Rakendamisprotsessi osana on komisjon jätkanud tihedat koostööd riiklike ametiasutustega, kes on seotud määrusega ettenähtud andmete koostamise ja esitamisega. Rändevoogude, kodakondsuse omandamise ja rahvastiku statistika esitavad komisjonile (Eurostatile) tavaliselt riiklikud statistikaametid. Elamislubade ja varjupaiga statistika esitavad tavaliselt otse siseministeeriumid või sisserändeasutused. Piirkontrolli ja riigis loata viibivate rändajate väljasaatmist käsitlevat statistikat võivad esitada ka siseministeeriumid, sisserändeasutused või politseiasutused.

·kolmandate riikide kodanikud, kelle kohta on sisserännet käsitlevate õigusaktide alusel tehtud korraldus liikmesriigi territooriumilt lahkuda või kelle lahkumine riigist pärast sellise korralduse tegemist on registreeritud, liigitatuna kodakondsuse alusel (artikkel 7).

Artikkel 3

Rändevood, kodakondsuse saamine, rahvastiku koosseis Artikkel 4 Varjupaik Artiklid 5 ja 7 Sisserännet käsitlevate õigusaktide täitmise tagamine Artikkel 6 Elamisload Geograafiline ulatus ELi liikmesriigid ja EFTA riigid Sagedus Kord aastas Kord kuus/kvartalis/aastas Kord aastas Kord aastas Andmete edastamise tähtaeg 12 kuud pärast vaatlusaasta lõppu kuu-/kvartaliandmete puhul 2 kuud pärast vaatlusperioodi lõppu aastaandmete puhul 3 kuud pärast vaatlusperioodi lõppu 3 kuud pärast vaatlusaasta lõppu 6 kuud pärast vaatlusaasta lõppu Andmete esitajad Riiklikud statistikaametid Siseministeeriumid või asjaomased sisserändeasutused või piirivalve

3.Muud asjaomased õigusaktid

2016. aastal jõustus seadusliku rände uus õiguslik alus. See on asjakohane seoses elamislubade statistikaga, mida koostatakse määruse (EÜ) nr 862/2007 artikli 6 alusel, ning seda kasutatakse lähitulevikus selliste andmete kogumiseks. Kõnealune õigusakt on:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/801 kolmandate riikide kodanike teadustegevuse, õpingute, praktika, vabatahtliku teenistuse, õpilasvahetuseprogrammides või haridusprojektides osalemise ja au pair'ina töötamise eesmärgil riiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta.

Andmete kogumine selle direktiivi alusel algab 2020. aastal ja selle vaatlusaastaks on 2019. Samuti hinnatakse selle direktiivi alusel koostatud statistikat eraldi. Seega ei ole selline statistika kaasatud käesolevas aruandes esitatud kvaliteedihinnangusse. Sama kehtib ka hiljuti alustatud andmekogude kohta, mis on seotud hooajatööliste direktiiviga ja ettevõtjasiseste üleviimiste direktiiviga, mille jaoks hakati andmeid koguma 2018. aastal ja mille vaatlusaasta on 2017.

4.Üldised edusammud pärast 2015. aasta aruannet

Pärast 2015. aasta aruannet on andmete kättesaadavus ja täielikkus kõikides andmekogudes veelgi paranenud. Üldine andmekvaliteedi paranemine on teinud andmed üldiselt täpsemaks, sidusamaks ja võrreldavamaks. Liikmesriigid on parendanud aluseks olevate andmete allikaid ja statistilisi vahendeid andmete ettevalmistamiseks, mille tulemusena on komisjonile esitatavad andmed täpsemad, katvamad ja ajakohasemad.

Kõrgem kvaliteet ja liikmesriikide järjest õigeaegsem andmete esitamine on andnud komisjonile võimaluse lühendada andmete levitamiseks kuluvat aega. See tähendab ajakohasemate andmete avaldamist ja paremat andmete kättesaadavust kasutajatele.

Pärast 2015. aasta aruannet on komisjon (Eurostat) teinud mitmeid metoodilisi täiustusi. Täiustused keskenduvad i) rahvastikusündmuste klassifikatsioonivigade analüüsidele; ii) varjupaigataotlejate ja pagulaste andmete kaasamisele/väljajätmisele; iii) varjupaiga- ja elamisloaandmete sidususele; iv) järjepideva demograafilise tasakaalu tagamisele. Tänu nendele tehnilistele täiustustele on andmete valideerimine ja töötlemine tõhusam; koos sellega on rohkete kvaliteetsete metaandmete kogumine võimaldanud paremini hinnata sissetulevate andmete kvaliteeti. Vajaduse korral saadeti haldusteated, et tagada vastavus õiguslike kohustustega.

Lisaks on uusi poliitilisi andmevajadusi, mida praegustes õigusaktides ei ole kavandatud, määruse (EÜ) nr 862/2007 artiklite 4–7 alusel kogutava statistika valdkondades täidetud eranditult vabatahtlikkuse alusel. Selline lähenemisviis ei ole siiski alati tõhus. Rahvusvahelise kaitse ja juhitud rände valdkonnas on statistikaalase koostöö tulemusel komisjonis, teiste ELi asutustega (nt Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet – Frontex, Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet) ja liikmesriikidega saanud valmis muudetud suunised nimetatud määruse alusel kogutavate andmete kohta. Eespool mainitud metoodilised täiustused on muutnud statistilised määratlused ja mõisted selgemaks. Kolm värskeimat direktiivi seadusliku rände valdkonnas (st hooajatöötajate direktiiv, ettevõtjasiseste üleviimiste direktiiv ning üliõpilaste ja teadlaste direktiiv) ning kasvav poliitiline vajadus täiendava rände- ja rahvusvahelise kaitse statistika järele on lisatud metoodikasuunistesse, mis on mõeldud varjupaiga, rändealaste õigusaktide täitmise tagamise ja elamislubade andmekogude jaoks. Samuti analüüsiti andmete asjakohasust. Selle tulemusel levitatakse Eurostati veebisaidil pärast metaandmete ja andmete valideerimist koos andmetega ka liikmesriikide esitatud riiklikku metaandmete teavet.

Selleks, et viia määrus vastavusse uue ja dünaamilisema poliitilise keskkonnaga, on komisjon võtnud vastu seadusandliku ettepaneku määruse (EÜ) nr 862/2007 muutmiseks. Esitatud muudatuse eesmärk on tagada andmete parem täielikkus, täpsus, ajakohasus, usaldusväärsus ja kindlus, kui see praeguse suulisel kokkuleppel põhineva korralduse juures võimalik on. Samamoodi tuleb luua paindlikkus rändestatistika edasiste täiustuste suhtes, et Euroopa statistikasüsteem saaks paremini reageerida ja suuta kohaneda mis tahes edasiste arengusuundadega vajaduses rändeandmete järele. Muudatusega kehtestatakse peamiselt õiguslik alus praegusele vabatahtlikule andmekogumisele ja luuakse paindlikkus andmete edasiste spetsifikatsioonide jaoks.

Määruse muudatusega tagatakse, et statistika on kättesaadav valdkondades, kus sidusrühmad on selgelt väljendanud vajadust selle järele: varjupaik, tagasisaatmised (sagedasem andmeesitus ja rohkem kohustuslikke liigitusi), ümberasustamine ja elamisload koos täiendavate liigitustega selliste kriteeriumide alusel nagu vanus ja sugu. Selline paindlikkus looks ELi koondandmed, mida praegu ei ole kättesaadavad, kuid mida võib tulevikus vaja olla.

5.Koostatud statistika kvaliteet

5.1.Asjakohasus

Komisjonis on rahvusvahelise kaitse statistika peamine kasutaja rände ja siseasjade peadirektoraat. Sama statistikat kasutavad sageli ka teised komisjoni peadirektoraadid – tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat ning õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat.

Üks kõnealuse statistika oluline kasutusvaldkond on olnud seotud igale liikmesriigile eelarvevahendite eraldamisega programmi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“ fondide raames. Nagu eelmistel aastatelgi, põhinevad nimetatud fondid aastateks 2014–2020 loodud Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondil (AMIF), mis on asutatud määruse (EL) nr 516/2014 alusel, ja Sisejulgeolekufondil (ISF), mis on asutatud määruse (EL) nr 515/2014 alusel. Kuna rahastamine nendest uutest fondidest on korraldatud mitmeaastases lõikes, siis ei esitata ka andmeid enam igal aastal. Eraldised on arvutatud välja varem esitatud statistika põhjal, välja arvatud Sisejulgeolekufond, mille puhul on nõutav vahearuanne.

Statistikat rände ja rahvusvahelise kaitse kohta kasutab komisjon regulaarsete aruannete koostamiseks, rakendatava poliitika kohta ettepanekute tegemiseks, Euroopa õigusaktidega nõutavate rakendusaruannete koostamiseks ja poliitika analüüsimiseks. Näiteks on Euroopa rändevõrgustik endiselt suurim Eurostati rände- ja rahvusvahelise kaitse statistika kasutaja oma rände- ja varjupaigaküsimuste aastaaruande koostamisel. Aastaaruandes esitatakse faktiline ülevaade peamistest arengusuundadest seadusliku rände, rahvusvahelise kaitse, ebaseadusliku rände ja tagasisaatmise valdkonnas nii ELi kui ka siseriiklikul tasandil.

Üha rohkem kasutatakse Euroopa rahvusvahelise kaitse statistikat rändega seotud Euroopa Liidu ametite, nt Frontexi ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti töö toetamiseks. Eurostat teeb kõnealuste ametitega tihedat koostööd andmekogude ja nendega seotud statistilise metoodika alal.

Alates 2016. aastast on Euroopa Komisjoni rände ja demograafia teadmuskeskus kasutanud rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat ulatuslikult selleks, et suunata ELi poliitikakujundusse poliitikaga seotud teadmisi ja tõenduspõhist analüüsi. Lisaks Euroopa rände tegevuskava toetamisele on keskuse tähelepanu suunatud globaalse rände arengusuundadele ja sellele, kuidas need mõjutavad ELi demograafiat keskpikas ja pikas perspektiivis. Teadusuuringute Ühiskeskus teeb oma igapäevatööd. Eurostat on keskuse peamine varustaja Euroopa statistikaga rändajate koosseisu ja rändevoogude, rahvastiku koosseisu (kodakondsuse ja sünniriigi järgi), seadusliku rände, varjupaiga ja ebaseadusliku rände kohta.

Lisaks kasutavad määruse alusel koostatud statistikat regulaarselt riikide valitsused, rahvusvahelised organisatsioonid, teadlased ja kodanikuühiskonna rühmad, kes tegelevad mitmesuguste küsimustega, mille hulgas on sisserändajate ühiskonda integreerimine, riiklike varjupaiga- ja sisserändemenetluste väljatöötamine ja jälgimine ning rahvastiku ja tööjõu tulevikuprognooside koostamine.