EUROOPA KOMISJON Brüssel,19.12.2017 COM(2017) 795 final 2017/0353(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles sätestatakse tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide järgimise ja täitmise tagamise eeskirjad ja kord ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 305/2011, (EL) nr 528/2012, (EL) 2016/424, (EL) 2016/425, (EL) 2016/426 ja (EL) 2017/1369 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2004/42/EÜ, 2009/48/EÜ, 2010/35/EL, 2013/29/EL, 2013/53/EL, 2014/28/EL, 2014/29/EL, 2014/30/EL, 2014/31/EL, 2014/32/EL, 2014/33/EL, 2014/34/EL, 2014/35/EL, 2014/53/EL, 2014/68/EL ja 2014/90/EL (EMPs kohaldatav tekst) {SWD(2017) 466 final}

{SWD(2017) 467 final}

{SWD(2017) 468 final}

{SWD(2017) 469 final}

{SWD(2017) 470 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST 1.1.Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Üks Euroopa Komisjoni põhilisi poliitilisi prioriteete on luua tõhusam ja õiglasem ühtne turg, mis tugineb talle omasel tugevusel ja kasutab täielikult ära oma potentsiaali kõikides valdkondades. 2015. aasta teatise „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ elluviimine ja järelevalve on komisjoni 2017. aasta tööprogrammi üks peamisi eesmärke. Neljast põhivabadusest on ühtsel turul enim arenenud kaupade vaba liikumine. See moodustab ligikaudu 25 % ELi SKPst ja 75 % ELi liikmesriikide vahelisest kaubavahetusest. ELi osakaal maailma kaubavahetuses on ligikaudu kuuendik. 2015. aastal oli ELi liikmesriikide vahelise kaubavahetuse väärtus 3 063 miljardit eurot. Ent tõhusa ja õiglase Euroopa ühtse turu tagamiseks tuleb veel teha tööd. Ebaseaduslike ja nõuetele mittevastavate toodete üha suurenev arv turul moonutab konkurentsi ja ohustab tarbijaid. Mitmed ettevõtjad eiravad eeskirju kas teadmatusest või tahtlikult, et saada konkurentsieelist. On vaja mõjuvamaid heidutusvahendeid, kuid turujärelevalveasutused on sageli alarahastatud ja nende tegevust takistavad riiklikud piirangud. Ettevõtjad tegutsevad sageli nii Euroopa Liidus kui ka kogu maailmas ning nüüdisaegsed tarneahelad arenevad kiiresti. Turujärelevalveasutustel on eelkõige e-kaubanduse puhul suuri raskusi ELi imporditud, kuid nõuetele mittevastavate toodete jälgimisega ja oma jurisdiktsiooni piires tegutsevate vastutavate ettevõtjate kindlakstegemisega. Komisjon kuulutas 2017. aasta tööprogrammis välja algatuse, mille eesmärk on parandada kaupade paketi osana toodete nõuetele vastavust ja tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide täitmise tagamist. Algatuse eesmärk on vähendada nõuetele mittevastavate toodete üha suurenevat hulka liidu turul, pakkudes samas stiimuleid õigusnormidele vastavuse tagamiseks ning tagades ettevõtjatele ja kodanikele õiglased ja võrdsed tingimused. Algatuse peamine eesmärk on anda ettevõtjatele õiged stiimulid, tõhustada vastavuse kontrollimist ja edendada tihedamat piiriülest koostööd täitevasutuste vahel. Algatusega: ·konsolideeritakse turujärelevalve valdkonnas kehtivat raamistikku; ·toetatakse mitme liikmesriigi turujärelevalveasutuste ühismeetmeid; ·parandatakse teabevahetust ja edendatakse turujärelevalveprogrammide kooskõlastamist; ·luuakse liidu turule sisenevate toodete kontrolli ning turujärelevalveasutuste ja tolli vahelise parema koostöö tugevdatud raamistik. 1.2.Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega (a)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 765/2008 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 768/2008/EÜ Määruses (EÜ) nr 765/2008 on sätestatud toodete turujärelevalve praegune raamistik ja see täiendab otsust nr 768/2008/EÜ. Otsusega on kehtestatud toodete turustamise tingimusi ühtlustavate liidu õigusaktide võrdlussätted, eelkõige ettevõtjate kohustused tarneahelas. On tehtud ettepanek mitte enam kohaldada määruse (EÜ) nr 765/2008 artikleid 15–29 käesoleva seadusandliku ettepaneku lisas loetletud õigusaktide suhtes. Otsusega nr 768/2008/EÜ kehtestatud võrdlussätetega säilitatakse tootjate, volitatud esindajate, importijate ja turustajate kohustuste üldine raamistik. (b)Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse toodete turujärelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 1999/5/EÜ, 2000/9/EÜ, 2000/14/EÜ, 2001/95/EÜ, 2004/108/EÜ, 2006/42/EÜ, 2006/95/EÜ, 2007/23/EÜ, 2008/57/EÜ, 2009/48/EÜ, 2009/105/EÜ, 2009/142/EÜ ja 2011/65/EL ning määrust (EL) nr 305/2011, määrust (EÜ) nr 764/2008 ja määrust (EÜ) nr 765/2008. Käesolev ettepanek on kooskõlas ettepanekuga toodete turujärelevalvet käsitleva määruse kohta, mille komisjon võttis vastu 2013. aasta veebruaris [COM(2013)75] tarbijatele mõeldud toodete ohutuse ja turujärelevalve paketi osana. Ettepaneku COM(2013)75 üldine eesmärk oli lihtsustada oluliselt liidu turujärelevalve raamistikku toiduks mittekasutatavate toodete valdkonnas, vähendades selleks turujärelevalve eeskirju sisaldavate õigusaktide arvu ning luues ühetasandilise süsteemi, mille raames koondatakse kõik need eeskirjad ühte õigusakti. Ettepanek COM(2013)75 koostati eelkõige selleks, et vaadata läbi ja ühtlustada üldise tooteohutuse direktiivi 2001/95/EÜ, määruse (EÜ) nr 765/2008 ja paljude sektoripõhiste liidu ühtlustamisõigusaktide turujärelevalve eeskirjad ja koondada need ühte õigusakti, mida kohaldatakse horisontaalselt kõigis sektorites.

Euroopa Parlament võttis oma seisukoha vastu ettepaneku esimesel lugemisel 15. aprillil 2014. 2015. aastal õigusakti käsitlevad arutelud siiski takerdusid. Kui ettepanekut COM(2013)75 käsitlevad arutelud peaksid jätkuma, võib sel hetkel kohaldatavate liidu ühtlustamisõigusaktide analüüs, võttes arvesse pärast 2013. aastat toimunud arengut ja käesolevat ettepanekut, aidata kaasseadusandjate poolt ettepaneku käsitlemisel tehtud edusamme jätkata kooskõlas Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelisele parema õigusloome kokkuleppega. Käesolev ettepanek sisaldab üldnormi sätteid, et vältida kattuvust ja turujärelevalvet käsitlevale ettepanekule COM(2013)75 vastukäivaid sätteid. (c)Tooteid käsitlevad liidu ühtlustamisõigusaktid Tooteid käsitlevates liidu ühtlustamisõigusaktides on sätestatud ühtsed nõuded selle kohta, kuidas toodet tuleb toota, sealhulgas eeskirjad toote omaduste, selle suuruse ja koostise kohta. Nende eesmärk pole mitte ainult kaupade vaba liikumise tõkete kõrvaldamine ühtsel turul, vaid ka üksnes ohutute ja nõuetele vastavate toodete müügi tagamine ELis. Sel viisil saavad ausad kauplejad kasu võrdsetest võimalustest; seeläbi kaitstakse toodete tarbijaid ja kutsealasel eesmärgil kasutajaid ning edendatakse konkurentsivõimelist ühtset turgu. Tooteid käsitlevates liidu ühtlustamisõigusaktides, mis on loetletud käesoleva kavandatava määruse lisas, on sätestatud nendega hõlmatud toodete kategooriate turustamise konkreetne raamistik ja seega ettevõtjate kohustused tarneahelas. Tootjate ja turujärelevalveasutuste vaheline tõrgeteta koostöö ja head sidemed on olulise tähtsusega, et tagada toodete vastavus liidu ühtlustamisõigusaktidele. Toote saab käesoleva algatuse alusel teha turul kättesaadavaks ainult juhul, kui nõuetele vastavust käsitleva teabe eest vastutav isik asub liidus ja saab turujärelevalveasutustega otse suhelda. See isik võib olla tootja, importija või mõni muu tootja volitatud ettevõtja. (d)Direktiiv 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta Direktiiviga tagatakse, et liidu turule lastud tooted on ohutud, keskendudes eelkõige tõsist ohtu kujutavatele toodetele ning juhtudele, mil liikmesriigi asutused kavatsevad toote turustamise või kasutamise keelata, eesmärgiga vähendada ohtu tarbijate tervisele ja ohutusele. (e)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 952/2013 (liidu tolliseadustik) Turujärelevalveasutuste ja tolli vaheline koostöö on ülioluline tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide täitmise tõhusaks tagamiseks. Seda seepärast, et nõuetele mittevastavad tooted sõelutakse välja peamiselt ELi välispiiridel, kus asutustel on kaubavoogudest täielik ülevaade. Lisaks sellele tuleb ohutuse ja nõuetele vastavuse kontrolle rakendada ühetaolisemalt. Seda on võimalik saavutada vaid turujärelevalveasutuste ja ELi välispiiridel toodete kontrollimise eest vastutavate asutuste süstemaatilise koostöö abil. Tulemuslik ja tõhus koostöö on tähtis ka juhul, kui liikmesriigis vastutab imporditud toodete tooteohutuseeskirjadele vastavuse kontrollimise eest rohkem kui üks asutus. Need asutused peavad tegema koostööd, eelkõige asjakohast teavet jagades. 1.3.Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Komisjon tunnustab nõuete täitmise tagamise võrgustike tähtsust ning julgustab ja abistab liikmesriike, et nood suurendaksid oma suutlikkust tagada liidu õigusnormide täitmine ja kindlustaksid, et haldusasutustel ja inspektsioonidel oleksid oma ülesannete täitmiseks piisavad vahendid. Tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide täitmise tagamise tõhustamisel võttis komisjon arvesse hiljuti muudes valdkondades nõuete täitmise tagamiseks tehtud sarnast tööd. Üks selline valdkond on toidu ja sööda valdkond, kus määrusega (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, suurendatakse liikmesriikide võimalusi hoida ära, kõrvaldada või vähendada ohtu inimeste, loomade ja taimede tervisele. Komisjon tegi ka ettepaneku reformida tarbijakaitsealase koostöö määrust täitevasutuste volituste ja koostöö tegemise viisi kohta. Komisjon tegi ka ettepaneku võtta vastu uued eeskirjad, mille eesmärk on anda liikmesriikide konkurentsiasutustele täiendavad volitused ja tagada, et neil oleksid vajalikud vahendid ELi konkurentsieeskirjade täitmise tagamise tõhustamiseks. Suuremad täitmise tagamise volitused on olulised ka muude hiljutiste seadusandlike algatuste ning andmekaitsealaste õigusaktide ja väetistealaste õigusaktide puhul. Toodete impordi suurenemine, samal ajal kui tolli ressursse vähendatakse, tähendab seda, et tolliliidu juhtimist tuleb paremini kohandada praeguste ja tulevaste probleemidega. Käesoleva ettepaneku sätetes võetakse arvesse toetust leidnud kooskõlastamist ja asutustevahelisi koostöömehhanisme ning paranenud riskihindamist, sealhulgas tolliliidu tasandil, eesmärgiga muuta kontrollid tõhusamaks ja tulemuslikumaks. Ülemaailmse kaubandusega seoses kinnitas komisjon taas, et tema poliitika põhineb avatusel ja koostööl. Selleks et võidelda olukordadega, kus eeskirjad on küll kehtestatud, kuid neid ei järgita, peavad ELi käsutuses olema vahendid võrdsete võimaluste taastamiseks ja otsustavate meetmete võtmiseks riikide või ettevõtjate suhtes, kes on valinud ebaausa tee. Liidu õigusnormide täitmise kindlakäeline tagamine võimaldab samuti garanteerida, et kõik ELis paiknevad või tegutsevad ettevõtjad, kes eeskirju ei täida, saavad karistada. Seda tehakse koostöös liikmesriikide ametiasutustega ning tugevdades liidu tollivaldkonna riskijuhtimist, et lihtsustada ja kiirendada ELi seaduslikku kaubandust ning tagada kodanike turvalisus võltsitud või ohtlike kaupade peatamisega Euroopa Liidu piiridel. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS 2.1.Õiguslik alus

Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitel 33, 114 ja 207. 2.2.Subsidiaarsus Turujärelevalvetegevused, eelkõige tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide täitmise tagamine, kuuluvad liikmesriikide ametiasutuste pädevusse. See ei muutu. Kuid selleks et turujärelevalvemeetmed oleksid tõhusad, peavad need olema kogu liidus ühtsed. Kui turujärelevalve on mõnes liidu osas leebem kui teistes, tekivad nõrgad kohad, see aga ohustab avalikke huve ja loob ebavõrdsed kaubandustingimused ning soodustab meelepärase kohtualluvuse valimist. Ohtu mitmesugustele avalikele huvidele, mida liidu ühtlustamisõigusaktidega kaitsta püütakse, tuleb arvesse võtta ka seoses liitu imporditavate kaupadega. Seega peab turujärelevalve olema tõhus kogu liidu välispiiride ulatuses. Seepärast on vaja tõhustada tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide täitmise tagamist, tagada selles kontekstis kaitstavate avalike huvide ja eelkõige tervisekaitse, ning kindlustada ELis ja väljaspool seda asuvatele ettevõtjatele võrdsed võimalused. Turujärelevalveasutustele tuleb anda volitused, mis võimaldavad neil tulemuslikult tagada tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide täitmist. Nende omavahelist piiriülest koostööd ja koostööd tolliga tuleb tõhustada. Samuti tuleb tõhustada kontrolli liidu välispiiridel. Seepärast tuleb nende püüdluste teostumiseks ja edendamiseks luua turujärelevalvevahendid ja -mehhanismid, moodustades eelkõige liidu toodete nõuetele vastavuse võrgustiku, mille peamine ülesanne on koordineerida nõuete täitmise tagamist kogu liidus. Rahastamise ja aruandlusega tuleb samuti tegeleda liidu tasandil. 2.3.Proportsionaalsus Ettepanek ei mõjuta liikmesriikide pädevust tagada nõuete täitmine. Mõned liikmesriigid võivad siiski olla sunnitud kohandama oma menetlusõigust, et turujärelevalveasutused saaksid kasutada oma nõuete täitmise tagamise volitusi tulemuslikult piiriüleses kontekstis, teha koostööd ja kõrvaldada toodete nõuetele mittevastavus ELis. Käesolevas ettepanekus sätestatud meetmed ei lähe kaugemale nendest, mida on vaja tuvastatud probleemide lahendamiseks ja eesmärkide saavutamiseks. Ettepanekus nähakse kõikidele liikmesriikide pädevatele asutustele ette ühtsed volitused, mis peaksid aitama tõhustada tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide täitmise tagamist ja nende järgimist. Valitud ühtlustamise tase on oluline, et tagada pädevate asutuste vaheline sujuv koostöö ja tõendite vahetamine. Lisaks sellele on vaja parandada praegust olukorda, kus liidu ühtlustamisõigusaktides sätestatud teatavate tootenõuete täitmist ei tagata ühtsel turul järjekindlalt ja ühetaoliselt, kuna mõnes liikmesriigis puuduvad turujärelevalveasutustel vajalikud volitused mittevastavuse uurimiseks ja lõpetamiseks. Ettepanek parandab nõuete täitmise tagamise alast koostööd ilma liikmesriikide asutusi ebaproportsionaalselt või liigselt koormamata. Seega ei lähe ettepanek kaugemale sellest, mis on eesmärkide saavutamiseks vajalik. 2.4.Vahendi valik Ainus sobiv vahend tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide täitmise tagamise ja järgimise parandamise eesmärgi saavutamiseks on määrus. Direktiiv ei täidaks eesmärke, kuna selle ülevõtmisel jääksid jurisdiktsioonilised piirangud ja seega ka võimalikud vastavad vastuolud alles. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED 3.1.Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Osana komisjoni 2017. aasta tööprogrammist hinnati turujärelevalve praegust õigusraamistikku, eelkõige määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklite 15–29 sätteid. Hindamine hõlmas ajavahemikku 2010. aastast, mil määrust hakati kohaldama, kuni 2015. aastani. Tulemuslikkus Määruse (EÜ) nr 765/2008 hindamine näitas, et määrus on oma konkreetsete ja strateegiliste eesmärkide saavutamisel olnud ainult osaliselt tulemuslik. Selle peamine põhjus on see, et koordineerimine ja koostöö ei ole veel saavutanud rahuldavat taset. Piiriülese turujärelevalvealase koostöö tagamiseks on kasutusel sellised mehhanismid nagu toiduks mittekasutatavate ohtlike toodete liidu kiire teabevahetuse süsteem (RAPEX) ja turujärelevalve info- ja teavitussüsteem (ICSMS), kuid liikmesriigid ei kasuta neid piisavalt. Selle tulemusena piiravad turujärelevalveasutused harva toote turustamist, kui teise liikmesriigi turujärelevalveasutus on teavitanud neid tootega seotud meetmetest. Turujärelevalveasutustel ja tollil näivad olevat piiratud võimalused kasutada teises liikmesriigis asuva pädeva asutuse järeldusi (sealhulgas katsearuanded), vältides sellega tegevuse dubleerimist. Lisaks sellele ei kohaldata määrust (EÜ) nr 765/2008 ühetaoliselt, kuna selle rakendamine erineb liikmesriigiti märkimisväärselt. See puudutab turujärelevalve korraldust riiklikul tasandil, finants-, inim- ja tehniliste ressursside kättesaadavust, turujärelevalve strateegiaid, kontrolli- ja sanktsioonide kohaldamise volitusi ning järelevalve- ja aruandlussüsteeme. Ka imporditavate toodete piirikontroll tundub olevat ebapiisav. Peamine probleem seisneb selles, et turujärelevalveasutused ei ole väljaspool oma liikmesriiki pädevad, eelkõige veebimüügi puhul. Seepärast võib kindlalt väita, et määrus (EÜ) nr 765/2008 ei täida täielikult oma strateegilisi eesmärke tõhustada avalike huvide kaitset ja tagada õiglased kauplemistingimused ettevõtjatele, vähendades nõuetele mittevastavate toodete arvu ühtsel turul. Olemasolevad andmed näitavad, et mittevastavate toodete turulelaskmine jätkub ja tõenäoliselt suureneb. Tõhusus Enamiku turujärelevalvega seotud kuludest katavad liikmesriigid ja nende turujärelevalveasutused ja need kulud on liikmesriigiti väga erinevad. See on tingitud sellest, et liikmesriikide organisatsiooniliste mudelite personali- ja finantsvajadused on erinevad, kuid põhjuseks on ka turujärelevalveasutuste erinevad kasutatud finantsressursside ja tehtud tegevuste andmete esitamise meetodid. Määrusest (EÜ) nr 765/2008 tulenevaid ettevõtjate teavitamiskulusid peetakse tühisteks. Ettevõtjad osutavad siiski negatiivsele mõjule, mida avaldab neile liikmesriikide üldine erinev suhtumine turujärelevalvesse, rõhutades, et praegune nõuete täitmise tagamise mehhanism ei võimalda luua ettevõtjatele võrdseid tingimusi.

Kasust rääkides ei suurendanud määrus (EÜ) nr 765/2008 tarbijate ja teiste lõppkasutajate ohutust, nagu loodeti. Mittevastavate toodete püsimine turul ja nende arvu suurenemine näitab, et määrus ei aidanud ka luua ettevõtjatele õiglasi kauplemistingimusi. Ühtsus Hindamisel ilmnes, et määrus (EÜ) nr 765/2008 ei ole kooskõlas üldise tooteohutuse direktiiviga 2001/95/EÜ, kuna kõik selles esitatud määratlused ei vasta nimetatud direktiivile. Käesolevas ettepanekus selgitatakse üldise tooteohutuse direktiivi ja määruse (EÜ) nr 765/2008 vahelisi piire. Määruse (EÜ) nr 765/2008 kooskõla asjaomase valdkonna direktiividega on piisavalt tagatud erinormi sättega. Teatavatel juhtudel vähendavad eri õigusaktide määratlustes ja mõistetes esinevad erinevused ja lüngad turujärelevalve raamistiku üldist selgust, takistamata siiski määruse (EÜ) nr 765/2008 rakendamist. Asjakohasus Hindamisel ilmnesid mõningad raskused määruse (EÜ) nr 765/2008 kohaldamisalast arusaamisel. Kuigi selle määratlused on üldiselt selged ja asjakohased, ei ole need täielikud ja ajakohased, eelkõige seoses veebimüügiga. Määrus (EÜ) nr 765/2008 on asjakohane, kui võtta arvesse sidusrühmade praegusi vajadusi, nagu koostöö ja teabevahetamine ja piirikontroll, kuid minetab oma asjakohasuse, kui vaadata praeguse turudünaamikaga seotud vajadusi (veebikaubanduse kasv, eelarvelised piirangud liikmesriikide tasandil), mis nõuavad kiiret reageerimist. Üksnes turujärelevalve ajakohastatud raamistik võib aidata saavutada avalike huvide kaitse oodatud taset ja tagada turuosalistele õiglased kauplemistingimused. Euroopa lisaväärtus Liikmesriigid vastutavad liidu ühtlustamisõigusaktide täitmise tagamise ja tõhusate meetmete võtmise eest ohtu kujutavate toodete suhtes. Sisepiirideta ühtne turg tekitab avaliku sektori asutustele probleeme nende õigusaktide täimise tagamisel, kuna neid piirab pädevuse ulatus. Pealegi tekitavad ühesainsas liikmesriigis esinevad turujärelevalve korralduse puudused nõrku lülisid kogu ahelas. Nõuete täitmise järjekindlaks tagamiseks ja tõhusaks tegelemiseks mitut liikmesriiki mõjutava nõuetele mittevastavusega on vaja kooskõlastada tegevusi kogu liidus. Hindamine näitas, et ühe turujärelevalve ühtlustamist käsitleva Euroopa õigusakti eelised mitme erineva siseriikliku õigusakti ees on leidnud laialdast tunnustust. Määruse (EÜ) nr 765/2008 Euroopa lisaväärtus tuleneb peamiselt sätetest, millega nähakse ette ühised teabesüsteemid, mis soodustavad halduskoostööd ja edendavad turujärelevalveasutuste ja ELi välispiiridel toodete kontrollimise eest vastutavate asutuste vahelist koostööd. Kogu Euroopa lisaväärtuse avaldumist takistavad praegune mitteoptimaalne piiriülene teabevahetus ja koostöö, turujärelevalveraamistiku ebajärjekindel rakendamine liikmesriigi tasandil ning ressursside puudumine. 3.2.Konsulteerimine sidusrühmadega Turujärelevalveasutustega konsulteeriti toodete siseturu eksperdirühma kohtumistel, mis toimusid 1. veebruaril 2016, 21. oktoobril 2016 ja 31. märtsil 2017. Viimasel kohtumisel keskenduti seadusandlikule ettepanekule ja selle peamistele eesmärkidele ning eelkõige sellele, kuidas edendada liikmesriikidevahelist koostööd, saavutada turujärelevalve ühtne ja piisav tase ning tagada Euroopa turule imporditavate toodete parem piirikontroll. Komisjon korraldas 17. juunil 2016 sidusrühmade konverentsi, mis oli avatud asjaomastele ettevõtjatele, tarbijatele, ametiasutustele jt. Konverentsi eesmärk oli teha kindlaks peamised toodete nõuetelevastavusega seotud probleemid ühtsel turul, arutada, kuidas ühtlustamisõigusaktide täitmist paremini tagada ning selgitada välja, millised on võimalikud edasised sammud. Avaliku konsultatsiooni küsimustik avaldati kõikides ELi ametlikes keeltes Europa portaali konsultatsioonide veebisaidil. Konsultatsioon toimus 1. juulist 31. oktoobrini 2016. Selle eesmärk oli koguda tõendeid ja arvamusi nõuete täitmise tagamise ja nende järgimise tõhustamise meetmete kohta kaupade ühtsel turul. Euroopa ettevõtlusvõrgustik julgustas ja toetas konsultatsiooni käigus väikesi ja keskmisega suurusega ettevõtjaid. Küsimustikule saadi kokku 239 vastust, neist 127 ettevõtjatelt, 80 avaliku sektori asutustelt ja 32 kodanikelt. Konsultatsiooni tulemused näitavad, et toodete nõuetele vastavuse parandamiseks ühtsel turul on vaja võtta meetmeid, kuna mittevastavus mõjutab negatiivselt tarbijaid ja teisi lõppkasutajaid ning juriidilisi kohustusi täitvate ettevõtjate müüki ja/või turuosa. Vastanud leidsid, et kõige paremini aitavad mittevastavust vähendada nii avaliku sektori asutuste poolne teavitamine, abistamine kui ka nendepoolne nõuete täitmise tagamine. Seoses nõuetele mittevastavate kaupadega, millega kauplevad kolmandates riikides asuvad ettevõtjad, näitasid konsultatsiooni tulemused, et toll ja turujärelevalveasutused peavad liidu turule sisenevate kaupade kontrolli paremini kooskõlastama. Tulemused näitasid ka vajadust kohustada kolmandates riikides asuvaid ettevõtjaid määrama liidus asuva isiku, kes vastutab nõuetele vastavust käsitleva teabe eest. 3.3.Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine Komisjon ja välistöövõtjad korraldasid ajavahemikus 2012–2016 mitu uuringut ja konsultatsiooni. Liikmesriikidelt küsiti arvamust ka selle kohta, kui tõhusalt turujärelevalve liidus toimib. Määruse (EÜ) nr 765/2008 kohaldamise välishindamine tehti 2016. aasta juulist 2017. aasta maini. Selle tulemusi on võetud arvesse selles seadusandlikus ettepanekus, et tõhustada tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide täitmise tagamist.

3.4. Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Turujärelevalve kehtiva õigusraamistiku hindamise (vt punkt 3.1.) käigus jõuti järeldusele, et enamiku kehtivatest turujärelevalve eeskirjadest tulenevatest nõuete täitmise tagamise kuludest kannavad avaliku sektori asutused, samal ajal kui ettevõtjate kulud on seotud üksnes teavitamiskohustusega (vastamine asutuste teabenõuetele, teave avastatud mittevastavuste kohta) ja seepärast peetakse neid tühisteks. Nõuete täitmise tagamise tõhustatud koordineerimine ja liidu toodete nõuetele vastavuse võrgustiku toetatud prioriteetide seadmine ning vastastikuse eksperdihinnangu saanud nõuete täitmise tagamise strateegiad pakuvad võrdsemaid võimalusi, vähendades üldise nõuete täitmise tagamise järjekindlusetuse teatavat kahjulikku mõju, millega ettevõtjad kokku puutuvad. Lihtsustamiseks ja koormuse vähendamiseks saavad enim ära teha siiski asutused. Käesoleva ettepaneku aluseks oleva mõjuhindamise käigus uuriti iga eesmärgi puhul lihtsustamise ja/või halduskoormuse vähendamise võimalusi, nagu kavandatud kontrollide kohta vahetatava teabe lihtsamaks ja kiiremaks vahetamiseks kasutatavate IT-vahendite parem kasutamine, tõhusam vastastikuse abi taotlemine, nõuete täitmise tagamise tõendite ülekantavus ja ametite töö dubleerimise vältimiseks tehtud otsused, ühtsed uurimis- ja nõuete täitmise tagamise volitused ning turujärelevalveasutuste lihtsustatud juurdepääs nõuetele vastavust käsitlevale teabele selle eest vastutava isiku kaudu. 3.5. Mõjuhinnang Komisjoni koostatud mõju hindamise aruanne hõlmab kõiki käesoleva seadusandliku ettepanekuga seotud aspekte. Kaalutud poliitikavariandid ulatuvad praeguse olukorra säilitamisest ambitsioonikamate meetmete ning ELi tasandi kooskõlastamise ja meetmeteni: (1)praeguse olukorra säilitamine; (2)olemasolevate vahendite ja koostöömehhanismide tõhustamine; (3)2. variant pluss nõuete täitmise tagamise vahendite heidutava mõju suurendamine ning ELi koordineerimistegevuse tõhustamine ning (4)teatud juhtudel nõuete täitmise tugevam tagamine tsentraliseeritult ELi tasandil. Eelistatud variant on 3. variant, mis hõlmab järgmist: (a)toodete kontaktpunktide nõustajarolli laiendamine ettevõtjatele ning avaliku ja erasektori ajutistele partnerlustele; (b)selliste digitaalsete süsteemide loomine, mille kaudu teevad tootjad ja importijad kättesaadavaks nõuetele vastavust käsitleva teabe nii tarbijatele kui ka turujärelevalveasutustele, tootjate kohustus määrata liidus asuv nõuetele vastavust käsitleva teabe eest vastutav isik ning Euroopa ühise vabatahtlike meetmete portaali loomine; (c)toodete turustamist piiravate otsuste avaldamise korra kehtestamine, ametiasutuste volituste täpsustamine (eelkõige seoses veebimüügiga ja impordiga kolmandatest riikidest), nõuetele mittevastavate toodete kontrollimise kulude sissenõudmine ning (d)rangemad kohustused vastastikuse abi andmisele ja õiguslik eeldus, et tooted, mis ei vasta nõuetele ühes liikmesriigis, ei vasta nõuetele ka mujal ELis. Lisaks sellele nõutakse kontrollitegevust ja suutlikkuse arendamist ettenägevates liikmesriikide nõuete täitmise tagamise strateegiates liidu toodete nõuetele vastavuse võrgustiku loomist. See võrgustik tagaks haldusliku tugistruktuuri liikmesriikide tulemustele vastastikuse eksperdihinnangu andmiseks ning liikmesriikide ühiste nõuete täitmise tagamise tegevuste kooskõlastamiseks ja rakendamiseks. Mõjuhinnangu kohta esitati 7. aprillil 2017 esialgu negatiivne arvamus ja seejärel 8. juunil 2017 positiivne arvamus koos õiguskontrollikomitee reservatsioonidega. Arvamustes esitatud soovitused on lisatud aruandesse. Muudetud aruandes kirjeldatakse põhjalikumalt kehtivat turujärelevalve raamistikku, selle seost 2013. aasta tarbijatele mõeldud toodete ohutuse ja turujärelevalve paketiga ning hindamistulemusi. Probleemide, eesmärkide ja poliitikavalikute käsitlus tehti ümber ning lisati täiendavad tõendid ja kulude prognoosid. Liidu toodete nõuetele vastavuse võrgustikuga seoses tuuakse aruandes välja eri poliitikavariantide eeldatavad tulemused ja maksumus ning vaadeldakse liidu toodete nõuetele vastavuse võrgustiku juhtimisvõimaluste mõju ja teostatavust, kui võrgustik asuks mõne ELi asutuse või komisjoni ruumides. Asutuse asutamismääruse muutmise keerukust arvestades tehakse käesoleva ettepanekuga komisjonile ülesandeks luua võrgustikku toetav sekretariaat. Seoses tootjate kohustusega määrata liidus asuv nõuetele vastavust käsitleva teabe eest vastutav isik, kirjeldatakse mõjuhinnangu aruandes peamisi kaubandus- ja ärimudeleid, mida see mõjutab, eelkõige kolmandatest riikidest pärit kaugmüüki. Aruandes täpsustatakse nõuetele vastavust käsitleva teabe eest vastutava isiku volitusi. Samuti hinnatakse nõuetele vastavust käsitleva teabe vahetamise hõlbustamisega seotud kulusid ning käsitletakse kolmandate riikide kauplejatele avalduvat mõju ja õiglaste turutingimuste tagamist liidus tegutsevatele ettevõtjatele. 3.6.Põhiõigused Eri poliitikavariantide mõju hindamisel võeti arvesse mõju asjaomastele põhiõigustele. Käesolevas seadusandlikus ettepanekus järgitakse põhiõigusi ja peetakse eelkõige kinni Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtetest. Seda tuleks tõlgendada ja kohaldada nende õiguste ja põhimõtete kohaselt. Turujärelevalveasutused kasutavad määruses sätestatud volitusi proportsionaalsuse ja otstarbekuse põhimõttel ja liikmesriigi menetluslike tagatiste kohaselt. Käesoleva seadusandliku ettepanekuga tagatakse nõuetekohane tasakaal põhiõigustega kaitstud huvide, nagu tervise ja ohutuse, tarbijakaitse, keskkonnakaitse, ettevõtlusvabaduse ja teabevabaduse vahel.

4.MÕJU EELARVELE Ettepanek eeldab personali ja haldusressursse ning tegevusassigneeringuid, nagu on kirjeldatud finantsselgituses. 5.MUU TEAVE 5.1.Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Komisjon vaatab käesoleva määruse rakendamise läbi viis aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise algust ning esitab hindamisaruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Aruandes hinnatakse, kas määruse eesmärgid on saavutatud, eelkõige seoses nõuetele mittevastavate toodete arvu vähendamise, liidu ühtlustamisõigusaktide täitmise tõhusa ja tulemusliku tagamise, pädevate asutuste vahelise koostöö parandamise ja liidu turule sisenevate toodete kontrolli tugevdamisega, võttes arvesse selle mõju ettevõtjatele ning eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. 5.2.Kohaldamise algus Ettepanek lükkab määruse kohaldamise alguse edasi 1. jaanuarile 2020, et võimaldada liikmesriikidel, turujärelevalveasutustel ja liidu toodete nõuetele vastavuse võrgustiku kaudu ka komisjonil kehtestada vajalik toimimiskord ja teha vajalikud seadusandlikud muudatused. 5.3.Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus Ettepanek koosneb 11 peatükist, mis sisaldavad 64 artiklit, ning ühest lisast. I peatükk. Üldsätted Esimeses peatükis määratakse kindlaks määruse kohaldamisala ja määratletakse peamised selles kasutatud mõisted. Selles ajakohastatakse määruses (EÜ) nr 765/2008 esitatud määratlused, eelkõige selleks et võtta arvesse tarneahelas osalejate mitmekesisust ja vajadust kehtestada nende suhtes tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide täitmise nõue. Mõiste „ettevõtja“ välja pakutud määratlus hõlmab kõiki majandustegevuses osalejaid, keda õigusakt otseselt puudutab. II peatükk. Nõuetele vastavust käsitlev teave Peatükis võetakse kasutusele mõiste „liidus asuv, nõuetele vastavust käsitleva teabe eest vastutav isik“ kui toodete turul kättesaadavaks tegemiseks vajalik eeltingimus. Peamised eesmärgid on tagada tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide täitmine heade sidemete loomise kaudu tootjate või nende määratud esindajate ja turujärelevalveasutuste vahel ning luua õiglased kauplemistingimused liidu turul. Nõuetele vastavust käsitleva teabe eest vastutav isik võib olla tootja, importija või mõni muu tootja volitatud ettevõtja. Nõuetele vastavust käsitleva teabe eest vastutava isiku ülesandeks on esitada turujärelevalveasutusele toote kohta teavet ning teha asutustega koostööd. III peatükk. Ettevõtjatele abi andmine ja koostöö nendega Peatükis sätestatakse, kuidas määrata käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks pädevaid asutusi ja ühtseid kontaktasutusi ning täpsustatakse ühtsete kontaktasutuste rolli. Liikmesriike kutsutakse üles tagama oma territooriumil täitmise tagamise võrgustiku liikmete vaheline sujuv koostöö. Liikmesriigid peavad tagama, et muud riigi ametiasutused toetaksid pädevate asutuste tööd, seda eelkõige juhtudel, kus rikkumise lõpetamiseks on vaja võtta karistusmeetmeid. IV peatükk. Turujärelevalve korraldus ja üldpõhimõtted Määruses sätestatakse liikmesriikide kohustused seoses turujärelevalve korraldamisega nende territooriumil. Määruses sätestatakse ka menetlused, mis tuleb liikmesriikidel kehtestada, et tegeleda kaebustega või riskidega seotud probleemidega; teostada järelevalvet lõppkasutajatega toimunud õnnetuste ja neile tekitatud tervisekahjustuste üle; kontrollida, kas ettevõtja on võtnud parandusmeetmeid ning võtta arvesse ohutusküsimusi käsitlevat teaduslikku ja tehnilist teavet. Määruses sätestatakse, kuidas liikmesriigid peavad määrama turujärelevalveasutusi ja ühtseid kontaktasutusi. Määruses sätestatakse ka turujärelevalveasutuste tegevuspõhimõtted, eelkõige et järelevalve peab olema tulemuslik, meetmed peavad olema nõuete järgimisega proportsionaalsed, asutused peavad kasutama riskipõhist lähenemisviisi, võttes arvesse kindlaksmääratud tegureid, ning tegutsema läbipaistval, sõltumatul ja erapooletul viisil.

Määruses nõutakse ka, et liikmesriigid avaldaksid korrapäraselt turujärelevalve strateegiaid ja loetelusid selle kohta, mida need peavad hõlmama. V peatükk. Turujärelevalvevolitused ja -meetmed Määruses sätestatakse turujärelevalveasutuste volitused eesmärgiga tagada tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide tulemuslik piiriülene täitmise tagamine. Volituste hulka kuuluvad õigus pääseda juurde mittevastavusjuhtudega seotud andmetele ja dokumentidele, nõuda ettevõtjatelt ja avaliku sektori asutustelt mittevastavusjuhtudega seotud teabe esitamist; teha kohapealseid kontrolle; teha kontrolltehinguid ja kontrolloste; võtta ajutisi meetmeid; algatada uurimisi või menetlusi, et teha lõpp mittevastavusele; keelata toodete tarnimine või kõrvaldada tooted turult ja võtta tooted tagasi ning hävitada need; määrata karistusi ja nõuda sisse nõuetele mittevastavate toodete müügist saadud kasum; avaldada otsuseid, sealhulgas asjaomase ettevõtja identiteet. Liikmesriigid säilitavad volituste kasutamisel võimaluse otsustada, kas pädevad asutused kasutavad oma miinimumvolitusi otse omal vastutusel või neid volitusi kasutatakse pöördudes kohtusse vastavalt liikmesriigi õigusele. Määruses sätestatakse ka turujärelevalvemeetmed ning kehtestatakse menetlused ja põhimõtted, mida tuleb järgida. Kiiret sekkumist nõudvate tõsist ohtu kujutavate toodete puhul viidatakse peatükis direktiivile 2001/95/EÜ ja selle direktiivi alusel loodud liidu varajase hoiatamise süsteemile. Määruses sätestatakse ka võimalus määrata liidu katsetamisrajatised ning täpsustatakse nende ülesanded. Lisaks turujärelevalve rahastamise põhimõttele sätestatakse selles peatükis, et turujärelevalveasutused võivad kehtestada ettevõtjatele kulude katmiseks halduslõive nõuetele mittevastavuse eest. VI peatükk. Koostöö ja vastastikuse abi menetlus Vastastikune abistamine võib toimuda kahel viisil: ·teabenõuete esitamine, mis võimaldab ühe liikmesriigi turujärelevalveasutustel saada teavet ja tõendeid teise liikmesriigi vastavast asutusest, ning ·nõuete täitmise tagamise meetmete võtmise taotluste esitamine, mis võimaldab turujärelevalveasutustel paluda teise liikmesriigi vastaval asutusel võtta nõuete täitmise tagamise meetmeid. Määruses sätestatakse vastastikuse abistamise taotluste esitamise kord. Need taotlused tuleb saata info- ja teavitussüsteemi kaudu nii taotluse esitanud kui ka taotluse saanud asutuste asukohariikide ühtsetele kontaktasutustele, kasutades standardvormi. Määruses sätestatakse ka, et ühes liikmesriigis saadud tõendeid ja uurimistulemusi võib kasutada ka teistes liikmesriikides. Aluspõhimõtteks on, et tooteid, mida peetakse nõuetele mittevastavateks ühe liikmesriigi turujärelevalveasutuste otsuse põhjal, peavad mittevastavaiks ka teise liikmesriigi turujärelevalveasutused, välja arvatud juhul, kui asjaomane ettevõtja suudab tõendada vastupidist. Vastastikuse abistamise vahendite eesmärk on tegeleda toodete nõuetele mittevastavuse juhtudega piiriüleselt ning näha ette meetmed nõuetele mittevastavuse lõpetamiseks või toote keelustamiseks kõikides liikmesriikides. Määrus aitab kaasa ka sellele, et tõendeid ja uurimistulemusi, mida turujärelevalveasutused on saanud miinimumvolitusi kasutades, saaks kasutada piiriüleselt. Määruse kohaselt peab vastastikuse abistamise taotluse saanud asutus vastama taotlusele rakendusmeetmetes sätestatud tähtaja jooksul. Määrusega tagatakse ameti- ja ärisaladuste kaitse, nähes ette, et turujärelevalveasutustele edastatud teavet kasutatakse ainult liidu ühtlustamisõigusaktide järgimise tagamiseks. VII peatükk. Liidu turule sisenevad tooted Määruses sätestatakse liidu turule sisenevate toodete kontrolli tugevdatud raamistik. See põhineb eeldusel, et kõige tõhusam viis tagada ohtlike või nõuetele mittevastavate toodete mittelaskmine liidu turule on toodete piisav kontrollimine enne nende vabasse ringlusse lubamist. Toll teeb kontrolle riskianalüüsi alusel. Määrusega tõhustatakse ka turujärelevalveasutuste ja tolli vahelist teabevahetust, eelkõige toodete vabasse ringlusse lubamise, selle peatamise ja sellest keeldumise korra kaudu. Turujärelevalveasutustelt võidakse paluda esitada teavet toodete ja ettevõtjate kohta suurema nõuetele mittevastavuse ohu ilmnedes. Toll peab teavitama turujärelevalveasutusi õigel ajal toodete vabasse ringlusse lubamisest ning kontrollide tulemustest, kui see teave on liidu ühtlustamisõigusakti täitmise tagamise seisukohalt oluline. Vabasse ringlusse lubamise võib peatada, kui: ·tootega ei ole kaasas nõutavaid dokumente, toode ei ole nõuetekohaselt märgistatud, tootel ei ole CE-märgist või muud liidu ühtlustamisõigusaktidega nõutavat märgist;

·liidus asuvat nõuetele vastavust käsitleva teabe eest vastutavat isikut ei ole võimalik kindlaks teha või ·on põhjust uskuda, et toodet ei lasta turule liidu ühtlustamisõigusaktides sätestatud nõuete kohaselt. Määrusega nähakse ka ette nende toodete sooduskohtlemine, mida määruse (EL) nr 952/2013 kohases eristaatuses volitatud ettevõtja on deklareerinud vabasse ringlusse lubamiseks. Määruses sätestatakse ka sooduskohtlemise peatamise tingimused juhul, kui kontrolli käigus avastatakse mittevastavus. Menetluseeskirjad volitatud ettevõtjat käsitleva teabe vahetamiseks turujärelevalveasutuste ja tolli vahel sätestatakse rakendusmeetmetes. VIII peatükk. Koordineeritud täitmise tagamine ja rahvusvaheline koostöö Määrusega luuakse komisjonis liidu toodete nõuetele vastavuse võrgustik (edaspidi „võrgustik“). Võrgustik koosneb juhatusest, halduskoostöö rühmadest ja sekretariaadist; võrgustiku ülesanded täpsustatakse määruses. Võrgustiku ülesanne on koordineerida nõuete täitmise tagamist, edendades sel viisil turujärelevalvealast koostööd ELi tasandil. Lisaks sellele vastutab võrgustik selle info- ja teavitussüsteemi haldamise eest, mille abil kogutakse ja säilitatakse teavet tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide täitmise tagamise kohta. Süsteem on kättesaadav komisjonile ja liikmesriikide turujärelevalveasutustele ning süsteemile lisatakse avalik kasutajaliides, et järgida üldsuse teavitamise ja läbipaistvuse tagamise nõuet. Määruses sätestatakse kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega tehtava rahvusvahelise koostöö raamistik, et kindlustada tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide täitmise tagamine. Määrusega nähakse ka ette kolmandate riikide poolt enne toodete liitu eksportimist tehtava toodete ekspordieelse kontrolli süsteem. Süsteemi rakendamise üksikasjad sätestatakse rakendusaktides. IX peatükk. Finantssätted Määruse kohaselt rahastab kõiki liidu üldise turujärelevalvepoliitika raames võetavaid meetmeid komisjon. Määrus sisaldab ka liidu finantshuvide kaitsmist käsitlevaid üldsätteid. X peatükk. Lõppsätted Määrusega nähakse ette, et selle lisas loetletud liidu ühtlustamisõigusaktidele ei kohaldata määruse (EÜ) nr 765/2008 artikleid 15–29. Määruse lisas sätestatud 23 õigusakti tuleb muuta, jättes välja viited määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklitele 15–29. Määrusega muudetakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/42/EÜ. XI peatükk. Karistused, hindamine, komiteemenetlus ning jõustumine ja kohaldamine Kuigi karistuste määramine on liikmesriigi pädevuses, sätestatakse määruses karistamise juhtpõhimõte. Määrusega kehtestatakse ka standardsätted määruse kohaldamise hindamise ning rakendusaktide vastuvõtmise komiteemenetluse kohta. Lisa Lisas loetletakse tooteid käsitlevad liidu ühtlustamisõigusaktid, määrates sel viisil kindlaks määruse kohaldamisala.

2017/0353 (COD) Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles sätestatakse tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide järgimise ja täitmise tagamise eeskirjad ja kord ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 305/2011, (EL) nr 528/2012, (EL) 2016/424, (EL) 2016/425, (EL) 2016/426 ja (EL) 2017/1369 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2004/42/EÜ, 2009/48/EÜ, 2010/35/EL, 2013/29/EL, 2013/53/EL, 2014/28/EL, 2014/29/EL, 2014/30/EL, 2014/31/EL, 2014/32/EL, 2014/33/EL, 2014/34/EL, 2014/35/EL, 2014/53/EL, 2014/68/EL ja 2014/90/EL (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 33, 114 ja 207, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Selleks et tagada toodete vaba liikumine liidus, tuleb tagada toodete vastavus nõuetele, millega nähakse ette selliste avalike huvide kõrgetasemeline kaitse nagu inimeste tervis ja ohutus üldiselt, töötervishoid ja -ohutus, tarbija- ja keskkonnakaitse ning avalik julgeolek. Kõnealuste nõuete täitmise range tagamine on esmatähtis, et nõuetekohaselt kaitsta neid huve ja luua tingimused ausaks konkurentsiks liidu kaubaturul. Seetõttu vajatakse eeskirju, mille abil on võimalik tagada nõuete täitmine kogu siseturu piires, sealhulgas kolmandatest riikidest liidu turule sisenevate toodete puhul. (2)Ühtse kaubaturu tugevdamine, suurendades veelgi jõupingutusi, mille eesmärk on hoida ära nõuetele mittevastavate toodete laskmist liidu turule, oli üks prioriteetidest, mis määrati kindlaks komisjoni teatises „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“. See tuleks saavutada, tugevdades turujärelevalvet, tagades õiged stiimulid ettevõtjatele, kontrollides põhjalikumalt nõuetele vastavust ning edendades suuremat piiriülest koostööd täitevasutuste vahel, sealhulgas tehes koostööd tolliga. (3)Turujärelevalve raamistikku tuleks tugevdada, et veelgi parandada tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide nõuetele vastavust ja täitmise tagamist. (4)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/95/EÜ on sätestatud üldised ohutusnõuded kõigile tarbekaupadele ning liikmesriikide konkreetsed kohustused ja õigused seoses ohtlike toodetega ning nõutakse selle kohta teabe vahetamist liidu ohtlike toiduks mittekasutatavate toodete kiire teabevahetuse süsteemi (edaspidi „RAPEX“) kaudu. Turujärelevalveasutustel peaks olema võimalus võtta kõnealuse direktiiviga ette nähtud spetsiifilisemaid meetmeid. Selleks et tagada tarbekaupade suurem ohutus, tuleks täiendada ja muuta tõhusamaks teabevahetuse ja kiiret sekkumist nõudvate olukordade suhtes kohaldatavaid mehhanisme, mis on sätestatud direktiivis 2001/95/EÜ ja mida tugevdati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 765/2008. (5)Käesolev määrus peaks hõlmama tooteid, mille suhtes kohaldatakse lisas loetletud liidu ühtlustamisõigusakte. Lisas peaksid olema loetletud kõik liidu ühtlustamisõigusaktid, mis reguleerivad muud toodetud kaupa kui toitu, sööta, inimtervishoius kasutatavaid ja veterinaarravimeid, elusaid taimi ja loomi ning inimestelt, taimedelt ja loomadelt pärit tooteid, mis on vahetult seotud nende tulevase paljunemisega. Seeläbi tagatakse nende toodete turujärelevalve ühtne raamistik liidu tasandil. Seetõttu on vaja muuta mitut tooteid käsitlevat liidu ühtlustamisõigusakti, eelkõige et kõrvaldada viited määruse (EÜ) nr 765/2008 teatavatele sätetele. Kui tulevikus võetakse vastu uued liidu ühtlustamisõigusaktid, siis sätestatakse nendes õigusaktides, kas määrust kohaldatakse ka nende suhtes. (6)Selleks et muuta üldine õigusraamistik otstarbekamaks ja lihtsamaks, püüdes samal ajal tagada paremat õigusloomet, tuleks liidu turule sisenevate toodete kontrollimise suhtes kohaldatavad eeskirjad läbi vaadata ja integreerida ühtsesse õigusraamistikku, mis käsitleb toodete kontrollimist välispiiridel. (7)Tarbijate ohutus oleneb suurel määral nende tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide täitmise aktiivsest tagamisest, milles on sätestatud ohutusnõuded. Seetõttu on vaja tugevdada täitmise tagamise meetmeid. Neid meetmeid tuleks pidevalt täiustada ja tõhusamaks muuta, et tegeleda ülemaailmse turu praeguste probleemide ja üha keerukama tarneahelaga. (8)Käesoleva määrusega loodav raamistik peaks täiendama ja tugevdama liidu ühtlustamisõigusaktide kehtivaid sätteid, mis on seotud nõuetele vastavust käsitleva teabe esitamisega toodete kohta ning ettevõtjatega koostöö tegemise raamistiku, toodete turujärelevalve ja kõnealuste liitu sisenevate toodete kontrollidega. Vastavalt erinormi (lex specialis) põhimõttele tuleks käesolevat määrust kohaldada siiski ainult juhul, kui liidu olemasolevates või tulevastes ühtlustamisõigusaktides ei ole sama eesmärgi, iseloomu või mõjuga erisätteid. Käesoleva määruse sätteid ei tohiks seega kohaldada valdkondades, mida reguleerivad kõnealused erisätted, mis on näiteks kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 273/2004 narkootikumide lähteainete kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1223/2009 kosmeetikatoodete kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/746 in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta. (9)Liidu ühtlustamisõigusaktide täitmise tagamise eest peaksid vastutama liikmesriigid, kelle turujärelevalveasutustelt tuleks nõuda, et nad tagaksid õigusaktide nõuete täieliku täitmise. Seetõttu peaksid liikmesriigid looma süstemaatilise lähenemisviisi, et tagada turujärelevalve ja muude täitmise tagamise toimingute tõhusus. (10)Praegu määruses (EÜ) nr 765/2008 sätestatud teatavad määratlused tuleks seega viia vastavusse teistes liidu õigusaktides sätestatud määratlustega ning need peaksid vajaduse korral kajastama ajakohaste tarneahelate arhitektuuri.

(11)Tuleks eeldada et ettevõtjad tegutsevad kogu tarneahela piires vastutustundlikult ja täielikult kooskõlas toodete turule laskmist või turul kättesaadavaks tegemist reguleerivate õiguslike nõuetega, et tagada vastavus tooteid käsitlevatele liidu ühtlustamisõigusaktidele. Määrust tuleks kohaldada piiramata kohustusi, mis tulenevad iga ettevõtja rollist tarne ja turustamise protsessis kooskõlas liidu ühtlustamisõigusaktidega kehtestatud erisätetega, kusjuures tootjale jääb lõplik vastutus tagada toote vastavus liidu ühtlustamisõigusaktide nõuetele. (12)Ajakohased tarneahelad hõlmavad mitmesuguseid eri ettevõtjaid, kelle kõigi puhul tuleks tagada liidu ühtlustamisõigusaktide täitmine, võttes nõuetekohaselt arvesse nende rolli tarneahelas ja ulatust, milles nad panustavad liidu turul toodete kättesaadavaks tegemisse. Seetõttu on vaja kohaldada käesolevat määrust ettevõtjate suhtes, kes on otseselt seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 273/2004, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1272/2008, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1222/2009, määrusega (EÜ) nr 1223/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/424, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/425, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/426, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2017/1369, määrusega (EL) 2017/745 ja määrusega (EL) 2017/746 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/42/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/66/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/48/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/35/EL, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/29/EL, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/53/EL, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/28/EL, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/29/EL, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/30/EL, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/31/EL, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/32/EL, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/33/EL, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/34/EL, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/35/EL, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/68/EL ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/90/EL. (13)E-kaubanduse areng on suures osas toimunud ka tänu selliste infoühiskonna teenuseosutajate levikule, kes pakuvad üldjuhul platvormide kaudu tasu eest vahendusteenuseid, säilitades kolmandate isikute sisu, aga ei rakenda selle sisu üle kontrolli ning seega ei tegutse ettevõtja nimel. Kui kõrvaldatakse nende teenuste kaudu pakutud nõuetele mittevastavate toodetega seotud sisu või, kui see pole otstarbekas, kui blokeeritakse juurdepääs nende teenuste kaudu pakutud nõuetele mittevastavatele toodetele, siis ei tohiks see piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis2000/31/EÜ sätestatud eeskirjade kohaldamist. Eelkõige ei tohiks teenuseosutajatele kehtestada üldist kohustust jälgida teavet, mida nad edastavad või säilitavad, ega otsida aktiivselt ebaseaduslikule tegevusele osutavaid fakte või asjaolusid. Lisaks ei tohiks veebimajutusteenuse osutajaid vastutusele võtta, kui nad ei ole tegelikult teadlikud ebaseaduslikust tegevusest või teabest ja faktidest või asjaoludest, millest ebaseaduslik tegevus või teave ilmneb. (14)Õiglasem ühtne turg peaks tagama võrdsed konkurentsitingimused kõigile ettevõtjatele ja kaitse kõlvatu konkurentsi eest. Selleks on vaja tagada tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide kindlam täitmine. Hea koostöö tootjate ja turujärelevalveasutuste vahel on oluline eeltingimus, et toote puhul viivitamata sekkuda ja parandusmeetmeid võtta. Liidus peaks olema kontaktisik, kelle poole turujärelevalveasutused saaksid pöörduda küsimustega, mis käsitlevad toote vastavust liidu ühtlustamisõigusaktide nõuetele. Kõnealuse nõuetele vastavust käsitleva teabe esitamise eest peaks vastutama tootja või importija või muu isik, kelle tootja on määranud seda ülesannet täitma, näiteks teine ettevõtja. Liidus asuva nõuetele vastavust käsitleva teabe eest vastutava isiku roll on ülioluline, et tagada turujärelevalveasutustele liidus asuv kontaktisik ning täita õigel ajal konkreetseid ülesandeid, millega tagatakse toodete vastavus liidu ühtlustamisõigusaktide nõuetele liidu tarbijate, töötajate ja ettevõtjate huvides. Käesoleva määruse sätteid, millega nõutakse, et oleks olemas liidus asuv nõuetele vastavust käsitleva teabe eest vastutav isik, ei tohiks kohaldada juhul, kui teatavates tooteid käsitlevates õigusaktides sätestatud konkreetsete nõuetega (nimelt määruse (EÜ) nr 1223/2009 artikliga 4, määruse (EL) 2017/745 artikliga 15 ja määruse 2017/746 artikliga 15) saavutatakse tegelikkuses sama mõju. (15)Liikmesriigid peaksid andma ettevõtjatele abi kas teavitades neid kohaldatavatest liidu ühtlustamisõigusaktidest määruse (EL) [lisada viide uuele vastastikuse tunnustamise määrusele] alusel loodud toodete kontaktpunktide kaudu või andes turujärelevalveasutuste kohaldatavate liidu ühtlustamisõigusaktide kohta suuniseid nõuete täitmise partnerluste raames. Turujärelevalveasutustel peaks olema võimalik tugineda olemasolevale koostööle sidusrühmadega ja sõlmida nendega vastastikuse mõistmise memorandume, et edendada nõuete täitmist või teha kindlaks nõuetele mittevastavus konkreetse geograafilise piirkonna tootekategooriate puhul. (16)Liikmesriigid peaksid määrama enda turujärelevalveasutused. Selleks et edendada haldusabi ja koostööd, peaksid liikmesriigid ka määrama ühtse kontaktasutuse. Kontaktasutused peaksid tagama, et koordineeritakse täitmise tagamist ja turujärelevalvet ning vahetatakse teavet teiste liikmesriikide turujärelevalve ja komisjoniga. (17)On vaja luua liidu toodete nõuetele vastavuse võrgustik, mida haldab komisjon ja mille eesmärk on koordineerida ja edendada liikmesriikide ühist täitmise tagamise tegevust, näiteks ühiseid uuringuid. Kõnealune halduslik tugistruktuur peaks võimaldama koondada ressursse ning säilitada liikmesriikide ja komisjoni vahelist teabevahetus- ja infosüsteemi, aidates seeläbi tugevdada tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide täitmise tagamist ning hoida ära rikkumisi. (18)Turujärelevalve peaks olema põhjalik ja tõhus, et tagada tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide nõuetekohane kohaldamine. Kuna kontroll võib olla ettevõtjatele koormav, peaksid turujärelevalveasutused kontrolli korraldamisel ja tegemisel arvesse võtma ettevõtja huvisid ja piirama koormust nii, et see ei oleks suurem, kui on vaja kontrolli tõhusaks ja edukaks tegemiseks. Lisaks sellele peaksid liikmesriigi pädevad asutused korraldama turujärelevalve sama hoolsusega, olenemata sellest, kas konkreetse toote nõuetele mittevastavus mõjutab kõnealuse liikmesriigi territooriumi või mõjutab tõenäoliselt teise liikmesriigi turgu. (19)Selleks et tagada tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide nõuetekohane täitmine, peaks turujärelevalveasutustel olema ühised uurimis- ja täitmise tagamise volitused, mis võimaldavad turujärelevalveasutuste vahelist suuremat koostööd ja tagavad tõhusama heidutava mõju neile ettevõtjatele, kes liidu ühtlustamisõigusaktide nõudeid tahtlikult rikuvad. Need volitused peaksid olema piisavalt kindlad, et tegeleda liidu ühtlustamisõigusaktide täitmise tagamise probleemidega ning e-kaubanduse ja digitaalkeskkonna probleemidega ning et mitte võimaldada ettevõtjatel kasutada ära täitmise tagamise süsteemi lünkasid, viies oma asukoha liikmesriiki, mille turujärelevalveasutustel puuduvad piisavad vahendid ebaseadusliku tegevuse takistamiseks. Eelkõige tuleks volituste abil tagada, et pädevad asutused saavad vahetada teavet ja tõendusmaterjali viisil, mis võimaldab tagada täitmise võrdväärselt kõikides liikmesriikides. (20)Käesolev määrus ei tohiks piirata liikmesriikide vabadust valida nende jaoks sobiv täitmise tagamise süsteem. Liikmesriikidel peaks olema võimalik valida, kas nende turujärelevalveasutused saavad teha uurimisi ja tagada täitmist otse oma volituste alusel või esitades asjakohase taotluse pädevale kohtule. (21)Turujärelevalveasutustel peaks olema õigus ise uurimisi algatada, kui nad saavad teada turule lastud nõuetele mittevastavatest toodetest. (22)Turujärelevalveasutusel peaks olema juurdepääs kõigile vajalikele tõenditele ja andmetele ning kogu vajalikule teabele, mis on seotud uurimise teemaga, et teha kindlaks, kas kohaldatavaid liidu ühtlustamisõigusakte on rikutud, ning eelkõige et teha kindlaks vastutava ettevõtja isik, olenemata sellest, kelle valduses kõnealused tõendid ja andmed ning kõnealune teave on, ning olenemata nende säilitamise asukohast ja vormist. Turujärelevalveasutustel peaks olema võimalik nõuda digitaalsesse väärtusahelasse kuuluvatelt kolmandatelt isikutelt kõigi vajalike tõendite, andmete ja kogu vajaliku teabe esitamist. (23)Turujärelevalveasutustel peaks olema võimalik teha vajalikke kohapealseid kontrolle ning neil peaks olema õigus siseneda ruumidesse, territooriumile või transpordivahenditesse, mida ettevõtja kasutab oma kaubandus-, majandus-, ametialase või kutsetegevusega seotud eesmärkidel. (24)Turujärelevalveasutustel peaks olema võimalik nõuda asjaomase ettevõtja esindajalt või töötajalt selgitusi või fakte, teavet või dokumente, mis on seotud kohapealse kontrolli esemega, ning dokumenteerida esindaja või töötaja antud vastused. (25)Turujärelevalveasutustel peaks olema võimalik kontrollida turul kättesaadavaks tehtavate toodete vastavust liidu ühtlustamisõigusaktide nõuetele ja saada tõendeid nõuetele mittevastavuse kohta. Seetõttu peaks neil olema õigus teha katseoste ja, kui tõendeid ei ole võimalik muul moel hankida, siis osta tooteid variisikuna. (26)Eelkõige digitaalses keskkonnas peaks turujärelevalveasutustel olema võimalik kõrvaldada kiiresti ja tulemuslikult nõuetele mittevastavus, eelkõige juhul, kui toodet müüv ettevõtja varjab oma isikut või muudab täitmise tagamise vältimiseks oma asukohta liidu piires või asub tegutsema kolmandas riigis. Kui nõuetele mittevastavusest tekib lõppkasutajatele tõsise ja korvamatu kahju risk, siis peaks turujärelevalveasutustel olema võimalik võtta ajutisi meetmeid, kui kõnealuse kahju vältimiseks või leevendamiseks pole muid võimalusi, sealhulgas peatada vajaduse korral teenuse osutamine või veebisaidi või konto kasutamine või peatada täielikult kvalifitseeritud domeeninime kasutamine konkreetseks ajavahemikuks vastavalt direktiivis 2000/31/EÜ sätestatud põhimõtetele. Lisaks sellele peaks turujärelevalveasutustel olema volitus sulgeda veebisait või konto või lõpetada teenuse osutamine kas täielikult või osaliselt või nõuda seda kolmandast isikust teenuseosutajalt või kustutada täielikult kvalifitseeritud domeeninimi. (27)Turujärelevalveasutused tegutsevad ettevõtjate, lõppkasutajate ja üldsuse huvides ning tagavad, et tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktidega kehtestatud avalikku huvi säilitatakse ja kaitstakse pidevalt asjakohaste täitmise tagamise meetmetega ning et kõnealuste õigusaktide nõuetekohane täitmine tagatakse asjakohase kontrolli abil kogu tarneahela piires. Seetõttu peaksid turujärelevalveasutused andma ettevõtjatele, lõppkasutajatele ja üldsusele aru oma tegevuse tõhususest ja tulemuslikkusest. Nad peaksid andma juurdepääsu teabele oma tegevuse (sealhulgas kontrollide) korraldamise ja elluviimise kohta ning avaldama korrapäraselt teabe elluviidud meetmete ja nende tulemuste kohta. Neil peaks olema ka õigus teatavatel tingimustel avaldada või kättesaadavaks teha teavet turujärelevalve kontrolli tulemustel põhineva konkreetse ettevõtja varasema nõuetele vastavuse kohta. (28)Ettevõtjad peaksid tegema täielikku koostööd turujärelevalveasutuste ja muude pädevate asutustega, et tagada ladus turujärelevalve ja võimaldada asutustel oma ülesandeid täita. (29)Käesolev määrus ei tohiks piirata RAPEXi toimimist vastavalt direktiivile 2001/95/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 765/2008. (30)Käesolev määrus ei tohiks piirata liidu valdkondlikes ühtlustamisõigusaktides sätestatud kaitseklausli menetlust vastavalt aluslepingu artikli 114 lõikele 10. Selleks et tagada kogu liidus võrdväärne kaitse tase, tuleks anda liikmesriikidele õigus võtta piiravaid meetmeid tervist ja turvalisust ohustavate toodete puhul või avalike huvide muude aspektide kaitseks. Neilt tuleks ka nõuda, et nad teavitaksid neist meetmetest teisi liikmesriike ja komisjoni, võimaldades komisjonil siseturu toimimise tagamiseks esitada seisukoht toodete vaba liikumist piiravate riiklike meetmete kohta.

(31)Turujärelevalveasutuste vahetatud teabe ning kasutatud tõendusmaterjali ja uurimistulemuste puhul tuleks kohaldada kõige rangemaid konfidentsiaalsuse ning ameti- ja ärisaladuse hoidmise nõudeid. Teavet tuleks käsitleda kooskõlas kohaldatava siseriikliku õigusega tagamaks, et ei kahjustata uurimist ega ettevõtja mainet. (32)Kui käesoleva määruse kohaldamisel on vaja töödelda isikuandmeid, siis tuleks seda teha kooskõlas isikuandmete kaitset reguleeriva liidu õigusega. Käesoleva määruse alusel mis tahes isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse vajaduse korral kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001. (33)Selleks et tagada turujärelevalve raamistikus tehtavate katsete usaldusväärsus ja järjepidevus kogu liidu piires, peaks komisjon määrama liidu katserajatised. Lisaks sellele tuleks töötada välja põhjalikum infosüsteem, mille abil saab jagada katsetulemusi liidu piires, et vältida põhjendamatut dubleerimist ja tagada suurem kooskõla liidu tasandil. (34)Komisjoni poolt katserajatisteks määratud laboritel peaksid olema kõige kõrgemal tasemel ülesannete täitmiseks vajalikud eksperdioskused, seadmed, taristu ja töötajad. Selleks et tagada kindlad ja usaldusväärsed tulemused, tuleks liidu katserajatised akrediteerida kooskõlas asjakohaste liidu harmoneeritud standarditega. Akrediteeringu peaks andma määruse (EÜ) nr 765/2008 kohaselt tegutsev riiklik akrediteerimisasutus. (35)Liikmesriikidelt tuleks nõuda, et nad tagaksid alati piisavad rahalised vahendid, mille abil turujärelevalveasutused saaksid palgata vajalikud töötajad ja hankida vajaliku varustuse. Tõhusa turujärelevalve jaoks on vaja palju ressursse ja alati tuleks tagada täitmise tagamise vajaduste rahuldamiseks vajalikud stabiilsed ressursid. Seetõttu tuleks koguda lisaks riigi rahastamisele tasusid, et katta kulud, mis on tekkinud nõuetele mittevaste toodetega seoses võetud turujärelevalvemeetmetega, võttes seejuures arvesse ettevõtja varasemat nõuetele vastavust. (36)Turujärelevalve rahastamine ettevõtjatelt kogutud tasude kaudu peaks olema täiesti läbipaistev, et kodanikel ja ettevõtjatel oleks võimalik aru saada tasude kindlaksmääramisel kasutatud meetodist ja andmetest ning saada teavet tasudest saadava tulu kasutamise kohta. (37)On asjakohane, et liikmesriigid määravad tollialaste õigusaktide kohaldamise eest vastutavad asutused ja liidu turule sisenevate toodete kontrollimise eest liikmesriigi õiguse alusel vastutavad muud asutused. (38)Tõhus viis, kuidas vältida ohtlike või nõuetele mittevastavate toodete liidu turule laskmist, oleks teha need tooted kindlaks enne vabasse ringlusse lubamist. Tollil kui liidu tolliterritooriumile sisenevate toodete kontrollimise eest vastutaval asutusel on täielik ülevaade välispiire ületavatest kaubavoogudest ning seega tuleks nõuda, et toll teeks riskihindamise põhjal nõuetekohase kontrollid eesmärgiga aidata muuta turgu ohutumaks. Tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide täitmist on võimalik ühetaoliselt tagada ainult turujärelevalveasutuste ja tolli süstemaatilise koostöö ja teabevahetuse abil. Toll peaks saama turujärelevalveasutustelt aegsasti kogu vajaliku teabe nõuetele mittevastavate toodete kohta või ettevõtjate kohta, kelle puhul on tehtud kindlaks suurem nõuetele mittevastavuse risk. Toll peaks omakorda teavitama turujärelevalveasutusi õigel ajal toodete lubamisest vabasse ringlusse ja kontrollide tulemustest, kui kõnealune teave on vajalik tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide täitmise tagamiseks. Lisaks sellele, kui komisjon saab teada imporditud tootest tekkivast tõsisest ohust, siis peaks ta teavitama liikmesriike neist ohtudest, et tagada koordineeritud ja tulemuslikum nõuete järgimise ning täitmise tagamise kontroll liitu esimese sisenemise kohtades. (39)Selleks et aidata tollil ja turujärelevalveasutustel täita liidu tolliterritooriumile sisenevate toodete kontrolli ülesandeid, tuleks soodsamalt kohelda tooteid, mille on vabaks ringluseks deklareerinud määruse (EL) nr 952/2013 artikli 38 lõikes 2 määratletud volitatud ettevõtja, kuni volitatud ettevõtjate staatuse ja nende varasema tooteohutuse nõuete täitmise kohta teabe vahetamise menetluse kasutusele võtmiseni. See lähenemisviis peaks võimaldama vabasse ringlusse lubatud toodete sihipärasemat riskipõhist kontrolli. (40)Komisjonil peaks olema võimalik vahetada turujärelevalvega seotud teavet kolmandate riikide reguleerivate asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonidega, et tagada nõuete täitmine enne toodete liidu turule eksportimist. (41)Selles kontekstis on vaja hooldada ja edasi arendada olemasolevat turujärelevalve info- ja teavitussüsteemi ( edaspidi „ICSMS“). Selleks et koguda teavet tooteid käsitlevate liidu ühtlustamisõigusaktide täitmise tagamise kohta, tuleks ICSMSi uuendada ning teha see kättesaadavaks komisjonile, ühtsetele kontaktasutustele ja turujärelevalveasutustele, aga ka üldsusele avaliku liidese kaudu. Lisaks sellele tuleks töötada välja elektrooniline liides, mis võimaldab tõhusat teabevahetust riiklike tollisüsteemide ja turujärelevalveasutuste vahel. (42)Komisjon peaks hindama, kas käesolev määrus on saavutanud oma eesmärgid. Kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 22 peaks hindamine, mis põhineb tõhususel, mõjususel, asjakohasusel, ühtsusel ja lisaväärtusel, moodustama aluse võimalike edasiste meetmete mõju hindamiseks. (43)Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ärahoidmist, avastamist ja uurimist, kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ning asjakohasel juhul haldus- ja rahalisi karistusi. (44)Karistuste erinevus liidu piires on üks ebapiisava heidutava mõju ja ebaühtlase kaitse peamistest põhjustest. Õigusnormid, millega kehtestatakse karistused (sealhulgas rahalised karistused), kuuluvad liikmesriigi pädevusse ja seetõttu tuleks need kindlaks määrata liikmesriigi õiguse alusel. Siiski tuleks määrata kindlaks ühised kriteeriumid ja suunavad põhimõtted, millest lähtutakse karistuste taseme määramisel, et saavutada kogu liidus ühtne ja tõhus heidutav mõju. Selleks et vältida nõrkade kohtade teket, mis võib julgustada meelepärase kohtualluvuse valimist, on oluline kehtestada kriteeriumide komplekt, mille abil saab kehtestada liidus tulemuslikud, proportsionaalsed ja heidutavad karistustasemed lähtuvalt ettevõtjate varasemast käitumisest, nende koostööst turujärelevalveasutustega uurimise käigus ning põhjustatud kahju suurusest. (45)Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva määruse rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses liidu katserajatiste määramise menetlusega, teabenõuete ja täitmise tagamise meetmete menetlusega, liidu ühtlustamisõigusaktidega reguleeritud toodete puhul tolli tehtavaid kontrolle käsitlevate statistiliste andmetega, vahetatavate andmetega ning tolli ja turujärelevalveasutuste vahel volitatud ettevõtjate staatust käsitleva teabevahetuse puhul järgitava menetlusega, info- ja teavitussüsteemi rakendamise üksikasjadega, toodete vabasse ringlusse lubamise tolliprotseduuri alla määramist käsitlevate andmetega, mille toll on edastanud, ning tootega seotud ekspordieelse kontrolli süsteemi rakendamisega, sealhulgas kasutatava nõuetele vastavuse või vastavustõendamise sertifikaadi näidisega. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. (46)Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt tagada, et liidu turule lastavad tooted vastavad liidu ühtlustamisõigusaktides sätestatud nõuetele, ei saa piisavalt saavutada liikmesriigid, võttes arvesse vajadust kõigi liikmesriikide pädevate asutuste väga kõrgel tasemel koostöö, suhtluse ja ühtse tegevuse järele, küll aga saab seda käesoleva määruse ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. (47)Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse eelkõige kinni Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtetest. Seepärast tuleb käesolevat määrust tõlgendada ja kohaldada nende õiguste ja põhimõtete kohaselt. Käesoleva määruse eesmärk on eelkõige tagada, et täielikult austatakse tarbijakaitset, ettevõtlusvabadust, väljendus- ja teabevabadust, õigust omandile ja isikuandmete kaitset, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: I peatükk Üldsätted

Artikkel 1 Reguleerimisese Käesolevas määruses sätestatakse õigusnormid ja menetlused, mille alusel esitatakse nõuetele vastavust käsitlevat teavet teatavate toodete kohta, mille suhtes kohaldatakse liidu õigusakte, millega ühtlustatakse kõnealuste toodete turustamise tingimusi. Sellega kehtestatakse kõnealuste toodete puhul ettevõtjatega tehtava koostöö raamistik. Selles sätestatakse ka toodete turujärelevalve raamistik tagamaks, et need tooted vastavad nõuetele, millega nähakse ette selliste avalike huvide kõrgetasemelise kaitse nagu inimeste tervis ja ohutus üldiselt, töötervishoid ja tööohutus, tarbija- ning keskkonnakaitse ja julgeolek. Käesolevas määruses sätestatakse ka liidu turule sisenevate kõnealuste toodete kontrolli raamistik. Artikkel 2 Kohaldamisala 1.Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi toodete suhtes, mille kohta kehtivad käesoleva määruse lisas sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktid (edaspidi „liidu ühtlustamisõigusaktid“). 2.Käesoleva määruse kõiki sätteid kohaldatakse niivõrd, kuivõrd liidu ühtlustamisõigusaktides puuduvad sama eesmärgiga konkreetsed sätted, millega reguleeritakse täpsemalt turujärelevalve ja täitmise tagamise konkreetseid aspekte. 3. Käesoleva määruse kohaldamine ei takista turujärelevalveasutustel võtta direktiiviga 2001/95/EÜ ette nähtud konkreetsemaid meetmeid. 4.Käesolev määrus ei piira direktiivi 2000/31/EÜ artiklite 12, 13, 14 ja 15 kohaldamist. Artikkel 3 Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)„turul kättesaadavaks tegemine“ – toote tasu eest või tasuta tarnimine liidu turule kaubandustegevuse käigus kas turustamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks; (2)„turule laskmine“ – toote esmakordne liidu turul kättesaadavaks tegemine; (3)„turujärelevalve“ – turujärelevalveasutuse tegevus ja meetmed selle tagamiseks, et tooted vastaksid liidu ühtlustamisõigusaktidega kehtestatud nõuetele ega ohustaks inimeste tervist, turvalisust või muid avaliku huvi kaitsega seotud aspekte; (4)„turujärelevalveasutus“ – asutus, mille liikmesriik on määranud artikli 11 alusel turujärelevalveasutuseks kõnealuse liikmesriigi territooriumil; (5)„taotluse esitanud asutus“ – turujärelevalveasutus, kes esitab vastastikuse abi taotluse; (6)„taotluse saanud asutus“ – turujärelevalveasutus, kes saab vastastikuse abi taotluse;

(7)„nõuetele mittevastavus“ – kõnealuse toote suhtes kohaldatava liidu ühtlustamisõigusakti mis tahes nõude mittejärgimine; (8)„tootja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes valmistab toote või laseb toote projekteerida või valmistada ja kes turustab seda toodet oma nime või kaubamärgi all; (9)„importija“ – liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes laseb liidu turule kolmandast riigist pärit toote; (10)„turustaja“ – füüsiline või juriidiline isik tarneahelas, välja arvatud tootja või importija, kes teeb toote turul kättesaadavaks; (11)„volitatud esindaja“ – liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes on saanud tootjalt kirjaliku volituse tegutseda tema nimel seoses asjakohase liidu ühtlustamisõigusaktiga tootjale pandud kindlaksmääratud kohustustega; (12)„ettevõtja“ – tootja, volitatud esindaja, importija või turustaja, sealhulgas: (a)mis tahes ettevõtjad, kellele on osutatud direktiivides 2006/66/EÜ, 2009/48/EÜ, 2010/35/EL, 2013/29/EL, 2013/53/EL, 2014/28/EL, 2014/29/EL, 2014/30/EL, 2014/31/EL, 2014/32/EL, 2014/33/EL, 2014/34/EL, 2014/35/EL, 2014/53/EL, 2014/68/EL ja 2014/90/EL ning määrustes (EL) nr 305/2011, (EL) 2016/424, (EL) 2016/425, (EL) 2016/426, (EL) 2017/745 ja (EL) 2017/746; (b)määruses (EÜ) nr 273/2004 määratletud ettevõtjad; (c)määrustes (EÜ) nr 1907/2006 ja (EÜ) nr 1272/2008 määratletud toote valmistaja ja allkasutaja; (d)direktiivis 2013/53/EL määratletud eraisikust importija; (e)direktiivides 2006/42/EÜ ja 2014/33/EL määratletud paigaldaja; (f)määruses (EÜ) nr 1222/2009 määratletud tarnija ja levitaja; (g)määruses (EL) 2017/1369 määratletud edasimüüja; (h)mis tahes muu liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes ei ole turustaja ja kes ladustab, pakendab ja transpordib tooteid liidu turule või liidu turu piires; (13)„parandusmeetmed“ – meetmed, mida ettevõtja võtab mis tahes nõuetele mittevastavuse lõpetamiseks, sealhulgas meetmed, millega piiratakse toodete turul kättesaadavaks tegemist või millega hävitatakse turustatav toode; (14)„ajutine meede“ – igasugune turujärelevalveasutuse võetud ajutine meede, mille eesmärk on peatada toodete turul kättesaadavaks tegemine või seda piirata kuni nõuetele mitteavatavuse lõpliku hindamiseni, ilma et see mõjutaks edaspidiseid otsuseid; (15)„tõsine oht“ – iga tõsine oht, mis nõuab turujärelevalveasutuste kiiret sekkumist, kaasa arvatud tõsine oht, mille mõju ei ole vahetu; (16)„lõppkasutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kelle elu- või asukoht on liidus ja kellele toode tehti kättesaadavaks kas tarbijana väljaspool kaubandus-, majandus-, ametialast või kutsetegevust või kutsealase lõppkasutajana tema tööstusliku või kutsetegevuse raames; (17)„tagasivõtmine“ – kõik meetmed, mille eesmärk on saavutada lõppkasutajale kättesaadavaks tehtud toote tagastamine; (18)„turult kõrvaldamine“ – kõik meetmed, mille eesmärk on tõkestada tarneahelas oleva toote turul kättesaadavaks tegemine;

(19)„toll“ – määruse (EL) nr 952/2013 artikli 5 punktis 1 määratletud toll; (20)„vabasse ringlusse lubamine“ – nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 artikliga 201 ette nähtud menetlus; (21)„liidu turule sisenevad tooted“ – kolmandatest riikidest pärit tooted, mis on ette nähtud liidu turule laskmiseks või liidu tolliterritooriumil isiklikul otstarbel kasutamiseks või tarbimiseks ning mille suhtes on kavas kohaldada vabasse ringlusse lubamise tolliprotseduuri; (22)„volitatud ettevõtja“ — ettevõtja, kellel on määruse (EL) nr 952/2013 artikli 38 lõike 1 kohaselt antud staatus. II peatükk Nõuetele vastavust käsitlev teave Artikkel 4 Nõuetele vastavust käsitleva teabe eest vastutav isik 1.Toote võib turul kättesaadavaks teha ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused: (a)tootja asukoht on liidus või toote puhul on olemas vähemalt üks järgmistest: (i) importija; (ii) füüsiline või juriidiline isik, kelle elu- või asukoht on liidus ja kellel on tootjalt kirjalik volitus, millega ta on määratud lõikes 3 loetletud ülesannete täitmise eest vastutavaks isikuks ja millega nõutakse, et ta täidaks neid ülesandeid tootja nimel; (b)tootja, importija või punkti a nõuetele vastava muu isiku nimi ja kontaktandmed on üldsusele kättesaadavad vastavalt lõikele 4 ning need on tähistatud või tuvastatavad lõike 5 kohaselt. 2.Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab nõuetele vastavust käsitleva teabe eest vastutav isik toote puhul lõike 1 punkti a nõuetele vastavat isikut, s.o tootjat, importijat või muud isikut, või juhul, kui neid isikuid on mitu, siis iga kõnealust isikut. 3.Nõuetele vastavust käsitleva teabe eest vastutav isik täidab järgmisi ülesandeid: (a)kui toote suhtes kohaldatavates liidu ühtlustamisõigusaktides nõutakse ELi vastavusdeklaratsiooni ja tehnilise dokumentatsiooni olemasolu, siis teeb ta deklaratsiooni ja tehnilise dokumentatsiooni turujärelevalveasutusele kättesaadavaks kõnealuses õigusaktis sätestatud ajavahemiku jooksul; (b)kui turujärelevalveasutus esitab põhjendatud taotluse, siis esitab ta kõnealusele asutusele asjaomase liikmesriigi poolt kindlaks määratud liidu ametlikus keeles kogu teabe ja kõik dokumendid, mis on vajalikud, et tõendada toote vastavust nõuetele; (c)teeb turujärelevalveasutuste taotluse korral nendega koostööd mis tahes meetmete puhul, mis on võetud tootega seotud riskide kõrvaldamiseks või, kui see ei ole võimalik, maandamiseks. 4.Tootjad teevad toote nõuetele vastavust käsitleva teabe eest vastutava isiku nime ja kontaktandmed üldsusele kättesaadavaks kas oma veebisaidil või veebisaidi puudumise korral mis tahes muul viisil, mis võimaldab liidus üldsusel teabele kergesti tasuta ligi pääseda.

5.Toote nõuetele vastavust käsitleva teabe eest vastutava isiku nimi ja kontaktandmed märgitakse tootele või selle pakendile, pakile või saatedokumendile või need peavad olema kindlaks tehtavad tootele või selle pakendile, pakile või saatedokumendile märgitud teabe alusel. 6.Lõike 1 kohaldamisel kehtib järgmine: (a)tootjad võivad määrata lõike 1 punkti a alapunkti ii alusel isiku olenemata sellest, kas neil on toote suhtes kohaldatavate liidu ühtlustamisõigusaktide alusel õigus või kohustus nimetada volitatud esindaja või mitte; (b)kui tootjal on liidu ühtlustamisõigusaktide alusel selline õigus või kohustus, võib käsitada volitatud esindaja nimetamist selle õigusakti alusel ka määramisena lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, kui nimetamine vastab kõnealuse lõike nõuetele. 7.Käesolevat artiklit ei kohaldata toote suhtes, mille kohta kehtib määrus (EÜ) nr 1223/2009 , määrus (EL) 2017/745, määrus 2017/746 või määrus 2017/1369. Artikkel 5 Vastavusdeklaratsioon Kui liidu ühtlustamisõigusaktidega nähakse ette ELi vastavusdeklaratsiooni koostamine, siis teevad tootjad deklaratsiooni üldsusele kättesaadavaks oma veebisaidil või, kui veebisait puudub, mis tahes muul viisil, mis võimaldab liidus üldsusel deklaratsioonile kergesti tasuta ligi pääseda. III peatükk Ettevõtjatele abi andmine ja koostöö nendega Artikkel 6 Teave ettevõtjatele Toote kontaktpunktid, millele on osutatud [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 764/2008 / Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) ...], esitavad ettevõtjatele nende taotluse korral ja tasuta teabe toote suhtes kohaldatavate liidu ühtlustamisõigusaktide kohta. Artikkel 7 Nõuetele vastavuse partnerlused 1.Turujärelevalveasutus võib luua oma territooriumil asuva ettevõtjaga partnerluse, mille alusel asutus nõustub andma ettevõtjale nõu ja suuniseid liidu ühtlustamisõigusaktide kohta, mida kohaldatakse ettevõtja vastutusalasse kuuluvate toodete suhtes. Partnerlus ei hõlma vastavushindamist, mis on antud liidu ühtlustamisõigusaktide alusel ülesandeks teavitatud asutustele. 2.Kui turujärelevalveasutus loob lõike 1 kohase partnerluse, sisestab ta selle asjaolu artiklis 34 osutatud süsteemi koos üksikasjadega partnerluse ulatuse kohta ning enda ja ettevõtja nime ja aadressiga. 3.Kui turujärelevalveasutus loob lõike 1 kohase partnerluse, teavitavad teised turujärelevalveasutused asjaomast asutust kõikidest nende poolt ettevõtja suhtes võetud ajutistest meetmetest ning ettevõtja võetud parandusmeetmetest, mis on seotud kohaldatavate liidu ühtlustamisõigusaktide nõuete täitmisega. 4.Turujärelevalveasutus, kes loob lõike 1 kohase partnerluse, võib nõuda ettevõtjalt tasu, mis vastab lõigete 1 ja 2 kohaste ülesannete täitmisel asutusele põhjendatult tekkinud kuludele.

Artikkel 8 Vastastikuse mõistmise memorandumid sidusrühmadega 1.Turujärelevalveasutused võivad sõlmida vastastikuse mõistmise memorandume ettevõtjate või ettevõtjaid või lõppkasutajaid esindavate organisatsioonidega selliste ühismeetmete võtmiseks või rahastamiseks, mille eesmärk on teha kindlaks nõuetele mittevastavus või edendada nõuetele vastavust konkreetsetes geograafilistes piirkondades või teatavate tootekategooriate puhul. Kõnealune turujärelevalveasutus teeb memorandumi üldsusele kättesaadavaks ja kannab selle artiklis 34 osutatud süsteemi. 2.Turujärelevalveasutus võib kasutada nõuetele mittevastavuse uurimisel mis tahes teavet, mis on saadud meetmete abil, mille on võtnud või mida rahastavad lõike 1 alusel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumi muud osalised, aga ainult juhul, kui kõnealused meetmed võeti sõltumatult, erapooletult ja eelistusteta. 3.Igasugune teabevahetus turujärelevalveasutuste ja lõikes 1 osutatud ettevõtjate või organisatsioonide vahel, mille eesmärk on koostada nende poolt kõneluse lõike alusel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandum või seda rakendada, ei tohi rikkuda ametisaladuse nõudeid. Artikkel 9 Vabatahtlike meetmete avaldamine 1.Komisjon töötab välja veebiportaali, mille kaudu ettevõtjad saavad avaldada teavet nende poolt vabatahtlikult võetud meetmete kohta seoses direktiivis 2001/95/EÜ määratletud tootega või nende poolt turul kättesaadavaks tehtud tootega, kui tootest tulenevad riskid ei piirdu ainult ühe liikmesriigi territooriumiga, ja hooldab kõnealust veebisaiti. Lõppkasutajatel ja turujärelevalveasutustel on kõnealusele veebiportaalile juurdepääs. 2.Kui ettevõtja otsustab avaldada lõikes 1 osutatud portaali kaudu teavet, siis ta tagab, et toote saab avaldatud teabe alusel täpselt kindlaks teha ja et ohtude kirjeldus võimaldab lõppkasutajatel hinnata, milliseid meetmeid oleks ohtude leevendamiseks asjakohane võtta. Avaldatud teave esitatakse nende liikmesriikide kõigis ametlikes keeltes, kus tooteid turul kättesaadavaks tehakse, ja ettevõtja vastutab teabe esitamise ja õigsuse eest. 3.Lõikes 1 osutatud avaldamine ei piira ettevõtjate kohustuste kohaldamist, mis tulenevad kohaldatavatest liidu ühtlustamisõigusaktidest või direktiivist 2001/95/EÜ. IV peatükk Turujärelevalve korraldus ja üldpõhimõtted Artikkel 10 Turujärelevalveasutuste kohustused korralduse valdkonnas 1.Turujärelevalveasutused loovad asjakohased teiste turujärelevalveasutustega teabevahetuse ja kooskõlastamise mehhanismid. 2.Turujärelevalveasutused kehtestavad järgmised menetlused seoses toodetega, mille suhtes kohaldatakse lisas sätestatud liidu ühtlustamisõigusakte: (a)menetlused ohtudega seotud küsimusi käsitlevate kaebuste või aruannete järelmeetmete võtmiseks; (b)menetlused, mille abil saab jälgida eeldatavasti kõnealuste toodete tõttu toimunud õnnetusi või lõppkasutajate tervisele või ohutusele põhjustatud kahju;

(c)menetlused, mille abil saab kontrollida, kas ettevõtjad on tegelikult võtnud nõutavaid parandusmeetmeid; (d)menetlused, mille abil saab koguda ja uurida teaduslikke ja tehnilisi teadmisi ohutuse valdkonnas. Artikkel 11 Turujärelevalveasutused ja ühtsed kontaktasutused 1.Iga liikmesriik määrab oma territooriumil tegutseva(d) turujärelevalveasutuse(d). Ta teavitab komisjoni artikli 31 alusel loodud võrgustiku kaudu ja teisi liikmesriike enda määratud turujärelevalveasutustest ning iga kõnealuse asutuse pädevusvaldkondadest, kasutades artiklis 34 osutatud info- ja teavitussüsteemi. 2.Iga liikmesriik määrab ühe turujärelevalveasutuse või mis tahes muu pädeva asutuse ühtseks kontaktasutuseks. 3.Liikmesriigi ühtne kontaktasutus vastutab selle liikmesriigi määratud turujärelevalveasutuste täitmise tagamise ja turujärelevalve alase tegevuse koordineerimise eest. 4.Liikmesriigid tagavad, et nende turujärelevalveasutustel ja ühtsel kontaktasutusel on vajalikud vahendid, sealhulgas piisavad eelarvelised ja muud vahendid, eksperditeadmised, menetlused ja muud korraldused oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks. 5.Kui liikmesriigi territooriumil on rohkem kui üks turujärelevalveasutus, tagab liikmesriik, et nende asutuste vastavad ülesanded on selgelt piiritletud ja et nad teevad oma ülesannete tulemuslikuks täitmiseks tihedat koostööd. Artikkel 12 Turujärelevalveasutuste tegevus 1.Turujärelevalveasutuste tegevuse eesmärk on tagada järgmine: (a)turu tõhus järelevalve oma territooriumil selliste toodete puhul, mille suhtes kohaldatakse lisas sätestatud liidu ühtlustamisõigusakte; (b)et turujärelevalveasutused võtavad asjakohaseid ja proportsionaalseid ajutisi meetmeid ning ettevõtjad võtavad asjakohaseid ja proportsionaalseid parandusmeetmeid seoses kõnealuste õigusaktide ja käesoleva määruse nõuete täitmisega. 2.Turujärelevalveasutused teevad lõikes 1 sätestatud tegevuste raames kontrolle riskipõhise lähenemisviisi alusel, võttes arvesse vähemalt järgmisi tegureid: (a)kindlakstehtud riskid, mis on seotud järgmisega: (i) toode, näiteks turul olevate toodete arv ja tootega seotud ohud; (ii) ettevõtja kontrollitavad tegevused ja toimingud; (b)ettevõtja varasemad nõuetele mittevastavuse juhtumid, sealhulgas riskiprofiili koostamine ja volitatud ettevõtja staatus; (c)mis tahes täiendav teave, mis võib osutada konkreetse tootega seotud nõuetele mittevastavusele.

3.Turujärelevalveasutused tagavad, et toode kõrvaldatakse turult, võetakse tagasi või toote kättesaadavaks tegemine keelatakse või seda piiratakse, kui juhul, kui toodet kasutatakse ettenähtud otstarbel või mõistlikult eeldatavate tingimuste kohaselt ning see on nõuetekohaselt paigaldatud ja hooldatud, on täidetud üks järgmistest tingimustest: (a)toode võib kahjustada lõppkasutajate tervist või ohutust; (b)toode ei vasta liidu ühtlustamisõigusaktide kohaselt kohaldatavatele nõuetele. Kui tooted turult kõrvaldatakse, tagasi võetakse või nende turustamine keelatakse või seda piiratakse, tagab turujärelevalveasutus, et sellest teavitatakse komisjoni artikli 31 alusel loodud võrgustiku kaudu ning teisi liikmesriike ja lõppkasutajaid. 4.Turujärelevalveasutused tagavad meetmete võtmise korral suure läbipaistvuse ja teevad üldsusele kättesaadavaks kogu teabe, mis on nende hinnangul üldsuse jaoks asjakohane. Nad tagavad samuti, et artiklis 34 osutatud süsteemi sisestatakse järgmine teave: (a)nende tehtud kontrollide liik, arv ja tulemused; (b)nende poolt kindlaks tehtud nõuetele mittevastavuste liik ja arv; (c)nende poolt ettevõtjate suhtes võetud ajutiste meetmete ja ettevõtjate võetud parandusmeetmete olemus; (d)üksikasjad nende nõuetele mittevastavuse juhtude kohta, mille puhul turujärelevalveasutused on määranud karistusi. 5.Turujärelevalveasutused kasutavad oma volitusi ja täidavad oma kohustusi sõltumatult, erapooletult ja eelarvamusteta. Artikkel 13 Riiklikud turujärelevalvestrateegiad 1.Iga liikmesriik koostab vähemalt iga kolme aasta tagant riikliku turujärelevalvestrateegia. Strateegiaga edendatakse liidu ühtlustamisõigusaktide täitmise tagamise ja turujärelevalve järjepidevat, terviklikku ja integreeritud lähenemisviisi liikmeriigi territooriumil ning see hõlmab toote tarneahela kõiki sektoreid ja etappe, sealhulgas importi ja digitaalseid tarneahelaid. 2.Riiklik turujärelevalvestrateegia sisaldab vähemalt järgmisi elemente: (a)hinnang nõuetele mittevastavate toodete esinemise kohta, võttes eelkõige arvesse artikli 12 lõikes 2 ja artikli 26 lõikes 3 osutatud riskipõhiseid kontrolle ning turusuundumusi, mis võivad mõjutada tootekategooriate nõuetele mittevastavuse määrasid; (b)liidu ühtlustamisõigusaktide täitmise tagamiseks esmatähtsana määratletud valdkonnad; (c)kavandatud täitmise tagamise meetmed, mille eesmärk on vähendada nõuetele mittevastavuse esinemist esmatähtsates valdkondades, sealhulgas vajaduse korral minimaalsed kontrollitasemed, mis on ette nähtud selliste tootekategooriate jaoks, millel on oluline nõuetele mittevastavuse tase; (d)hinnang käesoleva määruse alusel toimuva turujärelevalve tõhususele ja koordineerimisele ning vajaduse korral suutlikkuse suurendamise vajaduste ja meetmete kindlaksmääramine; (e)hinnang teiste liikmesriikide turujärelevalveasutustega tehtavale koostööle ja vajaduse korral ühismeetmetele; (f)järelevalveprogramm, mille abil mõõdetakse strateegia rakendamisel tehtud edusamme ja kontrollitakse käesoleva määruse nõuete täitmist.

3.Liikmesriigid annavad oma riiklikust turujärelevalvestrateegiast teada artiklis 34 osutatud süsteemi kaudu. V peatükk Turujärelevalvevolitused ja -meetmed Artikkel 14 Turujärelevalveasutuste volitused ja ülesanded 1.Liikmesriigid annavad oma turujärelevalveasutustele turujärelevalve, uurimise ja täitmise tagamise volitused, mida on vaja, et kohaldada käesolevat määrust ja käesoleva määruse lisas sätestatud liidu ühtlustamisõigusakte. 2.Kui liikmesriigid annavad lõikes 1 osutatud volitusi, sealhulgas lõikes 3 osutatud volituse, siis võivad nad kehtestada, et volitust saab vajaduse korral kasutada ainult ühel järgmisel viisil: (a)turujärelevalveasutus otse omal vastutusel; (b)pöördudes teiste avaliku sektori asutuste poole; (c)pöördudes kohtusse, kes on pädev tegema vajaliku otsuse, millega kiidetakse heaks kõnealuse volituse kasutamine. 3.Lõike 1 kohaselt turujärelevalveasutustele antud volitused hõlmavad vähemalt volitust: (a)nõuda, et ettevõtjad esitaksid teabe, mille abil on võimalik määrata kindlaks artikli 15 kohaste kontrollide sagedus, sealhulgas teabe turul olevate toodete arvu ja kõnealuste ettevõtjate tegevuse kohta; (b)teha ettevõtjate organisatsioonide süsteemiauditeid, sealhulgas auditeerida menetlusi, mida ettevõtjad kasutavad, et tagada käesoleva määruse ja kohaldatavate liidu ühtlustamisõigusaktide nõuete täitmine; (c)saada juurdepääs nõuetele mittevastavust käsitlevale asjakohastele dokumentidele või teabele või asjakohastele andmetele mis tahes vormis või vormingus ja olenemata andmekandjast ja säilitamise kohast; (d)nõuda, et turujärelevalveasutuse liikmesriigi avaliku sektori asutus, organ või amet või muu füüsiline või juriidiline isik esitaks mis tahes vormis või formaadis teavet, andmeid või dokumente olenemata andmekandjast või säilitamise kohast, et turujärelevalveasutus saaks uurida, kas on esinenud või esineb nõuetele mittevastavuse juhtumeid ning teha kindlaks nende üksikasjad, sealhulgas eelkõige teavet, andmeid või dokumente, mida on vaja, et teha kindlaks raha- ja andmevood ning neid jälitada, teha kindlaks raha- ja andmevoogude eest vastutavate isikute nimed ja kontaktandmed ning pangakonto andmed ja veebisaitide omanik; (e)võtta mõni järgmistest meetmetest või esitada teisele avaliku sektori asutusele taotlus võtta mõni järgmistest meetmetest turujärelevalveasutuse tehtava uuringu otstarbel või taotluse esitanud asutuse taotlusel: (1)teha kohapealseid kontrolle, sealhulgas volitus siseneda valdustesse, territooriumile või transpordivahendisse, mida kõnealune ettevõtja kasutab oma kaubandus-, majandus-, ametialase või kutsetegevuse jaoks, et uurida, arestida, võtta või omandada teabe, andmete või dokumentide koopiaid, olenemata nende andmekandjast; (2)sulgeda uurimise ajal ettevõtja valdusi või arestida tema teavet, andmeid või dokumente uurimise otstarbel vajalikuks ajaks ja vajalikus ulatuses; (3) nõuda ettevõtja esindajalt või töötajalt selgitusi uuritava küsimusega seotud faktide, teabe või dokumentide kohta ning dokumenteerida tema vastused;

(f)võtta tasuta toodete näidiseid, et teha kindlaks nõuetele mittevastavus ja koguda tõendeid; (g)teha toodete katseoste, sealhulgas variisikuna, et teha kindlaks nõuetele mittevastavus ja koguda tõendeid; (h)võtta ajutisi meetmeid, kui tõsise ohu vältimiseks ei ole muid tõhusaid vahendeid, sealhulgas eelkõige võtta ajutisi meetmeid, millega nõutakse, et veebimajutusteenuse pakkujad kõrvaldaksid või keelaksid infosisu või piiraks sellele juurdepääsu või peataks veebisaidi, teenuse või konto või piiraks sellele juurdepääsu või et domeeniregistrid või domeeniregistri pidajad peataksid konkreetseks ajavahemikuks täielikult kvalifitseeritud domeeninime; (i)alustada uurimisi või menetlusi omal algatusel, et lõpetada asjaomase liikmesriigi territooriumil nõuetele mittevastavus ja vajaduse korral avaldada teave uurimise kohta artiklis 34 osutatud süsteemi kaudu; (j)taotleda, et ettevõtja võtaks kohustuse lõpetada nõuetele mittevastavus; (k)keelata toodete turul kättesaadavaks tegemine või kõrvaldada need turult, võtta need tagasi või hävitada need, kui ettevõtja ei esita teavet, mida turujärelevalveasutus on nõudnud, et kontrollida nende toodete nõuetele vastavust, seni, kuni teavet ei ole esitatud; (l)määrata ettevõtjale karistusi, sealhulgas trahve või perioodilisi karistusmakseid nõuetele mittevastavuse või turujärelevalveasutuse otsuse, korralduse, ajutise meetme või muu meetme mittejärgimise korral; (m)nõuda nõuetele mittevastavuse tagajärjel saadud tulude tagastamist; (n)avaldada lõplikke otsuseid, lõplikke meetmeid, ettevõtja võetud kohustusi või käesoleva määruse alusel tehtud otsuseid, sealhulgas avaldada nõuetele mittevastavuse eest vastutava ettevõtja nimi. 4.Turujärelevalveasutused avaldavad kõik ettevõtjate võetud kohustused, andmed parandusmeetmete kohta, mida ettevõtjad on nende territooriumil võtnud, ning andmed ajutiste meetmete kohta, mida asjaomane turujärelevalveasutus on käesoleva määruse alusel võtnud. 5.Turujärelevalveasutused kasutavad oma volitusi kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Artikkel 15 Turujärelevalvemeetmed 1.Turujärelevalveasutused korraldavad piisaval määral asjakohaseid tooteomaduste kontrolle dokumentide kontrollimise teel ja vajaduse korral füüsilisi või laboratoorseid kontrolle esindava valimi alusel. Otsustades selle üle, milliseid kontrolle teha ja millises ulatuses, võtavad turujärelevalveasutused eelkõige arvesse riskihindamise põhimõtteid ja laekunud kaebusi. Kui ettevõtjad esitavad akrediteeritud vastavushindamisasutuse väljastatud katseprotokollid või sertifikaadid, mis tõendavad nende toodete vastavust liidu ühtlustamisõigusaktide nõuetele, võtavad turujärelevalveasutused neid protokolle ja sertifikaate asjakohaselt arvesse. 2.Turujärelevalveasutused võtavad viivitamata vajalikud meetmed hoiatamaks nende territooriumil lõppkasutajaid mis tahes toote puhul kindlaks tehtud ohtudest, et vähendada vigastuste või muu kahju tekkimise ohtu. Asutused teevad ettevõtjatega koostööd nende meetmete puhul, mille abil võib olla võimalik vältida või vähendada kõnealuste ettevõtjate poolt kättesaadavaks tehtud toodetest tulenevat ohtu. 3.Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutused otsustavad turult kõrvaldada teises liikmesriigis valmistatud toote, teavitavad nad sellest viivitamata asjaomast ettevõtjat. Artikkel 16

Teabe kasutamine ning ameti- ja ärisaladus Turujärelevalveasutused järgivad vajaduse korral konfidentsiaalsuse põhimõtet, et kaitsta ameti- ja ärisaladusi või isikuandmeid vastavalt siseriiklikele õigusaktidele, lähtudes nõudest, et tuleb avaldada võimalikult suurel määral teavet kaitsmaks lõppkasutajate huve liidus. Artikkel 17 Piiravad meetmed 1.Kõik meetmed, otsused või korraldused, mille turujärelevalveasutused on võtnud või teinud liidu ühtlustamisõigusaktide või käesoleva määruse kohaselt toodete turul kättesaadavaks tegemise keelamiseks või piiramiseks või toodete turult kõrvaldamiseks, tagasivõtmiseks või hävitamiseks, peavad olema proportsionaalsed ja sisaldama täpseid põhjendusi. 2.Nendest meetmetest, otsustest või korraldustest teatatakse viivitamata asjaomasele ettevõtjale, keda teavitatakse samal ajal ka talle liikmesriigi õigusaktide alusel kättesaadavatest õiguskaitsevahenditest ja nende kasutamise ajalistest piirangutest. 3.Enne lõikes 1 osutatud meetme, otsuse või korralduse võtmist või tegemist antakse asjaomasele ettevõtjale võimalus saada ära kuulatud asjakohase ajavahemiku jooksul, mis ei ole lühem kui kümme päeva, välja arvatud juhul, kui talle ei ole võimalik seda võimalust anda võetava meetme või tehtava otsuse või korralduse kiireloomulisuse tõttu, mille aluseks on tervise- või ohutusnõuded või muud põhjused, mis seonduvad asjakohaste liidu ühtlustamisõigusaktidega hõlmatud avalike huvidega. Kui meede, otsus või korraldus võetakse või tehakse ilma ettevõtjale tema ärakuulamise võimalust andmata, siis antakse ettevõtjale see võimalus viivitamata pärast seda ning asutus vaatab meetme, otsuse või korralduse pärast ettevõtja ärakuulamist viivitamata läbi. 4.Turujärelevalveasutus võtab viivitamata tagasi lõikes 1 osutatud meetme, otsuse või korralduse või muudab seda, kui ettevõtja suudab tõendada, et ta on võtnud tulemuslikke parandusmeetmeid. Artikkel 18 Tõsist ohtu kujutavad tooted 1.Turujärelevalveasutused võtavad meetmeid, et turult kõrvaldada või tagasi võtta tõsist ohtu kujutavad tooted või keelata nende turul kättesaadavaks tegemine. Nad teavitavad komisjoni kõnealustest meetmetest viivitamata vastavalt artiklile 19. 2.Otsus, kas toode kujutab endast tõsist ohtu või mitte, tehakse asjakohase riskihindamise alusel, milles võetakse arvesse ohu iseloomu ja selle esinemise tõenäosust. Võimalus ohutust suurendada või muude väiksema ohutustasemega toodete olemasolu ei ole piisav põhjus pidada toodet tõsise ohu allikaks. Artikkel 19 Teabevahetus – liidu varajase hoiatamise süsteem 1.Kui turujärelevalveasutus võtab või kavatseb võtta meetme kooskõlas artikliga 18 ja leiab, et meetme võtmise põhjused või meetme mõju ulatuvad liikmesriigi territooriumist kaugemale, teavitab ta komisjoni käesoleva artikli lõike 4 kohaselt viivitamata kõnealusest meetmest. Samuti teatab ta komisjonile viivitamata sellise meetme muutmistest või tühistamistest. 2.Kui turul on tehtud kättesaadavaks tõsist ohtu põhjustav toode, teatavad turujärelevalveasutused komisjonile kõigist vabatahtlikest meetmetest, mille ettevõtja on võtnud ja mille võtmisest ta on teatanud. 3.Lõigete 1 ja 2 kohaselt esitatud teave peab sisaldama kõiki kättesaadavaid andmeid, eelkõige andmeid, mida on vaja toote, selle päritolu ja tarneahela identifitseerimiseks ning andmeid sellega seotud ohu, liikmesriigi võetud meetme olemuse ja kestuse ning ettevõtjate võetud vabatahtlike meetmete kohta. 4.Lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamisel kasutatakse direktiivi 2001/95/EÜ artiklis 12 sätestatud turujärelevalve ja teabevahetuse süsteemi. Nimetatud direktiivi artikli 12 lõikeid 2, 3 ja 4 kohaldatakse mutatis mutandis. Artikkel 20

Liidu katserajatised 1.Komisjon võib määrata liidu katserajatised teatavate turul kättesaadavaks tehtavate toodete või tootekategooriate või -rühmade jaoks või tootekategooria- või tooterühmaga seotud spetsiifiliste riskide jaoks. 2.Lõikes 1 osutatud liidu katserajatised peavad vastama järgmistele kriteeriumidele: (a)neil peab olema sobiva kvalifikatsiooniga personal, kellel on piisav väljaõpe rajatise pädevusvaldkonnas kohaldatavate analüüsimeetodite alal ning piisavad teadmised standarditest ja tavadest; (b)neil peab olema neile lõike 4 alusel antud ülesannete täitmiseks vajalik varustus; (c)nad peavad tegutsema avalikes huvides erapooletult ja sõltumatult; (d)nad peavad vajaduse korral tagama teemade, tulemuste ja teadaannete konfidentsiaalsuse; (e)nad peavad olema akrediteeritud kooskõlas määruse (EÜ) nr 765/2008 II peatükiga. 3.Katserajatiseks ei tohi määrata liidu ühtlustamisõigusaktide kohaselt määratud teavitatud asutust või mis tahes muud vastavushindamisasutust. 4.Liidu katserajatised täidavad oma pädevusvaldkonnas vähemalt järgmisi ülesandeid: (a)katsetavad tooteid seoses turujärelevalve ja uurimistega; (b)aitavad lahendada vaidlusi liikmesriikide turujärelevalveasutuste, ettevõtjate ja vastavushindamisasutuste vahel; (c)annavad sõltumatuid tehnilisi ja teaduslikke nõuandeid komisjonile, sealhulgas artikli 31 alusel loodud võrgustikule, ja liikmesriikidele; (d)töötavad välja uusi analüüsivõtteid ja -meetodeid; (e)jagavad teavet katserajatistele liikmesriikides ja korraldavad neile koolitusi. 5.Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles määratakse kindlaks liidu katserajatiste määramise kord. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 63 osutatud kontrollimenetlusega. Artikkel 21 Turujärelevalveasutuste rahastamine ja kulude sissenõudmine 1.Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil tegutsevad turujärelevalveasutused saavad oma ülesannete täitmiseks vajalikud rahalised vahendid. 2.Turujärelevalveasutused võivad nõuda nõuetele mittevastavatelt ettevõtjatelt haldustasusid nende nõuetele mittevastavuse juhtumite eest, et asutused saaksid katta oma kulud, mis on neile tekkinud nõuetele mittevastavuse juhtumitega seotud tegevuse käigus. Need kulud võivad hõlmata riskihindamise otstarbel tehtavate katsete kulusid, artikli 30 lõigete 1 ja 2 kohaselt meetmete võtmise kulusid ja kulusid, mis on seotud toodetega, mille puhul on tehtud kindlaks nõuetele mittevastavus ja mille puhul tuleb võtta parandusmeetmeid enne nende vabasse ringlusse lubamist.

VI peatükk Koostöö ja vastastikuse abi menetlus Artikkel 22 Teabenõuded 1.Taotluse saanud asutus esitab taotluse esitanud asutuse taotlusel teabe, mida taotluse saanud asutus peab vajalikuks, et teha kindlaks, kas toode ei vasta nõuetele, ning tagada nõuetele mittevastavuse lõpetamine. 2.Taotluse saanud asutus korraldab vajaliku uurimise või rakendab muid taotletud teabe kogumiseks asjakohaseid meetmeid. Vajaduse korral kasutatakse uurimise käigus teiste turujärelevalveasutuste abi. 3.Taotluse saanud asutus võib taotluse esitanud asutuse taotlusel lubada taotluse esitanud asutuse ametnikel viibida uurimiste käigus oma partnerite juures, kes töötavad taotluse saanud asutuses. 4.Taotluse saanud asutus vastab lõike 1 kohaselt esitatud taotlusele sellise menetluse abil ja nende tähtaegade piires, mille komisjon on sätestanud lõike 5 kohaselt. 5.Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles määratakse kindlaks tähtajad, standardvormid ja täiendavad andmed lõike 1 kohaselt teabenõuete esitamise ja neile vastamise käigus kasutatavate menetluste kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 63 osutatud kontrollimenetlusega. Artikkel 23 Täitmise tagamise meetmete