ET Euroopa Liidu Teataja C 42/7

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 42/04

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1). artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„JABŁKA ŁĄCKIE”

EÜ nr: PL-PGI-0005-0617-05.07.2007

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Jabłka łąckie”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Poola

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik (II lisa alusel):

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

1. Kaitstud nimetuse „Jabłka łąckie” all võib müüa järgmistest sortidest õunu: Õunte „Jabłka łąckie” omadused Sort Koore värvus Punasuse aste (värv ja % pinnast) Keskmine happesus (g/kg) Refraktomeetriline ekstrakt (brix) Minimaalne tihedus (kg/cm2) Ekstraklass I klass 1 IDARED ja variatsioonid kollane–roheline punane > 55 % punane > 35 % 6,3 > 10,5 5 2 JONAGOLD ja variatsioonid kollane–roheline ere- kuni sügav punane > 40 % ere- kuni sügav punane > 18 % 4,8 > 10,5 5 3 CHAMPION ja variatsioonid kollane–roheline õrnroosad viirud > 54 % õrnroosad viirud > 33,3 % 5,1 > 9,5 4,5 4 LIGOL ja variatsioonid kollane–roheline õrnroosad viirud > 56 % õrnroosad viirud > 38 % 6,0 > 9,5 5 5 GOLDEN ja variatsioonid kollane–roheline roosa > 25 % roosa > 10 % 5,2 > 10,5 5 6 GALA ja variatsioonid ere roheline–kollane punane > 40 % punane > 20 % 3,7 > 10,5 5 7 BOSKOOP roheline–hall–kollane hall–punane > 25 % hall–punane > 10 % 12,0 > 11 5 8 RED BOSKOOP roheline–hall–kollane punane > 55 % punane > 37 % 12,0 > 11 5 9 ELISE kollane–roheline punane > 75 % punane > 53 % 7,5 > 10,5 5,5 10 EARLY GENEVA kollane–roheline punane > 40 % punane > 10 % 9,2 > 9,5 4,5 11 TOPAZ kollane–roheline punane > 56 % punane > 34 % 9,0 > 10,5 5 12 LOBO kollane–roheline punane > 53 % punane > 36 % 5,2 > 10,5 4,5 13 RUBIN ja variatsioonid kollane–roheline erkroosad viirud > 40 % erkroosad viirud > 17 % 6,9 > 11 5 14 GLOSTER kollane–roheline tumepunane > 59 % tumepunane > 38 % 5,9 > 10,5 5,5 15 JONAGORED ja variatsioonid kollane–roheline tumepunane > 75 % tumepunane > 54 % 4,9 > 10,5 5

2. Puuviljade välimus sõltub asjaomase sordi omadustest. Põhivärvus on iseloomulik asjaomasele sordile ning punasus on keskmisest selgelt intensiivsem. Mõne sordi viljad on kaetud vahakirmega. Viljadel kipub arenema korgistus.

3. „Jabłka łąckie” peab kuuluma ekstra- või I kvaliteedikategooriasse.

4. Viljaliha tihedus on õunte korjamise ajal vähemalt 6,5 kg/cm2 ja ladustamisperioodi lõpul vähemalt 4,5 kg/cm2.

5. „Jabłka łąckie” tüüpiline omadus on tema suhteliselt kõrge happesus (3,7–12,0 g/kg). Seetõttu öeldakse, et „Jabłka łąckie” maitses on tunda „mäestikurohelise nüanssi”, teiste sõnadega – neil on iseloomulik maitse, need on teravhapud ja aromaatsed.

6. Refraktomeetriline ekstrakt on vahemikus 9 kuni 16 °Bx.

3.3. Tooraine (ainult töödeldud toodete puhul):

—

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Spetsifikatsiooni kohaselt peavad õunaaiad, kus kasvatatakse „Jabłka łąckie” sorte, asuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas. Järgmised tootmisetapid peavad samuti toimuma kõnealuses piirkonnas:

— okste lõikamine;

— väetamine;

— kastmine;

— hooldamine;

— hoiustamine (kuni pakendamise ajani).

