ET

Brüssel 21.12.2009

KOM(2009)690 lõplik

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE NING EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE

Direktiivi 98/34/EÜ toimimine ajavahemikus 2006–2008

SEK(2009)1704

SISUKORD

KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE, EUROOPA PARLAMENDILE NING EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE Direktiivi 98/34/EÜ toimimine ajavahemikus 2006–2008 (...)1

Kokkuvõte (...)3

I OSA: STANDARDIMINE (...)3

1. Sissejuhatus (...)3

2. Teavitamise kord (...)4

2.1 Korra toimimine aastatel 2006–2008 (...)4

2.2 Kokkuvõte (...)4

3. Volitused (...)4

3.1 Volitamismenetluse toimimine aastatel 2006-2008 (...)4

3.2 Volituste arengutendentsid (...)5

3.3 Kokkuvõte (...)5

4. Ametlikud vastuväited (...)6

4.1 Korra toimimine aastatel 2006–2008 (...)6

4.2 Kokkuvõte (...)6

II OSA: TEHNILISED EESKIRJAD (...)7

1. Areng aastatel 2006–2008 (...)7

1.2 Korra kasutamine „parema õigusloome” kontekstis (...)7

1.2.1 Täiustused direktiiviga 98/34 kehtestatud korra haldamises (...)8

2. Direktiiviga 98/34 kehtestatud teatamise korra kohaldamine (...)8

2.1 Tulemuslikkus: üldine ülevaade (...)8

2.2 Kiirmenetluse kasutamine (...)10

2.3 Komisjoni vastustele järgnevad toimingud (...)10

2.4 Dialoog liikmesriikidega (...)10

2.5 Direktiivi rikkumised (...)10

2.6 Kokkuvõte (...)10

Kokkuvõte

Käesolevas aruandes analüüsitakse direktiiviga 98/34/EÜ [1] ette nähtud standardite ja tehniliste eeskirjade menetluste kohaldamist ajavahemikus 2006–2008. Selles rõhutatakse nende olulist panust parema õigusloome rakendamisse ja ühtse turu toimimisse.

Standardimise osa koosneb standarditest teatamise korrast, komisjoni taotlustest Euroopa standardiorganisatsioonidele [2] standardite koostamiseks (volitused) ning ametlikest vastuväidetest standarditele. Kogemus on näidanud, et need on ühtse turu toimimiseks olulise tähtsusega elemendid. Teatamise kord on muutnud standardid selgemaks ja julgustanud liikmesriikide standardiameteid haarama ka edaspidi initsiatiivi ühtlustamistegevuseks Euroopa tasandil. Ametlikud vastuväited on võimaldanud liikmesriikidel ja komisjonil tagada, et standardid vastavad reguleerimise eesmärkidele, kui neid kasutatakse „uue lähenemisviisi” õigusaktide jaoks. Standardite koostamise volituste abil on suhe komisjoni talituste ja standardiorganisatsioonide vahel kindlaks määratud: see on poliitilise tasandi ja selle tehnilise väljenduse ristumiskoht.

Tehniliste eeskirjade valdkonnas on siseriiklikest tehnilistest eeskirjadest teatamine komisjonile enne nende vastuvõtmist osutunud tõhusaks kaubandustõkete vältimise vahendiks ning komisjoni ja liikmesriikide vahelise, samuti liikmesriikide omavahelise koostöö vahendiks ja aitab parandada reguleerivat raamistikku. Lisaks sellele aitas teavitamise kord 2008. aasta lõpus vältida siseturul kaitsemeetmete kehtestamist, mida liikmesriigid oleksid võinud majandus- ja finantskriisi [3] valguses kaaluda. Teatamise kord on olnud oluline vahend ka riikide reguleeriva tegevuse suunamisel arenevates valdkondades ning siseriiklike tehniliste eeskirjade kvaliteedi – selguse, arusaadavuse ja tõhususe – parandamisel ühtlustamata või osaliselt ühtlustatud valdkondades. Iga liikmesriigi õigusliku raamistiku suurem selgus on aidanud ettevõtjail vähendada eeskirjade kättesaadavuse kulusid ja neid nõuetekohaselt kohaldada.

