(8)Lepingu II protokolli VIII lisas on loetletud ELi ülemeremaad ja -territooriumid. Protokolli kohaldamisel tähendavad „ülemeremaad ja -territooriumid“ Euroopa Ühenduse asutamislepingu neljandas osas osutatud maid ja territooriume. Seda loendit tuleks ajakohastada, et võtta arvesse teatavate ülemeremaade ja -territooriumide hiljutist staatuse muutust.

(6)Lepingu II protokolli II lisas esitatud toodete loendit (rubriigid ja kirjeldused) on vaja muuta selleks, et viia see vastavusse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri uuendustega, mille Maailma Tolliorganisatsioon tegi 2012. ja 2017. aasta versioonis, ning säilitada tootekirjelduste ja HSi klassifikatsiooni kooskõla harmoneeritud süsteemiga.

(5)2009. aastal sõlmitud II protokolli („Päritolustaatusega toodete“ mõiste ja halduskoostöö meetodite kohta) teatavaid sätteid on vaja muuta, et uuendada päritolureegleid vastavalt kõige hiljutisematele arengusuundadele paindlikumate ja lihtsamate päritolureeglite ettenägemiseks, eesmärgiga hõlbustada ettevõtjate jaoks kaubavahetust ning optimeerida sooduskohtlemise kasutamist.

(1)Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelist majanduspartnerluse vahelepingut (edaspidi „leping“), millega luuakse majanduspartnerluslepingu raamistik, on Paapua Uus-Guinea ajutiselt kohaldanud alates 20. detsembrist 2009 ja Fidži Saarte Vabariik alates 28. juulist 2014. Pärast lepinguga ühinemist on ka Samoa Iseseisvusriik seda ajutiselt kohaldanud alates 31. detsembrist 2018 ja Saalomoni Saared alates 17. maist 2020.

Kuna kaubanduskomitee aktiga muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelist majanduspartnerluse vahelepingut, on asjakohane avaldada see pärast vastuvõtmist Euroopa Liidu Teatajas.

Akt, mille kaubanduskomitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt ning see on rahvusvahelise õiguse alusel siduv kooskõlas lepingu artiklitega 8, 68 ja 78.

Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 9 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab komisjoni [...] ettepaneku põhjal vastu otsuse, millega […] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“

Tuleks märkida, et nõukogu 11. novembri 2019. aasta otsusega (EL) 2019/2143 on juba määratud kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise lepingu alusel moodustatud kaubanduskomitees ELi nimel võetav seisukoht seoses lepingu II protokolli II ja VIII lisa muutmisega (ELT L 331, 20.12.2019, lk 1). Selguse huvides on kõnealune seisukoht praeguses algatuses uuesti sõnastatud (muutmata).

Lepingu II protokolli VIII lisas on loetletud ELi ülemeremaad ja -territooriumid. II protokolli kohaldamisel tähendavad „ülemeremaad ja -territooriumid“ Euroopa Ühenduse asutamislepingu neljandas osas osutatud maid ja territooriume. Seda loendit tuleks ajakohastada, et võtta arvesse teatavate ülemeremaade ja -territooriumide hiljutist staatuse muutust.

Lepingu II protokolli II lisas esitatud toodete loendit (rubriigid ja kirjeldused) on vaja muuta selleks, et viia see vastavusse HSi nomenklatuuri uuendustega, mille WCO tegi 2012. ja 2017. aasta versioonis, ning säilitada tootekirjelduste ja HSi klassifikatsiooni kooskõla harmoneeritud süsteemiga.

Kuna lepingu II protokollis ja selle lisades tehtavaid muudatusi on palju, on selguse huvides vaja protokoll täielikult asendada.

Lepingu II protokolli VIII lisas on loetletud Euroopa Liidu ülemeremaad ja -territooriumid (ÜMTd). Mõne territooriumi staatus on hiljuti muutunud – Saint-Barthélemy (FR) ja Bermuda (UK) said vastavalt 1. jaanuaril 2012 ja 1. jaanuaril 2014 liiduga assotsieerunud ÜMTdeks ning Mayotte’ist (FR) sai 1. jaanuaril 2014 liidu äärepoolseim piirkond.

–Ajakohastada lepingu II protokolli VIII lisas esitatud ÜMTde loendit, et viia see vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingus sisalduva loendiga.

–Ajakohastada lepingu II protokolli II lisa, et viia see kooskõlla HSi nomenklatuuri 2017. aasta versiooniga.

(d)jätta välja III jaotise artikkel 13 ja asendada see uue artikliga 14 „Mittemuutmise reegel“, et ettevõtjatel oleks importiva riigi tolliasutusele tõendite esitamisel rohkem paindlikkust, kui päritolustaatusega kaupade ümberlaadimine või tolliladustamine toimub kolmandas riigis;

Kaubanduskomitee tegeleb kõigi lepingu rakendamiseks vajalike küsimustega, sealhulgas arengukoostööga. Kaubanduskomitee võib oma ülesannete täitmisel a) moodustada lepingu rakendamiseks vajalikke erikomiteesid või -organeid ja teha nende üle järelevalvet, b) tulla kokku igal ajal, milles lepinguosalised on kokku leppinud, c) arutada kõiki lepinguga seotud küsimusi ja võtta oma ülesannete täitmiseks sobivaid meetmeid ning d) teha lepingus ettenähtud juhtudel otsuseid või anda soovitusi.

Kaubanduskomitee on kooskõlas lepingu artikliga 68 moodustatud organ. See koosneb ELi ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (Paapua Uus-Guinea, Fidži, Samoa ja Saalomoni Saared) esindajatest. Kaubanduskomitee võtab vastu oma töökorra ning komiteed juhivad ühiselt ELi esindaja ja Vaikse ookeani piirkonna riikide esindaja.

EL allkirjastas 13. juulil 2009 lepingu, mida Paapua Uus-Guinea on ajutiselt kohaldanud alates 20. detsembrist 2009 ja Fidži Saarte Vabariik alates 28. juulist 2014. Pärast lepinguga ühinemist on ka Samoa Iseseisvusriik seda ajutiselt kohaldanud alates 31. detsembrist 2018 ja Saalomoni Saared alates 17. maist 2020.

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluslepingu (edaspidi „leping“) eesmärgid on a) võimaldada Vaikse ookeani piirkonna riikidel hakata kasutama paremat turulepääsu, mida pakub Euroopa Liit (edaspidi „EL“), b) edendada Vaikse ookeani piirkonna riikide jätkusuutlikku majandusarengut ja nende järkjärgulist integreerimist maailmamajandusse, c) luua Euroopa Liidu ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahel ühistel huvidel põhinevad vabakaubanduspiirkonnad, milleks tuleb kaubandus kohaldatavaid WTO eeskirju ja asümmeetria põhimõtet järgides järk-järgult liberaliseerida, arvestades Vaikse ookeani piirkonna riikide erivajadusi ja suutlikkust seoses kohustuste täitmise taseme ja ajakavaga, d) kehtestada asjakohane vaidluste lahendamise menetlus ning e) kehtestada asjakohane institutsionaalne korraldus.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,7.7.2020 COM(2020) 295 final LISA järgmise dokumendi juurde: Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepingu alusel moodustatud kaubanduskomitees seoses II protokolli („Päritolustaatusega toodete“ mõiste ja halduskoostöö meetodite kohta) teatavate sätete muutmisega































LISA EELNÕU ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSE JA TEISELT POOLT VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE VAHELISE MAJANDUSPARTNERLUSE VAHELEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD KAUBANDUSKOMITEE

OTSUS NR …/2020, …, millega muudetakse II protokolli („Päritolustaatusega toodete“ mõiste ja halduskoostöö meetodite kohta) teatavaid sätteid KAUBANDUSKOMITEE, võttes arvesse majanduspartnerluse vahelepingut ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahel (edaspidi „leping“), millega luuakse majanduspartnerluslepingu raamistik ja mis allkirjastati Londonis 30. juulil 2009, eriti selle artiklit 8, artikli 68 lõiget 3 ja artiklit 78 koostoimes lepingu II protokolli artikliga 41, ning arvestades järgmist: (1)Paapua Uus-Guinea on lepingut ajutiselt kohaldanud alates 20. detsembrist 2009 ja Fidži Saarte Vabariik alates 28. juulist 2014. Pärast lepinguga ühinemist on ka Samoa Iseseisvusriik seda ajutiselt kohaldanud alates 31. detsembrist 2018 ja Saalomoni Saared alates 17. maist 2020. (2)Lepingu artikli 8 kohaselt vaatab kaubanduskomitee läbi II protokolli („Päritolustaatusega toodete“ mõiste ja halduskoostöö meetodite kohta) sätted, et neid veelgi lihtsustada. (3) Lepinguosalised on kõnealuse läbivaatamise lõpule viinud ja leppinud kokku teha II protokollis järgmised muudatused: i) jätta välja järgmised sätted, mis ei ole enam kohaldatavad: – artikli 3 lõige 7; – artikkel 4a; – VIII A ja XII lisa; ii) teha parandus järgmistes sätetes: – artikli 4 lõige 8, jättes välja teise lause, mis ei ole enam kohaldatav;

– artikli 7 pealkiri, viies selle vastavusse sisujuhis esitatud pealkirjaga; iii) lisada II jaotisesse uus artikkel 12 „Arvestuslik eraldamine“, mis võimaldab ettevõtjatel seda varude haldamise meetodit kasutades kulusid kokku hoida; iv) jätta välja III jaotise artikkel 13 ja asendada see uue artikliga 14 „Mittemuutmise reegel“, et ettevõtjatel oleks importiva riigi tolliasutusele tõendite esitamisel rohkem paindlikkust, kui päritolustaatusega kaupade ümberlaadimine või tolliladustamine toimub kolmandas riigis; v) jätta välja artikkel 14 „Näitused“ ja artikkel 38 „Vabatsoonid“, mis ei ole pärast mittemuutmise reegli lisamist enam vajalikud; vi) muuta IV jaotise artiklit 15, et võimaldada ettevõtjatele päritolutõendite nõuete täitmisel rohkem paindlikkust; vii) lisada uus artikkel 39, milles võetakse kokku tollikoostöö ja päritolureeglite erikomitee ülesanded ja kohustused, millele on osutatud II protokolli eri sätetes, ning ajakohastada sellele vastavalt artiklit 41. (4) Lepingu II protokolli II lisa põhineb Maailma Tolliorganisatsiooni (WCO) rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsioonile lisatud harmoneeritud süsteemi (HS) nomenklatuuri 2007. aasta versioonil. WCO on andnud välja uue 2017. aasta HSi nomenklatuuri, mis hakkas kehtima 1. jaanuaril 2017. Lepingu II protokolli II lisa on vaja ajakohastada, et viia see kooskõlla HSi nomenklatuuri 2017. aasta versiooniga. Siiski tuleks säilitada päritolureeglite puhul kehtiv olukord, sest HSi nomenklatuuri tehtud muudatuste eesmärk ei ole mõjutada konkreetse toote suhtes kohaldatavat päritolureeglit. (5) Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise leping allkirjastati 9. detsembril 2011 ning seda kohaldatakse alates 1. juulist 2013. Lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut selles sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt lepingule alla kirjutanud Vaikse ookeani piirkonna riikide territooriumide suhtes. Lepingu II protokolli IV lisa teksti tuleks muuta, et lisada sellesse arvedeklaratsiooni horvaadikeelne versioon. (6) Lepingu II protokolli VIII lisas on loetletud Euroopa Liidu ülemeremaad ja -territooriumid (ÜMTd). Mõne territooriumi staatus on hiljuti muutunud – Saint-Barthélemy (FR) ja Bermuda (UK) said vastavalt 1. jaanuaril 2012 ja 1. jaanuaril 2014 liiduga assotsieerunud ÜMTdeks ning Mayotte’ist (FR) sai 1. jaanuaril 2014 liidu äärepoolseim piirkond. Lepingu II protokolli VIII lisas esitatud ÜMTde loendit on vaja ajakohastada, et viia see vastavusse Euroopa Liidu toimimise lepingus sisalduva loendiga. (7) Kuna Samoa ja Saalomoni Saared ühinesid lepinguga, tuleks mõlemad riigid lepingu II protokolli X lisas osutatud mõiste „muud AKV riigid“ alt välja jätta. (8) Kuna lepingu II protokollis tehtavaid muudatusi on palju, on selguse huvides vaja see täielikult asendada, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Lepingu II protokolli tekst asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga. Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. [Koht], [kuupäev] Kaubanduskomitee nimel

Liidu nimel Vaikse ookeani piirkonna riikide nimel



LISA II PROTOKOLL Mõiste „Päritolustaatusega tooted“ määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta SISUJUHT I JAOTIS ÜLDSÄTTED Artiklid 1. Mõisted II JAOTIS MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS Artiklid 2. Üldnõuded

