Alates 2012. aastast on demograafilise statistika valdkonnas jõustunud kaks uut õigusakti. Need on olulised määruse (EÜ) nr 862/2007 artikli 3 alusel statistika koostamiseks kodakondsuse ja sünniriigi kaupa liigitatud rahvusvaheliste rändevoogude ja rahvastiku kohta, eriti mis puudutab nõutavate statistikakogumite järjepidevust:

Rakendamisprotsessi osana on komisjon jätkanud tiheda koostöö väljakujundamist ja tegemist erinevate riiklike ametiasutustega, kes on seotud määrusega ettenähtud andmete koostamise ja esitamisega. Rändevoogude ja rahvastiku statistika esitavad komisjonile (Eurostatile) tavaliselt riiklikud statistikaametid. Elamislubade ja varjupaiga statistika esitavad tavaliselt otse siseministeeriumid või sisserändeasutused. Piirkontrolli ja riigis loata viibivate rändajate väljasaatmist käsitlevat statistikat võivad esitada ka siseministeeriumid, sisserändeasutused või politseiasutused.

kolmandate riikide kodanikud, kelle kohta on sisserännet käsitlevate õigusaktide alusel tehtud korraldus liikmesriigi territooriumilt lahkuda, ning kolmandate riikide kodanikud, kelle lahkumine riigist pärast sellise korralduse tegemist on registreeritud, liigitatuna kodakondsuse alusel (artikkel 7).

rahvusvahelised rändevood, mis on liigitatud kodakondsuse rühmade, sünniriigi rühmade, eelmise/järgmise elukohariigi rühmade ning vanuse ja soo alusel; rahvastik, mis on liigitatud kodakondsuse rühmade, sünniriigi rühmade, vanuse ja soo ning eelmise elukohariigi kodakondsuse omandamise alusel (artikkel 3);

Statistikat rände ja rahvusvahelise kaitse kohta kasutab komisjon regulaarsete aruannete koostamiseks, rakendatava poliitika kohta ettepanekute tegemiseks, põhiõigusaktidega nõutavate rakendusaruannete koostamiseks ja poliitika analüüsimiseks. Näiteks esitatakse Euroopa rändevõrgustiku sisserände- ja varjupaigaküsimuste aastaaruandes faktiline ülevaade peamistest arengutest rände- ja rahvusvahelise kaitse valdkonnas nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil. Euroopa rändevoogude ja rahvastiku statistika sünniriigi ja kodakondsuse järgi on oluline selliste publikatsioonide jaoks nagu „Special Supplement on Demographic Trends of the EU Employment and Social Situation Quarterly Review” (ELi tööhõive ja sotsiaalse olukorra kvartaliülevaate demograafiliste suundumuste erilisa).

Üks kõnealuse statistika oluline kasutusvaldkond on olnud seotud igale liikmesriigile eelarvevahendite eraldamisega programmi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” fondide raames. Pärast 2012. aasta aruannet muudeti nende fondide struktuuri ja see põhineb nüüd uuel õiguslikul alusel: perioodiks 2014–2020 loodud Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondil (AMIF), mis on asutatud määruse (EL) nr 516/2014 alusel, ja Sisejulgeolekufondil (ISF), mis on asutatud määruse (EL) nr 515/2014 alusel. Kuna rahastamine nendest uutest fondidest on korraldatud mitmeaastases lõikes, siis ei esitata ka andmeid enam igal aastal. Eraldised on arvutatud välja varem esitatud statistika põhjal, välja arvatud Sisejulgeolekufond, mille puhul on nõutav vahearuanne.

Komisjoni tehtud tehnilised täiustused on taganud andmete tõhusama valideerimise ja töötlemise, kuna ulatusliku kvaliteedialase info kogumine võimaldab täiel määral hinnata sissetulevate andmete kvaliteeti. Mittevastavuse korral on võetud vajadusel kasutusele meetmed (ametlikud kirjad), et tagada vajalikul määral nõuetele vastavus.

Peale selle on komisjoni, ELi muude asutuste ja liikmesriikide statistikaalase koostöö tulemusena artiklite 4–7 alusel kogutava statistika valdkonnas tehtud muudatused juhistesse, mis käsitlevad kõnealuse määruse kohast andmete kogumist. Metoodika täiustamise tulemusena on paranenud statistiliste mõistete ja määratluste selgus. Hiljuti tehtud muudatused migratsiooni ja varjupaiga valdkonna õigusaktides on arvesse võetud metoodilistes juhendites varjupaiga- ja elamislubade andmete kogumise kohta.

Lisaks sellele on alates vaatlusaastast 2013 artikli 3 alla kuuluva statistikavaldkonna andmete kogumine ühendatud määruse (EL) nr 1260/2013 alusel nõutavate andmetega, et saavutada ühtsus erinevate rahvastiku liigitamise ja võimalikul määral ka rahvastiku demograafilise bilansi, rahvastikusündmuste ja rändevoogude jaotuste vahel. Ühendatud on ka metaandmete informatsioon, mida liikmesriigid on kohustatud esitama.

Pärast 2012. aasta aruannet on andmete kättesaadavus ja täielikkus kõikides andmekogudes oluliselt paranenud. Täheldatav on üldine andmete kvaliteedi paranemine, mistõttu andmed on täpsemad, sidusamad ja võrreldavamad. Liikmesriigid on parendanud aluseks olevate andmete allikaid ja statistilisi vahendeid andmete ettevalmistamiseks, mille tulemusena on komisjonile esitatavad andmed täpsemad, katvamad ja ajakohasemad.

Peale nimetatute jõustus veel mitu seadusliku rände valdkonna õigusakti. Kõnealused õigusaktid on olulised määruse artikli 6 alusel elamislubade statistika koostamiseks ning need on integreeritud (või integreeritakse lähitulevikus) kõnealuste andmete kogumisse:

Euroopa rändevõrgustik on jätkuvalt suurim Eurostati rände- ja rahvusvahelise kaitse alase statistika tarbija, kasutades seda oma iga-aastaste ELi ja riigi tasandi statistiliste ja analüütiliste aruannete koostamiseks.

Pärast 2012. aasta aruande ilmumist on hakatud Euroopa statistikat järjest enam kasutama selliste rändega seotud ELi ametite nagu Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) töö toetamiseks. Eurostat teeb kõnealuste ametitega tihedat koostööd andmekogude ja nendega seotud statistilise metoodika väljatöötamisel.

Määruse alusel koostatud statistikat kasutavad regulaarselt riikide valitsused, rahvusvahelised organisatsioonid, teadlased ja kodanikuühiskonna rühmad, kes tegelevad mitmesuguste küsimustega, mille hulgas on sisserändajate ühiskonda integreerimine, riiklike varjupaiga- ja sisserändemenetluste väljatöötamine ja jälgimine ning rahvastiku ja tööjõu tulevikuprognooside koostamine.

5.2.Täpsus

Pärast 2012. aasta aruannet on täheldatav liikmesriikide esitatavate andmete täpsuse arvestatav paranemine. Eriti määruse artiklite 4–7 alusel esitatava statistika valdkonnas on varjupaiga ja sisserände kontrollimise ning ka rahvastiku registreerimisega seotud haldussüsteemide laiaulatuslik ümberkujundamine avaldanud väga positiivset mõju statistiliste andmete täpsusele. Liikmesriigid võtavad järjepidevalt kasutusele integreeritumaid ja terviklikumaid haldussüsteeme, milles kasutatakse nüüdisaegseid IT- ja sidevahendeid. Need uued süsteemid vastavad paremini Eurostati andmekogude metoodilistele ja tehnilistele nõuetele. Liikmesriigid on teavitanud Eurostati oma haldussüsteemides tehtavatest muudatustest ning küsinud nõuandeid ja kinnitust selle kohta, et andmed vastavad määruse nõuetele.

Eurostat kogub metaandmeid, eelkõige andmete täpsusega seotud informatsiooni, selgitades muu hulgas andmeallikaid ja menetlusi ning andmete suhtes kasutatavaid hindamis- või modelleerimisprotsesse ja nende võimalikku mõju määruses esitatud määratlustele vastavuse astmele. Lisaks on Eurostat töötanud välja erilised kvaliteediküsimustikud, et koguda täpsemat andmete kvaliteediga seonduvat informatsiooni.

Pärast 2012. aasta aruannet on oluliselt vähenenud puuduvate või mittetäielike andmete hulk. Mitmed riigiasutused on täiustanud oma tööd selliselt, et vajaminev informatsioon kogutakse juba sisserändejuhtumite haldusmenetluste käigus, ning on täiustanud oma arvutisüsteeme, võimaldamaks kõnealuseid andmeid statistika jaoks kergesti kätte saada.

Kuigi paranemine on toimunud, on artikli 3 valdkonnas ikka veel spetsiifilisi täpsust puudutavaid küsimusi, nimelt alakaetus (s.o isikud ei registreeri oma elukohta) ja ülekaetus (isikud ei registreeri end välja, kuna tihti ei ole neil selleks kohustust ega stiimulit).

Varjupaigastatistika valdkonnas on lahendatud varem esinenud probleemid seoses asjaoluga, et mõnes riigis ei olnud vanuse või soo andmed ametlikest dokumentidest kas täielikult või osaliselt kättesaadavad, ja nüüd on andmed täielikud. Andmetesse on jäänud alles teatud lüngad, mis pärinevad määruse alusel andmekogude koostamise algusaastatest, seda ka elamislubade statistika valdkonnas, ning tehniliste piirangute tõttu ei ole võimalik neid lünki enam täita. Artikli 4 lõikega 4 (Dublini statistika) hõlmatud statistika valdkonnas on jäänud alles spetsiifilised täpsuse probleemid, mis on seotud liikmesriikide erinevustega aruannete esitamise latentsuses ja tavades, ja selle tulemuseks on sissetulevate ja väljaminevate üleandmistaotluste piiratud järjepidevus.

5.3.Ajakohasus ja õigeaegsus

Olenevalt andmete tüübist on andmete esitamise tähtaeg 2 kuni 12 kuud pärast kontrollkuupäeva või vaatlusperioodi lõppu.

Pärast 2012. aasta aruannet on täheldatav andmete esitamise õigeaegsuse arvestatav paranemine. Riigi tasandil automatiseeritud andmete väljavõtte protseduuri kasutuselevõtu ja Eurostati regulaarsete vastavuskontrollide tulemusena esitatakse andmed õigeaegselt. Mõnede allesjäänud probleemide puhul on tegemist üksikjuhtumitega (mis on tingitud näiteks töötajate vahetumisest või arvutisüsteemide muutumisest).

Määrusega nõutud andmete õigeaegne ja terviklikum esitamine on aidanud Eurostatil omakorda parandada oma andmetöötluse ja andmete levitamise ajakohasust. Pärast 2012. aasta aruannet on vähenenud ajaline viivitus andmete laekumise ning kinnitatud andmete avalikul Eurostati teabelevituse veebilehel avaldamise vahel. Lisaks on andmetöötluse aega täiendavalt vähendanud järkjärguline automaatsete sisemiste kinnitamisprotseduuride kasutuselevõtt koos riikide andmeesitajatele automaatselt saadetavate veateadetega.

5.4.Juurdepääs

Rändeandmed (ja metaandmed) kõigis neljas valdkonnas (migratsioon, rahvastik, kodakondsuse omandamine; varjupaigaküsimused; sisserändealaste õigusaktide rakendamine; elamisload) on tasuta kättesaadavad Eurostati veebisaidil järgmiste teemade all: „Rahvastik (demograafia, migratsioon ja prognoosid)” ja „Varjupaik ning juhitud ränne”. Andmed hõlmatakse kokkuvõtlikesse väljaannetesse, nagu Eurostati aastaraamat, aga ka konkreetsetele rändega seotud teemadele pühendatud üksikasjalikesse väljaannetesse. Pärast 2012. aasta aruannet on Eurostat hakanud edendama juhendmaterjali „Statistics Explained” artiklite kasutamist, andes rohkem teavet statistika, suundumuste ja nende tõlgendamise kohta. Selliseid artikleid kirjutatakse ja ajakohastatakse regulaarselt kõikide määruse alusel kogutavate andmete kohta.

Eurostati veebisaidi rubriik „Rahvastik” sisaldab määrusekohast statistikat ja selle kasutajate arv järjest kasvab (50 000-lt 60 000 lehevaatamiseni kuus ja 5,7 %-lt kuni 7,2 %-ni kõigist Eurostati kodulehe vaatamistest eelmise kolme aasta jooksul) ning see leht on vaatamiste arvestuses teisel kohal Eurostatis.

5.5.Võrreldavus ja sidusus

5.5.1.Mõisted

Ühtlustatud mõistete kasutamine alates 2012. aasta aruandest kõikides määrusekohastes andmekogudes on oluliselt parandanud andmete võrreldavust.

Mõistete range kasutamise probleeme on olnud kõige raskem lahendada määruse artikli 3 kohase rännet ja kodakondsuse omandamist käsitleva statistika puhul. Just seoses nende andmetega esineb riiklikes süsteemides kõige rohkem erinevusi kasutatavate andmeallikate mitmekesisuse tõttu. Jõupingutused jätkuvad, ent mõned riigid ei saanud kasutada 12-kuulist kriteeriumi sisse-/väljarändevoogude määratlemiseks – tihti sellepärast, et nende riigisisene rändemääratlus põhines kodanike puhul alalisuse kriteeriumil või mõne EMÜ kodaniku puhul (Põhjamaade kokkulepe) kuue kuu kriteeriumil. Neli riiki ei saanud kasutada kriteeriumi „riigis elav” kodakondsuse omandamise määratlemiseks, kuna see hõlmas kodakondsuse andmist isikutele, kes ei elanud riigis või kellel oli alaline riigis elamise luba.