ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

Komisjon on 2019. aastal viinud läbi Gröönimaaga sõlmitud kehtiva kalandusalase partnerluslepingu ja selle protokolli järelhindamise ning eelhindamise nende võimaliku pikendamise kohta. Hindamise järeldused on esitatud eraldiseisvas komisjoni talituste töödokumendis.

Hindamise käigus jõuti järeldusele, et ELi kalandussektoril on selge huvi kalapüügi vastu Gröönimaal ning et lepingu ja protokolli pikendamine aitaks kaasa piirkonna kalanduse paremale juhtimisele.

ELile on tähtis, et oleks olemas õigusakt, mis võimaldab tihedat valdkondlikku koostööd riigiga, kes on allpiirkondlikul tasandil ookeanide majandamises oluline osaleja, võttes arvesse selle riigi jurisdiktsiooni alla kuuluva püügipiirkonna ulatust. See võimaldab ELil tugevdada oma rolli Põhjamaade kalanduses, eelkõige tänu kvootide vahetamisele Norra ja Fääri saartega.

See tähendab, et ELi laevadel säilib juurdepääs olulisele püügipiirkonnale püügistrateegiate rakendamiseks mitmeaastases rahvusvahelises õigusraamistikus.

Gröönimaa ametiasutuste eesmärk on säilitada suhted ELiga, et tugevdada ookeanide majandamist ja kasutada mitmeaastaseid rahastamisvõimalusi, mida valdkondlik toetus kalavarude majandamiseks pakub.
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Komisjon pidas kindlaksmääratud läbirääkimisjuhiste alusel läbirääkimisi Senegali Vabariigi valitsusega (edaspidi „Senegal“), et sõlmida olemasoleva kalanduslepingu juurde kuuluv uus protokoll. Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 19. juulil 2019. aastal uus protokoll. Protokoll kehtib viis aastat alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast, st kuupäevast, mil see allkirjastati, nagu on osutatud artiklis 16. Protokolliga nähakse ette järgmised kalapüügivõimalused liidu laevadele:

–28 tuunikülmutusseinerit,

–10 ritvõngelaeva,

–5 õngejadalaeva,

–2 traalerit.

Oleks vaja määrata kindlaks põhimõtted, kuidas kalapüügivõimalusi liikmesriikide vahel jaotada.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega

Kooskõlas kalanduspoliitika reformi prioriteetidega pakub uus protokoll liidu laevadele kalapüügivõimalusi Senegali vetes, lähtudes parimatest kättesaadavatest teaduslikest nõuannetest ja järgides Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi. Uue protokolli puhul on arvesse võetud eelmise protokolli (2014–2019) hindamise tulemusi ning uue protokolli sõlmimist käsitlevat ettevaatavat hinnangut. Mõlema hinnangu koostajaks olid väliseksperdid. Protokoll võimaldab Euroopa Liidul ning Senegalil teha tihedamat koostööd, et edendada kalavarude vastutustundlikku kasutamist Senegali vetes ning toetada Senegali kalandussektorit mõlema poole huvides.

•Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega

Läbirääkimised kalandusalase partnerluslepingu uue protokolli sõlmimiseks Senegaliga on osa liidu välistegevusest seoses Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidega ning need vastavad eelkõige liidu eesmärkidele austada demokraatlikke põhimõtteid ja inimõigusi. Kohalikul tasandil aitaks Senegali kalandussektoris loodud majandustegevus võidelda ebaseadusliku rände algpõhjustega.

1.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus

Valitud õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise leping, mille artikli 43 lõikes 3 on sätestatud, et nõukogu kiidab kalapüügivõimaluste jaotamise heaks komisjoni ettepaneku alusel.

•Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)
LIIDE

EELNÕU

CETA ÜHISKOMITEE OTSUS nr […/2019],

[kuupäev],

millega võetakse vastu CETA artikli 8.31 lõike 3 ja artikli 8.44 lõike 3 punkti a kohase tõlgenduste vastuvõtmise kord ühiskomitee töökorra lisana

CETA ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (edaspidi „leping“) artiklit 26.1 ning eelkõige artikli 26.1 lõike 4 punkti d ja artikli 26.2 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

(1)Lepingu artikli 26.1 lõike 4 punkti d kohaselt võtab CETA ühiskomitee vastu oma töökorra.

(2)Lepingu artikli 26.2 lõike 1 punkti b kohaselt on teenuste ja investeeringute komitee üks lepingu alusel moodustatud erikomiteedest.

(3)Lepingu artikli 26.2 lõikes 4 on sätestatud, et erikomiteed kehtestavad oma töökorra ja muudavad seda vajaduse korral.

(4)CETA ühiskomitee töökorra (CETA ühiskomitee 26. septembri 2018. aasta otsus 001/2018) 14. reegli punktis 4 on sätestatud, et kui erikomitee ei otsusta lepingu artikli 26.2 lõike 4 kohaselt teisiti, kohaldatakse töökorda lepingu alusel moodustatud erikomiteede ja muude organite suhtes mutatis mutandis.

(5)Lepingu artikli 8.9 lõike 1 kohaselt kinnitavad lepinguosalised veel kord oma õigust kehtestada avalikes huvides õigusnorme, et saavutada sellised avaliku poliitika eesmärgid nagu rahvatervise, ohutuse, keskkonna (mis hõlmab kliimamuutuseid ja elurikkust) ja avaliku kõlbluse kaitse, sotsiaal- ja tarbijakaitse ning kultuurilise mitmekesisuse edendamine ja kaitse.

(6)Lepingut käsitleva tõlgendava ühisdokumendi punkti 6 alapunktis e on sätestatud, et selleks et tagada, et lepingu kaheksanda peatüki („Investeeringud“) F jao („Investori ja riigi vaheliste investeeringuvaidluste lahendamine“) alusel asutatud kohus austab kõigil juhtudel poolte lepingus sätestatud kavatsust, sisaldab leping sätteid, mis võimaldavad pooltel esitada siduvaid tõlgendavaid märkuseid, ning pooled kinnitavad veel kord, et Kanada ning Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on võtnud endale kohustuse neid sätteid kasutada, eesmärgiga vältida lepingu igasugust väärtõlgendamist kohtute poolt ja tehtud vigu parandada.

(7)Lepingu artikli 8.31 lõike 3 ja artikli 8.44 lõike 3 punkti a kohaselt võib teenuste ja investeeringute komitee juhul, kui seoses tõlgendamise küsimustega tekib tõsiseid probleeme, mis võivad mõjutada investeeringut, soovitada lepinguosaliste nõusolekul ja pärast oma vastavate sisenõuete ja -menetluste täitmist CETA ühiskomiteele lepingu tõlgenduste vastuvõtmist. CETA ühiskomitee vastu võetud tõlgendus on lepingu kaheksanda peatüki („Investeeringud“) F jao („Investori ja riigi vaheliste investeeringuvaidluste lahendamine“) alusel moodustatud kohtutele siduv. CETA ühiskomitee võib otsustada, et tõlgendusel on siduv mõju alates konkreetsest kuupäevast,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.Lepingu artikli 8.31 lõike 3 ja artikli 8.44 lõike 3 punkti a kohase tõlgenduste vastuvõtmise kord, mis on esitatud käesoleva otsuse lisas, võetakse vastu CETA ühiskomitee töökorra lisana.

2.Lisa on CETA ühiskomitee töökorra lahutamatu osa (CETA ühiskomitee 26. septembri 2018. aasta otsus 001/2018).
ISLAND

kolmandalt poolt ning

NORRA KUNINGRIIK (edaspidi „Norra“)

neljandalt poolt,

võttes arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga 1. juulil 2013,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Horvaatia Vabariigi kui Euroopa Liidu liikmesriigi suhtes kohaldatakse ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide, kolmandalt poolt Islandi ning neljandalt poolt Norra Kuningriigi vahelist lennutranspordilepingut, millele kirjutati alla 16. ja 21. juunil 2011 (edaspidi „2011. aasta leping“).

Artikkel 2

2011. aasta lepingu artikkel 2 jäetakse tervikuna välja ja asendatakse järgmisega:

„ARTIKKEL 2

Protokollidega muudetud lennutranspordilepingu

ning käesoleva lepingu lisa kohaldamine

Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist lennutranspordilepingut, millele kirjutati alla 25. ja 30. aprillil 2007 (edaspidi „lennutranspordileping“) ja mida on muudetud Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu muutmise protokolliga (millele Ameerika Ühendriigid ning Euroopa Liit ja selle liikmesriigid kirjutasid alla 24. juunil 2010), mida on omakorda muudetud ______ 2019 alla kirjutatud protokolliga (millega muudetakse Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist lennutranspordilepingut, millele kirjutati alla 25. ja 30. aprillil 2007 ja mida on muudetud Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise, 25. ja 30. aprillil 2007 alla kirjutatud lennutranspordilepingu muutmise protokolliga, millele Ameerika Ühendriigid ning Euroopa Liit ja selle liikmesriigid kirjutasid alla 24. juunil 2010, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) (edaspidi „protokollid“), ning mis on viitega lepingule lisatud, kohaldatakse kõikide käesoleva lepingu osaliste suhtes käesoleva lepingu lisas sätestatud tingimustel. Protokollidega muudetud lennutranspordilepingut kohaldatakse Islandi ja Norra suhtes nii, nagu nad oleksid Euroopa Liidu liikmesriigid ning seega on Islandil ja Norral kõik liikmesriikide õigused ja kohustused, mis tulenevad kõnealusest lepingust. Käesoleva lepingu lisa on käesoleva lepingu lahutamatu osa.“

Artikkel 3

2011. aasta lepingu lisas asendatakse kõik viited „protokollile“ viidetega „protokollidele“.
SELETUSKIRI

1.Kavandatav reguleerimisese

Käesolevas ettepanekus käsitletakse otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise lennutranspordilepingu (edaspidi „leping“) alusel loodud ühiskomitees.

2.Ettepaneku taust

2.1.Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vaheline lennutranspordileping

Leping kujutab endast ulatuslikku lepet, millega asendatakse liikmesriikide ja Kanada vahel sõlmitud kehtivate kahepoolsete lepingute asjaomased sätted. Lepinguga kõrvaldatakse kõik kehtivad piirangud nii liidu kui ka Kanada lennuettevõtjate õigustele tegutseda Euroopa Liidus ja Kanadas asuvate punktide vahel. Lepinguga kõrvaldatakse takistused, mis ei lase liidu lennuettevõtjatel kasutada liidu piires asutamisõigust, sealhulgas õigust mittediskrimineerivale turulepääsule seoses lennuteenuste osutamisega Kanadasse ja Kanadast.

Leping jõustus 16. mail 2019.

2.2.Ühiskomitee

Ühiskomitee moodustatakse lepingu artikli 17 alusel. Selle peamised ülesanded on edendada lepinguosaliste vahelist koostööd ja arutada kõiki lepingu toimimise või rakendamisega seotud küsimusi, sealhulgas, kuid mitte ainult: a) lepingukohaseid lennuteenuseid mõjutavate turutingimuste läbivaatamine; b) teabevahetus, sealhulgas nõu andmine lepingut mõjutavate siseriiklike õigusaktide ja poliitikasuundade muutmiseks; c) selliste võimalike valdkondade kaalumine, millega seoses võiks lepingut täiustada; d) soovituste esitamine selliste tingimuste, menetluste ja muudatuste kohta, mis on vajalikud selleks, et uued liikmesriigid saaksid käesoleva lepingu osalisteks; ning e) investeerimise, omandiõiguse ja kontrolliga seotud küsimuste arutamine ning 2. lisas sätestatud liiklusõiguste järkjärgulise andmise tingimuste täitmise kinnitamine. Ühiskomitee arendab ka koostööd ja soodustab uute seadusandlike ja regulatiivsete algatuste kohta teabe vahetamist ekspertide vahel.

Ühiskomitee võtab vastu otsuseid, kui see on lepinguga sõnaselgelt ette nähtud. Kõik otsused tehakse konsensuse alusel. Ühiskomitee võtab otsusega vastu oma töökorra.

2.3.Ühiskomitee kavandatav akt

Esimesel koosolekul võtab ühiskomitee vastu otsuse ühiskomitee töökorra vastuvõtmise kohta (edaspidi „kavandatav akt“).

Kavandatava akti eesmärk on võtta lepingu artikli 17 lõike 8 kohaselt vastu ühiskomitee tegevust toetav töökord, et võimaldada lepingu rakendamist.

3.Liidu nimel võetav seisukoht

Liidu nimel võetava seisukoha eesmärk peaks olema võtta vastu Kanada – ELi ühiskomitee töökord. Seisukoht peaks põhinema ühiskomitee otsuse eelnõul.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Komisjon pidas nõukogult 2007. aasta juunis saadud volituste alusel läbirääkimisi ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu üle.

Lepingule kirjutati alla 15. detsembril 2010, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, kooskõlas nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsusega 2012/750/EL. ELi poolelt on kõnealuse lepingu osalised nii liit kui ka selle liikmesriigid.

Kõik liikmesriigid peale Horvaatia Vabariigi on ratifitseerimise lõpule viinud. Horvaatia Vabariik ühineb lepinguga vastavalt 5. detsembri 2011. aasta ühinemislepingule lisatud ühinemisaktis sätestatud menetlusele ning asjakohane protokoll, milles käsitletakse Horvaatia Vabariigi ühinemist kõnelause lepinguga, kirjutati alla 3. mail 2016.

Selleks et võtta eelkõige arvesse Lissaboni lepingu jõustumist ja lähtudes Euroopa Kohtu 28. aprilli 2015. aasta otsusest kohtuasjas C-28/12, muudetakse käesoleva ettepanekuga komisjoni esialgset ettepanekut (KOM(2010) 332 lõplik), mis võeti vastu 24. juunil 2010 ja esitati pärast seda nõukogule. Selleks et hõlbustada läbivaatamist nõukogus, on kogu asjaomane tekst esitatud muudetud ettepanekuna.

2.ÕIGUSLIK ALUS

Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v ning artikli 218 lõikega 7.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Ei kohaldata.

4.MÕJU EELARVELE

Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.

5.MUU TEAVE

·Kavandatud lepingu kokkuvõte

Leping koosneb peamisi põhimõtteid sisaldavast põhiosast ja neljast lisast: I lisas käsitletakse kokkulepitud teenuseid ja kindlaksmääratud lennuliine, II lisas käsitletakse üleminekusätteid, III lisas on tsiviillennunduseeskirjade loetelu ning IV lisas on artiklites 3 ja 4 ning I lisas osutatud muude riikide loetelu.

2010/0180 (NLE)

Muudetud ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Komisjon pidas nõukogult 2011. aasta juunis saadud volituste alusel läbirääkimisi ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu üle.

Lepingule kirjutati alla 26. juunil 2012, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, kooskõlas nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsusega 2012/639/EL. ELi poolelt on kõnealuse lepingu osalised nii liit kui ka selle liikmesriigid.

Kõik liikmesriigid peale Horvaatia Vabariigi on ratifitseerimise lõpule viinud. Horvaatia Vabariik ühineb lepinguga vastavalt 5. detsembri 2011. aasta ühinemislepingule lisatud ühinemisaktis sätestatud menetlusele ning asjakohane protokoll, milles käsitletakse Horvaatia Vabariigi ühinemist kõnelause lepinguga, kirjutati alla 22. juulil 2015.

Selleks et võtta eelkõige arvesse Lissaboni lepingu jõustumist ja lähtudes Euroopa Kohtu 28. aprilli 2015. aasta otsusest kohtuasjas C-28/12, muudetakse käesoleva ettepanekuga komisjoni esialgset ettepanekut (COM(2012) 020 final), mis võeti vastu 27. jaanuaril 2012 ja esitati pärast seda nõukogule. Selleks et hõlbustada läbivaatamist nõukogus, on kogu asjaomane tekst esitatud muudetud ettepanekuna.

2.ÕIGUSLIK ALUS

Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v ning artikli 218 lõikega 7.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Ei kohaldata

4.MÕJU EELARVELE

Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.

5.MUU TEAVE

·Kavandatud lepingu kokkuvõte

Leping koosneb peamisi põhimõtteid sisaldavast põhiosast ja neljast lisast: I lisas käsitletakse kokkulepitud teenuseid ja kindlaksmääratud lennuliine; II lisas käsitletakse üleminekusätteid, III lisas käsitletakse tsiviillennunduseeskirju ning IV lisas on artiklites 3 ja 4 ning I lisas osutatud muude riikide loetelu.

2012/0006 (NLE)

Muudetud ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,

ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelise ühise lennunduspiirkonna lepingu sõlmimise kohta
SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

Komisjon pidas nõukogult 2008. aasta juunis saadud volituste alusel läbirääkimisi ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu üle.

Lepingule kirjutati alla 10. juunil 2013, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, kooskõlas nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsusega 2013/398/EL. ELi poolelt on kõnealuse lepingu osalised nii liit kui ka selle liikmesriigid.

Kõik liikmesriigid peale Horvaatia Vabariigi on ratifitseerimise lõpule viinud. Horvaatia Vabariik ühineb lepinguga vastavalt 5. detsembri 2011. aasta ühinemislepingule lisatud ühinemisaktis sätestatud menetlusele ning asjakohane protokoll, milles käsitletakse Horvaatia Vabariigi ühinemist kõnelause lepinguga, kirjutati alla 19. veebruaril 2015.

Selleks et võtta eelkõige arvesse Lissaboni lepingu jõustumist ja lähtudes Euroopa Kohtu 28. aprilli 2015. aasta otsusest kohtuasjas C-28/12, muudetakse käesoleva ettepanekuga komisjoni esialgset ettepanekut (COM(2012) 689 final), mis võeti vastu 22. novembril 2012 ja esitati pärast seda nõukogule. Selleks et hõlbustada läbivaatamist nõukogus, on kogu asjaomane tekst esitatud muudetud ettepanekuna.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõige 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v ning artikli 218 lõikega 7.

3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

•Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll

Ei kohaldata.

4.MÕJU EELARVELE

Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet

5.MUU TEAVE

•Kavandatud lepingu kokkuvõte

Leping koosneb peamisi põhimõtteid sisaldavast põhiosast ja kuuest lisast: I lisas käsitletakse kokkulepitud teenuseid ja kindlaksmääratud lennuliine; II lisas käsitletakse üleminekusätteid; III lisas on lepingu artiklites 3, 4 ja 8 ning I lisas osutatud riikide loetelu; IV lisas käsitletakse tsiviillennunduseeskirju; V lisas määratakse kindlaks teatavate lennuliinide suhtes kokku lepitud iganädalaste lendude arv; ning VI lisas käsitletakse regulatiivseid nõudeid ja standardeid.

2012/0324 (NLE)

Muudetud ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS,
EUROOPA KOMISJON

Brüssel,8.1.2020

COM(2019) 614 final/2

2019/0270(NLE)

This document replaces COM(2019) 614 final of 28.11.2019.

Change of the sensitivity level, deletion of the marking "LIMITED".

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel CETA ühiskomitees seoses lepingu artikli 29.8 kohase vahekohtunike nimekirja vastuvõtmisega
ISLAND

kolmandalt poolt ning

NORRA KUNINGRIIK (edaspidi „Norra“)

neljandalt poolt,

võttes arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga 1. juulil 2013,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Horvaatia Vabariigi kui Euroopa Liidu liikmesriigi suhtes kohaldatakse ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide, kolmandalt poolt Islandi ning neljandalt poolt Norra Kuningriigi vahelist, 16. ja 21. juunil 2011 alla kirjutatud lennutranspordilepingut (edaspidi „2011. aasta leping“).

Artikkel 2

2011. aasta lepingu artikkel 2 jäetakse tervikuna välja ja asendatakse järgmisega:

„ARTIKKEL 2

Protokollidega muudetud lennutranspordilepingu ning käesoleva lepingu lisa

kohaldamine

Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist lennutranspordilepingut, millele kirjutati alla 25. ja 30. aprillil 2007 (edaspidi „lennutranspordileping“) ja mida on muudetud Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise, 25. ja 30. aprillil 2007 alla kirjutatud lennutranspordilepingu muutmise protokolliga (millele Ameerika Ühendriigid ning Euroopa Liit ja selle liikmesriigid kirjutasid alla 24. juunil 2010), mida on omakorda muudetud ______ 2019 alla kirjutatud protokolliga (millega muudetakse Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist lennutranspordilepingut, millele kirjutati alla 25. ja 30. aprillil 2007 ja mida on muudetud Ameerika Ühendriikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise, 25. ja 30. aprillil 2007 alla kirjutatud lennutranspordilepingu muutmise protokolliga, millele Ameerika Ühendriigid ning Euroopa Liit ja selle liikmesriigid kirjutasid alla 24. juunil 2010, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga) (edaspidi „protokollid“), ning mis on viitega lepingule lisatud, kohaldatakse kõikide käesoleva lepingu osaliste suhtes käesoleva lepingu lisas sätestatud tingimustel. Protokollidega muudetud lennutranspordilepingut kohaldatakse Islandi ja Norra suhtes nii, nagu nad oleksid Euroopa Liidu liikmesriigid ning seega on Islandil ja Norral kõik liikmesriikide õigused ja kohustused, mis tulenevad kõnealusest lepingust. Käesoleva lepingu lisa on käesoleva lepingu lahutamatu osa.“

Artikkel 3

2011. aasta lepingu lisas asendatakse kõik viited „protokollile“ viidetega „protokollidele“.
EUROOPA KOMISJON

Brüssel,9.4.2020

COM(2020) 140 final/2

This document corrects document COM(2020)140 final of 27 mars 2020. It concerns all language version. The first version was sent with acronym BUD. Since this acronym is not currently applicable to this type of documents, it is therefore deleted.

The text should read as follows:

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

millega muudetakse otsust (EL) 2020/265, kohandades 2020. aastal rände, pagulaste sissevoolu ja julgeolekuohtudega seotud probleemide lahendamiseks ning COVID-19 puhangu tõttu võetavate kiireloomuliste meetmete ja Euroopa Prokuratuuri eelarve suurendamise jaoks kasutusele võetavaid paindlikkusinstrumendi summasid