SELETUSKIRI

26. juunil 2017 komisjonis registreeritud kirjas taotles Ungari luba pikendada nõukogu 10. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2349 kohaldamist ja seega kohaldada jätkuvalt meedet, millega tehakse erand käibemaksudirektiivi artiklist 193. Komisjon teavitas 11. detsembri 2017. aasta kirjaga käibemaksudirektiivi artikli 395 lõike 2 kohaselt ja pärast Ungarilt täiendava teabe saamist taotluse põhjendatuse kohta teisi liikmesriike Ungari taotlusest. Komisjon teatas 12. detsembri 2017. aasta kirjaga Ungarile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Ungari teatas komisjonile petuskeemidest personali kasutada andmise valdkonnas, eelkõige seoses ajutist tööjõudu vahendavate asutustega ja sarnaseid teenuseid osutavate organisatsioonidega, nt kooliühistud, mille liikmed teevad tööd kolmandatele isikutele.

Seda liiki teenuseosutamisele on iseloomulik, et nõutavad ei ole suured investeeringud või eriteadmised. Seepärast on suhteliselt lihtne luua selline äriühing, mis kaob lühikese aja pärast. Investeeringute vähesuse tõttu ületab klientidelt saadud käibemaks sageli suurelt investeeringutelt mahaarvatava käibemaksu või üldisemas mõttes – sisendkäibemaksu. Käibemaks, mida sisendkäibemaksult maha ei arvata, kujutab endast seega vaid väikest kuluosa, kui need ettevõtjad, kellel ei ole varasid või on neid vähe, kaovad. Maksmata käibemaksu üldsummat on raske või võimatu sisse nõuda.

Selleks et võidelda käibemaksupettustega ajutist tööjõudu vahendavate asutuste sektoris, taotles Ungari 2014. aastal erandit käibemaksudirektiivi artiklist 193, et saada luba ette näha, et käibemaksu tasumise eest vastutav isik on maksukohustuslane, kellele on antud kasutada personali, kes tegutseb muudes tegevusvaldkondades kui need, mis on hõlmatud käibemaksudirektiivi artikli 199 lõike 1 punktiga a (pöördmaksustamismehhanism). Luba anti nõukogu rakendusotsusega (EL) 2015/2349, mis kaotas kehtivuse 31. detsembril 2017.

Ungari taotles luba jätkata käibemaksudirektiivi artiklist 193 kõrvalekalduva erimeetme kohaldamist ja ühtlasi laiendada selle kohaldamisala pensionäride ühistutele.

Ungari esitatud teabe kohaselt on pöördmaksustamismehhanism osutunud asjakohaseks ja tõhusaks vahendiks võitlemisel ajutist tööjõudu vahendavate asutuste sektori korruptiivse tegevusega. Ungari andis nimelt teada, et pärast pöördmaksustamismehhanismi kehtestamist ajutist tööjõudu vahendavate asutuste arv vähenes. Samal ajal ilmneb andmetest, et ehkki kõnealuse sektori maksumaksjate arv vähenes, suurenes 2016. aastal oluliselt siseriiklikelt tarnetelt kogutav maksusumma.

Ungari teatas, et käibemaksupettustega võitlemiseks kehtestati märkimisväärne hulk meetmeid (nt suurem järelevalve ja kontroll uute registreeritavate ettevõtjate üle, seadusemuudatused kontrollimeetmete tõhususe suurendamiseks, hiljuti registreeritud ettevõtjate igakuised käibedeklaratsioonid, minimaalse teenustasu kehtestamine kooliühistutele, kassatšekkide internetipõhine kontroll, teatavatel juhtudel siseriikliku käibemaksu koondaruanded jne). Ungari kavandab teisi pettustevastaseid meetmeid, keskendudes eriti ajutist tööjõudu vahendavatele asutustele (nt ajutist tööjõudu vahendavate asutuste sektori ulatuse kitsendamine, kõnealuse sektori tegevusega seotud tagatise kehtestamine, tööhõivekindluse laiendamine). Ungari on seisukohal, et lisaks neile meetmetele tuleb säilitada kaitsev pöördmaksustamismehhanism, et veelgi vähendada sektorile tehtud kahju.

Ungari teatas komisjonile ka seda, et seal seadustatakse uut tüüpi juriidilised isikud, milleks on pensionäride ühistud. Sarnaselt kooliühistutele tuleb töötamine pensionäride ühistus lugeda analoogseks ajutist tööjõudu vahendavatele asutustele tehtava tööga. Seetõttu taotleb Ungari pöördmaksustamismehhanismi kohaldamist ka viimati nimetatud ühistute suhtes.

Tuleb ära märkida, et käibemaksudirektiiviga on juba ette nähtud vabatahtliku pöördmaksustamise kohaldamine seoses personali kasutada andmisega (käibemaksudirektiivi artikli 199 lõike 1 punkt b). See võimalus piirdub peamiselt kinnisvarasektoriga (käibemaksudirektiivi artikli 199 lõike 1 punkt a). Kavandatud erandmeedet tuleks sellepärast kohaldada üksnes selliste olukordade suhtes, mis ei ole juba käibemaksudirektiiviga hõlmatud.