ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel 11.6.2008 
KOM(2008) 2012 lõplik 
  
Soovitus: 
NÕUKOGU ARVAMUS 
Poola ajakohastatud lähenemisp rogrammi kohta aastateks 2007–2010 
(komisjoni esitatud) 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. Ü LDINE TAUST  
Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil muuta valitsemissektor i rahalised vahendid 
usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ni ng uute töökohtade loomist soodustava tugeva 
ja püsiva majanduskasvu tingimuste tugevdami se vahend. Pakti reformimisel 2005. aastal 
tunnistati selle kasulikkus t eelarvedistsipl iini kehtestamisel, kuid  püüti tuge vdada selle 
tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. 
Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466 /97 eelarveseisundi järele valve ning majanduspoliitika 
järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,1 mis moodustab osa st abiilsuse ja kasvu 
paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad nõukogule ja komisjonile esitama stabiilsus- või 
lähenemisprogrammi ning selle iga-aastase ajakohast atud versiooni. Üh israha kasutusele 
võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammi ning ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud)  lähenemisprogrammi. Poola esitas esimese 
lähenemisprogrammi 2004. aasta mais. Määrus e kohaselt esitas nõukogu 5. juulil 2004. aastal 
komisjoni soovituse põhjal ja pärast kons ulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega 
programmi kohta oma arvamuse. Määrusega näha kse ette, et komisjon peab ajakohastatud 
stabiilsus- ja lähenemisprogramme hindama ja  komitee peab neid kontrollima, samas kui 
nõukogul on õigus ajakohastatud programme eespool  nimetatud sama menetluse kohaselt 
vajaduse korral kontrollida. 
2. A
JAKOHASTATUD PROGRAMMI HINDAMISE TAUST  
Komisjon on kontrollinud Poola lähenemisprogram mi viimast ajakohastatud versiooni, mis 
esitati 26. märtsil 2008, ning esitab soovitu se nõukogu sellekohase arvamuse kohta (vt 
hinnangus käsitletud põhipunktid). 
Asjaolud, mille põhjal on ajakohastatud lähene misprogrammis esitatud eelarvestrateegiat 
hinnatud, on kokkuvõtlikult järgmised: 
(1) riigi seisund stabiilsuse ja kasvu pakti korrigeerivate sätete alusel (ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetlus); 
(2) viimane hinnang riigi seisundile stabiilsuse ja  kasvu pakti ennetavate sätete alusel 
(kokkuvõte nõukogu arvamusest lähenemisprogram mi eelmise ajakohastatud versiooni 
kohta); 
(3) mais 2008 ajakohastatud riigispetsiif ilised majanduspo liitika üldsuunised 
eelarvepoliitika valdkonnas; 
(4) komisjoni hinnang riikliku reformikav a 2007. aasta oktoobri rakendusaruandele. 
                                                 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, 
lk 1). Dokumendid, millele on viidatud käesolevas tekstis, asuvad veebilehel: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
ET 3   ET 2.1. Poola ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus 
Nõukogu võttis 5. juulil 2004 EÜ asutamislepingu arti kli 104 lõike 6 kohaselt vastu otsuse, et 
Poolal on ülemäärane eelarvepuudujääk, kusjuur es valitsemissektori eelarve puudujääk oli 
4,1 % SKTst 2003. aastal. Samal ajal esitas nõukogu asutamislepingu artikli 104 lõike 7 
kohaselt soovitused, et ülemäärane eelarvepuudujääk  tuleb korrigeerida. Eelkõige soovitati 
Poolal võtta meetmeid keskpikas perioodis, et  vähendada eelarvepuudu jääki usaldusväärselt 
ja jätkusuutlikult alla 3 %-ni SKTst 2007. aastaks kooskõlas nõukogu arvamusega 2004. aasta mais esitatud lähenemisprogrammi kohta. N õukogu otsustas 2006. aasta novembris, et Poola 
ametiasutuste seni võetud meetmed ei ole piisavad. Nõukogu esitas 20 07. aasta veebruaris 
uued soovitused, milles kinnitati, et puudujääk  tuleb korrigeerida 2007. aastal. Poola 
ametiasutustel soovitati parandada 2006.–2007. aas tal struktuurset eelar veseisundit vähemalt 
0,5 protsendipunkti võrra SKTst. 2007. aasta no vembris esitas komisjon nõukogule teatise, 
mille kohaselt olid meetmed, mis Poola võttis vastuseks nõukogu soovitusele, kooskõlas soovitusega. Samas oli komisjonil 2008. ja 2009. aasta suhtes kahtlus, kas ülemäärase 
eelarvepuudujäägi korrigeerimine on püsiv, kuna  vastasel juhul ei saa ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetlust tühistada. Komisjon ja nõukogu kutsusid Poola ametiasutusi üles 
võimlikult kiiresti esitama ajakohastatud lähene misprogramm, milles kirjeldatakse keskpika 
perioodi strateegiat, mis hõlmab kogu sea dusandlust ja on kooskõlas ülemäärase 
eelarvepuudujäägi püsiva korrigeerimisega ning a itab veelgi edendada keskpika perioodi 
eesmärke. 
Komisjon soovitab käesolevas soovituses nõukogu arvamuse kohta, et nõukogu otsustaks 
tühistada Poola ülemäärase eelarvepuudujäägi me netluse, kuna üldine hinnang on, et Poola 
ülemäärane eelarvepuudujääk on korrigeeritud. 2007. aastal oli va litsemissektori eelarve 
puudujääk 2,0 % SKTst, mis jääb alla kontrollvää rtuse 3 % SKTst. Komi sjoni talituste 2008. 
aasta kevadprognoos näitab, et eelarvepuudujääk peaks jääma alla kontrollväärtuse 3 % 
SKTst 2008. ja 2009. aastal. 
2.2. Programmi eelmisele ajakohastatud versioonile nõukogu arvamuses antud 
hinnang 
Lähenemisprogrammi eelmisele ajakohastat ud versioonile, mis hõlmas ajavahemikku 2006–
2009, andis nõukogu oma 27. veebruari 2007. aasta arvamuses järgmise kokkuvõtliku hinnangu: „Programmis nähakse ette ülemääras e eelarvepuudujäägi ko rrigeerimine aastaks 
2007 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 ar tikli 2 lõikes 7 sätestatule, ent nõukogu 
tuletab meelde, et siiani võetud meetmed ei nä i sobivat ja kavandatud meetmed näivad olevat 
ebapiisavad selle eesmärgi saavutamiseks. Ku igi programmis on järgmisteks aastateks ette 
nähtud keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumine seoses kiire majanduskasvu 
väljavaadetega, on eelarve eesmärkide ja püsiv a kohandamise saavutamisega seotud olulised 
riskid.”  
Arvestades Poolale ülemäärase eelarvepu udujäägi korrigeerimiseks adresseeritud uut 
soovitust, mille nõukogu võttis 27. veebruaril 2007 EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 
kohaselt vastu, kutsus nõukogu Poolat üles „ i)  tagama eelarvepuudu jäägi korrigeerimine 
2007. aastaks kooskõlas EÜ asutamislepingu artik li 104 lõike 7 kohase uue soovitusega; ii) 
pärast eelarvepuudujäägi kavandatud korrigeerim ist kiirendama majanduse tõusuajal eelarve 
kohandamist keskpika perioodi eesmärgi s uunas, kasutades puudujäägi vähendamiseks 
lisatulusid ning määratledes ja  rakendades eelkõige kulude poolel selle jaoks vajalikke 
täiendavaid meetmeid; iii) kindlustama pensionireformi tulemusi”. 
ET 4   ET 2.3. Mais 2008 ajakohastatud riigispets iifilised majanduspoliitika üldsuunised 
eelarvepoliitika valdkonnas 
Nõukogu võttis 14. mail 2008 vastu soovituse liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika 
üldsuuniste ajakohastamise kohta 2008. aastal ja liikmesriikide tööhõivepoliitika rakendamise kohta
2. Eelarvepoliitika valdkonnas soovitati Poolal „parandada eelarve tasakaalustamist ja 
rakendada lisaks riigieelarve nominaalse puudujää gi ülemmäärale täiendavaid mehhanisme, et 
tõhustada kontrolli kulutuste üle”.  
2.4. Komisjoni hinnang riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri 
rakendusaruandele 
Komisjon võttis 11. detsembril 2007 vastu strat eegilise aruande majanduskasvu ja tööhõivet 
käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kohta,3 kusjuures aruandes antakse hinnang Poola 
riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri ra kendusaruandele ja kõnealune hinnang on 
kokkuvõtlikult järgmine. 
