P6_TA(2006)0520

Eriprogramm "Võimekus" (teadusuuringute, tehnoloogiaarenduste ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm 2007-2013) *

Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse eriprogrammi "Võimekus" Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007-2013) rakendamiseks (KOM(2005)0443 - C6-0384/2005 - 2005/0188(CNS))

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2005)0443) [1] ja muudetud ettepanekut (KOM(2005)0443/2) [1];

- võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 166, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0384/2005);

- võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

- võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja kultuuri-ja hariduskomisjoni arvamust (A6-0371/2006),

1. kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

2. on seisukohal, et õigusloomealases ettepanekus toodud soovituslik lähtesumma peab olema kooskõlas 2007.-2013. aasta finantsraamistiku rubriigi 1 a ülemmääraga, ning rõhutab, et iga-aastane summa otsustatakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus kooskõlas 17. mail 2006 Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel sõlmitud eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe [2] punkti 38 sätetega;

3. palub komisjoni oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

4. palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

5. palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

6. teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

KOMISJONI ETTEPANEK | EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSETTEPANEKUD |

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 4

(4) Raamprogramm peaks täiendama Lissaboni strateegia rakendamiseks vajalikke meetmeid liikmesriikides ja muid ühenduse meetmeid, sealhulgas eelkõige struktuurifondide, põllumajanduse, hariduse, koolituse, konkurentsivõime ning uuenduste, tööstuse, tervishoiu, tarbijakaitse, tööhõive ja keskkonna valdkonnas võetavaid meetmeid. | (4) Raamprogramm peaks täiendama Lissaboni strateegia rakendamiseks vajalikke meetmeid liikmesriikides ning liikmesriikide poolt Euroopa valitsustevahelistes teadusorganisatsioonides osalemise kaudu võetavaid meetmeid ja muid ühenduse meetmeid, sealhulgas eelkõige struktuurifondide, põllumajanduse, hariduse, koolituse, kultuuri, konkurentsivõime ning uuenduste, tööstuse, tervishoiu, tarbijakaitse, tööhõive, energeetika, transpordi ja keskkonna valdkonnas võetavaid meetmeid. |

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 9

(9) Kõnealuse programmi raames teostatavates teadusuuringutes tuleks järgida olulisi eetikapõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid. | (9) Käesoleva programmi raames teostatavates teadusuuringutes tuleks järgida olulisi eetikapõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid, ning panna taas maksma teaduse kodanikuühiskondlikud ja humanistlikud väärtused, tagades erinevate eetiliste põhimõtete ja kultuurilise mitmekesisuse austamine. |

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 10

(10) Raamprogramm peaks kaasa aitama säästva arengu edendamisele. | (10) Raamprogramm peab kaasa aitama säästva arengu edendamisele. |

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 11 a (uus)

| (11 a) Projektikonkursside lihtsustamiseks ja kulutuste vähendamiseks peaks komisjon looma eeldused projektikonkurssidel osalejate teavitamiseks andmebaasi kaudu. |

Muudatusettepanek 5

Artikli 3 a lõige 1 (uus)

| Artikkel 3 a 1. Komisjon võtab kõik vajalikud meetmed, et kontrollida rahastatud meetmete tõhusat ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 sätete kohast rakendamist. |

Muudatusettepanek 6

Artikli 3 a lõige 2 (uus)

| 2. Eriprogrammi halduskulud kokku, sealhulgas luua kavatsetava täitevasutuse sise- ja juhtimiskulud, peaksid olema proportsionaalsed eriprogrammi raames läbiviidavate tegevustega ning sõltuma eelarvepädevate ja õigusloomeinstitutsioonide otsusest. |

Muudatusettepanek 7

Artikli 3 a lõige 3 (uus)

| 3. Eelarveassigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt ehk lähtuvalt säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse ning samuti proportsionaalsuse põhimõtetest. |

Muudatusettepanek 8

Artikli 5 lõige 3

3. Kõnealuse eriprogrammi IV lisas sätestatakse algatus riiklike teadusprogrammide ühiseks rakendamiseks, mille kohta oleks asutamislepingu artikli 169 kohaselt vaja vastu võtta eraldi otsus. | 3. Kõnealuse eriprogrammi IV lisas sätestatakse võimalik algatus riiklike teadusprogrammide ühiseks rakendamiseks, mille kohta oleks asutamislepingu artikli 169 kohaselt vaja vastu võtta eraldi otsus. |

Muudatusettepanek 9

Artikkel 5 a (uus)

| Artikkel 5 a Komisjon annab eelarvepädevatele institutsioonidele eelnevat teavet, kui ta kavatseb kalduda kõrvale iga-aastase Euroopa Liidu üldeelarve märkustes ja lisas esitatud kulude jaotusest. |

Muudatusettepanek 10

Artikli 6 lõige 2

2. Tööprogrammis võetakse arvesse liikmesriikide, assotsieerunud riikide ning Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastavaid teadusuuringuid. Vajaduse korral seda ajakohastatakse. | 2. Tööprogrammis võetakse arvesse liikmesriikide, assotsieerunud riikide ning Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonide vastavaid teadusuuringuid eesmärgiga suurendada selliste uuringute koostoimet, saavutada Euroopa lisandväärtust, mõjutada tööstuse konkurentsivõimet ja säilitada seotus ühenduse muude poliitikavaldkondadega. Vajaduse korral seda ajakohastatakse. |

Muudatusettepanek 11

Artikli 7 lõige 3 a (uus)

| 3 a. Komisjon tagab uurimistulemuste hindamise ning esitab aruande nende panusest Euroopa dünaamilise, teadmistepõhise ühiskonna heaks. |

Muudatusettepanek 12

Artikli 8 lõige 5

5. Komisjon teavitab komiteed korrapäraselt eriprogrammi rakendamise üldisest edenemisest ja kõikide selle programmi alusel rahastatud TTA meetmetest. | 5. Komisjon teavitab komiteed ja Euroopa Parlamendi vastutavat komisjoni korrapäraselt eriprogrammi rakendamise üldisest edenemisest ja kõikidest selle programmi alusel rahastatud TTA meetmetest. |

Muudatusettepanek 13

Artikli 8 lõige 5 a (uus)

| 5 a. Komisjoni hindamisaruanne sisaldab finantsjuhtimise usaldusväärsuse hinnangut ning programmi eelarve haldamise ja majandamise tõhususe ja korrakohasuse hinnangut. |

Muudatusettepanek 14

Artikkel 8 a (uus)

| Artikkel 8 a Komisjon esitab käesoleva otsuse ja aruande eriprogrammi rakendamise kohta pädevatele asutustele läbivaatamiseks nii aegsasti, et menetluse käesoleva otsuse muutmiseks saab lõpetada 2010. aasta lõpuks. |

Muudatusettepanek 15

I lisa alljaotise "Sissejuhatus" esimese lõigu viies taane

—lähendada teadust ja ühiskonda teaduse ja tehnoloogia harmooniliseks integreerimiseks Euroopa ühiskonda ning | —lähendada teadust ja ühiskonda teaduse ja tehnoloogia harmooniliseks integreerimiseks Euroopa ühiskonda; võimaldada olemasolevatel ELi, riiklikel või piirkondlikel teabetugipunktidel anda väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, tööstusele ja teadusasutustele täielikku teavet raamprogrammi, konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi ning struktuurifondide kohta ning |

Muudatusettepanek 16

I lisa alljaotise "Sissejuhatus" esimese lõigu kuues taane

—rakendada horisontaaltegevust ja -meetmeid rahvusvahelise koostöö toetuseks. | —rakendada horisontaaltegevust ja -meetmeid rahvusvahelise koostöö, sealhulgas piiriülese ja piirkondadevahelise koostöö toetuseks. |

Muudatusettepanek 17

I lisa alljaotise "Sissejuhatus" neljas lõik

Käesoleva eriprogrammi raames võidakse kooskõlastada ühenduseväliseid programme, kasutades ERA-NET-süsteemi ja ühenduse osalust ühiselt rakendatavates siseriiklikes teadusprogrammides (asutamislepingu artikkel 169), nagu on kirjeldatud eriprogrammis "Koostöö". | Käesoleva eriprogrammi raames võidakse kooskõlastada ühenduseväliseid programme, kasutades ERA-NET-süsteemi ja ühenduse osalust ühiselt rakendatavates siseriiklikes teadusprogrammides (asutamislepingu artikkel 169), nagu on kirjeldatud eriprogrammis "Koostöö". Meetmeid kasutatakse ka täiendavuse ja koostoime edendamiseks raamprogrammi ja valitsustevaheliste struktuuride raames toimunud tegevuste vahel. |

Muudatusettepanek 18

I lisa alljaotise "Sissejuhatus" pealkirja "Teaduspoliitika ühtne arendamine" kolmanda lõigu esimese taande esimese lõigu teine taane

—Tööstusuuringutesse investeerimise järelevalvet, mis hõlmab terviklikku ja täiendavat teabeallikat, et aidata suunata riiklikku poliitikat ja võimaldada äriühingutel seada tähiseid oma uurimis- ja arendustegevuse investeerimisstrateegias. See hõlmab korrapäraseid uurimis- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute tulemustabeleid äriühingute ja valdkondade tasandil, nende erainvesteeringute arengusuundade uuringuid, investeerimisotsuseid mõjutavate tegurite ja äriühingute tavade analüüsi, majandusliku mõju analüüsi ning poliitiliste tagajärgede hinnangut. | —Tööstusuuringutesse investeerimise järelevalvet, mis hõlmab terviklikku ja täiendavat teabeallikat, et aidata suunata riiklikku poliitikat ja võimaldada äriühingutel seada ELi majandusele põhihuvi pakkuvates valdkondades tähiseid oma uurimis- ja arendustegevuse investeerimisstrateegias. See hõlmab korrapäraseid uurimis- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute tulemustabeleid äriühingute ja valdkondade tasandil, nende erainvesteeringute arengusuundade uuringuid, investeerimisotsuseid mõjutavate tegurite ja äriühingute tavade analüüsi, majandusliku mõju analüüsi ning poliitiliste tagajärgede hinnangut. |

Muudatusettepanek 19

I lisa alljaotise "Sissejuhatus" pealkirja "Teaduspoliitika ühtne arendamine" kolmanda lõigu teise taande esimene lõik

Eesmärk on tugevdada teaduspoliitika kooskõlastamist tegevuse kaudu, millega toetatakse i) avatud kooskõlastusmeetodi rakendamist ja ii) paljudes maades ja piirkondades tehtud alt ülespoole suunatud algatusi, kaasates vajadusel teisi sidusrühmi (sealhulgas tööstust, Euroopa ja kodanikuühiskonna organisatsioone). | Eesmärk on tugevdada teaduspoliitika kooskõlastamist - kui see võib luua selgesti lisandväärtust teadus- ja innovatsioonisüsteemidele - tegevuse kaudu, millega toetatakse i) avatud kooskõlastusmeetodi rakendamist ja ii) paljudes maades ja piirkondades tehtud alt ülespoole suunatud algatusi, kaasates vajadusel teisi sidusrühmi (sealhulgas tööstust, Euroopa ja kodanikuühiskonna organisatsioone). |

Muudatusettepanek 20

I lisa sissejuhatuse pealkirja "Teaduspoliitika ühtne arendamine" kolmanda lõigu teise taande kolmas a lõik (uus)

| Erilist tähelepanu pööratakse: koostoimele teaduspotentsiaali arendamisel kombineerituna innovatsioonist juhinduvate programmide ja struktuurifondide programmidega;halduslike ja füüsiliste takistuste vähendamisele, mis häirivad tõhusat piiriülest koostööd eri liikmesriikide piirkondade vahel ningühendatud teadusuuringute ja innovatsioonialase võimekuse arendamisele. |

Muudatusettepanek 21

I lisa 1. osa pealkirja "Lähenemisviis" esimene lõik

Euroopa saamisel maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majandussüsteemiks on otsustava tähtsusega tänapäevased ja tõhusad teadustöö infrastruktuurid teadusliku ja tehnoloogilise juhtpositsiooni saavutamiseks. Teadusuuringute infrastruktuurid on võtmetähtsusega teadmiste loomisel, levitamisel, rakendamisel ja kasutamisel, edendades seeläbi uuendusi. Juurdepääs infrastruktuuridele on üha hädavajalikum kõikides teadus-ja tehnoloogiavaldkondades. Paljud teadusuuringute infrastruktuurid on välja arenenud suurtest, peaaegu eranditult spetsiifilisele uurimisvaldkonnale pühendatud süsteemidest, kujunedes välja teenust pakkuvateks süsteemideks laiemale teadlaskonnale. Tänu info- ja sidetehnoloogia võimalustele laienevad ka uusimad infrastruktuuriprojektid, hõlmamaks teadmistevaramuna paljudes erinevates valdkondades jaotatud riist- ja tarkvarasüsteeme ning tohutu kumulatiivse väärtusega sisu. | Euroopa saamisel maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majandussüsteemiks on otsustava tähtsusega tänapäevased ja tõhusad teadustöö infrastruktuurid teadusliku ja tehnoloogilise juhtpositsiooni saavutamiseks. Teadusuuringute infrastruktuurid on võtmetähtsusega teadmiste omandamisel, levitamisel, rakendamisel ja kasutamisel, edendades seeläbi uuendusi. Juurdepääs infrastruktuuridele on üha hädavajalikum kõikides teadus-, tehnoloogia- ja tõenduspõhiste poliitiliste otsuste tegemise valdkondades. Paljud teadusuuringute infrastruktuurid on välja arenenud suurtest, peaaegu eranditult spetsiifilisele uurimisvaldkonnale pühendatud süsteemidest, kujunedes välja teenust pakkuvateks süsteemideks laiemale teadlaskonnale. Tänu info- ja sidetehnoloogia võimalustele laienevad ka uusimad infrastruktuuriprojektid, hõlmamaks teadmistevaramuna paljudes erinevates valdkondades ning paljude erinevate kasutajaringkondade jaoks jaotatud riist- ja tarkvarasüsteeme ning tohutu kumulatiivse väärtusega sisu. |

Muudatusettepanek 22

I lisa 1. osa pealkirja "Lähenemisviis" teine lõik

Kavandatava tegevusega aidatakse kaasa eelkõige teadmiste arendamisele, kasutamisele ja säilitamisele nii tippsaavutustest juhinduva alt ülespoole suunatud kui ka suunatud lähenemisviisil põhineva infrastruktuuride toetamise abil. Info- ja sidepõhiste e-infrastruktuuride strateegilist moderniseerimist käsitletakse edasiviiva jõuna ka teadustöö juhtimise meetodite muutmisel. | Kavandatava tegevusega aidatakse kaasa eelkõige teadmiste arendamisele, kasutamisele ja säilitamisele nii tippsaavutustest juhinduva alt ülespoole suunatud kui ka suunatud lähenemisviisil põhineva, olemasolevate ressursside ja Euroopa põhiprioriteetidega kooskõlas oleva infrastruktuuride toetamise abil. Info- ja sidepõhiste e-infrastruktuuride strateegilist moderniseerimist käsitletakse peamise edasiviiva jõuna ka teadustöö juhtimise meetodite muutmisel ning seda toetavad märkimisväärsed investeeringud avalikust ja erasektorist kõigis Euroopa osades. Kooskõlastamine liikmesriikidega on infrastruktuuride arendamiseks ja rahastamiseks väga oluline. |

Muudatusettepanek 23

I lisa 1. osa pealkirja "Lähenemisviis" kolmanda lõigu sissejuhatav osa

Termin "teadusuuringute infrastruktuurid" tähistab ühenduse teadus- ja tehnoloogiaarengu raamprogrammi kontekstis süsteeme, ressursse või teenuseid, mida vajab teadlaskond uuringute läbiviimiseks kõikides teadus- ja tehnoloogiavaldkondades. See määratlus hõlmab koos juurdekuuluvate inimressurssidega: | Termin "teadusuuringute infrastruktuurid" tähistab raamprogrammi kontekstis süsteeme, ressursse või teenuseid, mida vajab teadlaskond avalikus, era- ja kodanikuühiskonna sfääris uuringute läbiviimiseks kõikides teadus- ja tehnoloogiavaldkondades. See määratlus hõlmab koos juurdekuuluvate inimressurssidega: |

Muudatusettepanek 24

I lisa 1. osa alapealkirja "Tegevus" esimese lõigu esimene taane

—olemasolevate teadustöö infrastruktuuride kasutamise optimeerimine ja nende jõudluse parandamine | —prioriteedina olemasolevate teadustöö infrastruktuuride kasutamise optimeerimine ja nende jõudluse parandamine |

