P9_TA(2022)0065

Kodakondsus ja residentsus investeerimiskavade alusel

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2022. aasta resolutsioon ettepanekutega komisjonile investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavade kohta (2021/2026(INL))

(2022/C 347/08)

Euroopa Parlament,

— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 225,

— võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 4 lõiget 3 ja artiklit 49,

— võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 21 lõikeid 1 ja 2, artikli 77 lõike 2 punkti a, artikli 79 lõiget 2 ning artikleid 80, 82, 87, 114, 311, 337 ja 352,

— võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 7, 8 ja 20,

— võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eriti selle artiklit 8,

— võttes arvesse nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivi 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta (1) (edaspidi „perekonna taasühinemise direktiiv“),

— võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (2) (edaspidi „pikaajaliste elanike direktiiv“),

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1806, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (3),

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (4),

— võttes arvesse Kopenhaageni kriteeriume ja liidu normide kogumit (acquis), mille kandidaatriik peab liiduga ühinemiseks vastu võtma, rakendama ja jõustama, eriti selle peatükke 23 ja 24,

— võttes arvesse komisjoni 20. oktoobri 2020. aasta ametlikke kirju Küprosele ja Maltale, millega alustati rikkumismenetlust seoses nende investoritele kodakondsuse andmise kavadega,

— võttes arvesse komisjoni 20. oktoobri 2020. aasta kirja Bulgaariale, milles rõhutatakse muret seoses investeeringute eest kodakondsuse andmise kavaga ja nõutakse lisateavet,

— võttes arvesse komisjoni 23. jaanuari 2019. aasta aruannet investoritele kodakondsuse ja elamisloa andmise kavade kohta Euroopa Liidus,

— võttes arvesse, et komisjon esitles 20. juulil 2021 nelja seadusandliku ettepaneku paketti, mille eesmärk on tugevdada ELi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise norme,

— võttes arvesse oma 16. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni ELi kodakondsuse müügi kohta (5), 26. märtsi 2019. aasta resolutsiooni finantskuritegude, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise kohta (6), 18. detsembri 2019. aasta resolutsiooni õigusriigi kohta Maltal pärast Daphne Caruana Galizia mõrvaga seoses tehtud hiljutisi paljastusi (7), 10. juuli 2020. aasta resolutsiooni liidu tervikliku poliitika kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmiseks – komisjoni tegevuskava ja muud viimase aja arengud (8), 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni ELi julgeolekuliidu strateegia kohta (9) ja 29. aprilli 2021. aasta resolutsiooni Daphne Caruana Galizia mõrvamise ja õigusriigi kohta Maltal (10);

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 17. oktoobri 2018. aasta uuringut „Citizenship by investment (CBI) and residency by investment (RBI) schemes in the EU“ (Investeeringute eest kodakondsuse ja elamisloa andmise kavad ELis),

— võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 22. oktoobri 2021. aasta uuringut „Avenues for EU action in citizenship and residence by investment schemes – European added value assessment“ (Valikud ELi meetmete võtmiseks seoses investeeringute eest kodakondsuse ja elamisloa andmise kavadega – Euroopa lisaväärtuse hinnang) (edaspidi „EPRSi Euroopa lisaväärtuse uuring“),

— võttes arvesse Milieu Ltd 2018. aasta juulis komisjoni jaoks tehtud uuringut „Factual analysis of Member States Investors’ Schemes granting citizenship or residence to third-country nationals investing in the said Member State – Study Overview“ (Faktiline analüüs liikmesriikide kavade kohta, millega antakse kolmandate riikide kodanikele kodakondsus või elamisluba, kui nad investeerivad nimetatud liikmesriiki – uuringu ülevaade),

— võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni juurde moodustatud demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste järelevalverühma tegevust selles küsimuses, eriti tema arvamuste vahetust muu hulgas komisjoni, akadeemiliste ringkondade, kodanikuühiskonna ja ajakirjanikega 19. detsembril 2019, 11. septembril 2020 ja 4. detsembril 2020 ning visiiti Maltale 19. septembril 2018,

— võttes arvesse kodukorra artikleid 47 ja 54,

— võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9–0028/2022),

A. arvestades, et komisjoni president Ursula von der Leyen lubas enne Euroopa Parlamendis ametisse kinnitamist poliitilistes suunistes järgmisele Euroopa Komisjonile (2019–2024) (11) toetada parlamendi algatusõigust ja võttis kohustuse vastata seadusandliku aktiga, kui parlament võtab vastu resolutsioone, milles palutakse komisjonil esitada seadusandlikke ettepanekuid;

B. arvestades, et komisjoni president Ursula von der Leyen märkis oma 16. septembri 2020. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus, et olgu tegemist Euroopa Liidu õiguse ülimuslikkuse, ajakirjandusvabaduse, kohtusüsteemi sõltumatuse või nn kuldsete passide müügiga, Euroopa väärtused ei ole müügiks;

C. arvestades, et mitmes liikmesriigis kasutatakse investeeringute eest kodakondsuse või residentsuse andmise kavasid, mis annavad kolmandate riikide kodanikele kodakondsuse või elaniku staatuse vastutasuks peamiselt passiivse kapitaliinvesteeringu vormis finantstegevuse eest; arvestades, et neid investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavasid iseloomustab see, et nõutakse riigis minimaalset füüsilist viibimist või ei nõuta seda üldse ning pakutakse võimalust saada liikmesriigi kodakondsus või elaniku staatus tavapäraste kanalitega võrreldes kiirkorras; arvestades, et taotluste menetlemise aeg on liikmesriigiti väga erinev (12); arvestades, et selliste kavade abil kodakondsuse või residentsuse saamise lihtsus on tugevas vastuolus takistustega rahvusvahelise kaitse taotlemisel, seaduslikul rändamisel või naturalisatsiooni taotlemisel tavapäraste kanalite kaudu;

D. arvestades, et investeeringute eest kodakondsuse andmise kavade olemasolu mõjutab kõiki liikmesriike, sest ühe liikmesriigi otsus anda investeeringute eest kodakondsus annab automaatselt õigused teiste liikmesriikide suhtes, eriti liikumisvabaduse, õiguse hääletada ja kandideerida kohalikel ja Euroopa Parlamendi valimistel, õiguse konsulaarkaitsele, kui ta ei ole väljaspool liitu esindatud, ning õiguse pääseda majandustegevuseks siseturule; arvestades, et üksikute liikmesriikide investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavadel on ka oluline välismõju teistele liikmesriikidele, näiteks korruptsiooni- ja rahapesuoht; arvestades, et see välismõju nõuab liidupoolset reguleerimist;

E. arvestades, et liidu kodakondsus on unikaalne põhistaatus, mis antakse liidu kodanikele lisaks liikmesriigi kodakondsusele; see on liidu integratsiooni üks olulisemaid saavutusi ja annab kodanikele kogu liidus võrdsed õigused;

F. arvestades, et liikmesriigi kodakondsuse andmine on liikmesriikide eesõigus, seda eesõigust tuleb kasutada heas usus, vastastikuse austuse vaimus, läbipaistvalt, kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega ja järgides täielikult liidu õigust; arvestades, et liit on kehtestanud meetmed, et ühtlustada liidus seadusliku rände võimalused ja residentsusega seotud õigused, mille näiteks on pikaajaliste elanike direktiiv;

G. arvestades, et investeeringute eest kodakondsuse andmise kavade kasutamine muudab liidu kodakondsuse kaubaks; arvestades, et õiguste kaubaks muutmine rikub liidu väärtusi, eriti võrdsust; arvestades, et liitu seaduslikult rändamise võimalused ja residentsusega seotud õigused on juba hõlmatud liidu õigusega, näiteks pikaajaliste elanike direktiiviga;

H. arvestades, et Bulgaarial, Küprosel ja Maltal on praegu kehtivad õigusaktid, mis võimaldavad investeeringute eest kodakondsuse andmise kavade kasutamist; arvestades, et Bulgaaria valitsus on esitanud õigusakti investeeringute eest kodakondsuse andmise kava lõpetamiseks; arvestades, et Küprose valitsus teatas 13. oktoobril 2020. aastal, et ta peatab investeeringute eest kodakondsuse andmise kava arvestades, et Küprose valitsus on teatanud kõigi enne 2020. aasta novembrit saadud menetluses olevate Küprose kodakondsuse taotluste läbivaatamise lõpuleviimisest; arvestades, et ka mõned teised liikmesriigid premeerivad suurinvestoreid kodakondsusega, kasutades selleks erakorralisi menetlusi;

I. arvestades, et Bulgaaria, Küpros, Eesti, Kreeka, Iirimaa, Itaalia, Läti, Luksemburg, Malta, Madalmaad, Portugal ja Hispaania kasutavad praegu investeeringute eest residentsuse andmise kavasid, kusjuures minimaalne investeerimissumma ulatub 60 000 eurost (Läti) 1 250 000 euroni (Madalmaad); arvestades, et investeeringute ligimeelitamine on tavaline meetod liikmesriikide hästitoimiva majanduse säilitamiseks, kuid ei tohiks kujutada endast õiguslikku ega julgeolekuohtu liidu kodanikele;

J. arvestades, et EPRSi Euroopa lisaväärtuse uuringu hinnangul kiideti 2011.–2019. aastal investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavade raames heaks 42 180 taotlust ning enam kui 132 000 isikut, sealhulgas kolmandatest riikidest pärit taotlejate pereliikmed, said liikmesriikides residentsuse või kodakondsuse investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavade kaudu ning investeeringute maht oli kokku hinnanguliselt 21,4 miljardit eurot (13);

