ET Euroopa Liidu Teataja C 348/1

KONTROLLIKOJALEEUROOPA LIIDU 2011. AASTA KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2011

2012/C 348/01

SISUKORD

Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele lisatud deklaratsioon

I OSA: KONSOLIDEERITUD FINANTSARUANDED JA NENDE LISAD

Bilanss

Tulemiaruanne

Rahavoogude aruanne

Netovara muutuste aruanne

Finantsaruannete lisad

II OSA: KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄITMISE ARUANNE JA SELLE LISAD

Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne

Konsolideeritud eelarve täitmise aruande lisad

KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON

Euroopa Liidu 2011. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne on koostatud teabe alusel, mille on esitanud Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 129 lõikes 2 osutatud institutsioonid ja asutused. Deklareerin, et see on koostatud kooskõlas kõnealuse finantsmääruse vii jaotisega ning finantsaruannete lisades toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen saanud nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajatelt kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Liidu varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, ning nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajad on tõendanud selle teabe usaldusväärsust.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha Euroopa Komisjoni raamatupidamise aastaaruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne annab Euroopa Liidu finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate.

(allkiri)

Philippe TAVERNE Komisjoni peaarvepidaja 18. juuli 2012

I OSA

Konsolideeritud finantsaruanded ja nende lisad (1)

SISUKORD

Bilanss

Tulemiaruanne

Rahavoogude aruanne

Netovara muutuste aruanne

Finantsaruannete lisad:

1. Peamised arvestuspõhimõtted

2. Bilansi lisad

3. Tulemiaruande lisad

4. Rahavoogude aruande lisad

5. Tingimuslikud varad ja kohustused ning muud avaldatavad andmed

6. Finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

7. ELi laenuvõtmise ja -andmise tegevus

8. Finantsriskide juhtimine

9. Seotud osapooli käsitlevad andmed

10. Bilansipäevajärgsed sündmused

11. Konsolideerimise ulatus

BILANSS

miljonites eurodes Lisa 31.12.2011 31.12.2010 PÕHIVARA Immateriaalne vara 2.1 149 108 Kinnisvara ja seadmed 2.2 5 071 4 813 Pikaajalised investeeringud: Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringud 2.3 374 492 Finantsvara: müügivalmis vara 2.4 2 272 2 063 Finantsvara: pikaajalised laenud 2.5 41 400 11 640 Pikaajalised nõuded ja sissenõutavad summad 2.6 289 40 Pikaajalised eelmaksed 2.7 44 723 44 118 94 278 63 274 KÄIBEVARA Varud 2.8 94 91 Lühiajalised investeeringud: Finantsvara: müügivalmis vara 2.9 3 619 2 331 Lühiajalised nõuded ja sissenõutavad summad: Finantsvara: lühiajalised laenud 2.10 102 2 170 Muud nõuded ja sissenõutavad summad 2.11 9 477 11 331 Lühiajalised eelmaksed 2.12 11 007 10 078 Raha ja raha ekvivalendid 2.13 18 935 22 063 43 234 48 064 AKTIVA KOKKU 137 512 111 338 PIKAAJALISED KOHUSTUSED Pensionid ja muud töötajahüvitised 2.14 (34 835) (37 172) Pikaajalised eraldised 2.15 (1 495) (1 317) Pikaajalised finantskohustused 2.16 (41 179) (11 445) Muud pikaajalised kohustused 2.17 (2 059) (2 104) (79 568) (52 038) LÜHIAJALISED KOHUSTUSED Lühiajalised eraldised 2.18 (270) (214) Lühiajalised finantskohustused 2.19 (51) (2 004) Kreditoorne võlgnevus 2.20 (91 473) (84 529) (91 794) (86 747) PASSIVA KOKKU (171 362) (138 785) NETOVARA (33 850) (27 447) Reservid 2.21 3 608 3 484 Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (2) 2.22 (37 458) (30 931) NETOVARA (33 850) (27 447)

TULEMIARUANNE

miljonites eurodes Lisa 2011 2010 PÕHITEGEVUSTULUD Tulu omavahenditest ja osamaksudest 3.1 124 677 122 328 Muud põhitegevustulud 3.2 5 376 8 188 130 053 130 516 PÕHITEGEVUSKULUD Halduskulud 3.3 (8 976) (8 614) Põhitegevuskulud 3.4 (123 778) (103 764) (132 754) (112 378) PÕHITEGEVUSE (PUUDUJÄÄK)/ÜLEJÄÄK (2 701) 18 138 Finantstulud 3.5 1 491 1 178 Finantskulud 3.6 (1 355) (661) Muudatused pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustustes 1 212 (1 003) Osa ühis- ja sidusettevõtete netokahjumis 3.7 (436) (420) EELARVEAASTA TULEM (1 789) 17 232

RAHAVOOGUDE ARUANNE

miljonites eurodes Lisa 2011 2010 Eelarveaasta tulem (1 789) 17 232 Rahavood põhitegevusest: 4.2 Amortisatsioon (finantsvara) 33 28 Amortisatsioon 361 358 Pikaajaliste laenude (suurenemine)/vähenemine (29 760) (876) Pikaajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine (605) (2 574) Pikaajaliste nõuete ja sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine (249) 15 Varude (suurenemine)/vähenemine (3) (14) Lühiajaliste eelmaksete (suurenemine)/vähenemine (929) (642) Lühiajaliste nõuete ja sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine 3 922 (4 543) Pikaajaliste eraldiste suurenemine/(vähenemine) 178 (152) Pikaajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) 29 734 886 Muude pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine) (45) (74) Lühiajaliste eraldiste suurenemine/(vähenemine) 56 1 Lühiajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) (1 953) 1 964 Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine) 6 944 (9 355) Mitterahalise tuluna kirjendatud eelneva aasta eelarve ülejääk (4 539) (2 254) Muud mitterahalised muutused (75) (149) Pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine) (2 337) (70) Rahavood investeerimistegevusest: 4.3 Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine (693) (374) Pikaajaliste investeeringute (suurenemine)/vähenemine (91) (176) Lühiajaliste investeeringute (suurenemine)/vähenemine (1 288) (540) NETORAHAVOOD (3 128) (1 309) Raha ja raha ekvivalentide suurenemine/(vähenemine) (neto) (3 128) (1 309) Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga 2.13 22 063 23 372 Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga 2.13 18 935 22 063

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

miljonites eurodes Reservid (A) Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (B) Netovara =(A)+(B) Õiglase väärtuse reserv Muud reservid Kumuleerunud ülejääk/ (puudujääk) Eelarveaasta tulem SALDO 31. DETSEMBRI 2009. AASTA SEISUGA 69 3 254 (52 488) 6 887 (42 278) Muutused tagatisfondi reservis 273 (273) 0 Õiglase väärtuse muutused (130) (130) Muud 4 (21) (17) 2009. eelarveaasta eraldatud tulem 14 6 873 (6 887) 0 Liikmesriikidele tagasimakstud 2009. aasta eelarve ülejääk (2 254) (2 254) Eelarveaasta tulem 17 232 17 232 SALDO 31. DETSEMBRI 2010. AASTA SEISUGA (61) 3 545 (48 163) 17 232 (27 447) Muutused tagatisfondi reservis 165 (165) 0 Õiglase väärtuse muutused (47) (47) Muud 2 (30) (28) 2010. eelarveaasta eraldatud tulem 4 17 228 (17 232) 0 Liikmesriikidele tagasimakstud 2010. aasta eelarve ülejääk (4 539) (4 539) Eelarveaasta tulem (1 789) (1 789) SALDO 31. DETSEMBRI 2011. AASTA SEISUGA (108) 3 716 (35 669) (1 789) (33 850)

FINANTSARUANNETE LISAD

1. PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1 ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

Euroopa Liidu raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002), ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

Finantsmääruse artikli 133 kohaselt koostab Euroopa Liit oma finantsaruanded tekkepõhise arvestuse eeskirjade kohaselt, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või nende puudumisel rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS). Kõnealused raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid tuleb kohaldada kõigis konsolideeritud institutsioonides ja ELi asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja raamatupidamise aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada finantsaruannete koostamise ja konsolideerimise menetlust. Raamatupidamisarvestust peetakse eurodes ja kalendriaasta põhjal.

1.2 RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Finantsaruannete eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Kuna ELi näol on tegemist avaliku sektori üksusega, on konkreetsem eesmärk anda teavet, millest on abi otsuste tegemisel, ja näidata, et üksus kasutab talle usaldatud vahendeid vastutustundlikult. Käesoleva dokumendi koostamisel on silmas peetud just neid eesmärke.

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest finantsaruannete koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 2 ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted, s.o: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte.

Finantsaruannete koostamine kooskõlas eespool nimetatud eeskirjade ja põhimõtetega nõuab, et juhtkond annaks hinnanguid, mis mõjutavad bilansi ja tulemiaruande teatavatel ridadel kajastatud summasid ning tingimuslike varade ja kohustuste kohta avaldatavaid andmeid.

1.3 KONSOLIDEERIMINE

Konsolideerimise ulatus

ELi konsolideeritud finantsaruanded hõlmavad kõiki olulisi kontrollitavaid üksusi (institutsioonid ja ametid) ning sidus- ja ühisettevõtteid, st kokku 50 kontrollitavat üksust, 5 ühisettevõtet ja 4 sidusettevõtet. Konsolideeritud üksuste täielik loetelu on esitatud lisas 11.1. 2010. aastaga võrreldes on konsolideerimise ulatust laiendatud seitsme kontrollitava üksuse (üks institutsioon ja kuus ametit) võrra. Kõnealused lisandumised ei avalda konsolideeritud finantsaruannetele märkimisväärset mõju.

Kontrollitavad üksused

Otsus lisada üksus konsolideeritavate üksuste hulka põhineb kontrolli mõistel. Kontrollitavad üksused on kõik üksused, mille finants- ja tegevusstrateegiat on Euroopa Liidul õigus kas otseselt või kaudselt juhtida, et saada kasu kõnealuste üksuste tegevusest. Nimetatud õigus peab olema vaatlusalusel hetkel rakendatav. Kontrollitavad üksused on täielikult konsolideeritud. Konsolideerimine algab kontrolli alguse kuupäeval ja lõpeb kontrolli lõppemisel.

Euroopa Liidu raames on põhilised kontrolli väljendavad näitajad järgmised: üksuse loomine aluslepingu või teisese õigusakti alusel, üksuse rahastamine üldeelarvest, hääleõigus juhtorganites, Euroopa Kontrollikoja poolne auditeerimine ning Euroopa Parlamendi poolne eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Selle otsustamiseks, kas üks või kõik eespool loetletud kriteeriumid on kontrolli kohaldamiseks piisavad, tuleb loomulikult hinnata iga üksust eraldi.

Selle lähenemisviisi kohaselt käsitatakse ELi institutsioone (v.a Euroopa Keskpank) ja ameteid (v.a endise teise samba ametid) ELi ainukontrolli all olevana ning seetõttu need konsolideeritakse. Lisaks sellele loetakse kontrollitavaks üksuseks ka likvideeritavat Euroopa Söe- ja Teraseühendust (ESTÜ).

Kõik ELi kontrollitavate üksuste omavahelised olulised tehingud ja saldod elimineeritakse; sellistest omavahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole aga märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Ühisettevõtted

Ühisettevõte on lepinguline suhe, mille alusel Euroopa Liit ning üks või enam poolt („ühisettevõtjad”) kohustuvad läbi viima majandustegevust, mille üle teostatakse ühiskontrolli. Ühiskontroll on lepingus kokkulepitu kohaselt jaotatud kas otsene või kaudne kontroll teenusepotentsiaali omava tegevuse üle.

Osakute üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses. Euroopa Liidu osa tema poolt ühiselt kontrollitavate üksuste majandustulemustes kajastatakse tulemiaruandes ja ELi osa reservides toimunud muutustes kajastatakse reservides. Ühisettevõtte raamatupidamislik väärtus raamatupidamise aastaaruandes bilansipäeva seisuga saadakse soetusmaksumuse ja kõigi muutuste (täiendavad osamaksud, osa majandustulemuses ja reservide muutustes, väärtuse vähendamised ja dividendid) liitmisel.

Euroopa Liidu ja tema poolt ühiselt kontrollitavate üksuste vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud. Ühisettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida Euroopa Liit kasutab sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul.

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted on üksused, mille üle Euroopa Liidul on kas otseselt või kaudselt märkimisväärne mõju, kuid mille üle neil kontroll puudub. Eelduseks on võetud, et märkimisväärne mõju esineb juhul, kui Euroopa Liidule kuulub kas otseselt või kaudselt vähemalt 20 % hääleõigusest.

