ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.4

Varipangad on sarnaselt tavapäraste pankadega tegelenud krediidi ümberkujundamise, tähtaegade ja likviidsusega. Kuid erinevalt tavapärastest pankadest ei ole neil ametlikku juurdepääsu viimase astme laenuandjatele (keskpangad). Tegelikult on viimase aja kogemused näidanud, et riigiasutused on pidanud mitmete mehhanismide abil tegelema varipankade põhjustatud kaotustega. Suurt kahju on kannatanud maksumaksjad.
1.1

Käesolev Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus on koostatud nõukogu direktiivi ettepaneku kohta, millega võetakse kasutusele kiirreageerimismehhanism, et anda liikmesriikidele võimalus võidelda käibemaksupettuste vastu tõhusamalt, eelkõige lühendades aega, mis on vajalik erandi kehtestamiseks seoses käibemaksukohustuslaste määramisega. Selle meetmega kõrvaldatakse ka oht, et käibemaksupettustega võitlemisel võetakse riiklikke meetmeid, millel puudub õiguslik alus Euroopa õigusaktides.
4.4

Siiski märgib komitee ära mõned komisjoni kõnealuse teatisega seonduvad aspektid, et hõlbustada võimalikult palju raadiospektrit käsitlevate tulevaste regulatiivsete etappide väljatöötamist, nii et need toetuksid kindlatele, eelkõige demokraatia, läbipaistvuse ning põhiõiguste ja tarbijate ja elektroonilise side kasutajate õiguste kaitse põhimõtetele. Esmajoones peavad olema pettuse eest selgelt kaitstud just tarbijate ja kasutajate õigused. Selleks tuleb kehtestada kriteeriumid, mis tagavad õiglase hinna, üldise juurdepääsu spektrile ning tõhusad kaebuste esitamise ja kahju hüvitamise mehhanismid. Samuti tuleb tagada, et sõltumatutel järelevalveasutustel oleksid volitused lahendada riikidevahelisi spektrikasutuse konflikte, vältides kahjulikke häireid. Korrapäraselt koostatavate aruannete abil peab komisjon teavitama, milliseid meetmeid on võetud ja milliseid eesmärke on saavutatud seoses nimetatud õiguste ja kohustustega.
3.4.1

Üldreeglina kehtestatakse, et püügivõimalused määratakse kindlaks liikide kasutamise sellisel tasemel, mis on kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikusega. Selle säästva kasutamise saavutamiseks võetakse mitmeid meetmeid. Esiteks kehtestatakse kalapüügilubade süsteem, mille puhul iga kalalaev peab oma sihtliigina määrama kindlaks ühe liigi või mitu liiki, mis esinevad kehtestatud loeteludes. Komitee märgib, et kõnealuse ettepaneku loetelud, mis lähtuvad Kirde-Atlandi kalanduskomisjonis (NEAFC) saavutatud kokkulepetest, on praegu kehtivatest loeteludest pikemad, hõlmates liike, mis kehtivas süvamereliike käsitlevas määruses ei esine. Teiseks rõhutatakse teadusteabe tähtsust, kuigi tuleb mainida, et suuremas osas liikmesriikidest on olemas teadusasutused, mis on teinud eeskujulikku tööd, mille põhjal saab ellu viia säästvat kalandust.
4.4.7

Vajalikud muutused ja reformid on ainult siis paljutõotavad, kui majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide suhe on tasakaalustatud ning koormuse jaotamist peetakse õiglaseks (riikide, sissetulekurühmade, kapitali ja töö, sektorite, erinevate elanikkonnarühmade jne vahel). Õiglus ja sotsiaalne tasakaal on konsolideerimissammude aktsepteerimise vältimatu eeldus, vastasel juhul on sotsiaalne ühtekuuluvus ohus ning populism ja ELi-vastane meelestatus hakkavad ohtlikult pead tõstma. Komitee kordab sellega seoses oma tungivat soovitust kaasata sotsiaalpartnerid ja teised kodanikuühiskonna esindusorganisatsioonid võimalikult varakult ja ulatuslikult poliitika kujundamisse.
3.2

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab selgelt Euroopa Komisjoni käivitatud algatusi ning leiab, et tõelise ühtse energia siseturu lõpuleviimine 500 miljoni tarbija jaoks on esmatähtis Euroopa majanduskasvu taaselavdamiseks, ulatudes kaugemale Euroopa energiaühenduse loomisest. Piisav, jagatud ja konkurentsivõimeline energia on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee jaoks võtmeelement Euroopa majanduse arendamisel ja töökohtade loomisel ELis. Euroopa tööstusele on vaja konkurentsivõimelisi energiahindu, et Euroopas püsima jääda ja siin edasi areneda.
3.10

Muud aruanded, näiteks Rahvusvahelise Narkootikumide Kontrollinõukogu (INCB) 2011. aasta aruanne „Precursors and chemicals frequently used in the illicit manufacture of narcotic drugs and psychotropic substances” ja USA riigidepartemangu 2012. aasta aruanne „International Narcotics Control Strategy Report Chemical Controls” pakuvad globaalsemat ülevaadet väljastpoolt. Praegu on näiteks kokkuleppele jõutud, et Afganistanis puudub seaduslik nõudlus atsetaanhüdriidi järele ja seetõttu on selle igasugune import ebaseaduslik. Koalitsioonijõud on teatanud umbes 20 tonni konfiskeerimisest 2011. aastal imporditud märksa suuremast üldkogusest. Peamised ebaseaduslikud allikad on väidetavalt Hiina, Lõuna-Korea, Euroopa, Kesk-Aasia riigid ja India. On selge, et töö veel jätkub ning et endiselt on ülimalt olulised tihe rahvusvaheline koostöö ja raskelt saavutatud vastastikune usaldus.
3.4

Nagu komitee on eelnevalt välja toonud, on tähtis rõhutada, et ettevõtja sotsiaalne vastutus ei tohi mitte mingil juhul asendada sotsiaalseid õigusi, mis on tagatud õiguslike vahendite või rahvusvaheliste lepingutega, mis jäävad esmajoones riikide ja valitsuste pädevusalasse. Peale selle võtavad paljud ettevõtjad endale vabatahtlikult tunduvalt suurema vastutuse, mistõttu on oluline rõhutada, et tunnustada ja ergutada tuleks ka sotsiaalset vastutust, mis ületab seaduses sätestatud nõudeid. Komitee on seisukohal, et peale õiguslike vahendite peab iga ettevõte leidma oma lähenemisviisi sotsiaalse vastutuse elluviimiseks. Ettevõtja sotsiaalse vastutuse sotsiaalne märgis kätkeb endas ohtu, et esiplaanil ei ole enam sotsiaalne innovatsioon, vaid sertifitseerimispüüdlused.
3.5

Olgugi et praegu esineb liikmesriikide õigusaktides mõningaid erinevusi, on need ELi dokumentide, standardite ja direktiividega suhteliselt sarnased – asjaolu, mis tekitab kasutajates mõnikord õigustatud hirmu, kuna nende andmete paigutamine väljapoole Euroopat võib vaidluse korral kaasa tuua õiguslikke probleeme ja takistusi. Lisaks sellele suurendab enamiku kasutajate hirme veel USA terrorismivastane seadus „Patriot Act”. See on seadus, mis võeti vastu terrorirünnaku järjel (pärast Maailma Kaubanduskeskuse kaksiktornide ründamist) ja mis võimaldab USA valitsusel või föderaalkohtunikul kasutada mis tahes teavet; hoolimata sellest, kas andmete omanik on ameeriklane või mitte, kehtib tingimus, et neid majutab ja neid kontrollib USA ettevõte, ka siis, kui andmed on majutatud Euroopas asuvas keskuses. Eelkõige ei saa kõnealuse teabe omanikku teavitada sellest, et andmete haldaja on majutatud andmed avalikustanud.
3.12

Mis puutub komisjoni, siis tuleks teda otseselt kaasata vaid juhul, kui üksiku liikmesriigi, ettevõtja või teadusorganisatsiooni potentsiaal on ebapiisav, näiteks teaduslik-tehnilised suurprojektid. Sellisel juhul peaks aga komisjon kandma ka asjaomast vastutust. Komitee tuletab meelde (4), et just suured teadustaristud ja näidisprojektid on need, mis võivad ületada ühe liikmesriigi – ja võib-olla isegi kogu Euroopa Liidu – suutlikkuse ja kasutuspotentsiaali ning vajavad seega tugevamat komisjonipoolset osalust.
2.11

Globaalsel tasandil on kaugelt kõige suurem konkurent Ameerika Ühendriigid, mille õigusraamistik on ühtlustatud ning kus on ühised standardid, suur avalik nõudlus föderaalvalitsuse tasandil (2) ning tugev siseturg, mis moodustab 42 % ülemaailmsest käibest. Samuti on USA ettevõtted julgeoleku tehnilise varustuse osas esirinnas. Jaapanil ja Iisraelil on juhtivaid ettevõtteid teatud kõrgetasemeliste seadmete alal, eriti info- ja kommunikatsiooniturbe valdkonnas, samas kui Venemaal ja Hiinas on kõrge arengutase füüsilise julgeoleku traditsioonilistes valdkondades.
—

Saksamaa kui liikmesriik, kus viimastel aastatel on olnud suurim taastuvenergia areng, on loonud seadusesätte, mille kohaselt suured energiatarbijad vabastatakse teatud kuludest, mis on seotud taastuvatest energiaallikatest toodetud elektriga. Nii ei ohustata nende rahvusvahelist konkurentsivõimet. Nn maksust vabastatud ettevõtete nimekiri on pidevalt kasvanud, nii et see jaguneb aina väiksema hulga tarbijate peale. Isegi golfiväljakud, friikartulite tootjad ja tapamajad on nüüdseks saanud maksust vabastuse. Kuna seda ei saa seletada rahvusvahelise konkurentsivõimega, siis on Saksamaa valitsusel nüüd kavas nimekirja taas radikaalselt kärpida, mis vähendab kulusid.
4.9

Taastuvenergiaga seoses on oluline ühtlasi kaaluda uude tootmisvõimsusesse tehtavate investeeringute mahtu, aga ka energiavõrgu tugevdamise ja võimalike toetustega seotud kulusid. Viimati nimetatuga seoses võib olla vajalik toetada rohkem piirkondi, mis on energia seisukohast rohkem sõltuvad ning kus taastuvenergia kasutamist on siiani vähem arendatud. Kuid siinkohal on oluline, et rohelise energia tootmise suurendamise tempo oleks kooskõlas energiavõrgu tugevdamise kiirusega. Samuti on oluline kindlaks määrata vajalik varuvõimsus taastuvenergia täiendava tootmisüksuse kohta. Varuvõimsust saaks küll importida, kuid selle eelduseks on tõhus ühendus ning koostöö piirkondlikul ja Euroopa tasandil. Taastuvenergia toetamise tingimuste puhul tuleb seda asjaolu arvesse võtta, et optimeerida nende arengutempot ja maksumaksjate kantavaid toetuskulusid.
3.2

2010. aasta oktoobris vastu võetud arvamuses nõudis komitee tungivalt ohvrite kaitsmist alates sellest hetkest, kui nad ohvritena tuvastatakse. Kogu probleem seisnebki nimetatud tuvastamises ja tõendamiskohustuses, mis pannakse isikutele, kes on haavatavad, ei räägi kohalikku keelt, on oma ärakasutajate jälgimise all, kellel on hirm, kes ei tunne oma õigusi ega oska kusagilt abi otsida. Just ohvrite tuvastamises tuleks edu saavutada, et neid rohkem kuulda võetaks. Ametiühingud on korraldanud katseprojekte, mille käigus antakse väljaõpet töötajatele, kellel võib olla kokkupuuteid sunniviisilise töö ohvritega, et ohvrid leida, osata nendega käituda, neid aidata ja kaitsta. Ka avaliku sektori asutused ja ühendused võiksid teha sama tööd isikutega, kellel arvatakse olevat kokkupuuteid seksuaalse ärakasutamise ohvritega (u 80 % ohvritest). Olemasolevaid vahendeid (koolitused, suunised, menetlusjuhised) tuleb tutvustada aktiivsemalt, et inimesed teaksid, mida teha ja kuidas käituda inimkaubanduse kahtluse korral.
4.2

Nõustamise mõiste määratlemine on komitee arvates samuti ebaselge. Mitmel pool ettepaneku tekstis üritatakse nõustamist defineerida. Artikli 2 lõikes 9 sätestatakse, et nõustamine on soovituse andmine kliendile. See on nõustamise väga lai määratlus ja kaksipidi mõistmine võib tõstatuda juba sellest seisukohast, kas kindlustustooteid on üldse võimalik ilma nõustamata vahendada.
Kolmas valdkond, mille puhul viitab komisjon selgesõnaliselt sotsiaalsete osalejate ja sotsiaalpartnerite rollile ja osalemisele, on palgapoliitika, kus komisjoni sõnul tuleb palgakujundussüsteemide osas „konsulteerida” sotsiaalpartneritega. Komitee juhib siinkohal komisjoni tähelepanu asjaolule, et palgad, palgaläbirääkimised, aga ka palgakujundussüsteem ise on paljudes liikmesriikides sotsiaalpartnerite sõltumatu pädevus; nemad peavad selleks läbirääkimisi kollektiivlepingute üle ja sõlmivad need. Sotsiaalpartnerite kõnealust sõltumatut läbirääkimiste pidamise ülesannet ei tohi kahandada vaid konsulteerimisele. Samuti ei tohi dialoogis osalemist piirata pelgalt nõuandva rolliga. Sotsiaalpartnerite konsulteerimise ja sotsiaaldialoogi sõltumatust on kinnitatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 152 ja artikli 153 lõikes 5, kus muu hulgas on sõnastatud põhimõte, et Euroopa Liit peab tunnustama liikmesriikide töösuhete süsteemidemitmekesisust. Eelöeldu taustal on sotsiaalpartneritega „konsulteerimine” näiteks palkade indekseerimise süsteemi reformi osas täiesti ebapiisav ja isegi kohatu, eriti kui, sotsiaaldialoogi asjaomases riiklikus mudelis räägivad selliste indekseerimissüsteemide osas kollektiivlepingute näol läbi ja neis lepivad kokku sotsiaalpartnerid ise.

Sisuliselt küsib komitee endalt, kas selle põhjuseks ei ole asjaolu, et komisjon omistab liiga suurt tähtsust töötasude kohandamisele allapoole. Komisjoni teatisega kaasnevate riigipõhiste soovituste põhjalikumast analüüsist nähtub, et 17st liikmesriigist, kes said komisjonilt soovitused palga osas, on 16 liikmesriigi soovituse eesmärk vähendada nõrgendada palgadünaamikat, olgu siis indekseerimise reformi, miinimumpalkade piiramise, palgaläbirääkimiste detsentraliseerimise või madalaimate palkade paindlikkuse suurendamise kaudu. Ent Euroopa rahaliitu iseloomustav tasakaalustamatus on struktuurne ja peaasjalikult seotud asjaoluga, et globaliseerumisel on rahaliidu eri liikmetele erinev mõju (joonealune märkus: vt Rahvusvaheline Valuutafond. External Imbalances in the Euro Area. („Väline tasakaalustamatus euroalal”) Töödokument 12/136, 2012). Jätkuvalt vastab tõele see, et konkurentsivõitlust madala palgatasemega riikidega ei ole võimalik võita palkade alandamisega.
4.6

On tõsi, et seda probleemi lahendada ei ole lihtne, kuivõrd olukord erineb riigiti ja autotehaste kaupa: kui Euroopas oli 2012. aastal tootmisvõimsuse kasutusmäär keskmiselt 70 % ringis, siis riikidevahelised erinevused on suured: Ühendkuningriigis ja Saksamaal on see määr 80 % ringis, Hispaanias 70 %, Prantsusmaal 60 % ja Itaalias veidi üle 50 % (allikas: The Economist). Üksikute autotehaste tasandil sõltuvad erinevused mitmetest teguritest: üks neist on ekspordi suundumus, milles on parimal positsioonil need, kellel on mahukas eksport väljapoole Euroopat (nt BMW, Audi, Daimler), samas kui raskustes on need, kes on rohkem sõltuvad Euroopa siseturust.
4.3.12

Reklaam peaks muutuma vastutustundlikumaks ja rohkem reglementeerituks, eriti alaealiste kaitseks, mitte ainult seetõttu, et see on väga tervisekahjulik, vaid ka seepärast, et see on moonutatud ja eksitav, sest see paneb üldsuse mõtlema, et internetis hasartmänge mängida on „normaalne”, ja seega kiidab heaks ebaterveid sotsiaalseid käitumisviise.
2.2

F-gaasid on võimsad kasvuhoonegaasid, mis tekivad inimtegevuse tagajärjel. Need on praegu loetletud kahes rahvusvahelises lepingus, vastavalt sellele, kas neil on või ei ole stratosfääri osoonikihti kahjustavad omadused. Esiteks Montreali protokoll (1987) – Viini konventsiooni tulemus –, milles antakse ülevaade nende ainete tootmise ja kasutamise kontrollimeetmetest, lõppeesmärgiga kõnealused ained kaotada. Seda protokolli on pidevalt edasi arendatud, et laiendada selle rakendusala uutele gaasidele ja rakendustele. Teisalt hõlmab Kyoto protokoll F-gaaside heiteid, mis ei mõjuta osoonikihti; protokolli eesmärk on vähendada selles nimetatud kasvuhoonegaaside heiteid. Kliima ja puhta õhu kaitse koalitsioon, mille eesmärk on alates 2012. aastast võidelda lühiealise kliimamõjuga saaste vastu, on samuti võtnud fluorosüsivesinike heitkogused oma tegevuskava prioriteetide hulka.
4.2

Ülemaailmse rahastamise mitmekesisus kohandatakse kursi muutmisega 2050. aastaks. ÜRO esitab hinnangu, et vaesuse ja keskkonnaalaste väljakutsete jätkusuutlikuks käsitlemiseks vajatakse igal aastal 800 miljardit eurot, mis moodustab 1,5 % kogu maailma SKPst. Ametlik arenguabi suudab katta vaid 10–15 % sellest rahvusvahelise rahastamise vajadusest. Seega on vältimatult vaja muid riiklikke ja rahvusvahelisi ressursse. Tulevases teatises rahastamisallikate kohta tuleks tõsiselt käsitleda rahvusvahelisi maksuressursse, mis võimaldaksid kaasata läbipaistvalt ja prognoositavalt ressursse vaesuse kaotamiseks, keskkonna kaitseks ja ülemaailmsete avalike hüvede haldamiseks vajalikke. Innovatiivne rahastamine ja finantstehingute maks on selle poliitika eeldused ning need tuleks esmajärjekorras suunata kõnealustele ülemaailmsetele väljakutsetele. Lisaks on riigisiseste maksuressursside kasutuselevõtt ja rändajate rahaülekannete suunamine tootlikusse tegevusse vältimatuks eelduseks edusammude tegemiseks kohapeal määratletud eesmärkide suunas.
2.5

Ühtse Euroopa taeva I ja II kavade (kehtestatud vastavalt 2004. ja 2009. aastal) tulemused näitavad, et ühtse Euroopa taeva algatuse põhimõtted ja üldine suund on õiged ning et on tehtud jõupingutusi lennuliikluse juhtimise eeskirjade optimeerimiseks ja see on hakanud vilja kandma. Siiski on nende kavade puhul avaldunud ka mitmed nõrgad kohad, mis on suures osas tingitud sellest, et liikmesriigid ei ole suutnud selgelt visandada oma praegusi lennunduse valdkonna prioriteete. Nende prioriteedid hõlmavad nii erinevaid valdkondi, nagu lisaväärtuse loomine õhuruumi kasutajate jaoks, lennutegevuselt saadava enda sissetuleku maksimeerimine ning samuti lennunduse kasutamine piirkondliku ja mikromajanduse arengu vahendina. Selle tulemusena on Euroopas aeronavigatsiooniteenuste osutamisel ikka veel suuri puudujääke tõhususes ja kvaliteedis, kuid samas ei ole selle olukorra kohta ka mingit arusaadavat selgitust. Samuti on praegune institutsiooniline korraldus kaugel optimaalsusest, kuna sellele on iseloomulikud arvukad kattumised ja lüngad ning puudub igasugune ühine suund eri sidusrühmade vahel. Seepärast on vaja tugevdada ühtse Euroopa taeva institutsioonilist raamistikku.
2.3

On oluline, et Galileo süsteem, milles on juba esinenud mitmeid viivitusi, võetaks lõpuks nii ruttu kui võimalik menetluslike takistuste ja huvide konfliktita kasutusele, et Euroopal oleks oma satelliitnavigatsioonisüsteem ega sõltuks teiste pakutavatest teenustest, eriti kui neid kasutatakse sõjalistel eesmärkidel.
8.6

Kui suurte lennujaamade läbilaskevõime suurendamine on pikas perspektiivis hädavajalik, siis säilib samuti vajadus kasutada olemasolevat läbilaskevõimet nii hästi kui võimalik, seda eelkõige lennujaamade teenindusaegade osas. Lennujaamad peavad olema võimelised reageerima pakkumise ja nõudluse muutumisele ning nad peavad olema võimelised kasutama oma lennujaama teenindusaegu majanduslikult optimaalse tulemuse saavutamiseks. Selles kontekstis on oluline, et praeguses lennujaamapaketis (4) sisalduv teenindusaegade ettepanek lihtsustaks jätkuvalt lennujaama läbilaskevõime tõhusamat kasutamist, arvestades teenindusaegade puhul kohalike oludega, kuna mõnede lennujaamade jaoks on see tulevikus ainus võimalus kasvamiseks. Lennurajad on suurtel lennuväljadel paljudel juhtudel maksimaalses kasutuses, samas kui läheduses asuvatel piirkondlikel lennujaamadel on piisavalt kasutamata võimsust.
4.3.3

Kõnealune protsess on ülimalt energiamahukas! 1 000 kg kõrge kvaliteediga palkidest (milles on 60 massiprotsenti orgaanilisi aineid) on võimalik toota 135 kg diislikütust. Protsessi käigus läheb kaotsi 85 % puidus sisaldunud energiast, kõigest umbes 15 % muundatakse „täiustatud biokütuseks”. See tähendab, et 1 000 puuga metsast põletatakse 850 puud töötlemisenergiaks, et saada kütust vähem kui 150 puust. Järgnevas biomass to liquid-kütuse põletamisel autode mootoris paisatakse õhku fotosünteesi käigus seotud kõigi 1 000 puu CO2.
1.13

Paljud ehitusettevõtjad, eriti VKEd, on suure surve all avaliku ja erasektori klientide maksete hilinemise tõttu. Direktiivi 2011/7/EL, mis käsitleb hilinenud maksmisega võitlemist äritehingute puhul, tuleb nõuetekohaselt jõustada, et tagada ettevõtete püsimajäämine. Et täielikult rakendada direktiivi 2011/7/EL sätteid ja saavutada selle eesmärgid, soovib komitee rõhutada eelkõige vajadust vähendada maksmise/riigihangete lepingute vastuvõtmise tähtaega maksimaalselt 30 päevale ning tagada, et sellest tähtajast kinni peetakse ja arveid õigel ajal makstakse, võttes vastavad eelarve- ja haldusmeetmed (sh võlgnevuste maksmiseks pangalaenu saamise abil). Komitee rõhutab prioriteetsena vajadust lahendada enne direktiivi 2011/7/EL ülevõtmist registreeritud võlgnevuste probleem. Äärmiselt suured viivitused arvete maksmisel riigihangete lepingute puhul mõjutavad tõsiselt ettevõtete konkurentsivõimet, kasumlikkust ja elujõulisust. Hilinenud maksmist käsitlevat direktiivi tuleb nõuetekohaselt jõustada, et tagada ettevõtete püsimajäämine. Need riigid, kelle maksetähtajad on seni olnud lühemad, ei tohiks kasutada direktiivis sätestatud erandeid nende tähtaegade pikendamiseks. Sellega seoses soovitab komitee, et arve alusel tehtavate maksete maksimaalne tähtaeg peaks olema 30 päeva (sealhulgas vastuvõtmine ja kontrollimine).
3.11.3

Ladustamise kaotegur. Kuigi veehoidlategea elektrijaamade puhul veehoidlates tekib kõige väiksem energiakadu ja neid on aastakümneid juba laialdaselt kasutatud, on majanduslike ja looduslike tegurite ning üldsuse suhtumise tõttu võimalused selliste süsteemide laiemaks ja piisavaks kasutamiseks Euroopas praegu väga piiratud. Teised salvestussüsteemid laialdasema kasutamise tarbeks on alles väljatöötamisel. Prognoosid näitavad, et innovatiivsetest salvestitest pärit elektri maksumus on vähemalt kaks korda suurem kui elektri salvestamata jätmisel (Niels Ehlers, Strommarktdesign angesichts des Ausbaus fluktuierender Stromerzeugung, 2011); see tähendab, et kaotegur on vähemalt kaks. Just sellel teemal oleks vaja põhjalikku uurimis- ja arendustegevust.
2.1

2050. aasta CO2-heite eesmärkide saavutamiseks on ülimalt tähtis energiatõhusus, olenemata valitud energiaallikate konkreetsest jaotusest. Selleks et liikmesriikide energiaallikate jaotusse kuuluksid avatud ja paindlikud valikud, on hädavajalikud ka varased investeeringud ajakohastatud, uuendatud ja hästi ühendatud siseturgu. Koos elektrikasutuse suurenemisega on need ELi energiapoliitika üsna vaieldamatud elemendid, kuigi kulude, rahastamise, rakendamise kiiruse ja mõju küsimused jäävad lahtiseks. Samas tulevad liikmesriikides üha rohkem arutlusele küsimused energiavarustuse allikate jaotuse ja selle kohta, kuidas saavutada energiatõhusust ja investeeringute vajalikku taset. Kuigi on tõenäoline, et võrreldes ebamääraste ühepoolsete riiklike kavadega on Euroopa lähenemisviisi kulud väiksemad ja sellest tulenev energiavarustus kindlam, on avaliku arutelu keskmes enamjaolt aina suurenevad tarbijahinnad ning taristu ja tootmismeetodite kasvav mõju. Harvadel juhtudel võivad liikmesriigid küll korraldada energiaalase ülemineku küsimustes riikliku arutelu, aga tavaliselt ei toimu see iseenesest, vaid seda tuleb innustada.
Euroopa Parlamendi regionaalarengukomisjoni aruanne äärepoolseimates piirkondade ühtekuuluvuspoliitika kohta strateegia „Euroopa 2020” taustal („The role of cohesion policy in the outermost regions of the European Union in the context of EU 2020”), raportöör Nuno Teixeira;
1.3

Komitee pooldab seda, et vähemalt 20 % ELi koguabist tuleb määrata sotsiaalse kaasatuse ja inimarengu tarbeks ning neid eraldisi tuleb suurendada teistes valdkondades ülejäävate vahendite ümberpaigutamise teel. Lisaks väljendab komitee muret selle pärast, et nimetatud protsendi alla kuuluvad üheskoos haridus-, tervishoiu- ja sotsiaalkaitsevaldkond, ilma et neile oleks eraldi tagatud oma jaotus ja eraldised. Seepärast ei ole võimalik tagada, et sotsiaalkaitse ei jää täiesti kõrvale. Sotsiaalkaitse mõiste võib hõlmata tervishoidu, kuid haridust pigem mitte, välja arvatud teatud sotsiaalkaitseprogrammide aluse või täiendusena. Järelikult tuleb leida tasakaal, mis võimaldab need kolm olulist valdkonda omavahel kooskõlastada.
4.1.3

Määratledes määruse ettepaneku seoseid teiste rahvusvaheliste kokkulepetega jäetakse ettepanekus mainimata Nagoya protokolli otsustav lõik – artikli 4 lõige 4. See sätestab, et geneetilised ressursid saavad olla hõlmatud mõne teise kokkuleppega üksnes siis, kui see „on kooskõlas konventsiooni ja protokolli eesmärkidega ning ei ole nendega vastuolus”. See märge puudub, Nagoya protokolli korrektseks rakendamiseks tuleb see lisada määruse ettepanekusse. Otsuse, kas mõne teise kokkuleppe juurdepääsu ja tulu jaotamise eeskirjad kehtivad teatud geneetiliste ressursside suhtes, peavad võtma olulised rahvusvahelised organisatsioonid ja ELi institutsioonid.
5.3

Katsed kasutuskeskkonnas. In vitro diagnostikameditsiiniseadmete määruse ettepaneku kohaselt peavad kõrge riskiteguriga (D-klass) katsed kasutuskeskkonnas vastama samadele nõuetele kui kaubanduslikud D-klassi katsed. Kuid ülejäänud klasside katsete puhul kasutuskeskkonnas (sealhulgas C-klass ja sobivusdiagnostikaseadmed) ei kohaldata in vitro diagnostikameditsiiniseadmete määrust täiel määral. Komitee soovitab, et tervishoiutoote riskide ja kasulikkuse hindamist kohaldataks kõigi toodete suhtes, olenemata sellest, kas need seadmed on kaubanduslikult saadaval või on välja töötatud ja kasutatakse üksnes mingi asutuse siseselt (katsed kasutuskeskkonnas).