1............ Sissejuhatus. 2

2............ EAGFi sihtotstarbeline tulu. 2

3............ Märkused EAGFi 2013. aasta eelarve esialgse täitmise kohta. 3

4............ EAGFi sihtotstarbeliste tulude rakendamine. 6

5............ Järeldused. 6

1. lisa: || EAGFi assigneeringute esialgne kasutamine kuni 30.9.2013

1. Sissejuhatus

1. lisas on esitatud eelarve tegeliku täitmise tase ajavahemikul 16. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 võrreldes näitajapõhise kulude profiiliga, mis on kindlaks määratud nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005[1] artikli 20 alusel.

2. EAGFi sihtotstarbeline tulu

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) artiklile 34 käsitatakse EAGFi kulude rahastamiseks määratud sihtotstarbelise tuluna vastavuse kontrolli otsuste kohastest finantskorrigeerimistest ja eeskirjade eiramisest tulenevat ning piimamaksust laekuvat tulu. Nimetatud artikli kohaselt võib sihtotstarbelist tulu kasutada EAGFi mis tahes kulude rahastamiseks. Kui osa sellest tulust jääb kasutamata, kantakse see automaatselt üle järgmisse eelarveaastasse[2].

EAGFi 2013. aasta eelarve hõlmab nii komisjoni viimaseid prognoose turumeetmete ja otsetoetustega seotud eeldatavate kulude rahastamiseks vajalike summade kohta kui ka prognoose asjaomase eelarveaasta jooksul eeldatavasti laekuvate sihtotstarbeliste tulude ning eelmisel eelarveaastal kasutamata jäänud ja asjaomasesse eelarveaastasse üle kantud sihtotstarbeliste tulude kohta. Komisjon võttis 2013. eelarveaasta EAGFi assigneeringute summat käsitlevas ettepanekus arvesse eeldatavasti laekuva sihtotstarbelise tulu kogusummat ja taotles 2013. aasta eelarveprojektis selliste assigneeringute tegemist, mille summa arvutamiseks lahutatakse hinnanguline sihtotstarbeline tulu hinnanguliselt vajaminevast summast. Eelarvepädevad institutsioonid võtsid vastu EAGFi uue eelarve, võttes arvesse eeldatavasti laekuvat sihtotstarbelist tulu.

2013. aasta eelarve koostamise ajal hindas komisjon kasutada oleva sihtotstarbelise tulu kogusummaks 1 533 miljonit eurot. Täpsemalt:

– 2013. eelarveaasta jooksul eeldatavasti laekuva sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 628 miljonit eurot. Vastavuse kontrolli kohaste korrektsioonide ja eeskirjade eiramisega seoses laekuva tulu suuruseks hinnati vastavalt 389 miljonit eurot ja 161 miljonit eurot. Piimamaksust laekuva tulu suuruseks hinnati 78 miljonit eurot.

– 2012. eelarveaastast 2013. eelarveaastasse eeldatavasti ülekantava sihtotstarbelise tulu suuruseks hinnati 905 miljonit eurot (sh suhkruvaldkonna ümberkorraldusfondi saldo, mis on hinnanguliselt 675 miljonit eurot).

Komisjon eraldas 2013. aasta eelarves kõnealuse 1 533 miljoni euro suuruse esialgu prognoositud tulu kahe kava jaoks. Täpsemalt:

– 500 miljonit eurot eraldati puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondidele ning

– 1 033 miljonit eurot ühtse otsemaksete kava jaoks.

Nende kahe kava jaoks kiitsid eelarvepädevad institutsioonid komisjoni ettepaneku alusel heaks vastavalt 267 miljoni euro ja 30 635 miljoni euro suuruse assigneeringu. Eespool nimetatud heakskiidetud assigneeringute ja sihtotstarbelise tulu summa on vastavuses assigneeringute hinnangulise koguvajadusega, mis puu- ja köögiviljasektori tootjaorganisatsioonide rakendusfondide puhul on 767 miljonit eurot ja ühtse otsemaksete kava puhul 31 668 miljonit eurot.

1. lisas, mis kajastab 2013. aasta eelarve esialgset täitmist seisuga 30. september 2013, on eespool nimetatud kahe kavaga seotud heakskiidetud assigneeringud, mille suurus, arvestamata eespool nimetatud sihtotstarbelist tulu, on vastavalt 611 miljonit eurot ja 38 076 miljonit eurot, esitatud artikli tasandil puu- ja köögiviljasektori ning tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste eelarveassigneeringute real. Pärast neile sektoritele eraldatud sihtotstarbelise tulu lisamist suureneb 2013. aasta eelarves prognoositavate assigneeringute kogusumma puu- ja köögiviljasektori puhul 1 111 miljoni euroni ning tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste puhul 39 109 miljoni euroni.