Kõikides tootmisetappides tegutsetakse vastavalt õigusaktidele, milles on sätestatud integreeritud tootmissüsteemi põhimõtted.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Puuduvad

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Kõik tootjad ja ettevõtted, kes tegelevad „Jabłka łąckie” pakendamisega, peavad kasutama standardmärgistust. Märgiseid jagab tootjate ühendus Stowarzyszenie Łącka Droga Owocowa. See ühendus edastab kontrolliasutusele märgiste jagamise üksikasjalikud eeskirjad. Nimetatud eeskirjad ei tohi mingil viisil diskrimineerida tootjaid, kes ei kuulu kõnealusesse ühendusse.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

„Jabłka łąckie” õunu toodetakse Łącko, Podegrodzie ja Stary Sącz'i vallas (Nowy Sącz'i maakonnas) ja Łukowica vallas (Limanowa maakonnas) Väike-Poola (Małopolskie) vojevoodkonnas.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Piirkond, kus kasvatatakse õuna „Jabłka łąckie” sorte, asub Kotlina Łącka (Łącko bassein) orus. Seda piirab idast Jazowski mäeahelik, läbi mille voolab Dunajeci jõgi laia mägedevahelise ala, Sączi basseini poole. Võttes arvesse mäestikulist asukohta, on kliima määratletud piirkonnas pehme ja soodustab taimekasvatust, pakkudes eriti häid tingimusi puuviljakasvatuseks.

Pinnas on piirkonnas kompaktne, mitte sõmerjas (vähem kui 10 % sõmerjas) või kergelt sõmerjas. See võimaldab puudel kergemini juurduda, ilma hapniku- või veeprofiili oluliselt kahjustamata. Kuna pinnas on üldiselt väga kompaktne, pakuvad lauged nõlvakud viljapuude istutamiseks suurepäraseid võimalusi. Maapinna kalle (enamik viljapuuaedu paiknevad nõlvadel kallakuga 5–15 °) soodustab üleliigse vee perioodilist äravoolamist. Üleliigne vesi kompaktses pinnases oleks hukatuslik veeprofiilile ja soodustaks seenhaiguste teket. Aasta keskmine sademete hulk on vahemikus 700 kuni 1 000 mm. Łącko piirkonna iseloomulik tunnus on päevaste ja öiste temperatuuride suur vahe. Ööpäevane temperatuurikõikumine ulatub puuviljade valmimise ja koristamise ajal sageli üle 10 °C. Öökülmad on samuti väga sagedased.

Kohalike elanike sajanditega viimistletud oskused ja nendele omane temperament on mänginud tähtsat osa puuviljakasvatuse arengus kõnealuses piirkonnas. Selles piirkonnas rännanud või seda eri ajalooetappidel uurinud inimesed on rõhutanud piirkonna elanike (tuntud kui „valged kõrgustikuelanikud”) taiplikkust, vastuvõtlikkust, kangekaelsust ja rahulikku meelt. Niisugused iseloomujooned on kõnealuse majandussektori arendamise seisukohast tähtsad. Samuti tuleks rõhutada, et püüdes saavutada kõrgemat kvaliteeti ja häirida looduskeskkonda nii vähe kui võimalik, on kohalikud puuviljakasvatajad kasutusele võtnud integreeritud tootmissüsteemi. Selle süsteemi kohaselt peavad kohalikud puuviljakasvatajad kohandama oma toomismeetodid nende kliima- ja pinnasetingimustega, mis valitsevad punktis 4 määratletud piirkonnas. Selle eesmärk on säilitada „Jabłka łąckie” erilised kvaliteediomadused.

5.2. Toote eripära:

Toodet „Jabłka łąckie” iseloomustavad järgmised omadused:

— intensiivsem punasus kui sordil keskmiselt (vt punkt 3.2);

— viljaliha tihedus, mis on õunte korjamise ajal vähemalt 6,5 kg/cm2 ja ladustamisperioodi lõpul vähemalt 4,5 kg/cm2;

— refraktomeetriline ekstrakt vahemikus 9–16 °Bx;

— kõrge üldhappesus (teravhapud õunad „Jabłka łąckie” (üle 7 g/kg): Boskoop, Red Boskoop, Elise, Topaz, Early Geneva; keskmiselt hapud õunad „Jabłka łąckie” (3,7–7,0 g/kg): „Idared” ja variatsioonid, „Jonagold” ja variatsioonid, „Champion” ja variatsioonid, „Ligol” ja variatsioonid, „Golden Delicious” ja variatsioonid, „Gala” ja variatsioonid, „Lobo”, „Rubin” ja variatsioonid, „Gloster”, „Jonagored” ja variatsioonid); need on omadused, mille pärast öeldakse, et „Jabłka łąckie” maitses on tunda „mäestikurohelise nüanssi”, või teiste sõnadega – neile on iseloomulik teravhapu ja aromaatne maitse.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel (kaitstud päritolunimetuse puhul) või toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel (kaitstud geograafilise tähise puhul):

Seos „Jabłka łąckie” ja punktis 4 osutatud geograafilise piirkonna vahel tuleneb punktis 5.2 kirjeldatud erilistest, kvaliteediga seotud omadustest, mis omakorda tulenevad punktis 5.1.1 kirjeldatud looduslikest teguritest ja õunte kõrgest mainest.

Päevaste ja öiste temperatuuride suur kõikumine avaldab positiivset mõju õunte organoleptilistele ja füüsikalis-keemilistele omadustele, eriti punapõsksuse ulatusele ja happesusele. „Jabłka łąckie” erilisi omadusi kinnitavad ka organoleptilised analüüsid. Need analüüsid näitavad, et kõnealused õunad erinevad teistest geograafilistest piirkondadest pärit õuntest eespool loetletud omaduste selgemalt väljendatud intensiivsuse poolest, sh viljaliha tiheduse poolest. Viljaliha tihedus koristamise ajal ja pärast õiget hoiustamist tagab „Jabłka łąckie” krõmpsuvuse.

„Jabłka łąckie” on tuntud oma värskuse poolest pärast pikaajalist säilitamist, mida kinnitab asjaolu, et juba 13. sajandil veeti värskeid ploome ja õunu Łącko piirkonnast Gdanskisse (W. Bazelich, „Historie starosądeckie”, Kraków 1965, p. 173). Łącko piirkonna puuviljaaedu mainitakse 16. sajandi dokumentides kui „mõisaaedu” ja „vallaaedu”. Neis piirkondades olid juba 17. ja 18. sajandil suured puuviljaaiad. Ühe 1698. aastal kontrollitud mõisa dokumentidest nähtub muu hulgas, et mõned talupojad olid kohustatud korjama puuvilju ja viima need mõisasse ühe osana oma teorendist.

Festivali nimetusega Dni Kwitnącej Jabłoni (Õunapuude õitsemise festival) on korraldatud juba alates 1947. aastast. See festival sai alguse soovist kaitsta Łącko piirkonna puuviljakasvatustraditsiooni vastukaaluks plaanile ehitada Dunajeci jõele tamm ja ujutada linn üle. Sellest ajast alates peetakse festivali iga aasta maikuus ning see on ikka veel sama populaarne kui on alati olnud. Piirkonna ansamblid, puhkpilliorkestrid ning kuulsad Poola lauljad ja tantsijad osalevad sellel peol. Tähelepanuväärsed on ka letid ja vitriinid (puuviljaga, kulinaartoodetega, rahvakunstnike tehtud esemetega jne). Õunapuude õitsemise festivali kuulutusi avaldatakse ajakirjanduses. Festivali ajal ei külasta Łącko piirkonda mitte ainult kogu Poolast saabuvad turistid, vaid ka teadlased ja akadeemikud põllumajandusinstituutidest ja ülikoolidest. See kõik näitab, kui tähtis on kõnealune majandusharu kohalikele elanikele.

Õuna „Jabłka łąckie” mainest annavad tunnistust ka meediakajastused, näiteks reportaažid, mida edastasid Telewizja Polska programm „Tyden” (2007) ning Telewizja Trwam ja Telewizja Polonia. Saateid on edastanud ka Radio Kraków. Nende hulka kuuluvad „Forum Ekonomiczne w Krynicy” (2006), „Owocobranie” (2006, 2007), „Święto Kwitnącej Jabłoni” (2008). Ajakirjanduses on kõnealuse toote kohta ilmunud ka artikleid, näiteks: „Jabłka łąckie produktem regionalnym” (Hasło Ogrodnicze, 2005), „Trzy pytania do …” („Dziennik Polski”, 6. juuli 2007), „Małopolski festiwal smaku” (nädalaleht „Extra”, 17. juuli 2008), „Krapik tygrysem Europy” („Dziennik Polski”, 30. juuli 2007), „Łącka Droga Owocowa” („Nasz Dziennik”, 2. august 2007), „Owoc pod ochroną” („Tarnowski Gość Niedzielny”).

„Jabłka łąckie” maine kasv aastate vältel on aidanud kaasa õunavarude suurendamisele. Õunte suur tähtsust punktis 4 osutatud piirkonnale näitab ka asjaolu, et ligikaudu 80 % kogu põllumajanduslikust maast kasutatakse õunapuude kasvatamiseks. Kõnealuses piirkonnas on õunaaedade all ühtekokku 3 000 ha. Kõnealuse piirkonna puuviljaaedadest jääb Łącko valda 50 %, Stary Sączi valda 15 %, Podegrodzie valda 18,3 % ja Łukowica valda 16,7 %.

„Jabłka łąckie” sai esimese auhinna seitsmendal üleriigilisel võistlusel „Meie kulinaarne pärand” taimetoodete ja taimsete toiduainete kategoorias kui parim Väike-Poola toode.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk. 12.