed esimese aruandeperioodi jooksul tekkinud kulude kohta toetuslepingutes nõutud aruandeid esitada.

MUUD KÜSIMUSED

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

23. Kontrollikoja eelmises aruandes juhiti tähelepanu sellele, et selgitamist vajab ühisettevõtte põhikirja säte, mis käsitleb komisjoni siseaudiitori rolli. Kuigi ühisettevõtte finantseeskirju ei ole muudetud nii, et need sisaldaksid viidet komisjoni siseaudiitori pädevusele, on komisjon ja ühisettevõte võtnud samme selleks, et komisjoni siseauditi talituse ja ühisettevõtte siseauditi funktsiooni rollid oleksid tegevustasandil selgelt määratletud.

Asukohalepingu puudumine

24. Nii nagu kontrollikoja poolt varem märgitud, ja vastavalt nõukogu määrusele ühisettevõtte asutamise kohta, tuleb ühisettevõtte ja Belgia vahel sõlmida asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele antavat muud toetust. 2010. aasta lõpuks sellist lepingut aga sõlmitud ei olnud.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 25. oktoobri 2011. aasta koosolekul Luxembourgis. Kontrollikoja nimel president Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

(1) Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 73/2008, millega asutatakse ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (ELT L 30, 4.2.2008, lk 38).

(2) Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja vahenditest.

(3) Seitsmes raamprogramm, mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, koondab enda alla kõik ELi uurimistegevusega seotud algatused ning sellel on tähtis roll majanduskasvu-, konkurentsivõime- ja tööhõivealaste eesmärkide saavutamisel. Raamprogramm on ka Euroopa teadusruumi üheks alussambaks.

(4) Ühisettevõtte loomist käsitleva nõukogu määruse lisa artikli 11 lõikes 4 sätestatakse, et mitterahaline toetus on „EFPIA liikmeteks olevate teadusuuringutega tegelevate ravimitootjate mitterahaline toetus ressursside (nagu personal, seadmed, äratarvitatav kaup jne) näol”.

(5) Ühisettevõtte loomist käsitleva nõukogu määruse lisa artikli 11 lõikes 5 sätestatakse, et „EFPIA liikmeks olevad teadusuuringutega tegelevad osalevad ravimitootjad ei saa IMI ühisettevõttelt ühegi tegevuse jaoks mingit rahalist toetust”.

(6) Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määrast koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutamiste kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

(7) Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, omakapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud põhiliste arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

(8) Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

(9) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(10) Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

(11) Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

(12) Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ühisettevõtte finantseeskirjadesse integreeritud.

(13) Rahvusvaheline Arvestusekspertide Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

(14) Kuni eelarve vastuvõtmiseni kasutati maksete tegemiseks 1/12 eelarve reeglit.

(15) Kolmas projektikonkurss algas 22. oktoobril 2010.

(16) Teine projektikonkurss algas 27. novembril 2009.

(17) Esimene projektikonkurss algas 30. aprillil 2008 ja seda haldas komisjon.

(18) a) IT kavandamis- ja järelevalvetsükkel on ebatäielik; b) puuduvad formaalne turvapoliitika ja eeskirjad; c) IT riskijuhtimine on ebatäielik; d) puuduvad formaalne talitluspidevuse kava ning täielik ja testitud avariitaasteplaan.

(19) Ühisettevõtte loomist käsitleva nõukogu määruse lisa artikli 12 lõikes 4 sätestatakse, et „IMI ühisettevõte teeb tema rahastatavates teadusuuringutes osalejate seas kohapealseid kontrolle ja finantsauditeid”.

(20) Auditi üldkogumi moodustavad väljamaksetaotlused, mida projektide toetusesaajad esitavad abikõlblike kulude põhjal ja EFPIA liikmed mitterahaliste sissemaksete põhjal. 2010. aasta väljamaksetaotluste kogusummaks hinnatakse 24,6 miljonit eurot.

(21) Ühisettevõtte loomist käsitleva nõukogu määruse lisa artikli 11 lõikes 4 sätestatakse, et „mitterahalise toetuse hindamise metoodika määratakse kindlaks IMI ühisettevõtte sise-eeskirjades kooskõlas tema finantseeskirjadega ning see põhineb seitsmendas raamprogrammis osalemist käsitlevatel eeskirjadel”.

LISA Ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (Brüssel) Pädevus ja tegevus Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond (Väljavõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest 187 ja 188.) Artikkel 187: liit võib asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud liidu uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu- või tutvustamisprogrammide edukaks elluviimiseks. Artikkel 188: nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega vastu artiklis 187 märgitud sätted. Toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu artiklites 183, 184 ja 185 märgitud sätted. Lisaprogrammide vastuvõtmiseks on nõutav asjassepuutuvate liikmesriikide nõusolek. Ühisettevõtte pädevus Eesmärgid (nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2008, millega luuakse ühisettevõtte, artikkel 2) IMI ühisettevõte aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi ja eelkõige seitsmenda raamprogrammi rakendamise eriprogrammi „Koostöö” teema „Tervis” rakendamisele. IMI ühisettevõtte eesmärk on märkimisväärselt parandada ravimite väljatöötamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust, mille pikaajaline eesmärk on tagada Euroopa farmaatsiasektori suutlikkus toota efektiivsemaid ja ohutumaid innovatiivseid ravimeid. Eelkõige on ühisettevõttel järgmised ülesanded: a) toetada konkurentsieelset farmaatsiaalast teadus- ja arendustegevust liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides, võttes koordineeritud lähenemisviisi ravimite väljatöötamise protsessis esinevate teadusuuringute kitsaskohtade ületamiseks; b) toetada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute kavas (edaspidi „teadusuuringute kava”) sätestatud teadusuuringute prioriteete, eelkõige määrates projektikonkursside alusel toetusi; c) tagada vastastikune täiendavus seitsmenda raamprogrammi muude tegevustega; d) toimida avaliku ja erasektori partnerlusena, mille eesmärk on suurendada liikmesriikides ja assotsieerunud riikides bioloogiliste ravimite sektorisse tehtavaid teadusinvesteeringuid vahendite ühendamise ning avaliku ja erasektori vahelise koostöö tugevdamise kaudu; e) edendada ühisettevõtte tegevuses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega. Ülesanded (lisa artikkel 1 – Innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatud ühisettevõtte põhikiri) Innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatud ühisettevõtte (edaspidi „IMI ühisettevõte”) põhiülesanded ja põhitegevus on järgmised: a) tagada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse loomine ja jätkusuutlik haldamine; b) töötada välja ja rakendada artiklis 18 osutatud iga-aastane rakenduskava projektikonkursside alusel; c) teostada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute kava korrapäraseid läbivaatusi ja teha vajaduse korral sellesse kohandusi, võttes arvesse selle rakendamise ajal toimunud teaduse arengut; d) mobiliseerida vajalikud avaliku ja erasektori vahendid; e) seada sisse pikaajaline tihe koostöö ühenduse, tööstusharu ja teiste sidusrühmade, nagu näiteks reguleerivate asutuste, patsientide ühenduste, akadeemiliste ringkondade ja kliinikumide vahel, ning samuti koostöö tööstusharu ja akadeemiliste ringkondade vahel, ja edendada seda; f) hõlbustada kõnealuse valdkonna riikliku ja rahvusvahelise tegevuse koordineerimist; g) viia läbi teavitamis- ja levitamistegevusi; h) suhelda liikmesriikide ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikidega spetsiaalselt selleks loodud rühma vahendusel (edaspidi „IMI riikide esindajate rühm”); i) korraldada iga-aastaseid kohtumisi (edaspidi „sidusrühmade foorum”) huvirühmadega, et tagada IMI ühisettevõtte teadusuuringute avatus ja läbipaistvus sidusrühmade jaoks; j) teavitada IMI ühisettevõttega toetuslepingu (edaspidi „toetusleping”) sõlminud juriidilisi isikuid Euroopa Investeerimispangast, eelkõige seitsmenda raamprogrammi raames loodud riskijagamisrahastust laenu saamise võimalustest; k) avaldada teavet projektide kohta, sealhulgas osalejate nimed ja IMI ühisettevõtte rahalise toetuse summa osaleja kohta; l) tagada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse tõhusus; m) viia läbi muid tegevusi, mis on vajalikud määruse artiklis 2 osutatud eesmärkide saavutamiseks. Juhtimine (Nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2008 lisa artikkel 4 – Innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatud ühisettevõtte põhikiri) 1 – Juhatus 2 – Tegevdirektor 3 – Teaduskomitee 4 – Kaks välist nõuandvat organit: IMI riikide esindajate rühm ja sidusrühmade foorum. 5 – Siseaudit — Euroopa Komisjoni siseauditi talitus. (Nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2008 lisa artikkel 10 – Innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatud ühisettevõtte põhikiri) — IMI ühisettevõtte siseauditi üksus. (Nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2008 artikkel 6) 6 – Välisaudit Kontrollikoda. (Nõukogu määrusele (EÜ) nr 73/2008 lisatud põhikirja artikkel 17 lõige 5 ja ühisettevõtte finantseeskirjade artikkel 126) 7 – Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus Parlament nõukogu soovituse põhjal. (Nõukogu määrusele (EÜ) nr 73/2008 lisatud põhikirja artikkel 11 lõige 4 ja ühisettevõtte finantseeskirjade artikkel 129) 2010. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid Eelarve: (Nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2008 lisa töötajate koosseisu käsitlev artikli 7 lõige 4.) Lõplik eelarve sisaldas kulukohustuste assigneeringuid summas 107 miljonit eurot ja maksete assigneeringuid summas 29 miljonit eurot. Lisaks kanti 2009. aastast üle kulukohustuste assigneeringuid summas 3 miljonit eurot ja maksete assigneeringuid summas 78,6 miljonit eurot. Personali suurus 31. detsembri 2010 seisuga 29 ametikohta ametikohtade loetelus, millest 18 oli täidetud Muu personal: — lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 0 — lepingulised töötajad: 4 — kohalikud teenistujad: 0 personal kokku: 22 Personali jaotus tegevuste kaupa: — põhitegevus: 4 — haldusülesanded: 7 (1) — mitmesugused ülesanded: 11 2010. aasta tegevus ja osutatud teenused Projektikonkursside ettevalmistus ja läbiviimine, hindamine, läbirääkimine, toetuste haldamine, pidev suhtlus, tugi ja suunised toetusesaajatele ja teistele osalejatele, peamiste sidusrühmadega suhtlemine ja nendega kohtumiste ning ürituste organiseerimine, samuti innovatiivsete ravimite uurimisstrateegia ja sellega seotud tegevuse alased konsultatsioonid ja tugi asutajaliikmetele. Allikas: ühisettevõtte edastatud teave. (1) Haldusülesandeid täitvate haldussekretäride arv.