Muudatusettepanek 25

I lisa 1. osa alapealkirja "Tegevus" esimese lõigu teine ja kolmas taane

—üleeuroopalise tähtsusega uute teadustöö infrastruktuuride arendamise edendamine (või olemasolevate ulatuslikum moderniseerimine) ESFRI (Euroopa teadustöö infrastruktuuride strateegia foorumi) töö alusel | —üleeuroopalise tähtsusega uute teadustöö infrastruktuuride arendamise (või olemasolevate ulatusliku moderniseerimise), sealhulgas eelkõige ESFRI (Euroopa teadustöö infrastruktuuride strateegia foorumi) töö, edendamine |

— toetusmeetmed, sealhulgas uute vajaduste toetamine. | —toetusmeetmed, sealhulgas uute vajaduste ja tehnoloogiaarenduse potentsiaali toetamine ühtluspiirkondades. |

Muudatusettepanek 26

I lisa 1. osa pealkirja "Tegevus" punkt 1.1.1

1.1.1 Maailmatasemel teadusuuringute infrastruktuurid nõuavad tohutuid ja pikaajalisi investeeringuid ressurssidesse (inimja finantsressursid). Nende kasutajaks peaks olema võimalikult suur hulk teadlasi ja tööstuskliente üle kogu Euroopa. EL peaks selle eesmärgi saavutamisele kaasa aitama teiste riikide infrastruktuuridele juurdepääsu edendamisega. Sellega kavatsetakse avada teadusrühmadele uusi võimalusi juurdepääsuks parimatele teadustöö infrastruktuuridele, sealhulgas teadusrühmadele äärealadelt ja kaugematest piirkondadest. Juurdepääs võidakse avada väliskasutajaile isiklikult või asjaomase elektronside teel. See võib toimuda ka teadusalaste kaugteenuste pakkumise kaudu. Seda rakendatakse kõikidele teadus- ja tehnoloogiavaldkondadele avatud "alt ülespoole suunatud" projektikonkursside kaudu ilma ühegi valdkonna eelistamiseta teistele. | 1.1.1 Maailmatasemel teadusuuringute infrastruktuurid nõuavad tohutuid, pikaajalisi investeeringuid ressurssidesse (inim- ja finantsressursid). Nende kasutajaks peaks olema võimalikult suur hulk teadlasi ja tarbekaupade tööstusi üle kogu Euroopa. EL peaks selle eesmärgi saavutamisele kaasa aitama teiste riikide infrastruktuuridele juurdepääsu edendamisega. Sellega kavatsetakse avada teadusrühmadele, sealhulgas teadusrühmadele äärealadelt ja kaugematest piirkondadest, uusi võimalusi juurdepääsuks parimatele teadustöö infrastruktuuridele. Juurdepääs võidakse avada väliskasutajaile isiklikult või asjaomase elektronside teel. See võib toimuda ka teadusalaste kaugteenuste pakkumise kaudu. Seda rakendatakse kõikidele teadus- ja tehnoloogiavaldkondadele avatud "alt ülespoole suunatud" projektikonkursside kaudu ilma ühegi valdkonna eelistamiseta teistele. |

Muudatusettepanek 27

I lisa 1. osa pealkirja "Tegevus" punkti 1.1.2 teise lõigu esimene taane

—"alt ülespoole suunatud" projektikonkursside kaudu, et võimendada ressursside vastastikust kooskõlastamist ja ühiskasutatavate varude loomist infrastruktuuride operaatorite hulgas nendevahelise koostöökultuuri edendamiseks. Selline tegevus peaks olema suunatud ka teadustöö infrastruktuuride operaatormeetodi paremale struktureerimisele Euroopa tasandil, nende ühise arendamise edendamisele suutlikkuse ja tulemuslikkuse osas ning nende sidusa ja erinevate teadusharude lõikes kasutamise edendamisele | —"alt ülespoole suunatud" projektikonkursside kaudu, et võimendada ressursside vastastikust kooskõlastamist ja ühiskasutatavate varude loomist infrastruktuuri operaatorite hulgas nendevahelise koostöökultuuri edendamiseks. Selline tegevus peaks olema suunatud ka teadustöö infrastruktuuride operaatormeetodi paremale struktureerimisele Euroopa tasandil ning nende toimimise viisi ja juurdepääsutingimuste selgitamisele potentsiaalsete kasutajate jaoks, nende ühise arendamise edendamisele suutlikkuse ja tulemuslikkuse osas ning nende sidusa ja erinevate teadusharude lõikes kasutamise edendamisele |

Muudatusettepanek 74

I lisa 1 osa pealkirja "Tegevus" punkti 1.1.2 teise lõigu teine taane

—"suunatud konkursikutsete" kaudu, kui selline suunatud tegevus on selgelt kasulik pikas perspektiivis potentsiaalselt tähtsate teadustöö infrastruktuuride toetamisele ja nende ELi tasandil väljaarendamise kiirendamisele. Seda rakendatakse tihedas koostöös teemavaldkondade tegevusega, et kindlustada ELi raamistiku kõikide Euroopa tasandi meetmete vastavus teadusuuringute infrastruktuuride vajadustele asjaomases valdkonnas. Olemasolevate Euroopa infrastruktuuride paremaks kasutamiseks ja tugevdamiseks võib juba kindlaks määrata valdkonnad, mis vastavad pikaajalistele strateegilistele akadeemiliste, riiklike ja tööstusuuringute sidusrühmade ning laiemalt kogu ühiskonna vajadustele, nagu bioteaduste ja nende rakenduste, info- ja sidetehnoloogiate, tööstusuuringute, sealhulgas metroloogia arendamise, säästva arengu ja eelkõige keskkonnaalaste ning sotsiaal- ja humanitaarteaduste infrastruktuuride toetamine. | —"suunatud konkursikutsete" kaudu, kui selline suunatud tegevus on selgelt kasulik pikas perspektiivis potentsiaalselt tähtsate teadustöö infrastruktuuride toetamisele ja nende ELi tasandil väljaarendamise kiirendamisele. Seda rakendatakse tihedas koostöös teemavaldkondade tegevusega, et kindlustada ELi raamistiku kõikide Euroopa tasandi meetmete vastavus teadusuuringute infrastruktuuride vajadustele asjaomases valdkonnas. Olemasolevate Euroopa infrastruktuuride paremaks kasutamiseks ja tugevdamiseks võib juba kindlaks määrata valdkonnad, mis vastavad pikaajalistele strateegilistele akadeemiliste, riiklike ja tööstusuuringute sidusrühmade ning laiemalt kogu ühiskonna vajadustele, nagu bioteaduste ja nende rakenduste, eelkõige lastehaiguste kliiniliste uuringute infrastruktuuride/ võrgustike, info- ja sidetehnoloogiate, tööstusuuringute, sealhulgas metroloogia arendamise, säästva arengu ja eelkõige keskkonnaalaste ning sotsiaal- ja humanitaarteaduste infrastruktuuride toetamine. |

Muudatusettepanek 28

I lisa 1. osa pealkirja "Tegevus" punkti 1.1.3 esimene lõik

E-infrastruktuuride kasutusele võtmisega pakutakse teadlaskonnale püsivaid teenuseid keeruka protsessi alusel, mis on mõeldud info-sidetehnoloogiapõhiste jaotatud ressursside (raalimine, ühendatavus, aparatuuri tootmine) viimiseks virtuaalsete kogukondadeni. Euroopa lähenemisviisi ja sellega seonduva Euroopa tegevuse tugevdamine selles valdkonnas võib anda märkimisväärse panuse Euroopa teadusuuringute potentsiaali tõstmisse ja selle kasutamisse, tugevdades e-infrastruktuure kui Euroopa teadusruumi nurgakivi, mis on teadusharusid ühendavate uuenduste "eelkäijaks" ja teadustöö juhtimisviiside muutmise edasiviijaks. Sellega võib ka kaasa aidata äärealadelt ja kaugematest piirkondadest pärit teadusrühmade integreerimisele. | E-infrastruktuuride kasutusele võtmisega pakutakse teadlaskonnale põhilisi teenuseid protsessi alusel, mis on mõeldud info- ja sidetehnoloogia põhiste jaotatud ressursside (raalimine, ühendatavus, aparatuuri tootmine) viimiseks virtuaalsete kogukondadeni. Euroopa lähenemisviisi ja sellega seonduva Euroopa tegevuse tugevdamine selles valdkonnas võib anda märkimisväärse panuse Euroopa teadusuuringute potentsiaali tõstmisse ja selle kasutamisse, tugevdades e-infrastruktuure kui Euroopa teadusruumi nurgakivi, mis on teadusharusid ühendavate uuenduste "eelkäijaks" ja teadustöö juhtimisviiside muutmise edasiviijaks. Samuti on oluline integreerida seda protsessi kasutades äärealadelt ja kaugematest piirkondadest pärit teadusrühmi. |

