Lipuriigi laevakontrolli rakendamise (FSI) allkomitee, kes tegutses IMO dokumentide rakendamise allkomitee (III) eelkäijana, nõustus HSSC-l põhinevad ülevaatussuunised korrapäraselt läbi vaatama. Seepärast ajakohastatakse ülevaatussuuniseid igal IMO assamblee istungjärgul. Suuniste viimane versioon on esitatud resolutsioonis A.1140(31) ja see võeti vastu assamblee 31. istungjärgul 2019. aastal.

Kavandatud muudatustega soovitakse suuniseid ajakohastada, et võtta arvesse nõudeid, mis tulenevad asjakohaste kohustuslike aktide muudatustest, mis jõustuvad 31. detsembril 2021 ja enne seda.

Assamblee 6.–15. detsembril 2021 toimuval 32. istungjärgul on kavas vastu võtta ülevaatuste ja tunnistuste andmise ühtlustatud süsteemil põhinevate suuniste muudatused.

Organisatsiooni juhtorgan on IMO assamblee. Selles osalevad kõik IMO liikmesriigid, kes kogunevad igal teisel aastal ja võivad vastu võtta kõigis IMO viies põhikomitees kokku lepitud meetmeid. Nende viie komitee hulgas on ka meresõiduohutuse komitee (MSC) ja merekeskkonna kaitse komitee (MEPC).

IMO liikmeks võivad olla kõik riigid ning kõik ELi liikmesriigid on IMO liikmed. ELi suhted IMOga põhinevad eelkõige 1974. aastal Valitsustevahelise Nõuandva Merendusorganisatsiooni (IMCO) ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahel sõlmitud koostöölepingul.

Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) on ÜRO spetsialiseeritud asutus, kes vastutab meresõidu ohutuse ja turvalisuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise eest. IMO on rahvusvahelise meresõidu ohutuse, turvalisuse ja keskkonnatoime valdkonnas norme kehtestav üleilmne organisatsioon. Selle põhiülesanne on luua laevanduse jaoks õiglane ja tulemuslik reguleeriv raamistik, mis võetakse üleilmselt vastu ning mida rakendatakse üleilmselt.

Kõik liikmesriigid on konventsiooni osalised.

Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) konventsiooniga loodi IMO, mille eesmärk on tagada foorum koostööks regulatiivse tegevuse ja tavade valdkonnas kõikides rahvusvahelist merekaubandust mõjutavates tehnilistes küsimustes. Samuti on selle eesmärk toetada rangeimate võimalike nõuete üldist vastuvõtmist meresõiduohutuse, laevasõidu tõhususe ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja kontrolli küsimustes, et edendada võrdseid võimalusi. Selles käsitletakse ka seonduvaid haldus- ja õigusküsimusi.

32. assambleel on kavas vastu võtta ülevaatuste ja tunnistuste andmise ühtlustatud süsteemil (HSSC) põhinevate 2021. aasta ülevaatussuuniste eelnõu ja tunnistada kehtetuks resolutsioon A.1140(31), millega IMO assamblee võttis 31. istungjärgul vastu HSSC-l põhinevad 2019. aasta ülevaatussuunised.

Ettepanek on seotud otsusega, millega kehtestatakse liidu nimel Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 32. assambleel võetav seisukoht. Assamblee istungjärk toimub veebis 6.–15. detsembril 2021.

Oma kuuendal istungjärgul moodustas dokumentide rakendamise allkomitee Hiina koordineerimisel HSSC-l põhinevate ülevaatussuuniste läbivaatamise sidepidamisrühma ja IMO dokumentide rakendamise koodeksi (III koodeks) puhul asjakohastest aktidest tulenevate kohustuste mittetäieliku loetelu. Seda tehti samamoodi ka eelmistel dokumentide rakendamise allkomitee istungjärkudel.

Sidepidamisrühmal paluti ka edaspidi välja töötada ülevaatussuuniste muudatusepanekuid. Need tulenevad asjakohaste kohustuslike aktide muudatustest, mis jõustuvad 31. detsembril 2021 ja enne seda, võttes arvesse MEPC ja MSC istungjärkude tulemusi. HSSC-l põhinevate ajakohastatud ülevaatussuuniste vastuvõtmine ja kehtivaid suuniseid sisaldava resolutsiooni A.1140(31) kehtetuks tunnistamine kiidetakse heaks MSC 104. istungjärgul ja MEPC 77. istungjärgul. Pärast seda, kui mõlemad komiteed on resolutsiooni eelnõu heaks kiitnud, edastatakse see vastuvõtmiseks 32. assambleele.

Korrapärase läbivaatamisega tagatakse HSSC-l põhinevate ülevaatussuuniste ajakohasus. Ajakohastatud versioonis, mis on kavas vastu võtta, täpsustatakse muu hulgas, et patareisid, mis vastasid resolutsiooni MSC.149(77) lisa punkti 12.6 nõuetele, ei või pärast nende aegumist kasutada muul otstarbel kui kahesuunaliste ULL raadiotelefonide töö kontrollimiseks. Seepärast peaks liit neid muudatusi toetama, sest nendega tagatakse, et ülevaatussuunistes võetakse arvesse uusi arengusuundi.

3.2.Asjakohased ELi õigusaktid ja ELi pädevus

Määruses (EÜ) nr 391/2009 on sätestatud laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühised eeskirjad ja standardid. Määruse I lisa B osa punkti 7 alapunktis k esitatud kriteeriumi kohaselt peab tunnustatud organisatsioon tagama, et kohustuslikud ülevaatused ja kontrollid tehakse kooskõlas ülevaatuste ja tunnistuste andmise ühtlustatud süsteemil põhinevate ülevaatussuunistega, mille IMO on vastu võtnud.

4.Õiguslik alus

4.1.Menetlusõiguslik alus

4.1.1.Põhimõtted

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud: „Nõukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase kokkuleppe osaline.

Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad mõjutada otsustavalt liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“.

4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul

IMO assamblee on organ, mis on loodud lepinguga, st Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni konventsiooniga.

Akt, mille assamblee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kavandatud akt võib otsustavalt mõjutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 391/2009 (laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta) sisu. Seda põhjusel, et määruse kohaselt peab tunnustatud organisatsioon tagama, et kohustuslikud ülevaatused ja kontrollid tehakse kooskõlas ülevaatuste ja tunnistuste andmise ühtlustatud süsteemil põhinevate ülevaatussuunistega, mille IMO on vastu võtnud.

Kavandatud aktiga ei täiendata ega muudeta kõnealuse lepingu institutsioonilist raamistikku.

Seepärast on esildatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.

4.2.Materiaalõiguslik alus

4.2.1.Põhimõtted

ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatud akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatud aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.

4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul