Brüssel, 6.11.2007

KOM(2007) 663 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Laienemisstrateegia ja peamised väljakutsed aastateks 2007–2008

{SEK(2007) 1429}{SEK(2007) 1430}{SEK(2007) 1431}{SEK(2007) 1432}{SEK(2007) 1433}{SEK(2007) 1434}{SEK(2007) 1435}{SEK(2007) 1436}

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Laienemisstrateegia ja peamised väljakutsed aastateks 2007–2008

SISSEJUHATUS

Laienemine on ELi üks võimsamaid poliitilisi vahendeid. See teenib ELi stabiilsuse, julgeoleku ja konfliktide vältimisega seonduvaid strateegilisi huve. See on aidanud suurendada heaolu ja kasvuvõimalusi ning kindlustada esmatähtsad transpordiliinid ja energiavarustuskanalid. Praegune laienemiskava hõlmab Lääne-Balkani riike ja Türgit, kellele on lubatud, et nad saavad ELi liikmeks, kui nad täidavad vajalikud tingimused.

Eelolev aasta on võtmetähtsusega Lääne-Balkani riikide üleminekuprotsessi kindlustamisel. Riigid võtavad stabiilsuspaktilt üle vastutuse piirkondliku koostöö arendamise eest, millel on keskne roll leppimises ja heanaaberlike suhete sisseseadmises. Ühinemisläbirääkimised Horvaatiaga edenevad ladusalt ning on jõudmas otsustavasse järku. See näitab kõigile selle piirkonna riikidele, et ELi liikmeks saamine on reaalselt võimalik. Komisjon loodab eeloleval aastal lõpule jõuda stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingute sõlmimisega, et tugevdada sidemeid Lääne-Balkani riikide ja ELi vahel ning sillutada teed nende ühinemisele liiduga.

Samal ajal on piirkond vastamisi suurte probleemidega, millest üks peamisi on kokkuleppe saavutamine Kosovo staatuse küsimuses. Väga olulised küsimused on Serbia edasine kurss Euroopas, kohalikul vastutusel põhinev riigi ülesehitamine Bosnias ja Hertsegoviinas ning paremate valitsemistavade juurutamine endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis, Albaanias ja Montenegros. Mitmetel nendest riikidest on tõsiseid probleeme seoses riigivalitsemisega ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kindlaksmääratud tingimuste täitmisega. Eeloleval aastal peab EL olema valmis pakkuma toetust ja adekvaatselt reageerima piirkonnas toimuvale, kasutades selleks täiel määral oma poliitilisi vahendeid.

Türgi jaoks on pärast parlamendi- ja presidendivalimisi oluline jätkata põhiliste reformidega, mis on vajalikud põhiõiguste ja -vabaduste tugevdamiseks. Ühinemisläbirääkimised Türgiga peavad jätkuma tempos, mis vastab kiirusele, millega Türgi viib ellu reforme ja täidab vajalikke tingimusi.

Sellisel taustal on Euroopa Ülemkogu 2006. aasta detsembris saavutatud uuendatud konsensuse järjekindel rakendamine tähtsam kui kunagi varem. Konsensuse aluseks on võetud kohustuste täitmise kindlustamise, tingimuste ausa ja täpse täitmise ning avalikkusega parema teabevahetuse põhimõtted, mida täiendab ELi võime võtta vastu uusi liikmeid. Kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid liiguvad ELiga ühinemise suunas tempos, mis vastab nende poliitiliste ja majandusreformide kiirusele ning valmisolekule kanda kõiki liidu liikme õigusi ja kohustusi. Laienemisprotsessi kvaliteedi parandamiseks edendab komisjon avaliku halduse ja kohtureformi ning võitlust korruptsiooniga selle varases staadiumis, seab võimalikult palju sihttasemeid ja muudab protsessi läbipaistvamaks. Komisjon valmistab ette esimesi mõju-uuringuid, analüüsides kandidaatriikide ühinemise mõju kindlates poliitikavaldkondades.

Laienemise õiguslik alus on Euroopa Liidu lepingu artikkel 49[1], milles on öeldud: „Liidu liikmeks astumise avalduse võib esitada iga Euroopa riik, kes austab artikli 6 lõikes 1 sätestatud põhimõtteid. (…)” [2] .

2006. aasta detsembri Euroopa Ülemkogul järeldati, et „laienemine on olnud kordaminek Euroopa Liidule ja kogu Euroopale. See on aidanud ületada lõhesid Euroopas ja toetanud rahu ja stabiilsust kogu kontinendil. See on soodustanud reformide läbiviimist ja tugevdanud vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ja õigusriigi ühiseid põhimõtteid ning samuti turumajandust. Laiem siseturg ja majandusalane koostöö on suurendanud majanduslikku õitsengut ja konkurentsivõimet, võimaldades Euroopa Liidul paremini vastata globaliseerumisega kaasnevatele väljakutsetele. Laienemine on samuti lisanud Euroopa Liidule kaalukust maailmas ning teinud temast tugevama rahvusvahelise osaleja.“

Kaksteist liikmesriiki, kes ühinesid viienda laienemise käigus, on oma seadused ELi õigusega hästi vastavusse viinud. See näitab, kui tähtsad on tõsised reformimispingutused ühendatuna ELi kui partneri surve ja reeglitega. Tänu tõhusale ettevalmistusele toimib EL sujuvalt ka pärast laienemist.

Kõikjal ELis on majanduskasv olnud kõrge. Sloveenia võttis euro kasutusele 2007. aasta jaanuaris, Küpros ja Malta teevad seda 2008. aastal. Asjaomaste riikide ja komisjoni hoolikas ettevalmistustöö koos elavneva kaubanduse ja investeeringuvoogudega on aidanud uutel liikmesriikidel järk-järgult läheneda ELi keskmisele elatustasemele. Aastatel 1998–2006 on viienda laienemise käigus ühinenud kaheteistkümne liikmesriigi SKT kasvanud aastas keskmiselt 4,3%, võrreldes 2,2%-ga viieteistkümnes vanas liikmesriigis[3]. Vanade ja uute liikmesriikide vaheline kaubandus on viimasel kümnendil märkimisväärselt elavnenud. 2004. aastal liitunud kümne liikmesriigi ja 15 vana liikmesriigi vaheline eksport ja import neljakordistus aastatel 1995–2006, kogukaubandus samal ajavahemikul kahekordistus. Siseturule kaasatud kaksteist areneva majandusega riiki, kus elab enam kui 100 miljonit kasvava ostujõuga tarbijat, suurendavad Euroopa Liidu konkurentsivõimet ja kaalu maailma majanduses. Kümme kuud pärast ühinemist jätkab Bulgaaria ja Rumeenia majanduskasv tõusuteed ning investeeringud suurenevad. 2007. aasta majanduskasvu prognoosid Rumeenia ja Bulgaaria kohta on palju suuremad kui ELi keskmine. 2006. aasta lõpus võttis komisjon kaitsemeetmeid teatavate mõlemas riigis esinevate puuduste kõrvaldamiseks. Juunis avaldas komisjon oma esimesed aruanded justiits- ja siseküsimuste valdkonna koostöö- ja kontrollimehhanismi ning kaitsemeetmete kohta4. 2008. aasta alguses vaatab komisjon nendes valdkondades tehtud edusammud üle ja koostab aruande.

Küprose küsimuses peavad Küprose kreeka ja türgi kogukondade juhid tegema lisapingutusi, et taasalustada läbirääkimisi kõiki osapooli rahuldava lahenduse saavutamiseks ÜRO egiidi all. Küprose türgi kogukonna majandusarengu toetamiseks kasutab komisjon rahalise toetuse programmi, et lihtsustada saare tulevast taasühendamist. Eraldusjoone määruse laiem rakendamine isikute ja kaupade liikumise võimaldamiseks kogu Küprosel teenib mõlema kogukonna huve. Nõukogu ei ole veel vastu võtnud määrust otsekaubanduse kohta Küprose põhjaosaga, mille ettepaneku komisjon tegi Küprose türgi kogukonna eraldatuse vähendamiseks.

Praegusesse laienemiskavasse kuuluvates Lääne-Balkani riikides ja Türgis suurendab ELiga ühinemise võimalus stabiilsust ja julgustab ellu viima olulisi poliitilisi ja majandusreforme. Siiski on need riigid vastamisi mitmete suurte probleemidega. Äärmiselt oluline on säilitada nende riikide ühinemisväljavaadete nähtavus ja usutavus, samuti koguda laienemisele toetust praegustes liikmesriikides.

Komisjon jätkab tööd laienemisprotsessi kvaliteedi parandamiseks. Laienemispoliitikas rõhutatakse enam põhiteemasid nagu riigi ülesehitamine, head valitsemistavad, avaliku halduse ja kohtureform, õigusriik, leppimine, koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga (EJRK) ja kodanikuühiskonna areng. Soodustada tuleb inimestevahelisi kontakte, eelkõige on aeg alustada dialoogi Lääne-Balkani riikide kodanike viisarežiimi lihtsustamise üle. Jätkata tuleb piirkondliku koostöö arendamist Lääne-Balkanil, eelkõige kohalike algatuste edendamist selles valdkonnas.

Kõikides laienemisprotsessis osalevates riikides kasutab EL põhiprobleemide lahendamisel endiselt võimalikult palju oma ühinemiseelseid rahastamisvahendeid. Erilise tähtsusega ELiga ühinemise teel ühelt astmelt teisele liikumiseks on oluline edasiminek eelkõige assotsiatsioonilepingutes sätestatud kohustuste täitmisel, mida ka rangelt jälgitakse. Käesolevas dokumendis esitab komisjon mitmeid meetmeid, mille abil tõsta inimeste teadlikkust ELi õigusnormidest ja tegevuspõhimõtetest ning valmistada ette järgmisi samme laienemisprotsessis.

Komisjon kohandab ühinemiseelse poliitika vahendeid laienemispoliitika praeguste vajadustega. Alates 2007. aasta jaanuarist on kasutusel uus ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA). Rahastamisvahendist antava abi kavandamisel suurema tähelepanu osutamine reformidega seotud prioriteetidele võimaldab arvesse võtta seda, millisesse etappi iga partner üleminekuprotsessis on jõudnud. Komisjon teeb ettepaneku läbi vaadata ühinemispartnerlused ja Euroopa partnerlused, mis on prioriteetide seadmise peamiseks aluseks. Samuti teeb komisjon ettepaneku vastu võtta IPA läbivaadatud mitmeaastane suunav finantsraamistik aastateks 2009–2011. Uue raamistikuga luuakse vahendid kodanikuühiskonna edasiarendamiseks eelkõige suutlikkuse suurendamise ja vahetusprojektide abil. Samuti pannakse suuremat rõhku programmidele, millega toetatakse riigi ülesehitamist, häid valitsemistavasid, institutsioonide reformi ja haldussuutlikkust.

Erasektori arengule ja infrastruktuuriinvesteeringutele püütakse leida võimalikult suurt rahalist toetust tõhustatud koostöö abil Euroopa Investeerimispanga (EIP), Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) ja muude rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega. Komisjon tagab parema kooskõlastatuse teiste rahastajatega, sõltumata nende tegevusvaldkonnast, ja innustab neid aktiivselt tegutsema käesolevas teatises määratletud prioriteetsetes valdkondades. Rakendamise muudab sujuvamaks ka Euroopa Ülesehitusameti kohustuste üleandmine komisjoni delegatsioonidele ja büroodele.

Üldsuse teavitamiseks sellest, et laienemine toimub ELi huvides, on kõige paremad võimalused liikmesriikidel. Komisjon täidab endiselt oma rolli, edendades faktilise teabe andmist laienemisega seotud küsimuste kohta. Tuginedes ELi praegusele strateegiale, analüüsitakse käesolevas teatises Euroopa Liidu integratsiooni peamisi väljakutseid. Käsitletakse ka võimalust kohandada laienemispoliitika vahendeid ja tagada suurem tähelepanu kiireid edusamme vajavatele valdkondadele, võttes samal ajal arvesse eelmiste laienemiste õppetunde.

LAIENEMISPROTSESSIS OSALEVATE RIIKIDE PRAEGUSED PROBLEEMID

Lääne-Balkani riikidele ja Türgile on antud võimalus saada ELi liikmeks, kui nad täidavad neile esitatud tingimused. Arvestades kõnealustes riikides tehtavate ettevalmistustööde praegust kulgu, on nende ühinemine ELiga tõenäoliselt suhteliselt pikaajaline protsess. Praegu keskendutakse põhjalikele ettevalmistustele tagamaks, et laienemisprotsessi kuuluvad riigid pööraksid piisavat tähelepanu headele valitsemistavadele ning majanduslike ning ELi õigusnormide ja tegevuspõhimõtetega seotud probleemide lahendamisele.

2.1. Lääne-Balkani riigid

Töö, mida EL on Lääne-Balkani riikides teinud võimaliku liikmesuseni viiva stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames, on andnud olulise panuse viimastel aastatel selle piirkonna riikides tehtud edusammudesse.

Piirkond on püsinud stabiilsena ja 1990ndate aastate sõdadele järgnenud ülesehitustöö on peaaegu lõppenud. Kõikides riikides on demokraatlikult valitud valitsus. Majanduskasv on kiirenenud, makromajanduslik stabiilsus suurenenud ning elatustase tõusnud. Käimas on olulised reformid õigusriigi põhimõtete rangemaks järgimiseks ning majandus- ja sotsiaalstruktuuride ajakohastamiseks. Kasvanud on ka piirkondlik koostöö, muu hulgas kaubanduse, energeetika, transpordi ja keskkonnaküsimuste valdkonnas. Lääne-Balkani riigid osalevad järjest aktiivsemalt piirkondlikes algatustes.

Kõik Lääne-Balkani riigid on liikunud Euroopa Liidule lähemale, kuigi erineva kiirusega. Horvaatia peab ELiga ühinemisläbirääkimisi ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on saanud kandidaatriigi staatuse. EL on lõpetamas stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingute sõlmimist piirkonna riikidega ning majanduslik integratsioon ELiga on hästi edenenud. Lääne-Balkani riigid on nüüdseks alla kirjutanud viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingutele ELiga.

Need saavutused tuleb nüüd kindlustada ja muuta nad pöördumatuks. Tegelda tuleb ka teiste suurte probleemidega. Mitmes riigis on reformide üldine kulg aeglustunud. Riigi ülesehitamine ja heade valitsemistavade juurutamine on endiselt esmatähtsad ülesanded peaaegu kogu piirkonnas. Kosovo[4] olukord nõuab endiselt rahvusvaheliste organisatsioonide ulatuslikku kohalolu. Provintsi praegune staatus ei ole püsiv ning see tuleb kiiresti kindlaks määrata, et Kosovo poliitiline ja majanduslik areng saaks jätkuda ning säiliks piirkondlik stabiilsus. Bosnia ja Hertsegoviina poliitiliste liidrite rahvuslikult meelestatud sõnavõtud ohustavad Daytoni/Pariisi rahulepinguga saavutatud kokkuleppeid ning nende tulemusel on reformid seiskunud. Äärmiselt vajalikud politsei ning põhiseadusliku raamistiku reformid ei ole edenenud. Bosnia ja Hertsegoviina ei suuda veel täielikult vastutada oma riigi toimimise eest ning vajab endiselt märkimisväärset rahvusvahelist tuge. Ka mõnedes teistes riikides ei ole põhiseaduslik raamistik veel täielikult välja töötatud või rakendatud.

Kogu Lääne-Balkani piirkond vajab tihedamat dialoogi ja suuremat sallivust eelkõige rahvusküsimustes. Kosovos on albaanlaste ja serblaste vahelised suhted endiselt pingelised. Lisaks sellele on Kosovo serblased riigiasutuste ja valitsusorganite tööst peaaegu täielikult kõrvale jäänud. Bosnia ja Hertsegoviina riigiasutuste tegevust segavad endiselt konfliktid rahvuslikul pinnal. Kuigi Serbia parlamendivalimistel said võidu demokraatlikud jõud ning moodustati reformimeelne valitsus, on äärmuserakonnad endiselt tugevad ning nende rahvuslikult meelestatud sõnavõtud mõjuvad üldisele poliitilisele õhkkonnale halvasti. Demokraatlikud jõud on haavatavad. Endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis on sagedased poliitikutevahelised pinged ja ebapiisav koostöö takistanud institutsioonide sujuvat tööd ning pidurdanud reformide kulgu. Valitsuse ja ühe opositsioonierakonna vaheline vaidlus põhiseaduse üle viis olukorrani, kus kõnealune erakond boikotib parlamendi tööd. Albaania ülimalt pingeline poliitiline õhustik ning Montenegro põhiseaduse vastuvõtmise venimine osutavad samuti probleemidele nüüdisaegsete demokraatlike põhimõtete rakendamisel. Horvaatia peab veel pingutama, et saavutada suuremat sallivust vähemuste suhtes.

Märkimisväärset edu on saavutatud endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga (EJRK) tehtavas koostöös, mis on stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi üks põhitingimusi. Horvaatia ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik teevad kriminaalkohtuga täielikku koostööd. Montenegro koostöö EJRKga on rahuldav. Serbia edusammud selles valdkonnas võimaldasid taasalustada ja tehnilistes küsimustes lõpetada läbirääkimised stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu allakirjutamiseks. Ka Bosnia ja Hertsegoviina on kriminaalkohtuga tehtavas koostöös edasi liikunud. Siiski peavad Serbia ning Bosnia ja Hertsegoviina veel pingutama, et saavutada täielikku koostööd, mis võimaldaks kinni pidada ka ülejäänud süüdistatavad. Ka Kosovo on ERJKga tehtavas koostöös mõningat edu saavutanud, kuid provintsis aset leidnud tunnistajate ähvardamine on endiselt murettekitav.

Pagulaste tagasipöördumise valdkonnas on edusammud olnud väikesed. Paljud pagulased ja riigi sees ümberasustatud isikud elavad endiselt väga rasketes tingimustes. Märgata on ka vähemusrühmade esindajate arvu mõningast kasvu avalike teenistujate hulgas. Siiski on romid endiselt piirkonnas kõige kaitsetum vähemus. Kõik riigid peavad edendama sallivust vähemuste suhtes ning võtma diskrimineerimise, vaenulikkuse ja vägivalla ohvriks langeda võivate inimeste kaitseks vajalikke meetmeid. See on leppimise ja püsiva stabiilsuse saavutamiseks vältimatu.

Õigusriigi põhimõtete tugevdamine eelkõige kohtureformi kaudu ning võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega on kõige olulisemad prioriteedid. Enamik riike on astunud samme oma kohtusüsteemide korralduse ja toimimise parandamiseks. Tehakse pingutusi organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse tõhustamiseks ning see on juba andnud ka esimesi tulemusi. Korruptsiooniga võitlemiseks koostatakse õigusakte ja luuakse vajalikke struktuure. Mitmes riigis on käimas uurimine ning esitatud on juba ka süüdistusi. Siiski on kogu piirkonna kohtusüsteeme vaja veel oluliselt parandada. Ulatuslike reformide elluviimisel tuleb tegutseda läbimõeldult, et tagada kohtusüsteemi sõltumatus, tõhusus ja usaldusväärsus. Korruptsioon on endiselt laialt levinud ja ühiskonnas sügavalt juurdunud. Üheski Lääne-Balkani riigis ei ole võetud meetmed vastavuses probleemi suurusega. Korruptsiooni väljajuurimiseks ja süüdlaste kohtu alla andmiseks on vaja tugevat poliitilist tahet, mis peab ulatuma ka tippametnikega seotud juhtumiteni. Organiseeritud kuritegevus on endiselt suur probleem. Kuritegelikud võrgustikud ulatuvad mitmesse sotsiaal-majanduslikku valdkonda ja ka poliitikasse. Soodustavaks asjaoluks on siin riigihangete, investeerimiskavade ja erastamise vähene läbipaistvus. Piirkond on inimkaubandusele ja uimastite salakaubaveole nii lähtekohaks kui transiidikanaliks. Selles valdkonnas on vaja veel tõsiselt tööd teha.

Nagu 1995. aastal Madridi Ülemkogu kohtumisel tõdeti, on haldussuutlikkus võtmetähtsusega, et täita Kopenhaageni kriteeriumi, mille alusel hinnatakse kandidaatriigi võimet võtta ELi liikmesusest tulenevaid kohustusi. Avaliku halduse reformidega on alustatud kogu piirkonnas ning see on juba andnud positiivseid tulemusi raamstrateegiate ja õigusaktide näol. Horvaatia on näidanud üles märkimisväärset haldussuutlikkust stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu rakendamisel. Ka Serbia haldussuutlikkus sellise lepingu rakendamiseks on arvestatav. Nüüd peavad mõlemad riigid oma haldussuutlikkust edasi arendama ja ajakohastama, et viia see vastavusse ELi õigusnormide ja tegevuspõhimõtetega. Teiste selle piirkonna riikide haldussuutlikkus on madal ning see takistab reformide elluviimist ja õigusaktide vastavusse viimist ELi normidega. Sellele küsimusele tuleb rohkem tähelepanu pöörata. Kõik riigid peavad tegema lisapingutusi, et luua nii riigi kui kohalikul tasandil tõhusalt toimiv, stabiilne ja usaldusväärne avalik teenistus. Mitmes riigis ei ole avalike teenistujate töölevõtmise, edutamise ja töölt vabastamise alused objektiivsed ja läbipaistvad. Avalike teenistujate kutse-eetika nõudeid tuleks karmistada. Bosnias ja Hertsegoviinas ja muudes riikides on veel ellu viimata politsei- ja turvateenistuse reform.

Kodanikuühiskond on Euroopa ühiskonnaelu vältimatu osa. Lääne-Balkani riigid on teinud jõupingutusi, et võtta vastu kodanikuühiskonna arengut soodustavaid õigusakte ja strateegiaid. Esimesi samme on tehtud osalusdemokraatia edendamiseks. Kodanikuühiskond on kogu piirkonnas siiski endiselt nõrk. Sõjad ja rahvuskonfliktid on piirkonna sotsiaalset struktuuri tõsiselt kahjustanud. Kohalikud valitsusvälised organisatsioonid vajavad uute oludega harjumiseks koolitust. Lisapingutusi tuleb teha ühinemisvabaduse kindlustamiseks ning kodanikuühiskonna organisatsioonide arenguks vajaliku reguleeriva raamistiku ja riiklike soodustuste kehtestamiseks.

Majanduskasv on kogu piirkonnas olnud üldiselt kiire ning keskmine palk on tõusnud. Inflatsiooninäitajad on madalad ja stabiilsed. Enamikus piirkonna riikidest on rakendatud konservatiivset eelarve- ja rahapoliitikat. Rahandussüsteemid on edasi arenenud. Riigi rahanduse juhtimise süsteemid on paranenud. Ka ärikliimat on püütud soodsamaks muuta. Kõik Lääne-Balkani riigid tegelevad oma majanduse ümberkujundamise ja avatumaks muutmisega. Majandusintegratsioon ELiga on juba tihe ning jätkab tõusuteed. Sarnaselt 1990ndatel Kesk- ja Ida-Euroopa riikides toimunuga loovad stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingud ning uus Kesk-Euroopa vabakaubandusleping (CEFTA) raamistiku, mis soodustab tööstuse ja investeeringute kasvu Balkani riikides. Mitmel riigil on suurejoonelised plaanid füüsilise infrastruktuuri ajakohastamiseks ja sotsiaalkindlustussüsteemide uuendamiseks.

Konkurentsivõime tõstmine, kõrge töötuse määra kahandamine ning inimarengu ja infrastruktuuri edendamine on peamised väljakutsed kogu piirkonna jaoks. Eelarveriskid on endiselt märkimisväärsed ning paljude riikide maksebilansid on oluliselt tasakaalust väljas. Töökohtade loomisel tehtavad edusammud on ebaühtlased ning mõnedes piirkonna riikides on registreeritud töötuse määr üle 35% – ning lõhe tööturul nõutavate ja pakutavate kutseoskuste vahel järjest suureneb. Tööturul on endiselt tasakaalust väljas suhe töötajatele ja tööandjatele võimaldatava paindlikkuse ja kindlustunde vahel ning registreeritud äriühingute makstavate palkade maksud on suhteliselt kõrged. Maamajandus vajab edasist mitmekesistamist. Edasi tuleb minna eelarve tasakaalustamise ja ettevõtluse ümberkorraldamisega. Rakendada tuleb riikide erastamiskavad. Soodustada tuleb veelgi investeeringuid ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) arengut, muu hulgas pakkudes neile paremat juurdepääsu rahastamisele. Valitsused peavad parandama ettevõtluskeskkonda ja tööhõivet. Bürokraatiat peab vähendama ja õigusriiki tugevdama, tagada tuleb usaldusväärne maa kinnistamise kord ja läbipaistvad erastamisprotseduurid. Mõnedes riikides peab täiendama ja tugevdama õigusraamistikku, mis tagaks turu ladusa toimimise. Maksukorraldus vajab lihtsustamist. See ergutaks majandustegevust ja vähendaks varimajanduse suurt osakaalu. Lisaks on vaja meetmeid rahastamisele juurdepääsu parandamiseks ja e-tehnoloogia kasutamise hõlbustamiseks.

Türgi

Alates 1999. aasta detsembrist, kui Euroopa Ülemkogu andis Türgile kandidaatriigi staatuse, on riigis toimunud suuri muutusi. Väljavaade saada Euroopa Liidu liikmeks on osutunud Türgi poliitilise ja õigussüsteemi ning majandusreformide üheks põhiliseks tõukejõuks. Surmanuhtlus kaotati, Riikliku Julgeolekunõukogu ülesandeid ja koosseisu muudeti, et tugevdada tsiviiljärelevalvet sõjaväe üle, ning mitmed põhiseaduse muudatused suurendasid demokraatlikke vabadusi. Sellistes valdkondades nagu naiste ja laste õigused ja piinamisvastane võitlus, on saavutatud edu ning seetõttu on veelgi vähenenud piinamise ja väärkohtlemise registreeritud juhtude arv.

Pärast tõsist finantskriisi 2001. aastal majanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks algatatud usaldusväärne makromajanduspoliitika ja struktuurireformid võimaldasid majandusel kiiresti taastuda ja investeerimiskliimal paraneda. Selle tulemusena kasvas SKT kiiresti ja jõudis 2006. aastal 6,1%-ni. 2001. aastast alates on inflatsioon langenud ja Türgi liir on püsinud tugevana. Siiski avaldavad rahvusvahelised finantssuundumused Türgi arengule endiselt märkimisväärset mõju. Pärast tolliliidu loomist 1995. aastal on kaubavahetus Euroopa Liiduga jooksvates hindades kolmekordistunud. See näitab suurt nõudlust ELi kaupade ja teenuste järele ning Türgi eksporditööstuse tugevust. Lisaks saavutas välismaiste otseinvesteeringute tase 2006. aastal uue rekordi 16 miljardi euroga, mis moodustab 4,9% Türgi SKTst. Investeeringud pärinesid põhiliselt Euroopa Liidust.

Nimetatud reformid ning ELi ja Türgi vaheliste suhete strateegiline tähtsus viisid ühinemisläbirääkimiste alustamiseni 2005. aasta oktoobris. Ühinemisprotsessi juhtmõte on, et läbirääkimiste tempo sõltub reformide kiirusest Türgis.

Reformide elluviimine on olnud ebaühtlane ja see on pärast 2005. aastat aeglustunud. Eelmisel aastal tegi Türgi läbi presidendivalimistega seotud põhiseadusliku kriisi, mis viis ennetähtaegsete parlamendivalimisteni. Sõjavägi pöördus üldsuse poole oma pädevust ületavate avaldustega. Siiski toimusid valimiste eel avalikud arutelud mitmetel traditsiooniliselt tundlikel teemadel ja aktiivne kodanikuühiskond kinnitas oma poolehoidu demokraatiale ja ilmalikule riigile. Rahvusassamblee valimised toimusid demokraatlike normide ja õigusriigi põhimõtete kohaselt. Uus parlament esindab riigi poliitilist mitmekesisust. Vabariigi president valiti kooskõlas põhiseaduslike sätetega ning tsiviilvalitsuse ja sõjaväe suhted olid demokraatlikud. Valitsus on alustanud tööd uue põhiseaduse koostamiseks.

Nüüd vajab Türgi uut hoogu poliitiliste reformide jätkamiseks. Märkimisväärseid täiendavaid jõupingutusi on vaja teha eelkõige sõnavabaduse ja mittemoslemi usukogukondade õiguste tagamiseks. Suuremat edu on vaja saavutada korruptsioonivastases võitluses, kohtureformi elluviimisel, ametiühingute ning naiste ja laste õiguste kaitsmisel. Suurendama peab riigiasutuste töötajate vastutust. Riigi kaguosas peab Türgi looma vajalikud tingimused selleks, et sealne valdavalt kurdi elanikkond saaks täielikult kasutada oma õigusi ja vabadusi. Komisjon jälgib endiselt tähelepanelikult poliitiliste reformide arengut, sealhulgas tsiviiljärelevalvet julgeolekujõudude üle.

Vastusena mitmetele PKK (Kurdistani töölispartei) relvastatud rünnakutele, mis tõid kaasa palju inimkaotusi, võttis parlament 2007. aasta oktoobris vastu ettepaneku lubada valitsuse sõjalist sekkumist Iraagi põhjaosas. ELi eesistujariik kordas 22. oktoobril, et Euroopa Liit mõistab täielikult hukka PKK terroristliku vägivalla Türgis. Samuti kinnitas eesistujariik, et „rahvusvaheline üldsus, eelkõige piirkonna peamised sidusrühmad, peavad toetama Türgit tema püüdluses kaitsta oma elanikke ja võidelda terrorismiga, austades sealjuures õigusriigi põhimõtteid, säilitades rahu ja stabiilsust rahvusvahelisel ja piirkondlikul tasandil ning vältides ebaproportsionaalset sõjalist tegevust”.

Makromajandusliku stabiilsust endiselt ohustavate tegurite kõrvaldamiseks on vaja jätkata majandusstruktuuri reforme ja tugevat eelarvepoliitikat. Probleeme põhjustavad peamiselt tööturu struktuuri nõrkus ja jäikus, töötajate kutseoskuste kvaliteet, eelkõige naiste madal tööhõive, ulatuslik varimajandus ning sotsiaalkindlustussüsteemi ja energeetikasektori reformid. Maamajanduses on mitmekesistumine endiselt piiratud. Tegelda tuleb romide ebakindla olukorraga. Türgi peab välja töötama tervikliku strateegia riigi kaguosa majandus- ja sotsiaalarengu edendamiseks.

Võtmeküsimuseks jäävad heanaaberlikud suhted. Türgilt oodatakse ka assotsiatsioonilepingu lisaprotokolli täielikku ja mittediskrimineerivat rakendamist.

LAIENEMISSTRATEEGIA: PRAEGUNE TEGEVUSKAVA

3.1. Uus laienemiskonsensus

ELi laienemisprotsess toetab rahu ja stabiilsust, reforme ning euroopalike väärtuste edendamist. Reformide edendamiseks esitatavate tingimuste tulemuslikkus sõltub sellest, kas väljavaade ühineda Euroopa Liiduga püsib usutavana. Asjaomaste riikide elanikele peab see võimalus olema veelgi selgemini mõistetav. Võimalik ELi liikmeks saamine on olulisem kui kunagi varem, et aidata riikidel üle saada kriisidest, riigi nõrkustest ja demokraatiaga seotud kitsaskohtadest.

Rangete tingimuste esitamine laienemisprotsessi kõikides etappides aitab tugevdada reforme kõikides kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides ning valmistab tulevasi liikmesriike ette täitma oma kohustusi liikmeks saamisel. Iga riigi lähenemine Euroopa Liidule sõltub tema isiklikest pingutustest täita Kopenhaageni kriteeriume ja Lääne-Balkani riikide puhul ka stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi tingimusi.

Ühinemisprotsessi olulistes etappides hinnatakse hoolikalt ELi võimet võtta vastu uusi liikmeid. 2006. aasta detsembris Euroopa Ülemkogu kohtumisel otsustatud laienemisprotsessi kvaliteedi parandamine tagab, et kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide liikumine ELi liikmeks saamise poole sõltub nende edust peamiste nõudmiste täitmisel. Selles protsessis mängivad järjest suuremat rolli läbirääkimiste peatükkide avamise ja sulgemise tingimuseks seatavad sihttasemed, laienemise olulistel etappidel tehtavad mõju-uuringud ELi peamiste poliitikavaldkondade kohta ning seos poliitiliste reformidega.

3.2. Keskendumine peamistele teemadele

Eespool nimetatud väljakutsed nõuavad suuremat keskendumist peamistele reformiprioriteetidele, milleks on riigi ülesehitamine, heade valitsemistavade juurutamine ja sotsiaal-majanduslikud reformid. Kõnealuste prioriteetide arvessevõtmiseks teeb komisjon nüüd ettepaneku läbivaadatud ühinemispartnerluste ja Euroopa partnerluste kohta. Partnerlused näitavad riikidele suunda nende teel Euroopa Liitu ja määravad kindlaks prioriteedid ühinemiseelse rahalise toetuse saamiseks. Nendes rõhutatakse varakult peamisi valitsemisküsimusi, sealhulgas institutsioonide ülesehitamist, kohtu- ja haldusreformi ning organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni ärahoidmist. Sellistele keerulistele teemadele osutatakse rohkem tähelepanu, eelkõige poliitilise ja majandusliku dialoogi kontekstis. Rahvusvahelise kuritegevusega võitlemiseks on vaja tõhusamat koostööd Lääne-Balkani riikide, ELi institutsioonide ja ametite ning liikmesriikide vahel. ELi õigusaktide ja tegevuspõhimõtete rakendamisega seotud küsimused tuleb lahendada järk-järgult, vastavalt riikide suutlikkusele ja sõltuvalt peamiste reformide elluviimisel tehtud edusammudest.

Ühinemiseelse fiskaaljärelevalve kord, mida alates 2006. aastast kohaldatakse ka potentsiaalsete kandidaatriikide suhtes, toetab ka edaspidi majandusreforme kõikides kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides.

Piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted jäävad Euroopa integratsiooni võtmeküsimuseks. Edusammud neis valdkondades lisavad enesekindlust ja toovad reaalset kasu piirkondliku stabiilsuse, tihedamate piiriüleste sidemete ja parema infrastruktuuri näol. Samuti tõuseb neist tulu majandusele, kuna majanduskasv kiireneb ja otsesed välisinvesteeringud suurenevad.

Üksteise tundmaõppimiseks ja mõistmiseks on vaja edasi arendada kodanikuühiskonda ja dialoogi ELi liikmesriikide ja laienemisprotsessis osalevate riikide kodanike vahel. Alates 2005. aastast on komisjon andnud rahalist abi projektidele, millega edendatakse ELi dialoogi Lääne-Balkani riikide ja Türgiga, samuti Lääne-Balkani riikide endi vahel. Kodanikuühiskonna toetamine on aluseks vastastikusele mõistmisele ja kogu ühiskonna demokraatliku struktuuri tugevdamisele. Komisjon võtab nüüd lisameetmeid kodanikuühiskonna arengu ja dialoogi edendamiseks, kasutades ühinemiseelse abi rahastamisvahendit (IPA).

3.3. Ühinemisläbirääkimiste jätkamine

Ühinemisläbirääkimised Horvaatia ja Türgiga algasid liikmesriikide ühehäälse otsuse alusel 2005. aasta oktoobris pärast mitmeid olulisi poliitilisi ja õigusreforme. Läbirääkimised toovad mõlemad riigid ELile lähemale ja teenivad ka ELi strateegilisi huve. Läbirääkimised toimuvad nõukogus kokku lepitud range raamistiku alusel. Need edenevad ühes tempos poliitilise ja majandusreformi ning ELi õigusaktide ülevõtmise ja rakendamisega.

2006. aasta detsembris võttis Euroopa Ülemkogu vastu otsused ühinemisprotsessi kulgemise ja kvaliteedi kohta. Olulisi samme on astutud Ülemkogu järelduste elluviimiseks. Komisjon on läbirääkimiste peatükkide avamise ja sulgemise tingimuseks seatavate sihttasemete määramise võimalust kasutanud võimalikult palju, arvestades sealjuures asjakohastes valdkondades tehtud edusamme. Komisjon esitab oma esimesed mõju-uuringud niipea, kui võtmepeatükid läbirääkimistel arutlusele tulevad. Sügisel avaldab komisjon mõju-uuringu Horvaatia tulevase sisenemise kohta ELi turule maanteevedude sektoris. Sõltuvalt läbirääkimiste edenemisest esitatakse järgmisel aastal ka muid mõju-uuringuid, milles käsitletakse tööjõu vaba liikumist seoses Horvaatiaga ja energiavarustust seoses Türgiga. Liit osaleb elavas poliitilises ja majanduslikus dialoogis, mille tulemused kaasatakse läbirääkimiste protsessi. Selles kontekstis pööratakse erilist tähelepanu kandidaatriikide ja liikmesriikide vahel arutlusel olevate kahepoolsete küsimuste lahendamisele ning heanaaberlike suhete arendamisele. Kohtusüsteemi ja põhiõigustega seotud teemasid käsitletakse üksikasjalikult läbirääkimiste eri peatükis. Tuleb meeles pidada, et läbirääkimised võidakse peatada Euroopa Liidu aluseks olevate vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtete raske ja korduva rikkumise korral.

Horvaatia edusammud teel ELiga ühinemise poole on selgeks märguandeks teistele Lääne-Balkani riikidele, et ka nende liikmekssaamine on võimalik, kui nad täidavad vajalikke tingimusi. Horvaatia ühinemisprotsess aitab kaasa kahepoolsete ja piirkondlike küsimuste lahendamisele ning soodustab leppimist. Samuti teenib see ELi strateegilisi huve julgeoleku tagamisel ja konfliktide ärahoidmisel selles liikmesriikidega ümbritsetud piirkonnas.

Ühinemisläbirääkimiste praeguses etapis ELi eri poliitikavaldkondi käsitlevate peatükkide üle tuleb tegelda õigusnormide vastavusse viimisega seotud tehniliste küsimustega. Komisjon on nõukogule esitanud kõik sõelumisaruanded Horvaatia kohta. Nüüd jälgitakse, kas Horvaatia saavutab asjaomaste peatükkide avamiseks seatud sihttasemed. Kui sihttasemed on saavutatud, saab Horvaatiaga peetavatel ühinemisläbirääkimistel eeloleval aastal oluliselt edasi liikuda. Horvaatia peab veel edusamme tegema kohtu- ja haldusreformi, vähemuste õiguste, pagulaste tagasipöördumise ja rasketööstuse ümberkorraldamise valdkonnas.

Türgi jätkuvad reformipüüdlused on suure strateegilise tähtsusega ELi julgeoleku ja stabiilsuse jaoks. Türgi on ainulaadseks sillaks lääne- ja moslemimaailma vahel. See on selgelt välja toodud Tsivilisatsioonide Liidu algatuses tõhustada dialoogi ÜRO egiidi all. Türgi võimalik ühinemine ELiga ning selleks vajalikud põhjalikud demokraatlikud muutused tekitavad elavat huvi Lähis-Idas ja moslemimaailmas laiemalt. Türgi toetab ka Lähis-Ida rahuprotsessi ja dialoogi Iraaniga tuumaprogrammi küsimuses. Türgil on olulisi julgeolekujõude, mida ta on andnud ELi ja NATO käsutusse missioonidel Lääne-Balkanist Kongo Demokraatliku Vabariigini ja Darfurist Afganistanini. Türgil on eeldusi saada peamiseks energiavarustuskanaliks ELi ning maailma olulisemate nafta- ja gaasiallikate vahel ning see muudab ta Euroopa energiavarustuskindluse tagamise oluliseks teguriks. ELi tegevuspõhimõtetega vastavusse viimine on eriti kasulik rändekontrolli ja keskkonna valdkonnas. Türgi majandus kasvab kiirelt ja järjekindlalt ning ta on ELi üks peamisi kaubandus- ja investeerimispartnereid.

Sellised strateegilised kaalutused on olnud aktuaalsed alates ELi ja Türgi vaheliste suhete algusest 1959. aastal. Türgi väljavaated saada ELi liikmeks ulatuvad tagasi 1963. aastasse, kui riik allkirjastas assotsiatsioonilepingu Euroopa Majandusühendusega. Võimalik ühinemine on selgelt sõnastatud nii lepingu preambulis kui artiklis 28. See peegeldab Türgi tähtsat strateegilist rolli Euroopa Liidu algusaegadest peale. Praegu on Türgi ainuke riik, kellega EL on 1995. aastal sõlmitud kokkuleppe alusel loonud tolliliidu. 1999. aastal anti Türgile kandidaatriigi staatus. Nagu liikmesriigid 2005. aasta oktoobris kokku leppisid, on läbirääkimiste mõlemapoolne eesmärk ühinemine. Türgiga peetavate läbirääkimiste lõpp on veel lahtine ning selle tulemusi ei saa ette ennustada. Läbirääkimiste tempo sõltub reformide elluviimise ning ELi õigusnormide ja tegevuspõhimõtetega vastavusse viimise kiirusest.

On ülimalt oluline, et Euroopa Liit täidaks oma kohustusi ja jätkaks läbirääkimisi vastavalt 2005. aasta oktoobris vastu võetud läbirääkimiste raamistikule ja nõukogu 11. detsembri 2006. aasta otsusele, avades uusi peatükke niipea, kui vajalikud tehnilised tingimused on täidetud. Sõelumisprotsess Türgis on jõudnud lõppjärku ning aasta lõpuks esitab komisjon nõukogule enamiku aruandeid. Türgi peab tegema pingutusi, et saavutada sihttasemed, mille nõukogu on enamiku peatükkide avamiseks seadnud. Türgis uue hooga edenevad poliitilised reformid mõjutavad otseselt ühinemisläbirääkimiste kulgu. Kui saavutatakse vajalikud sihttasemed, saab Türgiga peetavatel ühinemisläbirääkimistel eeloleval aastal oluliselt edasi liikuda.

Heanaaberlikud suhted on endiselt võtmeküsimuseks. Kooskõlas ELi 21. septembri 2005. aasta deklaratsiooni ja nõukogu 11. detsembri 2006. aasta järeldustega peab Türgi täitma oma kohustust seoses Ankara lepingu lisaprotokolli täieliku ja mittediskrimineeriva rakendamisega ja eemaldama kõik takistused kaupade vabalt liikumiselt, kaasa arvatud Küprose Vabariigi suhtes kohaldatavad piirangud transpordivahenditele. Oodatakse, et Türgi teeb edusamme ka kahepoolsete suhete normaliseerimisel Küprose Vabariigiga.

3.4. Lääne-Balkani riikide lähendamine Euroopa Liidule ja piirkondliku koostöö edendamine

Kõikidel Lääne-Balkani riikidel on väljavaade saada ELi liikmeks. Lääne-Balkani riikide tulevik on Euroopa Liidus. ELi poliitikat selles piirkonnas kujundavad endiselt stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess ja 2003. aasta Thessaloniki tegevuskava. Piirkondlik koostöö toob Lääne-Balkani riikide kodanikele konkreetset kasu ning aitab edendada reforme ja leppimist.

EL jätkab rangete tingimuste seadmist piirkonna riikide liikumisele ELi suunas. Üks peamisi kriteeriume teel ELi liikmeks saamise suunas on oluline edasiminek eelkõige stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingutega võetud kohustuste, kaasa arvatud kaubandusega seotud sätete rakendamisel. Nimetatud lepingute sätete rakendamiseks ning mitmesuguste ühiste institutsioonide ladusaks toimimiseks on kõige tähtsamad tugevad institutsioonilised alused.

Komisjon jätkab kõigi Lääne-Balkani riikide toetamist nende teel ELi suunas vastavalt 2005. aastal kokkulepitud kavale. Oluline prioriteet on Kosovo stabiilsus ja võimalik ühinemine ELiga.

Kagu-Euroopa koostööprotsessi (SEECP) tippkohtumisel Zagrebis 2007. aasta mais tõdeti, et vastutus piirkondliku koostööprotsessi juhtimise eest peab liikuma piirkondlikule tasandile. Stabiilsuspakt on lähedal oma eesmärgi täitmisele ning see asendatakse Kagu-Euroopa koostööprotsessiga seotud uue piirkondliku koostöönõukoguga. Ametisse nimetati koostöönõukogu peasekretär ja sekretariaadi asukohaks määrati Sarajevo. Bulgaaria eesistumisajal kirjutati alla asukohariigi leping Bosnia ja Hertsegoviinaga ning moodustamisel on sekretariaat. Eeldatavasti toimub stabiilsuspakti piirkondliku foorumi viimane kohtumine ja koostöönõukogu esimene kohtumine Sofias 2008. aasta alguses, kui stabiilsuspakti erikoordinaator annab volitused üle koostöönõukogu peasekretärile. Uued struktuurid, eelkõige peasekretariaat ja selle kontaktbüroo Brüsselis, peavad kiiresti tööle hakkama. Kagu-Euroopa koostööprotsess ja piirkondliku koostöö nõukogu moodustavad kõnealuse koostöö üldise raamistiku. Komisjon osaleb koostöönõukogu töös ja innustab kõiki osapooli aktiivselt kaasa lööma. Toetudes stabiilsuspakti kogemusele, kavatseb komisjon teha koostööprotsessi ja –nõukoguga koostööd EÜ katastroofiohu vähendamise algatuse ja katastroofide ennetamise ja nendeks valmisoleku algatuse elluviimisel. Samuti on komisjonil kavas kaasata Lääne-Balkani riike paremini ühenduse kodanikukaitse mehhanismiga seotud tegevusse, mis hõlmab erakorralisi olukordi, nagu üleujutused, metsatulekahjud ja maavärinad.

Juulis jõustus uus Kesk-Euroopa vabakaubandusleping (CEFTA). Nüüdseks on kõik alla kirjutanud osapooled lepingu ratifitseerinud ja piirkondlik vabakaubandusala hõlmab kogu piirkonda. Euroopa Komisjon kavatseb CEFTAt toetada nii tehnilise abi andmise kui ka CEFTA sekretariaadi töö rahastamisega esimesel kolmel aastal. Kõik riigid teevad koostööd Euroopa väikeettevõtluse harta raames. Energiaühenduse lepingu rakendamine on edenenud. Ratifitseerimisel on Euroopa ühise lennunduspiirkonna leping. Alla kirjutanud osapooled, kes veel ei ole lepingut ratifitseerinud, peavad seda nüüd tegema. Need lepingud võimaldavad varajast ühinemist ELi energeetika ja lennunduse siseturuga. Koostatud on ka üksikasjalikud plaanid ja tegevuskavad elektri- ja gaasituru kohta.

ELi õigusnormide ja tegevuspõhimõtete selgitamiseks avalikkusele korraldab komisjoni tehnilise abi infobüroo TAIEX[5] potentsiaalsetes kandidaatriikides tehnilise teabe üritusi sidusrühmadele valitsuses, äriringkondades ja kogu ühiskonnas. Piirkondlik avaliku halduse kool aitab suurendada Lääne-Balkani riikide haldussuutlikkust. ELi rahalise toe abil korraldatakse praegune võrgustik ümber Lääne-Balkani piirkonnas asuvaks kooliks.

Lääne-Balkani riikide kodanikud peavad tundma, et integratsioon Euroopa Liiduga muudab nende elu märgatavalt paremaks. Ainult sel juhul võtavad kodanikud ise vastutuse leppimise ja vajalike reformide elluviimise eest. Soodustada tuleb inimestevahelisi kontakte liikmesriikide ja Lääne-Balkani riikide vahel ning piirkonna elanike omavahelisi suhteid.

Lääne-Balkani riikide kodanike ja valitsuste jaoks on ülimalt oluline lihtsustada reisimist Euroopa Liitu. Thessalonikis tunnistas EL seda tõsiasja ja kohustus astuma samme selle eesmärgi saavutamiseks. Reisimisvõimaluste liberaliseerimiseks võetavate meetmete puhul tuleb arvestada ELi sisejulgeolekut ja rändepoliitikaga seotud huve. Horvaatiaga kehtib juba mitu aastat viisavabadus. Hiljuti pidas komisjon piirkonna ülejäänud riikidega läbirääkimisi viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute üle. Lepingud kirjutati alla septembris ning eeldatavasti kiidab nõukogu need heaks juba lähitulevikus, et võimaldada nende jõustumist 1. jaanuaril 2008. Lepingud lihtsustavad oluliselt ELi reisimiseks vajaliku viisa saamise tingimusi. Tähtis on, et liikmesriigid tagaksid nende nõuetekohase rakendamise.

Viisalihtsustuslepingud on oluline samm viisarežiimi täieliku liberaliseerimise suunas. Komisjon leiab, et nüüd on aeg konkreetseid samme tehes järk-järgult liikuda Lääne-Balkani riikide viisavabaduse suunas. Selleks teeb komisjon ettepaneku alustada kõikide asjaomaste riikidega dialoogi eesmärgiga koostada vajalike tingimuste täitmiste tegevuskava. Tingimuste hulgas oleks tagasivõtulepingute tegelik rakendamine ning edusammud võtmevaldkondades, nagu piirihaldus, dokumentide turvalisus ja võitlus organiseeritud kuritegevusega. Sellised tegevuskavad võimaldavad asjaomastel riikidel paremini keskendada oma reformipingutusi, suurendades samal ajal ELi võetud kohustuste nähtavust piirkonna elanikkonna jaoks.

Inimestevaheliste kontaktide edendamise meetmed hõlmavad hariduskoostöö laiendamist ja liikumisvõimalusi bakalaureuse- ja magistriõppe üliõpilastele programmide Tempus ja Erasmus-Mundus raames. Veel 100 selle piirkonna üliõpilast võivad asuda magistriõpingutele ELis 2007./2008. õppeaastal. Alates 2008. aastast saab igal aastal kuni 500 piirkonna bakalaureuseõppe üliõpilast osaleda vahetusprogrammides ELi liikmesriikidega. Komisjon uurib koos liikmesriikide ja muude kahepoolsete rahastajatega edasisi stipendiumivõimalusi. Ühinemiseelset rahalist abi antakse ka Lääne-Balkani noorte, noorteorganisatsioonide, kultuuritegelaste, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja teadlaste osalemiseks ELi programmides. Komisjon toetab algatusi ja projekte, mis on seotud kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastaga 2008. Komisjoni uue kodanikuühiskonna rahastamisvahendi raames võetakse meetmeid, et toetada võrgustike loomist ja vahetusprojekte kodanikuühiskonna rühmade ja nende piirkondlike ja Euroopa tasandi partnerite vahel.

Parlamentide aktiivne osalemine on võtmetähtsusega riikide liikumisel ELi poole. Parlamentaarne koostöö on muutunud tihedamaks nii Lääne-Balkani riikide kui ELi tasandil. Koostöös Euroopa Parlamendiga toetab komisjon Euroopa integratsioonile suunatud tegevust.

3.5. Suurem toetus reformidele

1. jaanuaril võeti kasutusele ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA). Selle eesmärk on luua sidus abi andmise raamistik kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide jaoks. Ühendus jätkab kõnealuste riikide toetamist nende püüdlustes tugevdada demokraatlikke institutsioone ja õigusriiki, reformida riigiasutusi ja luua toimiv turumajandus. Abi võib olla institutsioonide ülesehitamise ja piiriüleste koostööprojektide vormis ning sõltuvalt riikide ettevalmistuste tasemest toetatakse ka piirkondlikke, inimressursside arendamise ja maaelu arengu meetmeid.

Edu on saavutatud ettevalmistöödel abi rakendamise sujuvaks üleminekuks Euroopa Ülesehitusametilt (EAR) komisjoni delegatsioonidele ja büroodele Belgradis, Podgoricas, Pristinas ja Skopjes. Üleminek lõpeb 2008. aasta lõpuks. Amet on teinud tõhusat tööd ülesehitusabi andmisel riikidele konfliktijärgsel perioodil. Ühinemiseelse rahastamisvahendi kasutuselevõtuga on abisaavatel organitel suurem sõnaõigus ühinemiseelse abi kavandamisel. Nad peavad tegema ettevalmistuse vastutuse ülevõtmiseks ELi rahaliste vahendite haldamise eest.

Erilist tähelepanu tuleb pöörata Kosovole. Kosovo vajab välisrahastajate tõhusat toetust. EL ja liikmesriigid peavad näitama rahvusvahelisele üldsusele eeskuju kooskõlas ELi võtmerolliga Kosovos pärast selle staatuse määratlemist.

Ühinemiseelse abi rahastamisvahend võimaldab abisaajatel suurendada oma suutlikkust institutsioonide ülesehitamisel, heade valitsemistavade juurutamisel ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arendamisel. Erilist tähelepanu pööratakse haldus- ja kohtureformile ning õigusriigi põhimõtete järgimisele. Samuti tehakse jõupingutusi, et aidata partneritel tõhustada riigi rahanduse juhtimist ning oskuslikult kasutada ühinemiseelset abi. TAIEXi kaudu annavad liikmesriikide avaliku sektori ametnikud kiiret reageerimist nõudvatel juhtudel abi laienemisprotsessis osalevate riikide ametiasutustele. Lisaks tavakohastele ELi õigusnormide ja tegevuspõhimõtete tutvustamisega seotud mestimisprojektidele võimaldab SIGMA[6] ja TAIEXi kogemustel põhinev ametiasutuste vaheline mestimine pakkuda keskmise tähtaja jooksul toetust heade valitsemistavade juurutamiseks.

Komisjon loob IPA raames uue rahastamisvahendi, millega tõhustada kodanikuühiskonna arengut ja dialoogi. Riiklikud ja mitme abisaajaga projektid kavandatakse kooskõlastatult, et soodustada kodanikuühiskonna arengut kõikides riikides. Eesmärk on tugevdada kodanikuühiskonna organisatsioone ja nende rolli poliitilises protsessis, suurendada nende suutlikkust piiriüleste projektide ja võrgustike loomisel ning tutvustada kodanikuühiskonna esindajatele ja arvamusliidritele ELi tegevust. Rahastamisvahendi abil edendatakse kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonide võimet kodanikke koondada, kaitsta oma huve, luua ja hallata võrgustike moodustamist soodustavaid projekte ning toetada dialoogi ELi asjaomaste asutustega. Abi antakse sellistes valdkondades nagu inimõigused, sooline võrdõiguslikkus, sotsiaalne kaasatus, tervishoid, keskkond, ettevõtjate huvide kaitse ja esindamine ning tarbijakaitse. Rahastamisvahendiga edendatakse koostööd ja oskusteabe vahetust partnerriikide ettevõtete, ametiühingute ja kutseorganisatsioonide ning asjaomaste ELi tasandi organisatsioonide vahel. Luuakse külastusprogramm, mille abil tutvustatakse ELi tegevust riikliku või kohaliku poliitika, usukogukondade, ajakirjanduse, ametiühingute ja äriliitude arvamusliidritele ning viiakse nad kokku sama ala esindajatega ELis.

Uue IPA määruse oluline element on rahastajate vaheline täpsem kooskõlastamine, eelkõige eelarvepiiranguid arvesse võttes. Komisjon kooskõlastab IPA vahenditest antava abi hoolikalt rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide ja muude rahastajate antava abiga, et tagada majandus- ja sotsiaalarengu põhiliste vajaduste rahuldamine. Komisjon loob infrastruktuuri rahastamisvahendi, mida alates 2008. aastast rahastatakse IPA vahenditest ja mis aitab ette valmistada infrastruktuuriprojekte. Abi antakse sellistele valdkondadele nagu transport, energeetika ning keskkonna infrastruktuurid, samuti sotsiaalvaldkonda tehtavatele investeeringutele tervishoiu, hariduse, elamumajanduse ja pagulaste probleemidega tegelemiseks. Muude algatuste hulgas on erasektori arendamisele suunatud Euroopa Kagu-Euroopa Fond (EFSE) ja energiatõhususe rahastamisvahend. Selliselt püütakse ühinemiseelse abi rahastamisvahendist antava abiga saavutada toetuste ja laenude võimalikult kulutõhus koosmõju. Kooskõlastatud jõupingutusse on kaasatud eelkõige Euroopa Investeerimispank, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank ning muud rahvusvahelised finantsinstitutsioonid, nagu Maailmapank ja Euroopa Nõukogu Arengupank.

3.6. Avaliku toetuse tagamine laienemisele

Teabevahetus on ELi laienemisstrateegia nurgakivi. Laienemisega kaasnevaid hüvesid ja probleeme peab avalikkusele paremini selgitama. ELi avalikku arvamust tulevase laienemise kohta mõjutavad eelmiste laienemiste ajal tehtud tähelepanekud. Kõige tähtsam on kodanikud ära kuulata, nende muredele tähelepanu pöörata ja neile rohkem teavet anda. EL peab esitama rohkem faktilist teavet laienemise kohta, et avalikkus hoomaks selgemini nii sellega kaasnevaid hüvesid kui ka probleeme.

ELil seisab ees väljakutse edastada laienemise sõnumit nii liikmesriikides kui ka kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides.

Liikmesriikides on peamine esitada fakte viienda laienemise kohta, eelkõige selle mõju kohta majandusedule ja ELi rolli tugevdamisele maailmas ning tuua välja käesolevast laienemisprotsessist oodatavad hüved ja probleemid. ELi institutsioonid ja liikmesriigid peavad edastama liikmesriikide avalikkusele teavet kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kohta ning selgitama, et laienemine toimub järk-järgulise ja hoolikalt juhitud protsessina. Ergutama peab laienemisteemalist arutelu ühiskonna kõikidel tasanditel.

Kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides on peamine rõhutada, et Euroopa Liit on kohustunud igati toetama nende pürgimusi liikmeks saamisel. Samuti tuleb selgitada tingimusi, mille alusel iga riik ELi poole liigub ning mille täitmist hinnatakse iga kandidaadi puhul eraldi. Inimesed peavad nägema, et liikmeks saamise kiirus sõltub reformide elluviimise tempost nende riigis. Mida kiiremad ja tõhusamad on reformid neis riikides, seda kiiremini jõutakse edasi teel liikmeks saamise ja sellega kaasnevate hüvede suunas. EL peab toetama nende riikide valitsusi nende jõupingutustes selgitada ELi olemust ja näidata, kuidas kodanikud saavad liikmeks saamiseks valmistumisel kasu lähedasematest suhetest ELiga. Kodanikud peavad rohkem teadma ühinemise suunas liikumisega kaasnevatest hüvedest, näiteks ühinemiseelsest rahalisest toetusest ja tehnilisest nõustamisest, viisarežiimi lihtsustamisest ja stipendiumidest.

Laienemisteemalise teabevahetuse tõhustamiseks kutsub komisjon liikmesriikide ning kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide valitsusi koostama teabevahetuskavasid. Need kavad peaksid olema suunatud poliitika, meedia, teadustegevuse, äriringkondade, tööturu osapoolte ning noorsoo arvamusliidritele. Sellele tööle aitab kaasa ka komisjoni uus kodanikuühiskonna arengut ja dialoogi toetav rahastamisvahend.

Liikmesriigid peavad näitama teed oma kokkulepitud poliitika selgitamisel ja kaitsmisel, dialoogi edendamisel ja laienemisega kaasnevate hüvede selgitamisel. Oluline roll on ka Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide liikmetel, samuti piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel ja kodanikuühiskonnal. Neil avalikkusele kõige lähemal seisvatel osalejatel on võtmeroll laienemist käsitleva teadliku mõttevahetuse algatamisel.

Komisjon aitab neile jõupingutustele kaasa, tutvustades ELi laienemispoliitikat, sealhulgas ühinemiseelset abi. Müütidele vastatakse faktidega. Komisjon kasutab teavitustöös võimalikult palju oma esindusi liikmesriikides ja delegatsioone laienemisprotsessis osalevates riikides. Komisjon püüab algatada laienemisteemalise dialoogi peamiste arvamusliidritega ning toetub kogemustele, mis on saadud mitmete edukate teabeprojektide teostamisel 2007. aastal, eelkõige koostöös kaubanduskodade ja üliõpilasorganisatsioonidega.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Eespool esitatud analüüsi põhjal esitab komisjon järgmised järeldused:

1) Laienemine on edendanud rahu, demokraatiat ja stabiilsust kogu mandril ning toonud konkreetset kasu suurenenud kaubanduse, investeeringute ja majanduskasvu näol. Euroopa Liit on nüüd konkurentsivõimelisem ja suudab paremini reageerida üleilmastumisega seotud väljakutsetele. Laienemine on suurendanud ELi kaalu maailmas.

2) ELi laienemisprotsessi juhitakse hoolikalt kooskõlas uue konsensusega, mis saavutati 2006. aasta detsembris toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel. Konsensuse aluseks on kohustuste täitmise kindlustamine, tingimuste aus ja täpne täitmine, parem teabevahetus avalikkusega ning Euroopa Liidu võime võtta vastu uusi liikmeid. Praegune laienemiskava hõlmab Lääne-Balkani riike ja Türgit, kellele on antud väljavaade saada ELi liikmeks, kui nad täidavad asjaomased tingimused.

3) Komisjon on võtnud meetmeid laienemisprotsessi kvaliteedi parandamiseks. Reformidega seonduvate keerukate küsimustega tegeldakse nüüd varajases etapis. Tagatud on poliitilise ja majandusliku dialoogi ning laienemisprotsessi vaheline tagasiside. Ühinemisläbirääkimistel kasutatakse nüüd peatükkide avamise ja sulgemise tingimustena võimalikult palju ära sihttasemeid. Komisjon edendab suuremat läbipaistvust, tehes näiteks sõelumisaruanded avalikkusele kättesaadavaks, ja valmistab ette esimesi mõju-uuringuid. Iga riik liigub oma teel ELiga ühinemise suunas edasi ühest etapist teise, kui ta on vastavalt 2005. aasta Lääne-Balkani riikide tegevuskavale täitnud vajalikud tingimused.

4) Laienemisprotsessis osalevate riikide ees seisavad ikka veel suured probleemid. Väga oluline on säilitada nende ühinemisväljavaadete nähtavus ja usaldusväärsus. Iga riiki hinnatakse tema enda saavutuste järgi. Selliste põhiliste probleemide lahendamiseks nagu riigi ülesehitamine, õigusriik, leppimine, haldus- ja kohtureform ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus, on veel palju ära teha. Heanaaberlikud suhted on jätkuvalt võtmetähtsusega..

5) Ühinemisläbirääkimised Horvaatiaga edenevad hästi ja on jõudmas otsustavasse etappi. See näitab kogu piirkonnale, et väljavaade Euroopa Liiduga ühinemiseks on reaalne. Horvaatia peab veel tegema täiendavaid edusamme eelkõige kohtu- ja haldusreformi, vähemuste õiguste ja põgenike tagasipöördumise valdkonnas ning terase- ja laevaehitustööstuse ümberstruktureerimisel.

6) Türgi on pärast 1999. aastal kandidaatriigiks saamist alustanud olulisi reforme. Eelmisel aastal tegi Türgi läbi põhiseadusliku kriisi, mis viis ennetähtaegsete parlamendivalimisteni. Valimised olid vabad ja õiglased ning uus parlament esindab riigi poliitilist mitmekesisust. Vabariigi president valiti põhiseaduslike eeskirjade kohaselt ning tsiviilvalitsuse ja sõjaväe suhted olid demokraatlikud. Türgil tuleb nüüd oma poliitilisi reforme hoogustada. Viivitamatult on vaja teha märkimisväärseid täiendavaid jõupingutusi eelkõige sõnavabaduse (karistusseadustiku artikkel 301 ja muud asjaomased õigusaktid) ja mittemoslemi usukogukondade õiguste valdkonnas. Eelkõige on veel vaja edendada kohtureformi, korruptsioonivastast võitlust, naiste, laste ja ametiühingute õiguste tugevdamist, kultuurilisi õigusi ning tsiviiljärelevalvet julgeolekujõudude üle.

Türgi ei ole täitnud oma kohustust täita assotsiatsioonilepingu lisaprotokolli täielikult ja mittediskrimineerival viisil ega teinud edusamme kahepoolsete suhete normaliseerimiseks Küprose Vabariigiga. Komisjon jätkab selle küsimuse kajastamist oma järgmistes iga-aastastes aruannetes kooskõlas nõukogu 11. detsembri 2006. aasta järeldustega, mille on heaks kiitnud Euroopa Ülemkogu.

7) Kosovo staatus tuleb määratleda võimalikult kiiresti. ELi ühtsus on selles küsimuses äärmiselt oluline. Komisjon toetab täielikult selle küsimusega tegeleva kolmiku tööd. Tuleb leida püsiv lahendus, mis tagab demokraatliku ja paljurahvuselise Kosovo ning aitab kaasa piirkonna stabiilsusele.

8) Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on teinud edusamme, kuid tal tuleks peamistes valdkondades tehtavaid reforme siiski kiirendada. Albaania ja Montenegro on teinud edusamme mitmetes valdkondades, kuid neil on ikka veel lahendamata paljud olulised probleemid. Bosnia ja Hertsegoviina peab võtma täieliku vastutuse riigi juhtimise eest ja minema edasi reformidega, eriti politseireformiga. Serbia on näidanud, et tema haldussuutlikkus on piisav olulise edu saavutamiseks teel Euroopa Liiduga ühinemise väljavaate teoks tegemise suunas. Sellest andis tunnistust asjaolu, et riik viis tõhusalt läbi stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu üle peetavad tehnilised läbirääkimised. Kõnealuse lepingu sõlmimiseks peab Serbia aga siiski hakkama tegema täielikku koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga (EJRK). Kogu piirkonnas tuleb tänapäevase demokraatliku riigi ülesehitamiseks ning dialoogil ja tolerantsil põhineva poliitilise kultuuri arendamiseks pingutusi teha.

Eelnevat arvesse võttes:

(a) Komisjon ootab järgmisel aastal ühinemisläbirääkimistel Horvaatiaga olulist edasiminekut, et avada märkimisväärne arv peatükke ja sulgeda ajutiselt mõned peatükid, tingimusel et riik jätkab hoogsalt reforme ja saavutab seatud sihttasemed.

(b) Komisjon ootab järgmisel aastal edasiminekut ühinemisläbirääkimistel Türgiga. Ettenähtud menetluste kohaselt peaks avatama peatükid, mille tehnilised ettevalmistused on lõpule jõudnud.

Läbirääkimiste tempo sõltub reformide tulemustest Türgis. Türgi edusammud võivad hoogustuda, kui tal õnnestub saavutada sihttasemed, mis on eelduseks peatükkide avamisele.

Komisjon on teinud nõukogule ettepaneku, mille kohaselt tuleks kohtusüsteemi ja põhiõigusi käsitleva võtmetähtsusega peatüki avamisel üheks tingimuseks seada Türgi karistusseadustiku sõnavabaduse sätete (artikkel 301 ja muud asjaomased artiklid) läbivaatamine.

Türgil tuleks täita kohustusi, mis seonduvad assotsiatsioonilepingu lisaprotokolli täielikult ja mittediskrimineerival viisil täitmisega kooskõlas nõukogu 11. detsembri 2006. aasta järeldustega – kaheksat peatükki ei avata enne, kui riik täidab kõnealused kohustused.

(c) EL on valmis andma lisatoetust stabiilsuse saavutamiseks Kosovos ja selle ümbruses ning reageerima edasistele sündmustele, kasutades täielikult ära oma poliitilisi vahendeid.

(d) Kui tingimused on täidetud, saab Lääne-Balkani riikide stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingutega jõuda 2008. aastal selleni, et lepingud on kas sõlmitud või juba ka jõustunud.

(e) Stabiilsuspaktilt uuele piirkondlikule koostöönõukogule üleminekuga võtavad Lääne-Balkani riigid Kagu-Euroopa koostööprotsessi raames üle vastutuse piirkondliku koostöö eest. EL toetab endiselt kohalikke algatusi piirkondliku koostöö edendamiseks.

(f) Prioriteedina pööratakse tähelepanu inimestevaheliste kontaktide tihendamisele Lääne-Balkani riikide ja ELi vahel. Esimese sammuna pärast viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute sõlmimist algatab komisjon dialoogi Lääne-Balkani riikide kodanike viisarežiimi liberaliseerimise üle.

(g) 2008. aasta alguses võtab komisjon vastu teatise, milles tehakse kokkuvõte arengust ja mis näitab kätte suuna järelmeetmete võtmiseks vastavalt Thessaloniki tegevuskavale ja Salzburgi teatisele, mis käsitleb Lääne-Balkani riikide arengut ELiga ühinemise suunas.

(h) Komisjon koostab praegu ettepanekut läbivaadatud ühinemispartnerluste ja Euroopa partnerluste kohta, milles on sätestatud ajakohastatud prioriteedid reformideks. Riigi ülesehitamise ja juhtimise ning haldus- ja kohtureformiga seonduvad põhilised küsimused tuleb lahendada varajases etapis.

(i) Kõnealuseid prioriteete võetakse arvesse uuest ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA) antava rahalise abi kavandamisel. Komisjon moodustab IPA raames ka rahastu, millest rahastatakse dialoogi ja kodanikuühiskonna arengu edendamist eelkõige suutlikkuse arendamise ja vahetusprojektide kaudu. See tagab parema koordineerimise teiste rahastajatega ja tihendab koostööd EIPga, aga ka EBRD ja teiste rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega.

(j) Endiselt on oluline tagada avalikkuse toetus laienemisele. Oluline on kuulata kodanikke ja vastata nende muredele selge ja faktidele toetuva teabe andmisega. Laienemisalane teavitustöö on jagatud vastutus. See nõuab liikmesriikide aktiivset osalemist. Komisjon jätkab oma osa täitmist koos Euroopa Parlamendi, riiklike, piirkondlike ja kohalike ametivõimudega ning kodanikuühiskonna rühmitustega.

LISA

Järeldused Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro, Serbia, Kosovo [7] ja Türgi kohta

Albaania

Poliitilisi kriteeriume arvestades on Albaania teinud teatavaid edusamme demokraatia ja õigusriigi arendamisel. Riik täidab piirkonnas endiselt positiivset rolli selle stabiilsuse säilitamisel. Selleks et poliitiline süsteem saaks tõhusalt ja läbipaistvalt toimida, vajab demokraatlik kultuur ja eelkõige parteidevaheline konstruktiivne dialoog siiski arendamist. Parlamendil tuleb reformide edendamisel teha märkimisväärseid täiendavaid edusamme. Üheks valupunktiks on korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus.

Teatavaid edusamme on tehtud demokraatia ja õigusriigi valdkonnas. Albaania parlament täitis uue presidendi valimisel oma põhiseaduslikku rolli. Ometi pidurdas parteide koostöövalmiduse puudumine endiselt reforme, eelkõige valimiste ja kohtu valdkonnas. Albaania on teinud teatavaid edusamme oma valitsusstruktuuride tugevdamisel, et täita ELi ees võetud kohustusi ja rahuldada oma arenguvajadusi. Koordineerimine ja suutlikkus on jäänud nõrgaks ja strateegiline planeerimine vajab parandamist. Albaania riigiasutuste personalivoolavus on vähenenud. Ometi on tõhususe ja erapooletuse tagamiseks vaja teha suuri jõupingutusi, muu hulgas rakendada täielikult avaliku teenistuse seadust. Riigikantselei volitusi tuleb tugevdada. Riigiasutuste inimressursside juhtimises esineb endiselt ulatuslikke puudujääke.

