IMO merekeskkonna kaitse komitee tagab vahendid, et täita talle IMO konventsiooni, IMO assamblee või IMO nõukogu poolt määratud ülesandeid või eespool nimetatud tegevusvaldkonna alla kuuluvaid ülesandeid, mida võidakse talle määrata mis tahes muu rahvusvahelise õigusakti alusel ja mille IMO on heaks kiitnud. Merekeskkonna kaitse komitee ja selle allorganid teevad oma otsused liikmete häälteenamusega.

Organisatsiooni liikmeks võivad olla kõik riigid ning kõik ELi liikmesriigid on IMO liikmed. Euroopa Komisjonil on alates 1974. aastast olnud Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) vaatleja staatus, mis põhineb Valitsustevahelise Nõuandva Merendusorganisatsiooni (IMCO) ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahelisel koostöökokkuleppel vastastikust huvi pakkuvates küsimustes.

Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) on ÜRO spetsialiseeritud asutus, kes vastutab meresõidu ohutuse ja turvalisuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise eest. IMO on rahvusvahelise meresõidu ohutuse, turvalisuse ja keskkonnatoime valdkonnas norme kehtestav ülemaailmne asutus. Selle põhiülesanne on luua laevanduse jaoks õiglane ja tulemuslik reguleeriv raamistik, mis võetakse ühiselt vastu ning mida rakendatakse ühiselt.

Gaaskütusel ja muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi (IGFi koodeks) eesmärk on sätestada rahvusvaheline standard laevade jaoks, mis töötavad gaaskütusel või madala leekpunktiga vedelkütustel. Koodeks käsitleb kõiki valdkondi, mis on eriti olulised gaaskütuse ja madala leekpunktiga vedelkütuse kasutamise puhul, ning sätestab maagaasil töötavate jõu- ja abiseadmete projekteerimise ja paigalduse kriteeriumid, mille puhul ohutuse, töökindluse ja usaldusväärsuse tase on samaväärne sellega, mis on saavutatav uute ja samaväärsete tavapäraste naftakütusel jõu- ja abiseadmetega.

Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) konventsiooniga luuakse IMO, mille eesmärk on tagada foorum valitsustevaheliseks koostööks valitsuste regulatiivse tegevuse ja tavade valdkonnas kõikides rahvusvahelist merekaubandust mõjutavates tehnilistes küsimustes, toetada rangeimate võimalike nõuete üldist vastuvõtmist meresõiduohutuse, navigeerimise tõhususe ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja kontrolli küsimustes, et edendada võrdseid võimalusi, ning käsitleda seonduvaid haldus- ja õigusküsimusi.

IMO meresõiduohutuse komitee tagab vahendid, et täita talle IMO konventsiooni, IMO assamblee või IMO nõukogu poolt määratud ülesandeid või eespool nimetatud tegevusvaldkonna alla kuuluvaid ülesandeid, mida võidakse talle määrata mis tahes muu rahvusvahelise õigusakti alusel ja mille IMO on heaks kiitnud. Meresõiduohutuse komitee ja selle allorganid teevad oma otsused liikmete häälteenamusega.

2.3.IMO merekeskkonna kaitse komitee kavandatav õigusakt

Merekeskkonna kaitse komitee võtab oma 13.–17. mail 2019 toimuval 74. istungjärgul (MEPC 74) vastu MARPOLi konventsiooni II lisa muudatused suure viskoossuse ja/või kõrge sulamispunktiga püsivate ujuvate ainete lastijäätmete ja mahutite pesuvee kohta, et vähendada keskkonnamõju. Kavandatavate MARPOLi konventsiooni II lisa muudatuste eesmärk on vähendada märkimisväärset reostust, mida on näiteks parafiiniheide viimastel aastatel põhjustanud Põhjamere ja Läänemere rannikuriikides.

