ET Euroopa Liidu Teataja C 53/14

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2016/C 53/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„SEL DE SALIES-DE-BÉARN”

ELi nr: FR-PGI-0005-01311 – 3.2.2015

KPN ( ) KGT ( X )

1. Nimetus(ed)

„Sel de Salies-de-Béarn”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 2.6. Sool

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Toode „Sel de Salies-de-Béarn” on söögisool. Toodet pakutakse jämeda ja peenikese soolana. Tegemist on rafineerimata soolaga, mida ei ole pärast kogumist pestud ja millele ei ole lisatud lisaaineid.

Füüsikalised omadused

Soola „Sel de Salies-de-Béarn” terad on eri kuju ja laia suurusjaotusega ning haprad ja murenevad.

Toode „Sel de Salies-de-Béarn” on terade kujul. Toote struktuuri moodustavad õõnsate tagurpidi püramiidide kujuga soolakristallid.

Soola „Sel de Salies-de-Béarn” kristallide pinnal on mikroskoopilised soolveega täidetud õnarused, mida kutsutakse vedelateks lisanditeks.

Tera suurus

80 % jämeda soola teradest on 0,5 mm suurused või suuremad, 80 % peenikese soola teradest on 0,5 mm suurused või väiksemad.

Keemilised omadused

Pakendamisel vastab Salies-de-Béarni sool järgmistele kriteeriumidele:

Parameeter Sisaldus Niiskus ≤ 8 % Lahustumatud osakesed ≤ 1 % Kaltsium ≥ 100 mg / 100 g Kaalium ≥ 30 mg / 100 g Magneesium ≥ 10 mg / 100 g Sulfaadid ≥ 100 mg / 100 g

Organoleptilised omadused

Toode „Sel de Salies-de-Béarn” on loomulikku valget värvi, millele lisandub roosa, kahvatukollane ja piimjas nüanss.

Toote turustamine

Toodet „Sel de Salies-de-Béarn” turustatakse suletud, märgistatud ja käitlemiskindlas pakendis.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Geograafilises piirkonnas teostatakse järgmised tootmisetapid:

— puurimine;

— soolase allikavee ammutamine;

— soola tootmine;

— kuivatamine/sõelumine/jahvatamine;

— pakendamine.

Soola tootmine koosneb järgmistest etappidest:

— soolase allikavee setitamine;

— soolasest allikaveest vee eraldamine kuumutamise teel;

— soolakorje;

— ladustamine/kuivatamine.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kuna sool on habras ja murenev, on toote „Sel de Salies-de-Béarn” väljaviimine geograafilisest piirkonnast lubatud üksnes pärast pakendamist, mis lubab lõpptarbijale tagada toote „Sel de Salies-de-Béarn” omaduste ja kvaliteedi säilimise.

Kohalikud soolatootjad omavad erilist oskusteavet. Olles hästi kursis toote, selle hapruse ja murenevusega, pööravad nad erilist tähelepanu ladustamisele ja pakendamisele. Kui soola niiskusesisaldus langeb kindlaksmääratud tasemeni, hindab soolatootja keskkonnatingimuste, kuid ennekõike katsumise järgi soola valmisolekut pakendamiseks. Sool ei tohi nimelt sõrmede külge kleepuda.

Tootjad hoiduvad toote kokkupressimisest ja liigsest käitlemisest. Eesmärk on säilitada valge värv, hoida ära soolakristallide kokkukleepumine ja vältida terade purustamist, mis toob kaasa niiske koostisosa kao.

Toote „Sel de Salies-de-Béarn” pakendamine geograafilises piirkonnas lubab tugevdada kontrolli ka toote jälgitavuse üle ning tagada, et sool ei seguneks mis tahes muude sooladega.

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toote märgistus sisaldab järgmist teavet:

— KGTga hõlmatud nimetus: „Sel de Salies-de-Béarn”;

— nimetus, mille all toodet müüakse: — jäme sool; — peenike sool.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Määratletud geograafiline piirkond hõlmab Põhja-Püreneede frontaalsete murrangute piirkonnas asuvaid kommuune.

Piirkonna pindala on 180 km2 ja see hõlmab Akvitaania piirkonna 13 kommuuni:

— Landesi departemangu kaks kommuuni: Saint-Cricq-du-Gave ja Sorde-l’Abbaye;

— Pyrénées-Atlantiquesi departemangu üksteist kommuuni: Auterrive, Came, Carresse-Cassaber, Castagnède, Escos, Labastide-Villefranche, Léren, Oraàs, Saint-Dos, Saint-Pé-de-Léren ja Salies-de-Béarn.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Triiase ajastul, mesosoikumi alguses, kujunesid kuiva kliima aegsel kahel järjestikusel aurustumisperioodil merevee aurustumise tõttu toote „Sel de Salies-de-Béarn” geograafilises piirkonnas soolavarud: evaporiidid, mis koosnevad kipsist (kaltsiumsulfaadist) ja keedusoolast (naatriumkloriidist), ja mis moodustavad kuni 900 m paksusi kihte, millest 600 m moodustab sool. Kriidiajastu lõpus sattus Salies-de-Béarni triiase ajastu massiiv olulise tektoonilise surve alla, mida avaldas Püreneede moodustumine.

Geograafilise piirkonna sügavuses paiknevad soolakihid on väiksema tihedusega kui neid katvad kaljud. Kihtide elastne iseloom lubab soolakogumil vormuda kupli- või kuhikukujuliseks (nn diapiiriks). Diapiirid paiknevad geograafilise piirkonna triiase ajastu massiivis peaaegu paljastununa.

Sügavatesse kihtidesse tunginud vesi lahustab mineraale peamiselt triiaseaegsest soolakogumist. Soolakogumis sisalduv või sellega kokku puutuv vesi lahustab soola ja küllastub naatriumkloriidiga. Triiase ajastu kihtides asuvaid dolomiitkogumeid läbides küllastub vesi mineraalsoolade ja mikroelementidega.

Vesi liigub triiase ajastu kivimite (sool, lubjakivi ja dololubi) lahustumisel tekkinud kanaleis.

Kõrguste vahe tõttu jõuab vesi pinnale, tekitades geograafilises piirkonnas looduslikke soolase vee allikaid.

Mitmete pottsepakodade ja ahjude jäänused tõendavad Salies-de-Béarni triiase ajastu massiivi soola tootmist alates pronksiajast. Pronksiajal (2 200 kuni 800 aastat eKr) ja antiikajal (600 aastat eKr kuni aastani 400) kuumutati ja aurustati soolast allikavett keraamilistes anumates, mis seejärel soola kättesaamiseks purustati.

Keskajal (V–XV sajandini) võeti soolatootmises kasutusele oluline uuendus: „soolapada”. Puutulel kuumutatav vesi aurustub ja anuma põhjale jäänud sool kogutakse kokku.

XVI sajandil otsustasid selle loodusliku rikkuse ümber koondunud Salies-de-Béarni elanikud organiseeruda:

— ühise huvi alusel loodi organisatsioon Corporation des Part-Prenants (osanike ühendus),

— millele koostati põhikiri Règlement de la Fontaine Salée (soolase allika põhikiri).

Organisatsioon on alles ka viis sajandit pärast selle loomist.

Ka praegu valmistatakse toodet „Sel de Salies-de-Béarn” geograafilise piirkonna soolasest allikaveest. Sool moodustub kristalliseerumisel, kui soolane allikavesi aurustub; kasutatakse iidset meetodit: soolvee kuumutamine soolapadades, lageda taeva all.

Valmistusmeetoditega seonduvate füüsiliste omaduste tõttu on toode „Sel de Salies-de-Béarn” habras ja murenev.

Soolatootjad pööravad tähelepanu ladustamis-, töötlemis- ja pakendamistingimustele, et vältida järgmist:

— terade pinna oksüdeerumine, mis võib muuta toote värvi;

— korduvad ja ettevaatamatud töötlustoimingud, mis võivad kahjustada soolaterasid ja hävitada kristallides olevad vedelad lisandid.

