ET Euroopa Liidu Teataja C 39/33

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2018/C 39/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„Cidre Cotentin“ / „Cotentin“

ELi nr: PDO-FR-02206 – 21.11.2016

KPN ( X ) KGT ( )

1. Nimetus(ed)

„Cidre Cotentin“ / „Cotentin“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.8. Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Cidre Cotentin“ / „Cotentin“ on eriliste traditsiooniliste siidriõunasortide naturaalsest mahlast valmistatud kihisev pastöriseerimata ja gaseerimata siider.

Toote „Cidre Cotentin“ / „Cotentin“ iseloomulik omadus on selle värvus, mis ulatub õlekollasest oranžikaskollaseni, tegemist on peene mulliga kihiseva siidriga. Joogi lõhn on õrnade varjunditega, milles võib sageli tunda või ja heina lõhna. Joogi maitse on tasakaalustatud ning selles domineerib mõrkjas maitse. Mõrkjale maitsele lisab värskust joogi kerge hapusus.

Märkega „ekstra-brut“ siider „Cidre Cotentin“ / „Cotentin“ sisaldab rohkem parkaineid ja selle mõrkjam maitse on selgepiirilisem.

Siidril „Cidre Cotentin“ / „Cotentin“ on järgmised omadused:

— tegelik alkoholisisaldus üle 3,5 % mahuprotsendi;

— üldalkoholisisaldus üle 5,5 % mahuprotsendi;

— suhkrusisaldus üle 18 grammi liitri kohta ja maksimaalselt 35 grammi liitri kohta;

— tihedus 20 °C juures > 1 009 ja ≤ 1 017,5;

— minimaalne rõhk 20 °C juures 1 bar või CO2 sisaldus 2 g/l.

Märkega „ekstra-brut“ siidril „Cidre Cotentin“ / „Cotentin“ on järgmised omadused:

— tegelik alkoholisisaldus üle 5 % mahuprotsendi;

— üldalkoholisisaldus üle 5,5 % mahuprotsendi;

— suhkrusisaldus kuni 18 grammi liitri kohta;

— tihedus 20 °C juures ≤ 1 009;

— minimaalne rõhk 20 °C juures 1 bar või CO2 sisaldus 2 g/l.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Siidri valmistamiseks kasutatavad õunad pärinevad geograafilises piirkonnas asuvatest puuviljaistandustest ning peavad olema sobilikud siidri „Cidre Cotentin“ / „Cotentin“ valmistamiseks tunnuskriteeriumide alusel, mis on kehtestatud kaitstud nimetusega seotud kasvatuskohtade jaoks.

Need metsasalude piirkonnas asuvad puuviljaistandused on täielikult kaetud rohumaaga ja vähemalt 30 % puudest on kõrgekasvulised.

Sobivad õunasordid on kantud vastavasse nimekirja, peamiselt on tegemist mõrkjate ja mõrkjasmagusate õuntega.

Vähemalt 60 % kasvupinnast peavad hõlmama järgmised põhisordid:

mõrkjad ja mõrkjasmagusad sordid : „Belle fille de la Manche“, „Binet Rouge“, „Bois Jingant“, „Cartigny“, „Closette“, „Feuillard“, „Gros amer“, „Marin Onfroy“, „Peau de Chien“, „Petit amer“, „Rouge de Cantepie“, „Sans Pareille“, „Tapin“, „Tête de Brebis“, „Taureau“.

Kuni 40 % kasvupinnast võivad hõlmata järgmised sordid:

mõrkjad ja mõrkjasmagusad sordid : „Argile rouge“, „Bedan“, „Doux moine“, „Fréquin“, „Kermerrien“, „Marie-Ménard“, „Sergent“.

Magusad sordid : „Clos Renaux“, „Douce Coët“, „Doux Lozon“.

Hapud sordid : „Petit Jaune“, „Grasselande“, „Gros jaune“

Loetlemata sortidesse kuuluvad suurekasvulised õunasordid on lubatud kuni 20 % ulatuses viljapuuistanduse pinnast.

Kõikides kuveedes peab põhisortide osakaal olema vähemalt 60 %.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise kõik etapid, alates õunade tootmisest kuni üksnes pudelis toimuva siidri järelkäärimise etapini peavad toimuma punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

Pudelitesse villimine toimub geograafilises piirkonnas. Siidri järelkäärimine toimub üksnes pudelis osa jääksuhkru käärimise toimel, selle kestus on vähemalt 8 nädalat, pärast seda võib siidrit turustada.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Siidrit, mille suhtes kohaldatakse päritolunimetust „Cidre Cotentin“ / „Cotentin“, võib pärast valmistamist deklareerida, avalikkusele tutvustada, müügiks suunata, müügiks pakkuda ja müüa üksnes juhul, kui deklaratsioonidel, teatistel, prospektidel, märgistel, müügiarvetel, mis tahes mahutitel on eespool osutatud nimetus, millele on lisatud Euroopa Liidu KPNi sümbol. Sümbolile võib olla lisatud märge „KPN“ või „kaitstud päritolunimetus“.

Kaitstud päritolunimetus ja märge „päritolunimetus“ või märked „nimetus“ ja „kaitstud“ peavad olema esitatud nähtavate, loetavate ja kustutamatute tähtedega, mis on piisavalt suured, nii et need märked eristuvad selgelt ülejäänud kirjutatud või joonistatud tähistest.

Märgise kujunduses peab märge „kaitstud päritolunimetus“ asuma vahetult kaitstud päritolunimetuse all, nii et nende vahele ei jää ühtegi teist märget.

Märge „ekstra brut“ peab olema esitatud siidrite puhul, mille suhkrusisaldus on kuni 18 grammi liitri kohta.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

La Manche'i departemang

Tervikuna järgmised kantonid: Agon-Coutainville, Bricquebec, Cherbourg-Octeville 1, Cherbourg-Octeville 2, Cherbourg-Octeville 3, Créances, Equeurdreville-Hainneville, La Hague, Les Pieux, Saint-Lô, Saint-Lô 1, Tourlaville, Valognes et Val-de-Saire.

Carentani kanton, välja arvatud Catzi ja Carentan les Marais' kommuunid, millest kuulub geograafilisse piirkonda üksnes Brévands'i, Saint-Pellerini ja Les Veys'i delegeeritud kommuunide territoorium.

Condé-sur-Vire'i departemang Condé-Sur-Vire'i kommuun, Moyon Villages'i kommuun (ainult Mesnil-Opaci delegeeritud kommuuni territoorium), Thorigny-les-villes'i kommuun (ainult Brectouville'i delegeeritud kommuuni territoorium). Coutances'i kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: Orval-sur-Sienne ja Regnéville-sur-Mer.

Saint-Lô 2 kanton, välja arvatud järgmised kommuunid: La Barre-de-Semilly, La Luzerne ja Soulles.

Pont-Hébert'i kantoni järgmised kommuunid: Amigny, Cavigny, Le Dézert, Graignes-Mesnil-Angot, Le Hommet-d'Arthenay, La Meauffe, Le Mesnil-Rouxelin, Le Mesnil-Véneron, Pont-Hébert, Rampan, Remilly les Marais, Saint-Georges-Montcocq ja Tribehou.

Quettreville-sur-Sienne'i kantoni järgmised kommuunid: Belval, Cametours, Cerisy-la-Salle, Montpinchon, Ouville ja Savigny.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus.

Geograafiline piirkond hõlmab La Manche'i departemangu põhjapoolset osa. Suurem osa geograafilisest piirkonnast kuulub Armorikaani mäemassiivi hulka (paleosoilise päritoluga kildad, liivakivi, graniit), välja arvatud piirkonna kirdeosas asuv riba, kus aluspind on kaetud Pariisi nõo lubjakivimitega. Aluspinnal paikneb aleuriidikiht, mille paksus võib olla erinev. Piirkond kattub peaaegu täielikult Cotentini poolsaare territooriumiga.

Piirkonna maastik hõlmab lainjaid tasandikke laugjate küngastega, mille kõrgus on kuni 170 meetrit. Kogu ala on kaetud metsasaludest moodustunud hekkidega, mis piiravad nägemisulatust.

Viljapuuistanduste jaoks ja õunte kasvatamiseks välja valitud maatükid asuvad metsasalude vahelistel aladel ja moodustavad väikesed saarekesed, mida piiravad looduslikud hekid. Mullastik on mitmekesine, sügav ja hea läbilaskevõimega, kuid ei sisalda kunagi liiva või liiva ja veeristiku segu.

Cotentini poolsaarel valitseb tugevalt ookeaniline kliima, mida rõhutab veelgi asjaolu, et tegemist on poolsaarega. Ilmastikule on iseloomulikud sagedased (üle 150 vihmase päeva aastas) ja rohked (keskmiselt 900–1 000 mm) sademed, väikene temperatuurikõikuvus, harvad pakasejuhud ning sagedased ja mõnikord tugevad valdavalt läänetuuled.

Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Cotentini näol on tegemist tunnustatud siidripiirkonnaga alates XIII sajandist, seda tänu mere kaudu Hispaania loodeosast saabunud parkainerikastele õunasortidele. Siidri arengut soodustasid mitmed õigusaktid, millega piirati õlle ja veini tootmist, et säilitada võimalikult suur osa haritavast maast teravilja jaoks. Sellises olukorras hakati kasutama rohumaadel asuvaid viljapuuaedu: aasade jaoks, mida kasutati karja söödamaana, leiti täiendav kasutusvõimalus tänu neile istutatud õunapuudelt saadavalt saagile. Sellise paralleelse kasutuse tõttu piirasid kasvualasid hekid, mis hoidsid paigal ja kaitsesid kariloomi ning varjasid viljapuid tuulte eest.

Siidri valmistamine arenes ja täiustus. Siidriõunade teadlik kasvatamine Cotentinis algas XVI sajandil ning sellega on seotud sellised isikud nagu Guillaume Dursus ja Sire de Gouberville (Gilles de Gouberville), kes suutsid valmistada valitud õunasortidest väga hea mainega siidrit. Sire de Gouberville muutis eri sortide viljade omadusi ning tal õnnestus aretada väga hea kvaliteediga viljad, millest mõningaid sorte, nagu „Marin Onfroy“, kasutatakse tänaseni.

Hiljem on samaaegselt traditsiooniliste suurekasvuliste puudega puuviljaaedadega välja arenenud ka madalakasvuliste puudega aiad, mis paiknevad samuti metsasaludega eraldatud rohumaadel.

Geograafilise piirkonna eripäraseid mõrkjatesse ja mõrkjasmagusatesse sortidesse, nagu „Petite amer“, „Taureau“ ja „Cartigny“, kuuluvaid õunu, milles on rohkesti fenooliühendeid, kasvatatakse kogu geograafilise piirkonna eri tüüpi puuviljaistandustes.

Tänapäevased siidrivalmistamismeetodid annavad tunnistust siidri „Cidre Cotentin“ / „Cotentin“ valmistamisega seotud oskusteabe edasiarendamisest ja alalhoidmisest, seda alates kohalike sortide kasutamisest ja pudelites toimuvast järelkäärimisest ning pastöriseerimise keelamisest.

Toote eripära

„Cidre Cotentin“ / „Cotentin“ on naturaalsest õunamahlast valmistatud pastöriseerimata ja gaseerimata siider. Siidri värvus ulatub õlekollasest oranžikaskollaseni, tegemist on peene mulliga kihiseva siidriga. Siidri kerge hapusus tagab joogi tasakaalustatud maitse ja lisab mõrkjale maitsele teatavat värskust. Kui siider on varustatud märkega „ekstra-brut“, on siidri parkainete osakaal suurem ja mõrkjam maitse on selgepiirilisem.

Põhjuslik seos

Geograafilist piirkonda iseloomustab tugevalt ookeaniline kliima ning kariloomade pidamine ja õunte tootmine samadel aladel. Hekkidega eraldatud paksu mullakihiga kasvatusalade valik võimaldab õunapuudel kohaneda tugevate tuultega, mis takistab õunte puult kukkumist enne täielikku valmimist ning piirab puude mahalangemise ohtu. Lisaks sellele võimaldab püsirohumaa säilitamine puuviljaaias tekitada taimekoosluses konkurentsitingimused, mis mõjutab õunte koostist (suur suhkrusisaldus, lämmastikusisalduse piiramine) ning on soodustav tegur siidri valmistamisel.

Õunte koristamisel on rohukatte olemasolu soodustavaks tingimuseks, sest see väldib õunte vigastamist allakukkumisel ning tagab nende hea säilimise maapinnal.

Seega saavutatakse siidri mõrkjas maitse puuviljaistanduses valdavalt kasvatatavate mõrkjate ja mõrkjasmagusate õunasortide segamisega, peaasjalikult on tegemist sajanditepikkuse sordiaretuse tulemusel saadud sortidega, siidri maitse vähene hapusus tuleneb hapude õunasortide mõnevõrra väiksemast levikust geograafilises piirkonnas. Traditsiooniliste töötlusmeetodite järjekindel kohaldamine, mille kohaselt esmane kääritamine toimub viljade pinnal olevate looduslike pärmide abil ning välditakse siidri kunstlikku gaseerimist ja pastöriseerimist, tagab siidri „Cidre Cotentin“ / „Cotentin“ värske ja mõrkja maitse.

Toote Cidre Cotentin maine pärineb juba ammustest aegadest. XVI sajandil märgib arst Julien le Paulmier oma kuulsas meditsiinitraktaadis „de vino et pomaco“: „Cotentinis valmistatud siidri näol on tegemist Normandia provintsi kõige parema siidriga“.

Joogi mainet kinnitavad ka Quibou, Valognes, Turqueville, Dangy, Saint-Lô ja Saussey tootjate saavutatud esikohad Prantsusmaa pomoloogiaühingu aastakongresside puhul korraldatud konkurssidel XIX sajandi lõpust kuni 1930. aastateni.

Siidri „Cidre Cotentin“ / „Cotentin“ kohalikust tuntusest tänapäeval annavad tunnistust mitmed sellele joogile pühendatud kohaliku ulatusega konkursid ja pidustused. Kõnealust toodet on tunnustanud mitmed Prantsusmaa ja maailma gastronoomia tuntud väljaanded, nagu Guide Michelini ajakiri Étoile, mille 2006. aasta juuni/juuli numbris on seda jooki kutsutud nimega „Südametemurdja“ (Coup de coeur), hiljem, 2011. aastal on Cotentini siidrid pälvinud kiidusõnu tuntud ameerika gastronoomiaajakirjas „The Art of Eating“.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-50b2dc68-9cbe-48a6-93c9-3d8befac98d0/telechargement

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.