[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 1.8.2008

KOM(2008) 501 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Teine aruanne Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2002. aasta jäätmestatistikat käsitleva määruse (EÜ) nr 2150/2002 artikli 4 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 1 osutatud prooviuuringute tulemuste kohta

(komisjoni esitatud)

1. SISSEJUHATUS

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistika kohta[1] (edaspidi „jäätmestatistika määrus”) jõustus 29. detsembril 2002. Määrusega luuakse jäätmete tekkimist, taaskasutamist ja kõrvaldamist käsitleva ühenduse statistika koostamise raamistik.

Kõnealune määrus koostati pärast jäätmestatistika koostamise probleemide ja raskuste hoolikat kaalumist. Määruse väljatöötamisel nõukogus ja Euroopa Parlamendis lepiti kokku, et mitme jäätmestatistika uue valdkonnaga seotud põhimõtteliste küsimuste selgitamiseks on vaja teha prooviuuringuid. Need valdkonnad on põllumajanduses, jahinduses, metsamajanduses ja kalanduses tekkinud jäätmete statistika (artikli 4 lõige 3) ning jäätmete ekspordi ja impordi statistika (artikli 5 lõige 1), mille tarvis ei koguta andmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1013/2006 (jäätmesaadetiste kohta, edaspidi „jäätmesaadetiste määrus”)[2] alusel.

Jäätmestatistika määruse artikli 8 lõikes 3 on sätestatud, et „ komisjon esitab kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest Euroopa Parlamendile ja nõukogule artikli 4 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 1 nimetatud prooviuuringute tulemuste aruande ”.

Kõnealune aruanne, millega teavitati nõukogu ja Euroopa Parlamenti prooviuuringute programmi edenemisest, koostati 2005. aasta alguses.[3] Sel ajal ei olnud programm veel lõppenud. Piiratud inimressursside tõttu nii ühenduse kui ka liikmesriikide tasandil võttis prooviuuringute nõuetekohane tegemine rohkem aega. Seetõttu sisaldas 2005. aasta eduaruanne üksnes esialgseid tulemusi ja selles teatati täiendavast projektikonkursi kutsest ning lõpparuandest, milles antakse soovitusi kõnealuste uuringute alusel koostatud täiendavate rakendusmeetmete kohta.

2. PROOVIUURINGUTE PROGRAMM

Komisjon on koostanud liikmesriikides ja kandidaatriikides teostatavate prooviuuringute programmi. Riikide abistamiseks uuringute tegemisel on ette nähtud rahaline toetus. Hoolimata programmi koostamisel ette tulnud raskustest ja viivitustest loodab komisjon sellest pikaajalisi positiivseid mõjusid kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile.

Ametliku kirjaga saadeti välja kolm piiratud projektikonkursi kutset, esimene kutse 2003. aasta mais, teine sama aasta oktoobris ja viimane projektikonkursi kutse 2005. aasta mais; need olid adresseeritud Euroopa statistikasüsteemile ning ühinevate riikide ja Euroopa Majanduspiirkonna riiklikele statistikainstituutidele. 2007. aasta keskpaigaks lõpetati kõik prooviuuringud ning lõpparuanded on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://circa.europa.eu/Public/irc/dsis/pip/library?l=/wastesstatisticssregulat/pilotsstudies

2.1. Prooviuuringute raamistik

2.1.1. Jäätmete impordi ja ekspordi statistika

Jäätmestatistika määruse artikli 1 lõikega 3 on sätestatud jäätmestatistikaga hõlmatavad valdkonnad, s.h on punktis c sätestatud: „ artiklis 5 ettenähtud prooviuuringute järel: nende jäätmete import ja eksport, mille kohta ei koguta andmeid nõukogu 1. veebruari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 259/93 (jäätmesaadetiste järelevalve ja kontrolli kohta Euroopa Ühenduses ...) kohaselt ”.[4]

Jäätmestatistika määruse artikli 5 lõikes 1 on sätestatud, et „ komisjon koostab jäätmete importi ja eksporti käsitlevate prooviuuringute programmi, mille viivad läbi liikmesriigid ”. Prooviuuringute järelduste alusel peab komisjon teavitama Euroopa Parlamenti ja nõukogu jäätmete impordi ja ekspordi statistika koostamise võimalustest.

Üks peamisi küsimusi, millele peavad jäätmete eksporti ja importi käsitlevad prooviuuringud vastuse andma, on statistika detailsusaste. See küsimus on seotud teise probleemiga: kuidas koguda tavajäätmete impordi ja ekspordi andmeid. Ehkki jäätmesaadetiste määrus käsitleb nn rohelise nimekirja jäätmeid, ei kehti nende suhtes kõnealuses määruses sätestatud aruandekohustust.

Jäätmete impordi ja ekspordi prooviuuringute programmis osales kokku 11 riiki, millest kolm on uued liikmesriigid. Enamik prooviuuringuid teinud asutusi olid riiklikud statistikainstituudid, kuid programmis osalesid ka keskkonnaasutused (keskkonnaministeeriumid või riiklikud keskkonnaagentuurid).

2.1.2. Põllumajanduses, jahinduses, metsamajanduses ja kalanduses tekkivate jäätmete statistika

Enamikus riikides ei olnud olemas põllumajanduse, jahinduse, metsamajanduse (NACE A) ja kalanduse (NACE B) sektorites tekkivate jäätmete statistika kogumise meetodit. Jäätmestatistika määruse artikli 4 lõikega 3 nähakse ette nimetatud majandustegevusalades tekkivaid jäätmeid käsitlevate prooviuuringute programm, mille eesmärk on töötada välja korrapärase andmekogumise metoodika.

Kõnealuse valdkonna probleemid tulenevad sellest, et jääb selgusetuks, milliste jääkide kohta paljude tekkivate jääkide hulgast aruandekohustused kehtivad ja milliste kohta mitte. Kõnealuse määruse rakendamise käigus tuleb kõnealuste jäätmete kindlaksmääramise osas vastu võtta selged otsused ja sõlmida kokkulepped.

Lisaks sellele on statistiline üldkogum nende majanduse tegevusalade puhul suur ja koosneb paljudest väikestest talupidajatest, kellel sageli ei ole piisavaid teadmisi ja kes alati ei pea jäätmearvestust. Andmekogumissüsteemid peavad olema hästi välja töötatud ja korraldatud, et võtta arvesse kõnealust majanduslikku struktuuri.

2003. aasta lõpus, 2004. aasta alguses ja 2005. aasta lõpus hakati ellu viima 20 projekti uurimaks jäätmehooldustavasid ja asjaomaseid andmekogumisvõimalusi. Enamik osalevatest riikidest kuulus vanade liikmesriikide hulka, kaheksa uuringut teostati uutes liikmesriikides. Prooviuuringutes osalesid riiklikud statistikainstituudid ja keskkonnaasutused (keskkonnaministeerium või keskkonnaagentuur).

2.2. Tulemused

Käesoleva aruande koostamisel hinnati prooviuuringuid, pidades silmas vajadust võtta täiendavad meetmed korrapärase statistika koostamiseks ja kõnealuste meetmete jaoks õigusaktide väljatöötamise vajadust komisjoni poolt.

2.2.1. Jäätmete impordi ja ekspordi statistika

Asjakohasus

Jäätmestatistika määruse kohaselt on regulaarne ühenduse statistika vajalik jäätmepoliitika rakendamise, eelkõige võimalikult täieliku taaskasutamise ja ohutu kõrvaldamise põhimõtete täitmise jälgimiseks. See tähendab, et ühenduse tasandil peab olema võimalik luua seos tekitatud ning taaskasutatud ja kõrvaldatud jäätmekoguste vahel.

Määruse praegune ülesehitus ei võimalda jälgida jäätmevoogusid alates nende tekitamisest kuni taaskasutamis- ja kõrvaldamistoiminguteni. Kõnealust teavet on võimalik saada ainult siis, kui kogutakse ka jäätmete impordi ja ekspordi andmeid. Liikmesriigid, kellel puudub teatud liiki jäätmete ringlussevõtu võimsus, ei suuda jälgida seda, millises ulatuses selliseid riigisiseselt tekitatud jäätmeid võetakse ringlusse, kui ei ole teada, kui palju jäätmeid eksporditakse ringlussevõtuks. Liikmesriigid, kes impordivad suurtes kogustes teatud liiki jäätmeid, ei saaks enam jälgida oma riigis tekitatud jäätmete käitluse edenemist, kui nad ei tea, kui palju jäätmeid imporditakse.

Prooviuuringutes rõhutati vajadust muude aruandekohustustega hõlmamata jäätmete impordi- ja ekspordi statistika järele. Seetõttu keskenduti uuringutes kõnealuse statistika koostamise võimalustele.

Tulemused

Valdav enamik riike pidas jäätmete ekspordi ja impordi statistika koostamisel kõige sobivamaks andmeallikaks väliskaubandusstatistikat. Ühistel parameetritel ja kõikide liikmesriikide poolt kasutataval ühtlustatud nomenklatuuril põhineva kättesaadava statistika üldisi eeliseid vähendab siiski see, et liikmesriigid kohaldavad ettevõtete halduskoormuse vähendamiseks erinevaid rahalises väärtuses esitatud künniseid. See tähendab, et andmed ei ole täielikult võrreldavad ja võivad kaasa tuua jäätmeveokoguste alahindamise.

Lisaks ei ole asjaomane väliskaubandusstatistika nomenklatuur (kombineeritud nomenklatuur – CN) ja jäätmenomenklatuur (Euroopa jäätmeklassifikatsioon statistika tarbeks – EWC-Stat) kõigi jäätmevoogude puhul võrreldavad. Kombineeritud nomenklatuuris kui kaupadele orienteeritud liigituses puudub ühtne jäätmematerjalide määratlus. Jäätmeid ja jääke määratletakse teatud arvu koodide abil. Mõne sellise koodiga eristatakse selgelt jäätmeid toodetest, teistega aga liidetakse jäätmed ja jäägid toodetega ühte. Näiteks kuuluvad mõnel juhul sama CN-koodi alla nii jäätmed kui ka tooted. Pealegi selgus väliskaubandusstatistika kohta kättesaadavate andmete analüüsist, et 104st jäätmeid käsitlevast koodist 86 koodi suhtes kehtivad konfidentsiaalsuseeskirjad.

Jäätmete ekspordi ja impordi statistikat tuleb koguda ainult määrusega (EÜ) nr 1013/2006 (jäätmesaadetiste kohta) hõlmamata jäätmete kohta. See tekitab veel ühe metodoloogilise probleemi väliskaubandusstatistika kasutamisel, kuna mõne koodi alla kuuluvad jäätmed, mille suhtes kehtib osaliselt või täielikult jäätmesaadetiste määruse aruandlusnõue.

Järgmine tabel annab ülevaate väliskaubandusstatistika sobivusest jäätmete ekspordi ja impordi statistika koostamiseks:

Tabel 1. Ülevaade jäätmestatistika kategooriate katvusest väliskaubandusstatistika ja jäätmesaadetiste määrusega

EWC-STAT | CN-koodide arv | Märkused |

Kood | Kirjeldus | Ohtlikud (H) / mitte-ohtlikud (NH) |

1.1 | Kasutatud lahustid | H | 2 | Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega. |

1.2 | Hapete, aluste või soolade jäätmed | NH/H | 1 | Osaliselt hõlmatud väliskaubandusstatistikaga (NH). Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega (H). |

1.3 | Kasutatud õlid | H | 1 | Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega. |

1.4 | Ammendatud keemilised katalüsaatorid | NH/H | - | Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega (H). |

2 | Keemiliste preparaatide jäätmed | NH/H | 5 | Osaliselt hõlmatud väliskaubandusstatistikaga (NH). Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega (H). |

3.1 | Keemilised setted ja jääkained | NH/H | 4 | Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega (NH ja H). |