K. arvestades, et investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavade alusel esitatud taotlusi menetletakse sageli kaubanduslike vahendajate abil, kes võivad saada teatava protsendi taotluse eest makstud tasust; arvestades, et mõnes liikmesriigis on kaubanduslikud vahendajad osalenud selliste kavade väljatöötamisel ja edendamisel;

L. arvestades, et komisjon on algatanud Küprose ja Malta vastu rikkumismenetluse, sest liidu kodakondsuse andmine eelnevalt kindlaksmääratud maksete või investeeringute eest ilma mingi seoseta asjaomaste liikmesriikidega kahjustab liidu kodakondsuse põhimõtet;

M. arvestades, et investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavad kujutavad endast erineval määral ohtu, sealhulgas korruptsiooni-, rahapesu-, julgeolekuoht, maksustamise vältimine, makromajanduslik tasakaalustamatus, kinnisvarasektorile avalduv surve, mis vähendab juurdepääsu eluasemele, ja siseturu terviklikkuse õõnestamine; arvestades, et nende ohtude ulatust on piiratud teabe ja läbipaistvuse tõttu raske tõendada ning neid ohte ei juhita praegu piisavalt, mis toob kaasa nõrga kontrolli ja puuduliku hoolsuse liikmesriikides investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavade raames taotluse esitajate suhtes; arvestades, et kõiki neid ohte tuleks nõuetekohaselt hinnata ning suurendada läbipaistvust seoses kavade rakendamise ja tagajärgedega;

N. arvestades, et uuringud näitavad, et liikmesriigid, kellel on investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavad, on finantssaladuse ja korruptsiooniga seotud ohtudele vastuvõtlikumad kui teised liikmesriigid;

O. arvestades, et kehtivas liidu õiguses ei ole ette nähtud investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavade raames taotluse esitajate taustakontrolliks liidu suuremahuliste IT-süsteemide süstemaatilist kasutamist; arvestades, et kehtivate liidu ja riigisiseste normidega ei nõuta, et enne investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavade alusel kodakondsuse või residentsuse andmist tuleb viia läbi kontrollimenetlused; arvestades, et liikmesriigid ei kasuta alati andmebaase, kohalda põhjalikke menetlusi ega jaga kontrollide ja menetluste tulemusi;

P. arvestades, et Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) on välja andnud suunised, mille eesmärk on piirata ühisest aruandlusstandardist kõrvale hoidmist investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavade kuritarvitamise abil (14);

Q. arvestades, et komisjoni algatus luua investoritele kodakondsuse ja residentsuse andmise kavade eksperdirühm oli suunatud liikmesriikide esindajatele, kes lepiksid kokku ühises turvakontrollis, kuid rühm ei tehtud ettepanekut sellise ühise turvakontrolli kasutuselevõtmiseks; arvestades, et see rühm ei ole alates 2019. aastast enam kohtunud;

R. arvestades, et mõned määruse (EL) 2018/1806 II lisas loetletud kolmandad riigid, kelle kodanikel on viisavaba sissepääs Euroopa Liitu, kasutavad investeeringute eest kodakondsuse andmise kavasid, milles nõuavad minimaalset riigis viibimist või ei nõua seda üldse, ning neil on nõrk turvakontroll, eriti seoses rahapesuvastaste õigusaktidega; arvestades, et selliseid investeeringute eest kodakondsuse andmise kavasid reklaamitakse kui nn kuldset passi, mille selge eesmärk on hõlbustada viisavaba reisimist liitu; arvestades, et mõned kandidaatriigid kasutavad sarnaseid kavasid, mille eeldatav lisakasu on tulevane liidu liikmesus;

S. arvestades, et investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavadest kasusaajad saavad pärast uue elaniku staatuse või kodakondsuse saamist kohe kasutada liikumisvabadust (15) Schengeni alal;

T. arvestades, et kolmandate riikide õigus lubada oma kodanikel nime muuta kujutab endast ohtu, sest kolmandate riikide kodanikud võivad saada kolmanda riigi kodakondsuse investeeringute eest kodakondsuse andmise kava alusel ning seejärel muuta oma nime ja siseneda liitu selle uue nime all;

U. arvestades, et Küprose ametiasutused teatasid 15. oktoobril 2021, et nad võtavad ära kodakondsuse 39 välisinvestorilt ja kuuelt nende pereliikmelt, kes said Küprose kodanikeks investeeringute eest kodakondsuse andmise kava alusel; arvestades, et veidi üle poole Küprose poolt selle kava alusel aastatel 2007–2020 välja antud 6779 passist anti välja taotlejate tausta piisavalt kontrollimata (16);

V. arvestades, et 2019. aastal jõudis komisjon järeldusele, et selge statistika investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavade alusel saadud, heaks kiidetud ja tagasi lükatud taotluste kohta puudub või on ebapiisav;