Toote eripära

Toode „Sel de Salies-de-Béarn” esineb püramiidjate moodustiste kogumite kujul, mis kogunevad soolapaja põhja ja moodustuvad settimise teel.

Toote „Sel de Salies-de-Béarn” kristallid on eri kuju ja laia suurusjaotusega.

Kristallid sisaldavad mikroskoopilisi soolveega täidetud õnarusi, mida kutsutakse vedelateks lisanditeks.

Toodet „Sel de Salies-de-Béarn” iseloomustab loomulik valge värv, millele lisandub roosa ja kahvatukollane nüanss.

Soolakristallide vedelad lisandid annavad neile piimja varjundi.

D. Cussey-Geisleri ja M. H. Grimaldi võrdlevas uuringus („Caractérisation du sel utilisé pour la salaison du Jambon de Bayonne” (Bayonne’i singi soolamiseks kasutatava soola omadused), UPPA, juuli 1989), milles võrreldi mitut erinevat päritolumärgisega soola, järeldati, et geokeemilisest seisukohast on toode „Sel de Salies-de-Béarn” väga rikas mikroelementide (kaltsium, kaalium, magneesium ja erinevad sulfaadid) poolest, mis on omased triiase ajastu evaporiitidele.

Need omadused tagavad toote „Sel de Salies-de-Béarn” hea maine.

Põhjuslik seos

Toote kvaliteet ja maine tuleneb selle päritolupiirkonnast, kõnealune toode sünnib looduslike omaduste ja igivana oskusteabe koostöös.

Mikroelemendid, mis sisalduvad geograafilise piirkonna allikavees, mille suur mineraalisisaldus pärineb kokkupuutest erinevate geoloogiliste kihtidega, on esindatud toote „Sel de Salies-de-Béarn” kristallide vedelates lisandites.

Iidne oskusteave, mille puhul võetakse arvesse allikavee põhiomadusi, lubab kristalliseerumisel aset leida muu inimsekkumiseta kui vee kuumutamine, andes tootele „Sel de Salies-de-Béarn” tema rikkuse.

Sama oskusteave aitab säilitada toote „Sel de Salies-de-Béarn” loomulikku värvi, kuna suurt tähelepanu pööratakse ladustamisele ja pakendamisele, vältides oksüdeerumist ja niiskustaseme tõusu.

Liigsetest toimingutest hoidumine lubab säilitada toote „Sel de Salies-de-Béarn” iseloomuliku struktuuri püramiidjate moodustiste kogumite kujul.

Toote „Sel de Salies-de-Béarn” mainet kinnitavad mitmed ajaloolised kirjutised, näiteks „Mélanges historiques critiques de physique, de littérature et de poésie” (1768), milles Orbessani markii kirjeldab Salies-de-Béarn’i soola tootmist. Ta võtab oma ülevaate kokku järgmise tähelepanekuga: „Keegi ei tea, et tavalist soola tuleb valgendada, et kõrvaldada selle mõru maitse ja et seda saaks üldse lauale panna. Saliesi sool sellist töötlust ei vaja.”

Sool on ka praegu Salies-de-Béarni linna ühiskonna- ja kultuurielu keskmes: seda väärtustatakse vastavate ühingute poolt, kunstiteostes ja kultuurisündmuste kaudu. Näiteks ühing Jurade du sel organiseerib juba üle kolmekümne aasta kuulsat soolapidu Hesta de la sau. Igal aastal külastab seda üritust üle 10 000 inimese. Terve aasta jooksul külastab soolalinna palju turiste.

Toodet „Sel de Salies-de-Béarn” kasutatakse mainekate toodete valmistamisel. Nende hulgas on KGTga sink „Jambon de Bayonne” (Bayonne’i sink), KPNiga lambajuust „Ossau-Iraty” ja KGTga rasvamaks „Canard à foie gras du Sud-Ouest” (Edela-Prantsusmaa part rasvamaksaga) (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy).

Toodet „Sel de Salies-de-Béarn” kasutavad ka mitmed tippkokad ja šokolaadivalmistajad.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPSelSaliesDeBearn2015.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.