3.2 | Tööstuslikud reovee puhastussetted | NH/H | 1 | Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega (NH ja H). |

05 | Tervishoiujäätmed ja bioloogilised jäätmed | NH/H | 1 | Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega (NH ja H). |

06 | Metallijäätmed | NH/H | 51 | Põhjalikult hõlmatud väliskaubandusstatistikaga (NH). Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega (H). |

7.1 | Klaasijäätmed | NH/H | 3 | Põhjalikult hõlmatud väliskaubandusstatistikaga (NH). Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega (H). |

7.2 | Paberi- ja kartongijäätmed | NH | 6 | Põhjalikult hõlmatud väliskaubandusstatistikaga. |

7.3 | Kummijäätmed | NH | 5 | Enamiku CN-koodidega on hõlmatud nii jäätmed kui ka tooted. |

7.4 | Plastijäätmed | NH | 9 | Põhjalikult hõlmatud väliskaubandusstatistikaga. |

7.5 | Puidujäätmed | NH/H | 3 | Osaliselt hõlmatud väliskaubandusstatistikaga (NH). Osaliselt hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega (H). |

7.6 | Tekstiilijäätmed | NH | 24 | Põhjalikult hõlmatud väliskaubandusstatistikaga. |

7.7 | Polüklorobifenüüle sisaldavad jäätmed | H | 1 | Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega. |

8 | Kasutuselt kõrvaldatud seadmed | NH/H | 2 | Osaliselt hõlmatud väliskaubandusstatistikaga (NH). Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega (H). |

8.1 | Kasutuselt kõrvaldatud sõidukid | NH/H | 1 | Osaliselt hõlmatud väliskaubandusstatistikaga (NH). Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega (H). |

8.41 | Patareide ja akude jäätmed | NH/H | 5 | Osaliselt hõlmatud väliskaubandusstatistikaga (NH). Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega (H). |

09 | Loomsed ja taimsed jäätmed (v.a 9.11 ja 9.3) | NH | 46 | Jäätmed ja tooted kuuluvad enamiku CN-koodide alla. |

9.11 | Toiduainete valmistamisel ja töötlemisel tekkivad loomsed jäätmed | NH | 28 | Jäätmed ja tooted kuuluvad enamiku CN-koodide alla. |

9.3 | Loomaväljaheited, virts ja sõnnik | NH | 1 | Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega. |

10.1 | Kodumajapidamisjäätmed ja samalaadsed jäätmed | NH | 1 | Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega. |

10.2 | Segatud ja eristamata materjalid | NH/H | - | Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega (NH ja H). |

10.3 | Sortimisjäägid | NH/H | - | Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega (NH ja H). |

11 | Tavalised setted | NH | 1 | Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega. |

11.3 | Süvenduspinnas | NH | - | Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega. |

12 v.a 12.4, 12.6 | Mineraaljäätmed | NH/H | 4 | Osaliselt hõlmatud väliskaubandusstatistikaga (NH). Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega (H). |

12.4 | Põletusjäätmed | NH/H | 10 | Põhjalikult hõlmatud väliskaubandusstatistikaga (NH). Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega (H). |

12.6 | Saastatud pinnas ja saastunud süvenduspinnas | H | - | Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega. |

13 | Tahkestatud, stabiliseeritud või klaasistatud jäätmed | NH/H | - | Hõlmatud jäätmesaadetiste määrusega (NH ja H). |

Teatud jäätmeliigid, sh tavalised ringlussevõetavad jäätmed, nagu metallid, klaas, paber ja plast, on väliskaubandusstatistikaga põhjalikult hõlmatud. Muude jäätmevoogude, eelkõige kummi-, puidujäätmete, kasutuselt kõrvaldatud seadmete ja sõidukite, patareide ja akude ning mineraaljäätmete puhul saab katvust suurendada tooteid ja jäätmeid selgelt eristada aitavate uute koodide kehtestamise kaudu.

Jäätmesaadetiste määrusega hõlmatud jäätmete osas teatas enamik riike oma lõpparuannetes, et Baseli konventsiooni alusel ning Euroopa Komisjonile esitatud statistika jäätmete kohta, mille suhtes kohaldatakse teatamisnõuet, vastab jäätmestatistika määruses nõutavatele kriteeriumidele. Edaspidi tuleb teha tööd, et sätestada andmete teisendamine jäätmestatistika määruses nõutavasse vormingusse.

Järeldus

Prooviuuringute tulemusi aluseks võttes töötati välja järgmine soovitus jäätmete impordi ja ekspordi aruandluse kohta:

Tabel 2. Jäätmete impordi ja ekspordi andmete integreerimine jäätmestatistika määruse I lisa kohasesse aruandlusvormi

Jäätmeliik | NACE | Tekkinud jäätmete kogumaht | Millest: eksporditud jäätmeid | Jäätmeimport |

|1 |2 |_..._ |19 |20 | | |ELi-sisene |ELi-väline |ELi-sisene |ELi-väline | |1 | | | | | | | | | | | | |_..._ | | | | | | | | | | | | |15 Metallid | | | | | | | | | | | | |17 Klaas | | | | | | | | | | | | |19 Paber | | | | | | | | | | | | |21 Plast | | | | | | | | | | | | |_....._ | | | | | | | | | | | | |47 | | | | | | | | | | | | |48 | | | | | | | | | | | | |Kokku |Ohtlikud | | | | | | | | | | | | | |Mitteohtlikud | | | | | | | | | | | | |

Jäätmetekke maatriksisse lisatakse neli jäätmete impordi ja ekspordi mahtusid käsitlevat tulpa. Jäätmete impordi ja ekspordi andmeid ei ole vaja jaotada NACE-tegevusalade ega jäätmetöötlustoimingute kaupa: andmed jaotatakse üksnes jäätmekategooriate ning ELi sise- ja väliskaubanduse kaupa. Teavet ohtlike jäätmete impordi ja ekspordi kohta hakatakse saama jäätmesaadetiste määruse kohastest aruannetest.

Liikmesriikide aruandluskoormuse vähendamiseks ning hoolimata teatud piirangutest peetakse väliskaubandusstatistikat kõige sobilikumaks andmeallikaks jäätmete impordi ja ekspordi statistika koostamise alustamisel. Sellest hoolimata tuleb parandada väliskaubandusstatistika kasutust, rakendades meetmeid nii ühenduse kui ka liikmesriikide tasandil:

- ühenduse tasandil: kombineeritud nomenklatuuris tuleb kasutusele võtta piiratud arv uusi koode, et selgemalt eristada jäätmeid ja tooteid ning laiendada väliskaubandusstatistika kohaldatavust jäätmestatistikale;

- liikmesriikide tasandil: tuleb hinnata konfidentsiaalsuse ja riigisisese aruandluse künniste mõju jäätmete importi ja eksporti käsitlevale väliskaubandusstatistikale.

Selleks et lihtsustada ja ühtlustada väliskaubandusstatistika kasutust, teeb komisjon ettepaneku varustada liikmesriike riigipõhiste väljavõtetega asjaomaste andmete kohta Eurostati hallatavast väliskaubandusandmebaasist COMEXT. Liikmesriikidel tuleb kas andmed kinnitada või neid parandada. Jäätmestatistika määruse artikli 3 lõike 1 kohaselt võivad liikmesriigid siiski kasutada jäätmestatistika koostamisel oma meetodeid; kindlat andmete kogumise meetodit ette kirjutada ei tohi.

2.2.2. Põllumajanduses, jahinduses, metsamajanduses ja kalanduses tekkivate jäätmete statistika

Kuna enamikus liikmesriikidest ei koguta korrapäraselt statistilisi andmeid põllumajanduses, jahinduses, metsamajanduses ja kalanduses tekkivate jäätmete kohta, on selle valdkonna prooviuuringutele enim tähelepanu pööratud.

Kõnealustes majanduse tegevusalades tekkivate jäätmete korrapärase statistika esitamisel on põhiküsimus, milliste materjalide või ainete suhtes kohaldatakse jäätmestatistika aruandekohustust ja milliste suhtes mitte, kuna neid võetakse ringlusse tootmiskohas. Suurimaks jäätmevooks on seejuures bioorgaanilised jäätmed, eelkõige sõnnik. Lisaks on märkimisväärsed metsaraie ja jahinduse jäägid, mis tavaliselt jäävad metsa, ning kalanduse jäägid, mis tavaliselt visatakse tagasi merre. Peamine prooviuuringute põhjal antud soovitus oli jätta aruandlusest välja bioorgaanilised jäätmed, mis jäävad tootmiskohta bioloogilise tsükli osana.

Sobivat jäätmete ja mittejäätmete eristust praegu arutatakse. Kuigi vastus jäätmete/mittejäätmete kohta ei ole täielikult selge, toodi kõnealusesse teemasse seoses sõnnikuga selgust Euroopa Kohtu hiljutiste otsustega. Euroopa Kohus leidis liidetud kohtuasjades C-416/02[5] ja C-121/03,[6] et loomakasvatusest pärinevad heitmed võib jäätmete hulgast välja arvata, juhul kui neid kasutatakse kindlaksmääratud maa-alal õiguspäraselt maapinna väetamiseks ning kui nende heitmete varu ei ole suurem kui väetamiseks vajalik. Lisaks sellele ei tohi kõnealune analüüs olla piiratud loomakasvatusest pärinevate heitmete väetisena kasutamisega sellesama põllumajandusettevõtte maadel, kust heitmed pärinevad.

Vastavalt sellele ei käsitata loomakasvatusest pärinevaid heitmeid (loomade väljaheited, virts ja sõnnik, kaasa arvatud reostunud allapanu, heitvesi) jäätmetena tingimusel, et neid kasutatakse väetamiseks vastavalt kehtivatele õigusnormidele ning et enne nende uuesti kasutamist ei ole neid taaskasutatud. Sõnniku kasutamine „õiguspäraselt” maapinna väetamiseks tähendab siin hea põllumajandustava eeskirjade kohaldamist ja vastamist nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivis 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest)[7] sätestatud nõuetele.

Seetõttu ei kohaldata aruandluskohustust nende põllumajanduses, jahinduses, metsamajanduses ja kalanduses tekkivate bioorgaaniliste jäätmete suhtes, mis jäävad tootmiskohta või mida kasutatakse samas majandusharus. Kui kõnealuseid jäätmeid käideldakse jäätmekäitlusettevõttes, siis tuleb nendest teatada jäätmestatistika määruse kohaselt.

Teised murettekitavad küsimused, mis on seotud NACE klassifikaatori A ja B jao tegevusaladest pärinevate jäätmete statistikaga, tulenevad kõnealuste jagude tegevusalade majanduslikust struktuurist. Enamikus liikmesriikidest on palju väikesi, alla 10 töötajaga põllumajandusettevõtteid. Liikmesriigid peavad välja töötama kõnealustes väikestes põllumajandusettevõtetes tekitatud jäätmete hindamise metoodika ning prooviuuringud olid selles suhtes väga kasulikud.

Järeldus

Arvestades paljude levinumate raskustega põllumajanduse, metsamajanduse, jahinduse ja kalanduse kohta usaldusväärsete andmete esitamisel, on prooviuuringud andnud väga kasuliku võrdlusaluse kvaliteetse jäätmestatistika koostamisega seotud olukorra ja võimaluste uurimiseks. Eriti oluline oli jäätmestatistika kohaldamisala täpsustamine ning kõnealuste uuringute käigus saadud kogemuste vahetamine väikeettevõtete statistikas kajastamise meetodite väljatöötamise ja teatud jäätmevoogude jaoks jäätmefaktorite koostamise kohta.

Põllumajanduse, jahinduse, metsamajanduse (NACE A) ja kalanduse (NACE B) sektorites tekkivaid jäätmeid käsitlevates prooviuuringutes ei soovitatud täiendavate rakendusmeetmete võtmist. Kehtivad ühenduse jäätmestatistikaalased õigusaktid on piisavalt üksikasjalikud NACE A ja B jakku kuuluvates majanduse tegevusalades tekitatud jäätmete hõlmamiseks.

3. FINANTSASPEKTID

Kõnealusele prooviuuringute programmile eraldati 986 535,65 eurot, millest 356 110,00 eurot kulutati jäätmete importi ja eksporti käsitlevatele prooviuuringutele ning 630 425,65 eurot põllumajanduse, jahinduse, metsamajanduse ja kalandusega seotud jäätmestatistikat käsitlevatele prooviuuringutele.

4. JÄRELDUSED

Jäätmete impordi ja ekspordi statistika

Jäätmete importi ja eksporti käsitlevate prooviuuringute tulemused kinnitasid kõnealuse statistika vajadust ühenduse jäätmepoliitika rakendamise, eelkõige jäätmete võimalikult täieliku taaskasutamise ja ohutu kõrvaldamise põhimõtete täitmise jälgimiseks. Lisaks näitavad tulemused, et kuigi tehti kindlaks, et väliskaubandusstatistika on selleks parim allikas, ei saa seda kasutada ilma statistikanomenklatuuri täiendava kohandamiseta ja andmete lõppkontrollita liikmesriikide poolt. Jäätmestatistika määruse artikli 3 lõige 1 välistab siiski mistahes konkreetse andmekogumismeetodi ettekirjutamise ning liikmesriigid saavad ise otsustada, millist meetodid nad soovivad jäätmestatistika kogumisel rakendada.

Kehtivas jäätmestatistika määruses ei ole jäätmete impordi ja ekspordi statistika koostamise nõudeid kirjeldatud piisavalt üksikasjalikult. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku täpsustada kõnealuse statistika koostamise nõudeid, tehes ametliku ettepaneku muuta kõnealuse määruse I lisa. Sellega:

- nähakse ette jäätmete impordi ja ekspordi statistika jaotumine ELi-siseseks ja ELi-väliseks ning impordiks ja ekspordiks. Jaotamist majanduse tegevusalade kaupa ei nõuta; jaotus jäätmeliikide kaupa hõlmab piisavat teavet. Kõnealuste sätete tulemusena lisatakse jäätmestatistika määruse I lisa jäätmetekke tabelisse neli uut tulpa;

- lihtsustatakse ja ühtlustatakse väliskaubandusstatistika kasutust, selleks varustab komisjon liikmesriike asjaomaste andmete väljavõtetega väliskaubandusstatistika andmebaasist COMEXT;

- nõutakse liikmesriikidelt andmete kinnitamist või parandamist. Liikmesriigid võivad koostada jäätmete impordi ja ekspordi statistika vastavalt jäätmestatistika määruse artikli 3 lõikele 1 ka muul viisil.

Jäätmetekke statistika NACE A ja B jao kaupa

Põllumajanduses, jahinduses, metsamajanduses ja kalanduses tekkinud jäätmete statistika kohta järeldati prooviuuringutes, et täiendavad rakendusmeetmed ei ole vajalikud. Kehtivad ühenduse jäätmestatistikaalased õigusaktid on piisavalt üksikasjalikud NACE A ja B jagudesse kuuluvates majanduse tegevusalades tekitatud jäätmete hõlmamiseks.

[1] EÜT L 332, 9.12.2002, lk 1, mida on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1893/2006 (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

[2] ELT L 190, 12.7.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1379/2007 (ELT L 309, 27.11.2007, lk 7) .

[3] KOM(2005)223.

[4] EÜT L 30, 3.2.1993, lk 1. Määrus (EMÜ) nr 259/93 on tunnistatud kehtetuks alates 12. juulist 2007.

[5] ELT C 271, 29 .10.2005, lk 1, 8. septembri 2005. aasta otsus, komisjon / Hispaania (EKL 2005, lk I-7487).

[6] ELT C 271, 29 .10.2005, lk 2. 8. septembri 2005. aasta otsus, komisjon / Hispaania (EKL 2005, lk I-7569).

[7] EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).