Muudatusettepanek 29

I lisa 1. osa pealkirja "Tegevus" punkti 1.1.3 kolmas lõik

Kooskõlastatult tuleb toetada digitaalraamatukogusid, arhiive, andmesalvestuskogusid, andmekontrolli ja vajalike ressursside ühiskasutust Euroopa tasandil selleks, et luua andmehoidlaid teadlaskonnale ja tulevastele teadlaste põlvkondadele. Käsitletakse e-infrastruktuuride suurema usalduse ja usaldusväärsuse aspekte. Kavandatava tegevuse eesmärgiks on uute nõudmiste ja lahenduste ennetamine ja integreerimine, et lihtsustada laiaulatuslike murranguliste uute tehnoloogiate katsetamiseks mõeldud testisüsteemide tekkimist, ning uute vajaduste, sealhulgas e-õppe, käsitlemine. E-IRG (e-infrastruktuuri analüüsi rühm) nõustab regulaarselt strateegiliste küsimuste osas. | Kooskõlastatult tuleb toetada digitaalraamatukogusid (et luua Euroopa digitaalraamatukogu), arhiive, andmesalvestuskogusid, andmekontrolli ja vajalike ressursside ühiskasutust Euroopa tasandil selleks, et luua andmehoidlaid teadlaskonnale ja tulevastele teadlaste põlvkondadele. Käsitletakse e-infrastruktuuride suurema usalduse ja usaldusväärsuse aspekte, võttes arvesse tõsiasja, et tulevased põlvkonnad peavad suutma andmetele juurde pääseda. Kavandatava tegevuse eesmärgiks on uute nõudmiste ja lahenduste ennetamine ja integreerimine, et lihtsustada laiaulatuslike murranguliste uute tehnoloogiate katsetamiseks mõeldud testisüsteemide tekkimist, ning uute vajaduste, sealhulgas e-õppe, käsitlemine. E-IRG (e-infrastruktuuri analüüsi rühm) nõustab regulaarselt strateegiliste küsimuste osas. |

Muudatusettepanek 30

I lisa 1. osa pealkirja "Tegevus" punkti 1.2 esimene a lõik (uus)

| ESFRI-l ning tehnoloogiaplatvormidel, ühistel tehnoloogiaalgatustel ja Euroopa teadusnõukogul palutakse selgelt väljendada oma vajadusi teadusuuringute infrastruktuuri järele. |

Muudatusettepanek 31

I lisa 1. osa pealkirja "Tegevus" punkti 1.2.2 esimene lõik ja teise lõigu sissejuhatav osa

Uute teadusuuringute infrastruktuuride rajamise edendamine ESFRI poolt Euroopa teedekaardi arendamisel tehtud töö alusel. Komisjon määrab kindlaks esmatähtsad projektid, millele võidakse raamprogrammi alusel anda EÜ toetust. | Uute teadusuuringute infrastruktuuride rajamise edendamine kooskõlas muutuva geomeetria põhimõttega, sealhulgas eelkõige ESFRI poolt uute teadusuuringute infrastruktuuride Euroopa teedekaardi arendamisel tehtud tööga. Tööprogramm sisaldab valitud esmatähtsaid projekte, millele võidakse anda EÜ toetust. |

Uued infrastruktuurid rajatakse kahes etapis: | Uued infrastruktuurid rajatakse kahes etapis raamprogrammis sätestatud kriteeriumide loetelu alusel: |

Muudatusettepanek 32

I lisa 1. osa pealkirja "Tegevus" punkti 1.2.2 teise lõigu teine taane

Teisel etapil rakendatakse käivitusplaan toetudes tehnilistele, õiguslikele, haldus- ja finantslepingutele ning kasutades üksteist täiendavaid siseriiklikke ja ühenduse vahendeid (nt struktuurifondid või Euroopa Investeerimispank). Käivitusetapil võidakse anda rahalist toetust raamprogrammi raames sellistele eelisprojektidele, mis vajavad sellist toetust kriitiliselt. Sellistel juhtudel otsustatakse toetuse andmine vastavalt vajaliku toetuse liigile ja suurusele (nt otsetoetus, Euroopa Investeerimispanga laenud riskijagamisrahastu kaudu (III lisa) artikli 171 kohaselt). | Teisel etapil rakendatakse käivitusplaan, kaasates asjaomaseid erafinantsasutusi, toetudes tehnilistele, õiguslikele, haldus- ja finantslepingutele ning kasutades üksteist täiendavaid siseriiklikke ja ühenduse vahendeid (nt struktuurifondid või Euroopa Investeerimispank). Käivitusetapil võidakse anda rahalist toetust raamprogrammi raames sellistele eelisprojektidele, mis vajavad sellist toetust kriitiliselt. Sellistel juhtudel otsustatakse toetuse andmine vastavalt vajaliku toetuse liigile ja suurusele (nt otsetoetus, Euroopa Investeerimispanga laenud, millele juurdepääsu võib lihtsustada riskijagamisrahastu kaudu (III lisa) artikli 171 kohaselt). |

Muudatusettepanek 33

I lisa 1. osa pealkirja "Tegevus" punkt 1.2.2 a (uus)

| 1.2.2 a. "Avatud innovatsiooni" keskused Suurte tööstuslike uurimis- ja arendustegevuse koostööprojektide elluviimise võimaldamine ühes kohas, kusjuures konsortsiumipartnerid lähetavad oma töötajaid ajutistele töökohtadele ja/või võimaldavad avatud juurdepääsu teadusuuringute infrastruktuuridele ja teenustele süsteemide ühiskasutuse põhimõtte alusel. |

Muudatusettepanek 34

I lisa 1. osa pealkirja "Tegevus" punkt 1.2.2 b (uus)

| 1.2.2 b. Uurimistulemuste ühiskasutus Teadusmeetodite serveri loomine, mis aitaks oluliselt kaasa uurimismeetodite tõhususele, muutes teatud teadusuuringute tulemused võrreldavates tingimustes juurdepääsetavaks. |

Muudatusettepanek 35

I lisa 2. osa pealkirja "Lähenemisviis" teine lõik

VKEde toetamise erimeetmed nähakse ette eesmärgiga toetada neid ja nende assotsiatsioone, kui on vaja korraldada teadusuuringute allhanget ülikoolide ja uurimiskeskuste kaudu ("teadusuuringute ja tehnoloogia arendusega tegelevad uurijad"). See tegevus viiakse ellu teadus- ja tehnoloogiavaldkonnas tervikuna. Projektiettepanekute hindamisel võetakse eriti arvesse oodatavat majanduslikku mõju VKEdele. Rahalised vahendid eraldatakse kahe skeemi kaudu: teadusuuringud VKEde ja VKEde assotsiatsioonide jaoks. Esimesed on suunatud peamiselt madala kuni keskmise tehnoloogilise tasemega, vähese või ilma teadussuutlikkuseta VKEdele. Osaleda võivad ka intensiivselt teadus- uuringutega tegelevad VKEd, kellel on vaja teha teadusuuringute allhankeid, et täiendada oma teadussuutlikkust. Teised on suunatud VKEde assotsiatsioonidele, mis on tavaliselt kõige paremas olukorras, et teada või kindlaks määrata nende liikmete levinud tehnilisi probleeme, tegutseda nende nimel ja edendada tulemuste tegelikku levitamist ja neid ära kasutada. | Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamise erimeetmed nähakse ette eesmärgiga toetada neid ja nende assotsiatsioone, kui on vaja korraldada teadusuuringute allhanget teadusuuringute ja tehnoloogia arendusega tegelevate uurijate, näiteks ülikoolide, uurimiskeskuste ja intensiivselt teadusuuringutega tegelevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kaudu. See tegevus viiakse ellu üle teadus- ja tehnoloogiavaldkonna tervikuna. Projektiettepanekute hindamisel võetakse eriti arvesse oodatavat majanduslikku mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Rahalised vahendid eraldatakse kahe skeemi kaudu: teadusuuringud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate assotsiatsioonide jaoks. Esimesed on suunatud peamiselt madala kuni keskmise tehnoloogilise tasemega, vähese või ilma teadussuutlikkuseta väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Osaleda võivad ka tehnoloogilist suutlikkust omavad ning traditsiooniliste valdkondade väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kellel on vaja teha teadusuuringute allhankeid, et täiendada oma tehnoloogilist teadussuutlikkust. Teised on suunatud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate assotsiatsioonidele, mis on tavaliselt kõige paremas olukorras, et teada või kindlaks määrata nende liikmete levinud tehnilisi probleeme, tegutseda nende nimel ja edendada tulemuste tegelikku levitamist ja neid ära kasutada. |

Muudatusettepanek 36

I lisa 2. osa pealkirja "Lähenemisviis" kolmas lõik

Peale nende erimeetmete julgustatakse ja lihtsustatakse VKEde osalemist raamprogrammi lõikes. VKEde teadustöövajadusi ja potentsiaali võetakse asjakohaselt arvesse programmi "Koostöö" teemavaldkondade sisu arendamisel, mida rakendatakse erimõõtmeliste ja -ulatusega projektide kaudu olenevalt valdkonnast ja teemast. | Peale nende erimeetmete julgustatakse ja lihtsustatakse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalemist raamprogrammi lõikes. Eelkõige muudetakse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul kasutatavaid haldusmenetlusi lihtsamaks ja selgemaks ning kahandatakse raamprogrammi raames kasu saavate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kulutusi. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate teadustöövajadusi ja potentsiaali võetakse asjakohaselt arvesse programmi "Koostöö" teemavaldkondade sisu arendamisel, mida rakendatakse erimõõtmeliste ja -ulatusega projektide kaudu olenevalt valdkonnast ja teemast. |

| Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetakse meetmeid, et lihtsustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalemist kas üksi või rühmitustena programmi "Koostöö" prioriteetsete küsimustega seotud projektides ja tehnoloogiaplatvormides. |

| Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalusel toimuvate projektide rahastamisel tehakse jõupingutusi kõigi ühenduse asutuste - sealhulgas Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi - maksimaalse panuse tagamiseks. |

Muudatusettepanek 37

I lisa 2. osa pealkirja "Lähenemisviis" neljas lõik

Ühenduse TTA raamprogrammi rakendamisel tagatakse täiendavus ja koostoime konkurentsivõimelisuse ja innovatsiooni raamprogrammi tegevusega VKEde ühenduse TTA raamprogrammis osalemise julgustamiseks ja lihtsustamiseks. | Raamprogrammi rakendamisel tagatakse täiendavus ja koostoime konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi meetmetega , et julgustada ja lihtsustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate raamprogrammis osalemist. Samuti taotletakse kooskõlastamist asjaomaste riiklike uurimisprogrammidega, mis täiendavad allpool viidatud teadusuuringud. Seda silmas pidades võib kaaluda ka EUREKA raames väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele suunatud tehnoloogiaarendusprogrammide võimalikku ühist rakendamist, et julgustada turu nõudmistele vastavaid uuenduslikke projekte. Järgitakse järgmisi eesmärke: julgustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalemist raamprogrammis ja hõlbustada nende juurdepääsu sellele, ningtagada, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad kasutavad täielikult ära raamprogrammi alusel kasutada olevaid rahastamisvõimalusi. |

| Võetakse kasutusele lihtsad ja lühikesed kiirmenetlusprojektid, mis ei hõlma keerulisi finantspõhimõtteid ega tarbetut aruandlust. Võimaluse korral rakendatakse nii raamprogrammis kui ka konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammis ühiseid rakendus- ja lepingulisi põhimõtteid. |

Muudatusettepanek 38

I lisa 2. osa pealkirja "Lähenemisviis" neljas a lõik (uus)

| Samuti võetakse kasutusele mehhanismid koostööks väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele mõeldud riiklike ning piirkondlike uurimis- ja arendustegevuse toetusprogrammidega, mille eesmärk on osutada nende nõuetele vastavat kohalikumat teenust ning tugevdada erinevate riiklike toetuskavade kriitilist massi ja Euroopa mõõdet. |

Muudatusettepanek 39

I lisa 2. osa pealkirja "Tegevus" esimese lõigu esimene taane

See kava toetab väikseid uuenduslikke VKEde rühmi, et lahendada üldlevinud või täiendavaid tehnoloogilisi probleeme. Suhteliselt lühiajalised projektid peavad keskenduma nende VKEde uuendusvajadustele, kes tellivad teadusuuringud allhankena TTA edendajatelt ning peavad ilmutama selget ärakasutamise potentsiaali asjaomaste VKEde jaoks. | See kava toetab väikeste uuenduslike väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja käsitööettevõtete rühmade loomist, et lahendada ühiseid või täiendavaid tehnoloogilisi probleeme, ning toetab neid selles töös. Suhteliselt lühiajalised projektid peavad keskenduma nende väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate uuendusvajadustele, kes tellivad teadusuuringud allhankena TTA edendajatelt ning peavad ilmutama selget ärakasutamise potentsiaali asjaomaste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks. |

Muudatusettepanek 40

I lisa 2. osa pealkirja "Tegevus" esimese lõigu teine a taane (uus)

| —Teadusuuringud väikeste väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rühmade huvidesEt toetada väikseid uuenduslikke väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rühmi ühiste või täiendavate tehnoloogiliste probleemide lahendamisel raamprogrammi ja/või niisuguste valitsustevaheliste rahastamiskavade kaudu nagu komisjoni, EIP ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) algatused JEREMIE ja JASPER. |

Muudatusettepanek 41

I lisa 2. osa pealkirja "Tegevus" alapealkirja "Kavade ühised jooned" kolmas a taane (uus)

| —et ergutada uurimis- ja arendustegevust uurimistegevusega tegelevates suure kasvupotentsiaaliga väikestes ja keskmise suurusega ettevõtjates jätkusuutlikel alustel, võib komisjon teha ka ettepaneku käivitada asutamislepingu artikli 169 kohane algatus koostöös EUREKAga (nt algatus Eurostars). |

Muudatusettepanek 42

I lisa 3. osa pealkirja "Lähenemisviis" kolmas lõik

"Teadmiste piirkondade" eesmärgiks on optimaalse poliitika ja strateegiate määratlemise ja rakendamise toetamine uurimis- ja arendustegevuse kesksete rühmituste arendamisel. See parandab eelkõige piirkondlike teadusprogrammide tähtsust ja tõhusust vastastikkuse õppimise kaudu, edendab ja tugevdab rühmitustevahelist koostööd ning aitab kaasa säästva arengu tugevdamisele ja edendab uute uurimis- ja arendustegevuse kesksete rühmituste loomist. Toetust antakse eelkõige nõudlusel põhinevatele ja probleemidele suunatud projektidele, mis käsitlevad spetsiifilisi tehnoloogiavaldkondi või sektoreid. | "Teadmiste piirkondade" eesmärgiks on optimaalse poliitika ja strateegiate määratlemise ja rakendamise toetamine uurimis- ja arendustegevuse kesksete rühmituste arendamisel. See parandab eelkõige piirkondlike teadusprogrammide tähtsust ja tõhusust vastastikkuse õppimise kaudu, edendab ja tugevdab rühmitustevahelist koostööd ning aitab kaasa säästva arengu tugevdamisele ja edendab uute uurimis- ja arendustegevuse kesksete rühmituste loomist. Toetust antakse eelkõige nõudlusel põhinevatele ja probleemidele suunatud projektidele, mis käsitlevad spetsiifilisi tehnoloogiavaldkondi või sektoreid, eriti kui need juba näitavad üles piirkondlike ametiasutuste, arenguasutuste, ülikoolide, uurimiskeskuste ja tööstusettevõtete vahelist integratsiooni. |

Muudatusettepanek 43

I lisa 3. osa pealkirja "Lähenemisviis" neljas a lõik (uus)

| Tähelepanu tuleb pöörata eriti koostööle erinevate liikmesriikide külgnevate piirkondade vahel. Nagu INTERREG III programmide puhul ELis, ning struktuurifondide territoriaalse eesmärgi alusel, peab ka "Teadmiste piirkondade" programm sisaldama lahendusi piiriülestele takistustele ja mehhanisme piiriülese piirkondliku koostöö julgustamiseks teadusuuringute valdkonnas, olenemata sellest, kas meetmed kuuluvad ühtlus- või piirkondliku konkurentsivõime eesmärgi alla. |

Muudatusettepanek 44

I lisa 3. osa pealkirja "Tegevus" esimese lõigu teine taane

—Vähemarenenud teadustööga piirkondade "juhendamine" kõrgema tasemega piirkondade poolt uurimis- ja arendustegevuse kesksete rühmituse ülesehitamisel. Riikidevaheline piirkondlik konsortsium koondab ja ühendab teadustöös osalejaid akadeemiates, tööstusettevõtetes ja valitsuses, et pakkuda "suunavaid" lahendusi tehnoloogiliselt vähemarenenud piirkondadele. | —Vähemarenenud teadustööga piirkondade "juhendamine" kõrgema tasemega piirkondade poolt uurimis- ja arendustegevuse kesksete rühmituse ülesehitamisel või olemasolevate rühmituste paremal integreerimisel globaalse turuga. Riikidevaheline piirkondlik konsortsium koondab ja ühendab teadustöös osalejaid akadeemiates, tööstusettevõtetes ja valitsuses, et pakkuda "suunavaid" lahendusi tehnoloogiliselt vähemarenenud piirkondadele. Juhendamissätted peavad hõlmama meetmeid tihedama koostöö saavutamiseks uute liikmesriikide teaduskogukondadega. |

Muudatusettepanek 45

I lisa 3. osa pealkirja "Tegevus" esimese lõigu kolmas taane

—Algatused teadustöös osalejate ja ametiasutuste paremaks integreerimiseks piirkondlikesse majandussüsteemidesse nende suhtlemise kaudu rühmituse tasandil. Need hõlmavad riikidevahelist tegevust seoste parandamiseks teadusuuringute sidusrühmade ja kohalike äriringkondade vahel ning ka vastavat rühmituste vahelist tegevust. | —Algatused teadustöös osalejate ja ametiasutuste paremaks integreerimiseks piirkondlikesse majandussüsteemidesse nende suhtlemise kaudu rühmituse tasandil. Need hõlmavad riikidevahelist tegevust seoste parandamiseks teadusuuringute sidusrühmade ja kohalike äriringkondade vahel ning ka vastavat rühmituste vahelist tegevust. Selline tegevus võiks aidata välja selgitada TTA vastastikust täiendavust, et näidata integratsiooni eeliseid. |

Muudatusettepanek 46

I lisa 3. osa pealkirja "Tegevus" teine lõik

Samuti toetatakse tegevust, millega edendatakse vastastikust teabevahetust suhtlemist samalaadsete projektide vahel (analüüsi ja sünteesi õpikojad, ümarlauad, väljaanded), millesse kaasatakse vajadusel teisi asjaomaseid ühenduse programme. | Samuti toetatakse tegevust, millega edendatakse süstemaatilist vastastikust teabevahetust ning suhtlemist samalaadsete projektide vahel (analüüsi ja sünteesi õpikojad, ümarlauad, väljaanded), millesse kaasatakse vajadusel teiste asjaomaste ühenduse programmide meetmeid ning milles osalevad kolmandad riigid, kui see on projekti eesmärkide huvides vajalik. |

Muudatusettepanek 47

I lisa 4. osa pealkirja "Tegevus" esimese lõigu esimene taane

—oskusteabe ja kogemuste vahetus teadlaste riikidevaheliste kahepoolsete lähetuste teel abikõlblike piirkondade valitud organisatsioonide ja ühe või enama partnerorganisatsiooni vahel mõnes teises EL riigis, kusjuures on olemas mehhanismid abikõlblike piirkondade valitud keskustest pärit lähetatud personali kohustuslikuks tagasipöördumiseks | —oskusteabe ja kogemuste vahetus teadlaste ja juhtivtöötajate riikidevaheliste kahepoolsete lähetuste teel abikõlblike piirkondade valitud organisatsioonide ja ühe või enama partnerorganisatsiooni vahel liikmesriigis, assotsieerunud riigis, naaberriigis või kolmandas riigis, kusjuures on olemas mehhanismid abikõlblike piirkondade valitud keskustest lähetatud personali kohustuslikuks tagasipöördumiseks |

Muudatusettepanek 48

I lisa 4. osa pealkirja "Tegevus" esimese lõigu neljas taane

—töörühmade ja konverentside korraldamine, et hõlbustada teadmiste edasiandmist siseriiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, kuhu on kaasatud nii valitud keskuste oma teaduspersonal kui ka teistest riikidest valitud keskuste rahvusvahelise koolitusvõime ja maine arendamise raames küllakutsutud teadlased, kava raames valitud keskuste teaduspersonali osalemine rahvusvahelistel konverentsidel või lühiajalistel koolitusüritustel teadmiste jagamiseks, võrgustiku loomiseks ning teadlaste kokkuviimiseks rahvusvahelisema keskkonnaga | —töörühmade ja konverentside korraldamine, et hõlbustada teadmiste edasiandmist siseriiklikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil, kuhu on kaasatud nii valitud keskuste oma teaduspersonal kui ka teistest riikidest valitud keskuste rahvusvahelise koolitusvõime ja maine arendamise raames küllakutsutud teadlased, kava raames valitud keskuste teaduspersonali osalemine rahvusvahelistel konverentsidel või lühiajalistel koolitusüritustel teadmiste jagamiseks, võrgustiku loomiseks ning teadlaste kokkuviimiseks rahvusvahelisema keskkonnaga |

Muudatusettepanek 49

I lisa 5. osa pealkirja "Eesmärk" esimene a lõik (uus)

| Teaduslikult põhjendatud teadmised ja sotsiaalne areng mõjutavad teineteist, seda eelkõige keskkonnapoliitika valdkonnas. Lisaks kasutatakse avalikes aruteludes esitatud irratsionaalsete ja pseudoteaduslike argumentide ümberlükkamiseks kvantitatiivsemaid elemente. |

Muudatusettepanek 50

I lisa 5. osa pealkirja "Lähenemisviis" teine lõik

Euroopa ühiskondade areng sõltub suuresti nende võimest teadmisi luua, ära kasutada ja levitada ning neid siis pidevalt uuendada. Teadusuuringud mängivad selles põhirolli ja nad peaksid ka edaspidi olema üheks edasiviivaks jõuks kasvu, heaolu ja säästva arengu edendamisel. | Euroopa ühiskondade areng sõltub suuresti nende võimest teadmisi luua, ära kasutada ja levitada ning neid siis pidevalt uuendada. Uued teadmised arenevad ühiskonnas tervikuna, kuid nende loomises mängib võtmerolli teadusest, haridusest, ja uuendustegevusest koosnev "teadmiste kolmnurk". Teadusuuringud mängivad selles põhirolli ja nad peaksid ka edaspidi olema üheks edasiviivaks jõuks kasvu, heaolu ja säästva arengu edendamisel. |

Muudatusettepanek 51

I lisa 5. osa pealkirja "Lähenemisviis" kolmas lõik

Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb tingimata luua edukat ja rakendatavat teadustööd soodustav sotsiaalne ja kultuuriline keskkond. See tähendab, et hoolt kantakse õigustatud ühiskondlike kaalutluste ja vajaduste eest, millega kaasneb kõrgendatud demokraatlik arutelu asjassepühendunuma ja teadlikuma avalikkusega ning paremad tingimused ühisvalikuteks seoses teadusküsimustega. See peaks ka looma soodsa kliima teaduskutsumusele, uutele pealetulevatele teadusinvesteeringutele ja sellele järgnevale teadmiste levitamisele, millel rajanebki Lissaboni strateegia. | Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb tingimata luua edukat ja rakendatavat teadustööd soodustav sotsiaalne ja kultuuriline keskkond. See tähendab, et hoolt kantakse õigustatud ühiskondlike kaalutluste ja vajaduste eest, millega kaasneb kõrgendatud demokraatlik arutelu asjassepühendunuma ja teadlikuma avalikkusega ning paremad tingimused ühisvalikuteks seoses teadusküsimustega. Kodanikuühiskonna organisatsioonidele antakse võimalus rahuldada uuringuvajadusi allhangete kaudu. See peaks ka looma soodsa kliima teaduskutsumusele, uutele pealetulevatele teadusinvesteeringutele ja sellele järgnevale teadmiste levitamisele, millel rajanebki Lissaboni strateegia. Sellise tegevusega püütakse saavutada ka naiste täielikku integreerimist teadusmaailma. Teemaga "Teadus ja ühiskond" seonduvad küsimused (nagu seosed tehnoloogia, tööhõive ja töökoha või peamiste poliitiliste otsustuste vahel energeetika, keskkonna või tervishoiu valdkonnas) peavad üha enam omandama Euroopa mõõtme. |

Muudatusettepanek 52

I lisa 5. osa pealkirja "Lähenemisviis" seitsmenda lõigu neljas taane

—täita lünk nende vahel, kellel on teaduslik haridus ja kellel ei ole, edendada soodumust teaduskultuuriks kõigi kodanike vahetus naabruses (pöördudes selleks linnade, piirkondade, fondide, teaduskeskuste jne poole) | —täita lünk nende vahel, kellel on teaduslik haridus ja kellel ei ole, edendada soodumust teaduskultuuriks kõigi kodanike vahetus naabruses (pöördudes selleks linnade, piirkondade, fondide, teaduskeskuste, muuseumide, kodanikuühiskonna organisatsioonide jne poole) |

Muudatusettepanek 53

I lisa 5. osa pealkirja "Lähenemisviis" seitsmenda lõigu neljas a taane (uus)

| —julgustada teadusringkonnas debatti ja arutelu teadusuuringute sotsiaalsete aspektide üle |

Muudatusettepanek 54

I lisa 5. osa pealkirja "Lähenemisviis" seitsmenda lõigu neljas b taane (uus)

| —uurida vahendeid Euroopa teadus- ja innovatsioonisüsteemi paremaks valitsemiseks |

Muudatusettepanek 55

I lisa 5. osa pealkirja "Lähenemisviis" seitsmenda lõigu kuues taane

—vahendada ettekujutust teadusest ja teadlastest, mis omab tähendust kõigi jaoks, eriti noortele | —kujutada teadust ja teadlasi usaldusväärsetena ja vahendada ettekujutust teadusest ja teadlastest, mis omab tähendust kõigi jaoks, eriti noortele |

Muudatusettepanek 56

I lisa 5. osa pealkirja "Lähenemisviis" seitsmenda lõigu seitsmes taane

—aidata naistel jätkata teadlaskarjääri ja paremini kasutada oma teadusalaseid andeid kõigi hüvanguks | —edendada naiste teadlaskarjääri ja oma teadusalaste annete kasutamist kõigi hüvanguks |

Muudatusettepanek 57

I lisa 5. osa pealkirja "Lähenemisviis" seitsmenda lõigu kaheksas taane

—uuendada teadusalast suhtlemist, eelistades suurema mõju saavutamiseks tänapäevaseid vahendeid, aidates teadlastel töötada tihedalt koos ajakirjandusprofessionaalidega. | —uuendada teadusalast suhtlemist, eelistades suurema mõju saavutamiseks tänapäevaseid vahendeid, aidates teadlastel töötada tihedalt koos ajakirjandusprofessionaalidega, eelkõige uue info- ja sidetehnoloogia valdkonnas. |

Muudatusettepanek 58

I lisa 5. osa pealkirja "Lähenemisviis" seitsmenda lõigu kaheksas a taane (uus)

| —teha koostööd ravimite väljatöötamise mittetulunduslike algatustega. |

Muudatusettepanek 59

I lisa 5. osa pealkirja "Lähenemisviis" alapealkirja "Esimene tegevussuunis:" esimese taande esimene alltaane

—Teadusalase nõustamise ja asjatundjate arvamuse mõju kasutamise parandamine ja järelevalve poliitiliste otsuste tegemisel Euroopas ning praktiliste vahendite ja skeemide arendamine (nt elektroonilised võrgud) | —abi osutamine spetsialistide ning liikmesriikides ja nende piirkondades abi- ja uurimisprogramme haldavate ametnike jätku- ja täiendõppes, liikudes ühtsete meetodite ja parimate tavade mõistmise suunas |

Muudatusettepanek 60

I lisa 5. osa pealkirja "Lähenemisviis" alapealkirja "Esimene tegevussuunis:" esimese taande teine alltaane

—usalduse ja isereguleerimise edendamine teadlaskonnas | —demokraatliku kontrolli, usalduse ja isereguleerimise edendamine teadlaskonnas, määratledes uuesti teaduslike tagatiste põhikriteeriumid ning levitades neid |

Muudatusettepanek 61

I lisa 5. osa pealkirja "Lähenemisviis" alapealkirja "Esimene tegevussuunis:" teise taande teine a alltaane (uus)

| —suurem rõhk arutelule teadusringkonnas teadusuuringute sotsiaalsete aspektide üle |

Muudatusettepanek 62

I lisa 5. osa pealkirja "Lähenemisviis" alapealkirja "Esimene tegevussuunis:" kolmas taane

Teaduse ja ühiskonna vahelise suhte käsitlemiseks tuleb ajaloos, sotsioloogias ja filosoofias kogutud teadusalaseid teadmisi Euroopa tasemel laiendada, tugevdada ja levitada. Selleks peaksid nende teadusharude teadlased moodustama võrgustikke, et struktureerida teadusuuringuid ja arutelusid, mis võimaldavad välja selgitada teaduse tegeliku osaluse Euroopa ühiskonna ja identiteedi ehitamisel, rõhutades eelkõige: | Teaduse ja ühiskonna vahelise suhte käsitlemiseks mõistliku poliitika kaudu tuleb ajaloo käigus, meie teaduslikus ja tehnoloogilises pärandis ning sotsioloogias ja filosoofias kogutud teadusalaseid teadmisi Euroopa tasemel laiendada, tugevdada ja levitada. Selleks peaksid nende teadusharude teadlased moodustama võrgustikke, et struktureerida teadusuuringuid ja arutelusid, mis võimaldavad välja selgitada teaduse tegeliku osaluse Euroopa ühiskonna ja identiteedi ehitamisel ja aidata kaasa asjaomasele arutelule, rõhutades eelkõige: |

— teaduse, demokraatia ja seaduse suhteid | — teaduse, demokraatia ja seaduse suhteid |

— teaduse ja tehnoloogia eetikaga seotud uuringuid | — teaduse ja tehnoloogia eetikaga seotud uuringuid |

— teaduse ja kultuuri vastasmõju | — teaduse ja kultuuri vastasmõju |

— teadlaste rolli ja mainet | — teaduse alal tegutsevate meeste ja naiste rolli ja mainet |

| —riski hindamis- ja juhtimismenetlusi otsuste tegemise vahenditena, et piirata ühiskonna irratsionaalseid reaktsioone |

| —võimalusi muuta teadus ühiskonnale arusaadavamaks ja soodustada avalikku arutelu. |

Muudatusettepanek 63

I lisa 5. osa pealkirja "Lähenemisviis" alapealkirja "Teine tegevussuunis:" teise taande sissejuhatav osa

Tegevusega püütakse meelitada rohkem inimesi teaduskarjääri juurde, edendada seoseid põlvkondade vahel ja tõsta teadusliku kirjaoskuse taset üldiselt. Euroopa teabevahetus ja koostöö keskenduvad noorele publikule kohandatud teadusalastele õppemeetoditele, teadusainete õpetajate toetamisele (kontseptsioonid, materjalid), seoste loomisele koolide ja tööelu vahel. Lisaks võib toetada Euroopa laiaulatuslikke üritusi, mis toovad kokku väljapaistvaid teadlasi "eeskujudena" ja ambitsioonikaid noori teadlasi. Sotsiaalset konteksti ja kultuurilisi väärtusi silmas pidades käsitletakse ka taustauuringuid. Esiplaanil on kolm aspekti: | Tegevusega püütakse meelitada rohkem inimesi teaduskarjääri juurde, edendada seoseid põlvkondade vahel, tõsta teadusliku kirjaoskuse taset üldiselt ning eelkõige analüüsida tegureid, mis tõukavad noori loobuma karjäärist teaduse ja tehnoloogia valdkonnas. Euroopa teabevahetus ja koostöö keskenduvad noorele publikule kohandatud teadusalastele õppemeetoditele, teadusainete õpetajate toetamisele (kontseptsioonid, materjalid), seoste loomisele koolide ja tööelu vahel. Lisaks võib toetada Euroopa laiaulatuslikke üritusi, mis toovad kokku väljapaistvaid teadlasi "eeskujudena" ja ambitsioonikaid noori teadlasi. Sotsiaalset konteksti ja kultuurilisi väärtusi silmas pidades käsitletakse ka taustauuringuid. Esiplaanil on kolm aspekti: |

Muudatusettepanek 64

I lisa 5. osa pealkirja "Lähenemisviis" alapealkirja "Teine tegevussuunis:" teise taande kolmas a alltaane (uus)

| —teadusainete õpetamise tugevdamine ELis siseriiklike õppekavade igal tasemel. |

Muudatusettepanek 65

I lisa 5. osa pealkirja "Lähenemisviis" alapealkirja "Kolmas tegevussuunis:" viies taane