2.4.IMO meresõiduohutuse komitee kavandatav akt

Meresõiduohutuse komitee kavatseb oma 101. istungjärgul (MSC 101) 5.–14. juunil 2019 vastu võtta muudatused, mis puudutavad puistlastilaevade ja naftatankerite ülevaatuste käigus tehtavate kontrollide tõhustatud programmi käsitlevat rahvusvahelist koodeksit (ESP koodeks) (2011), rahvusvahelist päästevahendite koodeksit (LSA koodeks), LSA koodeksi punkti 4.4.8.1, seadmete dokumentatsiooni (SOLASi konventsiooni lisa vormid C, E ja P) ning gaaskütusel ja muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi (IGFi koodeks) osasid A ja A-1.

2.4.1.ESP koodeksi kavandatavate muudatuste eesmärk on lisada redaktsioonilised muudatused, millega määratakse kindlaks kõik kohustuslikud nõuded ning parandatakse tabeleid ja blankette. Lisaks ühendatakse muudatustega redaktsioonilised muudatused ja uued sisulised nõuded, et arvesse võtta Rahvusvahelise Klassifikatsiooniühingute Assotsiatsiooni (IACS) ühtsete Z10 seeria nõuete hiljutisi ajakohastusi. Ühtsed Z10 seeria nõuded puudutavad naftatankerite, puistlastilaevade, kemikaalitankerite, topeltpõhja ja -parrastega naftatankerite ja topeltkerega puistlastilaevade ülevaatusi. IACSi ühtlustatud nõuete puhul on tegemist IACSi poolt vastuvõetud resolutsioonidega küsimustes, mis on otseselt seotud konkreetse eeskirja nõuete, klassifikatsiooniühingute tavade ja üldise filosoofiaga, millel klassifikatsiooniühingute eeskirjad ja tavad põhinevad (või hõlmavad neid küsimusi). Eeldusel et IACSi iga liikmesühingu juhtorganid ajakohastused ratifitseerivad, inkorporeeritakse ühtlustatud nõuded liikmesühingute eeskirjadesse ja tavadesse ühe aasta jooksul alates IACSi üldpoliitika töörühma poolsest heakskiitmisest. Ühtlustatud nõuete puhul on tegemist miinimumnõuetega. Lisaks ühtlustatakse kavandatud muudatuste sõnavara mitmetimõistetavuse ja ebajärjekindluse vältimiseks IMO nomenklatuuriga.

2.4.2.LSA koodeksi kavandatavate muudatuste eesmärk on tagada punkti 6.1.1.3 ühtne rakendamine seoses selliste väikeste valvepaatide käsitsi veeskamisega, mis ei ole laeva päästepaadid või -parved.

2.4.3.LSA koodeksi punkti 4.4.8.1 muudatuste eesmärk on vabastada kahe sõltumatu jõuseadmega päästepaadid nõudest olla varustatud ujuvate aerudega ja nende tarvikutega (tullipulgad, -hargid vms vahendid), mis sobivad edasiliikumiseks rahulikul merel. Kontrollide käigus oli märgatud, et mõned kahe sõltumatu jõuseadmega päästepaadid ei olnud varustatud mõlade, aerude ega ühegi muu sama laadi vahendiga, ning järeldati, et LSA koodeksi ja ringkirja MSC/Circ.980/Add.1 asjakohane nõue ei võta arvesse kahe sõltumatu jõuseadmega päästepaate.

2.4.4.MSC 100 kiitis heaks ühtse tõlgenduse ettepaneku, mille kohaselt „[k]ahe sõltumatu jõuseadmega varustatud päästepaadi suhtes, mille kummalgi seadmel on oma mootor, sõukruvi võll, kütusepaak, toitesüsteem ja vajalikud abivahendid, ei ole vaja kohaldada LSA koodeksi punkti 4.4.8.1. Kõikides muudes aspektides peab päästepaat täielikult vastama LSA koodeksi punktile 4.4.8.“

LSA koodeksi praegune punkt 4.4.8.1 asendatakse, et viia see vastavusse MSC 100 poolt heakskiidetud ühtse tõlgenduse ettepanekuga.

2.4.5.Seadmete dokumentatsiooni (SOLASi konventsiooni lisa vormid C, E ja P) kavandatavate muudatuste eesmärk on muuta SOLASi konventsiooni lisas esitatud vormide C, E ja P punkti 8.1, lisades joonealuse märkuse, milles selgitatakse, et kõiki loetletud näitajaid ei kohaldata kõikide laevade suhtes ja need võib vastavalt vajadusele kustutada. Üldiselt ei kasutata kõne all olevaid näitajaid (rool, sõukruvi, telgsurvejõud, sõukruvi samm ja töömudel) kõikide laevatüüpide puhul.

2.4.6.Gaaskütusel ja muudel madala leekpunktiga kütustel töötavate laevade rahvusvahelise ohutuskoodeksi (IGFi koodeks) osade A ja A-1 kavandatavate muudatuste eesmärk on saavutada IGFi koodeksi järjekindlus maagaasikütusel töötavate laevade suhtes kehtivate nõuete osas, tehes vajalikud muudatused, mille aluseks on koodeksi rakendamisel saadud kogemused.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

3.1.MARPOLi konventsiooni II lisa nõuete muudatused, mis käsitlevad suure viskoossusega ja püsivaid ujuvaid aineid sisaldava mahutite pesuvee heitenõudeid

Merekeskkonna kaitse komitee 68. istungjärgul (MEPC 68), mis toimus Londonis 11.–15. mail 2015, kiideti heaks uus lisandus dokumenti „MARPOLi konventsiooni II lisa läbivaatamine seoses suure viskoossusega, tahkestavate ja püsivate ujuvate ainete lastijäätmete ja mahutite pesuvee suhtes kehtivate nõuete ja asjakohaste määratlustega ning muudatuste ettevalmistamine“, et lisada see reostusennetuse ja -tõrje allkomitee kaheaastasesse töökavasse kavatsusega saavutada eesmärk 2018. aastal.

MARPOLi konventsiooni II lisa muudatuste kavandit viimistleti reostusennetuse ja -tõrje allkomitee 5. istungjärgul (PPR 5) Londonis 5.–9. veebruaril 2018. 22.–26. oktoobril 2018 Londonis toimunud merekeskkonna kaitse komitee 73. istungjärgul (MEPC 73) kiideti MARPOLi konventsiooni II lisa muudatuste kavand heaks eesmärgiga see MEPC 74-l vastu võtta.

MARPOLi konventsiooni II lisa muudatuste kavand on esitatud IMO dokumendi MEPC 73/19 13. lisas. MEPC 73 aruande (MEPC 73/19) punktis 11.12 on märgitud, et muudatused on kavas vastu võtta MEPC 74-l.

3.2.Puistlastilaevade ja naftatankerite ülevaatuste käigus tehtavate kontrollide tõhustatud programmi käsitleva rahvusvahelise koodeksi (ESP koodeks) (2011) muudatused

22.– 26. jaanuaril 2018 Londonis peetud laevade projekteerimise ja ehituse allkomitee 5. istungjärgul (SDC 5) tuletati meelde, et sama allkomitee 4. istungjärgul (SDC 4), mis toimus Londonis 13.–17. veebruaril 2017, lubati Rahvusvahelisel Klassifikatsiooniühingute Assotsiatsioonil (IACS) ja sekretariaadil analüüsida ESP koodeksit (2011), et esitada ettepanekud redaktsioonilisteks muudatusteks (kõigi kohustuslike nõuete väljaselgitamiseks), parandada tabelite ja blankettide vormingut ning esitada eduaruanne nende käsitlemiseks SDC 5-l.

SDC 5-l lepiti kokku, et kõik praegu ESP koodeksi (2011) joonealustes märkustes esitatud sisulised sätted tuleks lisada uue konsolideeritud teksti põhiossa. Lisaks otsustati SDC 5-l parandada ESP koodeksi tabelite ja blankettide vormingut. Samuti lepiti SDC 5-l kokku ühendada redaktsioonilised märkused ja ESP koodeksi (2011) uued sisulised muudatused, mille ettepaneku esitas IACS ja milles käsitletakse IACSi ühtsete Z10 seeria nõuete hiljutisi ajakohastusi.