KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE Komisjoni 31. aastaaruanne Euroopa Parlamendile ELi dumpingu- ja subsiidiumivastase ning kaitsemeetmetealase tegevuse kohta (2012) /* COM/2013/0890 final */





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE Komisjoni 31. aastaaruanne Euroopa Parlamendile ELi dumpingu- ja subsiidiumivastase ning kaitsemeetmetealase tegevuse kohta (2012) Sissejuhatus Käesolev 2012. aasta aruanne on esitatud Euroopa Parlamendile kooskõlas parlamendi 16. detsembri 1981. aasta resolutsiooniga Euroopa Liidu dumpinguvastase tegevuse kohta ning parlamendi tööstuse, väliskaubanduse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni aruandega. Käesolevas lühiaruandes esitatakse ülevaade 2012. aasta olulisematest sündmustest ning, nagu ka eelmistel aastatel, täiendab seda üksikasjalikum komisjoni talituste töödokument koos üksikasjalike lisadega. Selleks et põhjalikku teavet oleks lihtsam leida, on aruandel ja sellele lisatud töödokumendil sama üldine ülesehitus, sealhulgas samad osade pealkirjad. Aruanne ja komisjoni talituste täielik töödokument on ka avalikkusele kättesaadavad aadressil: http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/anti_dumping/legis/index_en.htm. 1. Õigusaktide ülevaade Dumpingu- ja subsiidiumidevastased ning kaitsemeetmetega seotud uurimised viiakse läbi nõukogu algmääruste kohaselt. Ülevaade kehtivatest õigusaktidest on esitatud komisjoni talituste töödokumendis. Dumpingu- ja subsiidiumivastastele algtekstidele viidatakse edaspidi kui algmäärus(t)ele. 2012. aastal tehti dumpinguvastasesse algmäärusesse kaks muudatust. Brosmann Footweari kohtuasja[1] käsitlevat Euroopa Kohtu otsust silmas pidades peeti vajalikuks kodifitseerida tava uurida turumajandusliku kohtlemise taotlusi ainult valimisse kaasatud äriühingute puhul. Samuti oli vajalik muuta õiguslikke tingimusi, mille alusel saavad mitteturumajanduslike riikide eksportivad tootjad individuaalse dumpingumarginaali, et täita WTO otsust vaidlusjuhtumis[2], mis käsitles Hiina Rahvavabariigist pärit kinnitusdetaile. 2. Põhimõisted Töödokumendi 2. jaotises on esitatud ülevaade kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimistes kasutatavast terminoloogiast ja töökorrast. 3. Kaubanduse kaitsemeetmete moderniseerimine Komisjon käivitas 2011. aasta oktoobris kaubanduse kaitsemeetmete moderniseerimise. Viimasel aastakümnel on üleilmne kaubanduskeskkond märkimisväärselt muutunud, kuid Euroopa Liidus kehtivaid kaubanduse kaitsemeetmete eeskirju ei ole pärast Uruguay vooru lõpuleviimist 15 aastat tagasi märkimisväärselt muudetud; seetõttu leiti, et kaubanduse kaitsemeetmed tuleb viia praeguste vajadustega kooskõlla. Käimasoleva moderniseerimise eesmärk on tõhustada ELi kehtivaid kaubanduse kaitsemeetmeid kõigi asjaomaste sidusrühmade huvides. Keskendutakse sellistele reaalsetele probleemidele praktiliste lahenduste leidmisele, mis liidu tootjatel, importijatel, kauplejatel jne meetmeid kasutades tekivad. Eesmärk on muuta süsteem tõhusamaks ning meetmed tulemuslikumaks, jättes selle aluspõhimõtted ning tasakaalu siiski samaks. 2012. aastal tehti selle eesmärgi täitmise suunas olulisi edusamme. 2012. aasta aprillist juulini korraldati sidusrühmade arvamuse teada saamiseks avalik arutelu. 2012. aasta mais korraldati sidusrühmade teavitamiseks ning nende murede ära kuulamiseks kõrgetasemeline konverents. Teostati ELi õigusloomega ette nähtud mõjuhindamine, mis esitati komisjoni kõrgetasemelisele mõjuhindamise komiteele 2012. aasta detsembris. Selle alusel võttis komisjon 2013. aasta aprillis vastu seadusandliku ettepaneku ja teatise. Koostati nelja teemat käsitlev suuniste eelnõu. Seadusandlik ettepanek esitati nõukogule ja Euroopa Parlamendile, kus käivitus seadusandlik tavamenetlus. Suuniste eelnõu kohta korraldati avalik arutelu ning pärast märkuste asjakohast arvessevõtmist võtab komisjon lõplikud suunised õigeaegselt vastu. Komisjon soovib moderniseerimise lõpule viia praeguse ametiaja jooksul, st 2014. aasta kevadel ning teeb selle eesmärgi saavutamiseks teiste institutsioonidega konstruktiivselt koostööd. 4. Üleriigiline turumajanduslik staatus Dumpinguvastaste uurimiste seisukohast võib pidada riiki täiesti turumajanduslikuks, kui ta vastab käesolevale aruandele lisatud töödokumendis üksikasjalikult kirjeldatud viiele kriteeriumile. Aastal 2012 jätkati kuuest riigi turumajandusliku staatuse saamise taotlusest (Hiina, Vietnam, Armeenia, Kasahstan, Mongoolia ja Valgevene) kahe hindamist. Ainult Mongoolia ja Vietnam andsid terve aasta jooksul oma taotluste toetamiseks lisainfot ning nende taotluste läbivaatamine on erinevas järgus. Ülejäänud neli riiki (Hiina, Armeenia, Kasahstan ja Valgevene) ei esitanud asjaomast teavet, mis oleks võimaldanud nende edusamme põhjalikumalt analüüsida. Juba 2010. aastal katkestati arutelud Valgevene Vabariigi ametiasutustega selles riigis valitseva poliitilise olukorra tõttu. Juunis 2010 saadeti Armeeniale täiendavad küsimused turumajandusliku staatuse saavutamisel tehtud edusammude kohta. Siiski ei olnud Armeenia komisjonile 2012. aasta lõpuks uut teavet veel saatnud. Neli ülejäänud taotlejariiki on turumajandusliku staatuse taotlemist jätkanud ja on viie kriteeriumi täitmisel eri kaugusel. Hiina puhul tuleb märkida, et 2012. aastal olid Hiina ametiasutused mitmel korral juba põhimõtteliselt nõus pidama turumajanduslikku staatust käsitleva töörühma kohtumist, kuid need jäeti ära. Komisjon on jätkuvalt nõus arutama Hiina poolt turumajandusliku staatuse saavutamisel tehtud edusamme ning loodetakse, et Hiina ametiasutused jätkavad osalemist ning esitavad komisjoni turumajandusliku staatuse analüüsi jaoks vajalikud andmed. ELi-Vietnami turumajandusliku staatuse töörühma koosolek toimus 2012. aasta novembris Vietnamis. Arutati turumajanduslikku staatust käsitleva aruande projekti ning Vietnami ametiasutused vastasid mitmele komisjoni küsimusele lahendamist vajavate probleemide kohta, mis hõlmasid nelja siiani täitmata kriteeriumi. Lõplik turumajanduslikku staatust käsitlev aruanne soovitakse esitada Vietnami ametiasutustele 2013. aastal. 2011. aasta septembris Ulan-Batoris kogunenud ELi-Mongoolia töörühma töö käigus kogutud teave koos 2012. aasta detsembris saadud täiendava teabega on analüüsimisel ning turumajanduslikku staatust käsitlev aruanne valmib 2013. aastal. 5. Teabe- ja kommunikatsioonitegevus / kahepoolsed kontaktid 5.1. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) Võttes arvesse kaubanduse kaitsemeetmetega seotud menetluste keerukust, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks (arvestades nende väiksust ja killustatust), loodi nende tarbeks kaubanduse kaitsemeetmete kasutajatugi. Kasutajatoe eesmärk on lahendada just VKEsid puudutavaid üldisi ja juhtumipõhiseid kaubanduse kaitsemeetmetega seotud küsimusi. Üks osa kaubanduse kaitsemeetmete veebisaidist on mõeldud VKEdele ning seal on märgitud kaitsemeetmete kasutajatoe kontaktpunktid. Kontaktpunktidele esitati 2012. aastal palju teabetaotlusi, mis ka kiiresti rahuldati. Teabenõuded hõlmasid nii kaubanduse kaitsemeetmetega seotud menetlusi kui ka meetmete sisu. 5.2. Kahepoolsed kontaktid tootmisharu ja kolmandate riikidega ning teabeüritused– Olulise osa kaubanduse kaitsemeetmete talituse tööst moodustab ELi kaubanduse kaitsetegevust käsitlevate õigusaktide ja tavade selgitamine. Komisjon korraldas 2012. aastal kolmandate riikide ametnikele kaubanduse kaitsemeetmeid käsitleva koolitusseminari. Lisaks oli 2012. aastal palju kahepoolseid kontakte mitme kolmanda riigiga (sh Hiina, Korea, Maroko ja Malaisia), et arutada mitmesuguseid kaubanduse kaitsemeetmetega seotud küsimusi. . 2012. aastal toimus ka mitu kohtumist tähtsamate sidusrühmade liitude ja äriühingutega, sh ühendusega Business Europe ja organisatsiooniga Eurocommerce. See hõlmas 2012. aasta novembris ka ühendusele Business Europe suunatud ühepäevast seminari. 6. Ärakuulamise eest vastutav ametnik 2012. aasta veebruaris kehtestati Euroopa Komisjoni presidendi otsusega kaubanduse peadirektoraadis töötava ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesnded ja volitused, ametnik ise alustas tööd juba 2007. aasta aprillis. Ärakuulamise eest vastutav ametnik kuulub alates 2012. aastast haldusküsimustes kaubandusvoliniku alluvusse, tugevdades sellega ametikoha sõltumatust. Pädevustes esitatatakse ka üksikasjalikud eeskirjad ärakuulamise eest vastutava ametniku teostatavate ärakuulamiste kohta, mis käsitlevad kaubandusmenetluse kõiki aspekte alates algatamisest kuni lõplike tulemuste avaldamiseni ning lõplike võetud meetmeteni. Lisaks sellele annavad volitused ärakuulamise eest vastutavale ametnikule otsustusõiguse vaidluste puhul, mis käsitlevad juurdepääsu toimikutele, komisjoni kasutuses oleva teabe konfidentsiaalsust ning tähtaegade pikendamist. Ärakuulamise eest vastutaval ametnikul on volitused selgitada kaubandusvolinikule ja kaubanduse peadirektoraadi peadirektorile kaubanduse uurimismenetluse teostamise ja sisuga kaasnevaid probleeme. Alates ärakuulamise eest vastutava ametniku ametikoha loomisest 2007. aastal on sekkumistaotluste arv pidevalt kasvanud, nii ka 2012. aastal, kui kasv oli võrreldes 2011. aastaga järsk, ulatudes üle 50 %. Aruandeperioodil esitati ärakuulamise eest vastutavale ametnikule 132 sekkumistaotlust (2011. aastal 81), millest 128 olid seotud kaubanduse kaitsemeetmete ja 41 kaubanduse kaitsemenetlustega. Ka ärakuulamiste arv kasvas võrreldes 2011. aastaga märkimisväärselt 50 %: toimus 39 ärakuulamist (2011. aastal 26), millest 12 olid mitme poolega ärakuulamised, kus osales kokku 43 sarnaste huvidega huvitatud isikut, kes koondati ühistesse ärakuulamistesse. Sekkumisi taotlesid kolmandate riikide eksportivad tootjad, ELi tootjad, kasutajad ja importijad ning kolmandate riikide valitsused. Ärakuulamise eest vastutav ametnik sekkus kõigis uurimisetappides ja esitas komisjoni talitustele terve hulga soovitusi, mida suures osas ka järgiti. Soovituste eesmärk oli tõhustada kaitseõigust. Põhilised küsimused, millega ärakuulamise eest vastutav ametnik 2012. aastal tegeles, võib rühmitada järgmiselt: i) sisu ja avalikustamise kvaliteet, ii) juurdepääs toimikutele ja mittekonfidentsiaalsete toimikute kvaliteet ning iii) eriarvamus otsuste, tulemuste ja järelduste suhtes. 7. Ülevaade Dumpingu- ja subsiidiumidevastastest ning kaitsemeetmetega seotud uurimistest ja meetmetest 7.1. Üldsätted ELis kehtis 2012. aasta lõpuks 102 dumpinguvastast meedet ja 10 subsiidiumidevastast meedet. Aastal 2012 mõjutasid dumpingu- ja subsiidiumidevastased meetmed 0,17 % ELi koguimpordist. Allpool nimetatud teemasid on üksikasjalikumalt käsitletud käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis. Viited komisjoni talituste töödokumendi lisadele on esitatud pealkirjades. 7.2. Uued uurimismenetlused (vt lisad A–E ja lisa N) Aastal 2012 algatati 19 uut uurimist. Üheksas menetluses määrati ajutised tollimaksud. Kolme juhtumi puhul kehtestati lõplik tollimaks. Üheksa uurimise tulemusena meetmeid ei kehtestatud. 7.3. Läbivaatamisega seotud uurimised Läbivaatamisega seotud uurimised moodustavad jätkuvalt suurema osa kaubanduse kaitsemeetmete eest vastutavate talituste tööst. Need moodustasid 60 % kõigist aastatel 2008-2012 algatatud uurimistest. Komisjoni talituste töödokumendi tabelis 2 on esitatud statistiline teave aastate 2008-2012 kohta. 7.3.1. Aegumise läbivaatamised (vt lisa F) Algmääruste artikli 11 lõikes 2 ja artiklis 18 on sätestatud meetmete aegumine viie aasta möödudes, välja arvatud juhul, kui aegumise läbivaatamise käigus selgub, et meetmed tuleks säilitada algkujul. 2012. aastal aegus 13 meedet automaatselt pärast nende viieaastast kehtivusaega. 2012. aastal algatati 14 aegumise läbivaatamisega seotud uurimist. Üheksa aegumise läbivaatamisega seotud uurimist lõpetati tollimaksu kehtestamisega veel viieks aastaks. Neli aegumise läbivaatamist lõppes meetmete lõpetamisega. 7.3.2. Vahepealsed läbivaatamised (vt lisa G) Algmääruste artikli 11 lõikes 3 ja artiklis 19 on sätestatud meetmete läbivaatamine nende kehtivuse ajal. Läbivaatamine võib piirduda dumpingu/subsideerimise või tekitatud kahju küsimustega. 2012. aastal algatati kokku 5 vahepealset läbivaatamist. Kuue vahepealse läbivaatamise tulemusena otsustati tollimaks kinnitada või seda muuta. Viis vahepealset läbivaatamist lõppes meetmete lõpetamisega. 7.3.3. Muud vahepealsed läbivaatamised (vt lisa H) Aastal 2012 algatati neli muud vahepealset läbivaatamist, mis ei kuulunud algmääruste artikli 11 lõike 3 ega artikli 19 reguleerimisalasse, samal perioodil lõpetati kolm muud sellist läbivaatamist. 7.3.4. Uut eksportijat käsitlevad läbivaatamised (vt lisa I) Algmääruste artikli 11 lõikes 4 ja artiklis 20 on sätestatud vastavalt uut eksportijat käsitlev läbivaatamine ja kiirendatud korras läbivaatamine individuaalse dumpingumarginaali või individuaalse tasakaalustava tollimaksu kehtestamiseks asjaomases ekspordiriigis asuvatele uutele eksportijatele, kes ei eksportinud toodet uurimisperioodi jooksul. Sellistel eksportijatel tuleb tõendada, et nad on tegelikud uued eksportijad ja alustasid ELi eksportimist pärast uurimisperioodi. Sellisel juhul saab nende puhul arvutada individuaalse tollimaksu, mis on üleriigilisest tollimaksust tavaliselt madalam. 2012. aastal algatati üks uut eksportijat käsitlev läbivaatamine, kaks sellist läbivaatamist lõpetati. 7.3.5. Absorbtsiooni käsitlevad uurimismenetlused (vt lisa J) Kui on piisavalt teavet, mis kinnitab, et pärast esialgset uurimisperioodi ja enne või pärast meetmete kehtestamist on ekspordihinnad langenud või ELi imporditud toote edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad ei ole muutunud või on muutunud ebapiisavalt, võib algatada absorbtsiooni käsitleva uurimise, et kontrollida, kas meede on mõjutanud eespool nimetatud hindu. Dumpingumarginaale võib uuesti arvutada ja tollimaksu võib suurendada, et võtta arvesse selliseid madalamaid ekspordihindu. Absorbtsiooni käsitlevate läbivaatamiste võimalus on sätestatud algmääruste artiklis 12 ja artikli 19 lõikes 3. Aastal 2012 ei algatatud ega lõpetatud ühtegi absorbtsiooni käsitlevat läbivaatamist. 7.3.6. Kõrvalehoidmisega seotud uurimismenetlused (vt lisa K) Algmääruste artiklitega 13 ja 23 on ette nähtud uurimismenetluse taasalustamise võimalus juhul, kui on esitatud tõendid meetmetest kõrvalehoidmise kohta. Aastal 2012 algatati kolmteist sellist uurimist. Kaks kõrvalhoidmist käsitlevat uurimist lõppes meetmete pikendamisega ja üks lõppes meetmeid pikendamata. 7.4. Kaitsemeetmetega seotud uurimised (vt lisa L) 2012. aastal ei toimunud ELis ühtegi kaitsemeetmetega seotud uurimist. 8. Dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete jõustamine 8.1. Järelmeetmed Kehtivate meetmete järelmeetmete puhul keskenduti neljale põhivaldkonnale: 1) pettuste ennetamine, 2) kaubavoogude ja turuarengu jälgimine, 3) tõhustamine asjakohaste meetmetega ning 4) eeskirjade eiramisele reageerimine. Need meetmed võimaldasid kaubanduse kaitsemeetmete eest vastutaval talitustel tagada koostöös liikmesriikidega kaubanduse kaitsemeetmete nõuetekohane täitmine Euroopa Liidus. 8.2. Kohustuste jälgimine (vt lisad M ja Q) Kohustuste jälgimine on jõustamistoimingute osa, kuna kohustused on dumpingu- ja subsiidiumidevastaste meetmete osa. Komisjon kiidab need heaks tingimusel, et nende abil on võimalik tõhusalt kõrvaldada dumpingu või subsideerimise kahjulik mõju. 2012. aasta alguses kehtis 18 äriühingute poolt võetud kohustust. 2012. aasta jooksul toimusid kohustuste osas järgmised muudatused: meetmete aegumise/kehtetuks tunnistamise tõttu lõppesid ühe äriühingu kohustused. Kahe äriühingu kohustused tühistati, kuna nende jälgimine muutus võimatuks ja teostamatuks. See tähendab, et 2012. aasta lõpus oli kokku 15 kehtivat kohustust. 9. Tollimaksude tagastamine Algmääruste artikli 11 lõike 8 ja artikli 21 lõike 1 alusel on importijatel lubatud taotleda asjakohaste kogutud tollimaksude tagastamist, kui tõendatakse, et see dumpingu-/subsiidiumimarginaal on kõrvaldatud või alandatud kehtivast tollimaksust madalamale tasemele. 2012. aasta jooksul esitati 26 uut tollimaksu tagastamise taotlust. 2012. aasta lõpus oli pooleli 10 tollimaksu tagastamise uurimist, mis hõlmasid 35 taotlust. Aastal 2012 võeti vastu 26 komisjoni otsust: Kaheteistkümnes otsuses sätestati osaline tagastamine ja neljateistkümne otsusega lükati tagastamistaotlused tagasi. Tagasi võeti 8 taotlust. 10. Kohtulik kontroll: Euroopa Kohtu/Üldkohtu otsused (vt lisa S) 2012. aastal tegi Üldkohus 13 dumpingu- või subsiidiumivastast otsust. 2012. aastal tegi Euroopa Kohus 9 dumpingu- või subsiidiumivastast otsust. Kuus nendest otsustest käsitlesid Üldkohtu otsuste vastu esitatud apellatsioonkaebusi. Lisaks sellele tegi Euroopa Kohus kolm otsust, mis olid vastuseks eelotsusetaotlusele. Aastal 2012 esitati 23 uut hagi, neist 17 Üldkohtule ja 6 Euroopa Kohtule. Loetelu Üldkohtule ja Euroopa Kohtule esitatud dumpingu- ja subsiidiumidevastastest hagidest, mis olid 2012. aasta lõpu seisuga menetluses, on esitatud komisjoni talituste töödokumendi lisas S. 11. Tegevus Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames 11.1. Vaidluste lahendamine dumpingu- ja subsiidiumidevastaste ning kaitsemeetmete valdkonnas WTO on sätestanud range korra WTO lepingute kohaldamisega seotud vaidluste lahendamiseks WTO liikmete vahel. 2012. aasta juulis taotles Indoneesia, et Euroopa Liiduga algatataks WTO konsultatsioonid seoses rasvalkoholide impordi suhtes kehtestatud Euroopa Liidu dumpinguvastaste meetmete ning kõnealuseid meetmeid käsitlevate teatavate aspektidega. 11.2. Muu tegevus WTO raames Eeskirjadega tegelev läbirääkimiste rühm pidas ametliku koosoleku 29. veebruaril 2012. Koosoleku ainuke eesmärk oli kinnitada rühma poolt ametisse eesistuja Wayne McCook (Jamaika). Pärast seda toimus 2012. aasta veebruaris ja aprillis kaks tehnilise rühma (läbirääkimisrühma allrühma) koosolekut. Paralleelselt nimetatud tegevusega jätkus komisjoni talituste osalemine dumpinguvastaste, subsiidiumide, tasakaalustamise ja kaitsemeetmete komiteede igapäevases töös. Komiteed korraldasid kaks tavakohtumist, et vaadata läbi märkused ja käsitleda erilist huvi pakkuvaid küsimusi. Lisaks sellele kohtus 2012. aasta jooksul mitmel korral mitteametlik dumpinguvastane tehniline rühm. Järeldused 2012. aastal langes uute algatatud juhtumite ning eelmise aasta jooksul võetud eel- ja lõplike meetmete arv. Võrreldes eelmise aastaga vähenes mõnevõrra ka selliste lõpetatud uurimiste arv, mille käigus ei kehtestatud meetmeid. Läbivaatamised moodustavad jätkuvalt olulise osa talituste tööst, võrreldes 2011. aastaga algatati läbivaatamisi üle poole võrra rohkem. Lõpetatud läbivaatamisi oli 2011. aastaga võrreldes kolmandiku võrra vähem. Kehtivad kaubanduse kaitsemeetmed mõjutasid 2012. aastal 0,17 % ELi koguimpordist. [1]2. veebruari 2012. aasta otsus kohtuasjas C-249/10: Brosmann Footwear (HK) ja teised vs nõukogu. [2] 2) WTO, apellatsioonikogu ettekanne, AB-2011-2, WT/DS397/AB/R, 15. juuli 2011. WTO, vaekogu ettekanne, WT/DS397/R, 3. detsember 2010.