I OSA: STANDARDIMINE

1. Sissejuhatus

Käesolev jaotis kirjeldab direktiivi standardimist käsitlevat osa, mis hõlmab standarditest teatamise korda, komisjoni taotlusi Euroopa standardiorganisatsioonidele standardite väljatöötamiseks (volitused [4]) ning peamiselt uue lähenemisviisi direktiivide alusel esitatud ametlikke vastuväiteid standardite kohta, esitab statistika 2006.–2008. aasta kohta ning analüüsib direktiivi selle osa toimimist.

2. Teavitamise kord

Teatamise kord standardite valdkonnas on ette nähtud selleks, et jälgida liikmesriikide standardiametite uusi tegevusi seoses standardimisega. On loodud süsteemid, mille peamine eesmärk on võimaldada teistel organisatsioonidel märkusi teha, töös osaleda või taotleda algatuse tegemist Euroopa tasandil (vt 1. lisa).

2.1 Korra toimimine aastatel 2006–2008

Kord on jätkuvalt tõhusalt toiminud. CENi ja CENELECi iga-aastastest aruannetest nähtub, et teavitatud riiklike meetmete keskmine arv on olnud stabiilne. 3. lisas on esitatud andmed alates 1991. aastast, mis näitavad, et iga laienemisega on teavitamiste arv kasvanud.

Valdkondlik jaotus (4. lisa) näitab, et riikidelt saadud teadetes on ülekaalus ehitussektor. Olulise tähtsusega on ka toiduainete, veekvaliteedi ning teede ehituse ja korrashoiu valdkond.

Korra alusel edastatud teave annab jätkuvalt alust komisjoni talituste teabetaotlustele, samuti päringutele kas teadetest või muudest allikatest tuleneva ooteaja kohta (artikkel 7).

2.2 Kokkuvõte

Teavitamise korral on jätkuvalt tähtis roll, et julgustada liikmesriikide standardiameteid oma algatusi Euroopa tasandile tooma. Pärast laienemist on tõusnud uute liikmesriikide teadete arv, kuid kui liikmesriigid tulevikus tihedamini süsteemi integreeruvad, see arv stabiliseerub või langeb, järgides seega vanade liikmesriikide suundumust.

3. Volitused

Standardimisvolitused on komisjoni hästi toimiv vahend Euroopa õigusloomet ja/või poliitikat toetavate tehniliste kirjelduste saamiseks. Need seisnevad Euroopa standardiorganisatsioonidele standardimistöö taotluse esitamises ning loovad selle töö jaoks raamistiku (vt 1. lisa). Standardimisvolitused on asendamatud juhtudel, mil standardid toetavad õigusloomet, näiteks uue lähenemisviisi direktiivide kontekstis.

3.1 Volitamismenetluse toimimine aastatel 2006-2008

Euroopa standardiorganisatsioonidele väljastati kokku 62 volitust. Uue lähenemisviisi direktiive käsitlevate volituste arv on eelmise perioodiga võrreldes langenud (5. lisa).

Volitamismenetlus toimib hästi. Mitteametlik nõupidamine komiteega tähendab, et volituste osas on enne ametlikku nõupidamist saavutatud konsensus.

Euroopa standardimise sidusrühmad – ANEC (Euroopa standardimises tarbijate esindamist koordineeriv ühendus), ECOS (Euroopa kodanike keskkondlik standardiorganisatsioon), NORMAPME (Euroopa käsitöö, kaubanduse ning VKEde standardibüroo) ning ETUI (Euroopa ametiühingute instituut) – olid aruandeperioodi lõpuks edukalt protsessi integreeritud. See muudab mitteametliku nõupidamise läbipaistvamaks.

Kogu perioodi jooksul on jätkatud tava esitada ajakohastatud loetelu kaudu komiteele järelteavet kõikide volitusi käsitlevate nõupidamiste kohta.

3.2 Volituste arengutendentsid

Volituste temaatika laieneb jätkuvalt. Uue lähenemisviisi direktiivide jaoks antud volituste osakaal on 38 %, mis on väga sarnane eelmisele aruandeperioodile. Volitused teistes poliitikavaldkondades on jätkuvalt rohkearvulised (vt 6. lisa), eelkõige tarbijakaitse ja keskkonna, kuid samuti transpordi ja energia valdkonnas.

Volitused juhtivate turgude toetuseks

Alates juhtivate turgude algatuse algusest 2007. aastal on antud kaks volitust. Need volitused käsitlevad biotooteid ja näitavad, kui tähtsaks komisjon standardeid selles olulises poliitikavaldkonnas peab.

Standardid õigusloome toetuseks

Volitusi anti erinevate valdkondade õigusaktide toetuseks, mis tõendab mudelile omistatud tähtsust. Näiteks võib tuua järgmised valdkonnad: kosmeetika, sõidukite remont ja hooldus, toiduained, loomasööt ja üldine tooteohutus ning ka keskkond. Uute Euroopa poliitika valdkondade toetuseks antud volituste arv on võrreldes eelmise aruandeperioodiga kahekordistunud: näiteks volitused energiavarustuse kindluse, ehitiste juurdepääsetavuse või kosmosetööstuse programmi valdkonnas.

Esimene volitus ökodisaini direktiivi toetuseks anti 2008. aasta lõpus. Seda on rõhutatud komisjoni teatises keskkonnaaspektide kaasamise kohta Euroopa standarditesse (KOM(2004)130 (lõplik)), milles rõhutati standardimise võimalikku rolli komisjoni keskkonnakaitse ja säästva arengu poliitika edendamises.

Volitused nende õigusaktide toetuseks, mille puhul ei järgita uut lähenemisviisi (vt 5. lisa), on jätkuvalt suur (umbes 35 % kõigist) ning näitab, et seda mudelit kasutatakse paljudes komisjoni talitustes.

2006. aastal anti volitus seoses tarbijate kontaktkeskustega. Teenuste sektor on uus valdkond, milles standardite osatähtsus kasvab. Kõnealune suundumus kasutada volitusi uuest lähenemisviisist välja jäävate ning uute poliitikavaldkondade õigusaktide toetamiseks kajastab olukorda, kus parema õigusloome poliitika toetuseks kasutatakse üha enam Euroopa tasandil standardimist. Seda on tunnistatud ja soodustatud komisjoni 2004. aasta teatises Euroopa standardimise tähtsusest Euroopa poliitika ja seadusandluse raames [5].

3.3 Kokkuvõte

Volitamismenetlus toimib hästi, kuid tuleb olla hoolas, et tagada selle sujuv toimimine ka edaspidi. Selleks on oluline enne komitee nõupidamist mitteametlikult nõu pidada kõikide asjaomaste isikutega ning seda tava tuleks jätkata.

Komitee toimimise läbipaistvuse parandamiseks on komisjoni talitused kutsunud alates 2006. aastast komitee laiendatud koosolekul osalema Euroopa standardimise sidusrühmi: ANEC, ECOS, ETUI ja MORMAPME.

Läbipaistvuse huvides on komisjoni talitused internetifoorumite eeskujul kaalunud kirjaliku menetluse korraldamist. Eesmärk on tagada, et kõik komitee liikmed saaksid lugeda teiste liikmete tähelepanekuid. Seega on selline nõupidamise vorm sarnane nõupidamisega komitee koosolekul.

Volitamismenetlus on osutunud kasulikuks standardimise osa suurendamisel ELi õigusloome ja poliitika uutes valdkondades. Seda kajastab ka asjaolu, et mitmetes uutes ELi õigusaktides viidatakse direktiivile.

4. Ametlikud vastuväited

Uue lähenemisviisi direktiivid sisaldavad kaitsemeetmeid juhtudeks, mil ühtlustatud standard ei taga toote vastavust asjaomaste direktiivide põhinõuetele. Sellistel juhtudel võivad liikmesriigid või komisjon esitada asjaomase standardi kohta ametliku vastuväite, pidades nõu komiteega (vt 1. lisa).

4.1 Korra toimimine aastatel 2006–2008

Aruandeperioodil on komisjoni vastuväidete arv olnud väike (11). Ainult kahel juhul tehti otsus säilitada vastavuseeldus; üheksal juhul võeti see kas täielikult või osaliselt tagasi (vt 7. lisa).

Uutest vastuväidetest teatamist arvesse võttes on ametlike vastuväidete arv tõusuteel. Peamised valdkonnad jäävad masinaid, mänguasju, ehitustooteid ja surveseadmeid käsitlevate direktiivide reguleerimisalasse.

Paljudel juhtudel on standardite ühilduvuse probleeme komitees arutatud ning nende põhjal on esitatud ühtlustatud standardite muutmise taotlused ilma vajaduseta esitada ametlikku vastuväidet.

4.2 Kokkuvõte

Ehkki menetlus vastuväite saamisest kuni otsuse tegemiseni on üsna aeganõudev, on menetlus üldiselt nõuetekohaselt toiminud.

Sarnaselt volitustega ning läbipaistvuse huvides avaldab komisjon ametlike vastuväidete kohta tehtud otsused konsolideeritult ning esitab komiteele igal kohtumisel ametlike vastuväidetega seoses võetud meetmete ajakohastatud tabeli.

II OSA: TEHNILISED EESKIRJAD

1. Areng aastatel 2006–2008

Teatamise kord (edaspidi „kord”) võimaldab komisjonil ja liikmesriikidel ennetavalt uurida tehnilisi eeskirju, mille liikmesriigid kavatsevad (tööstus-, põllumajandus- ja kalandus-) toodete ning infoühiskonna teenuste kohta kehtestada (vt 8. lisa). Kõnealust korda kohaldatakse lihtsustatult Euroopa Majanduspiirkonna lepingu allkirjastanud EFTA riikide ning Šveitsi ja Türgi suhtes (vt 11. lisa).

Korra peamised eelised

· Kord võimaldab siseturu uusi tõkkeid avastada juba enne, kui need avaldavad negatiivset mõju, vältides sel moel pikki ja kulukaid rikkumismenetlusi.

· See võimaldab avastada kaitsemeetmeid, mille kohaldamist võivad liikmesriigid eriolukorras, nagu näiteks majandus- ja finantskriis, kaaluda.

· Kord võimaldab liikmesriikidel kindlaks teha, millises ulatuses vastavad teatatud eelnõud ühenduse õigusaktidele, sealhulgas direktiividele.

· Aegade jooksul on liikmesriikide aktiivne osalemine teatatud eelnõude hindamises loonud tõhusa dialoogi liikmesriikide ja komisjoni vahel.

· Ettevõtjad saavad teha oma hääle kuuldavaks ja oma tegevust õigeaegselt tulevastele tehnilistele eeskirjadele kohaldada. Ettevõtjad kasutavad kontrolliõigust aktiivselt ja aitavad sellega komisjonil ja liikmesriikide ametiasutustel avastada kaubandustõkkeid.

1.1 Teatamise kord laiendatud siseturul

Kord on palju kaasa aidanud siseturu sujuvale toimimisele ELi laienemise ajal 2004. aastal, kui võeti vastu 10 uut liikmesriiki. Selle korra rakendamise tulemused on alates 2005. aastast olnud positiivsed, mida kinnitavad nende 10 uue liikmesriigi saadetud 122 teadet 2006. aastal, 131 teadet 2007. aastal ja 109 teadet 2008. aastal.

Nüüd on kord laienenud ka Bulgaariale ja Rumeeniale (EL 27). Need kaks uut liikmesriiki on hoolitsenud selle eest, et neil oleks selle direktiivi rakendamiseks vajalik haldussuutlikkus, tehniline struktuur ja asjatundlikkus: ajavahemikus 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2008 on teatatud 33 eelnõust.

Direktiiv on veel kord näidanud, et on tõhus vahend siseturu sujuva toimimise tagamiseks nii kaupade kui ka infoühiskonna teenuste osas.

1.2 Korra kasutamine „parema õigusloome” kontekstis

Järgides komisjoni õigusruumi lihtsustamise ja parandamise tegevuskava, on aruandeperioodil tehtud teatamise korra raames mitmeid algatusi. Liikmesriikidele on tehtud üleskutse edastada koos teatatud eelnõudega ka mõju uuringud. Need mõju uuringud julgustavad liikmesriike mõtlema juba ette, millist vahendit on kõige sobivam kasutada, ja võimaldavad komisjonil kontrollida kavandatud meetmete vajalikkust ning arvestada nende võimalikku siseturu toimimist tõkestavat mõju..

Komisjon tõhustas ka oma jõupingutusi, et tagada kooskõlas parema õigusloome põhimõtetega liikmesriikide teatatud eelnõude selgus ja järjepidevus ning teha kindlaks kõik asjatult keerukad või rasked menetlused, mida tuleb ettevõtjate abistamiseks lihtsustada, tagades samas inimeste tervise, tarbijate ja keskkonna kõrgetasemelise kaitse.

Liikmesriikide ametiasutustel on palutud kaaluda eelkõige järgmisi aspekte:

· eelnõude sõnastus: selgus, järjepidevus, läbipaistvus ja õiguskindlus tekstide kohaldamisel;

· juurdepääs kõikidele asjaomase sektori eeskirjadele tekstide konsolideeritud versioonide avaldamise kaudu nii paberkandjal kui ka Internetis;

· selliste menetluste kindlakstegemine, mis panevad ettevõtjaile asjatult keeruka ja raske halduskoormuse, eelkõige toote turuleviimisel.

1.2.1 Täiustused direktiiviga 98/34 kehtestatud korra haldamises

Komisjon viis läbi mitmeid kampaaniaid läbipaistvuse ning riikide ametiasutustega peetava dialoogi parandamiseks. TRISi (Technical Regulations Information System– tehniliste eeskirjade infosüsteem) andmebaasi on pidevalt täiustatud ning selle uus versioon on kavas käivitada hiljemalt 2010. aasta alguses. See peaks vähendama teadete töötlemisaega ja sellega luuakse link TRISi ja liikmesriikide andmebaaside vahel. 2007. aastal sõnastas komisjon ümber teate punkti 7, et selgitada, kas keskse süsteemi raames võib direktiivi kohaselt esitatud teadet pidada kehtivaks ka muu ELi õigusakti alusel.

Komisjon tagab avalikkuse juurdepääsu teatatud eelnõudele ELi 23 ametlikus keeles ning menetluse toimumise põhiandmetele veebisaidil http://ec.europa.eu/enterprise/tris. Täheldatud on Interneti kaudu tehtud päringute arvu pidevat kasvu: ajavahemikul 2006–2008 on otsingute arv tõusnud 7,5 % , ehk teisisõnu 140 000 otsinguni 2008. aastal (vt 12. lisa)

2. Direktiiviga 98/34 kehtestatud teatamise korra kohaldamine

2.1 Tulemuslikkus: üldine ülevaade

► Teadete arv ja hõlmatud sektorid

Ajavahemikul 2006–2008 tõusis teatatud eelnõude arv (1 979) võrreldes ajavahemikuga 2003–2005 (1 782). Laienemine (EL 27) aitas sellele kaasa. Mõnede liikmesriikide puhul täheldati teatavaid puudusi tehnilistest eeskirjadest teavitamisel (vt 10. lisa punkt 2).

Kõige rohkem teateid esitati ehitussektori kohta. Neist paljud olid seotud meetmetega, mis liikmesriigid olid võtnud hoonete energiatõhusamaks muutmiseks. Järgnesid põllumajandustooted ja toiduained. Selles sektoris olid meetmed seotud toidu hügieeni, geneetiliselt muundatud organismide ja tavapäraste põllukultuuride üheaegse viljelemise, toiduainete koostise ja märgistamisega. Märkimisväärselt suurenes telekommunikatsiooni ja transpordisektori kohta esitatud teadete arv. Mitmeid teateid saadi õnnemängude sektori (online hasartmängud), kemikaalisektori (ohtlikud ained ja fütofarmatseutilised tooted) ja keskkonna valdkonna kohta (kilekottide kasutamise vähendamine, jäätmed ja biokütuste kvaliteet) (vt 10. lisa punktid 1–3).

► Uuritud küsimused

Ühtlustamata valdkondades, mille suhtes kohaldatakse vastavust EÜ asutamislepingu artiklitega 28–30 (kaupade vaba liikumine) ning 43 ja 49 (asutamisõigus ja teenuste osutamise vabadus), oli komisjoni vastuste eesmärk hoiatada liikmesriike võimalike kaubandustakistuste eest, mis võivad tekkida taotletava eesmärgi suhtes ebaproportsionaalse ja mittevajaliku meetme tõttu. Komisjon palus liikmesriikidel jätkuvalt lisada igasse tehnilise eeskirja eelnõusse vastastikuse tunnustamise klausli.

Ühtlustatud valdkondades oli vastuste eesmärk tagada, et riiklikud meetmed oleks vajalikud, õigustatud ja kooskõlas ELi teiseste õigusaktidega.

· Ehituse valdkonna teateid analüüsiti peamiselt ehitustooteid käsitleva direktiivi 89/106/EMÜ ja selle raames heaks kiidetud ühtlustatud standardite ning direktiivi 2002/19/EÜ (ehitiste energiatõhususe kohta) alusel.

· Mitu liikmesriiki on teatanud eelnõudest, mis käsitlevad geneetiliselt muundatud ning tavapäraste ja mahepõllunduskultuuride üheaegset viljelemist ning geneetiliselt muundatud organismidega juhusliku saastumise tõkestamist. Neid tekste analüüsiti direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta), määruste (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) ja 1830/2003 (milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust ning millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ) valguses ja need on olnud teistele liikmesriikidele reguleerivate lahenduste näideteks.

· 1. jaanuaril 2006 jõustusid määrused nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta), 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) ja 854/2004 (millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks). Nende määrustega antakse liikmesriikidele luba võtta riigi tasandil teatavaid meetmeid, millest on direktiiviga 98/34 kehtestatud korra raames teatatud ja mille kohta tuli esitada üksikasjalikud arvamused ja/või tähelepanekud.

· Mitu liikmesriiki teatas eelnõudest toiduainetel esitatavate tervisealaste väidete ja toiduainete märgistamise, toidulisandite ning nendes sisalduvate värv- ja säilitusainete kohta.

· Sama palju on esitatud teateid ka raadioliideste kohta – s.o valdkond, kus kiire tehnoloogilise arengu tulemuseks on olnud üha keerukamad siseriiklikud eeskirjad, mis võivad tekitada tõkkeid siseturul.

· Analüüsiti riiklikul tasandil võetud jõulisi reguleerivaid meetmeid õnnemängude valdkonnas, kus ühtlustatud eeskirjad puuduvad, mille tulemusena rõhutati vaba liikumist siseturul ning riigi avaliku korra aspekte.

· Kord on lubanud sekkumist valdkondades, kus oli ette nähtud ühtsete eeskirjade kehtestamine ühenduse tasandil, ja takistanud liikmesriikidel kehtestada sellest kõrvalekalduvaid siseriiklikke meetmeid.

► Vastused

Komisjon esitas üksikasjalikud arvamused 179 teate kohta, mis moodustab 9,04 % aruandeperioodil teatatud eelnõude koguarvust (1 979). See tähendab mõningast langust võrreldes eelmise aruandeperioodiga ja lubab arvata, et liikmesriigid võtavad õigusaktide koostamisel üha rohkem arvesse ühenduse tasandi eeskirju ja ühisturu tõhusat toimimist. Liikmesriigid esitasid omalt poolt 142 üksikasjalikku arvamust. Aruandeperioodil esitatud 894 märkusest 418 tegi komisjon ja 476 liikmesriigid (vt 10. lisa punkte 4 ja 6).

Komisjon kutsus 22 juhul asjaomaseid liikmesriike üles teatatud eeskirjade vastuvõtmist ühe aasta võrra alates laekumise kuupäevast edasi lükkama, et mitte ohustada kõnealuses valdkonnas komisjoni tehtavat ühtlustamistegevust (vt 10. lisa punkti 5).

Lisaks sellele juhtis komisjon liikmesriikide tähelepanu sellele, et kui asjaomastest meetmetest teatatakse ka Maailma Kaubandusorganisatsioonile, on vaja tagada kooskõla tehniliste kaubandustõkete lepinguga.

2.2 Kiirmenetluse kasutamine

1 979 teatest 49 puhul taotlesid liikmesriigid teatatud eelnõude suhtes kiirmenetluse kohaldamist. Komisjon kinnitas kiirmenetluse kohaldamise eelduseks olevate erandlike tingimuste, eelkõige tervise ja ohutuse kaitsega seotud tõsiste ja ettenägematute asjaolude omapoolset ranget tõlgendust. Selle tulemusena keelduti kiirmenetlusest juhtudel, mil põhjendus lähtus puhtalt majanduslikest kaalutlustest või tulenes püüdlusest korvata siseriiklikku haldusviivitust. Kiirmenetlus loeti põhjendatuks 14 juhul (vt 10. lisa punkti 7).

2.3 Komisjoni vastustele järgnevad toimingud

Perioodil 2006–2008 oli liikmesriikide vastuste ja komisjoni esitatud üksikasjalike arvamuste omavaheline suhe rahuldav (perioodil keskmiselt 83,7 %). See protsent on peamine näitaja, millega hinnata liikmesriikide pühendumust täita korrast tulenevaid kohustusi. Komisjon täheldab, et vastused olid peamiselt rahuldavad (perioodi keskmine 64,3 %). Sellele aitas kaasa jätkuv dialoog komisjoni ja asjaomaste liikmesriikide vahel, mis võimaldas lahendada palju juhtumeid ühe aasta jooksul alates teatamisest (vt 10. lisa punkt 8).

2.4 Dialoog liikmesriikidega

Standardite ja tehniliste normide komitee korrapärased koosolekud võimaldasid vahetada arvamusi üldist huvi pakkuvates küsimustes ning ka korra konkreetsetes aspektides.

Aruteludel käsitleti eelkõige Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist, avalikku juurdepääsu direktiivis 98/34/EÜ sätestatud korraga seotud dokumentidele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1049/2001 [6], kõnealuse korra ja ühenduse teiste teatamismenetluste kattuvust (ainukontroll), TRISi andmebaasi haldamise arengut ja liikmesriikide kohustust vastata üksikasjalikele arvamustele ja edastada oma lõplikud tekstid.

Seminare peeti ka mitmetes liikmesriikides, mis võimaldas otsedialoogi komisjoni ja korra rakendamisse kaasatud riigi ametiasutuste vahel, aidates viimastel tutvuda tihti väga tehniliste korra elementidega. Lisaks sellele toimus novembris 2008 direktiivi 25. aastapäevale pühendatud konverents. Kõnealune üritus andis võimaluse esitleda direktiivis 98/34 sätestatud mehhanismi toimimist ja arutleda tulevikuväljavaadete üle, sealhulgas selle üle, kuidas saaks mehhanismi paremini kasutada ettevõtjate, eelkõike VKEde konkurentsivõime tõstmiseks. Samuti andis see ettevõtjatele võimaluse väljendada oma soovi saada juurdepääs korra raames vahetatavatele dokumentidele. Samal päeval ilmus kõikides ELi ametlikes keeltes brošüür „Kaubandustõkete vältimine siseturul – direktiiv 98/34/EÜ”, mida levitati laialdaselt kõikides liikmesriikides (ISBN 978-92-79-09847-5).

2.5 Direktiivi rikkumised

Liikmesriikide suhtes algatatud rikkumismenetlusi (EÜ asutamislepingu artikkel 226) seoses direktiivi kohaste kohustuste rikkumisega oli vaatlusalusel perioodil vähe: 2006. aastal neliteist, 2007. aastal üheksa ja 2008. aastal viis.

2.6 Kokkuvõte

Aastatel 2006–2008 on korra kasulikkus selle tõhususe, läbipaistvuse ja halduskoostöö seisukohalt täielikult kinnitust leidnud. Asjaolu, et algatatud rikkumismenetluste osakaal võrreldes teatatud tehniliste eeskirjade eelnõudega on väga madal, näitab, et ühenduse õigusaktide nõuetekohast kohaldamist saab tagada ennetava lähenemisviisi ning liikmesriikide omavahelise ja komisjoni ja liikmesriikide vahelise tiheda koostöö kaudu.

Tänu võrgustikkoostööl põhinevale lähenemisviisile ning heale koostööle komisjoni ja liikmesriikide vahel tagati, et liikmesriikide reguleeriva tegevuse käigus ei tekitatud tehnilisi kaubandustõkkeid ning ühenduse tasandil ühtlustamine on toimunud ainult juhtudel, mil see on tõeliselt vajalik, ning on ranges vastavuses subsidiaarsuse põhimõttega. Valdkondades, kus ühtlustusmeetmed on juba vastu võetud, on kord samas võimaldanud kindlaks teha, kus on vaja kõnealuseid meetmeid täiendada või tugevdada.

Direktiivi 98/34 kohaldamisel jälgib komisjon valvsalt, et järgitakse parema õigusloome põhimõtteid ja vajadust säilitada Euroopa majanduse konkurentsivõimele soodus keskkond. Seepärast jäävad teatatud eelnõud elektrooniliselt tasuta kättesaadavaks kõikides ELi ametlikes keeltes. Lisaks sellele tehakse ka edaspidi jõupingutusi selle nimel, et luua ettevõtjatele võimalikult selge õiguslik raamistik, vältida liigsete regulatsioonide kuhjamist ja esitada selgitusi, et suurendada Euroopa ettevõtjate konkurentsivõimet ELis ja väljaspool, võttes arvesse seoseid kõnealuse korra ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni tehniliste kaubandustõkete lepingus kehtestatud korra vahel.

[1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord ning infoühiskonna teenuste eeskirjade esitamise kord (EÜT L 204, 21.7.1998), muudetud direktiiviga 98/48/EÜ (EÜT L 217, 5.8.1998).

[2] CEN (Euroopa Standardikomitee), CENELEC (Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee) ja ETSI (Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituut).

[3] Komisjoni 26.novembri 2008. aasta teatis Euroopa Ülemkogule – Euroopa majanduse taastamise kava, KOM(2008)800 (lõplik).

[4] Volitused on taotlused, mis kujutavad endast kutseid Euroopa standardiorganisatsioonidele, mida võib teatavatel tingimustel vastu võtta.

[5] KOM(2004) 674 (lõplik), 18.10.2004.

[6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1049/2001, 30. mai 2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.2001, lk 43).

--------------------------------------------------