(2)2020. aasta aruanne Küprose kohta avaldati 26. veebruaril 2020. Selles hinnati Küprose edusamme nõukogu poolt 9. juulil 2019 vastu võetud riigipõhiste soovituste täitmisel, varasematel aastatel vastu võetud soovituste järelmeetmeid ja strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 26. veebruaril 2020. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Küprosel esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Eelkõige koormab finantssektorit viivislaenude väga suur osakaal ning majandust pidurdab era- ja avaliku sektori võlg ja välisvõlg, samas kui potentsiaalne majanduskasv on mõõdukas.

(3)11. märtsil 2020 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon ametlikult COVID-19 puhangu ülemaailmseks pandeemiaks. See on tõsine rahvatervisealane hädaolukord, mis mõjutab kodanikke, ühiskonda ja majandust. See paneb riiklikud tervishoiusüsteemid suure surve alla, tekitab häireid üleilmsetes tarneahelates, põhjustab finantsturgude volatiilsust ja tarbijanõudluse šokke ning mõjutab negatiivselt mitmeid sektoreid. See ohustab inimeste töökohti ja sissetulekuid ning ettevõtete äritegevust. See on toonud kaasa suure majandusšoki, millel on juba praegu Euroopa Liidus tõsised tagajärjed. 13. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise, milles kutsutakse üles võtma kriisile reageerimiseks koordineeritud majanduslikke meetmeid, kaasates kõik osalised nii riiklikul kui ka liidu tasandil.

(4)Mitu liikmesriiki on kuulutanud välja erakorralise seisukorra või võtnud erakorralisi meetmeid. Kõik erakorralised meetmed peavad olema rangelt proportsionaalsed, vajalikud, ajaliselt piiratud ning kooskõlas Euroopa ja rahvusvaheliste standarditega. Nende üle tuleks teha demokraatlikku järelevalvet ja sõltumatut kohtulikku kontrolli.

(5)20. märtsil 2020 võttis komisjon vastu teatise stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise kohta. Määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikes 1, artikli 6 lõikes 3, artikli 9 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3 ning määruse (EÜ) 1467/97 artikli 3 lõikes 5 ja artikli 5 lõikes 2 sätestatud klausel hõlbustab eelarvepoliitika koordineerimist tõsise majandussurutise ajal. Komisjon jagas oma teatises nõukoguga seisukohta, et arvestades COVID-19 puhangust tingitud eeldatavat tõsist majandussurutist, võimaldab praegune olukord klausli aktiveerida. 23. märtsil 2020 nõustusid liikmesriikide rahandusministrid komisjoni hinnanguga. Üldise vabastusklausli aktiveerimine võimaldab ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamiseks nõutavast kohandamiskavast, tingimusel et see ei ohusta riigi rahanduse jätkusuutlikkust keskpikas perspektiivis. Lisaks võib nõukogu parandusliku osa puhul teha komisjoni soovituse alusel otsuse võtta vastu muudetud eelarvekurss. Üldine vabastusklausel ei peata stabiilsuse ja kasvu pakti menetlusi. See võimaldab komisjonil ja nõukogul võtta pakti raames vajalikke poliitika koordineerimise meetmeid, lubades liikmesriikidel kõrvale kalduda tavapäraselt kohaldatavatest eelarvenõuetest.

(6)Majandustegevuse taastamiseks on vaja jätkuvaid meetmeid pandeemia leviku piiramiseks ja kontrollimiseks, riiklike tervishoiusüsteemide vastupanuvõime tugevdamiseks, sotsiaal-majanduslike tagajärgede leevendamiseks ettevõtetele ja majapidamistele suunatud toetusmeetmete abil ning piisavate tervishoiu- ja ohutustingimuste tagamiseks töökohal. Liit peaks täiel määral kasutama tema käsutuses olevaid mitmesuguseid vahendeid, et toetada liikmesriikide jõupingutusi nendes valdkondades. Samal ajal peaksid liikmesriigid ja liit tegema koostööd, et valmistada ette meetmed, mille toel taastada ühiskonna ja majanduse tavapärane toimimine ja kestlik majanduskasv, lõimides neisse muu hulgas ülemineku rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ning tehes kriisist põhjalikud järeldused.

(7)COVID-19 kriis on toonud esile paindlikkuse, mida ühtne turg pakub erakorraliste olukordadega kohanemiseks. Selleks et tagada kiire ja sujuv liikumine taastumisetappi ning kaupade, teenuste ja töötajate vaba liikumine, tuleb ühtse turu tavapärast toimimist takistavad erakorralised meetmed kaotada, niipea kui need ei ole enam hädavajalikud. Praegune kriis on näidanud vajadust tervishoiusektori kriisivalmiduskavade järgi, mis sisaldaksid muu hulgas oluliste kaupade parandatud ostustrateegiaid, mitmekesistatud tarneahelaid ja strateegilist reservi. Need on laiemate kriisiks valmisoleku kavade väljatöötamise peamised elemendid.

(8)Liidu seadusandja on juba muutnud asjaomaseid õigusraamistikke, et võimaldada liikmesriikidel mobiliseerida kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamata vahendid, et nad saaksid leevendada COVID-19 pandeemia erakordset mõju. Need muudatused annavad suurema paindlikkuse ning lihtsustavad ja ühtlustavad menetlusi. Selleks et leevendada survet rahavoogudele, võivad liikmesriigid eelarveaastal 2020–2021 kasutada ka 100 % suurust liidu eelarvest kaasrahastamise määra. Küprost julgustatakse neid võimalusi täielikult ära kasutama, et aidata probleemidest kõige rohkem mõjutatud üksikisikuid ja sektoreid.

(9)Pandeemia sotsiaal-majanduslikud tagajärjed jaotuvad erinevate spetsialiseerumismustrite tõttu riigi piires tõenäoliselt ebaühtlaselt, eelkõige suuresti turismist ja üldisemalt vahetut ettevõtete ja klientide kontakti nõudvatest sektoritest sõltuvatel aladel. Sellega kaasneb oht, et piirkondlikud erinevused Küprosel suurenevad. Arvestades ohuga, et liikmesriikide vaheline lähenemisprotsess võib ajutiselt peatuda, nõuab praegune olukord sihipäraseid poliitikameetmeid.

(10)7. mail 2020 esitas Küpros oma 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(11)Küprose suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetuslikku osa ning võlareeglit.

(12)Valitsuse 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt nominaalne eelarvepositsioon halveneb: 2019. aasta ülejäägi (1,7 %-lt SKPst) tasemelt puudujäägile 4,3 %-le SKPst 2020. aastal. 2021. aastal väheneb eelarvepuudujääk prognooside kohaselt 0,4 %ni SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse, mis 2019. aastal vähenes 95,5 %ni, peaks 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt suurenema 2020. Aastal 116,8 %ni. Makromajanduslikke ja eelarveväljavaateid mõjutab COVID-19 pandeemiast tingitud suur ebakindlus. Lisaks on eelarveprognooside aluseks riigipõhised riskid, nimelt riiklike haiglate otsesed tingimuslikud kohustused ja võimalikud rahastamisvajadused riikliku tervisekindlustussüsteemi rakendamise esimestel aastatel.

(13)Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Küpros võtnud eelarvemeetmeid, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust, ohjeldada pandeemiat ning anda abi kriisist eriti palju mõjutatud isikutele ja sektoritele. 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt oli nende eelarvemeetmete maht 4,4 % SKPst. Meetmete hulka kuuluvad tervishoiuteenuste tugevdamine lisaeelarvega (kuni 0,5 % SKPst), subsideeritud palgad töötajate töötasu säilitamiseks peatatud äritegevuse korral (2,7 % SKPst) ning sissetulekutoetus väikeettevõtetele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele (0,3 % SKPst). Lisaks on Küpros teatanud meetmetest, millel ei ole küll otsest mõju eelarvele, kuid mis aitavad toetada ettevõtete likviidsust, sealhulgas näiteks käibemaksu tasumise edasilükkamine kahe kuu võrra. Üldiselt on Küprose võetud meetmed kooskõlas suunistega, mis on esitatud komisjoni teatises „Euroopa koordineeritud majanduslikud meetmed COVID-19 puhangule reageerimiseks“. Nende meetmete täielik rakendamine, millele järgneb eelarvepoliitika ümbersuunamine keskpika perioodi usaldusväärse eelarvepositsiooni saavutamisele, kui majandustingimused seda võimaldavad, aitab kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse säilitamisele keskpikas perspektiivis.

(14)Kui poliitikat ei muudeta, on Küprose valitsemissektori eelarvepositsioon komisjoni 2020. aasta kevadprognoosi kohaselt 2020. aastal -7 % SKPst ja 2021. aastal -1,8 % SKPst. Valitsemissektori võla suhe SKPsse jõuab prognooside kohaselt 2020. aastal 115,7 %ni ja 2021. aastal 105 %ni SKPst.

(15)20. mail 2020 esitas komisjon aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohaselt koostatud aruande, kuna Küpros ei täitnud 2019. aastal võlareeglit ja kuna 2020. aastaks on kavandatud eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse (3 % SKPst) ületamine. Üldiselt nähtub analüüsist, et aluslepingus ja määruses (EÜ) nr 1467/1997 määratletud võlakriteerium on täidetud, samas kui eelarvepuudujäägi kriteerium ei ole täidetud.

(16)Küpros reageeris COVID-19 puhangule kriisi majandusliku mõju leevendamiseks mitmesuguste meetmetega. 15. märtsil 2020 esitas valitsus rahalise toetuse programmi, et kaitsta rahvatervist ning tagada ettevõtete ja tööandjate majanduslik püsimajäämine. Programmi raames eraldatakse pandeemia vastu võitlemiseks tervishoiusektorile 100 miljonit eurot, sealhulgas täiendavate meditsiini-, õendus- ja tugitöötajate värbamiseks ning varustuse ja infrastruktuuri jaoks. Programmis sätestatakse rida meetmeid ettevõtete toetamiseks likviidsuse suurendamise kaudu, nt ettevõtete ja füüsilisest isikust ettevõtjate toetuskavad ja ettevõtetele käibemaksu maksmise ajutine peatamine. Pakett sisaldab ka 11 miljoni euro suurust sihtotstarbelist toetust, et aidata turismisektoril taastuda.

(17)COVID-19 kriis näitab vajadust suunata investeeringuid riiklike tervishoiuteenuste parandamisse ja ajakohastamisse, suutlikkuse taastamisse ja tervishoiureformi rakendamisse. Uus tervishoiusüsteem võimaldab paremat juurdepääsu esmatasandi tervishoiuteenustele, asjakohasele juhendamisele ja kliinilistel protokollidel põhinevale ravile. Samuti nähakse sellega COVID-19 puhangut silmas pidades ette üldine õigus taskukohastele tervishoiuteenustele. Küprosel on kehtestatud hädaolukorra kava pandeemiaga võitlemiseks ja eraldatud täiendavad vahendid haiguse ülekandumise ja nakatumise ennetamiseks ja ohjamiseks. Keskpikas perspektiivis peab Küpros suunama investeeringud tervishoiusüsteemi tõhususe, juurdepääsetavuse ja üldise vastupanuvõime suurendamisse. Tervishoiusüsteemi suunatavate lisaressurssidega välditakse meditsiinitöötajate, elutähtsate meditsiinitarvete ja taristu nappust tulevikus. Tervishoiureformi kavakohane sujuv rakendamine on keskse tähtsusega, et tagada tervishoiuteenuste kättesaadavus ja üldine katvus. Digitaalsed tervishoiulahendused ja uued rakendused aitaksid kiirendada e-tervise teenuste kasutuselevõttu ning arendada kaugkonsultatsioone ja hoiatusmehhanisme. Väga oluline on poliitika, millega parandatakse haiglate suutlikkust ja tervishoiutöötajate töötingimusi ning tagatakse isikukaitsevahendite, testimise, ravimite ja meditsiiniseadmete kasutamine. Demograafiliste muutuste valguses ning selleks, et toetada kõige haavatavamaid, sealhulgas puuetega inimesi, on väga oluline lõimimine pikaajalise hoolduse ning esmatasandi ja kogukondliku hooldusega.

(18)Pärast viimaste aastate järjepidevaid positiivseid arenguid tööturul seisab Küpros nüüd silmitsi tervishoiukriisist tulenevate probleemidega tööhõive tasemes. Täiendavaid jõupingutusi on vaja kriisi sotsiaal-majandusliku mõju minimeerimiseks. Küpros on juba vastu võtnud erakorralised meetmed, sealhulgas lühendatud tööaja kavad ja töötushüvitiste laiendamise füüsilisest isikust ettevõtjatele. Oluline on säilitada tööhõive ja tagada väljakuulutatud meetmete rakendamine tihedas koostöös sotsiaalpartneritega. Võtmetähtsusega on alaliste töötajatega riiklike tööturuasutuste suutlikkuse suurendamine, mis tagab eelkõige 2020. aasta teisel poolel lõppevate ajutiste lepingute alusel töötavate töönõustajate teenuste jätkumise. Sellega välditakse uute töötute ja muude haavatavate rühmade, näiteks mittetöötavate ja mitteõppivate noorte, pikaajaliste töötute ja puuetega inimeste edasist surve alla seadmist ning toetatakse neid tõhusalt. Täiendavat tähelepanu tuleb pöörata eelkõige koolist tööle ülemineku toetamisele ja teavitustööle noorte hulgas, kuna hiljuti kõrgkooli lõpetanutel võib olla töö leidmisel rohkem raskusi.

(19)COVID-19 puhangu sotsiaalse mõju leevendamiseks ja leibkondade sissetuleku ning majanduse kiire taastumise toetamiseks on vaja asjakohaseid meetmeid. Komisjoni prognoosi kohaselt suureneb töötus 2020. aastal 8,6 %ni ja väheneb 2021. aastal 7,5 %ni. Välisnõudlus teenuste järele väheneb märkimisväärselt, kuna kriis mõjutab turismisektorit eriti rängalt. Kõigile mõjutatud töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, sealhulgas neile, kelle jaoks sotsiaalkaitse kättesaadavus on puudulik, tuleks tagada piisaval tasemel sissetuleku asendamine. Sotsiaalkaitsesüsteemid peavad kaitsma töötajaid, füüsilisest isikust ettevõtjaid ja töötuid. Üldist sotsiaalkaitsesüsteemi on võimalik tugevdada, et vältida vaesuse ja ebavõrdsuse suurenemist, pöörates tähelepanu just kõige haavatavamatele isikutele, sealhulgas lastele, mitteaktiivsetele inimestele, deklareerimata töötajatele ja rändetaustaga inimestele.

(20)Väga oluline on edendada paindlikku töökorraldust, kaasates sotsiaalpartnereid, eelkõige kaugtöö vormis. Lühiajalises perspektiivis toetavad need töötajaid, kellel on ettenägematu laste ja teiste ülalpeetavate eest hoolitsemise kohustus, samas kui pikemas perspektiivis hõlbustavad need suure osa hoolduskohustuste tõttu tööturult eemale jäänud naiste taassisenemist tööturule. Kuna eakatel ja krooniliste haigustega inimestel on raske haiguse risk viiruse tõttu suurenenud, on väga oluline investeerida kvaliteetsetesse pikaajalistesse hooldusteenustesse, et tagada nende jätkuvus ja tõhusus lühikeses ja keskpikas perspektiivis.

(21)Hariduse ja koolituse kvaliteedi, tõhususe ja tööturu vajadustele vastavuse parandamine on äärmiselt oluline praeguses kriisiolukorras ning selleks, et tagada tööturu kiire taastumine. Ajal, mil üha rohkem inimesi võib kaotada oma töökoha ja peab pärast seda olema valmis töökohavahetuseks, on veelgi olulisem inimeste varustamine õigete oskustega. Liikuvuspiirangud tõid esile probleemid, mis on seotud digitaalsete oskuste madala tasemega Küprosel. See mõjutab negatiivselt veebitegevust, nagu kaugtöö, kaugõpe ja e-tervise teenuste kasutamine. Kvaliteetse digitaalse hariduse ja kaugõppe võtmeks on võrdne juurdepääs (sealhulgas ka ebasoodsas olukorras olevate õppijate jaoks) IT-taristule ja internetile ning hästi koolitatud õpetajad. Üldiste madalate haridus- ja koolitustulemuste tõstmiseks ning laiemalt oskuste parandamiseks on oluline jätkata haridusreformi, investeerides samal ajal digiõppe, töökohal toimuva väljaõppe ja õpipoisiõppe lahendustesse ning õpetajate ja arendada koolitajate pädevust IT-vahendite tõhusal kasutamisel. Kehva põhioskuste taset on võimalik tõsta ning suurendada osalemist täiskasvanuhariduses. Selle kiiremaks saavutamiseks võiks ümberõppeprogramme kavandada nii palju kui võimalik veebis kasutamiseks ja seejärel, kui pandeemia on ohjeldatud, lisada füüsiline kohalolek, kui see on asjakohane.

(22)Kriisi ajal ja selle tagajärgedega toimetulekuks on praegu ja edaspidi ettevõtete toetamiseks vaja märkimisväärseid rahalisi vahendeid. Oluline on tagada piisav juurdepääsu rahastamisele ja likviidsusele, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) jaoks, et hoida ettevõtted elus ja inimesed tööl. Nende meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse pangandussektori vastupanuvõimet. Küpros on rakendanud spetsiaalse väikeettevõtluse toetuskava, millega subsideeritakse kuni viie töötajaga ettevõtete palgamakseid. Lisaks leevendab vahetut survet riiklikusse tervishoiusüsteemi tehtavate suuremate maksete peatamine ja maksude (nt käibemaks) tasumise edasilükkamine. Oluline on kiire haldusalane koordineerimine, praktiline tugi ja tõhus teabevahetus VKEdele ette nähtud toetuse kohta koostöös VKEde tugistruktuuride ja ettevõtlusorganisatsioonidega. Riigiasutuste tehtavate lepinguliste maksete kiirendamine võib samuti aidata VKEde rahavoogusid parandada. Vastloodud idu- ja kasvufirmad võivad vajada eritoetust, näiteks avaliku sektori asutuste omakapitaliosaluste ja riskikapitalifondidele suunatud stiimulite näol, et suurendada investeeringuid nendesse ettevõtetesse. Jätkuvalt on oluline rakendada enne kriisi ette valmistatud omakapitali toetusmeetmeid (Küprose energiafond, kaasinvesteerimise omakapitalifond).