Euroopa Parlament rõhutab 2018. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonis ka seda, et usaldusväärse finantsjuhtimise ja ELi vahenditest tõhusa rahastamise oluline eeltingimus on põhiväärtuste, sealhulgas õigusriigi põhimõtte austamine. Komisjon nõustub, et ELi eelarvet tuleks kasutada kooskõlas kehtivate eeskirjadega ning et sisse peaksid olema seatud mehhanismid ELi eelarve kaitsmiseks, seda ka juhul, kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises.

Need küsimused kajastuvad ettepanekutes, mille Euroopa Parlament ja nõukogu tegid 2018. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus ja mille suhtes komisjon võtab nüüd järelmeetmeid. Mõne probleemi saab komisjon lahendada meetmete võtmisega olemasolevate eeskirjade ja vahendite raames, näiteks andes liikmesriikidele suuniseid. Teistel juhtudel analüüsib komisjon, kas eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni ettepanekute täielikuks arvessevõtmiseks, näiteks selleks, et saada üksikasjalikku teavet ELi vahendite saajate tegelike tulusaajate kohta, on vaja muuta õigusakte.

oELi vahendeid tuleks kasutada rahastamisprogrammide eesmärkide saavutamiseks. Ajavahemikuks 2014–2020 on juba eesmärgid seatud, kuid COVID-19 kriisi arvesse võttes tuleb neid mõne programmi puhul võib-olla kohandada. 2021.–2027. aasta rahastamisprogrammide eesmärgid tuleks läbi vaadata, et need kajastaksid uusi poliitilisi prioriteete ja ambitsioone, milles võetakse arvesse COVID-19 kriisi mõju.

Õigusriigi tugevdamine liidus peab olema nii praegu kui ka tulevikus kõikide keskne eesmärk. Komisjon esitas 2019. aasta juulis mitu konkreetset meedet lühikeseks ja keskpikaks perioodiks, näiteks õigusriigi olukorda käsitleva aastaaruande koostamine, ELi õigusemõistmise tulemustabeli edasiarendamine ning dialoogi tugevdamine teiste ELi institutsioonide, liikmesriikide ja sidusrühmadega. Õigusriigi olukorda käsitlev aastaaruanne on üks komisjoni 2020. aasta tööprogrammi peamisi algatusi ja see avaldatakse esimest korda 2020. aasta sügisel.

Meetmeid on vaja komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu peamise töösuunana edasi arendada.

Komisjon esitas juba 2018. aastal mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 aluseks oleva õigusaktide paketi osana ettepaneku ELi eelarve kaitsmise kohta, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises . Komisjon toob oma ettepanekus esile, et liit on õigusühendus ning tema väärtused on tema eksistentsi alus. Nendel põhinevad tema õiguslik ja institutsiooniline ülesehitus ning kõik tema poliitikavaldkonnad ja programmid. Seepärast peab nende väärtuste austamine olema tagatud liidu kõigis poliitikameetmetes. See hõlmab ELi eelarvet, mille puhul on põhiväärtuste austamine usaldusväärse finantsjuhtimise ja ELi tõhusa rahastamise vältimatu eeltingimus. Komisjonil on hea meel, et Euroopa Parlament toetab tema ettepanekut.

Samuti peab komisjon kiiduväärseks, et Euroopa Parlament toetab Euroopa Prokuratuuri, mis tähistab liidu finantshuvide kaitse olulist arengut. Euroopa Prokuratuuril on volitused uurimiste läbiviimiseks ja süüdistuste esitamiseks ELi eelarvet mõjutavates kriminaalasjades, mis käsitlevad näiteks ELi vahenditega seonduvat korruptsiooni või piiriülest käibemaksupettust. Kuigi komisjon on teadlik Euroopa Prokuratuuri rahastamisprobleemidest, tuletab ta meelde, et olemasoleva eelarve puhul on arvesse võetud ulatuslikke arutelusid eelarvepädevate institutsioonidega.

Ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas tegi Euroopa Parlament ettepaneku, et komisjon töötaks koos liikmesriikidega välja tõhusad õigusaktid, mis tagaksid õigusriigi põhimõtte järgimise seoses väidetavate maa hõivamise juhtumitega. Maaomandiga seotud küsimuste lahendamine on eeskätt asjaomaste liikmesriikide ametiasutuste ülesanne. Kui aga esitatakse väiteid konkreetsete rikkumiste kohta üksikutes liikmesriikides, uurib komisjon neid juhtumeid väga hoolikalt, nagu ta on juba teinud või teeb mitmes liikmesriigis, eelkõige Slovakkias, Tšehhi Vabariigis ja Ungaris. Seda olukorda saab parandada, kui Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu õigusriigi põhimõtet käsitleva ettepaneku, mille komisjon esitas seoses järgmise mitmeaastase finantsraamistikuga.

Välisabi valdkonnas rõhutas Euroopa Parlament vajadust, et komisjon tagaks, et välisabi andmine sõltub õigusriigi põhimõtte järgimisest ja inimõiguste austamisest abisaajariikides. Euroopa Liit on kindlalt pühendunud sellistele põhiväärtustele nagu inimõigused, demokraatia ja õigusriik, mis on kõigi ELi ja kolmandate riikide vaheliste partnerlus- ja koostöölepingute oluline osa. Pärast arengukonsensuse vastuvõtmist peavad EL ja selle liikmesriigid oma kohuseks kohaldada kogu arengukoostöös õigustepõhist käsitust, mis hõlmab kõiki inimõigusi. EL saab teha valitsustega ja nende kaudu koostööd ning sel juhul sõlmitakse rahastamisleping. Sellised lepingud sisaldavad klauslit, mis võimaldab komisjonil lepingu inimõiguste, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi austamisega seotud kohustuse rikkumise korral peatada või lõpetada. Lepingu rakendamise käigus püüab EL põhiväärtuste hindamist ja järelevalvet tõhusalt koordineerida, võttes arvesse riigi inimõiguste strateegia analüüsi ja prioriteete ning lisades sellekohased järelmeetmed partnerriigiga peetavasse poliitilisse dialoogi. Sarnased klauslid lisatakse ka rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitavatesse lepingutesse, kui EL teeb nendega ja nende kaudu koostööd välisabi andmiseks. Samuti püütakse lepinguliste ja finantsmenetlustega tagada ka kulutõhusust ning vältida kasumi taotlemist või vahendite omastamist konkreetsete huvirühmade poolt.

Euroopa Parlament väljendas muret Eritrea projektide meediakajastuste pärast. Komisjon lükkab sellised väited kindlalt tagasi; ta on otsustanud teha käimasolevate projektide üle hoolikalt järelevalvet ja annab eelarvepädevatele institutsioonidele aru oma tegevusest riigis. ELi delegatsioon tagab eriprojekti „Eritrea ja Etioopia taasühendamine Eritrea põhimaanteede taastamise abil“ (nn maanteeprojekt) puhul korrapäraste järelmeetmete võtmise, sealhulgas koos ÜRO projektiteenuste bürooga läbi viidud mitme kohapealse missiooni kaudu, millest üks toimus koos ELi diplomaatiliste esinduste juhtidega 2020. aasta veebruaris. Rakendamine toimub kooskõlas ELi projekti- ja finantsjuhtimise standarditega.

Vastuseks Euroopa Parlamendi tõstatatud mureküsimustele seoses haavatavate rändajatega esmase vastuvõtu keskustes toob komisjon esile, et ta saab korrapäraselt aruandeid ELi vahenditest toetust saavate rakenduspartnerite tegevuse kohta kohapeal. Komisjon jälgib ka ise ELi rahastatud meetmete rakendamist kohapeal ja osaleb tehnilistel kohtumistel, et jälgida ametiasutustega kokkulepitud strateegiate elluviimisel tehtud edusamme. ELi rahastatud projektid Kreekas hõlmavad teavitustegevust, haavatavate rühmade kindlakstegemist ja neile kaitseteenuste osutamist, majutuse ja õigusabi pakkumist, eelkõige haavatavatele isikutele, näiteks seksuaalse ja soolise vägivalla ohvritele ja saatjata alaealistele.

3.Liidu rahastamisprogrammide tulemuslikkuse mõõtmine

ELi eelarve on peamiselt investeerimiseelarve. See moodustab ligikaudu 1 % ELi kogurahvatulust ja ligikaudu 2 % kõigist ELi avaliku sektori kulutustest ning selle eesmärk on täiendada liikmesriikide eelarveid ja viia ellu ühiselt kokkulepitud prioriteete. Erinevalt liikmesriikide eelarvetest keskendub ELi eelarve eelkõige strateegiliste investeeringute toetamisele keskpikas ja pikas plaanis ning finantsvõimenduse kasutamisele muudest avaliku ja erasektori allikatest pärit investeeringute hoogustamiseks.

Euroopa Parlament märgib, et liidu prioriteetide, poliitikameetmete ja programmide eesmärkide saavutamist on keeruline mõõta, kuid tõhus tulemuslikkuse seire on oluline olukorra mõistmiseks, tekkivate probleemide tuvastamiseks ja parandusmeetmete võtmiseks juhul, kui eesmärke ei saavutata või kui liidu ühe poliitikavaldkonna tulemused võivad avaldada negatiivset mõju teise poliitikavaldkonna eesmärkide saavutamisele. Komisjon nõustub sellega ning hindab Euroopa Parlamendi ja nõukogu toetust tulemusraamistike ja aruandluse edasisele parandamisele.

ELi eelarve puhul on juba olemas tulemuste mõõtmise ja aruandluse ning hindamise täiustatud raamistik, mis sisaldab selgeid eesmärke ja näitajaid. OECD on seda kinnitanud.

