[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel, 3.2.2009

KOM(2009) 42 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Rakendusaruanne: tegevuskava komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Rakendusaruanne: tegevuskava komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel

1. Kommenteeritud kokkuvõte

Komisjon võttis 19. veebruaril 2008 vastu tegevuskava komisjoni järelevalve tugevdamiseks liikmesriikides struktuurimeetmete ühisel juhtimisel („tegevuskava”)[1]. Tegevuskava eesmärk on tugevdada komisjoni meetmeid, millega vähendatakse struktuurimeetmete hüvitismaksetega seotud vigade arvu ning kõrvaldatakse puudusi liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemides. Võttes eelkõige arvesse Euroopa Kontrollikoja 2006. aasta aruandes esitatud järeldusi ja soovitusi, on tegevuskavas sätestatud 37 meedet, mis on jagatud kümnesse põhirühma ning mis tuli ellu viia 2008. aasta lõpuks.

Meetmed hõlmavad ennetusmeetmeid liikmesriikide kontrolli tõhustamiseks, parandusmeetmeid nõuetevastaselt tehtud hüvitismaksete avastamiseks ja summade tagasimaksmiseks ELi eelarvesse, ning meetmeid liikmesriikide ja komisjoni esitatud olulisi andmeid (mis on esmatähtsad mitmeaastaste programmidega seotud kontrollisüsteemide tõhususe jälgimisel) käsitlevate aruannete kvaliteedi parandamiseks. Eesmärk on vähendada vigade jääkriski, võttes nii järelevalve- ja kontrollisüsteemide parandamise meetmeid vigade vähendamiseks kui ka meetmeid tagasimaksmiste määra suurendamiseks.

Komisjon on andnud Euroopa Parlamendile aru tegevuskava rakendamise kohta, esitades kord kvartalis järelevalvetabelid. Ka on komisjon esitanud Euroopa Parlamendile kord kvartalis aruande komisjoni meetmetest tulenevate finantskorrektsioonide kohta. Novembris 2008 saatis komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Kontrollikojale vahearuande esimese kolme kvartali tulemuste kohta[2].

Käesoleva aruande 2. osas on üksikasjalikult esitatud 31. detsembriks 2008 saavutatud tulemus iga meetme kohta. Rakenduskavade suhtes tehtud finantskorrektsioonid ja maksete peatamised on näitajad, mis kajastavad oluliselt komisjoni järelevalverolli mõju, seepärast on lisades 1a ja 1b esitatud üksikasjalik teave 2008. aastal kohaldatud finantskorrektsioonide ja maksete peatamiste kohta. Lisas 2 on esitatud ka finantskorrektsioonide käimasolevate menetluste kokkuvõte.

Tegevuskava 37 meetmest on lõpule viidud 28. Nende hulka kuuluvad kõik meetmed, mis on seotud aruandluse parandamise, juhendite ja koolitusseminaridega ning finantskorrektsioonide sisemenetluste lihtsustamisega. Üks osaliselt lõpetatud meede, mis on seotud projektide lõpetamise sisesuunistega (meede 3.2), viiakse lõpule 2009. aasta esimeses kvartalis. Ülejäänud kuue meetme laadi tõttu neid veel rakendatakse. Kõnealused meetmed on seotud kõrge riskitasemega haldusasutuste auditeerimisega, parandusmeetmete kavade suhtes järelmeetmete võtmisega, maksete peatamise ja finantskorrektsioonide menetlustega, järelmeetmete võtmisega 2006. aasta kinnitavas avalduses osutatud oluliste üksikvigade suhtes ning projekte lõpetavate asutuste töö auditeerimisega (2000–2006). Kavandatud tulemused olid 2008. aasta lõpuks suures jaos saavutatud ja ülejäänud meetmed viiakse lõpule 2009. aastal. Veel rakendatakse 2007.–2013. aasta programmidega seotud kahte olulist ennetusmeedet: nõuetelavastavuse hindamise menetlus ja auditistrateegia heakskiitmise kord. Nende puhul saab komisjon võtta meetmeid üksnes siis, kui liikmesriigid on esitanud vastavad dokumendid. Lisas 3 on esitatud ajakohastatud tulemused, näitajad ja tähtajad kõigi kaheksa meetme kohta, mida veel rakendatakse ning mida jätkatakse 2009. aastal.

Tegevuskava tõhusa rakendamise kaudu on komisjon teinud olulisi edusamme, et saavutada eesmärki tugevdada komisjoni järelevalvet struktuurimeetmete juhtimise üle liikmesriikides.

Seda tõendavad järgmised peamised saavutused:

- Euroopa Kontrollikoda tunnistas 2007. aasta aruandes, et regionaalpoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi iga-aastaste tegevusaruannete kvaliteet on paranenud ning nende esitatud tõendid on tõhusad (2007. aasta aruande tabel 2.1 ja punkt 2.12) (meede 9);

- Ka märkis Euroopa Kontrollikoda oma aastaaruandes, et komisjon teostas aastakokkuvõtete koostamise üle nõuetekohast järelevalvet, esitades selgesõnalised suunised ja selgitades välja rikkumiste põhjused (2007. aasta aruande punkt 2.20) (meede 10);

- Komisjon võttis süsteemsete puuduste avastamisel rangemaid meetmeid, võttes vastu kümme ametlikku otsust vahemaksete peatamise kohta (2007. aastal võttis komisjon vastu vaid ühe sellise otsuse) (meede 8.1);

- Komisjon tõendas, et ta suudab finantskorrektsioonide kvartaliaruannetega anda täpselt ja õigeaegselt aru komisjoni tehtud kontrollide ja auditite järgsete finantskorrektsioonide kohta (meede 7.2);

- Komisjon suurendas oma auditeerimise mõju, kohaldades finantskorrektsioonide määramise menetlusi puuduste ja eeskirjade eiramiste korral. Kõnealuse tegevuse osatähtsust tõendab asjaolu, et 2008. aastal kohaldati Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ning Ühtekuuluvusfondi (ÜF) suhtes arvukamalt finantskorrektsioone, mis on seotud 2000.–2006. aasta programmide ja projektidega. Selliseid finantskorrektsioone määrati 2008. aastal komisjoni tegevuse tulemusel kogusummas 1,5 miljardit eurot,[3] võrreldes 288 miljoni euroga 2007. aastal tervikuna (vt lisa 1a). Maksete peatamise ja finantskorrektsioonide 2008. aasta lõpus käimasolnud menetlustest tulenevate finantskorrektsioonide hinnanguline summa tõenäoliselt ligikaudu 2,8 miljardit eurot (vt lisa 2) (meetmed 1.2, 1.3 ja 8.2);

- Regionaalpoliitika peadirektoraadi ja tööhõive peadirektoraadi läbivaadatud sisemenetlused loovad kindla aluse maksete peatamise ja finantskorrektsioonide otsuste kiirendatud vastuvõtmiseks ning tegevuskavas osutatud tulemuste saavutamiseks (maksete peatamise otsus tehakse 6 kuu möödumisel pärast lõpliku seisukoha avaldamist auditi tulemuste kohta ja finantskorrektsioonide määramise otsus tehakse 24 kuu jooksul pärast auditit). Varasematele audititele on ette nähtud üleminekuperiood, kuid leidub tõendeid selle kohta, et uued menetlused on 2008. aastal mitmel juhul mõjutanud maksete peatamise otsuse tegemise aega (meede 8.2);

- Komisjon saavutas edu liikmesriikidelt paremate andmete saamisel tagasimaksete ja tühistamiste kohta (esitatud 2007. aastal 2000.–2006. aasta programmiperioodi kohta). Komisjon analüüsis saadud andmeid, nõudis vajaduse korral täiendavaid selgitusi ja kontrollis kümne liikmesriigi esitatud andmete õigsust kohapeal. Esialgsed tulemused viitavad sellele, et vastutavad asutused täidavad üldiselt oma kohustusi, kuigi esineb arusaamatusi seoses teatavate nõuetega, mille selgitamiseks on komisjon võtnud meetmeid (meetmed 6.1 ja 6.2);

- Komisjon rakendas rangelt ajavahemiku 2007–2013 programmide ennetusmeetmeid, et liikmesriikides toimiksid usaldusväärsed süsteemid enne vahemaksete hüvitamist. Kõikidest programmidest (433) on komisjonile laekunud nõuetelevastavuse hindamise aruanded 281 kohta; 88 programmi kiideti heaks, 90 programmi lükati tagasi (ja seetõttu tuleb nad uuesti esitada) ning ülejäänud programmid on veel läbivaatamisel (meetmed 4.1 ja 4.2);

- Selleks et tõhustada esmatasandi juhtimiskontrolle programmiperioodide 2000–2006 ja 2007–2013 puhul, võttis komisjon kõik ettenähtud meetmed: auditeeris sihipäraselt kõrge riskitasemega haldusasutusi, andis välja juhendeid, koostas haldusasutuste jaoks enesehindamise juhendi ning korraldas juunis 2008 haldus- ja sertifitseerimisasutustele seminari, millel osales üle 500 liikmesriikide esindaja (meetmed 1.1, 5.1, 5.2 ja 5.3);

- Selleks et tagada 2000.–2006. aasta programmide lõpetamise range ja tõhus menetlus, võttis komisjon kõik selleks ettenähtud ennetusmeetmed: auditeeris projekti lõpetavaid asutusi, korraldas septembris 2008 kõikidele liikmesriikidele seminari, kus osales üle 700 liikmesriikide esindaja, koostas küsimuste ja vastuste kogu liikmesriikidele suunistena kasutamiseks ning osales eri liikmesriikides toimunud kahepoolsetes õpitubades (meetmed 3.1, 3.2 ja 3.3).

Lisaks tegevuskavas sätestatud lihtsustusmeetmetele astus komisjon täiendavaid samme struktuurimeetmete eeskirjade lihtsustamiseks, võttes vastu nõukogu asjakohaste määruste muudatusettepanekud, ning kaalub 2009. aastal edasiste meetmete võtmist komisjoni ja liikmesriikide vahelise ühistöörühma soovituste põhjal. Ka peaks kõnealused meetmed, mille hulka kuulub kindlamääralise rahastamise, ühekordsete maksete ja ühikukulude kasutuse laiendamine nii Euroopa Regionaalarengu Fondi kui ka Euroopa Sotsiaalfondi igasugustele kuludele, aitama vähendada vigade arvu 2007.–2013. aasta programmide puhul, kuigi nende meetmete tulemused ei pruugi avalduda enne 2010. või 2011. aastat.

Tegevuskavas on ette nähtud meetmed seoses Euroopa Kontrollikoja leitud, struktuurimeetmete kuludega seotud vigade põhjuste ja tagajärgedega. Veel ei saa aga hinnata, kuidas tegevuskava mõjutab vahemaksetega seotud vigade arvu tegelikku vähendamist. Tegevuskava käsitlevas teatises on selgitatud (punkt 8.2), et 2000.–2006. aasta programmiperioodil tehtud vead mõjutavad liikmesriikide deklareeritud kulusid ja komisjoni tehtavaid makseid kuni 2010. aastani, Ühtekuuluvusfondi puhul aga lausa 2012. aastani. Komisjon keskendub seega liikmesriikide kontrollide ning komisjoni auditite tõhustamisele, et 2000.–2006. aasta programmide ja projektide lõpetamise ajaks oleks vigade jääkrisk väike. Ennetusmeetmed tagavad, et ajavahemikul 2007–2013 toimivad liikmesriikide kontrollisüsteemid tõhusalt alates programmide käivitamisest; vastupidisel juhul tagavad need puuduste varase avastamise, mis võimaldaks võtta parandusmeetmeid.

Regionaalpoliitika peadirektoraat ja tööhõive peadirektoraat kavandavad 2009.–2011. aasta ühises auditistrateegias auditeid ning teostavad neid, et esmakordselt hinnata, kuidas tegevuskava mõjutab vigade arvu fondidele tagasimaksete tegemisel 2009. aasta lõpus seoses 2007.–2013. aasta programmiperioodi uute programmide kuludega ja 2011. aasta lõpus seoses 2000.–2006. aasta programmide lõpetamisega.

Kokkuvõtteks võib tõdeda, et komisjon on tegevuskava olulisel määral rakendanud ja keskendub 2009. aastal edusammude jätkamisele järgmiste tegevuste kaudu:

- viib lõpule tegevuskava need kaheksa meedet, mida veel rakendatakse (esitatud lisas 3);

- rakendab regionaalpoliitika peadirektoraadi ja tööhõive peadirektoraadi 2009–2011. aasta, ühise struktuurimeetmeid käsitleva auditistrateegia, milles on sätestatud auditite kava, et jätkata kontrollisüsteemide ranget järelevalvet liikmesriikides seoses programmiperioodidega 2000–2006 ja 2007–2013;

- võtab õigeaegselt järelmeetmeid regionaalpoliitika peadirektoraadi ja tööhõive peadirektoraadi poolt 2008. aasta tegevusaruannetes tehtud reservatsioonide suhtes ning

- jätkab meetmeid aastakokkuvõtete tõhustamiseks.

Komisjon koostab 2010. aasta algul aruande täiendavate 2009. aastal võetud meetmete ja nende esialgse mõju kohta ning esitab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Kontrollikojale.

2. Tegevuskava rakendamise edusammud

Meede 1 – Ajavahemiku 2000–2006 ühise auditistrateegia raames võetavad meetmed

1.1. Auditeerida sihipäraselt 55 kõrge riskitasemega haldusasutust

Meedet rakendatakse

Regionaalpoliitika peadirektoraat ja tööhõive peadirektoraat on teostanud 55st kavandatud auditist 47 ning saatnud ära 30 auditi aruanded. Kõnealustes aruannetes on esitatud järgmised konkreetsed tulemused: 7 juhul järeldati, et asjaomased süsteemid toimivad; 2 juhul järeldati, et süsteem ei toimi ning komisjon on käivitanud maksete peatamise ja finantskorrektsioonide tegemise menetlused; ülejäänud 21 juhul esitasid komisjoni audiitorid märkustega järeldusotsuse ning arutavad audititulemusi liikmesriikide ametiasutustega, et teha kindlaks, milliseid parandusmeetmeid on vaja võtta. Audititulemuste põhjal võetavad järelmeetmed kuni maksete võimaliku peatamise ja finantskorrektsioonide tegemiseni jätkuvad 2009. aastal. Neli kavandatud auditit jäeti ära pärast seda, kui risk hinnati ümber või kui Euroopa Kontrollikoda otsustas asjaomaseid programme auditeerida. Neli kavandatud auditit lükati edasi 2009. aasta esimesse poolde, et oleks võimalik kontrollida, kas asjaomased liikmesriigid rakendavad parandusmeetmeid.

Peadirektoraadid tegid neli täiendavat kõrge riskitasemega haldusasutuste auditit, mida ei olnud küll tegevuskavas ette nähtud, kuid mis lisati nende 2008. aasta auditikavadesse pärast täiendavat riskianalüüsi.

1.2. Võtta järelmeetmed 27 parandusmeetmete kava suhtes

Meedet rakendatakse

Kõnealused 27 tegevuskava hõlmavad 32 % kõikidest 2000.–2006. aasta programmidele määratud summadest. Regionaalpoliitika peadirektoraat ja tööhõive peadirektoraat võtsid järelmeetmed 27st tegevuskavast 14 suhtes, neist enamus on seotud reservatsioonidega, mis kõnealused peadirektoraadid tegid oma 2007. aasta tegevusaruannetes. Lõpuleviidud tegevuskavadel on järgmised konkreetsed tulemused:

- kolmeteistkümnel juhul järeldati, et nõutud meetmed on lõpule viidud ja asjaomased süsteemid toimivad; sealhulgas järeldati teatavatel juhtudel, et liikmesriigid kohaldasid komisjoni nõudmisel finantskorrektsioone;

- ühel juhul tehti parandusmeetmete tulemusel komisjoni otsuse kohaselt finantskorrektsioone.

Ülejäänud kolmeteistkümnel juhul võetakse veel järelmeetmeid. Nelja tegevuskava puhul järeldas komisjon, et asjaomane liikmesriik ei ole parandusmeetmeid rahuldavalt rakendanud ning võttis järgmised meetmed:

- võttis kolme juhtumi suhtes vastu maksete peatamise otsuse;

- käivitas ühe juhtumi suhtes maksete peatamise menetluse;

- kuue tegevuskava puhul teatasid liikmesriigid, et nad on nõutud meetmed lõpule viinud; komisjon vaatab 2009. aasta algul liikmesriikide aruanded läbi või teeb auditeid, et kontrollida rakendamist ja kohaldatud finantskorrektsioonide piisavust.

Kolmel juhul pikendas komisjon parandusmeetmete võtmise tähtaja 2009. aasta alguseni. Nende kontrollimine viiakse lõpule 2009. aastal.

Peadirektoraadid viivad 2009. aastal lõpule kõik maksete peatamise ja finantskorrektsioonide menetlused, mis on selle taustal käivitatud.

1.3. Viia lõpule 20 maksete peatamise ja finantskorrektsioonide menetlust, mis on seotud 2000.–2006. aasta programmidega, ning 34 menetlust, mis on seotud 1994.–1999. aasta programmidega

Meetmeid rakendatakse

1.3 a) Programmiperiood 2000–2006

Kõnealused 20 käimasolevat maksete peatamise ja finantskorrektsioonide menetlust on seotud 32 Euroopa Regionaalarengu Fondi projektiga, 12 Euroopa Sotsiaalfondi projektiga ja 60 Ühtekuuluvusfondi projektiga. Regionaalpoliitika peadirektoraat ja tööhõive peadirektoraat on viinud lõpule 13 menetlust ning osaliselt lõpetanud 4 menetlust. Kõnealuse 17 menetluse tulemused seoses programmide ja projektidega on järgmised:

- komisjon võttis vastu otsused määrata 44 programmi või projekti suhtes finantskorrektsioone kogusummas ligikaudu 58 miljoni eurot;

- liikmesriigid nõustusid 16 programmi või projekti suhtes kohaldatavate finantskorrektsioonidega kogusummas ligikaudu 309 miljonit eurot ning

- 10 programmi või projekti menetlus lõpetati ilma finantskorrektsiooni määramiseta, kuna komisjonil oli võimalik heaks kiita asjaomaste liikmesriikide väited.

Komisjon võttis lõpuleviimata menetluste (34 programmi või projekti) puhul vastu 7 maksete peatamise otsust 29 programmi või projekti kohta. Kui liikmesriik ei võta nõutud meetmeid, kohaldatakse neil juhtudel 2009. aastal finantskorrektsioone. Nelja Ühtekuuluvusfondi projekti suhtes teeb komisjon maksete peatamise või finantskorrektsioonide otsuse veebruaris 2009 toimuva ärakuulamise tulemuse põhjal. Ülejäänud[4] projektide suhtes valmistatakse ette maksete peatamise või finantskorrektsiooni määramise otsust.

1.3 b) Programmiperiood 1994–1999

Tegevuskavas osutatud 34 menetlust on seotud Euroopa Regionaalarengu Fondiga ja tulenevad lõpetamisaudititest. Regionaalpoliitika peadirektoraat lõpetas 17 kõnealust menetlust finantskorrektsioonide määramisega kogusummas 239 miljonit eurot. Üheteistkümne menetluse puhul on otsused ettevalmistamisel ja need võetakse vastu 2009. aasta esimeses kvartalis. Kuue menetluse puhul toimub ametlik ärakuulamine liikmesriikide ametiasutustega 2009. aasta esimeses kvartalis, nii et otsused võetakse vastu 2009. aasta juuni lõpuks. Viivitused tekkisid seetõttu, et analüüsida tuli hulgaliselt dokumente, teatavatel juhtudel tõstatati keerukaid õiguslikke küsimusi ning esines raskusi ärakuulamise (mis on oluline osa liikmesriikide õigusest kaitsele ja mida tuleb teha enne finantskorrektsiooni kohaldamist) kuupäeva kokkuleppimisel liikmesriikidega.

1.4. Võtta järelmeetmed 2006. aasta kinnitavas avalduses osutatud vigade suhtes

Meedet rakendatakse

Regionaalpoliitika peadirektoraat ja tööhõive peadirektoraat võtsid lõpliku seisukoha 74st juhtumist 60 suhtes. Liikmesriigid võtsid 25-l juhul nõutud parandusmeetmed või nõustusid neid võtma. Peadirektoraadid algatasid 20-l juhul menetluse finantskorrektsioonide määramiseks. Menetlus lõpetati 15-l juhul ilma finantskorrektsiooni määramiseta, kuna komisjonil oli võimalik heaks kiita asjaomaste liikmesriikide esitatud täiendavad tõendid. Ülejäänud 14 juhtumi suhtes ei ole komisjon veel lõplikku seisukohta võtnud, kuna vaja on teha järelaudit ja/või saada vastutavatelt asutustelt täiendavat teavet.

Meede 2 – Tegevuskava meetmed ühtse sisekontrolli raamistiku rakendamiseks[5]

2.1. Meede 9 – Luua tõhusad vahendid auditi- ja kontrollitulemuste jagamiseks

Meede lõpule viidud

Regionaalpoliitika peadirektoraat ja tööhõive peadirektoraat on kehtestanud korra, millega tagatakse heatasemeline koordineerimine ühise auditistrateegia kaudu ning kõikide audititulemuste omavaheline jagamine, et oleks võimalik tõhusalt üksteise tööle tugineda.

2.2. Meede 10 – Euroopa Regionaalarengu Fondi kontrollikulude eelprognoosimine ja analüüsimine

Meede lõpule viidud

Regionaalpoliitika peadirektoraat saatis mais 2008 eelarve peadirektoraadile Euroopa Regionaalarengu Fondi kontrollikulude uuringu tulemuste esialgse aruande, et seda saaks kasutada aktsepteeritavat riski käsitleva teatise ettevalmistamisel. Lõplik muudetud aruanne saadeti eelarve peadirektoraadile 31. oktoobril 2008. Komisjon võttis 16. detsembril 2008 vastu teatise „Ühisseisukoha väljatöötamine aktsepteeritava vigade esinemise riski küsimuses”[6].

2.3. Meede 11N – Tagasimakseid ja finantskorrektsioone käsitlevate riiklike aruandlussüsteemide usaldusväärsuse hindamine

Meede lõpule viidud

Vt meede 6.2.

2.4. Meede 14b – Koostada suunised abisaajatele ja/või vahetasanditele kontrollimise ja vastutuse kohta kontrollimisahelas

Meede lõpule viidud

Vt meede 5.2.

2.5. Meede 15 – Edendada usalduslepingute sõlmimist

Meede lõpuleviidud

Komisjon kirjutas detsembris 2008 alla ühele uuele usalduslepingule Küprosega seoses Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondiga. Selleks et veebruaris 2009 allkirjastada kaks Euroopa Sotsiaalfondiga seotud lepingut Ühendkuningriigi (Inglismaa) ja Taaniga, täideti formaalsused 2008. aasta lõpuks. See tähendab, et sõlmitud on üheksa usalduslepingut seitsme liikmesriigiga (UK, AT, DK, PT, EE, SI, CY).

2.6. Meede 16 – Kooskõlastada auditistandardid

Meede lõpule viidud

Komisjon on töötanud välja pistelise kontrolli juhendi ja süsteemi hindamise metoodika ning esitas detsembris 2008 toimunud tehnilisel kohtumisel liikmesriikide auditeerimisasutustele struktuurifondide auditeerimise juhendi täiendavad osad, milles käsitletakse iga-aastast kontrolliaruannet ja arvamust, tuginemist teiste audiitorite tööle ning pettust kajastavaid näitajaid.

Kõnealused dokumendid edastati liikmesriikidele pärast nende lõplike versioonide esitamist fondide koordinatsioonikomiteele jaanuaris 2009.

Meede 3 – Ajavahemiku 2000–2006 programmide ja projektide lõpetamisega seotud ennetusmeetmed

3.1. Auditeerida 36 projekte lõpetavat asutust

Meedet rakendatakse

Regionaalpoliitika peadirektoraat ja tööhõive peadirektoraat kavandasid 36 auditit projekte lõpetavate asutuste suhtes ning teostasid neist 30. Kõnealused asutused vastutavad kulude seaduslikkuse ja korrektsuse tõendamise eest enne 2000.–2006. aasta programmide lõpetamist. Töö kattumise vältimiseks jäeti ära neli auditit ja kaks auditit lükati edasi 2009. aasta esimesse kvartalisse asjaomastes liikmesriikides tehtud muude auditeerimiste tõttu. Peadirektoraadid tegid projekte lõpetavate asutuste kohta kaks täiendavat auditit, mida ei olnud küll tegevuskavas ette nähtud, kuid mis lisati nende auditikavadesse pärast täiendavat riskianalüüsi. Auditite tulemusel järeldati, et kõnealuste asutuste töös on lõpetamise ettevalmistamisel mõningaid puudusi. Komisjon jälgib oma soovituste järgimist, et kontrollida, kas leitud probleemid on lahendatud, et projektide lõpetamisel esitatud deklaratsioonid oleksid usaldusväärsed. Kõnealune jälgimine jätkub 2009. aastal.

3.2. Kehtestada sisemenetlus lõpetamisdokumentide range kontrolli tagamiseks

Meede osaliselt lõpule viidud

Regionaalpoliitika peadirektoraat on töötanud välja programmide lõpetamise sisemenetlused ning tööhõive peadirektoraat kehtestab nende eeskujul oma sisemenetlused ja viib need kõnealuste menetlustega vastavusse. Menetluste käigus hinnatakse eelkõige projektide lõpetamisel esitatud deklaratsioonide usaldusväärsust ning iga programmi puhul uuritakse eeskirjade teatatud eiramisi ja finantskorrektsioone.

3.3. Tõsta liikmesriikide teadlikkust komisjoni 2006. aasta suunistest programmide lõpetamise kohta

Meede lõpuleviidud

Regionaalpoliitika peadirektoraat ning tööhõive peadirektoraat korraldasid 10. juunil 2008 haldus- ja sertifitseerimisasutustele struktuurifondide kontrolli käsitleva seminari, millel osales üle 500 liikmesriikide ametiasutuste esindaja (vt meede 5.1). Selle käigus tutvustasid komisjoni, Euroopa Pettustevastase Ameti ja liikmesriikide esindajad struktuurifondide programmide lõpetamise ettevalmistamisega seotud tähtsamaid küsimusi.

Regionaalpoliitika peadirektoraat ning tööhõive peadirektoraat korraldasid Brüsselis 15. septembril teise programmide lõpetamisele pühendatud seminari „Struktuurifondide 2000.–2006. aasta programmide eduka lõpetamise nimel”, kus käsitleti üksikasjalikult lõpetamismenetluse kõiki aspekte. Osales üle 700 esindaja kõikidest liikmesriikidest. Programmide lõpetamist arutati struktuurifondide haldusasutuste ja kontrolliasutuste 70-l kahepoolsel aastakoosolekul alates 2008. aasta algusest; kõnealust teemat käsitleti ka 19 liikmesriigis (HU, FR, DK, LT, IT, CY, SK, GR, BE, PL, LV, EE, DE, NL, UK, MT, CZ, IE, ES) toimunud kahepoolsel eriseminaril ja Interregi eriseminaril. Jätkuna 15. septembri seminarile kogunesid Euroopa Sotsiaalfondi riiklikud koordinaatorid 21. oktoobril Euroopa Sotsiaalfondi komitee tehnilise töörühma eriotstarbelisele koosolekule, kus käsitleti juhtimismeetmeid, mida tuleb võtta enne abikõlblikkusperioodi lõppu, et 2000.–2006. aasta programmid lõpetataks nõuetekohaselt. Vastuseks arvukatele küsimustele, mida liikmesriigid esitasid kõnealuste ürituste jooksul ja nende järel, koostas komisjon küsimuste ja vastuste kogu. See dokument on nüüd kõikidele liikmesriikidele kättesaadav seminari veebilehel.

Meede 4 – Programmiperioodi 2007–2013 ennetusmeetmed

4.1. Koostada ülevaade nõuetelevastavuse hindamise aruannetest ja arvamustest

Meedet rakendatakse

Komisjon kontrollib hoolikalt liikmesriikide nõuetelevastavuse hindamise aruandeid ja arvamusi, mis tuleb esitada 12 kuu jooksul pärast programmi heakskiitmist, et tagada liikmesriikide kontrollisüsteemide vastavus õigusnormidele. Komisjon täidab vahemaksete nõudeid üksnes pärast nõuetelevastavuse hinnangu heakskiitmist.

