ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
21.

arvukate võõrtöötajate piirkonda elama ja tööle saabumine võib tuua asjaomastele kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kaasa lisakoormust, eriti kui see toimub ootamatult. Eelkõige kehtib see sotsiaalteenuste, hariduse, arstiabi ja elamispinna osas ning seega tuleb nende küsimustega tegelemiseks leida ressursid. See ei ole mitte üksnes kasulik uute võõrtöötajate saabumise puhul, vaid leevendab ka võimalikke pingeid võõrtöötajate ja vastuvõtva kogukonna vahel. Regioonide Komitee toetab jõupingutusi statistiliste andmete kogumiseks tööturu eri osade vajaduste kohta ja selle teabe vahetamiseks Euroopa tasandil, et parandada tööalase liikuvuse kavandamist ja juhtimist. Riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peavad üksteisega koostöös kavandama seda, kuidas kujundada sotsiaalteenuseid nii, et Euroopa võõrtöötajate liikumist paremini hallata. See on vajalik ühelt poolt seetõttu, et Euroopa-sisene tööjõu ränne suureneb tulevikus märgatavalt, ning teiselt poolt seetõttu, et planeerimise puudumisel ning sellest tulenevatel sotsiaalsetel pingetel ja kogukondade suhete halvenemisel on negatiivne mõju Euroopa-sisesele rändele ning see võib isegi kahjustada Euroopa enda ühtsust;
3.

Teadlikkuse tõstmisega tegelevatelt keskustelt määratletud strateegiate järgimise nõudmine lähenemisel lastele, lastevanematele ja õpetajatele. Tõhusate ja tasuvate teadlikkuse suurendamise meetodite ja vahendite loomise soodustamine. Meetmete eesmärk peaks olema on täiustada asjakohaseid teadlikkuse suurendamise meetodeid ja vahendeid, et muuta need pikemas perspektiivis tõhusamaks ja tasuvamaks, ning sealjuures tuleb tagada nende meetmete kvaliteet.
42.

leiab, et ettepanekus viidatakse sellele, et aastaaruanded, mis puudutavad vastavust parimale võimalikule tehnikale (artikkel 8), peaksid sisaldama võrdlust parima võimaliku tehnikaga (artikkel 24). See tundub olevat tarbetu halduskoormus. Kuna kõigi loanõuete aluseks peab olema parim võimalik tehnika, piisab sellest, kui aruandluses nimetatakse, et loanõuded on sellega vastavuses. Enamik seireandmeid on täis ebakindlusi ning nimetatud andmeid käsitlev aruandlus ei vii kasutatavate tehnikate konstruktiivse parandamiseni. Seepärast on küsitav, kas see aitab kaasa paremale õiguslikule reguleerimisele;
16.

väidab, et partnerite võrgustike kaasamine piirkondliku arengu poliitika kavandamisse ja ellurakendamisse pakub eri asjaosalistele ja protsessis osalejatele märkimisväärseid võimalusi väljendada oma huve ning suurendab inimeste usaldust valitsuse suhtes. Siiski tuleb jälgida, et asjaomastel partneritel, kellel on sekkumiseks vajalikud volitused, pädevus ja nõutud võimekus ning kelle osalemine annaks tõelise panuse, oleksid piisavad rahalised vahendid, et arutelus täielikul määral osaleda. Need rahalised ressursid võiksid moodustada osa tehnilisest abist ning peaksid sisaldama tõeliselt õigustatud uuringute ja teadusuuringute kulusid, mis on teostatud Euroopa, riiklikul ja kohalikul tasandil;
27.

