(3)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See seab riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab volatiilsust finantsturgudel ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt paljusid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekut ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

(4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja eriolukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peavad olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

(5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti kohaseid menetlusi. See võimaldab liikmesriikidel kalduda kõrvale tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest ning komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid.

(6)Jätkuvaid meetmeid on vaja pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal, et taastada majandustegevus. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ning kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

(7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Kuid selleks, et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada, niipea kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud, et tervishoiusektoris on vaja kriisiks valmisoleku kavasid, mis hõlmavad eelkõige täiustatud hankestrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja elutähtsa varustuse strateegilisi varusid. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

(8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke, et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Maltat kutsutakse üles neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata üksikisikuid ja sektoreid, kus probleemid end kõige rohkem tunda annavad.

(9)Malta esitas 30. aprillil 2020 oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2. mail 2020 oma 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(10)Malta suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa.

(11)Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks nominaalne eelarvepositsioon halvenema, nii et 2019. aasta ülejääk 0,5 % SKPst asendub 2020. aastal puudujäägiga 7,5 % SKPst. Prognooside kohaselt väheneb eelarvepuudujääk 2021. aastal 3,6 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks pärast vähenemist 43,1 %ni 2019. aastal suurenema 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt 2020. aastal 54,5 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus.

(12)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Malta võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud inimestele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt moodustasid need eelarvemeetmed 4,1 % SKPst. Meetmete seas on palgalisad raskustes olevatele sektoritele, tervishoiusuutlikkuse suurendamine ja COVID-19ga seotud sotsiaalmeetmed. Lisaks on Malta teatavaks teinud meetmed, millel ei ole otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust. 2020. aasta stabiilsusprogrammi hinnangu kohaselt võimaldavad valitsuse tagatised pankadel suurendada äriühingutele antavate uute laenude mahtu kuni 6,1 % SKPst. Nende meetmete seas on laenutagatised. 2020. aasta stabiilsusprogrammis kinnitatakse ühtlasi varasemaid teateid maksustamise edasilükkamisest üksikisiku ja äriühingu tulumaksu, käibemaksu ja sotsiaalkindlustusmaksete puhul. Üldiselt on Malta võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises koordineeritud majandusliku reageerimise kohta COVID-19 puhangule. Nende meetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

(13)Kui poliitikat ei muudeta, on Malta valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal –6,7 % SKPst ja 2021. aastal –2,5 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse peaks prognooside kohaselt jääma 2020. ja 2021. aastal alla 60 % SKPst.

(14)Kuna Malta kavatses 2020. aastal ületada eelarvepuudujäägi kontrollväärtust (3 % SKPst), esitas komisjon 20. mail 2020 asutamislepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande. Kokkuvõttes nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud puudujäägikriteerium ei ole täidetud.

(15)COVID-19 pandeemiale reageerimiseks võttis Malta tulemusliku tervishoiualase teavituskampaania abil leviku tõkestamise meetmeid, kehtestades füüsilise isoleerimise ja karantiinimeetmed, järelevalve ning ulatusliku testimise ja kontaktide jälgimise. Malta ametiasutused on teinud tööd ka haiglate, sealhulgas intensiivravi otstarbega haiglate suutlikkuse suurendamiseks. Isikukaitsevahendite vahetu omandamine toimub riiklikul tasandil. Malta on ühinenud ka liidu ühise hankemenetlusega isikukaitsevahendite, laborireaktiivide, testimisvahendite ja ventilaatorite hankimiseks. Seoses ravimite ja toimeainetega jälgib Malta aktiivselt olukorda, et teha kindlaks võimalikud nappused ja neid ennetada ning võtta viivitamata parandusmeetmeid, eelkõige juhul, kui ravimeid või toimeaineid tavaliselt tarnivad riigid sulgevad oma piirid. 12. mail 2020 kiitis komisjon heaks 11,5 miljoni euro suuruse abikava, et toetada investeerimist COVID-19ga seotud toodete, sealhulgas vaktsiinide, haigla- ja meditsiiniseadmete, sh hingamisaparaatide, kaitseriietuse ja -seadmete tootmisse. Ka meditsiinilise personali suhtes on rakendatud tulemuslikku ümberpaigutamist ja ümberõpet. Rahvatervise spetsialistid, kes töötasid mitmesugustel ametikohtadel reguleerivates asutustes ja ministeeriumides, on täielikult ümber suunatud ja ümber paigutatud, et pandeemiale paremini reageerida.