Osaluste üle sidusettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses. Euroopa Liidu osa tema sidusettevõtete majandustulemustes kajastatakse tulemiaruandes ja tema osa reservides toimunud muutustes kajastatakse reservides. Sidusettevõtte raamatupidamislik väärtus raamatupidamise aastaaruandes bilansipäeva seisuga saadakse soetusmaksumuse ja kõigi muutuste (täiendavad osamaksud, osa majandustulemuses ja reservide muutustes, väärtuse vähendamised ja dividendid) liitmisel. Sidusettevõttelt saadud jaotatud kasum vähendab vara bilansilist maksumust. Euroopa Liidu ja tema sidusettevõtete vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Sidusettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida Euroopa Liit kasutab sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul. Juhtudel, mil Euroopa Liidule kuulub vähemalt 20 % investeerimiskapitalifondist, ei sea ta eesmärgiks avaldada olulist mõju. Selliseid fonde käsitletakse seetõttu müügivalmis finantsinstrumentidena ja kapitaliosaluse meetodit ei kohaldata.

Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon

Euroopa Liidu personali ravikindlustusskeemi, Euroopa Arengufondi ja osalejate tagatisfondi vahendeid haldab komisjon nimetatud üksuste eest; kuna Euroopa Liit neid üksuseid aga ei kontrolli, siis ei ole need ka tema raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud; asjaomaste summade kohta täiendava teabe saamiseks vt lisa 11.2.

1.4 ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.4.1 Valuuta ja ümberarvestamise alused

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Finantsaruanded on koostatud miljonites eurodes, sest euro on Euroopa Liidu arveldus- ja aruandlusvaluuta.

Tehingud ja saldod

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Kasum või kahjum vahetuskursierinevustest, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes.

Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse kinnisvara ja seadmete ning immateriaalse vara puhul, mille väärtust eurodes arvestatakse nende soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Valuuta 31.12.2011 31.12.2010 BGN 1,9558 1,9558 CZK 25,7870 25,0610 DKK 7,4342 7,4535 EEK — 15,6466 GBP 0,8353 0,8607 HUF 314,5800 277,9500 LVL 0,6995 0,7094 LTL 3,4528 3,4528 PLN 4,4580 3,9750 RON 4,3233 4,2620 SEK 8,9120 8,9655 CHF 1,2156 1,2504 JPY 100,2000 108,6500 USD 1,2939 1,3362

Välisvaluutas nomineeritud ja müügivalmina käsitatavate rahaliste väärtpaberite õiglase väärtuse muutusi, mis seonduvad ümberarvestamise erinevusega, kajastatakse tulemiaruandes. Õiglases väärtuses hoitavate, muutustega läbi tulemiaruande kajastatavate mitterahaliste finantsvarade ja -kohustuste ümberarvestamise erinevusi kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmina käsitatavate mitterahaliste finantsvarade ja -kohustuste ümberarvestamise erinevused on esitatud õiglase väärtuse reservis.

1.4.2 Prognooside kasutamine

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt on finantsaruannetes tingimata esitatud summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustuste, eraldiste, varudest ja nõuetest tuleneva finantsriski, viitlaekumiste ja kumuleerunud kulude ning tingimuslike varade ja kohustuste summad ja immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete väärtuse languse määra summad. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Muutusi prognoosides kajastatakse selles perioodis, mil need teatavaks on saanud.

1.5 BILANSS

1.5.1 Immateriaalne vara

Omandatud arvutitarkvara litsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Vara amortiseeritakse lineaarselt eeldatava kasuliku kasutusea alusel. Asutusesiseselt väljatöötatud immateriaalne vara kapitaliseeritakse, kui täidetud on asjaomased ELi raamatupidamiseeskirjades ettenähtud kriteeriumid. Kapitaliseeritavate kulude hulka kuuluvad kõik otseselt omistatavad kulud, mis on vajalikud vara loomiseks, tootmiseks või valmistamiseks selliselt, et see vara saaks toimida juhtkonna poolt kavandatud viisil. Teadustegevusega seotud kulusid, mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid ja hoolduskulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel.

1.5.2 Kinnisvara ja seadmed

Kogu kinnisvara ja seadmed on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on asjaomase vara soetamise või valmistamisega otseselt seotud.

Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas arvatud vara bilansilise maksumuse hulka või kajastatud eraldi varana – viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb Euroopa Liidule ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti. Kuna Euroopa Liit ei võta laene kinnisvara ega seadmete soetamiseks, siis laenukulusid sellise soetamisega ei kaasne.

Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Ehitamisel olevat vara ei amortiseerita, kuna selline vara ei ole veel kasutamiseks valmis. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus jaotatakse jääkmaksumusteks nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

Amortisatsiooninormid

Vara liik Lineaarne amortisatsiooninorm Hooned 4 % Masinad ja seadmed 10-25 % Mööbel 10-25 % Inventar ja sisseseade 10-33 % Sõidukid 25 % Arvutiriistvara 25 % Muu materiaalne vara 10-33 %

Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu ja müügikulude vahe võrdlemisel võõrandatava vara bilansilise maksumusega ning seda kajastatakse tulemiaruandes.

Rendimaksed

Materiaalse vara rendimaksed, mille puhul Euroopa Liit kannab põhimõtteliselt kõiki omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid, liigitatakse kapitalirendi makseteks. Kapitalirendi maksed kapitaliseeritakse rendi alustamisel väärtuses, mis vastab kas renditava vara õiglasele väärtusele või minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtusele, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Iga rendimakse jaotatakse kohustuseks ja finantskuludeks selliselt, et tasumata finantssaldo määr püsiks ühtlane. Rendikohustusi, millest on finantskulud maha arvatud, kajastatakse muude (lühi- ja pikaajaliste) kohustuste all. Finantskulude hulka kuuluvaid intresse kajastatakse kuluna tulemiaruandes rendiperioodi jooksul, et saada pidev perioodiline intressimäär, mida kohaldatakse igal perioodil kohustuse tasumata saldo suhtes. Kapitalirendi alusel hoitavat vara amortiseeritakse kas vara kasuliku kasutusea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb neist on lühem.

Rendimaksed, mille puhul oluline osa omandiõigusega kaasnevatest riskidest ja hüvedest jääb rendileandja kanda, liigitatakse kasutusrendiks. Kasutusrendi korras tehtavad maksed kajastatakse kuluna tulemiaruandes rendiperioodi jooksul lineaarsel meetodil.

1.5.3 Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Tähtajatu kasuliku kasutuseaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline maksumus ei pruugi olla kaetav. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline maksumus ületab kaetava väärtuse. Kaetav väärtus on kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või vara tarbimisväärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kõrgem.

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete jääkmaksumus ja kasulik kasutusiga vaadatakse läbi ja vajadusel korrigeeritakse neid vähemalt kord aastas. Kui vara bilansiline maksumus ületab hinnangulise kaetava väärtuse, hinnatakse vara bilansiline maksumus kohe alla kuni tema kaetava väärtuseni. Kui varasematel aastatel kajastatud väärtuse languse põhjused on ära langenud, siis vähendatakse vastavalt sellele väärtuse langusest tekkinud kahjumit.

1.5.4 Investeeringud

Osalused sidus- ja ühisettevõtetes

Osaluste üle sidus- ja ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. Omakapitali maksumust korrigeeritakse, et võtta arvesse Euroopa Liidu osa sidus- ja ühisettevõtete netovarade suurenemises või vähenemises pärast arvelevõtmist, kui on märke väärtuse langusest, ning vajadusel hinnatakse see alla madalama kaetava väärtuseni. Kaetav väärtus määratakse kindlaks vastavalt lisas 1.5.3 kirjeldatule. Kui väärtuse languse põhjus hiljem ära langeb, siis vähendatakse väärtuse langusest tekkinud kahjumit kuni bilansilise maksumuseni, mis oleks kindlaks määratud juhul, kui väärtuse langusest tekkinud kahjumit ei oleks kajastatud.

Investeeringud riskikapitali fondidesse

Liigitus ja väärtuse hindamine

Investeeringud riskikapitali fondidesse liigitatakse müügivalmis varadeks (vt lisa 1.5.5) ja sellest tulenevalt võetakse need arvele õiglases väärtuses; õiglase väärtuse muutustest tulenev kasum või kahjum (sealhulgas vahetuskursierinevused) kajastatakse õiglase väärtuse reservis.

Õiglase väärtuse määramine

Kuna investeeringutel riskikapitali fondidesse ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, hinnatakse nende väärtust iga investeeringu puhul eraldi kas soetusmaksumuse või omistatava vara puhasväärtuse (NAV) alusel. Õiglase väärtuse hindamisest tulenevat realiseerimata kasumit kajastatakse reservides ja realiseerimata kahjumi puhul hinnatakse, kas selle väärtus on vähenenud, et otsustada, kas kajastada seda väärtuse langusest tingitud kahjumina tulemiaruandes või muutusena õiglase väärtuse reservis.

1.5.5 Finantsvara

Liigitus

Euroopa Liit liigitab oma finantsvarad järgmistesse kategooriatesse: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande; laenud ja nõuded; tähtajani hoitavad investeeringud; müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

i) Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande

Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt või kui Euroopa Liit on nimetatud finantsvara sellesse kategooriasse kuuluvana määratlenud. Sellesse kategooriasse liigitatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates.

ii) Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui EL annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates.

iii) Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida Euroopa Liit kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Aruandeaasta jooksul ei olnud Euroopa Liidul ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

iv) Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku möödudes EL kavatseb need võõrandada. Müügivalmis finantsvaradeks liigitatakse ka investeeringud konsolideerimata üksustesse ja muud omakapitaliinvesteeringud (nt riskikapitalitehingud), mille üle ei peeta arvestust kapitaliosaluse meetodil.

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatud, tähtajani hoitavate ja müügivalmis finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, st päeval, mil Euroopa Liit võtab kohustuse vara ostuks või müügiks. Laene kajastatakse sularaha laenuvõtjale ülekandmise hetkel. Finantsinstrumendid võetakse arvele õiglases väärtuses, millele on liidetud kõigi nende finantsvarade tehingukulud, mis ei ole kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande. Finantsvarad, mis on kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, võetakse arvele õiglases väärtuses ning nende tehingukulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes.

Finantsvara õiglane väärtus arvelevõtmisel on tavaliselt tehinguhind (st saadud tasu õiglane väärtus). Pikaajalise intressivaba või turutingimustest madalama intressimääraga laenu andmisel saab selle õiglaseks väärtuseks lugeda kõigi tulevaste laekumiste nüüdisväärtuse, mis on diskonteeritud turuintressimäära alusel, mis kehtib sarnase krediidireitinguga sarnase instrumendi puhul.

Laenatud vahendite arvelt antud laenusid mõõdetakse nimiväärtuses, mida loetakse laenu õiglaseks väärtuseks. Seda järgmistel põhjustel:

— ELi laenuandmise turukeskkond on väga eripärane ja erinev kapitaliturust, millel emiteeritakse ettevõtete ja valitsuste võlakirjasid. Kuna laenuandjatel on neil turgudel võimalik valida alternatiivseid investeeringuid, siis kajastub alternatiivsete valikute võimalus turuhindades. ELi jaoks aga selline alternatiivsete investeeringute võimalus puudub, sest ELil ei ole lubatud raha kapitaliturgudele investeerida; ta üksnes laenab vahendeid, et anda laenusid sama intressimääraga. See tähendab, et ELil puudub laenatud vahendite arvelt laenude andmiseks või investeeringute tegemiseks alternatiivne võimalus. Seega puuduvad alternatiivkulud ja seetõttu ka alus turuintressimääradega võrdlemiseks. Tegelikult kujutab ELi laenude andmise tegevus endast eraldi turgu. Kuna alternatiivkulu kriteerium ei ole kohaldatav, siis põhimõtteliselt ei kajasta turuhind õiglaselt ELi laenuandmise tehingute sisu. Seda silmas pidades ei ole asjakohane kasutada ELi antud laenude õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võrdlusalusena ettevõtete või valitsuste võlakirjasid.

— Kuna sellele lisaks puudub ka aktiivne turg ja sarnased tehingud, mida saaks kasutada võrdlusalusena, peaks Euroopa Liit kasutama oma finantsstabiilsusmehhanismi ja maksebilansi rahastamisvahendi raames antud laenude jms laenutehingute õiglase väärtuse leidmisel sama intressimäära, mida ta nõuab antud laenudelt.

— Peale selle esinevad nende laenude puhul antud ja võetud laenude vahel kompenseerivad mõjud, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud või üle antud ja Euroopa Liit on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved üle andnud.