Komisjon kasutab ELi eelarve tulemuslikkuse mõõtmiseks ühtseid eesmärke ja näitajaid. Need üld- ja erieesmärgid ning nendega seotud näitajad on sätestatud programmide õiguslikes alustes. Programmi eesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest sihipärasema ja struktureerituma ülevaate andmiseks on põhjalikku aruandlust järjest parandatud. See teave koos muude kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete teabeallikatega võimaldab teha tulemuslikkuse seiret ajas. Hilisemas etapis saab omakorda hinnata programmi kokkulepitud eesmärkide saavutamise taset, kasutades nii iga-aastast seiret kui ka programmi hindamistest saadud teavet. Selline kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete andmete kombineerimine võimaldab arvesse võtta ka uusi arengusuundumusi, näiteks reageerimist COVID-19 puhangule.

Komisjon on jätkuvalt pühendunud oma iga-aastase aruandluse pidevale parandamisele. Selleks et rohkem keskenduda edusammudele ja eesmärkide saavutamisele, on komisjon määranud kindlaks iga-aastase aruandluse põhinäitajad, mis on lisatud järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekutesse. Kõik rahastamisprogrammide jaoks kehtestatud näitajad vaadati komisjoni tulevase mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekutele eelneva kulude läbivaatamise raames kriitilise pilguga läbi. Kooskõlas Euroopa Parlamendi ettepanekutega esitati selle tulemusena ettepanekud väiksema arvu kvaliteetsemate programmide tulemuslikkuse kõrgema tasandi kvaliteedinäitajate kohta. Tulevaste rahastamisprogrammide puhul tugevdatakse ka seire- ja hindamisraamistikku.

Hästi toimiv eelarve peab võimaldama reageerida ettenägematutele sündmustele. Jätkuv reageerimine COVID-19 pandeemiale on näidanud, et ELi eelarvet on tõepoolest võimalik Euroopa tasandil kriisile kooskõlastatult reageerides kiiresti ja paindlikult mobiliseerida, näiteks koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatuste, erakorralise toetuse rahastamisvahendi taaskäivitamise ja Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (ELSF) tegevusala laiendamise kaudu. Välistegevuse valdkonnas on ELi eelarve Euroopa tiimi COVID-19ga seotud tegevuse raames kiiresti ümber suunatud, et toetada partnerriike seal, kus seda humanitaarmeetmete ning tervishoiu- ja sotsiaal-majanduslike vajaduste toetamiseks kõige rohkem vajatakse. Euroopa majanduse taastekava osana tegi komisjon 27. mail ettepaneku tugevdada mitmeaastast finantsraamistikku aastateks 2021–2027 uue taasterahastuga „NextGenerationEU“, et suurendada ja kiirendada rahastamist Euroopa majanduse taastamiseks ettenähtud edasipüüdliku ja tervikliku kava raames, mis põhineb solidaarsusel ning on ajendatud Euroopa ühistest põhimõtetest ja väärtustest. Nende ettepanekutega toetatakse kriisi lahendamist ja luuakse raamistik pikaajaliste investeeringute tegemiseks liidu vastupanuvõimesse ning rohe- ja digipöördesse. Tulevases finantsraamistikus on esikohal ELi eelarve paindlikkuse suurendamine ning investeerimine kriisiks valmisolekusse ja vastupanuvõimesse.

4.Eeskirjade järgimine

Komisjon täidab ELi eelarvet keerulises keskkonnas, kus tal on palju erinevaid partnereid. Sellega seoses on komisjoni eesmärk tagada, et finantsjuhtimise süsteemid ja finantstehingud vastaksid õiguslikele ja lepingulistele eeskirjadele. Selleks kontrollib ja auditeerib komisjon enda hallatavaid vahendeid. Rakenduspartnerid on kohustatud sisse seadma haldus- ja kontrollisüsteemid ning komisjon hindab nende süsteemide olemasolu ja toimimist.

See üksikasjalik alt üles hindamine võimaldab komisjonil õigel ajal tuvastada ja kõrvaldada kontrollides ja/või andmetes esinevad puudused. Vajaduse korral teeb komisjon otsuse finantskorrektsioonide ja sissenõutavate summade kohta. Puudused võivad põhjustada vigu, mida muidu oleks välditud. Selliste vigade tuvastamisel võtab komisjon asjakohaseid meetmeid, mis tagavad nende parandamise. Pettust, mis erineb muudest rikkumistest tahtluse poolest, esineb vaid väga vähestel juhtudel. Sellest hoolimata kohaldab komisjonil pettuste suhtes nulltolerantsi ja võtab selliste juhtumite puhul hoolsalt järelmeetmeid.

Komisjoni eesmärk on kaitsta tõhusalt ELi eelarvet mitme aasta jooksul ja tagada, et pärast programmi lõppemist ja kõigi kontrollimiste tegemist on jääkrisk programmi lõpetamisel alla 2 %. Kontrollid peaksid olema kindlad, kuid ka kulutõhusad, täites kavandatud eesmärgid tõhusalt ja mõistlike kuludega.

Euroopa Kontrollikoda kasutab välisaudiitorina tegutsedes põllumajandustootjatele, ettevõtetele, üliõpilastele jne tehtud maksete korrektsuse iga-aastasel hindamisel teistsugust, rohkem ülevalt alla lähenemisviisi, mis põhineb statistilisel valimil. Ometi on see lähenemisviis andnud viimastel aastatel komisjoni tulemustega lähedased tulemused.