ET    ET ET 
 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 14.7.2004 
KOM(2004) 486 lõplik 
2004/0155(COD) 
2004/0159(COD)  I osa 
  
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIVID, 
millega koostatakse uuesti Euroopa Parl amendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta 
direktiiv 2000/12/EÜ krediidiasu tuste asutamise ja tegevuse kohta ja nõukogu 15. märtsi 
1993. aasta direktiiv investeerimisühingute ja  krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse 
kohta 
(esitanud komisjon) 
  
{SEC(2004) 921} 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. ÜLDMÄRKUSED 
Euroopa Liidu ühtne finantsturg on Eur oopa majanduse konkurentsivõime ja äriühingute 
kapitalikulude vähendamise edendamise seisukohast määrava tähtsusega tegur. Finantsteenuste tegevuskavas nähakse 2004. aastaks ette direktiiv, mis käsitleb krediidiasutuste ja investeerimisühingute uusi ka pitali adekvaatsuse eeski rju, et pidada sammu 
Baseli pangajärelevalve komitees
1 G-10 tasandil toimuva arenguga.  
Baseli lepingu tulemusel, mille G-10 Baseli pangajärelevalve komitee 1988. aastal sõlmis 
(Basel I), võeti enam kui 100 riigis vastu miinimumkapitali nõuded.2 Üldjoontes samal aja 
võeti vastu olulisimad EL direktiivid ( 17. aprilli 1989. aasta direktiiv 89/299/EMÜ 
omavahendite kohta, 18. detsembri 1989. aasta  direktiiv 89/647/EMÜ maksevõime kohta, mis 
on konsolideeritud  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 
2000/12/EÜ krediidiasutuste as utamise ja tegevuse kohta ). 
Kõnealustes direktiivides kä sitleti krediidiasutuste ri ske, mis on seotud krediidi  andmisega. 
15. märtsi 1993. aasta direktiiviga 93/6/EMÜ in vesteerimisühingute ja krediidiasutuste 
kapitali adekvaatsuse kohta  laiendati nii krediidiriski kui ka tururiski käsitlevaid eeskirju 
investeerimisühingutele.  
1) Vajadus täiustatud Euroopa nõuete järele. 
Olemasolevad eeskirjad on ühisturule ja kõrgete le usaldatavusnormatiividele oluliselt kaasa 
aidanud. Siiski on tuvastatud mitmesuguseid olulisi puudujääke. 
1. Krediidiriski lig ikaudne hindamine  toob kaasa riski äärmiselt ligikaudse mõõtmise ega ole 
usaldusväärne. 
2. Kapitali arbitraaž:  turu-uuendused on võimaldanud finant seerimisasutustel tõhusalt ära 
kasutada erinevust miinimumkapitali nõuete ja omavahendite vahel, mida asutused 
tegelikkuses riskide katmiseks kasutavad.  
3. Tõhusate riskide maandamise tehn ikate vähene arvessevõtmine:  senised direktiivid ei näe 
ette riskide maandamise tehni kate asjakohast arvessevõtmist.  
4. Seniste direktiivide kohaselt kaetakse vaid osa riskidest ; ülejäänud riskide, sealhulgas 
operatsiooniriski suhtes ei koha ldata mingeid kapitalinõudeid.  
5. Järelevalveorganitel puudub kohustus hinnata krediidiasutuste tegelikku riskiprofiili , et 
teha kindlaks, et kapital on riskiprofiili jaoks piisav. 
                                                 
1 Baseli pangajärelevalve komitee asutasid G-10 riik ide keskpankade presidendid. Komiteesse kuuluvad 
pankade usaldatavusnormatiivide täitmise eest vastut avate asutuste esindajad järgmistest riikidest: 
Belgia, Kanada, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Jaapan, Luksemburg, Madalmaad, Hispaania, Rootsi, 
Šveits, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid. Euroopa Komisjon ja Euroopa Keskpank osalevad 
vaatlejana. 
2 Kuigi 10 tööstusriigist koosnev G-10 sõlmis lepingu ametlikult rahvusvahelise tasemega pankade suhtes 
kohaldamiseks, on 1988. aasta lepingut kohaldatud  kogu maailmas igasuguse suuruse ja tasemega 
pankade suhtes.  
 
ET 3   ET 6. Järelevalvealast koostööd ei nõuta:  piiriülesel turul peavad järelevalveasutused 
bürokraatlike takistuste vältimiseks tegema piiriüleste kontse rnide järelevalve alal üksteisega 
tõhusat koostööd.  
7. Nõuetekohase avalikustamiskohustuse puudumine:  seniste direktiivid ega ei edendata 
tõhusat turudistsipliini, mis võimaldaks turuosalis tel teha usaldusväär se teabe alusel 
põhjendatud arvestusi. 
8. Reguleeriva raamistiku paindumatus:  senisel EL süsteemil puudub paindlikkus, et pidada 
sammu finantsturgude ja riskijuht imise kiire arenguga ning regul eerivate ja järe levalvealaste 
meetmete täiustamisega. 
Mis juhtuks, kui eeskirju ei muudetaks? Üldine arvamus on, et praegune olukord on  väljakannatamatu. Kapitalinõuded oleksid 
jätkuvalt riskide jaoks ebapiisavad, mis tooks kaasa usaldatavusnormatiivide puuduliku 
tõhususe ja üha suuremad riskid tarbijatele ja finant sstabiilsusele. Endiselt ei võetaks arvesse 
mõnede finantseerimisasutuste võetavate risk ide täielikku ulat ust. Lisaks ei soodustataks 
aktiivselt ega kiidetaks heaks uusimaid ja tõhusaimaid riskijuhtimise tehnikaid ning mitmes 
liikmesriigis tegutsevatele finantsteenuste kontse rnidele langeks õigusnormide ja järelevalve 
mitmest tasandist tulenevalt  ebaproportsionaalne koormus . Võttes arvesse senise EL 
regulatiivse raamistiku kiire ajakohastamisega  seonduvaid raskusi, ei suudaks EL tuleviku 
arenguid piisavalt hästi ära kasutada. Pidade s silmas ettepanekut rakendada uut Baseli 
lepingut üle kogu maailma, oleks EL finantstee nuste sektor võrreldes oma rahvusvaheliste 
konkurentidega oluliselt halvemas olukorras. 
2) Direktiivi lähenemisviis 
Komisjoni 1998. aasta finantstee nuste tegevuskavas on märgitud, et EL vajab täpseid, 
rahvusvaheliselt ühtlustatud ja ajakohaseid  usaldatavusnormatiive. Samuti peaksid 
normatiivid olema proportsionaalsed, s.t võtma arvesse riskipositsioonide tekkimise 
kontekstist tulenevat riskide vähendamist, eelkõi ge seoses laenu andmisega tarbijatele ning 
väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Eeskirjad peaksid kehtima nii krediidiasutuste 
kui ka investeerimisühingute suhtes (võrdsed võ imalused), olema proportsionaalsed ja võtma 
täiel määral arvesse EL finants eerimisasutuste erinevust.  
2. K
ONSULTEERIMINE JA MÕJU HINDAMINE  
a) Konsulteerimine sidusrühmade ja huvitatud pooltega 
Komisjon on sidusrühmade ja huvitatud pooltega pidanud konsultatsioone alates 1999. aasta 
novembrist. Nende põhjal on välja ant ud kolm dokumenti (22.11.1999, 5.2.2001 ja 1.7.2003). 
18. novembril 2002 korraldati sidusrühmadega põhjalik struktureeritud dialoog. Ka 
spetsiifiliste tehnilis te küsimuste kohta on välja antud doku mendid (kinnisvaratagatisega ja 
tagatud võlakirjad 7.4. 2003; oodatav ja ettenägematu kahju 26.11.2003 ja investeerimisfondid 3.2.2004). 
Osalejad on selle projekti peamisi eesmärk e üldiselt toetanud. Toetatakse suuremat 
riskitundlikkust, mis toob kaasa suurema finant sstabiilsuse. Tungiv va jadus on ajakohastada 
eeskirju, et vastata fina ntsteenuste riskide mõõtmise ja juhtimise tehnika märkimisväärsetele 
edusammudele ja võtta arvesse reguleeriva ja järele valvealase tegevuse arengut. Toetatakse 
 
ET 4   ET aktiivselt komisjoni lähenemisviisi, mille koha selt tuleks EL kapitali adekvaatsuse nõuded üle 
vaadata, et need oleksid kooskõlas uute rahvusva heliste nõuetega, kuigi vajaduse korral tuleks 
teha erandeid EL spetsiifika arvessevõtmiseks. 
Vähem keeruka struktuuriga asutused  
Uute eeskirjade kohaldamist Euroopas toetatakse  laialdaselt ja märkimisväärselt. Neid 
soovitakse kohaldada kõikide krediidiasutuste ja  investeerimisteenuste  osutajate suhtes, 
sõltumata nende juriidilisest staatusest ja as utuse organisatsioonilise st keerukusest. Nii on 
võimalik vältida "teise järgu" asutusi, mis mõne  asutuse väljajätmisega  tõenäoliselt tekiksid. 
Uued eeskirjad on kavandatud nii, et need sobi ksid hästi laiaulatuslikuks kohaldamiseks.  
Uue direktiivi paindlikkus  
Laia ja tugeva toetuse on saanud lähenemisviis, millega soovitakse tagada, et uued eeskirjad 
võtaksid arvesse järelevalvealaseid ja turuuuend usi, et kindlustada EL finantsteenuste sektori 
maksimaalne tõhusus ja konkurentsivõime. Sidusr ühmad toetavad lähenemisviisi, mille puhul 
artiklites on ette nähtud läbi vad põhimõtted ja eesmärgid, mis annavad võimaluse muuta lisas 
sisalduvaid üksikasjalikumaid ja tehnilisemaid sätteid. Lisade muutmiseks tuleb tagada 
ulatuslikud ja tõhusad konsu ltatsioonid huvitatud pooltega. 
Investeerimisühingud  
Olulisi muudatusi on tehtud selleks, et kä sitleda mõnede investeerimisühingute sektori 
esindajate väljendatud muret, et nende suht es kehtivad kapitali nõuded, mis nende arvates 
sobivad rohkem krediidiasutustele. 
Keerukus  
Mõned huvitatud pooled soovisid eeskirjade lihtsustamist ja ettekirjutuste vähendamist. 
Komisjon on suurendanud teksti selgust ja ka sutajasõbralikkust. Projekt on suunatud 
asutustele, kes otsivad kohaldamiseks lihtsaid eeskirju või soovivad jä rk-järgult üle minna 
täiustatud kapitalieeskirjade kohaldamisele. Ka vandatud uued eeskirjad sisaldavad mitmeid 
eri valikuvõimalusi ja lähenemisv iise vastavalt arengutasemele.  
Alates 1999. aastast on toimunud ka mitm eid konsultatsioone üksikasjadega seotud 
küsimustes. Ettepanekus on võetud arvesse huvitatud poolte, eelkõige pangandus- ja investeerimisühingute sektori esindajate väga üksikasjalikke ja kasulikke märkusi.  
b) Mõju hindamine 
Läbi on viidud laiendatud mõju hindamine, et te ha kindlaks, kas on va ja võtta meetmeid EL 
tasandil, ning kui on, siis milliseid meetmeid. 
Baseli komitee on välja andnud kvantitatiivse mõju uuringu (QIS3), mis hõlmab 40 riigi 
krediidiasutusi ja mille eesmärk on hinnata uute Baseli ettepanekute mõju pankade miinimumkapitali nõuetele. Komisjon on aida nud seda uuringut laiendada ka Baselis 
esindamata EL riikide suhtes. Põhiline otsus ol i, et uued eeskirjad vähendavad üldiselt EL 
krediidiasutustele ettenähtud kapitalinõudeid li gikaudu 5% võrreldes praegusega. Lisaks on 
eri meetodite kohaldamise tulemused kooskõla s eesmärkidega, eelkõige kombineerides 
kapitali neutraalsust asutustele pakutavate asjakohaste stiimulitega kasutada paremini väljaarendatud meetodeid. Väiksemate kodumaist e krediidiasutuste s uhtes, kes rakendavad 
lihtsustatud meetodit, kehtivad pisut vähenda tud kapitalinõuded; s uuremate rahvusvaheliselt 
tegutsevate krediidiasutuste su htes, kes rakendavad täiustatud meetodit, kehtivad sisuliselt 
muutmata kapitalinõuded; väiksemate, kuid eriots tarbeliste Euroopa L iidu krediidiasutuste 
 
ET 5   ET suhtes, kes rakendavad täiustatud meetodit, võivad kehtima hakata oluliselt madalamad 
kapitalinõuded kui praegu. Oluline on, et kap italinõuete vähendamise peamine allikas on 
”jaeportfell”, mis koosneb põhiliselt väikestele ja  keskmise suurusega ettevõtjatele antavatest 
alla 1 miljoni eurostest laenudest ja elam uühingute hüpoteeklaenudest. Uus operatsiooniriski 
käsitlev kapitalinõue on peamine põhjus, miks krediidiasutustele esita tavaid kapitalinõudeid 
ei vähendata. 
Lisaks tellis komisjon Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu istung il tehtud taotluse 
kohaselt uurimuse Euroopa Liidu krediidi asutuste ja investeerimisühingute jaoks 
kavandatavate uute kapitalinõuete kohta.3 PricewaterhouseCoopersi koostatud lõpparuande 
kohaselt on mõju positiivne (kritiseeritakse ai nult kaht valdkonda – investeerimisühingud ja 
riskikapital – ning kriitikat on komis joni ettepanekutes arvesse võetud).4 Peamised järeldused 
on, et uued kapitalinõuded oleksid posit iivsed nii Euroopa Liidu kui ka EL 
usaldatavusnormatiivide jaoks. EL krediidiasutus te kapitalinõuded peaksid vähenema ± 5% 
(90 miljardit eurot), mis suurendaks aastakasumit ± 10-12 miljardi euro võrra. Väikeste krediidiasutuste suhtes kehtiksid täpselt sama d tingimused ja pole mingit alust arvata, et uus 
süsteem tooks kaasa sunnitud ühinemisi ja konso lideerumisi. Otsus käsitleda direktiivis kõiki 
krediidiasutusi ei halvenda EL asutuste konkur entsivõimet ja Ameerika Ühendriikide otsus 
kohaldada ligikaudu 20 suure krediidiasutuse s uhtes üksnes täiustatud meetodit ei mõjuta 
oluliselt konkurentsi. EL kred iidiasutuste jaoks kaasnevad rakenduskulud ei tulene üksnes 
Basel II lepingust ja mitmed investeeringud (võib- olla kuni 80%) oleks teht ud niikuinii, kuigi 
pikema aja jooksul. Oluline on, et enamikes EL liikmesriikides ei ole väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtjate rahastamise võimalikkusele ja kuludele negatiivse t mõju (protsükliline 
mõju on väiksem ja vähem kahjulik kui seni ste eeskirjade puhul). Väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtjate kartused tulenevad ebapiisavast  teabest Basel II lepingu kohta. Basel II 
lepingu makromajanduslik mõju Euroopa Liidu majandusele on väike; võib toimuda soodne 
pakkumishüpe, mis vähendab äriühingute kapitali kulusid ja suurendab Euroopa Liidu SKTd 
0,07%. Üldiselt tugevdavad uued kapitalinõuded pa ngasüsteemi, suurendades riskiteadlikkust 
ja täiustades riskijuhtimist,  ning kapitali tõhusamal jaotusel peaks olema EL majandusele 
pikaajaline soodne mõju.  
3. Õ
IGUSLIK ALUS  
Ettepanekute alus on asutamislepingu artikli 47 lõige 2, mis on finantsteenuste siseturu 
saavutamiseks ettenähtud ühenduse meetmete vastuvõtmise õiguslik al us. Õigusaktiks on 
valitud direktiiv kui kõige asjakohasem vahend kõnealuste eesmärkide saavutamiseks. Uue direktiiviga muudetakse samu tehnilisi küsimusi  käsitlevaid olemasolevaid direktiive. 
Direktiivi sätted ei lähe kõnealuste eesmär kide saavutamiseks vajalikust kaugemale. 
4. M
ÄRKUSED ARTIKLITE KOHTA  
Ettepanekud käsitlevad “uuesti koostamise tehnikat“ (institutsioonidevaheline kokkulepe 
2002/C 77/01), mis võimaldab olemasolevates õigusaktides teha sisulisi muudatusi ilma 
eraldiseisva muutmisdirektiivita. See lih tsustab lõpptulemust ja muudab EL õiguse 
ligipääsetavamaks ja arusaadavamaks. 
                                                 
3 EÜT S167, 29.8.2002 
4 Vt komisjoni veebilehte http://europa.eu.int/comm/internal_market/regcapital/index_en.htm  
 
ET 6   ET Mitmetesse sätetesse on tehtud ka muid kui sisulisi muudatusi, et parandada direktiivide 
struktuuri, vormi ja loetavust. 
A. D IREKTIIV 2000/12/EÜ 
Artikkel 4: Mõisted  
Artikkel 4 sisaldab teatavaid uusi olulisi mõisteid ja määratlusi, mis selgitavad nende 
tähendust ja muudavad n eed arusaadavamaks. 
Artikkel 22: 
Senist sõnastust on muudetud, et selgitada ja  edasi arendada krediidiasutuste kohustust 
kohaldada tõhusaid riskijuhtimissüsteeme. Pidade s silmas käsitletavate  krediidiasutuste 
mitmekesisust, tuleb neid nõudmisi täita proport sionaalselt. Asjaomased  tehnilised sätted on 
ette nähtud V lisas. 
Artiklid 56–67: 
Kõnealustesse artiklitesse on tehtud vähe muudatusi. Kuigi eesmärk ei ole muuta 
“omavahendite” määratlust, tuleb oodatava ka hju suhtes kohaldatava meetodi muutmise 
tagajärjel (Baseli komitee „Madridi otsus“) teha teatavaid muudatusi.  
Artiklid 68–75: 
Krediidiasutustel peab olema pidevalt piisavalt omavahendeid ja nad peavad teatama 
omavahendite miinimumtaseme. Kõnealustes sä tetes täpsustatakse, kuidas tuleks nõudeid 
täita, kui krediidiasutus kuulub kontserni (liikmesriikide asutuste senine võimalus teatavate 
nõudmiste täitmisest loobuda on säilitatud, kuid se da on täpsustatud). Nõudmiste arvutamist 
on selgitatud rahvusvahelis i raamatupidamisstandardeid käs itleva määruse (EÜ) nr 1606/2002 
alusel. 
Artiklid 76–101: 
Kõnealuste sätetega asendatakse senised kr ediidiriski suhtes kohaldatavad maksevõime 
suhtarvu käsitlevad nõudmised ja nähakse e tte kaks meetodit riskiga kaalutud varade 
arvutamiseks. 
Standardmeetod (artiklid 78–83) põhineb olem asoleval süsteemil, millele on lisatud 
riskikaalud, mida määratakse vara kirjete ja bilansiväliste kirjet e liigitamise alusel teatavasse 
arvu riskikategooriatesse. Riskitundlikkust on suurendatud riskipositsiooni klasside ja 
riskikategooriate arvu võrra (artikkel 79). Muude kui hüpoteegitud jaenõuete ja eluaseme 
hüpoteegi kannete riskikaal on väiksem, vastaval t 75% ja 35%. Nõuetele, mis on üle 90 päeva 
tähtajaks tasumata, kehtestata kse 150% riskikaal (eluasem e hüpoteegi kannete puhul 100%). 
Riskikaalude määramisel on lubatud kasu tada reitinguagentuuride antud reitinguid 
(“välisreiting“), kui need on kättesaadavad (a rtiklid 81–83). Asjaomased tehnilised sätted on 
ette nähtud VI lisas. 
Sisereitingutel põhineva meetodi (IRB meetod; artiklid 84–89) kohaselt lubatakse 
krediidiasutustel kasutada erinevate kred iidiriskile avatud pos itsioonidega seotud 
riskiparameetrite sisehinnanguid. Nende param eetrite alusel tehakse arvutused, mille 
usaldusväärsus peab olema kuni 99,9%. Baasm eetod võimaldab krediidi asutustel kasutada 
 
ET 7   ET maksejõuetuse tõenäosuse sisehinnanguid, sama l ajal kui muude riskielementide suhtes 
kohaldatakse õigusaktides ettenähtud väär tusi. Täiustatud meetodi kohaselt võivad 
krediidiasutused kasutada sisehinnanguid ka  maksejõuetusest tingitud kahju määra ja 
maksejõuetute võlgnike riskipositsioonide puhul . Krediidiasutustel on lubatud kasutada 
riskiparameetrite väärtuste hindamisel ühi seid andmeid. See võimaldab väikestel 
krediidiasutustel kohaldada kapitalinõuete  arvutamisel riskitundlikumat meetodit. 
Sisereitingutel põhineva meetodi  rakendamiseks kavandatavad üleminekueeskirjad näevad 
ette teatava paindlikkuse, et krediidiasutu sed saaksid mõistliku aja jooksul kohaldada 
erinevate ärivaldkondade ja riskipositsiooni klasside suhtes sise reitingutel põhinevat 
baasmeetodit või täiustatud meetodit. Osalis t kohaldamist lubataks e teatavate väikese 
tähtsusega riskipositsiooni kla sside ja ärivaldkondade suhtes (kapitalinõuded tuleb arvutada 
standardmeetodi alusel, isegi kui krediidiasutus kasutab m uude riskipositsiooni klasside 
suhtes sisereitingutel põhi nevat meetodit). Kavandatava EL raamistiku puhul võetakse 
arvesse, et väikeste krediidiasutuste jaoks võ ib nõue koostada teatav ate vastaspoolte jaoks 
reitingusüsteem olla väga koormav. Nende riskipositsiooni klasside puhul kavandatakse 
alalist osalist kohaldamist isegi juhtudel, kui krediid iasutuste selliste va staspooltega seotud 
riskipositsioonid on olulise tähtsusega (artikkel 89). 
Sisereitingutel põhinevat meetodit käsitlevad asjaomased tehnilis ed sätted on esitatud VI lisas. 
Artiklid 90–93: 
Kõnealustes sätetes käsitletakse riskide maanda mise tehnikatega seotud ühist huvi pakkuvaid 
küsimusi ja nähakse ette ühiste riskide või ma jandusliku mõju järjekindel kohtlemine. Sätetes 
nähakse ette tagatise ja garantii/krediid iderivatiivi andjate praegusest laiem ring. 
Sisereitingutel põhinev baasmeetod näeb ette mõis tlikult asjakohase taseme rahaliste nõuete ja 
füüsilise tagatise aktsepteerimiseks. Krediidia sutused võivad valida eri keerukusastmega 
meetodite vahel (lihtsustatud m eetod, mis põhineb hõlpsasti kasuta taval riskikaalu asendamise 
meetodil, ja üldmeetod, mis hõlmab saadud ta gatise väärtuse suhtes volatiilsusega 
korrigeerimise kohaldamist). Vo latiilsusega korrige erimise arvutamiseks on võimalik 
kasutada erineva keerukusastmega meetodeid  (lihtsustatud järele valvemeetod, mille puhul 
volatiilsusega korrigeerimiste võrdlusandmed  esitatakse tabelina, või riskitundlikum 
sisehinnangutel põhinev meetod). Asjaomased tehnilised sätted on ette nähtud VIII lisas. 
Artiklid 94–101: 
Kõnealuste artiklitega nähakse esimest kor da ette väärtpaberistamistoimingute ja 
investeeringutega seotud kapitalinõuete üht lustatud eeskirjad. Se e parandab oluliselt 
kapitalinõuete süsteemi, võimaldades krediidiasut ustel kasutada neid ra hastamise ja bilansi 
haldamisega seotud ning muid eeliseid, mida  kõnealused tehingud võivad pakkuda. Samuti 
vähendab see võimalust kasutada väärtpaber istamist kapitali arbitraaži vahendina. 
Asjaomased tehnilised sätte d on ette nähtud IX lisas. 
Artiklid 102–105: 
Kõnealuste sätetega kehtestatakse nõuded kred iidiasutustele avanevate operatsiooniriskide 
katmiseks. Võimalik on kasutada kolme me toodikat. Ühel tuluindikaatoril põhinev 
lihtsustatud meetod (artikkel 103; baasm eetod). See meetod on kapitalipuhvriks, mis 
võimaldab katta operatsiooniriske, ilma et krediidiasutused peak sid välja töötama keerukaid ja 
kulukaid teabesüsteeme riskipositsioonide mõõtmiseks. Ärivaldkondadel põhinev täpsem 
meetod (artikkel 104; standardmeetod) on risk itundlikum, sest operatsiooniriski katmiseks 
 
ET 8   ET ettenähtud kapitalinõuded on di ferentseeritud vastav alt eri ärivaldkondadega seonduvatele 
suhtelistele riskidele. See meetod peaks tõenäo liselt sobima arvukatele väikestele või lihtsama 
struktuuriga krediidiasutustele. Keer ukamad meetodid (artikkel 105; täiustatud 
mõõtmismudelil põhinev meetod) võimaldavad  luua operatsiooniriski mõõtmiseks oma 
süsteemi, mis vastab nõudlikumatele risk ijuhtimisstandarditele. Prognooside kohaselt 
hakkavad täiustatud mõõtmismudelil põhineva t meetodit järk-järgult kasutama suured 
rahvusvaheliselt tegutsevad krediid iasutused ja väiksemad eriots tarbelised krediidiasutused, 
kes on oma põhitegevuse jaoks vä lja töötanud täiustatud riskis eire süsteemi. Asjaomased 
tehnilised sätted on e tte nähtud X lisas. 
Artiklid 106–119: 
Siinsete väheste muudatusega suurendatakse kapitalinõuete ja risk ide kontsentreerumist 
käsitlevate eeskirjade vahelist järjepidevust, pi dades eelkõige silmas krediidiriski maandamise 
tehnikate laialdasemat arvessevõtmist.  
Artiklid 123-124: 
Kõnealused artiklid seonduvad Baseli komitee ka pitalinõuete teise “sambaga”. Artikliga 51A 
nõutakse, et krediidiasutused keht estaksid sisesed protsessid, et  mõõta ja juh tida riske ja 
omakapitali määra, mida nad nende riskide ka tmiseks piisavaks peavad. Pädevad asutused 
peavad (artikkel 124) kontrollim a, et krediidiasutused tä idaksid nende korralduse ja 
riskijuhtimisega seonduvaid ju riidilisi kohustusi, ni ng hindama krediidiasutuste võetavaid 
riske. Järelevalveasutused kasutavad kõnealust hinnangut, et kontrollida, kas riskide juhtimise 
ja kapitali tasandil leidub nõrku kohti. Asjaomas ed tehnilised sätted on ette nähtud XIII lisas. 
Artiklid 125–143: 
Euroopa Liidus laieneb üha enam piiriülese äritegevuse ulatus ja suundumus on piiriüleste 
kontsernide riskijuhtimise tsentraliseerimise poole. See nõuab Euroopa Liidu siseriiklike 
järelevalveasutuste vahelist tä iustatud kooskõlastamist ja koos tööd. Sellest tulenevalt on 
konsolideeritud järelevalve eest vastutava asutus e olemasolevat ja hästi väljatöötatud rolli 
edasi arendatud. Artikli 136 kohaselt anta kse järelevalveasutustele ühtlustatud 
miinimumvolitused nõuda krediidiasutustelt direktiivi nõuete täitmisega seonduvate probleemide likvideerimist.  
Artikkel 144: 
Liikmesriikide ametiasutustele on esitatud avalikustamise miinimumtingimused, millega 
suurendatakse rakendamise üht sust ja läbipaistvust. 
Artiklid 145–149: 
Kõnealused sätted seonduvad Baseli komitee uute kapitalinõuete kolmanda “sambaga“. 
Teave, mida krediidiasutused turuosalistele avalikustavad, aitab suurendada finantssüsteemi 
usaldusväärsust ja stabiilsust, säilitab võrdsed konkurentsitingimused ja võtab arvesse 
teatavate andmete tundlikkust. Ar tikliga 147 nõutakse, et enamik krediidiasutusi avalikustaks 
teavet vähemalt kord aastas. Teatavatel juht udel võib osutuda vajalikuks sagedasem teabe 
avalikustamine. Asjaomased tehnilise d sätted on ette nähtud XII lisas. 
Artikkel 150: 
 
ET 9   ET Käesolev direktiiv peab võtma  arvesse turu arengut. Vajalik  paindlikkuseaste tagatakse 
sellega, et tehakse vahet üldpõh imõtete ja tehniliste eeskirja de (eelkõige di rektiivi lisades) 
vahel, mida võib olla vaja kohandada lühike se või keskpika aja jooksul. Artikliga 150 
lisatakse direktiivis 2000/12/EÜ esitatud nime kirja (mis kehtestati 1989) uued tehnilised 
valdkonnad ja tehakse ettepanek, et uusi tehnili si lisasid oleks võimalik muuta sama kiire 
menetluse alusel. 
B. D IREKTIIV 93/6/EMÜ  INVESTEERIMISÜHINGUTE JA KREDIIDIASUTUSTE KAPITALI 
ADEKVAATSUSE KOHTA  
Artikkel 2: Reguleerimisala  
Artiklis 2 täpsustatakse, kuidas neid nõudeid kohaldatakse üksikute investeerimisühingute, 
investeerimisühingute kontsernid e ja segakontsernide suhtes. 
Artikkel 3: Mõisted  
Artikkel sisaldab teatavate oluliste mõistete uusi ja muudetud määratlusi, mis selgitavad 
nende tähendust ja muudavad need arusaadavamaks. 
Artikkel 11: Kauplemispor tfelli kapitali käsitlemine  
“Kauplemisportfelli” määratlust on laiendat ud, et lisada kohaldatav ate kapitalinõuetega 
seonduvat kindlust ja piirata võimalikku arbitraaži pangaportfelli ja kauplemisportfelli vahel. 
Asjaomased tehnilised sätte d on ette nähtud VII lisas. 
Artiklid 18 ja 20: 
Artikliga 18 nähakse krediidiasutuste ja invest eerimisühingute jaoks ette tururiskidega seotud 
miinimumkapitali nõuded. Investeerimisfondide  positsioonide ja krediididerivatiivide 
käsitlemine ning mitmed muud riskitundlikkuse suurendamiseks ettenähtud muudatused on 
uued. Asjaomased tehnilised sätted on ette nähtud I–VII lisas. Arti kliga 20 laiendatakse 
direktiivile 2000/12 vastavaid krediidiriski ja  operatsiooniriski katmiseks ettenähtud 
kapitalinõudeid käsitlevaid eeskirju investeeri misühingutele. Uute krediidiriski elementide 
hulka kuuluvad krediididerivatiivide käsitlus ja repotehingute ja vä ärtpaberite/kaupade 
finantseerimistehingutega kaasnevate ri skipositsioonide muudetud mõõtmisviis. 
Operatsiooniriskide puhul on teht ud olulisi muudatusi,  et võtta arvesse investeerimisühingute 
sektori eripära. Võimalus on jätkata “kul upõhisuse nõude” kohaldamist investeerimisühingute 
suhtes, mis kuuluvad väikese, keskmise ja  keskmise/suure riskiga kategooriatesse. 
Artikkel 28: Suur ri skikontsentratsioon  
Praegune olukord, kus krediidias utuste ja investeerimisühi ngute suhtes kehtivad samad 
eeskirjad, jätkub, kuid kauplemispor tfelli suure riskikontsentratsiooni käsitlust on muudetud. 
Uuendusena on muudetud repotehingute ja väärtp aberite/kaupade finantseerimistehingutega 
kaasnevate riskipositsioonide mõõtmisviisi. Asjaomased tehnilised sätted on ette nähtud VI lisas. 
Artikkel 33: Positsioonid e hindamine aruandluseks  
 
ET 10   ET Kauplemisportfelli kuuluvate pos itsioonide hindamisele esitat avad rangemad nõudmised on 
ette nähtud usaldusväärsuse suurendamise ks. Neid sätteid kavatsetakse kohaldada 
igapäevaselt hinnatavaid kauplemisportfelli k uuluvaid positsioone kä sitlevate eeskirjade 
raames. Asjaomased tehnilised sätted on ette nähtud VII lisas. 
Artikkel 22: Konsolideeritud nõuded  
Pädevate asutuste võimalus vabastada i nvesteerimisühingutest ko osnevad kontsernid 
konsolideeritud nõuete kohaldamisest säilitatak se, kuid usaldusväärsusega seotud tingimusi 
on karmistatud. 
Artikkel 34: Riskijuhtimine ja  kapitalivajaduste hindamine  
Artikliga 34 laiendatakse krediidiasutustele antud kohustust kehtestada tõhusad sisesed 
riskijuhtimissüsteemid (direktiivi 2000/12 artikk el 17) ka investeerimisühingutele. Pidades 
silmas käsitletavate asutuste mitmekesisust, tuleb neid nõudmisi täit a proportsionaalselt. Ka 
direktiivi 2000/12 artikli 51A nõudmisi kohaldatak se investeerimisühingute suhtes. Nõutakse 
siseseid menetlusi neile avanevate riskide ni ng nende riskide katmisek s piisava omakapitali 
suuruse mõõtmiseks ja juhtimiseks. Kõneal used sätted täiendava d direktiivi 2004/39/EÜ 
kohaselt investeerimisühingutele esitat avaid riskijuhtimisega seotud nõudmisi. 
Artikkel 37: Järelevalve  
Käesolevat artiklit kohaldatakse  direktiivis 2000/12 investeeri misühingute jaoks ettenähtud 
eeskirjade suhtes mutatis mutandis .  
Artikkel 42 
Nii nagu direktiiv 2000/12, peab ka direktiiv 93/6 võtma arvesse turu arengut. Vajalik 
paindlikkuseaste tagatakse sellega, et tehaks e vahet üldpõhimõtete ja tehniliste eeskirjade 
(eelkõige direktiivi lisades) va hel, mida tuleb kohandada lühike se või keskpika aja jooksul. 
Tehnilisi lisasid peaks olema võimalik muuta kiire menetluse alusel. Et võtta arvesse 
usaldatavusnõuete edasist olulist arengut jär gnevatel aastatel, tule ks vastaspoole riski 
käsitlemiseks ette näha läbivaatamisklausel.  
 
ET 11   ET  
Ð2000/12/EÜ 
2004/0155 (COD) 
Ettepanek: 
EUROOPA PARLAMENDI JA  NÕUKOGU DIREKTIIV, 
krediidiasutuste asutamise ja te gevuse kohta (uuesti koostatud) 
 
Øuus 
(EMPs kohaldatav tekst)  
 
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
EUROOPA PARLAMENT JA EU ROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõike 2 esimest ja 
kolmandat lauset, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,
5 
tegutsedes vastavalt asutamislepi ngu artiklis 251 sätestatud korrale6 
ning arvestades järgmist: 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 1 
(kohandatud)  
(1) Nõukogu 28. juuni 1973. aasta direktiivi 73/183/EMÜ (asutamisvabaduse ja teenuste 
osutamise vabaduse piirangute kaotamise kohta seoses pankade ja muude 
finantseerimisasutuste sõltumatu tegevusega)7, nõukogu 12. detsembri 1977. aasta 
esimest direktiivi 77/780/EMÜ (krediidiasu tuste asutamise ja tegevusega seotud 
õigusnormide kooskõlastamise kohta)8, nõukogu 17. aprilli 1989. aasta direktiivi 
89/299 /EMÜ (krediidiasutuste omavahendite kohta)9, nõukogu 15. detsembri 1989. 
aasta teist direktiivi 89/646/EMÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevusega seotud 
                                                 
5 EÜT C 157, 25.5.1998, lk. 13  ⌦ […] ⌫  
6 Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2000. aasta  arvamus (Euroopa Üh enduste Teatajas seni avaldamata)  
⌦ […] ⌫ ja nõukogu 13. märtsi 2000. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata) 
⌦ […] ⌫. 
7 EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1, viimati muudetud 2003. aasta ühine misaktiga.  
8 EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1, viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.  
9 EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1, viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.  
 
ET 12   ET õigusnormide kooskõlastamise kohta)10, nõukogu 18. detsembri 1989.  aasta direktiivi 
89/647/EMÜ (kredi idiasutuste maksevõime suhtarvu kohta)11, nõukogu 6. aprilli 1992. 
aasta direktiivi 92/30/EMÜ (krediidiasu tuste konsolideeritud järelevalve kohta)12 ja 
nõukogu 21. detsembri 1992. aasta direktiivi 92/121/EMÜ (krediidiasutuste suure 
riskide kontsentreerumise jälgimise ja kontrollimise kohta)13 on sageli ja oluliselt 
muudetud. Selguse ja otstarbekuse huvides tule ks nimetatud direkt iivid kodifitseerida 
ja ühtsesse teksti koondada.  ⌦Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta 
direktiivi 2000/12/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta14 on mitu korda 
oluliselt muudetud. Et kavatsetakse teha täiendavaid muudatus i, tuleks kõnealune 
direktiiv selguse huvides uuesti koostada. ⌫ 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 2 
(kohandatud) 
Vastavalt asutamislepingule on asutamise ja  teenuste pakkumise puhul keelatud igasugune 
diskrimineeriv kohtlemine kodakondsuse põhjal või seetõttu, et e ttevõtja ei paikne 
liikmesriigis, kus teenuseid pakutakse.  
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 3 
(2) Krediidiasutuste asutamise ja tegevuse lih tsustamiseks on vaja kõrvaldada kõige 
suuremaid takistusi tekitavad erinevused li ikmesriikide seadustes kõnealuste asutuste 
suhtes kohaldatavate eeskirjade osas. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 4 
(kohandatud) 
(3) Käesolev direktiiv on peamine vahend ühtse Euroopa akti ja komisjoni valge raamatu 
ajakava alusel loodava  siseturu ülesehitamisel nii asutamisvabaduse kui ka 
finantsteenuste osutamise vabaduse seisukohalt krediidiasutuste vallas. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 5 
(kohandatud) 
(4) Krediidiasutuste tegevuse koordineerimisek s võetavaid meetmeid tuleb nii hoiuste 
kaitsmise kui ka krediidiasutustevahelises konkurentsis võrdsete tingimuste loomise huvides kohaldada kõigi nimetatud as utuste suhtes. Vajaduse korral t
uleb ⌦ Siiski 
tuleks ⌫ nõuetekohaselt arvesse võtta siseriik likest õigusaktidest tulenevaid 
objektiivseid erinevusi nende põhi kirjades ja töö eesmärkides. 
                                                 
10 EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1, viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.  
11 EÜT L 126, 26.5.20 00, lk 1, viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.  
12 EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1, viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.  
13 EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1, viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.  
14 EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1, viimati muude tud direktiiviga 2004/xx/EÜ (ELT L, […]) 
 
ET 13   ET  
Ð2000/12/EÜ põhjendus 6 
(kohandatud) 
(5) Seetõttu peaks nimetatud meetmete regule erimisala olema võimalikult ulatuslik ja 
hõlmama kõiki asutusi, mis tegelevad ta gasimakstavate vahendite vastuvõtmisega 
üldsuselt kas hoiustena või muul kujul, näiteks pideva võlakirjade ja muude 
samalaadsete väärtpaberite väljalaskmisena või oma arvel ja nimel laenude andmisena. 
Nende krediidiasutuste jaoks, mille suhtes kä esolevat direktiivi koha ldada ei saa, tuleb  
⌦ tuleks ⌫ ette näha erandid. Käesoleva direktiivi sätted ei piira  ⌦ tohiks 
piirata ⌫ selliste siseriiklike õigusaktide kohald amist, milles on sätestatud täiendavad 
erivolitused lubamaks krediidiasutustel teostada teatavaid tegevusi ja võtta ette teatavat liiki toiminguid. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 7 
(kohandatud) 
(6) Valitud lähenemisviis peaks aitama s aavutada sellise ühtlustatuse astme 
⌦ Asjakohane on kohaldada sellist ühtlustatuse astet ⌫, mis on vajalik ja piisav 
selleks, et tagada tegevuslitsentside  ⌦ tegevuslubade ⌫ andmise ja 
usaldatavusnormatiivide täitmise järeleva lve süsteemide vastastikune tunnustamine, 
mistõttu on võimalik anda välja üksai nus, ühenduse kõigis osades tunnustatud 
tegevuslitsents  ⌦ tegevusluba ⌫ ja rakendada asukoha liikmesriigipoolse 
usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve põhimõtet. Seetõttu tuleks programmi esitamise nõuet käsitada vahendina, mis või maldab pädevatel asutustel langetada 
otsuse objektiivsete kriteeriumide alusel ning täpsemate andmete põhjal. Samas on
 
⌦ peaks olema ⌫ siiski võimalik teatav paind likkus krediidiasu tuste õiguslikku 
vormi ja pankade kohta kasutatavate nimede kaitset  puudutavate nõuete osas ⌦, mis 
on seotud pankade kohta kasutatavate nimede kaitsega ⌫. 
 
Øuus 
(7) Kuna liikmesriigid üksi ei saa täiel määral  täita kavandatava meetme eesmärke, mis 
meetmete ulatuse ja mõju tõttu on paremini saavutat avad ühenduse tasandil, võib 
ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepi ngu artiklis 5 sätest atud subsidiaarsuse 
põhimõttega. Käesolev direktiiv ei lähe kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud 
proportsionaalsuse põhimõttega nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust 
kaugemale.  
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 8 
(8) Krediidiasutustele esitatava d võrdväärsed finantsnõuded on vajalikud selleks, et 
tagada hoiustajatele sarnased tagatised ja samalaadsetele krediidiasutustele õiglased konkurentsitingimused. Kuni edasise kooskõl astamiseni tuleks kindlaks määrata 
vajalikud struktuurilised suhtarvud, mis võima ldaksid riikide ametiasutuste vahelise 
koostöö raames jälgida samalaadsete kred iidiasutuste seisundit standardmeetodite 
kohaselt. Selline kord peaks aitama järk-järgu lt ühtlustada liikmesriikides kehtestatud 
ja seal kohaldatavate koefitsientide süsteemi d. Siiski tuleb eristada krediidiasutuste 
usaldusväärse juhtimise tagamiseks mõel dud koefitsiente neist,  mis on kehtestatud 
majandus- ja rahanduspoliitika jaoks. 
 
ET 14   ET  
Ð2000/12/EÜ põhjendus 9 
(kohandatud) 
Öuus 
(9) Vastastikuse tunnustamise ja päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõtted näevad ette, 
et liikmesriikide pädevad ametiasutused ei  tohi anda tegevusluba või peavad selle 
tühistama, kui sellised tegurid nagu är iplaanide sisu, geograafiline paiknemine  
⌦ tegevuse geograafiline haare ⌫ või reaalne tegevus nä itavad selgelt, et 
krediidiasutus on teinud valiku ühe liikmesriig i õigussüsteemi kasuks sel eesmärgil, et 
hoida kõrvale rangematest nõudmistest, mis kehtivad teises liikmesriigis, mille territooriumil ta peamiselt tegutseb või kavatseb tegutseda. Juriidilisest isikust krediidiasutusel peab
 ⌦ peaks ⌫ olema tegevusluba selles t liikmesriigist, kus on 
tema registrijärgne asukoht. Juriidilise is iku õigusteta krediidiasutuse peakontor peab  
⌦ peaks ⌫ asuma liikmesriigis, milles talle on tegevusluba antud. Lisaks sellele 
peavad  ⌦ peaksid ⌫ liikmesriigid nõudma, et krediidiasutuse peakontor paikneks 
alati oma päritoluliikmesriigis ning et ta seal ka tegelikult tegutseks. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 10 
(kohandatud) 
(10) Pädevad ametiasutused ei tohi anda kred iidiasutusele tegevusluba ega tema luba 
pikendada, kui on tõenäoline, et märkimisväärse  seose tõttu nimetatud asutuse ja teiste 
füüsiliste või juriidiliste isikute vahel ei saa pädevad ametiasutused järelevalvet tõhusalt teostada. Selles osas peavad
 ⌦ peaksid ⌫ juba tegevusloa saanud 
krediidiasutused samuti vastama pädevate asutuste nõuetele. Käesolevas direktiivis 
sätestatakse «märkimisväärse seose» mõis te miinimumkriteeriumid. See ei takista 
liikmesriike kohaldamast nimetatud mõistet käesolevast määratlusest erinevates 
olukordades. Üksnes äriühingu kapitalist märkimisvää rse osa omandamine ei tähenda 
«märkimisväärse seose» määratluse kohast osalust, kui see osalus on saavutatud 
üksnes ajutise investeeringuna, mille puhul pole  võimalik mõjutada asutuse struktuuri 
ega rahanduspoliitikat.  
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 11 
(kohandatud) 
(11) Järelevalve teostajate töö tõhususele osutamine hõlmab ka konsolideeritud 
järelevalvet, mida tuleb krediidiasutuste puhul teosta da, kui ühenduse õigusnormid 
seda ette näevad. Sellistel juhtudel peavad  ⌦ peaksid ⌫ ametiasutused, kellele on 
esitatud avaldus tegevusloa saamiseks, s uutma välja selgitada ametiasutused, kes on 
pädevad teostama konsolideeritud järelevalvet nimetatud krediidiasutuses. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 12 
(kohandatud) 
Päritoluliikmesrii k võib pädevatelt ametiasutustelt te gevusloa saanud asutuste suhtes 
kehtestada ka eeskirju, mis on artikli 5 lõike 1 es imeses lõigus ja lõikes 2 ning artiklites 7, 16, 
30, 51 ja 65 sätestatutest rangemad.  
 
ET 15   ET  
Ð2000/12/EÜ põhjendus 13 
(kohandatud) 
Ühenduse krediidiasutuste filiaalide kohta kehtiva tegevusloa nõude kaotamisega kaasneb 
vajadus kaotada filiaali asutamiskapitali nõue.  
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 14 
(kohandatud) 
(12) Tänu vastastikusele tunnustamisele võimaldab valitud lähenemine o ma 
päritoluliikmesriigis tegevusli tsentsi saanud krediidiasutusel  ⌦ Oma päritoluriigis 
tegevusloa saanud krediidiasutustel peaks olema lubatud ⌫ tegutseda kõigil I lisas 
loetletud tegevusaladel kogu ühenduses, luues selleks filiaale või osutades teenuseid. 
Kõnealuses lisas loetlemata aladel on võimalik tegutseda as utamisõigust ja teenuste 
osutamise vabadust reguleerivate as utamislepingu üldsätete alusel.  
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 15 
(13) Siiski on otstarbekas  Otstarbekas on  laiendada vastastikus t tunnustamist I lisas 
loetletud tegevusaladele, kui seal tegu tsevad finantseerimisasutused, mis on 
krediidiasutuste tütarettevõtjad, tingimusel  et nimetatud tütarettevõtjad kuuluvad oma 
emaettevõtjat hõlmava konsolideeritud järeleva lve alla ja et nad vastavad teatavatele 
rangetele nõuetele. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 16 
(kohandatud) 
(14) Vastuvõttev liikmesriik võib  ⌦ Vastuvõtval liikmesriig il võiks olla õigus ⌫ seoses 
asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamisega nõuda konkreetsete 
siseriiklike õigus- ja haldusnormide täitmist asutustelt, kellele nende 
päritoluliikmesriigis ei ole antud luba tegutseda krediidiasutusena, ja seoses 
tegevusaladega, mida ei ole I lisas loet letud, tingimusel et nimetatud õigus- ja 
haldusnormid on ühelt poolt koo skõlas ühenduse õigusaktid ega ja toimivad üldise 
hüvangu nimel, ning teiselt poolt ei kehti sellis te asutuste ja tege vusalade suhtes nende 
päritoluliikmesriigi õigus- või haldusnormides kehtestatud samasugused eeskirjad. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 17 
(kohandatud) 
(15) Liikmesriigid peavad  ⌦ peaksid ⌫ tagama, et miski ei takistaks vastastikku 
tunnustatavatel tegevusaladel  tegutsemist samal moel nagu päritoluliikmesriigis, 
tingimusel et tegevus ei ole vastuolus vastuvõtva liikmesr iigi üldist hüvangut kaitsvate 
õigusnormidega. 
 
ET 16   ET  
Ð2000/12/EÜ põhjendus 18 
(kohandatud) 
Käesoleva direktiivi eesmärgi ning ühenduse muude  õigusaktidega saavutatava kapitali vaba 
liikumise vahel on vajalik side. Igal juhul peavad pangateenuste liberaliseerimise meetmed 
olema kooskõlas kapitali liikumise liberaliseerimise meetmetega.  
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 19 
(kohandatud) 
(16) Väljaspool ühendust paiknevate peakontoritega krediidiasut uste filiaalide tegevust 
reguleerivad eeskirjad peaksid olema kõigi s liikmesriikides samalaadsed. Käesoleval 
ajal on oluline  Oluline on  sätestada, et sellised eeski rjad ei oleks soodsamad kui 
mõnest teisest liikmesriigist pärineva asut use filiaalide tegevust reguleerivad eeskirjad. 
Tuleks täpsustada, et ühendus võib  ⌦ Ühendusel peaks olema õigus ⌫ sõlmida 
kolmandate riikidega lepinguid , milles sätestatakse eeskirjad, mille alusel tagatakse 
selliste filiaalide samalaadne kohtlemi ne kogu ühenduse territooriumil, lähtudes 
vastastikkuse põhimõttest . Asutamislepingu artikli 49 teises  lõigus sätestatud teenuste 
osutamise vabadus ja asutamisvabadus laienevad  ⌦ peaksid laienema ⌫ 
kolmandatest riikidest tegevusloa saanud kr ediidiasutuste filiaalidele ainult neis 
liikmesriikides, kus nad on asutatud. Kolmandate riikide seaduste alusel tegutsevate 
ettevõtjate poolt tütarettevõtja tegevusloa saamiseks või osaluse omandamiseks 
esitatud taotluste su htes kehtib kord, mille eesmärgiks on tagada ühenduse 
krediidiasutuste võrdväärne vastastikune kohtlemine kõneal ustes kolmandates riikides.  
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 20 
(kohandatud) 
Riigi pädevate ametiasutuste poolt käesoleva direktiivi kohaselt väljastatud kred iidiasutuse 
tegevusload kehtivad mitte ainult riigisis eselt, vaid kogu ühenduses. Olemasolevad 
mõlemapoolsusklauslid seega ei kehti. Seetõttu on ühendusesisese mõlemapoolsuse 
hindamiseks vaja paindlikku korda. Et ühe ndus kavatseb hoida oma finantsturud üle jäänud 
maailmale avatuna, siis ei ole kõnealuse korra eesmärk mitte ühenduse finantsturgude 
sulgemine, vaid ülemaailmsete finantsturgude li beraliseerimine kolmandates riikides. Selleks 
sätestatakse käesolevas direktiivi s kolmandate riikidega läbirääkimise kord ja viimase 
võimalusena meetmete võtmine, mille hulka  kuulub uute tegevusloataotluste vastuvõtu 
peatamine või uute tegevuslubade väljaandmise piiramine.  
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 21 
(kohandatud) 
(17) On soovitatav, et üÜhendus ja kolmandad riigid jõuaksid  peaksid jõudma  
vastastikusele kokkuleppele, mis võimaldaks konsolideeritud järele valvet teostada 
geograafiliselt võimaliku lt ulatuslikus piirkonnas. 
 
ET 17   ET  
Ð2000/12/EÜ põhjendus 22 
(kohandatud) 
(18) Vastutus krediidiasutuse usaldusväärsuse, eriti maksevõimelisuse järelevalve eest 
lasub  ⌦ peaks lasuma ⌫ selle  krediidiasutuse päritoluliikmesriigil  pädevatel 
ametiasutustel . Vastuvõtva liikmesriigi pädevadtele  ametiasutusedtele  jääb vastutus  
⌦ peaksid vastutama filiaalide ⌫ likviidsuse ja rahapoliitika järelevalve eest. 
Tururiski järelevalve osas teevad  ⌦ peaksid ⌫ asukohaliikmesriigi ja võõrustava 
liikmesriigi pädevad ametiasutused tihedat koostööd ⌦ tegema ⌫ . 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendused 23 ja 
24 (kohandatud) 
Öuus 
(19) Panganduse siseturu tõrgeteta toimimiseks on lisaks õigusnormidele vaja ka tihedat ja 
regulaarset koostööd Ö ning reguleeriva ja järelevalve alase tegevuse oluliselt 
suuremat lähendamist  liikmesriikide pädevate ametiasutuste vahel. ⌦ Selleks 
tuleks eelkõige ⌫ kKonkreetsete krediidiasutus tega seotud probleeme Ö arutada ja 
vastastikku teavet vahetada komisjoni otsusega 2004/5/EÜ15 loodud Euroopa 
pangajärelevalvete komitees  on kõige otstarbekam käsitleda pankade 
järelevalveasutuste va helises kontaktgrupis . Nimetatud grupp on ar tiklis 28 sätestatud 
vastastikuseks teabevahetu seks sobiv asutus.  Vastastikune teabevahetus ei asenda  
⌦ tohiks ⌫ mingil juhul ⌦ asendada ⌫ artikliga 28 ettenähtud  kahepoolset 
koostööd. Vastuvõtva liikmesriigi pä devad ametiasutused võivad,  iIlma et see piiraks 
nende tegelikke kontrollivolitusi, ⌦ peaks vastuvõtva liikmesriigi pädevatel asutustel 
olema õigus ⌫ jätkata  ⌦ kontrollida ⌫ edasilükkamatul juhul omal algatusel või 
päritoluliikmesriigi pädevate ametiasutuste algatust järgides ⌦ seda ⌫ kontrolli selle 
üle, kas nende territooriumil asutatud kred iidiasutuse tegevus on kooskõlas vastavate 
seadustega, heade juhtimis- ja raamatupidamistavade ning piisava sisekontrolli põhimõtetega. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 25 
(kohandatud) 
(20) Otstarbekas on võimaldada teabevahetust pädevate ametiasutuste ja selliste 
ametiasutuste või organite vahel, kelle ül esandeks on aidata kaasa rahandussüsteemi 
stabiilsuse tugevdamisele. Edastatud andm ete konfidentsiaalsuse  säilitamiseks peab  
⌦ peaks ⌫ adressaatide loetelu j ääma rangelt piiritletuks. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendused 26 ja 
27 (kohandatud) 
(21) Teatavad toimingud nagu pettus ja siseringi info valdaja eeskirja rikkumine võivad 
kahjustada finantssüsteemi stabiilsust ja üh tsust isegi siis, kui need puudutavad teisi 
asutusi peale krediidiasutuste. Tuleb täpsustada, mis tingimustel on selline  
teabevahetus ⌦ sellistel juhtudel ⌫ lubatud. 
                                                 
15 ELT L 3, 7.1.2004, lk 28. 
 
ET 18   ET  
Ð2000/12/EÜ põhjendus 28 
(kohandatud) 
(22) Kui on kindlaks määratud, et andmeid võib av alikustada ainult pädevate ametiasutuste 
selgesõnalise kokkuleppe alusel, võivad ametiasutused  ⌦ peaks ametiasutustel olema 
⌫ vajaduse korral ⌦ õigus ⌫ seada kokkuleppele ranged tingimused. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 29 
(23) Teabevahetus peaks olema lubatud ühelt poo lt pädevate ametiasutuste ning teiselt 
poolt keskpankade ja muude rahandusasutuste ga sarnaste ülesanne tega asutuste ning 
vajaduse korral ka muude maksusüsteemi jä relevalve eest vastutavate ametiasutuste 
vahel. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 30 
(kohandatud) 
(24) Järelevalve tugevdamiseks krediidiasutuste usaldatavusnormatiivide täitmise üle ning 
krediidiasutuste klientide kaitseks tuleb ette näha, et  ⌦ peaks ⌫ audiitorid  on 
⌦ olema ⌫ kohustatud viivitamata teavitama pädevaid ametiasutusi, kui ta  nad  
käesoleva direktiivi sätet e kohaselt  saab vad oma ametiülesandeid täites teadlikuks 
asjaoludest, millel võib olla tõsine mõju kred iidiasutuste finantsolukorrale või haldus- 
ja raamatupidamiskorraldusele. Võttes ar vesse kõnealust eesmär ki on soovitav, et 
liikmesriigid näeksid  ⌦ Samal põhjusel peaksid liikmesriigid nägema ⌫ ette, et 
selline kohustus on audiitoril kõikidel nendel ju htudel, kui ta oma tööülesandeid täites 
avastab nimetatud asjaolud krediidiasutus ega märkimisväärselt seotud ettevõtja puhul. 
Audiitorite kohustus vajaduse ko rral edastada pädevatele ametiasutustele teatavad 
krediidiasutust puudutavad asjaolud ja otsu sed, mida nad avastavad oma tööülesannete 
täitmise käigus seoses mõne teise ettevõ tjaga, kes ei ole finantseerimisasutus, ei 
muuda  ⌦ tohiks muuta ⌫ nende tööülesannete olemus t nimetatud ettevõttes ega 
nende täitmise korda. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendused 31–35 
(kohandatud) 
Krediidiasutuste omavahendite ühised põhist andardid on panganduse siseturu loomis el oluline 
tegur, sest omavahendid tagavad krediidiasutuste järjepidevuse ja hoiuste kaitse. Selline 
ühtlustamine tugevdab järelevalvet krediidiasutuste üle ja aitab kaasa täiendavale 
kooskõlastamisele panganduses.  
Selliseid standardeid tuleb kohaldada kõi gi ühenduses tegevusloa saanud krediidiasutuste 
suhtes.  
Krediidiasutuste omavahendeid võib kasutada nende kahjude korvamiseks, mille katmiseks ei 
piisa kasumist. Lisaks sellele on omavahendid päde vate asutuste jaoks oluline kriteerium eriti 
krediidiasutuse  maksevõime hindamisel ja seoses muude usaldatavusnormatiivide täitmise 
järelevalvega.  
 
ET 19   ET Krediidiasutused konkureerivad panganduse siseturu l otseselt omavahel ja seetõttu peavad 
omavahendeid käsitlevad mõisted ja standard id olema ekvivalentsed. Seetõttu ei p eaks 
omavahendite koosseisu kindlaksmääramis e kriteeriumite eest vastutama ainuüksi 
liikmesriigid. Ühiste põhistandardite vastuvõt mine on kooskõlas ühenduse huvidega, sest see 
aitab vältida konkurentsi moonutamist ja tugevdab ühenduse pangandussüsteemi.  
Käesolevas direktiivis sätestatud omavahendite mõistega nähakse ette võimalikult palju 
elemente ja piirsummasid ning jäetakse ig a liikmesriigi otsustada, kas nad kasutavad 
mõningaid või kõiki selliseid elemente või võtavad vastu piirsumm ade madalamad ülempii rid. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 36 
(kohandatud) 
(25) Käesolevas direktiivis täpsustatakse kriteeriumid, millele teatavad omavahendite 
kirjed peavad vastama, ning liikmesriikidele jääb vabadus  ⌦ ilma et see piiraks 
liikmesriikide võimalust ⌫ kohaldada rangemaid sätteid. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 37 
(kohandatud) 
Esialgu määratakse ühised põhistandardid kind laks üldiselt, et need hõlmaksid kõik eri 
liikmesriikides omavahendite koosseisu kuuluvad elemendid.  
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 38 
(26) Omavahendite koosseisu kuuluvate kirjete olemuse põhjal eristatakse käesolevas 
direktiivis esmaste omavahendite koosseisu kuuluvad kirjed täiendavate omavahendite kirjetest. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 39 
(kohandatud) 
(27) Kajastamaks tõsiasja, et elemendid, mille st moodustuvad täiendavad omavahendid, 
erinevad oma olemuselt esmaste omavahendi te koosseisu kuuluvatest omavahenditest, 
ei tohi  ⌦ tohiks ⌫ omavahendite koosseisu kuuluvate  täiendavate omavahendite 
hulk olla suurem esmastest omavah enditest. Lisaks sellele ei tohi  ⌦ tohiks ⌫ 
täiendavate omavahendite teatavaid elem ente hõlmata rohkem kui 50% ulatuses 
esmastest omavahenditest. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 39 
(kohandatud) 
(28) Konkurentsi moonutamise vältimiseks ei tohi  ⌦ tohiks ⌫ avalikõiguslike 
krediidiasutuste omavahenditesse kaasat a nimetatud asutustele liikmesriigi või 
kohalike omavalitsuste p oolt antud tagatisi. 
 
ET 20   ET  
Ð2000/12/EÜ põhjendus 40 
(kohandatud) 
(29) Kui järelevalve teostamise käigus on vaja  kindlaks määrata krediidiasutuste grupi 
konsolideeritud omavahendite hulk, teostatakse  ⌦ tuleks ⌫ arvutused 
⌦ teostada ⌫ vastavalt käesoleva direktiivi sätetele. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 41 
(kohandatud) 
Öuus 
(30) Omavahendite Ö ja nende piisavuse  ja maksevõime suhtarvu  arvutamiseks 
Ö krediidiasutusele avan evate riskide seisukohast  ning riskide kontsentreerumise 
hindamiseks kasutatav konkreetne arvutusmeetod peab  ⌦ peaks ⌫ võtma arvesse 
nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/635/EMÜ (pankade ja muude finantseerimisasutuste raamatupidami se aastaaruannete ja konsolideeritud 
aastaaruannete kohta)
16, mis sisaldab teatav aid nõukogu 13. juuni 1983. aasta 
direktiivi 83/349/EMÜ (mis põhineb asutamislepingu artikli 44 lõike 2 punktil g ja 
käsitleb konsolideeri tud aastaaruandeid) ⌦ 17 ⌫ sätete muudatusi Ö , või Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 
rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite koh aldamise kohta, olenevalt sellest, 
kummaga reguleeritakse siseriiklikus õigus es krediidiasutuste raamatupidamist 18. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendused 42–47 
(kohandatud) 
Omavahendeid käsitlevad sätted on osa ulatus likumatest rahvusvahelistest jõupingutustest 
ühtlustada kehtivad omavahendite  piisavust käsitlevad eeskirjad tähtsamates riikides.  
Panganduse siseturul peavad asutused ükste isega otseselt konkureerima ning minimaalse 
suhtarvuna sätestatud ühised maksevõime standardid aitavad välistada konkurentsi 
moonutamist ja tugevdada ühenduse p angandust.  
Komisjon koostab ettekande ja vaatab omavahende id käsitlevad sätted  regulaarselt läbi, et 
need rangemaks muuta ja saavutada seega omavahendite ühise mõiste lähendamine. Selline 
lähendamine võimaldab ühenduse kred iidiasutuste omavahendeid koordin eerida . 
Maksevõime suhtarvu käsitlevad sätted  on panganduse nõuandekomitee töö tulemus; 
nimetatud komitee vastutab ettepanekute tegemise eest komisjonile seoses liikmesriikides 
kohaldatavate koefitsientide kooskõlastamisega.  
Krediidiasutuste järelevalve ja oks on oluline vajaliku makse võime suhtarvu kehtestamine.  
                                                 
16 EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1. 
17 EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1. Direk tiivi on viimati muudetud direktiiviga ⌦ 2003/51/EÜ (ELT L 178, 
17.7.2003, lk 16). ⌫ 
18 EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1. 
 
ET 21   ET Eriti kasulik maksevõime kriteerium on suhtarv,  mille puhul varasid ja bilansiväliseid kirjeid 
kaalutakse vastavalt krediidiriski ulatusele.  
 
Øuus 
(31) Miinimumkapitali nõuetel on krediidiasutuste järelevalves ja jä relevalvemetoodika 
vastastikusel tunnustamisel keskne tähtsus.  Seoses sellega tuleks miinimumkapitali 
nõudeid käsitlevaid sätteid vaadelda koos krediidiasutuste järelevalve põhimeetodite 
ühtlustamiseks mõeldud muude konkreetsete vahenditega. 
(32) Konkurentsi moonutamise ärahoidmiseks ja pangandussüsteemi tugevdamiseks 
siseturul on asjakohane näha ette  miinimumkapitali ühised nõuded. 
(33) Piisava maksevõime tagamiseks on olu line näha ette miin imumkapitali nõuded, 
millega varasid ja bilansiväliseid kirjeid kaalutakse vastavalt nende riskiastmele. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendused 48–51 
(kohandatud) 
Omavahendite ühiste standardite väljatöötamin e seoses krediidirisk iga kokkupuutuvate varade 
ja bilansiväliste kirjet ega on seetõttu oluline os a järelevalvemeetodite vastastikuse 
tunnustamise saavutamiseks vajalikust harmoni seerimisest ja seega panganduse siseturu 
väljakujundamisest.  
Seoses sellega tuleb maksevõime suhtarvu käsi tlevaid sätteid vaadelda  koos krediidiasutuste 
järelevalve põhimeetod ite ühtlustamiseks mõeldud muude konkreetsete vahenditega.  
Panganduse siseturul peavad asutused ükste isega otseselt konkureerima ning minimaalse 
suhtarvuna sätestatud ühised maksevõime standardid aitavad välistada konkurentsi 
moonutamist ja tugevdada ühend use pangandust.  
Käesolevas direktiivis sätestatakse eri finantseerimisasutuste väljaantavatele tagatistele 
omistatav kaal. Seetõttu kohustub komisjon kontrollima, kas käesolev direktiiv tervikuna 
moonutab märkimisväärselt konkur entsi krediidiasutuste ja ki ndlustusseltside  vahel, ning 
nimetatud kontrollimist silmas pidades k aaluma võimalike korrig eerivate meetmete 
põhjendatust.  
 
Øuus 
(34) Väga oluline on võtta arvesse ühenduse kred iidiasutuste mitmekesisust, kasutades 
krediidiriski katmiseks miinimumkap itali nõuete arvutamisel mitmesuguseid 
võimalusi, mille riskitundlikkuse ja are ngunõuete tase on erinev. Asjaolu, et 
kasutatakse välisreitinguid ja krediidiasu tuste sisehinnangul põhinevat lähenemist 
teatavatele krediidiriski para meetritele, viitab krediidiris ki eeskirjade riskitundlikkuse 
ja usaldusväärsuse märkimis väärsele kasvule. Krediidi asutustele tuleks pakkuda 
asjakohaseid stiimuleid riskitundlikumate meetodite kasutamiseks. 
(35) Miinimumkapitali nõuded peaksid olema as jaomaste riskidega proportsionaalsed. 
Eelkõige tuleks nõuete puhul arvesse võtta  riskitasemete vähendamist, mis tuleneb 
suhteliselt väikeste riskipos itsioonide suurest arvust.  
 
ET 22   ET (36) Krediidiriski maandamise tehnikaid tule ks rohkem arvesse võtta, tagades samas 
asjaomaste eeskirjadega, et põhjendamatu ar vessevõtmine ei kahjustaks maksevõimet. 
(37) Tagamaks et miinimumkapitali nõuete  puhul võetakse asjakohaselt arvesse 
krediidiasutuste väärtpaberistamise tehingute st ja investeeringutest tulenevaid riske ja 
riskide vähendamist, tuleb näha ette eeskirja d, milles sätestatakse selliste tehingute ja 
investeeringute riskitundlik ja usaldusväärne käsitlemine. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 52 
(kohandatud) 
III lisas sätestatakse, kuidas käsitleda bilansiväliseid kirjeid seoses krediidiasutuste 
kapitalinõ uete arvutamisega. Siseturu ladusa toimimise huvides ja eelkõige võrdsete 
võimaluste tagamiseks on liikmesriigid kohustatu d püüdma saavutada seda, et nende pädevad 
asutused hindaksid ühetaoliselt lepingujär gseid tasaarvelduskokkul eppeid. III lisa on 
kooskõ las pangandusjärelevalve rahvusvahelise f oorumi tööga, mis käsitleb kahepoolse 
tasaarvelduse tunnustamist järelevalves, eelk õige võimalust arvutada teatavate tehingute 
omavahendite nõuded mitte bruto - vaid netosumma põhjal, tingimusel, et olemas on 
juriidi liselt siduvad kokkulepped, mis tagavad, et  krediidirisk piirdub netosummaga. 
Rahvusvaheliselt tegutsevate krediidiasutuste ja krediidiasutuste gruppide puhul, mis 
tegutsevad hulgas kolmandates riikides ja  konkureerivad ühenduse krediidiasutustega, 
kaasneb  laiemal rahvusvahelisel tasandil vastuvõetud eeskirjad ega börsiväliste 
tuletisinstrumentide täiu statud järelevalve. Kõnealuse täiu stamise tulemuseks on asjakohasem 
sundkapitali nõue, mille puhul on arvesse võet ud järelevalve poolt tunnustatud lepingujärgs ete 
tasaarvelduskokkulepete riski vähendavat mõju  võimalike tulevaste krediidiriskide puhul. 
Keskse osalejana tegutsevate arvelduskodade teostatav börsiväliste tuletisinstrumentide 
kliiring mängib teatavates liikmesriikides olulist rolli. On otstarbekas tu nnustada krediidiriski 
ja sellega seotud süsteemiriski vähenemise osas sellisest kliiringust tulenevat kasu 
krediidiriski usaldatavusnormatiivide kohase käsitlemise puhul. Tasaarveldatud börsiväliste 
tuletisinstrumentide lepingutes t tulenevad praegused ja võimalikud tulevased riskid tuleb 
täielikult tagada ja arvelduskoj a riskide kogunemise oht tasutud ta gatise turuväär tust ületavas 
mahus tuleb välistada selleks, et tasaarveldatud börsiväliste tuletisinstrumentide 
usaldatavusnormatiivide kohane käsitlemine üleminekuajal oleks sama kui börsil 
kaubeldavatel tuletisinstrumentidel. Nõutavad esialgsed ja muudetud tagatised ning tasutud 
tagatisega saavutatava kaitse kval iteet ja ulatus peavad rahuldam a pädevaid asutusi. III lisaga 
luuakse liikmesriikides asutatud krediidiasutuste jaoks samalaadsed võimalused kahepoolse 
tasaarvelduse tunnustamiseks pädevate asutus te poolt ja seega pakutakse neile võrdseid 
konkurentsitingimusi. Eeskirjad on hästi tasa kaalustatud ja krediidiasutuste suhtes 
usaldatavusnormatiivide täit mise järelevalve meetmete kohaldamise edaspidiseks 
tugevdamiseks otstarbekad. Liikmesriikide pä devad asutused peaksid tagama selle, et 
hinnalisandite arvutamisel lähtutakse tegelikest ja mitte nähtavatest nominaalsummadest.  
 
Øuus 
(38) Operatsioonirisk on krediidiasutuste jaoks märkimisväärne risk, mis tuleb katta 
omavahenditest. Väga oluline on võtta  arvesse ühenduse krediidiasutuste 
mitmekesisust, kasutades operatsiooniri ski katmiseks miin imumkapitali nõuete 
arvutamisel mitmesuguseid võimalusi, mille riskitundlikkuse ja arengunõuete tase on 
erinev. Krediidiasutustele tuleks pakkuda as jakohaseid stiimuleid riskitundlikumate 
meetodite kasutamiseks. Pidades silmas, et operatsiooniriskide mõõtmise ja juhtimise 
 
ET 23   ET tehnika on alles arengufaasis, tuleks eeski rju vastavalt vajadusele läbi vaadata ja 
ajakohastada, sealhulgas seoses eri ärivaldkondi puudutavate nõuete ja riskide 
maandamise tehnikate arvessevõtmisega. 
(39) Et tagada kontserni kuuluvate krediidiasutust e piisav maksevõime, on väga oluline, et 
miinimumkapitali nõudeid kohaldatakse vastavalt ko ntserni kons olideeritud 
finantsolukorrale. Tagamaks et omavahendi d on kontsernis asjakohaselt jaotatud ja 
vajaduse korral on võimalik nendega hoius eid kaitsta, tuleks miinimumkapitali 
nõudeid kohaldada kõikide kontserni kuuluvat e krediidiasutuste suhtes, kui seda 
eesmärki ei ole võimalik muul viisil tõhusalt saavutada. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 53 
(kohandatud) 
Käesolevas direktiivis sätestatud minimaalne  suhtarv tugevdab ühenduse krediidiasutuste 
kapitali t aset. 1988. aasta alguses kehtinud kapitalinõude id käsitlenud statistilise vaatluse 
põhjal on vastu võetud 8 % tase.  
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 54 
(40) Krediidiasutuste suure riskide kontsentre erumise jälgimise põhieeskirjad tuleks 
ühtlustada. Liikmesriikidel peaks sellegipool est olema võimalik vastu võtta rangemaid 
eeskirju, kui on sätestatud käesolevas direktiivis. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 55 
(kohandatud) 
(41) Krediidiasutuse suure riskide kontsentre erumise jälgimine ja kontroll moodustavad  
⌦ peaksid moodustama ⌫ lahutamatu osa tema üle teostatavast järelevalvest. ⌦ 
Seepärast ⌫ võib rR iskide liigse kontsentreerumiseg a ühele kliendile või omavahel 
seotud klientide grupile võib  kaasneda liiga suur kahjurisk. Sellist olukorda võib 
pidada krediidiasutuse maksevõimet kahjustavaks. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 56 
(kohandatud) 
(42) Panganduse siseturul  ⌦ Et ⌫ konkureerivad  krediidiasutused 
⌦ siseturul konkureerivad ⌫, otseselt üksteisega ning seetõttu  peaksid 
⌦ jälgimisnõuded olema ⌫ ühenduse kõigis osades olema  ühesugused 
jälgimisnõuded . Seetõttu peaksid suure riskide kontsentreerumise kindlakstegemise 
kriteerium id olema reguleeritud juriidiliselt siduvate normidega ühenduse tasandil ja 
neid ei saa jätta täielikult liikmesriikide otsustada. Üh iste eeskirjade vastuvõtmine 
teenib seetõttu kõige paremini ühenduse huve, sest see aita b vältida erinevusi 
konkurentsiting imustes ning tugevdab samal ajal ühenduse pangandussüsteemi.  
 
ET 24   ET  
Ð2000/12/EÜ põhjendus 57 
(kohandatud) 
Öuus 
(43) Krediidiasutuste maksevõime suhtarvu kä sitlevad sätted sisaldavad nende 
krediidiriskide loetelu, mi da krediidiasutused võiv ad kanda. Seetõttu  peaks nimetatud 
loetelu kasutatama ka riskide määratle miseks suure riskide kontsentreerumise 
piiramisel. Siiski ei ole  Ö Kuigi suurte riskide kontse ntreerumise piiramiseks on 
asjakohane võtta riskipositsioonide määratle misel aluseks krediid iriski minimaalse 
omakapitali nõuete suhtes kohaldatav määratlus, ei ole  põhimõtteliselt õige viidata 
kõnealustes sätetes ettenähtud riski kaalumistele või riskiastmetele. Riski kaalumine ja riskiastmed võeti kasutusele selleks, et ke htestada krediidiasu tuste krediidiriski 
katmiseks üldine maksevõime nõue. Suure riskide kontsentreerumise reguleerimise 
puhul on eesmärgiks  ⌦ Et ⌫ piirata maksimaalset kahju, mida krediidiasutus võib 
kanda üksikkliendi või omavahel  seotud klientide grupi tõttu. , Seetõttu  on otstarbekas 
kasutada ⌦ selliseid suure riskide kontsentrats iooni määratlemise eeskirju, mille 
puhul võetakse ⌫ ettevaatlikumat lähene misviisi, võttes üldjuhul  arvesse ris kide 
⌦ riskipositsioonide ⌫ nominaalväärtusi ilma riske kaalumata või riskiastmeid 
määramata. 
 
Øuus 
(44) Kuigi arvutamistingimuste piiramiseks on suur t riskide kontsentreerumist käsitlevate 
sätete edasise läbivaatamiseni soovitatav võtta krediidiriskide maandamise mõju 
arvesse samal viisil nagu miinimumkapitali  nõuete puhul, koostati krediidiriskide 
maandamise eeskirjad olukorras, kus üldine  diversifitseeritud krediidirisk tuleneb 
suure arvu vastaspooltega seotud riskipositsioo nidest. Sellest tulenevalt tuleks tagada 
usaldatavusnormatiivide täitmine selliste suur e riskide kontsentreerumise piiramiseks 
ettenähtud tehnikate heakskiitmisel, mille eesmärk on piirata maksimaalset kahju, 
mida krediidiasutus võib kanda  üksikkliendi või omavahel seotud klientide grupi tõttu. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 58 
(kohandatud) 
(45) Eriti ettevaatlikult tuleb toimida siis, kui ⌦ krediidiasutusel te kib riskipositsioon 
seoses oma emaettevõtja või oma emae ttevõtja teiste tütarettevõtjatega ⌫ 
krediidiasutus võtab oma emaettevõtja või oma emaettevõtja teiste tütarettevõtjate 
riskid . Krediidiasutuste võetud riskide  ⌦ riskipositsioonide ⌫ haldamine peab  
⌦ peaks ⌫ toimuma täiesti sõltumatult, koos kõlas heade pangandustavadega ja 
arvestamata mingeid muid kaal utlusi peale nimetatud tavade . Käesoleva direktiivi 
sätted eeldavad, et k Kui krediidiasutuses otseselt või kaudselt olulist osalust omavate 
isikute tegevus mõjub negatiivselt kõnealuse krediidiasutuse arukale ja 
usaldusväärsele juhtimisele, võtavad  ⌦ peaksid ⌫ pädevad ametiasutused 
⌦ võtma ⌫ vajalikke meetmeid sellise oluko rra lõpetamiseks. Suure riskide 
kontsentreerumise puhul tuleks  kehtestada eri reeglid ⌦ , sealhulgas rangemad 
piirangud riskipositsioonidele, mis krediidiasutusel tekivad ⌫ riskidele, mille 
krediidiasutus võtab  oma kontserni sees, ning sellisel juhul on õigustat ud rangemad 
piirangud kui muude riskide puhul . Rangemaid piiranguid  ⌦ Selliseid reegleid ⌫ ei 
ole vaja kohaldada siis, kui emaettevõtja on finantsvalduset tevõtja või krediidiasutus 
 
ET 25   ET või kui teised tütarettevõtjad on kas kr ediidi- või finantseerimisasutused või 
krediidiasutuse abiettevõtjad, tingimusel et  kõigi selliste ette võtjate üle toimub 
konsolideeritud järelevalve. Sellistel juhtudel  võimaldab kontserni konsolideeritud 
jälgimine piisava järelevalve ning riskidele pole vaja ke htestada rangemaid piiranguid. 
Kõnealuse lähenemisviisi puhul soovitatakse pangakontsernidel korraldada oma 
struktuur selliselt, et oleks võimalik teos tada konsolideeritud järelevalvet, mis on 
soovitatav, sest see võimaldab te ostada järelevalvet ulatusliku mal tasandil.  
 
Øuus 
(46) Krediidiasutused peaksid tagama, et nende sisekapital on nii koguseliselt, kvaliteedilt 
kui ka jaotumise seisukohast piisav, et katta nende suhtes av anevaid või avaneda 
võivaid riske. Sellest tulenevalt peaksi d krediidiasutustel olema strateegiad ja 
protsessid oma sisekapitali piisav use hindamiseks ja säilitamiseks. 
(47) Pädevate asutuste ülesanne on teha kindlaks, et kredii diasutustel on hea 
organisatsiooniline struktuur ja piisavalt omavahendeid, et katta nende suhtes 
avanevaid või avaneda võivaid riske. 
(48) Panganduse siseturu tõhusaks toimimiseks peaks Euroopa pangajärelevalvete komitee 
aitama kaasa käesoleva direktiivi järjep idevale kohaldamisele ja  järelevalve alase 
tegevuse lähendamisele kogu ühenduse piires. 
(49) Samal põhjusel ja tagamaks, et mi tmes liikmesriigis tegutsevad ühenduse 
krediidiasutused ei oleks liikmesriikide pädevate asutuste loa andmise ja järelevalvega 
seotud pidevate kohustuste tulemusel eb aproportsionaalselt koormatud, on väga 
oluline suurendada märkimisväärselt pä devate asutuste vahelist koostööd. Sellega 
seoses tuleks suurendada konsolideeritud järe levalve eest vastutav ate asutuste rolli. 
Euroopa pangajärelevalvete komitee peaks sellist koostööd toetama ja suurendama. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 65 
(kohandatud) 
(50) Krediidiasutuste konsolideeritud jä relevalve eesmärk peab olema  ⌦ on ⌫ eelkõige 
nimetatud asutuste  ⌦ krediidiasutuste ⌫ hoiustajate huvide kaitse ja 
rahandussüsteemi stabiilsuse tagamine. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 59 
(kohandatud) 
(51) Selleks,  et konsolideeritud järelevalve oleks tõhus, tuleb  ⌦ tuleks ⌫ seda 
⌦ seetõttu ⌫ kohaldada kõikide pangakontsernide su htes, sealhulgas nende suhtes, 
mille emaettevõtjad ei ole krediidiasutused. Pädevatel asutustel peavad  ⌦ peaksid ⌫ 
olema selliseks järelevalveks vajalikud õiguslikud vahendid. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 60 
(kohandatud) 
(52) Mitmete tegevusaladega kontsernide puhul, m ille emaettevõtja kontrollib vähemalt üht 
tütarkrediidiasutust, peab  ⌦ peaks ⌫ pädevatel asutustel olema võimalik hinnata 
 
ET 26   ET krediidiasutuse varalist seisundit se llises kontsernis. Kuni edaspidise 
kooskõlastami seni võivad liikmesriigid sätestada käesoleva direktiivi eesmärgi 
saavutamiseks vajalikud konsolideerimismeetodid.  Pädevatel asutustel peavad  
⌦ peaksid ⌫ olema vähemalt oma ametiülesannete täitmiseks kõikidelt kontserni 
kuuluvatelt äriühingutelt vajalike andmete saamise vahendid. Mitmekülgse 
finantsmajandusliku tegevuseg a kontsernide puhul tuleb  ⌦ tuleks ⌫ sisse seada 
koostöö asutuste vahel, kes vastutavad eri rahandussektorite järelevalve eest. ⌦ Kuni 
edaspidise kooskõlastamiseni peaksid liik mesriigid sätestama käesoleva direktiivi 
eesmärgi saavutamiseks vajalikud konsolideerimismeetodid. ⌫ 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 61 
(kohandatud) 
(53) Liikmesriigid võivad  ⌦ Liikmesriikidel võiks olla õigus ⌫ keelduda pangale 
tegevusloa andmisest või see  selle  tühistada teatavate ko ntsernistruktuuride puhul, 
mida peetakse pangandustegevuse jaoks ebas obivateks, eriti seet õttu, et selliste 
struktuuride üle ei saa teostada t õhusat järelevalvet. Seoses sellega on  ⌦ peaksid ⌫ 
pädevatel asutustel ⌦ olema vajalikud ⌫ volitused, mida on nimetatud käesoleva 
direktiivi artikli 7 lõike 1 esimeses lõigus, artikli 7 lõikes 2, artikli 14 lõike 1 punktis c 
ja artiklis 16, selleks , et tagada krediidiasutuste ar ukas ja usaldusväärne juhtimine. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendused 62–64 
(kohandatud) 
Liikmesriigid võivad vajalikke järele valvemeetodeid samaväärselt kohalda da ka kontsernide 
suhtes, mille struktuuri käesolev direktiiv ei hõlma. Kui sellised struktuurid muutuvad 
üldlevinuks, tuleks käesolevat direktiivi laiendada ka neile.  
Konsolideeritud järelevalve peab hõlmama kõi k I lisas määratletud toimingud. Seetõttu tu leb 
kõik peamiselt sellistel tegevusaladel tegutsev ad äriühingud võtta konsol ideeritud järelevalve 
alla. Selle tulemusena tuleb finantseerimisasut uste mõistet laiendada nii, et see hõlmaks 
selliseid toiminguid.  
Direktiividega 86/635/EMÜ  ja 83/349/EMÜ nähti  ette krediidias utuste avaldatud 
konsolideeritud aastaaruannete suhtes kohaldat avad konsolideerimiseeskirjad. Seetõttu on 
võimalik täpsemalt kindlaks määrata usal datavusnormatiivide täitmise konsolideeritud 
järelevalves kasutatavad meetodid.  
 
Øuus 
(54) Et panganduse siseturg toimiks järjest tõhus amalt ja läbipaistvuse tase oleks ühenduse 
kodanike jaoks piisav, peavad pädevad as utused avaldama üldsusele asjakohast 
võrdlust võimaldaval viisil, kuidas k äesolevat direktiivi rakendatakse. 
(55) Selleks et tugevdada turudistsipliini ja  ergutada krediidiasutusi täiustama oma 
turustrateegiat, riskijärelevalvet ja asutusesisest halduskorraldust, tuleks 
krediidiasutustele näha ette as jakohase avalikustamise kohustus.  
 
ET 27   ET  
Ð2000/12/EÜ põhjendus 66 
(kohandatud) 
(56) Käesolevas direktiivis või muudes kr ediidiasutuste tegevust reguleerivates 
direktiivides käsitletud teemadega seonduvate  probleemide uurimine eeldab pädevate 
asutuste ja komisjoni koos tööd panganduse nõuandekomitees , eelkõige tihedama 
kooskõlastamise saavutamiseks. Liikmesriikide pädevate asutuste panganduse 
nõuandekomitee ei välista muid koostöövõimalusi asutuste vahel, mis tegelevad 
krediidiasutuste asutamise ja tegevuse järelevalvega, eel kõige koostööd pankade 
järelevalveasutuste vahelises kontaktg rupis.  
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 67 
(kohandatud) 
(57) Selleks, et võtta arvesse panganduse arengut, võib aeg -ajalt osutuda vajalikuks teha 
tehnilisi muudatusi käesolevas  direktiivis sätestatud ük sikasjalistes eeskirjades. 
Komisjon teeb talle asutamis lepinguga usaldatud rakendamisvolituste piires vastavad 
vajalikud muudatused pärast konsulte erimist panganduse nõuandekomiteega. 
Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajali kud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt 
nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/E Ü, millega kehtestatakse komisjoni 
rakendusvolituste kasutamise menetlused. ⌦ 19 ⌫ 
 
Øuus 
(58) Et ära hoida turuhäireid ja tagada omavahendite üldiste tasemete säilimine, on 
asjakohane näha ette konkreetne üleminekukord. 
(59) Pidades silmas miinimumkapitali nõuetega  seotud eeskirjade riskitundlikkust, on 
soovitav jälgida, kas neil on majandustsükl ile oluline mõju. Komisjon peaks arvesse 
võtma Euroopa Keskpanga seisukohti ja andma nendes küsimustes aru Euroopa 
Parlamendile ja nõukogule. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 68 
(kohandatud) 
Käesoleva direktiivi artikli 36 lõikega 1 l ubatakse ühistute või fondidena tegutsevate 
krediidiasutuste puhul laenusaa jate ühiskohustusi käsitleda ar tikli 34 lõike 2 punktile 7 
vastavate oma vahenditena. Taani valitsus on ilmutanud suurt huvi selle vastu, et tema mõned 
ühistute või fondidena tegutsevad hüpoteegikredi idiasutused muudetaks aktsiaseltsideks. 
Sellise ümberkorraldamise soodustamiseks või selle võimaldamiseks on vaja ajutist erandit , 
mis lubaks neil hõlmata osa oma ühiskohustustes t omavahenditena. Selline ajutine erand ei 
tohiks kahjustada konkurentsi  krediidiasutuste vahel.  
                                                 
19 ⌦EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. ⌫ 
 
ET 28   ET  
Ð2000/12/EÜ põhjendused 69–71 
(69) Krediidiasutustele kuuluvate  hüpoteekvõlakirjade kaalumine 2 0 protsendiga võib 
tasakaalust välja viia siseriikliku kapitalituru, kus sellistel vahenditel on oluline roll. Sellisel 
juhul võetakse 10 % riskikaalu kohaldamiseks ajutisi m eetmeid. Väärtpaberitele ülemineku 
turg areneb kiiresti. Se etõttu on soovitav, et k omisjon vaataks koos liikmesriikidega läbi 
varaga kindlustatud väärtpaberite usaldatavusnormatiivide kohase käsitlemise ja esitaks enne 
22. juunit 1999 kehtivate õigusaktide kohandamise  ettepanekud, et määrata kindlaks varaga 
kindlustatud väärtpaberite ots tarbekas usaldatavusnormatiivide kohane käsitlemine. Kuni 31. 
detsembrini 2006 võivad pädevad asutused lubada 50 % kaalu varade puhul, mis on tagatud 
bürooruumide või muude mitmeotstarbeliste är iruumide hüpoteekidega. Hüpoteegialust vara 
tuleb rangete krite eriumite põhjal regulaarselt ja kor duvalt hinnata, et võtta arvesse 
ärikinnisvara turu arengut. Omanik peab kõneal ust vara kasutama või seda välja üürima. 50 -
line kaal ei hõlma kinnisvara arendamiseks võetavaid laene.  
(70) Selleks et ta gada riskide kontsen tratsiooni käsitlevate säte te tõrgeteta kohaldamine, 
tuleks liikmesriikidel lubada uusi piiran guid kohaldada kahes järgus. Väiksematele 
krediidiasutustele võib anda pi kema üleminekuperioodi, sest 25 % piirnormi liiga kiire 
kohaldamine võiks nende laenutegev ust liiga järsult vähendada.  
(71) Lisaks sellele jätkub ka krediidiasutust e reorganiseerimise ja lõpetamise tingimuste 
ühtlustamine.  
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 72 
(kohandatud) 
(60) Ühtlustada tuleb  ⌦ Ühtlustatakse ⌫ ka likviidsusriskide jä relevalveks vajalik kord. 
 
Ð2000/12/EÜ põhjendus 73 
(kohandatud) 
Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud V lisa B osas esitatud 
õigusaktide ülevõtmise tähtaegadega,  
 
Øuus 
(61) Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni iseäranis Euroopa Liidu 
põhiõiguste hartaga tunnusta tud põhimõtetest kui ühenduse õiguse üldpõhimõtetest. 
(62) Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ül evõtmise kohustust tuleks piirata nende 
sätetega, mille sisu on võrreldes varase mate direktiividega muutunud. Kohustus võtta 
üle muutmata sätted tuleneb varasematest direktiividest. 
(63) Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohi ks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on 
seotud XIII lisa B osas sätestatud direkt iivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise 
tähtaegadega, 
 
ET 29   ET  
Ð2000/12/EÜ 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: 
 
Øuus 
SISUKORD 
I JAOTIS  SISU, REGULEERIMISALA JA MÕISTED  
II JAOTIS  KREDIIDIASUTUSTE ASUTAMISE JA TEGEVUSE 
EELTINGIMUSED  
III JAOTIS  ASUTAMISVABADUST JA TEENUSTE OSUTAMISE VABADUST 
REGULEERIVAD SÄTTED  
1. jagu  Krediidiasutused  
2. jagu  Finantseerimisasutused  
3. jagu  Asutamisõiguse kasutamine  
4. jagu  Teenuste osutamise vabaduse kasutamine  
5. jagu  Vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste volitused  
IV JAOTIS  SUHTED KOLMANDATE RIIKIDEGA  
1. jagu  Kolmandate riikide ettevõtjatest te atamine ja kõnealuste riikide 
turgudele pääsemise tingimused  
2. jagu  Konsolideeritud järelevalvet kä sitlev koostöö ko lmandate riikide 
pädevate asutustega  
V JAOTIS  USALDATAVUSNORMATIIVIDE TÄITMISE JÄRELEVALVE JA 
AVALIKUSTAMISE PÕHIMÕTTED JA TEHNILISED VAHENDID  
1. peatükk  Usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve põhimõtted  
1. jagu  Päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi pädevus  
2. jagu  Teabevahetus ja ametisaladuse hoidmine  
3. jagu  Aastaaruannete ja konsolideer itud aastaaruannete seadusjärgse 
kontrollimise eest vastutavate isikute kohustused  
4. jagu  Sanktsioonide kohaldamise volitu sed ja kohtu poole pöördumise 
õigus  
2. peatükk  Usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve tehnilised vahendid  
 
ET 30   ET 1. jagu  Omavahendid  
2. jagu  Kaitse riskide vastu  
1. alajagu  Kohaldamistasand  
2. alajagu  Nõuete arvutamine  
3. alajagu  Omavahendite miinimumtase  
3. jagu  Miinimumomavahendite nõuded krediidiriski katmiseks  
1. alajagu  Standardmeetod  
2. alajagu  Sisereitingutel põhinev meetod  
3. alajagu  Krediidiriski maandamine  
4. alajagu  Väärtpaberistamine  
4. jagu  Miinimumomavahendite nõuded ope ratsiooniriski katmiseks  
5. jagu  Suur riskide kontsentreerumine  
6. jagu  Oluline osalus väljaspool rahandussektorit  
3. peatükk  Krediidiasutuste hindamisprotsess  
4. peatükk  Pädevate asutuste poolne jä relevalve ja avalikustamine  
1. jagu  Järelevalve  
2. jagu  Pädevate asutuste avalikustamiskohustus  
5. peatükk  Krediidiasutuste avalikustamiskohustus  
VI JAOTIS  TÄITEVVOLITUSED  
VII JAOTIS  ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED  
1. peatükk  Üleminekusätted  
2. peatükk  Lõppsätted  
I LISA  Vastastikku tunnustatavate tegevuste loetelu  
II LISA  Bilansiväliste kirjete liigitus  
III LISA  Tuletisinstrumentide käsitlemine  
IV LISA  Tuletisinstrumentide liigid  
 
ET 31   ET V LISA  Riskide liigitamise ja käsitlemise tehnilised kriteeriumid  
VI LISA  Standardmeetod  
VI LISA 1. osa  Riskikaalud  
VI LISA 2. osa  Reitinguagentuuride tunnustamine ja nende antud 
krediidihinnangute kaardistamine  
VI LISA 3. osa  Reitinguagentuuri antud krediidi hinnangu kasutamine riskikaalu 
määramiseks  
VII LISA  Sisereitingutel põhinev meetod  
VII LISA 1. osa  Riskiga kaalutud varad ja oodatav kahju  
VII LISA 2. osa  PD, LGD ja lõpptähtaeg  
VII LISA 3. osa  Riskipositsiooni väärtus  
VII LISA 4. osa  Sisereitingul põhineva meetodi miinimumtingimused  
VIII LISA  Krediidiriski maandamine  
VIII LISA 1. osa  Aktsepteeritavus  
VIII LISA 2. osa  Miinimumtingimused  
VIII LISA 3. osa  Krediidiriski maandamise mõju arvutamine  
VIII LISA 4. osa  Lõpptähtaegade erinevus  
VIII LISA 5. osa  Krediidiriski maandamise kombineer imine standardmeetodi alusel  
VIII LISA 6. osa  Nõudekorvi krediidiriski maandamise tehnikad  
IX LISA  Väärtpaberistamine  
IX LISA 1. osa  X lisas kasutatavad mõisted  
IX LISA 2. osa  Miinimumtingimused märkimisväär se krediidiriski ülekandmise 
aktsepteerimiseks ja riskiga k aalutud varade ja oodatava kahju 
summade arvutamiseks väärtpabe ristatud riskipositsioonide puhul  
IX LISA 3. osa  Välised krediidihinnangud  
IX LISA 4. osa  Arvutamine  
X LISA  Operatsioonirisk  
X LISA 1. osa  Baasmeetod  
 
ET 32   ET X LISA 2. osa  Standardmeetod  
X LISA 3. osa  Täiustatud mõõtmismudelil põhinevad meetodid  
X LISA 4. osa  Erinevate metoodikate kombineerimine  
X LISA 5. osa  Kahjujuhtumi liikide klassifitseerimine  
XI LISA  Pädevate asutuste läbiviidava kontrolli ja hindamise tehnilised 
kriteeriumid  
XII LISA  Avalikustamise tehnilised kriteeriumid  
XII LISA 1. osa  Üldkriteeriumid  
XII LISA 2. osa  Üldnõuded  
XII LISA 3. osa  Teatavate instrumentide võ i metoodikate kasutamise 
aktsepteeritavuse tingimused  
XIII LISA A osa  Kehtetuks tunnistatud direktiivid ja nende hilisemad muudatused 
(osutatud artiklis 158)  
XIII LISA B osa  Rakendustähtajad (osutatud artiklis 159)  
XIV LISA  Vastavustabel  
 
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
I JAOTIS 
⌦SISU,  REGULEERIMISALA  JA ⌫ MÕISTED  JA 
REGULEERIMISALA  
 
Ð2000/12/EÜ artikli 2 lõiked 1 ja 
2 (kohandatud) 
Artikkel 1 
1. Käesolev direktiiv käsitleb  ⌦ näeb ette ⌫ krediidiasutuste asutamist e ja tegevust e 
⌦ ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve eeskirjad ⌫. Käesolevat 
direktiivi kohaldatakse kõigi krediidiasutuste suhtes.  
2. Artikleid 25 ja 52 -56 ⌦ Artiklit 39 ja V jaotise 4. peatüki 1. jagu ⌫ kohaldatakse 
ka finantsvaldusettevõtjate ja segavaldus ettevõtjate suhtes, mille peakontorid 
paiknevad ühenduses. 
 
ET 33   ET 3. Lõikega 3  ⌦ Artikli 5 kohaselt ⌫ välistatud asutusi, välja arvatud liikmesriikide 
keskpanku, käsitletakse  artiklite 25 ja 52 -56 artikli 39 ja V jaot ise 4. peatüki 1. jao 
kohaldamisel finantseerimisasutustena. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 2 lõige 3 
Artikkel 2 
Käesolevat direktiivi ei kohaldat a järgmiste asutuste suhtes: 
– liikmesriikide keskpangad, 
– postižiiroasutused, 
– Belgias «Institut de Réescompte et de Garantie/Herdiscontering- en 
Waarborginstituut», 
– Taanis «Dansk Eksportfinansieringsf ond», «Danmarks Skibskreditfond» ja «Dansk 
Landbrugs Realkreditfond», 
– Saksamaal «Kreditanstalt für Wiederaufbau», ettevõtjad, keda 
«Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz» - seadus e põhjal peetakse osaks riiklikust 
elamumajanduspoliitikast ja mille peamine tegevusvaldkond ei ole 
pangandustegevus, ning ettevõtjad, mida ni metatud seaduse alusel peetakse 
mittetulunduslikeks elamumajanduse ettevõtjateks, 
– Kreekas « Ελληνική  Τράπεζα  Βιομηχανικής  Αναπτύξεως ,», (Elliniki Trapeza 
Viomichanikis Anaptyxeos), « Ταμείο  Παρακαταθηκών  και Δανείων » (Tamio 
Parakatathikon kai Danion) ja « Ταχυδρομικό  Ταμιευτήριο » (Tachidromiko 
Tamieftirio), 
– Hispaanias «Instituto de Crédito Oficial», 
– Prantsusmaal «Caisse des dép ōts et consignations», 
– Iirimaal krediidikassad (cre dit unions) ja vastastikuse abistamise ühingud (friendly 
societies), 
– Itaalias «Cassa depositi e prestiti», 
– Madalmaades «Netherlandse Investerings bank voor Ontwikkelingslanden NV», «NV 
Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij», «NV Industriebank Limburgs Instituut 
voor Ontwikkeling en Financiering» ja «Overijsselse Ontwikkelingsmaatschappij 
NV», 
– Austrias ettevõtjad, ke da käsitatakse üldistes huvides tegutsevate ehitusettevõtjatena, 
ja «Österreichische Kontrollbank AG», 
– Portugalis 1. jaanuaril 1986 olemasolevad  «Caixas Económicas», välja arvatud need, 
mis on asutatud osaühingutena, ja «C aixa Económica Montepio Geral», 
 
ET 34   ET – Soomes «Teollisen yhteistyön rahasto Oy/F onden för industriellt samarbete AB» ja 
«Kera Oy/Kera Ab», 
– Rootsis «Svenska Skeppshypotekskassan», 
– Ühendkuningriigis «National Savings Bank», «Commonwealth Development 
Finance Company Ltd», «Agricultural Mo rtgage Corporation Ltd», «Scottish 
Agricultural Securities Corporation Ltd», «Crown Agents for overseas governments 
and administrations», krediidikassad ja munitsipaalpangad, 
 
Ð2003. aasta ühinemisakt 
– Lätis «krajaizdevu sabied ribas», ettevõtjad, mida  keda  «Krajaizdevu sabiedribu 
likums» alusel loetakse ühistuteks, mis  kes osutavad finantsteenuseid üksnes oma 
liikmetele, 
– Leedus “kredito unijos”, välja arvatud “Centrine ˙ kredito unija”, 
– Ungaris «Magyar Fejlesztési Bank Rt .» ja «Magyar Export-Import Bank Rt.», 
– Poolas “Spó łdzielcze Kasy Oszcze ˛dnos´ciowo - Kreditowe” ja “Bank Gospodarstwa 
Krajowego”.“ 
 
ÐDirektiivi 2004/xx/EÜ artikli 3 
lõige 1 (kohandatud) 
4. Komisjon otsustab artikli 60  lõikes 2 sätestatud korras kõikide lõikes 3 esitatud 
nimekirjas tehtavate muudatuste üle.  
 
Ð2000/12/EÜ artikli 2 lõiked 5 ja 
6 (kohandatud) 
Artikkel 3 
1. Ühes ja samas liikmesriigis paiknevad krediidiasutused  ⌦ Üks või mitu ühes ja 
samas liikmesriigis paiknevat krediidiasutust ⌫ , mis olid 15. detsembril 1977. aastal nende 
üle järelevalvet teostava ja  samas liikmesriigis paikneva keskasutusega püsivalt liidetud, 
võidakse vabastada artikli 6 lõikes  1, artiklis 8 ja artiklis 59  ⌦ 7 ja artikli 11 lõikes 1 ⌫ 
sätestatud nõuete täitmisest, kui hiljemalt 15. detsembril 1979 on siseriiklikes õigusaktides 
sätestatud, et: 
(a) keskasutuse ja sellega liidetud asutuste  kohustused on nende solidaarvastutusel või 
keskasutus tagab täies ulatuses temaga liitunud asutuste kohustused, 
(b) keskasutuse ja kõigi selleg a liitunud asutuste maksevõimet ja likviidsust jälgitakse 
tervikuna konsolideeritu d aastaaruannete põhjal, 
(c) keskasutuse juhtkond on volitatud andma j uhtnööre liitunud asutuste juhtkondadele. 
 
ET 35   ET Kohalikul tasandil tegutsevate krediidiasutu ste suhtes, mis on pärast 15. detsembrit 1977 
⌦ püsivalt ⌫ liitunud esimeses lõigus sätestat ud mõistele vastava keskasutusega, 
kohaldatakse nimetatud lõigus sätestatud tingimu si, kui nende näol on tegemist keskasutuse 
juurde kuuluva võrgustiku tavapärase laienemisega. 
 
ÐDirektiivi 2004/xx/EÜ artikli 3 
lõige 2 (kohandatud) 
Muude krediidiasutuste puhul peale nende, mis on asutatud hiljuti merest tammidega 
eraldatud piirkondades või mis on tekkinud olemasol evate, keskasutustest sõltuvate või nende 
ees vastutavate asutuste jagunemi se või ühinemise tagajärjel, võib nõukogu artikli 60 lõikes 2  
⌦ artiklis 150 ⌫ sätestatud korras ette näha teise lõ igu kohaldamise täiendavad eeskirjad, 
sealhulgas esimeses lõigus sätestatud vabastuse kehtetuks tunnistamise, kui ta leiab, et selliste uute asutuste liitumine, kelle suhtes kehtik s teises lõigus sätestatud kord, kahjustaks 
konkurentsi. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 2 lõiked 5 ja 
6 (kohandatud) 
2. Krediidiasutuse, mis lõike 5 es imeses lõigus määratletud viisil on liitunud samas 
liikmesriigis asuva keskasutusega,  ⌦ Lõike 1 esimeses lõigus nimetatud krediidiasutuse ⌫ 
võib vabastada artiklite 5, 40 -51 ja 65  ⌦ 9 ja 10 ning V jaotise 2. peatüki 2., 3., 4., 5. ja 6. 
jao ja 3. peatüki ⌫ sätete täitmisest tingimusel ja ilma et see mõjutaks nimetatud sätete 
kohaldamist keskasutuse suhtes, et eespool nimetatud  ⌦ kõnealused ⌫ sätted kehtivad 
ühistel alustel terviku kohta, mille moo dustavad keskasutus ja temaga liitunud 
krediidiasutused. 
Vabastuse puhul kohaldatakse artikle id 13, 18, 19, artikli 20 lõikeid 1 -6 ning artikleid 21 ja 22  
⌦ 16, 23, 24, 25, artikli 26 lõikeid 1 –3, artiklit 28 ja artikleid 29–37 ⌫ terviku suhtes, mille 
moodustavad keskasutus ja temaga liitunud asutused. 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 1 
Artikkel 4 
Mõisted  
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: 
 
Ð2000/28/EÜ artikli 1 lõiked 1–5) 
(1) krediidiasutus:–  
(a) ettevõtja, kelle tegevus eks on hoiuste või muude ta gasimakstavate vahendite 
vastuvõtmine avalikkuselt ning oma arvel ja nimel laenu andmine; või  
 
ET 36   ET (b) elektronrahaasutus Euroopa Parl amendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta  
direktiivi 2000/46/EÜ20 elektronrahaasutuste asutam ise ja tegevuse kohta ning 
usaldatavusnormatiivide täitmise üle peetava järelevalve kohta  tähenduses. 
 Konsolideeritud järelevalve kohaldamisel käsi tatakse krediidiasutustena kõiki esimese 
lõigu sätetele vastavaid krediidiasutusi ja kõiki eraettevõtjaid või avalik -õiguslikke isikuid, 
kes vastavad esimeses lõigus sätestatud mõis tele ja on saanud tegevusloa kolmandas riigis.  
 Riskide kontsentratsiooni järelevalve ja kontrollimise kohald amisel käsitatakse 
krediidiasutu stena kõiki esimese lõigu sätetele vastavaid krediidiasutusi, kaasa arvatud 
krediidiasutuste kolmandates riikides paiknevad filiaalid, ning kõiki eraettevõtjaid või avalik -
õiguslikke isikuid koos nende fi liaalidega, kes vastavad es imeses lõigus sätestatud mõistele ja 
on saanud tegevusloa kolmandas riigis;  
(2) tegevusluba  - ametiasutuse poolt mis tahes kujul  välja antud juriidiline dokument, 
millega antakse luba tegutsemiseks krediidiasutusena; 
(3) filiaal  - äritegevusüksus, mis on krediidiasutuse juriidiliselt sõltuv osa ning mis teostab 
otseselt kõiki või mõningaid krediidiasutus te äritegevusele omas eid tehinguid; kõiki 
tegutsemiskohti, mille ühes liikmesriigis on asutanud teises liikmesriigis peakontorit 
omav krediidiasutus, käsitatakse ühe filiaalina;  
(4) pädevad asutused  - riikide ametiasutused, kellel e on seaduse või määrusega tehtud 
ülesandeks järelevalve krediidiasutuste üle; 
(5) finantseerimisasutus  - ettevõtja, mis ei ole krediidia sutus ning mille põhitegevuseks on 
osaluse omandamine või tegelemine I lisa punktides 2-12 loetletud tegevusaladega; 
 
Øuus 
(6) asutused – V jaotise 2. peatüki 2. ja  3. jao kohaldamisel [nõukogu direktiivi 
96/3/EMÜ21 artikli 2 lõikes 3] määratletud asutused;  
 
Ð2000/12/EÜ artikli 1 lõiked 6–8 
(kohandatud) 
(7) päritoluliikmesriik  - liikmesriik, kus kr ediidiasutus on saanud tegevusloa vastavalt 
artiklitele 4 -11 ⌦ 6–9 ja 11–14 ⌫ ;  
(8) vastuvõttev liikmesriik  - liikmesriik, kus krediidiasutusel on filiaal või kus ta osutab 
teenuseid; 
(9) kontroll  - direktiivi 83/349/EMÜ artiklis 1 määratletud suhe emaettevõtja ja 
tütarettevõtja vahel või samasugune suhe mi s tahes füüsilise või juriidilise isiku ja 
ettevõtja vahel; 
                                                 
20 EÜT L 275, 27.10.2000, lk 39. 
21 EÜT L 141, 11.6.1993, lk 1. 
 
ET 37   ET  
Ð2002/87/EÜ artikli 29 lõike 1 
punkt a (kohandatud) 
Öuus 
(10) osalus – konsolideeritud järelevalve teostamisel ja  artikli 34  ⌦ 57 ⌫ lõike 2 
punktide 15 ja 16  ⌦ o ja p, artiklite 71–73 ja  V jaotise 4. peatüki ⌫ rakendamisel 
tähendab osalust  ⌦ osalus nõukogu ⌫ direktiivi 78/660/EMÜ ⌦ 22 ⌫ artikli 17 
esimese lause tähenduses või otseselt  või kaudselt vähemalt 20% omamist ne ettevõtja 
hääleõigusest või kapitalist; 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 1 lõiked 10–
13 (kohandatud) 
(11) oluline osalus  - otsene või kaudne osalus äriü hingus, kui osalus on vähemalt 10% 
äriühingu kapitalist või hääleõigusest või kui osalus või maldab avaldada olulist mõju 
selle äriühingu juhtimisele, milles osaletakse ; ⌦ ; ⌫ 
algkapital  - artikli 34 lõike 2 punktides 1 ja 2 määratletud kapital;  
(12) emaettevõtja :– 
(a) direktiivi 83/349/EMÜ artiklites 1 ja 2 määratletud emaettevõtja. 
(b) Konsolideeritud järelevalve ja riskide kont rollimise puhul  ⌦ Artiklite 71–73, 
V jaotise 2. peatüki 5. jao ja 4. peatüki kohaldamisel ⌫ tähendab see  
emaettevõtjat  direktiivi 83/349/EMÜ artikli 1 lõike 1 tähenduses ja kõiki  
ettevõtjai d, kellel on pädevate asutuste ar vates ülekaalukas mõjuvõim mõne 
teise äriühingu üle; 
(13) tütarettevõtja :– 
(a) direktiivi 83/349/EMÜ artiklites 1 ja 2 määratletud tütarettevõtja. 
(b) Konsolideeritud järelevalve ja riskide kont rollimise puhul  ⌦ Artiklite 71–73, 
V jaotise 2. peatüki 5. jao ja 4. peatüki kohaldamisel ⌫ tähendab se e 
tütarettevõtjat  direktiivi 83/349/EMÜ artikli 1 lõike 1 tähenduses ja kõiki  
ettevõtjai d, kelle üle pädevate asutuste ar vates mõnel teisel äriühingul on 
ülekaalukas mõjuvõim. 
Kõiki tütarettevõtjate tütarettevõtjaid käsitletakse esialgse emaettevõtja 
tütarettevõtjatena; 
 
Øuus 
(14) liikmesriigis emaettevõtj ana tegutsev krediidiasutus  – krediidiasutus, millel on 
krediidiasutusest või finantseerimisasutusest tütarettevõtja või millel on sellises 
asutuses osalus ja mis ise ei ole mõne teise samas liikmesriigis tegevusloa saanud 
                                                 
22 EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11. 
 
ET 38   ET krediidiasutuse või samas liikmesriigis asuva finantsvaldusettevõtja tütarettevõtja ning 
milles ühelgi teisel samas liikmesriigis tege vusloa saanud krediidiasutusel ei ole 
osalust; 
(15) liikmesriigis emaette võtjana tegutsev finan tsvaldusettevõtja  – finantsvaldusettevõtja, 
mis ise ei ole mõne samas liikmesriigis te gevusloa saanud krediidiasutuse või samas 
liikmesriigis asuva finantsvaldusettevõtja tütarettevõtja; 
(16) Euroopa Liidus emaettevõtjana  tegutsev krediidiasutus  – emaettevõtjana tegutsev 
krediidiasutus, mis ei ole mõne teise mi s tahes liikmesriigis tegevusloa saanud 
krediidiasutuse või mis tahes liikmesriigis asuva finantsvaldusettevõtja tütarettevõtja 
ning milles ühelgi teisel mis tahes liikmesriigis tegevusloa saanud krediidiasutusel ei 
ole osalust; 
(17) Euroopa Liidus emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja  – emaettevõtjana 
tegutsev finantsvaldusettevõtja, mis ei ole mõne mis tahes liikmesriigis tegevusloa 
saanud krediidiasutus e tütarettevõtja; 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 1 lõiked 14–
18 (kohandatud) 
(14) A-tsoon - kõik liikmesriigid, kõik teised riig id, mis on Majanduskoostöö ja Arengu 
Organisatsiooni (OECD) täis liikmed, ja need riigid, mis on sõlminud spetsiaalsed 
laenulepingud Rahvusvahelise Va luutafondiga (IMF) fondi üld iste laenukokkulepete (GAB) 
alusel.  Riike, kes korraldavad ümber oma välislaenud, ei käsitata siiski viie aasta jooksul A -
tsooni riikidena;  
(15) B-tsoon  - kõik riigid, mis ei kuulu A -tsooni;  
(16) A-tsooni krediidiasutused - kõik liikmesriikides vastavalt a rtiklile 4 tegevusloa saanud 
krediidiasutused, sealhulgas ka nende kolmand ates riikides paiknevad filiaalid, ning kõik 
punkti 1 esimeses lõigus sätestatud mõistele vastavad ja muudes A -tsooni riikides tegevusloa 
saanud eraettevõtjad või avalikõiguslikud is ikud, sealhulgas nende filiaalid;  
(17) B-tsooni krediidiasutused - kõik väljaspool A -tsooni tegevusloa saanud ja punkti 1 
esimeses lõigus sätestatud mõistele vastavad eraettevõtjad või avalik -õiguslikud isikud, 
sealhulgas nende ühenduses paiknevad filiaali d; 
(18) pangandusväline sektor - kõik laenusaajad peale punktides 16 ja 17 määratletud 
krediidiasutuste, keskvalitsuste ja keskpa nkade, piirkondlike omav alitsuste ja kohalike 
ametiasutuste, Euroopa ühenduste, Euroopa I nvesteerimispanga (EIP) ja punktis 19 
määratletud rahvusvaheliste arengupankade;  
 
Ð2004/69/EÜ artikkel 1 
(kohandatud) 
rahvusvahelised arengupangad - Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni - ja Arengupank, 
Rahvusvaheline Finantskorporatsioon, Am eerika Arengupank, Aasia Arengupank, Aafrik a 
Arengupank, Euroopa Nõukogu Ümberasumisfond, Põhjamaade Investeerimispank, Kariibi 
Arengupank, Euroopa Rekonstruktsiooni - ja Arengupank, Euroopa Investeerimisfond ja 
Ameerika Investeerimiskorporatsioon;  
 
ET 39   ET  
Ð2000/12/EÜ artikli 1 lõige 20 
(20) täisriskiga, keskmise riskiga, keskmise/madal a riskiga ja madala riskiga bilansivälised 
kirjed - artikli 43 lõikes 2 kirjeldatud ja II lisas loetletud kirjed;  
 
Øuus 
(18) avaliku sektori asutused  – mittetulunduslikud haldusasutused, kes vastutavad 
keskvalitsuste, piirkondlike omavalitsust e või kohalike ametiasutuste ees, või 
asutused, kes täidavad pädevate asutuste  arvates samu kohustus i kui piirkondlikud ja 
kohalikud ametiasutused; 
 
Ð2002/87/EÜ artikli 29 lõike 1 
punkt b (kohandatud) 
(19) finantsvaldusettevõtja - ⌦ finantseerimisasutused ⌫ finantsasutused , mille 
tütarettevõtjad on eranditult või peamiselt krediidiasutused või 
⌦ finantseerimisasutused ⌫ finantsasutused , millest vähemalt üks on krediidiasutus, 
ja mis ei ole segafinantsvaldusettevõtja vast avalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 16. detsembri 2002. aasta  direktiivis 2002/87/EÜ23, milles käsitletakse 
finantskonglomeraati kuuluvate kred iidiasutuste, kindlustusseltside  ja 
investeerimisühingute tä iendavat järelevalvet ; 
(20) segavaldusettevõtja  - emaettevõtja, mis ei ole finantsv aldusettevõtja ega krediidiasutus 
ega segafinantsvaldusettevõtja direktiivi 2002/ 87/EÜ tähenduses, mille tütarettevõtjate 
hulka kuulub vähemalt üks krediidiasutus; 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 1 lõige 23 
(21) krediidiasutuse abiettevõtja  - ettevõtja, kelle põhitegevu s on kinnisvara omamine või 
haldamine, andmetöötlusteenuste korraldamine või mõni muu sarnane tegevus, millel on ühe või mitme krediidiasutuse põhite gevusala suhtes ab istav funktsioon; 
 
Øuus 
(22) operatsioonirisk  – risk saada kahju sisemiste protsesside, inimeste tegevuse või 
süsteemide ebaadekvaatsuse või oodatud v iisil mittetoimimise või väliste sündmuste 
tagajärjel, sealhulgas juriidiline risk;  
 
Ð2000/12/EÜ artikli 1 lõige 24 
(kohandatud) 
risk - artiklite 48, 49 ja 50 kohaldamisel tähendab see artiklis 43 ning II ja  IV lisas nimetatud 
vara ja bilansiväliseid kirjeid, kohaldamat a neis sätestatud riski kaalumist ja ri skiastmeid; IV 
lisas osutatud riskid tuleb vä lja arvutada ühe III lisas sä testatud meetodi kohaselt, ilma 
tehingu vastaspoole riski kaalumat a; pädevate asutuste nõusole kul võib riski mõistest välja 
                                                 
23 ELT L 35, 11.2.2003, lk 1. 
 
ET 40   ET jätta kõik täielikult omavahenditega kaetud elemendid, tin gimusel et niisuguseid 
omavahendeid ei ole arvesse võetud makse võime suhtarvu või muude ühenduse õigusaktide 
kohaselt järelevalvega seot ud suhtarvude arvutamisel; riskide hulka ei kuulu:  
– valuutatehingute puhul riskid, mis te kkivad tavaliste arvelduste korr al 48 tunni 
jooksul pärast makse sooritamist, ja  
– väärtpaberite ostu või m üügi puhul riskid, mis tekkiva d tavaliste arvelduste 
korral viie tööpäeva jooksul pärast makse sooritamist või väärtpaberite 
üleandmist, olenevalt sellest, kumb toiming leiab aset var em; 
 
Øuus 
(23) keskpangad  – kui ei ole teisiti määratud, hõlmavad ka Euroopa Keskpanka; 
(24) lahjendusrisk  – risk, et saadaoleva nõude suurust vähendatakse võlgnikule 
võimaldatava arvelduskrediidi või muu krediidi kaudu; 
(25) maksejõuetuse tõenäosus  – vastaspoole maksejõuetuse tõenäosus ühe aasta jooksul; 
(26) kahju  – majanduslik kahju, sealhulgas olulised  allahindluse mõjud, ja instrumendi 
sissenõudmisega seotud olulised otsesed ja kaudsed kulud; 
(27) maksejõuetusest tingitud kahju määr  – vastaspoole maksejõuetusest tuleneva 
riskipositsiooniga seotud kahju ja maks ejõuetuse hetkeks tasumata summa suhe; 
(28) ümberhindamistegur  – hetkel kasutamata krediidilimiidi ja hetkel kasutamata, kuid 
maksejõuetuse hetkeks kasutatud tasu mata kokkulepitud krediidilimiidi suhe;  
(29) oodatav kahju  – summa, mille kaotamist seoses riskipositsiooniga eeldatakse 
tulenevalt vastaspoole potentsiaalsest ma ksejõuetusest või lahjendamise tõttu 
üheaastase ajahorisondi jooksul, ja maksej õuetuse hetkeks tasumata summa suhe; 
(30) krediidiriski maandamine  – tehnika, mida krediidiasutu s kasutab selleks , et vähendada 
hoitava riskipositsiooni või hoitavate riskipositsioonidega  kaasnevat krediidiriski; 
(31) otsene krediidiriski kaitse  – krediidiriski maandamise tehnika, mille puhul 
krediidiasutuse riskipositsiooniga kaasne va krediidiriski vä hendamine tuleneb 
krediidiasutuse õigusest – vastaspoole ma ksejõuetuse või vastaspoolega seotud 
konkreetse krediidikvaliteeti mõjutava sündm use puhul – likvideerid a teatavad varad 
või summad või saavutada nende üleandmine või assigneerimine või need säilitada või 
vähendada riskipositsiooni summat või asendada see riskipositsiooni summa ja 
krediidiasutusele esitatava nõude summa vahelise erinevuse summaga; 
(32) kaudne krediidiriski kaitse – krediidiriski maandamise tehnika, mille puhul 
krediidiasutuse riskipositsiooniga kaasne va krediidiriski vä hendamine tuleneb 
kolmanda osapoole kohustusest tasuda teat av summa laenuvõtja maksejõuetuse või 
muude kindlaksmääratud sündmuste puhul; 
(33) repotehing  – [direktiivi 93/6/EMÜ artikli 3 punktis m] määratletud „repotehingule“ ja 
„pöördrepotehingule“ vastavad tehingud; 
 
ET 41   ET (34) väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehing  – [direktiivi 93/6/EMÜ 
artikli 3 punktis n] määrat letud „väärtpaberite või kaupade laenuks andmisele“ või 
„väärtpaberite või kaupade laenuks  võtmisele“ vastavad tehingud; 
(35) rahaekvivalent  – laenu andva krediidiasutuse vä ljastatud hoiusesertifikaat või muu 
samalaadne instrument; 
(36) väärtpaberistamine  – tehing või skeem, millega riski positsiooni või riskipositsiooni 
kogumiga seonduv krediidirisk jaotatakse seer iateks ja millel on järgmised tunnused: 
(a) tehingu või skeemi raames tehtavad maksed sõltuvad riskipositsiooni või 
riskipositsioonide kogumi arengust; 
(b) seeriate allutatus määrab kahjude  jaotuse tehingu või skeemi kehtivusaja 
jooksul; 
(37) traditsiooniline v äärtpaberistamine  – väärtpaberistamine, millega kaasneb 
väärtpaberistatud positsioonide ül ekandmine sihtotstarbelisele 
väärtpaberistamisasutusele, kes laseb välja väärtpabereid. See toimub 
väärtpaberistatud riskiposits ioonide omandiõiguse või laenude algselt väljastajalt 
ülekandmise või osalise osaluse kaudu. Välja lastud väärtpaberid ei tekita laenude 
algsele väljastajale maksekohustusi; 
(38) sünteetiline väärtpaberistamine  – väärtpaberistamine, mille puhul seeriateks 
jaotamisel kasutatakse kred iididerivatiive või garantiisid ning ri skipositsioonide 
kogumit ei eemaldata laenude algse väljastaja bilansist; 
(39) väärtpaberistamise seeria  – lepingust tulenev krediidi riski segment, mis on seotud 
teatud riskipositsiooni või riskipositsiooni dega, mille puhul positsiooniga segmendis 
kaasneb suurem või väiksem krediidikahju risk kui sama suure positsiooniga teises 
segmendis, arvestamata krediidiriski ka itset, mida kolmandad osapooled pakuvad 
vahetult kõnealuses segmendis või m uudes segmentides positsioone hoidvatele 
isikutele; 
(40) väärtpaberistamise positsioon  – väärtpaberistamisest tulenev riskipositsioon; 
(41) laenude algne väljastaja : 
(a) üksus, mis on ise või endaga seotud üksuste kaudu olnud otseselt või kaudselt 
seotud algse lepinguga, millega tekkisid võlgniku või potentsiaalse võlgniku 
kohustused või potentsiaalsed kohustused, millest väärtpaberistatav 
riskipositsioon tuleneb; 
(b) üksus, mis ostab nõuded kolmanda osa poole vastu, kannab need oma bilanssi 
ja seejärel väärtpaberistab need; 
(42) tehingu korraldaja  – muu kui laenu algselt väljast anud krediidiasutu s, kes koostab 
varadega kaetud kommertspab erite programmi või muu v äärtpaberistamise skeemi, 
mille alusel kolmandatelt osapooltelt riskipos itsioone ostetakse, ja haldab seda;  
(43) krediidikvaliteedi parandamine  – kokkulepe, mille kohaselt väärtpaberistamise 
positsiooni krediidikvaliteeti parandatakse võrreldes sell ega, mis see oleks olnud ilma 
 
ET 42   ET parandamiseta, sealhulgas pa randamine madalama kahjuj ärgu väärtpaberistamise 
seeriate ja muude krediidiriski kaitse liikide kaudu; 
(44) sihtotstarbeline v äärtpaberistamisasutus  – trust või muu as utus, mis ei ole 
krediidiasutus, mis on ette nähtud ühe või mitme väärtpab eristamise läbiviimiseks, 
mille tegevus on piiratud selle eesmärgi saavutamiseks vajalikuga, mille struktuuri 
eesmärk on eraldada väärtpab eristamisasutuse kohustused laenude algse väljastaja 
kohustusest ning mille osanikud võivad asjaomas t osalust ilma piiranguteta pantida või 
vahetada;  
 
Ð2000/12/EÜ artikli 1 lõiked 25–
27 (kohandatud) 
(45) omavahel seotud klientide grupp :  
(a) vähemalt kaks füüsilist või juriidilist isikut, kes moodustavad riski seisukohast 
terviku, sest üks neist kontro llib kas otseselt või kauds elt teist või teisi, juhul 
kui pole osutatud teisiti; , või 
(b) vähemalt kaks füüsilist või juriidilist isik ut, kelle vahel ei ole esimeses taandes 
määratletud  ⌦ nimetatud ⌫ kontrollivat seost, kuid keda tuleb riski 
seisukohast pidada tervikuks, sest nad on omavahel selliselt seotud, et kui üks 
neist peaks sattuma finantsraskustesse, võib teisel või kõigil teistel tekkida 
makseprobleeme; 
(46) märkimisväärne seos  – olukord, kus vähemalt kaks f üüsilist või juriidilist isikut on 
seotud ⌦ ühel järgmistest viisidest ⌫ :  
(a) osaluse kaudu, mis tähendab otseselt või kontrolli suhte kaudu vähemalt 20% 
omamist ettevõtja hääleõigusest või kapitalist; , või 
(b) kontrolli kaudu, mis tähendab ema - ja tütarettevõtja s uhet kõikidel direktiivi 
83/349/EMÜ artikli 1 lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtudel või samasugust suhet 
füüsilise v õi juriidilise isiku ja ettevõtja vahel; kõiki tütarettevõtjate 
tütarettevõtjaid loetakse samuti kõnealuste ettevõtjate eesotsas oleva 
emaettevõtja tütarettevõtjateks. ; 
(c) Olukorda, kus vähemalt kaks füüsilist või juriidilist isikut on kontrollisuhte 
kaud u ⌦ asjaolu kaudu, et mõlemad või kõik on ⌫ ühe ja sama 
⌦ kolmanda ⌫ isikuga ⌦ kontrollisuhte kaudu ⌫ alaliselt seotud, 
käsitletakse samuti nimetat ud isikute vahelise märki misväärse seosena ; 
(47) tunnustatud börsid  – pädevate asutuste poolt heaks kiidetud börsid ⌦ , mis vastavad 
järgmistele tingimustele: ⌫ 
(a) ⌦ need ⌫ mis töötavad korrapäraselt; 
(b) ⌦ neil ⌫ millel  on börsi asukohamaa ametiasutu ste poolt välja  antud või 
heaks kiidetud eeskirjad, milles määratakse kindlaks börsi tegevuse ja börsile pääsemise tingimused ning tingimused, millele leping peab enne börsile viimist vastama; 
 
ET 43   ET (c) ⌦ neil on ⌫ millel peab olema  tasaarveldussüsteem ⌦ , mille kohaselt ⌫ 
IV lisas loetletud lepingute puhul selliste  igapäevaste tagatiste nõudmiseks, mis 
tagaksid pädevate asutus te arvates vajaliku kaitse  ⌦ lepingud peavad vastama 
igapäevastele tagatise nõuetele, mis pädeva te asutuste arvate s tagavad vajaliku 
kaitse ⌫ .  
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 3 
(kohandatud) 
Artikkel 5 
Keeld, mille kohaselt m uud ettevõtjad peale krediidia sutuste ei tohi tegeleda 
avalikkuselt hoiuste või muude tagasi makstavate vahendite kaasamisega  
Liikmesriigid keelavad teistel isikutel ja ettevõtjatel peale krediidiasutuste tegeleda 
avalikkuselt hoiuste või muude tagasi makstavate vahendite kaasamisega.  
Käesolev keeld  ⌦ Esimene lõik ⌫ ei kehti hoiuste ega muude tagasimakstavate vahendite 
vastuvõtmise kohta liikmesriigilt, liikmesriigi p iirkondlikelt või kohalikelt omavalitsustelt ja 
avalik-õiguslikelt rahvusvahelistelt organitelt, mille liikmeks on vähemalt üks liikmesriik, samuti mitte siseriiklikes või ühenduse õigusaktides selgelt sätestatud juhtudel, tingimusel et kõnealuste toimingute suhtes kohaldatakse hoiu stajate ja investorite kaitsmiseks mõeldud 
eeskirju ja järelevalvet ning et need on kõnealustel juhtud el kohaldatavad. 
 
Ð2000/12/EÜ 
II JAOTIS 
KREDIIDIASUTUSTE  ASUTAMISE  JA TEGEVUSE  EELTINGIMUSED 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 4 
(kohandatud) 
Î1 Direktiivi 2004/xx/EÜ artikkel 
3 (kohandatud) 
Artikkel 6 
Tegevusluba  
Liikmesriigid nõuavad, et krediidiasutused omandaksid enne tegevuse alustamist tegevusloa. 
Kui artiklite 5 –9 sätetest ei tulene teisiti,  ⌦ Ilma et see piirak s artiklite 7–9, 11 ja 12 
kohaldamist, ⌫ sätestavad nad tegevusloa tingimused ning teatavad need Î1 komisjonile  
. 
 
ET 44   ET  
Ð2000/12/EÜ artikkel 8 
(kohandatud) 
Artikkel 7 
Tegevuskava ja organisatsiooni struktuur  
Liikmesriigid nõuavad, et igale tegevusloa taotlu sele lisataks tegevuskava, kus muu hulgas 
esitatakse kõik kavandatavad tegevusvaldkonnad ja  kõnealuse krediidiasutuse organisatsiooni 
struktuur. 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 9 
(kohandatud) 
Artikkel 8 
Majanduslik põhjendatus  
Liikmesriigid ei või nõuda, et tegevusloa tao tlust kontrollitaks lähtuv alt turu majanduslikest 
vajadustest. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 5 lõige 1 
(kohandatud) 
Artikkel 9 
Algkapital  
1. Pädevad asutused ei anna tegevusluba , kui krediidiasutus el ei ole eraldi 
omavahendeid ning juhul kui algkapital on vä iksem kui 5 miljonit eurot, ilma et see 
piiraks siseriiklike õigusak tidega sätestatud muude üldtingimuste kohaldamist. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 1 lõige 11 
(kohandatud) 
algkapital  - artikli 34 lõike 2 punktides 1 ja 2  ⌦ 57 punktides a ja b ⌫ määratletud 
kapital ⌦ ja provisjonid ⌫ . 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 5 lõiked 1 ja 
2 (kohandatud) 
Liikmesriigid võivad otsustada, et 15. septembril 1979. aastal eksisteerinud 
krediidiasutused, mis ei vasta eraldi omavahendite nõudele, võivad oma tegevust 
jätkata. Sellised krediidiasutuse d võidakse vabastada artikli 6  ⌦ 11 ⌫ lõike 1 
esimeses lõigus sätestatud nõude täitmisest. 
 
ET 45   ET 2. Liikmesriikidel on siiski  võimalus anda tegevusluba  ⌦ Liikmesriigid võivad 
järgmistel tingimustel anda tegevusloa ⌫ teatavat liiki krediidiasutustele, mille 
aktsiakapital on väiksem kui lõikega 1 ettenähtud  ⌦ lõikes 1 täpsustatud ⌫ 
summa. Sellistel juhtudel : 
(a) peab  algkapital ⌦ peab ⌫ olema vähemalt 1 miljon eurot; 
(b) peavad  asjaomased liikmesriigid ⌦ peavad ⌫ teatama komisjonile 
käesolevas  lõikes sätestatud  ⌦ selle ⌫ võimaluse kasutamise põhjused; 
(c) tuleb  iga krediidiasutuse puhul, kelle l ei ole lõikes 1 ettenähtud  
⌦ täpsustatud ⌫ miinimumkapitali, ⌦ tuleb ⌫ teha sellekohane märge 
artiklis 11  ⌦ 14 ⌫ osutatud nimekirjas. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 5 lõiked 3–7 
(kohandatud) 
Artikkel 10 
1. Krediidiasutuse omavahendite suurus ei tohi langeda madalamale kui vastavalt 
lõigetele 1 ja 2  ⌦ artikli 9 kohaselt ⌫ tegevusloa andmise ajal nõutava algkapitali suurus. 
2. Liikmesriigid võivad otsustada, et enne 1. jaanuari 1993 eksisteerinud 
krediidiasutused, mille omavahendid ei vasta lõigetes 1 ja 2 ettenähtud  ⌦ artiklis 9 
täpsustatud ⌫ algkapitali tasemele, võivad jätkata oma tegevust. Sellisel juhul ei või nende 
omavahendite tase langeda ma dalamale kõrgeimast pärast 22. detsembrit 1989 saavutatud 
tasemest. 
3. Kui kontroll lõikes 4  ⌦ 2 ⌫ nimetatud krediidiasutuse üle läheb seda varem 
kontrollinud isikult mõnele teisele füüsilisele või juriidilisele isikule, peavad nimetatud 
krediidiasutuse omavahendid vastama vähemalt lõigetes 1 ja 2 sätestatud  ⌦ artiklis 9 
täpsustatud ⌫ algkapitali suurusele. 
4. Teatavatel konkreetsetel asja oludel ning pädevate ametiasutuste nõusolekul ei või 
kahe või enama lõikes 4  ⌦ 2 ⌫ osutatud krediidiasutuse ühine mise tulemusena asutatud 
krediidiasutuse omavahendid langeda madala male kui ühinenud krediid iasutuste summaarsed 
omavahendid ühinemise ajal, kui ei ole saavutatud lõigetega 1 ja 2 ettenähtud  ⌦ artiklis 9 
täpsustatud ⌫ algkapitali suurust. 
5. Kui lõigetes 3, 4 ja 6  ⌦ 1, 2 ja 4 ⌫ nimetatud juhtudel peaksid omavahendid 
vähenema, võivad pädevad ametiasutused mõj uvatel põhjustel määrat a krediidiasutusele 
tähtaja, mille jooksul see peab oluko rra lahendama või tegevuse lõpetama. 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 6 
(kohandatud) 
Artikkel 11 
Krediidiasutuse juhtorgan ja peakontori asukoht  
 
ET 46   ET 1. Pädevad asutused annavad krediidia sutusele tegevusloa ainult juhul, kui 
krediidiasutuse tegevust juhib te gelikult vähemalt kaks inimest. 
Lisaks sellele ei anna asjaom ased asutused  ⌦ Nad ei anna ⌫ tegevusluba ka  juhul, 
kui kõnealustel isikutel ei ole piisavalt hea maine või puuduvad neil oma ülesannete 
täitmiseks vajalikud kogemused. 
2. Kõik liikmesriigid nõuavad, et 
(a) igal juriidilisest isikust krediidiasutu sel, kellel on vastavalt siseriiklikule 
õigusele registrisse kantud asukoht, peab peakontor olema samas liikmesriigis; 
(b) kõigi teiste krediidiasutuste peakon torid peavad asuma liikmesriigis, kus on 
välja antud tegevusluba ja kus krediidiasutus tegelikult tegutseb. 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 7 
(kohandatud) 
Artikkel 12 
Osanikud või aktsionärid ning liikmed  
1. Pädevad ametiasutused ei anna tegevusl uba krediidiasutuse asutamiseks enne, kui 
neile on  ⌦ , kui neile ei ole ⌫ teatatud kõigi kaudselt või otseselt krediidiasutuses 
olulist osalust omavate, nii füüsilisest kui ju riidilisest isikust aktsionäride ja osanike 
või liikmete nimed ning nende osaluste suurused. 
Käesoleva artikli kohaldamisel võetakse olu lise osaluse kindlaksmääramisel arvesse 
⌦ Euroopa Parlamendi ja ⌫ nõukogu direktiivi 88/627/EMÜ24 
⌦ 2001/34/EÜ25 ⌫ artiklis 7  ⌦ 92 ⌫ osutatud hääleõigust. 
2. Pädevad ametiasutused keelduvad tegevusl oa andmisest, kui nad krediidiasutuse 
aruka ja usaldusväärse juhtimise tagami se vajadusest lähtudes ei ole veendunud 
eespool nimetatud  aktsionäride või osanik e või liikmete sobivuses. 
3. Kui krediidiasutuse ja mõne teise füüsilise või juriidilise isiku vahel on 
märkimisväärne seos, annavad pädevad ametiasutused tegevusloa ainult sel juhul, kui nimetatud seos ei takist a tõhusat järelevalvet. 
Samuti keelduvad pädevad ametiasutused tegevusloa andmisest, kui 
krediidiasutusega märkimisväärselt seotud ühe või enama füüsilise või juriidilise isiku tegevust reguleerivad kolmanda riig i õigus- ja haldusnormid või nimetatud 
õigusaktide rakendamisega seotud raskused takistavad neid oma järelevalvega seotud 
kohustuste täitmisel. 
                                                
 
24 Nõukogu 12. detsembri 1988. aasta direktiiv 88/627/EMÜ v äärtpaberibörsil noteeritud äriühingus 
olulise osaluse omandamise või võõrandamise puhul avaldamisele kuuluva info kohta (EÜT L 348, 
17.12.1988, lk 62).  
25 EÜT L 184, 6.7.2001, lk 1. 
 
ET 47   ET Pädevad ametiasutused nõuavad, et krediidi asutused esitaksid neile andmed, mis on 
vajalikud selleks, et pideva lt jälgida käesolevas lõikes  toodud tingimuste täitmist. 
 
Ð2000/12/EÜ artiklid 8 ja 9 
(kohandatud) 
Artikkel 8  
Tegevuskava ja organisatsiooni struktuur  
Liikmesriigid nõuavad, et igale tegevusloa taotlu sele lisataks tegevuskava, kus muu hulgas 
esitatakse kõik kavandatavad tegevusvaldkonnad ja  kõnealuse krediidiasutuse organisatsiooni 
struktuur.  
Artikkel 9  
Majanduslik põhjendatus  
Liikmesriigid ei või nõuda,  et tegevusloa taotlust kontroll itaks lähtuvalt turu majanduslikest 
vajadustest.  
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 10 
(kohandatud) 
Artikkel 13 
Tegevusloa andmisest keeldumine  
Tegevusloa andmisest keeldumist põhjendatakse ala ti ja sellest teatatakse  taotlejale kuue kuu 
jooksul pärast taotluse laekumist või, mitte täieliku taotluse puhul, kuue kuu jooksul pärast 
seda, kui taotleja on saatnud otsu se langetamiseks vajalikud andmed. Igal juhul langetatakse 
otsus 12 kuu jooksul pärast taotluse laekumist. 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 11 
(kohandatud) 
Artikkel 14 
Komisjoni teavitamine te gevusloa väljaandmisest  
Komisjoni tuleb teavitada igast väljaantud tegevusloast.  
Iga ⌦ tegevusloa saanud ⌫ krediidiasutuse  ⌦ nimi ⌫ kantakse loetellu. , mille  
kKomisjon avaldab ⌦ kõnealuse loetelu ⌫ Euroopa Ühenduste  ⌦ Liidu ⌫ Teatajas ja 
mida ta  ajakohastab ⌦ seda ⌫ . 
 
ET 48   ET  
Ð2000/12/EÜ artikkel 12 
(kohandatud) 
Artikkel 15 
Eelnev konsulteerimine teiste liikmesriikide pädevate asutustega  
1. ⌦Pädev asutus peab enne krediidiasutusele tegevusloa andmist konsulteerima 
asjaomase ⌫ Teise  liikmesriigi pädevate asutustega tuleb konsulteerida enne tegevusloa 
andmist, juhul kui ⌦ järgmistel juhtudel ⌫ : 
(a) ⌦ asjaomane ⌫ krediidiasutus on teises liikmesriigis tegevusloa saanud 
krediidiasutuse tütarettevõtja; võ i 
(b) ⌦ asjaomane ⌫ krediidiasutus on teises liikmesriigis tegevusloa saanud 
krediidiasutuse emaettevõtja tütarettevõtja; või  
(c) ⌦ asjaomast ⌫ krediidiasutust kontrollivad samad füüsilised või juriidilised 
isikud, kes kontrollivad teises liikmesriig is tegevusloa saanud krediidiasutust. 
 
Ð2002/87/EÜ artikli 29 lõige 2 
(kohandatud) 
2. Kindlustusseltside või i nvesteerimisühingute järelevalve eest vastutava asjaomase 
liikmesriigi pädeva asutusega tuleb konsulteer ida enne loa andmist krediidiasutusele:  
⌦järgmistel juhtudel: ⌫ 
(a) mis  ⌦ asjaomane krediidiasutus ⌫ on ühenduses tegevusloa saanud 
kindlustusseltsi või investeer imisühingu tütarettevõtja; või 
(b) mis  ⌦ asjaomane krediidiasutus ⌫ on ühenduses tegevusloa saanud 
kindlustusseltsi või investeerimisühi ngu emaettevõtja tütarettevõtja; või 
(c) mida  ⌦ asjaomast krediidiasutust ⌫ kontrollib sama füüsiline või juriidiline 
isik, kes kontrollib ühenduses tege vusloa saanud kindlustusseltsi või 
investeerimisühingut. 
3. Esimeses ja teises lõigus  ⌦ Lõigetes 1 ja 2 ⌫ osutatud pädevad asutused 
konsulteerivad üksteisega eelkõige  hinnates aktsionäride sobivust ning sama kontserni teise 
üksuse juhtimisega tegelevate juhtide mainet  ja kogemust. Nad edastavad üksteisele kõik 
andmed aktsionäride sobivuse ja sama kontsern i teise üksuse juhtimisega tegelevate juhtide 
maine ja kogemuse kohta, mis on olulised teiste le loa andmisega seotud pädevatele asutustele  
⌦ loa andmise ⌫ ja tegutsemistingimuste järgimise pideva hindamise jaoks. 
 
ET 49   ET  
Ð2000/12/EÜ artikkel 13 
(kohandatud) 
Artikkel 16 
Teises liikmesriigis tegevusloa saa nud krediidiasutuste filiaalid  
Teises liikmesriigis tegevuslo a saanud krediidiasutuste filia alide puhul ei või vastuvõtvad 
liikmesriigid nõuda tegevusluba ega asutamiska pitali. Selliste fili aalide asutamine ja 
järelevalve toimuvad vastavalt ⌦ artiklitele 22, 25, artikli 26 lõigetele 1–3, artiklitele 29–37 
ja artiklile 40 ⌫ artikli 17, artikli 20 lõigete 1 -6 ning artiklite 22 ja 26 sätetele . 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 14 
(kohandatud) 
Artikkel 17 
Tegevusloa tühistamine  
1. Pädevad asutused võivad krediidiasutusel e antud tegevusloa tühistada ainult juhul, 
kui selline asutus: 
(a) ei ole tegevusluba kasutanud 12 kuu jooksul, selgesõnaliselt loobub 
tegevusloast või on lõpetanud tegevus e vähemalt kuueks kuuks, juhul kui 
kõnealune liikmesriik ei ole ette näinud, et se llistel juhtudel tegevusluba aegub; 
(b) on saanud tegevusloa valeandmete al usel või mõnel muul ebaausal teel; 
(c) ei vasta enam nendele tingimustele, mille alusel tegevusluba on välja antud; 
(d) ei valda enam piisavaid omavahendeid  või on põhjust uskuda , et ta ei suuda 
täita kohustusi oma võlausaldajate suhtes, ja eelkõige ei suuda tagada talle 
usaldatud varade  turvalisust; 
(e) vastab ühele muudest tingimustest, m ille puhul siseriiklikud õigusaktid näevad 
ette tegevusloa tühistamise. 
2. Tegevusloa tühistamist tuleb põhjendada ni ng sellest teatada asjaomastele isikutele; . 
Ssellisest tühistamisest teatatakse komisjonile. 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 15 
(kohandatud) 
Artikkel 18 
Nimi  
 
ET 50   ET Olenemata kõigist sõnu «pank», «hoiupank» ja muid võimalikke vastuvõtvas liikmesriigis  
pankade kohta kasutatavaid nimesid käsitlevatest ⌦ vastuvõtva liikmesriigi ⌫ sätetest, 
võivad krediidiasutused oma tegevuses kasuta da kogu ühenduse territooriumil sama nime, 
mida nad kasutavad selles liikmesriigis, kus asub nende peakontor. Võimaliku segaduse korral 
võib vastuvõttev liikmesriik selguse huvides nõu da, et nimele lisataks selgitav täiend. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 16 lõige 1 
(kohandatud) 
Artikkel 19 
Oluline osalus krediidiasutuses  
1. Liikmesriigid kohustavad iga füüsilist või jur iidilist isikut, kes soovib kas otseselt või 
kaudselt omandada olulise osaluse krediidi asutuses, teatama kõigepealt pädevatele 
asutustele omandatava osaluse suuruse.  
Samuti peab selline isik teat ama pädevatele asutustele oma kavatsusest, juhul kui ta 
kavatseb suurendada olulist os alust selliselt, et talle kuul uva hääleõiguse või kapitali 
osa saavutaks või ületaks 20%, 33% või 50% või  selliselt, et krediidiasutusest saaks 
tema tütarettevõtja. 
Ilma et see mõjutaks lõike 2 sätete  kohaldamist, on pädevatel asutustel aega kuni 
kolm kuud alates esimeses ⌦ ja teises ⌫ lõigus osutatud teatamise kuupäevast 
sellisele kavatsusele vastuväiteid esita da, kui nad krediidiasutuse aruka ja 
usaldusväärse juhtimise tagamise vajadust silmas pidades ei ole veendunud esimeses 
lõigus nimetatud  ⌦ asjaomase ⌫ isiku sobivuses. Kui nad ei ole esimeses lõigus 
nimetatud  ⌦ kõnealuse ⌫ kavatsuse vastu, siis võivad nad määrata selle 
elluviimiseks tähtaja. 
 
Ð2002/87/EÜ artikli 29 lõige 3 
(kohandatud) 
2. Kui lõikes 1 nimetatud osalust omandav  ⌦ omandada sooviv ⌫ isik on teises 
liikmesriigis tegevusloa saanud krediidiasutus, kindlustusselts või investeerimisühing või teises liikmesriigis tegevusloa saanud krediidiasutuse, kindlustusseltsi või investeerimisühingu emaettevõtja või füüsilin e või juriidiline is ik, kes kontrollib 
teises liikmesriigis tegevusloa saanud krediidiasutust, ki ndlustusseltsi või 
investeerimisühingut, ja kui ⌦ krediidiasutus ⌫ asutus
, milles omandaja soovib 
omandada osaluse, muutuks selle tulemuse na omandaja tütarettevõtjaks või tema 
kontrollile alluvaks, peab omandamisele hinnangu andmist käsitlema artiklis 12  
nimetatud  ⌦ 15 sätestatud ⌫ eelneva konsulteerimise käigus. 
 
ET 51   ET  
Ð2000/12/EÜ artikli 16 lõige 3 
Artikkel 20 
3. Liikmesriigid kohustavad iga füüsilist või jur iidilist isikut, kes so ovib kas otseselt või 
kaudselt võõrandada olulist osalust krediidias utuses, sellest teatama kõigepealt pädevatele 
asutustele ja teatama neile võõrandatava osalus e suuruse. Samuti peab selline isik teatama 
pädevatele asutustele oma kavatsusest vähendad a oma olulist osalust n ii, et temale kuuluva 
hääleõiguse või kapitali osa langeks alla 20% , 33% või 50% või et kr ediidiasutus lakkaks 
olemast tema tütarettevõtja. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 16 lõiked 4–6 
(kohandatud) 
Artikkel 21 
14. Saanud teada osaluste omandamisest või võõrandamisest oma kapitalis, mille tõttu 
osalused ületavad või langevad allapoole lõigetes 1 ja 3  ⌦ artikli 19 lõikes 1 ja 
artiklis 20 ⌫ nimetatud künnist, teatab  krediidiasutus sellest pädevatele asutustele. 
Samuti teatavad krediidiasutused pädeva tele asutustele vähemalt kord aastas 
aktsionäride või osanike ja liikmete nimed, kellele kuuluvad olulised osalused, näidates osaluste suuruse, nagu see on esita tud aktsionäride või osanike ja liikmete 
üldkoosolekul või saadud börsil noteeritu d äriühingutele keht estatud eeskirjade 
täitmise tulemusena. 
25
. Liikmesriigid nõuavad, et juhul kui ⌦ artikli 19 ⌫ lõikes 1 nimetatud isikute mõju 
võib kahjustada krediidiasutuse arukat ja usaldusväärset juhtimist, võtavad pädevad 
asutused vajalikke meetmeid sellise olukor ra lõpetamiseks. Sellisteks meetmeteks 
võivad olla näiteks  ettekirjutused, sanktsi oonid juhtkonna suhtes või 
asjassepuutuvate aktsionäride või osanike või liikmete aktsiatest või osadest tuleneva 
hääleõiguse peatamine. 
Samasuguseid meetmeid kohaldatakse füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes, kes ei 
täida ⌦ artikli 19 ⌫ lõikes 1 sätestatud eelneva teatamise kohustust. Kui osalus 
omandatakse pädevate asutuste vastuseisust hoolimata, siis näevad liikmesriigid olenemata mis tahes muudest sanktsioonidest ette kas vastava hääleõiguse peatamise, 
hääletamisel antud häälte õigustühiseks tunnistamise või võimaluse need kehtetuks 
tunnistada. 
36
. Käesoleva artikli kohaldamisel võetakse  Oolulise osaluse ja muude ⌦ käesolevas 
artiklis nimetatud ⌫ osalustasemete kindlaksmääramisel ⌦ võetakse ⌫ arvesse 
nõukogu  direktiivi 88/627/EMÜ  ⌦ 2001/34/EÜ ⌫ artiklis 7  ⌦ 92 ⌫ osutatud 
hääleõigust. 
 
ET 52   ET  
Ð2000/12/EÜ artikkel 17 
(kohandatud) 
Öuus 
Artikkel 22 
Kord ja sisekontrolli mehhanismid  
1. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused nõuavad ⌦ , et igal krediidiasutusel ⌫ igalt 
krediidiasutuselt aruka juhtimis - ja raamatupidamisko rra ning sisekontrolli 
mehhanismide rakendamist.  Öoleks kindel halduskord, mis hõlmab selget 
organisatsiooni struktuuri, mille puhul va stutusalad on selgesti määratletud, 
läbipaistvad ja järjepidevad, tõhusaid menetlusi riskide või võimalike riskide 
kindlaksmääramiseks, juhtimiseks, järelevalveks ja nendest teatamiseks ning 
piisavaid sisekontrolli mehhanisme,  sealhulgas arukat juhtimis- ja 
raamatupidamiskorda.  
2. Lõikes 1 nimetatud kord, menetlused ja mehhanismid peavad olema piisavalt 
ulatuslikud ning proportsio naalsed asutuse tegevuse laadi, kohaldamisala ja 
keerukuse astmega. Arvesse tuleb võtta V lisas sätestatud tehnilisi kriteeriume.  
 
Ð2000/12/EÜ 
III JAOTIS 
ASUTAMISVABADUST  JA TEENUSTE  OSUTAMISE  VABADUST  
REGULEERIVAD  SÄTTED 
 
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
⌦1. JAGU  KREDIIDIASUTUSED  ⌫ 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 18 
(kohandatud) 
Artikkel 23 
Krediidiasutused  
Liikmesriigid näevad ette, et I lisas loetle tud tegevusaladega võiva d nende territooriumil 
vastavalt artikli ⌦ 25, artikli 26 lõigetele 1–3, artikli 28 lõigetele 1 ja  2 ning artiklitele 29–
37 ⌫ 20 lõigetele 1 -6, artikli 21 lõigetele 1 ja 2 ning artiklile 22  kas filiaali asutamise või 
teenuste osutamise teel tegeleda kõik teise liikmesriigi pädevalt asutuselt tegevusloa saanud ja viimase järelevalve all olevad krediidiasutused, tingimusel et nende tegevusluba hõlmab selliseid tegevusalasid. 
 
ET 53   ET  
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
⌦ 2. JAGU  FINANTSEERIMISASUTUSED  ⌫ 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 19 esimene ja 
kolmas lõik (kohandatud) 
Artikkel 24 
Finantseerimisasutused  
1. Samuti näevad  Lliikmesriigid ⌦ näevad ⌫ ette, et I lisas loetletud tegevusaladega 
võivad nende territooriumil vastavalt artikli ⌦ 25, artikli 26 lõigetele 1–3, artikli 28 
lõigetele 1 ja 2 ning artiklitele 29–37 ⌫ 20 lõigetele 1 -6, artikli 21 lõigetele 1 ja 2 
ning artiklile 22  kas filiaali asutamise või teenuste osutamise teel tegeleda kõik teise 
liikmesriigi finantseerimisasutused, olenemata sellest, kas tegemist on krediidiasutuse tütarettevõtjaga või vähema lt kahe krediidiasutuse ühisomandis oleva 
tütarettevõtjaga, mille asutamislepingus ja  põhikirjas on lubatud tegelemine sellistel 
tegevusaladel ja mis vastavad kõigile järgmistele tingimustele: 
(a)
 emaettevõtja või -ettevõtjate tegevusluba  krediidiasutusena tegutsemiseks peab 
olema saadud liikmesriigis, mille seadused reguleerivad ⌦ finantseerimisasutuse ⌫ tütarettevõtja
 tegevust, ; 
(b) nimetatud tegevusaladega peab tegelema sellesama liikmesriigi territooriumil, ; 
(c) emaettevõtjal või -ettevõtjate l peab olema 90% või rohkem 
⌦ finantseerimisasutuse ⌫ tütarettevõtja  aktsiate või osadega esindatud 
häältest, ; 
(d) pädevad asutused peavad olema v eendunud, et emaettevõtja või -ettevõtjad 
tagavad ⌦ finantseerimisasutuse ⌫ tütarettevõtja  usaldusväärse juhtimise; 
lisaks sellele peavad emaettevõtja või -ettevõtjad olema asjaomase päritoluliikmesriigi pädevate ametiasutu ste nõusolekul teata nud, et nad tagavad 
solidaarselt ⌦ finantseerimisasutuse ⌫ tütarettevõtja
 võetud kohustuste 
täitmise, ; 
(e) ⌦finantseerimisasutus ⌫ tütarettevõtja  peab, eelkõige kõnealuste 
tegevusalade osas, kuuluma emaettevõtja või iga oma emaettevõtja konsolideeritud järelevalve alla vastavalt ⌦ V jaotise 4. peatüki 1. jaole ⌫ 
artiklitele 52
-56, eriti maksevõime suhtarvu  arvutamise, suure riskide 
kontsentreerumise kontrol limise ja artiklis ⌦ 120 ⌫ 50  sätestatud 
osaluspiirangute puhul. 
Päritoluliikmesriigi pädevad asutused peavad kontrollima kõnealuste tingimuste 
täitmist ja andma tütarettevõtjale  ⌦ finantseerimisasutusele ⌫ selle kohta tõendi, 
mis tuleb lisada ⌦ artiklites 25 ja 28 ⌫ artikli 20 lõigetes 1 -6 ning artikli 21 
lõigetes 1 ja 2  nimetatud teatisele. 
 
ET 54   ET Päritoluliikmesriigi pädevad as utused tagavad järelevalve 
⌦ finantseerimisasutuse ⌫ tütarettevõtja  üle vastavalt artikli 10 lõikele 1, 
artiklitele 19–22, 42–52 ja 54 5 lõikele 3 ning artiklitele 16, 17, 26, 28, 29, 30 ja 32 . 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 19 (kuues 
lõik) (kohandatud) 
2. Kui ⌦ lõikes 1 esimeses lõigus nimetatud ⌫ käesoleva artikli nõuetele vastav  
finantseerimisasutus ei täida enam mõnd es itatud tingimust, teatab päritoluliikmesriik 
sellest vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele ning kõnealuse finantseerimisasutuse tege vust vastuvõtvas liikmesriig is hakkavad reguleerima 
vastuvõtva liikmesriigi õigusaktid. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 19 neljas lõik 
(kohandatud) 
3. ⌦ Lõigetes 1 ja 2 ⌫ Käesolevas artiklis  mainitud sätteid kohaldatakse ⌦ lõike 1 
esimeses lõigus nimetatud finantseerimisasutuse ⌫ tütarettevõtjate suhtes mutatis 
mutandis , võttes arvesse vajalikke muudatusi . Eelkõige tuleb sõna «krediidiasutus» 
asemel lugeda «artiklis 19 sätestatud ti ngimustele vastav finantseerimisasutus» ning 
sõna «tegevusluba» asemel «a sutamisleping ja põhikiri».  
 
Ð2000/12/EÜ artikli 19 viies ja 
kuues lõik (kohandatud) 
Artikli 20 lõike 3 teine lõik lugeda järgmiselt:  
««Samuti teevad päritoluliikmesrii gi pädevad asutused teatav aks finantseerimisasutuse 
tütarettevõtja omavahendite summa suuruse ni ng tema emaettevõtjaks oleva krediidiasutuse 
konsolideeritud maksevõime suhtarvu.»»  
Kui käesoleva artikli nõuetele vastav fi nantseerimisasutus ei täida enam mõn d esitatud 
tingimust, teatab päritoluliikmesriik sellest vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele ning 
kõnealuse finantseerimisasutuse tegevust va stuvõtvas liikmesriigis hakkavad reguleerima 
vastuvõtva liikmesriigi õigusaktid.  
 
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
⌦ 3. JAGU  ASUTAMISÕIGUSE KASUTAMINE  ⌫ 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 20 lõiked 1 ja 
2 ning lõike 3 1. ja teine lõik 
(kohandatud) 
Artikkel 25 
Asutamisõiguse kasutamine  
 
ET 55   ET 1. Krediidiasutus, kes soovib asutada teise li ikmesriigi territooriumil filiaali, teatab 
sellest oma ⌦ päritoluliikmesriigi ⌫ liikmesriigi  pädevatele asutustele. 
2. ⌦ Liikmesriigid nõuavad ⌫ Liikmesriik nõuab , et iga teises liikmesriigis filiaali 
asutada sooviv krediidiasutus esitaks lõikes 1 nimetatud teatamisel järgmised andmed: 
(a) liikmesriik, mille territooriumil kavatsetakse filiaal luua; (b) tegevuskava, kus muu hulgas esitatak se kavandatavad tegevusvaldkonnad ja 
filiaali organisatsiooniline struktuur; 
(c) aadress vastuvõtvas liikmesriigis, kust on võimalik dokumente saada; (d) filiaali juhtimise eest vastutavate isikute nimed. 
3. Juhul kui päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel pole kavandatavaid tegevusalasid 
arvesse võttes kahtlusi krediidiasutus e haldusstruktuuri ja varalise seisundi 
adekvaatsuse suhtes, edastavad nad kolme  kuu jooksul pärast lõikes 2 nimetatud 
andmete saamist need vastuvõtva liikmesriigi pä devatele asutustele ja teatavad sellest 
asjaomasele krediidiasutusele. 
Samuti teevad päritoluliikmesriigi pädevad asutused teatavaks krediidiasutuse 
omavahendite summa suuruse ja maksevõime suhtarvu. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 19 viies lõik 
(kohandatud) 
⌦ Olenemata teisest lõigust, artiklis 24 nimetatud juhul ⌫ "Samuti  teevad 
päritoluliikmesriigi pädevad asutused teatavaks finantseerimisasutuse tütarettevõtja  
omavahendite summa suuruse ning tema  emaettevõtjaks oleva krediidiasutuse 
konsolideeritud maksevõime suhtarvu." 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 20 lõike 3 
kolmas lõik 
4. Kui päritoluliikmesriigi pädevad asutused keelduvad edastamast lõikes 2 nimetatud 
andmeid vastuvõtva liikmesriigi pädevatele  asutustele, teatavad nad keeldumise 
põhjused asjaomasele krediidiasutusele kolme kuu jooksul pärast kõigi andmete 
saamist. 
Andmete edastamisest keeldumine või vastamata jätmine annab õiguse pöörduda 
päritoluliikmesriigi kohtu poole. 
 
ET 56   ET  
Ð2000/12/EÜ artikli 20 lõiked 4–7 
(kohandatud) 
Artikkel 26 
14. Enne kui krediidiasutuse filiaal alustab tegevust, valmistuvad vastuvõtva liikmesriigi 
pädevad asutused kahe kuu jooksul ⌦ artiklis 25 ⌫ lõikes 3  nimetatud andmete 
saamisest järelevalve alustamiseks  krediidiasutuse üle vastavalt ⌦ 5. jaole ⌫ 
artiklile 22  ja teatavad vajaduse korral tingimused, mille kohaselt üldise hüvangu 
nimel tuleb vastuvõtvas liikmesriigis tegutseda. 
25. Filiaali võib asutada ja see võib tegevust alustada pärast teate saamist vastuvõtva 
liikmesriigi pädevatelt asutustelt või kui ni metatud teadet ei ole saadetud, pärast 
lõikes 14  sätestatud tähtaja möödumist. 
36. Juhul kui ⌦ artikli 25 punkti b, c või d ⌫ lõike 2 punktide b, c või d  põhjal 
edastatud üksikasjad muutuvad, teatab kr ediidiasutus kõnesolevast muudatusest 
kirjalikult nii päritoluliikmesriigi kui ka va stuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele 
vähemalt üks kuu enne muudatuse tegemist, et  päritoluliikmesriigi pädevad asutused 
saaksid vastu võtta ⌦ artikli 25 ⌫ lõike 3  kohase otsuse ja vastuvõtva liikmesriigi 
pädevad asutused ⌦ käesoleva artikli ⌫ lõike 14  kohase otsuse muudatuse kohta. 
47. Filiaalid, mis on alustanud tegevust vast avalt vastuvõtvates liikmesriikides 
kehtivatele õigusaktidele enne  1. jaanuari 1993, loetakse ⌦ artiklis 25 ning 
käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 ⌫ lõigetes 25 -5 sätestatud korrale vastavateks. 
Alates ⌦ kõnealusest ⌫ eespool nimetatud  kuupäevast kohaldatakse nende suhtes 
⌦ käesoleva artikli lõiget 3 ning ar tiklit 23, 2. ja 5. ja gu ja artiklit 43 ⌫ lõiget 6 ja 
artikleid 18, 19, 22 ja 29 . 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 1 lõike 3 
viimane lause 
Artikkel 27 
Kkõiki tegutsemiskohti, mille ühes liikmesriigis on asutanud teises liikmesriigis peakontorit 
omav krediidiasutus, käsitatakse ühe filiaalina; . 
 
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
⌦ 4. JAGU  TEENUSTE OSUTAMISE VABADUSE KASUTAMINE  ⌫ 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 21 
(kohandatud) 
Artikkel 28 
Teenuste osutamise vabaduse kasutamine  
 
ET 57   ET 1. Kui krediidiasutus soovib esimest korda  kasutada teenuste osutamise vabadust, 
tegutsedes teise liikmesriigi territooriu mil, teatab ta oma asukohaliikmesriigi 
pädevatele asutustele, milliste I lisas loet letud tegevusaladega ta kavatseb tegelema 
hakata. 
2. Päritoluliikmesriigi pädevad asutused ed astavad ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 
nimetatud teate saamist kõnealuse teate vastuvõt va liikmesriigi pädevatele asutustele. 
3. Käesolev artikkel ei mõjuta õigusi, mille teenuseid osutavad krediidiasutused on 
omandanud enne 1. jaanuari 1993. 
 
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
⌦ 5. JAGU  VASTUVÕTVA LIIKMESRIIGI PÄDEVATE ASUTUSTE VOLITUSED  ⌫ 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 22 lõige 1 
(kohandatud) 
Artikkel 29 
Vastuvõtva liikmesriigi pä devate asutuste volitused  
1. Statistiliste andmete saamise eesmärgil võivad vastuvõtvad liikmesriigid nõuda, et kõik 
krediidiasutused, kellel on tema territoorium il filiaale, esitaksid kõnealuste vastuvõtvate 
liikmesriikide pädevatele asutustele regulaars elt aruandeid oma tegevuse kohta kõnealuses 
vastuvõtvas liikmesriigis. 
Täites artiklis ⌦ 41 ⌫ 27 sätestatud kohustus i, võivad vastuvõtvad  liikmesriigid nõuda 
teiste liikmesriikide krediidiasutu ste filiaalidelt samasuguste andm ete esitamist, mida sellisel 
juhul nõutakse oma riigi krediidiasutustelt. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 22 lõiked 2–4 
(kohandatud) 
Artikkel 30 
12. Kui vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutus ed teevad kindlaks, et krediidiasutus, 
millel on filiaal või mis osutab teenuseid te ma territooriumil, ei täida selles riigis 
käesoleva direktiivi alusel kehtestatud õigusnorme, mis sisaldavad ka vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste volitusi, nõuavad need asutused, et asjaomane 
krediidiasutus lõpetaks  eeskirjade eiramise. 
23
. Kui asjaomane krediidiasutus ei astu  vajalikke samme, teavitavad vastuvõtva 
liikmesriigi pädevad asutused sellest päri toluliikmesriigi pädevaid asutusi.  
Päritoluliikmesriigi pädevad asutused võtav ad võimalikult kiires ti vajalikud meetmed 
tagamaks, et kõnealune krediidiasutus lõpe tab eeskirjade eiramise. Nende meetmete 
laad teatatakse vastuvõtva liik mesriigi pädevatele asutustele. 
 
ET 58   ET 34. Kui krediidiasutus jätkab vastuvõtva s liikmesriigis kehtivate lõikes ⌦ 1 ⌫ 2 
nimetatud eeskirjade rikkumist hoolimata päritoluliikmesriigi võetud meetmetest või seetõttu, et need meetmed osutuvad ebapiisav aks või neid ei saa vastuvõtvas riigis 
rakendada, võib vastuvõttev riik pärast päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele teatamist võtta vajalikke meetmeid edasis e rikkumise takistamiseks või selle eest 
karistamiseks ning vajaduse korral kõnealuse krediidiasutuse edasiste tehingute sooritamise tõkestamiseks oma territooriumil. Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil on võimalik krediidiasutus tele nende meetmete rakendamiseks 
vajalikke õigusdokumente üle anda. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 22 lõige 5 
(kohandatud) 
Artikkel 31 
5. Lõigete 1-4 ⌦ Artiklite 29 ja 30 ⌫ sätted ei mõjuta vastuvõt vate liikmesriikide õigust 
võtta meetmeid, selleks et takistada oma territooriumil üldiseks hüvanguks vastuvõetud 
õigusnormide rikkumist või selle eest karistada.  Nimetatud meetmete hulka kuulub võimalus 
takistada rikkuval krediidi asutusel uute tehingute algatamine antud liikmesriigi territooriumil. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 22 lõige 6 
(kohandatud) 
Artikkel 32 
6. Lõigete 3, 4 ja 5  ⌦ Artikli 30 lõigete 2 ja 3 või artikli 31 ⌫ alusel võetud meetmed, mis 
sisaldavad sanktsioone või teenuste osut amise vabaduse piiranguid, peavad olema 
põhjendatud ning neist tuleb teatada asjaomasele krediidiasutusele. Kõigi selliste meetmete 
osas võib esitada kaebuse meetme d võtnud liikmesriigi kohtutele. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 22 lõige 7 
(kohandatud) 
Artikkel 33 
7. Enne lõigetes 2, 3 ja 4  ⌦ artiklis 30 ⌫ sätestatud menetluse rakendamist võivad 
vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused edasilükkamatul juhul võtta mis tahes ettevaatusabinõusid, et ka itsta hoiustajate, investorite ja muude sellis te isikute huve, kellele 
osutatakse teenuseid. Komisjoni ja teiste asjaomaste liikmesriikide pädevaid asutusi tuleb sellistest abinõudest teavita da nii kiires ti kui võimalik. 
Pärast konsulteerimist asjaomase liikmesriigi pädevate asutustega võib komisjon otsustada, et 
kõnealune liikmesriik peab võetud meet meid muutma või need tühistama. 
 
ET 59   ET  
Ð2000/12/EÜ artikli 22 lõige 8 
Artikkel 34 
8. Vastuvõtvad liikmesriigid võivad neil e käesoleva direktiiviga antud volituste 
rakendamiseks võtta vajalikke meetmeid oma territooriumil toimepandud rikkumiste vältimiseks või nende eest karistamiseks. Nimetatud meetmete hulka kuulub võimalus 
takistada rikkuval krediidi asutusel uute tehingute algatamine antud liikmesriigi territooriumil. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 22 lõige 9 
Artikkel 35 
Tegevusloa tühistamisest teatatakse vastuvõtva l iikmesriigi pädevatele asutustele, kes võtavad 
vajalikud meetmed, et takistada asjaomast krediid iasutust algatamast uusi tehinguid kõnealuse 
riigi territooriumil ja kaitsta hoiustajate huve. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 22 lõige 10 
(kohandatud) 
Artikkel 36 
10. Liikmesriigid teatavad komisjonile, mitu kor da ja missugusel juhul on esinenud artikli 20 
lõigete 1 -6 ⌦ artiklite 25 ja 26 ⌫ kohast keeldumist või on võetud meetmeid vastavalt 
⌦ artikli 30 lõikele 3 ⌫ käesoleva artikli lõikele 4 . 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 22 lõige 11 
(kohandatud) 
Artikkel 37 
11.Käesolev ⌦ osa ⌫ artikkel  ei takista mingil moel  krediidiasutustel, mille peakontorid 
asuvad teistes liikmesriikides, reklaamida om a teenuseid vastuvõtvas liikmesriigis kõigi 
võimalike sidevahendite abil vastavalt sellise re klaami vormi ja sisu käsitlevatele üldise 
heaolu huvides vastuvõetud eeskirjadele. 
 
ET 60   ET  
Ð2000/12/EÜ 
IV JAOTIS 
SUHTED  KOLMANDATE  RIIKIDEGA 
 
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
⌦ 1. JAGU  KOLMANDATE RIIKIDE ETTEVÕTJATEST TEATAMINE JA 
KÕNEALUSTE RIIKIDE TURGUDELE PÄÄSEMISE TINGIMUSED ⌫ 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 23 
(kohandatud) 
Kolmandate riikide ettevõtjate tütarettevõtjatest teatamine ja kõnealuste riikide tu rgudele 
pääsemise tingimused  
1. Liikmesriikide pädevad asutused teatavad komisjonile ja teiste liikmesriikide 
pädevatele asutustele:  
a) igast tegevusloa andmisest tütarettevõtja le, mida otseselt või kaudselt kontrollib 
vähemalt üks kolmanda riigi seaduste alusel tegutsev emaettevõtja.  
b) kui selline emaettevõtja omandab sellis e osaluse ühenduse kr ediidiasutuses, et 
sellest saab tema tütarettevõtja.  
Kui tegevusluba on antud tü tarettevõtjale, mida otse selt või kaudselt kontrollib 
vähemalt üks kolmanda riigi s eaduste alusel tegutsev emaettevõtja, täpsustavad 
pädevad asutused sellise kontserni struktuu ri teatises, mis esitatakse komisjonile 
vastavalt artiklile 11.  
2. Liikmesriigid informeerivad komisjoni  üldistest raskustest, mis nende 
krediidiasutustel ette tul evad seoses asutamise või pangandustegevusega kolmandas 
riigis.  
3. Komisjon koostab lõigetes 4 ja 5 sätestat ud tingimusi arvestades regulaarselt 
ettekande ühenduse krediidiasutuste kohtlemi se kohta kolmandates riikides seoses 
asutamise ja pangandustegevuse ga ning kolmandate riikide krediidiasutustes osaluse 
omandamisega. Komisjon esitab nimetatud ettekanded koos asjakohaste 
ettepanekutega nõukogule.  
4. Kui komisjonile selgub lõikes 3 nimetatud ettekannete või muude andmete põhjal, et 
kolmas riik ei võimalda  ühenduse krediidiasutustele te gelikku turulepääsu samadel 
alustel, nagu seda võimaldab ühendus kõnealuse kolmanda riigi krediidiasutustele, 
võib komisjon pöörduda nõukogu poole ettepa nekuga saada vajalikud volitused 
läbirääkimisteks, et saavutada ühenduse  krediidiasutustele samalaadsed 
konkurentsivõimalused. Nõukogu teeb otsuse  kvalifitseeritud häälteenamusega.  
 
ET 61   ET 5. Kui komisjonile selgub lõikes 1 nimetatud ettekannete või muude andmete põhjal, et 
kolmandas riigis ei kohelda ühenduse krediidiasutusi riikliku l tasandil nii, et neile 
oleksid tagatud samad konkureerimisvõimalused, mida võimaldatakse oma riigi 
krediidiasutustele, ning et tõhusa turu lepääsu tingimused ei ole täidetud, võib 
komisjon olukorra parandamisek s algatada läbirääkimised.  
6. Esimeses lõigus  kirjeldatud olukorras võidakse ükskõik millal lisaks läbirääkimiste 
algatamisele artikli 60 lõikes 2 sätestatud korras otsustada, et liikmesriikide pädevad 
asutused peavad piirama otsuste tegemist  või peatama otsuste tegemise, mis on 
seotud juba esitatud või edaspidi esitatavate taotlustega tegevusloa saamiseks või 
osaluse omandamiseks otsest või kaudset kontrolli omavate kõnealuse kolmanda riigi 
seaduste alusel tegutsevate emaettevõtjate poolt. Niisuguseid meetmeid ei tohi 
rakendada kauem kui kolme kuu jo oksul.  
Arvestades läbirääkimiste tulemusi võib nõukogu enne kõnealuse kolmekuulise 
ajavahemiku lõppu komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega 
otsustada, kas meetmete kohaldamist jätkatakse.  
6. Kui komisjon tuvastab lõigetes 4 ja 5 kirje ldatud olukorra, teatab liikmesriik 
komisjonile viimase nõudmisel:  
(a) igast sellise tütarettevõtja tegevusloa taotlusest, mida otseselt või kaudselt 
kontrollib vähemalt üks kõnesoleva kolma nda riigi seaduste  alusel tegutsev 
emaettevõtja;  
(b) igast liikmes riikidele vastavalt artiklile 16 teatatud kolmanda riigi ettevõtja 
kavatsusest omandada ühenduse krediidias utuses niisugune os alus, mis muudab 
viimase tema tütarettevõtjaks.  
Teatamiskohustust pole vaja enam täita, ku i lõikes 4 või 5 osut atud kolmanda riigi ga 
saavutatakse kokkulepe või kui lõike 5 teises ja kolmandas lõigus osutatud meetmete 
rakendamine lõpetatakse.  
7. Käesoleva artikli kohaselt võetavad meet med on kooskõlas ühenduse kohustustega, 
mis tulenevad igasugustest krediidiasutuste asutamist ja tege vust reguleerivatest 
rahvusvahelistest kahe - või mitmepoolsetest lepingutest.  
 
ê2000/12/EÜ artikkel 24 
(kohandatud)  
Î1 Direktiivi 2004/xx/EÜ artikli 3 
lõige 7 (kohandatud) 
Artikkel 38 
Väljaspool ühendust paik nevate peakontoriteg a krediidiasutuste filiaalid  
1. Liikmesriigid ei kohalda väljaspool ühendust paiknevate peakontoritega 
krediidiasutuste filiaalide asutamise ega tegevuse suhtes sätteid, millega kaasneks soodsam kohtlemine kui see, mis saab osaks ühenduses paiknevate peakontoritega krediidiasutuste 
filiaalidele. 
 
ET 62   ET 2. Pädevad asutused teavitavad komisjoni ja Î1 Euroopa panganduskomiteed kõigist 
filiaalide tegevuslubadest, mis antakse välj aspool ühendust paiknevate peakontoritega 
krediidiasutustele. 
3. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldam ist, võib ühendus asutamislepingu alusel  ühe või 
mitme riigiga sõlmitud kokkulepetega nõustuda selliste sätete kohaldamisega, mis 
vastastikkuse põhimõttel  võimaldavad väljaspool ühendus t paiknevate peakontoritega 
krediidiasutuste filiaalidele samasugus t kohtlemist kogu ühenduse territooriumil. 
 
Øuus 
2. JAGU   
KONSOLIDEERITUD JÄRELEVALVET KÄSITLEV KOOSTÖÖ KOLMANDATE 
RIIKIDE PÄDEVATE ASUTUSTEGA  
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 25 
Artikkel 39 
1. Komisjon võib liikmesriigi taotlusel või omal algatusel pöörduda nõukogu poole 
ettepanekuga pidada ühe või mitme kolmanda riigiga läbirääkimisi, et sõlmida kokkulepped, mis käsitlevad vahendeid konso lideeritud järelevalve teostamiseks 
järgmiste asutuste üle: 
(a)
 krediidiasutused, mille emaettevõtjate peakontorid paiknevad kolmandas 
riigis;, ja  
(b) kolmandas riigis asuvad krediidiasutused, mille krediidiasutuse või 
finantsvaldusettevõtjana tegutsevate  emaettevõtjate asukoht on ühenduses. 
2. Lõikes 1 nimetatud kokkulepetega püütakse eelkõige tagada, et: 
(a) liikmesriikide pädevatele asutustele on kättesaadav vajalik teave, et teostada 
konsolideeritud finantsseisundil põhine vat järelevalvet ühenduses asuvate 
krediidiasutuste ja finantsvaldusettevõtjate üle, mille tütarettevõtjad on väljaspool ühendust asuvad krediidi- või  finantseerimisasutused või mis 
omavad sellistes äriühingutes osalust, 
(b)
 kolmandate riikide pädevatele asutuste le on kättesaadav vajalik teave, et 
teostada järelevalvet emaettevõtjate ül e, mille peakontorite asukoht on nende 
territooriumil ja mille tütarettevõtjad on ühes või mitmes liikmesriigis asuvad krediidi- või finantseerimisasutused või mis omavad sellistes äriühingutes osalust. 
 
ET 63   ET  
ÐDirektiivi 2004/xx/EÜ artikli 3 
lõige 8 
3. Komisjon tutvub Euroopa panganduskomit ee abil põhjalikult lõ ikes 1 nimetatud 
läbirääkimiste tulemustega ja nendest tuleneva olukorraga, ilma et see piiraks 
Euroopa Ühenduse asutamislepingu arti kli 300 lõigete 1 ja 2 kohaldamist. 
 
Ð2000/12/EÜ 
V JAOTIS 
 
Ð2000/12/EÜ 
Öuus 
USALDATAVUSNORMATIIVIDE TÄITMISE JÄRELEVALVE 
Ö JA AVALIKUSTAMISE  PÕHIMÕTTED JA TEHNILISED 
VAHENDID 
 
Ð2000/12/EÜ 
1. PEATÜKK 
USALDATAVUSNORMATIIVIDE TÄITMISE JÄRELEVALVE 
PÕHIMÕTTED 
 
Øuus 
1. JAGU   
PÄRITOLU - JA VASTUVÕTVA LIIKMESRIIGI PÄDEVUS  
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 26 
(kohandatud) 
Artikkel 40 
Päritoluliikmesriigi kontrollipädevus  
1. Päritoluliikmesriigi pädevad asut used vastutavad krediidiasutuse 
usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve eest, sealhulgas artiklite 18 ja 19  ⌦ 23 
ja 24 ⌫ kohase tegevuse järelevalve eest, ilma et see piiraks käesoleva direktiivi 
 
ET 64   ET nende sätete kohaldamist, mille kohaselt vastutus on vastuvõtva liikmesriigi 
ametiasutustel. 
2. Lõige 1 ei takista käesoleva direktii vi kohast konsolideeritud järelevalvet. 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 27 
(kohandatud) 
Artikkel 41 
Vastuvõtva liikmesriigi pädevus  
Kuni edaspidise kooskõlastamiseni säilib  vastuvõtva liikmesriigi vastutus koostöös 
päritoluliikmesriigi pädevate asutustega järeleva lve eest krediidiasutuste filiaalide likviidsuse 
üle.  
Ilma et see piiraks Euroopa Rahasüsteemi tugevdamiseks vajalike meetmete kohaldamist, 
jäävad vastuvõtvad liikmesriigid täies ulatuses  vastutavaks meetmete eest, mis tulenevad 
nende rahapoliitika elluviimisest.  
Selliste meetmetega ei tohi kaasneda diskrimi neeriv ega piirav kohtlemine selle põhjal, et 
krediidiasutus on saanud tegevusloa mõnes teises liikmesriigis. 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 28 
(kohandatud) 
Artikkel 42 
Järelevalvealane koostöö  
Asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teevad tihedat koostööd järelevalve teostamisel 
selliste krediidiasutuste töö üle, kes tegutseva d, eelkõige filiaalide asutamise näol, ühes või 
mitmes liikmesriigis peale selle liikmesriigi,  kus paiknevad nende peakontorid. Pädevad 
asutused jagavad üksteisega kõiki selliste kred iidiasutuste juhtimist ja omandilist kuuluvust 
käsitlevaid andmeid, mis tõenäo liselt hõlbustavad järelevalve teostamist ning tegevuslubade 
andmiseks vajalike tingimustega tutvumist ning  kõiki andmeid, mis tõenäoliselt hõlbustavad 
selliste asutuste kontrollimist,  eelkõige seoses likviidsuse, ma ksejõulisuse, hoiuste tagamise, 
riskide kontsentreerumise piiramise, juhtimis - ja raamatupidamiskorra ning sisekontrolli 
mehhanismidega. 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 29 
(kohandatud) 
Artikkel 43 
Teises liikmesriigis asutat ud filiaalide kontroll kohapeal  
 
ET 65   ET 1. Kui mõnes teises liikmesriigis tegevuslo a saanud krediidiasutus tegutseb filiaali 
kaudu, näeb vastuvõttev liikmesriik ette, et  päritoluliikmesriig i pädevad asutused 
võivad pärast vastuvõtva liikmesriigi pädeva tele asutustele teatamist iseseisvalt või 
nende poolt selleks määratud isikute kaudu kohapeal kontrollida artiklis ⌦ 42 ⌫ 
28 osutatud andmeid. 
2. Filiaalide kontrollimiseks võivad päritoluliikmesriigi pädevad asutused kasutada üht 
artikli 55 lõikes 7  ⌦ artiklis 141 ⌫ sätestatud muud menetlust. 
3. Käesolev artikkel  ⌦ Lõiked 1 ja 2 ⌫ ei mõjuta vastuvõtva liikmesriigi pädevate 
asutuste õigust käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise raames 
kohapeal kontrollida nende territooriumil asutatud filiaale. 
 
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
⌦ 2. JAGU  TEABEVAHETUS JA AMETISALADUSE HOIDMINE  ⌫ 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 30 lõiked 1– 
3 (kohandatud) 
Artikkel 44 
Teabevahetus ja ametisaladus  
1. Liikmesriigid näevad ette, et kõik isi kud, kes töötavad või on töötanud pädevate 
asutuste heaks, ning pädevate asutuste huv ides tegutsevad audiitorid ja eksperdid on 
kohustatud hoidma ametisaladust.  
See tähendab, et  nNad ei tohi avaldada ühelegi isikule ega asutusele neile 
ametikohustuste täitmisel teatavaks saanud konfidentsiaalset in formatsiooni, välja 
arvatud andmed, mis on esitatud kokkuvõttena  või selliselt koostatud, et üksikuid 
krediidiasutusi pole võimalik identifits eerida; eelöeldu ei puuduta kriminaalõiguse 
valdkonda kuuluvaid juhtumeid. 
Sellest olenemata võib krediidiasutuse pankr oti või sundlikvideerimise korral tsiviil- 
või kaubandusõigusliku menetluse käi gus avalikustada konfidentsiaalset 
informatsiooni, mis ei puuduta kolmandaid  isikuid, kes on seotud kõnealuse 
krediidiasutuse päästmise katsetega. 
2. Lõige 1 ei takista eri liikmesriikide pä devate asutuste vahelist teabevahetust 
käesoleva direktiivi või muude krediidias utusi käsitlevate direktiivide alusel. 
Nimetatud teabe kohta kehtivad lõikes  1 sätestatud ametisaladuse hoidmise 
tingimused. 
 
ET 66   ET  
Ð2000/12/EÜ artikli 30 lõige 4 
(kohandatud) 
Artikkel 45 
Pädevad asutused, kes saavad konfidentsi aalset informatsiooni lõigete 1 ja 2  ⌦ artikli 44 ⌫ 
alusel, võivad seda kasutada ai nult oma ametikohustuste täitmisel ⌦ ja järgmistel 
eesmärkidel ⌫ : 
(a) selleks et kontrollida krediidiasutuste asutamise tingimuste täitmist ning kergendada 
konsolideerimata või konsolideeritud kontrolli krediidiasutuste tegevu se üle, pidades eriti 
silmas likviidsuse, maksevõime, riskide kontsent reerumise, juhtimis- ja raamatupidamiskorra 
ning sisekontrolli mehhanismide kontrollimist;, või  
(b) selleks et rakendada sanktsioone;või  
(c) halduskaebuse korral pädeva asutuse otsuse vastu;või  
(d) kohtuasjades, mis on algatatud vastavalt artiklile 33  ⌦ 55 ⌫ või vastavalt käesoleva 
direktiivi või muude krediidiasutusi käsitlevate direktiividega ettenähtud erisätetele. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 30 lõige 3 
(kohandatud)  
Artikkel 46 
3. Liikmesriigid võivad sõlmida kolmanda te riikide pädevate asutuste või ⌦ artiklis 47 
ja artikli 48 lõikes 1 ⌫ lõigetes 5 ja 6  määratletud asutuste või organitega teabevahetust 
sätestavaid koostöölepinguid ainu lt tingimusel, et edastatava informatsiooni kohta kehtivad 
vähemalt samaväärsed ametisaladuse hoidmise taga tised, kui on nimetatud käesolevas artiklis. 
Sellise teabevahetuse eesmärk peab olema nimetatud asutuste või organite järelevalveülesande täitmine. 
Kui informatsioon pärineb mõnest teisest liik mesriigist, võib seda avalikustada ainult 
selgesõnalisel kokkuleppel informatsiooni avalda nud pädevate asutustega  ja vajaduse korral 
üksnes nende asutustega kokkulepitud eesmärkidel. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 30 lõige 5 
(kohandatud)  
Artikkel 47 
5. Lõiked 1 ja 4  ⌦ artikli 44 lõige 1 ja artikkel 45 ⌫ ei välista informatsioonivahetust 
liikmesriigi piires, kui ühes ja samas liikmesriigis on kaks või rohkem pädevat asutust, ega liikmesriikide vahel pädevate asutuste ja: 
 
ET 67   ET (a) nende ametiasutuste vahel, kes vastutavad muude ⌦ finantseerimisasutuste ⌫ 
finantsasutuste  ja kindlustusseltside järelevalve eest, ning nende ametiasutuste vahel, kes 
vastutavad kapitaliturgude järelevalve eest, ; 
(b) organite vahel, kes tegelevad krediidias utuste likvideerimise ja pankroti ning muude 
selliste menetlustega, ; 
(c) isikute vahel, kes vastutavad kredii diasutuste ja finantseerimisasutuste 
raamatupidamisaruannete seadusjärgse auditeerimise eest, ; 
täites oma järelevalvefunktsiooni, ning  
⌦ samuti ei välista nad ⌫ avaldades  hoiuste tagamise süsteem e haldavatele organitele 
nende ametikohustuste täitmiseks vajalikk e andmeid te ⌦ avaldamist ⌫ .  
⌦ Igal juhul kehtib ⌫ Ssellises seoses saadud teabe suht es kehtib lõikes 1 ettenähtud  
⌦ artikli 44 lõikes 1 täpsustatud ⌫ ametisaladuse hoidmise kohustus. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 30 lõiked 6 ja 
7 (kohandatud)  
Artikkel 48 
16. Olenemata lõigetest 1 -4 ⌦ artiklitest 44–46 ⌫ võivad liikmesriigid anda loa 
teabevahetuseks pädevate asutuste ja: 
(a) ametiasutuste vahel, kes vastutavad nende organite kontrollimise eest, kes on 
seotud krediidiasutuste likvideerimise ja pankroti ning muude sarnaste 
menetlustega;, või  
(b) ametiasutuste vahel, kes vastutavad ne nde isikute kontrollimise eest, kellele on 
ülesandeks tehtud kindlustu sseltside, krediidiasutuste, investeerimisühingute ja 
muude finantseerimisasutuste raam atupidamisaruannete seadusjärgne 
auditeerimine. 
⌦ Sellisel juhul nõuavad ⌫ Lliikmesriigid, kes kasutavad esimeses lõigus 
sätestatud võimalust, nõuavad  vähemalt järgmiste tingimuste täitmist: 
(a) nimetatud andmed on mõeldud esimeses lõigus osutatud järelevalveülesande 
teostamiseks, ; 
(b) selles seoses saadud informatsiooni kohta ⌦ peab kehtima artikli 44 lõikes 
1 ⌫ kehtib lõikes 1  kehtestatud ametisaladuse hoidmise kohustus; 
(c) kui informatsioon pärineb mõnest teisest li ikmesriigist, võib seda avalikustada 
ainult selgesõnalisel kokkuleppel in formatsiooni avaldanud pädevate 
asutustega ja vajaduse korral üks nes nende asutustega kokkulepitud 
eesmärkidel. 
Liikmesriigid teevad komisjonile ja teis tele liikmesriikidele teatavaks nende 
ametiasutuste nimed, kes vastavalt käesolev ale lõikele võivad informatsiooni saada. 
 
ET 68   ET 27. Olenemata lõigetest 1 -4 ⌦ artiklitest 44–46 ⌫ võivad liikmesriigid finantssüsteemi 
stabiilsuse ja ühtsuse tugevdamise eesmärg il anda loa teabe vahe tamiseks pädevate 
asutuste ja nende asutuste või organite  vahel, kes seaduse järgi vastutavad 
äriühinguõiguse rikkumiste tuvastamise ja uurimise eest. 
⌦ Sellisel juhul nõuavad ⌫ Lliikmesriigid, kes kasutavad esimeses lõigus 
sätestatud võimalust, nõuavad  vähemalt järgmiste tingimuste täitmist: 
(a) nimetatud andmed on mõeldud esimeses lõigus osutatud ülesande 
teostamiseks, 
(b) selles seoses saadud informatsiooni kohta ⌦ kehtib artikli 44 lõikes 1 ⌫ 
kehtib lõikes 1  kehtestatud ametisaladuse hoidmise kohustus; 
(c) kui informatsioon pärineb mõnest teisest li ikmesriigist, võib seda avalikustada 
ainult selgesõnalisel kokkuleppel in formatsiooni avaldanud pädevate 
asutustega ja vajaduse korral üks nes nende asutustega kokkulepitud 
eesmärkidel. 
Kui ühe liikmesriigi pädevad asutused või organid, millele on osutatud esimeses 
lõigus, täidavad oma tuvastamis- ja uurimisülesandeid selleks ametisse nimetatud eripädevusega isikute kaasabil, kes ei tööt a riiklikus sektoris, võib esimeses lõigus 
ettenähtud informatsiooni vahetamise võima lus laieneda nimetatud isikutele teises 
lõigus kindlaksmääratud tingimustel. 
Teise
 ⌦ Kolmanda ⌫ lõigu kolmanda taande  rakendamiseks teatavad esimeses 
lõigus nimetatud ametiasutused või orga nid andmed avalikustanud pädevatele 
asutustele nende isikute nimed ja täpsed  kohustused, kellele nimetatud andmed tuleb 
saata. 
Liikmesriigid teevad komisjonile ja teis tele liikmesriikidele teatavaks nende 
ametiasutuste ja organite nimed, kes vastavalt käesolevale lõikele  ⌦ artiklile ⌫ 
võivad informatsiooni saada. 
Komisjon koostab enne 31. detsembrit 2000  ettekande käesoleva lõike  ⌦ artikli ⌫ sätete 
kohaldamise kohta. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 30 lõige 8 
(kohandatud)  
Artikkel 49 
Käesolev artikkel  ⌦ osa ⌫ ei takista pädevat asutust edastamast ⌦ oma ülesannete 
täitmise eesmärgil teavet järgmistele asutustele ⌫ : 
(a) keskpankadele ja muudele rahandusasutus tega samasugustes ülesannetes olevatele 
organitele, 
(b) vajaduse korral ka teistele maksusüsteemide kontrollimise eest vastutavatele 
riigiasutustele. 
 
ET 69   ET nende tööülesannete täitmiseks mõeldud andmeid,  Ssamuti ei takista see neid ametiasutusi 
ega organeid edastamast pädevatele asutustele lõike 4  ⌦ artikli 45 ⌫ kohaldamiseks 
vajalikke andmeid. 
Selles seoses saadud informatsiooni kohta kehtib ⌦ artikli 44 lõikes 1 ⌫ lõikes 1  
kehtestatud ametisaladuse hoidmise kohustus. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 30 lõike 9 
esimene ja teine lõik (kohandatud)  
Artikkel 50 
9. Lisaks sellele võivad  Lliikmesriigid ⌦ võivad ⌫ olenemata ⌦ artikli 44 lõikest 1 ja 
artiklist 45 ⌫ lõigetest 1 ja 4  vastavalt seaduses sätestatud eeskirjadele lubada teatavate 
andmete edastamist ka teistele keskvalitsuse asutustele, kes vastutavad krediidiasutuste, finantseerimisasutuste, investeerimisteenuste ja kindlustusseltside järelevalvealase seadusandluse eest, ning nende asutuste  nimel tegutsevatele inspektoritele. 
Sellistel tingimustel võib informatsiooni edastada  siiski vaid usaldatavusnormatiivide täitmise 
kontrollimiseks. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 30 lõike 9 
kolmas lõik (kohandatud)  
Artikkel 51 
Liikmesriigid peavad siiski  sätestama, et ⌦ artikli 44 lõike 2 ja artikli 47 ⌫ lõigete 2 ja 5  
alusel ⌦ saadud informatsiooni ⌫ ning artikli ⌦ 43 ⌫ 29 lõigetes 1 ja 2 nimetatud 
kohapealse kontrollimise käigus saa dud informatsiooni võib käesolevas ⌦ artiklis ⌫ lõikes  
osutatud juhtudel avalikustada ainult siis, kui  selleks on selgesõna line nõusolek andmed 
avalikustanud pädevatelt asutuste lt või selle liikmesriigi pädevatelt asutustelt, kus toimus 
kohapealne kontroll. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 30 lõige 10 
(kohandatud)  
Artikkel 52 
10.Käesolev artikkel  ⌦ jagu ⌫ ei takista ⌦ liikmesriigi ⌫ pädevatel asutustel edastamast 
⌦ artiklites 44–46 ⌫ lõigetes 1 -4 osutatud andmeid arvelduskoj ale või mõnele teisele oma 
liikmesriigi turu tarbeks siseriikliku õiguse alusel  asutatud arveldus- ja tasaarveldusteenuseid 
osutavale organile, eeldades, et  nimetatud andmete edastamine on vajalik selleks, et tagada 
nende organite nõuetekohane f unktsioneerimine, kui turul osal ejad ei täida kohustusi või 
võivad neid mitte täita. Sellis elt saadud andmete kohta kehtib ⌦ artikli 44 ⌫ lõikes 1 
⌦ sätestatud ⌫ kehtestatud  ametisaladuse hoidmise kohustus. 
 
ET 70   ET Liikmesriigid tagavad siiski, et ⌦ artikli 44 ⌫ lõike 2 kohaselt saadud andmeid ei 
avalikustata käesolevas ⌦ artiklis ⌫ lõikes  nimetatud asjaoludel ilma andmed 
avalikustanud pädevate asutus te selgesõnalise nõusolekuta. 
 
Øuus 
3. JAGU   
AASTAARUANNETE JA KONSOLIDEERIT UD AASTAARUANNETE SEADUSJÄRGSE 
KONTROLLIMISE EEST VASTUTAVATE ISIKUTE KOHUSTUSED  
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 31 
(kohandatud)  
Artikkel 53 
Aastaaruannete ja konsolideeritud aas taaruannete seadusjärgse kontrollimise eest 
vastutavate isikute kohustused  
1. Liikmesriigid sätestavad vähemalt, et a)  kõik isikud, kellele on antud luba 
⌦ kaheksanda nõukogu ⌫ direktiivi 84/253/EMÜ26 tähenduses, ning kes täidavad 
krediidiasutuses ⌦ neljanda ⌫ nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ27 artiklis 51, 
nõukogu direktiivi 83/349/EMÜ artiklis 37 või ⌦ nõukogu ⌫ direktiivi 
85/611/EMÜ28 artiklis 31 kirjeldatud või muid seadusjärgseid tööülesandeid, on 
kohustatud viivitamata teavitama pädevaid am etiasutusi kõigist ülesannete täitmise 
jooksul teatavaks saanud kõnealust kred iidiasutust puudutavates t asjaoludest või 
otsustest, mis võivad: 
(a) anda tunnistust tegevusloa andmise tingi muste või spetsiaalselt krediidiasutuste 
tegevust sätestavate õigus- ja hal dusnormide olulisest rikkumisest või ; 
(b) kahjustada krediidiasutuse tegevuse jätkamist või ; 
(c) viia raamatupidamisaruannete kinnitamata jätmiseni või tuua kaasa 
lisatingimusi; . 
⌦Liikmesriigid sätestavad vähemalt, et ⌫ samuti on  nimetatud isik ⌦ on 
samuti ⌫ kohustatud ette kandma kõikidest ⌦ esimeses punktis ⌫ punktis a  
kirjeldatud tööülesannete täitmise käigus  temale teatavaks saanud asjaoludest 
⌦ või ⌫ ja otsustest äriühingus, millel on kontrollisuhetest tulenevalt 
märkimisväärsed sidemed sellise krediidi asutusega, kus ta oma eespool nimetatud  
⌦ neid ⌫ tööülesandeid täidab. 
                                                 
26 EÜT L 126, 12.5.1984, lk 20. 
27 EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga  1999/60/EÜ (EÜT L 62, 
26.6.1999, lk 65).  
28 EÜT L 375, 31.12.198 5, lk 3. Direktiivi on viimati muudetud direktiivig a  95/26/EÜ (EÜT L 168, 
18.7.1995, lk 7).  
 
ET 71   ET 2. Kui isikud, kes on saanud direktiivi 84/253/EMÜ kohase loa, edastavad pädevatele 
asutustele mis tahes lõikes 1 osutatud as jaolude või otsuste kohta informatsiooni 
heauskselt, ei käsitleta seda lepinguga või  õigus- ja haldusnormidega informatsiooni 
avaldamisele kehtestatud pi irangute rikkumisena ning nimeta tud isikud ei kanna selle 
eest mingit vastutust. 
 
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
⌦ 4. JAGU  SANKTSIOONIDE KOHALDAMISE VOLITUSED JA KOHTU POOLE 
PÖÖRDUMISE ÕIGUS ⌫ 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 32 
(kohandatud) 
Artikkel 54 
Pädevate asutuste volitused kohaldada sanktsioone  
Ilma et see mõjutaks tegevusl ubade tühistamise korda ja krim inaalõiguse sätete kohaldamist, 
sätestavad liikmesriigid, et nende vastavad pädevad asutused võivad krediidiasutuste järelevalvet või tegevust kä sitlevaid õigus- ja haldusnorme  rikkuvate krediidiasutuste või 
isikute suhtes, kes tegelikult kontrollivad nimetatud krediidiasutuste tegevust, määrata või rakendada sanktsioone või meetmeid, mille abil kavatsetakse lõpetada tuvastatud rikkumine 
või kõrvaldada selle põhjused. 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 33 
(kohandatud) 
Artikkel 55 
Õigus pöörduda kohtu poole  
Liikmesriigid tagavad, et vastavalt käes oleva direktiivi kohaselt vastuvõetud õigus- ja 
haldusnormidele krediidiasutuste suhtes langetatud otsuste puhul võib kasutada õigust 
pöörduda kohtu poole. Sama kehtib juhul, kui tege vusloa taotluse kohta, mis sisaldab kõiki 
kehtivate õigusaktide alusel nõutavaid andmeid, ei ole kuue kuu jooksul taotluse esitamisest 
alates vastu võetud otsust. 
 
Ð2000/28/EÜ artikli 1 lõige 2 
(kohandatud) 
Artikkel 33a  
Direktiivi 2000/46/EÜ ar tiklit 3 kohaldatakse kr ediidiasutuste suhtes.  
 
ET 72   ET  
Ð2000/12/EÜ 
2. PEATÜKK 
USALDATAVUSNORMATIIVIDE  TÄITMISE  JÄRELEVALVE  
TEHNILISED  VAHENDID 
1. JAGU  
OMAVAHENDID  
 
Ð2000/12/EÜ artikli 34 lõige 1 
(kohandatud) 
Artikkel 56 
Üldsätted  
1. Kui liikmesriik näeb õigus- või haldusno rmidega ühenduse õiguse rakendamiseks ette 
tegutseva krediidiasutuse usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet käsitleva sätte, milles kasutatakse terminit «omavahendid» või viidatakse sellele mõistele, siis ühitatakse see termin 
või mõiste ⌦ artiklites 57–61 ja  artiklites 63–66 ⌫ lõigetes 2, 3 ja 4 ning artiklites 35
-38 
esitatud määratlusega. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 34 lõike 2 
esimene lõik (kohandatud) 
Öuus 
Artikkel 57 
Arvestades artiklis 38  ⌦ 66 ⌫ kehtestatud piiranguid, koosnevad krediidiasutuse 
konsolideerimata omavahendid järgmistest kirjetest: 
(1a) kapital direktiivi 86/635/EMÜ artiklis 22 määratletud tähenduses, kuivõrd see 
on sissemakstud, ning aažio, välja arva tud kumulatiivsed eelisaktsiad; 
(2b) reservid direktiivi 86/635/EMÜ ar tiklis 23 määratletud tähenduses ning 
eelmiste aastate jaotamata kasum või kahjum. Liikmesriigid võivad lubada 
aruandeperioodi vahekasumi kajastamist enne ametliku otsuse langetamist 
ainult juhul, kui raamatupidamisaruannete auditeerimise eest va stutavad isikud 
on kõnealust kasumit kontrollinud ja kui pädevad asutused on veendunud, et 
kõnealuse summa suurust on hinnatud vastavalt direktiivis 86/635/EMÜ 
sätestatud põhimõtetele ja neist on maha arvestatud kõik võimalikud maksud ja 
dividendid;  
 
ET 73   ET (3c) üldine pangandusreserv  direktiivi 86/635/EMÜ ar tiklis 38 määratletud 
tähenduses; 
(4d) ümberhindamisreserv direktiivi 78/660/EMÜ artiklis 33 määratletud 
tähenduses; 
(5e) väärtuse korrigeerimised direktiivi 86 /635/EMÜ artikli 37 lõikes 2 määratletud 
tähenduses; 
(6f) muud kirjed artiklis 35  ⌦ 63 ⌫ määratletud tähenduses; 
(7g) ühistuna asutatud krediidiasutuste liik mete kohustused ning teatavate artikli 36  
⌦ 64 ⌫ lõikes 1 osutatud, fondidena tegutsevate krediidiasutuste 
laenusaajate solidaarkohustused; 
(8h) tähtajalised kumulatiivsed eelisaktsiad ja artikli 36  ⌦ 64 ⌫ lõikes 3 osutatud 
allutatud laenukapital. 
Artikli 38  ⌦ 66 ⌫ kohaselt arvatakse maha järgmised kirjed: 
(9i) krediidiasutusele kuuluvad arvest usliku väärtusega oma aktsiad; 
(10j) immateriaalne põhivara direktiivi 86 /635/EMÜ artikli 4 lõikes 9 («Aktiva») 
määratletud tähenduses; 
(k11) jooksva aruandeaasta kahjum; 
 
Ð2002/87/EÜ artikli 29 lõike 4 
punkt a (kohandatud)  
(l12) osalused teistes krediidi- ja ⌦ finantseerimisasutustes ⌫ finantsasutustes , 
mis moodustavad üle 10 % nende kapitalist; 
(m13 ) artiklis 35  ⌦ 63 ⌫ ja artikli 36  ⌦ 64 ⌫ lõikes 3 osutatud allutatud nõuded 
ja instrumendid, mis kredii diasutusel on krediidi- ja 
⌦ finantseerimisasutustes ⌫ finantsasutustes , mille kapitalist tema osalus 
moodustab enam kui 10%; 
(n14) osalused teistes krediidi- ja finant seerimisasutustes, mis moodustavad kuni 
10% nende kapitalist, allu tatud nõuded ja artiklis ⌦ 63 ⌫ 35 ja artikli 36  
⌦ 64 ⌫ lõikes 3 osutatud instrumendid, mida krediidiasutus valdab 
käesolevas  lõigus  punktides 12 ja 13  nimetamata krediidi- ja 
⌦ finantseerimisasutustes ⌫ finantsasutustes , kui sellise osaluse, allutatud 
nõuete ja instrumentide kogusumm a on suurem kui 10% kõnealuse 
krediidiasutuse omavahenditest enne, kui sellest arvatakse maha käesoleva 
lõigu punktides 12 –16 12-16 nimetatud kirjed; 
(o15) artikli 1 lõikes 9  ⌦ 4 lõikes 10 ⌫ osutatud osalused, mi s krediidiasutusel on 
järgmistes ettevõtetes: 
 
ET 74   ET (i) ⌦ esimese nõukogu ⌫ direktiivi 73/239/EMÜ ⌦ 29 ⌫ artiklis 6, 
⌦ esimese nõukogu ⌫ direktiivi 79/267/EMÜ ⌦ 30 ⌫ artiklis 6 või 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/78/EÜ31 artikli 1 punktis b 
osutatud kindlustusseltsides, 
(ii) direktiivi 98/78/EÜ artikli 1 punktis c osutatud edasikindlustusseltsides, ; 
(iii) direktiivi 98/78/EÜ artikli 1 alapunktis i osutatud 
kindlustusvaldusettevõtjates; 
(p16) kõik järgmised kirjed, mis kred iidiasutusel on seoses punktis o  15 osutatud 
üksustega, milles tal on osalus: 
(i) direktiivi 73/239/EMÜ artikli 16 lõikes 3 osutatud instrumendid, 
(ii) direktiivi 79/267/EMÜ artikli 18 lõikes 3 osutatud instrumendid. 
 
Øuus 
(q) krediidiasutuste puhul, kes arvutavad riskiga kaalutud  varasid vastavalt 3. jao 
2. alajaole, kooskõlas VII lisa 1. osa lõ ikega 34 arvutatud negatiivsed summad 
ja kooskõlas VII lisa 1. osa lõigetega 30 ja 31 arvutatud oodatava kahju 
summad, 
(r) väärtpaberistamise positsioonide suur us, mille 1250% riskikaal on arvutatud 
vastavalt IX lisa 4. osale. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 34 lõike 2 
teise punkti viimane lause 
(kohandatud) 
Öuus 
Liikmesriigid võivad ⌦ punkti b kohaldamisel ⌫ lubada aruandeperioodi 
vahekasumi kajastamist enne ametliku otsuse langetamist ainult juhul, kui 
raamatupidamisaruannete auditeerimise ees t vastutavad isikud on kõnealust kasumit 
kontrollinud ja kui pädevad asutused on veendunud, et kõnealuse summa suurust on 
hinnatud vastavalt direktiivis 86/635/EMÜ sätestatud põhimõtetele ja neist on maha 
arvestatud kõik võimalikud maksud ja dividendid; . 
Ö Väärtpaberistamise algatanud krediidiasutu se puhul jäetakse netotulu, mis tuleneb 
väärtpaberistatud varadest tulevikus saadav a tulu kapitaliseerimisest ja suurendab 
väärtpaberistamise positsioonide kredii diväärtust, punktis b nimetatud kirjest 
välja.  
                                                 
29 ⌦EÜT L 228, 16.8.1973, lk 3. ⌫ 
30 ⌦EÜT L 63, 13.3.1979, lk 1. ⌫ 
31 EÜT L 330, 5.12.1998, lk 1. 
 
ET 75   ET  
Ð2002/87/EÜ artikli 29 lõike 4 
punkt b (kohandatud)  
Artikkel 58 
Kui teise krediidiasutuse, ⌦ finantseerimisasutuse ⌫ finantsasutuse , kindlustus- või 
edasikindlustusseltsi või kindlustu svaldusettevõtja aktsiaid hoitaks e ajutiselt seoses finantsabi 
andmise toiminguga, mille eesmärk on asjaomase ettevõtte ümberkorrald amine ja päästmine, 
võib pädev asutus loobuda punktides 12 -16 ⌦ l–p ⌫ osutatud mahaarvamist käsitlevate 
sätete kohaldamisest. 
Artikkel 59 
Selle asemel, et arvata maha punktides 15 ja 16  ⌦ o–p ⌫ osutatud osalused, võivad 
liikmesriigid lubada oma krediidiasutustel koha ldada mutatis mutandis direktiivi 2002/87/EÜ 
I lisas kirjeldatud meetodeid 1, 2 või 3. Meetodit 1 («raamatupidamise konsolideerimine») kohaldatakse
 ⌦ võib kohaldada ⌫ ainult siis, kui pä dev asutus on veendunud 
konsolideerimisega hõlmatud üksuste juhtimise ja  sisekontrolli integreerituse tasemes. Valitud 
meetodit kohaldatakse aja jooksul järjepidevalt. 
Artikkel 60 
Liikmesriigid võivad näha ette, et omavahendi te individuaalse arvuta mise korral ei pea 3.  
⌦ 4. ⌫ peatüki ⌦ 1. jao ⌫ kohaselt konsolideeritud järeleva lvega hõlmatud või direktiivi 
2002/87/EÜ kohaselt täiendava järelevalvega hõlmatud krediidiasutused arvama maha 
punktides ⌦ l–p ⌫ 12-16 osutatud osalusi krediidiasutustes, ⌦ finantseerimisasutustes ⌫ 
finantsasutustes , kindlustus- või edasikindlustusseltsid es või kindlustusval dusettevõtjates, mis 
on hõlmatud konsolideeritud või täiendava järelevalvega. 
Käesolevat sätet kohaldatakse kõigi  ühenduse õigusaktidega ühtlustatud 
usaldatavusnormatiivide suhtes. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 34 lõige 3 
(kohandatud)  
Artikkel 61 
3. Lõike 2 punktides 1 -8 ⌦ Artikli 57 punktides a–h ⌫ määratletud omavahendite mõiste 
hõlmab kirjete ja summade suurima võimaliku hulga. Kõnealuste kirjete kasutamine ja 
madalamate ülemmäärade fikseerimine ning lõike 2 punktides 9 -13 ⌦ artikli 57 punktides i–
r ⌫ nimetamata kirjete mahaarvamine jäetakse liikmesriikide otsustada. Liikmesriigid on 
siiski kohustatud arvesse võtma suuremat lähenda mist selleks, et saavutada omavahendite 
ühine määratlus.  
Selleks esitab komisjon hiljemalt 1. j aanuariks 1996 Euroopa Parlamendile ja nõukogule 
ettekande käesoleva artikli ja artiklite 35 -39 kohaldamise kohta, lisades vajaduse korral 
vajalikud muudatusettepanekud. Tegutsedes asut amislepingu artiklis 251 sätestatud korras 
 
ET 76   ET ning pärast konsulteerimist majandus - ja sotsiaalkomiteega, vaat avad Euroopa Parlament ja 
komisjon hiljemalt 1. jaanuariks 1998 läbi omavah endite mõiste, et saavutada ühise mõiste 
ühetaoline kohaldamine.  
 
Ð2000/12/EÜ artikli 34 lõige 4 
(kohandatud)  
4. Lõike 2 punktides 1 -5 ⌦ Artikli 57 punktides a–e ⌫ loetletud kirjed peavad olema 
krediidiasutuse käsutuses, et neid piiramatu lt ja viivitamata kasuta da riskide või kahjumi 
katmiseks kohe, kui need tekkivad. Summast tu leb maha arvestada kõik arvutamise ajal 
ettenähtud maksud või tuleb summasid korrig eerida, niivõrd kuivõrd sellised maksud 
vähendavad summat, mille ulatuses võib nimeta tud kirjeid kasutada riskide või kahjumi 
katmiseks. 
 
Øuus 
Artikkel 62 
Liikmesriigid annavad komisjonile aru omavahend ite ühise määratluse väljatöötamisel tehtud 
edusammudest. Vajaduse korral esitab komisj on nende aruannete p õhjal hiljemalt 1. 
jaanuariks 2009 Euroopa Parlamen dile ja nõukogule ettepaneku käes oleva artikli ning artiklite 
35–39 muutmiseks. 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 35 
(kohandatud)  
Artikkel 63 
Muud artiklid  
1. Liikmesriigis kasutatav omavahendite mõiste võib hõlmata ka muid kirjeid 
tingimusel, et olenemata nende juriidilises t või raamatupidamislikust nimetusest on 
neil järgmised omadused: 
(a) krediidiasutused saavad neid vaba lt kasutada tavapäraste pangandusriskide 
katmiseks enne tulude või kahjumi kindlaksmääramist; 
(b) nende olemasolu avalikustatakse asut usesisestes raamatupidamisdokumentides; 
(c) nende summa määrab kindlaks krediidiasutuse juhtkond, seda kontrollivad 
sõltumatud audiitorid ja see teatatakse pädevatele asutustele, kelle järelevalve alla see jääb. 
2.
 Muude kirjetena võib aktsepteerida ka m ääramata tähtajaga väär tpabereid ja muid 
instrumente, mis vastavad järgmistele tingimustele: 
(a) neid ei saa tagasi maksta esitaja algatusel ega ilma pädeva asutuse eelneva 
nõusolekuta; 
 
ET 77   ET (b) laenulepingus peab olema sätestatud võimalus, et krediidiasutus võib 
laenuintresside tasumise edasi lükata; 
(c) laenuandja krediidiasutusele esitatavad nõuded peavad olema täielikult 
allutatud kõigile allutama ta võlausaldajate nõuetele; 
(d) väärtpaberite väljalaskmist reguleeriv ates dokumentides peab olema sätestatud, 
et võlgu ja tasumata intresse peab sa ama kasutada kahjude korvamiseks ilma, 
et krediidiasutus peaks oma tegevust katkestama; 
(e) arvesse võetakse ainult täie s ulatuses sissemakstud summasid. 
Neile võib lisada artikli 34  ⌦ 57 ⌫ lõike 2 punktis 8  ⌦ h ⌫ loetlemata 
kumulatiivsed eelisaktsiad. 
 
Øuus 
3. Krediidiasutuste puhul, kes ar vutavad riskiga kaalutud va rasid vastava lt 3. jao 2. 
alajaole, võib kooskõlas VII lisa 1. osa lõ ikega 34 arvutatud positiivseid summasid 
kuni 0,6% ulatuses kooskõlas 2. alaja oga arvutatud riskiga kaalutud varadest 
aktsepteerida muude kirjeten a. Nende krediidiasutuste puhul  ei arvata VII lisa 3. jao 
1. osa lõikes 34 nimetatud arvutamisel ar vessevõetud korrigeeritud väärtusi ja 
provisjone ega artikli 57 punktis e nimeta tud riskipositsiooniga seotud korrigeeritud 
väärtusi ja provisjone muude kui käesolevale sättele vast avate omavahendite hulka. 
Sel juhul ei või riskiga k aalutud varad sisaldada neid varasid, mis on arvutatud 
seoses 1250% riskikaaluga väär tpaberistamise positsioonidega. 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 36 
(kohandatud)  
Artikkel 64 
Muud omavahendeid käsitlevad sätted  
1. Artikli 34 lõike 2 punktis 7  ⌦ 57 punktis g ⌫ nimetatud ühistuna asutatud 
krediidiasutuste liikmete kohustused hõlmavad kõnealuste ühistute sissenõudmata 
aktsiakapitali ning kõnealuste ühingute liikmete juriidilised kohustused teha täiendavaid tagasimaksmisele mittekuul uvaid makseid juhul, kui krediidiasutus 
kannab kahjumit ning sellisel juhul peab  olema võimalik nimetatud maksed sisse 
nõuda viivitamatult. 
Fondidena tegutsevate krediidiasutuste laenusaajate solidaarkohus tusi käsitatakse 
sarnaselt eelmiste kirjetega. 
Kõik sellised kirjed võib hõlmata om avahendite koosseisu, kui siseriiklikes 
õigusaktides käsitletakse neid kõnealuse ka tegooria krediidiasutuste omavahenditena. 
2. Liikmesriigid ei hõlma avalik-õiguslike krediidiasutuste omavahendite koosseisu 
enda või oma kohalike omavalitsuste poolt sell istele krediidiasutustele antud tagatisi. 
 
ET 78   ET 3. Liikmesriigid või pädevad asutused võiva d omavahendite koosseisu hõlmata artikli 
34 lõike  2 punktis 8  ⌦ 57 punktis h ⌫ nimetatud tähtajalised kumulatiivsed 
eelisaktsiad ja samas punktis nimetatud allutatud laenukapitali, kui on olemas 
siduvad kokkulepped, mille alusel nad kred iidiasutuse pankroti või likvideerimise 
korral reastatakse kõigi teiste võlausaldajate nõuete järele ning neid ei tule tagasi maksta enne, kui kõik ülejäänud sel hetkel  tasumata võlad on tagasi makstud. 
Lisaks sellele peab
 Aa llutatud laenukapital ⌦ peab ⌫ vastama järgmistele 
⌦ täiendavatele ⌫ kriteeriumidele: 
(a) arvesse võib võtta ai nult täies ulatuses sissema kstud rahalisi vahendeid; 
(b) kaasatud laenude esialgne  tähtaeg peab olema vähema lt viis aastat ja pärast 
seda võib need tagasi maksta; kui võlanõude tähtaeg ei ole fikseeritud, 
makstakse laenud tagasi alles pärast v iie aasta pikkust ette teatamisaega, välja 
arvatud juhul kui laene ei käsitleta en am omavahenditena või kui varasemaks 
tagasimaksmiseks on vaja päde vate asutuste eelnevat nõu solekut. Pädevad 
asutused võivad anda loa selliste laenude varasemaks tagasimaksmiseks 
tingimusel, et taotlus esitatakse emitendi algatusel ja see ei mõjuta kõnealuse 
krediidiasutuse maksejõulisust;  
(c) ulatust, mil määral neid käsitata kse omavahenditena, tuleb järk-järgult 
vähendada vähemalt viimase viie ta gasimaksmiskuupäevale eelneva aasta 
jooksul; 
(d) laenuleping ei või sisaldada klauslei d, mille kohaselt teatud asjaoludel, välja 
arvatud krediidiasutuse lõpetamise puhul, kuulub võlg tagasimaksmisele enne 
kokkulepitud tagasimaksmiskuupäeva. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 36 lõike 3 
punkt b, välja arvatud esimesed 16 
sõna 
Öuus 
Ö Teise lõigu punkti b kohaldamisel,  kui võlanõude tähtaeg ei ole fikseeritud, 
makstakse laenud tagasi alles pärast viie aasta pikkust etteteatamisaega, välja arvatud 
juhul, kui laene ei käsi tleta enam omavahenditena või kui varasemaks 
tagasimaksmiseks on vaja pädevate asutus te eelnevat nõusolekut. Pädevad asutused 
võivad anda loa selliste lae nude varasemaks tagasimaksmiseks tingimusel, et taotlus 
esitatakse emitendi algatusel ja see ei mõjuta kõnealuse krediidiasutuse maksejõulisust; 
 
Øuus 
4. Krediidiasutused ei loe omavahendite hulka amortiseeritud kulu meetodil mõõdetud 
finantsinstrumentide sularahavoo riskimaa nduse tulude või kuludega seotud õiglase 
väärtuse muutustest tulenevaid reserve ega õiglases väärtuses hinnatud kohustuste 
tulusid ja kulusid, mis tulenevad krediidiasu tuste endi krediidikva liteedi muutustest. 
 
ET 79   ET  
Ð2000/12/EÜ artikkel 37 
(kohandatud)  
Artikkel 65 
Omavahendite konsolideeritud arvutamine  
1. Kui arvutamine toimub konsolideeritud andmete põhjal, kasutatakse artikli 34  
⌦ 57 ⌫ lõikes 2 loetletud kirj etele vastavaid konsolideeritud summasid vastavalt 
artiklites 52 -56 ⌦ 4. peatüki 1. jaos ⌫ sätestatud eeskirjadele. Lisaks sellele võib 
omavahendite arvutamisel konsolideeritud re servidena käsitleda ka järgmisi kirjeid, 
juhul kui need on kreedit kirjed («negatiivsed»): 
(a) kõik vähemusosalused direktiivi 83/349/EMÜ artiklis 21 määratletud 
tähenduses, kui kasutatakse globaal se integratsiooni meetodit, 
(b) esimese konsolideerimise vahe direktiivi 83/349/EMÜ artiklites 19, 30 ja 31 
määratletud tähenduses, 
(c) konsolideeritud reservis sisalduvad ümberarvutamisest tulenevad vahed 
vastavalt direktiivi 86/63 5/EMÜ artikli 39 lõikele 6, 
(d) kõik vahed, mis tulenevad teatavate osal uste hõlmamisest vastavalt direktiivi 
83/349/EMÜ artiklis 33 sätestatud meetodile. 
2. Kui eespool nimetatud kirjed on deeb etkirjed ("positiivsed"), tuleb need 
konsolideeritud omavahendite arvutamisel maha arvata.  ⌦ Kui lõike 1 punktides a–
d nimetatud kirjed on deebetkirjed ("posit iivsed"), arvatakse need konsolideeritud 
omavahendite arvutamisel maha. ⌫  
 
Ð2000/12/EÜ artikli 38 lõige 1 
(kohandatud) 
Öuus 
Artikkel 66 
Mahaarvamised ja piirmäärad  
1. Artikli ⌦ 57 ⌫ 34 lõike 2  punktides ⌦ d–h ⌫ 4-8 nimetatud kirjete suhtes 
kohaldatakse järgmisi piirmäärasid: 
(a) punktides 4 -8 ⌦ d–h ⌫ loetletud kirjete kogusumma ei või olla suurem kui 
100% punktides 1, 2 ja 3  a, b ja c nimetatud kirjete summast, millest 
lahutatakse kirjed ⌦ i–k ⌫ Ö ja 50% kirjest q  9, 10 ja 11 ; 
(b) punktides 7 -8 ⌦ g–h ⌫ loetletud kirjete kogusumma ei või olla suurem kui 
50% punktides 1, 2 ja 3  a, b ja c nimetatud kirjete summast, millest lahutatakse 
kirjed ⌦ i–k ⌫  ja 50% kirjest q  9, 10 ja 11 ; 
 
ET 80   ET (c) punktides 12 ja 13  Ö l–q  nimetatud kirjete kogusumma arvatakse maha 
kõigi kirjete kogusummast. 
 
Øuus 
2. Artikli 57 punktis r nimetatud kirjed ar vatakse kõnealuse arti kli punktides a–h 
nimetatud kirjete kogusummast maha, välja arvatud juhul, kui kr ediidiasutus kasutab 
punktis r nimetatud kirjeid artikli 75 kohaldamisel riskiga kaalutud varade 
arvutamiseks vastavalt IX lisa 4. osale. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 38 lõige 2 
23. Pädevad asutused võivad krediidiasutustel lubada lõikes 1 sätestatud piirmäärasid 
ületada ajutiselt ja erandlike asjaolude korral. 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 39 
(kohandatud)  
Artikkel 67 
Tõendusmaterjali esitamine pädevatele asutustele  
Artikli 34 lõigetes 2, 3 ja 4 ning artiklites 35 -38 ⌦ Käesolevas jaos ⌫ sätestatud tingimuste 
täitmise kohta tuleb esitada pädeva id asutusi rahuldavad tõendid. 
 
Øuus 
2. JAGU  
KAITSE RISKIDE VASTU  
1. ALAJAGU – KOHALDAMISTASAND  
Artikkel 68 
1. Krediidiasutused peavad artiklites 22 ja 75 ning 5. jaos sätestatud kohustusi täitma 
individuaalselt. 
2. Iga krediidiasutus, mis ei ole tütarettevõ tja liikmesriigis, kus ta on tegevusloa saanud 
ja järelevalve all, ega emaettevõtja, ja ig a krediidiasutus, mida ei konsolideerita 
vastavalt artiklile 73, peab artiklites  120 ja 123 sätestatud kohustusi täitma 
individuaalselt. 
3. Iga krediidiasutus, mis ei ole emaettevõtja ega tütarettevõtja, ja iga krediidiasutus, 
mida ei konsolideerita vastavalt artiklil e 73, peab 5. peatükis sätestatud kohustusi 
täitma individuaalselt. 
 
ET 81   ET Artikkel 69 
1. Liikmesriigid võivad otsustada mitte kohaldada artikli 68 lõiget 1 krediidiasutuse 
tütarettevõtja suhtes, kui nii tütarettevõtja kui ka krediidiasutus on asjaomases 
liikmesriigis tegevusloa saanud ja järelevalve all, tütarettevõtja kuulub 
emaettevõtjaks olevat krediidiasutust hõlma va konsolideeritud järelevalve alla ning 
kõik järgmised tingimused on täidetud, et  tagada omavahendite adekvaatne 
jaotumine emaettevõtja ja tütarettevõtjate vahel: 
(a) emaettevõtjal ei ole praegu ega prognooside kohaselt materiaalseid ega 
õiguslikke takistusi omavahendite kiireks ülekandmiseks või kohustuste 
tagasimaksmiseks; 
(b) emaettevõtjal on tingimusteta, selges õnaline ja tühistamatu kohustus kanda 
omavahendid tütarettevõtja le üle ja täita oma kohustused või tütarettevõtjaga 
seonduvad riskid ei ole märkimisväärse tähtsusega; 
(c) emaettevõtja riskide hindamise, m õõtmise ja kontrollimise menetlused 
hõlmavad ka tütarettevõtjat; 
(d) emaettevõtjal on õigus määrata enamik tütarettevõtja juhtorgani liikmetest. 
2. Liikmesriigid võivad kasutada lõikes 1 sätestatud võimalust, kui emaettevõtja on 
krediidiasutusega samas liikmesriigis asuv finantsvaldusettevõtja, tingimusel et selle 
suhtes kohaldatakse samasugust järelevalvet nagu krediidiasutuste suhtes ja eelkõige 
artikli 71 lõikes 1 sätestatud nõudmisi. 
Artikkel 70 
Pädevad asutused võivad vastavalt olukorrale lubada liikmesriigis emaettevõtjana tegutseval 
krediidiasutusel kaasata artikli 68 lõikest 1 tulenevatesse arvutustesse ka ühenduses asuvad 
tütarettevõtjad, mis vastavad artikli 69 lõike 1 punktidele a, c ja d ja mille põhilised nõuded 
või kohustused on seotud kõnealuses liikmesriigi s emaettevõtjana teguts eva krediidiasutuse 
ees. 
Artikkel 71 
1. Ilma et see piiraks artiklite 68–70 kohaldamist, peab liikmesriigis emaettevõtjana 
tegutsev krediidiasutus täitma artiklites 75, 120, 123 ja 5. jaos sätestatud kohustusi 
artiklis 133 ettenähtud ulatuses ja v iisil vastavalt oma konsolideeritud 
finantsseisundile. 
2. Ilma et see piiraks artiklite 68–70 kohaldamist, peab liikmesriigis emaettevõtjana 
tegutseva finantsvaldusettevõtja kontrolli a ll olev krediidiasutus täitma artiklites 75, 
120, 123 ja 5. jaos sätestatud kohustusi arti klis 133 ettenähtud ulatuses ja viisil 
vastavalt kõnealuse finantsvaldusette võtja konsolideerit ud finantsseisundile. 
Kui liikmesriigis emaettevõtjana tegutseva  finantsvaldusettevõtja kontrolli all on 
mitu krediidiasutust, kohaldatakse esimest lõiku üksnes selle krediidiasutuse suhtes, 
mille üle tehakse konsolideeritud järeleva lvet vastavalt artiklitele 125 ja 126. 
 
ET 82   ET Artikkel 72 
1. Euroopa Liidus emaettevõtjana  tegutsevad krediidiasutus ed peavad täitma 5. peatükis 
sätestatud kohustusi vastavalt oma konsolideeritud finantsseisundile. 
Oluliste tütarettevõtjate kohta peavad nad XII lisa 1. osa lõikes 5 ettenähtud teabe 
avaldama individuaalselt või  osaliselt konsolideeritult. 
2. Krediidiasutused, mida kontrollib Eur oopa Liidus emaettevõtjana tegutsev 
finantsvaldusettevõtja, peavad täitma 5. peatükis sätestatud kohustusi vastavalt 
kõnealuse finantsvaldusettevõtja ko nsolideeritud finantsseisundile. 
Oluliste tütarettevõtjate kohta peavad nad XII lisa 1. osa lõikes 5 ettenähtud teabe 
avaldama individuaalselt või  osaliselt konsolideeritult. 
3. Artiklite 125–131 kohaselt konsolideeritud jä relevalve eest vastutavad pädevad 
asutused võivad otsustada mitte kohaldad a täielikult või osaliselt lõikeid 1 ja 2 
krediidiasutuste suhtes, mida kajastatak se kolmandas riigis asuva emaettevõtja 
esitatud konsolideeritud võ rreldavates andmetes. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 52 lõige 3 
(kohandatud) 
Artikkel 73 
61. Liikmesriigid või artikli 53  ⌦ artiklite 125–131 ⌫ kohaselt teostatava 
konsolideeritud järelevalve ees t vastutavad pädevad asutus ed võivad otsustada, et 
krediidi- või finantseerimisasutust või krediidiasutuse abiettevõtjat, mis on 
tütarettevõtja või milles omatakse osalust, ei pea võtma konsolideeritud järelevalve alla järgmistel juhtudel: 
(a) 
konsolideeritav äriühing  ⌦ asjaomane ettevõtja ⌫ asub kolmandas riigis, kus 
vajaliku teabe edastamisele  on õiguslikud takistused, ; 
(b) pädevate asutuste arvates ei ole konsolideeritaval äriühingul  ⌦ asjaomasel 
ettevõtjal ⌫ krediidiasutuste järelevalve eesmärkide seisukohalt 
märkimisväärset tähendust ja kõikidel juhtudel, kui konsolideeritava äriühingu  
⌦ asjaomase ettevõtja ⌫ bilansimaht on väiksem kui ⌦ madalam 
järgmistest summadest ⌫ : 
(i) 10 miljonit eurot; 
(ii) või  1 protsent emaettevõtja või osalust omava ettevõtja bilansi 
kogumahust. 
Kui eespool loetletud ti ngimustele vastab m itu ettevõtjat, tuleb nad siiski hõlmata 
konsolideerimisse, kui neil ühiselt on eespool mainitud eesmärkide seisukohalt 
märkimisväärne tähendus, või  
(c) konsolideeritud järelevalve eest vast utavate pädevate asutuste arvates 
konsolideeritava äriühingu  ⌦ asjaomase ettevõtja ⌫ finantsseisundi 
 
ET 83   ET konsolideerimine ei vasta kõnealuste kred iidiasutuste järele valve eesmärkidele 
või on nende suhtes eksitav. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 52 lõike 3 
teise taande viimane lause 
(kohandatud)  
Kui ⌦ esimese lõigu punktis b nimetatud juhtudel vastab ⌫ eespool loetletud 
tingimustele vastab  mitu ettevõtjat, tuleb nad siis ki hõlmata konsolideerimisse, kui 
neil ühiselt on eespool  mainitud eesmärkide seisukohalt  märkimisväärne tähendus, 
või. 
 
Øuus 
2. Pädevad asutused nõuavad, et tütarett evõtjana tegutsevad krediidiasutused 
kohaldavad artiklites 75, 120, 123 ja 5. jaos sätestatud nõudmisi osaliselt 
konsolideeritud alusel, kui kõnealustel krediid iasutustel või nende emaettevõtjal, kui 
selleks on finantsvaldusettevõtja, on kolma ndas riigis tütarettevõtjana tegutsev 
krediidiasutus või finantseerimisasutus või direktiivi 2002/87/EÜ artikli 2 lõikes 5 
määratletud varahaldusettevõtja või  tal on sellises ettevõtjas osalus. 
3. Pädevad asutused nõuavad, et käesol eva direktiivi kohal damisalasse kuuluvad 
emaettevõtjad ja tütarettevõtjad täidav ad artiklis 22 sätestatud kohustusi 
konsolideeritud või osaliselt konsolideeritud al usel, et tagada süsteemide, menetluste 
ja mehhanismide järjekindlus ja ühtsus ning suutlikkus esitada järelevalve 
seisukohast olulist teavet. 
2. ALAJAGU – NÕUETE ARVUTAMINE  
Artikkel 74 
1. Kui ei ole teisiti ette nähtud, toimub vara de ja bilansiväliste kirjete hindamine 
vastavalt raamatupidamisstandarditele, mida  krediidiasutus peab määruse (EÜ) nr 
1606/2002 ja direktiivi 86/ 635/EMÜ kohaselt kohaldama. 
2. Olenemata artiklites 68 ja 72 sätestat ud nõudmistest, peavad pädevad asutused 
tagama, et arvutusi, millega kontrollitakse, et krediidiasutused täidavad artiklis 75 
sätestatud kohustusi, tehakse vähemalt kaks korda aastas. 
Arvutusi teevad kas krediidiasutused ise, millisel juhul edastavad nad tulemused ja 
kõik nõutavad üksikasjalikud andmed pädeva le asutusele, või pädevad asutused 
krediidiasutuste esitatud andmete alusel. 
 
ET 84   ET 3. ALAJAGU – OMAVAHENDITE MIINIMUMTASE  
Artikkel 75 
Ilma et see piiraks artikli 136 kohaldamist, nõuavad liikmesriigid, et krediidiasutuste 
omavahendite määr oleks pidevalt vähemalt võrdne järgmiste kapitalinõuete summaga: 
(a) kogu nende äritegevuse, välja arvatud ka uplemisportfelliga seotud tegevuse ja 
mittelikviidsete varadega, kui need on vastavalt [direktiivi 93/6/EMÜ artikli 13 lõike 2 
punktile d] omavahenditest maha  arvatud, seonduva krediidiri ski ja lahjendusriski puhul 8 
protsenti 3. jao kohase lt arvutatud riskiga kaalutud koguvaradest; 
(b) kauplemisportfelliga seotud tegevuse ga seonduva positsiooni-, ülekande- ja 
vastaspoole riski ja kui artikl ites 111–117 sätestatud piirmääri on lubatud ületada, selliseid 
piirmääri ületavate suurte riskikontsentrats ioonide puhul vastavalt [direktiivi 93/6/EMÜ V 
peatüki 4. jaole] määr atud kapitalinõuded; 
(c) kogu nende äritegevusega seonduva välisva luuta- ja kaubariski puhul vastavalt 
[direktiivi 93/6/EMÜ artiklil e 18] määratud kapitalinõuded; 
(d) kogu nende äritegevusega seonduva opera tsiooniriski puhul vastavalt 4. osale 
määratud kapitalinõuded. 
 
Ð2000/12/EÜ 
2. JAGU  
MAKSEVÕIME SUHTARV  
Artikkel 40  
Üldsätted  
1. Maksevõime suhtarv välje ndab artiklis 41 määratletu d omavahendite ning artikli  42 
kohaselt riskiga kaalutud kõigi varade  ja bilansiväliste kirjete suhet.  
2. Selliste krediidiasutuste, mis ei ole di rektiivi 83/349/EMÜ artiklis 1 määratletud 
emaettevõtjad ega selliste emaettevõtjate tütare ttevõtjad, maksevõime suhtarv arvutatakse igal  
üksikjuhtumil eraldi.  
3. Emaettevõtjast krediidiasutuse maksevõime suhtarv arvutatakse kons olideeritud andmete 
põhjal vastavalt käesolevas direktiivis ja direktiivis 86/635/EMÜ sätestatud meetoditele.  
4. Pädevad asutused, mis vast utavad krediidiasutusest emaettevõtjale tegevusloa andmise ja 
sellise krediidiasutuse järe levalve eest, võivad nõuda ka osaliselt konsolideeritud või 
konsolideerimata suhtarvu arvutamist kõnealuse em aettevõtja ja kõigi selle tütarettevõtjate 
puhul, kellele kõnealune asutus annab t egevusloa ja kes on tema järelevalve all. Kui sellist 
 
ET 85   ET kontrolli pangakontsernisisese kapitali rahuld ava jaotumise üle ei toimu, tuleb selle 
saavutamiseks kasutada muid vahendeid.  
5. Ilma et see piiraks lõigetes 2, 3 ja  4 ning artikli 52 lõigetes 8 ja 9 sät estatud nõuete täitmist 
krediidiasutuste poolt, tagavad pädevad asutused, et suhtarv ar vutatakse vähemalt kaks korda 
aastas kas krediidiasutustes, kes teatavad pädevatele asutustele tulemused ja kõik 
arvutamiseks vajalikud andmed, või pädevates asutustes k rediidiasutuste esitatud andmete 
põhjal.  
6. Varade ja bilansiväliste kirjete hind amine toimub vastavalt direktiivile 86/635/EMÜ.  
Artikkel 41  
Suhtarvu lugeja:  omavahendid  
Suhtarvu lugejaks on käesolevas di rektiivis määratletud omavahendid.  
Artikkel 42  
Suhta rvu nimetaja:  riskiga kaalutud varad ja  bilansivälised kirjed  
1. Varakirjete kaaluprotsentides väljendatud krediidiriski kategooria d määratakse kindlaks 
vastavalt artiklitele 43  ja 44 ja erandkorras vastavalt ar tiklitele 45, 62 ja 63.Seejärel 
korrutatakse iga vara bilansiline väärtus riskiga kaalutud väärtuse saamiseks vastava kaaluga.  
2. II lisas loetletud bilansivälis te kirjete puhul kasutatakse arti kli 43 lõikes 2 sätestatud 
kaheetapilist arvutusmeetodit.  
3. Artikli 43 lõikes 3 nimetatud bilansiväliste k irjete puhul arvutatakse kulud, mis võivad 
tekkida lepingu asendamisel seetõttu, et lepingupartner on jätnud kohustused täitmata, 
vastavalt ühele kahest III lisa s sätestatud meetodist. Nimetat ud kulud korrutataks e artikli 43 
lõikes 1 sätestatud asjaomase, lepingupartnerile vastava kaal uga, kuid nimetatud lõikes 
sätestatud 100 % kaal asenda takse riskiga kaalutud väärtuse saamiseks 50 % kaaluga.  
4. Varade ja lõigetes 2 ja 3 nimetatud bilansiväliste kirjete riskiga kaalutud väärtuste 
kogusumma on maksevõime suh tarvu nimetaja.  
Artikkel 43  
Riski kaalumine  
1. Varade eri kategooriate suhtes kohaldatakse järgmisi riskikaale, kuigi pädevad asutused 
võivad vajaduse korral fikseerida ka kõrgemad kaalud:  
(a) 0% kaal  
(1) sularaha ja selle ekvivalendid;  
(2) varakirjed, mi lleks on nõuded A -tsooni keskvalitsuste le ja keskpankadele;  
 
ET 86   ET (3) varakirjed, milleks on nõuded Euroopa ühendustele;  
(4) varakirjed, milleks on A -tsooni keskvalitsuste ja keskpankade või Euroopa 
ühenduste otseselt tagatud nõuded;  
(5) varakirjed, milleks on n õuded B -tsooni keskvalitsustele  ja keskpankadele, mis 
on vääringustatud ja väljasta tud laenusaaja omavääringus;  
(6) varakirjed, milleks on B -tsooni keskvalitsuste ja ke skpankade otseselt tagatud 
nõuded, mis on vääringustatud ja vä ljastatud tagaja ja laenus aaja ühises 
omavääringus;  
(7) varakirjed, mis on pädevaid asut usi rahuldaval v iisil tagatud A -tsooni 
keskvalitsuste või keskpankade v äärtpaberitega või Euroopa ühenduste 
väljalastud väärtpaberite või laenu andvasse krediid iasutusse paigutatud 
rahaliste hoi uste või hoiusesertifik aatide või muude samalaadsete vahenditega, 
mille kõnealune krediidiasutus on välja  lasknud ja mis on talle hoiule antud;  
(b) 20% kaal   
(1) varakirjed, milleks on nõuded Euroopa Investeerimispangale;  
(2) varakirjed, milleks on nõuded rahvusvahelistele arengupankadele;  
(3) varakirjed, milleks on Euroopa Invest eerimispanga otseselt tagatud nõuded;  
(4) varakirjed, milleks on rahvusvaheliste arengupankade otseselt tagatud nõuded;  
(5) varakirjed, milleks on nõuded A -tsooni piirkondlikele om avalitsustele või 
kohalikele omavalitsustele, kui artiklist 44 ei tulene teisiti;  
(6) varakirjed, milleks on A -tsooni piirkondlike omavalitsuste või kohalike 
omavalitsuste otseselt tagatud nõuded, kui artiklist 44 ei tulene teisiti;  
(7) varakirjed, milleks  on sellised nõuded A -tsooni krediidiasutustele, mis ei kuulu 
selliste krediidiasutuste  omavahendite koosseisu;  
(8) varakirjed, milleks on kuni aastase tähtajaga nõuded B -tsooni 
krediidiasutustele, välja arvatud selliste krediidiasutuste väljalastud 
väärtp aberid, mida peetakse nende omavahendite hulka kuuluvateks;  
(9) varakirjed, millel on A -tsooni krediidiasutuste kindlad tagatised;  
(10) varakirjed, milleks on kuni aastase tähtajaga nõuded, millel on B -tsooni 
krediidiasutuste kindlad tagatised;  
(11) varaki rjed, mis on pädevaid asutusi rahuldaval viisil tagatud Euroopa 
Investeerimispanga või rahvusvahe liste arengupankade väljalastud 
väärtpaberitega;  
(12) sissenõudmisel olevad sularahakirjed;  
 
ET 87   ET (c) 50% kaal  
(1) laenud, mis on pädevaid asut usi rahuldaval moel t äielikult tagatud hüpoteegiga 
eluasemena kasutatavale kinnisvarale, milles laenusaaja elab või millesse ta 
kavatseb elama asuda või mille ta on üürile andnud, ning laenud, mis on 
pädevaid asutusi rahuldaval moel täielikult tagatud Soome 1991. aasta 
elamuüh inguseaduse või hilisemate vastavat e õigusaktide kohaselt tegutsevate 
Soome elamuühingute osadega sellise elua semena kasutatava kinnisvara puhul, 
milles laenusaaja elab või millesse ta kavatseb elama asuda või mille ta on 
üürile andnud;  
 «hüpoteegiga kindl ustatud väärtpaberid», mida või b käsitleda esimeses lõigus 
või artikli 62 lõikes 1 nimetatud lae nudena, kui pädevad asutused leiavad, et 
võttes arvesse igas liikmesriigis keh tivat õiguslikku raamistikku, on need 
krediidiriski seisukohast samaväärsed. Ilma et see piiraks käesoleva punkti 1 
reguleerimisalasse kuuluvate ja käesol evas punktis sätestatud tingimustele 
vastavate väärtpaberite liike, võivad «hüpoteegiga kindlustat ud väärtpaberite» 
hulka kuuluda instrumendid nõukogu direktiivi 93/22/EMÜ32 lisa B jao lõike 1 
punktides a ja b määratletud tähenduses . Eelkõige peavad pädevad asutused 
olema veendunud, et:  
(i) sellised väärtpaberid on täielikult ja otseselt ta gatud sellise hüpoteekide 
kogumiga, mis on sama liiki kui esimeses lõigus või artikli 62 lõikes 1 
määratletud hüpoteegid ja mis on hüpoteeg iga kindlustatud väärtpaberite 
loomise ajal täiemahuliselt jõus;  
(ii) hüpoteegi alusvaraüksuste puhul on aktsep teeritav eelisõigus kas vahetult 
hüpoteegiga kindlustatud väärtpaberitess e investeerijal või tema huvides  
tegutseval usaldusisikul või tema volitatud esindajal, vastavalt neile 
kuuluvate väärtpab erite hulgale;  
(2) ettemaksed ja viitlaekumised: need varad kaalutakse vastavalt 
lepingupartnerile, kui krediidiasutus  on võimeline selle kindlaks määrama 
vastavalt d irektiivile 86/635/EMÜ. Kui aga krediidiasutus ei suuda 
lepingupartnerit kindlaks määrata,  kohaldab ta fikseeritud 50 % kaalu.  
(d) 100%  kaal  
(1) varakirjed, milleks on B -tsooni keskvalitsustele ja keskpankadele esitatavad 
nõuded, mis ei ole vääringustatud ega väljastatud laenusaaja omavääringus;  
(2) varakirjed, milleks on nõuded B -tsooni keskvalitsustele ja kohalikele 
omavalitsustele;  
(3) varakirjed, milleks on üle aastase tähtajaga nõuded B -tsooni krediidiasutustele;  
(4) varakirjed, milleks on nõuded A - ja B-tsoonide pangandusvälisele sektorile;  
                                                 
32 Nõukogu 10. mai 1993. aasta direktiiv 93/22/EMÜ väärtpaberiturul pakutavate investeerimisteenuste 
kohta (EÜT L 141, 11.6.1993, lk 27). Direk tiivi on viimati muudetud dire ktiiviga 97/9/EÜ (EÜT L 84, 
26.3.1997, lk 22)  
 
ET 88   ET (5) materiaalne «põhivara» direktiivi 86/635/EMÜ artikli 4 lõikes 10 määratletud 
tähenduses;  
(6) omatavad aktsiad ja osad, osalused  ja muud teiste krediidiasutuste 
omavahendite koostisosad, mida ei arvata maha laenu  andvate asutuste 
omavahenditest;  
(7) kõik muud varad, välja arvatud omavahenditest mahaarvatavad varad.  
2. Lõikega 3 hõlmamata bilansiväliste kirjete suhtes kohaldatakse järgmist menetlust. 
Kõigepealt  need rühmitatakse vastava lt II lisas esitatud riskigru ppidele. Täisriskiga kirjed 
võetakse arvesse täisväärtusega , keskmise riskiga kirjed 50 % väärtusega, keskmise/madala 
riskiga kirjed 20 % väärtusega ja madala riskiga kirjed nullväärtusega. Teises etapis 
korrutatakse eespool kirjeldatud viisil riskiga kaalut ud bilansiväliste kirjete väärtused 
asjaomastele vastaspooltele vastavate kaal udega lõikes 1 ja ar tiklis 44 varakirjete 
käsitlemiseks ettenähtud viisil. Varade müügi - ja tagasiostulepinguid ja tähtpäeva 
ostutehinguid kaalutakse kõnealustele varadele, mitte  tehingute vastaspooltele määratud 
kaaludega. Euroopa Investeerimisfondi märgitud kapitali osa võib kaaluda 20% -ga. 
3. III lisas sätestatud meetodit kohaldatakse IV lis as loetletud bilansiväliste kirjete suhtes, 
välja arvatud:  
– lepingud, millega kaubeldakse  tunnustatud börsidel,  
– valuutakursside lepingud (välja arvatud kul da käsitlevad lepingud), mille esialgne 
tähtaeg on kuni 14 päeva.  
Liikmesriikide pädevad asutused võivad kuni  31. detsembrini 2006 vabastada III lisas 
sätestatud meetodite kohaldamisest sell ised arvelduskojas tasaarveldatud börsivälised 
lepingud, mille puhul arvelduskoda on juriidiline lepingupartner ja kõik osalejad tagavad iga 
päev täies mahus riski, mille nad arvelduskojale tekitavad, pakkudes seega kaitset nii 
olemasoleva kui ka tulevikus  tekkida võiva riski osas. Pädevad asutused peavad olema 
veendunud, et seatud tagatisest tulenev kaits e on samal tasemel kui lõike 1 punkti a 
alapunktile 7 vastav taga tis ning et arvelduskoja riskid e kogunemise oht s eatud tagatiste 
turuväärtusest suuremas mahus on välistatud. Liikmesriigid teatavad komisjonile, kuidas nad 
seda võimalust kasutavad.  
4. Kui bilansivälised kirjed on otseselt tagatud, kaalutakse neid nii, nagu oleksid nad tehtud 
tagaja, mitte vastaspoole nimel. Kui bilansivälistest tehingutest t ulenev võimalik risk on 
pädevaid asutusi rahuldaval viisil täielikul t tagatud mõne lõike 1 punkti a alapunktis 7 või 
punkti b alapunktis 11 nimetatud varakirjega, mida tunnustatakse tagatisena, kohaldatakse 
olenevalt kõnealusest tagatisest 0 % kaalu või 20 % kaalu.  
Liikmesriigid võivad kohaldada 50 % kaalu bilansiväliste kirjete suhtes, milleks on käendused 
või krediiti asendavad tagatise d, mis on pädevaid asutusi rahul daval viisil täielikult tagatud 
lõike 1 punkti c alapunktis 1 sätestatud tingimustele vastav ate hüpoteekidega tingimusel, et 
tagajal on vahetu õigus sellisele tagatisele.  
5. Kui varadele ja bilansivälistele kirjetele anta kse väiksem kaal otsese tagatise või pädevatele 
asutustele vastuvõetava ta gatise olemasolu tõttu, kohaldatakse väiksemat kaalu üksnes selle 
osa suhtes, mis on tagatud või tagatisega täielikult kaetud.  
 
ET 89   ET Artikkel 44  
Liikmesriikide piirkondlikel e omavalitsustele ja kohalik ele omavalitsustele esitatavate 
nõuete kaalumine  
1. Olenemata artikli 43 lõike 1 punkti b nõuetest võivad liikmesr iigid määrata oma 
piirkondlikele omavalitsustele ja kohalikele ametiasutustele kaalu 0%, kui nende ja 
liikmesriikide keskvalitsuste vastu esitatavate nõue te risk ei erine piirkondlike omavalitsuste 
ja kohalike ametiasutuste maksukogumisõiguste ning nende l epinguliste kohustuste 
täitmatajätmise riski vähendava institutsionaalse erikorra olemasolu tõttu. Nende 
kriteeriumide kohaselt määratud 0 % kaalu kohaldatakse kõnealuste piirkondlike 
omavalitsuste ja kohalike omavalitsuste vastu esitatavate nõuete ja nende  nimel tehtud 
bilansiväliste kirjete ning kolmandate isikute vastu esitatavate nõuete ja nende nimel tehtud 
bilansiväliste kirjete suhtes, mis on kõneal uste piirkondlike omavalitsuste ja kohalike 
omavalitsuste tagatud või mis on pädevaid asutusi rahuldaval  viisil tagatud kõnealuste 
piirkondlike omavalitsuste või kohalike om avalitsuste väljalastud väärtpaberitega.  
2. Liikmesriigid teatavad komis jonile, kui nad leiavad, et 0 % kaal on lõikes 1 sätestatud 
nõuete kohaselt põhjendatud. Teised liikmesriigid võivad  pakkuda oma pädevate asutuste 
järelevalve all olevatele krediidi asutustele võimalust kohaldada 0 % kaalu, kui nad toetavad 
kõnealuseid piirkondlikke omavalitsusi või koha likke omavalitsusi nende tegevuses või kui 
neil on viimaste poolt tagatud nõudeid, sea lhulgas väärtpaberites sissemakstud tagatisi.  
Artikkel 45  
Muud kaalud  
1. Ilma et see piiraks arti kli 44 lõike 1 kohaldamist, võivad liikmesriigid kohaldada 20 % kaalu 
varakirjete suhtes, mis on pädevaid as utusi rahuldaval viisil tagatud A -tsooni piirkondlik e 
omavalitsuste või kohalike omavalitsuste väljalastud väärtpaberite, A -tsooni muudesse 
krediidiasutustesse kui laenu andnud asutu sse paigutatud rahalise hoiuse või nende 
krediidiasutuste väljalastud hoiuseser tifikaatide või sarnaste vahenditega.  
2. Liikme sriigid võivad kohaldada 10 % kaalu nõuetele selliste kr ediidiasutuste vastu, kelle 
tegevus keskendub pankadevahelistele turgude le ja valitsemissektori võlaturgudele 
päritoluliikmesriikides ja kes on pädevate as utuste range järelevalv e all, kui kõnealused 
varakirjed on päritoluliikmesriikide pädevaid asut usi rahuldaval viisil täielikult tagatud artikli 
43 lõike 1 punktides a ja b nimetatud varakirjet e sellise kogumiga, mida  kõnealused asutused 
tunnustavad piisava tagatisena.  
3. Liikmesriigid teatavad komisjo nile kõigist lõigete 1 ja 2 kohaselt vastuvõetud sätetest ja 
nende vastuvõtmise põhjustest. Komisjon edastab selle teabe teistele liik mesriikidele. 
Komisjon kontrollib regulaarselt nende sätete  kohaldamise mõju tagamaks, et need ei 
põhjusta konkurentsimoon utusi.  
Artikkel 46  
Haldusasutused ja mitteärilised ettevõtjad  
 
ET 90   ET Artikli 43 lõike 1 punkti b kohaldamisel võivad pädevad asutused hõlmata piirkondlike ja 
kohalike omavalitsuste mõistesse ka piirkondlike  ja kohalike omavalitsuste ees vastutavad 
mitteärilised h aldusasutused, mis pädevate asutuste arvates täidavad samu kohustusi kui 
piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused.  
Pädevad asutused võivad piirkondlike ja kohalike omavalitsuste mõistesse hõlmata ka avalik -
õiguslikest juriidilistest  isikutest kirikud ja ko gudused, kuivõrd nad seadusandlusega neile 
antud volituste kohaselt koguvad makse.  Sellisel juhul ei kohaldata siiski artiklis 44 sätestatud 
võimalust.  
Artikkel 47  
Maksevõime suhtarvu tase  
1. Krediidiasutused on kohustatud ar tiklis 40 sätestatud suhtarvu p idevalt hoidma vähemalt 
8% tasemel.  
2. Olenemata lõikest 1 võivad pädevad asutus ed sätestada kõrgema miinimumsuhtarvu, kui 
nad seda vajalikuks peavad.  
3. Kui suhtarv langeb allapoole 8% piiri, tagavad pädeva d asutused, et kõnealune 
krediidiasutus võtab vaj alikke meetmeid viimaks suhtar vu võimalikult kiiresti kokkulepitud 
miinimumini.  
 
Øuus 
3. JAGU 
MIINIMUMOMAVAHENDITE NÕUDED  KREDIIDIRISKI KATMISEKS  
Artikkel 76 
Krediidiasutused kohaldavad arti kli 75 punkti a kohaselt riskiga ka alutud varade arvutamisel 
kas lõigetes 78–83 ettenähtud standardmeetodit või, kui pädevad asutused seda artikli 84 
kohaselt lubavad, artiklites 84–89 ettenähtud sisereitingutel põhinevat meetodit. 
Artikkel 77 
Käesoleva jao kohaldamisel tähendab riski positsioon vara või bilansivälist kirjet. 
 
ET 91   ET 1. ALAJAGU – STANDARDMEETOD  
Artikkel 78 
1. Kui lõikest 2 ei tulene teisi ti, on varakirje riskipositsiooni  väärtus selle bilansiväärtus 
ja II lisas nimetatud bilansiväl ise kirje riskipositsiooni väär tus järgmine protsent kirje 
väärtusest: suure riskiga kirje puhul 100%, keskmise riskiga kirje puhul 50%, 
keskmise/väikese riskiga kirje puhul 20% ja väikese riskiga kirje puhul 0%. 
Käesoleva lõike esimeses lauses nimetatud bilansivälised kirjed jagatakse 
riskikategooriatesse vastavalt II lisale. 
2. IV lisas nimetatud tuletisinstrumendi riskipositsiooni väärtus määratakse vastavalt 
ühele III lisas sätestatud ka hest meetodist ja selle meet odi kohaldamisel võetakse III 
lisa kohaselt arvesse uuenduslepingute ja muude tasaarvelduskokkulepete mõju. 
3. Kui riskipositsiooni suhtes kehtib otsene  krediidiriski kaitse, võib selle suhtes 
kohaldatavat riskipositsiooni väär tust muuta vastavalt 3. jaole. 
4. Kui krediidiasutus kasutab VIII lisa 3. os as sätestatud finantstagatise hindamise 
üldmeetodit ja riskipositsioon esineb re potehingu või väärtpaberite või kaupade 
laenuks andmise või võtmise tehingu koha selt müüdud, panditud või laenuks antud 
väärtpaberite või kaupade kujul , on riskipositsiooni väärtu s artikli 74 lõike 1 kohaselt 
määratud väärtpaberite või kaupade väär tus, mida suurendatakse selliste 
väärtpaberite või kaupade suhtes kohald atava volatiilsusega korrigeerimisega 
vastavalt VIII lisa 3. osa lõigetele 35–60. 
Artikkel 79 
1. Iga riskipositsioon liigita takse ühte järgmistest riskipositsiooni klassidest: 
(a) nõuded või tingimuslikud nõuded kes kvalitsustele või keskpankadele; 
(b) nõuded või tingimuslikud nõuded piirkond likele omavalitsustele või kohalikele 
ametiasutustele; 
(c) nõuded või tingimuslikud nõuded haldusas utustele ja mittetulundusühingutele; 
(d) nõuded või tingimuslikud nõuded mi tmepoolsetele arengupankadele; 
(e) nõuded või tingimuslikud nõuded rahvus vahelistele organisatsioonidele; 
(f) nõuded või tingimuslikud nõuded asutustele; 
(g) nõuded või tingimuslikud nõuded äriühingutele; 
(h) jaenõuded või tingimuslikud jaenõuded; 
(i) kinnisvaraga tagatud nõude d või tingimuslikud nõuded; 
(j) tähtajaks tasumata nõuded; 
 
ET 92   ET (k) regulatiivselt suure riskiga kategoori atesse kuuluvad krediidiinstrumendid; 
(l) tagatud võlakirjad; 
(m) väärtpaberistamise positsioonid; 
(n) lühiajalised nõuded asut ustele ja äriühingutele; 
(o) investeerimisfondide osakud; 
(p) muud kirjed. 
2. Lõike 1 punktis h nimetatud jaenõuete kl assi liigitamiseks peab nõue vastama 
järgmistele tingimustele: 
(a) nõue peab olema esitatud kas üksikisi kule või üksikisikutel e või väikesele või 
keskmise suurusega ettevõtjale; 
(b) nõue peab olema üks arvukatest sama de tunnustega nõuetest, nii et laenu 
andmisega seonduvad riskid oleksid oluliselt väiksemad; 
(c) kogusumma, sealhulgas kõik tähtajak s tasumata riskip ositsioonid, mida 
võlgnikust klient või seotud klientide rühm  krediidiasutusele või emaettevõtjale 
ja selle tütarettevõtjatele võlgneb, ei to hi krediidiasutuse andmetel ületada 1 
miljonit eurot. Krediidiasutus peab selliste andmete saamiseks võtma 
mõistlikke meetmeid. 
Väärtpabereid ei saa jaenõue te klassidesse liigitada. 
Artikkel 80 
1. Riskiga kaalutud varade arvutamiseks kohald atakse riskikaale VI lisa 1. osa kohaselt 
kõikide riskipositsioonide s uhtes, mida ei ole omavah enditest maha arvatud. 
Riskikaalude kohaldamisel võetakse aluseks riskipositsiooni klass, millesse 
riskipositsioon on liigitatud, ja VI lisa 1. osas sätestatud ulatus es riskipositsiooni 
krediidikvaliteet. Krediidikvaliteedi või b määrata krediidikvaliteeti hindavate 
asutuste (edaspidi „reitinguagentuur“) an tud krediidihinnangute alusel kooskõlas 
artiklitega 81–83 või VI lisas 1. osas kirj eldatud ekspordikrediidi agentuuride antud 
krediidihinnangute alusel. 
2. Lõikes 1 nimetatud riskikaalude kohaldamis eks korrutatakse riskipositsiooni väärtus 
käesoleva alajao kohaselt määratud riskikaaluga. 
3. Asutustega seotud riskipositsioonide risk iga kaalutud varade arvutamiseks peavad 
pädevad asutused otsustama, kas kasutada  meetodit, mis põhineb selle keskvalitsuse 
krediidikvaliteedil, kelle jurisdiktsiooni s krediidiasutus asub, või meetodit, mis 
põhineb vastaspooleks oleva asutuse kredii dikvaliteedil vastavalt VI lisale. 
4. Olenemata lõikest 1, kui riskipositsiooni suht es kehtib krediidiri ski kaitse, võib selle 
suhtes kohaldatavat riskikaalu muuta vastavalt 3. jaole. 
 
ET 93   ET 5. Väärtpaberistatud riskiposits ioonide riskiga kaalutud vara d arvutatakse vastavalt 4. 
alajaole. 
6. Riskipositsioonidele, mille riskiga kaalut ud varade arvutamine ei ole käesolevas 
alajaos ette nähtud, määr atakse 100% riskikaal. 
7. Välja arvatud riskipositsioonide puhul, m illest tulenevad artikli 57 lõike 1 punktides 
1–8 nimetatud kirjetega seonduvad kohustused, võivad pädevad asutused vabastada 
käesoleva artikli lõik es 1 nimetatud nõudmistest kred iidiasutuse riskipositsioonid, 
mis on seotud vastaspoolega, kes on selle kr ediidiasutuse emaettevõtja, tütarettevõtja 
või emaettevõtja tütarettevõtja, järgmistel tingimustel: 
(a) vastaspool on asutus või finantsv aldusettevõtja, finantseerimisasutus, 
varahaldusettevõtja või krediidiasutuse abiettevõtja, mille suhtes kohaldatakse 
asjakohaseid usaldatavusnõudeid;  
(b) vastaspool on täielikult kaasatud kred iidiasutusega samasse konsolideerimisse; 
(c) vastaspoole suhtes k ohaldatakse samu riski hi ndamise, mõõtmise ja 
kontrollimise menetlusi kui krediidiasutuse suhtes; 
(d) vastaspool asub krediidiasutusega samas liikmesriigis; 
(e) vastaspoolel ei ole praegu ega prognooside kohaselt materiaalseid ega 
õiguslikke takistusi krediidiasutusele om avahendite kiireks ülekandmiseks või 
kohustuste tagasimaksmiseks. 
Sellisel juhul kohaldatakse 0% riskikaalu. 
Artikkel 81 
1. Välist hinnangut krediidikvaliteedile või b kasutada riskipos itsiooni riskikaalu 
määramiseks vastavalt artikli le 80 ainult juhul, kui päde vad asutused on tunnistanud 
hinnangu andnud reitinguagentuuri sellel otst arbel aktsepteerit avaks, edaspidi 
“aktsepteeritud reitinguagentuur”.  
2. Pädevad asutused tunnistavad re itinguagentuuri artikli 80 kohaldamisel 
aktsepteeritavaks ainult  juhul, kui nad on tei nud kindlaks, et selle 
hindamismetoodika vastab objektiivsust, sõltumatust, pidevat läbivaatamist ja 
läbipaistvust käsitlevatele nõudmistele ja antavad krediidihinnangud vastavad 
usaldusväärsuse ja läbipaistvuse nõudmist ele. Selleks peavad pädevad asutused 
võtma arvesse VI lisa 2. osas sätestatud tehnilisi kriteeriume. 
3. Kui liikmesriigi pädevad asutused on reitinguagentuuri aktsepteeritavaks 
tunnistanud, võivad teiste liikmesriikide pädevad asutused seda agentuuri 
aktsepteeritavaks tunnistada ilma omapoolse hindamismenetluseta. 
4. Pädevad asutused avalikustavad selgituse  aktsepteeritavaks t unnistamise protsessi 
kohta ja aktsepteeritud reitinguagentuuride nimekirja. 
 
ET 94   ET Artikkel 82 
1. Pädevad asutused otsustavad VI lisa 2. os as sätestatud kriteer iumide põhjal, milline 
kõnealuse lisa 1. osas sätestatud krediid ikvaliteedi aste vastab aktsepteeritud 
reitinguagentuuri antud asjaomasele krediid ikvaliteedi hinnangule. Otsused peavad 
olema objektiivsed ja järjekindlad. 
2. Kui liikmesriigi pädev asutus on teinud lõike 1 kohaselt otsuse, võivad teiste 
liikmesriikide pädevad asutused seda aktsepteerida ilma omapoolse 
otsustamismenetluseta. 
Artikkel 83 
1. Reitinguagentuuri krediidihi nnangu kasutamine krediidia sutuse riskiga kaalutud 
varade arvutamiseks peab olema järjekindel ja kooskõlas VI lisa 3. osaga. 
Krediidihinnanguid ei või kasutada valikuliselt. 
2. Krediidiasutused kasutavad taotletud kr ediidihinnanguid. Asjaom ase pädeva asutuse 
loal võivad nad kasutada ka  taotlemata krediidihinnanguid. 
2. ALAJAGU – SISEREITINGUTEL PÕHINEV MEETOD  
Artikkel 84 
1. Pädevad asutused võivad kooskõlas käesol eva alajaoga lubada krediidiasutustel 
arvutada riskiga kaalutud varasid sisere itingutel põhineva meetodi (IRB meetodi) 
alusel. Iga krediidiasutuse puhul  on nõutav selg esõnaline luba. 
2. Luba antakse ainult juhul, kui pädev asutus on teinud kindlaks, et krediidiasutuse 
krediidiriskile avatud positsioonide juhtimise ja määramise süsteemid on 
nõuetekohased, neid rakendatakse ühtselt ja need vastavad VII lisa 4. osa kohaselt 
eelkõige järgmistele tingimustele: 
(a) krediidiasutuse reitingusüsteemid  peavad võimaldama võlgniku ja tehingu 
tunnuseid otstarbekalt hinnata , riske otstarbekalt eristada  ning riske täpselt ja 
järjekindlalt kvantifitseerida; 
(b) kapitalinõuete arvutamisel  kasutatavatel sisereitingut el ja maksejõuetuse ja 
kahju hinnangutel ning nendega seonduvatel süsteemidel ja protsessidel peab 
olema riskijuhtimise ja otsustamismenetluse ning krediidi kinnitamise, kapitali 
asutusesisese jaotuse ja äriühingute ül djuhtimise seisukohast keskne tähtsus; 
(c) krediidiasutusel peab olema reitingus üsteemide eest vastutav krediidiriski 
kontrollimise osakond, mis on nõuetekohase lt sõltumatu ja vaba igasugusest 
lubamatust mõjust; 
(d) krediidiasutus peab koguma ja säilitama kõik asjaomased andmed, millega 
tõhusalt toetada krediidiriski m õõtmise ja juhtimise protsessi; 
 
ET 95   ET (e) krediidiasutus peab dokumenteerima oma reitingusüsteemid ja nende 
toimimispõhimõtted ning need süsteemid valideerima. 
Kui Euroopa Liidus emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus ja se lle tütarettevõtjad 
või Euroopa Liidus emaettevõtjana tegut sev finantseerimisasutus ja selle 
tütarettevõtjad kasutavad IRB meetodit ühtse tel alustel nii emaettevõtja kui ka tema 
tütarettevõtjate puhul, võivad pädevad as utused lubada, et emaettevõtja ja 
tütarettevõtjad vastavad VII lisa 4. os as sätestatud miinimumtingimustele ühise 
arvestuse põhjal. 
3. IRB meetodi kasutamist ta otlev krediidiasutus peab tõendama, et ta on vähemalt 
kolm taotlusele eelnenud aastat kasutanud kõne aluste IRB riskipositsiooni klasside 
suhtes reitingusüsteeme, mis on üldiselt koos kõlas käesolevas lisas sätestatud riskide 
mõõtmiseks ja juhtimiseks kehtestat ud miinimumtingimustega. Seda nõudmist 
hakatakse kohaldama alates 31. detsembrist 2010. 
4. LGD ja/või ümberhindamistegurite sisehinn angute kasutamist ta otlev krediidiasutus 
peab tõendama, et ta on vähemalt kolm taotlusele eelnenud aastat koostanud ja 
kasutanud LGD ja/või ümberhindamistegurit e sisehinnanguid viisil, mis on üldiselt 
kooskõlas käesolevas lisas nende para meetrite sisehinnangute kasutamiseks 
kehtestatud miinimumtingimustega. Seda nõudmist hakatakse kohaldama alates 31. 
detsembrist 2010. 
5. Kui krediidiasutus ei suuda enam käesol evas alajaos ettenäht ud nõudmisi täita, peab 
ta esitama pädevale asutusele kava olukorra  kiireks parandamiseks või tõendama, et 
nõudmiste täitmata jätmise mõju on ebaoluline. 
6. Kui IRB meetodit soovivad kasutada Euroopa Liidus emaettevõtjana tegutsev 
krediidiasutus ja tema tütarettevõtjad või Euroopa Liidus emaettevõtjana tegutsev 
finantsvaldusettevõtja ja tema tütarettevõtjad, peavad nende erinevate juriidiliste 
üksuste pädevad asutused tegema ar tiklite 129–132 kohaselt tihedat koostööd. 
Artikkel 85 
1. Ilma et see piiraks artik li 89 kohaldamist, rakendava d krediidiasutused ning 
emaettevõtja ja tema tütarettevõtjad IRB meetodit kõikide riskipositsioonide suhtes. 
Pädevate asutuste nõusolekul võib rakenda mine toimuda astmeliselt artiklis 86 
nimetatud erinevate riskiposit siooni klasside lõik es ühe ja sama äriühingu siseselt, 
ühe kontserni erinevate äriühingute lõik es või LGD või ümberhindamistegurite 
kasutamiseks äriühingutele, asutustele ning keskvalitsustele ja keskpankadele 
esitatavate nõuete riskikaalude arvutamisel.  
Artiklis 86 nimetatud jaenõuete klassi puhul  võib rakendamine toimuda astmeliselt 
nende riskipositsioonide kategooriate lõikes, mis vastavad VII lisa 1. osa lõigetes 9, 
10 ja 11 sätestatud erinevat ele korrelatsioonidele. 
2. Lõikes 1 ettenähtud rakendamine peab toimuma mõistliku aja jooksul, milles tuleb 
pädevate asutustega kokku leppida. Rakendami ne peab toimuma pädevate asutuste 
kindlaksmääratud rangete tingimuste kohaselt . Nende tingimuste eesmärk on tagada, 
et lõikest 1 tulenevat paind likkust ei kasutataks valikulis elt miinimumkapitali nõuete 
 
ET 96   ET vähendamiseks selliste riskipositsiooni kl asside või äriühin gute puhul, mis ei kuulu 
veel IRB meetodi või LGD ja ümberhi ndamistegurite sisehinnangute kasutamise 
kohaldamisalasse. 
3. Krediidiasutused, kes kasutavad IRB meetod it mõne riskipositsi ooni klassi suhtes, 
peavad IRB meetodit kasutama ka omakap itali investeeringute klasside suhtes. 
4. Kui artikli 89 lõigetest 1–3 ei tulene teisiti, võivad krediidiasutused, kes on artikli 84 
kohaselt saanud loa kasutada IRB meetodit,  kohaldada 1. alajagu riskiga kaalutud 
varade arvutamiseks ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhul  ja pädevate asutuste 
nõusolekul. 
5. Kui artikli 89 lõigetest 1 ja 2 ei tulene teisiti, võivad krediidiasutused, kes on artikli 
87 lõike 9 kohaselt saanud loa kasutada LGD ja ümberhindamistegurite 
sisehinnanguid, kasutada artikli 87 lõikes 8 sätestatud LGD väärtusi ja 
ümberhindamistegureid ainult nõuetekohaselt põ hjendatud juhul ja pädevate asutuste 
nõusolekul. 
Artikkel 86 
1. Iga riskipositsioon määratakse ühte jä rgmistest riskipositsiooni klassidest: 
(a) nõuded või tingimuslikud nõuded keskva litsustele ja keskpankadele; 
(b) nõuded või tingimuslikud nõuded asutustele; 
(c) nõuded või tingimusli kud nõuded äriühingutele; 
(d) jaenõuded või tingimuslikud jaenõuded; 
(e) omakapitali investeeringud; 
(f) väärtpaberista mise positsioonid; 
(g) muud varad. 
2. Järgmisi riskipositsioone käsitletakse nõuetena keskval itsustele ja keskpankadele: 
(a) nõuded piirkondlikele omavalitsustele  ja kohalikele asutustele, mida 
käsitletakse 1. alajao kohase lt nõuetena keskvalitsustele; 
(b) nõuded mitmepoolsetele arengupa nkadele ja rahvusvahelistele 
organisatsioonidele, mille suhtes kohaldatakse 1. alaj ao kohaselt 0% riskikaalu. 
3. Järgmisi riskipositsioone kä sitletakse nõuetena  asutustele: 
(a) nõuded piirkondlikele omavalitsustele ja kohalikele asutustele, mida ei 
käsitleta 1. alajao kohaselt nõuetena keskvalitsustele; 
(b) nõuded avaliku sektori üksustele, mida käsitletakse 1. alajao kohaselt nõuetena 
asutustele; 
 
ET 97   ET (c) nõuded mitmepoolsetele arengupankadele, mille suhtes ei kohaldata 1. alajao 
kohaselt 0% riskikaalu. 
4. Lõike 1 punktis d nimetatud jaenõuete kl assi liigitamiseks peavad nõuded vastama 
järgmistele tingimustele: 
(a) need peavad olema esitatud kas üksi kisikule või üksikisi kutele või väikesele 
või keskmise suurusega ettevõtjale, kusjuures viimasel juhul ei tohi 
kogusumma, mida võlgnikust klient või seotud klientide rühm 
krediidiasutusele või emaettevõtjale ja selle tütarettevõtjatele võlgneb, 
krediidiasutuse andmetel, kes peab selliste andmete tõendamiseks võtma 
mõistlikke meetmeid, ületada 1 miljonit eurot; 
(b) krediidiasutus käsitleb riskijuht imisel kõnealuseid nõudeid aja jooksul 
järjepidevalt ja ühetaoliselt; 
(c) nõudeid ei hallata üksiku lt, nii nagu seda tehakse äriühingutele esitatavate 
nõuete puhul; 
(d) iga nõue on üks arvukatest sama laadselt hallatava test nõuetest. 
5. Järgmised riskipositsioonid liigit atakse omakapitali investeeringuteks: 
(a) muud nõuded kui võlanõuded, millega kaasneb allutatud jääknõudeõigus 
väljastaja varadele või tuludele;  
(b) võlanõuded, mille majanduslik sisu on samalaadne kui punktis a määratletud 
nõuete puhul. 
6. Äriühingutele esitatavate nõuete klassis pe avad krediidiasutuse d eriotstarbeliste 
laenunõuetena eraldi kindlaks tege ma järgmiste tunnustega nõuded:  
(a) nõue on esitatud üksusele, mis on loodud eriotstarbeliselt materiaalse vara 
rahastamiseks ja/või haldamiseks; 
(b) laenu andjal on kokkuleppe kohaselt oluline kontroll varade ja nende 
toodetavate tulude üle; 
(c) kohustuse tagasimaksmise esmane alli kas on rahastatavate varade toodetav 
tulu, mitte suure äriühingu sõltumatu tagasimaksevõime.  
7. Võlgniku vastu olevad nõuded, mida ei ol e lõike 1 punktides a, b ja d–f nimetatud 
riskipositsiooni klassidesse liigitatud, m ääratakse kõnealuse lõike punktis c nimetatud 
riskipositsiooni klassi. 
8. Lõike 1 punktis g nimetatud riskipositsi ooni klass peab sisaldama ka liisitud 
kinnisvara jääkväärtust, kui seda ei ole käes oleva direktiivi muudes sätetes ette nähtud. 
9. Metoodika, mida krediidiasutus riskiposit sioonide eri riskipos itsiooni klassidesse 
liigitamiseks kasutab, peab olema as jakohane ja ajaliselt järjepidev. 
 
ET 98   ET Artikkel 87 
1. Artikli 86 lõike 1 punktides a–e või g nimeta tud riskipositsiooni klassidesse kuuluvate 
riskipositsioonide krediidiriski määramiseks ar vutatakse riskiga kaalut ud varad vastavalt VII 
lisa 1. osa lõigetele 1–25, kui need ei  ole omavahenditest maha arvatud. 
2. Ostetud nõuete lahjendusriski määramis eks arvutatakse riskiga kaalutud varad 
vastavalt VII lisa 1. osa lõikele 26. 
3. Krediidiriski ja lahjendusriski määram iseks võetakse riskiga kaalutud varade 
arvutamisel aluseks kõnealuse riskipositsi ooniga seotud asjaomased parameetrid: 
maksejõuetuse tõenäosus (PD), maksejõuetusest  tingitud kahju määr (LGD), lõpptähtaeg (M) 
ja riskipositsiooni riskiväärtus. PDd ja LGDd võib käsitleda eraldi või koos kooskõlas VII lisa 
2. osaga. 
4. Olenemata lõikest 3, arvutatakse artikli 86 lõike 1 punktis e nimeta tud riskipositsiooni 
klassi kuuluvate riskipositsioonide  krediidiriski määramiseks risk iga kaalutud varad pädevate 
asutuste nõusolekul kooskõlas VII lisa 1. os a lõigetega 15–24. Pädevad asutused lubavad 
krediidiasutusel kasutada VII lisa 1. osa lõigetes 24–25 sätestatud meetodit ainult juhul, kui 
krediidiasutus vastab VII lisa 4. osa lõ igetes 114–122 sätestatud miinimumnõuetele. 
5. Olenemata lõikest 3, võib eriotstarbelis te laenunõuete krediidiriski määramiseks 
arvutada riskiga kaalutud varad vastavalt VII li sa 1. osa lõikele 5. Pädevad asutused annavad 
välja suunised selle kohta, kuida s asutused peaksid vastavalt V II lisa 1. osa lõikele 5 määrama 
eriotstarbelistele laenunõuete le riskikaale, ja kiidavad heaks asutuste kohaldatavad 
määramismeetodid. 
6. Artikli 86 lõike 1 punktides a–d nimeta tud riskipositsiooni klassidesse kuuluvate 
riskipositsioonide puhul esitav ad krediidiasutused oma PD si sehinnangud vastav alt artiklile 
84 ja VII lisa 4. osale. 
7. Artikli 86 lõike 1 punktis d nimetatu d riskipositsiooni klassi kuuluvate 
riskipositsioonide puhul esitavad krediidias utused oma LGD ja ümberhindamistegurite 
sisehinnangud vastavalt artikl ile 84 ja VII lisa 4. osale. 
8. Artikli 86 lõike 1 punktides a–c nimeta tud riskipositsiooni klassidesse kuuluvate 
riskipositsioonide puhul kohaldavad krediidiasut used VII lisa 2. osa lõ ikes 8 sätestatud LGD 
väärtusi ja VII lisa 3. osa lõike 11 punk tides a–c sätestatud üm berhindamistegureid. 
9. Olenemata lõikest 8, lubavad pädevad asut used kõikide artikli 86 lõike 1 punktides a–
c nimetatud riskipositsiooni klassidesse kuuluvat e riskipositsioonide pu hul krediidiasutustel 
kasutada oma LGD ja ümberhindamistegurite si sehinnanguid vastavalt artiklile 84 ja VII lisa 
4. osale. 
10. Väärtpaberistatud riskip ositsioonide ja artikli 86 lõike 1 punktis f nimetatud 
riskipositsiooni klassi kuuluva te riskipositsioonide puhul arvut atakse riskiga kaalutud varad 
vastavalt 4. alajaole. 
11. Kui investeerimisfondiga seotud riskiposits ioonid vastavad VI lisa 1. osa lõigetes 74–
75 sätestatud kriteeriumidele ja  krediidiasutus on teadlik kõikidest investeerimisfondi 
aluspositsioonidest, võtab krediid iasutus neid aluspositsioone arvesse, et arvutada riskiga 
 
ET 99   ET kaalutud varad ja oodatava  kahju summad vastavalt k äesolevas alajaos ettenähtud 
meetoditele.  
Kui krediidiasutus ei vasta käesolevas alajaos sätestatud meetodite kasutamise tingimustele, 
arvutatakse riskiga kaalutud varad ja ood atava kahju summad vastavalt järgmistele 
meetoditele: 
(a) artikli 86 lõike 1 punk tis e nimetatud riskipos itsiooni klassi kuuluvate 
riskipositsioonide puhul vastavalt V II lisa 1. osa lõiget es 17–19 sätestatud 
meetodile. Kui krediidiasutus ei s uuda sellel eesmär gil vahet teha 
mittebörsiettevõtete omakapitali tehtud investeeringute, börsil kaubeldavate 
riskipositsioonide ja muude omakapita li investeeringute vahe l, käsitleb ta 
asjaomaseid riskipositsioone omakapitali investeeringutena; 
(b) kõikide muude aluspositsioonide puhul  kohaldatakse 1. alajaos sätestatud 
meetodit vastavalt järgmistele muudatustele:  
(i) riskipositsioonid liigita takse asjakohasesse riskipos itsiooni klassi ja neile 
antakse riskipositsioonile tavaliselt määratavast krediidikvaliteedi 
astmest ühe astme võrra kõrgema krediidikvaliteedi astme 
riskikaal; 
(ii) riskipositsioonidele, millele on määratud kõrgem krediidikvaliteedi aste, 
mille suhtes tavaliselt kohaldatakse 150% riskikaalu, määratakse 
200% riskikaal. 
12. Kui investeerimisfondiga seotud riskiposits ioonid ei vasta VI lisa 1. osa lõigetes 74–
75 sätestatud kriteeriumidele või krediidiasutus  ei ole teadlik kõikid est investeerimisfondi 
aluspositsioonidest, võtab krediid iasutus neid aluspositsioone arvesse, et arvutada riskiga 
kaalutud varad ja oodatava ka hju summad vastavalt VII lisa 1. osa lõigetes 17–19  ettenähtud 
meetoditele. Kui krediidiasutus ei suuda se llel eesmärgil vahet teha mittebörsiettevõtete 
omakapitali tehtud investeeri ngute, börsil kaubeldavate ri skipositsioonide ja muude 
omakapitali investeeringute vahel, käsitleb ta asjaomaseid riskipositsioone omakapitali 
investeeringutena. Sellisel juhul liigitatak se muud riskipositsioonid kui omakapitali 
investeeringud ühte VII lisa 1. osa lõikes 17 es itatud klassidest (oma kapitali investeeringud, 
börsil kaubeldavad aktsiad ja muud omak apitali investeeringud) ja määratlemata 
riskipositsioonid klassi „m uud omakapitali investeeringud.  
Eespool kirjeldatud meetodi asemel võivad kr ediidiasutused lasta kolmandal poolel arvutada 
ja esitada – tingimusel et arvutuste ja esitamise õigsus on nõuetekohaselt tagatud – 
investeerimisfondide aluspositsi oonidel põhinevad keskmised ri skiga kaalutud varad, mida 
arvutatakse vastavalt järgmistele meetoditele: 
(a) artikli 86 lõike 1 punk tis e nimetatud riskipos itsiooni klassi kuuluvate 
riskipositsioonide puhul vastavalt V II lisa 1. osa lõiget es 17–19 sätestatud 
meetodile. Kui krediidiasutus ei s uuda sellel eesmär gil vahet teha 
mittebörsiettevõtete omakapitali tehtud investeeringute, börsil kaubeldavate 
riskipositsioonide ja muude omakapita li investeeringute vahe l, käsitleb ta 
asjaomaseid riskipositsioone omakapitali investeeringutena; 
 
ET 100   ET (b) kõikide muude aluspositsioonide puhul  kohaldatakse 1. alajaos sätestatud 
meetodit vastavalt järgmistele muudatustele:  
(i) riskipositsioonid liigita takse asjakohasesse riskipos itsiooni klassi ja neile 
antakse riskipositsioonile tavaliselt määratavast krediidikvaliteedi 
astmest ühe astme võrra kõrgema krediidikvaliteedi astme riskikaal; 
(ii) riskipositsioonidele, millele on määratud kõrgem krediidikvaliteedi aste, 
mille suhtes tavaliselt kohaldatakse 150% riskikaalu, määratakse 200% 
riskikaal. 
Artikkel 88 
1. Artikli 86 lõike 1 punktides a–e nimeta tud riskipositsiooni klassidesse kuuluvate 
riskipositsioonide puhul arvutatak se oodatava kahju summad vast avalt VII lisa 1. osa lõigetes 
27–33 sätestatud meetoditele. 
2. Oodatava kahju summade arvutamisel va stavalt VII lisa 1. osa lõigetele 27–33 
võetakse aluseks samad PD ja LGD parameetri d ning riskipositsiooni de väärtus kui need, 
mida kasutatakse riskiga kaalutud varade  arvutamisel vastavalt artiklile 87. 
3. Väärtpaberistatavate riski positsioonide oodatava kahju su mmad arvutatakse vastavalt 
4. alajaole. 
4. Artikli 86 lõike 1 punktis g nimetatu d riskipositsiooni klassi kuuluvate 
riskipositsioonide puhul on oodatava kahju summa null. 
5. Ostetud nõuete lahjendusriski määramis eks arvutatakse oodatava kahju summad 
vastavalt VII lisa 1. osa lõik es 33 sätestatud meetoditele. 
6. Artikli 87 lõigetes 11 ja 12 nimetatud ri skipositsioonide puhul arvutatakse oodatava 
kahju summad vastavalt VII lisa 1. osa lõigetes 27–33 sätestatud meetoditele. 
Artikkel 89 
1. Pädevate asutuste nõusolekul võivad kred iidiasutused, kellel on lubatud kasutada ühe 
või mitme riskipositsiooni klassi puhul riskig a kaalutud varade ja oodatava kahju summade 
arvutamiseks IRB meetodit, kohaldad a 1. alajagu järgmiste suhtes: 
(a) artikli 86 lõike 1 punktis a nimetat ud riskipositsiooni kl ass, kui oluliste 
vastaspoolte arv on piiratud ja nende va staspoolte suhtes reitingusüsteemi 
rakendamine oleks krediidiasutuse jaoks põhjendamatult koormav; 
(b) artikli 86 lõike 1 punktis b nimetatu d riskipositsiooni kl ass, kui oluliste 
vastaspoolte arv on piiratud ja nende va staspoolte suhtes reitingusüsteemi 
rakendamine oleks krediidiasutuse jaoks põhjendamatult koormav; 
(c) nõuded väheolulistele äriühingutele ja riskipositsiooni klassid, mida ei peeta 
nende suuruse ja riskiprofiili seisukohast oluliseks; 
 
ET 101   ET (d) nõuded päritoluliikmesriigi keskvalits ustele, piirkondlikele omavalitsustele, 
kohalikele omavalitsustele ja haldusasutustele, tingimusel et: 
(i) kõnealusele keskvalitsusele esitat ud nõuete ja muude nõuetega seotud 
riskide vahel ei ole avaliku erikokkuleppe tõttu erinevusi; 
(ii) keskvalitsusele esit atavaid nõudeid peetakse va stavaks 1. alajao kohasele 
krediidikvaliteedi hindamise 1. astmele; 
(e) krediidiasutuse riskipositsioonid, mi s on seotud vastaspoolega, kes on tema 
emaettevõtja, tütarettevõtja või emaettevõtja tütarettevõtja, tingimusel et 
vastaspool on asutus, finantsvaldus ettevõtja, finantseerimisasutus, 
varahaldusettevõtja või krediidiasutuse abiettevõtja, mille suhtes kohaldatakse 
asjakohaseid usaldatavusnõudeid;  
f) omakapitaliinvesteeringud üksustesse, ke lle vastu esitatud nõue te suhtes kehtib 
vastavalt 1. alajaole nullmääraga ri skikaal (sealhulga s avaliku sektori 
rahastatavad üksused, mille suhtes võ ib kohaldada nullmääraga riskikaalu); 
g) omakapitaliinvesteeringud, mida tehakse seadusekohaste programmide 
kohaselt, et edendada teatavaid majandussektoreid, mis pakuvad 
krediidiasutustele olulisi investeeringut oetusi, kuid millega kaasnevad teatav 
valitsuse järelevalve ja omakapita liinvesteeringute piirangud. Selline 
kohtlemine on piiratud 10% algsetest omavahenditest ja täiendavatest 
omavahenditest. 
Käesolev lõige ei takista teise liikmesr iigi pädevatel asutuste l lubada 1. alajaos 
sätestatud eeskirjade kohaldamist nende  omakapitaliinvesteeringute suhtes, mille 
suhtes mõnes teises liikmesriigis  sellist kohtlem ist kohaldatakse. 
2. Punkti c kohaldamisel loetakse krediidi asutuse omakapitaliinvesteeringute klassi 
oluliseks, kui investeeringute koguväärtus, ar vestamata punktis g nimetatud seadusekohaste 
programmide alusel tehtud omakapitaliinvesteer inguid, ületab eelneva aasta keskmisena 10% 
krediidiasutuse omavahenditest. Kui nende om akapitaliinvesteeringute arv on väiksem kui 10 
eraldi osalust, on krediidiasutuse omav ahenditele kehtesta tav piirmäär 5%. 
3. ALAJAGU – KREDIIDIRISKI MAANDAMINE  
Artikkel 90 
Käesolevas alajaos tähendab “l aenu andev krediidiasutus” kr ediidiasutust, kes kõnealust 
riskipositsiooni hoiab, isegi kui ri skipositsioon ei tulene laenust.  
Artikkel 91 
Krediidiasutused, kes kasutava d artiklite 78–83 kohaselt standa rdmeetodit või artiklite 84–89 
kohaselt IRB meetodit, kuid ei kasuta  artiklite 87 ja 88 kohaselt LGD ja 
ümberhindamistegurite sisehinnanguid, võivad va stavalt käesolevale alajaole võtta arvesse 
krediidiriski maandamist artikli 75 punkti a koha selt riskiga kaalutud va rade arvutamiseks või 
 
ET 102   ET vajaduse korral artikli 57 punkti q ja artikli 63 lõike 3 kohas elt oodatava kahju summade 
arvutamiseks. 
Artikkel 92 
1. Krediidiriski kaitse tagamiseks kasutata v tehnika ning laenu a ndva krediidiasutuse 
võetavad meetmed ja rakendatavad menetlused peavad võimaldama kehtestada 
sellise krediidiriski kaitse korra, mis on õiguslikult pädev ja rakendatav kõikides 
asjaomastes jurisdiktsioonides. 
2. Laenu andvad krediidiasutused peavad  võtma asjakohased meetmed, et tagada 
krediidiriski kaitse korra tõhusus ja juhtida kaasnevaid riske. 
3. Otsese krediidiriski kaitse puhul peav ad asjaomased varad olema tagatisena 
aktsepteerimiseks piisavalt likviidsed ja nend e väärtus aja jooksul piisavalt stabiilne, 
et pakkuda saavutatud krediidi riski kaitse taseme suhtes  asjakohast kindlust, võttes 
arvesse riskiga kaalutud varade arvutam isel kasutatavat meetodit ja tagatise 
aktsepteerimise lubatud taset. Aktsepteeritakse üksnes VIII lisa 1. osas ettenähtud 
varasid. 
4. Otsese krediidiriski kaitse puhul on laenu andval krediidiasutusel õigus mõistliku aja 
jooksul realiseerida või säilitada vara d, mis võlgniku või, kui see on asjakohane, 
tagatise haldaja maksejõuetuse või  pankroti või muu tehinguga seonduvates 
dokumentides täpsustatud krediidikvaliteet i mõjutava juhtumi korral kaitse tagavad. 
Kaitset tagavate varade väärtu s ei või oluliselt sõltuda laenuvõtja krediidikvaliteedist.   
5. Kaudse krediidiriski kaitse puhul peab kohus tust võttev pool olema tagatise andjana 
aktsepteerimiseks piisavalt usaldusv äärne ja kaitsekokkulepe asjaomastes 
jurisdiktsioonides õigusli kult pädev, et pakkuda saavutatud krediidiriski kaitse 
taseme suhtes asjakohast kindlust, võttes ar vesse riskiga kaalutud varade arvutamisel 
kasutatavat meetodit ja aktsepteerimise lubatud taset. Aktsepteeritakse üksnes VIII 
lisa 1. osas ettenähtud kaitse andj aid ja kaitsekokkulepete liike. 
6. VIII lisa 2. osas sätestatud miinimumnõudeid tuleb täita. 
Artikkel 93 
1. Kui artiklis 92 ettenähtud nõuded on täidet ud, võib riskiga kaalutud varade ja 
vajaduse korral oodatava kahju summade arvutamist muuta vastavalt VIII lisa 3.–6. 
osale. 
2. Ükski riskipositsioon, mille suhtes kohaldatakse krediidiriski maandamist, ei too 
kaasa suuremat riskiga kaalutud varade või oodatava kahju summat kui sellega 
identne riskipositsioon, mille suhtes ei  kohaldata krediidiriski maandamist.  
3. Kui riskiga kaalutud varade puhul ju ba võetakse arvesse artiklitele 78–83 või 84–93 
vastavat krediidiriski kaits et, ei saa käesolevat alaj agu krediidiriski kaitse 
arvutamisel enam kohaldada. 
 
ET 103   ET 4. ALAJAGU – VÄÄRTPABERISTAMINE  
Artikkel 94 
Kui krediidiasutus kasutab 1. alajaos sätestat ud standardmeetodit ri skiga kaalutud varade 
arvutamiseks riskipositsiooni klassi puhul, mill esse väärtpaberistatavad riskipositsioonid 
vastavalt artiklile 79 liigitataks , arvutab ta väärtpaberistamise  positsiooni riskiga kaalutud 
varad vastavalt IX lis a 4. osa lõigetele 6–35. 
Muudel juhtudel arvutab ta riskiga kaalutud va rad vastavalt IX lisa 4. osa lõigetele 36–74. 
Artikkel 95 
1. Kui laenu algselt väljastanud kredii diasutus on väärtpaberistatavate 
riskipositsioonidega seonduva ol ulise krediidiriski üle andnud va stavalt IX lisa 2. osale, võib 
see krediidiasutus:  
(a) traditsioonilise väärtpaber istamise puhul jätta riskig a kaalutud varade ja, kui 
see on asjakohane, oodatava kahju summade arvutamisel arvestamata 
riskipositsioonid, mille ta on väärtpaberistanud; 
(b) sünteetilise väärtpaberistamise puhul arvutada seoses väär tpaberistatavate 
riskipositsioonidega riskiga kaalutud varad ja, kui see on asjakohane, oodatava 
kahju summad vastavalt IX lisa 2. osale. 
2. Kui kohaldatakse lõiget 1, ar vutab laenu algselt väljastanu d krediidiasutus IX lisas 
ettenähtud riskiga kaalutud varad tulenevalt hoi tavatest väärtpaberistamise positsioonidest.  
Kui laenu algselt väljastanud krediidiasutus ei s uuda olulist krediidiriski vastavalt lõikele 1 
üle kanda, ei peab ta oma võimalike väärtp aberistamise positsiooni dega seoses riskiga 
kaalutud varasid arvutama. 
Artikkel 96 
1. Väärtpaberistamise positsiooni riskiga ka alutud varade arvutamisel kohaldatakse 
riskikaale riskipositsiooni väär tuse suhtes vastavalt IX lisa le, võttes aluseks positsiooni 
krediidikvaliteedi, mille võib määrata reiti nguagentuuri antud krediidihinnangu alusel või 
muul IX lisas sätestatud viisil.  
2. Kui riskipositsioon on seotud erinevate väär tpaberistamise seeriatega, loetakse iga 
väärtpaberistamise seeria riskipositsiooni eraldi väär tpaberistamise positsiooniks. 
Väärtpaberistamise positsioonidele  krediidiriski kaitse pakkujaid loetakse väärtpaberistamise 
positsioonide hoidjateks. Väärtp aberistamise positsioonide hulk a arvatakse ka intressimäära 
või valuutaderivatiiv e käsitlevatest lepingutest tu lenevad väärtpaberistatavad 
riskipositsioonid. 
 
ET 104   ET 3. Kui väärtpaberistamise positsiooni suhtes koha ldatakse otsest või kaudset krediidiriski 
kaitset, võib selle positsiooni s uhtes kohaldatavat riskikaalu m uuta vastavalt artiklitele 90–93, 
mida tõlgendatakse koostoimes IX lisaga. 
4. Kui artikli 57 punktist r ja ar tikli 66 lõikest 2 ei tulene teisiti, arve statakse artikli 75 
punkti a kohaldamisel riskiga kaalutud varad kr ediidiasutuse riskiga kaalutud koguvarade 
hulka. 
Artikkel 97 
1. Reitinguagentuuri hinnangut krediidikvaliteed ile võib kasutada väärtpaberistamise 
positsiooni riskikaalu määramiseks kooskõlas artik liga 96 ainult juhul, kui pädevad asutused 
on tunnistanud hinnangu andnud reitinguagentuuri se llel otstarbel aktsepte eritavaks, edaspidi 
“aktsepteeritud reitinguagentuur”.  
2. Pädevad asutused tunnistavad reitinguagen tuuri lõike 1 kohaldamisel aktsepteeritavaks 
ainult juhul, kui nad on teinud kindl aks, et see vastab artiklis 81 ettenähtud nõudmistele ja VI 
lisa 2. osas sätestatud tehni listele kriteeriumidele ja  on tõendanud oma üldiselt 
aktsepteeritavat suutlik kust väärtpaberistami se valdkonnas tegutseda. 
3. Kui liikmesriigi pädevad asutused on reitinguagentuuri lõike 1 kohaldamisel 
aktsepteeritavaks tunnistanud, või vad teiste liikmesr iikide pädevad asutused seda agentuuri 
lõike 1 kohaldamisel aktsepteeritavaks tunni stada ilma omapoolse hindamisprotseduurita. 
4. Pädevad asutused avalikustavad selgitus e aktsepteeritavaks tunnistamise protsessi 
kohta ja aktsepteeritud reitinguagentuuride nimekirja.  
5. Eespool nimetatud eesmärgil kasutamiseks  peab aktsepteeritud reitinguagentuuri poolt 
krediidikvaliteedile antud hinna ng vastama IX lisa 3. osas kirj eldatud usaldusväärsuse ja 
läbipaistvuse põhimõtetele. 
Artikkel 98 
1. Selleks et kohaldada väärtp aberistamise positsioonide s uhtes riskikaale, peavad 
pädevad asutused otsustama, milline IX lisas sätestatud krediidikvaliteedi aste vastab 
aktsepteeritud reiti nguagentuuri antud asja omasele krediidikvalit eedi hinnangule. Otsused 
peavad olema objektiiv sed ja järjekindlad. 
2. Kui liikmesriigi pädev asutus on teinud lõike 1 kohaselt otsuse, võivad teiste 
liikmesriikide pädevad asutused seda aktsepteerida ilma omapoolse otsustamismenetluseta. 
Artikkel 99 
Reitinguagentuuri krediidihinnangu kasutamine krediidiasutuse riskiga kaalutud varade 
arvutamiseks vastavalt artiklil e 96 peab olema järjekindel ja kooskõlas IX lisa 3. osaga. 
Krediidihinnanguid ei või kasutada valikuliselt. 
 
ET 105   ET Artikkel 100 
1. Varajase amortisatsiooni tingimustega uuenevate nõuete väär tpaberistamise puhul 
arvutab laenu algselt väljastanud krediid iasutus või väärtpaberistamistehingut 
korraldav krediidiasutus vastavalt IX lisale asjaomase riski suhtes täiendava riskiga 
kaalutud varade summa, et krediidiasutusele  avaneva krediidiriski tase võiks pärast 
varajase amortisatsiooni tingimuse kohaldamist tõusta. 
2. Sel otstarbel on uuenev nõue selline nõue, mille puhul klient võib varieerida 
kasutatud summat kokkulepitud piirmäärani, ja varajase amortisatsiooni tingimus on 
lepinguline klausel, mis nõuab kindlaksmäärat ud juhtudel investorite positsioonide 
väljamaksmist enne väljalastud väärtpaber ite algselt kindlaksmääratud lõpptähtaega. 
3. Selliste varajase amortisatsiooni tingimustega jaenõuete väärtpaberistamise puhul, 
mis ei ole siduvad ja mida võib tühistada ilma eelneva teatamiseta, kui varajase 
amortiseerimise on käivitanud kvantitatiivne väärtus, mis on seotud mõne muu teguri 
kui kolme kuu keskmise vahetuluga, võiva d pädevad asutused kohaldada käsitlust, 
mis sarnaneb IX lisa 4. osa lõigetes 27–30 ümberhindamisteguri määramiseks 
ettenähtud meetodile. 
4. Kui pädev asutus kavatseb kohaldada lõikele 3 vastavat käsitlust teatava 
väärtpaberistamise suhtes, teatab ta sellest kõigepealt kõikide teiste liikmesriikide 
pädevatele asutustele. Enne kui pädev as utus lülitab sellise käsitlusviisi oma 
kõnealust liiki varajase am ortisatsiooni tingimustega väärtpaberistamise suhtes 
kohaldatavasse üldisesse poliitikasse, p eab ta konsulteerima kõikide teiste 
liikmesriikide asjaomaste pädevate asutus tega ja võtma arvesse nende seisukohti. 
Asjaomane pädev asutus peab konsulte erimise käigus esitatud seisukohad ja 
vastuvõetud käsitlusviisi avalikustama. 
Artikkel 101 
1. Laenu algselt väljastanud kr ediidiasutus või väärtpaber istamistehingut korraldav 
krediidiasutus ei või toetada väärtpaberistamist, mis ei kuul u tema lepinguliste kohustuste 
hulka ja mis võiks vähendada investoril e tekkivat võimalikku või tegelikku kahju. 
2. Kui laenu algselt väljastanud krediidiasutu s või väärtpaberistamistehingut korraldav 
krediidiasutus ei täida väärtp aberistamisel lõikes 1 sätest atud nõudmisi, nõuab pädev asutus 
temalt vähemalt omakapitali hoidmist kõikide väärtpaberistatud positsioonide katteks, nii 
nagu neid ei oleks väärtpaberistatud. Asjaoman e krediidiasutus peab avalikustama, et ta on 
osutanud lepinguvälist toetust, ja täpsustama toetuse mõju  regulatiivsele kapitalile. 
 
ET 106   ET 4. JAGU  
MIINIMUMOMAVAHENDITE NÕUDED OPERATSIOONIRISKI KATMISEKS  
Artikkel 102 
1. Pädevad asutused nõuavad krediidiasut ustelt omavahendeid  operatsiooniriskide 
katmiseks vastavalt artiklites 103, 104 ja 105 sätestatud meetoditele. 
2. Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist,  võivad artiklis 104 sätestatud meetodit 
kasutavad krediidiasutused kasu tada artiklis 103 sätestatud  meetodit ainult nõuetekohaselt 
põhjendatud juhul ja pädeva te asutuste nõusolekul. 
3. Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamis t, võivad artiklis 105 sätestatud meetodit 
kasutavad krediidiasutused kasutada artik lis 103 või 104 sätestatud meetodeid ainult 
nõuetekohaselt põhjendatud juhul ja pädevate asutuste nõusolekul. 
4. Pädev asutus võib lubada krediidiasutust el eri meetodeid komb ineerida vastavalt X 
lisa 4. osale.  
Artikkel 103 
Baasmeetodile vastav operatsiooniriski katmisek s määratav kapitalinõu e on teatav protsent 
olulisest indikaatorist vastavalt X li sa 1. osas sätestatud parameetritele. 
Artikkel 104 
1. Standardmeetodi kohaselt jagab krediidiasu tus oma tegevuse vastavalt X lisa 2. osale 
ärivaldkondadeks. 
2. Iga ärivaldkonna puhul arvutavad kred iidiasutused operatsiooniriski katva 
kapitalinõude teatava protsend ina olulisest indikaatoris t vastavalt X lisa 2. osas 
sätestatud parameetritele. 
3. Teatavate ärivaldkondade puhul võivad päde vad asutused konkreetsetel tingimustel 
lubada krediidiasutusel kasutada ope ratsiooniriski katm iseks kapitalinõude 
määramiseks mõnd alternatiivset indikaatorit.  
4. Standardmeetodi kohaselt on operatsi ooniriski kattev kapitalinõue kõikide 
ärivaldkondade operatsiooniri ski kapitalinõuete summa. 
5. Standardmeetodi parameetri d on esitatud X lisa 2. osas. 
6. Standardmeetodi kasutamiseks peavad krediidiasutused va stama X lisa 2. osas 
sätestatud kriteeriumidele. 
 
ET 107   ET Artikkel 105 
1. Krediidiasutused võivad kasutada oma si sestel riskimõõtmissüsteemidel põhinevat 
täiustatud mõõtmismudelil põhi nevat meetodit, tingimusel et pädev asutus on asjaomaste 
mudelite kasutamise omavahendite nõude arvutamiseks selgesõnaliselt heaks kiitnud. 
2. Krediidiasutused peavad tõendama pädevate le asutustele, et nad vastavad X lisa 3. 
osas sätestatud aktsepteeritavuse kriteeriumidele.  
3. Kui täiustatud mõõtmismudelil põhinevat m eetodit soovivad kasutada Euroopa Liidus 
emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus ja se lle tütarettevõtjad või Euroopa Liidus 
emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja  tütarettevõtjad, peavad nende erinevate 
juriidiliste üksuste pädevad asutused te gema artiklite 128–132 koha selt tihedat koostööd. 
Asjaomane taotlus peab sisaldama X lisa 3. osas loetletud punkte. 
4. Kui Euroopa Liidus emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus ja selle tütarettevõtjad või 
Euroopa Liidus emaettevõtjana tegutsev finant seerimisasutus ja selle tütarettevõtjad 
kasutavad täiustatud mõõtmismudelil põhinevat m eetodit ühtsetel alustel nii emaettevõtja kui 
ka tema tütarettevõtjate puhul,  võivad pädevad asutused lu bada, et emaettevõtja ja 
tütarettevõtjad vastavad X lis a 3. osas sätestatud aktsepteer itavuse kriteeriumidele ühise 
arvestuse põhjal. 
 
Ð2000/12/EÜ 
35. JAGU  
SUUR RISKIDE KONTSENTREERUMINE  
 
Ð2000/12/EÜ artikli 1 lõige 24 
(kohandatud) 
Ö uus 
Artikkel 106 
1. Ri sk ⌦ Riskipositsioon tähendab käes olevas jaos 3. jao 1. alajaos ⌫ artiklite 48, 49 
ja 50 kohaldamisel tähendab see artiklis 43 ning II ja IV lisas  nimetatud vara ja 
bilansiväliseid kirjeid, kohald amata neis sätestatud riskiga  kaalumist ja riskiastmeid; . 
IV lisas osutatud riskid  ⌦ kirjetest tulenevad riskipositsioonid ⌫ tuleb välja 
arvutada ühe III lisas sätestatud meetodi kohaselt,.  
ilma tehingu vastaspoo le riski kaalumata;  Ppädevate asutuste nõusolekul võib riski  
⌦ riskipositsiooni ⌫ mõistest välja jätta kõik täielikult omavahenditega kaetud 
elemendid, tingimusel et niisuguseid omavahendeid ei ole arvesse võetud 
maksevõime suhtarvu  Ö artikli 75 kohaldamisel krediidiasutuse omavahendite  või 
muude ühenduse õigusaktide kohaselt järeleva lvega seotud suhtarvude arvutamisel;.  
2. Riskide  ⌦ Riskipositsioonide ⌫ hulka ei kuulu: 
 
ET 108   ET (a) valuutatehingute puhul ⌦ riskipositsioonid ⌫ riskid , mis tekkivad tavaliste 
arvelduste korral 48 tunni jooksul  pärast makse sooritamist, ja  ⌦ ; ⌫ 
(b) väärtpaberite ostu või müügi puhul ⌦ riskipositsioonid ⌫ riskid , mis 
tekkivad tavaliste arvelduste korral viie tööpäeva jooksul pärast makse 
sooritamist või väärtpaberite üleandmist, olenevalt sellest, kumb toiming leiab aset varem;.
 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 1 lõike 1 
kolmas lõik (kohandatud) 
Artikkel 107 
Riskide kontsentratsiooni järelevalve ja kontrollimise kohaldamisel  ⌦ Käesolevas jaos 
tähendab krediidiasutus: ⌫ käsitatakse krediidiasutustena  
(a) kõiki esimese lõ igu sätetele vastavaid  krediidiasutusi, kaasa arvatud ⌦ nende ⌫ 
krediidiasutuste  kolmandates riikides paiknevad filiaalid,  ning ; 
(b) kõiki eraettevõtjaid või avalik-õiguslikke isikuid koos nende filiaalidega, kes 
vastavad esimes es lõigus sätestatud mõistele  ⌦ krediidiasutuse määratlusele ⌫ ja 
on saanud tegevusloa kolmandas riigis; . 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 48 lõige 1 
(kohandatud) 
Öuus 
Artikkel 108 
Suurest riskide kontsentreerumi sest teatamine  
1. Ühe kliendi või omavahel seotud klientide grupi puhul  ⌦ suhtes ⌫ võetud 
⌦ riskipositsiooni ⌫ riski , mis võrdub 10%-ga või ületab 10% krediidiasutuse 
omavahenditest, loetakse suureks riskide kontsentreerumiseks. 
Ö Sellisel juhul võib 1. jagu tõlgendada ilma artikli 57 punktita q ja artikli 63 lõiketa 3 ning 
seda tuleb tõlgendada ilma artikli 66 lõiketa 2.  
 
Ð2000/12/EÜ artikli 48 lõike 4 
esimene lõik (kohandatud) 
Artikkel 109 
Pädevad asutused nõuavad, et iga krediid iasutus rakendaks arukat juhtimis- ja 
raamatupidamiskorda ning piisavaid sisekontrol limehhanisme selleks, et  selgitada välja ja 
pidada arvestust kõikide suurte  riskide kontsentreerumiste ja nende hilisema muutumise üle 
vastavalt käesolevas direktiivis esitatud määratlustele ja nõuetele  ⌦ käesolevale 
 
ET 109   ET direktiivile ⌫ ning selleks, et jälgida nende va stavust iga krediidiasutuse enda 
laenupoliitikale. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 48 lõige 2 
(kohandatud) 
Artikkel 110 
Suurest riskide kontsentreerumisest teatamine  
21. Krediidiasutus teatab pädevatele asutustele  igast suurest riskide kontsentreerumisest, 
mis vastab lõikes 1 esitatud määratlusele . 
Liikmesriigid sätestavad kõnealuse teatamiskorra oma äranägemisel vastavalt ühele 
järgmisest kahest meetodist: 
(a) kõigist suurtest riskide kontsentreerumis test teatatakse vähemalt üks kord aastas, 
kusjuures aasta jooksul teatatakse igast uuest suurest riskide kontsentreerumisest 
ning olemasolevate suurte riskide kontse ntreerumiste vähemalt 20% suurenemisest 
võrreldes eelmise teatamisega, 
(b) kõigist suurtest riskide k ontsentreerumistest teatatakse  vähemalt neli korda aastas. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 48 punkt 3 
(kohandatud) 
Öuus 
3.2 Ö Välja arvatud krediidiasutu ste puhul, kes rakendavad artikli 111 lõigete 1, 2 ja 3 
kohaldamisel riskipositsioonide väärtuste arvutam iseks tagatist aktsepte erides artiklit 114, ei 
ole  aArtikli 49  ⌦ 111 ⌫ lõike Ö 3  7 punktide a, b, c, d, f, g ja h alusel vabastatud 
riskide  ⌦ riskipositsioonide ⌫ kohta ei ole  vaja lõike Ö 1  2 kohaselt teateid saata ja 
lõike Ö 1 punktis b  2 teises taandes  sätestatud teatamissa gedust võib artikli 49  ⌦ 111 ⌫ 
lõike Ö 3  7 punktides e ja i ning lõigetes 8, 9 ja 10  Ö artiklites 115 ja 116  nimetatud 
riskide  ⌦ riskipositsioonide ⌫ puhul vähendada kahe korrani aastas. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 48 lõike 4 
teine lõik (kohandatud) 
Kui krediidiasutus tugineb lõike 3  ⌦ 2 ⌫ sätetele, on ta kohusta tud säilitama andmed 
vabastuse aluseks olnud põhjuste kohta vähemalt ühe aasta jooksul pärast sündmust, mille alusel vabastus anti, selleks et pädevad as utused saaksid kontrolli da selle põhjendatust. 
 
Øuus 
3. Liikmesriigid võivad nõuda riskide kontsentr eerumisest teatamist krediidiasutuse võetud 
tagatise andjale. 
 
ET 110   ET  
Ð2000/12/EÜ artikli 49 lõiked 1–5 
(kohandatud) 
Î1 2004/xx/EÜ artikli 3 lõige 7 
(kohandatud) 
Öuus 
Artikkel 111 
Suure riskide kontsentreerumise piirmäärad  
1. Krediidiasutuse risk  ⌦ riskipositsioon ⌫ ei tohi ühe kliendi või omavahel seotud 
klientide grupi puhul  ⌦ suhtes ⌫ ületada 25% krediidiasu tuse omavahenditest Ö . 
Sellisel juhul ja muude käesoleva artikli sä tete kohaldamisel võib 1. jagu tõlgendada 
ilma artikli 57 punktita q ja artikli 63 lõiketa 3 ning seda tuleb tõlgendada ilma artikli 
66 lõiketa 2.  
2. Kui kõnealune klient või omavahel seotud klientide grupp on krediidiasutuse ema- 
või tütarettevõtja ja/või moodustab kõnealuse emaettevõtja ühe või mitu 
tütarettevõtjat, vähendatakse lõikes 1 sätestatud määra 20%-ni. Liikmesriigid võivad selliste klientide ⌦ suhtes ⌫ puhul võetud riskid
 tekkinud ⌦ riskipositsioonid ⌫ 
vabastada 20% piirmäärast, kui nad näevad selliste riskide  ⌦ riskipositsioonide ⌫ 
jälgimiseks ette erimeetmed või -menetlused. Liikmesriigid teatavad komisjonile ja Î
1 Euroopa panganduskomiteele  selliste meetmete või menetluste sisu. 
3. Krediidiasutuse suurte risk ide kontsentreerumiste kogusumma ei tohi olla suurem kui 
800% tema omavahenditest. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 49 punkt 4 
(kohandatud) 
4. Liikmesriigid võivad kehtestada rangemad p iirmäärad, kui on ette nä htud lõigetega 1, 2 ja 
3. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 49 lõiked 1–5 
(kohandatud) 
54. Krediidiasutus peab võetud riskide  ⌦ tekkinud riskipositsioonide ⌫ suhtes alati 
järgima lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud pi irmäärasid. Kui erandjuhul ületavad võetud 
riskid  ⌦ tekkinud riskipositsioonid ⌫ neid piirmäärasid, peab krediidiasutus sellest 
viivitamata teatama pädevatele asutuste le, kes võivad juhul, kui asjaolud seda 
võimaldavad, anda krediidiasutuse le kindla tähtaja võetud riskide  ⌦ tekkinud 
riskipositsioonide ⌫ vastavusseviimiseks nimetatud ülempiiridega. 
 
ET 111   ET  
Øuus 
Artikkel 112 
1. Artiklite 113–117 kohaldamisel hõlmab “garantii” ka artiklite 90–93 kohaselt 
aktsepteeritud krediididerivatiive, välja  arvatud krediidiri ski ülekandetehingut 
sisaldavad võlakirjad. 
2. Kui lõikest 3 ei ole tulene teisiti, võib juhul, kui otsese või kaudse krediidiriski kaitse 
aktsepteerimine on artiklite 113–117 kohaselt  lubatud, selle tingimuseks olla 
aktsepteeritavuse tingimuste ja muude miinim umnõuete täitmine, mis on ette nähtud 
artiklites 90–93 riskiga k aalutud varade arvutamiseks  vastavalt artiklitele 78–83. 
3. Kui krediidiasutus rakendab artikli 114 lõiget 2, tuleb krediidiriski kaitse 
aktsepteerimiseks täita artiklites 84–89 sätestat ud asjakohased tingimused. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 49 lõiked 4 ja 
6 (kohandatud) 
Artikkel 113 
1. Liikmesriigid võivad kehtestada rangemad piirmäärad, kui on ette nähtud ⌦ artikliga 
111 ⌫ lõigetega 1, 2 ja 3 . 
62. Liikmesriigid võivad täielikult või osaliselt loobuda ⌦ artikli 111 ⌫ lõigete 1, 2 ja 3  
kohaldamisest riskide  ⌦ riskipositsioonide ⌫ suhtes, mis krediidiasutusel  on võtnud  
⌦ tekkinud ⌫ seoses oma emaettevõtja, selle emaettevõtja teiste tütarettevõtjate või 
krediidiasutuse oma tütarettevõtjatega, tin gimusel et need ettevõtjad kuuluvad koos 
krediidiasutusega konsolideerit ud järelevalve alla vastavalt käesolevale direktiivile või 
vastavalt kolmandas riigis kehtivatele samaväärsetele reeglitele. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 49 lõige 7 
(kohandatud) 
Öuus 
73. Liikmesriigid võivad täielikult või osaliselt loobuda lõigete 1, 2 ja 3  ⌦ artikli 111 ⌫ 
kohaldamisest järgmiste riskide  ⌦ riskipositsioonide ⌫ suhtes: 
(a) varakirjed, milleks on nõuded A -tsooni keskvalitsustele  ja keskpankadele; 
Ö keskvalitsustele või keskpankadele, mi s saaksid tagamata kujul artiklite 78–
83 kohaselt 0% riskikaalu;  
(b) varakirjed, milleks on nõuded Euroopa ühendustele;  Ö rahvusvahelistele 
organisatsioonidele võ i mitmepoolsetele arengupankadele, mis saaksid 
tagamata kujul artiklite 78–83 kohaselt 0% riskikaalu;  
(c) varakirjed, milleks on nõuded A -tsoon i keskvalitsuste või keskpankade või 
Euroopa ühenduste otseselt tagatud nõuded;  Ö, millel on keskvalitsuste, 
 
ET 112   ET keskpankade, rahvusvaheliste organi satsioonide või mitmepoolsete 
arengupankade vahetu garantii, kui ga rantiid andvale üksusele esitatavad 
tagamata nõuded saaksid artiklite 78–83 kohaselt 0% riskikaalu;  
(d) muud A -tsooni keskvalitsustele, keskpanka dele või Euroopa ühendustele 
omistatavad või nende poolt tagatud riskid;  Ö keskvalitsuste, keskpankade, 
rahvusvaheliste organisatsioonide või mitmepoolsete arengupankadega seotud 
või nende poolt garanteeritud riskipos itsioonid, kui vastavale üksusele 
esitatavad tagamata nõuded saaksid ar tiklite 78–83 kohaselt 0% riskikaalu;  
(e) varakirjed, milleks on laenusaaja omav ääringus vääringustatud ja võimaluse 
korral laenusaaja omavääringus väljastatud nõuded ja muud Ö punktis a 
nimetamata  B-tsooni punktis a nimetamata  keskvalitsuste ja keskpankadega 
seotud ⌦ riskipositsioonid ⌫ riskid ; 
(f) varakirjed ja muud ⌦ riskipositsioonid ⌫ riskid , mis on pädevaid asutusi 
rahuldaval viisil tagatud A -tsooni  keskvalitsuste või keskpankade, 
väärtpaberitega või Euroopa ühe nduste või liikmesriikide piir kondlike või 
kohalike omavalitsuste väljalastud väär tpaberitega, millele on maksevõime 
osas artikliga 44 ette nähtud kaal 0 %; Ö rahvusvaheliste organisatsioonide, 
mitmepoolsete arengupankade või liik mesriikide piirkond like omavalitsuste 
või kohalike asutuste väljastatud võlainstrumentidega, millest tuleneb 
väljalaskjale nõue, mis saaks artik lite 78–83 kohaselt 0% riskikaalu  ;  
(g) varakirjed ja muud ⌦ riskipositsioonid ⌫ riskid , mis on pädevaid asutusi 
rahuldaval viisil tagatud rahaliste hoius tega, mis on paigutatud laenu andvasse 
asutusse  ⌦ krediidiasutusse ⌫ või krediidiasutusse, mis on laenu andva 
asutuse emaettevõtja või tütarettevõtja; 
(h) varakirjed ja muud ⌦ riskipositsioonid ⌫ riskid , mis on pädevaid asutusi 
rahuldaval viisil tagatud hoiusesertifikaatidega, mille on välja andnud laenu 
andev asutus  ⌦ krediidiasutus ⌫ või krediidiasutus, mis on laenu andva 
asutuse  ⌦ krediidiasutuse ⌫ emaettevõtja või tütarettevõtja, ja mis on 
hoiustatud ühes nimetatud asutustest; 
(i) varakirjed, milleks on sellised kuni aastase tähtajaga nõuded ja 
krediidi asutustega seotud ⌦ riskipositsioonid ⌫ riskid , mis ei kuulu selliste 
asutuste omavahendite koosseisu; 
(j) varakirjed, milleks on artikli 45 lõike 2  Ö VI lisa 1. osa lõike 82  kohaselt 
tagatud kuni aastase tähtajaga nõuded ja ⌦ muud riskipositsioonid asutuste 
vastu ⌫ riskiga laenud asutustele , mis ei ole krediidiasutused, kuid mis 
vastavad nimetatud lõikes sätestatud nõuetele; 
(k) kuni aastase tähtajaga kaubavekslid ja muud samalaadsed vekslid, mis 
kannavad teise krediidiasutuse allkirja; 
(l) direktiivi 85/611/EMÜ artikli 22 lõikes 4 määratletud võlainstrumendid;  
Ö artiklites 78–83 määratlet ud tagatud võlakirjad;   
 
ET 113   ET  
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
(m) kuni edaspidise kooskõlastam iseni, artikli 51 lõikes 3  ⌦ 122 lõikes 1 ⌫ 
nimetatud krediidiasutuste osalus ki ndlustusseltsides, mis ei ületa 40% 
krediidiasutuse omavahenditest; 
(n) varakirjed, milleks on nõuded piir kondlikele või üleriigilistele 
krediidiasutustele, millega  kellega  laenu andev asu tus ⌦ krediidiasutus ⌫ 
vastavalt õigusaktidele või põhikirjale on ühisesse  võrku ühendatud ja mis  kes 
vastutavad nende sätete kohaselt võrgus iseste kliiringtehingute sooritamise 
eest; 
 
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
(o) riskid ⌦ riskipositsioonid ⌫, mis on pädevaid asutusi rahuldaval viisil 
tagatud punktis f nimetamata väärtpaberitega; , tingimusel et neid väärtpabereid 
ei ole välja andnud krediidiasutus is e, tema emaettevõtja, ükski nende 
tütarette võtjatest, kõnealune klient ega omavahel seotud klientide grupp.  
Tagatisena kasutatavaid väärtpabereid tuleb hinnata turuhi nna järgi, nende 
väärtus peab olema suurem kui tagata va riski summa, nendega peab saama 
börsil kaubelda või nad peavad olema turukõlb likud ning regulaarselt 
noteeritavad turul, millel tegutsevad t unnustatud väärtpaber ituru kutselised 
osalised, ning mis võimaldavad krediidi asutuse päritoluliikmesriigi pädevate 
ametiasutuste nõudmisi rahuldaval viisil kindlaks teha objektiivse hinna, nii et 
väärtpaberite laenusummat ületavat väärtust võib igal ajal kontrollida. 
Laenusumma peab olema ületatud 100 -protsendiliselt; aktsiate ja osade puhul 
on see protsent 150 ning krediidiasutu ste, liikmesriikid e piirkondlike või 
kohalike omavalitsuste, välja arvatud artiklis 44 nime tatud asutuste, väljaantud 
võlakirjade ja Euroopa Investeerimisp anga ja rahvusvaheliste arengupankade 
väljaantud võlakirjade puhul on see protsent 50.  
 
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
(p) laenud, mis on pädevaid asutusi rahuldav al moel täielikult tagatud hüpoteegiga 
eluasemena kasutatavale kinn isvarale või Soome 1991. aasta 
elamuühinguseaduse või hilisemate vastav ate õigusaktide kohaselt tegutsevate 
Soome elamuühingute osadega ja liisingu tehingutega, mille puhul liisinguandja 
on liisitud eluasemena kasutatava kinni svara täieõiguslik omanik senikaua, 
kuni liisinguvõtja ei  ole kasutanud oma väljaost uõigust, igal juhul kuni 50% 
ulatuses kõnealuse eluasemena kasutata va kinnisvara väärtusest; Kinnisvara 
väärtus arvutatakse välja pädevat e ametiasutuste nõudmisi rahuldaval viisil 
õigus - ja haldusnormides kehtestatud hindamisreeglite põhjal.  Hindamine 
toimub vähemalt kord aastas. Käesol eva punkti kohaldamisel tähendab 
eluasemena kasutatav kinnisvara elu kohta, milles laenusaaja elab või mill e ta 
on üürile andnud;  
 
ET 114   ET  
Øuus 
(q) järgmised riskipositsioonid, kui need  saaksid artiklit e 78–83 kohaselt 50% 
riskikaalu ja üksnes 50%  ulatuses asjaomase vara väärtusest: 
(i) kontorite või muude äripindadega se otud riskipositsioonid, mis on tagatud 
kontoritele või muudele äripindadele seatud hüpoteekidega või Soome 1991. 
aasta elamuühinguseaduse või  hilisemate vastavate õigusaktide kohaselt 
tegutsevate Soome elamuühingute osadega; 
(ii) kinnisvaraliisingutega seotud riskipos itsioonid, mille objektiks on kontorid või 
muud äripinnad. 
Punkti ii kohaldamisel võivad liikmesriikide pädevad asutused lubada 
krediidiasutustel kuni 31. detsembrini 2011 aktsepteerida 100% asjaomase vara 
väärtusest. Kõnealuse ajavahemiku möödumi sel vaadatakse selline kohtlemine läbi. 
Liikmesriigid teatavad komisjonile, kuida s nad kõnealust eeliskohtlemist kasutavad. 
 
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
(qr) 50% II lisas nimetatud keskmise/madala riskiga bilansivälistest kirjetest; 
(rs) pädevate ametiasutuste nõusolekul õigusnormide põhjal välja antud muud 
tagatised peale laenutagatiste , mida annavad oma liikmetele  krediidiasutuste staatust 
omavad vastastikuse garantii ühingud, kusjuures nende summa kuulub kaalumisele 20% ulatuses. 
Tagamaks, et see ei kahjusta konkurentsi, teatav
ad liikmesriigid komisjonile, kuidas 
nad käesolevat võimalust kasutavad;  
(st) II lisas nimetatud madala riskiga bila nsivälised kirjed, kuivõrd kliendi või 
omavahel seotud klientide grupiga on sõ lmitud kokkulepe, mille kohaselt võib riski 
enda kanda võtta  ⌦ riskipositsioon tekkida ⌫ ainult siis, kui on kindlaks tehtud, et 
see ei põhjusta lõigete 1, 2 ja 3  ⌦ artikli 111 lõigete 1–3 ⌫ alusel kohaldatavate 
piirmäärade ületamist. 
 
Øuus 
Krediidiasutuse väljalastud krediidiriski ül ekandetehingut sisaldava võlakirja alusel 
saadud sularaha ning vastaspoole laene krediid iasutusele ja hoiuse id krediidiasutuses, 
mille suhtes kohaldatakse artiklitele 90–93  vastavat bilansilise tasaarvelduse 
lepingut, loetakse punk ti g alla kuuluvaks. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 49 punkti o 
teine ja kolmas lause (kohandatud) 
Ö uus 
⌦ Punkti o kohaldamisel tuleb ⌫ tTagatisena kasutatavaid väärtpabereid tuleb  hinnata 
turuhinna järgi, nende väärtus peab olema s uurem kui tagatava riskipositsiooni summa, 
nendega peab saama börsil kaubelda või need peavad olema turukõlblikud ja regulaarselt 
 
ET 115   ET noteeritavad turul, millel tegutsevad tunnustat ud väärtpaberituru kutselised osalised, ja 
võimaldama krediidiasutuse päritoluliikmesriig i pädevate ametiasutuste nõudmisi rahuldaval 
viisil kindlaks teha objektiivse hinna, nii et vä ärtpaberite laenusummat ületavat väärtust võib 
igal ajal kontrollida. Laenusumma peab olema ületatud 100protsendiliselt; . Aaktsiate ja osade 
puhul on see protsent 150 ning ⌦ asutuste ⌫ krediidiasutuste , liikmesriikide piirkondlike 
või kohalike omavalitsuste, välja arvatud artiklis 44  ⌦ alapunktis f ⌫ nimetatud asutuste, 
väljalastud võlainstrumentide ja Euroopa Investeerimispanga ja  rahvusvaheliste  
⌦ mitmepoolsete ⌫ arengupankade väljalastud võlainstrumentide puhul Ö , välja arvatud 
need, mille suhtes kohaldatakse stan dardmeetodi kohaselt 0% riskikaalu,  on see protsent 
50. Ö Kui riskipositsiooni tähtaeg ja krediidiriski  kaitse tähtaeg on erinevad, tagatist ei 
aktsepteerita.  ⌦Tagatisena kasutatavad väärtpaberid  ei tohi kuuluda krediidiasutuste 
omavahendite koosseisu. ⌫ 
⌦ Punkti p kohaldamisel arvutatakse ⌫ kKinnisvara väärtus arvutatakse  välja 
pädevate ametiasutuste nõudmisi rahulda val viisil õigus- ja haldusnormides 
kehtestatud hindamisreeglite põhjal. Hi ndamine toimub vähemalt kord aastas. 
Käesoleva  Pp unkti kohaldamisel tähendab eluasemena kasutatav kinnisvara 
elukohta, milles laenusaaja elab või mille ta on üürile andnud; . 
Tagamaks, et see ei kahjusta konkurentsi, teatavad liikmesriigid komisjonile , kuidas 
nad käesolevat võimalust kasutavad; ⌦ kõikidest punkti s alusel tehtud 
eranditest. ⌫  
 
Øuus 
Artikkel 114 
1. Kui lõikest 3 ei tulene teis iti, võivad liikmesr iigid artikli 11 1 lõigete 1–3 kohaldamisel 
riskipositsioonide väärtuse arvutamiseks ar tikli 113 lõike 3 punktide f, g, h ja o kohaselt 
lubatud täielike või osaliste vabastuste kohald amise asemel lubada krediidiasutustel, kes 
kasutavad artiklite 90–93 kohaselt finantstaga tist (üldmeetod), kasuta da riskipositsiooni 
väärtusest madalamat väärtust, mis ei ole madalam kui klientide või omavahel seotud 
klientide gruppidega seotud täielikult korrigeer itud riskipositsioonide koguväärtus. 
Täielikult korrigeeritud riskiposit siooni väärtus tähendab siin ri skipositsiooni väärtust, mida 
arvutatakse vastavalt artiklitel e 90–93, võttes arvesse krediidiris ki maandamist, volatiilsusega 
korrigeerimist ja täht aegade erinevusi (E*). 
Kui seda lõiget kohaldatakse krediidiasutuse s uhtes, ei või kõnealuse krediidiasutuse suhtes 
kohaldada artikli 113 lõike 3 punkte f, g, h ja o. 
2. Kui lõikest 3 ei tulene teisiti, võib kredii diasutus, kellel on luba tud kasutada artiklites 
84–89 nimetatud riskipositsiooni klasside  puhul LGD ja ümberhindamistegurite 
sisehinnanguid, võtta artikl i 113 lõike 3 kohaldamisel riskipositsioonide väärtuse 
arvutamiseks arvesse finantstagatise mõju asjaom astele riskipositsioonid ele, kui pädev asutus 
leiab, et krediidiasutus suudab finantstagatise mõ ju asjaomastele riskipositsioonidele hinnata 
eraldi muudest LGD seisukohast olulistest aspektidest.  
Pädevad asutused peavad olema veendunud, et  krediidiasutuse hinnanguid on võimalik 
kasutada riskipositsioonide väärtuse vähenda miseks, et vastata artikli 111 tingimustele.  
 
ET 116   ET Kui krediidiasutusel on lubatud kasutada oma sisehinnanguid fina ntstagatise mõjule, peab ta 
neid kasutama järjekindlalt pädevat asutust rahuldaval viis il. Eelkõige tuleb kõnealust 
meetodit rakendada olulise suurus ega riskipositsioonide suhtes. 
Krediidiasutus, kellel on lubatud kasutada ar tiklites 84–89 nimetatud risk ipositsiooni klasside 
puhul LGD ja ümberhindamistegurite sisehinna nguid ja kes ei kasuta  riskipositsioonide 
väärtuse arvutamiseks esimeses lõigus nimeta tud meetodit, võib riskipositsioonide väärtuse 
arvutamiseks kasutada lõike 9 alapunktis 1 või  artikli 113 lõike 3 alapunktis o sätestatud 
meetodit. Krediidiasutus võib kasutada ainult üht nimetatud kahest meetodist. 
3. Krediidiasutus, kellel on lubatud kasu tada artikli 111 lõigete 1–3 kohaldamisel 
riskipositsioonide väärtuse arvutamiseks lõig etes 1 ja 2 kirjeldatud meetodeid, peavad 
korraldama krediidiriskide kontsentreerumise hinda miseks regulaarselt stressteste, sealhulgas 
seoses võetud tagatise re aliseeritava väärtusega. 
Testides hinnatakse riske, mis tulenevad turu tingimuste võimalikust muutumisest, mis võib 
negatiivselt mõjutada krediidiasutuste omavahen dite adekvaatsust, ja riske, mis tulenevad 
tagatise realiseerimisest ra handuslike raskuste korral. 
Krediidiasutused peavad tõendama pädevatele as utustele, et läbiviidud stresstestid on selliste 
riskide hindamiseks p iisavad ja asjakohased. 
Kui kõnealune stresstest viitab tagatise madalamale  realiseeritavale väärtusele kui lõigete 2 ja 
3 kohaselt oleks lubatud arvess e võtta, vähendatakse vastava lt tagatise väärtust, mida on 
lubatud arvesse võtta artikli 111 lõigete 1–3 kohaldamisel riskipositsioonide väärtuse 
arvutamiseks. 
Kõnealuste krediidiasutuste kont sentratsiooniriski käsitlemise strateegiad peavad sisaldama 
järgmist: 
(a) eeskirjad ja menetlused selliste riski positsioonide käsitlemiseks, mis tulenevad 
nõuete tähtaegade ja krediidikva liteedi kaitse erinevusest;  
(b) krediidiriski maandamise tehnika kohald amisest tulenevat kontse ntratsiooniriski ja 
eelkõige suuri kaudseid kred iidiriskile avatud positsioone  käsitlevad eeskirjad ja 
menetlused (nt tagatiseks seatud väärtpaberite ühele väljalaskjale avanevad riskid).  
4. Kui tagatise mõju võetakse lõike 1 või 2 kohaselt arvesse, võivad liikmesriigid 
käsitleda riskipositsiooni tagatud osa nii, nagu see oleks tekkinud seoses tagatise andja, mitte 
kliendiga. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 49 lõiked 8 ja 
9 (kohandatud) 
Öuus 
Artikkel 115 
81. Lõigete 1, 2 ja 3  ⌦ Artikli 111 lõigete 1–3 ⌫ kohaldamisel võivad liikmesriigid 
kohaldada 20% kaalu liikmesriikide piirkondlikele ⌦ omavalitsustele ⌫ ja kohalikele 
⌦ asutustele ⌫ omavalitsustele  esitatud nõuetest varakirjete Ö suhtes, kui need nõuded 
 
ET 117   ET saaksid artiklite 78–83 kohaselt 20% riskikaal u, ja muude selliste omavalitsuste või 
asutustega seotud või nende poolt garanteeritud riskipositsioonide suhtes, mis saavad artiklite 
78–83 kohaselt 20% riskikaalu  ning muude nende puhul võet ud riskide või nende antud 
tagatis te puhul; arvestades artiklis  44 sätestatud tingimusi, võiva d liikmesriigid alandada 
nimetatud määra 0% -ni. 
Ö Liikmesriigid võivad siiski seda määra vähendada nullini liikmesriikide piirkondlikele 
omavalitsustele ja kohalikele asutustele esita tud nõuetest varakirjete puhul, kui need nõuded 
saaksid artiklite 78–83 kohaselt 0% riskikaalu, ja muude selliste omavalitsuste või asutustega 
seotud või nende poolt garantee ritud riskipositsioonide puhul , mis saavad artiklite 78–83 
kohaselt 20% riskikaalu . 
9.2. Lõigete 1, 2 ja 3  ⌦ Artikli 111 lõigete 1–3 ⌫ kohaldamisel võivad liikmesriigid 
kohaldada 20% kaalu varakirjete suhtes, milleks on sellised nõuded krediidi asutustele või 
muud krediidi asutustega seotud ⌦ riskipositsioonid ⌫ riskid , mille tähtaeg on vähemalt üks 
aasta ja mitte rohkem kui kolm aastat, ning 50% kaalu varakirjete suhtes, milleks on üle kolmeaastase tähtajaga nõuded krediidi
asutustele tingimusel, et viimasena mainitud nõueteks 
on krediidi asutuse välja antud võlakirjad  ⌦ väljalastud võlainstrumendid ⌫ ja et kõnealused 
võlakirjad  ⌦ võlainstrumendid ⌫ on pädevate asutuste arvates turukõlblikud turul, millel 
tegutsevad väärtpaberituru kutselised osalised, ja et nende hindu noteeritakse nimetatud turul 
iga päev, või mille väljaandmiseks  ⌦ väljalaskmiseks ⌫ on andnud loa võlakirja välja 
andnud  ⌦ võlainstrumendid väljalasknud ⌫ krediidi asutuse päritoluriigi pädevad asutused. 
Ükski nimetatud kirjetest ei tohi ming il juhul kuuluda omavahendite koosseisu. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 49 lõige 10 
(kohandatud) 
Artikkel 116 
10. Erandina lõike 7 punktist i ja lõikest 9  ⌦ artikli 113 lõike 3 punktist i ja artikli 115 
lõikest 2 ⌫ võivad liikmesriigid kohaldada 20% ka alu varakirjete suhtes, milleks on nõuded 
krediidiasutustele ja muud krediidiasutustega seotud ⌦ riskipositsioonid ⌫ riskid , 
olenemata nende tähtajast. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 49 lõige 11 
(kohandatud) 
Artikkel 117 
111. Kui kliendi laenu  ⌦ riskipositsiooni ⌫ tagab kolmas isik või kui tagatiseks on 
antud kolmanda isiku väljaantud  ⌦ väljalastud ⌫ väärtpaberid vastavalt ⌦ artikli 
113 ⌫ lõike 7  ⌦ 3 ⌫ punkti o tingimustele, võivad liikmesriigid: 
(a) käsitleda riski  ⌦ riskipositsiooni ⌫ nii, nagu oleks see võetud  
⌦ tekkinud ⌫ seoses ⌦ garantii andjaga ⌫ kolmanda isiku , mitte aga 
kliendiga, kui kõnealune kolmas isik tagab riski otseselt ja tingimusteta 
pädevate a sutuste nõudmisi rahuldaval viisil, ; 
 
ET 118   ET (b) käsitleda riski  ⌦ riskipositsiooni ⌫ nii, nagu oleks see võetud  
⌦ tekkinud ⌫ seoses kolmanda isiku, mitte aga kliendiga, kui ⌦ artikli 
113 ⌫ lõike 7  ⌦ 3 ⌫ punktis o määratletud riski  ⌦ riskipositsioon ⌫ on 
tagatud selles punktis sätestatud tin gimuste kohaselt antud tagatisega. 
 
Øuus 
2. Kui liikmesriigid kohaldavad lõike 1 punktis a ettenähtud käsitlust: 
(a) kui garantii on nomineeritud mõnes m uus vääringus kui riskipositsioon, 
arvutatakse tagatava riskipositsiooni s uurus vastavalt VIII lisa sätetele, mis 
reguleerivad vääringute er inevuse käsitlemist kaudse krediidiriski kaitse puhul; 
(b) riskipositsiooni ja kaitse tähtaja er inevust käsitletakse vastavalt VIII lisa 
sätetele, mis reguleerivad tähtaegade erinevuse käsitlemist; 
(c) osalist katet võib aktsepteerida vastav alt VIII lisas ette nähtud käsitlusele. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 49 lõige 2 
(kohandatud) 
12. Hiljemalt 1. jaanuaril 1999 kontrollib nõukogu komi sjoni ettekande põhjal lõike 7 punktis 
i ning lõigetes 9 ja 10 sätestatud pankadevaheliste riskide käsitlemist.  Nõukogu otsustab 
komisjoni ettepaneku põhja l muudatuste tegemise vajaduse.  
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 50 
(kohandatud) 
Öuus 
Artikkel 118 
Suure riskide kontsentratsiooni konsolid eeritud või konsolideerimata järelevalve  
1. Kui krediidiasutus ei ole ei emaettevõtja ega tütarettev õtja, teostatakse artiklites 48 ja 49 
või muudes selles valdkonnas kohaldatavates üh enduse õigusnormides kehtestatud kohustuste 
täitmise üle konsolideerimata järelevalvet.  
2. Muudel juhtudel teostatakse artiklite s 48 ja 49 või muudes selles valdkonnas 
koha ldatavates ühenduse õigusnormides kehtesta tud kohustuste täitmise  üle konsolideeritud 
järelevalvet vastavalt artiklitele 52 -56. 
3. Liikmesriigid võivad loobuda individuaalsest  või osaliselt konsolid eeritud järelevalvest 
artiklites 48 ja 49 või muudes kõnea luses valdkonnas kohaldatavates ühenduse õigusnormides 
kehtestatud kohustuste täitmise üle krediidia sutuse puhul, mis emaettevõtjana kuulub 
konsolideeritud järelevalve alla, ja sellise kr ediidiasutuse tütarettevõtjate puhul, millele 
tegevusloa andmine ja m ille üle järelevalve korraldamine on nende pädevuses ning mis 
kuuluvad konsolideeritu d järelevalve alla.  
Liikmesriigid loobuvad sellisest järelevalves t juhul, kui krediidiasutuse emaettevõtja on 
finantsvaldusettevõtja, mis on asutatud krediidiasutusega sam as liikmesriigis, tingimusel et 
kõnealune äriühing kuulub krediidiasut ustega sama järelevalve alla.  
 
ET 119   ET Esimeses ja teises lõigus nimetatud juhtudel  
Ö Kui krediidiasutus ei pea artikli 69 lõik e 1 kohaselt individuaalselt või osaliselt 
konsolideeritud alusel käesoleva jaoga ke htestatud kohustusi tä itma või artiklit 70 
kohaldatakse liikmesriigis emaettevõtjana  tegutseva krediidiasutuse suhtes,  tuleb võtta 
meetmed tagamaks riski rahuldav jaotumine kontserni piires. 
 
Øuus 
Artikkel 119 
Komisjon esitab 31. detsembriks 2007 Euroopa Pa rlamendile ja nõukogule aruande käesoleva 
jao kohaldamise kohta koos asjakohaste ettepanekutega. 
 
Ð2000/12/EÜ 
6. JAGU  
OLULINE OSALUS VÄLJASPOOL RAHANDUSSEKTORIT  
 
Ð2000/12/EÜ artikli 51 lõiked 1 ja 
2 (kohandatud) 
Artikkel 120 
Piirangud olulisele osalusele väljaspool rahandussektorit  
1. Ükski krediidiasutus ei tohi  äriühingus, mis pole krediidi asutus, finantseerimisasutus 
ega direktiivi 86/635/EMÜ artikli 43 lõike 2 punkti f teises alapunktis nimetatud alal tegutsev 
ettevõtja, omada olulist osalust, mi s ületab 15% tema omavahenditest. 
2. Krediidiasutuse oluliste osaluste kogus umma äriühingutes, mis pole krediidiasutused, 
finantseerimisasutused ega direktiivi 86/635/EMÜ artikli 43 lõike 2 punkti f teises alapunktis nimetatud alal tegutsevad äriühingud, ei tohi  olla suurem kui 60% tema omavahenditest. 
 
Ð2002/87/EÜ artikli 29 lõige 5 
(kohandatud) 
5. Liikmesriigid ei pea lõigetes 1 ja 2 sätestatud piiranguid kohal dama  osaluste suhtes 
direktiivis 73/239/EMÜ ja direktiivis79/267/ EMÜ määratletud kindlustusseltsides või 
direktiivis98/78/EÜ määratletud edasikindlustusseltsides.  
 
ET 120   ET  
Ð2000/12/EÜ artikli 51 lõige 4 
(kohandatud) 
4. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud piir angute arvutamisel ei võeta olulise osalusena arvesse aktsiaid 
või osi, mis on krediidiasutuse valduses aj utiselt saneerimise, päästeoperatsiooni või 
väärtpaberite emissiooni tagamise tõttu, või on  krediidiasutuse nimel, kuid teiste arvel. 
Arvesse ei võeta  aktsiaid või osi, mis pole direktiivi 86/635/EMÜ artikli 35 lõikes 2 
määratletud finantspõhivarad.  
 
Ð2000/12/EÜ artikli 51 lõige 5 
53. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud piiranguid tohib ület ada vaid erandjuhtude l. Niisugusel juhul 
nõuavad pädevad ametiasutused krediidiasutuselt siiski kas omavahendite suurendamist või 
muude samaväärsete meetmete võtmist. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 51 lõige 6 
(kohandatud) 
6. Liikmesriigid võivad sätestada, et pädevad ametiasutused ei kohalda lõigetes 1 ja 2 
sätestatud piiranguid, tingimusel et summa, mille võrra krediidiasutuse oluline osalus ületab 
need piirangud, kaetakse täielikult omavahend itest ning et viimaseid ei võeta arvesse 
maksevõime suhtarvu arvutamisel. Kui mõle mad lõigetes 1 ja 2 sätestatud piira ngutest on 
ületatud, tuleb omavahendite arvelt  katta see summa, mis on suurem.  
 
Ð2000/12/EÜ artikli 51 lõige 4 
Artikkel 121 
4. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud piirangute arvutamis el ei võeta olulise osalusena arvesse aktsiaid 
või osi, mis on krediidiasutuse valduses aj utiselt saneerimise, päästeoperatsiooni või 
väärtpaberite emissiooni tagamise tõttu, või on  krediidiasutuse nimel, kuid teiste arvel. 
Arvesse ei võeta aktsiaid või osi, mis pole direktiivi 86/635/EMÜ artikli 35 lõikes 2 määratletud finantspõhivarad. 
 
Ð2002/87/EÜ artikli 29 lõige 5 
Artikkel 122 
31. Liikmesriigid ei pea lõigetes 1 ja 2 säte statud piiranguid kohaldama osaluste suhtes 
direktiivis 73/239/EMÜ ja direktiivis79/267/EMÜ määratletud kindlustusseltsides või direktiivis 98/78/EÜ määratle tud edasikindlustusseltsides. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 51 lõige 6 
(kohandatud) 
62. Liikmesriigid võivad sätestada, et  pädevad ametiasutused ei kohalda ⌦ artikli 
120 ⌫ lõigetes 1 ja 2 sätestatud piirangui d, tingimusel et summa, mille võrra 
 
ET 121   ET krediidiasutuse oluline osalus ületab  need piirangud, kaetakse täielikult 
omavahenditest ning et viimaseid ei võeta arvesse maksevõime suhtarvu arvutamisel. 
Kui mõlemad ⌦ artikli 120 ⌫ lõigetes 1 ja 2 sätest atud piirangutest on ületatud, 
tuleb omavahendite arvelt katta  see summa, mis on suurem. 
 
Øuus 
3. PEATÜKK 
KREDIIDIASUTUSTE  HINDAMISPROTSESS 
Artikkel 123 
Krediidiasutused peavad kehtestama põhjaliku d, tõhusad ja kõikehõlmavad strateegiad ja 
protsessid, et hinnata ja säil itada pidevalt sisekapitali summa t, liiki ja jaotust, mida nad 
peavad piisavaks, et katta neile avanevate või avaneda võivate riskide laadi ja taset. 
Need strateegiad ja protsessid tuleb korrapäraselt asutusesiseselt läbi vaad ata, et tagada nende 
kõikehõlmavus ja proportsionaalsus asjaomase kr ediidiasutuse tegevuse laadi, ulatuse ja 
keerukuse suhtes. 
 
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
34. PEATÜKK 
KONSOLIDEERITUD  ⌦ PÄDEVATE  ASUTUSTE  POOLNE ⌫ 
JÄRELEVALVE  ⌦ JA AVALIKUSTAMINE ⌫ 
 
Ð2000/12/EÜ (uus)  
Î1 2002/87/EÜ artikli 29 lõige 6 
Artikkel 52  
Krediidiasutuste konsolideeritud järelevalve  
1. Iga krediidiasutus, mille tütarettevõt ja on krediidi - või finantseerimisasutus või mis omab 
sellises asutuses osalust, kuulub artiklis 54 säte statud ulatuses ja korra s järelevalve alla oma 
konsolideeritud finantsseisundi põhjal. Sellist järe levalvet teostatakse vä hemalt lõigetes 5 ja 6 
nimetat ud juhtudel.  
2. 1 Iga krediidiasutus, mille emaettevõtja on  finantsvaldusettevõtja, kuulub artiklis 54 
sätestatud ulatuses ja korras järelevalve alla  selle finantsvalduset tevõtja konsolideeritud 
finantsseisundi põhjal. Sellist järelevalvet teostatakse vähe malt lõigetes 5 ja 6 nimetatud 
juhtudel.Î1 Finantsvaldusettevõtja finantsseisundi konsolideeritus ei tähenda mingil juhul, et 
 
ET 122   ET pädevatelt asutustelt nõutakse jä relevalve teostamist finantsval dusettevõtja üle eraldi, ilma et 
see piiraks artikli  54a sätete kohaldamist.  
 
Ð2000/12/EÜ artikli 52 lõige 3  
3. Liikmesriigid või artikli 53 koha selt teostatava konsolideeritud järelevalve eest  vastutavad 
pädevad asutused võivad otsustada, et krediidi - või finantseerimisasutus t või krediidiasutuse 
abiettevõtjat, mis on tütarettevõtja või milles omatakse osalust, ei pea võtma konsolideeritud 
järelevalve alla järgmistel juhtudel:  
– konsolideeritav äriühing asub kolmandas riig is, kus vajaliku teabe edastamisele on 
õiguslikud takistu sed, 
– pädevate asutuste arvates ei ole konso lideeritaval äriühingul  krediidiasutuste 
järelevalve eesmärkide seisukohalt märkimisv äärset tähendust ja kõikidel juhtudel, 
kui konsolideeritava äriühingu bilansimaht on väiksem kui 10 miljonit eurot või 1 
protsen t emaettevõtja või osalust omava ettevõtja bilansi kogumahust.  Kui eespool 
loetletud tingimustele vastab mitu e ttevõtjat, tuleb nad siiski hõlmata 
konsolideerimisse, kui neil ühiselt on eespool mainitud eesmärkide seisukohalt 
märkimisväärne tähendus, või  
– konsolideeritud järelevalve eest vastut avate pädevate asutuste arvates 
konsolideeritava äriühingu finantsseisundi konsolideerimine ei vasta kõnealuste 
krediidiasutuste järelevalve eesmärk idele või on nende suhtes eksitav.  
 
Ð2000/12/EÜ artikli 52 lõiked 5 – 
8 
5. Järelevalve maksevõime ja selle üle, et omavahendid oleksid tururiskide katmiseks 
piisavad, ning suurte riskide kontsentreerumise kontrollimine toimub konsolideeritud alusel 
vastavalt käesolevale artiklile ja artiklitele 53 -56. Vajaduse korral võtavad liikmesriigid 
tarvilikke meetmeid, et kooskõlas lõikega 2 võtta finantsvaldusettevõtjad konsolideeritud 
järelevalve alla.  
Artikli 51 lõigetes 1 ja 2 sätest atud piirangute järgimist jälgitak se ja kontrollitakse lähtudes 
krediidiasutuse konsol ideeritud või osaliselt konsolid eeritud finantsseisundist.  
6. Pädevad asutused tagavad, et kõikides äriühingutes, mis kuuluva d vastavalt lõigetele 1 ja 2 
krediidiasutuse üle teostatava konsolideeritu d järelevalve alla, on piisavad sisekontrolli 
mehhanismid  konsolideeritud järelevalve teostamiseks vajalike andmete ja teabe saamiseks.  
7. Ilma et see piiraks teiste direktiivide va stavate sätete kohaldamist, võivad liikmesriigid 
loobuda lõikes 5 sätestatud põhimõtete konsolideerimata või osaliselt konsolideerit ud alusel 
kohaldamisest krediidiasutuse suhtes, mis em aettevõtjana kuulub konsolideeritud järelevalve 
alla, ning iga sellise krediidi asutuse tütarettevõtja suhtes , mille kohta kehtib selles 
liikmesriigis tegevusloa nõue ja mis kuulub seal järelevalve alla ning on võetud 
emaettevõtjaks oleva krediidiasu tuse üle teostatava konsolideer itud järelevalve alla. Sama 
erand on lubatud, kui emaettevõtja on finantsvaldusettevõtja, mille asukoht on 
krediidiasutusega samas liikmesriigi s, tingimusel et see ettevõtja kuul ub järelevalve alla 
krediidiasutusega samadel alustel ja vast ab eriti lõikes 5 sätestatud normidele.  
 
ET 123   ET Mõlemal esimeses lõigus sätestatud juhul tuleb võ tta meetmeid, et tagada  kapitali adekvaatne 
jaotumine pangakontsernis.  
Kui pädevad asutused kohaldavad nim etatud põhimõtteid selliste krediidiasutuste suhtes 
konsolideerimata alusel, võivad nad omavahend ite arvutamisel lähtuda artikli 34 lõike 2 
viimases lõigus sätestatust.  
8. Kui krediidiasutus, mille emaettevõtja on krediidiasutus, asub ning omab tegevusluba  
mõnes teises liikmesriigis, kohaldavad nimetatud tegevusloa väljaandnud pädevad asutused 
kõnealuse krediidiasutuse suhtes  lõikes 5 sätestatud põhimõttei d konsolideerimata või, kui see 
on asjakohane, siis osaliselt konsolideeritud alusel.  
 
Ð2000/12/EÜ artikli 52 lõige 9 
(kohandatud)  
Î1 2004/xx/EÜ artikli 3 lõige 9 
9. Olenemata lõike 8 nõuetest võivad krediidiasut usena tegutseva emaettevõtja tütarettevõtjale 
tegevusloa väljaandnud pädevad asutused  anda vastastikuse kokkuleppe alu sel vastutuse 
järelevalve eest üle nendele pädevatele asutustele, kes on emaettevõtjale tegevusloa välja 
andnud ja jälgivad tema tegevust. Komisjonile tuleb teatada niisuguste lepingute olemasolust 
ja sisust.  Î1 Asjaomane pädev asutus edastab  sellise teabe teiste liikmesriikide pädevatele 
asutustele.   
 
Øuus 
1. JAGU – JÄRELEVALVE  
Artikkel 124 
1. Võttes arvesse XI lisas sätestatud tehnilisi kriteeriume, vaatavad pädevad asutused 
läbi süsteemid, strateegiad, menetlused ja mehhanismid, mida krediidiasutused 
käesoleva direktiivi täitmiseks on rakendanud, ja hindavad krediidiasutustele 
avanevaid või avaneda võivaid riske. 
2. Lõikes 1 nimetatud läbivaatamise ja hi ndamise ulatus peab vastama käesoleva 
direktiivi tingimustele. 
3. Lõikes 1 nimetatud läbivaatamise ja hinda mise alusel otsustavad pädevad asutused, 
kas süsteemid, strateegiad, menetlused ja mehhanismid, mida krediidiasutused on 
rakendanud, ja nende omavahendid tagava d riskide usaldusväär se juhtimise ja 
piisava katmise. 
4. Pädevad asutused määravad kindlaks lõikes 1 nimetatud läbivaatamise ja hindamise 
sageduse ja intensiivsuse, võttes arvesse asjaomase krediidiasutuse tegevuse mõju 
rahandussüsteemile ning selle laadi, ulat ust ja keerukust. Läbivaatamine ja 
hindamine peavad toimuma vähemalt igal aastal. 
5. Pädevate asutuste korraldatav läbivaatamine ja hindamine peab hõlmama 
krediidiasutuste avatust kauplemisega mitteseotud tegevusest tulenevatele 
 
ET 124   ET intressimäära riskidele. Nende asutuste puhul, mille majanduslik väärtus langeb 
intressimäärade äkilise ja ootamatu m uutuse tagajärjel üle 20% võrra nende 
omavahenditest; tuleb võtta meetmeid; intr essimäärade suuruse näevad ette pädevad 
asutused ja need ei või krediidiasutuste lõikes erineda. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 53 lõige 1 ja 
lõike 2 esimene lõik (kohandatud) 
Öuus 
Artikkel 125 
Konsolideeritud järelevalve eest vastutavad pädevad asutused  
1. Kui emaettevõtja on Ö liikmesriigis või Euroopa Liidus emaettevõtjana tegutsev  
krediidiasutus, teostab konsolideeritud jä relevalvet pädev asutus, kes sellele 
krediidiasutusele artikli 4  ⌦ 6 ⌫ alusel tegevusloa välja andis. 
2. Kui krediidiasutuse emaettevõtja on Ö liikmesriigis või Euroopa Liidus 
emaettevõtjana tegutsev  finantsvaldusettevõtja, teostab konsolideeritud 
järelevalvet pädev asutus, kes se llele krediidiasutusele artikli 4  ⌦ 6 ⌫ alusel 
tegevusloa välja andis. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 53 lõike 2 
teine ja kolmas lõik ja lõige 3 
Öuus 
Artikkel 126 
3.1. Kui kahes või enamas liikmesriigis tegevusluba omavate krediidiasutuste 
emaettevõtja on üks ja sama Ö liikmesriigis või Euroopa Liidus emaettevõtjana 
tegutsev  finantsvaldusettevõtja, teos tab konsolideeritud järelevalvet 
krediidiasutuse üle pädev asutus, kes on selleks volitatud liikmesriigis, kus see 
finantsvaldusettevõtja asutati. 
Kui ühelgi tütarkrediidiasutusel ei ole tegevusluba liikmesriigis,  kus see 
finantsvaldusettevõtja asutati, püüavad asja omaste liikmesriikide pädevad asutused 
(sealhulgas selle liikmesriigi pädev asutus, kus finantsvaldusettevõtja asutati) jõuda 
kokkuleppele, kes nendest konsolid eeritud järelevalvet teostab. Sellise kokku leppe 
puudumise korral teostab konsolideeritud järe levalvet pädev asutus, kes on välja 
andnud tegevusloa neist kõige suurema b ilansimahuga krediidiasutusele; kui 
bilansimahud on võrdsed, teostab konsolidee ritud järelevalvet pädev asutus, kes 
esimesena andi s välja artiklis 4 nimetatud tegevusloa.  
3. Asjaomased pädevad asutused võivad ühise l kokkuleppel lõike 2 es imeses ja teises 
lõigus sätestatud korrast loobuda.  
 
ET 125   ET  
Øuus 
Kui kahes või enamas liikmesriigis tegevusluba omavate krediidiasutuste 
emaettevõtjaks on mitu finant svaldusettevõtjat, mille peakontorid asuvad erinevates 
liikmesriikides, kusjuures krediidiasutused asuvad igas kõnealuses riigis, teostab 
pädev asutus konsolideeritud järelevalvet krediidiasutuse üle, mille bilansimaht on 
suurim. 
2. Kui mitme ühenduses tegevusluba omava kr ediidiasutuse emaettevõtjaks on üks ja 
sama finantsvaldusettevõtja ja ükski nende st krediidiasutustest ei ole tegevusluba 
saanud liikmesriigis, kus kõnealune fina ntsvaldusettevõtja asutati, teostab 
konsolideeritud järelevalvet pädev as utus, kes andis tegevusloa suurima 
bilansimahuga krediidiasutusele, keda lo etakse käesoleva direktiivi kohaldamisel 
Euroopa Liidus emaettevõtjana tegutseva fi nantsvaldusettevõtja kontrolli all olevaks 
krediidiasutuseks. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 53 lõige 4 
4. Lõike 2 kolmandas lõigus ja lõikes 3 nime tatud kokkulepetes tuleb ette näha selline 
koostöö - ja teabe edastamise kord, mis aitaks k aasa konsolideeritud järelevalve eesmärkide 
saavutamisele.  
 
Øuus 
3. Teatavatel juhtudel võivad pädevad asutused kokkuleppeliselt vabastada 
krediidiasutuse lõigetes 1 ja 2 säte statud nõudmiste täitmisest, kui nende 
kohaldamine ei oleks asjakohane, võttes arve sse krediidiasutusi ja nende tegevuse 
suhtelist olulisust eri riikid es, ja määrata konsolideeritud jä relevalvet teostama mõne 
muu pädeva asutuse. Sellisel juhul peavad pädevad asutused enne otsuse tegemist 
andma Euroopa Liidus emaettevõtjana tegut sevale krediidiasutusele või Euroopa 
Liidus emaettevõtjana tegutsevale fi nantsvaldusettevõtjale või suurima 
bilansimahuga krediidiasutusele võimaluse selle otsuse kohta oma seisukoht esitada. 
4. Pädevad asutused teatavad komisjoni le kõikidest lõike 3 kohaldamisalasse 
kuuluvatest kokkulepetest. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 52 lõike 2 
viimane lause 
Öuus 
Artikkel 127 
1. Ö Vajaduse korral võtavad liikmesriigid  tarvilikke meetmeid, et võtta 
finantsvaldusettevõtjad konso lideeritud järelevalve alla.  Finantsvaldusettevõtja 
finantsseisundi konsolideeritus  ei tähenda mingil juhul,  et pädevatelt asutustelt 
nõutakse järelevalve teostamist fi nantsvaldusettevõtja üle eraldi Ö , ilma et see 
piiraks artikli 135 sätete kohaldamist . 
 
ET 126   ET  
Ð2000/12/EÜ artikli 52 lõige 4 
(kohandatud) 
42. Kui lõike 3 teises ja kolmandas taandes  ⌦ artikli 73 lõike 1 punktides b ja c ⌫ 
sätestatud juhtudel ei võta liikmesriigi pä devad asutused tütarkrediidiasutust 
konsolideeritud järelevalve alla, võivad ne nde liikmesriikide pädevad asutused, kus 
tütarkrediidiasutus asub, küsida emaettevõtjalt teavet, mis hõlbustaks nende järelevalvet selle krediidiasutuse üle. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 52 lõige 10 
(kohandatud) 
103. Liikmesriigid näevad ette, et konsolidee ritud järelevalve eest vastutavad pädevad 
asutused võivad tütarettevõtjatelt, mille krediidiasutuse või finantshooldeühinguna tegutsev emaettevõtja ei ole võetud konsolideeritud järeleva lve alla, nõuda artiklis 55
 
⌦ 137 ⌫ nimetatud teavet. Sellisel juhu l kohaldatakse kõnealuses artiklis 
sätestatud teabe edastamise ja kontrolli korda. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 53 lõige 5 
Artikkel 128 
5.Kui liikmesriikides on krediidi- ja finantse erimisasutuste usaldatavusnormatiivide täitmise 
järelevalveks rohkem kui üks pädev asutus, võtavad liikmesriigid nende asutuste töö 
koordineerimiseks vajalikud meetmed. 
 
Øuus 
Artikkel 129 
1. Euroopa Liidus emaettevõtjana tegutsevate  krediidiasutuste ja Euroopa Liidus 
emaettevõtjana tegutsevate finantsval dusettevõtjate kontrolli all olevate 
krediidiasutuste konsolideeritud järelevalve eest vastutavad pädevad asutused peavad 
täitma järgmisi ülesandeid: 
(a) artiklis 71, artikli 72 lõ igetes 1 ja 2 ja artikli 73 lõikes 3 sätestatud nõudmiste 
täitmise üldine järelevalve ja hindamine; 
(b) asjaomase või olulise teabe kogu mise ja levitamise koordineerimine 
normaaltingimustes ja hädaolukordades; 
(c) üldise järelevalve kavandamine ja koordineerimine normaaltingimustes ja 
hädaolukordades koostöös asjaomaste päde vate asutustega, sealhulgas seoses 
artiklis 124 nimetatud tegevuseg a ning artiklitega 43 ja 141. 
2. Kui Euroopa Liidus emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus ja tema tütarettevõtjad 
või Euroopa Liidus emaettevõtjana tegutse va finantsvaldusette võtja tütarettevõtjad 
ühiselt esitavad taotluse arti kli 84 lõikes 1, artikli 87  lõikes 9 ja artiklis 105 
 
ET 127   ET nimetatud loa saamiseks, konsulteerivad pädevad asutused omavahel, et otsustada, 
kas taotletud luba anda ja millistel tingimustel seda tuleks teha. 
Esimeses lõigus nimetatud taotlus esitatakse üksnes lõikes 1 nimetatud pädevale 
asutusele. 
Pädevad asutused teevad hiljemalt kuue kuu jooksul oma ühise otsuse taotluse kohta 
ja vormistavad selle ühtse dokumendina. Dokument esitatakse taotlejale. Kui kuue 
kuu jooksul ei ole otsust teht ud, teeb lõikes 1 nimetatud pä dev asutus taotluse kohta 
oma otsuse. 
Artikkel 130 
1. Hädaolukorras, mis võib finantssüsteemi st abiilsust ja ühtsus t ohustada, teatavad 
konsolideeritud järelevalve ee st vastutavad pädevad asut used võimalikult kiiresti 
artikli 49 punktis a ja artiklis 50 nimetat ud asustustele, kui V jaotise 1. peatüki 2. 
osast ei tulene teisiti. See kohustus kehtib  teatava kontserni osas kõikide artiklites 
125 ja 126 nimetatud pädevate asutuste puhul ja artikli 129 lõ ikes 1 nimetatud 
pädeva asutuse puhul. 
2. Kui konsolideeritud järelevalve eest vastutav al pädeval asutusel on vaja teavet, mis 
on juba antud mõnele teisele pädevale asutus ele, peab ta selle asutusega võimalikult 
kiiresti ühendust võtma, et ära hoida tope ltaruandlust eri järelevalveasutustele. 
Artikkel 131 
Tõhusa järelevalve hõlbustamiseks ja väljatööt amiseks peavad konsolideeritud järelevalve 
eest vastutav pädev asutus ja teised pädevad as utused ette nägema kirjaliku kooskõlastus- ja 
koostöökorra. 
Sellise korra kohaselt võib konsolid eeritud järelevalve eest vast utavale pädevale asutusele 
anda täiendavaid ülesandeid ning täpsustada otsust amist ja teiste pädevate asutustega tehtavat 
koostööd käsitlevaid menetlusi. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 52 lõige 9 
(kohandatud) 
Olenemata lõike 8 nõuetest võivad  Kkrediidiasutusena tegutseva emaettevõtja tütarettevõtjale 
tegevusloa väljaandnud pädevad asutused ⌦ võivad ⌫ anda vastastikuse kokkuleppe alusel 
vastutuse järelevalve eest üle ne ndele pädevatele asutustele, kes on emaettevõtjale tegevusloa 
välja andnud ja jälgivad tema tegevust. Ko misjonile tuleb teatad a niisuguste lepingute 
olemasolust ja sisust. Komisjon edastab selle teabe teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja panganduse nõuandekomiteele.  
 
ET 128   ET  
Øuus 
Artikkel 132 
1. Pädevad asutused teevad omavahel  tihedat kootööd. Nad annavad üksteisele 
igasugust teavet, mis on vajalik või asjakoha ne käesolevast dire ktiivist tuleneva 
järelevalvefunktsiooni täitmi seks. Sellega seoses edastavad pädevad asutused 
taotluse korral kogu asjakohase  teabe ja omal algatu sel kogu olu lise teabe. 
Eelkõige tagavad Euroopa Liidu äriühi ngute konsolideeritud järelevalve eest 
vastutavad pädevad asutused, et teiste liikmesriikide pädevatele asutustele, kes 
teostavad järelevalvet kõnealuste emaettevõtjate tütarettevõtjate üle, edastatakse 
kogu asjaomane teave. Asjaomase teabe ulatuse määramiseks võetakse arvesse 
kõnealuste tütarettevõtjate olulisust nende liikmesriikide finantssüsteemis. 
Esimeses lõigus nimetatud oluline te ave peab eelkõige hõlmama järgmist: 
(a) kõikide kontserni kuuluva te suurte krediidiasutuste  kontsernistruktuuri ja 
nende järelevalve eest vastutavate pä devate asutuste kindlaksmääramine; 
(b) menetlused kontserni kuuluvatelt kred iidiasutustelt teabe kogumiseks ja 
kõnealuse teabe kontrollimiseks; 
(c) sellised negatiivsed arengud krediidia sutustes või muudes kontserni kuuluvates 
üksustes, mis võiksid oluliselt krediidiasutust mõjutada; 
(d) olulised sanktsioonid ja erakorrali sed meetmed, mida pädevad asutused 
käesoleva direktiivi kohaselt võtava d, sealhulgas täiendava kapitalinõude 
kehtestamine vastavalt artiklile 136 ja  piirangute kehtestamine täiustatud 
mõõtmismudelil põhineva meetodi kasutamisele om avahendite nõude 
arvutamisel vastavalt artiklile 105.  
2. Euroopa Liidus emaettevõtjana tegutseva  krediidiasutuse kontrolli all olevate 
krediidiasutuste järelevalve eest vastut avad pädevad asutused peavad võtma 
ühendust artikli 129 lõikes 1 nimetatud pädeva  asutusega, kui nad soovivad sellist 
teavet käesolevas direktii vis sätestatud meetodite rake ndamise kohta, mis võib juba 
kõnealuse asutuse käsutuses olla. 
3. Asjaomased pädevad asutused peavad enne  otsuse tegemist om avahel konsulteerima 
järgmistes küsimustes, kui kõnealune otsus on teiste pädevate asutuste 
järelevalvefunktsiooni seisukohast oluline: 
(a) kontserni kuuluvate krediidiasu tuste osanike koosseisus või 
organisatsioonilises või juhtimisstruktuuris tehtavad muudatused, mis nõuavad 
pädevate asutuste heakskiitu või luba; 
(b) olulised sanktsioonid ja erakorrali sed meetmed, mida pädevad asutused 
võtavad, sealhulgas täiendava kapitalinõude  kehtestamine va stavalt artiklile 
136 ja piirangute kehtestamine täiu statud mõõtmismudelil põhineva meetodi 
kasutamisele omavahendite nõude ar vutamisel vastavalt artiklile 105.  
 
ET 129   ET Punkti b kohaldamisel tuleb konsolideeritu d järelevalve eest vastutava pädeva 
asutusega alati konsulteerida. 
Pädev asutus võib siiski otsustada mitte konsulteerida kiireloomulistel juhtudel või 
kui konsulteerimine võiks kahjustada otsuse  tõhusust. Sellisel juhul peab pädev 
asutus sellest viivitamata teatama teistele pädevatele asutustele. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 54 lõige 1 
(kohandatud) 
Artikkel 133 
Konsolideerimise viis ja ulatus  
1. Järelevalve teostamiseks peavad konsolidee ritud järelevalve eest vastutavad pädevad 
asutused nõudma kõikide em aettevõtja tütarettevõtjate ks olevate krediidi- ja 
finantseerimisasutuste täielikku konsolideerimist. 
Kui pädevate asutuste arvates on emaette võtja vastutus piiratud temale kuuluva 
osaga kapitalist teiste aktsionäride või piisava maksevõimega liikmete vastutuse tõttu, võivad nad lubada
 ⌦ nõuda ainult proportsionaalse ⌫ osaliselt  
konsolideeritud järelevalve alla võtmist. Teis te aktsionäride või osanike ja liikmete 
vastutus peab olema otseselt väljendat ud, vajaduse korral formaalse, allkirjaga 
kinnitatud kohustusena. 
 
Ð2002/87/EÜ artikli 29 lõike 7 
punkt a 
Kui ettevõtjate vahel on di rektiivi 83/349/EMÜ artikli 12  lõikes 1 osutatud seos, 
otsustavad pädevad asutused konsolideerimise teostamise viisi. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 54 lõiked 2 ja 
3 (kohandatud) 
2. Konsolideeritud järelevalve eest vastutavad  pädevad asutused peavad järelevalve 
teostamiseks  nõudma konsolideerimist proportsiona alselt osalusele krediidi- ja 
finantseerimisasutuste puhul, mida juhi b konsolideeritav ette võtja koos ühe või 
mitme mittekonsolideeritava ettevõtjaga, kui kõnealuste ettevõtjate vastutus on piiratud neile kuuluva osaga kapitalist. 
3. Lõigetes 1 ja 2 nimetamata osaluse või  kapitaliseoste korral määravad pädevad 
asutused, kas ja kuidas konsolideerimine toimub. Eriti võivad pädevad asutused lubada või nõuda kapitaliosaluse meetodi ka sutamist. See meetod ei tähenda siiski 
kõnealuste äriühingute võtmist kons olideeritud järelevalve alla. 
 
ET 130   ET  
Ð2000/12/EÜ artikli 54 lõike 4 
esimene lõik (kohandatud) 
Artikkel 134 
41. Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3  ⌦ artikli 133 ⌫ kohaldamist, määravad pädevad 
asutused, kas ja kuidas toimub konso lideerimine järgmistel juhtudel: 
(a) pädevate asutuste arvates mõjutab kr ediidiasutus oluliselt üht või mitut 
krediidi- või finantseerimisasutust, om amata nendes asutustes osalust või muid 
kapitaliseoseid, ; 
(b) kaht või enamat krediidi- või finantseer imisasutust juhitakse ühtselt, ilma et see 
tuleneks lepingust või nende asutamislepingust või põhikirjast. 
 
Ð2002/87/EÜ artikli 29 lõike 7 
punkt b 
--------- 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 54 lõike 4 
teine lõik 
Eriti võivad pädevad asutused lubada või nõuda direktiivi 83/349/EMÜ artiklis 12 ettenähtud 
meetodi kasutamist. See meetod ei tähend a siiski kõnealuste äriühingute võtmist 
konsolideeritud järelevalve alla. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 54 lõige 5 
(kohandatud) 
Öuus 
Kui konsolideeritud järelevalve nõue tuleneb ⌦ artiklitest 125 ja 126 ⌫ artikli 52 lõigetest 1 
ja 2 , võetakse krediidiasutuse abiettevõtja Ö ja direktiivis 2002/87/EÜ määratletud 
varahaldusettevõtja  konsolideeritud järelevalve alla ⌦ artiklis 133 ja käesoleva artikli 
lõikes 1 ⌫ käesoleva artikli lõigetes 1 -4 sätestatud juhtudel ning meetoditele vastavalt. 
 
Ð2002/87/EÜ artikli 29 lõige 8 
(kohandatud) 
Artikkel 135 
Finant svaldusettevõtja juhtorgan  
Liikmesriigid nõuavad, et tegelikult finantsvalduse ttevõtja tegevust juhtiv atel isikutel oleks 
piisavalt hea maine ja piisavad koge mused nende ülesannete täitmiseks. 
 
ET 131   ET  
Øuus 
Artikkel 136 
1. Pädevad asutused nõuavad, et krediidiasu tused, kes ei vasta käesoleva direktiivi 
nõuetele, võtaksid varakult vajalikud  meetmed olukorra parandamiseks. 
Selleks võivad pädevad asutus ed võtta järgmisi meetmeid: 
(a) nõuda krediidiasutustelt omavahendeid, m ille määr ületab artiklis 75 sätestatud 
miinimumtaseme; 
(b) tugevdada artiklite 22 ja 123 täitmiseks rakendatavaid menetlusi  ja strateegiaid; 
(c) nõuda, et krediidiasutused kohaldaksi d konkreetset provisjoneerimise korda või 
varade käsitlemist tulenevalt omavah enditele esitatavatest nõuetest; 
(d) piirata krediidiasutuste äriteg evust, operatsioone või võrgustikku; 
(e) vähendada krediidiasutuste tegevuse,  toodangu ja süsteemidega seonduvaid riske. 
Neid meetmeid tuleb võtta vastav alt V jaotise 1. p eatüki 2. jaole. 
2. Pädevad asutused kehtesta vad artiklis 75 sätestat ud miinimumtaset ületava 
omavahendite erinõude vähemalt nendele krediid iasutustele, kelle süsteemid, strateegiad, 
menetlused ja mehhanismid riskide juhtimiseks ja katmiseks on ebapiisavad, kui üksnes 
muude meetmete kohaldamine ei tugevda tõenäoli selt kõnealuseid süsteeme piisavalt kiiresti. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 55 lõige 1 
(kohandatud) 
Artikkel 137 
Segavaldusettevõtjate ja nende tüta rettevõtjate poolt esitatav teave  
1. Kuni konsolideerimismeetodite edasise koos kõlastamiseni näevad liikmesriigid ette, 
et kui ühe või mitme kred iidiasutuse emaettevõtja on segavaldusettevõtja, siis 
kõnealustele krediidiasutustele tegevusloa väljaandmise ja nende järelevalve eest 
vastutavad pädevad asutused peavad neil t nõudma tütarkrediidiasutuste järelevalve 
teostamiseks vajaliku teabe esitamist, pöör dudes selleks segavaldus ettevõtja ja tema 
tütarettevõtjate poole kas otsese lt või tütarkrediidiasutuste kaudu. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 55 lõige 2 
(kohandatud) 
2. Liikmesriigid näevad ette, et pädevad asutused võivad ise või asutuseväliste 
inspektorite kaudu kohapeal  kontrollida segavaldusettevõtjatelt ja nende 
tütarettevõtjatelt saadud teabe vastavus t. Kui segavaldusettevõtja või üks tema 
tütarettevõtjatest on kindlustusselts,  võib kasutada ka artikli 56 lõikes 4  ⌦ 140 
 
ET 132   ET lõikes 1 ⌫ ettenähtud menetlust. Kui sega valdusettevõtja või üks tema 
tütarettevõtjatest asub mõnes teises liikmesriigis kui selles, kus asub tütarkrediidiasutus, tehakse kohapealset teabe vastavuse ko ntrolli artikli 56 lõikes 7
 
⌦ 140 lõikes 1 ⌫ sätestatud korras. 
 
Ð2002/87/EÜ artikli 29 lõige 9 
(kohandatud) 
Artikkel 138 
Kontsernisisesed tehingud segavaldusettevõtjatega  
1. Ilma et see piiraks käesoleva direktiivi V jaotise 2. peatüki ⌦ 5 ⌫ 3. jao sätete  
kohaldamist, näevad liikmesriigid ette, et kui ühe või mitme krediidiasutuse emaettevõtja on 
segavaldusettevõtja, teostavad nende krediidiasutuste järeleva lve eest vastutavad pädevad 
asutused üldist järelevalvet krediidiasutuse ja segavaldusettevõtja ja tema tütarettevõtjate vaheliste tehingute üle. 
2. Pädevad asutused nõuavad, et kred iidiasutustel oleksid piisavad 
riskijuhtimistoimingud ja sisekontrollimeetmed, k aasa arvatud arukad aruannete esitamise ja 
raamatupidamise menetlused, et nõuetekohaselt te ha kindlaks, mõõta, jälgida ja kontrollida 
tehinguid nende emaettevõtjast segavaldusettevõtjaga ja tema tütarettevõtjatega. Pädevad asutused nõuavad, et krediidiasutused esit aksid aruandeid kõigi nimetatud üksustega 
toimunud märkimisväärsete tehingute kohta,  mida ei ole nimetatud artiklis ⌦ 110 ⌫ 48
. 
Pädevad asutused kontrollivad neid menetlusi ja märkimisväärseid tehinguid. 
Kui sellised kontsernisisesed tehingud ohustavad krediidiasutuse finantsolukorda, 
võtab asutuse järelevalve eest vastutav pädev asutus asjakohaseid meetmeid.  
 
Ð2000/12/EÜ artikli 56 lõiked 1 – 
3 (kohandatud) 
Artikkel 139 
Meetmed konsolideeritud järelevalve hõlbustamiseks  
1. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid  tagamaks, et ei ole mingeid õiguslikke 
takistusi konsolideeritud järele valve alla võetud äriü hingute, segavaldusettevõtjate ja nende 
tütarettevõtjate või artikli ⌦ 127 lõikes 3 ⌫ 52 l õikes 10  nimetatud tütarettevõtjate 
omavahelisele teabevahetusele artiklite ⌦ 124–138 ⌫ 52-55 ja käesoleva artikli kohase 
järelevalve huvides. 
2. Kui emaettevõtja ja ükskõik milline tema krediidiasutusena tegutsevatest 
tütarettevõtjatest asuvad eri liikmesriikides,  edastavad iga liikmesriigi pädevad asutused 
üksteisele vajalikku teavet konsolideeritud järele valve teostamiseks või selle hõlbustamiseks. 
Kui emaettevõtja asukohaliikmesriigi pädevad asutused ise ⌦ artiklites 125 ja 
126 ⌫ artiklis 53  sätestatud korras konsolideeritud järelevalvet ei teosta, võivad 
sellise järelevalve eest vastutavad pädeva d asutused taotleda, et selle liikmesriigi 
 
ET 133   ET pädevad asutused nõuaksid emaettevõtjalt kons olideeritud järelevalve teostamiseks 
vajalikku teavet ja edastaksid selle järe levalve eest vastutavatele pädevatele 
asutustele.  
3. Liikmesriigid lubavad lõikes 2 nimetatud teabe vahetamist oma pädevate asutuste 
vahel, tingimusel et finantsvaldusettevõtjate, finantseerimisasutuste või krediidiasutuse 
abiettevõtjate puhul ei tähe nda teabe kogumine või omamine mingil juhul, et pädevatel 
asutustel oleks järelevalve teostamise õigus nende asutuste või e ttevõtjate üle eraldi. 
Samamoodi lubavad liikmesriigid artiklis 55  ⌦ 137 ⌫ nimetatud teabe vahetamist 
oma pädevate asutuste vahel, tingimusel et teabe kogumine või omamine ei tähenda 
mingil juhul, et pädevatel asutustel oleks järelevalve teostamise õigus 
segavaldusettevõtja ja tema selliste tütarette võtjate üle, mis ei ole krediidiasutused, 
või selliste tütarettevõtjate üle, mis on hõlmatud artikli ⌦ 127 lõikega 3 ⌫ 52 
lõikega 10 . 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 56 lõiked 4–6 
(kohandatud) 
Artikkel 140 
41. Kui krediidiasutus, finantsvaldusettevõtja või segavaldusettevõtja kontrollib üht või 
mitut tütarettevõtjat, mis on kindlustuss eltsid, või teisi tegevusloa nõudega seotud 
investeerimisteenuseid osutavaid ettevõtjaid, teevad pädevad asut used ja asutused, keda riik 
on volitanud järelevalve teostamiseks kindlustusseltside või teiste investeerimisteenuseid osutavate ettevõtjate üle, tihedat koostööd. Il ma et see piiraks nende pädevust, annavad 
kõnealused asutused üksteisele teavet, mis tõenäo liselt nende ülesannete täitmist lihtsustab ja 
võimaldab jälgida nende järelevalve all olevate et tevõtjate tegevust ja üldist finantsseisundit. 
5
2. Konsolideeritud järelevalve raames saadud teabe ja eriti käes olevas direktiivis 
sätestatud pädevate asutuste vahe lise teabevahetuse puhul kehtib ⌦ V jaotise 1. peatüki 2. 
osas ⌫ artiklis 30  määratletud ametisaladuse hoidmise kohustus. 
63. Konsolideeritud järelevalve eest vastutav ad pädevad asutused koostavad nimekirja 
artikli 52 lõikes 2  ⌦ 71 lõikes 2 ⌫ nimetatud finantsvaldusette võtjatest. Need nimekirjad 
edastatakse teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile. 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 56 lõige 7 
(kohandatud) 
Î1 2002/87/EÜ artikli 29 lõige 10 
Artikkel 141 
7. Kui käesoleva direktiivi kohaldamisel s oovivad ühe liikmesriigi pädevad asutused 
erijuhtudel kontrollida mõne s teises liikmesriigis asuva krediidiasutuse, 
finantsvaldusettevõtja, finantseerimisas utuse, krediidiasut use abiettevõtja, 
segavaldusettevõtja, artiklis 55  ⌦ 137 ⌫ nimetatud tütarettevõtja või artikli ⌦ 127 lõikes 
3 ⌫ 52 lõikes 10  nimetatud tütarettevõtjaga seotud teab e vastavust, peavad nad taotlema 
selle kontrollimist asjakohase liikmesriigi pädeva te asutuste poolt. Asutused, kes on sellise 
 
ET 134   ET taotluse saanud, peavad oma pädevuse piires teabe vastavust ise kontrollima või lubama seda 
teha taotluse esita nud asutustel, audiito ril või eksperdil. Î1 Kui taotluse esitanud pädev asutus 
ei teosta kontrollimist ise, võib ta soovi korral kontrollimises osaleda.  
 
Ð2000/12/EÜ artikli 56 lõige 8 
(kohandatud) 
Artikkel 142 
8. Ilma et see piiraks kriminaalõiguse sätete koh aldamist, tagavad liikmesriigid, et artiklite 52 -
55 ⌦ 124–141 ⌫ ja käesoleva artikli rakendamiseks kehtestatud õigus- või haldusnorme 
rikkuvate finants- ja segaval dusettevõtjate või nende tegevj uhtide suhtes võib rakendada 
sanktsioone või meetmeid, mille eesmärgiks on l õpetada tuvastatud rikkumine või kõrvaldada 
selle põhjused. Teatavatel juhtudel võiv ad sellised meetmed nõuda kohtu sekkumist.  
Tagamaks, et eespool mainitud  ⌦ need ⌫ sanktsioonid või meetmed annaksid soovitava 
tulemuse, teevad pädevad asutused tihedat koost ööd, eriti kui finants- võ i segavaldusettevõtja 
juhatus või peaettevõtja ei asu se lle ettevõtja peakontori asukohas. 
 
Ð2002/87/EÜ artikli 29 lõige 11 
(kohandatud) 
Î1 2004/xx/EÜ artikli 3 lõige 10 
(kohandatud) 
Artikkel 143 
Kolmandates riikides asuvad emaettevõtjad  
1. Kui krediidiasutuse suhtes, kelle emaettevõtja on väljaspool ühendust  ⌦ kolmandas 
riigis ⌫ asuva peakontoriga krediidiasutus või  finantsvaldusettevõtja, ei kohaldata 
konsolideeritud järelevalvet vastavalt ⌦ artiklitele 125 ja 126 ⌫ artiklile 52 , kontrollivad 
pädevad asutused, kas kolmanda riigi pädevad asutused kohaldavad kr ediidiasutuse suhtes 
konsolideeritud järelevalvet, mi s on samaväärne artiklis 52  ⌦ käesolevas direktiivis ⌫ 
sätestatud põhimõtetest lä htuva järelevalvega.  
Kontrollimist teostab emaettevõtja või ühenduses loa saanud reguleeritud üksuse 
taotluse korral või omal initsiatiivil pä dev asutus, kes vastutaks konsolideeritud 
järelevalve eest, kui rakendataks neljanda lõigu  ⌦ lõike 3 ⌫ sätteid. Kõnealune 
pädev asutus konsulteeriv b muude asjassepuutuvate pädevate asutustega. 
2. Î1 Komisjon võib nõuda, et Euroopa panganduskomitee  annaks üldisi juhtnööre 
selle kohta, kas on tõenäoline, et kolmandate riikide pädevate asutuste konsolideeritud 
järelevalve korraga on võima lik saavutada käesolevas p eatükis määratletud täiendava 
järelevalve eesmärgid krediidiasutuste puhul, mille emaettevõtja peakontor asub 
⌦ kolmandas riigis ⌫ väljaspool ühendust . Komitee vaatab kõik sellised juhised läbi ja 
võtab arvesse muudatusi sellist e pädevate asutuste teostata va konsolideeritud järelevalve 
korras. 
 
ET 135   ET Teises  ⌦ Lõike 1 esimeses ⌫ lõigus osutatud kontrolli te ostav pädev asutus võtab 
kõiki selliseid juhiseid arvesse. Selleks konsulteerib pädev asutus enne otsuse 
tegemist komiteega. 
3. Sellise samaväärse järelevalve puudumise korral kohaldab liikmesriik ⌦ käesoleva 
direktiivi ⌫ artikli 52  sätteid krediidiasutust e suhtes analoogia põhjal ⌦ või lubab oma 
pädevatel asutustel rakendada muid asjakohase id järelevalvemetoodikaid, millega on võimalik 
saavutada krediidiasutu ste konsolideeritud jä relevalve eesmärgid ⌫. 
Selle asemel võivad liikmesriigid lubada oma pädevatel asutustel rakendada muid 
asjakohaseid järelevalvemetoodikaid, millega on võimalik saavutada krediidias utuste 
konsolideeritud järelevalve eesmärgid.  
Konsolideeritud järelevalve eest vast utavad pädevad asutused peavad ⌦ pärast 
konsulteerimist muude asjassepuut uvate pädevate asutustega ⌫ neis 
⌦ järelevalvemetoodikates ⌫ meetodites  kokku leppima pärast konsulteerimist 
muude asjassepuutuvate pädevate asutustega .  
Eelkõige võivad pädevad asutused  nõuda ühenduses asuva peakontoriga 
finantsvaldusettevõtja loomist ning kohaldada konsolideeri tud järelevalvet 
käsitlevaid sätteid kõnealuse finantsvalduse ttevõtja konsolideeritud seisundi suhtes.  
Meetoditega  ⌦ Järelevalvemetoodikad peavad ol ema sellised, et nendega saaks ⌫ 
tuleb  saavutada konsolideeritud järelevalv e käesolevas peatükis määratletud 
eesmärgid ning neist tuleb teatada muudele asjassepuutuvatele pädevatele asutustele 
ja komisjonile. 
 
Øuus 
2. JAGU  
PÄDEVATE ASUTUSTE AVALIKUSTAMISKOHUSTUS  
Artikkel 144 
1. Pädevad asutused peavad avalikustama järgmise teabe: 
(a) nende liikmesriigis usaldatavus nõuete valdkonnas vastuvõetud õigus- ja 
haldusnormide tekstid ja üldised suunised; 
(b) ühenduse õigusaktides ettenähtud võimalus te ja kaalutlusõig use rakendusviisid; 
(c) üldkriteeriumid ja metoodika, mida na d artiklis 124 nimetatud kontrollimisel ja 
hindamisel kasutavad;  
(d) ilma et see piiraks V jaotise 1. peatüki 2. jao sätteid, iga liikmesriigi 
usaldatavusnormatiivide raamistiku rakendamise peamisi aspekte käsitlevad 
statistilised koondandmed. 
 
ET 136   ET Esimeses lõigus ettenähtud teave peab olema piis av, et võimaldada eri liikmesriikide pädevate 
asutuste vastuvõetud meetodi te asjakohast võrdlust. 
5. PEATÜKK 
KREDIIDIASUTUSTE  AVALIKUSTAMISKOHUSTUS 
Artikkel 145 
1. Käesoleva direktiivi kohaldamisel peavad krediidiasutused avalikustama XII lisa 2. 
osas sätestatud teabe, kui artikli s 146 ei ole säte statud teisiti. 
2. Selleks et pädevad asutused saaksid XII lisa 3. osas nimetatud vahendid ja metoodikad 
2. peatüki 3. jao 2. ja 3.  alajao ning artikli 105 kohaselt heaks kiita, peavad krediidiasutused 
kõnealuses osas ettenäht ud teabe avalikustama. 
3. Krediidiasutused peavad vastu võtma ametli kud eeskirjad lõigetes 1 ja 2 sätestatud 
avalikustamistingimuste järgimiseks ja põhimõ tted avalikustatud andmete, sealhulgas nende 
kontrollimise ja esitamissageduse asjakohasuse hindamiseks. 
Artikkel 146 
1. Olenemata artiklist 145, lubavad pädeva d asutused krediidiasutustel jätta 
avalikustamata ühe või mitu XII lisa 2. osas loetletud teabeelemendi, kui asjaomane 
krediidiasutus leiab, et sellise avalikustamise  käigus avaldatud teave ei ole XII lisa 1. osa 
lõikes 1 täpsustatud kriteeri ume silmas pidades oluline. 
2. Olenemata artiklist 145, lubavad pädeva d asutused krediidiasutustel jätta 
avalikustamata ühe või mitu XII lisa 2. ja 3. osas loetletud teabeelemendi, kui asjaomane 
krediidiasutus leiab, et need teabeelemendid ei sisalda XII lisa 1. osa lõigetes 2 ja 3 
täpsustatud kriteeriume silmas pidades äris aladuseks või konfidentsiaalseks peetavaid 
andmeid. 
3. Lõikes 2 nimetatud erandjuhtudel peab  asjaomane krediidia sutus märkima oma 
avalikustatud teabes asjaolu, et teatavaid te abeelemente ei avalikustata, esitama selle 
põhjendused ja avaldama avalikustamiskohustuse  alla kuuluva teema kohta üldisemat teavet. 
Artikkel 147 
1. Krediidiasutused avaldavad artikli 145 koha selt nõutavat teavet vähemalt kord aastas. 
Kõnealune teave tuleb avaldada võimalikult kiiresti. 
2. Samuti otsustavad krediidiasutused, kas XII lisa 1. osa lõikes 4 tä psustatud kriteeriume 
silmas pidades oleks vaja sagedamat avaldamist. 
 
ET 137   ET Artikkel 148 
1. Pädevad asutused lubavad krediidiasutust el määrata kontrollimise jaoks asjakohaseima 
vahendi, koha ja viisi, et vastata tu lemuslikult artiklis 145 sätestatud 
avalikustamistingimustele. Võimaluse piires tuleks teave edastada ühe vahendi kaudu või 
ühes kohas. 
2. Samaväärset avalikustamist, mida krediidia sutused teevad raamatupidamis-, börsi- või 
muude standardite alusel, võib lu geda vastavaks artikli 145 tingimustele. Kui teave ei ole 
lisatud raamatupidamisaruannetele, peavad krediidiasutused märkima, kust asjaomast teavet 
saab. 
Artikkel 149 
Olenemata artiklitest 146–148, annavad liikmesriig id pädevatele asutustele volitused nõuda 
krediidiasutustelt: 
(a) ühe või mitme XII lisa 2. ja 3. osas nimetatud teabeelemendi avalikustamist; 
(b) ühe või mitme teabeelemendi avalikus tamist sagedamini kui kord aastas ja 
avaldamisele tähtaegade kehtestamist; 
(c) muude teavitamisvahendite ja –kohtade ka sutamist peale raamatupidamisaruannete; 
(d) korralise auditeerimisega hõlmamata teavitamise puhul erimehhanismide kasutamist 
kontrollimiseks. 
 
Ð2004/xx/EÜ artikli 3 lõige 11 
----- 
 
Ð2000/12/EÜ 
VI JAOTIS 
TÄITEVVOLITUSED 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 60 
(kohandatud) 
Öuus 
Artikkel 150 
Tehnilised kohandused  
1. Ilma et see omavahendite osas piiraks Ö ettepanekut, mille komisjon peab artikli 62 
kohaselt esitama  artikli 34 lõike 3 teises lõigus nimetatud ettekannet , võetakse 
 
ET 138   ET tehnilised kohandused  muudatused järgmistes küsimus tes vastu lõikes 2 sätestatud  
⌦ artiklis 151 nimetatud ⌫ korras: 
(a) määratluste selgitamine, et käesoleva direktiivi kohaldamisel võtta 
arvesse kapitaliturgude arengut; 
(b) määratluste selgitamine, et tagada käesoleva direktiivi ühtne 
kohaldamine ühenduses ; 
(c) terminoloogia vastavusseviimine ja määratluste piiritlemine kooskõlas 
edasiste krediidiasutusi ja seotud küsimusi käsitlevate õigusaktidega; 
artikli 1 punktis 14 määratletud «A -tsooni» mõiste,  
artikli 1 punktis 19 määratletud «rah vusvaheliste arengupankade» mõiste,  
(d) muudatused artiklis 2 esitatud nimekirjas; 
(e) artiklis 5  ⌦ 9 ⌫ ettenähtud algkapitali suur use muutmine vastavalt 
majanduse ja rahanduse arengule; 
(f) artiklites 18 ja 19  ⌦ 23 ja 24 ⌫ nimetatud ja I lisas esitatud loetelu sisu 
laiendamine või loetelus kasutatu d terminite kohandamine vastavalt 
kapitaliturgude arengule; 
(g) artiklis ⌦ 42 ⌫ 28 loetletud küsimused, m illes pädevad asutused 
peavad teavet vahetama; 
(h) Ö muudatused artiklites 56–67, et võ tta arvesse ühenduse õigusaktides 
ettenähtud raamatupidamisstanda rdite või -nõuete arengut;  
(i) artiklis 43  ⌦ muudatused artiklites 79–86 ⌫ nimetatud 
⌦ riskipositsiooni klasside loetelus ⌫ varade mõistete kohandamine , 
võttes  ⌦ et võtta ⌫ arvesse kapitaliturgude arengut; 
(j) Ö artikli 79 lõike 2 punktis c ja ar tikli 86 lõike 4 punktis a täpsustatud 
summad, et võtta arvesse inflatsiooni mõju;  
(k) II ja IV lisas esitatud bilansiväliste kirjete loetelu ja klassifitseerimine ja 
nende käsitlemine artiklites 42, 43 ja  44 ning III lis as kirjeldatud 
suhtarvu arvutamisel,  Ö V jaotise 2. peatüki 3. jao kohaldamisel 
riskipositsioonide väärtuste arvutamiseks ; 
(l) Ö V–XII lisa sätete kohandamine, et võtta arvesse teatavate uute 
finantstoodete rahaturgude või ühenduse õigusaktides ettenähtud 
raamatupidamisstandardite või -nõuete arengut.  
⌦ 2. Komisjon võib artiklis 151 sätest atud korras vastu võtta järgmised 
rakendusmeetmed: ⌫ 
(a) Ö artikli 124 lõikes 5 täpsustatud äkilise ja ootamatu intressimäärade 
muutuse suuruse täpsustamine;  
 
ET 139   ET (b) artikliga 47  ⌦ 75 ⌫ ettenähtud miinimumsuhtarvu  ⌦ omavahendite 
miinimumtaseme ⌫ või ⌦ V jaotise 2. peatüki 3. jaoga ettenähtud 
riskikaalude ⌫ artikliga 43 ettenähtud kaalu  ajutine vähendamine 
võtmaks arvesse konkreetset olukorda, 
(c) Ö ilma et see mõjutaks artik lis 119 nimetatud aruannet,  artikli 49 
lõigetes 5 -10 ⌦ artikli 111 lõikes 4 ja artiklites 113, 115 ja 116 ⌫ 
sätestatud vabastuste selgitamine; 
(d) Ö nende peamiste aspektide täpsustamine, mille kohta tuleb artikli 144 
lõike 1 punkti d kohaselt statis tilisi koondandmeid esitada ; 
(e) Ö artikli 114 kohaselt esit atava teabe vormi, str uktuuri, sisu ja iga-
aastase avaldamiskuupäeva täpsustamine;  
 
Ð2004/xx/EÜ artikli 3 lõige 12 
(kohandatud) 
Artikkel 151 
1. Komisjoni abistab komisjoni ot susega 2004/10/EÜ loodav Euroopa 
panganduskomitee (edaspidi “komitee”), mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja 
mille esimees on komisjoni esindaja . 
2. Kui viidatakse käesolevale ⌦ artiklile ⌫ lõikele , kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ 
artiklis 5 sätestatud komiteemenetlust vastaval t selle artikli 7 lõikele 3 ja artiklile 8. 
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sä testatud tähtajaks ke htestatakse kolm kuud. 
 
Ð2000/12/EÜ 
VII  JAOTIS 
ÜLEMINEKU-  JA LÕPPSÄTTED 
1. PEATÜKK 
ÜLEMINEKUSÄTTED 
 
Ð2000/12/EÜ artikli 60 lõige 2 
(kohandatud) 
Artikkel 61  
Artiklit 36 käsitle vad üleminekusätted  
 
ET 140   ET Taani võib lubada, et enne 1. jaanuari  1990 ühistute või fondidena tegutsenud 
hüpoteegikrediidiasutuste, mis on m uudetud aktsiaseltsideks, omavah endid hõlmavad 
jätkuvalt liikmete solidaarkohustusi  ja artikli 36 lõikes 1 nimeta tud selliste laenusaajate 
solidaarkohustusi, kellele es itatavaid nõudeid käsitletak se analoogiliselt selliste 
solidaarkohustustega, järgmiste piirangutega:  
(a) laenusaajate so lidaarkohustuste osa arvutamisel läht utakse artikli 35 lõike 2 punktides 
1 ja 2 nimetatud kirjete kogusummast, millest la hutatakse artikli 35 lõike 2 punktides 9, 10 ja 
11 nimetatud kirjed;  
b) arvutamise maksimaalne lähtesumma on 1. jaanuaril 1991, või kui  krediidiasutust 
muudetakse hiljem, siis muutmise kuupäeval ar vutamiseks kasutatav lähtesumma. Arvutamise 
lähtesumma ei või mingil juhul ületad a arvutamise maksimaalset lähtesummat;  
c) pärast 1. jaanuari 1997 vähendatakse arvutamise maksimaalset lähtesumma t poole 
võrra pärast nimetatud kuupäeva uue, artikli 35 lõike 2 punkti 1 kohase kapitali emiteerimise 
tagajärjel saadud tuludest;  
(d) omavahendite koosseisu arvatavate laen usaajate solidaarkohustuste maksimaalne 
summa ei või mingil juhul olla suurem kui:  
 1991. ja 1992. aastal 50%,  
 1993. ja 1994. aastal 45%,  
 1995. ja 1996. aastal 40%,  
 1997. aastal 35%,  
 1998. aastal 30%,  
 1999. aastal 20%,  
 2000. aastal 10% ja  
 pärast 1. jaanuari 2001 0% arvutamise lähtesummast.  
 
Ð2000/12/EÜ 
Artikkel 62  
Artiklit 43 käsitlevad üleminekusätted  
1. Kuni 31. detsembrini 2006 võivad liikme sriikide pädevad asutused anda oma 
krediidiasutustele loa kohaldada 50 % riskikaalu laenude suhtes, mis on asjaomaseid asutusi 
rahuldaval viisil täielikult tagatud 50 % riskikaalu lubavate liikmesriikide territooriumidel 
asuvatele kontoriruumidele või mitmeotstarb elistele äriruumidele seatud hüpoteegiga, 
järgmistel tingimustel:  
(i) 50% riskikaalu kohaldatakse selle laenu osa suhtes, mis ei ületa punkti a või b alusel 
arvutatud piirm äära:  
 
ET 141   ET (a) 50% kõnealuse omandi turuväärtusest.  
 Omandi turuväärtuse peavad arvutama kaks sõltumatut hindajat, kes annavad 
laenu andmise ajal oma sõltumatu hinnangu. Laenu aluseks võetakse kahest 
hinnangust madalam.  
 Vähemalt kord aastas annab üks hindaja o mandile uue hinnangu. Laenude 
puhul, mis ei ole suuremad kui 1 miljon eurot või 5% krediidiasutuse 
omavahenditest, annab üks hindaja oma ndi väärtusele uue hinnangu vähemalt 
kord kolme aasta jooksul;  
(b) 50% omandi turuväärtusest  või 60% hüpoteegi väärtuses t, olenevalt sellest, 
kumb on madalam, neis liikmesriikides, kus seaduste või rakendusaktidega on 
hüpoteegi väärtuse hindamiseks sätestatud ranged kriteeriumid.  
 Hüpoteegi väärtus tähendab omandi v äärtust, mille on kindlaks määranud 
hindaja, kes annab aruk a hinnangu omandi tulevasele turustatavusele, võttes 
arvesse omandi pikaajalisi püsivaid omadusi, tavapäraseid ja kohalikke 
turutingimusi, omandi praegust kasuta mist ja võimalikke alternatiivseid 
kasutusviise. Hüpoteegi väärtuse hindamisel ei võeta arvesse  spekulatiivseid 
tegureid. Hüpoteegi väärtus vormistat akse arusaadavalt ja selgelt.  
 Hüpoteegi väärtust ja eriti selle aluseks olevaid eeldusi asjaomase turu arengu 
kohta hinnatakse uuesti vähemalt iga kolme  aasta tagant või siis, kui turul 
toimub rohkem k ui 10 % langus.  
 Nii punktis a kui ka punktis b tähendab tu ruväärtus hinda, millega huvitatud müüja 
saaks maad ja ehitisi sõltumatule ostjale hi ndamiskuupäeval lepingu alusel müüa, kui eeldada, 
et see vara on avalikult turul,  et turuolukord võimaldab korrap ärast võõrandamist ning et 
müügiläbirääkimisteks on olemas oma ndi laadi arvestades normaalne aeg;  
(ii) 100% riskikaalu kohaldatakse sell e laenu osa suhtes, mis ület ab alalõikes i sätestatud 
piirmäärad;  
(iii) Omanik peab kõnealust vara  kasutama või seda väl ja üürima.  
Esimene alalõige ei takista nende liikmesriikid e, mille territooriumil kohaldatakse kõrgemat 
riskikaalu, pädevaid asutusi eespool ki ndlaksmääratud tingimustel kohaldamast 50 % 
riskikaalu nimetatud liiki laenutehingute suhtes 50 % riskikaalu lubava te liikmesriikide 
territooriumil.  
Liikmesriikide pädevad asutused võivad a nda oma krediidiasutus tele loa kohaldada 50 % 
riskikaalu 21. juuliks 2000 tagasi maksmata laenude suhtes, kui k äesolevas lõikes sätestatud 
tingimused on täidetud. Sellisel juhul hinnat akse omandi väärtust va stavalt eespool sätestatud 
kriteeriumidele hiljemalt 21. juulil 2003.  
Enne 31. detsembrit 2006 antud laenude puhul kehtib 50 % riskikaal kuni nende 
tagasimaksmistähtajani, kui krediidia sutus on seotud lepinguliste kohustustega.  
Kuni 3 1. detsembrini 2006 võivad liikmesriigi pädevad asutused anda oma krediidiasutustele 
loa kohaldada 50 % riskikaalu ka laenude osade suhtes, mis on asjaomaseid asutusi rahuldaval 
viisil täielikult tagatud Soome 1991. aas ta elamuühinguseaduse või hilisemate v astavate 
 
ET 142   ET õigusaktide kohaselt tegutsevate Soome elam uühingute osadega, kui käesolevas lõikes 
sätestatud tingimused on täidetud.  
Liikmesriigid teatavad komisjonile, kuida s nad käesoleva lõike sätteid kasutavad.  
2. Liikmesriigid võivad kohaldada 50 % riskikaa lu kinnisvaraliisingute puhul, mis on sõlmitud 
enne 31. detsembrit 2006 peakontoriga samas riigis  paikneva äriotstarbe lise vara suhtes ja 
mida reguleerivate õigusaktid e kohaselt on liisinguandja renditu d vara täieõiguslik omanik 
senikaua, kuni rentnik ei o le kasutanud oma väljaostuõigus t. Liikmesriigid teatavad 
komisjonile, kuidas nad käesol eva lõike sätteid kasutavad.  
3. Artikli 43 lõige 3 ei mõju ta selliste kahepool sete uuendamislepingute tunnustamist 
pädevate asutuste poolt, mis on sõlmitud:  
– Belgia puhul  enne 23. aprilli 1996,  
– Taani puhul enne 1. juunit 1996,  
– Saksamaa puhul enne 30. oktoobrit 1996,  
– Kreeka puhul enne 27. märtsi 1997,  
– Hispaania puhul enne 7. jaanuari 1997,  
– Prantsusmaa puhul enne 30. maid 1996,  
– Iirimaa puhul enne 27. juunit 1996,  
– Itaalia puh ul enne 30. juulit 1996,  
– Luksemburgi puhul enne 29. maid 1996,  
– Madalmaade puhul enne 1. jaanuari 1996,  
– Austria puhul enne 30. detsembrit 1996,  
– Portugali puhul enne 15. jaanuari 1997,  
– Soome puhul enne 21. augustit 1996,  
– Rootsi puhul enne 1. juunit 1996 ja  
– Ühendkuningriigi puhul enne 30. aprilli 1996.  
Artikkel 63  
Artiklit 47 käsitle vad üleminekusätted  
1. Krediidiasutus, kelle miinimumsuhtarv ei ole 1. jaanuariks 1991 saavutanud artikli 47 
lõikega 1 ettenähtud 8% taset, peab järk -järgult sellele tasemele lähen ema. Enne nimetatud 
eesmärgi saavutamist ei või lasta suhtarvul sa avutatud tasemest madalamale langeda. Kõik 
kõikumised peaksid olema ajutised ja nende põhjus test tuleks teatada pädevatele asutustele.  
 
ET 143   ET  
Ð2000/12/EÜ artikli 62 lõiked 2 ja 
3 (kohandatud)  
2. Alates 1. jaanuarist 1993 võivad liikmesriigid kuni viieks aastaks määrata direktiivi 
85/611/EMÜ artikli 22 lõikes 4 määratletud võlakirjadele 10 % kaalu ja kohaldada seda 
krediidiasutuste suhtes, kui nad peav ad seda vajalikuks tõsiste häirete  vältimiseks oma 
turgude toimimises. Sellistest er anditest teatakse komisjonile.  
3. Artikli 47 lõiget 1 ei kohaldata Kreeka Põ llumajanduspanga suhtes kuni seitsme aasta 
jooksul alates 1. jaanuarist 1993. Viimane peab siiski järk -järgult lähenema artikli 47  lõikega 
1 ettenähtud tasemele lõikes 1 kirjeldatud viisil.  
 
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
Î1 2004/xx/EÜ artikli 3 lõige13 
Artikkel 64  
Artiklit 49 käsitle vad üleminekusätted  
1. Kui 5. veebruariks 1993 on kr ediidiasutus võtnud enda ka nda riski või risk e, mis ületavad 
artiklis 49 sätestatud suure risk ide kontsentreerumise piirmäära, nõuavad pädevad asutused, et 
asjaomane krediidiasutus astuks samme sellise riski või selliste riskide viimiseks artiklis 49 
sätestatud piiridesse.  
2. Sellis e riski või riskide viimiseks lubatud piir idesse töötatakse vä lja kord, mis võetakse 
vastu ja rakendatakse tähtaja jooksul, mis on pädevate asutuste  arvates kooskõlas hea 
juhtimistava ja ausa konkurentsi põhimõtetega. Pädevad asutused teatavad komisjonile ja 
Î1Euroopa panganduskomitee le  vastuvõetud üldise korra ajakava.  
3. Krediidiasutus ei tohi võtta mingeid meetmeid, mille tagajärjel lõikes 1 osutatud riskid 
ületaksid taseme, mis neil oli 5. veebruaril 1993.  
4. Lõike 2 alusel  kohaldatav tähtaeg lõpeb hiljemalt 31. detsembril 2001. aastal. Pikema  
tähtajaga riskid, mille puhul laenu andev asut us on seotud lepinguliste kohustustega, võivad 
jääda kehtima kuni nende tähtaja lõppemiseni.  
 
Ð2000/12/EÜ artikli 64 lõiked 5 – 
7 (uus) 
Î1 2004/xx/EÜ artikli 3 lõige13 
5. Kuni 31. detsembrini 1998 võivad liikmesriigid ar tikli 49 lõikes 1 nimetatud piirmäära tõsta 
40%-ni ja artikli 49 lõikes 2 nimetatud ülempiiri 30% -ni. Sellisel juhul ja vastavalt lõigetele 
1-4 lõpeb tähtaeg kõnealuse tähtaja lõpus kehtivate riskide artiklis 49 sä testatud piiridesse 
viimiseks 31. detsembril 2001.  
6. Juhul kui krediidiasutuste omavahendid ei ole suuremad kui 7 miljonit eurot, võivad 
liikmesriigid ainult selliste krediidiasutuste puh ul pikendada lõikes 5 sä testatud tähtaega viie 
aasta võrra. Liikmesriigid, kes kasutavad käesolevas lõikes sätestatud võimalust, astuvad 
 
ET 144   ET samme konkurentsi kahjustamise vältimiseks ning teatavad sellest komisjonile ja Î1 Euroopa 
panganduskomit eele . 
7. Lõigetes 5 ja 6 nimetatud j uhtudel võib riski pidada suurek s riskide kontsentreerumiseks, 
kui riski väärtus võrdub 15% -ga omavahenditest või ületab selle.  
 
Ð2000/12/EÜ artikli 64 lõige 8 
(kohandatud) 
8. Kuni 31. detse mbrini 2001 võivad liikmesriigid kasu tada vähemalt ka ks korda aastas 
määratud sageduse asemel artikli 48 lõike 2 te ises taandes nimetat ud suurtest riskide 
kontsentreerumistest teatamise sagedust.  
 
Ð2000/12/EÜ artikli 64 lõige 9 
9. Liikmesriig id võivad täielikult või osaliselt loobuda artikli 49 lõ igete 1, 2 ja 3 
kohaldamisest krediidiasutuse riskide suhtes, mill eks on artikli 62 lõikes 1 määratletud ja enne 
1. jaanuari 2002 võetud hüpoteeklaenud või artikli 62 lõikes 2 määratletud 
kinnisvarali isingud, mis on võetud enne 1. jaanuari 2002, mõlemal juhul kuni 50% ulatuses 
asjaomase vara väärtusest.  
Samamoodi käsitletakse laene, mis on pädevaid  asutusi rahuldaval mo el täielikult tagatud 
esimeses lõigus nimetatud hüpoteeklaenudega samalaadsete Soome  1991. aasta 
elamuühinguseaduse või hilisemate vastavate õigusaktide kohaselt tegutsevate Soome 
elamuühingute osadega.  
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 65 
(kohandatud) 
Artikkel 65  
Artiklit 51 käsitlevad üleminekusätted  
Krediidiasutustel, mis 1. jaanuari l 1993 ületasid artikli 51 lõigetes 1 ja 2 sätestatud 
piirmäärasid, on nimetatud piirmäärade s aavutamiseks aega kuni 1. jaanuarini 2003.  
 
Øuus 
Artikkel 152 
1. Nende krediidiasutuste omavahendite määr , kes arvutavad risk iga kaalutud varasid 
vastavalt artiklitele 84–89 või kes kasutavad operatsioonirisk i määramiseks kapitalinõuete 
arvutamisel artiklis 105 sätest atud täiustatud mõõtmismudel il põhinevat meetodit, peab 
artiklis 157 täpsustatud ajavah emikule järgneva esimese, teis e ja kolmanda kaheteistkuulise 
ajavahemiku jooksul olema pidevalt vähemalt võr dne lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud summadega. 
2. Lõikes 1 nimetatud esimese kaheteistkuulis e ajavahemiku jooksul peab omavahendite 
summa olema 95% sellest omavahendite miinimu msummast, mida krediidiasutuselt nõutakse 
 
ET 145   ET kõnealuse ajavahemiku jooksul tulenevalt direktii vi 93/6/EÜ artiklist 4,  nii nagu kõnealune 
direktiiv ja direktiiv 2000/12/EÜ kehtisid en ne käesoleva direktiivi artiklis 157 nimetatud 
kuupäeva. 
3. Lõikes 1 nimetatud teise kaheteistkuulis e ajavahemiku jooksul peab omavahendite 
summa olema 90% sellest omavahendite miinimu msummast, mida krediidiasutuselt nõutakse 
kõnealuse ajavahemiku jooksul tulenevalt direktii vi 93/6/EÜ artiklist 4,  nii nagu kõnealune 
direktiiv ja direktiiv 2000/12/EÜ kehtisid en ne käesoleva direktiivi artiklis 157 nimetatud 
kuupäeva. 
4. Lõikes 1 nimetatud kolmanda kaheteistkuulise ajavahemiku jooksul peab 
omavahendite summa olema 80% sellest omavahendite miinimumsummast, mida 
krediidiasutuselt nõutakse kõneal use ajavahemiku jooksul tule nevalt direktiivi 93/6/EÜ 
artiklist 4, nii nagu kõnealune direktiiv ja direktiiv 2000/12/EÜ kehtisid enne käesoleva 
direktiivi artiklis 157 nimetatud kuupäeva. 
5. Lõigete 1–4 tingimuste täitmisel võetak se aluseks omavahendite summad, mida on 
korrigeeritud, et võtta arvesse direktiivile 2000/12/EÜ ja  direktiivile 93/6/EÜ, nii nagu 
kõnealused direktiivid kehtisid enne käesolev a direktiivi artiklis 157 nimetatud kuupäeva, ja 
käesolevale direktiivile vastava omavahendite arvutamise erinevusi, mis tulenevad oodatava 
ja ettenägematu kahju erinevast käsitlusviisist vastavalt käesoleva direktiivi artiklitele 84–89. 
6. Käesoleva artikli lõigete 1–5 kohald amisel kohaldatakse artikleid 68–73. 
7. Krediidiasutused võivad kuni 31. detsembrin i 2007 asendada V jaotise 2. peatüki 3. 
jao 1. alajaos sätestatud standardmeetodit käsitl evad artiklid direktiivi 2000/12/EÜ artiklitega 
42–46, nii nagu need artiklid kehtisid enne artiklis 157 nimetatud kuupäeva. 
8. Kui kasutatakse lõikes 7 sätestatud või malust, kohaldatakse direktiivi 2000/12/EÜ 
sätete suhtes järgmisi tingimusi: 
(a) kõnealuse direktiivi artiklite 42–46 sä tteid kohaldatakse nii, nagu need 
kehtisid enne artiklis 157 nimetatud kuupäeva; 
(b) kõnealuse direktiivi artikli 42 lõikes 1 nimetatud “riskiga korrigeeritud 
väärtus” tähendab “riskiga kaalut ud riskipositsiooni väärtust”; 
(c) kõnealuse direktiivi artikli 42 lõikes 2 sätestatud arvutusmeetodi 
kasutamisel saadud arve loetakse  riskiga kaalutud varadeks; 
(d) kõnealuse direktiivi II lisas esitatud täisriskiga kirjete nimekirja lisatakse 
ka krediididerivatiivid; 
(e) kõnealuse direktiivi artikli 43 lõikes 3 esitatud käsitlusviisi kohaldatakse 
kõnealuse direktiivi IV lisas loetletud tuletisinstrumentide suhtes, 
sõltumata sellest, kas tegemist on bilansiliste või bilansiväliste kirjetega, 
ja kõnealuses lisas sätestatud käsitlus viisi tulemusel saadud arve loetakse 
riskiga kaalutud varadeks. 
9. Kui kasutatakse lõikes 7 sätestatud võimalus t, kohaldatakse sellis te riskipositsioonide 
käsitlemise suhtes, mille puhul kasutatakse standardmeetodit, järgmisi tingimusi: 
 
ET 146   ET (a) krediidiriski maandamise arvessevõt mist käsitlevaid V jaotise 2. peatüki 
3. jao 3. alajao sätteid ei kohaldata; 
(b) pädevad asutused ei pea kohaldama väärtpaberistamise käsitlusviise 
käsitlevaid V jaotise 2. peat üki 3. jao 4. alajao sätteid; 
(b) järgmisi avalikustamiskohustust käs itlevaid XII lisa sätt eid ei kohaldata: 
(i) 2. osa lõike 4 punkt b, 
(ii) 2. osa lõige 6, 
(iii) 2. osa lõige 10. 
10. Kui kasutatakse lõikes 7 sätestatud võimalust, vähendatakse artikli 75 punktile e 
vastavat operatsiooniriski katvat kapitalinõuet protsendi võrra, mis vastab krediidiasutuse 
nende riskipositsioonide väärtu se, mille puhul riskiga kaalutud varasid arvutatakse vastavalt 
lõikes 7 nimetatud võimalusele, ja riskipos itsioonide koguväärtuse vahelisele suhtele.  
11. Kui krediidiasutus arvutab riskiga kaalut ud varasid kõikide oma riskipositsioonide 
puhul vastavalt lõikes 7 sätestatud võimaluse le, võib kohaldada direktiivi 2000/12/EÜ suurt 
riskide kontsentreerumist käsitlevaid artikleid 48 –50, nii nagu need kehtisid enne artiklis 157 
nimetatud kuupäeva. 
12. Kui kasutatakse lõikes 7 sätestatud võimalus t, käsitatakse viiteid käesoleva direktiivi 
artiklitele 46–52 viidetena direktiivi 2000/ 12/EÜ artiklitele 42–46, nii nagu need 
kehtisid enne artiklis 157 nimetatud kuupäeva. 
Artikkel 153 
Selliste riskipositsioonide riskiga kaalutud varade arvutamisel, mis on seotud 
kinnisvaraliisingutega, mille objektiks on pädeva te asutuste territooriumil asuvad kontorid või 
muud äripinnad ja mis vastavad VI lisa 1. os a lõikes 51 sätestatud kriteeriumidele, võivad 
pädevad asutused kuni 31. detsembrini 2012 lubada 50% riskikaalu kohaldamist ilma VI lisa 
1. osa lõigete 55 ja 56 kohaldamiseta. 
Määratledes VI lisa kohaldamisel tähtajaks tasumata laenu tagatud osa, võivad pädevad 
asutused kuni 31. detsembrini 2010 aktsep teerida muid kui artiklite 90–93 kohaselt 
aktsepteeritud tagatisi. 
Artikkel 154 
1. Artikli 84 lõigete 3 ja 4 tingimusi kohaldatakse alates 31. detsembrist 2009. 
2. Kuni 31. detsembrini 2010 ei või riski positsiooni kaalutud keskmine LGD olla 
madalam kui 10% ühegi eluasemena kasu tatava kinnisvaraga tagatud jaenõude 
puhul, millel puudub keskvalitsuse garantii. 
 
ET 147   ET 3. Liikmesriikide pädevad asutused või vad kuni 31. detsembrini 2017 vabastada 
teatavad 31. detsembril 2007 hoitavad omakapitaliinvesteeringud IRB meetodile 
vastavast kohtlemisest. 
Positsiooniks, mille suhtes vabastust kohaldatakse, loetakse osade arvu kõnealusel 
kuupäeval, millele lisanduvad täiendavad osad, mille omandiõigus tuleneb otseselt 
nende osaluste omamisest, juhul kui need  ei suurenda omandiõiguse protsenti 
investeerimisühingus.  
Kui osaluse omandamine suurendab konkree tse osaluse omandiõiguse protsenti, 
kõnealust protsenti ületava osa suhtes va bastust ei kohaldata. Samuti ei kohaldata 
vabastust osaluste suhtes, mille suhtes algselt vabastust kohaldati, kuid mida on 
müüdud ja seejärel tagasi ostetud.  
Kõnealuse üleminekusätte kohaldamisalasse  kuuluvate omakapita li investeeringute 
suhtes kehtivad V jaotise 2. peatüki  3. osa 1. alaosa kohaselt arvutatud 
kapitalinõuded. 
4. Äriühingutele esitatavate nõuete puhul või vad liikmesriikide pädevad asutused kuni 
31. detsembrini 2011 määrata tähtaja ület anud päevade arvu, millest kõik nende 
jurisdiktsiooni kuuluvad krediidiasutused peavad kõnealuses liikmesriigis asuvate 
vastaspooltega seotud riskipositsioonide puhul vastavalt VII lisa 4. osa lõikes 44 
sätestatud maksejõuetuse definitsioonile kinni pidama. Kõnealune päevade arv on 
vähemalt 90 ja vastavalt kohalikele tingimu stele võib seda suur endada kuni 180ni. 
Teiste liikmesriikide territooriumidel asuvate vastaspooltega seotud 
riskipositsioonide puhul ei või pädevate  asutuste kehtesta tud tähtaja ületanud 
päevade arv ületada arvu, mille on kehtestanud asjaomase liikmesriigi pädev asutus. 
5. VII lisa 4. osa lõikes 66 nimetatud vaatlu sperioodi puhul võivad liikmesriigid lubada 
krediidiasutustel, kellel ei ole lubatud kasutada LGD või ümberhindamistegurite 
sisehinnanguid, kasutada IRB meetodi rakendamisel kaheaastast ajavahemikku 
hõlmavaid asjaomaseid andmeid, kuid mitte kauem kui 31. detsembrini 2007. 
Kõnealust ajavahemikku pikendatakse ig al aastal ühe aasta  võrra kuni 31. 
detsembrini 2010. 
6. VII lisa 4. osa lõigetes 71, 85 ja 94 nimetatud vaatlusperioodi puhul võivad 
liikmesriigid lubada krediidiasutustel kasutada IRB meetodi rakendamisel 
kaheaastast ajavahemikku hõlmavaid asjaom aseid andmeid, kuid mitte kauem kui 31. 
detsembrini 2007. Kõnealust ajavahemikku pi kendatakse igal aastal ühe aasta võrra 
kuni 31. detsembrini 2010. 
Artikkel 155 
Liikmesriigid võivad kuni 31. detsembrini 2012 kohaldada 15% protsendimäära nende 
krediidiasutuste kaubanduse ja finantshal duse ärivaldkonna suhtes, mille kaubanduse ja 
finantshalduse ärivaldkonna olu line indikaator on vähemalt 50%  kõikide selle ärivaldkondade 
oluliste indikaatorite kogusummast vastavalt X lisa 2. osa lõigetele 1–8. 
 
ET 148   ET  
Ð2000/12/EÜ 
2. PEATÜKK 
LÕPPSÄTTED 
 
Øuus 
Artikkel 156 
Komisjon kontrollib Euroopa Keskpanga se isukohti arvesse võttes korrapäraselt, kas 
käesoleval direktiivil terv ikuna ja direktiivil [93/6/ EÜ] on märkimisväärne mõju 
majandustsüklile, ja otsustab kontrolli tulemuste põhjal, kas võimali kud korrigeerivad 
meetmed on põhjendatud.  
Selle analüüsi põhjal ja võtte s arvesse Euroopa Keskpanga seisukohti, koostab komisjon iga 
kahe aasta järel aruande ja esitab selle koos asjakohaste ettepanekutega Euroopa Parlamendile 
ja nõukogule. 
Artikkel 157 
1. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad artiklite 4, 22, 57, 61, 62, 63, 64, 66, 68–
106, 108, 110–115, 117–119, 123–127, 129–132, 133, 136, 144–149, 152–155 ja II, III, V–
XII lisa järgimiseks vajalikud õigusnormid h iljemalt 31. detsembriks 2004. Seejärel edastavad 
nad komisjonile kõnealuste sätete teksti ning kõn ealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise 
vastavustabeli.  
Olenemata lõikest 2, hakatakse kõnealuseid sätteid kohaldama alates 31. detsembrist 
2006. 
Liikmesriigid viitavad neid sätteid vastu võttes käesolevale direktiivile või lisavad 
niisuguse viite nende ametlikul avaldamisel. Samuti peavad liikmesriigid lisama 
märkuse, et kehtivates õigusnormides es inevaid viiteid käesoleva direktiiviga 
kehtetuks tunnistatud direktiivi(de)le käsita takse viidetena käesolevale direktiivile. 
Liikmesriigid otsustavad selliste viidete tegemist ja kõnealuse märkuse sõnastust 
käsitlevad üksikasjad.  
Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas 
valdkonnas nende poolt vastuvõetud peamiste  siseriiklike õigusaktide tekstid. 
2. Liikmesriigid hakkavad artikli 87 lõik e 9 ja artikli 105 järgmiseks vajalikke 
õigusnorme kohaldama hiljemalt ja mitte varem kui 31. detsembril 2007. 
 
ET 149   ET  
Ð2000/12/EÜ artikkel 66 
(kohandatud) 
Artikkel 66  
Komisjoni teavitamine  
Liikmesriigid edastavad komisjonile käesolev a direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende 
poolt vastuvõetud peamiste õigus - ja haldusnormide  ⌦ siseriiklike õigusaktide ⌫ tekstid. 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 67 
(kohandatud) 
Artikkel 158 
1. Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks di rektiivid 73/183/EMÜ, 77/780/EMÜ, 89/299/EMÜ, 
89/646/EMÜ , 89/647/EMÜ, 92/30/EMÜ ja 92/121/EMÜ,  ⌦ Direktiiv 2000/12/EÜ, mida 
on ⌫ viimati  muudetud V  ⌦ XV ⌫ lisa A osas nimeta tud direktiividega, ⌦ tunnistatakse 
kehtetuks, ⌫ ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi, mis on seotud V  ⌦ XV ⌫ lisa B 
osas loetletud kõnealuste direktiivide ülevõtmistähtaegadega. 
2. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile 
ja loetakse vastavalt VI  ⌦ XVI ⌫ lisa vastavustabelile. 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 68 
(kohandatud) 
Artikkel 159 
Rakendamine  
Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pä rast selle avaldamist Euroopa Ühenduste  ⌦ Liidu ⌫ 
Teatajas. 
 
Ð2000/12/EÜ artikkel 69 
(kohandatud) 
Artikkel 160 
Adressaadid  
Käesolev direktiiv on adre sseeritud liikmesriikidele. 
 
ET 150   ET Brüssel, 
 Euroopa Parlamendi nimel 
 president   
 Nõukogu nimel 
 eesistuja   
 
ET 151   ET  
Ð2000/12/EÜ 
I LISA  
VASTASTIKKU TUNNUSTATA VATE TEGEVUSTE LOETELU 
1. Hoiuste ja muude tagasimaks tavate vahendite vastuvõtmine 
2. Laenutehingud, sealhulgas : tarbijakrediit, hüpoteeklaen, re gressiõigusega või -õiguseta 
faktooring, äritehingute finantseerimin e (sealhulgas maksekohustuste ost) .33 
3. Finantseerimisliising 4. Arveldustehingud 5. Maksevahendite (nt krediitkaardid, reisitšek id ja pangavekslid) väljaandmine ja haldamine 
6. Tagatis- ja garantiitehingud 7. Tehingud nii enda arvel kui ka klientide nimel: 
(a) rahaturu instrumentidega (tšeki d, vekslid, hoiusesertifikaadid jne); 
(b) välisvaluutaga;  (c) finantsfutuuride ja -optsioonidega; (d) vahetuskursi- ja intressiinstrumentidega; (e) vabalt kaubeldavate väärtpaberitega. 8. Osalemine väärtpaberite emiteerimisel ja sellega seotud teenuste pakkumine 9. Ettevõtjate nõustamine kapita li struktuuri ja tööstusstr ateegiat puudutavat es ja muudes 
seonduvates küsimustes ning ettevõtjate ühinemi se ja ostmisega seotud nõustamine ja 
teenused 
10. Rahamaakleri tegevus 11. Vara valitsemine 12. Väärtpaberite hoidmine 13. Krediidiinfo teenuste osutamine 
14. Depootehingud 
                                                
 
33 Sealhulgas ka: tarbijakrediit, hüpoteeklaen, regressiõigusega või -õiguseta faktooring, äritehingute 
finantseerimine (sealhulgas maksekohustuste ost).  
 
ET 152   ET  
Ð2004/39/EÜ artikkel 68 
(kohandatud) 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta  Dd irektiivi 2004/39/EÜ 
finantsinstrumentide turgude  kohta 34 I lisa A ja B jaos ettenähtud teenuste ja tegevuste suhtes 
kehtib kõnealuse direktiivi kohane vastasti kune tunnustamine, kui viidatakse kõnealuse 
direktiivi I lisa C jaos ettenähtud finantsinstrumentidele.  
 
Ð2000/12/EÜ 
II LISA  
 
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
Öuus 
BILANSIVÄLISTE KIRJETE LIIGITUS 
Täisrisk 
– Krediiti asendavad tagatised, 
– Ö krediididerivatiivid  
– aktseptid, 
– üleandepealdised teise kredii diasutuse nimeta vekslitel, 
– regressiõigusega tehingud, 
– krediiti asendavad tühistamatud valmisolekuakreditiivid, 
– tähtpäevaostutehingute alusel ostetud varad, 
– tuleviku hoiustamistehingud, 
– osaliselt makstud aktsiate ja osad e ning väärtpaberite maksmata osa, 
– Ö direktiivi 86/635/EMÜ artikli 12 lõigetes  3 ja 5 määratletud varade müügi- ja 
tagasiostutehingud,  
– muud täisriskiga kirjed. 
Keskmine risk – Väljastatud ja kinnitatud dokumentaalmak sed (vt ka keskmine/madal risk), 
– tagatised ja hüvitised (sealhulgas pakkumis-, tä itmis-, tolli- ja maksutagatised) ning 
krediiti mitteasendavad tagatised, 
                                                
 
34 ELT L 145, 30.4.2004, lk 1. 
 
ET 153   ET – direktiivi 86/635/EMÜ artikli 12 lõiget es 3 ja 5 määratletud varade müügi - ja 
tagasiostulepingud,  
– krediiti mitteasendavad tühistamatud valmisolekuakreditiivid, 
– kasutamata laenuvõimalused (laenuandmist, vä ärtpaberite ostu, ta gatiste andmist või 
aktseptimisvõimalusi käsitlev ad lepingud) esialgse täht ajaga rohkem kui üks aasta, 
– võlakirja emissiooniteenused (NIF) ja  uueneva käenduse süsteemid (RUF), 
– muud keskmise riskiga kirjed Ö , millest on komisjonile teatatud.  
Keskmine/madal risk – Dokumentaalmaksed, kus saadetis on tagatis eks, ja muud automaatselt likvideeruvad 
tehingud, 
– Ö kasutamata laenuvõimalused (laenuandmist,  väärtpaberite ostu, tagatiste andmist 
või aktseptimisvõimalusi käsitlevad lepi ngud) esialgse tähtaj aga rohkem kui üks 
aasta, mida ei või tingimustet a ja etteteatamiseta tühistad a või mida ei või laenuvõtja 
krediidikõlblikkuse halvenemise tõttu automaatselt tühistada,  
– muud keskmise/madala riskiga kirjed Ö , millest on komisjonile teatatud.  
Madal risk: – kasutamata laenuvõimalused (laenuandmist, vä ärtpaberite ostu, ta gatiste andmist või 
aktseptimisvõimalusi käsitlevad lepingud) esialgse tähtajaga roh kem kui üks aasta 
või mille võib igal ajal tingimusteta ja etteteatamata tühistada,  Ö Kasutamata 
laenuvõimalused (laenuandmist, väärtpab erite ostu, tagatiste andmist või 
aktseptimisvõimalusi käsitlevad lepingud), mille võib igal ajal tingimusteta ja 
etteteatamata tühistada või mida võib la enuvõtja krediidikõlb likkuse halvenemise 
tõttu automaatselt tühistada.  Ö Jaekrediidiliine võib pidada tingimusteta 
tühistatavaks, kui tingimused võimaldavad krediidiasutusel neid tühistada sellises 
ulatuses, mis on lubatud tarb ijakaitsealaste ja nendega seonduvate õigusaktidega;  
– muud madala riskiga kirjed Ö , millest on komisjonile teatatud.  
Liikmesriigid kohustuvad teatama komisjonile  niipea, kui nad on kokku leppinud uue 
bilansivälise kirje arvamises mis tahes riskik lassi viimasesse taandesse. Sellised kirjed 
liigitatakse ühenduse tasandil lõpl ikult, kui artiklis 59 sätestatud menetlus on lõppenud.  
 
Ð2000/12/EÜ 
III LISA  
 
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
Öuus 
BILANSIVÄLISTE KIRJETE  Ö TULETISINSTRUMENTIDE  KÄSITLEMINE 
 
ET 154   ET 1. MEETODI  VALIK 
Pädevate asutuste nõusolekul võivad krediidia sutused IV lisa punktides  1 ja 2 loetletud 
lepingutega seotud riskide mõõtmiseks  Ö lepingute riskiposit sioonide väärtuse 
määramiseks  valida ühe allpool  ⌦ käesolevas lisas ⌫ sätestatud meetoditest. 
Krediidiasutused, mis peavad vastama direktiivi 93/6/EMÜ35 artikli 6 lõikele 1  ⌦ 33 
lõigetele 1 ja 2 ⌫ , peavad kasutama allpool  ⌦ käesolevas lisas ⌫ ettenähtud 1.  meetodit 
1. IV lisa punktis 3 loetletud lepi ngutega seotud riskide mõõtmiseks  Ö lepingute 
riskipositsioonide väärtuse määramiseks  peavad kõik krediidiasutused kasutama allpool  
⌦ käesolevas lisas ⌫ sätestatud  ettenähtud  1. meetodit 1 . 
 
Øuus 
Tunnustatud börsidel kaubeldavad lepingud ja välis vääringute lepingud (välja arvatud kulda 
käsitlevad lepingud), mille esialgne lõpptäh taeg on 14 kalendripäeva või vähem, on 
vabastatud käesolevas lisas esitatud meet odite kohaldamisest ja  neile määratakse 
riskipositsiooni väärtus null.  
Pädevad asutused võivad vabastada käesolev as lisas sätestatud m eetodite kohaldamisest 
sellised arvelduskojas tasaarveldatud börsi välised lepingud, mille puhul arvelduskoda on 
juriidiline lepingupartner ja kõik osalejad tagava d iga päev täies mahus riskipositsiooni, mille 
nad arvelduskojale tekitavad, pakkud es seega kaitset nii olemasol eva kui ka tulevikus tekkida 
võiva riskipositsiooni osas, ja määrata nende riskipositsiooni väärtuseks null. 
Seatud tagatis peab: 
(a) saama 0% riskikaalu või 
(b) olema laenu andvasse asutusse  paigutatud rahaline hoius või 
(c) olema hoiusesertifikaat või m uu samalaadne vahend, mille kõnealune 
asutus on välja lasknud ja mis on talle hoiule antud. 
Pädevad asutused peavad olema veendunud, et arvelduskoja riskipos itsioonide kogunemise 
oht seatud tagatiste turuväärtuse st suuremas mahus on välistatud. 
 
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
2. MEETODID 
1. meetod: turuväärtuse meetod Etapp a: lepingute kehtiva turuväärtuse  kindlaksmääramisega saadakse kõikide 
positiivse turuväärtusega lepi ngute asendamise maksumus. 
                                                
 
35 Nõukogu 15. märtsi 1993. aasta direktiiv 93/6/EMÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali 
adekvaatsuse kohta (EÜT L 141, 11.6.1993, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 98/33/EÜ 
(EÜT L 204, 21.7.1998, lk 29).  
 
ET 155   ET Etapp b: võimaliku edaspidise ⌦ krediidiriskile avatud positsiooni ⌫ krediidiriski36 
määramiseks korrutatakse põhisummade nimiväär tused või alusvara väärtused järgmiste  
⌦ tabelis 1 esitatud ⌫ protsendimääradega, ⌦ välja arvatud ühe vääringu ujuvate 
intressimäärade vahetuslepingud, mille puhul arvutatakse üksnes kehtiva lepingu asendushind ⌫ : 
TABEL 1
3738 
 
Järelejäänu
d tähtaeg39 
 Intressimäära
de lepingud Valuutakurssi
de ja kullaga 
seotud 
lepingud Väärtpaberit
ega seotud 
lepingud Väärismetalli
dega (v.a 
kuld) seotud 
lepingud Muude 
kaupadega (v.a 
väärismetallid) 
seotud 
lepingud 
Kuni üks aasta 0% 1% 6% 7% 10% 
Üks aasta 
kuni viis aastat  0,5% 5% 8% 7% 12% 
Rohkem 
kui viis aastat  1,5% 7,5% 10% 8% 15% 
 
Tulevikus tekkida võiva riski  ⌦ riskipositsiooni ⌫ arvutamiseks vastavalt etapile b 
võivad pädevad asutused lubada kred iidiasutustel kuni 31. detsembrini 2006 
kohaldada tabelis 1 ettenähtud protsendimäär ade asemel järgmisi protsendimäärasid 
tingimusel, et krediidiasutu sed kasutavad IV lisa punktides 3.b ja 3.c määratletud 
lepingute puhul direktii vi 93/6/EMÜ artiklis 11a  sätestatud võimalust: 
TABEL 1a 
Järelejäänud 
tähtaeg Väärismetallid 
(v.a kuld) Mitteväär
ismetallid Põllumajandustoote
d (kulukaubad) Muu, sh 
energiatooted 
Kuni üks aasta 2% 2,5% 3% 4% 
                                                 
36 Välja arvatud ü he vääringu ujuvate intressimäärade vahetusl epingud, mille puhul arvutatakse üksnes 
kehtiva lepingu asendushind.  
37 Lepingute puhul, mille põhiosa makstakse tagasi m itmes osas, tuleb protsendi määr korrutada lepinguga 
ettenähtud maksete arvuga, mis on seni teostamata. 
38 Lepinguid, mis ei kuulu ühessegi käesolevas ta belis esitatud kategooriasse, käsitletakse muude 
kaupadega (v.a väärismetallid) seotud lepingutena. 
39 Lepingute puhul, mille kohaselt riskiga laenud makstakse tagasi pärast kindlaksmääratud kuupäeva, ja 
juhul kui tähtaegu muudetakse selliselt, et kõnealustel kindlaksmääratud kuupäevadel on lepingu turuväärtus 0, arvestatakse järelejäänud tähtaega järgmise muutmise kuupäevani. Nimetatud 
tingimustele vastavate intressimäär ade lepingute puhul, mille järelejäänud tähtaeg on pikem kui üks 
aasta, ei ole protsendimäär madalam kui 0,5%. 
 
ET 156   ET Üks aasta kuni viis 
aastat  5% 4% 5% 6% 
Rohkem kui viis 
aastat  7,5% 8% 9% 10% 
 
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
Etapp c: kehtiva lepingu asendamise kulu ja võimaliku edaspidise krediidiriski  
⌦ krediidiriskile av atud positsiooni ⌫ summa korrutatakse asjaomastele vastaspooltele 
artiklis 43 määratud riskikaaludega  ⌦ moodustab riskipositsiooni väärtuse ⌫ . 
 
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
2. meetod: riski  ⌦ riskipositsiooni ⌫ arvestamise lihts ustatud meetod 
Etapp a: iga vahendi põhisumma nimiväärtus korrutatakse järgmiste  ⌦ tabelis 2 
esitatud ⌫ protsendimääradega: 
TABEL 2 
Esialgne tähtaeg40 
 Intressimäärade 
lepingud Valuutakursside ja kullaga seotud 
lepingud 
Kuni üks aasta 0,5% 2% 
Rohkem kui üks aasta, kuid mitte üle kahe aasta  1% 5% 
Lisa iga järgmise aasta eest  1% 3% 
 
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
Öuus 
Etapp b: sel viis il saadud esialgne ⌦ riskipositsioon ⌫ risk korrutatakse asjaomastele 
vastaspooltele artiklis 43  määratud riskikaaludega  Ö moodustab riskipositsiooni väärtuse  . 
1. ja 2. meetodi puhul peavad pädevad asutused  tagama, et arvessevõe tav nominaalsumma on 
lepingust tuleneva riski adekvaatne kritee rium. Näiteks kui lepinguga nähakse ette 
rahavoogude mitmekordistumine, tuleb nominaal summat korrigeerida, et võtta arvesse 
mitmekordistumise mõju kõneal use lepingu riskistruktuurile. 
                                                 
40 Intressimäärade lepingute puhul võivad krediidiasutused pädevate asutuste nõusolekul valida kas 
esialgse või järelejäänud tähtaja. 
 
ET 157   ET  
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
3. LEPINGUJÄRGNE  TASAARVELDUS  (UUENDUSLEPINGUD  JA MUUD  
TASAARVELDUSKOKKULEPPED) 
a) Tasaarvelduse liigid, mida pä devad asutused võivad tunnustada 
Käesoleva punkti  ⌦ jao ⌫ kohaldamisel tähendab «vastaspool» kõiki isikuid (sealhulgas 
füüsilisi isikuid), kes on pädevad sõlmim a lepingujärgset tasaarvelduskokkulepet. 
Pädevad asutused võivad riski vähendavateks pidada järgmisi  lepingujärgse tasaarvelduse 
liike: 
(i) krediidiasutuse ja tema vastaspoole vahel sõlmitud kahepoolsed uuenduslepingud, 
mille alusel vastastikused nõuded ja kohus tused ühendatakse automaatselt nii, et 
uuendamise tagajärjel fikseeritakse iga uuendamisega üks ühtne netosumma ja 
luuakse seega üks uus jur iidiliselt siduv leping, mis lõpetab varasemad lepingud; 
(ii) muud kahepoolsed kokkulepped krediidia sutuse ja tema vastaspoole vahel. 
b) Tunnustamise tingimused 
Pädevad asutused võivad lepingujärgset tasa arveldust pidada riski vähendavaks ainult 
järgmistel tingimustel: 
(i) krediidiasutusel peab vastaspoolega  olema lepingujärgne tasaarvelduskokkulepe, 
mille tulemusel tekib üks ühtne juriidiline kohustus, mis katab kõik hõlmatud tehingud selliselt, et kui vastaspool ei  tule oma kohustuste täitmisega toime 
maksmise katkestamise, pankroti, likvideer imise või muu sarnase asjaolu tõttu, oleks 
krediidiasutusel õigus saada või kohus tus maksta ainult konkreetsete hõlmatud 
tehingute positiivse ja negatiivse turuväärtuse netosumma; 
(ii) krediidiasutus peab pädevatele as utustele edastama põhjendatud kirjalikud 
juriidilised seisukohad, mille põhjal asjaomased kohtud ja haldusasutused võivad 
vaidlustamise korral punktis i kirjeldatud juhtudel tõdeda, et krediidiasutuse nõuded 
ja kohustused piirduvad punktis i kirjeldatud netosummaga: 
– selle õigusruumi seaduste alusel, kus vastaspool on asutatud, ja juhul, kui 
asjaga on seotud ettevõtja välisriigis paiknev filiaal, siis ka selle õigusruumi seaduste alusel, kus filiaal paikneb, 
– nende seaduste alusel, mis reguleer ivad konkreetseid hõl matud tehinguid, ja
 
– nende seaduste alusel, mis reguleeriv ad lepingujärgseks tasaarvelduseks 
vajalikke mis tahes lepi nguid või kokkuleppeid; 
(iii) krediidiasutusel peab olema kehtiv menetluskord tagamaks, et tema lepingujärgse 
tasaarvelduse õiguslikku kehtivust kontrolli takse pidevalt asjaomaste seaduste 
võimalikke muudatusi silmas pidades. 
 
ET 158   ET Pädevad asutused peavad olema veendunud, olle s vajaduse korral selleks muude asjaomaste 
pädevate asutustega konsulteerinud, et le pingujärgne tasaarvel dus on iga asjaomase 
õigusruumi seaduste kohaselt õi guslikult kehtiv. Kui mis tahes pädev asutus ei ole selles 
veendunud, ei käsitleta lepingujä rgset tasaarvelduskokkulepet riski vähendavana kummagi 
lepingupartneri puhul. 
Pädevad asutused võivad aktsepteerida lepingu järgse tasaarvelduse liikide kaupa koostatud 
põhjendatud juriidilisi seisukohti. 
Riski vähendavana ei või käsitleda ühtegi lepingut, mille sätete kohaselt võib lepingust 
tulenevaid kohustusi täitev lepingupartner lepingulised kohustused täitmata jätnud 
vastaspoolele tasuda maksed osaliselt või neid üldse mitte tasuda, isegi juhul kui lepingulised kohustused täitmata jätnud pool on netovõlausaldaja («mittetäitmisklausel»). 
Pädevad asutused võivad riski vähend avatena käsitada lepingujärgseid 
tasaarvelduskokkuleppeid, mis ka tavad valuutakursside lepingui d esialgse tähtajaga kuni 14 
kalendripäeva, müüdud optsioone või muid samalaad seid bilansiväliseid kirjeid, mille suhtes 
käesolevat lisa ei kohaldata,  sest nende krediidirisk on väheoluline või puudub hoopis. Kui 
sõltuvalt kõnealuste lepingute po sitiivsest või negatiivsest turuväärtusest võib nende 
hõlmamine teise tasaarvelduskokkuleppega põhjustada kapitalinõuete suurenemise või 
vähenemise, peavad pädevad asutused kohustama krediidiasutusi olema oma lähenemises järjepidevad. 
c) Tunnustamise tagajärjed 
i) Uuenduslepingud Uuenduslepingutega fikseeritud ühtsed neto summad võidakse kaaluda asjaomaste 
brutosummade asemel. Seega võib 1. meetodit kasutades: 
– Etapis a: kehtiva lepingu asendamise kulu ja 
– Etapis b: põhisumma nimiväär tuse või alusvara väärtuse 
saamiseks võtta arvesse uuenduslepingut
. 2. meetodit kasutades võ ib etapis a põhisumma 
nimiväärtuse arvutamisel võtta arvesse uuendusl epingut; kohaldada tuleb tabelis 2 esitatud 
protsendimäärasid. 
ii) Muud tasaarvelduskokkulepped 
1. meetodit kasutades: 
– etapis a tasaarvelduskokkuleppega hõlma tud kehtivate lepingute asendamise kulu 
saamiseks võib võtta arvesse kokkuleppest  tulenevat tegeli kku oletatavat 
netoasenduskulu; kui tasaar velduse tulemuseks on kehtiva lepingu asendamise 
netokulu arvutava krediidiasutuse netokohus tus, arvestatakse kehtiva lepingu 
asendamise kuluks 0, 
– etapis b võib kõigi tasaarvelduskokkule ppega hõlmatud lepingute potentsiaalse 
tuleviku krediidiriski  ⌦ krediidiriskile avatud positsiooni ⌫ tegurit vähendada 
järgmise võrrandi kohaselt: PCE red = 0.4 * PCE gross + 0.6 * NGR * PCE gross 
 
ET 159   ET kus: 
— PCE red = kõigi juriidiliselt kehtiva kahepoolse tasaarvelduskokkuleppega 
hõlmatud teatava vastaspoolega sõ lmitud lepingute potentsiaalse 
tuleviku krediidiriski  ⌦ krediidiriskile avatud positsiooni ⌫ 
vähendatud tegur 
— PCE gross = kõigi juriidiliselt kehtiva kahepoolse tasaarvelduskokkuleppega 
hõlmatud teatava vastaspoolega sõ lmitud lepingute potentsiaalse 
tuleviku krediidiriski  ⌦ krediidiriskile avatud positsiooni ⌫ 
tegurite summa, mille arvutamiseks korrutatakse kõnealuste lepingute põhisummade nimiv äärtused tabelis 1 esitatud 
protsendimääradega 
— NGR = «neto-bruto suhtarv»: pädeva te asutuste äranägemisel kas: 
(i) eraldi arvutus: kõigi ju riidiliselt kehtiva kahepoolse 
tasaarvelduskokkuleppega hõlma tud teatava vastaspoolega 
sõlmitud lepingute asendamise netomaksumuse (lugeja) ja kõigi juriidiliselt kehtiva kahepoolse tasaarvelduskokkuleppega hõlmatud kõnealuse vastaspoolega sõlmitud lepingute asendamise brutomaksumuse (nimetaja) jagatis või 
(ii) kokkuarvutamine: juriidiliselt kehtivate 
tasaarvelduskokkulepetega hõlmatud lepinguid arvesse võttes kahepoolselt kõigi vastaspoolte osas arvutatud lepingu asendamise netokulude summa (lugeja) ja kõigi juriidiliselt kehtivate tas aarvelduskokkulepetega hõlmatud 
lepingute asendamise brutomaksumuse (nimetaja) jagatis. 
 Kui liikmesriigid lubavad krediidiasutusel meetodi valida, 
peavad nimetatud asutused valitud meetodit kasutama järjekindlalt. 
 
Kui eespool esitatud valemi põhjal arvutat akse potentsiaalset tuleviku krediidiriski  
⌦ krediidiriskile avatud positsiooni ⌫, võib tasaarvelduskokkulep pega hõlmatud täiesti 
sarnaseid lepinguid käsitleda ühe lepingun a, mille põhisumma nimiväärtus võrdub 
netotuludega. Täiesti sarnased lepingud on valuutakursside tähtpäevalepingud või 
samalaadsed lepingud, mille põhisumma ni miväärtus võrdub kassavooga, kui rahavoog 
saabub samal väärtuspäeval ja täieli kult või osaliselt samas vääringus. 
Kasutades 2. meetodit võib  etapis a käsitleda:  
– tasaarvelduskokkuleppega hõlmatud täiesti sarnaseid lepinguid ühe lepinguna, mille 
põhisumma nimiväärtus võrdub netotu ludega, põhisumma nimiväärtused 
korrutatakse tabelis 2 esitatud protsendimääradega, 
 
ET 160   ET – vähendada kõigi muude tasaarvel duskokkuleppega hõlmatud lepingute puhul 
kohaldatavaid protsendimäärasid, ni i nagu on osutatud tabelis 3:  
TABEL 3 
Esialgne tähtaeg41 
 Intressimäärade 
lepingud Valuutakursside lepingud 
Kuni üks aasta 0,35% 1,50% 
Rohkem kui üks aasta, kuid mitte üle 
kahe aasta 0,75% 3,75% 
Lisa iga järgmise aasta eest  0,75% 2,25% 
 
Ð2000/12/EÜ 
IV LISA  
 
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
Öuus 
BILANSIVÄLISTE KIRJETE  Ö TULETISINSTRUMENTIDE  LIIGID 
 
Ð2000/12/EÜ (kohandatud) 
1. Intressimäärade lepingud: 
(a) ühe vääringu intressimäära vahetuslepingud; (b) baasvahetustehingud; (c) tähtpäevaintressiga lepingud; (d) intressimäärafutuurid; (e) ostetud intressimääraoptsioonid; (f) muud sarnased lepingud. 
2. Valuutakursside lepingud ja  kulda käsitlevad lepingud: 
(a) eri vääringute intressimäära vahetuslepingud; (b) valuutakursside tähtpäevalepingud; (c) valuutafutuurid; 
                                                
 
41 Intressimäärade lepingute puhul võivad krediidiasutused pädevate asutuste nõusolekul valida kas 
esialgse või järelejäänud tähtaja. 
 
ET 161   ET (d) ostetud valuutaoptsioonid; 
(e) muud sarnased lepingud; (f) punktides a-e nimetatud lepingute sarnased kulda käsitlevad lepingud. 
3. Punktides 1.a-1.e ja 2.a-2.d nimetatud lepi ngute sarnased lepingud, mis on seotud muude 
baaskirjete ja indeksitega, mis käsitlevad: 
(a) aktsiaid; (b) väärismetalle (v.a kuld); (c) muid kaupu (v.a väärismetallid); (d) muud sarnased lepingud. Etapp b
 võimaliku edaspidise krediidiriski42 määramiseks 
korrutatakse põhisum made nimiväärtused või alusvara väärtused järgmiste 
protsendimääradega:  
 
Øuus 
V–XII LISAD  
[VÄLJAJÄTT] 
XIII LISA  
A OSA 
KEHTETUKS TUNNISTATUD DIREKT IIVID JA NENDE HILISEMAD 
MUUDATUSED 
(osutatud artiklis 158) 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aas ta direktiiv 2000/12/ EÜ krediidiasutuste 
asutamise ja tegevuse kohta 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembr i 2000. aasta direktiiv 2000/28/EÜ, millega 
muudetakse direktiivi 2000/12/EÜ krediid iasutuste asutamise ja tegevuse kohta 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/87/EÜ, milles 
käsitletakse finantskonglom eraati kuuluvate krediidiasutu ste, kindlustu sseltside ja 
investeerimisühingute täiendavat järelevalv et ning millega muudetakse nõukogu direktiive 
73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ, 92/49/EMÜ, 92/96/EM Ü, 93/6/EMÜ ja 93/22/EMÜ ja Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/78/EÜ ja 2000/12/EÜ, 
ainult artikli 29 lõike 1 punktid a ja b, lõige 2, lõike 4 punktid a ja b, lõiked 5 ja 6, 
lõike 7 punktid a ja b, lõiked 8, 9 ja 10, artikli 29 lõige 11 
                                                 
42 Välja arvatud ühe vääringu ujuvate intressimäärade vahetuslepingud, mille puhul arvutatakse üksnes 
kehtiva lepingu asendushind.  
 
ET 162   ET Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. apri lli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ 
finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 
93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ, 
ainult artikkel 68 
Komisjoni 27. aprilli 2004. aasta direktiiv  2004/69/EÜ, millega muudetakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ mitm epoolsete arengupankade määratluse osas 
(EMPs kohaldatav tekst) 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. apri lli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ 
finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 
93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse 
kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ, 
ainult artikkel 3 
KEHTETUKS TUNNISTAMATA MUUDATUSED 
2003. aasta ühinemisakt 
B OSA 
RAKENDUSTÄHTAJAD 
(osutatud artiklis 158) 
Direktiiv  Rakendustähtaeg 
Direktiiv 2000/12/EÜ  ----- 
Direktiiv 2000/28/EÜ  27.4.2002 
Direktiiv 2002/87/EÜ  11.8.2004 
Direktiiv 2004/39/EÜ  Ei ole veel teada 
Direktiiv 2004/69/EÜ  30.6.2004 
Direktiiv 2004/xx/EÜ  Ei ole veel teada 
 
Ø uus 
XIV LISA  
VASTAVUSTABEL 
Käesolev direktiiv  Direktiiv 
2000/12/EÜ  Direktiiv 
2000/28/EÜ  Direktiiv 
2001/87/EÜ  Direktiiv 
2004/69/EÜ  Direktiiv 
2004/xx/EÜ  
 
ET 163   ET Artikkel 1  Artikli 2 lõiked 
1 ja 2     
Artikli 2 lõige 1  Artikli 2 lõige 3 
Ühinemisakt      
Artikli 2 lõige 2  Artikli 2 lõige 4      
Artikkel 3  Artikli 2 lõiked 
5 ja 6     
Artikli 3 lõike 1 
viimane lause      Artikli 3 lõige 2  
Artikli 4 lõike 1 
punkt 1  Artikli 1 lõige 1      
Artikli 4 lõike 1 
punktid 2-5   Artikli 1 lõiked 
2-5    
Artikli 4 lõike 1 
punktid 7–9   Artikli 1 lõiked 
6-8    
Artikli 4 lõike 1 
punkt 10    Artikli 29 lõike 
1 punkt a    
Artikli 4 lõike 1 
punktid 11-14  Artikli 1 lõiked 
10, 12 ja 13      
Artikli 4 lõike 1 
punktid 21 ja 22    Artikli 29 lõike 
1 punkt b    
Artikli 4 lõike 1 
punkt 23  Artikli 1 lõige 
23     
Artikli 4 lõike 1 
punktid 45–47  Artikli 1 lõiked 
25–27     
Artikli 4 lõige 2  Artikli 1 lõike 1 
teine lõik      
Artikkel 5  Artikkel 3      
Artikkel 6  Artikkel 4      
Artikkel 7  Artikkel 8      
Artikkel 8  Artikkel 9      
Artikli 9 lõige 1  Artikli 5 lõige 1 
ja artikli 1 lõige 
11     
Artikli 9 lõige 2  Artikli 5 lõige 2      
Artikkel 10  Artikli 5 lõiked 
3 – 7     
Artikkel 11  Artikkel 6      
Artikkel 12  Artikkel 7      
 
ET 164   ET Artikkel 13  Artikkel 10      
Artikkel 14  Artikkel 11      
Artikli 15 lõige 1  Artikkel 12      
Artikli 15 lõiked 
2 ja 3   Artikkel 29 
lõige 2    
Artikkel 16  Artikkel 13      
Artikkel 17  Artikkel 14      
Artikkel 18  Artikkel 15      
Artikli 19 lõige 1  Artikli 16 lõige 
1     
Artikli 19 lõige 2    Artikkel 29 
lõige 3    
Artikkel 20  Artikli 16 lõige 
3     
Artikkel 21  Artikli 16 lõiked 
4 – 6     
Artikkel 22  Artikkel 17      
Artikkel 23  Artikkel 18      
Artikli 24 lõige 1  Artikli 19 lõiked 
1–3     
Artikli 24 lõige 2  Artikli 19 lõige 
6     
Artikli 24 lõige 3  Artikli 19 lõige 
4     
Artikli 25 lõiked 
1 – 3 Artikli 20 lõige 
1 – lõike 3 
esimene ja teine 
lõik     
Artikli 25 lõige 3  Artikli 19 lõige 
5     
Artikli 25 lõige 4  Artikli 20 lõike 
3 kolmas lõik      
Artikkel 26  Artikli 20 lõiked 
4 – 7     
Artikkel 27  Artikli 1 lõike 3 
viimane lause      
Artikkel 28  Artikkel 21      
Artikkel 29  Artikkel 22      
Artikkel 30  Artikli 22 lõiked     
 
ET 165   ET 2 – 4 
Artikkel 31  Artikli 22 lõige 
5     
Artikkel 32  Artikli 22 lõige 
6     
Artikkel 33  Artikli 22 lõige 
7     
Artikkel 34  Artikli 22 lõige 
8     
Artikkel 35  Artikli 22 lõige 
9     
Artikkel 36  Artikli 22 lõige 
10     
Artikkel 37  Artikli 22 lõige 
11     
Artikkel 38  Artikkel 24      
Artikli 39 lõiked 
1 ja 2 Artikkel 25      
Artikli 39 lõige 2      Artikli 3 lõige 8  
Artikkel 40  Artikkel 26      
Artikkel 41  Artikkel 27      
Artikkel 42  Artikkel 28      
Artikkel 43  Artikkel 29      
Artikkel 44  Artikli 30 lõiked 
1 – 3     
Artikkel 45  Artikli 30 lõige 
4     
Artikkel 46  Artikli 30 lõige 
3     
Artikkel 47  Artikli 30 lõige 
5     
Artikkel 48  Artikli 30 lõiked 
6 ja 7     
Artikkel 49  Artikli 30 lõige 
8     
Artikkel 50  Artikli 30 lõike 
9 esimene ja 
teine lõik      
Artikkel 51  Artikli 30 lõike 
9 kolmas lõik      
 
ET 166   ET Artikkel 52  Artikli 30 lõige 
10     
Artikkel 53  Artikkel 31      
Artikkel 54  Artikkel 32      
Artikkel 55  Artikkel 33      
Artikkel 56  Artikli 34 lõige 
1     
Artikkel 57  Artikli 34 lõike 
2 esimene lõik 
Artikli 34 lõike 
1 punkti 2 
viimane lause   Artikli 29 lõike 
4 punkt a    
Artikkel 58    Artikli 29 lõike 
4 punkt a    
Artikkel 59    Artikli 29 lõike 
4 punkt b    
Artikkel 60    Artikli 29 lõike 
4 punkt b    
Artikkel 61  Artikli 34 lõiked 
3 ja 4     
Artikkel 63  Artikkel 35      
Artikkel 64  Artikkel 36      
Artikkel 65  Artikkel 37      
Artikli 66 lõiked 
1 ja 2 Artikli 38 lõiked 
1 ja 2     
Artikkel 67  Artikkel 39      
Artikkel 73  Artikli 52 lõige 
3     
Artikkel 106  Artikli 1 lõige 
24     
Artikkel 107  Artikli 1 lõike 1 
kolmas lõik      
Artikkel 108  Artikli 48 lõige 
1     
Artikkel 109  Artikli 48 lõike 
4 esimene lõik      
Artikkel 110  Artikli 48 lõige 
2 – lõike 4 teine 
lõik     
Artikkel 111  Artikli 49 lõiked     
 
ET 167   ET 1 - 5 
Artikli 113 lõiked 
1 – 3 Artikli 49 lõiked 
4, 6 ja 7      
Artikli 115 lõiked 
1 ja 2 Artikli 49 lõiked 
8 ja 9     
Artikkel 116  Artikli 49 lõige 
10     
Artikkel 117  Artikli 49 lõige 
11     
Artikkel 118  Artikkel 50      
Artikkel 120  Artikli 51 lõiked 
1, 2 ja 5      
Artikkel 121  Artikli 51 lõige 
4     
Artikli 122 lõiked 
1 ja 2 Artikli 51 lõige 
6  Artikli 29 lõige 
5   
Artikkel 125  Artikli 53 lõiked 
1 ja 2     
Artikkel 126  Artikli 53 lõige 
3     
Artikkel 128  Artikli 53 lõige 
5     
Artikli 133 lõige 
1 Artikli 54 lõige 
1  Artikli 29 lõike 
7 punkt a    
Artikli 133 lõiked 
2 ja 3 Artikli 54 lõiked 
2 ja 3     
Artikli 134 lõige 
1 Artikli 54 lõike 
4 esimene lõik      
Artikli 134 lõige 
2 Artikli 54 lõike 
4 teine lõik      
Artikkel 135    Artikli 29 lõige 
8   
Artikkel 137  Artikli 55 lõiked 
1 ja 2     
Artikkel 138    Artikli 29 lõige 
9   
Artikkel 139  Artikli 56 lõiked 
1 – 3     
Artikkel 140  Artikli 56 lõiked 
4 – 6     
Artikkel 141  Artikli 56 lõige 
7  Artikli 29 lõige 
10   
 
ET 168   ET Artikkel 142  Artikli 56 lõige 
8     
Artikkel 143    Artikli 29 lõige 
11  Artikli 3 lõige 
10 
Artikkel 150  Artikli 60 lõige 
1     
Artikkel 151  Artikli 60 lõige 
2    Artikli 3 lõige 
10 
Artikkel 158  Artikkel 67      
Artikkel 159  Artikkel 68      
Artikkel 160  Artikkel 69      
I lisa I lisa     
I lisa viimane 
lause    Artikkel 68   
II lisa II lisa     
III lisa  III lisa      
IV lisa  IV lisa