—riikidevaheliste teadusuuringute tippsaavutuste ja teadusalase teabevahetuse edendamine populaarsete auhindade jagamise teel | —riikidevaheliste teadusuuringute tippsaavutuste ja teadusalase teabevahetuse edendamine populaarsete auhindade jagamise ning teaduskultuuri nädala sisseviimise teel |

Muudatusettepanek 66

I lisa 5. osa pealkirja "Lähenemisviis" alapealkirja "Kolmas tegevussuunis:" kuues a ja kuues b taane (uus)

| —teadusuuringute tulemuste ja teadusuuringutega seotud probleemide parem edastamine teadusringkonna poolt nii poliitilistele otsustajatele kui ka avalikkusele eesmärgiga anda teadlik panus teaduspoliitika alasesse arutelusse |

| —ühiskonnaga tervikuna suhtlevate teadlaste julgustamine avatusele seoses nende teadusuuringute aluseks olevate eelduste ja väärtuste, ebamäärasuste ja võimalike majandushuvidega. |

Muudatusettepanek 67

I lisa 5. osa pealkirja "Lähenemisviis" alapealkirja "Kolmas a tegevussuunis:" (uus)

| Kolmas a tegevussuunis: Mitmekeelsus Raamprogrammi raames võetavate meetmetega püütakse toetada uurimis- ja arendustegevust, mis puudutab infoühiskonna tehnoloogiaid keeleteaduse valdkonnas ning edendada teadust ja tehnoloogiat mitmekeelsuse valdkonnas. |

Muudatusettepanek 68

I lisa 6. osa pealkirja "Eesmärk" teine a lõik (uus)

| Valmistatakse ette rahvusvahelise koostöö üldstrateegia, mis hõlmab kõiki raamprogrammi erinevate eriprogrammide raames võetavaid rahvusvahelisi meetmeid. |

Muudatusettepanek 69

I lisa 6. osa pealkirja "Eesmärk" esimese lõigu sissejuhatav osa

Teatavate kolmandate riikidega (rahvusvahelise koostöö partnerriigid) vastastikust huvi pakkuvate prioriteetsete uurimisalade määramiseks edendatakse koostöö eriprogrammi raames rahvusvahelist koostööd, käimasolevaid poliitilisi arutelusid ja partnerlusvõrgustikke erinevate piirkondadega kolmandates riikides, et toetada kõnealuste meetmete rakendamist. Riikliku rahvusvahelise koostööalast ühtsust suurendatakse, toetades riiklike programmide (liikmesriigid, kandidaat- ja assotsieerunud riigid) kooskõlastust rahvusvaheliste programmide puhul riikliku TTA poliitika ja tegevuse mitmepoolse kooskõlastamise teel. Koostöö kolmandate riikidega on raamprogrammi raames suunatud eelkõige järgmistele riikide rühmadele: | Teatavate kolmandate riikidega (rahvusvahelise koostöö partnerriigid) vastastikust huvi pakkuvate prioriteetsete uurimisalade määramiseks edendatakse koostöö eriprogrammi raames rahvusvahelist koostööd, käimasolevaid poliitilisi arutelusid ja partnerlusvõrgustikke erinevate piirkondadega kolmandates riikides, et toetada kõnealuste meetmete rakendamist, ning jäetakse ruumi kooskõlastamiseks liikmesriikide rahvusvaheliste meetmetega, et saavutada koostoime. Riikliku rahvusvahelise teaduskoostöö alast ühtsust suurendatakse, toetades riiklike programmide (liikmesriigid, kandidaat- ja assotsieerunud riigid) kooskõlastust riikliku TTA poliitika ja tegevuse mitmepoolse kooskõlastamise teel. Koostöö kolmandate riikidega on raamprogrammi raames suunatud eelkõige järgmistele riikide rühmadele: |

Muudatusettepanek 70

I lisa 6. osa pealkirja "Eesmärk" teine lõik

Teemapõhiseid rahvusvahelisi teadusalaseid koostöömeetmeid võetakse eriprogrammi "Koostöö" raames. Rahvusvahelisi inimpotentsiaali alaseid meetmeid võetakse programmi"Inimesed" raames. Rahvusvahelise koostöö horisontaalset toetustegevust kirjeldatakse käesolevas programmis. Tagatakse erinevate rahvusvahelise koostöö meetmete üldine kooskõlastamine erinevate programmide raames. | Teemapõhiseid rahvusvahelisi koostöömeetmeid võetakse eriprogrammi "Koostöö" raames. Rahvusvahelisi inimpotentsiaali alaseid meetmeid võetakse eriprogrammi"Inimesed" raames. Rahvusvahelise koostöö alast tegevust ja koostöö erimeetmeid, sealhulgas teadusalase rahvusvahelise koostöö Euroopa strateegia rakendamise toetusmeetmeid kirjeldatakse käesolevas programmis. Tagatakse erinevate rahvusvahelise koostöö meetmete üldine kooskõlastamine erinevate programmide raames. |

Muudatusettepanek 71

III lisa esimene lõik

Vastavalt II lisale annab komisjon Euroopa Investeerimispangale toetust (kooskõlastus- ja toetusmeede). Kõnealune toetus aitab kaasa ühenduse eesmärgile edendades erasektori investeeringuid teadusuuringutesse, võimaldades pangal riske paremini juhtida ning võimaldades i) Euroopa Investeerimispanga laenude suuremat mahtu teatud riskitasemel ja ii) Euroopa riskantsemate teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tegevuste rahastamist, mis ei oleks võimalik ilma ühenduse sellise toetuseta. | Vastavalt II lisale annab ühendus Euroopa Investeerimispangale, kes on partner riskijagamisel, toetust (kooskõlastus- ja toetusmeede). Kõnealune toetus aitab kaasa ühenduse eesmärgile edendada erasektori investeeringuid teadusuuringutesse ja tehnoloogiaarendusse ning tutvustamistegevusse, võimaldades Euroopa Investeerimispangal riske paremini juhtida ning võimaldades i) Euroopa Investeerimispanga laenude suuremat mahtu ning tagatisi teatud riskitasemel ja ii) Euroopa riskantsemate teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tegevuste rahastamist, mis ei oleks võimalik ilma ühenduse sellise toetuseta. |

Muudatusettepanek 72

III lisa teine lõik

Euroopa Investeerimispank annab laenu vahenditest, mis on saadud rahvusvahelistelt finantsturgudelt vastavalt standardeeskirjadele, määrustele ja korrale. Kõnealust toetust kasutatakse koos omavahenditega, nagu reserv ja kapitali assigneeringud, et katta osaliselt panga riske seoses laenudega Euroopa laiaulatuslikele teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmetele. | Euroopa Investeerimispank annab laenu vahenditest, mis on saadud rahvusvahelistelt finantsturgudelt vastavalt standardeeskirjadele, määrustele ja korrale. Kõnealust toetust kasutatakse koos omavahenditega, nagu reserv ja kapitali assigneeringud, et katta osaliselt panga riske seoses laenudega Euroopa teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse meetmetele. |

Muudatusettepanek 73

III lisa viienda lõigu teine taane

—Laiaulatuslike TTA meetmete abikõlblikkus. Ühised tehnoloogiaalgatused ja suured koostööprojektid, mida rahastatakse ühenduse poolt toetust saavate eriprogrammi teemade ja tegevuse alusel, on automaatselt abikõlblikud. Arvesse võetakse samuti muid infrastruktuure. Vastavalt asutamislepingu artikli 167 kohaselt vastuvõetud korraldusele sätestatakse toetuslepingus ka menetlussätted ja kindlustatakse ühendusele võimalus panna teatud tingimustel veto Euroopa Investeerimispanga pakutud laenu kasutamisele. | —Euroopa TTA meetmete abikõlblikkus. Põhimõtteliselt on teadusuuringute infrastruktuuride arendamine, mida rahastatakse ühenduse poolt käesoleva eriprogrammi alusel, automaatselt abikõlblik. Muid teadusuuringute infrastruktuure võiks samuti arvesse võtta. Olenemata suurusest, võivad taotlejad (sealhulgas väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad) saada sellest vahendist kasu oma tegevuse rahastamiseks. Vastavalt asutamislepingu artikli 167 kohaselt vastuvõetud korraldusele sätestatakse toetuslepingus ka menetlussätted ja kindlustatakse ühendusele võimalus panna teatud tingimustel veto toetuse kasutamisele Euroopa Investeerimispanga pakutud laenu tagamiseks. |

[1] ELTs seni avaldamata.

[2] ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

--------------------------------------------------