3. Märkused EAGFi 2013. aasta eelarve esialgse täitmise kohta

Eelarve esialgse täitmise tase ajavahemikul 16. oktoobrist 2012 kuni 30. septembrini 2013 on esitatud 1. lisas. Seda täitmise taset võrreldakse näitajapõhise kulude profiiliga, mis on kindlaks määratud nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 20 alusel. Järgmisena on esitatud lühikommentaar konkreetsete eelarveartiklite kohta, mille puhul 2013. aasta eelarve tegelik ja kavandatud täitmine erinevad kõige rohkem.

3.1. Turumeetmed

Põllumajandusturgudel sekkumiseks kasutati assigneeringuid heakskiidetud summast 313,4 miljoni euro võrra rohkem, nagu selgus 30. septembri 2013. aasta näitaja põhjal. See erinevus on eelkõige puu- ja köögivilja-, veini- ning sea- ja kodulinnulihasektoris eelarve täitmise suundumuste tulemus.

3.1.1. Puu- ja köögivili (+403,2 miljonit eurot võrreldes heakskiidetud assigneeringutega)

Mis puutub heakskiidetud assigneeringutesse, siis tuleneb see eelarve täitmise tase peamiselt tootjaorganisatsioonide rakendusfondide kavale tehtud kulutustest, mida rahastatakse nii heakskiidetud eelarveassigneeringutest kui ka 2013. aasta eelarves sellele kavale eraldatud sihtotstarbelisest tulust (NB! Täpsema teabe saamiseks vt eespool punkt 2). Kõnealune eelarve täitmise tase tuleneb näitaja kohaldamisest seisuga 30. september 2013 eelarve heakskiidetud assigneeringute suhtes, mis ei hõlma selle sektori sihtotstarbelist tulu.

1. lisas esitatud assigneeringute esialgse kasutamise tabeli joonealuses märkuses * on osutatud, milline oleks olukord, kui näitajat oleks 30. septembri 2013 seisuga kohaldatud kõigi selliste assigneeringute suhtes, mis on eeldatavasti kasutada selle sektori rahastamiseks. Nagu on öeldud eespool punktis 2, koosneb selle sektori jaoks eeldatavasti kasutada olev kogueraldis heakskiidetud eelarveassigneeringutest (611 miljonit eurot) ja sektori sihtotstarbelisest tulust (hinnanguliselt 500 miljonit eurot). Seega, kui näitajat oleks kohaldatud kogueraldisele (1 111 miljonit eurot), mida kõnealune sektor eeldatavasti kasutada saaks, siis oleks eelarve alakasutamine –29,7 miljonit eurot ning tuleneks nii tootjaorganisatsioonide kava kui ka koolidele puuvilja jagamise kava vahendite alakasutamisest ja tootjarühmadele antavaks abiks eraldatud assigneeringute kiiremast kasutamisest.

Võttes arvesse kulusid, mida liikmesriigid kandsid 2013. aastal seoses tootjaorganisatsioonide rakendusfondide ja eeltunnustuskavadega, ning vastavaid prognoositud kulusid, leiab komisjon praegu, et kõnealuse sektori sihtotstarbelist tulu arvestades ei piisa kasutada olevatest rahalistest vahenditest selle sektori vajaduste katmiseks ja sektori vajaduste täielikuks katmiseks oleks vaja eraldada täiendavaid assigneeringuid.

3.1.2. Viinamarjakasvatussaadused (–48,4 miljonit eurot)

Veinisektori jaoks eraldatud assigneeringute vähesem kasutamine on tingitud sellest, et mõnes liikmesriigis on veinisektori vahendeid kasutatud aasta selles järgus varasemaga võrreldes vähem, näitaja aga põhineb varasemal keskmisel maksete laekumise kiirusel. Komisjoni kavandatud muudatused õigusaktides, mis käsitlevad veinisektorile eraldatud assigneeringuid, ja mille eesmärk oli lihtsustada teatavate meetmete rakendamist, kiitis korralduskomitee heaks 2013. aasta juulis. Seega eeldab komisjon, et liikmesriikide maksete laekumise kiirus aasta lõpus paraneb. Eelarve alakasutamise praegune tase ongi juba poole võrra väiksem, kui see oli 2013. aasta juulis. Liikmesriikidelt saadud täiendava teabe põhjal eeldab aga komisjon praeguse seisuga, et 2013. aasta eelarves veinisektorile eraldatud assigneeringud kasutatakse peaaegu täielikult ära.

3.1.3. Sealiha, munad ja kodulinnuliha, mesindus ja muud loomakasvatussaadused (–29,5 miljonit eurot)

Selle eelarveartikli assigneeringute vähesem kasutamine tuleneb linnulihasektorist, kus 2012. aasta oktoobris ja 2013. aasta veebruaris vähendati eksporditoetusi ning 2013. aasta juulis kaotati need lõplikult. Kuna eksporditud kogustes ei ole olnud olulisi erinevusi, on selle meetme üldkulu eeldatavasti väiksem, kui prognoositi 2013. aasta eelarve koostamisel, ja tulemuseks on selle artikli eelarverea alatäitmise aasta lõpuks.

3.2. Otsetoetused

Assigneeringute kasutamine otsetoetusteks oli võrreldes näitaja osutatud tasemega (30. septembril 2013) 704,6 miljonit eurot suurem.

3.2.1. Tootmiskohustusega sidumata otsetoetused (+759,2 miljonit eurot võrreldes heakskiidetud assigneeringutega)

Mis puutub heakskiidetud assigneeringutusse, siis on ühtse otsemaksete kava puhul märgata eelarve ülekasutamist. Selle põhjuseks on, et näitajat kohaldati kuni 30. septembrini 2013 heakskiidetud eelarveassigneeringute suhtes, mis ei hõlma selle sektori sihtotstarbelist tulu.

1. lisas esitatud assigneeringute esialgse kasutamise tabeli joonealuses märkuses * on osutatud, milline oleks olukord, kui näitajat seisuga 30. september 2013 oleks kohaldatud kõigi nende assigneeringute suhtes, mis on eeldatavasti kasutada tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste rahastamiseks. Nagu on öeldud eespool punktis 2, koosneb tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste jaoks eeldatavasti kasutada olev kogueraldis heakskiidetud eelarveassigneeringutest (38 076 miljonit eurot) ja tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste sihtotstarbelisest tulust (hinnanguliselt 1 033 miljonit eurot). Seega, kui näitajat oleks kohaldatud kogueraldisele (39 109 miljonit eurot), mida saab eeldatavasti kasutada tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste jaoks, siis ilmneks eelarve alakasutamine 273,6 miljoni euro ulatuses.

Erinevus tuleneb viisist, kuidas on üles ehitatud ühtse otsemaksete kava näitaja (aluseks on võetud 2012. aasta maksete keskmine tempo, kuid arvesse võetakse aasta kahe esimese kuu tegelikke makseid), mis praegu moodustab 100 %, tegelik eelarve täitmine on 30. septembri 2013. aasta seisuga aga 99,2 %[3]. Samas on liikmesriigid juba veidi (ligikaudu 0,2 %) rohkem kasutanud assigneeringuid, mis on eelarves prognoositud ühtse pindalatoetuse kava jaoks. Artikli 68 kohase tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste kava jaoks eraldatud eelarvet täidavad liikmesriigid 2013. aastal prognooside kohaselt heakskiidetud assigneeringute tasemel.

Komisjon eeldab, et olemasolevaid assigneeringuid ja sihtotstarbelist tulu on selle eelarveartikli tegelikuks täitmiseks piisavalt. Praegu moodustab kõnealuse sektori eelarve tegelik täitmine 99,3% prognoositud netosummadest ja komisjon arvab, et sidumata otsetoetuste eelarve puhul võib esineda vähest alakasutamist.

3.2.2. Muud otsetoetused (–54 miljonit eurot)

Erinevus heakskiidetud assigneeringute kasutamisel muude otsetoetuste jaoks võrreldes näitaja osutatud tasemega (30. septembril 2013) tuleneb sellest, et teatavaid kavasid, eelkõige artikli 68 kohast tootmiskohustusega seotud eritoetuskava ning suhkrupeedi- ja suhkrurootootjate lisamakseid on rakendatud veidi aeglasemalt, samuti sellest, et liikmesriigid on teatanud olulistest korrektsioonidest. Teisalt ületati pärast seda, kui võeti vastu nõukogu määrus (EL) nr 228/2013, millega lubati 2013. eelarveaastal maksta ühekordset toetust banaanitootjatele, POSEI otsetoetuste jaoks määratud eelarvet.

Hoolimata POSEI otsetoetuste kava ülekasutamisest, leiab komisjon praeguse seisuga, et selle eelarveartikli kavade puhul jääb eelarve vähesel määral kasutamata.

3.3. Põllumajanduskulude audit 3.3.1. Eelmiste aastate raamatupidamisarvestuste kontrollimine ja heakskiitmine (+200 miljonit eurot)

Komisjon on juba vastu võtnud kõik 2013. eelarveaastaks kavandatud otsused raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta. Nende otsuste tulemusena tegi komisjon liikmesriikide kasuks positiivseid korrektsioone netosummas ligikaudu 6 miljonit eurot. Kui liikmesriigid maksetähtaegadest kinni ei pea, tuleb ilmselt teha veel korrektsioone, mis esitatakse fondikomiteele 2013. aasta novembris.

Tuleks märkida, et komisjon tegi oma 2013. aasta kirjalikus muutmisettepanekus ettepaneku teha korrektsioone mahus –56 miljonit eurot. Kuna selliseid korrektsioone ei ole võimalik ette näha, siis lähtus komisjon eelmiste aastate keskmisest eelarve täitmise tasemest. Pärast esimese lepitusmenetluse ebaõnnestumist suurendati novembris koostatud uues eelarveprojektis summat –100 miljoni euroni. Eelarvepädevad institutsioonid võtsid pärast 5. detsembril 2012 toimunud lepituskohtumist vastu 2013. aasta eelarve, milles määrati korrektsioonide summaks –200 miljonit eurot.

Eespool nimetatud korrektsioonidest ja 200 miljoni euroni ulatuvatest negatiivsetest kuludest tingituna on komisjonil vaja negatiivsetest eelarveassigneeringutest tulenev puudujääk katta muude punktide positiivsete assigneeringutega, et see eelarvepunkt 2013. aastal sulgeda.

4. EAGFi sihtotstarbeliste tulude rakendamine

1. lisas esitatud tabelist on näha, et 30. septembril 2013 oli sihtotstarbelist tulu laekunud 681,7 miljonit eurot. Täpsemalt:

– vastavuse kontrolli otsuste kohastest tagasinõuetest laekus 457,2 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse sellele summale olulist lisa sihtotstarbelise vastavuskontrolli otsuse nr 42 põhjal, mille komisjon võttis vastu 2013. aasta augustis;

– eeskirjade eiramise eest nõuti sisse ligikaudu 144,4 miljonit eurot ja eelarveaasta lõpuks oodatakse ka sellele summale lisa ning

– praegu on laekunud suurem osa piimamaksust, mille ligikaudne suurus on 80,1 miljonit eurot.

Aastast 2012 aastasse 2013 ülekantavate sihtotstarbeliste tulude summa moodustas 1 245,6 miljonit eurot (sh suhkruvaldkonna ajutise ümberkorraldusfondi saldo, mis pärast kõikide tasumisele kuuluvate maksete tegemist on ligikaudu 755 miljonit eurot). See summa on märkimisväärselt suurem esialgselt prognoositud 905 miljonist eurost.

Seega on EAGFi kulude katmiseks olemas olevate sihtotstarbeliste tulude kogusumma 30. septembri 2013. aasta seisuga 1 927,2 miljonit eurot ja eeldatavasti suureneb see eelarveaasta lõpuks veelgi.

5. Järeldused

EAGFi 2013. aasta eelarveassigneeringute esialgne kasutamine 30. septembrini 2013 näitab, et liikmesriikidele tehtud igakuised maksed ületavad eelarve täitmise näitajapõhise kulude profiili ligikaudu 1 184,1 miljoni euro võrra.

Sihtotstarbelisest tulust on juba kasutada 1 927,2 miljonit eurot ning eeldatavasti peaks 2013. aastal laekuma sellele veel lisa. Praegu leiab komisjon, et aasta lõpus kasutada olevast sihtotstarbelisest tulust ning muude eelarveosade võimalikust alakasutamisest tulenevatest summadest piisab, et katta 2013. aasta eelarve kõik rahastamisvajadused, sealhulgas eeldatavad raamatupidamisarvestuste kontrollimise ja heakskiitmise negatiivsed kulud. Komisjon eeldab ka seda, et ära kasutatakse kõik 2013. aasta eelarves heaks kiidetud assigneeringud ja osa 2013. aastal laekunud sihtotstarbelisest tulust. Sihtotstarbelise tulu ülejäänud osa, mis praegu moodustab hinnanguliselt 615 miljonit eurot, kantakse üle järgmisesse 2014. eelarveaastasse ning seda on juba arvesse võetud muutmisettepanekus nr 2/2014, mida eelarvepädevad institutsioonid praegu arutavad.

[1] ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) artikli 14 kohaselt kantakse sihtotstarbeline sisetulu üle ainult järgmisse eelarveaastasse. Et tagada eelarve mõistlik haldamine, kasutatakse kõnealust sihtotstarbelist tulu seega üldjuhul enne kõiki muid asjaomase eelarveartikli heakskiidetud assigneeringuid.

[3] Tootmiskohustusega sidumata otsetoetuste rakendamise tase arvutatakse protsendina eelarves ettenähtud vajadustest, mis hõlmavad ühtse otsemaksete kava puhul ka sihtotstarbelist tulu.

1. LISA