Arvestades asjaolu, et ebaseaduslikul kaubandusel on ulatuslik negatiivne majanduslik, sotsiaalne, keskkonnaalane ja isegi poliitiline mõju, annaks liidu toetus OECD nõukogus soovituse eelnõu vastuvõtmiseks jõulise positiivse sõnumi nii teistele OECD liikmetele kui ka mitteliikmetele.

Nende probleemide lahendamiseks on Euroopa Komisjon teinud tihedat koostööd OECD ebaseadusliku kaubanduse vastase võitluse rakkerühmaga, et töötada välja suunised, mis aitavad valitsustel ja poliitikakujundajatel vähendada ja tõkestada vabakaubanduspiirkondades ja nende kaudu toimuvat ebaseaduslikku kaubandust. Välja töötatud soovituse eelnõuga nähakse ette meetmed läbipaistvuse suurendamiseks, puhta ja õiglase kaubanduse edendamiseks vabakaubanduspiirkondades ning nende muutmiseks ebaatraktiivseks kuritegelike organisatsioonide jaoks, kes neid praegu ära kasutavad.

Viimastel aastakümnetel on paljud maailma riigid loonud vabakaubanduspiirkondi majandusarengu edendamiseks. Need arengud on olnud kiiremad kui standardite ja eeskirjade vastuvõtmine, mis reguleeriksid tõhusat järelevalvet tegevuse üle mõne riigi vabakaubanduspiirkondades. Selle tulemusena on kuritegelikud võrgustikud leidnud võimalusi järelevalve puudujääkide ärakasutamiseks teatavates vabakaubanduspiirkondades, et siseturgudele smugeldada või ümber suunata ebaseaduslikke tooteid, luua võlts- ja salakauba tootmisrajatisi, tegeleda ebaseaduslike kaupade transiidiga ja hõlbustada ebaseaduslike teenuste osutamist. Mõnes riigis käsitletakse vabakaubanduspiirkondi kõigil juhtudel nii, nagu need oleksid väljaspool riigi tolliterritooriumi. Selle tulemusena sisenevad kaubad nendesse piirkondadesse või lahkuvad sealt minimaalse tollikontrolliga.

Soovituse eelnõu tekst, mis on OECD õiguslikult mittesiduv instrument, vormistati 29. märtsil 2019 OECD ebaseadusliku kaubanduse vastase võitluse rakkerühma juhtkomitee poolt ning see esitati OECD avaliku halduse komiteele arutamiseks 16. aprilli 2019. aasta istungil. Käesoleva nõukogu otsuse jõustumisel esitatakse soovituse eelnõu OECD avaliku halduse komiteele heakskiitmiseks kirjaliku menetluse teel. Kui viimane soovituse heaks kiidab, esitatakse soovituse eelnõu vastuvõtmiseks OECD nõukogule.

OECD nõukogu on OECD otsuseid tegev organ. See koosneb iga liikmesriigi ühest esindajast ja Euroopa Komisjoni esindajast. Kõnealune nõukogu kohtub korrapäraselt OECD alaliste esindajate tasandil ning otsused võetakse vastu konsensuse alusel. Koosolekuid juhatab OECD peasekretär. 23 Euroopa Liidu liikmesriiki on OECD liikmesriigid ja neil on seega OECD nõukogus hääleõigus. Liit ei ole OECD liige ja seetõttu ei ole tal õigust hääletada, kui OECD nõukogu võtab vastu õigusakte. OECD avaliku halduse komitee toimib OECD nõukogu antud mandaadi alusel. Kui Euroopa Komisjon väljendab käesoleva nõukogu otsuse alusel liidu seisukohta OECD avaliku halduse komitees ja OECD nõukogus, on OECD liikmeks olevatel liidu liikmesriikidel õigus kasutada oma hääleõigust, et võtta ühiselt tegutsedes liidu nimel seisukoht.

Soovituse eelnõu teise samba raames kutsutakse liitunud riike üles võtma meetmeid, et julgustada vabakaubanduspiirkonnas tegutsevaid ettevõtjaid tegevusjuhendit vabatahtlikult järgima. Sellised meetmed võivad hõlmata nõudeid eiravatest vabakaubanduspiirkondadest saabuvate saadetiste rangemat kontrollimist. Nõuete järgimist hinnatakse ja jälgitakse mehhanismi abil, mis töötatakse välja pärast soovituse eelnõu vastuvõtmist. Praktikas tähendab tegevusjuhend, et vabakaubanduspiirkonnad teostavad järelevalvet oma piirkonnas asuvate ettevõtjate üle, teevad tolliga koostööd ja soodustavad uurimistööks vajaliku teabe kättesaadavust. Selle eesmärk on suurendada vastutust ja luua võrdsed võimalused, vähendades positiivse lõpptulemusena ebaseaduslikku kaubandust.

Soovituse eelnõu esimese sambana esitatakse valdkonnad, kus liitunud riike kutsutakse üles võtma täiendavaid meetmeid, sealhulgas rahvusvahelise koostöö kaudu, et suurendada nende jurisdiktsiooni kuuluvate vabakaubanduspiirkondade järelevalvet ja kontrolli. Sellised meetmed hõlmavad vabakaubanduspiirkondade õiguslikku raamistikku, mis võimaldab pädevatel asutustel teostada tõhusaid kohapealseid uurimisi või inspektsioone ning tagada vabakaubanduspiirkonnas kohaldatavate keeldude ja piirangute järgimist. Soovituse eelnõu eesmärk on ka suurendada statistiliste koondandmete kättesaadavust vabakaubanduspiirkonda sisenevate ja sealt väljuvate kaupade kohta nende tariifse klassifitseerimise alusel.

Soovituse eelnõu peamine eesmärk on suurendada vabakaubanduspiirkondades läbipaistvust, et kuritegelikud organisatsioonid ei saaks neid ära kasutada. Selle saavutamiseks kutsutakse soovituse eelnõus OECD liikmeid ja mitteliikmeid üles järgmisele: i) tagada vabakaubanduspiirkondade piisav järelevalve ja kontroll; ning ii) julgustada vabakaubanduspiirkondi järgima puhaste vabakaubanduspiirkondade tegevusjuhendit, mis on esitatud soovituse eelnõu lisas ja mis on selle lahutamatu osa.

Ebaseadusliku kaubanduse vastu võitlemist käsitleva soovituse eelnõu: „Läbipaistvuse suurendamine vabakaubanduspiirkondades“ (edaspidi „soovituse eelnõu“) on töötanud välja OECD ebaseadusliku kaubanduse vastase võitluse rakkerühm, mis on OECD avaliku halduse komitee kõrgetasemelise riskifoorumi allorgan, tuginedes kuus aastat kestnud analüüsile ja ekspertidega konsulteerimisele, mille käigus tehti kindlaks peamised probleemid, mis muudavad vabakaubanduspiirkonnad ebaseadusliku kaubanduse suhtes vastuvõtlikuks.

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud otsused, millega kehtestatakse „lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“. Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia kuuluvad ka aktid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

OECD nõukogu on organ, mis on loodud lepinguga, nimelt OECD konventsiooniga. Kuigi liit ei ole OECD liige, osaleb Euroopa Komisjoni esindaja OECD nõukogu istungitel ja väljendab liidu seisukohta. Liidu pädevusse kuuluvates küsimustes väljendatakse liidu seisukohta nõukogu otsuse alusel ja OECD liikmeks olevatel liidu liikmesriikidel on õigus kasutada oma hääleõigust, et võtta ühiselt tegutsedes liidu nimel seisukoht.

Soovituse eelnõu, mille OECD nõukogu võib vastu võtta pärast OECD avaliku halduse komitee heakskiitu, võib mõjutada liikmesriikide tolliasutuste riskianalüüsi, mille liikmesriikide tolliasutused viisid läbi vastavalt määrusele (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) koos tollialase riskijuhtimisraamistikuga. Selle põhjuseks on asjaolu, et tegevusjuhendi rikkumine on riskinäitaja, mida liikmesriikide tolliasutused võivad kasutada kaalutlusõiguse piires, et valida kaupu või ettevõtjaid tollikontrolliks, kui on tegemist saadetistega, mis saabuvad asjaomase vabakaubanduspiirkonna kaudu või on sealt läbi veetud. Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

4.2.Materiaalõiguslik alus

4.2.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on pelgalt kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna puhul vajalik õiguslik alus.

4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ühise kaubanduspoliitikaga. Nagu on sätestatud soovituse eelnõu lõikes 1, on see koostatud selleks, et aidata valitsustel ja poliitikakujundajatel vähendada ja tõkestada vabakaubanduspiirkondades ja nende kaudu toimuvat ebaseaduslikku kaubandust. Sellest tulenevalt on soovituse eelnõu eesmärk edendada ja kaitsta seaduslikku kaubandust ELi toimimise lepingu artikli 207 tähenduses.

4.3.Järeldus

Seetõttu on vaja nõukogu otsust, mis põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 207 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9, et määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel OECD avaliku halduse komitees ja OECD nõukogus. Kui Euroopa Komisjon väljendab käesoleva nõukogu otsuse alusel liidu seisukohta OECD avaliku halduse komitees ja OECD nõukogus, on OECD liikmeks olevatel liidu liikmesriikidel õigus kasutada oma hääleõigust, et võtta ühiselt tegutsedes liidu nimel seisukoht.

2019/0140 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel OECD avaliku halduse komitees ja OECD nõukogus seoses ebaseadusliku kaubanduse vastu võitlemist käsitleva soovituse eelnõuga: „Läbipaistvuse suurendamine vabakaubanduspiirkondades“

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut