ET Euroopa Liidu Teataja C 45/21

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2011/C 45/09

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„NATIVE SHETLAND WOOL”

EÜ nr: UK-PDO-0005-0737-19.01.2009

KGT ( ) KPN ( X )

1. Nimetus:

„Native Shetland Wool”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Ühendkuningriik

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 3.6. Vill

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Toode „Native Shetland Wool” peab olema saadud Shetlandi saartel mahepõllumajandusliku tootmise üksustes mahepõllumajanduslike standardite kohaselt peetavatelt puhtatõulistelt šetlandi lammastelt. Ühelt lambalt pöetud villak kaalub 1–2 kg. Villaku värvus varieerub loodusliku värvipaleti ulatuses valgest musta, pruuni ja hallini.

Lambaid peetakse määratletud geograafilise piirkonna mägialadel ning pügatakse juulis–augustis. Pügada võib masinaga, käsitsi või rooing-meetodil (st sõrmedega villa kitkudes).

Kõik töötlemisetapid toimuvad vastavalt Global Organic Textile Standard'i (ülemaailmne mahetektsiili standard) normidele.

— Küürimine– villa pesemine on kvaliteetse toote saamiseks esimene oluline tootmisetapp. Villa pestakse lühemat või pikemat aega kestva tsükli jooksul, mille kestel reguleeritakse hoolikalt temperatuuri vahemikus 20–25 °C.

— Kitkumine ja sorteerimine– seejärel villakiud kitkutakse ning peenkiud eraldatakse jämeda tekstuuriga kiududest ning eemaldatakse kogu taimne materjal nagu heinapebred ja seemned.

— Kraasimine– kraasimismasin on villaveski olulisim osa. Kraasimismasinas töödeldakse villakiu suvaline kogus katkestamatuks koeks, mida lapikujulisena kasutatakse vildi valmistamiseks või ühendatult eelkedrusena.

— Ketramine– ketramine toimub kahes osas: villaheidete venitamine ja korrutamine, et toota eri kaalu ja keermega lõnga. Lõng keritakse poolile ning sellelt edasi keradeks või haspeldatakse vihtideks.

— Viltimine– lahtistest kiududest toodab viltimismasin vildilehed või -lapid. Viltimismasina hõljuv kaas võimaldab kasutada eri paksusega kiudusid; masina surve ja vibreerimine keerutab niisked kiud vildilehtedeks või -lappideks.

Registreerimistaotlusega hõlmatud toodete hulka kuuluvad villakerad või -vihid ning vildilehed või -lapid.

Vill on ainulaadsete omadustega. Selle iseloomulikud tunnused on pehmus, tugevus ja elastsus ning soojapidavus. Villakiu profiilis on näha mitme tolli pikkused kattekarvad ning väga peenikesed aluskarvad. Villakiu keskmine pikkus on 5–10 cm ja läbimõõt keskmiselt 29,9 mikronit.

Kirjeldus Villakiu keskmine pikkus Mikronite keskmine arv (villakiu läbimõõt) Puuteaisting Värvus Kaal Shetland White 5–10 cm 29,9 pehme ja siidine valge 1–2 kg Shetland Moorit 5–10 cm 29,9 pehme ja siidine pruun 1–2 kg Shetland Fawn 5–10 cm 29,9 pehme ja siidine kollakaspruun 1–2 kg Shetland Grey 5–10 cm 29,9 pehme ja siidine hall 1–2 kg Shetland Black 5–10 cm 29,9 pehme ja siidine must 1–2 kg

Villa puudutamine on ainulaadne aisting, mis tuleneb materjali pehmuse, tugevuse ja elastsuse koosmõjust. Elastsus tuleneb Shetlandi villa erilisest säbrulisusest ja kurrulisusest (säbrulisus ei ole nii tugev kui näiteks meriinovillal).

Shetlandi villa loomulikud põhivärvid on valge, punakaspruun, kollakaspruun, tumehall ja Shetlandi must (tumepruun). Sageli on šetlandi lambad eristatavate loomulike kehamärgistega. Sellest võib tuleneda loomuliku värvuse mitmed eri varjundid ühes villakus. Shetlandi lambavill on olemasolevatest üks pehmemaid. Telgedel või varrastel kudumiseks võib villa kedrata ja korrutada eri paksusega lõngaks.

Käesolevas registreerimistaotluses on määratletud Shetlandi saartelt pärit šetlandi tõugu lammastelt saadud villast toodetud villatoode, mille nimetuses kajastuvat päritolunimetust soovitakse kaitsta. Taotlejad tunnistavad, et šetlandi tõugu lammastelt saadud mahevill on toodetud väljaspool määratletud geograafilist piirkonda.

3.3. Toorained:

Toote „Native Shetland Wool” tooraine peab olema saadud Shetlandi saartel mahepõllumajandusliku tootmise üksustes mahepõllumajanduslike standardite kohaselt peetavatelt puhtatõulistelt šetlandi lammastelt. Töödeldud vill peab olema sertifitseeritud Global Organic Textile Standard'i normide kohaselt.

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Ei kohaldata

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Toote „Native Shetland Wool” tooraine peab olema saadud Shetlandi saartel mahepõllumajanduslike standardite kohaselt kasvatatud puhtatõulistelt šetlandi lammastelt. Lõngatootmise etapid peavad samuti toimuma Shetlandi saartel. Kõnealused etapid on

— küürimine;

— kitkumine;

— sorteerimine;

— kraasimine;

— ketramine;

— viltimine.

Toodetud lõnga võib müüa Shetlandi saartel või väljaspool määratletud piirkonda nii kaubanduslikuks töötlemiseks kui kodus kasutamiseks.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Ei kohaldata

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Lisaks ELi kaitstud päritolunimetuse sümbolile võib toote „Native Shetland Wool” märgistusel kasutada mis tahes muud tootele vastavat sümbolit või logo (sealhulgas erasektori sertifitseerimissüsteemide sümbolid ja logod) eeldusel, et tarbijaid ei eksitata.

Kuna nimetust „Native Shetland Wool” kaitstakse vastavalt Euroopa Liidu kehtivatele eeskirjadele, ei teki selliste terminite nagu „Shetland Wool” ja „Shetland organic wool” (mis tähistavad asjaomase tõu toodet, mis ei pärine aga määratletud geograafilisest piirkonnast) kasutamisel vastuolu kaitstud päritolunimetuse „Native Shetland Wool” registreerimistingimustega.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Shetlandi saared

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Pärismaiseid šetlandi lambaid peetakse mahepõllumajandusliku tootmise üksustes üksnes Shetlandi saartel. Shetlandi saarte kliima on väga karm ning mullad üldiselt väheviljakad. Šetlandi lambad on pidanud selliste oludega kohanema rohkem kui 5 000 aasta jooksul. Erilise kliima ja keskkonnatingimuste tagajärjel on arenenud ainulaadset tõugu lambad, kes elavad mäestiku ja saarte kultiveerimata maadel. Nad toituvad saarte keskosa kanarbikunõmmedel, rannikut ääristavatel ja piki rannikut asuvate paljude väikesaarte rannaniitudel.

5.2. Toote eripära:

Pärismaise lamba villa iseloomulikud tunnused on pehmus, tugevus ja elastsus ning soojapidavus. Villakiud on moodustunud pikkadest pealiskarvadest (kaitse tugevate vihmavalingute eest) ja väga peenikestest aluskarvadest, mis kaitsevad looma karmide tuuleiilide eest. Väga vähesed 100 % villakiust toodetud lõngad on selliste eriliste omadustega – lõng on väga kerge ja puudutamisel pehme. Lõnga eriline elastsus on tingitud toorvillakiu ainulaadsest säbrulisusest.

Need erilised kiud on olnud väga nõutud paljudes eluvaldkondades. Kõnealune kiud on väga soojapidav ning seetõttu on sellest valmistatud tooteid kasutatud paljudel kuulsatel polaarretkedel ja Himaalaja ekspeditsioonidel.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Šetlandi lambaid on nende eriti peene villa pärast hinnatud juba pikka aega. Lambad on Shetlandi saarte jaoks olulise tekstiilitööstuse alustala. Kõnealuste lammaste sajandeid hinnatud villa peenust saab võrrelda meriino lammaste villaga. Toote „Native Shetland Wool” kvaliteet ja ainulaadsed omadused tulenevad Shetlandi saarte pärismaise lambatõu geograafiliste tingimustega kohanemise käigus toimunud looduslikust arengust.

Lammastelt saadud villakut, konte ja lambanahka kasutasid kohalikud inimesed toorainena mitmete eluks vajalike esemete valmistamisel. Rauaaja asulakohtadest leitud konditükid ja väikesed tööriistad tõendavad, et Shetlandi saartel on pidevalt lambaid peetud. 9. sajandil Norrast saabunud asukad tõid kaasa omamaist tõugu lambad, et saada söögiks piima, liha ja rupskeid. Shetlandi saartel isolatsioonis olles arenesid kõik lambad tunnustatud šetlandi tõugu lammasteks, kellelt saadakse samanimelist hea mainega lõnga. Shetlandi saarte lõnga ebatavalised omadused avastati Šotimaal 1970. aastal, kui lõnganäidised toodi Edinburghi, kus need said väga hea vastuvõtu osaliseks. Sel ajal loodi The Society of British Wool (Briti villaühing), et parandada lambaaretuse standardeid ja tõhustada villatootmist.

Shetlandi villaku ja lõnga arvukad looduslikud värvid vastavad kaasaegse turu nõudmisele sellise mahelõnga järele, mis on toodetud keemiliste värvaineteta. Tänu oma ainulaadsetele omadustele on Shetlandi lõng saavutanud paljudel eksporditurgudel väga stabiilse positsiooni.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/shetland-organic-wool.pdf

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.