[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 10.11.2008

KOM(2008) 710 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta Eduaruanne Jaanuar kuni juuni 2008

SISUKORD

1. Sissejuhatus 4

2. Projekti hetkeseis 4

2.1. Aruandeperioodil tehtud edusammud 4

2.1.1. SIS II üldine ajakava 4

2.1.2. Ettevalmistused migreerumiseks 5

2.1.2.1. Migreerumise ajakava ja õigusaktid 5

2.1.2.2. Migreerumise ajakava ja vahelüli spetsifikatsioon 5

2.1.3. Võrgu paigaldamine 5

2.1.4. SIS II kesksüsteemi testimine 5

2.1.5. Liikmesriike hõlmavad testid 5

2.1.5.1. Ühenduvuse testimine 6

2.1.5.2. Vastavustest 6

2.1.5.3. Süsteemi töövõimelisuse testimine 6

2.1.6. Operatiivjuhtimine 6

3. Juhtimine 7

3.1. Projektijuhtimine 7

3.1.1. Ajakava 7

3.1.2. Ohud 7

3.1.3. Projekti juhtimisnõukogu 7

3.1.4. Finantsjuhtimine 7

3.2. Kohtumised 8

3.2.1. SIS II komitee kohtumised 8

3.2.2. Riiklik kavandamine ja koordineerimine 8

3.2.3. Nõukogu istungid 8

4. Järgmise aruandeperioodi prioriteedid 9

4.1. Testimine 9

4.1.1. Esialgne süsteemi vastuvõtutest 9

4.1.2. Üldtesti ettevalmistused 9

4.2. Migreerumise ettevalmistamine 9

4.3. Operatiivjuhtimine 9

4.4. Turvalisus ja andmekaitse 9

5. Kokkuvõte 10

1. SISSEJUHATUS

Käesolevas eduaruandes kirjeldatakse komisjoni tööd seoses teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamisega 2008. aasta esimesel poolaastal. Eduaruanne esitatakse nõukogule ja Euroopa Parlamendile vastavalt 6. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2424/2001 (teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta)[1] artiklile 6. Käesolev aruanne sisaldab ka aruannet testimise hetkeseisu kohta, nagu see on ette nähtud nõukogu määrusega (EÜ) nr 189/2008 ja nõukogu otsusega 2008/173/EÜ teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) testimise kohta.

SIS II projekt on jagatud kolme etappi. Esimeses etapis keskenduti süsteemi ülesehitusele ja see viidi lõpule enne aruandeperioodi. Teine etapp hõlmab kesksüsteemi väljatöötamist ja testimist, mis moodustab märkimisväärse osa praegusest tööst ja mis viiakse lõpule tõenäoliselt 2008. aasta lõpuks. Kolmandas etapis tehakse lõplikud testid ja toimub migreerumine praegu kasutatavast süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II. Ettevalmistused migreerumiseks on juba alanud. Selleks et anda täielik ülevaade SIS II projektiga seotud erinevatest tegevussuundadest, käsitletakse käesolevas aruandes ka võimalikke riske ning finants-, operatiiv- ja projektijuhtimist.

2. PROJEKTI HETKESEIS

2.1. Aruandeperioodil tehtud edusammud

2.1.1. SIS II üldine ajakava

Pärast projekti SISone4ALL edukat rakendamist ja sellele järgnenud kontrolli kaotamist uute liikmesriikide piiril otsustas justiits- ja siseküsimuste nõukogu 2008. aasta veebruaris, et SIS II ajakava tuleks muuta nii, et nõukogu saaks prognoosida SIS II kasutuselevõttu 2009. aasta septembris. Aruandeperioodi esimestel kuudel keskendusid komisjoni talitused SIS II ajakava läbivaatamisele, tehes väga tihedat koostööd liikmesriikide ekspertide ja SIS II sõprade rühmaga[2].

Uue ajakava ettevalmistamisel määrati kindlaks mitu SIS II ajakavaga seotud lahendamata küsimust, mille lahendamine võib osutuda ajamahukaks ja/või mis võivad sisaldada muid märkimisväärseid riske. Näiteks:

- vahelüli väljatöötamine migreerumiseks süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II;

- migreerumine puhkusteperioodil;

- välistöövõtjate kasutamine.