3. Päritolu kumulatsioon Euroopa Ühenduses 4. Päritolu kumulatsioon Vaikse ookeani piirkonna riikides 5. Täielikult saadud või toodetud tooted 6. Piisava töö või töötluse läbinud tooted 7. Ebapiisav töö või töötlus 8. Kvalifikatsiooniühik 9. Tarvikud, varuosad ja tööriistad 10. Komplektid 11. Neutraalsed tegurid 12. Arvestuslik eraldamine III JAOTIS TERRITORIAALSED NÕUDED Artiklid 13. Territoriaalsuse põhimõte 14. Mittemuutmise reegel IV JAOTIS PÄRITOLUTÕEND

Artiklid 15. Üldnõuded 16. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord 17. Tagasiulatuvalt välja antud liikumissertifikaadid EUR.1 18. Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine 19. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmine eelnevalt väljaantud või vormistatud päritolutõendi alusel 20. Arvedeklaratsiooni koostamise tingimused 21. Heakskiidetud eksportija 22. Päritolutõendi kehtivus 23. Päritolutõendi esitamine 24. Importimine osasaadetistena 25. Päritolutõendi esitamisest vabastamine 26. Päritolu kumulatsiooni käsitlev teatamiskord 27. Tõendavad dokumendid 28. Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine 29. Lahknevused ja vormistusvead 30. Eurodes väljendatud summad V JAOTIS

HALDUSKOOSTÖÖ KORD Artiklid 31. Lepinguga hõlmatud toodete suhtes kohaldatavad haldustingimused 32. Tolliasutusi käsitleva teabe esitamine 33. Vastastikune abi 34. Päritolutõendi õigsuse kontroll 35. Tarnija deklaratsioonide õigsuse kontroll 36. Vaidluste lahendamine 37. Karistused 38. Erandid 39. Tollikoostöö ja päritolureeglite erikomitee VI JAOTIS CEUTA JA MELILLA Artiklid 40. Eritingimused VII JAOTIS

LÕPPSÄTTED Artiklid 41. Päritolureeglite läbivaatamine ja kohaldamine 42. Lisad 43. Protokolli rakendamine LISAD II PROTOKOLLI I LISA Sissejuhatavad märkused II lisa loendi kohta II PROTOKOLLI II LISA Loend päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest või töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse II PROTOKOLLI IIa LISA Erandid loendist, milles on loetletud päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad tootele päritolustaatuse II PROTOKOLLI III LISA Liikumissertifikaadi vorm II PROTOKOLLI IV LISA Arvedeklaratsioon II PROTOKOLLI V A LISA Tarnija deklaratsioon sooduspäritolustaatusega toodete kohta II PROTOKOLLI V B LISA Tarnija deklaratsioon sooduspäritolustaatuseta toodete kohta II PROTOKOLLI VI LISA Teabesertifikaat II PROTOKOLLI VII LISA Erandi taotluse vorm II PROTOKOLLI VIII LISA Ülemeremaad ja -territooriumid

II PROTOKOLLI IX LISA Tooted, mille suhtes kohaldatakse artiklites 3 ja 4 osutatud päritolu kumulatsiooni sätteid pärast 1. oktoobrit 2015 II PROTOKOLLI X LISA Muud AKV riigid II PROTOKOLLI XI LISA Lõuna-Aafrikast pärit tooted, mis on artiklis 4 sätestatud päritolu kumulatsioonist välja jäetud ÜHISDEKLARATSIOON Andorra Vürstiriigi kohta ÜHISDEKLARATSIOON San Marino Vabariigi kohta



I JAOTIS ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Mõisted Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „valmistamine“ – igat liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud komplekteerimine või eritoimingud; b) „materjal“ – koostisosa, toormaterjal, komponent, osa vms, mida on toote valmistamisel kasutatud;

c) „toode“ – valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks; d) „kaup“ – nii materjal kui ka tooted; e) „tolliväärtus“ – 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamise lepingu (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) kohaselt määratud tolliväärtus; f) „tehasehind“ – hind, mida makstakse tehases asuva toote eest Euroopa Ühenduses või Vaikse ookeani piirkonna riigis paiknevale tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja sellest on maha arvatud kõik riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel; g) „materjalide väärtus“ – kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest Euroopa Ühenduses või Vaikse ookeani piirkonna riigis makstakse; h) „päritolustaatusega materjalide väärtus“ – mutatis mutandis kohaldatava punkti g kohaselt määratletud materjalide väärtus; i) „lisandväärtus“ – toote tehasehind, millest on lahutatud kõikide selliste tootes sisalduvate materjalide tolliväärtus, mis pärinevad artiklites 3 ja 4 osutatud riikidest ja territooriumidelt, mille suhtes kohaldatakse päritolu kumulatsiooni, või kui tolliväärtus ei ole teada või seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest Euroopa Ühenduses või mõnes Vaikse ookeani piirkonna riigis makstakse; j) „grupid“ ja „rubriigid“ – grupid ja neljakohalised rubriigid, mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi, käesolevas protokollis edaspidi „harmoneeritud süsteem“ või „HS“; k) „klassifitseeritud“ – osutab toote või materjali klassifitseerimisele teatavasse rubriiki; l) „saadetis“ – tooted, mis saadetakse samal ajal ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa arve alusel;

m) „territooriumid“ – hõlmab ka territoriaalvesi; n) „ÜMT“ – VIII lisas kindlaksmääratud ülemeremaad ja -territooriumid; o) „muud AKV riigid“ – kõik AKV riigid, v.a Vaikse ookeani piirkonna riigid.

II JAOTIS MÕISTE „PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED“ MÄÄRATLUS Artikkel 2 Üldnõuded 1. Majanduspartnerluse vahelepingus, edaspidi „leping“, käsitatakse järgmisi tooteid Euroopa Ühendusest pärinevana: a) täielikult Euroopa Ühenduses saadud või toodetud tooted käesoleva protokolli artikli 5 tähenduses; b) Euroopa Ühenduses saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult Euroopa Ühenduses saadud või toodetud, tingimusel et need on ühenduses läbinud piisava töö või töötluse artikli 6 tähenduses. 2. Lepingus käsitatakse järgmisi tooteid Vaikse ookeani piirkonna riigist pärinevana:

a) täielikult Vaikse ookeani piirkonna riigis saadud või toodetud tooted käesoleva protokolli artikli 5 tähenduses; b) Vaikse ookeani piirkonna riigis saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult Vaikse ookeani piirkonna riigis saadud või toodetud, tingimusel et need on selles Vaikse ookeani piirkonna riigis läbinud piisava töö või töötluse artikli 6 tähenduses. Artikkel 3 Päritolu kumulatsioon Euroopa Ühenduses 1. Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 1 kohaldamist, loetakse tooted Euroopa Ühendusest pärinevaks, kui need on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud mõnest Vaikse ookeani piirkonna riigist, muust AKV riigist või ÜMTst pärit materjale, tingimusel et Euroopa Ühenduses tehtud töö või töötlus on artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust. 2. Kui Euroopa Ühenduses tehtud töö või töötlus ei ole artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode Euroopa Ühendusest pärinevaks ainult juhul, kui sellele seal lisandunud väärtus on suurem kui mõnest muust lõikes 1 osutatud riigist või territooriumilt pärinevate kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks riigist või territooriumilt, kust pärinevate Euroopa Ühenduses valmistamiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim. 3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud riikidest või territooriumidelt pärinevad tooted, mis ei läbi Euroopa Ühenduses tööd või töötlust, säilitavad nendesse riikidesse või territooriumidele eksportimisel oma päritolustaatuse. 4. Artikli 2 lõike 1 punkti b rakendamisel käsitatakse Vaikse ookeani piirkonna riikides, muudes AKV riikides või ÜMTs läbitud tööd või töötlust Euroopa Ühenduses läbitud töö või töötlusena, kui saadud või toodetud tooted läbivad hiljem töö või töötluse Euroopa Ühenduses. Kui päritolustaatusega tooted on käesoleva sätte kohaselt saadud või toodetud kahes või enamas asjaomases riigis või kahel või enamal asjaomasel territooriumil, loetakse need Euroopa Ühendusest pärinevaks üksnes juhul, kui töö või töötlus on artiklis 7 osutatud toimingutest ulatuslikum. 5. Kui Euroopa Ühenduses tehtud töö või töötlus ei ole artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode Euroopa Ühendusest pärinevaks ainult juhul, kui sellele seal lisandunud väärtus on suurem kui mõnes muus lõikes 4 osutatud riigis või territooriumil kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks riigist või territooriumilt, kust pärinevate valmistamiseks kasutatud materjalide väärtus on suurim. 6. Käesolevas artiklis sätestatud päritolu kumulatsiooni võib kohaldada üksnes tingimusel, et:

a) päritolustaatuse omandamisse kaasatud riigid ja sihtriik on sõlminud halduskoostöölepingu, mis tagab käesoleva artikli õige rakendamise; b) materjalid ja tooted on omandanud päritolustaatuse samasuguste päritolureeglite kohaldamisel, kui on sätestatud käesolevas protokollis; c) Euroopa Ühendus esitab Vaikse ookeani piirkonna riikidele Euroopa Komisjoni kaudu andmed käesolevas artiklis osutatud muude riikide või territooriumidega sõlmitud halduskoostöölepingute kohta. Euroopa Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) ning Vaikse ookeani piirkonna riigid avaldavad oma korra kohaselt kuupäeva, mil käesolevas artiklis sätestatud päritolu kumulatsiooni võib kohaldada nende käesolevas artiklis nimetatud riikide või territooriumide suhtes, mis on vajalikud nõuded täitnud. Artikkel 4 Päritolu kumulatsioon Vaikse ookeani piirkonna riikides 1. Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 2 kohaldamist, loetakse tooted Vaikse ookeani piirkonna riigist pärinevaks, kui need on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud Euroopa Ühendusest, muudest AKV riikidest, ÜMTst või muudest Vaikse ookeani piirkonna riikidest pärit materjale, tingimusel, et selles Vaikse ookeani piirkonna riigis tehtud töö või töötlus on artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust. 2. Kui Vaikse ookeani piirkonna riigis tehtud töö või töötlus ei ole artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode kõnealusest Vaikse ookeani piirkonna riigist pärinevaks ainult juhul, kui sellele seal lisandunud väärtus on suurem kui mõnest muust lõikes 1 osutatud riigist või territooriumilt pärinevate kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks riigist või territooriumilt, kust pärinevate kõnealuses Vaikse ookeani piirkonna riigis valmistamiseks kasutatud päritolustaatusega materjalide väärtus on suurim. 3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud riikidest või territooriumidelt pärinevad tooted, mis ei läbi Vaikse ookeani piirkonna riigis tööd või töötlust, säilitavad nendesse riikidesse või territooriumidele eksportimisel oma päritolustaatuse. 4. Artikli 2 lõike 2 punkti b rakendamisel käsitatakse Euroopa Ühenduses, muudes Vaikse ookeani piirkonna riikides, muudes AKV riikides või ÜMTs läbitud tööd või töötlust Vaikse ookeani piirkonna riigis läbitud töö või töötlusena, kui saadud või toodetud tooted läbivad hiljem töö või töötluse selles Vaikse ookeani piirkonna riigis. Kui päritolustaatusega tooted on käesoleva sätte kohaselt saadud või toodetud kahes või enamas asjaomases riigis või kahel või enamal asjaomasel territooriumil, loetakse need Vaikse ookeani piirkonna riigist pärinevaks üksnes juhul, kui töö või töötlus on artiklis 7 osutatud toimingutest ulatuslikum. 5. Kui Vaikse ookeani piirkonna riigis tehtud töö või töötlus ei ole artiklis 7 mainitud toimingutest ulatuslikum, loetakse saadud või toodetud toode kõnealusest Vaikse ookeani piirkonna riigist pärinevaks ainult juhul, kui sellele seal lisandunud väärtus on suurem kui mõnes muus lõikes 4 osutatud riigis või territooriumil kasutatud materjalide väärtus. Vastasel juhul loetakse saadud või toodetud toode pärinevaks riigist või territooriumilt, kust pärinevate valmistamiseks kasutatud materjalide väärtus on suurim. 6. Käesolevas artiklis sätestatud päritolu kumulatsiooni võib kohaldada üksnes tingimusel, et:

a) päritolustaatuse omandamisse kaasatud riigid ja sihtriik on sõlminud halduskoostöölepingu, mis tagab käesoleva artikli õige rakendamise; b) materjalid ja tooted on omandanud päritolustaatuse samasuguste päritolureeglite kohaldamisel, kui on sätestatud käesolevas protokollis; c) Vaikse ookeani piirkonna riigid esitavad Euroopa Ühendusele Euroopa Komisjoni kaudu andmed käesolevas artiklis osutatud muude riikide või territooriumidega sõlmitud halduskoostöölepingute kohta. Euroopa Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas (C-seerias) ning Vaikse ookeani piirkonna riigid avaldavad oma korra kohaselt kuupäeva, mil käesolevas artiklis sätestatud päritolu kumulatsiooni võib kohaldada nende käesolevas artiklis nimetatud riikide või territooriumide suhtes, mis on vajalikud nõuded täitnud. 7. Käesolevas artiklis sätestatud päritolu kumulatsiooni ei kohaldata IX lisas loetletud toodete suhtes. Olenemata sellest võib käesolevas artiklis sätestatud päritolu kumulatsiooni kohaldada IX lisas loetletud toodete suhtes alles pärast 1. oktoobrit 2015 ja tariifirubriiki 1006 kuuluva riisi suhtes pärast 1. jaanuari 2010 juhul, kui nende toodete valmistamisel kasutatud materjalid pärinevad Vaikse ookeani piirkonna riigist või muudest majanduspartnerluslepingus osalevatest AKV riikidest või need on läbinud seal töö või töötluse. 8. Käesolevat artiklit ei kohaldata Lõuna-Aafrikast pärit XI lisas loetletud toodete suhtes. Artikkel 5 Täielikult saadud või toodetud tooted 1. Järgmisi tooteid käsitatakse täielikult Vaikse ookeani piirkonna riigis või Euroopa Ühenduses saadud või toodetud toodetena: a) nende pinnasest ja merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad; b) seal koristatud taimekasvatussaadused;

c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad; d) seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted; e) i) seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused; ii) akvakultuuritooted, sh kalakasvatustooted, tingimusel et kalad on seal sündinud ja kasvanud; f) merekalapüügisaadused ja muud nende laevadega väljaspool Euroopa Ühenduse või mõne Vaikse ookeani piirkonna riigi territoriaalvesi püütud saadused; g) nende kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis f osutatud saadustest valmistatud tooted; h) seal kogutud kasutatud esemed, millest saab üksnes tooret, sealhulgas kasutatud rehvid, mis sobivad üksnes protekteerimiseks või jäätmeteks; i) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid; j) väljaspool nende territoriaalvesi merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud saadused, kui neil on selle merepõhja või selle aluspinnase kasutamise ainuõigus; k) kaubad, mis on seal toodetud üksnes punktides a–j nimetatud saadustest või toodetest.

2. Lõike 1 punktides f ja g olevaid mõisteid „nende laevad“ ja „nende kalatöötlemislaevad“ kohaldatakse ainult selliste laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes, mis: a) on registreeritud Euroopa Ühenduse liikmesriigis või Vaikse ookeani piirkonna riigis; b) sõidavad Euroopa Ühenduse liikmesriigi või Vaikse ookeani piirkonna riigi lipu all; c) vastavad ühele järgmistest tingimustest: i) nad kuuluvad vähemalt 50 % ulatuses Euroopa Ühenduse liikmesriigi või Vaikse ookeani piirkonna riigi kodanikele või ii) nad kuuluvad äriühingule, – mille peakontor ja peamine tegevuskoht on Euroopa Ühenduse liikmesriigis või Vaikse ookeani piirkonna riigis ja – mis kuulub vähemalt 50 % ulatuses Euroopa Ühenduse liikmesriigile või Vaikse ookeani piirkonna riigile, selle avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele. 3. Olenemata lõikest 2 nõustub Euroopa Ühendus Vaikse ookeani piirkonna riigi taotluse korral käsitama Vaikse ookeani piirkonna riigi prahitud või liisitud laevu „nende laevadena“ tema majandusvööndis kalastamiseks, tingimusel et tollikoostöö ja päritolureeglite erikomitee on kinnitanud, et prahtimis- või liisinguleping, mille eesõigust on pakutud Euroopa Ühendusele, annab sobiva võimaluse suurendada Vaikse ookeani piirkonna riigi suutlikkust ise kalastada ja eelkõige muudab Vaikse ookeani piirkonna riigi vastutavaks pikemaks ajaks tema käsutusse antud laeva meresõiduks ja äriks kasutamise eest. 4. Lõike 2 tingimusi võib täita eri riikides, kui need kuuluvad Vaikse ookeani piirkonna riikide hulka. Sellisel juhul loetakse tooted pärinevaks riigist, mille kodanikele või äriühingutele laev või kalatöötlemislaev lõike 2 punkti c kohaselt kuulub. Juhul kui laev või kalatöötlemislaev kuulub eri majanduspartnerluslepingutes osalevate riikide kodanikele või äriühingutele, loetakse tooted pärinevaks riigist, mille kodanike või äriühingute osa on lõike 2 punkti c kohaselt suurim.

Artikkel 6 Piisava töö või töötluse läbinud tooted 1. Artikli 2 kohaldamisel käsitatakse tooteid, mis ei ole täielikult saadud või toodetud, piisava töö või töötluse läbinuna, kui II lisa loendis esitatud tingimused on täidetud. 2. Olenemata lõikest 1 võib artikli 2 kohaldamisel lugeda IIa lisas loetletud tooted piisava töö või töötluse läbinuks, kui on täidetud kõnealuses lisas sätestatud tingimused. 3. Eespool lõigetes 1 ja 2 nimetatud tingimustes on märgitud kõikide käesoleva lepinguga hõlmatud toodete valmistamisel kasutatavate päritolustaatuseta materjalidega tehtavad kohustuslikud tööd või töötlemistoimingud, mida kohaldatakse üksnes selliste materjalide suhtes. Järelikult, kui toodet, mis on omandanud päritolustaatuse ühes nimetatud loendis sätestatud tingimuste täitmise teel, kasutatakse mõne teise toote valmistamiseks, ei kohaldata selle toote suhtes tingimusi, mida kohaldatakse valmistatava toote suhtes, ega võeta arvesse päritolustaatuseta materjale, mida võidi selle valmistamiseks kasutada. 4. Olenemata lõigetest 1 ja 2 võib päritolustaatuseta materjale, mida ei tohiks II ja IIa lisas sätestatud tingimuste kohaselt toote valmistamiseks kasutada, siiski kasutada, kui: a) nende koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast; b) käesoleva lõike kohaldamisel ei ületata ühtki protsendimäära, mis on loendis seatud päritolustaatuseta materjalide suurimaks väärtuseks. 5. Lõiget 4 ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes. 6. a) Lepinguosalised tunnistavad, et pärast Lomé konventsiooni allkirjastamist 1976. aastal ei ole Vaikse ookeani piirkonna riikidel õnnestunud luua nõuetekohast riiklikku laevastikku, mis vastaks laevade suhtes sätestatud tingimustele, mis on esitatud käesoleva II protokolli artikli 5 lõikes 2. Lepinguosalised tunnistavad ka seda, et Vaikse ookeani piirkonna riikides valitsevate eriasjaolude tõttu ei ole täielikult saadud ja toodetud kala kogus piisav maapealse vajaduse rahuldamiseks, Vaikse ookeani piirkonna riikide kalalaevastiku püügivõimsus on väga väike, töötlemissuutlikkus on füüsiliste ja majanduslike tegurite tõttu piiratud, oht destabiliseerida ELi turgu seoses Vaikse ookeani piirkonna riikidest pärit kalandustoodete ülemäärase sissetoomisega on väike ning Vaikse ookeani piirkonna riigid on geograafiliselt isoleeritud ja asuvad ELi turust kaugel. Lepinguosalistel on ka ühine eesmärk edendada Vaikse ookeani piirkonna riikide arengut, toetades samal ajal säästvat kalapüüki ja kalavarude head majandamist.

b) Lepinguosalised tunnistavad, et kalandus on Vaikse ookeani piirkonna riikide elanike jaoks väga tähtis ning et kalavarud – näiteks tuunikala varud Vaikse ookeani lääne- ja keskosas – on pikaajalise sissetuleku tagamise ja töökohtade loomise seisukohast Vaikse ookeani piirkonna riikide jaoks kõige tähtsam ühine loodusvara. Vaikse ookeani piirkonna riikide vete ühiste kalavarude suhtes on kehtestatud mitmesugused majandamise korrad nii piirkonna, allpiirkonna kui ka riigi tasandil, sealhulgas püügipäevade arvu reguleeriv Vessel Day Scheme, mille eesmärk on tagada säästev tuunipüük seinnoodaga. Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon kontrollib kõnealust tegevust muu hulgas laevaseiresüsteemi ja vaatlusprogrammide kaudu. Sellega seoses lepivad lepinguosalised olenemata lõikest 1 kokku, et olukorras, kus artikli 5 lõike 1 punktides f ja g määratletud täielikult saadud või toodetud tooteid ei saa vajalikul määral kasutada maapealse nõudluse rahuldamiseks, ja pärast seda, kui Vaikse ookeani piirkonna riik on esitanud Euroopa Komisjonile asjakohase eelteate, käsitatakse rubriikidesse 1604 ja 1605 kuuluvaid töödeldud kalandustooteid, mis on valmistatud selles riigis asuvates maismaarajatistes selle riigi sadamas lossitud gruppi 03 kuuluvast päritolustaatuseta materjalist, piisava töö või töötluse läbinuna artikli 2 tähenduses. Euroopa Komisjonile esitatavas teates märgitakse, kuidas käesoleva lõike kohaldamine aitab kaasa asjaomase riigi kalandussektori arengule, ning lisatakse vajalik teave asjaomaste liikide, valmistatavate toodete ja seotud koguste kohta. c) Punkti b rakendamist käsitlev aruanne koostatakse hiljemalt kolme aasta möödumisel teate esitamisest. d) Sellele aruandele toetudes korraldavad Euroopa Ühendus ja taotluse esitanud Vaikse ookeani piirkonna riik punkti b kasutamist käsitleva arutelu, võttes eelkõige arvesse selle mõju arengule ning kalavarude tulemuslikku kaitset ja säästvat majandamist, ning vajaduse korral muudavad nimetatud punkti. e) Punkti b kohaldatakse ilma, et see piiraks ELis kehtivate sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamist, kalavarude tulemuslikku kaitset ja säästvat majandamist ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemise toetamist kõnealuses piirkonnas. f) Käesolevat lõiget kohaldatakse Vaikse ookeani piirkonna riigist pärineva impordi suhtes alates esimesest päevast, mis järgneb kuupäevale, mil Euroopa Liidu Teatajas avaldati teade selle kohta, et asjaomane riik on esitanud punkti b kohaselt Euroopa Komisjonile teate. 7. Lõikeid 1–6 kohaldatakse, kui artiklis 7 ei ole sätestatud teisiti. Artikkel 7 Ebapiisav töö või töötlus 1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 6 tingimused on täidetud või mitte: a) toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende transportimisel ja ladustamisel;

b) pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine; c) pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi või muu katte eemaldamine; d) tekstiili triikimine või pressimine; e) lihtsad värvimis- ja poleerimistööd; f) teravilja ja riisi kestade eemaldamine, osaline või täielik pleegitamine, poleerimine ja glaseerimine; g) suhkru toonimine või tükkipressimine; kristallsuhkru osaline või täielik jahvatamine; h) puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine; i) teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine; j) tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine); k) tavaline klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele kinnitamine ja igasugune muu lihtne pakendamine;

l) märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine toodetele või nende pakenditele; m) üht või mitut sorti toodete lihtne segamine; suhkru segamine mis tahes muu ainega; n) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadeks lammutamine; o) kahe või enama punktides a–n loetletud toimingu kombinatsioon; p) loomade tapmine. 2. Selleks et määrata kindlaks, kas tootega tehtud töö või töötlus on lõike 1 tähenduses ebapiisav, vaadeldakse kõiki Euroopa Ühenduses või Vaikse ookeani piirkonna riikides selle tootega tehtud toiminguid koos. Artikkel 8 Kvalifikatsiooniühik 1. Käesoleva protokolli kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri alusel klassifitseerimisel põhiüksuseks. Sellest tulenevalt:

a) kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi järgi ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku; b) kui saadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis on klassifitseeritud samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesolevat protokolli iga toote suhtes eraldi. 2. Kui harmoneeritud süsteemi 5. tõlgendamisreegli kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakend toote juurde kuuluvaks, tuleb see ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks. Artikkel 9 Tarvikud, varuosad ja tööriistad Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis sisalduvad tavavarustusena selle hinnas ning mille eest ei esitata eraldi arvet, käsitatakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana. Artikkel 10 Komplektid Harmoneeritud süsteemi 3. tõlgendamisreegliga määratletud komplektil on päritolustaatus, kui kõik komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega. Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, on komplekt tervikuna siiski päritolustaatusega, kui päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast. Artikkel 11 Neutraalsed tegurid

Selleks et määrata kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei ole vaja kindlaks määrata toote valmistamisel kasutatavate järgmiste toodete päritolu: a) energia ja kütus; b) sisseseade ja varustus; c) masinad ja tööriistad; d) kaubad, mis ei kuulu ega ole mõeldud kuuluma toote lõppkoosseisu. Artikkel 12 Arvestuslik eraldamine 1. Kui ühesuguste ja omavahel asendatavate päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjalide varude eraldi hoidmisest tekivad märkimisväärsed kulutused või olulised raskused, võib tolliasutus asjaomaste isikute kirjaliku taotluse korral lubada selliste varude haldamiseks nn arvestusliku eraldamise meetodit (edaspidi „meetod“). 2. Lõikes 1 osutatud meetodit kohaldatakse ka harmoneeritud süsteemi alamrubriikidesse 1701 12, 1701 13 ja 1701 14 kuuluva ning edasiseks rafineerimiseks mõeldud lõhna- ja maitseaineteta ja värvilisandita päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toorsuhkru suhtes, mis on enne Euroopa Ühendusse või Vaikse ookeani piirkonna riiki eksportimist segatud valmis või kokku vastavalt kas Vaikse ookeani piirkonna riigis või Euroopa Ühenduses. 3. Meetod peab tagama, et nende saadud või toodetud toodete arv või kogus, mida võib käsitada Vaikse ookeani piirkonna riigist või liidust pärit toodetena, vastab igal ajal nende toodete arvule või kogusele, mis oleks saadud või toodetud, kui kaubavarud olnuksid füüsiliselt eraldatud.

4. Tolliasutus võib lõikes 1 osutatud loa andmiseks esitada tingimusi, mida ta peab vajalikuks. 5. Meetodit rakendatakse ja selle rakendamine registreeritakse üldiste raamatupidamispõhimõtete alusel, mida kohaldatakse riigis, kus toode on valmistatud. 6. Meetodit kasutav isik võib olenevalt asjaoludest kas koostada päritolutõendi või taotleda päritolutõendit nende toodete kogusele, mida võib pidada päritolustaatusega toodeteks. Tolliasutuse nõudmise korral deklareerib kõnealune isik, kuidas neid koguseid on hallatud. 7. Tolliasutus kontrollib loa kasutamist ja võib selle ära võtta, kui meetodi kasutaja kasutab luba vääriti või ei täida mõnda muud käesolevas protokollis sätestatud tingimust. 8. Lõike 1 kohaldamisel tähendavad „asendatavad materjalid“ samalaadseid ja samasuguse kaubandusliku kvaliteediga materjale, millel on ühesugused tehnilised ja füüsilised omadused ning mida ei saa päritolu kindlaksmääramise seisukohast üksteisest eristada. III JAOTIS TERRITORIAALSED NÕUDED Artikkel 13 Territoriaalsuse põhimõte 1. Kui artiklitest 3 ja 4 ei tulene teisiti, peavad II jaotises sätestatud päritolustaatuse omandamise tingimused Vaikse ookeani piirkonna riikides või Euroopa Ühenduses olema pidevalt täidetud. 2. Kui artiklitest 3 ja 4 ei tulene teisiti, tuleb mõnest Vaikse ookeani piirkonna riigist või Euroopa Ühendusest pärinevaid ja mõnda teise riiki eksporditud päritolustaatusega kaupu tagasitoomisel käsitada päritolustaatuseta kaupadena, välja arvatud juhul, kui suudetakse tolliasutusele tõendada, et:

a) tagasitoodud kaubad on samad kaubad, mis eksporditi, ja b) kaubad ei ole läbinud ühtegi muud toimingut kui need, mida on vaja nende seisundi säilitamiseks kõnealuses riigis oleku või eksportimise ajal.

Artikkel 14 Mittemuutmise reegel 1. Lepinguosalise territooriumil vabasse ringlusse lubatud päritolustaatusega tooted peavad olema samad tooted, mis eksporditi teise lepinguosalise territooriumilt, kus päritolustaatus saadi. Tooteid ei tohi enne nende vabasse ringlusse lubamist muuta ega muundada ning nad ei tohi olla läbinud muid toiminguid peale nende, mida on vaja nende seisundi säilitamiseks, välja arvatud märkide, etikettide, pitserite ja muude dokumentide lisamine, et tagada importiva lepinguosalise riigisiseste nõuete täitmine. 2. Tooteid või saadetisi võib ladustada muudes kui lepinguosalisteks olevates riikides, tingimusel et need jäävad asjaomase muu riigi tollijärelevalve alla. 3. Ilma et see piiraks V jaotise sätete kohaldamist, on eksportijal või tema vastutuse all lubatud jagada saadetisi osadeks muu kui lepinguosaliseks oleva riigi territooriumil, kui saadetised jäävad asjaomases muus riigis, kus nad osadeks jagati, tollijärelevalve alla. 4. Kui tolliasutusel tekib kahtlus, kas lõigetes 1–3 sätestatud nõuded on täidetud, võib ta paluda deklarandil nõuete täitmist mis tahes viisil tõendada, sealhulgas selliste lepinguliste veodokumentidega nagu veokiri või konkreetsete tõenditega, mis põhinevad pakendite märgistamisel või nummerdamisel, või kaupadega seotud muude tõenditega. IV JAOTIS PÄRITOLUTÕEND

Artikkel 15 Üldnõuded 1. Vaikse ookeani piirkonna riigist pärit toodete importimisel Euroopa Ühendusse ning Euroopa Ühendusest pärit toodete importimisel Vaikse ookeani piirkonna riiki kohaldatakse lepingu sätetest tulenevaid soodustusi, kui esitatakse kas: a) liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud III lisas, või b) artikli 20 lõikes 1 ettenähtud juhtudel deklaratsioon, edaspidi „arvedeklaratsioon“, mille eksportija esitab kaubaarvel, saatelehel või muus äridokumendis, kus kõnealuseid tooteid piisavalt täpselt kirjeldatakse, et neid oleks võimalik identifitseerida; arvedeklaratsiooni tekst on esitatud IV lisas. 2. Olenemata lõikest 1 kohaldatakse käesoleva protokolli tähenduses päritolustaatusega toodete suhtes artiklis 25 nimetatud juhtudel käesoleva lepingu sätteid, ilma et oleks vaja esitada eespool nimetatud dokumente. 3. Pärast tollikoostöö ja päritolureeglite erikomiteele teatamist kohaldatakse ühe lepinguosalise territooriumilt pärinevate toodete suhtes teise lepinguosalise territooriumile importimisel käesolevas lepingus ettenähtud tariifset sooduskohtlemist, kui lepinguosaliste asjaomaste õigusaktide kohaselt registreeritud eksportija esitab vastavalt artiklile 21 arvedeklaratsiooni. Selles teates märgitakse, et lõike 1 punkte a ja b ei kohaldata. 4. Käesoleva jaotise kohaldamisel püüavad eksportijad kasutada Vaikse ookeani piirkonna riikidele ja Euroopa Ühendusele ühist keelt. Artikkel 16 Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord

1. Liikumissertifikaadi EUR.1 annab eksportiva riigi tolliasutus välja eksportija või tema vastutusel tegutseva volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel. 2. Selleks täidab eksportija või tema volitatud esindaja nii liikumissertifikaadi EUR.1 kui ka taotluse vormi, mille mõlema näidised on esitatud III lisas. Need vormid täidetakse kooskõlas käesoleva protokolliga. Käsitsi kirjutamisel tuleb kasutada tinti ja trükitähti. Tooteid tuleb kirjeldada selleks mõeldud lahtris, jätmata tühje ridu. Kui lahtrisse jääb tühja ruumi, tuleb kirjelduse viimase rea alla tõmmata rõhtjoon ja tühi ruum läbi kriipsutada. 3. Eksportija, kes taotleb liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist, peab olema valmis igal ajal esitama liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandnud eksportiva riigi tolliasutuse taotluse korral kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et muud käesoleva protokolli nõuded on täidetud. 4. Euroopa Ühenduse liikmesriigi või Vaikse ookeani piirkonna riigi tolliasutus annab välja liikumissertifikaadi EUR.1, kui asjaomaseid tooteid võib käsitada pärinevana Euroopa Ühendusest või Vaikse ookeani piirkonna riigist või artiklites 3 ja 4 osutatud muust riigist või muult territooriumilt ja kui need vastavad muudele käesoleva protokolli nõuetele. 5. Sertifikaati välja andev tolliasutus võtab vajalikud meetmed, et kontrollida toodete päritolustaatust ja muude käesoleva protokolli nõuete täitmist. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrolle, mida ta peab asjakohaseks. Samuti tagab sertifikaati välja andev tolliasutus, et lõikes 2 osutatud vormid oleksid nõuetekohaselt täidetud. Eelkõige vaatab ta, kas toodete kirjeldamiseks mõeldud lahter on täidetud nii, et sinna ei ole võimalik pettuse eesmärgil midagi lisada. 6. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kuupäev märgitakse sertifikaadi lahtrisse 11. 7. Tolliasutus annab liikumissertifikaadi EUR.1 eksportijale välja niipea, kui tegelik eksport on toimunud või tagatud. Artikkel 17 Tagasiulatuvalt välja antud liikumissertifikaadid EUR.1 1. Olenemata artikli 16 lõikest 7 võib liikumissertifikaadi EUR.1 erandkorras välja anda pärast asjakohaste toodete eksportimist, kui:

a) seda ei antud ekspordi ajal välja eksimuse, tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu või b) tolliasutusele on tõendatud, et liikumissertifikaat EUR.1 anti välja, kuid importimisel ei aktsepteeritud seda tehnilistel põhjustel. 2. Lõike 1 rakendamisel peab eksportija oma taotluses märkima liikumissertifikaadiga EUR.1 hõlmatud toodete ekspordikoha ja -kuupäeva ning taotluse põhjused. 3. Tolliasutus võib liikumissertifikaadi EUR.1 tagasiulatuvalt välja anda alles siis, kui on veendunud, et eksportija taotluses esitatud teave on kooskõlas vastavate dokumentide andmetega. 4. Tagasiulatuvalt väljaantud liikumissertifikaadile EUR.1 tuleb teha järgmine ingliskeelne märge: „ISSUED RETROSPECTIVELY“. 5. Lõikes 4 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse „Märkused“. Artikkel 18 Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine 1. Liikumissertifikaadi EUR.1 varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda sertifikaadi väljaandnud tolliasutuselt duplikaati nende valduses olevate ekspordidokumentide põhjal. 2. Sel viisil väljaantud duplikaadil peab olema järgmine ingliskeelne märge:

„DUPLICATE“. 3. Lõikes 2 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi lahtrisse „Märkused“. 4. Duplikaat, millele peab olema märgitud liikumissertifikaadi EUR.1 originaali väljaandmise kuupäev, hakkab kehtima alates nimetatud kuupäevast. Artikkel 19 Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmine eelnevalt väljaantud või vormistatud päritolutõendi alusel Kui päritolustaatusega tooted paigutatakse Vaikse ookeani piirkonna riigi või Euroopa Ühenduse tolliasutuse järelevalve alla, võib originaalpäritolutõendi asendada ühe või mitme liikumissertifikaadiga EUR.1, et saata kõik need tooted või osa neist Vaikse ookeani piirkonna riikide või Euroopa Ühenduse piires mujale. Liikumissertifikaadi (liikumissertifikaatide) EUR.1 asendussertifikaadi(d) annab välja tolliasutus, kelle järelevalve alla tooted paigutatakse. Artikkel 20 Arvedeklaratsiooni koostamise tingimused 1. Artikli 15 lõike 1 punktis b nimetatud arvedeklaratsiooni võib koostada: a) artiklis 21 määratletud heakskiidetud eksportija või b) iga eksportija iga saadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6 000 eurot.

2. Arvedeklaratsiooni võib koostada, kui asjaomaseid tooteid võib käsitada Vaikse ookeani piirkonna riikidest, Euroopa Ühendusest või mõnest artiklites 3 ja 4 nimetatud muust riigist või muult territooriumilt pärinevana ja kui need vastavad käesoleva protokolli muudele nõuetele. 3. Eksportija, kes koostab arvedeklaratsiooni, peab olema valmis igal ajal esitama eksportiva riigi tolliasutuse taotluse korral kõik vajalikud dokumendid, mis tõestavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et käesoleva protokolli muud nõuded on täidetud. 4. Eksportija koostab arvedeklaratsiooni, trükkides, tembeldades või printides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud käesoleva protokolli IV lisas, kasutades üht nimetatud lisas esitatud keelelist versiooni kooskõlas eksportiva riigi riigisiseste õigusaktidega. Kui deklaratsioon täidetakse käsitsi, tuleb kirjutada tindiga ja trükitähtedes. 5. Arvedeklaratsioonile kirjutab eksportija oma originaalallkirja käsitsi. Heakskiidetud eksportijalt artikli 21 tähenduses ei nõuta siiski sellistele deklaratsioonidele allakirjutamist, kui ta kinnitab eksportiva riigi tolliasutusele kirjalikult, et võtab endale täieliku vastutuse iga arvedeklaratsiooni eest, mille alusel saab teda identifitseerida, nagu oleks ta nendele käsitsi alla kirjutanud. 6. Eksportija võib koostada arvedeklaratsiooni sellega hõlmatud toodete eksportimisel või pärast eksportimist, kui see esitatakse importivas riigis hiljemalt kahe aasta jooksul pärast deklaratsiooniga seotud toodete importimist. Artikkel 21 Heakskiidetud eksportija 1. Eksportiva riigi tolliasutus võib lubada igal eksportijal, kes tegeleb pidevalt kaubanduskoostööd käsitlevate lepingusätetega hõlmatud toodete veoga, arvedeklaratsioonid ise koostada, olenemata asjaomaste toodete väärtusest. Eksportija, kes taotleb sellist luba, peab tolliasutusele esitama kõik tagatised, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse ja muude käesoleva protokolli nõuete täitmise kontrollimiseks. 2. Tolliasutus võib anda heakskiidetud eksportija staatuse ükskõik millistel tingimustel, mida ta peab asjakohaseks. 3. Tolliasutus annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse arvedeklaratsioonile.

4. Tolliasutus kontrollib, kuidas heakskiidetud eksportija seda luba kasutab. 5. Tolliasutus võib loa igal ajal kehtetuks tunnistada. Ta teeb seda siis, kui heakskiidetud eksportija ei esita enam lõikes 1 osutatud tagatisi või ei täida lõikes 2 osutatud tingimusi või kasutab luba muul viisil vääriti. Artikkel 22 Päritolutõendi kehtivus 1. Päritolutõend kehtib kümme kuud alates selle väljaandmise kuupäevast eksportivas riigis ja see tuleb nimetatud aja jooksul esitada importiva riigi tolliasutusele. 2. Päritolutõendeid, mis esitatakse importiva riigi tolliasutusele pärast lõikes 1 sätestatud esitamistähtaja möödumist, võib sooduskohtlemise kohaldamiseks aktsepteerida, kui need dokumendid jäid tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu. 3. Kui esitamisega jäädakse hiljaks muudel põhjustel, võib importiva riigi tolliasutus päritolutõendeid aktsepteerida juhul, kui tooted on neile esitatud enne kõnealuse tähtaja möödumist. Artikkel 23 Päritolutõendi esitamine Päritolutõend esitatakse importiva riigi tolliasutusele selles riigis sätestatud korras. Kõnealune tolliasutus võib nõuda päritolutõendi tõlget, samuti seda, et koos impordideklaratsiooniga esitatakse importija kinnitus selle kohta, et tooted vastavad käesoleva lepingu rakendamiseks ettenähtud tingimustele.

Artikkel 24 Importimine osasaadetistena Kui importija taotluse korral ja importiva riigi tolliasutuse poolt ettenähtud tingimustel imporditakse harmoneeritud süsteemi XVI ja XVII jaotise või rubriikide 7308 ja 9406 alla kuuluvaid harmoneeritud süsteemi 2. tõlgendamisreegli punkti a tähenduses lahtivõetud või kokkupanemata tooteid osasaadetistena, esitatakse tolliasutusele selliste toodete kohta üksainus päritolutõend esimese osasaadetise importimisel. Artikkel 25 Päritolutõendi esitamisest vabastamine 1. Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakendis või mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse päritolustaatusega toodetena ning päritolutõendit ei ole vaja esitada, kui nimetatud tooted ei ole kaubanduslikku laadi ning on deklareeritud käesoleva protokolli nõuete kohaselt ja kui ei teki kahtlust nimetatud deklaratsiooni õigsuses. Kui tooted saadetakse posti teel, võib selle deklaratsiooni esitada tollideklaratsioonil CN22/CN23 või nimetatud dokumendile lisatud paberilehel. 2. Importi, mis on juhutine ja hõlmab eranditult tooteid, mis on mõeldud vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks, ei käsitata kaubandusliku impordina, kui toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel. 3. Lisaks ei tohi väikepakendite puhul selliste toodete koguväärtus ületada 500 eurot ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 1 200 eurot. Artikkel 26 Päritolu kumulatsiooni käsitlev teatamiskord

1. Artikli 3 lõike 1 ja artikli 4 lõike 1 kohaldamisel tõendatakse Vaikse ookeani piirkonna riigist, Euroopa Ühendusest, muust AKV riigist või ÜMTst pärit materjalide käesoleva protokolli kohast päritolustaatust liikumissertifikaadiga EUR.1 või tarnija deklaratsiooniga, mille näidis on esitatud käesoleva protokolli V A lisas ja mille eksportija esitab selles riigis või Euroopa Ühenduses, kust materjalid tulevad. 2. Artikli 3 lõike 4 ja artikli 4 lõike 4 kohaldamisel tõendatakse Vaikse ookeani piirkonna riigis, Euroopa Ühenduses, muus AKV riigis või ÜMTs toimunud tööd või töötlust tarnija deklaratsiooniga, mille näidis on esitatud käesoleva protokolli V B lisas ja mille eksportija esitab selles riigis või Euroopa Ühenduses, kust materjalid tulevad. 3. Tarnija esitab iga materjalisaadetise kohta eraldi deklaratsiooni seda saadetist käsitleval arvel või selle lisas või saatelehel või mõnel muul seda saadetist käsitleval äridokumendil, milles kõnealuseid materjale kirjeldatakse nii täpselt, et neid on võimalik identifitseerida. 4. Tarnija deklaratsiooni võib koostada valmistrükitud vormil. 5. Tarnija deklaratsioonile kirjutab tarnija oma originaalallkirja käsitsi. Kui arve ja tarnija deklaratsioon koostatakse elektroonilisel andmetöötlusviisil, ei pea tarnija deklaratsiooni siiski käsitsi allkirjastama, kui tarniva äriühingu vastutav isik on identifitseeritud viisil, mis rahuldab selle riigi tolliasutust, kus tarnija deklaratsioon on koostatud. Kõnealuse riigi tolliasutus võib kehtestada käesoleva lõike rakendamise tingimused. 6. Tarnija deklaratsioonid esitatakse selle eksportiva riigi tolliasutusele, kellelt taotleti liikumissertifikaati EUR.1. 7. Deklaratsiooni koostav tarnija peab olema valmis igal ajal esitama selle riigi tolliasutuse taotluse korral, kus deklaratsioon on koostatud, kõik vajalikud dokumendid, mis tõendavad, et nimetatud deklaratsioonis esitatud andmed on õiged. 8. Enne käesoleva protokolli jõustumise kuupäeva vastavalt Cotonou lepingu 1. protokolli artiklile 26 koostatud tarnija deklaratsioonid ja teabesertifikaadid jäävad kehtima. Artikkel 27 Tõendavad dokumendid Artikli 16 lõikes 3 ja artikli 20 lõikes 3 osutatud dokumendid, millega tõendatakse, et liikumissertifikaadiga EUR.1 või arvedeklaratsiooniga hõlmatud tooteid saab käsitada Vaikse ookeani piirkonna riigist, Euroopa Ühendusest või artiklites 3 ja 4 osutatud muust riigist või muult territooriumilt pärinevana ja et need vastavad käesoleva protokolli muudele nõuetele, võivad olla muu hulgas järgmised:

a) otsesed tõendid toimingute kohta, mida eksportija või tarnija on teinud kõnealuste kaupade saamiseks ja mis sisalduvad näiteks tema raamatupidamisaruannetes või asutusesiseses raamatupidamises; b) dokumendid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud Vaikse ookeani piirkonna riigis, Euroopa Ühenduses või artiklites 3 ja 4 osutatud muus riigis või muul territooriumil, kus neid dokumente kasutatakse riigisisese õiguse kohaselt; c) dokumendid, mis tõendavad, et materjalid on läbinud töö või töötluse Vaikse ookeani piirkonna riigis, Euroopa Ühenduses või artiklites 3 ja 4 osutatud muus riigis või muul territooriumil ja mis on välja antud või koostatud Vaikse ookeani piirkonna riigis, Euroopa Ühenduses või artiklites 3 ja 4 osutatud muus riigis või muul territooriumil, kus neid dokumente kasutatakse riigisisese õiguse kohaselt; d) liikumissertifikaadid EUR.1 või arvedeklaratsioonid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud Vaikse ookeani piirkonna riigis, Euroopa Ühenduses või artiklites 3 ja 4 osutatud muus riigis või muul territooriumil kooskõlas käesoleva protokolliga. Artikkel 28 Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine 1. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist taotlev eksportija säilitab artikli 16 lõikes 3 osutatud dokumente vähemalt kolm aastat. 2. Arvedeklaratsiooni koostanud eksportija säilitab arvedeklaratsiooni koopiat ja artikli 20 lõikes 3 osutatud dokumente vähemalt kolm aastat. 3. Tarnija deklaratsiooni koostanud tarnija säilitab deklaratsiooni koopiat ja arve, saatelehtede või muu äridokumendi koopiaid, millele deklaratsioon on lisatud, samuti artikli 26 lõikes 7 nimetatud dokumente vähemalt kolm aastat. 4. Eksportiva riigi tolliasutus, kes annab välja liikumissertifikaadi EUR.1, säilitab artikli 16 lõikes 2 nimetatud dokumente vähemalt kolm aastat.

5. Importiva riigi tolliasutus säilitab talle esitatud liikumissertifikaate EUR.1 ja arvedeklaratsioone vähemalt kolm aastat. Artikkel 29 Lahknevused ja vormistusvead 1. Kui päritolutõendil ja dokumentides, mis esitatakse tolliasutusele toodete impordiga seotud formaalsuste täitmiseks, avastatakse väikesi erinevusi andmetes, ei muuda see asjaolu päritolutõendit iseenesest tühiseks, kui nõuetekohaselt tõendatakse, et see dokument vastab esitatud toodetele. 2. Päritolutõendit ei tohiks tagasi lükata ilmsete vormistusvigade, näiteks trükivigade tõttu, kui need vead ei sea kahtluse alla selles dokumendis esitatud andmete õigsust. Artikkel 30 Eurodes väljendatud summad 1. Juhuks, kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus peale euro, määravad asjaomased riigid artikli 20 lõike 1 punkti b ja artikli 25 lõike 3 kohaldamisel igal aastal kindlaks eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad Vaikse ookeani piirkonna riigi, Euroopa Ühenduse liikmesriikide ning artiklites 3 ja 4 nimetatud muude riikide või territooriumide omavääringus. 2. Saadetise suhtes kohaldatakse artikli 20 lõike 1 punkti b või artikli 25 lõiget 3 selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud, vastavalt asjaomase riigi poolt kindlaks määratud summale. 3. Omavääringus kasutatavad summad on võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Summad teatatakse Euroopa Komisjonile 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Euroopa Komisjon teatab vastavad summad kõikidele asjaomastele riikidele. 4. Riik võib eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5 %. Riik võib eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa konverteerimise tulemusena enne ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast vähem kui 15 % suurem. Omavääringus väljendatud samaväärse summa võib jätta muutmata, kui samaväärne summa väheneks konverteerimise tulemusena.

5. Euroopa Ühenduse või Vaikse ookeani piirkonna riikide taotluse korral vaatab tollikoostöö ja päritolureeglite erikomitee eurodes väljendatud summad üle. Kõnealusel ülevaatamisel kaalub tollikoostöö ja päritolureeglite erikomitee asjaomaste piiride mõju tegeliku väärtuse säilitamise kasulikkust. Selleks võib ta otsustada muuta eurodes väljendatud summasid. V JAOTIS HALDUSKOOSTÖÖ KORD Artikkel 31 Lepinguga hõlmatud toodete suhtes kohaldatavad haldustingimused 1. Käesoleva protokolli tähenduses Vaikse ookeani piirkonna riikidest või Euroopa Ühendusest pärit toodetele võimaldatakse tollideklaratsiooni esitamisel lepingust tulenevaid soodustusi üksnes tingimusel, et nende eksport toimub kuupäeval või alates kuupäevast, kui eksportiv riik täidab lõikes 2 kehtestatud sätteid. 2. Lepinguosalised kohustuvad kehtestama: a) käesolevas protokollis sätestatud reeglite ja toimingute rakendamiseks ja jõustamiseks vajalikud riiklikud ja piirkondlikud korraldused, sealhulgas vajaduse korral artiklite 3 ja 4 kohaldamiseks vajalikud korraldused; b) haldusstruktuurid ja -süsteemid, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse asjakohaseks haldamiseks ja kontrollimiseks ning käesoleva protokolli muude tingimuste täitmiseks. Lepinguosalised esitavad artiklis 32 osutatud teabe.

Artikkel 32 Tolliasutusi käsitleva teabe esitamine 1. Vaikse ookeani piirkonna riigid ja Euroopa Ühenduse liikmesriigid esitavad Euroopa Komisjoni kaudu üksteisele liikumissertifikaatide EUR.1 ja arvedeklaratsioonide või tarnija deklaratsioonide väljaandmise ja kontrollimise eest vastutavate tolliasutuste aadressid ning templijäljendid, mida kasutatakse nende tolliasutustes selliste sertifikaatide väljaandmisel. Liikumissertifikaate EUR.1 ja arvedeklaratsioone või tarnija deklaratsioone aktsepteeritakse sooduskohtlemise kohaldamisel alates kuupäevast, mil Euroopa Komisjon kõnealuse teabe kätte saab. 2. Vaikse ookeani piirkonna riigid ja Euroopa Ühenduse liikmesriigid teavitavad üksteist viivitamata kõikidest muudatustest lõikes 1 osutatud andmetes. 3. Lõikes 1 osutatud asutused tegutsevad asjaomase riigi valitsuse volitusel. Kontrolli eest vastutavad asutused on asjaomase riigi valitsusasutused. Artikkel 33 Vastastikune abi 1. Selleks et tagada käesoleva protokolli nõuetekohane kohaldamine, abistavad Euroopa Ühendus, Vaikse ookeani piirkonna riigid ning artiklites 3 ja 4 osutatud muud riigid üksteist oma pädevate tolliasutuste kaudu, kontrollides liikumissertifikaatide EUR.1, arvedeklaratsioonide või tarnija deklaratsioonide ehtsust ning nendes dokumentides esitatud teabe õigsust. Vaikse ookeani piirkonna riigid teevad ka järgmist: a) pakuvad Euroopa Ühendusele ja üksteisele vajalikku tuge, kui taotletakse käesoleva protokolli nõuetekohase haldamise ja kontrollimise seiret asjaomases riigis, sealhulgas kohapealsed kontrollkäigud; b) kontrollivad kooskõlas artikliga 34 toodete päritolustaatust ja muude käesolevas protokollis sätestatud tingimuste täitmist.

2. Ametiasutused, kelle poole pöördutakse, esitavad asjakohase teabe tingimuste kohta, mille alusel toode on valmistatud, eelkõige tingimuste kohta, mille alusel on eri Vaikse ookeani piirkonna riikides, Euroopa Ühenduses ning artiklites 3 ja 4 osutatud muudes asjaomastes riikides järgitud päritolureegleid. Artikkel 34 Päritolutõendi õigsuse kontroll 1. Päritolutõendite järelkontrolli tehakse riskianalüüsi alusel pisteliselt või siis, kui importiva riigi tolliasutusel tekib põhjendatud kahtlus dokumentide ehtsuses, asjaomaste toodete päritolustaatuses või käesoleva protokolli muude nõuete täitmises. 2. Lõike 1 rakendamisel tagastab importiva riigi tolliasutus eksportiva riigi tolliasutusele liikumissertifikaadi EUR.1, arve, kui see on esitatud, ja arvedeklaratsiooni või nende dokumentide koopiad, esitades vajaduse korral kontrolli taotlemise põhjused. Kontrollitaotluse põhjendamiseks esitatakse kõik dokumendid ja teave, mille põhjal võib oletada, et päritolutõendis esitatud andmed on valed. 3. Kontrolli teeb eksportiva riigi tolliasutus. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrolle, mida ta peab asjakohaseks. 4. Kui importiva riigi tolliasutus otsustab kontrollitulemuste saamiseni asjakohaste toodete sooduskohtlemise peatada, pakub ta importijale võimalust, et tooted vabastatakse, kui eelnevalt on kasutusele võetud kõik vajalikud ettevaatusabinõud. 5. Kontrolli tulemustest teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele võimalikult kiiresti. Nendest tulemustest peab selguma, kas dokumendid on ehtsad, kas asjaomaseid tooteid võib käsitada Vaikse ookeani piirkonna riigist, Euroopa Ühendusest või artiklites 3 ja 4 osutatud muust riigist pärinevana ning kas need vastavad käesoleva protokolli muudele nõuetele. 6. Kui põhjendatud kahtluse korral ei saada vastust kümne kuu jooksul pärast kontrollitaotluse kuupäeva või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne, või määrata toodete tegelikku päritolu, keeldub kontrolli taotlenud tolliasutus soodustuste andmisest, välja arvatud erandlikel asjaoludel. 7. Kui kontrollimisest või muust olemasolevast teabest nähtub, et käesoleva protokolli sätteid on rikutud, teostab või korraldab eksportiv riik omal algatusel või importiva riigi taotlusel piisavalt kiire uurimise, et selliseid rikkumisi tuvastada ja ära hoida; selleks võib asjaomane eksportiv riik kutsuda importivat riiki kontrollimises osalema.

Artikkel 35 Tarnija deklaratsioonide õigsuse kontroll 1. Tarnija deklaratsioone kontrollitakse riskianalüüsi alusel pisteliselt või siis, kui selle riigi tolliasutusel, kus deklaratsiooni põhjal on välja antud liikumissertifikaat EUR.1 või koostatud arvedeklaratsioon, on põhjust kahelda dokumendi ehtsuses või selles esitatud andmete õigsuses. 2. Tolliasutus, kellele tarnija deklaratsioon esitatakse, võib nõuda, et deklaratsiooni koostamisriigi tolliasutus annaks välja teabesertifikaadi, mille näidis on esitatud käesoleva protokolli VI lisas. Teise võimalusena võib sertifitseerimisasutus, kellele tarnija deklaratsioon esitatakse, nõuda, et eksportija esitaks deklaratsiooni koostamisriigi tolliasutuse väljaantud teabesertifikaadi. Teabesertifikaadi välja andnud tolliasutus säilitab selle koopiat vähemalt kolm aastat. 3. Kontrolli tulemused teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele niipea kui võimalik. Nendest tulemustest peab selguma, kas tarnija deklaratsioonis esitatud teave on õige, ja need peavad võimaldama tolliasutusel otsustada, kas ja millises ulatuses saab tarnija deklaratsiooni arvesse võtta liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmiseks või arvedeklaratsiooni koostamiseks. 4. Kontrollimise korraldab selle riigi tolliasutus, kus tarnija deklaratsioon on koostatud. Selleks on tolliasutusel õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida tarnija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrolle, mida ta peab tarnija deklaratsiooni õigsuse kontrollimiseks asjakohaseks. 5. Kõik liikumissertifikaadid EUR.1 või arvedeklaratsioonid, mis on välja antud või koostatud tarnija ebaõige deklaratsiooni põhjal, loetakse tühiseks. Artikkel 36 Vaidluste lahendamine

Kui seoses artiklites 34 ja 35 nimetatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrollimise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, või kui tekib käesoleva protokolli tõlgendamisega seotud küsimus, esitatakse need lahendamiseks tollikoostöö ja päritolureeglite erikomiteele. Importija ja importiva riigi tolliasutuse vahelised vaidlused lahendatakse alati importiva riigi õigusnormide kohaselt. Artikkel 37 Karistused Karistus määratakse igale isikule, kes koostab või laseb koostada toodete sooduskohtlemise saamiseks valeandmeid sisaldava dokumendi. Artikkel 38 Erandid 1. Tollikoostöö ja päritolureeglite erikomitee, käesolevas artiklis edaspidi „komitee“, võib teha käesolevast protokollist erandeid, kui olemasolevate majandusharude areng või uute loomine Vaikse ookeani piirkonna riikides seda õigustab. Asjaomane Vaikse ookeani piirkonna riik või asjaomased Vaikse ookeani piirkonna riigid teavitavad enne komiteelt erandi taotlemist või selle taotlemise ajal Euroopa Ühendust erandi taotlemisest ja esitavad selle põhjused vastavalt lõikele 2. Euroopa Ühendus kiidab heaks kõik Vaikse ookeani piirkonna riikide taotlused, mis on käesoleva artikli kohaselt põhjendatud ja mis ei saa mõnele Euroopa Ühenduse väljakujunenud majandusharule tõsist kahju tekitada. 2. Eranditaotluste läbivaatamise hõlbustamiseks komitees esitab taotlev Vaikse ookeani piirkonna riik või esitavad taotlevad Vaikse ookeani piirkonna riigid koos taotlusega käesoleva protokolli VII lisas esitatud vormis oma taotluse põhjendamiseks võimalikult täieliku teabe, eelkõige allpool loetletud andmed:

– valmistoote kirjeldus; – kolmandatest riikidest pärinevate materjalide laad ja kogus; – Vaikse ookeani piirkonna riikidest või artiklites 3 ja 4 osutatud riikidest või territooriumidelt pärit materjalide või seal töödeldud materjalide eripära ja kogus; – tootmisprotsessid; – lisandväärtus; – asjaomase ettevõtte töötajate arv; – Euroopa Ühendusse saabuva ekspordi eeldatav maht; – toormaterjalide muud võimalikud tarneallikad; – taotletava kestuse põhjus, võttes arvesse uute tarneallikate leidmiseks tehtud jõupingutusi; – muud tähelepanekud.

Samu reegleid kohaldatakse ka kõikide pikendamistaotluste suhtes. Komitee võib vormi muuta. 3. Taotluste läbivaatamisel võetakse eelkõige arvesse järgmist: a) asjaomase Vaikse ookeani piirkonna riigi arengutase või geograafiline asukoht; b) juhtumid, mil olemasolevate päritolureeglite kohaldamine avaldaks olulist mõju Vaikse ookeani piirkonna riigi olemasoleva majandusharu suutlikkusele jätkata eksporti Euroopa Ühendusse, osutades konkreetselt juhtumitele, mil selline mõju võib viia kõnealuse majandusharu sulgemiseni; c) erijuhtumid, mille puhul on ilmne, et päritolureeglid võivad takistada olulisi investeeringuid mõnesse majandusharusse, ja mille puhul investeerimiskava rakendamist soodustav erand võimaldaks täita nimetatud reegleid järk-järgult. 4. Iga juhtumit tuleb uurida, et teha selgeks, kas probleemi saaks lahendada päritolu kumulatsiooni käsitlevate reeglitega. 5. Lisaks vaadatakse taotlus läbi heasoovlikult, võttes eelkõige arvesse a) tehtava otsuse majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning eelkõige mõju tööhõivele; b) vajadust kohaldada erandit teatava aja jooksul, pidades silmas asjaomase Vaikse ookeani piirkonna riigi konkreetset olukorda ja raskusi.

6. Taotluste läbivaatamisel võetakse iga juhtumi puhul eelkõige arvesse võimalust anda päritolustaatus toodetele, mis sisaldavad materjale naaberarengumaadest, vähim arenenud maadest või sellistest arengumaadest, millel on ühe või mitme Vaikse ookeani piirkonna riigiga erisuhted, kui suudetakse sisse seada rahuldav halduskoostöö. 7. Ilma et see piiraks lõigete 1–6 kohaldamist, tehakse erand juhul, kui asjaomases Vaikse ookeani piirkonna riigis kasutatud päritolustaatuseta toodetele lisandunud väärtus moodustab vähemalt 45 % valmistoote väärtusest, kui erand ei põhjusta mõnele Euroopa Ühenduse või selle ühe või mitme liikmesriigi majandusharule suurt kahju. 8. Komitee võtab vajalikud meetmed, et tagada eranditaotluse kohta otsuse tegemine võimalikult kiiresti, kuid mitte hiljem kui 75 tööpäeva jooksul pärast seda, kui Euroopa Ühendust esindav komitee kaasesimees taotluse kätte saab. Kui Euroopa Ühendus ei teata Vaikse ookeani piirkonna riigile selle ajavahemiku jooksul oma seisukohast seoses taotlusega, loetakse taotlus heakskiidetuks. 9. a) Erand kehtib komitee kindlaksmääratud ajavahemiku, üldjuhul viis aastat. b) Erandiotsuses võib ette näha erandi uuendamise ilma komitee uue otsuseta, tingimusel et asjaomane Vaikse ookeani piirkonna riik esitab või asjaomased riigid esitavad kolm kuud enne iga tähtaja lõppu tõendid selle kohta, et ta/nad ei suuda endiselt täita protokolli tingimusi, millest tema/nende suhtes erand on tehtud. Kui pikendamisele esitatakse vastuväide, vaatab komitee selle võimalikult kiiresti läbi ja otsustab, kas erandit pikendada. Komitee tegutseb lõikes 8 sätestatud korras. Võetakse kõik vajalikud meetmed, et vältida katkestusi erandi kohaldamises. c) Punktides a ja b osutatud ajavahemikel võib komitee erandi rakendamise tingimused läbi vaadata, kui erandi tegemise otsuse aluseks olnud tegurid on oluliselt muutunud. Pärast läbivaatamist võib komitee otsustada muuta oma otsuse tingimusi seoses erandi ulatusega või muid varem kehtestatud tingimusi. Artikkel 39 Tollikoostöö ja päritolureeglite erikomitee 1. Lepingu artikli 68 alusel loodud tollikoostöö ja päritolureeglite erikomitee (edaspidi „komitee“) vastutab käesoleva protokolli tulemusliku rakendamise ja toimimise eest. 2. Käesoleva protokolli rakendamisel täidab komitee muu hulgas järgmisi ülesandeid:

a) võtab vastu otsuseid käesolevast protokollist tehtavate erandite kohta artiklis 38 sätestatud tingimustel; b) vaatab läbi käesoleva protokolli rakendamist ja teeb vajaduse korral kaubanduskomiteele soovitusi seoses i) käesoleva protokolli rakendamise ja toimimisega ning ii) käesoleva protokolli sätete muutmisega, milleks on teinud ettepaneku mõni lepinguosaline; seejuures võtab komitee arvesse Vaikse ookeani piirkonna riikide arenguvajadusi; c) lahendab kooskõlas artikliga 36 võimalikke vaidlusi ja d) kaalub lepinguosaliste esindajate kokkuleppel mis tahes muid käesoleva protokolliga seotud küsimusi. 3. Komitee tuleb kokku igal ajal, milles lepinguosalised on kokku leppinud. 4. Komiteesse kuuluvad tolliküsimuste eest vastutavad Euroopa Liidu ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ametnikud. Komitee võib vajaduse korral kasutada asjatundjate abi.

VI JAOTIS CEUTA JA MELILLA Artikkel 40 Eritingimused 1. Käesolevas protokollis kasutatav mõiste „Euroopa Ühendus“ ei hõlma Ceutat ja Melillat. Mõiste „Euroopa Ühendusest pärit tooted“ ei hõlma Ceutast ja Melillast pärit tooteid.

2. Otsustades, kas Ceutasse ja Melillasse importimisel võib tooteid käsitada Vaikse ookeani piirkonna riigist pärinevana, kohaldatakse käesoleva protokolli sätteid mutatis mutandis. 3. Kui Ceutas, Melillas või Euroopa Ühenduses täielikult saadud või toodetud tooted läbivad töö või töötluse Vaikse ookeani piirkonna riigis, käsitatakse neid täielikult Vaikse ookeani piirkonna riigis saaduna või toodetuna. 4. Ceutas, Melillas või Euroopa Ühenduses toimunud tööd või töötlust käsitatakse Vaikse ookeani piirkonna riigis toimununa, kui materjalid läbivad edasise töö või töötluse Vaikse ookeani piirkonna riigis. 5. Lõigete 3 ja 4 rakendamisel ei käsitata töö või töötlusena käesoleva protokolli artiklis 7 kirjeldatud ebapiisavaid toiminguid. 6. Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.

VII JAOTIS LÕPPSÄTTED Artikkel 41 Päritolureeglite muutmine ja kohaldamine 1. Kaubanduskomitee võib otsustada muuta käesoleva protokolli sätteid. 2. Olenemata käesoleva artikli lõikest 1 tuleb käesolev protokoll ja selle lisad pärast protokolli jõustumist iga viie (5) aasta järel läbi vaadata, et teha vajalikud muudatused või kohandused. Läbivaatamise käigus võtavad lepinguosalised samuti arvesse Vaikse ookeani piirkonna riikide arenguvajadusi, nagu tehnoloogiate ja tootmisprotsesside arendamine ning mis tahes muud tegurid.

3. Tehtud otsused rakendatakse nii kiiresti kui võimalik. Artikkel 42 Lisad Käesoleva protokolli lisad moodustavad selle lahutamatu osa. Artikkel 43 Protokolli rakendamine Euroopa Ühendus ja Vaikse ookeani piirkonna riigid võtavad käesoleva protokolli rakendamiseks vajalikud meetmed.



II protokolli I LISA Sissejuhatavad märkused II lisa loendi kohta Märkus 1. Loendiga kehtestatakse kõikidele toodetele tingimused, millele need peavad vastama, et neid saaks käsitada piisava töö või töötluse läbinuna käesoleva protokolli artikli 6 tähenduses.

Märkus 2. 1. Loendi kahes esimeses veerus kirjeldatakse saadud toodet. Esimeses veerus on esitatud harmoneeritud süsteemis kasutatav rubriigi- või grupinumber ja teises veerus selle süsteemi vastava rubriigi või grupi kaubakirjeldus. Kahe esimese veeru iga kande kohta on 3. või 4. veerus reegel. Kui mõnel juhul on 1. veeru kande ees „ex“, tähendab see, et 3. või 4. veeru reegel kehtib ainult 2. veerus kirjeldatud rubriigi osa suhtes. 2. Kui 1. veergu on koondatud mitu rubriiginumbrit või on esitatud grupinumber ja seetõttu on 2. veerus toodete üldkirjeldus, kohaldatakse 3. või 4. veeru asjakohast reeglit kõikide toodete suhtes, mis on harmoneeritud süsteemis liigitatud kõnealuse grupi rubriikidesse või ükskõik millisesse 1. veergu koondatud rubriiki. 3. Kui loendis on erinevaid reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete suhtes, sisaldab iga taane rubriigi selle osa kirjeldust, mida hõlmab 3. või 4. veeru asjakohane reegel. 4. Kui kahe esimese veeru kande suhtes on mõni reegel nii 3. kui ka 4. veerus, võib eksportija valida, kas ta kohaldab 3. või 4. veerus sätestatud reeglit. Kui 4. veerus ei ole reeglit, tuleb kohaldada 3. veerus sätestatud reeglit.



Märkus 3. 1. Käesoleva protokolli artikli 6 sätteid toodete kohta, mis on saanud päritolustaatuse ja mida kasutatakse muude toodete valmistamisel, kohaldatakse hoolimata sellest, kas päritolustaatus on saadud neid tooteid kasutavas tehases või mõnes muus Euroopa Ühenduse või Vaikse ookeani piirkonna riikide tehases. Näide. Rubriiki 8407 kuuluv mootor, mille puhul reegel näeb ette, et selles sisalduda võivate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei või ületada 40 % tehasehinnast, on valmistatud rubriiki ex 7224 kuuluvast „muust sepistamise teel eelvormitud legeerterasest“. Kui nimetatud sepis on sepistatud Euroopa Ühenduses valmistatud päritolustaatuseta valandist, on kõnealune sepis juba omandanud päritolustaatuse loendi reegli alusel rubriigi ex 7224 kohta. Mootori väärtuse arvutamisel võib seda sepist käsitada päritolustaatusega tootena, hoolimata sellest, kas see on toodetud samas tehases või mõnes muus Euroopa Ühenduse tehases. Kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtuse arvutamisel ei võeta seega päritolustaatuseta valandi väärtust arvesse.

2. Loendi reegel näeb ette päritolustaatuse omandamiseks vajaliku vähima töö või töötluse, mille ületamine annab samuti päritolustaatuse; väiksem töö või töötlus päritolustaatust ei anna. Kui reegliga nähakse ette, et teatavas valmistamisetapis olevat päritolustaatuseta materjali võib kasutada, on kõnealuse materjali kasutamine varasemas valmistamisetapis lubatud, kuid hilisemas etapis mitte. 3. Ilma et see piiraks märkuse 3.2 kohaldamist, kui reegliga nähakse ette, et kasutada võib „mis tahes rubriigi materjale“, võib kasutada ka selle rubriigi materjale, kuhu kuulub kõnealune toode, kui nimetatud reeglis sisalduvatest eripiirangutest ei tulene teisiti. Väljend „valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sealhulgas muust rubriiki … kuuluvast materjalist“ tähendab siiski seda, et kasutada võib üksnes neid tootega samasse rubriiki liigitatud materjale, mille kirjeldus erineb loendi 2. veerus esitatud toote kirjeldusest. 4. Kui loendi reegliga nähakse ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut materjali. Kõiki nimetatud materjale kasutama ei pea. Näide. Rubriikidesse 5208–5212 kuuluvaid tekstiile käsitlev reegel näeb ette, et kasutada võib looduslikke kiudusid ning muu hulgas ka keemilisi materjale. See ei tähenda, et kasutama peab mõlemat; kasutada võib kas üht, teist või mõlemat. 5. Kui loendis esitatud reegel näeb ette, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta. (Vt ka märkus 6.3 tekstiilide kohta.) Näide. Rubriiki 1904 kuuluvaid toiduaineid käsitlev reegel, mis sõnaselgelt keelab kasutada teravilja ja teraviljasaadusi, ei takista selliste mineraalsoolade, kemikaalide ja muude lisandite kasutamist, mis ei ole valmistatud teraviljast. Seda reeglit ei kohaldata siiski kaupade suhtes, mida võib toota sama laadi, kuid varasema tootmisetapi materjalist, kuigi neid ei või toota teatavatest loendis määratletud materjalidest. Näide.

Kui ex gruppi 62 kuuluva lausriidest valmistatud rõiva puhul on lubatud kasutada üksnes päritolustaatuseta lõnga, ei tohi valmistamist alustada lausriidest, isegi kui tavaliselt sellest lõngast lausriiet ei valmistata. Sellisel juhul oleks lähtematerjal tavaliselt lõnga valmistamisele eelnevas etapis – see tähendab kiu etapis. 6. Kui loendi reegel näeb ette kasutatavate päritolustaatuseta materjalide maksimaalväärtuseks kaks protsendimäära, ei tohi nimetatud protsendimäärasid liita. Teisisõnu ei tohi kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide suurim väärtus ületada suurimat esitatud protsendimäära. Peale selle ei tohi ületada ka iga materjali suhtes kehtivat protsendimäära. Märkus 4. 1. Loendis kasutatud mõiste „looduslikud kiud“ osutab muudele kiududele kui tehis- või sünteeskiud. Mõiste piirdub ketruseelses etapis olevate kiududega, hõlmates jäätmeid ja, kui ei ole sätestatud teisiti, ka kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiudusid. 2. Mõiste „looduslikud kiud“ hõlmab rubriiki 0503 kuuluvat hobusejõhvi, rubriikidesse 5002 ja 5003 kuuluvat siidi ning rubriikidesse 5101–5105 kuuluvat lambavilla ja muude loomade villa ning loomakarva, rubriikidesse 5201–5203 kuuluvat puuvillakiudu ja rubriikidesse 5301–5305 kuuluvaid muid taimseid kiude. 3. Loendis kasutatud terminitega „tekstiilimass“, „keemilised materjalid“ ja „paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid“ kirjeldatakse materjale, mis ei kuulu gruppidesse 50–63 ning mida saab kasutada tehis-, süntees- või paberkiudude ja -lõngade valmistamiseks. 4. Loendis kasutatud termin „keemilised staapelkiud“ tähendab rubriikidesse 5501–5507 kuuluvaid süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudusid või nende jäätmeid.



Märkus 5. 1. Kui loendis esitatud toote puhul on viidatud käesolevale märkusele, ei kohaldata loendi 3. veerus olevaid tingimusi ühegi selle toote valmistamiseks kasutatud põhitekstiilmaterjali suhtes, kui need materjalid ei moodusta ühtekokku rohkem kui 10 % kõikide kasutatud põhitekstiilmaterjalide kogumassist. (Vt ka märkused 5.3 ja 5.4.) 2. Märkuses 5.1 osutatud piirmäära võib kohaldada siiski üksnes nende segatoodete suhtes, mis on valmistatud mitmest põhitekstiilmaterjalist.

Põhitekstiilmaterjalid on järgmised: – siid, – vill, – loomakarv, – loomavill, – hobusejõhv, – puuvill, – paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber, – lina, – kanep,

– džuut ja muud niintekstiilkiud, – sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud, – kookoskiud, manilla, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud, – sünteesfilamentkiud, – tehisfilamentkiud, – elektrit juhtiv filamentkiud, – polüpropüleenist sünteesstaapelkiud, – polüestrist sünteesstaapelkiud, – polüamiidist sünteesstaapelkiud, – polüakrüülnitriilist sünteesstaapelkiud,

– polüimiidist sünteesstaapelkiud, – polütetrafluoroetüleenist sünteesstaapelkiud, – polüfenüülsulfiidist sünteesstaapelkiud, – polüvinüülkloriidist sünteesstaapelkiud, – muud sünteesstaapelkiud,



– viskoosist tehisstaapelkiud, – muud tehisstaapelkiud, – mähitud või mähkimata polüuretaanlõng, mis sisaldab painduvaid polüeetrilõike, – mähitud või mähkimata polüuretaanlõng, mis sisaldab painduvaid polüestrilõike, – rubriiki 5605 kuuluvad tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad ribasid, mis koosnevad kõige rohkem 5 mm laiusest alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või plastkilesüdamikust, mis on kinnitatud kahe plastkile vahele läbipaistva või värvilise liimiga,

– muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted. Näide. Rubriiki 5203 kuuluvast puuvillakiust ja rubriiki 5506 kuuluvast sünteesstaapelkiust valmistatud rubriiki 5205 kuuluv lõng on segalõng. Seetõttu võib päritolustaatuseta sünteesstaapelkiud, mis ei vasta päritolureeglitele (mis näevad ette, et see peab olema valmistatud keemilistest materjalidest või tekstiilimassist), moodustada kuni 10 % lõnga massist. Näide. Rubriiki 5112 kuuluv villane riie, mis on valmistatud rubriiki 5107 kuuluvast villasest lõngast ja rubriiki 5509 kuuluvast sünteesstaapelkiudlõngast, on segariie. Seetõttu võib sünteeslõng, mis ei vasta päritolureeglitele (mis näevad ette, et see peab olema valmistatud keemilistest materjalidest või tekstiilimassist), või villane lõng, mis ei vasta päritolureeglitele (mis näevad ette, et see peab olema valmistatud kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikust kiust), või nende kahe segu moodustada kuni 10 % riide massist. Näide. Rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5210 kuuluvast puuvillasest riidest valmistatud rubriiki 5802 kuuluv taftingriie on segatoode üksnes siis, kui puuvillane riie ise on kahte eri rubriiki liigitatud lõngast valmistatud segariie või kui kasutatud puuvillane lõng ise on segatoode. Näide. Kui kõnealune taftingriie on valmistatud rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5407 kuuluvast sünteesriidest, on kasutatud lõngad ilmselt kaks erinevat põhitekstiilmaterjali, mistõttu selline taftingriie on segatoode. 3. Toodete puhul, mis sisaldavad „painduvaid polüeetrilõike sisaldavat mähitud või mähkimata polüuretaanlõnga“, on kõnealune piirmäär selle lõnga suhtes 20 %.

4. Toodete puhul, mis sisaldavad ribasid, mis koosnevad kõige rohkem 5 mm laiusest alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või südamikust, mis on kinnitatud kahe plastkile vahele liimiga, on kõnealune piirmäär selliste ribade suhtes 30 %. Märkus 6. 1. Nende tekstiiltoodete puhul, mis on loendis tähistatud käesolevale sissejuhatavale märkusele viitava joonealuse märkusega, võib kasutada tekstiilkaunistusi ja -manuseid, mis ei vasta loendi 3. veerus asjakohaste valmistoodete suhtes ettenähtud reeglile, kui nende mass ei ületa 10 % kõikide sisalduvate tekstiilmaterjalide kogumassist. Tekstiilkaunistused ja -manused on klassifitseeritud gruppidesse 50–63. Voodrit ega vaheriiet ei käsitata kaunistuste või manustena. 2. Muust materjalist kui tekstiilist kaunistused ja -manused või muud kasutatud materjalid, mis sisaldavad tekstiili, ei pea vastama 3. veeru nõuetele, isegi kui need ei kuulu märkuse 3.5 kohaldamisalasse. 3. Märkuse 3.5 kohaselt võib päritolustaatuseta muust materjalist kui tekstiilist kaunistusi ja -manuseid või muid tekstiilisisalduseta tooteid siiski vabalt kasutada, kui neid ei saa valmistada 3. veerus loetletud materjalidest. Näiteks, kui loendi reegel ütleb, et teatava tekstiileseme, näiteks pluusi puhul tuleb kasutada lõnga, ei välista see metallesemete, näiteks nööpide kasutamist, sest neid ei saa valmistada tekstiilist. 4. Protsendireegli kohaldamisel tuleb sisalduvate päritolustaatuseta materjalide väärtuse leidmisel arvesse võtta kaunistuste ja manuste väärtust. Märkus 7. 1. Rubriikides ex 2707, 2713–2715, ex 2901, ex 2902 ja ex 3403 nimetatud eritöötlused on järgmised:

a) vaakumdestilleerimine; b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine; c) krakkimine; d) reformimine; e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil; f) protsess, mis sisaldab kõiki järgmisi toiminguid: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga; g) polümeerimine; h) alküülimine; (i) isomeerimine. 2. Rubriikide 2710, 2711 ja 2712 kohaldamisel on eritöötlused järgmised:

a) vaakumdestilleerimine; b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine; c) krakkimine; d) reformimine; e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil; f) protsess, mis sisaldab kõiki järgmisi toiminguid: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga;



g) polümeerimine; h) alküülimine; (i) isomeerimine; j) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul väävlitustamine vesiniku abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate toodete väävlisisaldus vähemalt 85 % (ASTM D 1266-59 T meetod);

k) üksnes rubriiki 2710 kuuluvate toodete puhul parafiinitustamine ükskõik millise protsessi abil, v. a filtreerimine; l) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul vesinikuga töötlemine rõhu juures, mis on rohkem kui 20 baari ja temperatuuril vähemalt 250 °C, kasutades muid kui väävlitustavaid katalüsaatoreid, kusjuures vesinik on keemilises reaktsioonis aktiivne. Rubriiki ex 2710 kuuluvate määrdeõlide edasine vesinikuga töötlemine (näiteks vesinikpuhastus või värvitustamine) peamiselt värvuse muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu eritöötluste hulka; m) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate kütteõlide puhul atmosfäärirõhul destilleerimine, tingimusel et tootest (kaasa arvatud kaod) destilleerub 300 °C juures vähem kui 30 % ASTM D 86 meetodi järgi; n) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja kütteõlid, töötlemine kõrgsagedusliku elektrilise koroonalahendusega. 3. Rubriikides ex 2707, 2713–2715, ex 2901, ex 2902 ja ex 3403 nimetatud lihttoimingud, nagu puhastamine, villimine, soolatustamine, vee eemaldamine, filtrimine, värvimine, markeerimine, väävlisisalduse reguleerimine erineva väävlisisaldusega toodete segamise teel, või nimetatud toimingute ühendamine või nendega sarnased toimingud ei anna päritolustaatust. II protokolli II LISA Loend päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest või töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse Käesolev leping ei pruugi hõlmata kõiki loendis nimetatud tooteid. Seetõttu on vaja vaadata käesoleva lepingu muid osi. HS rubriigi nr Toote kirjeldus Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse (1) (2) (3) või (4) Grupp 01 Elusloomad Kõik kasutatavad grupi 1 loomad peavad olema täielikult saadud või toodetud Grupp 02 Liha ja söödav rups Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppide 1 ja 2 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud ex grupp 03 Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud; välja arvatud: Kõik kasutatavad grupi 3 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud 0304 Kalafileed ja muu kalaliha (k.a kalahakkliha), värske, jahutatud või külmutatud Tootmine, mille puhul kasutatavate grupi 3 materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast 0305 Kuivatatud, soolatud või soolvees kala; külm- või kuumsuitsukala; inimtoiduks kõlblik kalajahu ja -graanulid Tootmine, mille puhul kasutatavate grupi 3 materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast ex 0306 Vähid, puhastatud või puhastamata, kuivatatud, soolvees või soolatud; suitsutatud vähid, puhastatud või puhastamata, kuumtöödeldud enne suitsutamist või suitsutamise käigus või mitte; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), olenemata sellest, kas jahutatud või jahutamata, külmutatud, kuivatatud, soolatud, soolvees või mitte; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid vähkidest Tootmine, mille puhul kasutatavate grupi 3 materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast ex 0307 Limused, karbis või karbita, kuivatatud, soolvees või soolatud; suitsutatud limused, puhastatud või puhastamata, enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või mitte; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid limustest Tootmine, mille puhul kasutatavate grupi 3 materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast ex 0308 Muud veeselgrootud (v.a vähid ja limused), kuivatatud, soolatud või soolvees; suitsutatud veeselgrootud (v.a vähid ja limused), enne suitsutamist või suitsutamise käigus kuumtöödeldud või mitte; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid muudest veeselgrootutest peale vähkide ja limuste Tootmine, mille puhul kasutatavate grupi 3 materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast ex grupp 04 Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 4 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud 0403 Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusaine-, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma) Tootmine, mille puhul: – kõik grupi 4 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud; – kõik kasutatavad rubriigi 2009 marja- ja puuviljamahlad (v.a ananassi-, laimi- ja greibimahl) peavad juba olema päritolustaatusega; – kasutatavate grupi 17 materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast ex grupp 05 Mujal nimetamata loomsed tooted; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 5 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud ex 0502 Kodu- ja metssigade töödeldud harjased ning karvad Harjaste ja karvade puhastamine, desinfitseerimine, sortimine ja sirgestamine

Grupp 06 Eluspuud ja muud taimed; taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja dekoratiivne taimmaterjal Tootmine, mille puhul: – kõik grupi 6 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud; – kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast Grupp 07 Köögivili ning söödavad juured ja mugulad Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 7 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud Grupp 08 Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor Tootmine, mille puhul: – kõik kasutatavad puuviljad, marjad ja pähklid on täielikult saadud või toodetud; – kasutatavate grupi 17 materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast ex grupp 09 Kohv, tee, mate ja vürtsid; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 9 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud 0901 Kohv (röstitud või röstimata, kofeiiniga või ilma); kohviubade kestad ja koored; ükskõik mis vahekorras kohvi sisaldavad kohviasendajad Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist 0902 Tee, lõhna- või maitseainetega või ilma Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist ex 0910 Vürtsisegud Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist Grupp 10 Teravili Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 10 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud ex grupp 11 Jahvatustööstuse tooted; linnased; tärklis; inuliin; nisugluteen; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad teraviljad, rubriiki 0714 kuuluvad köögiviljad, söödavad juured ja mugulad ning puuviljad peavad olema täielikult saadud või toodetud ex 1106 Rubriigi 0713 kuivatatud poetatud kaunviljadest valmistatud peen- ja jämejahu ning pulber Rubriiki 0708 kuuluvate kaunviljade kuivatamine ja jahvatamine ex grupp 12 Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 12 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud ex 1211 Taimed ja taimeosad (sh seemned ja viljad), mida kasutatakse peamiselt parfümeerias ja farmaatsias, insektitsiididena, fungitsiididena vms otstarbel, jahutatud või külmutatud, ka tükeldatud, purustatud, pulbristatud ex 121120 – ženšennijuured Tootmine, mille puhul: – kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; – kasutatavate grupi 17 materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast ex 121130 ex 121140 ja ex 121150 – kokalehed, magunavarred ja efedra Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 14 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud ex 121190 Mujal nimetamata taimsed tooted, v.a puuvillalinter: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 14 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud – pähklid magusaine- või piirituselisandita Tootmine, mille puhul kasutatavate rubriikidesse 0801, 0802 ja 1202–1207 kuuluvate päritolustaatusega pähklite ja õliseemnete koguväärtus ületab 60 % toote tehasehinnast – maapähklivõi; teraviljapõhised segud; palmipungad; mais Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode – muud, välja arvatud puuviljad ja pähklid, mida on kuumtöödeldud muul viisil kui aurus või vees keetmine, suhkrulisandita, külmutatud Tootmine, mille puhul: – kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode; – kasutatavate grupi 17 materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast 1301 Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid) Tootmine, milles kasutatavate rubriigi 1301 materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast 1302 Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektaadid; agar-agar, taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata: – taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud Tootmine modifitseerimata liimidest ja paksendajatest – muud Tootmine, mille puhul kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast Grupp 14 Taimne punumismaterjal; mujal nimetamata taimsed tooted Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 14 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud ex grupp 15 Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; töödeldud toidurasvad; loomsed ja taimsed vahad; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode 1501 Searasv ja -rasvkude (k.a seapekk) ning kodulinnurasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 0209 või 1503 kuuluv: – kondi- ja jäägirasv Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 0203, 0206 või 0207 kuuluv materjal või rubriiki 0506 kuuluvad kondid – muud Tootmine rubriiki 0203 või 0206 kuuluvast sealihast või söödavast searupsist või rubriiki 0207 kuuluvast linnulihast või söödavast linnurupsist 1502 Veise-, lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv: – kondi- ja jäägirasv Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 0201, 0202, 0204 või 0206 kuuluv materjal või rubriiki 0506 kuuluvad kondid – muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 2 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud 1504 Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata: – tahked fraktsioonid Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh muust rubriiki 1504 kuuluvast materjalist – muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad gruppide 2 ja 3 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud ex 1505 Rafineeritud lanoliin Tootmine rubriiki 1505 kuuluvast töötlemata villarasvast 1506 Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata: – tahked fraktsioonid Tootmine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, sh muust rubriiki 1506 kuuluvast materjalist – muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad grupi 2 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud 1507–1515 Taimeõlid ja nende fraktsioonid: – soja-, maapähkli- (arahhise-), palmi-, kopra-, palmituuma-, babassupalmi-, tunga- ja oiticicaõli, mürdivaha ja jaapanivaha, jojoobiõli fraktsioonid ning tehniliseks ja tööstuslikuks otstarbeks, v.a toiduainete tootmiseks mõeldud õlid Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode – tahked fraktsioonid, välja arvatud jojoobiõli fraktsioonid Tootmine muudest rubriikidesse 1507–1515 kuuluvatest materjalidest – muud Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud

1516 Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, esterdatud, ümberesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid edasi töötlemata Tootmine, mille puhul: – kõik grupi 2 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud; – kõik kasutatavad taimsed materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud. Rubriikide 1507, 1508, 1511 ja 1513 materjale võib siiski kasutada 1517 Margariin; söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest Tootmine, mille puhul: – kõik kasutatavad gruppide 2 ja 4 materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud; – kõik kasutatavad taimsed materjalid peavad olema täielikult saadud või toodetud. Rubriikide 1507, 1508, 1511 ja 1513 materjale võib siiski kasutada ex grupp 16 Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest; välja arvatud: Tootmine grupi 1 loomadest 1604 ja 1605 Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kalamarjast valmistatud kaaviariasendajad; tooted ja konservid vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest Tootmine, mille puhul kasutatavate grupi 3 materjalide koguväärtus ei ületa 15 % toote tehasehinnast ex grupp 17 Suhkur ja suhkrukondiitritooted; välja arvatud: Tootmine, mille puhul kõik kasutatavad ma