tuletab meelde, et viimastel aastatel on mitmetes piirkondades loodud vastavaid strateegiaid, et prognoosida transpordi mahtu lähitulevikus ning teha sellest asjakohaseid järeldusi. See eeldab Euroopa logistikaprojektides üha tihedamat piiriülest ja rahvusvahelist koostööd. Üheks selliseks näiteks on Euroopa keemiatööstuspiirkondade logistiline võrgustik, mille eesmärk on edendada kooskõlastatud strateegia abil Kesk- ja Ida-Euroopas paiknevate keemiatööstuste tootmistingimusi pikas perspektiivis. Teine näide on kava ehitada Läänemerd, Põhjamerd, Vahemerd ja Musta merd ühendav raudteekoridor (EU4SeaRail). Botnia koridor ja põhjatelg on teised olulised Põhja-Euroopa transpordikoridoride näited. Piirkondade roll on olnud oluline ka selliste logistiliste alade loomisel, mis võimaldavad transpordiliikide vastastikust täiendavust ja üleminekut ühelt transpordiliigilt teisele eelkõige kaubaveo puhul, optimeerides nii iga transpordiliigi kasutust. Siinkohal on head näited Aragoni logistiline platvorm PLAZA ja selle seosed teiste platvormidega (nt Eurocentre Toulouse'is) ning Pürenee poolsaare eri sadamad;
1. 30. juuniks 2011 võtab komisjon vastu kogu ühenduses kohaldatavad ja täielikult ühtlustatud rakendusmeetmed lõigetes 2–6 ja lõikes 8 osutatud kvootide eraldamiseks ühtlustatud viisil. Kõnealused meetmed käesoleva direktiivi vähem oluliste sätete muutmiseks direktiivi täiendamise teel võetakse vastu artikli [23 lõikes 3] osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Kuivõrd see on võimalik, tagatakse esimeses lõigus osutatud meetmetega kvootide eraldamine sellisel viisil, et kõige tõhusamaid tehnoloogiaid, asendajaid, alternatiivseid tootmisviise, biomassi kasutamist, kasvuhoonegaaside kogumist ja säilitamist arvesse võttes stimuleeritaks kasvuhoonegaaside ja energia seisukohast kõige tõhusamate tehnoloogiate kasutamist ja heitkoguste vähendamist ning ei stimuleeritaks heitkoguste suurendamist. Elektritootmise eest tasuta kvoote ei eraldata. Pärast seda, kui ühendus on sõlminud rahvusvahelise kliimamuutusi käsitleva kokkuleppe, mille tulemusel toimub kasvuhoonegaaside heitkoguste kohustuslik vähendamine ühendusega samaväärses ulatuses, vaatab komisjon kõnealused meetmed läbi, tagamaks et kvootide tasuta eraldamine toimub üksnes juhul, kui see on kõnealuse kokkuleppe põhjal nõuetekohaselt põhjendatud.

1. 30. juuniks 2011 võtab komisjon vastu kogu ühenduses kohaldatavad ja täielikult ühtlustatud rakendusmeetmed lõigetes 2–6 ja lõikes 8 osutatud kvootide eraldamiseks ühtlustatud viisil. Kõnealused meetmed käesoleva direktiivi vähem oluliste sätete muutmiseks direktiivi täiendamise teel võetakse vastu artikli [23 lõikes 3] osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Kuivõrd see on võimalik, tagatakse esimeses lõigus osutatud meetmetega kvootide eraldamine sellisel viisil, et kõige tõhusamaid tehnoloogiaid, asendajaid, alternatiivseid tootmisviise, biomassi kasutamist, kasvuhoonegaaside kogumist ja säilitamist arvesse võttes stimuleeritaks kasvuhoonegaaside ja energia seisukohast kõige tõhusamate tehnoloogiate, sh soojuse ja elektri koostootmise kasutamist ja heitkoguste vähendamist ning ei stimuleeritaks heitkoguste suurendamist. Elektritootmise eest tasuta kvoote ei eraldata. Seevastu võib kõigile teistele sektoritele saastekvoote eraldada tasuta. Pärast seda, kui ühendus on sõlminud rahvusvahelise kliimamuutusi käsitleva kokkuleppe, mille tulemusel toimub kasvuhoonegaaside heitkoguste kohustuslik vähendamine ühendusega samaväärses ulatuses, vaatab komisjon kõnealused meetmed läbi, tagamaks et kvootide tasuta eraldamine toimub üksnes juhul, kui see on kõnealuse kokkuleppe põhjal nõuetekohaselt põhjendatud.
8.

on seisukohal, et riigihankeid käsitlevad kehtivad õigusaktid on juba praegu üsna keerulised ning paljudel kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on märkimisväärseid raskusi nende õige rakendamisega. Seetõttu leiab komitee, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused pigem ei toeta hangete süsteemi ja menetluse veel keerulisemaks muutmist viisil, nagu see on kavandatud Euroopa Komisjoni teatises. Seetõttu nõuab komitee riigihankeid reguleerivate õigusnormide kohaldamisest loobumist kommertskasutusele eelnevate hangete puhul;
—

meenutab veendumust, et edukas ja turvaline naabruskond on võimalik üksnes tänu tõhusale koostööle kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on parimad võimalused kodanike vajaduste kindlaksmääramiseks ja rahuldamiseks ning sobivate teenuste pakkumiseks;
39.

on arvamusel, et tuleb arutada, kuidas võrdlusraamistik koostada ja kui üksikasjalik peaks see seatud eesmärkideni jõudmiseks olema. Komitee märgib, et näitajad ei tohi olla nii üksikasjalikult koostatud, et võrdlusraamistiku rakendamine ja selle järelmeetmed tooksid kaasa haridussüsteemi kaudse juhtimise;
Liikmesriigid tagavad, et põhi- ja jaotusvõrguettevõtjad garanteerivad oma territooriumil taastuvatest energiaallikatest toodetud gaasi ning heitsoojuse pääsu asjaomasesse võrku mõistlikel tingimustel, ilma et see mõjutaks võrgusüsteemi terviklikkust ja ohutust.
18.

jagab komisjoni seisukohta, et kõnealuses valdkonnas on vaja töötada välja head tavad, mida tuleks vastastikku tutvustada; see puudutab tegevusjuhiste koostamist ning teatud juhtudel ka ise- ja kaasreguleerimise raamistikke. Lisaks on vaja kaitsta tarbijate õigusi infosisu teenuste osas, et need oleksid usaldusväärsuse ja paikapidavuse seisukohast kvaliteetsed;
22.

märgib, et õiguskaitse on põhiline vahend, ent kordab taas, et vahenduse teel leitud kokkulepped on paremad, sest vahendusmenetlusel on kodanikke hariv ja neid tegutsema julgustav roll ning see võimaldab asutustel ja teenusepakkujatel muutuda ja olukorda parandada;
8.

kutsub kõiki asjaomaseid riike üles tegema täiendavaid jõupingutusi, et võtta omaks Euroopa väärtused ja reformid ning nõustuda dialoogi kui lepitusviisiga. Eelkõige nõuab komitee, et potentsiaalsed kandidaatriigid jätkaksid tööd, et lahendada kahepoolsed küsimused, nagu piirivaidlused, ning tagada pagulaste ja riigisiseselt ümberasustatud isikute tagasipöördumine. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on selliste muutuste elluviimiseks sobivaimad valitsustasandid;
49.

märgib, et võitluses korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu on saavutatud vähe edu, ning rõhutab, et kui tahetakse edu saavutada, peab alusdokumentide vastuvõtmisel ning sobiva institutsioonilise raamistiku loomisel olema täielik poliitiline toetus;
54.

tervitab ühtse teabepunkti rajamise ideed, aga märgib, et see toob kaasa suuri investeeringuid valdkonna kõigi asjaosaliste varustamiseks. Komitee arvates on Euroopa SafeSeaNeti võrgustik prioriteetne dokumentide vahetamise tõhustamisel ja kiirendamisel meretranspordi asjaosaliste vahel. Komitee on seisukohal, et sadamate seadmetega varustamise toetamine on hädavajalik dokumentide vahetamise süsteemide tõhususe ja kõnealuse Euroopa võrgustiku edu tagamiseks. Komitee juhib samuti komisjoni tähelepanu väljapakutud meetmete mõningatele tagajärgedele väikeste ja keskmise suurusega sadamate jaoks ning kutsub komisjoni kohaselt reageerima, et nimetatud meetmed ei viiks konkurentsi moonutamiseni, mis võib ohustada Euroopa sadamatevõrgustiku tasakaalu;
—

valitsemist käsitlevas hartas kinnitatakse mitmel viisil, et tõhus detsentraliseerimine põhineb kõigi valitsemistasandite sujuval koostööl, mis eeldab, et keskvõim on tegutsemisvõimeline ja tõhus. Seda tõendavad ka muu hulgas Maailmapanga ja OECD uuringud. Seepärast soovib komitee, et teemaprogrammi „Valitsusvälised osalejad ja kohalikud ametivõimud arenguprotsessis” 2009. aastal läbiviidava vahehindamisega seoses uuritaks kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele suunatud toetuse otstarbekust riikides, kus vastavalt programmi määratlusele on olukord keeruline;
19.

rõhutab, et elukestev õpe peaks olema kõigi vanuse- ja elanikkonnarühmade huvides ja kõigile kättesaadav, kuigi see nõuab veel üldsuse täielikku teavitamist, ning et kvaliteetse täiskasvanuhariduse väljatöötamiseks on vaja ulatuslikku koostööd kõigil valitsustasanditel ja eri sidusrühmade vahel. Kutseõppe osas on eriti oluline tagada, et koolitus vastaks tööhõive vajadustele ning et haridussüsteem suudaks vajadusel kiiresti vastata tekkivatele koolitusvajadustele. Koolitusvajaduste prognoosimist tulekski võimalusel arendada koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega;
1.

tervitab elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste valdkonna universaalteenuse ulatuse teist regulaarset läbivaatamist, sest komitee ülesanne on tagada kõigile elektroonilise side (e-side) universaalteenuse soovijatele kõnealused teenused, mis on olulised ühiskonna arenguks ja ühiskonnas osalemiseks. Kõnealune dokument on oluline samm võrdse juurdepääsu, kaasatuse ja kaubanduses osalemise läbivaatamisel kogu ELis. Teiste kommunaalvõrkudega (nt vesi ja elekter) võrreldava teenusena peetakse lairibavõrku üha enam nn neljandaks kommunaalvõrguks. Komitee on määratlenud info- ja sidetehnoloogia mootorina, mis tagab konkurentsivõime suurendamise ja paremad avalikud teenused ELi uuendatud Lissaboni strateegia raames, et: — info- ja sidetehnoloogia paneks aluse kõigile avatud infoühiskonnale, mis vastab kõigi ühiskonnaliikmete vajadustele, sh puuetega inimeste, eakate ja kõigi sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste vajadustele; — elektroonilise side teenustega leevendataks juurdepääsuraskuste probleemi sellistes piirkondades (eelkõige maapiirkondades) elavate inimeste puhul, kellel praegu ei ole piisavaid võimalusi kasutada info- ja sidetehnoloogia võrke ja teenuseid; — elektroonilise side universaalteenus, mis peab olema kõigile kasutajatele ligipääsetav kindlaksmääratud miinimumkvaliteedi ja -kiirusega teenus, saaks tulevikus paremini kaasa aidata digitaalse lõhe ületamisele; — ajakohastada universaalteenust, sest alates selle rakendamisest on selle ulatus jäänud peaaegu muutumatuks ja piirdub vaid ühe ühendusega; — Interneti kasutusaktiivsus võib tulevikus kasvada ning see ei ole Euroopa Liidus piiratud selliste teemadega nagu Interneti-protokolli (IP) aadresside suurenev nappus või turvaküsimused. Selles kontekstis tervitab Regioonide Komitee Euroopa Komisjoni konsultatsiooni asjade Interneti teemal ning rõhutab vajadust minna Interneti-protokollilt IPv4 üle uuendatud protokollile IPv6, mis lihtsustab Interneti levikut ja mõjutab otseselt Euroopa konkurentsivõimet;
46.

seoses sellega innustab komitee kõiki kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi tegelema proaktiivselt VKEde vajadustega muu hulgas järgmistes valdkondades: a) kohalike ja/või piirkondlike omavalitsuste ja VKEde huvisid käsitlevate nõuandefoorumite loomine, et aidata parandada nõustamist ja suunduda sellise avaliku sektori poliitika poole, mis on väikeettevõtete vajaduste suhtes osavõtvam; b) juurdepääsu lihtsustamine ja parandamine riigihankelepingutele, viies riigiasutuste ostmiskultuuri ja pakkumismenetluse taas tasakaalu, et aidata väikeettevõtetel pakkumistes osaleda või esitada pakkumisi koos teiste ettevõtetega. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võiksid samuti hõlbustada e-hangete kasutamist, mis vähendaks VKEde koormat pakkumismenetluses; c) ametiasutuste poolt ettevõtetelt nõutavate tariifide, maksude ja lõivude taseme hindamine ning selle vaagimine, kuidas tasakaalustada makseid kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eelarvesse, rakendades läbivalt põhimõtet „kasutaja maksab” ja vähendades VKEde finantskoormust; d) asjaomaste organisatsioonidega koostöö tegemine nende pädevusvaldkonnas, et paremini koordineerida VKEde juurdepääsu teabele, täiendkoolitusele ja nõustamisele, arendades sidusaid kohalikke ja/või piirkondlikke teabelevitamise strateegiaid üldtunnustatud ühtsete kontaktpunktide kaudu ning kohalikku ja/või piirkondlikku teadmistebaasi, et vastata VKEde päringutele ettevõtte arengu igas etapis. Sobival kohalikul ja/või piirkondlikul tasandil tegutsevad ühtsed kontaktpunktid, mis asuvad ettevõtetele lähedal ja on neile kättesaadavad, võivad vähendada VKEde pettumust, ajakulu ja kasutamata jäänud võimalusi; e) VKEdele mõeldud e-valitsuse teenuste kasutamise ja VKEdega digitaalse suhtlemise innustamine;
Artikkel 7 – Väikesi organisatsioone käsitlev erand 1. Pädevad asutused pikendavad väikese organisatsiooni taotlusel artikli 6 lõikes 1 osutatud kolmeaastast ajavahemikku kuni viie aastani ja/või artikli 6 lõikes 2 osutatud aastast ajavahemikku kuni kahe aastani, tingimusel et on täidetud kõik järgmised tingimused: a) puudub keskkonnaoht, b) organisatsioon ei kavanda muudatusi oma keskkonnajuhtimissüsteemi toimimises ning c) puuduvad märkimisväärsed kohalikud keskkonnaprobleemid.

Artikkel 7 – Väikesi organisatsioone käsitlev erand 1. Pädevad asutused Tõendaja pikendab vad väikese organisatsiooni taotlusel artikli 6 lõikes 1 osutatud kolmeaastast ajavahemikku kuni viie aastani ja/või artikli 6 lõikes 2 osutatud aastast ajavahemikku kuni kahe aastani, tingimusel et on täidetud kõik järgmised tingimused: a) puudub keskkonnaoht, b) organisatsioon ei kavanda muudatusi oma keskkonnajuhtimissüsteemi toimimises ning c) puuduvad märkimisväärsed kohalikud keskkonnaprobleemid.
47.

rõhutab, et juhul kui ühes piirkonnas on tegev mitu valitsemistasandit, mis tekitab erinevaid ja vahel vastuolulisi mõjusid, tekib ka vajadus parandada juhtimist, eelkõige selle territoriaalset mõõdet kodanikele võimalikult lähedasel tasandil, et leevendada riiklike poliitikate vähest integreeritust; selline uut liiki territoriaalne juhtimine on territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi täitmisel määrava tähtsusega;
9.

märgib, et ettepaneku aluseks on komisjoni hinnang, et Euroopa lennuliikluse praegune korraldus on saavutamas oma võimete piiri. Selle probleemi peamine põhjus on võrgustikul rajaneva lähenemisviisi puudumine, siiani täielikult avamata turg, vaba liikumise puudumine lennujuhtide tööturul ning lennuliikluse korralduse institutsiooniline kord;
41.

jagab komisjoni arvamust, et tuleb võtta meetmeid raudteekaubaveo mürasaaste vähendamiseks ning tervitab komisjoni pakutud meetmeid. Eelkõige olemasolevate kaubavagunite moderniseerimine vähest müra tekitavate pidurisüsteemide paigaldamisega on suhteliselt väikeste kulude juures tõenäoliselt väga mõjus. Komitee leiab, et veeremi mürasaaste koostalitluse tehnilistes kirjeldustes (müraalased KTKd) peaksid olema kehtestatud ka müra piirväärtused veeremitele ning moderniseerimise ajaraamistik. Komitee palub komisjonil kontrollida, kas ka kulunud pidurisüsteemide kahjulike osade puhul oleks võimalik analüüsida ja kehtestada piirväärtusi, et pikas perspektiivis vältida kulunud pidurite tekitatud kahjustusi raudteedele. Komitee juhib komisjoni tähelepanu sellele, et kaasaegsed käitamismenetluste ja läbilaskvust suurendavate infrastruktuurimeetmete kaudu on võimalik saavutada, et ronge tuleb vähem hõõrdpidurdamisega peatada. Sellega saaks täiendavalt suurendada raudteetranspordi energiatõhusust ja vähendada mürasaastet ja kulumist.
37.

ei jaga seisukohta, mille kohaselt on vajalik tõhustada uue sertifitseerimissüsteemi kehtestamist ELi piires, kuna see võib tuua endaga kaasa segadust ja haldusprobleeme. Komitee on siiski seisukohal, et oleks asjakohane koostada suunised, mis tagavad koostisosade objektiivse märgistuse teiste märgiste, sealhulgas ISO, BIO jms puhul, kui tegemist on muude kui kaitstud päritolunimetusega (KPN) ja kaitstud geograafiline tähisega (KGT) toodetega. Samuti on komitee seisukohal, et oleks asjakohane määratleda ja paremini kooskõlastada koostöö eri kontrolliasutuste vahel;
41.

nõustub komisjoni hinnanguga, et 21. sajandi visiooni raames keskset rolli omavate võrdsete võimaluste teostamiseks ei ole olemas ühtset lähenemisviisi, mis sobiks kogu Euroopale ühteviisi, ning et paljudes sotsiaalpoliitika valdkondades takistavad ühtlustamist erinevused liikmesriikide poliitiliste vahendite ja tavade ning nende ametiasutuste vahel; ei nõustu seetõttu seisukohaga, et sarnased või samad väljakutsed on automaatselt ka ühised väljakutsed, mis nõuaksid ühist tegutsemist just ELi tasandil;
31.

omistab suure tähtsuse asukohamaa keelte või nendest keeltest ühe korrektsele ja vabale valdamisele, mis on möödapääsmatult vajalik selleks, et olla võimeline kasutama haridussüsteemi poolt pakutavaid võimalusi. Selleks peaksid sisserändaja taustaga lapsed võimalikult varakult osa saama eelkooliharidusest, kuna nii on võimalik tegeleda keeleprobleemidega või siis need likvideerida algkooli alguseks. Sel viisil on võimalik panna alus võrdsele osalemisele koolitundides;
—

nendib, et valdavalt on kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused need, kes rahastavad koolieelset õpet ja kes on seda paljude aastate vältel jõudumööda pidevalt edasi arendanud ja parandanud. Paljusid projekte on saanud ja saab käivitada siiski vaid Euroopa programmivahenditest, nt väikelaste mitmekeelsuse arendamine (eelkõige piiriäärsetes piirkondades). Komitee on seisukohal, et Euroopa Liidu toetusmeetmed peaksid sellistel juhtudel tagama suurema järjepidevuse, vältimaks olukorda, et head projektid peatatakse rahapuuduse tõttu mõne aasta möödudes ja kogemustest saadud teadmised lähevad kaduma. Nimetatud projektide jätkamine nõuab ELi rahalist toetust;
15.

meenutab, et on olemas teisigi rahvusvahelise, riikliku ja Euroopa tasandi instrumente, mis ERIsid täiendavad. Kuigi osa neist on loodud konkreetset eesmärki silmas pidades, on teistel, nagu Euroopa territoriaalse koostöö rühmitusel (ETKR), laiaulatuslikumad eesmärgid: lihtsustada ja edendada territoriaalset koostööd, et suurendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust eri valdkondades. Komitee soovitab seega, et ERId ühendataks sidusalt nimetatud ja teistegi juba loodud instrumentidega, et saada neist kõigist võimalikult suurt kasu;
38.

on seisukohal, et piirkondi ja linnu aitaks nende püüdlustes energiatõhususe 20 % eesmärgi saavutamisel aastaks 2020 see, kui eesmärk muudetaks siduvaks ning vastavalt ajakohastataks ka ELi energiatõhususe tegevuskava, arvestades eeldust, et liikmesriigid vaatavad kõnealuse eesmärgi valguses läbi riiklikud tegevuskavad.
8.

on veendunud, et komisjon on teinud õige valiku, seades ideede hindamisel ja katsetamisel esikohale linnapiirkondade osalemise ja nendega tehtava koostöö, ja leiab, et see sobib hästi kokku komitee varasemate märkustega i2010strateegia kohta;
7.

märgib, et Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI), mis hõlmab ka Venemaad, on kavandatud paindlikuma ja poliitikapõhisena ning selle eesmärk on säästev areng ning lähenemine ELi poliitikatele ja standarditele. Eelarveperioodiks 2007–2013 on eraldatud umbes 12 miljardit eurot. See tähendab rahastamise suurendamist 32 %, sellest summast 62 % on aga eraldatud lõunanaabritele ja ainult 38 % idanaabritele. Arvestades inimese kohta eraldatud summat, on erinevus väiksem, kuid see ei ole kooskõlas idamõõtme tugevdamiseks tehtavate jõupingutustega;
3.

tuletab meelde, et Regioonide Komitee arvamuses teemal „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta” (ELT C 51, 6.3.2007, lk 1) on juba väljendatud seisukohti, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused mängivad olulist rolli suurtele koondamistele reageerimisel; fondi kulud peaksid ulatuma maksimaalselt 1 miljardi euroni aastas, kui see on ühildatav 2007.–2013. aasta finantsperspektiivi eraldistega; fond ei tohiks õõnestada liikmesriigi kohustust leida oma lahendus majanduse ümberstruktureerimisele reageerimiseks; fond peaks sekkuma, kui piirkonnas, kus NUTS III tasandil mõõdetav töötus on kõrgem kui riigi keskmine, koondatakse ettevõttes vähemalt 500 töötajat; kui 12 kuu jooksul koondatakse ühes või mitmes NACE 2 tasandil mõõdetavas sektoris vähemalt 500 töötajat, mis moodustab vähemalt 1 % piirkonna tööhõivest, või kui NUTS II tasandil mõõdetav piirkondlik tööhõive on langenud vähemalt 10 % võrra sama perioodi vältel;
44.

leiab, et erilist rõhku tuleks asetada (kui mitte kohe, siis igal juhul edaspidi) programmi MEDIA Mundus harivale mõõtmele, mis peaks minema kaugemale valdkondlike asjatundjate koolitamisest ning olema suunatud ka noortele õppuritele. Seda eesmärki saab saavutada tehes koostööd teiste MEDIA programmide ja MEDIA kontaktpunktidega, mis on välja töötanud sarnaseid meetmeid teiste programmide jaoks ning ülikoolide instituutide, filmiõpingute osakondade ja filmiarhiividega, mis on ühenduses üliõpilaste, uurijate ja valdkondlike asjatundjatega. Koolituskursused ja temaatilised seminarid võivad olla oluliseks teabeallikaks, kuid pakkuda ka Euroopa Liidu ja kolmandate riikide valdkondlikele asjatundjatele suurepärase võimaluse kokku saada ja üksteist tundma õppida.
2.

väljendab heameelt, et Euroopa Komisjon on kiiresti koostanud majanduse taastamise kava vastuseks ülemaailmsele finants- ja majanduskriisile, ning märgib samas, et paketi aluseks olnud majandusprognoose on negatiivse majandusarengu tõttu juba muudetud;
25.

on seisukohal, et ohvritel peab olema võimalus oma õigusi tõhusalt kasutada. Seepärast tuleks ohvritele enne kriminaalmenetlust, selle käigus ja pärast seda anda nõuetekohast abi, mõnel juhul peaks see olema universaalne õigus. Kõnealuse raamotsusega sätestatakse liikmesriikide kohustus anda kõigile ohvritele abi, mis on piisav nende toibumiseks ja kaitseks;