Poola riiklikus reformikavas on määratud kind laks peamised priori teedid: riigi rahanduse 
tugevdamine ja parem juhtimine, ettevõtlusv aimu arendamine, ette võtjate uuendusmeelsuse 
soodustamine, infrastruktuuri täiustamine ja  arendamine, konkurentsivõimelise keskkonna 
tagamine võrkude valdkonnas, töökohtade loom ine ja säilitamine, tööpuuduse vähendamine 
ning töötajate ja ettevõtjate kohanemisvõime suurendamine. 
Komisjoni hinnangul on Poola 2005.–2007. aastal riikliku reformikava rakendamisel 
saavutanud vähest edu.  
Tuvastatud tugevusi ja nõrkus i ning saavutatud edu arvesse võ ttes soovitas komisjon, et Poola 
võtaks meetmeid järgmistes valdkondade s: eelarve tugevda mine (kulutuste 
kontrollimehhanismid), konkurents võrkude valdkonna s, avaliku sektori teadustegevus ning 
erasektori teadus- ja arendustegevuse toet amine, kaitstud paindlikkus, sh aktiivne 
tööturupoliitika, sotsiaalhüvitised, elukestev õpe ja haridus. 
Lisaks peaks Poola keskenduma järgmistel e valdkondadele: tran spordiinfrastruktuur, 
äriettevõtete registreerimine, e-valitsus, siseturualaste õigusaktide ülevõtmine, ja 
lastehoiuasutused. 
Komisjoni strateegilise aruande alus el võttis nõukogu 14. mail 2008 vastu soovitused 
liikmesriikide (sealhulgas Poola) majanduspoliitika üldsuuniste ajakohastamise kohta 2008. aastal. 
                                                
 
2 ELT L 139, 29.5.2008, lk 57. 
3 Komisjoni teatis Euroopa Ülemkogule „Strateegiline aruanne majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva 
uuendatud Lissaboni strateegia kohta: uue tsükli käivitamine (2008–2010)”, KOM(2007) 803, 
11.12.2007. 
ET 5   ET  
Hinnangus käsitletud põhipunktid 
Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 1 (stabiilsusprogrammid) ja artikli 9 
lõikele 1 (lähenemisprogrammid) käsitle takse hinnangus järgmisi teemasid:  
• kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on usutavad; 
• kas liikmesriigi esitatud keskpika perioodi  eelarve-eesmärk ning sellele suunatud 
kohandamiskava on asjakohased; 
• kas kõnealuse kohandamiskava järgimiseks võet ud ja/või kavandatud meetmed keskpika 
perioodi eesmärgi saavutamiseks kõneal usel ajavahemikul on piisavad; 
• kas keskpika perioodi eesmärgi saavutam isele suunatud kohandamiskava hindamisel on 
majanduse tõusuaegadel kohandamine suurem ja langusaegadel väiksem ning kas euroala ja vahetuskursimehhanismis os alevate (ERM II) liikmesriik ide puhul on liikmesriik oma 
keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel sea dnud sihiks, et eelarve tsükliliselt kohandatud 
eelarveseisund paraneb (ilma ühekordsete ja  muude ajutiste meetmeteta) 0,5 % SKTst 
aastas; 
• keskpika perioodi eesmärgile suunatu d kohandamiskava kindlaksmääramisel 
(liikmesriikide puhul, kes ei ole seda veel sa avutanud) või keskpika perioodi eesmärgist 
ajutise kõrvalekaldumise lubamisel (liikm esriikide puhul, kes on selle saavutanud) 
peamiste struktuurireformide rakendamine , millel on pikaajaline kokkuhoidu soodustav 
mõju (sh võimalikku majanduskasvu suurendade s) ning seega tõestatav mõju riigi 
rahanduse pikaajalisele jätkus uutlikkusele (tingimusel et säilitatakse asjakohane 
kindlusvaru kontrollväärtuse 3 % SKTst s uhtes ning et eelarveseisund peaks 
programmiperioodi jooksul t aastuma keskpika perioodi  eesmärgini), kusjuures 
eritähelepanu pööratakse pensionireformidele, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kohustuslikku täieliku lt finantseeritavat pensionisammast; 
• kas liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega. 
• Programmi makromajanduslike prognooside usut avust hinnatakse komisjoni talituste 
koostatud 2008. aasta kevade majandusprognoosi põhjal, kasutades ka potentsiaalse SKT 
ja tsükliliselt kohandatud eelarveseisundi ühiselt kokku lepitud hindamismetoodikat. 
• Hinnangus vaadeldakse ka: 
• võla suhte arengut ja riigi rahanduse pikaaj alise jätkusuutlikkuse väljavaateid, millele 
tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti ra kendamise parandamise kohta esitatud nõukogu 20. 
märtsi 2005. aasta aruande kohaselt pöörata „eelarveseisundi järelevalves piisavat 
tähelepanu”. Komisjoni 12. okt oobri 2006. aasta te atises esitataks e lähenemisviis 
pikaajalise jätkusuutlikkuse hindamiseks
4; 
• kooskõla majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames liikmesriikide 
                                                 
4 Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus 
Euroopa Liidus”, KOM(2006) 574, 12.10.2006, ning Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse 
peadirektoraat (2006) „Riigi rahanduse pikaaja line jätkusuutlikkus Euroopa Liidus”, European 
Economy nr 4/2006. 
ET 6   ET esitatud riikliku reformikava ja selle 2007. aas ta oktoobri rakendusaruandega. Majandus- ja 
rahandusministrite nõukogu märkis Euroopa Ülemkogule 7. juunil 2005. aastal saadetud 
edastamisteatises majanduspoliitika ülds uuniste kohta aastateks 2005–2008, et riiklikud 
reformikavad peaksid olema kooskõlas st abiilsus- ja lähene misprogrammidega; 
• vastavust tegevusjuhendile,5 milles nähakse stabiilsus- ja  lähenemisprogrammide jaoks 
muu hulgas ette ühtne struktuur ning ühtsed andmetabelid.  
                                                                                                                                                         
5 „Täpsustused stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kohta ning suunised stabiilsus- ja 
lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille kinnitas majandus- ja rahandusministrite nõukogu 
11. oktoobril 2005. 
ET 7   ET Soovitus: 
NÕUKOGU ARVAMUS 
 
Poola ajakohastatud lähenemisp rogrammi kohta aastateks 2007–2010 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr  1466/97 eelarveseisundi 
järelevalve ning majanduspolii tika järelevalve ja kooskõlas tamise tõhustamise kohta,
6 eriti 
selle artikli 9 lõiget 3, 
võttes arvesse komisjoni soovitust, olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega, ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE: (1) 8. juulil 2008] vaatas  nõukogu läbi Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 
2007–2010
7. 
(2) Poola on hiljuti hakanud järele jõudma ELi keskmisele sissetulekute tasemele, 
kusjuures SKT reaalkasv suurenes ke skmiselt ligikaudu 4,5 %-lt 2003.–2005. aastal 
rohkem kui 6 %-le 2006.–2007. aastal. Töömahuka toodangu kasv parandas tunduvalt tööturu olukorda ja töötus e määr vähenes peaaegu 20 %-lt  2003. aastal 9,5 %-le 2007. 
aastal. Samas kajastab töötuse määra vähene mine lisaks tööhõive määra ebatavalisele 
kasvule ka tööjõu vähenemist, mis on tingit ud rändest. Lisaks on töötamise stiimulite 
moonutamine, mida on soodustanud tuntav  väljaränne, suurendanud tööjõu nappust 
mõnedes sektorites. Pingestuv tööturg avaldab survet palkadele ja mõjutab negatiivselt 
THHI inflatsiooni, kusjuures 2005. aasta st kuni 2007. aasta esimese pooleni oldi 
edukad THHI inflatsiooni ohjamisel, kuid 200 7. aasta lõpus kiirenes  see märgatavalt. 
Valitsemissektori eelarve puudujääk jõudis 200 3. aastal 6,25 %ni ja vähenes seejärel 
keskmiselt rohkem kui 1 protsendipunkti võ rra aastas ning 2007. aastal oli vastav 
näitaja 2 % SKTst. Viimastel aastatel olid eelarvetulemused eesmärgiks seatust 
üldiselt paremad tänu positiivsest majandus kasvust tingitud ootamatule tulule ja 
kuluplaanide mittetäielikule täitmisele. Eelarve täiendav tugevdamine sõltub olulisel 
                                                
 
6 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, 
lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel: 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
7 Võttes arvesse uue valitsuse moodustamist novembri s pärast oktoobris toim unud üldvalimisi, esitati 
ajakohastatud versioon 16 nädalat pärast 1. detsembrit, s.o tegevusjuhendis kehtestatud tähtpäeva. 
ET 8   ET määral sotsiaaltoetuste süsteemi reformist (peamiselt ennetähtaegsed 
vanaduspensionid ja töövõimetushüvitised) ja tööjõu suuremast osalemisest tööturul. 
(3) Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et SKT 
reaalkasv väheneb järk-j ärgult 6,5 %-lt SKTst 2007. aastal keskmiselt 5,2 %-le SKTst 
ülejäänud programmiperioodil. Praegu kättesaadava teabe põhjal näib,8 et kõnealune 
stsenaarium põhineb usutavatel ka svuprognoosidel. Programmis prognoositud 
inflatsioonitase näib liiga madal, mis kaja stab impordihindade ve idi liiga optimistlikke 
prognoose ja töötaja kohta makstava nom inaalse töötasu üsna väikest kasvu. 
(4) Valitsemissektori eelarve puudujääk oli 2007. aastal 2,0 % SKTst võrreldes 2006. 
aasta novembri lähenemisprogrammis prognoos itud 3,4 %ga. Peamine põhjus oli see, 
et SKT reaal- ja nominaalkasv oli palju suurem kui 2006. aasta novembris prognoositi, kuid samuti oli see tingitud kulutuste piiram isest. Eelkõige ettevõtete kasumlikkus 
võimaldas piirata toetuste ka svu, samal ajal kui töötuse määra kiire vähenemine ja 
Hausneri kavaga
9 kaotatud indekseerimine pidurdasid  sotsiaaltoetuste  kasvu. Lisaks 
said avaliku sektori töötajad kavandatust vähem hüvitisi. Valitsemissektori investeeringud olid prognoositust väiksema d, kuna ELi rahalisi vahendeid kasutati 
kavandatust aeglasemalt. Üldiselt oli kulude suhe SKTsse 1,5 protsendipunkti 
madalam kui 2006. aasta novembris prognoositi. Tulude poole pealt osutus kaudsetest 
maksudest ja sotsiaalmaksudest saadud tulu suuremaks, kui prognoositi 2006. aasta novembris, tänu tööhõive ja palk ade palju suuremale kasvule. Halvemad näitajad teiste 
tuluartiklite osas (otsesed  maksud, mis tulenesid maksuastmete suurendamisest) 
tasakaalustasid kõnealust ootamat ult positiivset tulemust. Üldiselt oli tulemuseks see, 
et tulu suhe osutus kavandatust veidi vä iksemaks. Kuna struktuurne eelarveseisund 
paranes 1,5 protsendipunkti võrra, oli eelarve täitmine 2007. aastal rohkem kui 
kooskõlas lähenemisprogrammi eelmist ve rsiooni käsitlevas  nõukogu 27. veebruari 
2007. aasta arvamuses esitatud üleskutsega
10. 
(5) Eelarvestrateegia peamine eesmärk on va litsemissektori ee larve struktuurse 
puudujäägi (st tsükliliselt koha ndatud puudujääk ilma ühekordset e ja muude ajutiste 
meetmeteta) püsiv vähendamine, et saavut ada eelarveseisundi keskpika perioodi 
eesmärk struktuurne puudujääk 1% SKTs t 2011. aastal, st ük s aasta pärast 
programmiperioodi. See on kooskõlas lähene misprogrammi eelmise ajakohastatud 
versiooniga, milles oli kavandatud saavutada keskpika perioodi eesmärk „pärast 2010. aastat”. Programmi kohaselt peaks valits emissektori eelarve puudujääk 2008. aastal 
suurenema 0,5 protsendipunkti, s.o 2,5 %-le SKTst, ja 2010. aastaks peaks vastav 
näitaja vähenema 1,5 %-le. Esmane eelarvese isund järgib sarnast suundumust ja see 
peaks prognooside kohaselt suurenema −0,2 %-lt SKTst 2008. aastal 0,8 %-le SKTst 
2010. aastal. Arvestades majanduskasvu aeg lustumist, peaks ühiselt kokkulepitud 
metoodika alusel arvutatav struktuurne  eelarveseisund prognooside kohaselt rohkem 
muutuma, kusjuures struktuurne puuduj ääk väheneb ligikaudu 2,75 %-lt SKTst 2008. 
aastal veidi üle 1 %-le  2010. aastal. Eelarve kohandami ne on kulupõhine ja see toimub 
                                                
 
8 Hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste 2008. aasta kevadprognoosi ja komisjoni 
hinnangut riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri rakendusaruande kohta. 
9 Seni kõige terviklikum ja konkreetsem reformikatse, mis kavandati 2003. aastal ja mille eesmärk oli 
vähendada riiklikke kulutusi sotsiaalkaitsele, avalikule haldusele ja riigiabile. Muu hulgas oli Hausneri kavaga ette nähtud, et indekseerimine ei toimu mitte iga aasta, vaid siis, kui kumulatiivne inflatsioon 
ületab 5 % või hiljemalt iga kolme aasta tagant. 
10 ELT C 72, 29.3.2007, lk 13. 
ET 9   ET peamiselt programmi lõpus 2009. ja 2010. aastal. 2008. aastal on puudujäägi 
suurenemine peamiselt tingitud investeeri ngute suhte märgatavast suurenemisest ja 
sotsiaalmaksete tuntavast kärpimisest (osaliselt tasakaalustab seda muu tulu suurenemine). 2009.–2010. aastal tugevdatakse eel arvet peamiselt nii,  et piiratakse 
töötajate hüvitisi, sotsiaaltoetusi ja vahe tarbimist. Puudujäägi vähendamise tempo on 
2007.–2009. aastal aeglasem kui lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis sätestati, kuid  lähtepunkt (2007) ja 2008. aas ta märtsi ajakohastatud 
versioonis esitatud kõik eelarvepuudujääg i uued eesmärgid on 2006. aasta novembri 
ajakohastatud versioonis sätestat ust paremad. Programmis esitatud 
eelarveprognoosidega seotud riskid tunduvad olevat üldiselt tasakaalustatud 2008. 
aastal, kuid programmi hilisemas etapis võivad eelarvetulemused osutuda prognoositust halvemaks. Programmi 2008. aa sta eelarvepuudujäägi eesmärk on sama, 
mis esitati 2008. aasta kevadprognoosis ( 2,5 % SKTst). Keskvalituse eelarve 2008Q1 
kassapõhised andmed osutavad sellele, et  tulu saadi eelarveprognoosides prognoositust 
rohkem, kuid programmis eeldatakse, et 2008. aastal on majanduskasv veidi suurem 
kui komisjoni 2008. aasta kevadprognoosis pr ognoositi ja avaliku sektori ikka veel 
suurenev palgasurve kuju tab ohtu riigi rahandusele.  Samas vähendab programmis 
prognoositust suurem inflatsioon kulude suhet 2008. aastal, kuna kulutused on 
peamiselt nominaalselt kindlaks määratud. Samas võib 2008. aasta suurem inflatsioon 
soodustada palgakasvu avalikus sektoris 2009. aastal ja seega võivad pensionid ja 
sotsiaalhüvitised o lla programmis prognoositust suuremad, mida süvendaks veelgi 
indekseerimise mehhanismi reform, millega seotakse alates 2008. aastast sotsiaalhüvitised mitte ainult tarbijahindadega, vaid osaliselt ka palkadega. Kuigi parlament on juba vastu võtnud eelarvepuudujää ki suurendavaid meetmeid (üksikisiku 
tulumaksu määra vähendamine), on tasakaal ustavad meetmed ebamäärased ja nende 
mõju eelarvele on ebaselge (v.a aktsiisi maksu suurendamine seoses ELis toimuva 
ühtlustamisega, mis ei tasakaalusta täielikult üksikisiku tulumaksu määra 
vähendamist). Kui valituse prognoositav tööhõi ve suur kasv ei jätku, võib tööhõivel 
põhinev eelarve tugevdamine, nagu seda te hti 2006.–2007. aastal, os utuda pärast 2008. 
aastat keeruliseks. Samas on valitsemissektor i eelarve seisundi osas seni saadud häid 
tulemusi: tulud on sageli osutunud prognoositust  suuremaks, samal ajal kui kuluplaane 
ei ole täielikult täidetud. 
(6) Seda riskihinnangut arvestades tunduva d lähenemisprogrammi eelarvealased 
põhimõtted olevat kooskõlas ülemäärase  eelarvepuudujäägi püsiva korrigeerimisega 
aastaks 2007, nagu on nõukogu soovitanud. Samas ei suudeta programmiperioodil tagada piisavat kindlusvar u, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKTst. Lisaks ei 
pruugi programmi eelarvepõhimõtted olla piis avad, et tagada keskpika perioodi 
eesmärgi saavutamine 2011. aastaks, nagu on programmiga ette nähtud. Kuna majanduskasvu tingimused on praegu soodsa d, on programmis kavandatud keskpika 
perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud eelarve kohandamise tempo ebapiisav ja 
seda tuleks 2008. aastal kiirenda da, et viia see kooskõlla stab iilsuse ja kasvu paktiga. 
Seejärel tuleks seda toetada meetmetega. Ku i tekib inflatsiooni- ja palgasurve, tuleb 
rakendada programmiga ettenähtust range maid eelarvepõhimõtteid, et hoida ära 
ülekuumenemine. 
(7) Näib, et riigi rahanduse jätkusuutlikkuseg a seotud riskitase on Poolas madal. 2005. 
aasta prognooside ja ühiselt kokku lepi tud metoodika kohaselt on elanikkonna 
vananemise pikaajaline mõju eelarvele P oolas üks ELi madalamaid. Samas hakatakse 
alates 2008. aastast sotsiaalhüvitisi indekseerima mitte ainult lähtuvalt tarbijahindadest, vaid osal iselt ka palkadest, mis suurendab kulutusi pikas 
ET 10   ET perspektiivis. Programmis 2007. aastaks pr ognoositav väike struktuurne esmane 
eelarvepuudujääk on küll eelmise ajakohastat ud versiooni lähtepunktist parem, kuid 
kujutab endast ohtu riigi rahanduse jätkus uutlikkusele, isegi kui ei võeta arvesse 
elanikkonna vananemise pikaajalist mõju  eelarvele. Riigi rahanduse täiendav 
tugevdamine, sh ennetähtaegselt pensionile  jäämise reform (väljateenitud aastate 
pensioni kehtestamine, millega piiratakse e nnetähtaegselt pensionile jäämine teatavate 
raskete ametitega), nagu on lähenemisprogram miga ette nähtud, aitaks seega ergutada 
tööjõu aktiivsust ja tööhõivet ning vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske. 
(8) Lähenemisprogramm näib olevat kooskõlas  riikliku reformikava 2007. aasta oktoobri 
rakendusaruandega. Eelkõige on mõlema pr ogrammiga ette nähtud ennetähtaegselt 
pensionile jäämise ja töövõimetushüvitiste reform, põllumajandustootjate sotsiaalfondi 
reform, tervishoiureform, riigi rahanduse ümberkorraldamine ja detsentraliseerimine ning mitmeaastane eelarvekava. Samas ei ole lähenemisprogrammis esitatud kvalitatiivset hinnangut selle kohta, m illine on riikliku reformikava 2007. aasta 
oktoobri rakendusaruande üldmõju keskpika perioodi eelarvestrateegia raames (nt 
mõju potentsiaalsele majanduskasvule ja tööhõivele). Programmi s on siiski esitatud 
korrapärane teave selle kohta, millised on riikliku reformikavaga kavandatud peamiste reformide otsesed eelarvekulud. 
(9) Lähenemisprogrammis esitatud eelarvestr ateegia on osaliselt kooskõlas Lissaboni 
strateegia raames välja ant ud integreeritud suunistes sisa lduvate riigis petsiifiliste 
majanduspoliitika üldsuunistega eelarvepoliitika valdkonnas. Kuigi programmiga on ette nähtud eelarve jätkuv tugevdamine, ei mainita täiendavaid mehhanisme, millega 
parandada kulutuste kontrollimist. 
(10) Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammi de tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega 
esineb programmis vabatahtlike andmete osas puudujääke. 
Üldine järeldus on, et pärast valitsemissekt ori eelarve puudujäägi korri geerimist 2007. aastal 
ja kuigi eelarvepuudujääk ja võlg jäävad alla  vastava kontrollväärtus e 3 % ja 60 % SKTst, 
prognoositakse programmis valitsemissektor i eelarve seisundi halvenemist 0,5 
protsendipunkti võrra SKTst 2008. aastal ja seda, et keskpika perioodi eesmärkide suunas 
liikumisel ollakse edukad järgne vatel aastatel seoses majanduska svu soodsate väljavaadetega. 
2008. aastal ei ole struktuurse eelarveseisundi prognoositud vähenemine peaaegu 0,5 protsendipunkti võrra SKTst koos kõlas stabiilsuse ja kasvu pa ktiga. Arvestades alates 2009. 
aastast eelarveesmärkidega seotud riske, mis on peamiselt tingitud erimeetmete puudumisest, 
võib keskpika perioodi eesmärk jääda progr ammis kavandatud 2011. aastaks saavutamata. 
Kui tekib inflatsioonisurve, tuleb rakenda da rangemaid eelarvepõhimõtteid, kui on 
programmiga ette nähtud. Riigi rahanduse pikaaj alise jätkusuutlikkusega seotud riskitase 
Poolas tundub olevat madal, kuid on vaja re formida ennetähtaegselt pensionile jäämise 
süsteemi. 
Arvestades kõnealust hinnangut ja vajadust taga da riigi rahanduse jätkusuutlikkus, kutsutakse 
Poolat üles kasutama ära soodsaid kasvutingi musi, et kiirendada struktuurset kohandamist 
keskpika perioodi eesmärgi suunas, et eelkõige  ohjata võimalikku inflatsioonisurvet, milleks 
tuleks lisatulusid ja kasutamata vahendeid  kasutada eelarvepuuduj äägi vähendamiseks 2008. 
aastal ja järgmistel aastatel tuleks täpsustada ja rakendada meetmed, eriti kultuste poole peal.  
ET 11   ET Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus 
   2006 2007 2008 2009 2010 
LP märts 2008  6,2 6,5 5,5 5,0 5,0 
KOM apr 2008  6,2 6,5 5,3 5,0 Puudub  SKT reaalkasv 
(%) 
LP nov 2006  5,4 5,1 5,1 5,6 Puudub  
LP märts 2008  1,3 2,6 3,5 2,9 2,5 
KOM apr 2008  1,3 2,6 4,3 3,4 Puudub  THHI inflatsioon 
(%) 
LP nov 2006  1,4 2,1 2,5 2,5 Puudub  
LP märts 2008  0,5 1,1 0,7 −0,2 −0,9 
KOM apr 20082 0,6 1,2 0,5 −0,7 Puudub  SKT lõhe1 
(% potentsiaalsest SKTst)  
LP nov 2006  0,5 0,5 0,3 0,4 Puudub  
LP märts 2008  −2,6 −2,6 −3,5 −4,2 −4,6 
KOM apr 2008  −2,5 −2,6 −2,3 −3,6 Puudub  Netolaenuandmine/-võtmine 
muu maailma suhtes 
(% SKTst)  LP nov 2006  −1,6 −1,8 −2,2 −2,7 Puudub  
LP märts 2008  −3,8 −2,0 −2,5 −2,0 −1,5 
KOM apr 2008  −3,8 −2,0 −2,5 −2,6 Puudub  Valitsemissektori eelarve 
seisund 
(% SKTst)  LP nov 2006  −3,9 −3,4 −3,1 −2,9 Puudub  
LP märts 2008  −1,1 0,2 −0,2 0,3 0,8 
KOM apr 2008  −1,1 0,6 0,2 0,1 Puudub  Esmane eelarveseisund 
(% SKTst)  
LP nov 2006  −1,5 −1,0 −0,7 −0,6 Puudub  
LP märts 2008  −4,0 −2,4 −2,8 −1,9 −1,1 
KOM apr 2008  −4,0 −2,5 −2,7 −2,3 Puudub  Tsükliliselt kohandatud 
eelarveseisund1 
(% SKTst)  LP nov 2006  −4,1 −3,6 −3,2 −3,0 Puudub  
LP märts 2008  −4,0 −2,4 −2,8 −1,9 −1,1 
KOM apr 2008  −4,0 −2,5 −2,7 −2,3 Puudub  Struktuurne eelarveseisund3 
(% SKTst)  LP nov 2006  −4,1 −3,6 −3,2 −3,0 Puudub  
LP märts 2008  47,6 44,9 44,2 43,3 42,3 
KOM apr 2008  47,6 45,2 44,5 44,1 Puudub  Valitsemissektori koguvõlg 
(% SKTst)  
LP nov 2006  48,9 50,0 50,3 50,2 Puudub  
Märkused :             
1 Programmi raames esitatud teabe alusel  komisjoni talituste arvutatud tsükl iliselt kohandatud ee larveseisund ning 
SKT lõhe.  
2 Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2006–2009 vastaval t 5,2 %, 5,9 %, 6,0% ja 6,2 %.  
3 Tsükliliselt kohandatud eelarvesei sund, v.a ühekordsed ja muud aju tised meetmed. Pr ogrammi viimases 
ajakohastatud versioonis ja kom isjoni talituste sügisprognoosis ei ole et te nähtud ühekordseid ega muid ajutisi 
meetmeid.  
              
Allikas :             
Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2008. aasta kevade maj andusprognoos (KOM); komisjoni talituste 
arvutused.