[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 23.11.2005

KOM(2005) 594 lõplik

KOMISJONI AASTAARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE

ÜHENDUSE VASTU SUUNATUD DUMPINGU- JA SUBSIIDIUMIDEVASTASTE- NING KAITSEMEETMETE RAKENDAMISE KOHTA KOLMANDATE RIIKIDE POOLT (2004) {SEK(2005) 1519}

SISSEJUHATUS

Käesoleva aruande eesmärk on anda ülevaade kolmandate riikide kaubanduse kaitsemeetmetest, st dumpinguvastaste, tasakaalustavate ja kaitsemeetmete kasutamise juhtudest Euroopa Ühenduse vastu 2004. aastal. Aruanne jaguneb kahte ossa; esimene osa annab ülevaate aasta peamistest suundumustest, teine osa on lisa, kus vaadeldakse konkreetseid riike või riikide rühmi ning keskendutakse esmajoones kõige olulisematele juhtudele.

I . OSA. ÜLDISED SUUNDUMUSED

2004. aastal leidis kinnitust ühenduse eksportijate vastu suunatud kaubanduse kaitsemeetmete arvu kasvutendents. Ühenduse vastu suunatud meetmete arv suurenes 192 meetmelt 2003. aastal 199 meetmeni aastal 2004. Tollitariifide ja muude kaubandustõkete vähendamine ajendab riike rohkem kasutama kaubanduse kaitsemeetmeid. EL on jätkuvalt üks kõige mõõdukamatest ja nõudeid järgivatest kaitsemeetmete kasutajatest maailmas. Me ei ole põhimõtteliselt selle vastu, et kolmandad riigid võtavad Euroopa Ühenduse vastaseid kaubanduse kaitsemeetmeid, kui seda tehakse objektiivselt ja õiglaselt ning kooskõlas rahvusvaheliselt kehtestatud eeskirjadega. Kahjuks see alati nii ei ole. EL on selleks, et need riigid järgiksid rahvusvahelise kaubanduse eeskirju, tihti pidanud taotlema WTO vaidluste lahendamise menetluse kasutamist.

Euroopa Ühenduse eksportijate vastu suunatud kolmandate riikide dumpinguvastaste meetmete hulga suurenemist on eriti raske põhjendada, sest enamikus tööstusharudes on Euroopa Ühenduse turg rahvusvahelisele konkurentsile avatud (madalad imporditollimaksud). Euroopa Ühenduse tootjad tegutsevad omamaisel turul väga tugeva konkurentsi tingimustes, mis vähendab oluliselt nende võimalusi ja ajendit eksportida kolmandate riikide turule dumpinguhindadega. Peale selle on mõnedes kolmandates riikides pidev kaitsemeetmete võtmine kujunenud peaaegu tavapäraseks. See valmistab Euroopa Ühendusele eriti muret, sest kaitsemeetme eesmärk on tagada õiglane importimine ning neid tuleks seetõttu kasutada ainult erakorralistes olukordades. Doha arengukava kontekstis on EL tungivalt rõhutanud vajadust tõsta kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevate uurimiste kvaliteeti.

Huvitav on märkida, et üha rohkem kolmandaid riike algatab nüüd dumpinguvastaseid uurimisi peaaegu eranditult mitte üksikute liikmesriikide, vaid Euroopa Ühenduse vastu tervikuna. Sellest tulenevalt mõjutavad vastavad dumpinguvastased tollimaksud kõiki Euroopa Ühenduse eksportijaid. Põhimõtteliselt on menetlused Euroopa Ühenduse kui terviku vastu seaduslikud, sest Euroopa Ühendus on WTO iseseisev liige. Peale selle tunnistavad kolmandad riigid üha enam, et Euroopa Ühendus on integreeritud turg. Nende kahe asjaolu kasulikkuse või kahjulikkuse vahel Euroopa Ühenduse eksportijatele ei ole selget eraldusjoont: Euroopa Ühenduse kui terviku vastu algatatud menetlus võib raskendada dumpingu ja tekkinud kahju avastamist (näiteks ühe liikmesriigi kõrgem ekspordihind korvab teise liikmesriigi madala ekspordihinna). Samas, kui jälgida ainult ühe liikmesriigi madalate hindadega eksporti, võib olla kergem kahju avastada. Peab meeles pidama ka seda, et meie seisukohta võib mõjutada asjaolu, et kohaldame oma kaubanduse kaitsemeetmeid kogu ühenduse ulatuses, seega on raske vaidlustada kolmandate riikide tegevust, kes toimivad samuti.

Statistiliselt jaotuvad juhtumid ligikaudu samuti kui eelmistel aastatel: USA arvele langeb 2004. aastal 27% kõigist Euroopa Ühenduse vastastest meetmetest, järgneb India (18%), Brasiilia (7%), Kanada (6%) ja Lõuna-Aafrika (5%).

II. OSA. TEGEVUS

1. Riigid

2. Ameerika Ühendriigid

Võrreldes möödunud aastaga, mil valdavalt köitis tähelepanu terasekaitsemeetmete juhtum, oli 2004. aastal USA tegevus selles valdkonnas suhteliselt tagasihoidlik. USA ei algatanud uusi uurimisi Euroopa Ühenduse vastu, kuid algatas rea olemasolevate dumpinguvastaste ja tasakaalustavate meetmete kehtivusaja lõppemist käsitlevaid läbivaatamisi. Komisjon on eriti aktiivselt osalenud viies tasakaalustavate meetmete kehtivusaja lõppemist käsitlevas läbivaatamises, mis ühel juhul viis kehtivate tollimaksude kaotamiseni.

Kõige tähelepanuväärsemad juhtumid 2004. aastal on seotud meetmetega, mille suhtes kohaldatakse WTO vaidluse lahendamise menetlust, eelkõige „nullimist” käsitleva juhtumi algatamine WTO poolt ning rakendusküsimuste vaekogu asutamine „erastamisjuhtumis”. Nullimisjuhtumis vaidlustab Euroopa Ühendus meetodi, mis võimaldab USA juurdlusorganitel jätta arvutustes arvesse võtmata dumpinguta eksporditehingud (nn „nullimismeetod”), mis suurendas märkimisväärselt dumpingumarginaali. Sellise tegevuseta ei oleks USA ametivõimud tõenäoliselt suutnud dumpingut avastada ja kehtestada tollimakse nii suurel hulgal juhtudel. Nullimine mõjutab mitmesaja miljoni dollari ulatuses Euroopa Ühenduse eksportijate kaubandusmahtu. Vaekogu alustas menetlust 2004. aasta oktoobris. Vaekogu lõpparuannet oodatakse 2005. aasta septembri lõpuks.

Teine oluline juhtum 2004. aastal oli rakendusküsimuste vaekoja asutamine erastamisjuhtumis. Olenemata täiendustest, mis USA tegi oma erastamismetoodikas WTO vaekogu otsuse kohaselt 2002. aastal, on mõned otsuse aspektid rakendamata, näiteks meetmete kehtivusaja lõppemist käsitlevate läbivaatamiste osas ei ole USA meetmeid muutnud. Kahjuks saab Euroopa Ühendus selles rakendamisega seotud vaidlusaluses küsimuses ainult taotleda veel ühe vaekogu asutamist. See vaekogu asutati 27. septembril 2004 ning lõpparuannet on oodata 14. juunil 2005.

USA on WTO liige, kelle meetmeid vaidlustatakse WTO vaidluste lahendamise süsteemis kõige sagedamini. See näitab teatavat vastuolu USA kaubanduse kaitsemeetmete rakendamise ja WTO eeskirjade vahel. Vastuolu võib süvendada USA soovimatus rakendada WTO otsuseid (näiteks 1916. aasta dumpinguvastane seadus ja Byrdi muudatus). Osaliselt selgitab olukord asjaolu, et kodumaised surverühmitused ja kongress avaldavad USA valitsusele pidevalt survet ning seetõttu on valitsusel raske avalikult väljendada toetust WTO vaekogu otsustele, mis on vastuolus USA omamaiste tootmisharude huvidega.

3. Venemaa, Ukraina ja Valgevene

2004. aastal väärib tähelepanu Venemaa, Ukraina ja Valgevene hoogustunud tegevus seoses kaubanduse kaitsemeetmetega. Valgevene algatas 2004. aastal neli kaitsemeetmete juhtumi uurimist seoses paljude toodetega ning Venemaa ja Ukraina algatasid kumbki kaks uurimist. Peale selle algatasid 2004. aastal nii Venemaa kui Ukraina esimest korda Euroopa Ühenduse eksportijate vastu dumpinguvastase menetluse, Venemaa seoses roostevabast terasest kompressoritega ja Ukraina seoses kruvikompressoritega. .

Peamine probleem nende menetluste puhul on olnud läbipaistmatus ja puudulik teabe avalikustamine. Teine viimaste aastate aruannetes esilekerkinud konkreetne probleem seisneb selles, et kõnealused riigid kasutavad jätkuvalt kaitsemeetmeid erga omnes põhimõttel piirkondliku ehk SRÜ sisese kaubanduse liberaliseerimisalgatustest põhjustatud kasvava impordi suhtes. Komisjon on neid juhtumeid väga aktiivselt käsitlenud ja menetluste läbipaistvuse parandamist vastavate asutustega korduvalt arutanud.

Euroopa Ühenduse Venemaale ja Ukrainasse suunatud ekspordi üldise suurenemise tõttu (mis tuleneb laienemisest) pälvivad need juhtumid Euroopa Ühenduse eksportijate hulgas suurt tähelepanu. Euroopa Ühenduse eksportijad on väljendanud muret, et kõnealuseid kaubanduse kaitsemeetmeid kasutatakse siseriikliku tööstuse edendamiseks. Euroopa Ühenduse liikmesriigid, eeskätt Poola ja Balti riigid, on mitmel korral tõstatanud küsimuse rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade täitmisest kõnealuste riikide poolt, eriti nende riikide WTO liikmeks saamise hakul.

4. Hiina

Eelmise aasta aruande põhjal võis ennustada, et Euroopa Ühenduse vastu suunatud Hiina kaubanduse kaitsemeetmete hulk suureneb, kuid 2004. aasta ei kinnita seda suundumust. Hiina on kasutanud suhteliselt vähe kaubanduse kaitsemeetmeid Euroopa Ühenduse vastu, 2004. aastal kohaldati meetmeid ainult seitsme Euroopa Ühenduse toote suhtes. Kuid ülemaailmses ulatuses kasutab Hiina üha rohkem kaubanduse kaitsemeetmeid, eriti keemiatoodete sektoris. Näiteks Euroopa Ühenduse äriühingud, kes ekspordivad Hiinasse muudest Aasia riikidest, on sageli seotud Hiina dumpinguvastaste menetlustega. Hiina impordi kasvutempo aga jääb suurele majanduskasvule alla. Euroopa Ühenduse kaubavahetusbilansi puudujääk kasvab endiselt, osalt sellepärast, et üldiselt on Euroopa Ühenduse eksportijatel Hiina turule pääsul endiselt märkimisväärsed takistused.

5. India

India on endiselt üks suuremaid kaubanduse kaitsemeetmete kasutajaid maailmas, kuid üle mitme aasta esitas India 2004. aastal Euroopa Ühenduse vastu kõige vähem uurimisi. Uusi uurimisi oli 2004. aastal ainult kolm, kusjuures 2003. aastal oli neid seitse. Vaidlusjuhtum, mis Euroopa Ühendus esitas Maailma Kaubandusorganisatsioonile 2003. aasta lõpus seoses 27 India poolt Euroopa Ühenduse eksportijate vastu kehtestatud dumpinguvastase meetmega, avaldas tõenäoliselt mõju India üldisele dumpinguvastasele tegevusele. Paralleelselt konsultatsioonidega osales India mitmes Euroopa Ühenduse tootjate vastu suunatud kehtivate dumpinguvastaste meetmete läbivaatamises. Mõned nendest meetmetest on selle tulemusena 2005. aasta esimeste kuude jooksul lõpetatud.

6. Ladina-Ameerika

Võrreldes eelmise aastaga on 2004. aastal märgata kaubanduse kaitsemeetmete alases tegevuses kerget langust. Argentina, kelle arvele langeb tavaliselt peamine osa Euroopa Ühenduse vastu suunatud kaubanduse kaitsemeetmetest, ei algatanud 2004. aastal uusi uurimusi. Tõenäoliselt tõkestas 2002. aasta devalveerimisele järgnenud majanduslangus importi loomulikult viisil. Argentina korraldas siiski dumpinguvastaste tollimaksude kehtivuse läbivaatamise seoses kolme tasakaalustava meetmega Euroopa Ühenduse töödeldud põllumajandussaaduste (nisugluteen, konserveeritud pirnid ja oliiviõli) ekspordi vastu; selle tulemusel pikendati meetme kehtivusaega 2004. aasta lõpus hoolimata Euroopa Ühenduse tugevast vastuseisust. Euroopa Ühendus jätkab kõigi kolme juhtumi uurimist WTOs, kus konsultatsioonid algavad kavakohaselt 2005. aasta juulis.

7. Sektorid

8. Põllumajandus

Kaubanduse kaitsemeetmetest mõjutatud sektoreid vaadeldes tuleks esile tõsta põllumajandust. Põllumajanduses on jätkuvalt suur hulk tasakaalustavaid meetmeid, mis on suunatud Euroopa Ühenduse selliste töödeldud põllumajandussaaduste ekspordi vastu, nagu näiteks oliiviõli, töödeldud puu- ja juurvili, suhkur ja teraviljasaadused. Euroopa Ühendus ei eita loomulikult seda, et põllumajandussubsiidiumid on olemas ning et need võivad esile kutsuda tasakaalustavate tollimaksude kehtestamise. Kuid tasakaalustavaid tollimakse ei tohiks kehtestada ainuüksi subsiidiumide olemasolu tõttu ilma põhjaliku analüüsita selle kohta, kas eksporditud tooted on tegelikult kõnealustest subsiidiumidest kasu saanud. Kolmandad riigid on paljude 2004. aastal algatatud tasakaalustavate tollimaksujuhtumitega seoses (näiteks oliiviõli, konserveeritud pirnid) väitnud, et eksporditud põllumajandustoodete puhul väljendub saadud kasu subsiidiumides, mida saavad põllumajandustootjad, mitte töödeldud toodete eksportijad. Euroopa Ühendus on 2004. aastal pööranud erilist tähelepanu nendele juhtumitele, tagamaks et kolmandad riigid saavad tasakaalustavaid kaitsemeetmeid kasutusele võtta ainult siis, kui on täielikult tõendatud, et eksporditud kaup on subsiidiumitest kindlasti kasu saanud.

Tuleks märkida, et ühise põllumajanduspoliitika ulatuslike reformidega, millega Euroopa Ühendus on alates 2000. aastast tegelnud, kujundatakse toetuste andmine ümber. Järjest rohkem toetatakse mitte tootmist vaid kasutatakse „sidumata” abi vorme (põllumajandustootja ühtne toetus), millel ei ole sidet tootmisega ega ka kaubandust kahjustavat mõju. Komisjon teeb kindlasti kõik mis võimalik, tagamaks et kõik tasakaalustavaid kaubanduse kaitsemeetmeid kohaldavad riigid võtaksid nimetatud muutusi nõuetekohaselt arvesse. Asjaomase tõendamisnõude kehtestamine (tõendamaks, et toetust antakse mitte enam põllumajandustootmisele vaid töödeldud toodetele) peaks muutma kõnealuste toetuskavade tasakaalustamise kolmandatele riikidele raskemaks.

9. Teras ja keemiatooted

Pärast USA kaitsemeetmete rakendamise järgset intensiivset tegevust terasesektoris 2003. aastal on 2004. aasta olnud selles sektoris vaikne. Pideva ülemaailmse vajaduse tõttu terase, eriti Hiinast pärit terase järele on 2004. aastal olnud vähe terasega seotud juhtumeid, kui välja arvata suur hulk dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid tollimakse, mis kehtivad USAs, ja kaks tähelepanuväärset Venemaa juhtumit, st suure läbimõõduga torudega seotud kaitsemeetmete juhtum ja roostevaba terase dumpinguvastaste meetmete juhtum. Nagu eelmistelgi aastatel, on keemia- ja farmaatsiatoodete sektor endiselt üks kaubanduse kaitsemeetmetest kõige rohkem mõjutatud sektoritest.

III. OSA . KONKREETSED TULEMUSED

2004. aasta tõi kaasa mitu positiivset tulemust Euroopa Ühenduse eksportijatele, kelle suhtes kolmas riik oli algatanud menetluse. Mitu olulist juhtumit lõpetati meetmeid kehtestamata ning mitme muu juhtumiga seoses meetmed tühistati. Komisjon on kõigis kõnealustes menetlustes aktiivselt osalenud ning see näitab, et aktiivne ja vahetu sekkumine võib kolmandate riikide poolt algatatud kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevate menetluste tulemustele märkimisväärset mõju avaldada.

Mainimist väärivad järgmised olulised juhtumid:

- India: Euroopa Ühendusest ja Indoneesiast pärineva kriitpaberi importimist käsitleva dumpinguvastase uurimise lõpetamine;

- Austraalia: Kreekast, Itaaliast ja Hispaaniast pärineva oliiviõli dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid kaitsemeetmeid käsitleva uurimise lõpetamine;

- Venemaa: erand Euroopa Ühendusele seoses kaitsemeetmete kohaldamisega valge suhkru suhtes;

- Türgi: viie kaitsemeetmeid käsitleva menetluse lõpetamine meetmeid kohaldamata;

- Korea: Belgiast, Itaaliast ja Hispaaniast pärinevate puitlaastplaatide dumpinguvastase uurimise lõpetamine;

- Ameerika Ühendriigid: Itaaliast pärinevate korrosioonikindlate terasvarraste tasakaalustavate tollimaksude tühistamine.

Loomulikult ei olnud kõnealustel juhtudel komisjoni ja liikmesriikide sekkumine ainus tegur, tänu millele kujunes tulemus Euroopa Ühenduse eksportijate jaoks positiivseks või paremaks. Kõigi oluliste juhtumite aktiivne jälgimine ja pidev Euroopa Ühenduse eksportijaid toetav sekkumine koos regulaarse dialoogiga kolmandate riikide kaubanduse kaitsemeetmete alal tegutsevate asutustega aitab luua tingimused, mis võimaldavad leida Euroopa Ühenduse eksportijatele vastuvõetavaid lahendusi.

Komisjon on 2004. aasta kestel kogu aeg püüdnud leida võimalusi, kuidas paremini kooskõlastada liikmesriikide ja kolmandate riikide meetmetega seotud suhteid. Liikmesriigid on kas vahetult või oma kolmandates riikides olevate esindajate kaudu oluliseks lüliks, mille abil komisjon saab teada probleemidest, millega Euroopa Ühenduse eksportijad välismaal kokku puutuvad, mille kaudu luuakse kontaktid komisjoni talituste ja Euroopa Ühenduse eksportijate vahel või võetakse koos kolmandate riikidega kahepoolselt üles konkreetsete kaubanduse kaitsemeetmetega seotud probleemid.

Kontaktide võrk komisjoni ja liikmesriikide vahel, mis toimib liikmesriikides loodud spetsiaalsete kontaktpunktide kaudu, on osutunud väga kasulikuks võimaluseks kolmandate riikide juhtumitega seotud teabe levitamisel (näiteks seoses uute uurimistega, meetmete kehtestamise või WTO kaubanduse kaitsemeetmete alase tegevusega) ning võimaldab välkkiirelt tegutseda, kui kaalul on Euroopa Ühenduse huvid. 1. mai 2004. aasta seisuga laiendati seda kontaktide loetelu uute liikmesriikide võrra. Üldjuhul on otsesidemed liikmesriikidega eriti kasulikud siis, kui sihikule võetakse väga erilist laadi tooted. Näiteks dumpinguvastase uurimise puhul, mille Ukraina algatas seoses kruvikompressorite importimisega, õnnestus liikmesriikidel vahetult enne Ukraina asutuste määratud tähtpäeva möödumist kindlaks teha asjaomaste eksportijate asukoht. See võimaldas eksportijatel uurimismenetluses osaleda.

2004. aastal on korraldatud ka arutelusid Euroopa Ühenduse tootmisettevõtetega, et kindlaks teha, milliseid lisameetmeid saab Euroopa Ühendus võtta, et teabevahetust parandada. Konkreetseid samme on juba astutud seoses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega (VKE), mis seisnevad selles, et kaubanduse peadirektoraat (DG TRADE) on oma veebilehel teinud kättesaadavaks tegutsemissuunised VKEdele eks juhul kui kolmandas riigis kasutatakse nende vastu kaubanduse kaitsemeetmeid.[1]

IV. OSA . ÜLD ISED KÜSIMUSED SEOSES KOLMANDATE RIIKIDEGA

10. Tüüpilised vajakajäämised

11. Madalad algatamisnõuded

Möödunud aasta aruandes märgitud probleemid on ikka samaks jäänud. On erinevusi, kuid mõned probleemid on siiski ühised paljude kolmandate riikide juhtumite puhul. Menetlemise osas on uurimise algatamisnõuded tihti madalad. Näib, et mõnes riigis nõutakse kaebuse esitajalt väga vähe prima facie tõendeid juhtumi tõendamiseks. Mis puutub sisusse, siis märgitakse kõige tavalisema vajakajäämisena kahju ja põhjusliku seose süvaanalüüsi puudumist. Esmajoones jäetakse sageli tähelepanuta „muud tegurid”, mis nii mõnigi kord tekitavad importimisest suuremat kahju. Tulemuseks on see, et kehtestatud meetmed ei ole sageli proportsionaalsed kahjuga, mida kodumaine tööstus on väidetavalt kandnud.

12. Ebapiisav läbipaistvus

Üha kordub probleem, et mõned riigid ei avalikusta piisavalt teavet seoses kaubanduse kaitsemeetmete kasutamisega. Teabe puudumise tõttu võib loomulikult olla väga raske hinnata, mille põhjal on uurimist alustatud või otsuse vastuvõtmise ettepanek tehtud. Ebapiisav teave on veelgi tõsisem probleem siis, kui on tarvis põhjendada meetmete kehtestamist või tagasi lükata ühenduse eksportijate esitatud tõendeid. Üha rohkem märgitakse, et mõned uurimisasutused põhjendavad teabe nõuetekohaselt avaldamata jätmist pidevalt konfidentsiaalsusega, isegi juhul, kui teave ei ole konfidentsiaalne. Sellest tulenevalt ei ole eksportijatel kõiki vajalikke andmeid, et end nendes menetlustes kaitsta.

Paradoksaalsel kombel näib, et mõned kolmandad riigid ei suuda kindlustada, et tundlik teave ei jõuaks muude asjast huvitatud isikuteni. Euroopa Ühenduse eksportijad on teatanud, et uurimisasutused mõnes kolmandas riigis ei pea konfidentsiaalsuseeskirjadest alati kinni ning see on tugevaks takistuseks nende koostööle asjaomastes menetlustes, eeskätt dumpinguvastastes uurimistes, mille puhul osapooled peavad andma väga tundlikku teavet.

13. Kaubanduse kaitsemeetmete kuritarvitamine

Üha suurem arv riike, peamiselt arengu- ja üleminekuriigid, hakkab aktiivselt kaubanduse kaitsemeetmeid kasutama. See arengutendents on eriti märgatav nende kaitsemeetmetega seoses, mida mõned riigid näivad kasutavat pigem kui rutiinseid protektsionismimeetmeid, mitte kui n.ö avariiventiili, mille eesmärk on kaitsta end ootamatute impordipuhangute eest. Põhjuseks on tõenäoliselt asjaolu, et kaitsemeetmeid käsitlevad uurimised on dumpingu- või subsiidiumidevastastest uurimistest lihtsamini teostatavad ja vähem kulukad, sest nende puhul ei ole tarvis koguda teavet välismaalt ega teha kohapealseid kontrollimisi; kaitsemeetmete abil saab riik sulgeda impordi kõigist allikatest, isegi juhul, kui on võimalik kindlaks teha üks kahju tekitanud riik või konkreetne riikide rühm. Ühendus on WTOs pidevalt tõstatanud kaitsemeetmete ülemäärase kasutamise küsimuse ning kindlalt kaitsnud vajadust kohaldada kaitsemeetmete kasutamisele kõrged nõuded, et säiliks selle vahendi erakordne laad.

V. OSA . JÄRELDUS

Hoolimata sellest, et ühenduse eksportijate suhtes kehtib märkimisväärsel hulgal meetmeid, on eelolevaid aastaid silmas pidades põhjust olla teataval määral optimistlik. Rahvusvahelises ulatuses teeb Euroopa Ühendus Doha arengukava raames jõupingutusi selleks, et kohaldada kõrgemad nõuded dumpingu- ja subsiidiumivastaste uurimiste läbiviimiseks (näit uurimismenetluste ühtlustamine ja nende maksumuse vähendamine). Kahepoolselt moodustab Euroopa Ühendus koos mitme kaubanduspartneriga (India, Hiina ja Korea) kaubanduse kaitsemeetmete alaseid ajutisi ekspertrühmi. Neis rühmades on võimalik vahetada teavet ja seisukohti selle kohta, kuidas paremini korraldada uurimisi ja rakendada kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevaid eeskirju. See aitab üksteise tegevusest paremini aru saada.

Peale selle avaldavad kolmandad riigid sageli soovi, et kaubanduse peadirektoraat (DG Trade) korraldaks nende ametnikele koolitusi seoses Euroopa Ühenduse kaubanduse kaitsemeetmete alaste tavadega. Kolmandad riigid peavad üha enam Euroopa Ühenduse kehtestatud kõrgeid nõudmisi kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamisel matkimist väärivaks. Euroopa Ühendus rahastab aastas tavaliselt kahte sellist koolitust, millele lisandub teatav arv muid koolitusi, mille eest tasuvad asjaomased kolmandad riigid. See võimaldab kaubanduse peadirektoraadil välja õpetada kolmandate riikide ametnikke ja sel teel nende uurimismeetodeid paremaks muuta. Näiteks on alates 2001. aastast seminare korraldatud Tais, Indoneesias, Ukrainas, Hiinas, Venemaal, Indias, Pakistanis ja Rumeenias. 2004. aastal korraldati seminarid Korea, Argentina, Venemaa, Hiina, Vietnami, Türgi, Ukraina ja Rumeenia ametnikele.

[1] http://europa.eu.int/comm/trade/issues/respectrules/tdi_sme/faqs.htm