LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel vähemalt veerandi antud häältest.

Punkt 3.11

Lisada uus punkt:

3.11. Komitee soovitab käsitleda põhjalikumalt seda, kuidas takistada langusriske avaliku sektori ja erasektori ettevõtetele seoses tundliku teabe kuritarvitamise või õigusvastase avaldamisega. Ettevõtete ja organisatsioonide mainet tuleks pahatahtliku tegevuse juhtumite puhul piisaval määral kaitsta.

Motivatsioon

Igasuguse organisatsiooni maine on sidusrühmade, sh ka töötajate jaoks kriitilise tähtsusega.

Hääletuse tulemus

Poolt: 84 Vastu: 130 Erapooletuid: 15

Punkt 4.1

Välja jätta

4.1. Komitee peab vastuvõetamatuks, et direktiivi ettepanekuga seoses ei olnud võimalik sotsiaalpartneritega konsulteerida, nagu on ette nähtud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 154. Komisjon ei tohi sellist tava korrata.

Motivatsioon

Kuna ettepaneku aluseks ei ole ELi toimimise lepingu artikkel 153, siis sotsiaalpartneritega konsulteerimine ei ole kohustuslik.

Hääletuse tulemus

Poolt: 79 Vastu: 133 Erapooletuid: 18

Punkt 4.2

Muuta järgmiselt:

4.2. Komitee nõustub, et direktiivi õiguslik alus on piisavalt lai, et tagada rikkumisest teatajate piisav kaitse. Ent õiguskindluse eesmärgil kutsub komitee üles täpsustama õiguslikku kohaldamisala seoses töötajate õigustega. soovitab hõlmata direktiiviga ka sotsiaalvaldkond, lisades direktiivi 16 õiguslikule viitele Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153. Komitee rõhutab, et artiklis 1 (sisuline kohaldamisala) vähendatakse töötajate kaitset seoses õigusrikkumistega, millest isik võib teatada. Ettepanekus ei käsitleta diskrimineerimist, ahistamist, vägivalda töökohal jne. Seetõttu soovitab komitee kõnealuste küsimuste lisamist direktiivi.

Motivatsioon

Kuna direktiivi õigusliku aluse kohta on erinevaid seisukohti, peab komisjon täpsustama töötajate õiguste küsimust (ELi toimimise lepingu artikkel 153).

Hääletuse tulemus

Poolt: 82 Vastu: 139 Erapooletuid: 14

Punkt 6.2

Muuta järgmiselt:

6.2. Komitee on seisukohal, et teatamise astmelisuse põhimõte (asutusesisene, pädevad ametiasutused, avalik) vastab vastutustundliku teatamise põhimõttele , eelkõige eesmärgiga avastada ja lõpetada rikkumised kiiresti ja tõhusalt kohapeal, vähendades nii sisemisi ja väliseid ohte . Komitee on siiski seisukohal, et rikkumisest teataja peab saama võrdselt valima juurdepääsu asutusesisesele teatamiskanalile või pädevatele asutustele, ning seetõttu soovitab ta õiguskindluse ja võrdse kohtlemise tagamiseks kaheastmelist, mitte kolmeastmelist menetlust. Ühelt poolt näitavad rahvusvahelised uuringud, et isegi riikides, kus asutusesisese teatamiskanali kasutamine ei ole kohustuslik (Ühendkuningriik, Iirimaa), kasutab töötaja lojaalsusest esimesena asutusesisest kanalit; seega ei ole ohtu, et asutusesisesest teatamiskanalist hakatakse oluliselt kõrvale hoidma. Pealegi on asutusesisese teatamiskanali kohustuslikuks tegemise korral raske kõiki vajalikke erandeid ette näha. Teisest küljest nähakse siseriiklikes õigusaktides ette otse ametiasutuste poole pöördumine (näiteks kuritegude või õigusrikkumiste korral). Kokkuvõttes kehtib see kohustus ainult palgatöötajatele, teised töötajad on sellest vabastatud. Sellega rikutakse võrdse kohtlemise põhimõtet ja tekitatakse õiguslikku ebakindlust.

Motivatsioon

On oluline, et ettevõttel on võimalus lahendada probleem kõigepealt ettevõtte sees, enne kui rikkumisest teataja teavitab sellest avalikult. Kaheetapiline aruandlusmenetlus aitab avastada ja lõpetada rikkumised kiiresti ja tõhusalt kohapeal.

Hääletuse tulemus

Poolt: 78 Vastu: 145 Erapooletuid: 11

Punkt 7.2

Muuta järgmiselt:

7.2. Direktiivis tuleb täpsusta da takse survemeetmeid (artikli 15 lõige 6) ja mitte viidatakse neile siseriikliku õiguse raamistikus , mis näib olevat riigiti erinev või olematu . Selleks et rikkumisest teatajaid mis tahes vormis, otsese või kaudse mõjuga karistuste eest tõhusalt kaitsta, tuleks direktiivi rakendamist hoolega jälgida ja hinnata seoses riiklike raamistike tõhususega. on direktiivis ette nähtud kahju täieliku hüvitamise kohustus, ilma ülempiirita (sh vallandamise tõttu kaotatud pensioniaastad), järgides 1998. aasta õigusakti Public Interest Disclosure Act eeskuju.

Motivatsioon

On oluline, et riiklikel raamistikel põhinevad karistuste ja hüvitise süsteemid täidavad direktiivi peamisi eesmärke rikkumisest teatajate kaitse kohta ja vastavad samal ajal liikmesriikide õigussüsteemide põhimõtetele. See on üks olulisemaid küsimusi, mida tuleb jälgida seoses direktiivi rakendamisega.

Hääletuse tulemus

Poolt: 82 Vastu: 144 Erapooletuid: 10

Artikkel 8.1

Muuta järgmiselt:

8.1. Komitee arvates on direktiivi eesmärk rikkumisest teatamist hõlbustada ja kaitset pakkuda. Seetõttu tuleb selgitada direktiivi st välja jätta artikli 17 lõige 2 artikli 17 lõiget 2, mis võib tekitada segadust millega pannakse vastutustundliku rikkumisest teatamise , teatamine ühte patta laimamise ja valesüüdistuste vahel valesüüdistusega , mis on juba siseriiklikes õigusaktides käsitletud kuriteod.

Motivatsioon

Kuigi on tarvis tegeleda väära, eksitava ja põhjendamatu avalikustamise mõjuga, kasutades tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi, tuleks nende sanktsioonide ulatust liikmesriikides nõuetekohaselt selgitada.

Hääletuse tulemus

Poolt: 87 Vastu: 147 Erapooletuid: 6

Punkt 1.4

Muuta järgmiselt:

1.4. Komitee tunnistab, et palub komisjonil direktiivi õiguslik alus on piisavalt lai, et tagada rikkumisest teatajate piisav kaitse läbi vaadata, et hõlmata ka töötajate õigused, viidates Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 153 . Ent õiguskindluse eesmärgil kutsub komitee üles täpsustama õiguslikku kohaldamisala seoses töötajate õigustega.

Motivatsioon

Komisjoni poolt õigusliku alusena määratletud artiklid saavad täielikult tagada ELi õiguse jõustamise tõhustamise, kehtestades rikkumisest teatajate kaitset käsitlevad uued sätted, et tugevdada ühtse turu nõuetekohast toimimist ja ELi meetmete nõuetekohase rakendamise ning samal ajal tagada rikkumisest teatajate kaitse kõrgeid standardeid kooskõlas valdkondlike liidu õigusaktidega seal, kus asjaomased eeskirjad juba kehtivad. Siiski on vaja täpsustusi seoses õigusliku alusega, mis puudutab töötajate õigusi.

Hääletuse tulemus

Poolt: 84 Vastu: 133 Erapooletuid: 6

Punkt 1.4

Lisada praeguse punkti 1.4 järele uus punkt:

Komitee on veendunud, et rikkumisest teatajate kaitse õigusraamistik peaks olema välja töötatud sellisel viisil, mis võimaldab vahet teha teabel, mida sobib avaldada ainult ettevõttesiseselt, ja teabel, mida võib avaldada ametiasutustele või isegi üldsusele. See on eriti oluline, kui tegemist on ärisaladusega.

Motivatsioon

Ettepanekus tuleks selgitada, et rikkumisest teatajad peavad edastama ärisaladust sisaldavat teavet alati ettevõttesiseselt, sest kõnealuse teabe üldsusele avalikustamisega kaasnev kahju on ettevõtte jaoks pöördumatu.

Hääletuse tulemus

Poolt: 89 Vastu: 149 Erapooletuid: 7

Punkt 1.6

Muuta järgmiselt:

1.6. Komitee soovitab (artikkel 13) õiguskindluse ja võrdse kohtlemise tagamiseks kahetasandilist teatamismenetlust, mis võimaldab rikkumisest teatajal soovi järgi kasutada kõigepealt asutusesisest teed, et tuvastada ja peatada rikkumised kiiresti ja tõhusalt, või pöörduda pädevate asutuste poole ning pöörduda seejärel vajaduse korral pädevate asutuste poole ja vajadusel kodanikuühiskonna/meedia poole.

Motivatsioon

On oluline, et ettevõttel on võimalus lahendada probleem kõigepealt ettevõtte sees, enne kui rikkumisest teataja teavitab sellest avalikult. Kaheetapiline aruandlusmenetlus aitab avastada ja lõpetada rikkumised kiiresti ja tõhusalt kohapeal.

Hääletuse tulemus

Poolt: 89 Vastu: 144 Erapooletuid: 8

Punkt 1.10

Välja jätta

1.10. Komitee soovitab muuta artikli 15 lõikes 5 sätestatud tõendamiskoormise prima facie aspekti. Piisab sellest, kui rikkumisest teataja „esitab tõendid selle kohta, et ta esitas teate“.

Motivatsioon

Käesolev soovitus ei põhine arvamuse eelnõu teksti (punkt 7.1). Kuigi seda saaks vaidlustada, on tekstis ümberpööratud tõendamiskohustuse põhimõttele viidatud neutraalselt.

Hääletuse tulemus

Poolt: 93 Vastu: 148 Erapooletuid: 7

Punkt 1.11

Muuta järgmiselt:

1.11. Rikkumisest teatajate tõhusaks kaitsmiseks mis tahes otseste või kaudsete karistuste eest tuleks hoolikalt jälgida ja hinnata direktiivi rakendamist riiklike raamistike tõhususe valguses. Komitee soovitab artikli 15 lõike 6 kohta, et kahjude hüvitamist ei tohiks käsitleda siseriikliku (erineva) õiguse alusel, vaid et direktiiviga nähtaks ette kahjude täielik hüvitamine ilma ülemmääradeta, nagu näiteks Ühendkuningriigis.

Motivatsioon

On oluline, et riiklikel raamistikel põhinevad karistuste ja hüvitise süsteemid täidavad direktiivi peamisi eesmärke rikkumisest teatajate kaitse kohta ja vastavad samal ajal liikmesriikide õigussüsteemide põhimõtetele. See on üks olulisemaid küsimusi, mida tuleb jälgida seoses direktiivi rakendamisega.

Hääletuse tulemus

Poolt: 95 Vastu: 143 Erapooletuid: 9

Punkt 1.12

Muuta järgmiselt:

1.12. Komitee palub täpsustada jätta välja artikli 17 üleliigne lõiget 2, kuna see võib tekitada segadust vastutustundliku rikkumisest teatamise ning ( karistused laimamise või valesüüdistuse eristamisel eest on ette nähtud siseriikliku õigusega ).

Motivatsioon

Vt punkt 8.1.

Hääletuse tulemus