KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 9 lõike 3 rakendamise kohta /* COM/2012/0370 final */





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 9 lõike 3 rakendamise kohta Sissejuhatus Käesolev aruanne esitatakse vastavalt nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1967/2006 (mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid)[1] artikli 9 lõike 3 sätetele. Artikli 9 lõikes 3 on sätestatud veetavate võrkude (traalnoodad, paadinoodad ja kaldanoodad) noodapära silmasuuruse alammõõdud. Veetavatele püünistele võrgusilma alammõõdu kehtestamise peamine eesmärk oli vältida noorkalade suremuse edasist suurenemist. Artikli 9 lõike 3 punktis 3 on sätestatud, et komisjon esitab 30. juuniks 2012 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kõnealuse sätte rakendamise kohta. Artikli 9 lõike 3 punktis 3 on sätestatud, et komisjon peaks arvesse võtma liikmesriikidelt enne 31. detsembrit 2011 saadud teavet. Kuna kõnealuseks kuupäevaks ei olnud komisjon teavet saanud, palusid komisjoni talitused 2012. aasta alguses[2] esitada kõigil Vahemereäärsetel liikmesriikidel andmed selle kohta, millises järgus ollakse võrgusilma alammõõte käsitlevate nõuete rakendamisel, millised kulud on tekkinud käitajatele ning milline on võimalik mõju selektiivsusele. Küpros, Prantsusmaa, Hispaania, Itaalia, Malta ja Sloveenia saatsid vastuse, mida kasutati aruandes. Samuti kasutati 2010. aasta juulist kuni 2012. aasta aprillini komisjoni ametnike poolt läbi viidud kontrollkäikudelt kogutud teavet ja nende käigus tehtud tähelepanekuid. artikli 9 sätted Võrgusilma alammõõte käsitlevaid nõudeid sisaldavad artikli 9 lõiked 1–4 ning need on järgmised: Artikkel 9 Võrgusilma alammõõdud (1) Veetava võrgu, haardnooda või nakkevõrgu kasutamine püügil ja pardal hoidmine on keelatud, kui väikseima silmaga võrgu osa silma suurus ei ole vastavuses käesoleva artikli lõigetes 3–6 sätestatuga. (2) Võrgusilma suurus määratakse komisjoni määruses (EÜ) nr 129/2003[3] sätestatud korras. (3) Veetavate võrkude, välja arvatud lõikes 4 osutatud võrkude võrgusilma alammõõt: (1) kuni 30. juunini 2008: 40 mm (2) 1. juulist 2008 asendatakse punktis 1 osutatud võrk ruudukujuliste silmadega võrguga, mille noodapära silmasuurus on 40 mm, või laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral 50 mm rombikujuliste silmadega võrguga. Eelmise lõiguga seoses lubatakse kalalaevadel kasutada ja hoida pardal nimetatud kahest tüübist üksnes ühte tüüpi võrku; (3) komisjon esitab 30. juuniks 2012 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva lõike rakendamise kohta; komisjon teeb vajaduse korral nimetatud aruande ja liikmesriikidelt enne 31. detsembrit 2011 saadud teabe alusel ettepaneku kohandusteks. (4) Sardiini- ja anšoovisepüügiks kasutatava traalnooda võrgusilma väikseimaks suuruseks on 20 mm, kui nimetatud liigid moodustavad pärast sortimist vähemalt 80 % saagi eluskaalust. Määruse artikliga 14 nähti ette ajutised erandid ning ELi kalalaevade käitajatele, kelle laevad kasutavad väiksema silmasuurusega võrke, anti kuni 31. maini 2010 aega oma püügivahendeid nõuetekohaselt muuta. 2011. aastal võtsid Euroopa Parlament ja nõukogu Vahemere üldise kalanduskomisjoni soovituse rakendamise raames vastu järgmise muudatuse, millega asendati artikli 9 lõige 3: (1) Veetavate võrkude, välja arvatud lõikes 4 osutatud võrkude puhul kehtivad järgmised võrgusilma alammõõdud: (a) ruudukujuliste silmadega noot, mille pära silmasuurus on 40 mm, või (b) laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral 50 mm rombikujuliste silmadega noot, mille silma suuruse tunnustatud selektiivsus peab olema sama, mis punktis a osutatud nooda puhul, või suurem sellest. Kalalaevad tohivad kasutada ja pardal hoida ainult ühte kahest nimetatud võrguliigist. Komisjon esitab 30. juuniks 2012 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva lõike rakendamise kohta; komisjon esitab vajadusel nimetatud aruande ja liikmesriikidelt enne 31. detsembrit 2011 saadud teabe alusel ettepaneku nõuetekohaste muudatuste tegemiseks.”; veetavate võrkude noodapära Noodapära või kott on veetava võrgu kõige tagumine osa. Määruse 1967/2006 I lisa punktis f on noodapära määratletud kui traalnooda kõige tagumine osa ühesuuruse võrgusilmaga võrgust, mis on kas silindri- või koonusekujuline. Noodapära võib kinnitada otse traalnooda kere külge või ühendada sellega kaela kokkutõmbamata osa abil. Traalnootade noodapära all peetakse mõnikord silmas üksnes noodapära sensu stricto, mille hulka ei ole arvatud kael. Kuna veetava võrgu silmasuurus on kõige väiksem noodapäras, kuhu võrku sattunud kalad kogunevad, on artikli 9 lõikega 3 kindlaks määratud just selle võrguosa silmasuuruse alammõõt. See tähendab, et võrgu ülejäänud osades peaksid võrgusilmad olema suuremad kui noodapäras. tõlgendamine Komisjoni läbiviidud kontrollist ja teabevahetusest riiklike ametiasutustega selgus, et liikmesriigid ei ole artikli 9 lõiget 3 õigesti tõlgendanud, eelkõige seoses muude võrgu osade kui noodapära silmasuurusega. Selleks et tagada kõnealuse artikli ühtne ja nõuetekohane kohaldamine, on komisjon andnud liikmesriikidele üksikasjalikke juhiseid. Alates 2007. aastast on komisjon kalanduse ja vesiviljeluse komitees ning kõrgetasemelistel kohtumistel[4] mitu korda rõhutanud, et artikli 9 lõike 3 määratluse kohaselt on noodapära võrgu kõige väiksema silmasuurusega osa ning et muude võrgu osade silmasuurus peaks olema suurem. 2011. aasta 18. aprilli ja 2012. aasta 22. märtsi selgitavates märkustes esitati täiendavaid selgitusi. Kõnealustes märkustes rõhutas komisjon, et: (a) kui noodapäras on ruudukujuliste silmadega võrk, mille silmasuurus on 40 mm, on kaela silmasuurus hoolimata võrgusilma kujust (ruut või romb) üle 40 mm; (b) kui noodapäras on laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotlusel rombikujuliste silmadega võrk, mille silmasuurus on 50 mm, on kaela silmasuurus hoolimata võrgusilma kujust (ruut või romb) üle 50 mm. Rakendamine liikmesriikides Liikmesriikide esitatud teave 10. veebruari 2012. aasta kirjaga paluti liikmesriikidel esitada teavet artikli 9 lõike 3 rakendamise viisi kohta. Komisjon analüüsis liikmesriikide esitatud teavet, mis annab ülevaate rakendamise eri aspektidest. Analüüs ei hõlma Kreekat, kes ei olnud käesoleva aruande koostamise ajaks nõutud teavet esitanud. 1. Nende laevade arv, mida muudatus puudutab Muudatus puudutab kuues liikmesriigis kokku 2525 laeva. Prantsusmaa teatas konkreetsest probleemist seoses gangui-traalidega, mis moodustavad üle poole Vahemerel tegutsevatest Prantsusmaa traalidest. Gangui-traalidega toimub traditsiooniline kalapüük ning nendega püütakse eri põhjalähedasi liike püünistega, mille noodapäras on võrgusilma suurus 20 mm. Prantsusmaa ametiasutused juhtisid tähelepanu sellele, et sellise suurusega võrgusilm on gangui-traalide puhul oluline selleks, et säilitada nende traditsiooniline tegevus. Teised liikmesriigid sarnaseid küsimusi oma aruannetes ei tõstatanud. Määrusega ei nähta siiski ette ühtegi võimalust teha erand artikli 9 lõike 3 kohastest traalnootade võrgusilma alammõõtudest. 2. Kasutatud võrguliik Suurem osa laevadest kasutab rombikujulise silmaga võrke. Ainult 95 laeva 2525-st kasutab ruudukujulise silmaga võrke, samas kui 2430 laeva kasutab rombikujulise silmaga võrke. Artikli 9 lõike 3 kohaselt peab rombikujulise silmaga võrgu kasutamine noodapäras olema laevaomaniku poolt nõuetekohaselt põhjendatud. Seepärast püüdis komisjon teada saada, millised olid laevaomanike põhjendused. Liikmesriikide esitatud teabe põhjal võib põhjendused jagada järgmistesse kategooriatesse: – Rombikujuliste silmadega võrk on odavam, kuna need on kohalikel turgudel paremini kättesaadavad. Ruudukujuliste silmadega võrgu materjali valmistamiseks on vaja eriteadmisi, mida enamikul kohalikel tootjatel ei ole. – Ruudukujuliste silmadega võrke on raskem parandada. – Ruudukujulise võrgusilmaga võrke ei saanud taglastada, kuna ülejäänud võrgu silmad olid rombikujulised. – Mõnel juhul oli kaluritel endal varutud rombikujuliste silmadega võrke ning nad ei soovinud uute ostmisega kaasnevaid kulutusi teha. – Rombikujulised võrgusilmad on vastupidavamad kui ruudukujulised võrgusilmad. – Rombikujulised võrgusilmad kahjustavad kinni püütud kalu vähem. Tuleks märkida, et nõue, mille kohaselt peab 50 mm rombikujuliste võrgusilmade kasutamist noodapäras põhjendama, on selgemini väljendatud 2011. aasta muudatuses, millega võetakse üle 2009. aasta mais vastuvõetud Vahemere üldise kalandusnõukogu soovitus 33/2009/2. Võrgusilm peab olema selektiivsusega, mis on teadaolevalt sama suur või suurem kui 40 mm ruudukujulisel võrgusilmal. Liikmesriikide põhjendused neid elemente ei kajasta, vaatamata asjaolule, et Vahemere üldise kalandusnõukogu soovitus muutus liikmesriikidele ja ELile siduvaks pärast selle jõustumist 2009. aasta detsembris. Komisjoni arvates peaks nõuetekohane põhjendus igal juhul sisaldama selektiivsusega seotud aspekte, mitte üksnes kulusid ja vastupidavust. 3. Tekkinud kulud Viis liikmesriiki esitasid teavet noodapära väljavahetamisega seotud kulude kohta. Kulud olid väga erinevad, sõltuvalt noodapära pikkusest ja sellest, kas muud võrgu osad tuli samuti välja vahetada. Väljavahetamist vajavate noodapärade pikkuseks teatati 1–14 meetrit, enamasti jäid need vahemikku 2,5–12 meetrit. Suurema osa (97 %) laevade puhul, mille kohta teavet esitati, olid kulud 500–1000 eurot. Kulud olid siiski tunduvalt suuremad, kui tuli välja vahetada muid võrgu osi. Mõnel juhul, kui välja vahetada tuli kogu võrk, võisid kulud ulatuda kuni 24 000 euroni. 4. Ajastamine Enamik liikmesriike teatasid, et võrgud olid asendatud 31. maiks 2010, mil lõppes nõuetele vastamiseks ette nähtud üleminekuperiood. Mõned liikmesriigid võimaldasid võrgusilma alammõõte käsitlevate nõuete rakendamisel paindlikkust, kuni kahtlused seoses artikli 9 lõike 3 tõlgendamisega hajuvad. Lisaks, nagu eespool öeldud, ei ole kõik liikmesriigid kinnitanud oma nõusolekut muude võrgu osade kui noodapära võrgusilma lubatud suuruse tõlgendamisega. Seetõttu ei kohaldada võrgusilma alammõõte Vahemere piirkonnas alati samal viisil ning artikli 9 lõiget 3 ei saa veel pidada täielikult rakendatuks. 5. Mõju selektiivsusele Komisjon palus liikmesriikidel esitada teavet selle kohta, milline oli saagi koostis suuruse ja liigi järgi enne võrkude asendamist. Andmed saagi koostise kohta esitasid kolm liikmesriiki ning andmed suuruse kohta üksnes kaks liikmesriiki. Nad osutasid, et võrkude vahetamine mõjutas saagi liigilist koostist vähesel määral, kuid avaldas selget mõju saagi koostisele suuruse järgi, kuna püütud kalade suurus kasvas pärast võrkude väljavahetamist 10 %. See tähendab, et noorkalade püük on teataval määral vähenenud, mis juba näitab, et võrgusilma suurendamine võib osutuda tõhusaks. Kõnealused andmed on üksnes indikatiivsed, kuna need on ruumis ja ajas piiratud. Ühe liikmesriigi arvates oleks sätteid, mis käsitlevad traalide võrgusilma alammõõtude suurendamist, vaja rakendada mitte üksnes ELi vaid piirkonna tasandil koostöös Vahemere üldise kalandusnõukoguga. Seepärast tuleks Vahemere üldise kalandusnõukogu soovituse 33/2009/2 täielikku rakendamist edendada kogu piirkonnas. Jõustamine Liikmesriikide esitatud teave Neli liikmesriiki teatasid, et nad on võrgusilma suurust kontrollinud kokku 3182 korral ning tuvastanud 84 rikkumist. Kaks liikmesriiki esitasid kohaldatud trahvisummad, mis jäid 500 ja 2000 euro vahele. Mõnel juhul konfiskeeriti nõuetele mittevastav püügivahend või anti laevale hoiatus see välja vahetada. Komisjoni tähelepanekud Komisjon viis nõukogu määruse[5] X jaotise kohaselt läbi kontrollkäike, et kontrollida muu hulgas seda, kuidas liikmesriigid on artikli 9 lõiget 3 jõustanud. Kõnealustel kontrollkäikudel tuvastati mitmel juhul, et püügivahend ei vastanud võrgusilma alammõõte käsitlevatele nõuetele isegi pärast üleminekuperioodi lõppemist 31. mail 2010. Kuigi mõnes liikmesriigis on olukord 2011. aastal paranenud, on ikka veel kasutusel palju traalnootasid, mille võrgusilma suurus ei vasta nõuetele. See näitab selgelt, et võrgusilma alammõõte käsitlevate sätete nõuetekohaseks rakendamiseks peavad liikmesriigid tugevdama kontrolli ja/või kohaldama karmimaid karistusi. Veel üks puudujääk, mis liikmesriikides läbi viidud kontrollide käigus tuvastati, oli see, et sageli puudusid nõuetekohased mõõtevahendid võrgusilma suuruse mõõtmiseks. Alates 2008. aasta juunist tuleb vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 517/2008[6] võrgusilma suurus kindlaks määrata ELi mõõteriistaga, mille täpne tehniline kirjeldus on esitatud nimetatud määruses. Muud liiki mõõteriistadega mõõtmist ei peeta seaduslikuks. Seega on karistusi võimalik kohaldada üksnes siis, kui rikkumine tuvastati õigete mõõteriistadega tehtud mõõtmise teel, seda isegi juhul, kui võrgusilma suurus on silmnähtavalt lubatust väiksem. Kuigi enamikul liikmesriikidel on nõuetekohased mõõteriistad olemas, ei kanna liikmesriikide inspektorid neid alati kaasas või ei ole nad nende kasutamiseks piisavalt koolitatud. Üks liikmesriik ei saa võrgusilma alammõõte käsitlevaid nõudeid kehtestada, kuna tal puuduvad ELi mõõteriistad. kokkuvõte Võrgusilma alammõõte käsitlevate sätete jõustamisel ja rakendamisel on liikmesriikides endiselt olulisi puudusi. Üks põhjus, miks rakendamine venib, on liikmesriikide probleem artikli 9 lõike 3 sätete tõlgendamisega. Komisjon on kõnealuseid sätteid selgemaks muutnud ning nüüd peaksid need olema ühtemoodi mõistetavad ja kohaldatavad kõigis liikmesriikides. Võrgusilma alammõõte käsitlevate sätete jõustamiseks ootab komisjon, et liikmesriigid kohaldaksid rangemat ja sihipärasemat kontrolli, kasutades nõuetekohaseid mõõteriistu, ning tagaksid piisavalt hoiatavate sanktsioonide kehtestamise. Komisjon on esitatud selgitusi silmas pidades palunud kõigil liikmesriikidel võtta kiireloomulisi meetmeid kõnealuste sätete täieliku ja õige kohaldamise tagamiseks ning jälgida tähelepanelikult olukorda, et saavutada sätete täielik rakendamine. Vajaduse korral kasutab komisjon talle aluslepinguga kättesaadavaid vahendeid, et tagada asjaomaste sätete järgimine. Mis puudutab võrgusilma alammõõtude rakendamise mõju selektiivsusele, siis on märke, et püütud kalade keskmine suurus on suurenenud. Kuid täielikku analüüsi on võimalik teha alles siis, kui praegused puudused kõrvaldatakse ning kõik liikmesriigid esitavad andmed. [1] ELT L 409, 30.12.2006; parandus ELT L 36, 8.2.2007, lk 7. [2] Kiri kuupäevaga 10.2.2012, viitenumber Ares(2012)154023. [3] Asendatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 517/2008, ELT L 151, 11.6.2008. [4] Komitee kohtumised 11. juulil 2007, 2. oktoobril 2007, 30. oktoobril 2007 ja 4. detsembril 2007; kõrgetasemelised kohtumised 23. jaanuaril 2008 ja 15. juulil 2009. [5] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009, 20 november 2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, ELT L 343, 23.12.2009. [6] Komisjoni määrus (EÜ) nr 517/2008, 10. juuni 2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kalavõrkude silmasuuruse ja võrguniidi jämeduse kindlaksmääramiseks, ELT L 151, 11.6.2008.