Komisjon sai 2008. aasta lõpuks liikmesriikidelt nõuetelevastavuse hindamise aruanded 433st heakskiidetud kavast 281 kohta. Ta kiitis heaks 88 ja lükkas tagasi 90 programmi hindamisaruanded (mis tuleb pärast paranduste tegemist uuesti esitada). Ülejäänud hindamisaruannete on katkestatud või see veel kestab. Hindamised lükati tagasi või nende läbivaatamine katkestati eelkõige seetõttu, et teatavate kohustuslike elementide kohta ei esitatud nõuetekohast teavet ning et vastavushindamisasutuse aruandes esitatud tulemused ja lõplik arvamus olid vastuolus. Vähestel juhtudel kerkisid üles tõsised struktuurilised või suutlikkusega seotud probleemid.

4.2. Koostada ülevaade riikide auditistrateegiatest

Meedet rakendatakse

Auditeerimisasutused peavad esitama oma auditistrateegiad komisjonile heakskiitmiseks üheksa kuu jooksul pärast programmi heakskiitmist. Komisjon oli 2008. aasta lõpuks saanud auditistrateegiad 366 heakskiidetud programmi kohta 433st. Ta kiitis heaks 206 ja lükkas tagasi 89 programmi auditistrateegiad (mis tuleb pärast paranduste tegemist uuesti esitada). Ülejäänud auditistrateegiate läbivaatamine on katkestatud või see veel kestab. Auditistrateegiad lükati tagasi või nende läbivaatamine katkestati seetõttu, et ei esitatud piisavat teavet asjaomase auditeerimisasutuse sõltumatuse kindlakstegemiseks, puudus valikumeetod või see ei olnud selge, riskianalüüs oli puudulik ja auditeerimisvahendite kohta ei olnud piisavalt teavet. Üldjoontes ei ole esilekerkinud probleemid laiaulatuslikud strateegia puudused, vaid konkreetsed aspektid, mida tuleks täiendada või parandada.

4.3. Lihtsustusmeetmed

Meede lõpule viidud

a) Regionaalpoliitika peadirektoraat ja tööhõive peadirektoraat esitasid fondide koordinatsioonikomiteele detsembris 2008 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artiklile 88 osalise lõpetamise juhise. Juhise lõplik versioon edastati liikmesriikidele pärast selle teist esitamist jaanuaris 2009.

b) Tööhõive peadirektoraat võttis meetmeid, et tõsta teadlikkust seoses oma juhisega kaudsete kulude kindlamääralise rahastamise kohta Euroopa Sotsiaalfondist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1081/2006 artikli 11 lõike 3 punktile b. Juhis valmis septembris 2007 pärast arutelusid liikmesriikidega ja kokkuleppe saavutamist Euroopa Kontrollikojaga. Oma kavatsusest rakendada kõnealust Euroopa Sotsiaalfondiga seotud eeskirja kõikide või osade oma programmide puhul olid 31. detsembriks 2008 teatanud 25 liikmesriiki. Kindlasummalist rahastamist arutati ka 2007. aasta lõpus ja 2008. aastal Euroopa Sotsiaalfondi komitee tehnilise töörühma kolmel koosolekul, neljal aastakoosolekul liikmesriikidega ja kahepoolsetel erikohtumistel Tšehhi Vabariigi, Portugali, Leedu ja Walesiga.

Lisaks tegevuskavas sätestatud lihtsustusmeetmetele võttis komisjon struktuurimeetmete eeskirjade lihtsustamiseks täiendavaid meetmeid, võttes vastu nõukogu asjakohaste määruste muudatusettepanekud, et laiendada kindlamääralist rahastamist, ühekordseid makseid ja ühikukulude kasutust nii Euroopa Regionaalarengu Fondi kui ka Euroopa Sotsiaalfondi kõikidele kuludele. Komisjon kaalub 2009. aastal edasiste meetmete ettepaneku tegemist soovituste põhjal, mille komisjoni ja liikmesriikide ühistöörühm esitab 2009. aasta alguses. Kui Euroopa Parlament ja nõukogu kõnealuseid meetmeid toetavad, peaks edasise lihtsustamise mõju vigade arvu vähenemisele ilmnema alates 2010. või 2011. aastast.

4.4. Ülevaate koostamine ja selgituste jagamine abikõlblikkuse kohta

Meede lõpule viidud

a) Komisjon esitas fondide koordinatsioonikomiteele detsembris 2008 esialgse versiooni brošüürist, mis hõlmab abikõlblikkust käsitlevaid ühenduse eeskirju seoses struktuurimeetmetega. Brošüüri lõplik versioon on komisjoni veebilehel.

b) ja c) Komisjoni teenistused koostasid juhendid tulusate projektide ja riigiabi eeskirjade kohta. Septembris 2008 võttis komisjon vastu nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 55 muudatusettepaneku, et lihtsustada tulusaid projekte käsitlevaid eeskirju. Nõukogu võttis kõnealuse ettepaneku vastu 18. detsembril 2008.

4.5. Suurendada riigihanke-eeskirjadega seotud teadlikkust õpitubade korraldamise kaudu

Meede lõpule viidud

Komisjon korraldas Ungaris (4.4.2008), Bulgaarias (26.6.2008), Poolas (2.12.2008), Küprosel (18.12.2008) ja Maltal (9.12.2008) õpitoad kõnealusel teemal, millega seoses esineb endiselt laialdaselt puudusi ELi fondide kasutamisel struktuurimeetmete jaoks. Eesmärk oli korraldada õpitoad kahes liikmesriigis. Tööhõive peadirektoraat korraldas õpitoa, milles käsitleti riigihangete kasutust seoses Euroopa Sotsiaalfondi tegevusega 2006. aastal, ning organiseeris selleteemalise jätkuarutelu ja liikmesriikide heade tavade vahetuse Euroopa Sotsiaalfondi komitee tehnilise töörühma 6. mai 2008. aasta koosolekul. Ka esitas komisjon auditeerimisasutustele pettust kajastavaid näitajaid käsitleva teatise, mille keskmes on riigihanked.

Meede 5 – Täiustada esmatasandi kontrolle

5.1. Korraldada seminar haldus- ja sertifitseerimisasutustele

Meede lõpule viidud

Regionaalpoliitika peadirektoraat ja tööhõive peadirektoraat korraldasid Brüsselis 10. juunil 2008 seminari „Kuidas tulla toime struktuurimeetmete kontrolliga seotud väljakutsetega”. Seminaril osalesid enam kui 500 haldus- ja sertifitseerimisasutuste esindajat kõikidest liikmesriikidest ja piirkondadest ning Euroopa Parlamendi ja Euroopa Kontrollikoja esindajad. Komisjon tutvustas selle käigus haldus- ja sertifitseerimisasutuste häid tavasid ajavahemikul 2007–2013, võttes aluseks meetme 5.2 muudetud juhised ning 2000.–2006. aasta programmide rakendamisel saadud kogemused. Rõhutati seda, kui oluline on abisaajate tõhus teavitamine kohaldatavatest eeskirjadest, et vältida vigade teket. Detsembris esitas komisjon liikmesriikidelt seminari järel saadud tagasiside põhjal fondide koordinatsioonikomiteele haldus- ja kontrolliküsimustega seotud koolitustegevuse ja teabevahetuse parandamise kava.

5.2. Esmatasandi kontrolli ja sertifitseerimismenetlusega seotud heade tavade juhised

Meede lõpule viidud

Pärast üksikasjalikku arutelu liikmesriikidega andis komisjon mais ja juunis 2008 välja haldus- ja sertifitseerimisasutuste uued juhtdokumendid, mis olid 10. juuni seminari (vt meede 5.1) esitluste ja arutelude aluseks.

5.3. Haldusasutuste enesehindamise juhend seoses kontrollide korraldamisega

Meede lõpule viidud

Komisjon esitas liikmesriikidele 10. juuni seminaril enesehindamise juhendi, et haldusasutustel oleks lihtsam hinnata oma tegevust, lähtudes sisekontrolli tähtsaimaid elemente käsitlevatest õiguslikest kriteeriumidest. Pärast seda tehti kaks prooviuuringut, mille tulemuste põhjal kohandatud juhend esitati liikmesriikidele fondide koordinatsioonikomitee jaanuaris 2009 toimunud koosolekul.

Meede 6 – Täiustada liikmesriikide finantskorrektsioone käsitlevaid aruandeid

6.1. Liikmesriikide esitatud andmete kontrollimine, lünkade täitmine ja ebatäpsuste parandamine

Meede lõpule viidud

Vastutava direktoraadina koondas regionaalpoliitika peadirektoraat kõikide fondidega seotud finantskorrektsioone käsitlevad andmed, mille liikmesriigid esitasid märtsis ja aprillis 2008. Komisjon esitas saadud tulemused Euroopa Parlamendile finantskorrektsioone käsitlevas teises kvartaliaruandes ja tõi nad samuti ära struktuurifondide rakendamist käsitleva 2007. aasta aruande lisas[7] (avaldatud oktoobris 2008). Seejärel kirjutas regionaalpoliitika peadirektoraat kõikidele asjaomastele liikmesriikidele, paludes neil kõrvaldada puudused ja parandada leitud vead. Komisjon saab talle saadetud muudetud andmete põhjal esitada järgmised parandatud arvnäitajad: 2007. aasta kohta teatati finantskorrektsioonidest (tühistamised ja tagasimaksed) kogusummas ligikaudu 900 miljonit eurot; ajavahemiku 2000–2006 muudetud kumulatiivne kogusumma on ligikaudu 2,2 miljardit eurot (tühistamisi 1,3 miljardi euro ja tagasimakseid 0,9 miljardi euro ulatuses).

6.2. Kontrollida kümne liikmesriigi esitatud andmeid finantskorrektsioonide kohta

Meede lõpule viidud

Vastutava direktoraadina kontrollis regionaalpoliitika peadirektoraat väliste töövõtjate abil kohapeal kümne liikmesriigi andmeid kõikide fondide kohta. Esialgsed tulemused viitavad sellele, et vastutavad asutused täidavad üldiselt oma kohustusi, kuigi esineb arusaamatusi seoses teatavate nõuetega, mille selgitamiseks on komisjon võtnud meetmeid. Komisjon esitas soovitused menetluste edaspidise täiustamise kohta ja jälgib tähelepanelikult nende järgimist.

Meede 7 – Täiustada komisjoni auditeerimise mõju käsitlevaid aruandeid

7.1. Muuta IT rakendusi ja menetlusi: regionaalpoliitika peadirektoraadi programm SYSAUDIT, tööhõive peadirektoraadi programmi A-REP juurutamine

Meede lõpule viidud

Regionaalpoliitika peadirektoraat on täiustanud programmi SYSAUDIT aruandeid, et tugevdada auditite järelmeetmete võtmist.

Tööhõive peadirektoraat on alates aprillist 2008 täielikult rakendanud programmi A-REP, et parandada meetmete võtmist komisjoni kõikide auditijärgsete soovituste kohaselt ja järelevalvet soovituste järgimise üle ning sellised järelmeetmed dokumenteerida.

7.2. Muuta IT rakendusi ja menetlusi: finantskorrektsioone käsitlevate kvartaliaruannete esitamine eelarve peadirektoraadile

Meede lõpule viidud

Regionaalpoliitika peadirektoraat ja tööhõive peadirektoraat kehtestasid koostöös eelarve, põllumajanduse ning merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadiga korra, et suurendada komisjoni tegevusest tulenevaid finantskorrektsioone käsitlevate aruannete täielikkust ja õigsust. Eelarve peadirektoraat on saanud kvartaliaruanded ning valmistas ette üldaruanded ja esitas need Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile.

Finantskorrektsioonide menetluste järelmeetmete võtmiseks kasutab regionaalpoliitika peadirektoraat IT rakendust SYSAUDIT ja tööhõive peadirektoraat programmi A-REP; mõlemad peadirektoraadid on kasutusele võtnud nende programmide täiustatud versioonid, et kõnealust protsessi saaks uue korra kohaselt paremini jälgida. Ka lisas tööhõive peadirektoraat programmile A-REP auditite erimooduli, et vajaduse korral järgida auditeerimist alates selle algusest kuni finantskorrektsioonideni.

Meede 8 – Suurendada komisjoni auditite mõju

8.1. Välja töötada ja rakendada selline poliitika, mille kohaselt peatab komisjon maksed võimalikult kiiresti pärast tõsiste süsteemivigade avastamist liikmesriigis

Meede lõpule viidud

Regionaalpoliitika peadirektoraadi ja tööhõive peadirektoraadi peadirektorid esitasid oma teenistustele kooskõlastatud juhised maksete peatamise menetluste koheseks käivitamiseks pärast tõsiste süsteemivigade avastamist liikmesriigis. Maksete peatamise õigeaegsust jälgitakse meetmes 7 osutatud järelevalvevahendite abil.

8.2. Muuta maksete peatamise ja finantskorrektsioonide määramise sisemenetlusi, et neid kiiremini rakendada

Meede lõpuleviidud

Regionaalpoliitika peadirektoraat ja tööhõive peadirektoraat on kehtestanud uue sisemenetluse maksete peatamiseks ja finantskorrektsioonide määramiseks komisjoni poolt ning ajakohastanud oma toimimisjuhendeid. Seeläbi lihtsustati sisemenetlust, et vähendada tarbetut viivitamist maksete peatamisel ja finantskorrektsioonide määramisel. Regionaalpoliitika peadirektoraadi ja tööhõive peadirektoraadi läbivaadatud sisemenetlused loovad kindla aluse maksete peatamise ja finantskorrektsioonide otsuste kiirendatud vastuvõtmiseks ning tegevuskavas osutatud tulemuste saavutamiseks (maksete peatamise otsus tehakse 6 kuu jooksul pärast lõpliku seisukoha avaldamist auditi tulemuste kohta ja finantskorrektsioonide määramise otsus 24 kuu jooksul pärast auditit). Varasematele audititele on ette nähtud üleminekuperiood, kuid leidub tõendeid selle kohta, et uued menetlused on 2008. aastal mitmel juhul mõjutanud maksete peatamise otsuse tegemise aega.