Järgnev väärtuse hindamine

i) Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatud finantsinstrumentide kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

ii) Laene ja nõudeid ning tähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude korral kohaldatakse antud ja võetud laenude puhul sama tegelikku intressimäära, sest need laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

iii) Tähtajani hoitavad investeeringud ELil praegu puuduvad.

iv) Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Müügivalmis varade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Müügivalmina käsitletava vara müümisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist tulemiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus. Aktiivsetel turgudel noteeritud investeeringute õiglane väärtus põhineb jooksval pakkumishinnal. Kui finantsvara turg ei ole aktiivne (või kui tegemist on noteerimata väärtpaberitega), määrab Euroopa Liit õiglase väärtuse hindamismeetodeid kasutades. Kõnealuste meetodite hulka kuuluvad hiljutiste mitteseotud poolte vaheliste tehingute kasutamine, viitamine teistele põhimõtteliselt samasugustele instrumentidele, diskonteeritud rahavoogude analüüs, optsioonihinna mudelid ja muud turuosaliste üldkasutatavad hindamismeetodid. Juhul kui sellistesse omakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringute õiglast väärtust, millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, ei saa usaldusväärselt mõõta, hinnatakse neid soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langusest tekkinud kahjum.

Finantsvara väärtuse langus

Euroopa Liit hindab igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud. Finantsvara väärtus langeb ja väärtuse langusest tekib kahjum üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvele võtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse tagajärjel, mis mõjutab või mõjutavad finantsvara prognoositud tulevasi rahavooge, mida saab usaldusväärselt hinnata.

a) Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude ja nõuete või tähtajani hoitavate investeeringute väärtuse languse tõttu on kantud kahjumit, leitakse kahjumi suurus vara bilansilise maksumuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude (v.a kandmata tulevane krediidikahju) nüüdisväärtuse vahena, diskonteerituna finantsvara algse tegeliku intressimääraga. Vara bilansilist maksumust vähendatakse ja kahjumi summa kajastatakse tulemiaruandes. Kui laen või tähtajani hoitav investeering on muutuva intressimääraga, võetakse väärtuse langusest tekkinud kahjumi leidmisel diskontomääraks lepingu kohaselt kindlaks määratud jooksev tegelik intressimäär. Tagatisega finantsvara prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse arvutus peegeldab rahavooge, mis võivad tuleneda nimetatud vara sundmüügist, millest on maha arvatud tagatise saamise ja müügi kulud, olenemata sellest, kas sundmüük on tõenäoline või mitte. Kui järgneval perioodil väärtuse langusest tekkinud kahjumi summa väheneb ja vähenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes.

b) Õiglases väärtuses kajastatud varad

Müügivalmina käsitletavate omakapitaliinvesteeringute väärtuse languse kindlakstegemisel võetakse arvesse seda, kas väärtpaberi õiglane väärtus on langenud oluliselt või püsivalt (pikaks ajaks) allapoole selle soetusmaksumust. Kui müügivalmis finantsvarade puhul on mis tahes selliseid tõendeid, arvatakse kumulatiivne kahjum (arvutatuna soetusmaksumuse ja jooksva õiglase väärtuse vahena, millest on lahutatud mis tahes varem tulemiaruandes kajastatud asjaomase finantsvara väärtuse langusest tekkinud kahjum) reservist välja ja kajastatakse tulemiaruandes. Tulemiaruandes kajastatud omakapitaliväärtpaberite väärtuse langusest tekkinud kahjumi vähenemise korral ei kajastata seda vähenemist tulemiaruandes. Kui järgneval perioodil müügivalmina käsitletava võlainstrumendi õiglane väärtus suureneb ja suurenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes.

1.5.6 Varud

Varusid kajastatakse kas nende soetusmaksumuses või neto realiseerimisväärtuses olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Soetusmaksumus määratakse lihtjärjekorra (FIFO) meetodi alusel. Valmistoodete ja lõpetamata toodangu soetusmaksumus koosneb toorainest, otsestest tööjõukuludest ja muudest otsestest kuludest ning nendega seotud tootmise üldkuludest (võttes aluseks normaalse kasutatava tootmisvõimsuse). Neto realiseerimisväärtus on tavalise äritegevuse käigus rakendatav hinnanguline müügihind, millest on lahutatud valmistus- ja müügikulud. Kui turustamiseks mõeldud varusid hoitakse tasuta või sümboolse tasu eest, hinnatakse nende väärtust kas soetusmaksumuse või jooksva asendusmaksumuse alusel olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Jooksev asendusmaksumus on kulu, mida Euroopa Liit kannaks vara soetamisel aruandepäeval.

1.5.7 Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid või ettemakseid kasutatakse sel eesmärgil, milleks need anti, lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul. Vastasel korral makstakse need tagasi. Kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse Euroopa Liidule tagastada. Eelmakse summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude ja tagasi makstud summade kinnitamisega ning kõnealust summat kajastatakse kuluna.

Eelarveaasta lõpus leitakse veel tasaarvestamata eelmakse summade väärtus, lahutades makstud esialgse(te)st summa(de)st tagastatud summad, kuludesse kantud rahastamiskõlblikud summad, eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata prognoositavad rahastamiskõlblikud summad ja väärtuse vähendamised.

Eelmaksetelt arvutatud intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Eelarveaasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos ja kajastatakse see bilansis.

1.5.8 Nõuded

Nõudeid kajastatakse esialgses summas, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Nõuete väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et Euroopa Liidul ei ole võimalik kõiki summasid nõuete esialgsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest maksumusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes. Varasematele kogemustele tuginedes tehakse ka üldine allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud. Viitlaekumiste käsitlemise kohta eelarveaasta lõpus vt lisa 1.5.14.

1.5.9 Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning need on määratletud käibevaradena. Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni hoiused pankades ja muud lühiajalised investeeringud, mis on kuni kolmekuulise esialgse tähtaja ja suure likviidsusega.

1.5.10 Töötajahüvitised

Pensionikohustused

Euroopa Liit haldab kindlaksmääratud hüvitisega pensioniplaane. Kuna üks kolmandik kõnealuste hüvitiste oodatavast kulust kaetakse osamaksudega töötajate palkadest, siis seda kohustust ei rahastata. Kindlaksmääratud hüvitistel põhinevate pensioniplaanidega seoses bilansis kajastatud kohustus võrdub kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtusega bilansipäeval. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse arvutavad aktuaarid proportsionaalse osa krediteerimise meetodi (projected unit credit method) kohaselt. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtus leitakse, diskonteerides prognoositud tulevased rahavood selles valuutas nomineeritud valitsuse võlakirjade intressimääradega, milles hüvitisi tulevikus makstakse, kusjuures nimetatud võlakirjade järelejäänud tähtaeg peab ligilähedaselt vastama asjaomase pensionikohustuse tingimustele.

Kogemuspõhisest korrigeerimisest ja aktuaarsete prognooside muutustest tulenev aktuaarne kasum või kahjum kajastatakse viivitamata tulemiaruandes. Varem töötatud ajast tulenevad kulud kajastatakse viivitamata tulemiaruandes, välja arvatud juhul, kui pensioniplaani muudatused sõltuvad sellest, kas töötaja jääb teenistusse kindlaksmääratud perioodiks (pensioniõiguste omandamiseks vajalik periood). Sel juhul amortiseeritakse varem töötatud ajast tulenevad kulud lineaarsel meetodil pensioniõiguse omandamise eelperioodi jooksul.

Töösuhte lõppemise järgsed haigushüvitised

Euroopa Liit pakub oma töötajatele tervisekindlustushüvitist ravikulude hüvitamise kaudu. Selle igapäevaseks haldamiseks on moodustatud eraldi fond. Süsteemist saavad kasu nii töötajad, pensionärid, lesed kui ka nende ülalpeetavad. Aktiivses teenistuses mitteolevatele isikutele (pensionärid, orvud jt) antavad hüvitised liigitatakse töösuhte lõppemise järgseteks töötajahüvitisteks. Kõnealuste hüvitiste laadist tulenevalt on nõutav aktuaarne arvutus. Bilansis kajastatav kohustus määratakse kindlaks pensionikohustustega sarnastel alustel (vt eespool).

1.5.11 Eraldised

Eraldisi kajastatakse, kui Euroopa Liidul on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul. Eraldiste summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on oodatavalt vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui eraldised koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

1.5.12 Finantskohustused

Finantskohustused liigitatakse kas õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavateks finantskohustusteks või amortiseeritud väärtuses kajastatavateks finantskohustusteks (võetud laenud). Võetud laenud jagunevad krediidiasutustelt võetud laenudeks ja võlgadeks, mida tõendavad sertifikaadid. Võetud laenud võetakse arvele õiglases väärtuses, milleks on nende emiteerimistulu (saadud tasu õiglane väärtus), millest on maha arvatud kantud tehingukulud, ja järgnevalt kajastatakse neid amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt; mis tahes erinevust tulu (millest on maha arvatud tehingukulud) ja laenu tagastusväärtuse vahel kajastatakse tulemiaruandes laenuperioodi jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

Need liigitatakse pikaajalisteks kohustusteks, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade ebaolulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes kohaldada. Euroopa Liidu kantud tehingukulud, mille hüvitamist hiljem laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

Finantskohustused, mis on liigitatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavateks finantskohustusteks, hõlmavad ka tuletisinstrumente, kui nende õiglane väärtus on negatiivne. Nende üle peetakse samasugust raamatupidamisarvestust nagu õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavate finantskohustuste üle (vt lisa 1.5.5).

1.5.13 Kreditoorne võlgnevus

Märkimisväärne osa ELi kreditoorsest võlgnevustest ei ole seotud kaupade ega teenuste ostmisega, vaid kujutab endast toetusesaajate või ELi muu rahastamise saajate esitatud tasumata kulutaotlusi. Need kirjendatakse kreditoorse võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse kreditoorset võlgnevust kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne või teenus on Euroopa Liidule üle antud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud.

1.5.14 Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse tehinguid ja sündmusi finantsaruannetes sellel perioodil, millega need seonduvad. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse kumuleerunud kulusid perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Kumuleerunud kulud arvutatakse komisjoni välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et finantsaruanded annaksid õige ja õiglase ülevaate.

Ka tulu kajastatakse selles perioodis, millega see on seotud. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid EL on teenuse osutanud või tarne üle andnud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt aluslepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse finantsaruannetes viitlaekumine.

Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

1.6 TULEMIARUANNE

1.6.1 Tulud

Mittekaubanduslik tulu

Siia hulka kuulub suur enamik ELi tulu, milleks peamiselt on otsesed ja kaudsed maksud ja omavahendite summad. Lisaks maksudele võib Euroopa Liit saada ka selliseid makseid kolmandatelt isikutelt nagu tollimaksud, trahvid ja annetused.

Kogurahvatulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Tulu kajastatakse selles perioodis, mille kohta Euroopa Komisjon saadab liikmesriikidele rahastamistaotluse, milles ta nõuab neilt osamaksu tasumist. Rahastamistaotlusi hinnatakse nende „taotletud summas”. Kuna käibemaksu ja kogurahvatulu põhised omavahendid tuginevad asjaomase eelarveaasta andmete prognoosidele, võib neid muutuste korral korrigeerida kuni ajani, mil liikmesriigid esitavad lõplikud andmed. Prognoosis tehtud muutuse mõju kajastatakse muutuse toimumise perioodi netoülejäägi või -puudujäägi kindlaksmääramisel.

Traditsioonilised omavahendid

Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse asjakohaste igakuiste A-raamatupidamisaruannete (mis käsitlevad kogutud tollimaksu ning tasumisele kuuluvaid summasid, mille kohta on antud tagatis ja mida ei ole vaidlustatud) saamisel liikmesriikidelt. Aruandepäeva seisuga hinnatakse, milline on liikmesriikide kogutud aruandeperioodi tulu, mida ei ole veel Euroopa Komisjonile makstud, ning kajastatakse seda viitlaekumisena. Liikmesriikidelt saadud kvartali B-raamatupidamisaruanded (mis käsitlevad tollimaksu, mida ei ole kogutud ja mille kohta ei ole tagatist antud, ning nõudeid, mille kohta on tagatis antud, kuid mis võlglane on vaidlustanud) kajastatakse tuluna, millest on maha arvatud sissenõudmiskulud, mis liikmesriikidel on õigus endale jätta (25 %). Lisaks sellele kajastatakse tulemiaruandes väärtuse vähenemist nende summade võrra, mida prognoosi kohaselt ei õnnestu sisse nõuda.

Trahvid

Trahvidest saadud tulu kajastatakse adressaadi ametlikul teavitamisel Euroopa Liidu vastu võetud trahvi määramise otsusest. Kui on kahtlusi ettevõtja maksejõulisuse suhtes, siis kajastatakse nõude väärtuse vähendamine. Pärast trahvi määramise otsust peavad võlglased kahe kuu jooksul alates teavitamise kuupäevast:

— kas otsusega nõustuma, misjuhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse;

— või otsusega mitte nõustuma, misjuhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt.

Isegi kui otsus vaidlustatakse, tuleb trahvi põhisumma siiski kas kolmekuulise tähtaja jooksul ära maksta, sest vaidlustamisel ei ole menetlust peatavat toimet (ELi lepingu artikkel 278), või teatavatel asjaoludel ja komisjoni peaarvepidaja nõusolekul esitada selle asemel asjaomase summa kohta pangatagatis.

Kui ettevõtja vaidlustab otsuse, kuid on trahvi ajutiselt juba ära maksnud, kajastatakse seda summat tingimusliku kohustusena. Kuna aga ELi otsuse vaidlustamisel adressaadi poolt ei ole menetlust peatavat toimet, kasutatakse laekunud summat nõude kustutamiseks. Kui makse asemel saadakse tagatis, siis jääb trahv nõudena üles. Kui on tõenäoline, et Euroopa Liidu Üldkohus võib teha otsuse ELi kahjuks, kajastatakse selle riski katteks ette nähtud eraldis. Kui selle asemel on antud tagatis, hinnatakse tasumata nõue vajadusel alla. Kogunenud intresse, mille Euroopa Komisjon on saanud pangakontodelt, kus hoiustatakse laekunud maksed, kajastatakse tuluna ja võimalikke tingimuslikke kohustusi suurendatakse sellele vastavalt.

Kaubanduslik tulu

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

Intressitulud ja -kulud

Intressitulusid ja -kulusid kajastatakse tulemiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Selle meetodi alusel arvutatakse finantsvara või -kohustuse amortiseeritud väärtus ning jaotatakse intressitulud või -kulud asjaomase perioodi peale. Tegeliku intressimäära arvutamisel hindab Euroopa Liit rahavoogusid, võttes arvesse finantsinstrumendi kõiki lepingutingimusi (nt ettemakse võimalusi), kuid ei võta arvesse tulevast krediidikahju. Arvutus hõlmab kõiki lepingupoolte vahelisi makstud ja laekunud tasusid ja makseid, mis on tegeliku intressimäära lahutamatu osa, tehingukulusid ja kõiki muid hinnalisandeid ja allahindlusi.

Kui finantsvara või sarnaste finantsvarade rühm on väärtuse langusest tekkinud kahjumi tõttu alla hinnatud, kasutatakse intressitulu kajastamisel intressimäära, mida rakendatakse tulevaste rahavoogude diskonteerimisel väärtuse langusest tekkinud kahjumi hindamiseks.

Dividenditulu

Dividenditulu kajastatakse makse saamise õiguse kindakstegemisel.

1.6.2 Kulud

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslikud kulud kajastatakse siis, kui tarne on Euroopa Liidule üle antud ja ta on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse algses arvel esitatud maksumuses. Mittekaubanduslikud kulud on ELile iseloomulikud ning moodustavad suurema osa tema kuludest. Need seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused.

Kui asjaomast liiki ülekanne on eeskirjadega (finantsmäärus, personalieeskirjad või muu õigusakt) lubatud või kui on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud, kajastatakse ülekanne selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et abisaaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja summat saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need kumuleerunud kuludena.

1.7 TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.7.1 Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult Euroopa Liidu kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.7.2 Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult Euroopa Liidu kontrollile, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harva esineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

2. BILANSI LISAD

PÕHIVARA

2.1 IMMATERIAALNE VARA

miljonites eurodes Summa Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2010. aasta seisuga 236 Soetamine 80 Võõrandamine (13) Muud muudatused (2) Bilansiline brutomaksumus 31. detsembri 2011. aasta seisuga 301 Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2010. aasta seisuga (128) Aasta amortisatsioonikulud (33) Võõrandamine 8 Muud muudatused 1 Kogunenud amortisatsioon 31. detsembri 2011. aasta seisuga (152) Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2011. aasta seisuga 149 Bilansiline netomaksumus 31. detsembri 2010. aasta seisuga 108

Eespool esitatud summad seonduvad peamiselt arvutitarkvaraga.

2.2 KINNISVARA JA SEADMED

Ehitamisel oleva vara all on 31. detsembri 2011. aasta seisuga kajastatud 219 miljoni euro väärtuses varasid, mis seonduvad Galileo projektiga, s.o ELi ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemiga, mille ehitamisel on abiks Euroopa Kosmoseagentuur. Valmimisel koosneb süsteem 30 satelliidist, kahest juhtimiskeskusest ja 16 maapealsest jaamast. Bilansis esitatud summa kajastab kulusid, mida komisjon on selle projektiga seoses kandnud alates 22. oktoobrist 2011, mil saadeti edukalt orbiidile süsteemi kaks esimest satelliiti. Nagu eelmises raamatupidamise aastaaruandes selgitatud, käsitles komisjon enne seda kuupäeva projekti teadusuuringute etapis olevana, mistõttu kõik kantud kulud kanti kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjadega kuludesse. Alates projekti algusest kuni kehtiva finantsraamistiku lõpuni moodustavad ELi kantavad orbiidil kontrollimise etapi ja täieliku töövalmiduse etapi esimese osa kavandatavad kulud 3 788 miljonit eurot. Järgmises finantsraamistikus nähakse ette veel 5 500 miljonit eurot kulusid järgnevale: süsteemi täielik kasutuselevõtt, selle kasutamine, Galileo teenuste osutamine kuni 2020. aastani ja järgmise satelliitide põlvkonna ettevalmistamine. Seda rahastatakse juba täielikult ELi eelarvest. Perioodi jooksul on 268 miljoni euro suurune summa kajastatud teaduskuludena.

Järgmised kaks satelliiti on plaanis orbiidile saata 2012. aasta sügisel ja kui nende testimine seejärel lõpule jõuab, lõpeb ka projekti orbiidil kontrollimise etapp. Seda etappi on ühiselt rahastanud EL ja Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) ning kooskõlas nende kahe poole vahel sõlmitud toetuslepinguga annab ESA ehitatud varad ELile ametlikult üle. Varade juriidiline üleandmine nõuab ESA nõukogu nõusolekut. Sealjuures tuleb märkida, et välja arvatud kaks riiki (Norra ja Šveits), on kõik ESA liikmesriigid ka ELi liikmesriigid. Komisjonil ei ole praegu mingit põhjust arvata, et mõni ESA liige võiks üleandmise blokeerida.

miljonites eurodes Maa ja hooned Seadmed ja varustus Sisustus ja sõidukid Arvuti-riistvara Muu materiaalne vara Kapitalirent Ehitamisel olev vara KOKKU Bilansiline brutomaksumus eelmise eelarveaasta lõpu seisuga 4 027 492 226 483 214 2 663 335 8 440 Soetamine 89 37 19 112 22 28 335 642 Võõrandamine 0 (11) (19) (44) (12) (6) 0 (92) Vara liikide vahelised ümberpaigutused 22 1 0 4 0 (2) (24) 1 Muud muudatused (20) 9 3 2 4 2 (1) (1) Bilansiline brutomaksumus eelarveaasta lõpu seisuga 4 118 528 229 557 228 2 685 645 8 990 Kogunenud amortisatsioon eelmise eelarveaasta lõpu seisuga (1 868) (382) (167) (378) (124) (708) (3 627) Aasta amortisatsioonikulud (132) (47) (14) (63) (22) (95) (373) Tühistatud amortisatsioonikulud 1 0 0 4 0 7 12 Võõrandamine 0 11 16 44 11 0 82 Vara liikide vahelised ümberpaigutused 0 0 0 (2) 0 1 (1) Muud muudatused 0 (7) (1) (1) (2) (1) (12) Kogunenud amortisatsioon eelarveaasta lõpu seisuga (1 999) (425) (166) (396) (137) (796) (3 919) 31.detsembri 2011. aasta seisuga bilansiline netomaksumus 2 119 103 63 161 91 1 889 645 5 071 31.detsembri 2010. aasta seisuga bilansiline netomaksumus 2 159 110 59 105 90 1 955 335 4 813

Veel tasumata kapitalirendi ja muude sarnaste nõuete maksed on kajastatud bilansis pikaajaliste ja lühiajaliste kohustuste all (vt ka lisad 2.17 ja 2.20.1). Need jaotuvad järgmiselt:

KAPITALIRENT

miljonites eurodes Kirjeldus Kumula-tiivsed kulud (A) Tulevikus tasumisele kuuluvad summad Kogu-väärtus A + B Varaga seoses kantud täiendavad kulud (C) Vara väärtus A + B + C Amortisat-sioon (E) Bilansiline neto-maksumus = A + B+ C + E Alla 1 aasta Üle 1 aasta Üle 5 aasta Kohustused kokku (B) Maa ja hooned 931 59 280 1 315 1 654 2 585 62 2 647 (771) 1 876 Muu materiaalne vara 23 7 7 1 15 38 0 38 (25) 13 Kokku 31.12.2011 seisuga 954 66 287 1 316 1 669 2 623 62 2 685 (796) 1 889 Kokku 31.12.2010 seisuga 865 65 282 1 390 1 737 2 602 61 2 663 (708) 1 955

2.3 KAPITALIOSALUSE MEETODIL KAJASTATUD INVESTEERINGUD

miljonites eurodes Lisa 31.12.2011 31.12.2010 Osalused ühisettevõtetes 2.3.1 62 138 Osalused sidusettevõtetes 2.3.2 312 354 Investeeringud kokku 374 492

2.3.1 Osalused ühisettevõtetes

miljonites eurodes Galileo SESAR ITER IMI FCH Kokku Summa 31. detsembri 2010. aasta seisuga 0 11 12 78 37 138 Sissemaksed 0 18 92 19 59 188 Osalus netotulemis 0 (29) (104) (72) (59) (264) Summa 31. detsembri 2011. aasta seisuga 0 0 0 25 37 62

Osaluste üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. ELi bilansilised maksumused tema osaluse protsendi põhjal ühisettevõtetes on järgmised:

miljonites eurodes 31.12.2011 31.12.2010 Põhivara 211 176 Käibevara 123 165 Pikaajalised kohustused 0 0 Lühiajalised kohustused (314) (208) Tulud 8 7 Kulud (379) (247)

Likvideeritav Galileo ühisettevõte

2006. aasta lõpus alustati ühisettevõtte Galileo likvideerimist ja see protsess ikka veel käib. Kuna kõnealune majandusüksus oli 2011. aastal mitteaktiivne ja selle likvideerimine jätkus, siis tulud ja kulud puudusid.

Ühisettevõte SESAR

Selle ühisettevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine ning Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava kiire rakendamine, koordineerides ning koondades selleks kogu asjaomase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses. 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli komisjoni osalus SESARis 59,37 %. SESARi jaoks ettenähtud komisjoni toetuse kogusumma aastatel 2007-2013 on (soovituslikult) 700 miljonit eurot. Kajastamata kumulatiivne kahjumiosalus moodustab perioodi jooksul 102 miljonit eurot.

ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon (ITER)

ITER hõlmab Euroopa Liitu ning Hiinat, Indiat, Venemaad, Lõuna-Koread, Jaapanit ja Ameerika Ühendriike. ITER loodi selleks, et hallata ITERi rajatisi, soodustada ITERi rajatiste kasutamist ning edendada termotuumaenergeetika mõistmist ja vastuvõttu üldsuse poolt ning korraldada muud tegevust, mis on ITERi organisatsiooni eesmärgi saavutamiseks vajalik. EL (Euratom) maksab oma osamaksu ITERi rahvusvahelises organisatsioonis tuumasünteesienergeetika ameti (Fusion for Energy Agency) kaudu, millele maksavad osamaksu ka liikmesriigid ja Šveits. Juriidiliselt käsitatakse nende kõigi osamaksu Euratomi osamaksuna ITERile, sest liikmesriigid ja Šveits ei ole ise ITERi osanikud. Kuna ELil on juriidiliselt ITERi ühisettevõttes osalus, peab komisjon kajastama seda osalust oma raamatupidamise aastaaruandes. 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli komisjoni osalus ITERis 47 %. ITERi jaoks ettenähtud Euratomi osamaksu kogusumma aastatel 2007-2041 on (soovituslikult) 7 649 miljonit eurot. Kajastamata kumulatiivne kahjumiosalus moodustab perioodi jooksul 4 miljonit eurot.

Ühised tehnoloogiaalgatused

Ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis avaliku ja erasektori partnerlused, mida rakendatakse ühisettevõtete kaudu aluslepingu artikli 171 tähenduses, on loodud majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni tegevuskava eesmärkide rakendamiseks. Selles rubriigis on kajastatud IMI ja FCH, ent kolme muud algatust (ARTEMIS, Clean Sky ja ENIAC), mida juriidiliselt nimetatakse küll ühisettevõteteks, tuleb raamatupidamise seisukohast käsitada sidusettevõtetena (ning seega on need kaasatud lisasse 2.3.2), sest komisjonil on nende üle oluline mõju, mitte ühiskontroll.

Innovatiivsete ravimite ühine tehnoloogiaalgatus (IMI)

IMI ühisettevõtte kaudu toetatakse konkurentsieelset farmaatsiaalast teadus- ja arendustegevust liikmesriikides ja assotsieerunud riikides, et edendada teadusinvesteeringuid bioloogiliste ravimite sektorisse, ning ergutatakse väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEd) algatuses osalema. 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli komisjoni osalus IMIs 96,51 %. Komisjoni soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele kuni 31. detsembrini 2017 on 1 miljard eurot.

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (FCH)

Ühisettevõtte eesmärk on avaliku ja erasektori vahendite kombineerimine teadustegevuse tugevdamiseks, et parandada Euroopa teadusalaste jõupingutuste üldist tõhusust ning kiirendada kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate arendamist ja kasutuselevõttu. 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli komisjoni osalus FCHs 89,32 %. ELi soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele kuni 31. detsembrini 2017 on 470 miljonit eurot.

2.3.2 Osalused sidusettevõtetes

miljonites eurodes EIF ARTEMIS Clean Sky ENIAC Kokku Summa 31. detsembri 2010. aasta seisuga 305 14 14 21 354 Sissemaksed 0 11 117 14 142 Osalus netokasumis/(-kahjumis) (3) (25) (131) (15) (174) Muud kapitaliosaluse muutused (10) 0 0 0 (10) Summa 31. detsembri 2011. aasta seisuga 292 0 0 20 312

Osaluste üle sidusettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. ELi bilansilised maksumused tema osaluse protsendi põhjal sidusettevõtetes on järgmised:

miljonites eurodes 31.12.2011 31.12.2010 Varad 460 447 Kohustused (162) (93) Tulud 28 25 Ülejääk/(Puudujääk) (167) (180)

Euroopa Investeerimisfond (EIF)

Euroopa Investeerimisfond (EIF) on Euroopa Liidu finantsasutus, mis on spetsialiseerunud riskikapitali ja tagatiste andmisele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd). Komisjon on sisse maksnud 20 %; veel sissenõudmata kapitali saldo moodustas seega 720 miljonit eurot.

miljonites eurodes EIF EIF kapital kokku Komisjoni märgitud kapital Aktsiakapital kokku 3 000 900 Sissemakstud (600) (180) Sissenõudmata 2 400 720

Ühisettevõte ARTEMIS

See üksus loodi ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides koostöös erasektoriga. Komisjoni soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele on 420 miljonit eurot. Kajastamata kumulatiivne kahjumiosalus moodustab perioodi jooksul 3 miljonit eurot.

Ühisettevõte „Clean Sky”

Selle üksuse eesmärk on kiirendada keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist ELis ning eelkõige luua täielikult innovatiivne õhutranspordisüsteem eesmärgiga vähendada õhutranspordi keskkonnamõju. Komisjoni soovituslik maksimaalne toetus sellele algatusele on 800 miljonit eurot. Kajastamata kumulatiivne kahjumiosalus moodustab perioodi jooksul 5 miljonit eurot.

Ühisettevõte ENIAC

ENIACi eesmärk on leppida ühiselt kokku teadusuuringute kava nanoelektroonika valdkonnas, et seada teadusuuringute prioriteedid põhipädevuste arendamiseks ja vastuvõtmiseks selles valdkonnas. Nende eesmärkide poole püüeldakse avaliku ja erasektori vahendite ühendamise teel, et toetada uurimis- ja arendustegevust projektide kujul. ELi kulukohustuste kogusumma on 450 miljonit eurot. 31. detsembri 2011. aasta seisuga oli komisjoni osalus ENIACis 96,77 %.

2.4 FINANTSVARA: MÜÜGIVALMIS VARA

miljonites eurodes 31.12.2011 31.12.2010 Tagatisfond 1 475 1 346 Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank 188 188 Riskikapitali tehingud 134 137 ETFi käivitusprogramm 234 199 Euroopa Kagu-Euroopa Fond 111 102 Loodussäästliku Majanduskasvu Fond 69 20 Üleilmne Energiatõhususe ja Taastuvenergia Fond (GEEREF) 38 56 Mikrokrediidirahastu „Progress” 18 14 Muud investeeringud 5 1 Kokku 2 272 2 063

2.4.1 Tagatisfond

Tagatisfondi netovara (3)

miljonites eurodes 31.12.2011 31.12.2010 Müügivalmis varad 1 174 1 154 Raha ja raha ekvivalendid 302 193 Varad kokku 1 476 1 347 Kohustused kokku (1) (1) Netovara 1 475 1 346

Välistegevuse tagatisfond hõlmab laene, mille EL on taganud nõukogu otsuse alusel, eelkõige Euroopa Investeerimispanga (EIP) ELi-väliseid laenutehinguid ning makromajandusliku finantsabi raames antud laene ja Euratomi ELi-väliseid laene. Tegemist on pikaajalise rahastamisvahendiga, millest kaetakse ELi poolt tagatud laene makseviivituse korral ning mida võib seetõttu lugeda pikaajaliseks investeeringuks. Selle tunnistuseks on ka asjaolu, et ligi 83 % müügivalmis varadest on lõpptähtajaga vahemikus 1–10 aastat. Tagatisfondi rahastatakse ELi üldeelarvest summa ulatuses, mis vastab 9 %-le toimingute põhisummast, tagatisfondi varadest tehtud investeeringutelt saadud intressitulust ja summadest, mis on sisse nõutud maksekohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt, kelle puhul tagatisfond on pidanud oma tagatise realiseerima. Iga-aastane ülejääk makstakse tuluna ELi eelarvesse tagasi.

Euroopa Liit peab moodustama tagatisreservi kolmandatele riikidele antud laenude tagamiseks. Reserv on mõeldud selleks, et katta tagatisfondi vajadused ja vajaduse korral sellised kasutusele võetud tagatised, mis on suuremad kui tagatisfondi kasutada olevad summad, et nimetatud summad saaks eelarvesse kanda. Kõnealune reserv vastab sihtsummale, milleks on 9 % eelarveaasta lõpu seisuga veel tagasi maksmata laenudest.

2.4.2 Muud pikaajalised müügivalmis varad

Need on investeeringud ja osalused, mis on omandatud selleks, et aidata abisaajatel arendada äritegevust.

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD)

Komisjoni kapitaliosalust EBRDs hinnatakse soetusmaksumuses, millest on lahutatud selle väärtuse langusest tulenev võimalik allahindlus. See tuleneb asjaolust, et EBRD aktsiad ei ole börsil noteeritud ja EBRD põhikirjas on sätestatud lepingulised piirangud muu hulgas osaluse müügile, mille kohaselt müügihind ei või olla suurem soetusmaksumusest ja osalust võib müüa ainult olemasolevatele aktsionäridele.

miljonites eurodes EBRD EBRD kapital kokku Komisjoni märgitud kapital Aktsiakapital kokku 28 380 900 Sissemakstud (6 199) (188) Sissenõudmata 22 181 712

Riskikapitali tehingute raames antakse finantsvahendajatele summasid omakapitaliinvesteeringute rahastamiseks. Neid haldab Euroopa Investeerimispank ja neid rahastatakse Euroopa naabruspoliitika raames.

ETFi käivitusprogramm hõlmab EIFi halduses olevat kasvu ja tööhõivet käsitlevat programmi, mitmeaastast programmi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning tehnosiirde katseprojekte. Kõigi nende programmidega toetatakse uute väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja rahastamist, tehes selleks investeeringuid sobivatesse spetsialiseerunud riskikapitali fondidesse. Eelarveaasta lõpu seisuga oli ETFi käivitusprogrammi ning VKEde rahastamisvahendiga seoses kulukohustustega seotud 126 miljonit eurot, mida vahendite saajad ei olnud veel kasutusse võtnud.

Selles rubriigis on kajastatud ka Euroopa Kagu-Euroopa Fond, mis on muutuva aktsiakapitaliga investeerimisühing (eurofond). Fondi üldine eesmärk on edendada majandusarengut ja heaolu Kagu-Euroopas, pakkudes kohalike finantsvahendajate kaudu arenguks jätkusuutlikult lisarahastamist.

Loodussäästliku Majanduskasvu Fondi (varasema nimega Kagu-Euroopa Energiatõhususe Fond) üldine eesmärk on suurendada energiatõhusust ja edendada taastuvenergiat Kagu-Euroopas, pakkudes partnerluses finantsasutustega ja otsese rahastamise kaudu ettevõtetele ja majapidamistele sihtotstarbelist rahastamist. Üleilmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond (GEEREF) on uus innovaatiline fond, mis pakub üleilmset riskikapitali energiatõhususe ja taastuvenergia projektidesse tehtavate erasektori investeeringute kaudu arenguriikides ja üleminekumajandusega riikides.

2.5 FINANTSVARA: PIKAAJALISED LAENUD

miljonites eurodes Lisa 31.12.2011 31.12.2010 ELi eelarvest ja ESTÜ antud laenud 2.5.1 170 162 Laenatud vahenditest antud laenud 2.5.2 41 230 11 478 Kokku 41 400 11 640

2.5.1 Euroopa Liidu eelarvest ja likvideeritava ESTÜ antud laenud

miljonites eurodes Eritingimustega laenud ESTÜ eluasemelaenud Kokku Kokku 31.12.2010 seisuga 140 22 162 Uued laenud 31 0 31 Tagasimaksed (17) (5) (22) Vahetuskursierinevused (4) — (4) Bilansilise maksumuse muutused 1 2 3 Kokku 31.12.2011 seisuga 151 19 170

Eritingimustega laenud on kolmandate riikidega tehtava koostöö raames antavad soodsa intressimääraga laenud. Kõigi summade tagasimakse tähtaeg saabub rohkem kui 12 kuud pärast eelarveaasta lõppu. Nende laenude tegelik intressimäär jääb vahemikku 7,73–14,507 %.

2.5.2 Laenatud vahenditest antud laenud

miljonites eurodes Makro-majanduslik finantsabi Euratom Makse-bilansi toetamise mehhanism Euroopa finants-stabiilsus-mehhanism Likvideeritav ESTÜ Kokku Kokku 31.12.2010 seisuga 503 469 12 246 — 264 13 482 Uued laenud 126 — 1 350 28 000 — 29 476 Tagasimaksed (36) (20) (2 000) — — (2 056) Vahetuskursierinevused — — — — 6 6 Bilansilise maksumuse muutused 2 2 29 344 (4) 373 Kokku 31.12.2011 seisuga 595 451 11 625 28 344 266 41 281 Tähtajaga alla 1 aasta 5 — — — 46 51 Tähtajaga üle 1 aasta 590 451 11 625 28 344 220 41 230

Nende summade märkimisväärne suurenemine tuleneb 2011. aasta jooksul välja makstud EFSMi laenudest ning see peegeldub ka ELi võetud laenude suurenemises (vt lisa 2.16). Täpsem teave laenuvõtmise ja -andmise tegevuse kohta on esitatud lisas 7.

2.6 PIKAAJALISED NÕUDED JA SISSENÕUTAVAD SUMMAD

miljonites eurodes 31.12.2011 31.12.2010 Liikmesriigid 268 14 Laenud ESTÜ töötajatele 7 9 Tagatised ja hoiused 11 14 Muud 3 3 Kokku 289 40

Eespool toodud nõuetest seondub 273 miljonit eurot (2010. aastal 14 miljonit eurot) mittekaubanduslike tehingutega. Liikmesriikide vastu olevate pikaajaliste nõuete märkimisväärne suurenemine seondub täitmata raamatupidamise aastaaruande kontrolli ja heakskiitmise otsustega EAGFi ja maaelu arengu valdkonnas. Need summad nõutakse teatavatele liikmesriikidele antud finantsabi raames 2012. ja 2013. aastal sisse seitsme osamaksena. 2013. aastal sissenõutavad summad on kajastatud eespool esitatud tabelis, 2012. aastal sissenõutavad summad aga lühiajaliste nõuete all (vt lisa 2.11.1).

2.7 PIKAAJALISED EELMAKSED

miljonites eurodes Lisa 31.12.2011 31.12.2010 Eelmaksed 2.7.1 40 625 40 298 Ettemakstud kulud 2.7.2 4 098 3 820 Pikaajalised eelmaksed kokku 44 723 44 118

2.7.1 Eelmaksed

See, kas eelmakseid kajastatakse käibevarana või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb nende väljamaksmise või tagastamise ajastusest. Väljamaksed on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Kõik välja- ja tagasimaksed, mille tähtaeg saabub enne 12 kuu möödumist aruandepäevast, kajastatakse lühiajaliste eelmaksetena ja seega käibevarana; saldo on väljendatud pikaajalisena.

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Siia kuuluvad tagatised, mida Euroopa Komisjon teatavatel juhtudel nõuab abisaajatelt ettemaksete (eelmaksete) väljamaksmisel. Seda liiki tagatiste puhul kuulub avaldamisele kaks väärtust – nominaalväärtus ja jooksev väärtus. Nominaalväärtuse puhul on aluseks olev sündmus seotud tagatise olemasoluga. Jooksva väärtuse puhul on tagatise aluseks olev sündmus eelmakse ja/või järgnevad tasaarvestused. 31. detsembri 2011. aasta seisuga moodustas eelmaksetega seoses saadud tagatiste nominaalväärtus 1 330 miljonit eurot, samal ajal kui nende tagatiste jooksev väärtus oli 1 083 miljonit eurot (2010. aastal vastavalt 1 227 miljonit eurot ja 1 059 miljonit eurot).

Teatavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) raames tehtud eelmaksed on tegelikult kaetud osalejate tagatisfondist; 2011. aastal väljamakstud eelmaksete kogusumma oli 3,3 miljardit eurot (2010. aastal 3,2 miljardit eurot). See fond on Euroopa Liidust eraldiseisev majandusüksus ega ole käesolevas raamatupidamise aastaaruandes konsolideeritud (vt lisa 11.2.3).

PIKAAJALISED EELMAKSED

miljonites eurodes Eelarve täitmise liik 31.12.2011 31.12.2010 Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine 1 219 1 695 Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine 774 620 Detsentraliseeritud eelarve täitmine 697 441 Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega 37 249 37 055 Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega 686 487 Pikaajalised eelmaksed kokku 40 625 40 298

Kõige olulisemad pikaajaliste eelmaksete summad seonduvad 2007.–2013. aasta programmitöö perioodi struktuurimeetmetega, st Regionaalarengu Fondi (ERF), Sotsiaalfondi (ESF), Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD), Ühtekuuluvusfondi ja Kalandusfondiga. Kuna paljud neist projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on need eelmaksed kajastatud pikaajalise varana.

Eelmaksed moodustavad suure osa ELi koguvaradest ja seepärast pööratakse neile nõuetekohaselt ja regulaarselt tähelepanu. Tuleks märkida, et eelmakse summade tase eri programmides peab olema piisav, et tagada abisaajale projekti alustamiseks vajalikud käibevahendid, kaitstes samal aja ka ELi finantshuvisid ja võttes arvesse juriidilisi, tegevusega seotud ja kulutasuvuse piiranguid. Komisjon on eelmaksete jälgimise parandamiseks kõiki neid aspekte nõuetekohaselt arvesse võtnud.

Eelmaksete arengut tähelepanelikumalt uurides on näha, et nende kasvutempo kiirenes 2007.-2009. aastal, mis langeb kokku 2007.-2013. aasta programmitöö perioodi algusaastatega. Sel perioodil alustati uusi programme ja meetmeid ning sellest tulenevalt andis komisjon eelmaksete näol ka toetust. 2011. aastal eelmaksete tase esmakordselt vähenes. See suundumus kinnitab, et 2007.-2013. aasta finantsraamistiku algusaastatel täheldatud suurenemine on tavapärane areng, mis on mitmeaastaste programmide raames kulutuste tegemisele iseloomulik. Täpsemalt vähenes eelmaksete kogusumma 2011. aastal 2010. aastaga võrreldes 1,5 % ehk 743 miljoni euro võrra. Selline areng tuleneb peamiselt lühiajalistest summadest, mis on seotud koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmisega (vt lisa 2.12.1). Vähenemist tasakaalustab siiski ettemakstud kulude suurenemine, mis on tingitud uute varade kajastamisest seoses abikavade ettemaksetega, mille komisjon liikmesriikidele tagasi maksis (vt allpool).

2.7.2 Ettemakstud kulud

miljonites eurodes 31.12.2011 31.12.2010 Finantskorraldusvahendid 3 378 3 820 Abikavad 720 — Kokku 4 098 3 820

Ühtekuuluvus- ja maaelu arengu programmide (2007-2013) raames võib teha ELi eelarvest makseid liikmesriikidele, et anda panus finantskorraldusvahenditesse (olgu need siis laenude, tagatiste või omakapitali investeerinute vormis), mis on loodud ja mida hallatakse liikmesriigi vastutusel. Nende vahendite raames eelarveaasta lõpu seisuga kasutamata jäänud summad kuuluvad ELi omandisse (nagu ka tavapärased eelmaksed) ja seega käsitletakse neid komisjoni bilansis varana. Siiski ei kohusta alusaktid liikmesriike esitama komisjonile nende ettemaksete kasutamise kohta regulaarselt aruandeid ja mõnel juhul isegi mitte neid komisjonile esitatavates kuluaruannetes eraldi kindlaks määrama. Seetõttu on iga aasta lõpus sellele varale omistatav väärtus hinnanguline ja tugineb liikmesriikidelt nende vahendite kasutamise kohta saadud teabele.

Lisaks finantskorraldusvahendite kaasamisele oma 2010. aasta bilanssi analüüsis komisjon ka sarnaseid kavasid, mille raames tehakse liikmesriikidele ettemakseid. Ta nõudis liikmesriikidelt teavet mitmesuguste abikavade (riigiabi, EAGFi turumeetmed) raames saadud ettemaksete ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist saadud toetuste kasutamise kohta. 2010. aasta lõpus ei olnud siiski liikmesriikidelt saadud piisavalt teavet, mis oleks võimaldanud komisjonil anda 31. detsembri 2010. aasta seisuga tasaarvestamata summade kohta usaldusväärne hinnang. Praegune teave näitab, et tegemist ei oleks olnud oluliste summadega. 2011. aasta jooksul jätkatud töö tulemusena on komisjonil nüüd võimalik liikmesriikidelt kogutud teabele tuginedes neid tasaarvestamata ettemakseid paremini hinnata. Sellest tulenevalt on komisjoni 31. detsembri 2011. aasta seisuga bilansis nüüd kajastatud vara, mis jaguneb pikaajaliseks (720 miljonit eurot, vt eespool) ja lühiajaliseks (1 792 miljonit eurot, vt lisa 2.12.2) vastavalt sellele, millal ettemakset oodatavalt kasutatakse. Kõnealuse vara kajastamisega kaasneb 2011. aasta kulude vähendamine sama summa võrra.

KÄIBEVARA

2.8 VARUD

miljonites eurodes Kirjeldus 31.12.2011 31.12.2010 Teadusotstarbelised materjalid 78 71 Muud 16 20 Kokku 94 91

2.9 FINANTSVARA: MÜÜGIVALMIS VARA

Müügivalmis finantsvarasid ostetakse nendesse investeerimisest saadava tulu või tulususe tõttu või hoitakse selleks, et luua konkreetne varade struktuur või teisene likviidsusallikas, ning mida võib seega müüa likviidsuse tagamise vajadusest või intressimäärade muutusest lähtuvalt.

MÜÜGIVALMIS VARA

miljonites eurodes 31.12.2011 31.12.2010 Likvideeritav ESTÜ 1 463 1 283 BUFI investeeringud 1 358 515 Riskijagamisrahastu 547 419 TEN-T projektide laenutagamisvahend 97 111 Euroopa Kemikaaliamet 151 — Muud 3 3 Kokku 3 619 2 331

Likvideeritava ESTÜ puhul on kõik müügivalmis investeeringud eurodes nomineeritud ja aktiivsel turul noteeritud võlaväärtpaberid. 31. detsembri 2011. aasta seisuga moodustasid võlaväärtpaberid, mille lõpptähtaeg saabub 2012. aasta jooksul, õiglases väärtuses väljendatuna 481 miljonit eurot (2010. aastal 294 miljonit eurot).

Kuigi nii riskijagamisrahastu kui ka üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) projektide laenutagamisvahendi raames on soetatud varasid (vt ka lisa 5.1.2), tuleneb eelmise aastaga võrreldes toimunud suur kasv peamiselt suuremas mahus ajutiste trahvisummade laekumisest selleks spetsiaalselt ettenähtud fondi (BUFI), mida haldab majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat. Enne 2010. aastat oleks neid summasid hoitud spetsiaalsetel pangakontodel - vt lisa 2.13.2, piirangutega raha.

2.10 FINANTSVARA: LÜHIAJALISED LAENUD

Nende summade näol on peamiselt tegemist laenudega, mille bilansipäevajärgne lõpptähtaeg on alla 12 kuu (täpsem teave selle kohta on esitatud lisas 2.5.2). Eelmisel aastal kajastati siin 2 miljardi euro suurune summa seoses maksebilansi toetamise mehhanismi raames Ungarile antud laenuga, mis maksti tagasi 2011. aasta detsembris. Samuti on siin rubriigis kajastatud tähtajalised hoiused summas 51 miljonit eurot, mis peamiselt seonduvad Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskusega.

2.11 MUUD NÕUDED JA SISSENÕUTAVAD SUMMAD

miljonites eurodes Lisa 31.12.2011 31.12.2010 Lühiajalised nõuded 2.11.1 6 189 6 786 Mitmesugused nõuded — 21 20 Viitlaekumised ja ettemakstud kulud 2.11.2 3 267 4 525 Kokku 9 477 11 331

Esitatud kogusumma sisaldab hinnangulist 8 955 miljoni euro (2010. aastal 11 009 miljoni euro) suurust mittekaubanduslike tehingutega seonduvat summat.

2.11.1 Lühiajalised nõuded

miljonites eurodes Kontorühm 31.12.2011 seisuga 31.12.2010 seisuga Brutosumma Alla-hindamine Puhas-väärtus Brutosumma Alla-hindamine Puhas-väärtus Kliendid 379 (94) 285 207 (79) 128 Trahvid 3 369 (244) 3 125 4 584 (406) 4 178 Liikmesriigid 4 243 (1 550) 2 693 4 011 (1 625) 2 386 Muu 89 (3) 86 96 (2) 94 Kokku 8 080 (1 891) 6 189 8 898 (2 112) 6 786

Kliendid

Tegemist on sissenõudekorraldustega, mis on eelarveaasta lõpu seisuga kindlaksmääratud sissenõutavate nõuetena raamatupidamisarvestusse kantud ega kuulu bilansi aktiva poolel ühegi teise rubriigi alla.

Trahvid

Siin on kajastatud komisjoni määratud trahvidega seoses sissenõutavad summad. Nende nõuetega seoses oli 31. detsembri 2011. aasta seisuga saadud tasumata trahvide katteks kokku 3 012 miljoni euro suuruses summas tagatisi (2010. aastal 2 585 miljonit eurot). Tuleb märkida, et kõnealustest nõuetest 209 miljoni euro puhul saabus tasumise tähtaeg pärast 31. detsembrit 2011.

Nõuded liikmesriikidele

miljonites eurodes 31.12.2011 31.12.2010 EAGFi ja maaelu arengu nõuded EAGF 1 439 1 130 EAFRD 23 — TRDI 37 19 SAPARD 142 146 Allahindlus (771) (814) Kokku 870 481 Makstud ja sissenõutav käibemaks 41 46 Omavahendid A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud 29 81 B-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud 1 263 1 285 Allahindlus (779) (811) Muud 114 391 Kokku 627 946 Muud nõuded liikmesriikidele Oodatavalt tagasimakstavad eelmaksed 963 561 Muud 192 352 Kokku 1 155 913 Kokku 2 693 2 386

EAGFi ja maaelu arengu nõuded

Sellesse punkti kuulvad peamiselt EAGFi abisaajate 31. detsembri 2011. aasta seisuga võlgnetavad summad, mille liikmesriigid deklareerisid ja tõendasid 15. oktoobriks. Lisaks on hinnatud nõudeid, mis tekkisid pärast summade deklareerimist kuni 31. detsembrini. Abisaajate võlgnetavate summade puhul, mille sissenõudmine on ebatõenäoline, kohaldab komisjon ka hinnangulist allahindlust. Kõnealune korrigeerimine ei tähenda komisjoni loobumist asjaomaste summade tulevasest sissenõudmisest. Korrigeerimine sisaldab ka 20 % allahindlust, sest liikmesriikidel on õigus kõnealune osa halduskulude katteks kinni pidada.

Omavahendite nõuded

Tuleks märkida, et liikmesriikidel on õigus jätta sissenõudmiskulude katteks endale 25 % traditsioonilistest omavahenditest, mistõttu eespool osutatud summad on juba näidatud kõnealuse mahaarvamise võrra väiksematena. Liikmesriikide saadetud hinnangute põhjal on nõuetest liikmesriikidele maha arvatud allahindlus. See aga ei tähenda, et komisjon loobub nende summade sissenõudmisest, mille väärtust on kõnealusel viisil korrigeeritud.

2.11.2 Viitlaekumised ja ettemakstud kulud

miljonites eurodes 31.12.2011 31.12.2010 Viitlaekumised 2 952 3 445 Ettemakstud kulud 296 1 061 Muud 19 19 Kokku 3 267 4 525

Peamine selle rubriigi all kajastatud summa on viitlaekumised:

miljonites eurodes 31.12.2011 31.12.2010 Omavahendid 2 644 2 657 Põllumajanduse sihtotstarbeline tulu (nov ja dets) 111 72 EAGF: täitmata vastavuskorrektsioonide otsused — 520 Ühtekuuluvusfond ning regionaalarengu ja maaelu arengu fondid: finantskorrektsioonid 16 43 Muud viitlaekumised 181 153 Viitlaekumised kokku 2 952 3 445

Ettemakstud kulude märkimisväärne vähenemine tuleneb peamiselt selliste vahendite suhtes kohaldatava raamatupidamisliku käsitlusviisi parandamisest, mille liikmesriigid olid finantskorraldusvahenditesse üle kandnud, kuid mida ei olnud eelarveaasta lõpu seisuga veel komisjonile deklareeritud või komisjoni poolt hüvitatud. Need summad arvatakse nüüd maha neist kumuleerunud kuludest, millega need seonduvad.

Muud viitlaekumised hõlmavad peamiselt viivisetulu, pangaintresse ja eelmaksete intresse.

2.12 LÜHIAJALISED EELMAKSED

miljonites eurodes Lisa 31.12.2011 31.12.2010 Eelmaksed 2.12.1 8 089 9 123 Ettemakstud kulud 2.12.2 2 918 955 Lühiajalised eelmaksed kokku 11 007 10 078

2.12.1 Eelmaksed

miljonites eurodes Eelarve täitmise liik 31.12.2011 31.12.2010 Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine 3 048 3 038 Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine 3 037 2 368 Detsentraliseeritud eelarve täitmine 330 536 Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega 761 2 177 Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega 803 894 Teiste institutsioonide ja ametite tehtud eelmaksed 110 110 Lühiajalised eelmaksed kokku 8 089 9 123

Lühiajaliste eelmaksete vähenemine eelarve täitmise puhul koostöös liikmesriikidega tuleneb märkimisväärsest edasiminekust 2000.-2006. aasta programmitöö perioodi lõpetamisel (peamiselt maaelu arengu fond, regionaalarengu fond ja ühtekuuluvusfond). Kuigi 2011. aastal tehti eelmaksete osamakseid uute projektide jaoks (ajavahemikuga 2007-2013 seonduvad programmid), liigitati need pikaajaliste varade alla, nagu seda on selgitatud lisas 2.7.

2.12.2 Ettemakstud kulud

miljonites eurodes 31.12.2011 31.12.2010 Finantskorraldusvahendid 1 126 955 Abikavad 1 792 — Kokku 2 918 955

Nagu lisas 2.7.2 selgitatud, seonduvad need summad 2007.-2013. aasta ühtekuuluvus- ja maaelu arengu programmide raames liikmesriikidele tehtud maksetega, mis on ette nähtud abisaajatele ette makstud summade hüvitamiseks, kuid mida ei oldud eelarveaasta lõpu seisuga veel ära kasutatud. Eespool esitatud summasid kasutatakse oodatavalt 2012. aasta jooksul.

2.13 RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

miljonites eurodes 31.12.2011 31.12.2010 Piiranguteta raha: Kontod riigikassades ja keskpankades 7 450 10 123 Arveldusarved 1 099 1 150 Avansikontod 43 39 Ülekanded (ülekandmisel olev raha) (5) 1 Lühiajalised hoiused ja muud raha ekvivalendid 2 028 1 670 Kokku 10 615 12 983 Piirangutega raha 8 320 9 080 Kokku 18 935 22 063

2.13.1 Piiranguteta raha

Piiranguteta raha hulka kuuluvad kõik vahendid, mida komisjon hoiab oma kontodel kõigis liikmesriikides ja EFTA riikides (riigikassas või keskpangas), ning arveldusarved, avansikontod, lühiajalised pangahoiused ja sularaha.

Lühiajaliste hoiustena kajastatud summad seonduvad peamiselt rahaliste vahenditega, mida haldavad komisjoni eest usaldusisikud teatavate ELi eelarvest rahastatavate programmide rakendamise eesmärgil. Eelarveaasta lõpu seisuga oli kulukohustustega seotud 118 miljonit eurot, mida teised osapooled ei olnud veel kasutusse võtnud.

2.13.2 Piirangutega raha

Piirangutega raha hõlmab summasid, mis on laekunud seoses komisjoni määratud trahvidega, kui juhtumi menetlemine on veel pooleli. Neid summasid hoitakse spetsiaalsetel hoiukontodel, mida muudeks tehinguteks ei kasutata. Juhul kui trahv on vaidlustatud või kui ei ole teada, kas teine pool trahvi vaidlustab või mitte, kajastatakse aluseks olev summa tingimusliku kohustusena lisas 5.2.

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

2.14 PENSIONID JA MUUD TÖÖTAJAHÜVITISED

miljonites eurodes 31.12.2011 31.12.2010 Töötajate pensionid 30 617 32 801 Muude isikute pensionid 777 840 Ühine ravikindlustusskeem 3 441 3 531 Kokku 34 835 37 172

2.14.1 Töötajate pensionid

Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt kujutab töötajate pensioniskeemis (Euroopa Liidu ametnike pensioniskeem) ettenähtud hüvitiste maksmine endast ELi eelarve kulu. Skeemi ei rahastata, kuid liikmesriigid tagavad ühiselt nimetatud hüvitiste maksmise vastavalt nende kulude rahastamiseks kehtestatud skaalale. Lisaks sellele maksavad ametnikud kohustuslikku maksu nimetatud skeemi pikaajaliseks rahastamiseks ühe kolmandiku ulatuses.

Pensioniskeemist tulenevaid kohustusi hinnati 31. detsembri 2011. aasta seisuga töötajate arvu ja pensionile läinud töötajate arvu ning nimetatud kuupäeval kohaldatavate personalieeskirjadest tulenevate eeskirjade alusel. Kõnealune hindamine teostati vastavalt IPSAS 25 metoodikale (ja seega ka ELi raamatupidamiseeskirjale nr 12). Nimetatud kohustuse arvutamiseks kasutatud meetodiks oli proportsionaalse osa krediteerimise meetod. Põhilised hindamise kuupäeval kättesaadavad ja hindamisel kasutatud aktuaarsed eeldused olid järgmised:

Aktuaarsed eeldused 31.12.2011 31.12.2010 Nominaalne diskontomäär 4,9 % 4,6 % Oodatav inflatsioonimäär 1,8 % 2,1 % Tegelik diskontomäär 3,0 % 2,4 % Abielu tõenäosus: mees/naine 84 %/38 % 84 %/38 % Palkade üldine kasv/pensionide ümberhindlus 0 % 0 % 2008. aasta rahvusvaheline avalike teenistujate keskmise eluea tabel Jah Jah

Pensionikohustuste märkimisväärne vähenemine on selgitatav kohaldatava kontomäära olulise suurenemisega, mis andis tulemuseks suure aktuaarse aastakasumi.

Muutused töötajahüvitiste brutokohustustes

miljonites eurodes Töötajate pensioni-kohustused Ravikindlustus Brutokohustused eelmise eelarveaasta lõpu seisuga 36 639 3 791 Teeninduskulud/tavapärased kulud 1 255 169 Intressikulud 1 716 180 Makstud hüvitised (1 187) (112) Aktuaarne kasum (4 226) (317) Uute töötajate tööleasumisest tulenev muutus 36 0 Brutokohustused eelarveaasta lõpu seisuga 34 233 3 711 Pensioni koefitsiendist tulenevad kohustused 834 puudub Pensionidelt kinnipeetud maksud (4 450) puudub Skeemi varad 0 (270) Netokohustused eelarveaasta lõpu seisuga 30 617 3 441

2.14.2 Muude isikute pensionid

Selles punktis on kajastatud komisjoni, Euroopa Kohtu (ja Euroopa Liidu Üldkohtu) ja kontrollikoja praeguste ja endiste liikmete ning nõukogu peasekretäride, ombudsmani, Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu pensionikohustustega seonduv kohustus. Siin on kajastatud ka Euroopa Parlamendi liikmete pensionikohustused.

2.14.3 Ühine ravikindlustusskeem

Hinnang on antud ka ELi prognoositava kohustuse kohta, mis seondub ELi maksetega ühisesse ravikindlustusskeemi seoses pensionile läinud töötajatega. Selle kohustuse brutoväärtuseks on hinnatud 3 711 miljonit eurot ja netosumma saamiseks on skeemi varad (270 miljonit eurot) sellest brutokohustusest maha arvatud. Arvutuses on kasutatud sama diskontomäära ja üldist palgatõusu mis töötajate pensionide hindamisel.

2.15 PIKAAJALISED ERALDISED

miljonites eurodes Summa 31. detsembri 2010. aasta seisuga Täienda-vad eraldised Kasuta-mata summade tühistamine Kasutatud summad Ümber paigutatud lühiajaliste vahendite alla Hinnangu muutus Summa 31. detsembri 2011. aasta seisuga Kohtuasjad 306 95 (29) (4) 0 0 368 Tuumarajatiste likvideerimine 905 0 0 (8) (29) 137 1 005 Finants-eraldised 86 41 0 0 (30) 3 100 Muud 20 4 (2) 0 0 0 22 Kokku 1 317 140 (31) (12) (59) 140 1 495

Kohtuasjad

Tegemist on prognoositud summadega, mis tuleb rohkem kui 12 kuud pärast eelarveaasta lõppu seoses mitme poolelioleva kohtuasjaga tõenäoliselt välja maksta. Suurem osa neist seonduvad eelarveaasta lõpu seisuga pooleli olnud kohtuasjadega, mis on seotud EAGFi kulude finantskorrektsioonidega ja põllumajanduskuludega seotud muude kohtuasjadega.

Tuumarajatiste likvideerimine

2008. aastal ajakohastas sõltumatute ekspertide rühm oma 2003. aastal tehtud uuringut selle kohta, millised on Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimise ja jäätmekäitlusprogrammi hinnangulised kulud. Läbivaadatud hinnang, milleks on 1 222 miljonit eurot (varem 1 145 miljonit euro) on võetud finantsaruannetes kajastatava eraldise summa aluseks. Kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjadega on see hinnang seotud inflatsiooniindeksiga ja seejärel diskonteeritud nüüdispuhasväärtusesse (kasutades euroala nullkupongvahetuskursi kõverat). Pidades silmas kõnealuse programmi hinnangulist kestust (umbes 20 aastat), peaks märkima, et nimetatud hinnang ei ole päris kindel ning lõplik kulu võib praegu kirjendatud summadest erineda.

Finantseraldised

Tegemist on eraldistega, mis peegeldavad hinnangulist tulevast kahjumit seoses tagatistega, mis anti 1998. aastal rakendatud VKEde tagatissüsteemi, 2001. aastal rakendatud VKEde tagatissüsteemi ning 2007. aastal konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames rakendatud VKEde tagatissüsteemi kohaselt ning Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” raames, mille puhul on Euroopa Investeerimisfondil (EIF) õigus anda tagatisi enda äranägemisel, kuid komisjoni nimel ja vastutusel. Kasutatud ja kasutamata tagatistega seotud finantsriskile on siiski seatud ülemmäär. Pikaajalised finantseraldised on diskonteeritud nende nüüdispuhasväärtusele (kasutades euro vahetuslepingute aastast intressimäära).

2.16 PIKAAJALISED FINANTSKOHUSTUSED

miljonites eurodes Lisa 31.12.2011 31.12.2010 Pikaajalised võetud laenud 2.16.1 41 200 11 445 Tagatisfondi elimineerimine (4) 2.4.1 (21) — Kokku 41 179 11 445

2.16.1 Long-term borrowings

miljonites eurodes Makro-majanduslik finantsabi Euratom Makse-bilansi toetamise mehhanism Euroopa finants-stabiilsus-mehhanism Likvi-deeritav ESTÜ Kokku Kokku 31.12.2010 seisuga 503 469 12 246 0 231 13 449 Uued võetud laenud 126 0 1 350 28 000 0 29 476 Tagasimaksed (36) (20) (2 000) 0 0 (2 056) Vahetuskursierinevused 0 0 0 0 6 6 Bilansilise maksumuse muutused 2 2 29 344 (1) 376 Kokku 31.12.2011 seisuga 595 451 11 625 28 344 236 41 251 Tähtajaga alla 1 aasta 5 0 0 0 46 51 Tähtajaga üle 1 aasta 590 451 11 625 28 344 190 41 200

Siia rubriiki kuuluvad Euroopa Liidu võetud laenud, mille tagasimakse tähtajani on jäänud rohkem kui aasta. Võetud laenude hulka kuuluvad sertifikaatidega tõendatud võlad, mille summa on 41 011 miljonit eurot (2010. aastal 13 211 miljonit eurot). Muutused bilansilises maksumuses vastavad kogunenud intresside muutustele. Täpsem teave laenuvõtmise ja -andmise tegevuse kohta on esitatud lisas 7.

2.17 MUUD PIKAAJALISED KOHUSTUSED

miljonites eurodes 31.12.2011 31.12.2010 Kapitalirendi võlad 1 603 1 672 Hooned, mille eest makstakse osamaksetena 367 382 Muud 89 50 Kokku 2 059 2 104

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

2.18 LÜHIAJALISED ERALDISED

miljonites eurodes Summa 31. detsembri 2010. aasta seisuga Täien-davad eraldised Kasutamata summade tühistamine Kasutatud summad Ümber-paigutused pika-ajaliste vahendite alt Hinnangu muutus Summa 31. detsembri 2011. aasta seisuga Kohtuasjad 29 11 (18) (5) 0 0 17 Tuumarajatiste likvideerimine 21 0 0 (21) 29 0 29 Finantseraldised 140 27 (2) (33) 30 3 165 Muud 24 56 (1) (20) 0 0 59 Kokku 214 94 (21) (79) 59 3 270

Siia rubriiki kuulub see osa eraldistest, mille maksetähtaeg on lühem kui aasta.

2.19 LÜHIAJALISED FINANTSKOHUSTUSED

Siia rubriiki kuuluvad võetud laenud (vt lisa 2.16), mille bilansipäevajärgne tagasimakse tähtaeg ei ületa 12 kuud.

2.20 KREDITOORNE VÕLGNEVUS

miljonites eurodes Lisa 31.12.2011 31.12.2010 Pikaajalised kohustused, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal 2.20.1 81 78 Lühiajalised kreditoorsed võlgnevused 2.20.2 22 211 17 615 Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused — 100 97 Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu 2.20.3 69 081 66 739 Kokku 91 473 84 529

2.20.1 Pikaajalised kohustused, mille tähtaeg saabub järgneval eelarveaastal

miljonites eurodes 31.12.2011 31.12.2010 Kapitalirendi kohustused 66 65 Muud 15 13 Kokku 81 78

2.20.2 Lühiajalised kreditoorsed võlgnevused

miljonites eurodes Liik 31.12.2011 31.12.2010 Liikmesriigid 22 200 17 035 Tarnijad ja muud 1 511 1 292 Hinnangulised rahastamiskõlbmatud summad ja veel tegemata ettemaksed (1 500) (712) Kokku 22 211 17 615

Lühiajalised kreditoorsed võlgnevused hõlmavad kuluaruandeid, mis on komisjonile esitatud toetusmeetmete raames. Taotletud summa kantakse üle pärast nõude saamist. Kui tehingupartneriks on liikmesriik, siis liigitatakse nõuded vastavalt sellele. Hankemeetmetega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord. Asjaomaseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel. Nende ülekandmiskirjete alusel kirjendatakse hinnangulised rahastamiskõlblikud summad seega raamatupidamisarvestuses kuludena ning ülejäänud osa kajastatakse „Hinnanguliste rahastamiskõlbmatute summade ja veel tegemata ettemaksetena”. Selleks et varasid ja kohustusi mitte üle hinnata, otsustati netosumma kajastada lühiajalise kohustusena.

Liikmesriigid

Siin esitatud summadest kõige olulisemad seonduvad struktuurifondide meetmete raames maksmata kulutaotlustega (5,8 miljardit eurot ESFi ja 14 miljardit eurot ERFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul).

Tarnijad ja muud

Siin rubriigis on kajastatud summad, mis võlgnetakse seoses toetusmeetmete ja hangetega, samuti summad, mis kuuluvad tasumisele avalik-õiguslikele asutustele ja konsolideerimata üksustele (nt Euroopa Arengufond).

Hinnangulised rahastamiskõlbmatud summad ja veel tegemata ettemaksed

Kreditoorset võlgnevust vähendatakse selle osa võrra saadud, kuid veel kontrollimata hüvitamistaotluste summast, mida ei loetud rahastamiskõlblikuks. Suurimad summad seonduvad struktuurimeetmeid haldavate peadirektoraatidega. Kreditoorset võlgnevust vähendatakse ka selle osa võrra saadud hüvitamistaotluste summast, mis vastab eelarveaasta lõpu seisuga veel maksmata ettemakstavatele kuludele (1 miljard eurot).

2.20.3 Kumuleerunud kulud ja ettemakstud tulu

miljonites eurodes 31.12.2011 31.12.2010 Kumuleerunud kulud 68 577 66 326 Ettemakstud tulu 490 407 Konsolideeritud üksustega seonduvad summad 14 6 Kokku 69 081 66 739

Kumuleerunud kulud jaotuvad järgmiselt:

miljonites eurodes 31.12.2011 31.12.2010 Põllumajandus ja maaelu areng: EAGF: Kulud 16. oktoobrist 31. detsembrini 33 774 33 015 EAGF: Otsetoetused 10 701 10 703 EAGF: Suhkruvaldkonna ümberkorraldamine 224 400 EAGF: Muud 23 (303) EAFRD 12 127 10 792 Kokku 56 849 54 607 Struktuurimeetmed: EKF 56 116 ERF ja Ühtekuuluvusfond 4 791 4 894 ISPA 172 74 ESF 1 687 2 182 Kokku 6 706 7 266 Muud kumuleerunud kulud: Teadus- ja arendustegevus 1 157 1 267 Muud 3 865 3 186 Kokku 5 022 4 453 Kumuleerunud kulud kokku 68 577 66 326

Ettemakstud tulu suur summa 31. detsembri 2011. aasta seisuga tulenes kahe liikmesriigi 2011. aastal tehtud omavahendite osamaksude ettemaksetest.

NETOVARA JA RESERVID

2.21 RESERVID

miljonites eurodes 31.12.2011 31.12.2010 Õiglase väärtuse reserv (108) (61) Muud reservid: Tagatisfond 1 911 1 746 Ümberhindlusreserv 57 57 Muud 1 748 1 742 Kokku 3 716 3 545 Kokku 3 608 3 484

2.21.1 Õiglase väärtuse reserv

Raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse müügivalmis varade õiglase väärtuse korrigeerimist õiglase väärtuse reservi kaudu. 2011. aastal vähendati õiglase väärtuse reservi õiglase väärtuse kumuleerunud vähenemise tulemusena 24 miljoni euro võrra, mis kajastati tulemiaruandes seoses müügivalmis varadega.

Eelarveaasta lõpu seisuga on õiglase väärtuse reservis kajastatud 87 miljoni euro suuruses summas õiglase väärtuse vähenemisi, mis seonduvad ELi hoitavate Kreeka valitsuse võlakirjadega (nimiväärtuses 129 miljonit eurot). Siiski tuleb märkida, et need võlakirjad vahetati 2012. aasta alguses uute võlakirjade vastu, mille tingimused on sarnased, kuid mida erasektori osaluse suhtes rakendatud võla restruktureerimine ei puuduta. Selle tulemusel maksti kõik summad, mis kuulusid tagasimaksmisele 20. märtsil 2012 (39 miljonit eurot) ja 18. mail (15,7 miljonit eurot) tagasi täies ulatuses ja tähtaegselt. Täpsem teave finantsvarade õiglase väärtuse arvestamise kohta on esitatud lisas 1.5.5.

2.21.2 Muud reservid

Tagatisfond

Tagatisfondi tegevuse kohta vaata ka lisa 2.4.1. See reserv kajastab fondi tagatavate summade 9 % suurust sihtsummat, mille hoidmine varana on nõutav.

Ümberhindlusreserv

Selles reservis on kajastatud teatavate komisjonile kuuluvate hoonete ja maa ümberhindlus, mis on tehtud enne 2005. aastat.

Muu reserv

Siin kajastatud summa seondub peamiselt likvideeritava ESTÜ söe ja terase teadusfondi varade reserviga. Kõnealune reserv moodustati ESTÜ likvideerimise raames.

2.22 LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

miljonites eurodes Summa Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31. detsembri 2010. aasta seisuga 30 931 2010. aasta eelarve ülejäägi tagasimaksmine liikmesriikidele 4 539 Muutused tagatisfondi reservis 165 Muud muutused reservis 34 Eelarveaasta tulem (ülejääk) 1 789 Liikmesriikidelt sissenõutavad summad 31. detsembri 2011. aasta seisuga kokku 37 458 Jaotub järgmiselt: Töötajahüvitised 34 835 Muud summad 2 623

Kõnealuse summa näol on tegemist selle osaga komisjoni kuni 31. detsembrini 2011 kantud kuludest, mida tuleb rahastada tulevastest eelarvetest. Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt kajastatakse aastal N paljusid kulusid, mis tegelikult võidakse tasuda alles aastal N+1 ning rahastada aasta N+1 eelarvest. Kuna sellised kulud arvatakse raamatupidamisarvestuses kohustuste hulka ning asjaomaseid summasid rahastatakse tulevastest eelarvetest, ületavad kohustused eelarveaasta lõpu seisuga märkimisväärselt varasid. Kõige enam esiletõstmist väärivad summad on seotud EAGFi tegevusega. Enamiku sissenõutavatest summadest maksavad liikmesriigid tegelikult vähem kui 12 kuu jooksul pärast asjaomase eelarveaasta lõppu järgmise aasta eelarve raames.

Põhimõtteliselt makstakse ainult töötajahüvitiste kohustused, mis komisjonil on oma töötajate ees, välja pikema perioodi jooksul; sealjuures tuleks märkida, et pensionimaksete rahastamist iga-aastastest eelarvetest tagavad liikmesriigid. Üksnes teabe huvides on allpool esitatud tulevaste töötajahüvitiste maksete jaotumise prognoos:

miljonites eurodes Summa Lühiajalised kohustused: 2012. aastal tasumisele kuuluvad summad 1 335 Pikaajalised kohustused: pärast 2012. aastat tasumisele kuuluvad summad 33 500 Töötajahüvitiste kohustused 31.12.2011 seisuga kokku 34 835

Tuleb aga märkida, et eespool kirjeldatu ei mõjuta eelarve täitmise tulemust – eelarve tulud peaksid alati võrduma eelarve kuludega või neid ületama ning võimalik tulude ülejääk tagastatakse liikmesriikidele.

3. TULEMIARUANDE LISAD

3.1 TULU OMAVAHENDITEST JA OSAMAKSUDEST

miljonites eurodes Lisa 2011 2010 Tulu omavahenditest: 3.1.1 Kogurahvatulu põhised omavahendid 88 442 91 178 Käibemaksupõhised omavahendid 14 763 12 517 Traditsioonilised omavahendid: Tollimaksud 16 528 16 065 Suhkrumaksud 161 150 Traditsioonilised omavahendid kokku 16 689 16 215 Eelarve korrigeerimine 3.1.2 4 533 2 135 Kolmandate riikide (sh EFTA riigid) osamaksud 250 283 Kokku 124 677 122 328

3.1.1 Tulu omavahenditest

Omavahendid on ELi põhitegevustulude peamine osa. Seega rahastatakse kulusid valdavalt omavahenditest, muu tulu moodustab vaid väikse osa kogu rahastamisest. Omavahendite liike on kolm: traditsioonilised omavahendid, käibemaksupõhised omavahendid ja kogurahvatulu põhised omavahendid. Traditsioonilised omavahendid koosnevad omakorda suhkru- ja tollimaksudest. Omavahendite süsteemi kuulub ka eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimise mehhanism (Ühendkuningriigi tagasimakse) ning Madalmaade ja Rootsi kogurahvatulul põhineva iga-aastase brutomakse vähendamine. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 25 % traditsioonilistest omavahenditest; eespool osutatud summad on juba näidatud kõnealuse mahaarvamise võrra väiksematena.

Tuleb märkida, et komisjoni kontrollkäigud ja Kontrollikoja auditid on esile toonud Belgia kontrolli ja heakskiitmise ning raamatupidamissüsteemides mõned puudused, mis avaldavad mõju traditsiooniliste omavahenditena ELi eelarvesse kantavate summade usaldusväärsusele. Belgia esitatud taotlus (brutosummas) 169 miljoni euro (netosumma 126 miljonit eurot) tagasimaksmiseks on praegu menetluses, sest komisjoni kontole kantud Belgia traditsiooniliste omavahendite korrektsuse suhtes tehtavate täiendavate auditite ja kontrollide tulemused ei ole veel selgunud.

3.1.2 Eelarve korrigeerimine

Eelarve korrigeerimise summa hulka kuulub 2010. aasta eelarve ülejääk (4 539 miljonit eurot), mis makstakse liikmesriikidele kaudselt tagasi, vähendades selle võrra omavahendite summat, mille nad peavad järgmisel eelarveaastal ELile üle kandma; seega on tegemist 2011. eelarveaasta tuluga.

3.2 MUUD PÕHITEGEVUSTULUD

miljonites eurodes Lisa 2011 2010 Trahvid 3.2.1 868 3 077 Põllumajandusmaksud 3.2.2 65 25 Kulude sissenõudmine: 3.2.3 Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine 76 49 Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine 17 11 Detsentraliseeritud eelarve täitmine 106 71 Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega 3 — Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega 845 1 776 Kokku 1 047 1 907 Tulu haldustegevusest: 3.2.4 Töötajad 1 141 1 073 Kinnisvara ja seadmetega seonduv tulu 94 13 Muu tulu haldustegevusest 119 121 Kokku 1 354 1 207 Mitmesugused põhitegevustulud: 3.2.5 Korrigeerimised/eraldised 59 157 Kasum vahetuskursierinevustest 476 460 Muud 1 507 1 355 Kokku 2 042 1 972 Kokku 5 376 8 188

3.2.1 Trahvid

See tulu seondub trahvidega, mille komisjon on määranud konkurentsieeskirjade rikkumise