[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 2.2.2005

SEK(2005) 145 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7 juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004–2008

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta[1] on sätestatud, et ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid peavad esitama nõukogule ja komisjonile stabiilsusprogrammid 1. märtsiks 1999. Vastavalt selle määruse artiklile 5 pidi nõukogu kontrollima iga stabiilsusprogrammi komisjoni ja asutamislepingu artikli 114 alusel moodustatud komitee (majandus- ja rahanduskomitee) koostatud hinnangute alusel. Olles programmi kontrollinud, esitas nõukogu arvamuse komisjoni soovituse alusel ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega. Selle määruse kohaselt peavad liikmesriigid esitama igal aastal ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mida võib nõukogu samuti kontrollida sama menetluse kohaselt.

Komisjon algatas Saksamaa suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 19. novembril 2002 ja nõukogu tegi 21. jaanuaril 2003. aastal otsuse, et Saksamaal on ülemäärane eelarvepuudujääk. Samaaegselt soovitas nõukogu Saksamaal ülemäärase puudujäägi likvideerida hiljemalt 2004. aasta lõpuks. Lähtudes nõukogu 25. novembri 2003. aasta järeldustest ja Euroopa Ühenduste Kohtu 13. juuli 2004. aasta otsusest, leidis komisjon oma 14. detsembri 2004. aasta teatises[2] nõukogule, et ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks oleks asjaomane tähtaeg 2005. aasta. Samuti leidis komisjon, et Saksamaa võetud meetmed tundusid olevat üldjoontes kooskõlas nõudega korrigeerida ülemäärane puudujääk 2005. aastaks ning et hetkel pole ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames lisasamme vaja astuda. Komisjon märkis siiski, et kui hiljem ilmneb, et kavandatud korrigeerimismeetmeid ei ole rakendatud, soovitab komisjon nõukogul tõhustada eelarvealast järelevalvet ja võtta vajalikke meetmeid vastavalt asutamislepingule ning stabiilsuse ja kasvu paktile. See seisukoht leidis kinnitust 18. jaanuari 2005. aasta majandus- ja rahandusministrite nõukogu eesistujariigi lõppjäreldustes. Saksamaa kinnitas taas oma valmisolekut võtta kõik vajalikud meetmed, et viia puudujääk 2005. aastal alla 3% SKTst ning hoida seda alla 3% ka 2006. aastal.

Saksamaa esitas esimese stabiilsusprogrammi aastateks 1998–2002 4. jaanuaril 1999 ja nõukogu andis sellele hinnangu 15. märtsil 1999[3]. Ajakohastatud programmid esitati igal järgmisel aastal. Saksamaa esitas viimase ajakohastatud stabiilsusprogrammi 1. detsembril 2004. aastal. Komisjoni talitused andsid ajakohastatud programmile tehnilise hinnangu, arvestades komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognooside tulemusi ning võttes arvesse tegevusjuhendit,[4] potentsiaalse tootmismahu ja tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu ühiselt kokkulepitud hindamismetoodikat, 2003.–2005. aasta majanduspoliitika üldsuuniste soovitusi ning põhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni 27. novembri 2002. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile eelarvepoliitika kooskõlastamise tõhustamise kohta[5]. Hinnangu alusel võib tõdeda järgmist:

- Saksa valitsus võttis ajakohastatud Saksa stabiilsusprogrammi vastu 1. detsembril 2004. aastal. See hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab suures osas andmenõuetele, mis on esitatud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Puudusi leiti järgmises: (i) teave väliste tegurite kohta, (ii) kokkusobimatute andmete segamine (meetmete tulemusi võrreldakse kord lugejale tundmatu võrdlusperioodiga, kord võrdlusaastaks võetud 2004. aastaga); (iii) ümardatud arvude kasutamine põhiandmete puhul. Siiski täheldatakse edasiminekut üksikasjade osas, nt ESA 95 kasutamine usaldusväärse statistilise raamistikuna makromajanduslikku stsenaariumi käsitlevate osade ja eelarveprognooside puhul.

- Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvu suurenemist 2005. aastal 1,7%, mis on peaaegu muutumatu 2004. aastaks prognoositud 1,8% kasvuga võrreldes. Võttes arvesse kohandamist seoses oluliste kalendriefektidega, viitavad need näitajad kasvu kiirenemisele 0,75 protsendipunkti võrra 2005. aastal. Programmi kolmel viimasel aastal prognoositakse stabiilset kasvu 2% aastas. Komisjoni arvutuste kohaselt, mille puhul kohaldati programmis sisalduva teabe suhtes ühiselt kokkulepitud metoodikat, oleks SKT reaalkasv mõnevõrra suurem kui potentsiaalne kasv, milleks ajavahemikul 2004–2008 prognoositakse keskmiselt 1,5%. Toodangumahu tühik jääks siiski negatiivseks kuni 2008. aastani. 2005. aastaks on komisjoni talituste prognoosid programmis sisalduvate prognoosidega võrreldes pisut vähem soodsad ja majanduskasvu pidurdumisega seotud riskid on võrreldes komisjoni talituste sügise prognoosidega suurenenud. Ajakohastatud programmi SKT reaalkasvu prognoosid 2005. aastaks on pisut üle hinnatud, kuid ülejäänud aastate osas tunduvad usutavad. Prognoosi aluseks olev SKT deflaator tundub siiski pisut kõrge ja see võib viidata maksutulude ülehindamisele programmi lõpuaastatel.

- Keskpika perioodi eelarvestrateegia eesmärgiks on tasakaal struktuurireformide, eelarve stabiliseerimise ja tsüklilise stabiliseerimise vahel, nagu ka eelmistes ajakohastatud programmides. Programmi eesmärgiks on viia valitsemissektori puudujääk 2005. aastal alla 3% SKTst ja tagada pidev langus järgnevatel aastatel. Prognooside kohaselt vähendatakse eelarvepuudujääki 3,7%lt SKTst 2004. aastal 2,9%ni SKTst 2005. aastal ja seejärel nähakse ette pidev langus 0,5 protsendipunkti kaupa SKTst aastas kuni 1,5%ni SKTst 2008. aastal. Eelmise programmiga võrreldes järgitakse ajakohastatud programmis peaaegu sama kohandamiskava, mis on siiski ühe aasta võrra edasi lükatud ja põhineb pisut nõrgemal kasvustsenaariumil. Prognoosi kohaselt nähakse ette esmase tasakaalu paranemine perioodil 2004–2008 0,5% puudujäägist 2% ülejäägini SKTst. Programmi prognoosidel ja ühiselt kokkulepitud metoodikal põhinevate komisjoni talituste arvutuste kohaselt tugevneb ka tsükliliselt kohandatud tasakaal 2005. aastal 0,6 protsendipunkti võrra, kuid 2007. ja 2008. aastal vaid 0,3 protsendipunkti, jõudes 2008. aastal –1,3%ni SKTst. Seega ei jõuta programmi lõpuaastaks tasakaalulähedase eelarveseisundini.

- Teadaolevate andmete põhjal tundub, et Saksa valitsuse poolt 2004. aasta novembris välja kuulutatud meetmed peaksid olema piisavad, et vähendada puudujääki 2,9%ni SKTst 2005. aastal. Komisjoni talitused prognoosisid 2004. aasta oktoobris puudujäägiks 3,4%. Sellega on seotud kaks peamist riski. Esiteks võib kasv olla kavandatust väiksem. Teiseks võivad sotsiaalsiiretega seotud kulud olla suuremad ka muudel põhjustel kui kavandatust väiksem kasv. Samuti sõltub puudujäägi vähendamiseks mõeldud kõige olulisema ühekordse meetme kasutuselevõtt Eurostati otsusest. 2005. aastale järgnevatel aastatel on eelarveolukord haavatav, kuigi valitsemissektori puudujääk jääb tõenäoliselt alla 3% SKTst. Ajakohastatud programmi eelarvealased põhimõtted ei ole piisavad, et saavutada stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi eesmärk, milleks on tasakaalulähedane või ülejäägis eelarveseisund. Ajakohastatud programmis prognoositud tsükliliselt kohandatud tasakaalu tugevnemine programmi lõpuaastatel vähem kui 0,5 protsendipunkti võrra on üsna väike, hoolimata märkimisväärsetest struktuurireformidest, mis tõenäoliselt peaksid keskpika perioodi kulusid vähendama. Lisaks tundub eelarve kohandamiskava programmi lõpupoole küllaltki optimistlik, eriti sotsiaalkindlustussüsteemi kavandatava ülejäägi osas. Samuti tundub, et alates 2006. aastast on maksutulu pisut liiga suureks kavandatud. Tuleb märkida, et 2004. aasta novembris võetud ühekordsed meetmed puudujäägi viimiseks alla 3% SKTst 2005. aastal nõrgestavad mõnel määral eelarveseisundit programmi lõpuosas ja pärast seda. Programmi eelarvealased põhimõtted ei taga selle riskianalüüsi alusel enne 2008. aastat piisavat varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve.

- Võla ja SKT suhtarv jääb prognooside kohaselt alla 60% SKTsse kogu programmiperioodi vältel. Pärast 6 protsendipunktilist kasvu aastatel 2001–2004 65,5%ni SKTsse, prognoositakse selle langemist 2008. aastaks 65%ni SKTsse. Võlaprognoos on seotud samade riskidega, mis kehtivad puudujäägi suhte kohta: mis tahes võimalikud takistused puudujäägi vähendamisel lükkaksid edasi võla suhte vähendamist alates 2007. aastast.

- Ajakohastatud programmis vaadatakse üle ka olulised struktuurireformid, mis on ellu viidud paketi Agenda 2010 raames tööjõuturul ning riiklikes pensioni- ja tervishoiusüsteemides. Need reformid on peamiseks põhjuseks, miks ennustatakse ülekannete vähenemist 2% SKT suhtes ning valitsemissektori lõpptarbimise vähenemist 1,5 protsendipunkti võrra vahemikus 2004–2008. 2005. aastal jõustub uus sotsiaaltoetuste süsteem, mis ergutab töötuid aktiivsemalt tööd otsima, kuid ei kaota siiski täielikult maksu- ja toetussüsteemi lõksu, mis seab töötuse madalapalgalisest tööst soodsamaks. Riikliku pensionisüsteemi jätkusuutlikkus tugevnes tänu pensionite ja pensionimaksemäärade sidumisele demograafiliste arengutega. Osaliselt suurendati stiimuleid pensionilejäämise edasilükkamiseks ja parandati lisapensionisüsteemide ülekantavust. Reformid tervishoiusektoris tõid 2004. aastal kaasa olulise kulude vähenemise. Uuendused leevendavad tuleviku kulusurvet siiski vaid osaliselt.

- Saksamaa tundub olevat suhteliselt soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, mille tähtis osa on vananeva elanikkonna eelarvekulude prognoos. Pikaajaline jätkusuutlikkus sõltub siiski rahanduse kavandatud stabiliseerimise õnnestumisest keskpikal perioodil. Juba kehtivatel õigusaktidel põhinevad struktuurireformid, eriti pensionireform, vähendavad tõenäoliselt elanikkonna vananemisest tulenevat mõju eelarvele. Siiski on käimasolevate reformide võimalik mõju eelarvele küllaltki ebakindel ning ajakohastatud programmis tunnistatakse, et eriti tervishoiuga seotud kulude haldamiseks on vaja lisameetmeid.

- Üldiselt vastab 2004. aasta ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. 2004. aastal tsükliliselt kohandatud puudujääk siiski ei vähenenud. Tsükliliselt kohandatud tasakaalu kavandatud kohandamine keskpikal perioodil alates 2007. aastast on alla 0,5 protsendipunkti SKTst ning sisaldab lisaks ka mitmeid riske. See ei too programmiperioodi jooksul kaasa tasakaalulähedast eelarveseisundit hoolimata sellest, et Saksamaa on tööjõuturul ja pensionisüsteemide osas läbi viinud olulisi struktuurireforme, mis aitavad riigil paremini toime tulla elanikkonna vananemise tagajärgedega. Saksamaa jaoks on oluline saavutada suurem tegelik ja potentsiaalne kasv ning mobiliseerida selleks oma alakasutatud tööjõuressursse.

- Eelpool toodud hinnangust lähtuvalt peaks Saksamaa (i) tegema kõik vajaliku ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks 2005. aastal; (ii) kohandama eelarvet 2005. aastale järgnevatel aastatel nõnda, et programmiperioodi lõpuks oleks võimalik saavutada tasakaalulähedasem eelarveseisund; ning (iii) jätkama struktuurireforme, et veelgi parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eriti selles osas, mis puudutab tervishoiusüsteemi.

* * *

Käesoleva hinnangu põhjal on komisjon võtnud vastu lisatud soovituse, et nõukogu võtaks vastu arvamuse Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta, ja edastab selle nõukogule.

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7 juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 kolmanda lõikega Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2004–2008

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[6] eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

1. [17. veebruaril 2005] kontrollis nõukogu Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2004–2008. Programm vastab suures osas andmenõuetele, mis on esitatud muudetud tegevusjuhendis stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta. Programmis on kasutatud palju ümardatud arve, segatud kokkusobimatuid andmeid ja antud liiga vähe teavet välistegurite kohta. Seepärast palutakse Saksamaal viia andmed nõuetega vastavusse.

2. Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis kavandatakse SKT reaalkasvuks 2005. aastal 1,7%, mis on peaaegu muutumatu võrreldes 2004. aastaks prognoositud 1,8% kasvuga. Võttes arvesse kohandamist seoses oluliste kalendriefektidega, viitavad need näitajad kasvu kiirenemisele 0,75 protsendipunkti võrra 2005. aastal. Programmi kolmel viimasel aastal prognoositakse stabiilset kasvu 2% protsenti aastas. Olemasolevatele andmetele toetudes tundub see stsenaarium usutav, kuigi kasvuprognoos 2005. aastaks tundub küllaltki optimistlik. Programmis sisalduvad inflatsiooniprognoosid tunduvad olevat liiga optimistlikud.

3. Nõukogu tegi 21. jaanuaril 2003. aastal otsuse, et Saksamaal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning soovitas selle parandada hiljemalt 2004. aastaks. Siiski järeldas komisjon nõukogule ja Euroopa Parlamendile esitatud 14. detsembri 2004. aasta teatises “Saksamaa ja Prantsusmaa olukord seoses nende ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest tulenevate kohustustega pärast Euroopa Kohtu otsust”[7] loetletud põhjustel, et aasta 2005 tuleks lugeda tähtajaks, mil ülemäärane puudujääk peab olema korrigeeritud, kuna nõukogu 2003. aasta novembri järeldused kehtisid vaid nii kaua, kuni kohus need tühistas. Kooskõlas nimetatud teatisega on programmi eelarvestrateegia põhieesmärgiks viia puudujääk 2005. aastaks alla 3% SKTst. Programmi eesmärgiks on saavutada ka valitsemissektori puudujäägi pidev vähenemine järgnevatel aastatel. Prognooside kohaselt väheneb puudujääk alates 2005. aastast pidevalt 0,5 protsendipunkti võrra SKTst aastas ning jõuab 2008. aastal ümardatud tasemeni 1,5% SKTst. Programmi prognoosidel ja ühiselt kokkulepitud metoodikal põhinevate komisjoni arvutuste kohaselt väheneb tsükliliselt kohandatud puudujääk alates 2005. aastast pisut vähem kui 0,5 protsendipunkti, jõudes 2008. aastal ligikaudu 1%ni SKTst. Keskpika perioodi eelarvestrateegia eesmärgiks tasakaal struktuurireformide, eelarve stabiliseerimise ja tsüklilise stabiliseerimise vahel, nagu ka eelmistes ajakohastatud programmides.

4. Teadaolevate andmete põhjal tundub, et Saksa valitsuse poolt 2004. aasta novembris välja kuulutatud meetmed peaksid olema piisavad, et vähendada puudujääki 2,9%ni SKTst 2005. aastal. Komisjoni talitused prognoosisid 2004. aasta oktoobris puudujäägiks 3,4%. Eelarveolukord on jätkuvalt haavatav. Ülemäärase puudujäägi korrigeerimine nõuab kõigi kavandatud meetmete täielikku rakendamist ning lisameetmeid juhul, kui peaksid ilmnema ebasoodsad arengud, mis võivad takistada puudujäägi viimist 2005. aastaks alla 3% SKTst. 2005. aastale järgnevatel aastatel võib tulemus eelarve osas olla programmis prognoositust halvem, kuigi valitsemissektori puudujääk jääb tõenäoliselt alla 3% SKTst. Ajakohastatud programmis prognoositud tsükliliselt kohandatud tasakaalu tugevnemine programmi lõpuaastatel vähem kui 0,5 protsendipunkti võrra on üsna väike, hoolimata märkimisväärsetest struktuurireformidest, mis tõenäoliselt peaksid keskpika perioodi kulusid vähendama. Lisaks tundub eelarve kohandamiskava programmi lõpupoole küllaltki optimistlik. Lisaks tuleb märkida, et 2004. aasta novembris välja kuulutatud ühekordsed meetmed puudujäägi viimiseks alla 3% SKTst 2005. aastal nõrgestavad mõnel määral eelarveseisundit programmi lõpuosas ja pärast seda.

5. Programmi eelarvealased põhimõtted ei taga selle riskianalüüsi alusel enne 2008. aastat piisavat varu tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral, et ei ületataks 3% puudujäägiläve; samuti ei ole need piisavad selleks, et saavutada stabiilsuse ja kasvu pakti keskpika perioodi eesmärk, milleks on tasakaalulähedane eelarveseisund programmiperioodi jooksul.

6. Eeldatav võla suhe on 2004. aastal jõudnud 65,5%ni SKTsse, mis on üle asutamislepingus sätestatud 60% kontrollväärtuse. Programmis prognoositakse võla suhte kasvu 66%ni 2005. ja 2006. aastal ning vähenemist alates 2007. aastast, jõudes 2008. aastal 65%ni SKTsse. Võla suhte areng ei pruugi olla nii soodne, kui prognoositud, võttes arvesse eespool nimetatud eelarve-eesmärkide riske.

7. Saksamaa tundub olevat suhteliselt soodsas olukorras seoses riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega, vaatamata vananeva elanikkonnaga seotud suurele eelarvekulude prognoosile. Pikaajaline jätkusuutlikkus sõltub siiski rahanduse kavandatud stabiliseerimise õnnestumisest keskpikal perioodil. Juba kehtivatel õigusaktidel põhinevad Agenda 2010 struktuurireformid, eriti pensionireform, vähendavad tõenäoliselt elanikkonna vananemisest tulenevat mõju eelarvele, kuigi käimasolevate reformide kulusid vähendav mõju eelarvele on küllaltki ebakindel, eriti selles osas, mis puudutab tervishoidu.

8. 2004. aasta ajakohastatud programmis esitatud majanduspoliitika vastab osaliselt riigi majanduspoliitika üldsuunistele riigi rahanduse valdkonnas. 2004. aastal tsükliliselt kohandatud puudujääk siiski ei vähenenud. Tsükliliselt kohandatud tasakaalu kavandatud kohandamine keskpikal perioodil alates 2007. aastast on alla 0,5 protsendipunkti SKTst ning sisaldab lisaks ka mitmeid riske. See ei too programmiperioodi jooksul kaasa tasakaalulähedast eelarveseisundit hoolimata sellest, et Saksamaa on tööjõuturul ja pensionisüsteemide osas läbi viinud olulisi struktuurireforme, mis aitavad riigil paremini toime tulla elanikkonna vananemise tagajärgedega. Saksamaa jaoks on oluline saavutada suurem tegelik ja potentsiaalne kasv ning mobiliseerida selleks oma alakasutatud tööjõuressursse.

* * *

Eelpool toodud hinnangust lähtudes soovitab nõukogu Saksamaal:

(i) teha kõik vajalik ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks 2005. aastal;

(ii) kohandada eelarvet 2005. aastale järgnevatel aastatel nõnda, et programmiperioodi lõpuks oleks võimalik saavutada tasakaalulähedane eelarveseisund; ja

(iii) jätkata struktuurireforme, et veelgi parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eriti selles osas, mis puudutab tervishoiusüsteemi.

Tabel: Tähtsamate makromajanduslike ja eelarveliste prognooside võrdlus

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reaalne SKT (muutus, %) | SP dets 2004 | 1,8 | 1,7 | 1 ¾ | 2 | 2 |

KOM okt 2004 | 1,9 | 1,5 | 1,7 | -- | -- |

SP jaan 2004 | 1,7 | 2 ¼ | 2 ¼ | 2 ¼ | -- |

THHI inflatsioon (%) | SP dets 2004 | -- | -- | -- | -- | -- |

KOM okt 2004 | 1,7 | 1,3 | 1,1 | -- | -- |

SP jaan 2004 | -- | -- | -- | -- | -- |

Valitsemissektori eelarve tasakaal (% SKTst) | SP dets 2004 | -3 ¾ | -2,9 | -2 ½ | -2 | -1 ½ |

KOM okt 2004 | -3,9 | -2,9 | -2,6 | -- | -- |

SP jaan 2004 | -3 ¼ | -2 ½ | -2 | -1 ½ | -- |

Esmane tasakaal (% SKTst) | SP dets 2004 | - ½ | 0 | ½ | 1 ½ | 2 |

KOM okt 2004 | -0,8 | 0,2 | 0,5 | -- | -- |

SP jaan 2004 | - ¼ | ½ | 1 | 1 ½ | -- |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | SP dets 20041 | -3,0 | -2,4 | -1,9 | -1,6 | -1,3 |

KOM okt 2004 | -3,4 | -2,4 | -2,1 | -- | -- |

SP jaan 20041 | -2,5 | -2,1 | -1,6 | -1,4 | -- |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTsse) | SP dets 2004 | 65 ½ | 66 | 66 | 65 ½ | 65 |

KOM okt 2004 | 65,9 | 66,7 | 67,1 | -- | -- |

SP jaan 2004 | 65 | 65 ½ | 65 ½ | 65 | -- |

Märkus: 1 Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe alusel. Allikad: stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2004. aasta sügise majandusprognoosid (KOM), mida on kohandatud vastavalt novembris esitatud rahanduspoliitika lisapaketile; vt “Saksamaa ja Prantsusmaa olukord seoses nende ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusest tulenevate kohustustega pärast Euroopa Kohtu otsust”, 14. detsember 2004, KOM(2004) 813; komisjoni talituste arvutused. |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] 14.12.2004. aasta dokument KOM(2004) 813.

[3] EÜT C 124, 5.5.1999.

[4] Majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10.7.2001 jõustatud majandus- ja rahanduskomitee läbivaadatud arvamus stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta.

[5] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[6] EÜT L 209, 2.8.1997. Kõik dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[7] 14.12.2004. aasta dokument KOM(2004) 813.