Meede 9 – Tõhustada tegevusaruandes esitatud kinnitavat avaldust

Meede lõpule viidud

Regionaalpoliitika peadirektoraat ja tööhõive peadirektoraat rakendasid 2007. aasta tegevusaruande koostamisel täielikult kõik tegevuskavas (mille ettevalmistamisel võeti arvesse Euroopa Kontrollikoja soovitusi) loetletud meetmed. Euroopa Kontrollikoda tunnistas 2007. aasta aruandes, et regionaalpoliitika peadirektoraadi ja tööhõive peadirektoraadi iga-aastaste tegevusaruannete kvaliteet on paranenud ning nende esitatud tõendid on otstarbekad (2007. aasta aruande tabel 2.1 ja punkt 2.12).

Meede 10 – Tõhustada aastakokkuvõtteid

Meede on seoses 2007. aasta kokkuvõtetega lõpule viidud

Komisjon hindas saadud aastakokkuvõtteid üksikasjalikult ja õigeaegselt ning esitas saadud tulemused Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile kirja teel 2008. aasta 22. veebruaril, 25. märtsil ja 21. aprillil. Euroopa Kontrollikoda märkis oma aastaaruandes, et komisjon teostas aastakokkuvõtete koostamise üle nõuetekohast järelevalvet, esitades selgesõnalised suunised ja selgitades välja rikkumiste põhjused (2007. aasta aruande lõike 2 punkt 20).

Komisjon analüüsis aastakokkuvõtteid, et hinnata nende lisaväärtust ja vastavust õiguslikele miinimumnõuetele, ning võttis järelmeetmed kvaliteediga seotud puuduste ja õiguslikele miinimumnõuetele mittevastavuse korral. Regionaalpoliitika peadirektoraat ja tööhõive peadirektoraat võtsid saadud tulemusi arvesse liikmesriikide kontrollisüsteemide hindamisel iga-aastaste tegevusaruannete jaoks. Komisjon algatas rikkumismenetluse ainsa liikmesriigi suhtes, kes ei esitanud nõuetekohast aastakokkuvõtet, ja vaatab praegu läbi liikmesriigi poolt pärast menetluse algatamist esitatud teavet. Komisjon koostas 2008. aasta kokkuvõtete koostamise muudetud juhendi ja esitas selle 12. novembril 2008 liikmesriikidele, et nende jaoks kõnealust protsessi lihtsustada ning tugevdada aastakokkuvõtete lisaväärtuselemente, et seeläbi võimalikult suurendada usaldust fondide vastu.

Regionaalpoliitika peadirektoraadi peadirektor tuletas liikmesriikidele detsembris 2008 kirja teel meelde, kui olulised on aastakokkuvõtete lisaväärtuselemendid.

Komisjon jätkab 2009. aastal ning sellele järgnevatel aastatel liikmesriikide aastakokkuvõtete analüüsimist ja tõhustamist, et saada suuremat kinnitust liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise kohta.

Lisa 1a – 2008. aasta finantskorrektsioonide kokkuvõte

Fond / ajavahemik | Liikmesriigi poolt heakskiidetud finantskorrektsioonid (miljonites eurodes) | Komisjoni otsusega määratud finantskorrektsioonid (miljonites eurodes) | Ajavahemiku 1.1–15.12.2008 finantskorrektsioonid kokku (miljonites eurodes) | Ajavahemiku 15.12–31.12.2008 finantskorrektsioonid (miljonites eurodes) | 2008. aasta finantskorrektsioonid kokku (miljonites eurodes) |

ERF 2000–2006 | 573 | 25 | 598 | 598 |

ÜF 2000–2006 | 9 | 35 | 44 | 44 |

ESF 2000–2006 | 487 | 0 | 487 | 5 | 492 |

ERF 1994–1999 | 10 | 151 | 161 | 168 | 329 |

ÜF 1994–1999 | 7 | 31 | 38 | 38 |

ESF 1994–1999 | 0 | 26 | 26 | 26 |

Kokku 2008. aastal | 1086 | 268 | 1354 | 173 | 1527 |

Kokku 2007. aastal | 288 |

Tabelis on esitatud kõik ERFi, ESFi ja ÜF finantskorrektsioonid, mitte üksnes need, mis tulenevad meetmest 1.3.

Esitatud arvud on esialgsed ja neid kohandatakse Euroopa Komisjoni 2008. aasta aruandes.

Lisa 1b – üksikasjad finantskorrektsioonide määramise otsuste ja maksete peatamise otsuste kohta, mis on vastu võetud 2008. aastal

Liikmesriik | Programmi kehtivusaeg | Fond | Programm | Summa (miljonites eurodes) | Viide meetmele tegevuskavas |

Finantskorrektsioonid | Saksamaa | 1994–1999 | ERF | Berlin | 12,90 | 1.3b |

* Saksamaa | 1994–1999 | ERF | Thüringen | 81,43 |

* Ühendkuningriik | 1994–1999 | ERF | West Midlands, 2. eesmärk | 0,33 |

Portugal | 1994–1999 | ERF | Alentejo | 0,35 | 1.3b |

Portugal | 1994-1999 | ERF | Iniciativa para a Modernização da Indútria Têxtil (IC IMIT) | 5,58 | 1.3b |

Madalmaad | 1994–1999 | ERF | Groningen-Drenthe | 4,62 | 1.3b |

Ühendkuningriik | 1994–1999 | ERF | Industrial South Wales | 14,94 | 1.3b |

Ühendkuningriik | 1994–1999 | ERF | Highlands and Islands | 10,42 | 1.3b |

Saksamaa | 1994–1999 | ERF | Saxony | 158,08 | 1.3b |

Kreeka | 1994–1999 | ERF | Road Axes | 30,10 | 1.3b |

Soome | 1994–1999 | ERF | 1995–1999, 6. eesmärk | 0,44 | 1.3b |

Vahesumma | 319,19 |

* Hispaania | 1994–1999 | ÜF | – | 3,11 |

* Hispaania | 1994–1999 | ÜF | – | 23,20 |

* Kreeka | 1994–1999 | ÜF | – | 5,15 |

Vahesumma | 31,46 |

Ühendkuningriik | 2000–2006 | ERF | North West + URBAN / Vahesumma | 24,8 | 1.2, 1.3a |

* Portugal | 2000–2006 | ÜF | – | 1,55 |

Hispaania | 2000–2006 | ÜF | – | 1,52 | 1.3a |

Hispaania | 2000–2006 | ÜF | – | 6,38 | 1.3a |

Hispaania | 2000–2006 | ÜF | – | 0,77 | 1.3a |

Hispaania | 2000–2006 | ÜF | – | 1,24 | 1.3a |

Kreeka | 2000–2006 | ÜF | – | 23,26 | 1.3a |

Vahesumma | 34,69 |

* Prantsusmaa | 1994–1999 | ESF | Guadeloupe | 9,19 |

* Iirimaa | 1994–1999 | ESF | Employment Community Initiative | 12,72 |

* Ühendkuningriik | 1994–1999 | ESF | Resider, 2. eesmärk | 0,57 |

* Ühendkuningriik | 1994–1999 | ESF | Northern Uplands, 5. eesmärk | 1,19 |

* Soome | 1994–1999 | ESF | 1995–1999, 6. eesmärk | 0,09 |

* Saksamaa | 1994–1999 | ESF | Land Bremen, 3. eesmärk | 1,93 |

Vahesumma | 25,69 |

Kokku 2008. aastal | 433,90 |

Maksete peatamised | Itaalia | 2000–2006 | ERF | Puglia | - | 1.2, 1.3a |

Interreg | 2000–2006 | ERF | Prantsusmaa / Ühendkuningriik | - | 1.3a |

Interreg | 2000–2006 | ERF | Medocc | - | 1.3a |

* Interreg | 2000–2006 | ERF | Itaalia / Albaania | - |

Hispaania | 2000–2006 | ERF | Üheksa vahendusasutust | - | 1.3a |

* Bulgaaria | 2000–2006 | ÜF | Kaks maanteesektori projekti | - |

Itaalia | 2000–2006 | ESF | Calabria 1. eesmärk | - | 1.3a |

Luksemburg | 2000–2006 | ESF | 3. eesmärk | - | 1.3a |

Ühendkuningriik – Šotimaa | 2000–2006 | ESF | 2. ja 3. eesmärk | - | 1.2, 1.3a |

Luksemburg | 2000–2006 | ESF | Equal | - | 1.3a |

* Ei ole tegevuskava raames.

Lisa 2 – Kokkuvõte 2008. aasta lõpus käimasolnud maksete peatamise ja finantskorrektsioonide menetlustest

Fond / ajavahemik | Maksete peatamise ja finantskorrektsioonide käimasolevad menetlused | Arvestuslik summa (miljonites eurodes) | Allikas (menetluste arv) |

Menetluste arv | Programmide / projektide arv | Komisjoni audit | Programmi / projekti lõpetamine | OLAF | Euroopa Kontrollikoda |

ERF 2000–2006 | 51 | 71 | 783 | 39 | 0 | 10 | 2 |

ÜF 2000–2006 | 52 | 74 | 167 | 31 | 20 | 0 | 1 |

ESF 2000–2006 | 13 | 13 | 257 | 12 | 0 | 0 | 1 |

ERF 1994–1999 | 48 | 50 | 1233 | 17 | 9 | 20 | 2 |

ÜF 1993–1999 | 7 | 8 | 5 | 2 | 4 | 0 | 1 |

ESF 1994–1999 | 14 | 14 | 387 | 0 | 14 | 0 | 0 |

Kokku 2008. aastal | 185 | 230 | 2832 | 101 | 47 | 30 | 7 |

Esitatud arvud on esialgsed ja neid kohandatakse Euroopa Komisjoni 2008. aasta aruandes.

Võimalike finantskorrektsioonide arvestuslikud summad (miljonites eurodes) on võimalikult täpsed hinnangud, milles võetakse arvesse hetkeseisu auditijärgsete meetmete võtmisel, parandusmeetmete kavade rakendamist ja liikmesriikidele saadetud lõplikku seisukohta väljendavaid kirju.

Lisa 3 – Tegevuskava meetmed, mida veel rakendatakse (lisatakse 2009.–2011. aasta ühisesse auditistrateegiasse)

. | Algne meede 2008. aastal | Meede, mida 2009. aastal veel rakendatakse | Muudetud näitaja | Tähtaeg |

1. Struktuurimeetmeid käsitleva 2000.–2006. aasta ühise auditistrateegia raames võetavad meetmed |

1.1 | Auditeerida sihipäraselt kõrge riskitasemega haldusasutusi (2000–2006) | Võtta 47 auditi tulemuste järelmeetmed ja viia läbi 4 edasilükatud auditit | Auditite korraldamisel ja järelmeetmete võtmisel saavutati konkreetne tulemus – piisav kinnitus, et kontrollisüsteem parandusmeetmete rakendamisel toimib tõhusalt | 31.12.2009 |

1.2 | Võtta järelmeetmed 27 parandusmeetmete kava rakendamise suhtes liikmesriikides, et parandada kõnealuste liimesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide tõsiseid puudusi | Viia lõpule järelmeetmed 13 parandusmeetmete kava suhtes | Parandusmeetmete kavade (ERF 7 / ESF 6) kohaldamisel liikmesriikides saavutati konkreetne tulemus | 31.12.2009 |

1.3a ja 1.3b | Viia lõpule 20 käimasolevat maksete peatamise ja finantskorrektsioonide menetlust, mis on seotud 2000.–2006. aasta programmidega, ning 34 menetlust, mis on seotud 1994.–1999. aasta programmide lõpetamisaudititega | Viia lõpule 7 käimasolevat maksete peatamise ja finantskorrektsioonide menetlust, mis on seotud 2000.–2006. aasta programmidega, ning 17 menetlust, mis on seotud 1994.–1999. aasta programmide lõpetamisaudititega | Maksete peatamise / finantskorrektsioonide menetlused lõpetati 24 kuu jooksul korrektsioonide määramisega liikmesriigi nõusolekul või komisjoni otsusega | 31.12.2009 (30.6.2009 ajavahemiku 1994–1999 menetluste puhul) |

1.4 | Võtta järelmeetmed 2006. aasta kinnitavas avalduses osutatud oluliste üksikvigade ja nende süstemaatilise mõju suhtes | Võtta lõplik seisukoht ülejäänud 14 üksikvigade juhtumi suhtes ja viia lõpule finantskorrektsioonide 20 käivitatud menetlust | Finantskorrektsioonide menetlused lõpetati korrektsioonide määramisega liikmesriigi nõusolekul (või komisjoni otsusega) või ilma korrektsioonide määramiseta (kui komisjon kiitis heaks liikmesriigi väited) | 30.12.2009 |

3. Ajavahemiku 2000–2006 programmide ja projektide lõpetamisega seotud ennetusmeetmed |

3.1 | Auditeerida projekte lõpetavate asutuste tegevust (2000–2006) | Viia lõpule järelmeetmed projekte lõpetavate asutuste kohta tehtud 30 auditi tulemuste suhtes ja korraldada 2 edasilükatud auditit | Auditite korraldamisel ja järelmeetmete võtmisel saavutati konkreetne tulemus – piisav kinnitus, et projekte lõpetav asutus toimib rahuldavalt projekti lõpetamise ettevalmistamisel või parandusmeetmete rakendamisel | 31.12.2009 |

4. Programmiperioodi 2007–2013 ennetusmeetmed |

4.1 | Koostada ülevaade nõuetelevastavuse hindamise aruannetest ja arvamustest | Koostada ülevaade nõuetelevastavuse hindamise aruannetest ja arvamustest 152 programmi kohta | Kõikide programmide dokumentaalne kontroll | 30.9.2009 |

4.2 | Koostada ülevaade riikide auditistrateegiatest | Koostada ülevaade riikide auditistrateegiatest 67 programmi kohta | Kõikide audistrateegiate dokumentaalne kontroll | 30.9.2009 |

[1] KOM(2008) 97.

[2] SEK(2008) 2756.

[3] Esitatud arv on esialgne ja seda kohandatakse Euroopa Komisjoni 2008. aasta aruandes.

[4] Programmide või projektide arv on suurem kui tegevuskavas esialgu märgiti, kuna lisatud on veel Ühtekuuluvusfondi projekte.

[5] Komisjon võttis 3. veebruaril 2009 vastu teatise komisjoni tegevuskava kohta ühtse sisekontrolli raamistiku loomiseks.

[6] KOM(2008) 866.

[7] SEK(2008) 2649.