(16)Malta valitsus on toetanud ettevõtjaid rahaeraldistega kaugtöösse ja toetustega kohustuslikus karantiinis töötajatele. Valitsus pakkus ettevõtjatele, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele, ka tagatisi ja maksustamise edasilükkamist. Täistööajaga töötajatel, kes töötavad jaekaubanduses, hulgimüügis, turismis ja majutuses tegutsevates ja COVID-19 pandeemia tõttu rängalt kannatanud ettevõtetes või sektorites, mis pidid rahvatervise ülema korraldusel tegevuse ajutiselt peatama, on õigus saada kuni viie päeva töötasu nädalas, võttes aluseks töötasu suurusega 800 eurot kuus. Vähem kannatanud sektorite töötajatel on õigus saada ühe või kahe päeva töötasu nädalas, võttes aluseks töötasu suurusega 800 eurot kuus. Valitsus on teatanud ka toetusest puuetega inimestele, lastega peredele, kus mõlemal vanemal on töökoht ja kumbki ei ole võimeline kaugtööks, töötajatele, kes on kaotanud töö praeguse kriisi tõttu, ning töötutele, kes elavad üüritud eluruumides. Lisaks rahastab valitsus kuni 2,5 protsendipunkti ulatuses COVID-19 pandeemiast mõjutatud ettevõtjate pangalaenude intressimäärasid.

(17)Malta tervishoiusüsteem annab häid tulemusi. COVID-19 pandeemia puhkemine asetas aga Malta tervishoiusüsteemi enneolematu surve alla. Jõupingutused tervishoiusüsteemi suutlikkuse suurendamiseks, et COVID-19 laadi pandeemiliste kriisidega tulemuslikult toime tulla, aitaksid suurendada ka vastupanuvõimet. Erijärelevalvet vajavad järgmised valdkonnad: i) üha suurem sõltuvus sisserännanud õdedest aktiivses ja pikaajalises ravis ning eraisikutest üldarstide vananemine võivad tekitada probleeme; ii) raskused uute ja innovatiivsete ravimite kättesaadavaks tegemisel; iii) suured omaosaluskulud esmatasandi arstiabile, ambulatoorsele ravile ja teatavatele ravimitele; iv) ambulatoorse ravi ootejärjekorrad on pidevalt pikad ja viimasel ajal pikenemas. Teine tähtis prioriteet on teenuste osutamise ümbersuunamine haiglatest esmatasandi arstiabi juurde.

(18)Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 5,9 %ni ja taastub 2021. aastal 4,4 %ni. Selleks et leevendada kriisi tõsist mõju tööhõivele, võttis Malta sotsiaalpartneritega konsulteerides erakorralisi meetmeid, mis aitaksid vältida koondamisi ja eelistada selle asemel lühendatud tööaega. Lühendatud tööaja kestvama korra vastuvõtmine kaitseks ka töökohti majanduse järkjärgulisel elavdamisel. Väga tähtis on tagada piisav toetus ja juurdepääs sotsiaalkaitsele kõigile töötajatele, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele, ning arvestada töötuse võimalikku pikemat kestust. Malta sotsiaalkaitsesüsteem peab ühtlasi tagama võõrtöötajate piisava toetamise alternatiivse töö leidmisel; töölubade säilitamise, kui see on võimalik, ja juurdepääsu muudele sotsiaalteenustele. Madala kvalifikatsiooniga täiskasvanute osakaal on suhteliselt suur; seda suurendab koolist väljalangenute suur osakaal. Praegune kriis võib suurendada oskuste nappust mõnes sektoris ja kujundada ümber vajadused oskuste järele muudes sektorites. See muudab töötajate oskuste kaardistamise ja ümberõppe veelgi tähtsamaks, eelkõige digitaalsete ja keskkonnasäästlike kutseoskuste puhul. Malta on teinud hiljuti edusamme hariduse ja koolituse valdkonnas, kuid palju probleeme on endiselt lahendamata, näiteks ebapiisavalt omandatud põhioskustega õpilaste suur osakaal.

(19)COVID-19 kriis on muutnud ettevõtjatele antava likviidsustoetuse kiire kasutuselevõtu Malta jaoks üheks peamiseks prioriteediks. Tähtis on tagada pidev krediidivoog ja juurdepääs rahastamisele, eelkõige enim mõjutatud sektorite väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Pangandussüsteemil on tähtis roll likviidsusmeetmete tulemuslikul rakendamisel, andes laene ja suunates riigigarantiisid ning loobudes sellega kriisieelsest konservatiivsest lähenemisviisist laenutegevusele. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta pangandussektori vastupanuvõimet.

(20)Majanduse taastumise toetamiseks on tähtis kiirendada investeerimisküpsete avaliku sektori investeerimisprojektide elluviimist ja edendada erainvesteeringuid, muu hulgas asjakohaste reformide kaudu. Elavdamist toetavad investeeringud annavad võimaluse suunata Malta majandus kestlikumale arenguteele. Malta üleminek kliimaneutraalsele majandusele nõuab suuri era- ja avaliku sektori investeeringuid pika aja vältel. Investeerimine kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisse, mida on kirjeldatud riiklikus energia- ja kliimakavas, ning muude negatiivsete keskkonna välismõjudega tegelemine, eelkõige sellistes sektorites nagu ehitus ja transport, võivad aidata saavutada nii majanduse elavdamise kui ka kestlikkuse eesmärki. Olemasolevate hoonete renoveerimise toetamine ja sihipärased koolituskavad aitavad parandada hoonete energiatõhusust. Täiendavad investeeringud säästvasse transporti võivad pakkuda elujõulisi alternatiive sõiduautode kasutamisele. Õiglase ülemineku fondi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata Maltal lahendada mõned probleemid, mis on seotud üleminekuga kliimaneutraalsele majandusele, nagu kirjeldatud riigiaruande D lisas. See võimaldaks Maltal kõnealuseid vahendeid võimalikult hästi kasutada.

(21)Suurem rõhuasetus teadusuuringutele ja innovatsioonile ning nende parem lõimimine ettevõtluskeskkonda toetab Malta teadmistepõhise majandusmudeli kestlikkust. Malta on kodanikele ja ettevõtjatele välja töötanud e-valitsuse teenused, sealhulgas rea mobiilirakendusi. Nende kasutuselevõtt üldsuse seas on aga seni aeglane. Selleks et hõlbustada majanduse üleminekut digitehnoloogiale, on väga tähtis julgustada kodanikke ja ettevõtjaid kasutama digitaalseid avalikke teenuseid.

(22)Malta areng rahvusvahelise suunitlusega teenindussektori suunas ja spetsialiseerumine kaughasartmängudele, virtuaalvaradele ning kodakondsuse ja residentsuse kavadele aitab küll kaasa majanduskasvule, kuid muudab Malta vastuvõtlikuks rahapesuriskidele, mida ei ole seni maandatud. Nende riskide ennetamiseks ja maandamiseks on võetud meetmeid, millega tugevdatakse rahapesuvastase tegevuse juhi rolli. Tõhustatud on ka koostööd teiste pädevate asutustega. Malta finantsteenuste ameti tava tellida järelevalveülesannete täitmiseks erakonsultant on siiski murettekitav. Jätkuvalt on puudusi rahapesu uurimisel ja selle eest vastutusele võtmisel. Maltal litsentsitud rahvusvahelise suunitlusega finantsettevõtete riikliku järelevalve tõhustamine tugevdaks üldist juhtimisraamistikku. Kindlustussektoris on väga tähtis kohaliku ja välisjärelevalve koostöö. Arenguruumi on ka kolmandate riikide pangafiliaalide järelevalve tõhustamise ning pangandusasutuste riskipõhise lähenemisviisi ja riskijuhtimise piisavuse hindamise juures.

(23)Agressiivse maksuplaneerimise tõkestamine on endiselt vajalik, et parandada maksusüsteemide tõhusust ja õiglust. Maksumaksjate agressiivsete maksuplaneerimisstrateegiate negatiivse mõju ülekandumine teistele liikmesriikidele nõuab lisaks liidu õigusele riikide poliitika kooskõlastamist. Malta on astunud samme agressiivse maksuplaneerimise tõkestamiseks, rakendades eelnevalt kokkulepitud rahvusvahelisi ja Euroopa tasandi algatusi, kuid residentidest mittealaliste äriühingute kohtlemine ning investeerimist ja kodakondsust või residentsust ühendavad programmid, milles isegi ei nõuta, et isik oleks Malta maksuresident, kujutavad endast topeltmaksuvabastuse riski nii äriühingutele kui ka üksikisikutele.