W. arvestades, et investeeringute eest residentsuse andmise kavad on oma olemuselt väga spetsiifilised; arvestades, et kõik muudatused liidu õiguses, mis tehakse investeeringute eest residentsuse andmise kava alusel residentsuse taotlejate kohta, peaksid olema suunatud sellele konkreetsele elaniku staatuse liigile ega tohiks mõjutada negatiivselt muud liiki elaniku staatuse taotlejate, näiteks üliõpilaste, töötajate ja pereliikmete õigusi; märgib, et investeeringute eest elamisloa andmise kavade alusel residentsuse taotlejate rangem turvakontroll ei tohiks olla kohaldatav nende suhtes, kes taotlevad residentsust liidus residentsuse kavade alusel, mis on liidu õigusega juba hõlmatud;

X. arvestades, et Montenegro valitsus ei ole otsustanud peatada oma investeeringute eest kodakondsuse andmise kava, kuigi ta oli teatanud, kui oluline on see kava võimalikult kiiresti järk-järgult täielikult ja tõhusalt kaotada; kutsub Montenegro valitsust üles seda viivitamata tegema;

1. on seisukohal, et kavad, millega antakse kodakondsus finantsinvesteeringu alusel (investeeringute eest kodakondsuse andmise kavad) ja mida tuntakse ka kuldsete passide nime all, tekitavad vastuseisu eetilisest, õiguslikust ja majanduslikust seisukohast ning põhjustavad liidu kodanikele mitmeid suuri julgeolekuohte, näiteks rahapesust ja korruptsioonist tulenevad ohud; on seisukohal, et asjaolu, et puuduvad ühised standardid ja ühtlustatud normid, mis reguleeriksid kavasid, millega antakse residentsus finantsinvesteeringute alusel (investeeringute eest elamisloa andmise kavad), võib samuti põhjustada selliseid julgeolekuohte, mõjutada isikute vaba liikumist Schengeni alal ja kahjustada liidu terviklikkust;

2. tuletab meelde oma seisukohta, et investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavad kätkevad mitmeid suuri ohte ning kõik liikmesriigid peaksid need kavad järk-järgult kaotama ( 17 ) ; kordab, et alates 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioonist ELi kodakondsuse müügi kohta ei ole komisjon ega liikmesriigid võtnud piisavalt meetmeid nende kavade vastu võitlemiseks;

3. on seisukohal, et investeeringute eest kodakondsuse andmise kavad kahjustavad liidu kodakondsuse olemust, mis on liidu integratsiooni üks tähtsamaid saavutusi ning annab liidu kodanikele ainulaadse põhistaatuse ja õiguse hääletada Euroopa Parlamendi ja kohalikel valimistel;

4. on seisukohal, et liidu kodakondsus ei ole kaup, mida saab turustada või müüa, ja seda ei ole aluslepingutes kunagi sellisena ette nähtud;

5. tunnistab, et kodakondsuse saamise reguleerimine kuulub peamiselt liikmesriikide pädevusse, kuid rõhutab, et seda pädevust tuleb kasutada heas usus, vastastikkuse austuse vaimus, läbipaistvalt, nõuetekohase hoolsuse ja kontrolliga, kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega ja järgides täielikult liidu õigust ( 18 ) ; on seisukohal, et kui liikmesriigid ei tegutse täielikult neid standardeid ja põhimõtteid järgides, tekib õiguslik alus liidu meetmete võtmiseks; on seisukohal, et liidu pädevus võib väidetavalt tekkida ka ELi toimimise lepingu artikli 21 lõike 1 alusel seoses liikmesriikide kodakondsusõiguse teatavate aspektidega ( 19 )

6. on seisukohal, et investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavades investoritele ette nähtud soodsad tingimused ja kiirmenetlused on rahvusvahelist kaitset, residentsust või kodakondsust taotlevate teiste kolmandate riikide kodanike suhtes kohaldatavate tingimuste ja menetlustega võrreldes diskrimineerivad, ebaõiglased ning võivad kahjustada liidu varjupaiga- ja rändealase õigustiku järjekindlust;

7. on arvamusel, et investeeringute eest kodakondsuse andmise kavasid tuleb eristada investeeringute eest residentsuse andmise kavadest, kuna nendega kaasnevad erineva suurusega ohud ning seetõttu on vaja kohandatud liidu seadusandlikku ja poliitilist lähenemisviisi; tunnistab, et investeeringute eest residentsuse andmise kavade ja kodakondsuse vahel on seos, kuna residentsuse saamine võib lihtsustada kodakondsuse saamist;

