Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.

Kavandatava akti eesmärk on võtta lepingu artikli 42 lõike 5 kohaselt vastu ühiskomitee tegevuse aluseks olev töökord, et võimaldada lepingu rakendamist.

Ühiskomitee moodustatakse lepingu artikli 42 alusel. Selle peamine ülesanne on koordineerida lepingul põhinevat üldist partnerlust ja tagada lepingu nõuetekohane toimimine ja tõhus rakendamine. Ühiskomitee muud ülesanded on: olla platvormiks, mille kaudu selgitada lepinguga seotud poliitikas, programmides ja volitustes tehtavaid asjakohaseid muudatusi, otsustada täiendavate koostöövaldkondade üle, mida ei ole lepingus nimetatud, tingimusel et need on kooskõlas lepingu eesmärkidega, ja püüda lahendada vaidlusi, mis võivad tekkida lepingu tõlgendamisest, kohaldamisest või rakendamisest.

Ühiskomitee on ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jaapani vahelise strateegilise partnerluse lepinguga ettenähtud organ.

Akt, mis ühiskomiteel tuleb vastu võtta, on õigusliku toimega akt. See tuleneb asjaolust, et lepingu artikli 42 lõike 2 punkti g kohaselt peab ühiskomitee vastu võtma otsuseid, mis on siduvad mõlemale lepinguosalisele.

Kavandatava õigusaktiga ei täiendata ega muudeta lepingu institutsioonilist raamistikku.

Kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

4.2.Materiaalõiguslik alus

4.2.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mida liidu nimel võetav seisukoht puudutab. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks, samas kui teine on pelgalt kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna puhul vajalik õiguslik alus.

4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul

Töökord käsitleb lepingu alusel loodud organi üldist toimimist. Seega tuleb valdkond, kuhu kavandatav otsus kuulub, kindlaks määrata, lähtudes lepingust kui tervikust.

Võttes arvesse lepingus sisalduvate ÜVJP sätete arvu ja olemust, on kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu seotud kolmandate riikidega tehtava majandus-, finants- ja tehnilise koostööga. Seda vaatamata asjaolule, et lepingu allkirjastamine põhines Euroopa Liidu lepingu artiklil 37 ja ELi toimimise lepingu artikli 212 lõikel 1. Hinnang on muutunud seoses järgnenud kohtuotsusega kohtuasjas C-244/17, komisjon vs. nõukogu (Kasahstan). Ettepanekus esitatud otsuse materiaalõiguslik alus on seega ELi toimimise lepingu artikli 212 lõige 1.

4.3.Järeldus

Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 212 lõige 1, mida tõlgendatakse koostoimes artikli 218 lõikega 9.

2019/0055 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU OTSUS

seisukohta kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jaapani vahelise strateegilise partnerluse lepinguga moodustatud ühiskomitees seoses ühiskomitee töökorra vastuvõtmisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 212 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut