Lühikokkuvõte Austria kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on jätkuvalt väga kõrge ja praegu käivad arutelud väljakuulutatud reformi üle, mille eesmärk on luua sõltumatu prokuratuur. On oluline, et selle reformi käigus võetakse arvesse prokuratuuri sõltumatust käsitlevaid Euroopa standardeid. Vahepeal on tehtud muudatusi, millega vähendatakse prokuröride aruandekohustusi. On võetud muid meetmeid, mis käsitlevad kohtute ja prokuröridega seotud vastavuskontrollisüsteeme ning kohustust anda kohtunike kolleegiumidele tagasisidet kohtunike ametisse nimetamise ettepanekute kohta. Jätkuvalt on probleeme halduskohtute värbamisstandarditega, eelkõige aseesimeeste ja esimeeste ametisse nimetamisega. Austria teeb jõupingutusi kohtusüsteemi digiteerimise parandamiseks. Kohtusüsteem toimib jätkuvalt tõhusalt ja haldusasjade puhul on märgata olukorra paranemist. Riiklikku korruptsioonivastase võitluse strateegiat rakendatakse, kuid on teatatud mõningatest viivitustest, mis tulenevad COVID-19 pandeemiast. Poliitilise suurkorruptsiooni uurimine on hiljutiste poliitiliste skandaalide järel hoogustunud. Nende juhtumitega tegelevad prokurörid on aga kogenud seda, et poliitikud loovad neist negatiivse kuvandi. Eriprokuratuuri aruandekohustused on koormavad ja põhjustavad viivitusi, millel on negatiivne mõju korruptsioonivastaste uurimiste tulemuslikkusele, kuid hiljutiste muudatuste eesmärk on aruandluskoormust vähendada. Korruptsiooni ennetamiseks riigiteenistujate ja tippametnike seas on kehtestatud uued meetmed, kuid meetmed eetilise käitumise riskide tulemuslikuks maandamiseks parlamendiliikmete puhul on endiselt piiratud, sest varade, majandushuvide, võlgade ja kohustuste avalikustamise kohustus puudub. Kuigi lobitööd käsitlev õigusraamistik on olemas, on selle kohaldamisala ja avalikult kättesaadav teave jätkuvalt piiratud. Endiselt valmistab muret kontroll erakondade rahastamise üle. Meediat reguleeriv õigusraamistik ja seda toetav keskkond on jätkuvalt tugevad ning meediaasutused tegutsevad endiselt sõltumatult. Seoses sellise tervikliku ja rakendatava raamistiku puudumisega, mis tagaks juurdepääsu dokumentidele ja avalikule teabele, on kindlaks tehtud ohud meedia mitmekesisusele. Valitsus on esitanud olukorra parandamiseks ettepaneku uue seaduse kohta, mis käsitleb vaba juurdepääsu teabele. Meedia saab riigi reklaamikuludest jätkuvalt suuri summasid, kuid endiselt tekitavad muret nende summade eraldamise õiglus ja läbipaistvus, protsessi võimalik poliitiline mõjutatus ning meedia mitmekesisusega seotud kaalutluste ebapiisav kajastamine. Avaliku sektori sihtotstarbelist rahalist toetust meediasektorile COVID-19 pandeemia ajal peeti laialdaselt tulemuslikuks, kuid kahtlust väljendati selle jaotamise objektiivsuse suhtes. Kuigi ajakirjanike paremaks kaitsmiseks meeleavalduste ajal on teatavaid samme astutud, on nende turvalisus üha suuremas ohus, eelkõige internetis toimuva ahistamise ja hirmutamise tõttu. Kontrolli- ja tasakaalustussüsteemiga seoses võetakse meetmeid, et parandada sidusrühmade ja kodanike osalemist poliitika kujundamises. COVID-19 pandeemia kontekstis on täitevvõimule antud volitused tegutseda eriõigusaktidel põhinevate määruste alusel, kuid alates 2020. aasta sügisest suurendati parlamentaarset kontrolli. Konstitutsioonikohtul on olnud oluline roll nende meetmete läbivaatamisel ja ta on mitu neist ebapiisava põhjendatuse tõttu tühistanud. Ombudsman, kes on COVID-19 pandeemia tingimustes samuti olulist rolli täitnud, valmistub uuesti akrediteerimiseks riikliku inimõiguste kaitse ja edendamise asutusena. Valitsus on teinud jõupingutusi, et arendada edasi dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioonidega, eelkõige konsulteerides nendega kodanikuühiskonnale COVID-19 pandeemia ajal eraldatud toetuse üle.

I.Kohtusüsteem

Austria kohtusüsteemil on kaks haru. Üldkohtute süsteemi moodustavad 115 esimese astme kohut, 20 liidumaa kohut, neli liidumaa kõrgeimat kohut ja Austria kõrgeim üldkohus. Alates 2014. aastast on Austrias ka eraldi halduskohtusüsteem, kuhu kuuluvad 11 esimese astme halduskohut (üheksa liidumaa halduskohut, üks föderaalne halduskohus ja maksukohus) ning Austria kõrgeim halduskohus. Konstitutsioonikohus tagab föderaalsete ja liidumaade seaduste põhiseaduslikkuse järelevalve. Kohtunikud nimetab ametisse täitevvõim mittesiduvate ettepanekute alusel, mille on teinud kohtunike kolleegiumid või kohtu täiskogud, kes koostavad iga ametikoha jaoks kolme kandidaadiga pingerea. Prokuratuur on õigusasutus, millel on hierarhiline struktuur ja mille üle teeb järelevalvet justiitsminister, kes võib anda nii üldjuhiseid kui ka juhiseid konkreetsetes kohtuasjades. Austria osaleb Euroopa Prokuratuuri tegevuses. Advokaadid on registreeritud ühes üheksast kohalikust advokatuurist, mis on avalik-õiguslikud juriidilised isikud ja autonoomsed omavalitsuslikud organid ning osa föderaalsest advokatuurist.

Sõltumatus

Kohtusüsteemi tajutava sõltumatuse tase on jätkuvalt väga kõrge ja ettevõtjate silmis on see veelgi paranenud. 2021. aastal andsid 83 % üldsusest ja 78 % ettevõtjatest kohtute ja kohtunike sõltumatusele hinnangu „võrdlemisi või väga suur“. Üldiselt on tajutava sõltumatuse tase üldsuse ja ettevõtjate silmis viimase viie aasta jooksul pidevalt tõusnud, välja arvatud 2021. aastal, millal see üldsuse seas veidi langes.

Ettevalmistamisel on reform, mille eesmärk on luua sõltumatu föderaalne prokuratuur, mida juhib peaprokurör. Justiitsministeerium teatas 24. veebruaril 2021 föderaalse prokuratuuri loomisest, mida juhib sõltumatu peaprokurör, ning moodustas seejärel kohtunike ja ekspertide sidusrühmadest koosneva töörühma, kes saab alates 2021. aasta maist kord kuus kokku ning uurib reformiga seotud põhiseaduslikke ja õigusküsimusi. Töörühm peaks oma töö tulemused esitama 2022. aasta esimesel poolel, kuid talle ei ole tehtud ülesandeks koostada konkreetse õigusakti eelnõu teksti. Prokuratuuri reform on olnud sidusrühmade pikaajaline nõudmine, kuna kritiseeritud on nii aruandekohustuste süsteemi (vt allpool) kui ka justiitsministri õigust anda prokuröridele konkreetsetes kohtuasjades juhiseid, sealhulgas juhiseid süüdistust mitte esitada. Sidusrühmad on rõhutanud vajadust tagada, et kavandatud reformiga kehtestatakse konkreetsed struktuurilised tagatised, mis kindlustavad uue peaprokuröri tegeliku sõltumatuse täitevvõimu või seadusandliku võimu poliitilisest mõjust. On oluline, et reform töötatakse välja kõigi asjaomaste sidusrühmadega konsulteerides ja et reformi käigus võetakse arvesse prokuratuuri sõltumatust käsitlevaid Euroopa standardeid.

Rakendatakse meetmeid, et vähendada prokuröride aruandekohustusi täitevvõimu ees. Kooskõlas valitsuse programmis kirjeldatud kavatsusega, mida märgiti juba õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes, on valitsus astunud samme, et vähendada prokuratuuri aruandekohustusi, mida prokuratuur ja sidusrühmad peavad praegu koormavaks ja ebaproportsionaalseks (vt ka II jagu). Esimese sammuna tunnistati justiitsministeeriumi taotlusel 2021. aasta märtsis kehtetuks Viini peaprokuratuuri määrus talle alluvate prokuratuuride aruandekohustuste kohta (millega kohustati neid teatama olulistest menetlusetappidest kolm päeva enne nende alustamist) (vt ka II jagu). Lisaks sellele avaldas justiitsministeerium 12. juunil 2021 aruandekohustusi käsitleva dekreedi muudatuse, millega kitsendatakse neid kohustusi teatavate asjaolude korral, näiteks kaotades teabearuannete esitamise kohustuse, kui kuriteo ohvrid on avalikku huvi pakkuvad isikud. Sidusrühmad on siiski märkinud, et see ei pruugi majanduskuritegude ja korruptsiooniga võitlemise eriprokuratuuri koormust märkimisväärselt vähendada, kuna suur osa selle juhtumitest pakuvad avalikku huvi, mille puhul kohustused jäävad kehtima. 2020. aastal andis justiitsminister konkreetsetes kohtuasjades 22 juhist ja alates 2021. aasta maist on ta andnud 8 juhist, mis olid kõik kooskõlas sõltumatu nõuandekomisjoni arvamusega. Järgmine aruanne juhiste kohta esitatakse parlamendile eeldatavasti 2021. aasta suvel.

Kehtestatud on kohustus anda kohtunike kolleegiumidele tagasisidet, kui kaldutakse kõrvale nende soovitustest kohtuniku ametisse nimetamise kohta. 2020. aasta detsembris jõustusid kohtuniku- ja prokuröriteenistuse seaduse muudatused, millega kodifitseeriti justiitsministri kohustus anda kirjalikku tagasisidet peamiselt kolleegide valitud kohtunikest koosnevatele kohtunike kolleegiumidele, kui ei järgita nende soovitust kohtuniku ametisse nimetamise kohta. Ka võimaldatakse kohtunike kolleegiumidel esitada kahe nädala jooksul kirjalik vastulause. Samasugune menetlus kehtestati ka prokuröride puhul. See vastab GRECO soovituse punktidele, mis käsitlevad kohtunike kolleegiumide suuremat kaasamist ametisse nimetamise menetlustesse. GRECO on märkinud, et kohtunike kolleegiumid ei ole ikka veel kaasatud kohtunikukandidaatide valimisse ja ametisse nimetamise menetluse üle puudub kohtulik kontroll. Kohtunike kolleegiumid (või muud kohtunikke esindavad organid) ei osale ka kõrgeima üldkohtu esimehe ja aseesimehe valimises, mida kõrgeim üldkohus on kritiseerinud.

Endiselt tekitab muret värbamine halduskohtutes, eelkõige seoses kohtute esimeeste ja aseesimeeste ametisse nimetamisega. Liidumaade halduskohtute aseesimeeste ja esimeeste ametisse nimetamine kuulub üldiselt täitevvõimu pädevusse ja kohtunikke ei kaasata sellesse järjepidevalt, nagu märgiti juba õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes. 2021. aasta märtsis kordas GRECO oma soovitusi seoses kohtunike kolleegiumide suurema kaasamisega kohtunike ametisse nimetamisel, sealhulgas halduskohtu (ase)esimeeste puhul. Sidusrühmad rõhutavad jätkuvalt, et kohtunike järjepideva kaasamise puudused nendel ametissenimetamistel ning kohtute esimeeste ulatuslikud volitused ja kohustused tekitavad muret seoses Euroopa standardite järgimisega. Valitsus ja halduskohtute esimeeste konverents on selgitanud, et mitmel liidumaal on ametissenimetamise ettepanekute koostamiseks kas seaduse või tava alusel loodud erikomisjonid, kuid nende liikmed (enamus) ei pruugi olla kohtunikud. Samuti kutsutakse üles ühtlustama halduskohtu kohtunike värbamise nõudeid, mida reguleeritakse iga liidumaa halduskohtu puhul eraldi. Euroopa Nõukogu soovituste kohaselt peaks juhul, kui otsuseid kohtunike valimise kohta teeb täitevvõim, olema enamjaolt kohtunikest koosnev sõltumatu ja pädev ametiasutus volitatud andma soovitusi või avaldama arvamusi, mida täitevvõim praktikas järgib.

Võetakse meetmeid kohtunike ja prokuröride eetikaraamistiku parandamiseks. 2019. aastal võeti vastu kõikidele kohtutöötajatele mõeldud käitumissuunised ning praegu rakendavad kohtud ja prokuratuurid ulatuslikku vastavusjuhtimise süsteemi, mille raames luuakse liidumaades vastavuskontrolli spetsialisti ametikohad ja vastavuskontrolli spetsialistid tegutsevad ühtse kontaktpunktina kõigi kohtutöötajate tõstatatud vastavusküsimuste puhul. Kehtestatud on nõuetele vastavuse e-õppe programm, mille keskmes on huvide konfliktidega seotud küsimused ja mille on läbinud juba üle 1 400 töötaja. GRECO on pidanud käitumissuuniste kehtestamist ja vastavuskontrolli spetsialisti ametikohtade loomist kiiduväärseks, kuid rõhutas vajadust täpsustada kohtunikele ja prokuröridele kättesaadavat konfidentsiaalset nõustamist eetikaküsimustes. Pealegi märgivad sidusrühmad, et käitumissuunised kehtestas täitevvõim, mitte kohtusüsteem, ning et halduskohtunike eetikakoodeksit ei ole välja töötatud. GRECO märgib ka, et seni ei ole Austrias kasutusele võetud ühtegi perioodilise hindamise süsteemi.

Kvaliteet

Kohtutele ja prokuratuurile on eraldatud lisavahendeid, kuid föderaalsel maksukohtul on endiselt probleeme. Pärast täiendavate ametikohtade eraldamist 2020. aastal suurendati 2021. aastal taas kohtusüsteemi eelarvet, sealhulgas anti täiendavad vahendid seoses COVID-19 pandeemia mõjuga, ning enamiku loodud ametikohtade täitmine on lõpule viidud. Austria kulutab oma kohtusüsteemile ligikaudu 0,28 % SKPst. Kuigi selle suurema eelarvega vastatakse sidusrühmade tõstatatud mureküsimustele ja justiitsministeeriumi uuringule kohtusüsteemi eelarve varasemate kärbete kohta, kinnitavad kontrollikoja 2021. aasta jaanuaris avaldatud audititulemused, et föderaalsel maksukohtul on endiselt probleeme ressurssidega, eelkõige seoses kohtutöötajate väga väikese arvuga võrreldes teiste kohtutega (ainult ligikaudu 0,25 kohtutöötaja ametikohta kohtuniku kohta) ja mitme täitmata kohtuniku ametikohaga, mis on ühtlasi põhjustanud märkimisväärse mahajäämuse kohtuasjade menetlemisel. Kontrollikoda on esitanud föderaalsele maksukohtule ja rahandusministeeriumile mitu soovitust, sealhulgas kohtunike halduskoormuse vähendamiseks, et oleks võimalik teha edusamme kohtuasjade kuhjumise vähendamisel ja menetlemise aja lühendamisel.

Tehakse muudatusi, et vähendada kohtulõive konkreetsetes valdkondades. Nagu märgiti õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes, peavad sidusrühmad Austria suuri kohtulõive võimalikuks probleemiks õiguskaitse kättesaadavusel. Konkreetsetes valdkondades on võetud meetmeid kohtulõivude vähendamiseks, sealhulgas erasüüdistusmenetlustes. Kuigi 2021. aasta aprillis vastu võetud täitemenetluse üldise reformi raames on kohtulõive suurendatud, on samal ajal vähendatud menetlusetappe, mille eest tuleb tasuda lõivu. Ettevalmistamisel on teatavad muud kohtulõivudega seotud erimeetmed, näiteks tsiviilkohtumenetluses, kuid praeguses etapis ei ole kohtulõivude süsteemi üldist hindamist ette nähtud. Kohtulõivudest saadud tulu vähenes 2020. aastal COVID-19 pandeemia tõttu ja inflatsiooniga kohandamine lükati ajutiselt edasi 2021. aasta maisse, mistõttu kohtusüsteemi eelarves vähenes lõivude osa, mis on sellegipoolest endiselt suur. Sidusrühmad osutavad õiguskaitse kättesaadavuse võimalike takistustena eelkõige kohtulõivude ülempiiri puudumisele suure nõude väärtusega kohtuasjade puhul ja automaatsele kohandamisele inflatsiooniga.

Välja on töötatud esmaõppe pakkumised halduskohtu kohtunikele. Alates 2020. aastast pakub Austria halduskohtute akadeemia äsja ametisse nimetatud halduskohtunikele koolitusprogrammi, mis hõlmab menetluste juhtimist, kutse-eetikat, kohtunike teenistust reguleerivaid õigusakte ja e-õiguskeskkonda käsitlevaid mooduleid. Kui üldkohtu kohtunikud ja prokurörid läbivad põhjaliku nelja-aastase ettevalmistava väljaõppe, siis halduskohtu kohtunikud võetakse tööle pärast vähemalt viieaastast eelnevat töökogemust õigusvaldkonnas. Seaduses ei ole aga nõutud esmaõppe korraldamist äsja ametisse nimetatud halduskohtunikele ja sidusrühmad on seda kritiseerinud. Lisaks sellele on soovitatud kehtestada kõigi kohtunike ja prokuröride tööalase täienduskoolituse aastaprogramm, mis hõlmaks eelkõige eetikaga seotud elemente.

Jätkuvad jõupingutused kohtusüsteemi digiteerimise edendamiseks. Kohtusüsteemi digiteerimise üldine tase on kõrge: täielikult on kehtestatud menetluseeskirjad digitaalsete vahendite kasutamiseks tsiviil-, kriminaal- ja haldusasjades ning kohtud ja prokuratuurid kasutavad laialdaselt digitaalseid ja elektroonilisi sidevahendeid. Digilahendused menetluste algatamiseks ja nende kulu jälgimiseks on tsiviil-, haldus- ja kriminaalmenetlustes suures ulatuses kättesaadavad. Nagu õigusriigi olukorda käsitlevas 2020. aasta aruandes juba märgitud, jätkab Austria projekti „Justice 3.0“ rakendamist, mille eesmärk on minna 2025. aastaks täielikult üle e-toimikutele. Alates 2021. aasta juunist on menetlused täielikult digiteeritud 56 kohtus, üheksas prokuratuuris ning kõrgeimas üldkohtus ja peaprokuratuuris. Järgmised kavandatud vahe-eesmärgid on kasutada ainult digitoimikuid kõigis prokuratuurides alates 2022. aasta keskpaigast ja kõigis uutes tsiviilkohtumenetlustes alates 2023. aasta keskpaigast. 2020. aasta novembris avatud uus platvorm JustizOnline annab kodanikele ühtse juurdepääsupunkti sellistele teenustele nagu elektrooniliste taotluste esitamine või kohtuasja toimikutega tutvumine ning pakub kasutajatele tuge juturoboti näol. Valitsus rakendab praegu ka uut terviklikku digitaalset tulemusaruannete süsteemi, mis sisaldab kohtute ja prokuratuuride tulemusandmeid ning mis tehakse kättesaadavaks platvormil JustizOnline. COVID-19 pandeemia kontekstis on võetud menetluslikke meetmeid, et võimaldada nii tsiviil- kui ka kriminaalasjades kasutada videokonverentsisüsteeme kooskõlas nn valgusfoorisüsteemiga.