KOMISJONI ARUANNE AASTAARUANNE ÜHTEKUULUVUSFONDI TEGEVUSE KOHTA (2011) /* COM/2012/0642 final */





SISUKORD 1........... Perioodil 2000–2006 heakskiidetud projektide rahastamise kava täitmine aastal 2011 ning projektide lõpetamine 1 2........... Majanduskeskkond ja tingimuste kehtestamine. 5 3........... Auditid ja finantskorrektsioonid. 6 4........... Liikmesriikide teatatud eeskirjade eiramised. 8 5........... Hindamine. 9 6........... Teave ja avalikustamine. 10 Käesolev aruanne on esitatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1164/1994 artikli 14 lõikega 1 ja selles käsitletakse programmitöö perioodil 2000–2006 heaks kiidetud Ühtekuuluvusfondi projektide elluviimist 2011. aastal ja ka endiseid ISPA projekte ning Ühtekuuluvusfondi projekte, mis kiideti heaks või esitati programmitöö perioodil 1994–1999 ja mille elluviimist jätkati perioodil 2000–2006. Esitatav teave piirdub aastatega 2000–2006, sest määruses (EÜ) nr 1084/2006, millega asutatakse Ühtekuuluvusfond ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1164/1994, ei nõuta Ühtekuuluvusfondi tegevuse aastaaruande esitamist programmitöö perioodi 2007–2013 kohta. Seepärast käsitletakse käesolevas aruandes Ühtekuuluvusfondi tegevust viieteistkümnes abi saanud liikmesriigis: 2006. aasta lõpu seisuga kolmeteistkümnes liikmesriigis (Eesti, Hispaania, Kreeka, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Portugal, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ungari) ning ka perioodil 2000–2006 heakskiidetud endisi ISPA projekte Bulgaarias ja Rumeenias, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007. Tuleb märkida, et Iirimaa ei ole majanduskasvu suurenemise tõttu alates 1. jaanuarist 2004 abikõlblik; siiski tuleb käimasolevad Ühtekuuluvusfondi projektid veel lõpetada. Käesoleva aruandega kaasnevas komisjoni talituste töödokumendis on esitatud üksikasjad iga abisaava liikmesriigi perioodil 2000–2006 heakskiidetud projektide rakendamise, järelevalve ja auditi kohta 2011. aastal. 1. Perioodil 2000–2006 heakskiidetud projektide rahastamise kava täitmine aastal 2011 ning projektide lõpetamine Ühtekuuluvusfondist abi saamiseks kõlblikud riigid võib jagada kolme rühma: esimese rühma moodustavad neli liikmesriiki, mis on abikõlblikud alates perioodi 2000–2006 algusest (EL-4: Hispaania, Iirimaa, Kreeka ja Portugal), teise rühma moodustavad 2004. aasta mais Euroopa Liiduga ühinenud kümme liikmesriiki (EL-10: Eesti, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik ja Ungari) ja kolmanda rühma kaks liikmesriiki (EL-2: Rumeenia ja Bulgaaria), kes ühinesid Euroopa Liiduga jaanuaris 2007. Tabel 1. Ühtekuuluvusfondi projektide arv liikmesriigi ja sektori kohta Liikmesriik || Veoteenused || Keskkond || Segatüüpi || Tehniline abi || Kokku Kreeka || 30 || 92 || 1 || 1 || 124 Iirimaa || 6 || 4 || || || 10 Portugal || 34 || 72 || || 3 || 109 Hispaania || 80 || 322 || 2 || 3 || 407 EL-4 || 150 || 490 || 3 || 7 || 650 Küpros || 1 || 1 || || || 2 Tšehhi Vabariik || 13 || 38 || 1 || 6 || 58 Eesti || 10 || 17 || || 10 || 37 Ungari || 9 || 25 || || 13 || 47 Läti || 14 || 22 || || 10 || 46 Leedu || 17 || 27 || || 7 || 51 Malta || 1 || 1 || || 1 || 3 Poola || 25 || 88 || || 17 || 130 Slovakkia || 6 || 25 || || 8 || 39 Sloveenia || 8 || 16 || || 4 || 28 EL-10 || 104 || 260 || 1 || 76 || 441 Bulgaaria || 5 || 22 || || 11 || 38 Rumeenia || 12 || 36 || || 15 || 63 EL-2 || 17 || 58 || || 26 || 101 Kokku || 271 || 808 || 4 || 109 || 1192 Perioodil 2000–2006 kiitis komisjon 16 abikõlblikus liikmesriigis heaks kokku 1192 Ühtekuuluvusfondi projekti. Siia hulka kuulub 52 projekti, mis kiideti heaks või esitati perioodil 1994–1999, kuid mille rakendamist jätkati perioodil 2000–2006. Komisjoni poolt heaks kiidetud 1192 projektist 808 hõlmab keskkonda, 271 transporti ja 109 tehnilist abi. Neli projekti on segatüüpi (vaata tabel 1). 1.1. Ühtekuuluvusfondi projekti käsitlevate otsuste muutmine 2011. aastal võttis komisjon vastu 175 Ühtekuuluvusfondi projekte käsitlevate otsuste muudatusettepanekut. Seda oli veidi rohkem kui 2010. aastal (167), vähem kui 2009. aastal (196) ja rohkem kui 2008. aastal vastu võetud 137 muudatusettepanekut. Need muudatusettepanekud käsitlesid enamasti sisulist kohaldamisala, muudatusi seoses toetusesaajaga, toetuse ettemaksete ja vahemaksete ülemmäära tõstmist 80 protsendilt 90 protsendile ja abikõlblikkuse lõpptähtaja muutmist majanduskriisi ning vääramatu jõu tõttu. Märkimisväärne arv muudatusettepanekuid on kombineeritud muudatusettepanekud, mis hõlmavad rohkem kui ühte ülalmainitud põhjust. 2010. aasta aprillis võttis komisjon Euroopa majanduse elavdamise kava raames ühe meetmena vastu dokumendi „Suunised Ühtekuuluvusfondi programmiperioodi 2000–2006 projektidesse muudatuste tegemiseks”[1]. Komisjon oli seisukohal, et eriti alates 2004. aastast heaks kiidetud projektide rakendamisel võis ette tulla probleeme riigisisese avaõigusliku või erasektori kaasrahastamise nõudega või abisaajate võimega algsest ajakavast kinni pidada. Komisjon tõdes, et nende projektide rakendamine oli majanduskriisi saabudes pooleli või alles algusjärgus. Seepärast teatati muudatusettepanekuga, et projektide puhul, mis kiideti esmakordselt heaks komisjoni otsusega pärast 1. jaanuari 2004, võib komisjon nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral pikendada abikõlblikkuse tähtaega 31. detsembrini 2011. Kui lisaks on tegemist taotlusega projektile, milles Ühtekuuluvusfondi panus on üle 100 miljoni euro, võib abikõlblikkuse tähtaega pikendada 31. detsembrini 2012. Abikõlblikkuse perioodi pikendamine nimetatud kuupäevadest kaugemale on lubatud ainult nõuetekohaselt põhjendatud eriolukordade puhul (nt haldus- või õigusmenetlused, mis peatavad projekti, vääramatu jõu sekkumine, mis mõjutab oluliselt Ühtekuuluvusfondi poolt toetatava projekti rakendamist, või komisjonile omistatavad ilmsed vead). Liikmesriigid võtsid muudatused hästi vastu, kuna need aitavad perioodi 2000–2006 Ühtekuuluvusfondi projekte tõhusamalt ja tulemuslikumalt ellu viia. Tegelikkuses tähendas võimalus abikõlblikkuse perioodi pikendada enam kui 2010. aastani seda, et mõne Ühtekuuluvusfondi projekti rakendamist jätkati aastatel 2011 ja 2012 ning see mõjutab omakorda programmide lõpetamist, mida peab vastavalt pikendama. Tegelikult oleks abikõlblikkuse periood rohkem kui 500 projekti puhul pidanud lõppema 2010. aasta lõpuks. Selle tulemusel, et liikmesriigid taotlesid abikõlblikkuse perioodi pikendamist, oli 380 projektil abikõlblikkuse lõpptähtaeg 2010. aastal, 116 projektil 2011. aastal ja 7 projektil 2012. aastal. 1.2. Programmiperioodil 2000–2006 heakskiidetud projektide raames 2011. aastal tehtud väljamaksed Üldiselt oli ajavahemiku 2000–2006 Ühtekuuluvusfondi projektide (ja endiste ISPA projektide) lõppmakseid vähem, kui algselt oodati. Lõppmaksete taotluste puhul tuleb põhjalikult analüüsida lõpetamisdokumente ning sõltuvalt nende täielikkusest ja kvaliteedist võib lõppmakse toimuda hiljem kui algselt kavandatud. 2011. a esialgne eelarve programmiperioodi 2000–2006 Ühtekuuluvusfondi projektide rahastamiseks oli 1 377 miljonit eurot (2010. aastal 2 500 miljonit eurot).Assigneeringute ümberpaigutamise tõttu kujunes lõplikuks eelarveks 945 miljonit eurot, mis maksti välja 2011. aasta lõpuks. See on vähem kui 2010. aastal (2 321 miljonit eurot) või 2009. aastal (2 777 miljonit eurot), mis näitab, et Ühtekuuluvusfondi projektide rakendustsükkel on jõudnud lõppetappi. Endiste ISPA eelarveridade puhul oli 2011. aastaks algselt ettenähtud summa 358 miljonit eurot. Ümberpaigutustega eelarves kaasnes assigneeringute vähendamine 164 miljoni euro võrra. 2011. aasta lõpuks maksti välja 188 miljonit eurot (vaata tabel 2). Tabel 2. Ühtekuuluvusfondi ja endiste ISPA projektidega seotud maksete tegemine aastal 2011 (eurodes) Maksete assigneeringud || Algne || Muutus || Lõppsumma || Täitmine Ühtekuuluvusfond || 1 377 495 593 || - 432 555 482 || 944 940 111 || 944 940 111 Endised ISPA projektid || 352 094 460 || - 164 080 494 || 188 013 966 || 188 013 966 KOKKU || 1 729 590 053 || - 596 635 976 || 1 132 954 077 || 1 132 954 077 Tabelis 3 on esitatud 2011. aastal tehtud väljamaksed liikmesriikide ja sektorite kaupa. Peamised toetust saavad riigid on EL-4-s Hispaania, EL-10-s Poola ning EL-2-s Rumeenia. Tabel 3. 2011. aastal Ühtekuuluvusfondi ja endiste ISPA projektidega seotud maksed liikmesriikide ja sektorite kaupa Liikmesriik || Keskkond || Veoteenused || Tehniline abi || KOKKU Summa (eurodes) || Täitmise % || Summa (eurodes) || Täitmise % || Summa (eurodes) || Summa (eurodes) || Täitmise % Kreeka || 57 615 863,65 || 5,09 || 44 816 211,78 || 3,96 || || 102 432 075,43 || 9,04 Iirimaa || 8 933 600,00 || 0,79 || 2 207 521,12 || 0,19 || || 11 141 121,12 || 0,98 Portugal || 59 890 525,34 || 5,29 || 36 626 302,96 || 3,23 || 272 789,96 || 96 789 618,26 || 8,54 Hispaania || 207 017 555,55 || 18,27 || 193 055 630,27 || 17,04 || || 400 073 185,82 || 35,31 EL-4 || 333 457 544,54 || 29,43 || 276 705 666,13 || 24,42 || 272 789,96 || 610 436 000,63 || 53,88 Küpros || 8 926 429,27 || 0,79 || 5 058 456,00 || 0,45 || || 13 984 885,27 || 1,23 Tšehhi Vabariik || 20 394 019,16 || 1,80 || 20 304 261,32 || 1,79 || || 40 698 280,48 || 3,59 Eesti || 7 885 782,28 || 0,70 || 17 391 904,00 || 1,54 || || 25 277 686,28 || 2,23 Ungari || 57 450 019,62 || 5,07 || || 0,00 || || 57 450 019,62 || 5,07 Läti || 12 587 415,80 || 1,11 || 18 353 828,28 || 1,62 || || 30 941 244,08 || 2,73 Leedu || 16 724 432,00 || 1,48 || 5 143 945,00 || 0,45 || 264 809,42 || 22 133 186,42 || 1,95 Malta || 0 || 0,00 || 0 || 0,00 || || 0 || 0,00 Poola || 94 410 927,60 || 8,33 || 50 776 143,02 || 4,48 || 601 745,21 || 145 788 815,83 || 12,87 Slovakkia || 5 504 756,15 || 0,49 || 10 381 316,38 || 0,92 || || 15 886 072,53 || 1,40 Sloveenia || 8 207 958,63 || 0,72 || 2 446 325,42 || 0,22 || || 10 654 284,05 || 0,94 EL-10 || 232 091 740,51 || 20,49 || 129 856 179,42 || 11,46 || 866 554,63 || 362 814 474,56 || 32,02 Bulgaaria || 20 080 988,55 || 1,77 || 11 181 332,51 || 0,99 || || 31 262 321,06 || 2,76 Rumeenia || 48 053 737,21 || 4,24 || 80 387 543,69 || 7,10 || || 128 441 280,90 || 11,34 EL-2 || 68 134 725,76 || 6,01 || 91 568 876,20 || 8,08 || || 159 703 601,96 || 14,10 KOKKU || 633 684 010,81 || 55,93 || 498 130 721,75 || 43,97 || 1 139 344,59 || 1 132 954 077,15 || 100,00 1.3. Täitmata kulukohustused ajavahemikust 2000–2006 2011. aasta lõpus oli kõikide praeguste abisaajariikide keskmine kasutusmäär (maksed võrreldes kulukohustustega) nii Ühtekuuluvusfondi kui ka endiste ISPA projektide osas 86,8 %. Kasutusmäär jäi vahemikku 76,4 % (Ungari) ja 80,0 % (Malta) kuni 94,5 % (Iirimaa) ja 100 % (Küpros). 2011. aasta lõpu seisuga oli ajavahemikust 2000–2006 täitmata kulukohustusi summas 4,76 miljardit eurot. 2011. aastal vähendati täitmata kulukohustusi 1,3 miljardi euro võrra. Tabel 4. Kasutusmäär ja täitmata kulukohustused 2011. aasta lõpu seisuga Liikmesriik || Kulukohustused (eurodes) || Makstud (eurodes) || Makstud % || Täitmata kulukohustused (eurodes) (kuni dets. 2011) || (kuni dets. 2011) || seisuga 31.12.2011 Kreeka || 2 715 715 157 || 2 298 554 325 || 84,6 || 644 237 217 Iirimaa || 570 501 432 || 539 671 256 || 94,5 || 44 183 661 Portugal || 3 091 383 087 || 2 702 560 755 || 87,4 || 480 151 783 Hispaania || 11 678 668 888 || 10 390 253 116 || 88,9 || 1 385 991 734 EL-4 || 18 056 268 566 || 15 931 039 454 || 88,2 || 2 554 564 397 Küpros || 54 014 695 || 54 014 695 || 100,0 || 0 Tšehhi Vabariik || 1 216 164 695 || 1 102 680 977 || 90,6 || 123 537 739 Eesti || 425 313 806 || 393 964 337 || 92,6 || 31 359 034 Ungari || 1 481 998 333 || 1 133 287 696 || 76,4 || 348 710 635 Läti || 679 429 631 || 608 993 278 || 89,6 || 70 541 232 Leedu || 825 210 750.63 || 713 677 487 || 86,4 || 124 668 359 Malta || 21 966 289 || 17 573 031 || 80,0 || 4 393 258 Poola || 5 622 608 032 || 4 798 548 338 || 85,3 || 826 434 068.96 Slovakkia || 764 788 823 || 662 551 600 || 86,6 || 102 246 279.62 Sloveenia || 254 129 012 || 225 399 467 || 88,6 || 28 729 545 EL-10 || 11 345 624 057 || 9 710 690 908 || 85,5 || 1 660 620 153 Bulgaaria || 791 062 943 || 645 742 295 || 81,6 || 226 706 678 Rumeenia || 2 001 213 853 || 1 678 709 925 || 83,8 || 322 503 927 EL-2 || 2 792 276 796 || 2 324 452 221 || 83,2 || 549 210 606 KOKKU || 32 201 682 470 || 27 966 182 584 || 86,8 || 4 764 395 156 1.4. Ühtekuuluvusfondi projektide lõpetamine Programmiperioodil 2000–2006 kaasrahastatud 1192 projektist oli liikmesriikides 2011. aasta lõpus 690 projekti veel pooleli (vaata tabel 5). Seega oli lõpetatud 502 projekti, sealhulgas 105 projekti, mis lõpetati 2011. aastal (võrdluseks: 2010. aastal lõpetati 102 projekti). Kõige rohkem projekte lõpetati Hispaanias (44 lõpetatud projekti), Kreekas (13), Portugalis (10) ja Poolas (9). 2010. aastal pälvis suurimat tähelepanu projektide rakendamine, praeguseks on tähelepanu nihkumas lõpetamisdokumentide täitmisele ja esitamisele. Korraldusasutustel ja komisjonil seisab seoses projektide lõpetamise dokumentidega ees märkimisväärne töökoormuse suurenemine. Komisjon teab, et lõpetamisprotsess on liiga aeglane, pidades silmas, et kahe järgneva aasta jooksul tuleb veel lõpetada palju projekte. Siiski võivad toimingu keeruliseks muuta praktilised probleemid, nagu lõppdokumentide hilja esitamine, andmete vastuolulisus (iseäranis mõne lõpparuande sisus ja projekti lõpetamise deklaratsioonis) või teatud projektide puudulik täitmine võrreldes algsete eesmärkidega. Tihti tuleb liikmesriikidel käimasolevate projektide rakendamise käigus kohapeal ette tulnud raskuste tõttu taotleda muutusi. Lisaks jõuab rohkem keerulisemaid projekte lõpetamisjärku ja sellega seoses on vaja rohkem aega nende läbivaatamiseks ja otsuste tegemiseks. Komisjon on astunud konkreetseid samme, et lõpetamisprotsessi kiirendada. Veebruaris 2011 moodustati regionaalpoliitika peadirektoraadis Ühtekuuluvusfondi projektide lõpetamise töörühm, et jälgida, suunata ja hõlbustada lõpetamisprotsessi. Lisaks tegi komisjon mitmeid algatusi olukorra parandamiseks, nagu näiteks tühistamismenetluse väljatöötamine projektide jaoks, mida suure tõenäosusega ei lõpetata, kuna nende rakendamisega ei ole kuigi kaugele jõutud; tõhusam suhtlemine liikmesriikidega neile lõpetamisprotsessi ajal vajalike selgituste andmisel, et täiustada ühist lähenemisviisi ja võrdset kohtlemist; ning järelvalvevahendi väljatöötamine, mis võimaldab lõpetamisprotsessis arengut igapäevaselt jälgida. Tabel 5. Lõpetatud ühtekuuluvusfondi projektid kuni 2011. aasta lõpuni Liikmesriik || Ühtekuuluvusfondi projektide arv kokku || Seis 2011. aasta lõpul || Lõpetamata projektide arv 2011. aasta lõpu seisuga Lõpetatud projektide arv kokku || Lõpetatud projektide % || Lõpetatud projektide eest makstud kokku (eurodes) || 2011. aastal lõpetatud projektide arv Kreeka || 124 || 71 || 57,3 || 1 645 734 338 || 13 || 53 Iirimaa || 10 || 6 || 60,0 || 451 776 989 || 2 || 4 Portugal || 109 || 46 || 42,2 || 1 243 494 296 || 10 || 63 Hispaania || 407 || 208 || 51,1 || 6 329 550 889 || 44 || 199 EL-4 || 650 || 331 || 50,9 || 9 670 556 512 || 69 || 319 Küpros || 2 || 1 || 50,0 || 28 722 415 || 1 || 1 Tšehhi Vabariik || 58 || 30 || 51,7 || 658 665 260 || 3 || 28 Eesti || 37 || 27 || 73,0 || 240 805 280 || 6 || 10 Ungari || 47 || 13 || 27,7 || 67 714 692 || 1 || 34 Läti || 46 || 22 || 47,8 || 155 238 464 || 3 || 24 Leedu || 51 || 17 || 33,3 || 177 056 807 || 1 || 34 Malta || 3 || 0 || 0,0 || 0 || 0 || 3 Poola || 130 || 15 || 11,5 || 384 661 932 || 9 || 115 Slovakkia || 39 || 18 || 46,2 || 231 678 461 || 7 || 21 Sloveenia || 28 || 17 || 60,7 || 125 856 727 || 4 || 11 EL-10 || 441 || 160 || 36,3 || 2 070 400 038 || 35 || 281 Bulgaaria || 38 || 5 || 13,2 || 67 979 411 || 1 || 33 Rumeenia || 63 || 6 || 9,5 || 15 776 582 || 0 || 57 EL-2 || 101 || 11 || 10,9 || 83 755 993 || 1 || 90 KOKKU || 1192 || 502 || 42,1 || 11 824 712 543 || 105 || 690 2. Majanduskeskkond ja tingimuste kehtestamine Enne 2006. aasta lõppu heaks kiidetud projektidele Ühtekuuluvusfondist antavat abi reguleeriva nõukogu määruse (EÜ) nr 1164/1994 artiklis 6 on sätestatud eelarvepoliitilised tingimused fondist väljamaksete tegemiseks. Määruses on sätestatud: „Fond ei rahasta ühtegi liikmesriigi uut projekti või, kui on tegemist mahuka projektiga, projekti uut etappi, kui nõukogu leiab kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni soovitusel, et liikmesriik ei ole […] rakendanud [oma stabiilsus- või lähenemisprogrammi] viisil, mis võimaldab vältida ülemäärast valitsemissektori eelarve puudujääki.” Kuna ajavahemiku 2000–2006 projektid kiideti heaks enne majanduskriisi, ei ole nimetatud artiklit kasutatud 2000–2006 programmiperioodi projektide kontekstis. 3. Auditid ja finantskorrektsioonid Enamikus asjassepuutuvates liikmesriikides on komisjon taganud järjepideva kontrolli Ühtekuuluvusfondi projektide üle ja on keskendunud spetsiifilistele riskidele, mis on seotud Ühtekuuluvusfondi projektide elluviimisega. Viimast auditit ajakohastati aastal 2011 („Ühtekuuluvusfond: Toetuse kasutamise lõpetamise deklaratsiooni koostava asutuse kontrollimine aastatel 2000–2006 ja projektide audit”). Toetudes sellele kontrollile, peaksid komisjoni talitused olema suutelised järeldama, kas loodud süsteemid ja menetlused ning tehtud töö on usaldusväärsed seoses nii juba lõpetatud kui ka lõpetamist ootavate projektidega. Auditeerimine algas 2011. aasta mais ja jätkub 2012. ja 2013. aastal. 2011. aastal viidi läbi kuus auditeerimisvisiiti (Bulgaaria, Hispaania, Rumeenia, Ungari, Leedu, Läti). Kokku on komisjon Ühtekuuluvusfondi programmiperioodi 2000–2006 projektide kohta läbi viinud 162 süsteemiauditit ja 20 lõpetamise auditit. Alljärgnevas analüüsis esitatakse kuni 2011. aasta lõpuni tehtud töö üksikasjad, mis on rühmitatud vastavalt Ühtekuuluvusfondi ajaloolisele arengule. 3.1. EL-4 liikmesriigid EL-4 liikmesriikides on osana põhiaudititest alates 2001. aastast tehtud ära märkimisväärne hulk tööd järgmistes valdkondades: juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõhusa toimimise kontrollimine liikmesriikides, riigihanked, liikmesriikide toetuse lõpetamise deklaratsiooni koostavate asutuste töö läbivaatamine valmistumaks programmiperioodi 2000–2006 programmide ja projektide lõpetamiseks; tegevuskavad, et parandada avastatud puudusi, tehtud finantskorrektsioonid ja kontrollikoja auditi tulemused. 3.2. EL-10 liikmesriigid Komisjoni poolt viimaste aastate jooksul EL-10 liikmesriikides tehtud ulatusliku audititöö tulemusena saavutati läbiviidud põhiauditite käigus auditeeritud kulude hea osakaal (kuni 53 %). Toetuse lõpetamise deklaratsiooni koostavate asutuste töö usaldusväärsus on kõnealuse liikmesriikide rühma puhul väga erinev. Probleemide tuvastamisel nõudis komisjon liikmesriikide ametiasutustelt parandusmeetmete rakendamist, tagasiulatuvate kontrollide tegemist, enne lõpetamisdeklaratsioonide saatmist tehtava lõpetamisalase eeltöö tugevdamist ja asjakohaste finantskorrektsioonide tegemist. Peamised allesjäänud riskifaktorid on: riigihangete kord ja kahtlused mõne toetuse lõpetamise deklaratsiooni koostava asutuse võimekuses avastada eeskirjade rikkumisi või kohaldada finantskorrektsioone ning puudused toetuse lõpetamise deklaratsiooni koostavate asutuste töös. Ühel juhul (Ungari) teatati transpordiprojektides leiduvatest tõsistest probleemidest ja avastati suhteliselt kõrge veamäär, mille tulemusena esitati regionaalpoliitika peadirektoraadi 2011. aasta tegevusaruandes reservatsioon. Kõiki nimetatud riske leevendatakse põhjalike kontrollide abil, mida komisjon teostab iga projekti lõpetamisel esitatud lõpetamisdeklaratsiooni analüüsides. Komisjon jätkab kõnealuste riskide seiret, auditeerides lõpetamata projektide valimit. Neljas liikmesriigis (Küpros, Eesti, Malta, Sloveenia) auditiga seotud lahendamata probleeme ei ole ning komisjon võib neis liikmesriikides projektide lõpetamisel esitatavaid deklaratsioone suurel määral usaldada. 3.3. EL-2 liikmesriigid Komisjoni poolt viimaste aastate jooksul Bulgaarias ja Rumeenias tehtud ulatusliku audititöö tulemusel saavutati läbiviidud põhiauditite käigus hea kontrollitase (51,35 % Bulgaarias ja 36,51 % Rumeenias). Üldiselt algas Ühtekuuluvusfondi projektide rakendamine neis kahes liikmesriigis hiljem. Selle tulemusena on Bulgaarias lõpetamata 33 projekti 38st ja Rumeenias 57 projekti 63st. Seega tehakse 2012. aastal ja võimalik, et ka 2013. aastal, märkimisväärsed vahemaksed. Regionaalpoliitika peadirektoraadi 2011. aasta tegevusaruandes märgiti, et auditeerimisel leiti puudusi riigihangete valdkonnas (kvalifitseerimistingimustes ja pakkumuste hindamise kriteeriumides, tähtaegadest kinnipidamises, kokkulepitud menetluste kasutamises) ning puudusi juhtimiskontrollis. Seetõttu algatas komisjon finantskorrektsioonid – Bulgaaria suhtes algatati 2011. aastal korrektsioone 0,69 miljoni euro ulatuses ja Rumeenia suhtes 0,22 miljoni euro ulatuses. Komisjon tuvastas Bulgaaria toetuse lõpetamise deklaratsiooni koostava asutuse töös puudusi, andis selle töö parandamiseks soovitusi ja jälgib tähelepanelikult olukorda (lähtudes 2011. aasta mais tehtud auditist, mille eesmärk oli anda täiendav hinnang toetuse lõpetamise deklaratsiooni koostava asutuse tööle). 2009. aastal Rumeenias toimunud kontrollkäik toetuse lõpetamise deklaratsiooni koostava asutuse juurde päädis märkusteta järeldusotsusega, mis annab hea aluse saabuvate lõpetamisdeklaratsioonide usaldamiseks. 3.4. Muu audititöö 2011. aastal Muu komisjoni talituste audititöö seoses Ühtekuuluvusfondiga hõlmas 2011. aastal liikmesriikide aastaruandeid, mis esitati vastavalt määruse (EÜ) nr 1386/2002 artiklile 12, iga-aastaseid kokkuvõtteid ning komisjonile liikmesriikide poolt esitatud riiklike süsteemiauditi aruannete läbivaatamist. Saadud aruandeid analüüsiti ja liikmeriikidele saadeti vastused koos märkuste ja vajaduse korral lisateabe taotlustega, et saavutada võimalikult suur usaldusväärsus riigisiseste auditite tulemuste põhjal. Igal aastal peetakse komisjoni ja liikmesriigi auditeerimisasutuste kahepoolseid koordineerimiskoosolekuid, kus vahetatakse teavet auditeerimise kohta ning arutatakse, milliseid edusamme on tehtud pisteliste kontrollide suhtes ja auditi tulemuste põhjal võetud meetmete osas. 2010. aasta audititööd käsitlevad koosolekud toimusid 2011. aasta esimesel poolel. 2011. aasta audititööd käsitlevad kahepoolsed koordineerimiskoosolekud toimusid 2012. aasta esimesel poolaastal. 3.5. Juhtimis- ja kontrollisüsteemid 2011. aastal hindas regionaalpoliitika peadirektor oma aastaaruandes juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimist (2000–2006), mis põhineb liikmesriikide auditeerimisasutuste ja komisjoni enda auditi arvamustel. Viieteistkümnele liikmesriigile (ühele osaliselt) anti positiivne hinnang. Märkusteta järeldusotsus seoses Ühtekuuluvusfondi süsteemidega tehti viie liikmesriigi kohta (Eesti, Küpros, Malta, Portugal ja Sloveenia). Kümne liikmesriigi kohta tehti järeldusotsus mõõduka mõjuga märkustega (Bulgaaria, Kreeka, Tšehhi Vabariik, Ungari – keskkonnasektori- ja tehnilise abi projektid, Iirimaa, Leedu. Läti, Poola, Rumeenia ja Slovakkia). Ungari transpordisektoriga seoses esitati reservatsioon ja tehti oluliste märkustega järeldusotsus, sest riiklik auditeerimisasutus oli tuvastanud kõrge veamäära, komisjoni audit täheldas mitme riigihanke-eeskirja rikkumist, puudusi leiti toetuse lõpetamise deklaratsiooni koostava asutuse soovitatud finantskorrektsioonide rakendamisel ning riigihangetega seotud kõrvalekallete avastamisel ja korrigeerimisel riiklikul tasandil. Lisaks põhjustas Hispaania Ühtekuuluvusfondi projektide aeglane edenemine, mille põhjuseks oli iseäranis riigihangetes esinev kõrge veamäär enamikus projektides ja Hispaania ametiasutuste aeglane reageerimine komisjoni osutatud probleemide lahendamisel, 2011. aasta kõigi Hispaania Ühtekuuluvusfondi projektide tegevusaruandes ka mainega seotud reservatsiooni. Tabel 6. Ühtekuuluvusfondi jaoks aastate 2000–2006 osas otsustatud/kokku lepitud reservatsioonid ja finantskorrektsioonid liikmesriikide kaupa Liikmesriik || Reservatsioon 2010. aasta tegevusaruandes || Otsustatud/kokku lepitud finantskorrektsioonid (eurodes) 2011. a[2] || Reservatsioon 2011. aasta tegevusaruandes Kreeka || PUUDUB || 1 272 734 || PUUDUB Iirimaa || PUUDUB || || PUUDUB Portugal || PUUDUB || 4 139 400 || PUUDUB Hispaania || PUUDUB || - 5 413 806[3] || JAH[4] Küpros || PUUDUB || || PUUDUB Tšehhi Vabariik || PUUDUB || 7 921 142 || PUUDUB Eesti || PUUDUB || 77 353 || PUUDUB Ungari || JAH – transpordisektor || 2 581 124 || JAH[5] Läti || PUUDUB || || PUUDUB Leedu || PUUDUB || 206 765 || PUUDUB Malta || PUUDUB || || PUUDUB Poola || PUUDUB || 4 796 351 || PUUDUB Slovakkia || PUUDUB || 922 150 || PUUDUB Sloveenia || PUUDUB || || PUUDUB Bulgaaria || JAH – 1 projekt || 690 206 || PUUDUB Rumeenia || PUUDUB || 221 356 || PUUDUB KOKKU || || 17 414 784 || 4. Liikmesriikide teatatud eeskirjade eiramised Kuna Ühtekuuluvusfondi aastaaruanne hõlmab Ühtekuuluvusfondi 2000.–2006. aastal vastu võetud projektide rakendamist 2011. aastal, siis võetakse arvesse ainult määruse (EÜ) nr 1831/1994 alusel esitatud teateid. Komisjonile teatati kõnealusel ajavahemikul 64st ELi kaasrahastatavate projektidega seotud eeskirjade eiramise juhust, millega seotud summa on 42 168 842 eurot. Ligikaudu 20 315 177 eurot on veel tagasi nõudmata. Enamiku juhtusid teatasid Portugal, Kreeka ja Leedu (vastavalt 19, 14 ja 8). Poola ja Kreeka aga teatasid suurimatest summadest (vastavalt 16 miljonit ja 11 miljonit eurot), st. ligikaudu 64% kogusummast (vt. tabel 7). Peamiselt teatati kahte tüüpi eeskirjade eiramistest: riigihangete eeskirjade rikkumistest ja abikõlbmatute kulude esitamisest, mis moodustasid 64st teatatud eiramisjuhust 54 (85%). Tabel 7. Liikmesriikide teatatud eeskirjade eiramised ja mõju ELi rahastamisele 2011. aastal vastavalt määrusele (EÜ) nr 1831/1994 – programmiperiood 2000–2006 Liikmesriik || Eiramisjuhtude arv || Mõjutatud summa || Tagasinõutav summa Eurodes || % || Eurodes || % Kreeka || 14 || 11 298 028 || 26,79 || 592 581 || 2,92 Iirimaa || 3 || 1 552 044 || 3,68 || || Portugal || 19 || 5 404 973 || 12,82 || || Hispaania || 3 || 483 353 || 1,15 || || Küpros || || || || || Tšehhi Vabariik || 6 || 4 684 545 || 11,11 || 1 761 729 || 8,67 Eesti || || || || || Ungari || || || || || Läti || || || || || Leedu || 8 || 569 966 || 1,35 || 43 548 || 0,21 Malta || || || || || Poola || 5 || 15 998 132 || 37,94 || 15 739 519 || 77,48 Slovakkia || 6 || 2 177 800 || 5,16 || 2 177 800 || 10,72 Sloveenia || || || || || Bulgaaria || || || || || Rumeenia || || || || || KOKKU || 64 || 42 168 842 || 100,00 || 20 315 177 || 100,00 5. Hindamine Komisjon ja liikmesriigid analüüsivad ja hindavad kõiki kaasrahastatud Ühtekuuluvusfondi projekte. Komisjon jätkas 2011. aastal programmiperioodi 2000–2006 Ühtekuuluvusfondi ja sealhulgas ka endiste ISPA projektide järelhindamist. Koostati viis omavahel seotud tööpaketti selleks, et: a) Hinnata Ühtekuuluvusfondi ja ISPA osa ELi transpordisüsteemi arendamisel ja liidu õigustikuga ettenähtud tingimuste saavutamisel keskkonna valdkonnas ning ühtlasi hinnata ISPA osa struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi programmide kasutamiseks valmistumises. · Mõlema vahendi panus TEN-T võrgustikku programmiperioodil 2000–2006 on EL-10 puhul olnud oluline ja erakordne. Seda sellepärast, et EL-10 ühines programmiperioodi 2000–2006 poole peal ja oli suurtes raskustes sellega, et tõsta oma siseriikliku infrastruktuuri tase nii kõrgele, et see oleks võrreldav teiste liikmesriikidega. · Maanteesektoris valmis TEN-T võrgustikus 99 heaks kiidetud projekti tulemusena 4 214 km uusi või taastatud teid, mis lisas võrgustiku kogupikkusele ligikaudu 10 %. EL-10 liikmesriikide panus oli suurim: sealsed 57 projekti moodustasid ligikaudu 20 % nende riikide TEN-T võrgustikust. · Raudteesektoris valmis TEN-T võrgustikus 112 heaks kiidetud projekti tulemusena 8 477 km uusi või taastatud rööpaid/infrastruktuuri ehk ligikaudu 21 % nende riikide võrgustiku kogupikkusest. Jällegi oli EL-10 liikmesriikide panus TEN-T võrgustikku suurim; ISPA projektid täiustasid seda peaaegu 40 % ulatuses (üle 6 000 km). · Liidu õigustiku hindamine piirdus veekvaliteedi ja veevarude majandamisega (sealhulgas reovee käitlemisega) ning tahkete jäätmete kogumise ja käitlusega. Analüüsist ilmnes, et Ühtekuuluvusfond ja ISPA andsid olulise panuse riikide vajaduste rahuldamiseks ja vastavuse tagamiseks liidu keskkonnaõigustikule. Ehitati uusi objekte või laiendati või uuendati veevarustuse, kanalisatsiooniteenuste ja tahkete jäätmete käitluse infrastruktuuri, mida riigid vajasid, et vastata ELi direktiividele. Kuigi riigid said sektoriti erinevaid summasid, on keskmine toetus, arvestades sektorite vajadusi, väga sarnane: umbes 30 % joogiveesektoris ja 38 % reoveesektoris. Tahkete jäätmete puhul, kus riikide vajadused ja projektid olid väga erinevad, oli toetus 25 %. b) Teha transpordi- ja keskkonnateemaliste projektide valimi kulude-tulude järelanalüüs ja otsustada, kuidas kasutada saadud kogemusi edaspidistel programmitöö perioodidel. · Transpordi kulude-tulude analüüs: analüüs näitas, et kõik projektid andsid kulutustele vastava tulu. Ühtekuuluvusfondi toetust oli vaja selleks, et saada projektidest majanduslikku tulu. Nendest projektide saadi tulu kaheksas kategoorias (reisiaja kokkuhoidmine, sõiduki kasutuskulude vähendamine, turvalisuse parandamine, CO2-heite, õhusaaste ja müra vähenemine ning muu). Üldiselt leiti rakendusaste olevat vastavuses eesmärgiga luua piisavalt vaba võimsust, et projekti eluea jooksul jääks ka kasvuruumi. Raske oli leida otsest põhjuslikku seost transpordi infrastruktuuri tehtud investeeringute ja laiemate sotsiaal-majanduslike mõjude vahel (eriti oluline SKT puhul). · Keskkonna kulude-tulude analüüs: analüüs näitas, et paljusid keskkonnaalaseid ja infrastruktuuriprojekte tehti selleks, et viia nad vastavusse õigusnõuetega. Õigusnormide täitmine iseenesest ei taganud positiivset mõju majanduslikule heaolule – enamikul juhtudel saavutati see hinnaga, mis ületas rahasse ümber arvestatava tulu. Seepärast võib osutuda võimatuks näidata projekti tasandil positiivset majanduslikku nüüdispuhasväärtust. Kahe projekti puhul, kus eesmärgiks ei olnud nõuetele vastavuse saavutamine, leiti, et keskkonna küsimustele keskendumine vastab regiooni vajadustele. Üldiselt leiti hinnangutes, et projektid tekitasid positiivse kõrvaltoime: suurenes tähelepanelikkus keskkonna suhtes ja huvituti institutsionaalsest õppimisest. Seoses lepingu muutmisega esimeses „tööpaketis” algatati 2011. aastal kaks hindamist, mis keskendusid Ühtekuuluvusfondi haldamisele ja rakendamisele ning üleüldise hindamise kontrollimisele ja kokkuvõtvale aruandele. 6. Teave ja avalikustamine Alates 1. jaanuarist 2007 tegeleb Ühtekuuluvusfondi küsimustega fondide koordineerimiskomitee (COCOF, loodud määruse (EÜ) nr 1083/2006 kohaselt). Komisjon esitas 21. septembril 2011 fondide koordinatsioonikomitee 44. koosolekul Brüsselis uuendatud versiooni aastate 2000–2006 Ühtekuuluvusfondi lõpetamisprotsessist. 2011. aastal jätkas regionaalpoliitika peadirektoraat põhjalikku aruandlust Ühtekuuluvusfondi kohta oma iga-aastases tegevusaruandes[6] ning andmete avaldamist programmiperioodidel 2000–2006 ja 2007–2013 rahastatavate suurprojektide kohta, kaasa arvatud Ühtekuuluvusfondist rahastavate suurprojektide kohta. Hetkel on 238 suurprojekti detailid kättesaadavad INFOREGIO veebilehel oleva otsifunktsiooniga andmebaasi kaudu. Sellel veebilehel on kättesaadavad ka paljude Ühtekuuluvusfondi projektide andmed koos sadade näidetega muudest projektidest. Lisaks on välja antud eriväljaanne, kus on 150 näidet projektide kohta, mida on rahastatud Ühtekuuluvusfondist ja struktuurifondidest. [1] SEK(2010) 0405 lõplik, 19. aprill 2010. [2] Programmiperioodi 1994–1999 kohta ei ole 2011. aastal teatada ühtegi summat. [3] Negatiive summa tuleneb fondi eraldiste kohandamisest seoses 2010. aastal valesti esitatud summadega. 34 784 766 euro suurune summa on seeläbi korrigeeritud. [4] Mainega seotud reservatsioon Hispaaniale. [5] Mainega seotud reservatsioon Ungarile. [6] Avaldatud veebisaidil http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm