Kommenteeritud kokkuvõte

Vastuseks kriisist tingitud eelarveprobleemidele ja tugevdatud majandusjuhtimise raames kohaldavad komisjon ja liikmesriigid vastavalt riigipõhistele väljakutsetele diferentseeritud eelarvestrateegiat. Sel sügisel esitasid liikmesriigid esimest korda komisjonile oma järgmise aasta eelarvekavad, et saada arvamus selle kohta, kas need on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti raames võetud kohustustega.

Kõik euroala liikmesriigid, kelle suhtes ei kohaldata makromajanduslikku kohandamisprogrammi, esitasid 15. oktoobriks kehtestatud tähtajaks oma 2014. aasta eelarvekava. Komisjon on neid hinnanud ja esitab liikmesriikidele iga kava kohta arvamuse. On positiivne, et ükski eelarvekava ei ole hinnangu kohaselt vastuolus stabiilsuse ja kasvu pakti raames võetud kohustustega ning ei ole vaja nõuda eelarvekava läbivaatamist. Mõnel juhul peab komisjon siiski vajalikuks juhtida tähelepanu olulistele probleemidele ja kutsub asjaomaseid liikmesriike üles võtma tema arvamust arvesse 2014. aasta eelarve menetluse lõpuleviimisel.

Komisjon on tulnud järgmistele järeldustele:

1. Kahe riigi (Eesti ja Saksamaa) eelarvekavad on stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega kooskõlas.

2. Kolme riigi (Prantsusmaa, Madalmaad ja Sloveenia) eelarvekavad on stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega kooskõlas, kuid nendes ei ole jäetud mingit varu võimalike kõrvalekallete tasakaalustamiseks ning see võib seada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise ohtu. Komisjon kutsub ametiasutusi üles eelarvet rangelt rakendama.

3. Kolme riigi (Belgia, Austria ja Slovakkia) eelarvekavad on stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega üldiselt kooskõlas. Kuigi need riigid on kavakohaselt kõrvaldamas ülemäärast eelarvepuudujääki 2013. aastaks seatud tähtajaks, võib nende eelarvekavade tõttu tekkida teatav kõrvalekalle keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskavast. Komisjon kutsub ametiasutusi üles tagama riikliku eelarvemenetluse raames täielik kooskõla stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega.

4. Viie riigi (Hispaania, Itaalia, Luksemburg, Malta ja Soome) puhul on oht, et eelarvekava ei ole kooskõlas stabiilsuse ja kasvu raames võetud kohustustega. Hispaania ja Malta eelarvekavade puhul tekivad riskid seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames esitatud soovituste järgimisega. Itaalia eelarvekava puhul on oht, et 2014. aastal ei täideta võla vähendamise nõuet. Luksemburgi ja Soome puhul on oht märkimisväärselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskavast. Komisjon kutsub ametiasutusi üles võtma riikliku eelarvemenetluse raames meetmeid, et tagada 2014. aasta eelarve täielik kooskõla stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega, ning astuma samme hindamisel tuvastatud riskide vähendamiseks.

5. Valitsemissektori võlg euroala kui terviku puhul peaks stabiliseeruma. Eelarvete oluline konsolideerimine viimastel aastatel on hakanud vilja kandma. Tärkava majanduskasvu toel peaks valitsemissektori keskmine eelarvepuudujääk vähenema allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst. Riigid, kellel on suuri eelarveprobleeme, kavatsevad võtta suuremahulisi konsolideerimismeetmeid, mis vastavalt eelarvepoliitilisele manööverdamisruumile teataval määral erinevad. Kuna ainult kaks liikmesriiki on saavutanud oma keskpika perioodi eesmärgi, tuleb võtta täiendavaid konsolideerimismeetmeid.

6. Eelarvekavade kohaselt on eelarve korrigeerimise (s.o tsükliliselt kohandatud eelarvepositsiooni muutus ilma ühekordseid ja ajutisi meetmeid arvesse võtmata) maht järgmisel aastal ¼ % SKPst. Kuigi eelarve konsolideerimise väike maht võib osutada sellele, et euroala fiskaalprobleemide lahendamiseks võetavad meetmed ei ole üldiselt piisavad, ei pruugi struktuurne eelarvepositsioon kajastada eelarvemeetmete kogumahtu, kuna tulud võivad majanduskasvu kiirenedes suureneda tavapärasest vähem ja kuna potentsiaalse SKP kasv keskpikas perspektiivis on tagasihoidlik.

7. Jätkusuutliku majanduskasvu aluste kindlustamiseks tuleks läbi viia täiendavaid struktuurireforme. Liikmesriigid peaksid struktuurireformidega toetama strateegiat riigi rahanduse kindla seisundi tagamiseks. Viis euroala liikmesriiki, kellele 2013. aasta algul esitati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames läbivaadatud soovitused, esitasid majanduspartnerluse programmid, millega on ette nähtud eelarve- ja struktuurireformid, et toetada eelarvepuudujäägi püsivat kõrvaldamist. Üldiselt peaksid majanduspartnerluse programmide tulemusena riikide eelarveraamistikud paranema ning toimuma osaline maksureform ning märkimisväärne pensioni- ja tervishoiusüsteemi reform, kuigi mitte kõigi riikide puhul.

8. Eelarvekavades ei pöörata ikkagi piisavalt tähelepanu konsolideerimismeetmete struktuurile. Viimastel aastatel täheldatud üldine suundumus avaliku sektori kapitalikulutuste vähenemisele on stabiliseerumas, kuid kapitalikulutuste suurenemist ei ole märgata. Keskendumine kulutuste piiramisele on hästitoimiva konsolideerimisstrateegia esmatähtis osa, eelkõige juhul, kui valitsemissektori osakaal on suhteliselt suur. Riigi rahanduse kindla seisundi tagamiseks tehtavaid edusamme tuleks toetada majanduskasvu soodustavate struktuurimeetmetega.

Sisukord

I. Sissejuhatus. 5

II. Eelarvekavade ülevaade. 6

Tabel 1. Ülevaade komisjoni arvamustest eelarvekavade kohta 8

III. Peamised üldjäreldused. 10

Tabel 2. Ülevaade EA-13 riikide 2013. ja 2014. aasta majanduslikest ja eelarvelistest koondnäitajatest 10

I. Sissejuhatus

Viimastel aastatel on ELi majanduse juhtimise parandamiseks võetud märkimisväärseid meetmeid, millega nähakse ette Euroopa ühtne iga-aastane eelarvepoliitika tsükkel ja selle täiendavad etapid euroala puhul. Kevadel, tsükli esimesel poolel esitavad euroala liikmesriigid Euroopa poolaasta raames keskpika perioodi eelarvepoliitikat käsitlevad stabiilsusprogrammid, mida komisjon hindab stabiilsuse ja kasvu pakti sätete alusel. Komisjoni soovituste põhjal esitab nõukogu liikmesriikidele eelarvepoliitikat ja struktuurireforme käsitlevad soovitused.

Aasta teisel poolel peaksid liikmesriigid ühiselt kokkulepitud poliitika rakendama. Majandus- ja rahaliidu nõuetekohase toimimise tagamiseks esitasid liikmesriigid sel sügisel komisjonile ja eurorühmale esimest korda järgmise aasta eelarvekavad. Nendes kavades kajastatakse kokkuvõtlikult riikide parlamentidele esitatud eelarveprojektide sisu.

Kolmteist euroala liikmesriiki esitasid oma eelarvekava komisjonile 15. oktoobriks vastavalt ühisele ajakavale[1]. Neli euroala liikmesriiki, kelle suhtes kohaldatakse makromajanduslikku kohandamisprogrammi, ei pea eelarvekava esitama, kuna programmiga on eelarve põhjalik seire juba ette nähtud. Komisjon esitab iga eelarvekava kohta arvamuse, hinnates, kas kava sisu on kooskõlas riigi kohustustega stabiilsuse ja kasvu pakti raames. Samuti esitab komisjon üldise hinnangu euroala kui terviku eelarveseisundi ja -väljavaadete kohta.

Kõnealuste arvamustega antakse riikide parlamentidele sõltumatut poliitilist nõu eelarveprotsessis, tagades samas nende eelarveautonoomia, ning need peaksid aitama paremini hinnata eelarveprojektide kooskõla ühiste eelarve-eeskirjade raames võetud kohustustega. Arvamuste arvessevõtmine on liikmesriikide huvides, kuna alates 2011. aastast on tugevdatud stabiilsuse ja kasvu paktiga ette nähtud rangemad ja varasemad karistused, mida kohaldatakse juhul, kui eelarvesuundumused on vastuolus stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega. Tugevdatud majandusjuhtimisega on nüüdsest ette nähtud terviklikud vahendid majandus- ja eelarvepoliitika kui ühise huvi küsimuse kujundamiseks vastavalt aluslepingule.

Nõukogu kutsus 2013. aasta juulis eurorühma[2] üles jälgima ja koordineerima euroala liikmesriikide eelarvepoliitikat ja euroala kui terviku üldist eelarvepoliitilist hoiakut, et tagada majanduskasvu soodustav ja diferentseeritud eelarvepoliitika.

Selleks kutsus nõukogu eurorühma üles arutama komisjoni arvamusi euroala liikmesriikide eelarvekavade kohta ja euroala kui terviku eelarveseisundi ja -väljavaadete kohta, võttes aluseks komisjoni üldise hinnangu eelarvekavade ja nende koosmõju kohta. Koordineerimine peaks aitama tagada, et eelarve konsolideerimise tempo on diferentseeritud vastavalt euroala liikmesriikide eelarve- ja majandusseisundile ning eelarve struktuurne kohandamine on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, võimaldades kogu kohandamise jooksul rakendada automaatset tasakaalustusmehhanismi, ning et eelarvepoliitika usaldusväärsuse suurendamiseks keskpikas perspektiivis toetatakse eelarve konsolideerimist tõhusa ja majanduskasvu soodustava kulude ja tulude üldstruktuuriga ning majanduse kasvupotentsiaali suurendavate asjakohaste struktuurireformidega.

II. Eelarvekavade ülevaade

Komisjoni arvamuses eelarvekavade kohta hinnatakse kooskõla stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega ning selle põhjal esitatud soovitustega. Liikmesriikide puhul, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, hinnatakse komisjoni arvamuses, kas ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine on kooskõlas kavandatuga. Nende euroala liikmesriikide puhul, kelle suhtes kohaldatakse stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa, st ei kohaldata ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, hinnatakse, kas liikumine keskpika perioodi eesmärgi suunas on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega ning riigipõhiste soovitustega, mis esitati liikmesriikidele juulis.

Hindamine põhineb komisjoni 2013. aasta sügisprognoosil. Tabelis 1 on kokkuvõtlikult esitatud komisjoni 15. novembri arvamustes antud hinnang riikide eelarvekavade kohta koos hinnanguga eelarvereformide rakendamisel saavutatud edu kohta.

Komisjon võib nõuda, et esitataks läbivaadatud eelarvekava, kui tema hinnangul on algne eelarvekava oluliselt vastuolus stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud eelarvepoliitiliste kohustustega. Seda tehakse juhul, kui eelarvekava rakendamine ohustab asjaomase liikmesriigi finantsstabiilsust või majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist või sellega kaasneb stabiilsuse ja kasvu pakti raames nõukogu vastuvõetud soovituste ilmne oluline eiramine.

Komisjoni hinnangu kohaselt ei ole ükski eelarvekava oluliselt vastuolus stabiilsuse ja kasvu sätetega. Siiski on mitme esitatud eelarvekava puhul põhjust muret tunda. Võrdleva hinnangu andmiseks on eelarvekavadele antud hinnangud kokkuvõtlikult jagatud järgmisesse nelja üldkategooriatesse (tabel 1).

Kooskõlas: komisjoni 2013. aasta sügisprognoosi kohaselt ei ole vaja kohandada eelarvekava riikliku eelarvemenetluse raames, et tagada kooskõla stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega.

Kooskõlas, kuid ilma varuta: komisjoni 2013. aasta sügisprognoosi kohaselt tagab eelarvekava kooskõla stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega, kuid ei jäta varu. Kuigi komisjon ei kutsu ametiasutusi üles võtma riikliku eelarvemenetluse raames täiendavaid meetmeid, tuleb eelarvet rangelt täita. Mis tahes kõrvalekaldumine kavast võib viia olukorrani, kus asjaomane liikmesriik ei täida stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid.

Üldiselt kooskõlas: osutab liikmesriikidele, kes komisjoni 2013. aasta sügisprognoosi kohaselt ei suuda tagada stabiilsuse ja kasvu paktiga ette nähtud kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas. Kui selline olukord kestab aastaid, võidakse asjaomase liikmesriigi suhtes kohaldada stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa raames märkimisväärse kõrvalekalde menetlust. Seepärast kutsub komisjon ametiasutusi üles võtma riikliku eelarvemenetluse raames meetmeid, et tagada 2014. aasta eelarve täielik kooskõla stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega.

Oht, et ei ole kooskõlas: komisjoni 2013. aasta sügisprognoosi kohaselt ei taga eelarvekava tõenäoliselt kooskõla stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega. Seepärast kutsub komisjon ametiasutusi üles võtma riikliku eelarvemenetluse raames meetmeid, et kõrvaldada komisjoni poolt eelarvekava hindamisel kindlaks tehtud ohud ja sel viisil tagada 2014. aasta eelarve kooskõla stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega.

Tabel 1. Ülevaade komisjoni arvamustest eelarvekavade kohta

Riik || Eelarvekava üldine kooskõla stabiilsuse ja kasvu paktiga || Üldine kooskõla 2013. aasta riigipõhistes soovitustes esitatud eelarve- ja struktuurireformidega

Komisjoni 2013. aasta sügisprognoosil põhinev üldine järeldus || Kooskõla ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega aastatel 2013–2014 || Kooskõla ennetusliku osa nõuetega 2014. aastal || Üldine järeldus eelarve- ja struktuurireformide läbiviimisel saavutatud edusammude kohta || Vastuseks riigipõhiste eelarvesoovituste struktuuriosale võetud konkreetsete reformide rakendamisel saavutatud edusammud alates 2013. aasta juunist

BE || Üldiselt kooskõlas || Ülemäärase puudujäägi püsiv kõrvaldamine 2013. aastal || Teatav kõrvalekalle keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskavast || Piiratud edusammud || Piiratud meetmed: selge kooskõlastamiskord nii riigi kui ka madalamatel tasanditel

DE || Kooskõlas || – || Keskpika perioodi eesmärk saavutatud varuga || Edusammud puuduvad || Ei ole võetud meetmeid vastavalt riigipõhiste eelarvesoovituste struktuuriosale

EE || – || – || Järgib keskpika perioodi eesmärki || Teatavad edusammud || Edusammud: eelarvetasakaalu reegel Piiratud meetmed: mitmeaastased kulueeskirjad ja kulutuste piirmäärad

ES || Oht, et ei ole kooskõlas || Eelarvemeetmed võetud 2013. aastal, ohud 2014. aastal || – || Teatavad edusammud* || Edusammud: sõltumatu eelarveasutus, avaliku sektori võlgnevused, indekseerimisskeemid, pensionisüsteem, avaliku halduse reform, tervishoiukulutused. Piiratud meetmed: kulutuste terviklik läbivaatamine, maksusüsteemi läbivaatamine.

FR || Kooskõlas, kuid ilma varuta || Eelarvemeetmed võetud aastatel 2013–2014 || – || Piiratud edusammud* || Edusammud: pensionisüsteem Piiratud meetmed: kulutuste läbivaatamine, maksusüsteem, detsentraliseerimine

IT || Oht, et ei ole kooskõlas || – || Kooskõlas võlaeesmärgiga 2013. aastal, ohud 2014. aastal || Piiratud edusammud || Piiratud meetmed: avaliku sektori kulutused, maksupoliitika

LU || Oht, et ei ole kooskõlas || – || Oluline kõrvalekalle keskpika perioodi eesmärgist || Teatavad edusammud || Edusammud: keskpika perioodi eelarveraamistik

MT || Oht, et ei ole kooskõlas || Valitsemissektori eelarvepositsiooni eesmärk täidetud 2013. aastal, eelarve korrigeerimine ohus 2013. ja 2014. aastal. || – || Piiratud edusammud* || Edusammud: eelarveraamistik, avaliku halduse tõhusus (vastuvõtmis- ja rakendamisriskid säilivad), tervishoid (teave ei ole hinnangu andmiseks piisav) Piiratud meetmed: pensionisüsteem

NL || Kooskõlas, kuid ilma varuta || Eelarvemeetmed võetud aastatel 2013–2014 || – || Teatavad edusammud* || Edusammud: eelarveraamistik, eluasemeturg (varasemate reformide rakendamine) Piiratud meetmed: pensionisüsteem, maksukrediit ja maksusoodustused

AT || Üldiselt kooskõlas || Ülemäärase puudujäägi püsiv kõrvaldamine 2013. aastal || Teatav kõrvalekalle keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskavast || Teatavad edusammud || Edusammud: pensionisüsteem, tööturg Piiratud meetmed: pensionihüvituste sidumine oodatava eluea muutusega, pensioniea ühtlustamine

SI || Kooskõlas, kuid ilma varuta || Eelarvemeetmed võetud aastatel 2013–2014 || – || Piiratud edusammud* || Edusammud: maksusüsteem, eelarveraamistik, pikaajaline hooldus Piiratud meetmed: pensionisüsteem

SK || Üldiselt kooskõlas || Püsiv kõrvaldamine 2014. aastal ohus, eelarvemeetmed võetud || Teatav kõrvalekalle keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskavast || Piiratud edusammud || Edusammud: maksusüsteem (kogumine) Piiratud meetmed: pensionisüsteem, maksupoliitika, tervishoid, eelarve-eeskirjad

FI || Oht, et ei ole kooskõlas || – || Märkimisväärne kõrvalekalle keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskavast. 2014. aastal ületatakse kontrollväärtus 60 %. || Teatavad edusammud || Edusammud: avaliku sektori tõhusus, kohalike omavalitsuste rahandus, pensionireform

Seletus: – : ei ole asjakohane

* Liikmesriik esitas majanduspartnerluse programmi.

III. Peamised üldjäreldused

Eelarvekavad esitanud 13 euroala liikmesriigi (EA-13 riigid) rahandus on üldiselt paranenud (tabel 2). Eelarvekavade kohaselt peaks üldine valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema sel aastal 0,7 protsendipunkti võrra 2,7 %-le SKPst. Tegu on esimese korraga alates 2008. aastast, kui see näitaja väheneb allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst. See on tingitud EA-13 riikide struktuurse eelarvepositsiooni pidevast paranemisest alates 2011. aastast, kusjuures üldine struktuurne eelarvepositsioon peaks eelarvekavade kohaselt sel aastal veelgi paranema 0,7 protsendipunkti võrra. EA-13 riikide võla suhe SKPsse peaks käesoleval aastal jätkuvalt suurenema, kuigi aeglasemas tempos, ja jõudma 93,0 %ni.

Eelarvekavade[3] kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse 2014. aastal lõpuks stabiliseeruma, hoolimata piiratud konsolideerimisest 2014. aastal. Eelarvekavade aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt peaks 2014. aastal majanduskasv taastuma, mis on kooskõlas komisjoni sügisprognoosiga. EA-13 riikide keskmine valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks kavakohaselt olema 2014. aastal 2,3 % SKPst (0,4 protsendipunkti võrra väiksem kui 2013. aastal), ulatudes väiksest ülejäägist Saksamaal puudujäägini 3,6 % Prantsusmaal, 5,8 % Hispaanias ja 6,7 % Sloveenias[4]. Kõige olulisem on, et EA-13 riikide võla suhe SKPsse peaks 2014. aastal stabiliseeruma tasemel 93 % SKPst,[5] olles suurim Itaalias (132,7 %), Belgias (100,2 %) ja Hispaanias (98,9 %) ning väikseim Luksemburgis (26,1 %) ja Eestis (10,0 %).

Tabel 2. Ülevaade EA-13 riikide 2013. ja 2014. aasta majanduslikest ja eelarvelistest koondnäitajatest

|| 2013 || 2014

Stabiilsusprogrammid || Eelarvekavad || Komisjoni 2013. aasta sügisprognoos || Stabiilsusprogrammid || Eelarvekavad || Komisjoni 2013. aasta sügisprognoos

SKP reaalkasv (muutuse %) || -0,2 || -0,4 || -0,3 || 1,3 || 1,2 || 1,1

Valitsemissektori eelarvepuudujääk (% SKPst) || -2,7 || -2,7 || -2,8 || -1,9 || -2,3 || -2,5

Struktuurse eelarvepositsiooni muutus (protsendipunkti SKPst) || 0,8 || 0,7 || 0,6 || 0,5 || 0,3 || 0,2

Võlg (% SKPst) || 92,2 || 93,0 || 92,9 || 91,8 || 93,0 || 93,5

Kulude suhe (% SKPst) || 50,4 || 50,0 || 49,8 || 49,1 || 49,5 || 49,6

Tulude suhe (% SKPst) || 47,7 || 47,2 || 47,1 || 47,1 || 47,2 || 47,1

Eelarvekavadega nähakse 2014. aastaks ette eelarve struktuurne kohandamine (st struktuurse eelarvepositsiooni paranemine) 0,3 protsendipunkti SKPst. See on vähem, kui liikmesriigid kavandasid stabiilsusprogrammides[6]. Võttes arvesse, et 13 riigist 11 suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust või need riigid ei ole veel saavutanud keskpika perioodi eelarve-eesmärki,[7] võib see osutada sellele, et euroala fiskaalprobleemide lahendamiseks võetavad meetmed ei ole üldiselt piisavad. Selle järelduse puhul tuleks võtta arvesse, et struktuurne eelarvepositsioon ei pruugi kajastada eelarve konsolideerimist, kuna tulud võivad majanduskasvu kiirenedes suureneda tavapärasest vähem ja kuna potentsiaalse SKP kasv keskpikas perspektiivis on tagasihoidlik.

Kõige ulatuslikumaid konsolideerimismeetmeid 0,3 protsendipunkti suuruse üldnäitaja raames kavatsevad teatavate erinevustega võtta riigid, kellel on kõige rohkem eelarvelisi probleeme seoses sellega, et nende eelarvepuudujääk on üle 3 % SKPst ja võlatase on oluliselt üle 60 % SKPst. Üldine kohandamine osutab üldiselt neutraalsele eelarvepoliitilisele hoiakule, mis peaks aitama kaasa majanduse elavnemisele.

Eelarvekavade analüüs osutab, et konsolideerimiskavades ei pöörata piisavalt tähelepanu konsolideerimismeetmete struktuuri mõjule. Peaks olema võimalik suurendada majanduskasvu soodustavate meetmete osakaalu.

Viis euroala liikmesriiki, kellele 2013. aasta algul esitati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames läbivaadatud soovitused (Hispaania, Prantsusmaa, Madalmaad, Malta ja Sloveenia), esitasid majanduspartnerluse programmid, millega on ette nähtud eelarve- ja struktuurireformid, mida kavatsetakse rakendada eelarvepuudujäägi püsivaks kõrvaldamiseks. Nendes keskendutakse eelkõige eelarvereformidele. Üldiselt peaksid majanduspartnerluse programmide tulemusena riikide eelarveraamistikud paranema ning toimuma osaline maksureform ning märkimisväärne pensioni- ja tervishoiusüsteemi reform, kuigi mitte kõigi riikide puhul. III lisas on esitatud üksikasjalikum ülevaade nende sisust.

Järgmise aasta väiksemahulise kohandamise struktuuri seisukohast nähakse EA-13 riikide eelarvekavadega ette, et 2014. aastal väheneb kulude suhe SKPsse, samas kui tulude suhe SKPsse peaks stabiliseeruma, olles alates 2010. aastast pidevalt suurenenud. Pärast pidevat suurenemist kolmel viimasel aastal peaks 2014. aastal stabiliseeruma ka maksude suhe SKPsse.

Eelarvekavades esitatud meetmete üksikasjad osutavad, et kulutuste struktuuri kavandatud keskmine muutus võrreldes 2013. aastaga on küllaltki väike[8]. Eelkõige nähakse eelarvekavadega ette, et vähendatakse töötajate hüvitisi (-0,2 % SKPst), sotsiaalmakseid, vahetarbimist ja kapitalikulutusi (igaüks -0,1 %), samas kui subsiidiumidega seotud kulud jäävad samale tasemele ja intressikulud peaksid pisut suurenema (0,1 %). Kapitalikulutuste järsemat vähendamist kavandatakse Eestis, Slovakkias ja Prantsusmaal. Asjaolu, et kapitalikulutused peaksid kavakohaselt jätkuvalt vähenema kõnealustes riikides ja väiksemal määral viiendat aastat järjest tervikuna kogu euroalal, võib olla vastuolus eesmärgiga liikuda majanduskasvu soodustavama riiklike kulutuste struktuuri suunas.

Eelarvekavades esitatud maksustamismeetmed peaksid vähesel määral muutma EA-13 riikide maksustruktuuri. Eelkõige peaks suurenema kaudsest maksustamisest saadav tulu, samas kui otsesest maksustamisest saadav tulu peaks kapitalimaksudest saadava tulu kahanemise tõttu vähenema. Sotsiaalmaksete suhe SKPsse peaks jääma stabiilseks. Kõnealuseid tulude struktuuri piiratud muutusi, mis osaliselt on tingitud maksureformide rakendamisest mõnes liikmesriigis (nt Prantsusmaa, Madalmaad ja Sloveenia), võib pidada majanduskasvu soodustavamaks, kuna peamiselt tarbimisel põhinevad kaudsed maksud peaksid suurenema, samas kui moonutavam tööjõu ja kapitali maksukoormus peaks 2014. aastal pisut vähenema.

EA-13 riikide 2014. aasta eelarvekavade võrdlemine komisjoni sügisprognoosidega järgmiseks aastaks võimaldab hinnata liikmesriikide eelarvekavade rakendamisega seotud võimalikke riske.

EA-13 riikide koondtasandil on eelarvekavad kooskõlas komisjoni prognoosidega, kusjuures koguerinevus on väike (0,2 protsendipunkti SKPst)[9]. Liikmesriikide tasandil on erinevused eelarvekavades ja komisjoni prognoosides esitatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi näitajate vahel suuremad, kusjuures selle põhjused on liikmesriigiti erinevad. Malta 2014. aasta valitsemissektori eelarvepuudujääk on 1,3 protsendipunkti võrra väiksem komisjoni prognoositud näitajast, järgnevad Belgia ja Luksemburg (0,5 protsendipunkti) ning Austria, Sloveenia, Slovakkia ja Soome (0,4 protsendipunkti). Malta ja Sloveenia puhul on see peamiselt tingitud kavandatud struktuurse eelarvepositsiooni erinevustest. Eesti on ainus EA-13 liikmesriik, kelle puhul komisjoni prognoosid osutavad väiksemale puudujäägile, kui on esitatud riigi eelarvekavas (-0,1 % võrreldes -0,4 %ga), ning prognoosid ei erine Madalamaade puhul.

[1] Kõnealune uus kord on sätestatud määruses (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta. See on üks kahest määrusest (nn teine majanduse juhtimise pakett), mis jõustusid 2013. aasta mais.

[2] Nõukogu soovitus, 9. juuli 2013, eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide majanduspoliitika üldsuuniste rakendamise kohta, ELT C 217, 30.7.2013, lk 97.

[3] Üldiste järelduste puhul tuleb arvesse võtta kolme asjaolu. Esiteks kajastavad need 13 euroala riigi eelarvekavasid, mitte kõigi 17 euroala riigi eelarvekavasid. Kreeka, Iirimaa, Portugal ja Küpros ei pea esitama eelarvekavasid, kuna nende suhtes kohaldatakse makromajanduslikke abiprogramme. Teiseks lähtusid Saksamaa, Austria ja Luksemburg (kokku 34 % EA-13 riikide SKPst) seoses siseriiklike valimistega oma kavades stsenaariumist, et poliitikat ei muudeta. Nende kolme riigi eelarvekavade põhjal ei saa teha järeldusi valitsuse edasise poliitilise suuna kohta. Kolmandaks erinevad käesolevas dokumendis esitatud üldised keskmised näitajad liikmeriigiti märkimisväärselt, isegi juhul, kui need ei ole sõnaselgelt välja toodud.

[4] Vt IV lisa tabel A1.

5 Vt IV lisa tabel A3. II lisas on esitatud tundlikkusanalüüs.

[6] 2014. aasta eelarvekavadega ette nähtud eelarvepoliitiliste otsuste kooskõla stabiilsusprogrammides esitatud keskpika perioodi eelarvekavadega on esmatähtis eelarvepoliitika stabiilsuse ja prognoositavuse seisukohast. EA-13 riikide eelarvekavades esitatud eelarve-eesmärkide võrdlemine stabiilsusprogrammides kavandatud eesmärkidega aitab hinnata liikmesriikide keskpika perioodi kavade ja aastaeelarvete kooskõla. Sellest hoolimata tuleb silmas pidada, et mõned liikmesriigid (EA-13 riikide puhul Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Malta, Madalmaad ja Sloveenia), kellele esitati juunis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames uued soovitused, pidid sellega seoses oma eelarvekava ajakohastama.

[7] Keskpika perioodi eelarve-eesmärk on stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa nurgakivi.

[8] VtIV lisajoonis A 1.

[9] Vt IV lisa joonised A3ja A4.

LISA I. Euroopa 2013. aasta sügise majandusprognoosi aluseks olevad eeldused ja metoodika

Vastavalt määruse (EL) nr 473/2013 artikli 7 lõikele 4 „lisatakse üldhinnangule komisjoni talituste poolt iga liikmesriigi kohta esitatud kõige viimaste majandusprognooside metoodika ja eeldused, sealhulgas hinnang eelarvealaste koondmeetmete mõju kohta majanduskasvule.”

Euroopa majandusprognoosi koostavad sõltumatult komisjoni töötajad. Komisjoni 2013. aasta sügisprognooside aluseks olevad eelduseid on käsitletud prognoosidokumendis[1].

Eelarveandmed aastani 2012 põhinevad andmetel, mille liikmesriigid esitasid Euroopa Komisjonile 1. oktoobril ja mille Eurostat valideeris 21. oktoobril 2013.

Eurostat väljendas kahtlust Austria esitatud andmete kvaliteedi suhtes seoses ebakindlusega, mis tuleneb föderaalse finantskontrolli 9. oktoobril 2013 avaldatud aruandes Salzburgi liidumaa kohta esitatud järelduste statistilisest mõjust. Aruandes toodi esile puudujäägid seoses Salzburgi liidumaa finantsjuhtimisega ja raamatupidamisarvestuse terviklikkusega. Austria statistikaamet koostöös Eurostatiga analüüsivad praegu auditi statistilist mõju ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse andmetele, et teha kindlaks täpne mõju 2012. aasta ja varasemate aastate andmetele. Valideerimise ajal kättesaadava teabe põhjal võidakse seetõttu korrigeerida valitsemissektori võlataset ülespoole poole protsendipunkti võrra SKPst, kusjuures valitsemissektori eelarvepuudujääki võidakse korrigeerida vähem.

Prognoosi puhul on finantsstabiilsuse toetuseks võetavad meetmed kajastatud vastavalt Eurostati 15. juuli 2009. aasta otsusele[2]. Kui liikmesriik on kirjeldanud piisavalt üksikasjalikult kapitalisüste ega ole neid kajastanud teisiti, on neid võetud prognoosis arvesse finantstehingutena, st need suurendavad võlataset, kuid mitte eelarvepuudujääki. Pankade kohustustele ja hoiustele antud riigi garantiisid ei võeta valitsemissektori kulutustes arvesse, välja arvatud juhul, kui garantiid on prognoosi koostamise ajaks realiseeritud. Valitsuse või muude valitsemissektori alla kuuluvate üksuste poolt pankadele antud laene võetakse valitsemissektori võlakoormuse puhul siiski tavaliselt arvesse.

2014. aasta puhul on arvesse võetud riikide parlamentides vastuvõetud või neile esitatud eelarveid ning muid piisavalt üksikasjalikke meetmeid. Eelkõige on prognoosis kajastatud kogu teavet, mis sisaldub 15. oktoobril esitatud eelarvekavades. 2015. aasta puhul on prognoosides eeldatud, et poliitikat ei muudeta, ning seega on ekstrapoleeritud tulu- ja kulusuundumusi ning võetud arvesse piisavalt üksikasjalikult esitatud meetmeid.

Valitsemissektori eelarvepositsioonid, mis on olulised ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse seisukohast, võivad pisut erineda rahvamajanduse arvepidamises kajastatud näitajatest. Erinevused tulenevad vahetuslepingute ja intressiforvardite arveldamisest.

Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi ESA95 (muudetud määrusega (EÜ) nr 2558/2001) kohaselt käsitatakse vahetuslepingute ja intressiforvarditega seotud rahavoogusid finantstehingutena ja seega ei võeta neid arvesse valitsemissektori eelarvepositsiooni arvutamisel. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse puhul kajastatakse selliseid voogusid intressi netokuludena. Euroopa valitsemissektori võla koondnäitajad on aastate 2013–2015 prognoosis esitatud konsolideerimata alusel (st ei ole tehtud kohandusi seoses valitsustevaheliste laenudega). Aegridade järjepidevuse tagamiseks avaldatakse ka varasemad andmed samal alusel. Seetõttu on euroala võla suhe SKPsse 2012. aastal 2,1 protsendipunkti võrra (ELi puhul 1,5 protsendipunkti võrra) suurem valitsemissektori konsolideeritud võla suhtest, mille on avaldanud Eurostat 21. oktoobri 2013. aasta pressiteates 152/2013. Üksikute liikmesriikide valitsemissektori võla prognoosides aastateks 2013‑–2015 võetakse arvesse Euroopa Finantsstabiilsuse Fondile antud garantiisid,[3] kahepoolseid laene teistele liikmesriikidele ja osalemist Euroopa stabiilsusmehhanismi kapitalis, nagu on kavandatud prognoosi lõppkuupäeva seisuga.

Komisjoni 2013. aasta sügisprognoosi kohaselt on eelarvealaste koondmeetmete maht 2014. aastal ¼ % SKPst. Selle näitaja mõju majanduskasvule on lühiajalises perspektiivis alla ¼ %, st vastab üldiselt neutraalsele eelarvepoliitilisele hoiakule.

Sellise hinnangu tõlgendamisel tuleks olla ettevaatlik:

· eelarve tasakaalustamatuse ignoreerimine võib suurendada finantsvarade ebastabiilsust ja tuua laenuvõtmisel kaasa suuremad intressivahed ja -määrad. Poliitikavalik ei seisne seega meetmete võtmises või mittevõtmises.

· Määruse eesmärk on hinnata eelarvekavades esitatud meetmete mõju. Seega ei võeta hindamisel arvesse enne eelarvekavade koostamist võetud ja jõustunud meetmeid (isegi kui need võivad prognoosi mõjutada).

· 2014. aastat mõjutavad meetmed kompenseerivad olemasolevaid meetmeid, millel on ühekordne mõju 2013. aastal ja mis seega aeguvad, ning kulutuste suurenemise suundumust, mis juhul, kui see on suurem keskpika perioodi SKP kasvust, tähendab iseenesest ekspansiivset eelarvepoliitikat. Komisjoni hinnangul on EA-13 riikides 2013. aastal võetud ühekordsete meetmete maht 0,1 % SKPst ning kulutuste suurenemise suundumus ilma poliitikameetmeteta 0,3 % SKPst.

II LISA. Tundlikkusanalüüs

Vastavalt määruse (EL) nr 473/2013 artiklile 7 „sisaldab üldhinnang tundlikkusanalüüse, mis annavad teavet majandus- ja rahandusolukorra või eelarveseisundi ebasoodsate muutuste korral riigi rahanduse jätkusuutlikkusele tekkiva ohu kohta.” Seepärast esitatakse käesolevas lisas analüüs, mis käsitleb valitsemissektori võla tundlikkust võimalike (majanduskasvu ja intressimäärasid mõjutavate) makromajanduslike vapustuste suhtes ja põhineb stohhastilistel võlaprognoosidel[4]. Analüüs võimaldab hinnata majanduskasvu positiivse või negatiivse stsenaariumi võimalikku mõju valitsemissektori võlasuundumustele (võttes samuti arvesse nende mõju eelarvepositsiooni tsüklilisele komponendile automaatse tasakaalustusmehhanismi kaudu), samuti finantsturgude positiivsete ja negatiivsete suundumuste mõju, mis võib valitsuste jaoks kaasa tuua suuremad või väiksemad laenukulud.

Tulevaste makromajanduslike tingimuste ebakindlust kajastavates stohhastilistes prognoosides analüüsitakse valitsemissektori võla võimalikke suundumusi võrreldes keskse võlaprognoosiga, mis vastab allpool esitatud kahel joonisel vastavalt komisjoni prognoositavale stsenaariumile (2013. aasta sügisprognoos) ja eelarvekavade kohasele stsenaariumile EA-13 riikide kohta[5]. (mõlemal juhul eeldatakse, et poliitika ei muuta ka pärast prognoosiperioodi)[6]. Keskses stsenaariumis eeldatud makromajanduslike tingimuste (riigivõlakirjade lühi- ja pikaajalised intressimäärad, majanduskasv) suhtes võetakse arvesse vapustusi, et tuletada võimalike võlasuundumuste koonusekujuline jaotus, mis on esitatud allpool olevatel joonistel. Koonusekujuline jaotus kajastab suurt hulka võimalikke makromajanduslikke alustingimusi, pidades silmas, et simuleeriti 2000 vapustuse mõju majanduskasvule ja intressimääradele. Vapustuste suurus ja korrelatsioon kajastab muutujate varasemat käitumist[7]. Võlasuundumuste simulatsioonis võetakse arvesse asjaolu, et majanduskasvu mõjutavate vapustustega kaasnevad ka eelarvevapustused, kuna eelarvepositsiooni tsüklilist komponenti mõjutavad automaatsed stabilisaatorid. Allpool esitatud lehvikjoonised annavad seega tõenäosuslikku teavet EA-13 riikide võlasuundumuste kohta, võttes arvesse majanduskasvu ja intressimäärasid mõjutavaid võimalikke vapustusi, mille suurus ja korrelatsioon vastab varasematele näitajatele.

Lehvikjoonistel kajastatakse katkendjoonega keskse stsenaariumi (mille suhtes kohaldatakse makromajanduslikke vapustusi) kohaselt prognoositavat võlasuundumust ning koonuse keskel oleva musta pidevjoonega võlasuundumust, mis jagab kaheks kõik vapustuste kohaldamisel saadavad võimalikud võlasuundumused (mediaan). Koonus hõlmab 80 % kõigist võimalikest võlasuundumustest, mis saadi 2000 vapustuse simuleerimisest majanduskasvu ja intressimäärade suhtes (koonuse ülem- ja alampiir vastavad vastavalt jaotuse 10. ja 90. protsentiilile), jättes seega viirutatud alast välja võlasuundumused (kokku 20 %), mis tulenevad äärmuslikest (vähetõenäolistest) vapustustest, nn tõenäosusjaotuse ääreala sündmustest. Koonuse erinevalt viirutatud alad kajastavad võimalike võlasuundumuste üldise jaotuse eri osasid. Tumesinine ala (40. ja 60. protsentiili vahel) hõlmab 20 % kõigist keskse stsenaariumi läheduses olevatest võimalikest võlasuundumustest.

Lehvikjoonised valitsemissektori võla stohhastiliste prognooside kohta komisjoni prognoositud stsenaariumi ja eelarvekavade kohase stsenaariumi puhul

||

Lehvikjoonised osutavad, et nii komisjoni prognooside kui ka eelarvekavade puhul on 40 % tõenäosus, et EA-13 riikide võla suhe SKPsse võib negatiivsete makromajanduslike vapustuste tõttu kujuneda 2014. aastal kavandatust suuremaks[8]. Võttes arvesse nii positiivseid kui ka negatiivseid majanduskasvu ja finantsturu tingimuste võimalikke arenguid, peaks nii komisjoni kui ka eelarvekavade stsenaariumide puhul olema EA-13 riikide võlg 2014. aastal 80 % tõenäosusega vahemikus 91–95 % SKPst (kuna koonus kajastab 80 % kõigist võimalikest simuleeritud võlasuundumustest). Võla suhte vahemiku alam- ja ülempiir 2014. aastal on komisjoni stsenaariumi puhul pisut kõrgem kui eelarvekavade stsenaariumis, tulenevalt 0,5 protsendipunkti suurusest erinevusest vastavates kesksetes prognoosides, mille suhtes vapustusi kohaldatakse (võla suhe 93,5 % komisjoni stsenaariumi puhul ja 93 % eelarvekavade stsenaariumi puhul).

2014. aastale järgnevate aastate puhul, mida praegused eelarvekavad ei hõlma, osutavad vapustuste simulatsioonitulemused komisjoni ja eelarvekavade stsenaariumide põhjal prognoositava võla suhte erinevuse suurenemisele. Lehvikjooniste prognoosiperioodi lõpus (2018) on Euroopa Komisjoni stsenaariumi puhul 50 % tõenäosus, et võla suhe on suurem kui 90 %, ja eelarvekavade stsenaariumi puhul 50 % tõenäosus, et võla suhe on suurem kui 88 %. Erinevus on peamiselt tingitud sellest, et struktuurne esmane eelarvepositsioon on stabiilne, kuid eelarvekavade stsenaariumis kavandatud eelarveülejääk on suurem Euroopa Komisjoni stsenaariumis kavandatust, mistõttu simuleeritud võla suhe väheneb pärast 2014. aastat eelarvekavade stsenaariumi puhul rohkem.

III LISA. Struktuurireformide rakendamine: tugevam majanduskasv, rohkem töökohti ja kindlam riigi rahanduse seisund

Struktuurireformid on Euroopa Komisjoni majanduspoliitiliste soovituste keskne osa.

· Nende rakendamine on esmatähtis majanduskasvu ja tööhõive edendamisel, mis on Euroopa Liidu ja liikmesriikide strateegiline prioriteet ning strateegia „Euroopa 2020” osa. Struktuurse jäikuse vähendamine võib leevendada käimasoleva majandusliku kohandamise mõju ja soodustada ressursside tõhusat ümberpaigutamist, parandades tootlikkuse ja konkurentsi väljavaateid. Sellega seoses on euroala liikmesriigid, eelkõige haavatavamad riigid, viinud viimastel aastatel läbi ulatuslikud struktuurireformid, et kõrvaldada varasematel aastatel tekkinud tasakaalustamatus ja suunata majandus jätkusuutlikuma kasvu teele. Reformid edenevad eriti hästi kahes riigis, kus makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse raames on tuvastatud ülemäärane eelarvepuudujääk (Hispaania ja Sloveenia), samuti kohandamisprogrammi kohaldavates riikides[9].

Hispaanias on tasakaalustamine edenemas ning viimased andmed osutavad majanduse ja finantssektori stabiliseerumisele, mida toetab Euroopa stabiilsusmehhanismi 2012. aasta programmi sujuv rakendamine finantseerimisasutuste rekapitaliseerimiseks. Sellega seoses on märkimisväärselt kiirendatud reforme, mille eesmärk on kõrvaldada struktuursed puudujäägid, üldiselt kooskõlas Euroopa poolaasta raames võetud kohustustega. Esiteks on võetud olulisi meetmeid pensionisüsteemi pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks, jätkates samas tervishoiukulutuste piiramist. Teiseks peaks 2014. aastal jõustuma mitu algatust, mille eesmärk on parandada avaliku sektori kulutuste kvaliteeti ja avaliku halduse tõhusust (nt vähendada avalikus sektoris tuginemist indekseerimissätetele, piirata bürokraatiat ja luua sõltumatu eelarvenõukogu). Kolmandaks jätkatakse tööd tööhõivetalituste ajakohastamiseks ja tugevdamiseks, et edendada aktiivseid tööturumeetmeid ja nende seotust passiivsete tööturumeetmetega. Neljandaks on tehtud mitu algatust, mille eesmärk on parandada ettevõtluskeskkonda ja soodustada suuremat konkurentsi suletud sektoris; i) turu ühtsuse seadus; ii) kutseteenuste reformi seaduse eelnõu esimene versioon; iii) ettevõtlusseadus, millega parandatakse äriühingute maksejõuetuse raamistikku, ning iv) elektrienergiasektori reform, millega piiratakse ülemäärast lõhet kiiresti suurenevate reguleeritud kulude ja lõpptarbijate suhtes kohaldatavate kohustuslike tariifide vahel.

Sloveenia on teinud reformimisel olulisi edusamme mitmes esmatähtsas poliitikavaldkonnas, eelkõige eelarve- ja pangandusvaldkonnas. Muude valdkondade reformid on alles algusjärgus ja nende lõplik mõju majandusele sõltub eelkõige kiirest rakendamisest. Esiteks on eelarve juhtimise ja pikaajalise jätkusuutlikkuse valdkonnas töötatud välja eelarveraamistiku reform, samas kui pikaajalise hoolduse reform, kulutuste läbivaatamine ja pensionisüsteemi võimaliku reformi ümberhindamine on ettevalmistamisel. Teiseks on pangandussektori stabiliseerimise meetmete raames käimas varade kvaliteedi läbivaatamine ja stressitestid, mille tulemusel saab alustada sektori ulatuslikumat restruktureerimist ja rekapitaliseerimist, et vähendada avaliku sektori osa kodumaistes pankades. Kolmandaks on Sloveenia vaadanud tööturu valdkonnas läbi töökaitsealased õigusaktid, samas kui miinimumpalga seaduse ja üliõpilaste tööjõu kasutamist käsitlevate õigusaktide läbivaatamine on kaalumisel. Neljandaks on ettevalmistamisel ka muud reformid, mille eesmärk on parandada majanduse kohanemisvõimet ja kasvuväljavaateid, kuid teatava viivitusega. Koostamisel on maksejõuetusmenetluse seadustik, mis sisaldab kohtuvälist restruktureerimist käsitlevaid uusi sätteid. Sloveenia riikliku valdusettevõtja seaduse kavandatud muudatused parandavad riigi omandis olevate ettevõtete üldjuhtimist, juhtimist ja vastutust. Lisaks peaksid ametiasutused muudetud seaduse kohaselt koostama riigi omandis olevate varade klassifitseerimisel põhineva strateegia, mis peaks hõlbustama põhitegevusega mitteseotud varade erastamist. Lisaks on kohtuasjade haldamise parandamine suurendanud kohtusüsteemi tõhusust ning katseprojekti õnnestumise järel rakendatakse see 2014. aastal täielikult kogu riigis.

· Teiseks on valitsemissektori ülemäärane eelarvepuudujääk sageli osaliselt tingitud struktuursetest puudustest. Seepärast tuleb sageli koos eelarvemeetmetega viia läbi struktuurireformid, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiv kõrvaldamine. Alates kahest õigusaktist koosneva paketi (nn teine majanduse juhtimise pakett) jõustumisest peavad liikmesriigid, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, esitama majanduspartnerluse programmi, millega nähakse ette eelarve struktuurireformide kava, mis on esmatähtsad ülemäärase eelarvepuudujäägi tegelikuks ja püsivaks korrigeerimiseks. Eelkõige tuleks majanduspartnerluse programmiga näha üksikasjalikult ette reformid järgmistes valdkondades: i) riiklik eelarveraamistik, ii) maksustamine ja iii) pensioni- ja tervishoiusüsteem.

Hispaania, Prantsusmaa, Malta, Madalmaad ja Sloveenia esitasid majanduspartnerluse programmi[10] esimest korda 1. oktoobril 2013. Allpool on esitatud ülevaade majanduspartnerluse programmidega ettenähtud eelarve-ja struktuurireformidest kolmes valdkonnas.

1. Kõigis euroala liikmesriikides on hästi edenemas riiklike eelarveraamistike põhjalikud reformid, mis tulenevad esimesest majanduse juhtimise paketist (eelkõige direktiivist 2011/85/EL eelarveraamistike kohta), teisest majanduse juhtimise paketist ja valitsustevahelisest lepingust stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise kohta majandus- ja rahaliidus. Riikliku eelarve juhtimise korra tugevdamiseks võetavate ulatuslike meetmete raames anti majanduspartnerluse programmi esitanud viiest liikmesriigist kolmele (Hispaania, Malta ja Sloveenia) 2013. aasta riigipõhiste soovituste osana eelarveraamistikku käsitlevad soovitused. Vastuseks sellele on kõnealused kolm liikmesriiki võtmas meetmeid, et rakendada struktuurse eelarvetasakaalu reegel, luua sõltumatu eelarveasutus ja kehtestada tugev keskpika perioodi eelarveraamistik. Siseriiklik otsustamisprotsess on eri järgus, kuid üldiselt on eesmärgiks viia kõnealused reformid lõpule 2013. aasta lõpuks või 2014. aasta alguseks. Teised kaks liikmesriiki, kellele ei esitatud 2013. aastal riigipõhiste soovituste osana eelarveraamistikku käsitlevaid soovitusi, on võtnud konkreetseid samme eelarveraamistiku ajakohastamiseks. Riigi rahanduse kõrgema nõukogu loomine Prantsusmaal peaks oluliselt mõjutama eelarve kavandamist ja seiret, samas kui jätkusuutliku riigi rahanduse seaduse peatne jõustumine Madalmaades tagab kindlalt eelarvedistsipliini, et tagada ELi nõuete järgimine.

2. Kõigile viiele majanduspartnerluse programmi esitanud liikmesriigile anti riigipõhised soovitused maksustamise kohta. Üldiselt on majanduspartnerluse programmides keskendutud käimaolevatele või juba kavandatud maksureformidele, kuid esitatud on ka hiljutisi või uusi meetmeid. Madalmaad on soovituste järgimiseks keskendunud eluaseme ja maksustamise valdkonna reformidele, mida rakendatakse praegu, kuid milles lepiti kokku peamiselt eelmisel aastal. Malta on vastuseks asjaomastele soovitustele kavandanud ulatuslikud reformid maksukohustuste täitmise ja juhtimise parandamiseks. Paljud kõnealused poliitikameetmed näivad olevat seotud varasemate või käimasolevate reformidega, samas kui riigipõhiseid soovitusi võlgnevuse soodustamise vähendamiseks ettevõtete maksustamisel ei ole programmis sõnaselgelt käsitletud. Sloveenia on esitanud mitu maksumeedet, mis on hiljuti kehtestatud konsolideerimise eesmärgil uue eelarvestrateegia osana (sealhulgas käibemaksu suurendamine, kavandatud äriühingu tulumaksu vähendamise tühistamine, üksikisiku tulumaksu künniste ja soodustuste nominaalne külmutamine, omandimaksu reform), samuti meetmed maksukohustuste täitmise parandamiseks. Prantsusmaa on läbi viimas reforme riigipõhiste maksualaste soovituste järgimiseks. Majanduspartnerluse programmis on keskendutud konkurentsivõimet ja tööhõivet toetava maksukrediidi kehtestamisele ja laiendamisele, samuti käibemaksureformi ja uute keskkonnamaksude rakendamisele. Reformimisel on maksukulude juhtimine ja võetud on meetmeid võlgnevuse soodustamise vähendamiseks ettevõtete maksustamisel. Hispaania majanduspartnerluse programmis käsitletakse käimasolevat maksusüsteemi läbivaatamist, mida nõuti riigile esitatud soovitustes ja mis kavakohaselt viiakse lõpule 2014. aasta veebruari lõpuks. Muude riigipõhiste maksustamisalaste soovituste kohta ei ole Hispaania konkreetseid meetmeid esitatud.

3. Kõigile viiele majanduspartnerluse programmi esitanud liikmesriigile anti riigipõhised soovitused pensioni- ja tervishoiupoliitika kohta. Kolm liikmesriiki (Hispaania, Prantsusmaa ja Madalmaad) on võtnud konkreetseid reformimeetmeid ja käivitanud parlamentaarse õigusloomeprotsessi, et järgida pensionireformialaseid soovitusi ning edendada pensionisüsteemi stabiilsust ja seega ka eelarve jätkusuutlikkust. Kaks ülejäänud liikmesriiki (Malta ja Sloveenia) on selliseid reformimeetmeid alles ette valmistamas. Tervishoiupoliitika valdkonnas on viis liikmesriiki astunud samme tervishoiukulutuste tõhustamiseks ja seega järginud riigipõhiseid soovitusi, kuid erineval määral: mõne riigi kavad on suhteliselt hästi edenenud (Madalmaad, Prantsusmaa ja Hispaania), samas kui teised riigid on alles reformiprotsessi algusjärgus (Sloveenia ja Malta).

IV LISA: Joonised ja tabelid

Tabel A1. EA-13 riikide valitsemissektori eelarvepuudujäägi eesmärgid (% SKPst) vastavalt eelarvekavadele (EK), stabiilsusprogrammidele (SP) ja komisjoni 2013. aasta sügisprognoosidele (KOM)

|| 2013 || 2014

Riik || EK || SP || KOM || EK || SP || KOM

BE || -2,5 || -2,5 || -2,8 || -2,1 || -2,0 || -2,6

DE || 0,0 || -0,3 || 0,0 || 0,2 || 0,2 || 0,1

EE || -0,6 || -0,5 || -0,4 || -0,4 || 0,0 || -0,1

ES || -6,8 || -6,3 || -6,8 || -5,8 || -5,5 || -5,9

FR || -4,1 || -3,7 || -4,1 || -3,6 || -2,9 || -3,8

IT || -3,0 || -2,9 || -3,0 || -2,5 || -1,8 || -2,7

LU || -0,9 || -0,7 || -0,9 || -0,5 || -0,6 || -1,0

MT || -2,7 || -2,7 || -3,4 || -2,1 || -2,1 || -3,4

NL || -3,2 || -3,4 || -3,3 || -3,3 || -3,0 || -3,3

AT || -2,3 || -2,3 || -2,5 || -1,5 || -1,5 || -1,9

SI || -5,6 || -7,9 || -5,8 || -6,7 || -2,6 || -7,1

SK || -3,0 || -2,9 || -3,0 || -2,8 || -2,6 || -3,2

FI || -2,2 || -1,9 || -2,2 || -1,9 || -1,3 || -2,3

EA-13 || -2,7 || -2,7 || -2,8 || -2,3 || -1,9 || -2,5

Tabel A2. EA-13 riikide struktuurse eelarvepositsiooni muutus (% SKPst) vastavalt eelarvekavadele (EK), stabiilsusprogrammidele (SP) ja komisjoni 2013. aasta sügisprognoosidele (KOM)

|| 2013 || 2014

Riik || EK || SP || KOM || EK || SP || KOM

BE || 1,1 || 1,2 || 0,8 || 0,7 || 0,5 || 0,4

DE || 0,3 || 0,0 || 0,3 || 0,0 || 0,4 || 0,0

EE || -0,5 || -0,5 || -0,4 || 0,6 || 0,7 || 0,5

ES || 1,2 || 1,4 || 1,1 || -0,1 || 0,4 || -0,1

FR || 1,1 || 1,6 || 0,9 || 0,6 || 0,7 || 0,7

IT || 0,5 || 0,9 || 0,6 || 0,1 || 0,4 || 0,1

LU || -0,5 || 0,1 || -0,6 || -0,6 || -0,3 || -0,6

MT || 1,3 || 0,5 || 0,35 || 0,5 || 0,6 || -0,1

NL || 1,4 || 1,0 || 0,6 || 0,2 || -0,1 || 0,4

AT || 0,1 || -0,4 || 0,0 || 0,2 || 0,7 || 0,0

SI || 0,5 || 0,2 || -0,1 || 0,6 || 1,2 || 0,7

SK || 1,3 || 1,2 || 1,7 || -0,1 || 0,5 || -0,8

FI || 0,1 || 0,1 || -0,1 || 0,1 || 0,3 || -0,2

EA-13 || 0,7 || 0,8 || 0,6 || 0,3 || 0,4 || 0,2

Tabel A3. EA-13 riikide valitsemissektori võla suhe SKPsse (% SKPst) vastavalt eelarvekavadele (EK), stabiilsusprogrammidele (SP) ja komisjoni 2013. aasta sügisprognoosidele (KOM)

|| 2013 || 2014

Riik || EK || SP || KOM || EK || SP || KOM

BE || 100,0 || 100,0 || 100,4 || 100,2 || 99,0 || 101,3

DE || 79,6 || 80,4 || 79,6 || 76,90 || 77,7 || 77,1

EE || 10,1 || 10,2 || 10,0 || 10,0 || 9,9 || 9,7

ES || 94,2 || 91,4 || 94,8 || 98,9 || 96,2 || 99,9

FR || 93,4 || 93,6 || 93,5 || 95,1 || 94,3 || 95,3

IT || 132,9 || 130,4 || 133,0 || 132,7 || 129,0 || 134,0

LU || 24,9 || 23,8 || 24,5 || 26,1 || 25,9 || 25,7

MT || 73,2 || 74,2 || 72,6 || 73,2 || 74,2 || 73,3

NL || 75,0 || 74,0 || 74,8 || 76,1 || 75,0 || 76,4

AT || 74,6 || 73,6 || 74,8 || 74,0 || 73,0 || 74,5

SI || 63,1 || 61,8 || 63,2 || 65,5 || 63,2 || 70,1

SK || 54,3 || 54,8 || 54,3 || 56,8 || 56,3 || 57,2

FI || 58,3 || 56,3 || 58,4 || 60,7 || 57,3 || 61,0

EA-13 || 93,0 || 92,2 || 92,9 || 93,0 || 91,8 || 93,5

Tabel A4. EA-13 riikide SKP reaalkasv (%) vastavalt eelarvekavadele (EK), stabiilsusprogrammidele (SP) ja komisjoni 2013. aasta sügisprognoosidele (KOM)

|| 2013 || 2014

Riik || EK || SP || KOM || EK || SP || KOM

BE || 0,1 || 0,2 || 0,1 || 1,1 || 1,5 || 1,1

DE || 0,5 || 0,4 || 0,5 || 1,6 || 1,6 || 1,7

EE || 1,5 || 3,0 || 1,3 || 3,6 || 3,6 || 3,0

ES || -1,3 || -1,3 || -1,3 || 0,7 || 0,5 || 0,5

FR || 0,1 || 0,1 || 0,2 || 0,9 || 1,2 || 0,9

IT || -1,8 || -1,3 || -1,8 || 1,1 || 1,3 || 0,7

LU || 1,0 || 1,0 || 1,9 || 2,3 || 2,2 || 1,8

MT || 1,2 || 1,4 || 1,8 || 1,7 || 1,6 || 1,9

NL || -1,3 || -0,4 || -1,0 || 0,5 || 1,1 || 0,2

AT || 0,4 || 1,0 || 0,4 || 1,7 || 1,8 || 1,6

SI || -2,4 || -1,9 || -2,7 || -0,8 || 0,2 || -1,0

SK || 0,8 || 1,2 || 0,9 || 2,2 || 2,9 || 2,1

FI || -0,5 || 0,4 || -0,6 || 1,2 || 1,6 || 0,6

EA-13 || -0,4 || -0,2 || -0,3 || 1,2 || 1,3 || 1,1

Tabel A5. EA-13 riikide eelarvete konsolideerimise struktuur aastatel 2013–2014 vastavalt eelarvekavadele (EK), stabiilsusprogrammidele (SP) ja komisjoni 2013. aasta sügisprognoosidele (KOM)

% SKPst, kui ei ole märgitud teisiti || 2013 || 2014

SP || EK || KOM || SP || EK || KOM

|| || || || || ||

Tulude suhe || 47,7 || 47,2 || 47,1 || 47,1 || 47,2 || 47,1

muutus protsendipunktides võrreldes eelmise aastaga || 1,1 || 0,6 || 0,5 || -0,6 || 0 || 0

Kulude suhe || 50,4 || 50,0 || 49,8 || 49,1 || 49,5 || 49,6

muutus protsendipunktides võrreldes eelmise aastaga || 0,5 || 0,1 || -0,1 || -1,3 || -0,5 || -0,2

Struktuurse eelarvepositsiooni muutus || 0,8 || 0,7 || 0,6 || 0,4 || 0,3 || 0,2

Joonis A1. EA-13 riikide kavandatud muudatused peamistes kululiikides (% SKPst) 2014. aastal vastavalt eelarvekavadele (EK) ja komisjoni 2013. aasta sügisprognoosile (KOM)

Joonis A2. EA-13 riikide kavandatud muudatused peamistes maksutulu liikides (% SKPst) 2014. aastal vastavalt eelarvekavadele (EK) ja komisjoni 2013. aasta sügisprognoosile (KOM)

Joonis A3. komisjoni 2013. aasta sügisprognoosis (KOM) ja eelarvekavades (EK) kavandatud 2014. aasta valitsemissektori eelarvepositsiooni (% SKPst) võrdlus

Joonis A4. komisjoni 2013. aasta sügisprognoosis ja eelarvekavades kavandatud 2014. aasta valitsemissektori eelarvepositsiooni erinevuse struktuur

Joonisel A4 on esitatud komisjoni 2013. aasta sügisprognoosis ja liikmesriikide eelarvekavades kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi muutuse (% SKPst) erinevus. Reastatud tulbad kajastavad eri komponente, mis mõjutavad üldist erinevust. Üldiselt on sügisprognoosis 2014. aastaks kavandatud struktuurse eelarvepositsiooni muutus 0,3 % (SKPst) võrra väiksem eelarvekavades kavandatud muutusest. Negatiivne väärtus osutab, et komisjoni 2013. aasta sügisprognoosis kavandatud valitsemissektori eelarvepuudujäägi muutus on väiksem eelarvekavades kavandatud muutusest. Komisjoni prognoosis esitatud eelarvepuudujäägi muutus on üldjuhul väiksem ühekordsete meetmete suundumuse tõttu.

Joonis A5. komisjoni 2013. aasta sügisprognoosis ja eelarvekavades kavandatud 2014. aasta võlaeesmärkide erinevuse struktuur

Joonisel A5 on esitatud eelarvekavades ja komisjoni prognoosis kavandatud võlasuundumuse erinevus aastatel 2013–2014. Positiivne väärtus osutab, et eelarvekavades kavandatakse suuremat võlataset (või võlakomponenti). Suundumuse erinevus on jagatud eri komponentideks: baasmõju, lumepalliefekti (ehk intresside suurenemise komponendi) erinevus, esmase eelarvepuudujäägi komponendi erinevus ning võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse (stock-flow adjustement ehk SFA) vahe. Võlakoormuse muutuse ja eelarvepositsiooni vahelise erinevuse suundumus osutab, et komisjoni prognoosi kohaselt väheneb võlatase vähem.

V LISA. Eelarvekavade riigipõhised hinnangud

Eelarvekavad, mis on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti raames võetud riigipõhiste kohustustega

Eesti saavutas 2012. aastal struktuurse eelarveülejäägi keskpika perioodi eesmärgi ja peaks säilitama tugeva eelarvepositsiooni, millega tagatakse keskpika perioodi eelarve-eesmärgi täitmine. Kuigi Eesti struktuurne eelarvepositsioon 2013. aastal võrreldes keskpika perioodi eesmärgiga ajutiselt halveneb ½ % SKPst, korrigeeritakse kõrvalekalle kavakohaselt 2014. aastal. Kõrvalekalle keskpika perioodi eesmärgist 2013. aastal on osaliselt tingitud valitsuse otsusest vähendada riigiettevõtete dividendide väljamaksmist ning näha ette täiendavad dividendide väljamaksed aastatel 2014–2015, millel on positiivne mõju 2014. aasta eelarvele. Eelarvesuundumustega seotud riskid on üldiselt väikesed, pidades silmas, et kavandatud nominaalne eelarvepositsioon on peaaegu tasakaalus ja valitsemissektori võlg on ELi madalaim (10 % SKPst 2014. aastal).

Saksamaa eelarvekava kohaselt on valitsemissektori eelarve aastatel 2013–2014 tasakaalus ja võla suhe SKPsse väheneb. Saksamaa täitis kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa nõuetega 2012. aastal keskpika perioodi eesmärgi ja kavatseb seda teha ka aastatel 2013–2014. Samuti teeb Saksamaa piisavaid edusamme võlakriteeriumi täitmise suunas. Esitatud prognoosid on üldiselt kooskõlas komisjoni 2013. aasta sügisprognoosiga ja näivad olevat realistlikud. Eelarvekava esitas lahkuv liiduvalitsus ja see põhineb eeldusel, et poliitikat ei muudeta.

Eelarvekavad, mis on stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega kooskõlas, kuid ilma varuta

Prantsusmaa esitatud eelarvekava põhjal koostatud komisjoni prognoosi kohaselt on nominaalne eelarvepuudujääk soovitatust suurem nii 2013. aastal kui ka 2014. aastal. Muutused kavandatud eelarvepuudujäägi aluseks olevas struktuurses eelarvepositsioonis on sel aastal ja järgmisel aastal vastavalt 0,9 % ja 0,7 % SKPst. Kui aga võtta arvesse potentsiaalse SKP kasvu prognoosi korrigeerimist ja maksutulu ootamatut vähenemist võrreldes nõukogu soovituse ajal kehtinud prognoosiga, on struktuurne kohandamine vastavalt 1,3 % ja 0.8 % SKPst. Korrigeeritud struktuurne kohandamine on seega nõukogu soovitusega kooskõlas, kuid ilma varuta. Hindamist toetatakse meetmete alt-üles hindamisega, mis osutab, et Prantsusmaa on võtnud aastaks 2014 täiendavaid meetmeid, mille kogumaht on pisut alla 1 % SKPst. Kuigi eelarve täitmisel võib aastatel 2013–2014 esineda märkimisväärseid riske, võib öelda, et Prantsusmaa on võtnud meetmeid kooskõlas nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusega kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2015. aastaks.

Komisjoni 2013. aasta sügisprognoosi kohaselt täidavad Madalmaad 2013. aastal ülemäärase eelarvepuudujäägi nõudeid valitsemissektori ja struktuurse eelarvepuudujäägi seisukohast ning on võtnud tõhusaid meetmeid vastavalt nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitusele. 2014. aasta valitsemissektori eelarvepuudujääk võib prognooside kohaselt jääda allapoole soovitatud nominaaltaset 2,8 % SKPst. Komisjoni 2013. aasta sügisprognoosi kohaselt on potentsiaalse SKP ja tulude ootamatu vähenemise läbivaatamise tulemusel korrigeeritud struktuurse eelarvepositsiooni muutus 0,5 % SKPst, mis on vähem kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames soovitatud ligikaudu 0,7 % SKPst. Alt-üles hindamine osutab, et Madalmaad on 2014. aastaks võtnud täiendavaid meetmeid ligikaudu 1 % SKPst, mis on kooskõlas meetmete mahuga, mida on vaja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovituses esitatud struktuursete eesmärkide saavutamiseks.

Sloveenia eelarvekava kohaselt on valitsemissektori eelarvepuudujääk 2013. ja 2014. aastal vastavalt 5,6 % ja 6,7 % SKPst, mis on rohkem, kui ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames seatud puudujäägieesmärk 4,9 % ja 3,3 % SKPst. Komisjoni 2013. aasta sügisprognoosi kohaselt on struktuurse eelarvepositsiooni muutus aastatel 2013–2014 vastavalt -0,1 % ja 0,7 % SKPst. Võttes arvesse maksutulu ootamatust vähenemisest ja potentsiaalse SKP kasvu prognoosi korrigeerimisest tingitud mõju, on struktuurne kohandamine nii 2013. aastal kui ka 2014. aastal 0,6 % SKPst, mis on pisut vähem 2013. aastaks soovitatud tasemest 0,7 % SKPst, kuid pisut rohkem 2014. aastaks soovitatud tasemest 0,5 % SKPst. Alt-üles hindamise põhjal on pärast ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 2013. aasta juuni soovitust võetud meetmete kogumaht pisut rohkem, kui kõnealuses soovitusega ette nähtud täiendavate konsolideerimismeetmete maht 1 % SKPst. Samas osutab alt-üles analüüs, et 2014. aasta meetmete kogumaht jääb pisut allapoole ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames 2013. aasta juuni soovitusega ette nähtud täiendavate konsolideerimismeetmete mahtu 1½ % SKPst. Olemasoleva teabe põhjal näib, et Sloveenia on võtnud tõhusaid meetmeid 2013. aastal ja peaks prognooside kohaselt tagama soovitatud struktuurse paranemise 2014. aastal, kuid ilma varuta.

Eelarvekavad, mis on üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega

Belgia 2013. aasta eelarvekava kohane valitsemissektori eelarvepositsioon jääb allapoole puudujäägi kontrollväärtust 3 % SKPst, kuid komisjoni prognoosi kohaselt pisut üle ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames seatud sihttaset 2,7 % SKPst. Eelarvet konsolideeritakse prognooside kohaselt 0,8 % SKPst. Kui aga võtta arvesse potentsiaalse SKP kasvu prognoosi korrigeerimist allapoole ja maksutulu ootamatut vähenemist võrreldes nõukogu otsuse aluseks oleva prognoosiga, on kohandatud struktuurne kohandamine 1 % SKPst, mis on kooskõlas nõukogu seatud sihttasemega 1 % SKPst. Seepärast võib olla seisukohal, et Belgia on võtnud tõhusaid meetmeid vastavalt nõukogu 21. juuni 2013. aasta otsusele. Kui Belgia kõrvaldab ülemäärase eelarvepuudujäägi 2013. aastaks, kohaldatakse tema suhtes stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa. Samuti teeb Belgia piisavaid edusamme võlakriteeriumi täitmise suunas. Samas peaks Belgia 2014. aastal keskpika perioodi eesmärgist kõrvale kalduma ja kui see kordub ka 2015. aastal, võib seda käsitada märkimisväärse kõrvalekaldumisega, mis seab ohtu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa nõuete täitmise. Prognoosi kohaselt peaks Belgia täitma võlakriteeriumi 2014. aastal.

Austria valitsemissektori eelarvepuudujääk jääb nii eelarvekava kui ka komisjoni prognoosi kohaselt 2013. aastal allapoole kontrollväärtust 3 %, mis on kooskõlas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud nõukogu soovitusega kõrvaldada ülemäärane puudujääk 2013. aastaks. Ülemäärase puudujäägi püsiva kõrvaldamise nõude täitmist võib siiski ohustada ebakindlus seoses võimaliku pankadele antava abiga. Kui nõukogu ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 2014. aasta kevadel lõpetab, täidab Austria 2014. aastast algaval üleminekuperioodil võlakriteeriumi. Samas ei kavatse Austria jätkata järgmisel aastal keskpika perioodi eelarve-eesmärgi täitmiseks vajalikku iga-aastast struktuurilist kohandamist vähemalt 0,5 % SKPst ning seetõttu tekkib struktuurse eelarvepositsiooni muutuse märkimisväärne kõrvalekalle. Eelarvekava esitas lahkuv liiduvalitsus ja see põhineb eeldusel, et poliitikat ei muudeta.

Eelarvekava ja komisjoni prognoosi kohaselt peaks Slovakkia valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema allapoole kontrollväärtust 3 % SKPst 2013. aastal, mis on nõukogu poolt ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks seatud tähtaeg. Keskmine iga-aastane eelarve konsolideerimine, mida on korrigeeritud potentsiaalse majanduskasvu muutuse ja tulude alalaekumisega võrreldes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse aluseks olnud prognoosiga, on ajavahemikul 2010–2013 2 % SKPst, mis on oluliselt suurem kui nõukogu soovitatud keskmine 1 % SKPst aastas. 2014. aasta eelarvekavas on eesmärgiks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2,8 % SKPst, samas kui senise poliitika põhjal prognoosib komisjon, et puudujääk suureneb 3,2 %-ni SKPst, mis tähendab, et ülemäärase eelarvepuudujäägi püsiv kõrvaldamine ei pruugi olla tagatud. Seetõttu võib olla vaja võtta täiendavaid meetmeid, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi jätkusuutlik kõrvaldamine, mis on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse lõpetamise eeltingimus. Lisaks ei täida Slovakkia 2014. aastal täielikult stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa nõudeid, kuna struktuurne eelarvepositsioon peaks prognooside kohaselt halvenema.

Eelarvekavad, mille puhul on oht, et need ei ole kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega

Itaalia eelarvekava kohaselt väheneb valitsemissektori eelarvepuudujääk 3 %-lt SKPst 2012. ja 2013. aastal 2,5 %-le SKPst 2014. aastal. Struktuurne eelarvepositsioon (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, millest on maha arvatud ühekordsed ja ajutised meetmed ning mille komisjoni talitused on eelarvekavas esitatud teabe põhjal ümber arvutanud, kasutades kokkulepitud metoodikat) peaks eelarvekava kohaselt 2013. aastal üldiselt paranema 0,5 protsendipunkti võrra SKPst ja 2014. aastal 0,2 protsendipunkti võrra (2012. aastal 2¼ protsendipunkti), kusjuures struktuurne positsioon on 2014. aastal endiselt puudujäägis (-0,7 % SKPst). Komisjoni prognoosi kohaselt on puudujääk 2014. aastal 2,7 % SKPst. See on tingitud peamiselt väiksemast majanduskasvust, millest tulenevalt struktuurne eelarvepositsioon on kooskõlas eelarvekavas ümber arvutatud struktuurse eelarvepositsiooniga. Võimalike negatiivsete sündmustega seotud risk tuleneb asjaolust, et õigusaktidega juba ette nähtud meetmeid ei pruugita rakendata täielikult ja et eelarvekava võidakse parlamendis „lahjendada”. Eelarvekavas prognoositakse, et valitsemissektori koguvõlg saavutab 2013. aastal tipptaseme 133 % SKPst ning seejärel stabiliseerub 2014. aastal. Itaalia ei tee 2014. aastal piisavaid edusamme võlakriteeriumi täitmiseks, kuna komisjoni prognoosi kohaselt ei ole struktuurne kohandamine piisav (0,1 protsendipunkti SKPst nõutava 0,7 asemel). Itaalia eelarvekavas on ette nähtud ka kulutused ¼ protsendipunkti SKPst, mis on seotud nn investeerimisklausli rakendamisega valitsuse poolt. Samas ei täida Itaalia 2014. aastal võlakriteeriumi, mis tähendab, et investeerimisklauslit ei saa tema suhtes kohaldada. Seepärast peaks Itaalia ka 2014. aastal jätkama piisavaid edusamme keskpika perioodi eelarve-eesmärgi täitmiseks, tagades vajaliku struktuurse kohandamise. Struktuurne eelarvepositsioon peaks 2014. aastal eesmärgist kõrvale kalduma ja kui see kordub ka 2015. aastal, võib seda käsitada märkimisväärse kõrvalekaldumisena, mis seab ohtu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa nõuete täitmise.

Komisjoni 2013. aasta sügisprognoosi kohaselt peaks Luksemburgi valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk suurenema 0,6 %-lt SKPst 2012. aastal 0,9 %-le ja 1 %-le SKPst vastavalt 2013. ja 2014. aastal. Valtsemissektori struktuurne eelarveülejääk peaks nii eelarvekavade kui ka komisjoni prognoosi kohaselt vähenema 0,8 %-lt 2012. aastal ainult 0,2 %-le SKPst 2013. aastal, mis on vähem kui keskpika perioodi eesmärk 0,5 % SKPst. Eeldusel et poliitikat ei muudeta, peaks struktuurne eelarvepositsioon keskpika perioodi eesmärgist veelgi rohkem kõrvale kalduma ja jõudma isegi puudujääki 0,4 % SKPst 2014. aastal. Kokkuvõttes peaks Luksemburg kalduma 2013. aastal kõrvale keskpika perioodi eesmärgist ja see süveneb veelgi 2014. aastal. Eelarvekava esitas lahkuv valitsus ja see põhineb eeldusel, et poliitikat ei muudeta.

Komisjoni 2013. aasta sügisprognoosi kohaselt vastab Malta 2013. aasta eelarvepuudujääk ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse nõuetele. Kohandatud struktuurse eelarvepositsiooni muutus (0,5 % SKPst) on kõnealuse sügisprognoosi kohaselt aga väiksem kui soovitatud iga-aastane struktuuriline kohandamine (0,7 % SKPst). Kuigi võib olla seisukohal, et Malta on nõukogu 21. juuni 2013. aasta soovitust seni järginud, on siiski oht, et puudujääki ei suudeta ebapiisava kohandamise tõttu korrigeerida. Olukorda tuleb 2014. aasta kevadel esitatavate andmete põhjal uuesti hinnata. 2014. aasta eelarve hindamine ei ole lõppenud, kuid võib öelda, et eelarvepuudujäägi menetluse nõuded 2014. aastaks ei ole täidetud ei nominaalselt ega struktuurselt, sest komisjoni prognoosi kohaselt on eelarvepuudujääk 2014. aastal suurem kui kõnealuse menetluse eesmärk 2,7 % SKPst ja kohandatud eelarvepositsiooni muutus (0,3 % SKPst) on väiksem kui soovitatud iga-aastane struktuuriline kohandamine (0,7 % SKPst). 2014. aastaks prognoositud puudujäägi (3,4 % SKPst, kuigi soovitatud näitaja on 2,7 % SKPst) puhul ei ole aga arvesse võetud konsolideerimismeetmeid 2014. aasta eelarves, mille üksikasjad ei olnud tähtajal kättesaadavad. Tuleb märkida, et nominaalväärtuses vähendaksid eelarvekavas sisalduvad meetmed prognoositud puudujääki 0,2 % SKPst. Ka sellest ei piisaks ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse soovituse järgimiseks.

Komisjoni sügisprognoosi kohaselt on Hispaania eelarvepuudujääk 2014. aastal 5,9 % SKPst, mis on pisut rohkem kui Hispaania valitsuse esitatud eelarvekavaga ette nähtud sihttase 5,8 % SKPst. Eelarve täitmine aastatel 2013–2014 on seotud siiski suure ebakindlusega. Olemasoleva teabe põhjal näib, et Hispaania on 2013. aastal võtnud tõhusaid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks, kuid on oht, et 2014. aasta eelarvekava ei täida ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovituse nõudeid. Eelarvekava põhineb liiga soodsatel kasvueeldustel ning mõnede kavakohaste meetmete rakendamisega on seotud teatavad riskid. See seab ohtu valitsemissektori eelarvepositsiooni eesmärgi saavutamise. Lisaks näib kavandatud struktuurne kohandamine väiksem, kui ettenähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovituses. Seepärast kutsutakse Hispaania ametiasutusi üles võtma riikliku eelarvemenetluse raames meetmeid, et tagada 2014. aasta eelarve täielik kooskõla stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega. Eelarve kohandamine aastatel 2015–2016 on selgelt väiksem, kui ettenähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovituses, ning Hispaania peab veel täpsustama aastate 2015–2016 struktuurimeetmed, mida on vaja ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2016. aastaks.

Soome eelarvekavaga nähakse ette suurem (2,2 % SKPst) valitsemissektori eelarvepuudujääk, kui prognoositi stabiilsusprogrammis 2013. aastaks (1,9 % SKPst). Eelarvekavas prognoositakse, et valitsemissektori eelarvepuudujääk väheneb 2014. aastal 1,9 %ni SKPst, kuid komisjoni sügisprognoosi kohaselt on see 2,3 % SKPst. Selline erinevus on tingitud väiksemast majanduskasvust, kuid samuti erinevatest eelarvesuundumuste hinnangutest. Seega on komisjoni prognoosi kohaselt oht 2014. aastal märkimisväärselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgist või kohandamiskavast. Valitsemissektori võlg peaks 2014. aastal ületama kontrollväärtuse 60 % SKPst ning komisjon on koostanud aluslepingu artikli 126 lõike 3 alusel aruande, et analüüsida, kas võlapositsiooni tõttu on asjakohane algatada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus.

[1] Komisjoni 2013. aasta sügisprognoosi aluseks olevad metoodilised eeldused (Euroopa 2013. aasta sügise majandusprognoos), lk 40. Kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/forecasts/index_en.htm

[2] Eurostati pressiteade nr 103/2009.

[3] Kooskõlas Eurostati 27. jaanuari 2011. aasta otsusega Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi tehingute statistilise kajastamise kohta, kättesaadav aadressil: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2-27012011-AP/EN/2-27012011-AP-EN.PDF.

[4] Stohhastiliste valitsemissektori võlaprognooside metoodika on esitatud Euroopa Komisjoni 2012. aasta eelarve jätkusuutlikkuse aruande punktis 3.3.3.

[5] Euroala liikmesriigid, välja arvatud need, kes rakendavad makromajanduslikku kohandamisprogrammi (CY, EL, IE ja PT).

[6] Võetakse aluseks, et EA-13 riikide struktuurne esmane eelarvepositsioon jääb ülejäänud prognoosiperioodil samale tasemele – ülejääk 1,8% 2014. aastal eelarvekava stsenaariumi kohaselt ja ülejääk 1,4 % 2015. aastal komisjoni stsenaariumi kohaselt.

[7] Eeldatakse, et vapustused järgivad ühist normaaljaotust.

[8] Keskse stsenaariumi kohaseid prognoose kajastav katkendjoon vastab 2014. aastal mõlemal joonisel jaotuse 60. protsentiili, mis tähendab, et 40 % kõigist võimalikest võla suhte väärtustest (SKPsse) on 2014. aastal suuremad prognoositavast väärtusest.

[9] Vt viimased vastavusaruanded, European Economy-Occasional Papers, 159 (Kreeka), 164 (Iirimaa), 161 (Küpros), 156 (Rumeenia) ja 153 (Portugal).

[10] Teise majanduse juhtimise paketi tegevusjuhised on kättesaadavad järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/130701_-_two_pack_coc_final_endorsed.pdf