Seitse ELi liikmesriiki on Lissaboni Liidu liikmed ja seetõttu nõustunud kolmandate riikide nimetuste kaitsega. Selleks et tagada neile vahendid täitmaks oma rahvusvahelisi kohustusi, mis on võetud enne liidu ühinemist Lissaboni Liiduga, tuleks kehtestada üleminekukord, millel on õiguslikud tagajärjed üksnes riigi tasandil ja mis ei mõjuta liidusisest ega rahvusvahelist kaubandust.

Sellega seoses peaks liit pärast Genfi redaktsiooni osaliseks saamist esitama ELi geograafiliste tähiste registri põhjal (mis lepitakse kokku ELi liikmesriikidega) ELi geograafiliste tähiste loetelu, mida hakatakse Lissaboni süsteemi alusel kaitsma. See loetelu tuleks koostada tihedas koostöös liikmesriikidega, lähtudes väljakujunenud tavast ja metoodikast, mida on kasutatud mõne geograafilisi tähiseid käsitleva kahepoolse rahvusvahelise kokkuleppe puhul, mille EL on sõlminud (arvestades toodangu väärtust ja ekspordiväärtust, muude lepingute kohast kaitset, väärkasutamist või selle võimalikkust asjaomastes kolmandates riikides ning liikmesriikide vahelist tasakaalu), võttes arvesse Lissaboni Liidu liikmeteks olevate kolmandate riikide registreeritud geograafiliste tähiste kohaldamisala. Pärast liidu ühinemist Lissaboni Liiduga on võimalik liidus kaitstud ja registreeritud täiendavate geograafiliste tähiste rahvusvahelise registreerimise taotlusi esitada komisjoni algatusel või liikmesriigi või huvitatud tootjarühmade taotlusel.

Genfi redaktsiooni artiklis 9 on kehtestatud igale kokkuleppeosalisele kohustus kaitsta registreeritud päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid oma territooriumil oma õigussüsteemi ja tavade piires, kuid kooskõlas kõnealuse redaktsiooniga, eeldusel et kaitsest ei keelduta, et lepinguosaline ei tunnista seda kehtetuks ega tühista, kui selline kaitse jõustub tema territooriumil. Genfi redaktsiooni artikli 6 lõike 5 punkti a kohaselt kaitstakse registreeritud päritolunimetust või geograafilist tähist, mille kaitsest ei ole kokkuleppeosalised keeldunud vastavalt artiklile 15 või millele kaitse andmisest on kokkuleppeosaline vastavalt artiklile 18 teatanud Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni rahvusvahelisele büroole, alates rahvusvahelise registreeringu kuupäevast. Lissaboni kokkuleppe ja selle Genfi redaktsiooni kohaste eeskirjade (edaspidi „ühiseeskirjad“) eeskirja 9 lõike 1 punktis b on täpsustatud, et keeldumisest teatatakse ühe aasta jooksul alates artikli 6 lõike 4 kohase rahvusvahelise registreeringu teate kättesaamisest. Artikli 29 lõike 4 puhul võib seda tähtaega pikendada veel ühe aasta võrra.

Liidul on ainupädevus ühineda Lissaboni kokkuleppe Genfi redaktsiooniga. See tuleneb Euroopa Liidu Kohtu 25. oktoobri 2017. aasta otsusest C-389/15 – komisjon vs. nõukogu –, milles on sedastatud, et Lissaboni kokkuleppe läbivaadatud eelnõu, st Genfi redaktsioon on peamiselt mõeldud edendama ja hõlbustama Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahelist kaubavahetust ning teiseks on sellel kaubavahetusele otsene ja vahetu mõju, mistõttu kuulub selle üle läbirääkimiste pidamine liidu ainupädevusse, mille ELi toimimise lepingu artikli 3 lõige 1 talle annab ELi toimimise lepingu artikli 207 lõikes 1 nimetatud ühise kaubanduspoliitika valdkonnas.

Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõike 3 kohaselt ei kohaldata subsidiaarsuse põhimõtet valdkondades, mis kuuluvad ELi ainupädevusse.

•Proportsionaalsus

Kavandatavad meetmed ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik, et saavutada eesmärki võimaldada liidul osaleda Lissaboni Liidus viisil, mis tagab ELi geograafiliste tähiste tõhusa kaitse.

•Vahendi valik

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus on sobiv õiguslik vahend seoses Euroopa Liidu liikmesusega Lissaboni Liidus, sest see tagab mõlema institutsiooni seadusandlikud eelisõigused.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

Ei kohaldata

•Konsulteerimine sidusrühmadega

ELi tegevuskava päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid käsitleva Lissaboni kokkuleppe Genfi redaktsiooniga ühinemisel avaldati 21. detsembril 2017, sidusrühmad said märkusi esitada kuni 18. jaanuarini 2018. Ettenähtud tähtajaks saadi kaheksa märkust. Kõik peale ühe olid algatuse suhtes üldiselt positiivsed ja toetasid ELi ühinemist Genfi redaktsiooniga. Kolmes märkuses väljendati seisukohta, et EL peaks edendama arutelu mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste tunnustamise ja kaitse üle. Kahes märkuses väljendati vastuseisu loetelu suhtes, kuna kõik liidu geograafilised tähised peaksid olema Genfi redaktsiooni alusel kaitstud.

•Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Oktoobris 2012 ettevõtja AND International poolt tehtud uuringus „Value of production of agricultural products and foodstuffs, wines, aromatised wines and spirits protected by a geographical indication (GI)“ (Geograafilise tähisega kaitstud põllumajandustoodete ja toidu, veinide, aromatiseeritud veinide ja piiritusjookide toodangu väärtus) (http://ec.europa.eu/agriculture/external-studies/value-gi_en) toodi välja ELi geograafiliste tähiste poliitika mitmed eelised tarbijatele (kvaliteedi tagamine), tootjatele (süsteemi avatus kõigile tootjatele, kes vastavad kvaliteedinõuetele; aus konkurents; hinnalisa; tõhus kaitse), ühiskonnale laiemalt (seos väärtuslike toodetega maapiirkondades; traditsioonide säilitamine; tootjate ja tarbijate taasühendamine) ning keskkonnale (traditsiooniliste toodete sidumine maastike ja põllumajandustootmise süsteemidega). Uuringust, milles hinnati iga ELis registreeritud 2 768 geograafilise tähise majandusandmeid EL 27 riikides aastatel 2005–2010, nähtub et keskmiselt on geograafilise tähisega toote hind 2,23 korda suurem kui võrreldava, kuid geograafilise tähiseta toote hind. ELi geograafiliste tähiste müügiväärtus (kõigis sektorites kokku) oli 2010. aastal 54,3 miljardit eurot (5,7 % kogu ELi toiduaine- ja joogisektorist); ELi geograafilise tähise hinnanguline ekspordiväärtus on 11,5 miljardit eurot (15 % ELi toiduainete- ja joogitööstuste toodete ekspordist).

•Mõjuhinnang

Parema õigusloome nõudeid järgides ei hõlma algatus mõjuhinnangut, rakenduskava või avalikku konsultatsiooni.

Parema õigusloome suunistes on selgitatud, et mõju hindamine tuleks teha üksnes juhul, kui see on vajalik, andes hinnangut konkreetsete juhtumite põhjal. Põhimõtteliselt ei ole mõjuhinnang vajalik, kui komisjonil on vähe valikuvõimalusi või puuduvad need üldse. Nii on see käesoleval juhul, kuna Lissaboni kokkuleppe Genfi redaktsiooniga ühinemine on õigustatud, võttes arvesse liidu ainupädevust Genfi redaktsiooniga hõlmatud küsimustes, ning see samm oleks ka loogiline järeldus pärast Lissaboni süsteemi läbivaatamisprotsessi, milles liit osales. Käesoleva määruse eelnõus kavandatud meetmed on vajalikud, et tagada Genfi redaktsiooni nõuetekohane kohaldamine Euroopa Liidu poolt.

ELi liikmesusel oleks palju eeliseid. See tagaks, et praegused ja tulevased geograafilised tähised, mis on registreeritud ELis, kuid ei ole seda seitsmes Lissaboni Liidu liikmesriigis, oleksid kaitstud ka Lissaboni süsteemi alusel. Põhimõtteliselt saavad ELi geograafilised tähised kiire, kõrgel tasemel ja tähtajatu kaitse kõikide Genfi redaktsiooniga ühinenud praeguste ja tulevaste osaliste territooriumil. Loodud mitmepoolne register suurendaks Euroopa geograafiliste tähiste mainet, sest Genfi redaktsiooni kohase kaitse geograafiline ulatus on suur. ELi ühinemisest tulenev parem rahvusvaheliste geograafiliste tähiste kaitse peaks konsolideerima ja laiendama geograafiliste tähiste positiivset mõju kaasavale majanduskasvule ja tööhõivele suure lisandväärtusega põllumajandustootmises, kauba- ja investeerimisvoogudele, ettevõtete, eriti VKEde konkurentsivõimele, samuti siseturu ja konkurentsi toimimisele ning intellektuaalomandi õigustele. Põllumajandustootjate ja toiduainete tootjate intellektuaalomandi õigused nende toodetud ja geograafiliste tähistega kaitstud toodete puhul on haavatavad ärakasutamise ja kahjude ees, eeskätt üleilmsetel turgudel. ELi ühinemine Lissaboni süsteemiga aitaks maapiirkondade sidusrühmadel kaitsta üleilmsel tasandil seda, mis on väärtuslik kohalikul tasandil, tasakaalustades seega tavapärast üleilmastumise suundumust ühtsete kaubandusstandardite suunas ja põllumajandustoodete hindade langust. Praeguse poliitilise ja majandusliku ebakindluse taustal oleks see nähtav tõendus maakogukonnale, et EL tegutseb selle nimel, et kaitsta ja esindada nende huve kogu maailmas. Kuna Genfi redaktsioon vastab üldjoontes põllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste kaitset käsitlevatele ELi õigusaktidele, ei eeldata, et ELi ühinemine sellega nõuaks kõnealuste õigusaktide kohandamist märkimisväärselt.

Halduslikust aspektist on Genfi redaktsiooniga ette nähtud ühtne eeskirjade kogum kaitse saamiseks kõigis liikmesriikides ning seega on see lihtsam ja tõhusam mehhanism, võrreldes praeguse ELi tavaga käsitleda mitmesuguseid kohalikke menetlusi kahepoolsete kokkulepetega. Kaubanduspoliitika mõttes näitab see ELi vastutavat juhtrolli mitmepoolsete suhete edendamisel. ELi ühinemine ei tähenda täiendavaid kulusid ega tekita praeguse olukorraga võrreldes täiendavat halduskoormust ELi ettevõtjatele ega ELi liikmesriikidele, kes soovivad oma geograafilisi tähiseid Lissaboni süsteemis kaitsta. Tegelikult eeldatakse isegi kõnealuste halduskulude ja -koormuse vähenemist.

Ettevõtjate jaoks ei tähenda ELi ühinemine Genfi redaktsiooniga täiendavaid kohandusi, nõuete täitmisega seotud kulusid või üleminekukulusid või suuremat halduskoormust, välja arvatud võimalikud üksikud registreerimislõivud, mida Lissaboni Liidu liikmed kohaldavad, kuid mis vähenevad rahvusvahelise menetlusega säästetud summa võrra.

Genfi redaktsioon võimaldab ELil sellega ühineda koos oma liikmesriikidega. Võttes siiski arvesse ELi ühtset ja ammendavat süsteemi põllumajandustoodete geograafiliste tähiste kaitseks, tuleks päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid, mille kaitset taotletakse seitsmes Lissaboni süsteemi kuuluvas ELi liikmesriigis (praegu ligikaudu 800) ja mis on kaitsekõlblikud ELi õigusnormide kohaselt, edaspidi kaitsta üksnes ELi õigusnormidega, mitte enam riiklike õigusaktidega. Sama kehtib ka Lissaboni Liidu liikmeteks olevate kolmandate riikide geograafiliste tähiste kaitse suhtes ning nende esitatud kaitsetaotluste suhtes. Seepärast tähendab ELi ühinemine Lissaboni süsteemiga väiksemat halduskoormust.