8. märgib, et kolmes liikmesriigis kehtivad õigusaktid, mis võimaldavad kasutada investeeringute eest kodakondsuse andmise kavasid, ja need riigid on Bulgaaria (ehkki Bulgaaria valitsus on esitanud seadusandliku ettepaneku investeeringute eest kodakondsuse andmise kava lõpetamiseks), Küpros ja Malta, ning 12 liikmesriigil on investeeringute eest residentsuse andmise kavad, milles nähakse ette erinevad investeerimissummad ja -võimalused ning erinevad kontrolli- ja menetlusstandardid; peab kahetsusväärseks, et see erinevus võib tuua kaasa liikmesriikide vahelise konkurentsi taotlejate pärast ning põhjustada kontrollistandardite alandamise ja hoolsuse vähendamise võidujooksu, et suurendada kavade kasutamist ( 20 )

9. on seisukohal, et vahendajate roll investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavade väljatöötamisel ja edendamisel, samuti üksikute taotluste koostamisel, sageli ilma läbipaistvuse ja aruandekohustuseta, kujutab endast huvide konflikti, mis võib tuua kaasa kuritarvitamise, ning seetõttu on vajalik nende vahendajate range ja siduv reguleerimine, mis ei piirdu pelgalt iseregulatsiooni ja käitumisjuhenditega; nõuab, et lõpetataks vahendajateenused investeeringute eest kodakondsuse andmise kavade puhul;

10. taunib ulatusliku turvakontrolli, kontrollimenetluste ja hoolsuskohustuse puudumist liikmesriikides, kus kasutatakse investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavasid; märgib, et liikmesriigid ei kasuta alati olemasolevaid liidu andmebaase ega vaheta teavet selliste kontrollide ja menetluste tulemuste kohta, mistõttu on võimalik investeeringute eest kodakondsuse või residentsuse andmise kavade alusel esitada taotlusi järjestikku kogu liidus; kutsub liikmesriike üles andmebaase kasutama ja teavet vahetama; on seisukohal, et liikmesriikide ametiasutused peavad kehtestama piisavad menetlused, et kontrollida investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavade alusel taotluse esitajaid, sest elamisloa ja kodakondsusega seotud õiguste andmine on riigi ülesanne ning liikmesriikide ametiasutused ei tohi tugineda vahendajate ja muude valitsusväliste osalejate läbi viidud taustakontrollidele ja hoolsusmeetmetele, kuigi liikmesriigid võivad kasutada sõltumatutelt valitsusvälistelt osalejatelt saadud asjakohast teavet; väljendab muret selle pärast, et teadete kohaselt kiidetakse mõnedes liikmesriikides kodakondsuse taotlusi heaks isegi siis, kui taotlejad ei vasta turvanõuetele;

11. peab kahetsusväärseks, et liikmesriikide esindajatest koosnev investoritele kodakondsuse ja elamisloa andmise kavade eksperdirühm ei ole jõudnud kokkuleppele ühises turvakontrollis, mida ta pidi tegema 2019. aasta lõpuks; leiab, et suutmatus leppida kokku ühises turvakontrollis näitab valitsustevahelise lähenemisviisi piire selles küsimuses ja rõhutab vajadust liidu meetmete järele;

12. taunib asjaolu, et liikmesriikide investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavades ette nähtud elukohanõue ei eelda alati pidevat ja tegelikku füüsilist viibimist riigis ning seda on raske jälgida, mistõttu võib see meelitada ligi pahauskseid taotlejaid, kes ostavad kodakondsuse üksnes selleks, et saada juurdepääs liidu territooriumile ja siseturule, ilma et nad oleksid asjaomase liikmesriigiga mingil viisil seotud;

13. kutsub liikmesriike üles nõudma tulemuslikult vajalikku füüsilist kohalolekut kolmandate riikide kodanike puhul, kes soovivad saada pikaajalise elaniku staatust pikaajaliste elanike direktiivi alusel ilma viieaastase pideva ja seadusliku riigis elamiseta, mis on kõnealuse direktiivi kohane nõue;

14. väljendab heameelt komisjoni poolt Küprose ja Malta vastu 2020. aasta oktoobris algatatud rikkumismenetluste üle seoses investeeringute eest kodakondsuse andmise kavadega; kutsub komisjoni üles neid menetlusi edasi arendama, kuna need võiksid täiendavalt selgitada, kuidas saab lisaks siin esitatud seadusandlikele meetmetele võidelda investeeringute eest kodakondsuse andmise kavade vastu, ning algatama põhjendatud juhtudel liikmesriikide vastu veel rikkumismenetlusi seoses investeeringute eest residentsuse andmise kavadega; palub komisjonil hoolikalt jälgida kõiki investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavasid kogu liidus, anda nendest aru ja võtta nende suhtes meetmeid;

15. on seisukohal, et liidu rahapesuvastane õigus on otsustava tähtsusega võitluses ohtudega, mida põhjustavad investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavad; väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjoni 20. juuli 2021. aasta seadusandlike ettepanekute paketis rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise kohta käsitletakse investeeringute eest residentsuse andmise kavasid, eelkõige edendades vahendajate lisamist kohustatud isikute loetellu; on siiski seisukohal, et lüngad jäävad alles, näiteks asjaolu, et kohustatud isikute loetellu ei lisata avaliku sektori asutusi, kes menetlevad investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavade alusel esitatud taotlusi;

16. märgib, et investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavade alusel esitatud taotlusi on eriti raske jälgida ja hinnata, kui need on seotud ühistaotlustega, mis hõlmavad erinevaid pereliikmeid; märgib, et mõnede investeeringute eest residentsuse andmise riiklike kavade alusel võib residentsuse anda perekondlike, isiklike või muude sidemete alusel põhitaotlejatega; märgib, et perekonna taasühinemise direktiivist tulenevat perekonna taasühinemise õigust kohaldatakse pärast residentsuse saamist liikmesriigis, võimaldades seega pereliikmetel siseneda liitu ilma täiendava erikontrollita, mida tavaliselt nõutakse investeeringute eest residentsuse andmise kavades;

17. märgib, et oht tuleneb kolmandatest riikidest, kus kasutakse investeeringute eest kodakondsuse andmise kavasid ja mille kodanikud saavad reisida liitu viisavabalt ( 21 ) , sest kolmandate riikide kodanikud saavad osta kõnealuste kolmandate riikide kodakondsuse üksnes selleks, et pääseda liitu täiendava taustauuringuta; rõhutab, et ohud teravnevad liidu kandidaatriikide puhul, kes kasutavad investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavasid ( 22 ) , sest rolli võib mängida tulevasest liidu liikmesusest ja viisavabast reisimisest liidu piires tulenev kasu;

18. on seisukohal, et arvestades investeeringute eest kodakondsuse andmise kavadest tulenevaid konkreetseid ohte ja nende olemuslikku vastuolu lojaalse koostöö põhimõttega, mida kinnitavad komisjoni käimasolevad rikkumismenetlused kahe liikmesriigi vastu, tuleks investeeringute eest kodakondsuse andmise kavad järk-järgult täielikult kaotada kõigis liikmesriikides, ning nõuab, et komisjon esitaks enne oma praeguse ametiaja lõppu sel eesmärgil õigusakti ettepaneku, mis võiks põhineda ELi toimimise lepingu artikli 21 lõikel 2, artikli 79 lõikel 2, artiklil 114 või artiklil 352;

19. on seisukohal, et investeeringute eest kodakondsuse andmise kavade järkjärguliseks kaotamiseks on vaja üleminekuperioodi, ja on arvamusel, et kuna investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavad kujutavad endast olukorra ärakasutamist ning põhjustavad liidule ja liikmesriikidele raskeid tagajärgi, on nii investeeringute eest kodakondsuse andmise kavade kui ka investeeringute eest residentsuse andmise kavade puhul õigustatud rahaline toetus liidu eelarvesse (investeeringute eest kodakondsuse andmise kavade puhul seni, kuni need on järk-järgult täielikult kaotatud) solidaarsuse konkreetse väljendusena, mis tuleneb muu hulgas ELi toimimise lepingu artiklist 80; nõuab seetõttu, et komisjon esitaks 2022. aastal ELi toimimise lepingu artikli 311 alusel ettepaneku luua liidu omavahendite uus kategooria, mis koosneks investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kohandusmehhanismist, millega kehtestataks liikmesriikides nende kavade alusel tehtud investeeringutele mõtteka protsendimääraga maks, mida tuleks mõistlikult kalkuleerida, lähtudes kogu liidule kui tervikule avalduvast negatiivsest välismõjust, mis on kavadega seoses kindlaks tehtud;

20. on seisukohal, et investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavade panus liikmesriikide reaalmajandusse on töökohtade loomise, innovatsiooni ja majanduskasvu seisukohast väike ning suured investeeringud tehakse otse kinnisvaraturule või fondidesse; on seisukohal, et investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavadega seotud suured investeeringud võivad mõjutada finantsstabiilsust, eelkõige väikestes liikmesriikides, kus investeeringute sissevool võib moodustada suure osa SKPst või välisinvesteeringutest ( 23 ) ; palub komisjonil esitada 2022. aastal ELi toimimise lepingu artikli 79 lõike 2 ning artiklite 80, 82, 87 ja 114 alusel õigusakti ettepanek, mis sisaldaks liidu tasandi norme investeeringute eest residentsuse andmise kavadega seoses tehtud investeeringute kohta, et suurendada nende lisaväärtust reaalmajandusele ja luua seosed liidu majanduse elavdamise prioriteetidega;

21. palub, et komisjon esitaks enne oma praeguse ametiaja lõppu õigusakti ettepaneku, mida võivad vajaduse korral täiendada muud seadusandlikud meetmed ning mis võiks põhineda ELi toimimise lepingu artikli 79 lõikel 2 ning artiklitel 80, 82, 87 ja 114, mis reguleeriks põhjalikult investeeringute eest residentsuse andmise kavade eri aspekte, et ühtlustada standardeid ja menetlusi ning tugevdada võitlust organiseeritud kuritegevuse, rahapesu, korruptsiooni ja maksudest kõrvalehoidmise vastu, ning mis hõlmaks muu hulgas järgmist: a) suurem hoolsuskohustus ning taotlejate ja vajaduse korral nende pereliikmete range taustakontroll, sealhulgas nende rahastamisallikate kontroll, kohustuslik kontroll liidu justiits- ja siseasjadega seotud suuremahulistes IT-süsteemides ning kontrollimenetlused kolmandates riikides; b) vahendajate reguleerimine, nõuetekohane sertifitseerimine ja kontroll ning nende tegevuse piiramine ja investeeringute eest kodakondsuse andmise kavade puhul vahendajate teenuste lõpetamine; c) ühtlustatud normid ja liikmesriikide kohustus anda komisjonile aru investeeringute eest residentsuse andmise kavade ja nende raames esitatud taotluste kohta; d) füüsiliselt riigis viibimise miinimumnõuded ja minimaalne aktiivne osalemine investeeringus, investeeringu kvaliteet, lisaväärtus ja panus majandusse kui tingimused, et saada investeeringute eest residentsuse andmise kavade raames residentsus; e) seiremehhanism hilisemaks kontrollimiseks, kas edukad taotlejad täidavad jätkuvalt investeeringute eest residentsuse andmise kavade õiguslikke nõudeid;

22. palub, et komisjon tagaks ja säilitaks investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavade kõrged regulatiivsed standardid, kui investeeringute eest residentsuse andmise kavade suhtes kohaldataks kõikehõlmavat määrust enne investeeringute eest kodakondsuse andmise kavade järkjärgulist täielikku kaotamist;

23. väljendab heameelt liikmesriikide võetud kohustuse üle võtta meetmeid, et piirata kodakondsuse müüki Venemaa valitsusega seotud venelastele; kutsub kõiki liikmesriike üles lõpetama koheselt investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavade kasutamine kõigi Venemaa taotlejate suhtes; nõuab tungivalt, et liikmesriigid hindaksid uuesti kõiki Venemaa kodanike poolt viimastel aastatel esitatud heakskiidetud taotlusi, kasutades kõiki riikliku ja liidu õiguse võimalusi tagamaks, et ükski Venemaa kodanik, kellel on Putini režiimiga rahalised, ärilised või muud sidemed, ei säilita oma kodakondsuse ja residentsusega seotud õigusi või et sellised isikud ei saa neid õigusi ajutiselt kasutada; kutsub komisjoni üles kontrollima selliseid liikmesriikide tehtud ümberhindamisi ja esitama kiiresti seadusandliku ettepaneku, et täielikult keelustada investeeringute eest kodakondsuse andmise kavad ja keelata investeeringute eest residentsuse andmise kavade kasutamine Venemaa kodanike suhtes, kellele kohaldatakse sihipäraseid meetmeid;

24. palub, et komisjon lisaks oma ettepanekusse olemasolevate liidu õigusaktide sihipärase läbivaatamise, mis võib aidata takistada liikmesriike loomast investeeringute eest residentsuse andmise kahjulikke kavasid, tugevdades õigusakte rahapesu vastases võitluse valdkonnas ja pikaajaliste elanike direktiivi asjaomaseid sätteid;

25. palub, et komisjon avaldaks võimalikult suurt survet tagamaks, et kolmandad riigid, kes kasutavad investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavasid ja kelle kodanikud saavad viisavabalt reisida määruse (EL) 2018/1806 II lisa alusel, tühistaksid investeeringute eest kodakondsuse andmise kavad ja reformiksid investeeringute eest residentsuse andmise kavasid, et viia need kooskõlla liidu õiguse ja standarditega, ning et komisjon esitaks 2022. aastal ELi toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punkti a alusel õigusakti ettepaneku, millega muudetakse selles osas määrust (EL) 2018/1806; märgib, et liidu läbivaadatud laienemismetoodika kohaselt peetakse investeeringute eest kodakondsuse ja residentsuse andmise kavadega seotud küsimusi keerukaks ning neid käsitletakse erinevates läbirääkimiste teemavaldkondades ja peatükkides; rõhutab, kui oluline on, et kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid viiksid kõnealused kavad järk-järgult ja hoolikalt vastavusse liidu õigusega; teeb ettepaneku lisada investeeringute eest kodakondsuse andmise kavade lõpetamine ja investeeringute eest residentsuse andmise kavade reguleerimine ühinemiskriteeriumide hulka;

26. tuletab komisjoni presidendile meelde tema lubadust toetada parlamendi algatusõigust ja võtta parlamendi seadusandlikke algatusraportite suhtes järelmeetmeid, esitades seadusandliku akti kooskõlas liidu õiguse põhimõtetega, mis on esitatud poliitilistes suunistes järgmisele Euroopa Komisjonile 2019–2024; ootab seetõttu komisjonilt käesoleva resolutsiooni põhjal konkreetseid seadusandlikke ettepanekuid;

27. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja sellele lisatud ettepanekud komisjonile ja nõukogule.

(1) ELT L 251, 3.10.2003, lk 12.

(2) ELT L 16, 23.1.2004, lk 44.

(3) ELT L 303, 28.11.2018, lk 39.

(4) ELT L 141, 5.6.2015, lk 73.

(5) ELT C 482, 23.12.2016, lk 117.

(6) ELT C 108, 26.3.2021, lk 8.

(7) ELT C 255, 29.6.2021, lk 22.

(8) ELT C 371, 15.9.2021, lk 92.

(9) ELT C 445, 29.10.2021, lk 140.

(10) ELT C 506, 15.12.2021, lk 64

(11) „Liit, mis seab kõrgemad sihid. Minu tegevuskava Euroopa jaoks. Poliitilised suunised järgmisele Euroopa Komisjonile (2019–2024)“, Ursula von der Leyen, Euroopa Komisjoni presidendi kandidaat, https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/political-guidelines-next-commission_en_0.pdf.

(12) EPRSi Euroopa lisaväärtuse uuring, tabel 9, lk 28–29.

(13) EPRSi Euroopa lisaväärtuse uuring.

(14) „Preventing abuse of residence by investment schemes to circumvent the CRS“ (Kuidas vältida investeeringute eest elamisloa andmise kavade kuritarvitamist selleks, et hoida kõrvale ühisest aruandlusstandardist), OECD, 19. veebruar 2018, ja „Corruption Risks Associated with Citizen- and Resident-by-Investment Schemes“ (Korruptsiooniohud, mis kaasnevad investeeringute eest kodakondsuse ja elamisloa andmisega kavadega), OECD, 2019.

(15) Kuna Bulgaaria, Horvaatia, Küpros, Iirimaa ja Rumeenia ei ole Schengeni riigid, ei ole kolmanda riigi kodanikul, kellel on ühe nimetatud liikmesriigi väljastatud elamisluba, automaatselt liikumisvabadust Schengeni alal.

(16) https://agenceurope.eu/en/bulletin/article/12814/25.

(17) Euroopa Parlamendi 18. detsembri 2019. aasta resolutsioon õigusriigi olukorra kohta Maltal pärast Daphne Caruana Galizia mõrvaga seoses tehtud hiljutisi paljastusi, 10. juuli 2020. aasta resolutsioon liidu tervikliku poliitika kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmiseks – komisjoni tegevuskava ja muud viimase aja arengud, 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon ELi julgeolekuliidu strateegia kohta ja 29. aprilli 2021. aasta resolutsioon Daphne Caruana Galizia mõrvamise ja õigusriigi kohta Maltal.

(18) Vt põhjendusi, mida komisjon kasutas Malta ja Küprose vastu algatatud rikkumismenetlustes seoses nende investoritele kodakondsuse andmise kavadega (https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/ip_20_1925) ning Euroopa Liidu Kohtu praktikat: kohtuotsus, Euroopa Kohus, 7. juuli 1992, Mario Vicente Micheletti ja teised vs. Delegación del Gobierno en Cantabria, C-369/90, ECLI:EU:C:1992:295; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 11. november 1999, Belgia riik vs. Fatna Mesbah, C-179/98, ECLI:EU:C:1999:549; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 20. veebruar 2001, The Queen vs. Secretary of State for the Home Department, ex parte: Manjit Kaur, C-192/99, ECLI:EU:C:2001:106; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 2. märts 2010, Janko Rottman vs. Freistaat Bayern, C-135/08, ECLI:EU:C:2010:104; ja kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. märts 2019, M.G. Tjebbes jt vs. Minister van Buitenlandse Zaken, C-221/17, ECLI:EU:C:2019:189.

(19) EPRSi Euroopa lisaväärtuse uuring, lk 43–44.

(20) EPRSi Euroopa lisaväärtuse uuring, lk 57; „Preventing abuse of residence by investment schemes to circumvent the CRS“ (Kuidas vältida investeeringute eest elamisloa andmise kavade kuritarvitamist selleks, et hoida kõrvale ühisest aruandlusstandardist), OECD, 19. veebruar 2018.

(21) Antigua ja Barbuda, Dominica, Grenada, Saint Kitts ja Nevis ning Saint Lucia.

(22) Serbia, Albaania, Türgi, Montenegro ja Põhja-Makedoonia.

(23) EPRSi Euroopa lisaväärtuse uuring, lk 36–39.