Nii neid kui ka teisi küsimusi arutati põhjalikult SIS II sõprade rühmas, nõukogu pädevates ettevalmistavates organites ning nõukogu 2008. aasta aprillis ja juunis toimunud istungitel.

2.1.2. Ettevalmistused migreerumiseks

2.1.2.1. Migreerumise ajakava ja õigusaktid

Komisjon tagab (süsteemi SIS 1+ riikide osalusel), et SIS II kesksüsteemi ja ühendusi riiklike süsteemidega testitakse ning need toimivad 2008. aasta lõpuks. See on SIS II kesksüsteemi väljatöötamise lõpuleviimise tähtaeg komisjonile. SIS II projekt ulatub siiski kesksüsteemi väljatöötamisest kaugemale. 2009. aastal testitakse SIS II kogu kesksüsteemi koos riiklike rakendustega.

Komisjon on esitanud ettepanekud nõukogu otsuse ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse õiguslik raamistik süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migreerumise, sealhulgas SIS II lõpliku testimise reguleerimiseks.

16. aprillil 2008 võttis komisjon vastu ettepanekud õigusaktide kohta, milles käsitletakse migreerumist SIS 1+ keskkonnast SIS II tehnilisse keskkonda ning mida praegu arutatakse nõukogus ja parlamendis.

2.1.2.2. Migreerumise ajakava ja vahelüli spetsifikatsioon

On saavutatud üksmeel üldise lähenemisviisi suhtes migreerumiseks süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II, milleks on riiklike süsteemide korraga ümberlülitamine. Ometi peab selleks, et projekt SISone4All õnnestuks, migreeruma kavandatust palju rohkem liikmesriike ja kasutajaid.

28. veebruaril 2008 kinnitas nõukogu süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migreerumise lähenemisviisi, millega nähakse ootamatute probleemide lahendamiseks ette varuvõimalus koos järkjärgulise migreerumisega, ning kutsus sellega seoses komisjoni üles looma väga piiratud ajaks süsteeme SIS 1+ ja SIS II ühendava vahelüli, et tagada Schengeni infosüsteemi toimimise jätkumine iga stsenaariumi korral. Eeldatakse, et kõik liikmesriigid või kasutajad, kellel ilmnevad ootamatud probleemid, parandavad olukorra võimalikult kiiresti.

2.1.3. Võrgu paigaldamine

SIS II projekt hõlmab sellise laivõrgu paigaldamist, mis vastab kättesaadavusele, turvalisusele, geograafilisele hõlmatusele ja teenuse tasemele esitatud nõuetele ning mis võimaldab riiklikel süsteemidel suhelda kesksüsteemidega[3]. Kesksüsteem ja selle varusüsteem on liikmesriikidele olnud kättesaadavad alates 2007. aasta lõpust ning praeguseks on kõik liikmesriigid ja praegused kasutajad ühendanud oma pea- ja varusüsteemid s-Testa võrku. Šveits ühendas oma süsteemi s-Testa võrku 3. juunil 2008.

2.1.4. SIS II kesksüsteemi testimine

Süsteemilahenduse testimise eesmärk on kontrollida põhiasukohas asuva SIS II kesksüsteemi vastavust tehnilistele spetsifikatsioonidele. Nimetatud testimine, mida tehti ilma riiklike süsteemideta, viidi lõpule 2007. aasta detsembris ja kiideti heaks 2008. aasta alguses.

2.1.5. Liikmesriike hõlmavad testid

Praeguseks on liikmesriikide ja kasutajate osalusel toimunud kolme liiki testimist. Ühenduvuse testimisega kontrollitakse SIS II riiklike süsteemide võimet saada ühendus SIS II kesksüsteemiga. Vastavustestiga kontrollitakse iga SIS II riikliku süsteemi ja SIS II kesksüsteemi koostoimet, võttes aluseks liikmesriikidega eelnevalt kokkulepitud testjuhtumid. Iga liikmesriigi riiklikul süsteemil võivad olla erinevad omadused (nt riikliku koopia kasutamine), mistõttu eelnevalt kindlaksmääratud testjuhtumid erinevad üksteisest vastavalt liikmesriigi süsteemi eripärale. Süsteemi töövõimelisuse testimisega kontrollitakse, et kesksüsteem suudab koos ühendatud riiklike süsteemidega toimida. Testimise selles etapis osalevad matkurite asemel tegelikud liikmesriigid ja kasutajad. Nimetatud testid on praeguseni toimunud vastavalt kavandatule, kuigi üksikasjalikku ajakavasse on vaja olnud teha mõningaid kohandusi.

2.1.5.1. Ühenduvuse testimine

Ühenduvuse testimisega kontrollitakse SIS II riiklike süsteemide võimet saada ühendus SIS II kesksüsteemiga.

30. juuni 2008. aasta seisuga oli olukord järgmine.

Ühenduvuse mitteametliku testimise oli lõpule viinud 24 liikmesriiki ja kasutajat:

AT, DE, PT, LU, EL, IT, SI, SK, IS, FI, NO, HU, NL, CZ, LT, DK, ES, CY, SE, BE, PL, EE, MT, LV.

Ühenduvuse testimine on pooleli viiel liikmesriigil ja kasutajal:

Eurojust, Europol, FR, IE, UK.

Ühenduvuse mitteametlikku testimist ei olnud veel alustanud kasutaja:

CH.

2.1.5.2. Vastavustest

Vastavustestiga kontrollitakse SIS II riiklike süsteemide ja SIS II kesksüsteemi koostoimet iga riikliku süsteemi puhul eraldi, võttes aluseks liikmesriikidega eelnevalt kokkulepitud testjuhtumid. Iga liikmesriigi riiklikul süsteemil võivad olla erinevad omadused (nt riikliku koopia kasutamine, biomeetriliste andmete käsitlemine), mistõttu eelnevalt kindlaksmääratud testjuhtumid erinevad üksteisest vastavalt liikmesriigi süsteemi eripärale.

Vastavustestis osalevad praegu 18 liikmesriiki:

esimene rühm, kuhu kuulub 11 liikmesriiki (SE, NO, PT, IT, FI, HU, EL, NL, CY, DE, AT), on vastavustesti suurel määral lõpule viinud;

teine rühm, kuhu kuulub seitse liikmesriiki (DK, LT, EE, ES, IS, LU, LV), on vastavustesti hiljuti alustanud ning ülejäänud liikmesriigid peaksid sellega kohe alustama. Testimise kavandatud lõpptähtaeg kõigile liikmesriikidele on 2008. aasta oktoober.

2.1.5.3. Süsteemi töövõimelisuse testimine

Süsteemi töövõimelisuse testimisega kontrollitakse kesksüsteemi koos mitme ühendatud riikliku süsteemiga. Testimise selles etapis osalevad matkurite asemel tegelikud liikmesriigid ja kasutajad. Süsteemi töövõimelisuse testimise eesmärk on tagada kesksüsteemi vastavus tehnilistele ja funktsionaalsusnõuetele tegeliku süsteemi kasutamise ajal. Süsteemi töövõimelisuse testimine algas 21. mail 2008. Töövõimelisuse testis osaleb üheksa liikmesriiki ja kasutajat (AT, CY, DE, IT, NL, PT, SE, EL, NO). Kõnealuse testimise korraldamiseks oli vaja vähemalt kuut liikmesriiki. Kuigi süsteemi töövõimelisuse testimise lõpuleviimine oli kavandatud 2008. aasta augusti lõppu, on ilmnenud probleeme kesksüsteemi stabiilsusega.

2.1.6. Operatiivjuhtimine

Operatiivjuhtimisega seotud ettevalmistused püsivad ajakavas tänu Schengeni infosüsteemi ja viisainfosüsteemi juhtimise koostoimele. Riiklike ametiasutustega, kes majutavad kesksüsteemi (Prantsusmaa) ja varuserverit (Austria), tuleb veel sõlmida mitmed SIS II teenuslepingud üleminekuperioodiks, kuni SIS II pikaajaline haldamine on välja töötatud. Prantsusmaaga on sõlmitud teine leping, mis hõlmab personali pakkumist kesksüsteemi asukohas ja koolitust SIS II toimimise vallas, ning peagi alustatakse läbirääkimisi kolmanda lepingu üle, milles käsitletakse Prantsusmaa ametiasutuste tegevust enne süsteemi kasutuselevõttu.

Operatiivjuhtimise juhtrühm (komisjon, Prantsusmaa, süsteemi peaarendaja) loodi 2008. aasta märtsis ning aruandeperioodi jooksul on see kohtunud kolm korda, et arutada kõiki tekkinud küsimusi ja tagada operatiivjuhtimisega seotud ettevalmistuste püsimine ajakavas. Tellitud on ka operatiivjuhtimise korralduse kava, milles hinnatakse nii praegust organisatsioonilist korraldust Strasbourgis kui ka SIS II ja viisainfosüsteemi soovitud organisatsioonilist korraldust.

3. JUHTIMINE

3.1. Projektijuhtimine

3.1.1. Ajakava

5. juunil 2008 kiitis nõukogu heaks SIS II täieliku ajakava.

3.1.2. Ohud

SIS II sõprade rühma kohtumisel märgiti, et ajakava sisaldab kahte peamist ohtu: esiteks selle etapi algus, mille raames testitakse kesksüsteemi kõiki funktsioone koos riiklike süsteemiga, kui vigu võib veel ilmneda nii kesksel kui ka riiklikul tasandil; ning teiseks asjaolu, et tehniliste spetsifikatsioonide täiendava versiooni koostamist ei ole kavandatud 2009. aastaks, st enne migreerumise algust. Komisjon tunnustab täielikult nimetatud riskianalüüsi.

3.1.3. Projekti juhtimisnõukogu

Lisaks komisjoni talitustele ja projekti töövõtjatele on projekti juhtimisnõukogusse kutsutud osalema eesistujariikide Saksamaa, Portugali, Sloveenia ja Prantsusmaa esindajad ning üksuse C.SIS esindaja. Juhtimisnõukogus arutatakse lepingutega seotud küsimusi ning jälgitakse projekti lõpp- ja vaheeesmärkide täitmist. Juhtimisnõukogu kohtus aruandeperioodi jooksul neli korda.

3.1.4. Finantsjuhtimine

2008. aasta üldeelarves on süsteemiga SIS II seotud tegevuseks ettenähtud assigneeringute kogusumma 26 620 000 eurot. 21. detsembril 2007 võttis komisjon vastu rahastamisotsuse, mille kogueelarve süsteemi SIS II osas oli 19 000 000 eurot (Schengeni infosüsteemi talituskulud ja muud võimalikud talituskulud seoses selle liitumisega) ja süsteemi SIS 1+ osas (sideinfrastruktuuri paigaldamine SIS 1+ jaoks ning SIS 1+ sideinfrastruktuuri rakendamine ja haldamine) 7 620 000 eurot.

Kuna süsteemi SIS 1+ eelarvet, mille suurus on 7 620 000 eurot, ei kasutata kavandatud eesmärgil, sest selle võttis 2008. aasta alguses üle nõukogu, kanti see summa üle süsteemi SIS II eelarvesse nõukogu poolt nõutud täiendava tegevuse rahastamiseks.

Muud 2008. aasta peamised süsteemiga SIS II seotud kulud on järgmised: operatiivjuhtimisega seotud ettevalmistused, koolitus ja vahendid, võrk, lähtekoodiga seotud teadmiste üleandmise ettevalmistamine, operatiivjuhtimisega seotud ettevalmistused – lepingute sõlmimine Prantsusmaa ja Austriga, arendamiseks ja kvaliteedikontrolliks antav välisabi, süsteemi SIS II tehtavad muudatused, uuringud, õigusabiteenused, teabekampaania ning SIS II keskkonna andmeside infrastruktuuri paigaldamine, rakendamine ja haldamine. 54,6 % süsteemile SIS II ettenähtud assigneeringute kogusummast on kulukohustustega seotud ja välja on makstud 27,31 % maksete assigneeringutest.

3.2. Kohtumised

SIS II projekti on kaasatud nii komisjon kui ka liikmesriigid ning projekt on edukas ainult juhul, kui SIS II riiklikud süsteemid töötatakse välja ja ühendatakse õigeaegselt. Korrapärased kohtumised ja aruandlusmehhanismid on tõhusa projektijuhtimise olulised osad, kuid edusammud sõltuvad liikmesriikide kõigi riigisiseselt esilekerkinud probleemide kohta esitatud läbipaistvatest aruannetest.

3.2.1. SIS II komitee kohtumised

SIS II väljatöötamisel abistab komisjoni SIS II komitee, kes perioodil 2008. aasta jaanuarist juunini kohtus neli korda.

Lisaks SIS II komitee korrapärastele kohtumistele korraldatakse ka kohtumisi liikmesriikide ekspertidega, et arutada tehnilisi üksikasju. Sellistel kohtumistel keskendutakse peamiselt projekti konkreetsete oodatavate tulemustega seotud küsimustele.

- Testimiste nõuanderühm esitab SIS II komiteele arvamusi küsimustes, mis on seotud testimiste korraldamise, rakendamise ja tõlgendamisega. Aruandeperioodi jooksul kohtus nõuanderühm 24 korda.

- Muudatusi hindav nõukogu annab nõu teatatud vigade parandamise liigituse, kvalifitseerimise ja võimaliku mõju kohta. Nimetatud töörühm, kes annab aru ka SIS II komiteele, kohtus aruandeperioodi jooksul viis korda.

- 2007. aasta oktoobris SIS II komitee moodustatud migreerumise töörühma ülesanne on töötada välja ühtne strateegia ja kõrgetasemeline kava (sealhulgas riskianalüüs ja situatsiooniplaan) süsteemist SIS 1+ süsteemi SIS II migreerumise õigeaegseks ettevalmistamiseks ja selle elluviimiseks. Migreerumise töörühma volitused lõppesid 2007. aasta detsembris. Selleks et jätkata selle olulise küsimusega seotud tööd, on korraldatud seitse migreerumisalast seminari.

3.2.2. Riiklik kavandamine ja koordineerimine

SIS II komitee raames on loodud töörühm, mis koosneb liikmesriikide projektijuhtidest. Töörühma kohtumiste eesmärk on arutada kavandamise üksikasju, riske ja tegevusi nii projekti kesktasandil kui ka riiklikul tasandil. Aruandeperioodi jooksul kohtus töörühm neli korda.

Liikmesriikidel on palutud esitada igal kuul aruanne, et saada üksikasjalik ajakohastatud ülevaade riikliku süsteemi väljatöötamise edenemisest. Mõne liikmesriigi puhul puudub ikka veel ülevaade tema süsteemi väljatöötamisest ja see võib mõjutada SIS II testimise lõpuleviimist. 2008. aasta jaanuaris toimus liikmesriikide projektijuhtide kohtumine Strasbourgis ja liikmesriikide esindajad külastasid SIS II kesksüsteemi asukohta.

3.2.3. Nõukogu istungid

Komisjoni talitused osalevad Schengeni infosüsteemi eest vastutavate nõukogu töörühmade kohtumistel, esitades neile igal kuul suulise ettekande SIS II projekti edenemisest ja sellega seotud riskidest. Samuti esitavad komisjoni talitused igal kuul SIS II komiteele kirjaliku aruande SIS II projekti kohta, mis sisaldab projekti edusamme ja riske.

SIS II projektist anti ülevaade justiits- ja siseküsimuste nõukogu 28.–29. veebruari 2008. aasta, 17.–18. aprilli 2008. aasta ning 5.–6. juuni 2008. aasta istungitel ning igal ELi asutamislepingu artikli 36 alusel moodustatud komitee kohtumisel.

4. JÄRGMISE ARUANDEPERIOODI PRIORITEEDID

4.1. Testimine

Kõigi SIS II aspektide piisava usaldusväärsuse ja tõhususe tagamiseks on vaja korraldada ulatuslik testimine.

Sarnaselt käesolevale aruandeperioodile jääb testimine ka 2008. aasta teisel poolaastal prioriteediks nii jõupingutuste kui ka töökoormuse seisukohast.

4.1.1. Esialgne süsteemi vastuvõtutest

Kõnealune test on lepinguline etapp, mis toob kaasa SIS II kesksüsteemi esialgse vastuvõtmise. Selle eesmärk on näidata, et vähemalt 15 liikmesriiki hõlmav SIS II suudab toimida kokkulepitud tasemel.

Kõnealuse testi ettevalmistused algasid ametlikult ettekandega, mis esitati juunis toimunud liikmesriikide projektijuhtide kohtumisel ja liikmesriikidega 18. juunil 2008. aastal toimunud ametlikul kohtumisel. Viimati nimetatud kohtumisel arutati üksikasjalikult kõnealuse testi kavandamisega seotud ettevalmistusi, et koostada testimiseks vajalik dokumentatsioon ja töötada välja vastavad menetlused. See protsess jätkub järgmise paari kuu jooksul ja jõuab lõpule 2008. aasta septembris.

4.1.2. Üldtesti ettevalmistused

Üldtesti eesmärk on testida kogu süsteemi SIS II (kesksüsteemi, riiklikke süsteeme ja rakendusi) ning kontrollida, kas süsteemi toimimine on vähemalt samaväärne süsteemi SIS 1+ toimimisega. Tehnilised arutelud testitulemuste kõige parema hindamise kohta on praegu käimas.

4.2. Migreerumise ettevalmistamine

Migreerumiseks vajalik vahelüli töötatakse välja järgmise aruandeperioodi jooksul. Selleks et toetada kõnealust tegevust, on liikmesriigid kokku leppinud SIS 1+ oluliste tehniliste üksikasjade avaldamises.

4.3. Operatiivjuhtimine

Komisjoni, Prantsusmaa ja Austria tulevase kohtumise raames arutatakse läbirääkimisi Austriaga sõlmitava teise lepingu üle, milles käsitletakse enne süsteemi kasutuselevõttu pakutavat koolitust ja muid teenuseid, ning Salzburgis asuva kesksüsteemi varusüsteemi ülema ülesannete täitmist Prantsusmaa poolt.

Liikmesriikide ekspertidega konsulteeritakse teenuste soovitud taseme üle, et komisjon saaks aegsasti enne süsteemi kasutuselevõttu koostada vastava korra.

Süsteemi peaarendaja ettepanekud infotehnoloogiliste teenuste haldamiskava kohta seoses nõutud profiilide, personali oskuste taseme ja kesksüsteemi asukohtades töötava SIS II personali organisatsiooniliste üksuste kohta esitatakse komisjonile 2008. aasta juuli alguses.

4.4. Turvalisus ja andmekaitse

Praegu valmistatakse ette Euroopa andmekaitseinspektori personali ja komisjoni talituste ühiskülastust Bratislavas asuvasse võrgu operatiivjuhtimise tugikeskusesse. Ühiskülastus toimub 2008. aasta oktoobris.

Selleks et arutada süsteemiga SIS II seotud küsimusi, toimuvad korrapäraselt Euroopa andmekaitseinspektori personali ja komisjoni talituste kahepoolsed kohtumised. Lähikuudel valmistab komisjon ette Euroopa andmekaitseinspektori kontrollkäigu Strasbourgis asuvasse kesksüsteemi asukohta. Kontrollkäik on kavandatud enne isikuandmete esimest ülekandmist SIS II kesksüsteemi.

5. KOKKUVÕTE

SIS II projektis on süsteemi väljatöötamise etapp suur väljakutse. Testimine, millega tagatakse SIS II kesksüsteemi ja riiklike süsteemide ühenduvus ja vastavus, on alanud. Praegu on peamiseks ülesandeks tagada migreerumiseks vajaliku vahelüli õigeaegne väljatöötamine ja erinevate testide jätkumine.

[1] EÜT L 328, 13.12.2001, muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1988/2006, ELT L 411/1, 30.12.2006 (2006. aasta määrusega kehtestatud muudatused ei hõlma artiklit 6).

[2] 2008. aasta veebruaris moodustas nõukogu SIS II sõprade rühma, et jälgida SIS II rakendamist liikmesriikides. Rühm koosneb Tšehhi Vabariigi, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaade, Austria, Poola, Portugali, Sloveenia, Soome, Rootsi ja Norra kõrgetasemelistest esindajatest.

[3] Lõplikult tuleb välja töötada vajalikud korraldused SIS II krüpteerimise töövahendi kasutamiseks.