Kohtusüsteemi reformimisel on saavutatud vaid vähest edu. Kohtunike hindamise menetlused on paranenud, kohtusüsteem on muutunud ratsionaalsemaks ja kohtuotsuste täitmine on mõnevõrra kiirenenud. Ometi toimib kohtusüsteem korruptsiooni ning puuduliku sõltumatuse, läbipaistvuse ja tõhususe tõttu endiselt kehvasti. Nende probleemide lahendamiseks kavandatud õigusaktide vastuvõtmine viibib.

Valitsus töötab välja konkreetsemat strateegiat korruptsioonivastaseks võitluseks , mis on Euroopa partnerluse üks peamiseid prioriteete. Riigihangete valdkonda reguleerivad õigusaktid on paranenud. Korruptsioonivastase uurimise tulemusena on arreteeritud mitmed kõrgema taseme ametnikud. Ometi on korruptsioon laialt levinud ja kujutab endast väga tõsist probleemi. Kõigi selle probleemi tahkudega, sealhulgas kohtunike vastutuse ja parteide rahastamise läbipaistvusega, on vaja veel palju tööd teha.

Teatavaid edusamme on tehtud inimõiguste ja vähemuste kaitse valdkonnas. Albaanias on nüüd surmanuhtlus tingimusteta kaotatud. Vastu on võetud uus seadus, mis on suunatud veritasule õhutajate vastu. Ametlikes juhistes prokuröridele ja kriminaalpolitseile rõhutatakse vajadust kaitsta inimõigusi kriminaalmenetluses. Kinnipidamisasutuste olukord on endiselt halb. Tingimused kinnipidamisasutustes on mõnevõrra paranenud ja enamik eeluurimise ajaks vahi alla võetud isikuid on üle viidud vanglate uutesse, selleks otstarbeks ettenähtud osadesse. Ometi on vanglad endiselt ülerahvastatud. Märkimisväärselt on vaja parandada inimõigustealaste eeskirjade täitmist ja rikkujate süstemaatilist vastutusele võtmist. Tasuta õigusabi andmist käsitlevad õigusaktid on endiselt ebapiisavad.

Albaania on teinud teatavaid edusamme sõnavabaduse valdkonnas, mis on Euroopa partnerluse üks peamiseid prioriteete. Kokku on lepitud uute ringhäälingut käsitlevate õigusaktide väljatöötamise tegevuskavas. Avalik-õigusliku raadio ja televisiooni korralduskomiteesse kuuluvad nüüd ka kodanikuühiskonna esindajad. Tugevdatud on ka selle valdkonna konkurentsiraamistikku. Ometi viisid valitsuse otsused meediakanalitele litsentside andmise ja maksude sissenõudmise kohta süüdistusteni ebavõrdses kohtlemises. Eelkõige ringhäälingut ja meediakanalite omandilise kuuluvuse läbipaistvust on vaja reformida suuremale konsensusele tuginedes ja paremini koordineeritult. Kehtivate õigusaktide rakendamist tuleb tõhustada.

Kodanikuühiskonna organisatsioonide õigusraamistik on soodne. Ometi on kodanikuühiskonna rühmad endiselt nõrgad. Nad ei ole piisavalt kaasatud poliitika kujundamisse ja neil napib vahendeid, organisatoorset suutlikkust, eestkõnelemise oskusi ja piirkondlikke sidemeid.

Teatavaid edusamme on tehtud naiste õiguste kaitse parandamisel. Vastu on võetud uued õigusaktid, mis käsitlevad koduvägivalda ja teevad võimalikuks soolise võrdõiguslikkuse küsimustega tegeleva ministeeriumiosakonna loomise. Ometi ei kaitsta naisi piisavalt kõigi vägivallavormide eest. Õigusakte on vaja tõhustada ja täielikult rakendada. Teatavaid edusamme on tehtud laste õiguste valdkonnas. Tugevdatud on alaealiste kohtu süsteemi, laste õiguste järelevalvet ja algharidust. Täiendavaid edusamme takistavad viivitused eelkõige sündide registreerimist käsitlevate oluliste õigusaktide vastuvõtmisel ning vahendite puudumine. Sotsiaalteenused on mõnevõrra paranenud ja inimestele makstavad toetused suurenenud. Ometi on sotsiaalselt vähekindlustatud isikute ja puudega inimeste toetusmeetmed jäänud piiratuks. Tulemusi võiks parandada valitsusasutuste töö parem kooskõlastamine.

Edusamme on tehtud omandiõiguste tugevdamises, mis on Euroopa partnerluse üks peamiseid prioriteete. Valitsus on vastu võtnud strateegia, millega luuakse seos kinnisvara esmase registreerimise, tagastamise ja hüvitamise ning ebaseaduslike ehitiste menetluste legaliseerimise vahele. Tagastamise ja hüvitamise parem haldamine on nõuete menetlemist mõnevõrra kiirendanud, kuid see on endiselt aeglane. Registreerimist, tagastamist, hüvitamist ja legaliseerimist on vaja nõuetekohaselt koordineerida ning asjaomaste nõuete käsitlemist veelgi kiirendada.

Albaania võttis vähemuste kaitsega seotud kohustuste täitmiseks teatavaid meetmeid, eelkõige vähemuskeelte ja traditsiooniliste kohanimede kasutamise toetuseks. Edasist arengut takistab usaldusväärsete andmete puudumine vähemuste suuruse ja olukorra kohta. Teatavaid samme on astutud romide olukorra parandamiseks, kuid kõnealuste meetmete mõju on olnud piiratud. Romi vähemus peab endiselt toime tulema väga rasketes elamistingimustes ja kannatab diskrimineerimise all, eriti hariduse, sotsiaalkaitse, tervishoiu, eluaseme ja tööhõive valdkonnas.

Mis puutub piirkondlikesse küsimustesse ja rahvusvahelistesse kohustustesse , siis on Albaania jätkanud nii mitme- kui ka kahepoolsete heade suhete arendamist teiste Lääne-Balkani riikide ja ELi naaberriikidega. Riik jätkab aktiivset osalemist piirkondlikus koostöös, sealhulgas Kagu-Euroopa koostööprotsessis (SEECP), piirkondlikus koostöönõukogus (RCC) ja muudetud Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingus (CEFTA). Albaania on säilitanud oma konstruktiivse seisukoha Kosovo staatuse määratlemise protsessis. See on aidanud kaasa piirkonna stabiilsusele. Rahvusvahelist Kriminaalkohut käsitlev Ameerika Ühendriikidega sõlmitud kahepoolne immuniteedilepe ei ole ELi asjaomase ühise seisukoha ja juhtpõhimõtetega kooskõlas.

Albaania majandus on jätkanud tugevat kasvu. Säilinud on üldine makromajanduslik stabiilsus, kuid maksebilansi puudujääk on peamiselt energeetikasektori kriisi tõttu veelgi suurenenud. Õigusriigi põhimõtete ebapiisav rakendamine takistab ikka veel turumajanduse ladusat toimimist ja kahjustab ärikliimat. Nõrk infrastruktuur ja ebausaldusväärne energiavarustus pidurdasid endiselt majanduse arengut.

Majanduslike kriteeriumide täitmisel on Albaania teinud edusamme toimiva turumajanduse loomise suunas. Selleks, et Albaania suudaks pikas perspektiivis Euroopa Liidu sisese konkurentsisurve ja turujõududega toime tulla, on aga ikka veel vaja läbi viia olulisi reforme.

Üldiselt on majanduspoliitika tähtsamates küsimustes säilitatud poliitiline konsensus. Albaania makromajandus jäi üldjoontes stabiilseks. Majanduskasv oli endiselt kiire vaatamata energiavarustuse ebastabiilsusele. Rahapoliitika püsis usaldusväärsena, mis tagas väga madala inflatsiooni. Registreeritud töötuse määr oli küll endiselt kõrge, kuid jätkas langemist. Maksutulude laekumine oli üldiselt eesmärkidega kooskõlas ja eelarve täitmine paranes. Riigi rahanduse reformidega on edasi mindud, kuid eelarveriskid ei ole kuhugi kadunud. Makromajanduspoliitika oli üldjoontes asjakohane. Pärast 2006. aastal toimunud olulisi viivitusi hoogustus erastamine 2007. aastal uuesti. Erapangandussektor kasvab ja on üldiselt usaldusväärne. Laenumaht kasvas endiselt kiiresti. Pangandusjärelevalve reguleeriv raamistik on hästi välja töötatud. Kaubandusintegratsioon ELiga püsis küllaltki kõrgel tasemel.

Ometi suurenes maksebilansi puudujääk veelgi, peamiselt raskuste tõttu energeetikasektoris. Teatavaid edusamme tehti kohtuotsuste jõustamisel ja omandiõiguste kehtestamisel, kuid puudujäägid kohtusüsteemis ja seaduste rakendamisel kahjustavad ärikliimat. Kuigi ettevõtete registreerimise menetlused on hakanud paranema, kahjustab ebatõhus haldamine turule sisenemist ja sealt väljumist. Mõningast edu on saavutatud muude finantsettevõtjate kui pankade järelevalves, kuid ka siin on veel arenguruumi selle tugevdamiseks, eelkõige pensionisektori puhul. Struktuurne tööpuudus püsib. Kvalifitseeritud personali puudus ja nõrk infrastruktuur pidurdavad erasektori arengut, mis võiks anda riigi arengusse jätkusuutliku panuse. Õiguskaitse ja reguleeriva raamistiku püsivate puuduste tõttu leviv ulatuslik varimajandus vähendab maksubaasi, nõrgestab valitsuse suutlikkust majanduspoliitikat rakendada ja kahjustab ettevõtluskeskkonda.

Albaania on teinud edusamme oma õigusaktide, poliitika ja suutlikkuse Euroopa nõuetega vastavusse viimisel ja täidab oma vahelepingu kaubandust käsitlevaid kohustusi. Mõnedes valdkondandes, nagu toll, konkurents ja organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus, on jätkatud eelnevatel aastatel tehtud edusamme. Mõnedes teistes valdkondades, nagu energeetika, transport ja intellektuaalomandiõigus, on edusammud jäänud aga piiratuks. Reformide edendamine sellistes valdkondandes nagu veterinaar- ja fütosanitaarkontroll on stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingust tulenevate võimaluste täielikuks ärakasutamiseks keskse tähtsusega. Suutlikkus hallata stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu muid kui kaubandust käsitlevaid sätteid ja seaduste tõhus rakendamine on väljakutsed, millega Albaania peab tegelema, et saavutada olulist edasiminekut stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu täitmisel.

Albaania on teinud edusamme siseturu mõnedes valdkondades, kuid stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga võetud kohustuste täitmiseks tuleb Albaanial teha täiendavaid jõupingutusi. Standardite vastuvõtmisega ja akrediteerimisega on hästi edasi mindud. Tugevdatakse metroloogia ja turujärelevalve alast suutlikkust, kuid vaja on ka õigusakte täiustada. Tarbijakaitse valdkonnas on vaja parandada kaebuste käsitlemist ja vaidluste lahendamist. Omandiõigustega seotud ebakindlus vähendab soovi ettevõtete asutamiseks . Endiselt kehtivad teatavad kapitali liikumisele seatud piirangud.

Edu on saavutatud tolli arvutistamisel. See võimaldas Albaanial tõhusamalt täita stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu kaubandust käsitlevaid sätteid. Tollitulud kasvasid endiselt. Albaania rakendas vahelepinguga ettenähtud tollimaksude vähendamist. Ometi on vaja parandada infrastruktuuri ja ELi tavadega vastavusse viimist. Maksustamise haldamine on muutunud ratsionaalsemaks ning edusamme on tehtud arvutistamisel ja maksumaksjate kaebuste käsitlemisel. Ometi on maksude kogumine endiselt ebatõhus. Vaja on välja töötada põhjalik maksude kogumis- ja kontrollistrateegia ning jätkata õigusaktide ELi õiguse ja tavadega vastavusse viimist.

Konkurentsi valdkonnas on toimunud edasiminek. Konkurentsiametit on tugevdatud. Kõnealune amet hindas mitmeid ühinemisteatisi ja määras trahve konkurentsieeskirjade rikkumise eest. Siiski on vaja teha täiendavaid jõupingutusi konkurentsiameti personali koolitamiseks. Albaania on teinud edusamme stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga võetud kohustuste täitmisel riigiabi valdkonnas. Riigiabi osakonna aruandlus on muudetud majandusministeeriumist sõltumatuks. Riigiabi osakond jätkas riigiabi kavade loendi hindamist ja ajakohastamist.

Vastu on võetud uued riigihankeid käsitlevad õigusaktid, mis on ELi nõuetega paremini kooskõlas. Riigihankeametit tugevdatakse, kuid uute õigusakte nõuetekohase rakendamise tagamiseks tuleb selle haldussuutlikkust veelgi tõsta. Tagada tuleb kaebuste lahendamise korra erapooletus. Mis puutub intellektuaalomandi õigustesse , siis autoriõiguse amet on alustanud tegevust ja Albaania ratifitseeris tööstusdisainilahenduste registreerimist käsitlevad rahvusvahelised kokkulepped. Siiski on intellektuaalomandi õiguste rakendamine jäänud nõrgaks. Nii patentide ja kaubamärkide peadirektoraadil kui ka autoriõiguse ametil puuduvad piisavad vahendid ja ekspertteadmised. Vastu tuleb võtta uued tööstusomandit käsitlevad õigusaktid, mis on kooskõlas Euroopa Liidu nõuetega. Vahelepingu intellektuaalomandi õigusi käsitlevate kohustuste täitmiseks tuleb teha märkimisväärseid täiendavaid jõupingutusi.

Euroopa Liidu nõuete täitmiseks on teatavaid edusamme tehtud tööhõive- ja sotsiaalpoliitikas . Välja on töötatud programmid, millega edendatakse haavatavate rühmade tööhõivet, ning institutsionaalset ja reguleerivat raamistikku on parandatud tööinspektsiooni seaduse vastuvõtmisega. Ometi on tööinspektsiooni suutlikkus ikka veel piiratud ning töötervishoid ja -ohutus nõrk. Puudulikud teabe- ja haldussüsteemid takistavad sotsiaalse arengu ja tööhõive olukorra hindamist ning asjakohaste tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust käsitlevate strateegiate väljatöötamist. Euroopa Liidu nõuete täitmiseks on teatavaid edusamme tehtud hariduse valdkonnas. Eelarvest haridusele eraldatavad vahendid on oluliselt suurenenud. Alanud on keskkooliharidust ja kutseõpet käsitlevate riiklike strateegiate rakendamine ning vastu on võetud uus kõrghariduse seadus.

Mõnede valdkondlike tegevuspõhimõtete täitmisel on täheldatud edusamme. Tööstuse ja VKEdega seoses on ettevõtete registreerimise lihtsustamiseks asutatud riiklik registreerimiskeskus. Heaks kiideti VKEde konkurentsivõime edendamise strateegia. Vastu on võetud ajakohastatud tegevuskava varimajanduse vähendamiseks ja investeeringutelt halduslike tõkete kõrvaldamiseks. Moodustatud on ekspordi garanteerimise fondid. Vastu on võetud ajakohastatud tegevuskava investeeringutelt halduslike tõkete kõrvaldamiseks. Varimajanduse vastu võitlemiseks ja ettevõtluskeskkonna parandamiseks on siiski vaja teha täiendavaid edusamme. Põllumajanduse valdkonnas on edusammud jäänud piiratuks. Rakendatud on mõned algatused tootmise suurendamiseks, kuid põllumajandussektori konkurentsivõime on endiselt madal. Stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu ja vahelepinguga ettenähtud kaubanduskontsessioonidest kasu saamiseks nõutav ELi veterinaar- ja fütosanitaarnõuete täitmine on jäänud nõrgaks. Teatavaid edusamme on tehtud kalanduse kontrolli ja inspekteerimise valdkonnas, kuigi ülekasutamine ja ebaseaduslik kalapüük jätkuvad.

Teatavaid edusamme on tehtud seoses keskkonnaalaste horisontaalsete õigusaktidega, kuid rakendamine on endiselt ebatõhus. Edasisi jõupingutusi on vaja teha jäätmekäitluse ja veekvaliteedi valdkonnas. Juba ülevõetud õigusaktide rakendamiseks tuleb haldussuutlikkust tugevdada. Transpordi valdkonnas on edasiminek olnud piiratud. Albaania ratifitseeris Euroopa ühise lennunduspiirkonna lepingu ja teeb praegu tööd selle esimese üleminekuetapi rakendamiseks. Riik osaleb aktiivselt transpordi piirkondliku tuumvõrgu arendamises ja Kagu-Euroopa transpordi vaatluskeskuses, eelkõige olles heaks kiitnud teise viieaastase liugkava aastateks 2007–2011. Oluliselt on vaja parandada meretranspordi ohutust.

Energeetikasektoris ei ole Albaania suutnud tagada elektrienergia varustuskindlust. Energiaühenduse lepingu nõuete täitmiseks tuleb teha märkimisväärseid täiendavaid jõupingutusi. Kõnealuse lepingu osalisena on Albaania alates 2007. aasta juulist kohustatud täitma asjaomaseid, eelkõige energeetikaalaseid ELi õigusakte. Vaatamata teatavatele edusammudele, sealhulgas hüdroenergia tootmise kontsessioone käsitlevatele uutele õigusaktidele ja arvete laekumise mõningasele paranemisele on energeetikasektor endiselt kriitilises seisus. See pidurdab riigi sotsiaalset ja majanduslikku arengut.

Albaania stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga infoühiskonna ja meedia valdkonnas võetud kohustuste täitmiseks tehtav töö venib. Turu liberaliseerimine elektroonilise side ja infotehnoloogia valdkonnas on endiselt varajases etapis. Reguleeriv raamistik ei ole veel ühenduse õigustikuga kooskõlas ja telekommunikatsiooni valdkonna õigusakte väljatöötav organ peab oma suutlikkust veel arendama. Finantskontrolli valdkonnas võeti vastu uus siseauditi seadus. Luua tuleb arendada asjakohane inspekteeriv talitus. Statistika valdkonnas on saavutatud mõistlikku edu. Rakendatakse enamikku olulisematest statistilistest klassifikatsioonidest ja need vastavad ELi nõuetele.

Õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas on edu saavutatud teatavates küsimustes. Kõigis valdkondades on vaja teha täiendavaid edusamme. Viisade väljaandmise ning diplomaatiliste ja teenistuspasside turvalisuse tehnoloogiat on parandatud. Alla kirjutati ELi ja Albaania vahelisele viisalihtsustuslepingule. Välja tuleb anda ELi nõuetele vastavad biomeetriliste andmetega passid. Välismaalaste seadust on ELi nõuetele vastamiseks vaja täiendavalt muuta.

Uus infrastruktuur, infotehnoloogiliste ühenduste laienemine ning parem ametkondadevaheline koostöö ja piiriülene politseikoostöö on piirikontrolli parandanud. Valitsus on vastu võtnud ühtse piirihaldusstrateegia. Piiriületuspunktide infrastruktuur ei vasta siiski ELi nõuetele. Varjupaigaõigust käsitlevad õigusaktid vastavad rahvusvahelistele nõuetele, kuid sidusat varjupaigastrateegiat ei ole veel välja töötatud ja asjaomaste õigusaktide rakendamine on endiselt ebatõhus. Loodi riikliku rändestrateegia rakendamise järelevalveüksus. Rändekontroll piiridel on nüüd mõnevõrra tõhusam, kuid samas on siin veel palju arenguruumi. Albaania on 2006. aasta ELi ja Albaania vahelise tagasivõtulepingu raames alla kirjutanud tagasivõtuprotokollile Austriaga. Ometi on vaja tõhusamat andmehaldust ja paremat koostööd naaberriikidega. Piirivalve personal peab olema stabiilsem, eelkõige ELi ja Albaania vahelise tagasivõtulepingu nõuetekohaseks rakendamiseks.

Pangandussüsteemi kasutatakse paremini võitluseks rahapesu vastu; enamik riigiametnike palkadest makstakse nüüd välja pankade kaudu. Varastatud kaupade käitlemist käsitletakse nüüd kuriteona. Ühine uurimisüksus ühendab sise- ja rahandusministeeriumi, peaprokuratuuri ja riigi luureteenistust. Ometi on konkreetsed tulemused rahapesu vastases võitluses jäänud nõrgaks. Õigusakte, uurimiseks kasutatavaid vahendeid ja ekspertteadmisi, tehnilist tuge ja institutsioonidevahelist koostööd tuleb parandada.

Tõhusamalt on hakatud kasutama ametkondadevahelisi uimastivastase võitluse töörühmasid. Koostöö välispartneritega on paranemas. Ehitamisel on nõuetekohane konfiskeeritud uimastite ladustamise infrastruktuur. Ometi on uimastiäri endiselt tõsine probleem. Konfiskeeriti märkimisväärses koguses uimasteid , kuid ometi on konfiskeeritud kogused väiksed võrreldes nendega, mis hinnangute kohaselt Albaaniast läbi veetakse. Uimastitega kaubitsemises kahtlustatavate isikute ja korrumpeerunud ametnike vastutusele võtmiseks ja neile asjakohaste süüdistuste esitamiseks on vaja rohkem otsusekindlust ning paremat politsei ja kohtu vahelist koostööd. Parandada tuleb tuvastamismeetmeid ja -varustust piiridel.

Vastu on võetud uus politseiseadus , mis peaks aitama politseid depolitiseerida. Nüüdseks ratifitseeritud Kagu-Euroopa politseikoostöö konventsioon ja strateegiline leping Europoliga võimaldavad intensiivsemat rahvusvahelist koostööd. Ometi on politsei personali vähendatud ilma suutlikkusele ja peamiste üksuste järjepidevusele piisavalt tähelepanu pööramata. Eeluurimise ja prokuratuuri töö edu takistab ebapiisav suhtlemine politsei ja prokuröride vahel. Politsei juhtimist ja sisekontrolli struktuure on vaja tugevdada.

Organiseeritud kuritegevus on endiselt väga tõsine probleem. Arreteeriti mitmed kuritegelike rühmituste liidrid. Politsei reageerimisvõime rasketele kuritegudele on paranenud. Kasutusele on võetud uued taktikalised ja uurimisseadmed. Koostöö Interpoliga on paranenud, mis võimaldas täita mitmed rahvusvahelised vahistamismäärused. Ometi ei ole paljusid rahvusvahelisi vahistamistaotlusi täidetud. Organiseeritud kuritegevuse vastu suunatud jõupingutusi pidurdavad korruptsioon ja ebatõhus tunnistajakaitse. Infotehnoloogilised probleemid takistavad kriminaaljälituse kasutamist. Kuigi sõidukivarguste alane koostöö naaberriikidega on paranenud, on riigisisene ametkondadevaheline koostöö nõrk, vähendades tõhususust.

Albaania on jõuliselt jätkanud inimkaubanduse uurimist ja selle eest vastutusele võtmist. Piirikontroll on muutunud mõnevõrra tõhusamaks ja rahvusvaheline koostöö on paranenud. Ometi on Albaania endiselt oluline transiidiriik ja prostitutsiooniga seonduv inimkaubandus riigis on kasvanud. Ebatõhusa tunnistajakaitse tõttu soovivad vähesed ohvrid inimkaubitsejate vastu tunnistada. Halb koordineerimine pidurdab inimkaubanduse vastase riikliku strateegia rakendamist.

Terrorismivastase võitluse struktuurid politseis ja luures teevad nüüd paremat koostööd . Rahvusvaheline koostöö on olnud hea. Albaania võttis vastu sõjaväevarustuse ekspordikontrolli seaduse, mis on kooskõlas ühenduse õigustikuga. Siiski on terrorismivastase võitluse analüütikute ja uurijate varustus ja koolitus veel ebapiisavad.

Isikuandmete kaitse seadus on läbivaatamisel, et viia see vastavusse Euroopa nõuetega. Ometi ei ole veel loodud piisavate volituste ja vahenditega sõltumatut andmekaitse järelevalveasutust.

Bosnia ja Hertsegoviina

Bosnia ja Hertsegoviina edusammud poliitiliste kriteeriumide täitmisel on aeglustunud. Keerukas institutsionaalne kord, Daytoni/Pariisi rahulepingu eiramine ja rahvuslikult meelestatud sõnavõtud on riigi reformikava õõnestanud. Euroopa partnerluse peamised prioriteedid on jäänud täitmata. Bosnia ja Hertsegoviina poliitilised liidrid ei suutnud politseireformi ellu viia. Edusammude puudumine selles ja mitmetes muudes olulistes küsimustes lükkab stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimist edasi.

Demokraatia ja õigusriigi valdkonnas on saavutatud vaid vähest edu. Bosnia ja Hertsegoviina riigijuhtimissüsteemi on endiselt kaasatud märkimisväärne rahvusvaheline tugi. Kõrge esindaja / ELi eriesindaja büroo on teinud Euroopa Komisjoniga tihedat koostööd, et lähendada Bosniat ja Hertsegoviinat ELile. Ometi ei ole Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutused näidanud üles suutlikkust võtta suuremat poliitilist vastutust. Riigi tasandi institutsioonide tõhusa toimimise tagamiseks on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid. Rahu tagamise nõukogu otsustas lükata kõrge esindaja büroo sulgemise edasi 30. juunini 2008 ja hinnata olukorda uuesti 2008. aasta veebruaris.

2006. aasta oktoobris toimunud valimised olid üldiselt rahvusvaheliste nõuetega kooskõlas. Novembris moodustati Serblaste Vabariigi (Republika Srpska) valitsus, kuid riigi keskvalitsuse ning Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni valitsuse moodustamiseks kulus üle nelja kuu. Teatavat edu on saavutatud riigi tasandi parlamentaarse assamblee tehniliste vahendite ja inimressursside parandamisel, kuid olulised komiteed, nagu Euroopa integratsiooni komitee, vajavad veel tugevdamist. Riigi ja piirkondlike üksuste vahelise kooskõlastamise parandamiseks pole midagi ära tehtud. Täidesaatvat ja seadusandlikku võimu esindavate institutsioonide üldine tulemuslikkus on ikka veel nõrk. Arutelud põhiseaduse reformi üle on seiskunud.

Avaliku halduse valdkonnas on toimunud mõningane areng, kuid vajalikud on märkimisväärsed täiendavad jõupingutused. Avaliku halduse reformi koordinaatori bürood on tugevdatud ja tehtud on esimesed sammud avaliku halduse reformi strateegia rakendamiseks, mis on Euroopa partnerluse üks peamiseid prioriteete. Loodud on ELi toetatav avaliku halduse reformi fond. Avaliku teenistuse asutused on oma töö tulemuslikkust parandanud ning võetud on täiendavaid meetmeid riigi tasandi ministeeriumide ja institutsioonide varustamiseks, eelkõige personali ja büroopindadega. Järjekindlaid jõupingutusi on vaja teha selleks, et tagada riikliku avaliku halduse strateegia rakendamine ja teha edusamme tõhusa, professionaalse, stabiilse, läbipaistva ja vastutustundliku avaliku teenistuse suunas.

Seoses kohtusüsteemi reformiga on Bosnia ja Hertsegoviina teinud edusamme rahvusvahelisest üldsusest sõltuvuse vähendamisel, asendades rahvusvahelised kohtunikud ja prokurörid kohalikega. Ometi on kohtunike tööle takistuseks kohtusüsteemi killustatus ja lahknevused õigusraamistikus. Kohtusüsteemi sõltumatust ja tõhusust tuleb veelgi tugevdada. Riigi tasandi sõjakuritegude kohtukolleegium jätkas korralikku tööd. Ometi tuleb tõhustada kurjategijate vastutusele võtmist piirkondlike üksuste tasandil.

Bosnia ja Hertsegoviina on saavutanud vaid vähest edu korruptsioonivastases võitluses , mis on endiselt laialt levinud ja kujutab endast tõsist probleemi. Riiklikku korruptsioonivastast strateegiat ei ole nõuetekohaselt rakendatud. Korruptsiooni vastu on vaja võtta otsusekindlamaid meetmeid.

Inimõiguste ja vähemuste kaitse valdkonnas on saavutatud vaid vähest edu. Inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide üldist rakendamist on vaja parandada; Bosnia ja Hertsegoviina õigusaktide täielikku kooskõla Euroopa inimõiguste konventsiooniga ei ole veel saavutatud. Arenguruumi on ka sellistes küsimustes nagu õiguskaitseasutuste poolse väärkohtlemise ärahoidmine, võitlus karistamatuse vastu, õiguskaitse kättesaadavus ja võrdsus seaduse ees. Täiendavad jõupingutused on vajalikud vanglasüsteemi üldise toimimise, sealhulgas vangide halbade elamistingimuste parandamiseks. Usuline sallimatus on endiselt probleem. Sõna- ja meediavabaduse valdkonnas ei ole föderatsiooni tasandil avalik-õiguslikku ringhäälingut käsitlevat seadust vastu võetud, see aga on vajalik Euroopa partnerluse ühe peamise prioriteedi täitmiseks. Bosnia ja Hertsegoviina on teinud edusamme inimõigustega seonduvate kohtuasjade kuhjumise kõrvaldamiseks, kuid kohtuotsuseid ei ole alati nõuetekohaselt täidetud.

Bosnia ja Hertsegoviina õigusraamistik sisaldab sätteid naiste, laste ja sotsiaalselt vähekindlustatud inimeste õiguste kaitse kohta, kuid nende rakendamine on üldiselt ebatõhus. Puuduvad kõikehõlmavad diskrimineerimisvastased õigusaktid . Ametiühingute liidu registreerimisel pole edasiminekut toimunud. Keerukas valitsussüsteem ja õigusaktide killustatus riigi eri osades pidurdavad endiselt sotsiaalset dialoogi. Teatavaid edusamme on tehtud seoses toetusega, mida ametiasutused annavad kodanikuühiskonna arenguks, kuid see valdkond on endiselt üldiselt nõrk.

Vähemuste kaitse valdkonnas on vaja teha täiendavaid jõupingutusi, et võidelda sallimatuse ja etnilise diskrimineerimise vastu ning parandada vähemusi käsitlevate õigusaktide rakendamist. Riigi tasandi vähemusrahvuste nõukogu ja sellele vastavad piirkondlikud üksused ei ole tegutsemisvõimelised. Paljud põgenikud ja riigi sees ümberasustatud isikud ei saa põhipensioni ega tervishoiu hüvitisi. Endiselt on probleemiks tagasipöördujate sotsiaalmajanduslik integratsioon. Romi vähemus peab endiselt toime tulema väga rasketes elamistingimustes ja kannatab diskrimineerimise all, eriti hariduse, sotsiaalkaitse, tervishoiu, eluaseme ja tööhõive valdkonnas. Romisid käsitleva riikliku strateegia rakendamiseks on vaja võtta konkreetseid meetmeid.

Piirkondlike küsimuste ja rahvusvaheliste kohustuste valdkonnas on tehtud teatavaid edusamme. Bosnia ja Hertsegoviina osaleb aktiivselt piirkondlikus koostöös ja on andnud oma toetuse Kagu-Euroopa koostööprotsessile (SEECP) ja piirkondlikule koostöönõukogule (RCC). Bosnia ja Hertsegoviina on sõlminud mitmed piirkondlikud kokkulepped, sealhulgas muudetud Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingu (CEFTA), mida tuleb nüüd nõuetekohaselt rakendada. Bosnia ja Hertsegoviina koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga (EJRK) on paranenud ja toimib nüüd üldiselt rahuldaval tasemel. Siiski on stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks ning Euroopa partnerluse ühe peamise prioriteedi täitmiseks vaja teha EJRKiga täielikku koostööd. Kuigi Bosnia ja Hertsegoviina on täitnud enamiku Euroopa Nõukogu ühinemisjärgsetest nõuetest, esineb nende rakendamisel puudujääke. Ameerika Ühendriikidega sõlmitud kahepoolse immuniteedileppe Rahvusvahelist Kriminaalkohut käsitlevad sätted ei ole ELi asjaomase ühise seisukoha ja juhtpõhimõtetega kooskõlas.

Bosnia ja Hertsegoviina suhted naabritega on üldiselt olnud head, kuigi teatavad pinged kerkisid üles eelkõige seoses Rahvusvahelise Kohtu otsusega Bosnia ja Hertsegoviina kohtuasjas Serbia ja Montenegro vastu genotsiidi küsimuses. Lahendamata kaubandus- ja piiriküsimustega tegelemisel on saavutatud vaid vähest edu.

Bosnia ja Hertsegoviina majandus on endiselt kiiresti kasvanud. Säilinud on üldine makromajanduslik stabiilsus, kuid ohud riigi rahanduse jätkusuutlikkusele ei ole kuhugi kadunud. Suur probleem on väga kõrge tööpuuduse püsimine. Üldise poliitilise kliima halvenemine riigis kajastus struktuurireformi aeglustumises ja ebasoodsas ärikliimas. Üleriigilist piirkondlike üksuste vahelist majanduslikku integratsiooni ei ole veel täielikult saavutatud.

Majanduslike kriteeriumide täitmisel on Bosnia ja Hertsegoviina teinud vaid väheseid edusamme toimiva turumajanduse loomise suunas. Selleks et riik suudaks pikas perspektiivis Euroopa Liidu sisese konkurentsisurve ja turujõududega toime tulla, on vaja läbi viia olulisi reforme.

Majanduskasv oli endiselt kiire ja kiirenes veelgi, samal ajal paranes maksebilanss 2006. aastal märkimisväärselt. Valuutakomitee süsteem toetas endiselt makromajanduslikku stabiilsust ning inflatsioon alanes enne käibemaksu kehtestamist 2006. aasta jaanuaris registreeritud madalale tasemele. Käibemaksu kehtestamine suurendas 2006. aasta maksutulu. Föderatsioon võttis meetmeid, et korrata 2007. aasta jaanuaris Serblaste Vabariigis toimunud otsese maksustamise reformi, mis lihtsustas maksusüsteemi ja vähendas maksukoormat. Serblaste Vabariigis jätkus erastamine, milles andsid tooni telekommunikatsiooni- ja naftasektoris toimunud suured müügitehingud. Otsesed välisinvesteeringud kasvasid 2007. aastal märkimisväärselt ja aitasid vähendada maksebilansi puudujääki. Finantssektor arenes kiiresti, samal ajal kui hindade konkurentsivõime suures ulatuses säilis.

Ometi viisid üldine poliitiline kliima ja riigisisene nõrk konsensus majanduspoliitika põhialuste küsimuses reformide aeglustumiseni nii piirkondlike üksuste kui ka muudel valitsustasanditel. Sidususe ja konsensuse puudumine reformide rakendamisel väljendus eriti selgelt föderatsioonis, kus riigiettevõtete erastamine ja ümberstruktureerimine aeglustus. Vaatamata tugevale majanduskasvule on tööpuudus endiselt väga kõrge. Avaliku sektori kulutused kasvasid märkimisväärselt, eriti sotsiaalvaldkonnas, halvendades eelarve kohandamise kvaliteeti ja suurendades eelarveriske. Tööturu märkimisväärne struktuurne jäikus kahjustab selle toimimist. Riigile kuuluvate ettevõtete ümberstruktureerimine kulges aeglaselt ja edusammud võrgutööstuste liberaliseerimisel olid piiratud. Ettevõtluskeskkonda kahjustab endiselt märkimisväärselt ebatõhus haldamine, võla- ja omandiõiguse nõrk rakendamine ning riigi ulatuslik sekkumine tööstussektoris. Ulatuslik varimajandus, mille levikut soodustavad puudused õiguskaitses ja reguleerivas raamistikus, vähendab maksubaasi, nõrgestab valitsuse suutlikkust majanduspoliitikat rakendada ja kahjustab ettevõtluskeskkonda.

Üldiselt on Bosnia ja Hertsegoviina saavutanud vaid vähest edu oma õigusaktide ja poliitika Euroopa nõuetega vastavusse viimisel. Teatavaid edusamme on tehtud sellistes valdkondandes nagu konkurents, transport, energeetika, viisahaldus ja varjupaigaõigus. Mõnedes teistes valdkondades, nagu sotsiaalpoliitika ja tööhõive, on saavutatud vähe. Bosnia ja Hertsegoviina valitsus viis stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu üle peetavad läbirääkimised läbi professionaalselt ja tõhusalt, kuid riigi üldine suutlikkus vajab tõhustamist.

Siseturu valdkonnas on mõningane areng toimunud kaupade vaba liikumise küsimuses. Ettevalmistused standardiseerimise, sertifitseerimise ja turujärelevalve valdkonnas on edenenud, kuigi aeglaselt. Vastavushindamise asutuste ja menetluste puudumine piirab endiselt ekspordimahtu. Ikka veel ei ole loodud turujärelevalvestruktuuri, mis tugineks asjakohastele tooteid käsitlevatele õigusaktidele, ega kaotatud turustamiseelseid kontrolle.

Teenuste, asutamisõiguse ja äriühinguõiguse valdkonnas on saavutatud vaid vähest edu. Ettevõtete registreerimine ja litsentside saamine on endiselt keeruline. Pangandusjärelevalvet riigi tasandil ei toimu, vaid see on jäänud piirkondlike üksuste tasandi ülesandeks.

Kapitali vaba liikumise valdkonnas ei ole toimunud märkimisväärset edasist arengut, kuid Bosnia ja Hertsegoviina ettevalmistused selles valdkonnas kulgevad kavakohaselt. Tollieeskirjadega seoses on saavutatud vaid vähest täiendavat edu. Erilist tähelepanu väärivad küsimused on päritolureeglid, tolliväärtuse määramine ja vabatsoonid. Maksustamise valdkonnas on käibemaksu laekumine olnud oodatust suurem, kuid kokku ei ole lepitud laekunud maksutulu piirkondlike üksuste ja Brčko piirkonna vahel ümberjaotamise süsteemis. Teatavaid meetmeid on võetud seoses otseste maksude ühtlustamisega.

Konkurentsi valdkonnas teeb Bosnia ja Hertsegoviina pidevaid edusamme seoses kartellidevastase kontrolliga. Riigiabi esialgse loendi koostamisega on teatavaid edusamme tehtud ka riigiabi valdkonnas. Ometi puudub ikka veel asjakohane riigiabi reguleeriv raamistik. Teatav areng on toimunud riigihangete valdkonnas, eelkõige seoses riigihankeameti ja riigihangete kontrolliorgani töö paranemisega. Intellektuaalomandi õiguste jõustamisel on saavutatud vaid vähest edu.

Mingit edu ei ole saavutatud seoses sotsiaalpoliitikat käsitlevate Euroopa nõuetega ning tööhõivet käsitlevate Euroopa nõuete täitmisel on toimunud ainult mõningane areng. Sotsiaalvaldkonda ja tööhõivet käsitlevad õigusaktid on endiselt äärmiselt killustatud. Riigi institutsionaalne ülesehitus kujutab endast ikka veel tõsist takistust vajalike kooskõlastatud lähenemisviiside väljatöötamisele. Teatavaid edusamme on tehtud seoses hariduse valdkonda käsitlevate Euroopa nõuetega, eelkõige on vastu võetud kõrghariduse seadus, mis toetab osalemist Bologna protsessis. Jõupingutusi on vaja teha selleks, et paremini koordineerida kõigil valitsustasanditel haridusega tegelevate ametkondade tööd. Endiselt on probleemiks asjaolu, et lapsed jagatakse koolide vahel etnilise kuuluvuse alusel.

Väheseid täiendavaid edusamme on tehtud selle suunas, et tagada Bosnia ja Hertsegoviina siseturu tegelik toimimine, mis on Euroopa partnerluse üks peamiseid prioriteete. Selles valdkonnas ei ole võlaõigust, liisingut ja farmaatsiatooteid käsitlevaid riigi tasandi seadusi vastu võetud.

Valdkondlike tegevuspõhimõtete raames ei ole tööstuse ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) olukorras märkimisväärset arengut toimunud. Vastu ei ole võetud tööstuspoliitika strateegiat ega VKEde arengustrateegiat.

Põllumajanduse valdkonnas on saavutatud vaid vähest edu. Poliitikat töötatakse siiani välja piirkondlike üksuste tasandil ja koordineerimine on ebapiisav. Tervikliku põllumajandusstrateegia väljatöötamine viibib, kuigi mõned meetmed on võetud vajaliku riigi tasandi õigusraamistiku vastuvõtmiseks. Toiduohutust ning fütosanitaar- ja veterinaarnõudeid käsitlevate õigusaktide rakendamine on ebatõhus, peamiselt ebapiisavate inimressursside ja rahaliste vahendite ning riigi ja piirkondlike üksuste talituste vahelise nõrga koordineerimise tõttu. Bosnia ja Hertsegoviina ettevalmistused keskkonna valdkonnas on ikka veel algusjärgus. Vastu ei ole võetud riigi tasandi keskkonnaseadust, millega loodaks riiklik ühtlustatud keskkonnakaitseraamistik, ja loodud ei ole ka riigi keskkonnaametit.

Järjekindel, kuigi aeglane edasiminek on toimunud seoses Bosnia ja Hertsegoviina osalemisega üleeuroopalise transpordivõrgu arendamises, kuna Bosnia ja Hertsegoviina osaleb aktiivselt transpordi piirkondlikus tuumvõrgus ja Kagu-Euroopa transpordi vaatluskeskuses. Bosnia ja Hertsegoviina teeb praegu tööd Euroopa ühise lennunduspiirkonna lepingu esimese üleminekuetapi rakendamise suunas.

Energeetika valdkonnas on tehtud vaid väheseid täiendavaid edusamme. Energiaühenduse lepingu osalisena tuleb Bosnial ja Hertsegoviinal rakendada ELi asjaomaseid energeetikat käsitlevaid, eelkõige gaasisektoriga seonduvaid õigusakte. Elektrienergiasektoris on ülekandevõrkude omandisuhted eraldatud ning loodud on sõltumatu süsteemihaldur ja ülekandevõrkude ettevõtja (Transco). Lahendamist vajavad veel mõned probleemid, mis seonduvad sõltumatu süsteemihalduri ja Transco vahelise kohustuste üleandmisega ning mis mõjuvad kahjulikult süsteemi toimimisele. Eriti kaua on viibinud reformid gaasisektoris. Välja ei ole veel töötatud riiklikku energeetikastrateegiat.

Infoühiskonna ja meedia valdkonnas on tehtud teatavaid edusamme telekommunikatsioonisektori liberaliseerimisel ja kommunikatsioonivaldkonda reguleeriv amet on audiovisuaalvaldkonda käsitlevaid õigusakte lähendanud ühenduse õigustikule. Mingit edu ei ole saavutatud avalik-õigusliku ringhäälingu valdkonnas ega riigi tasandi teabeameti loomisel. Finantskontrolli valdkonnas on saavutatud mõningast edu.

Statistika valdkonnas ei ole riigi ja piirkondlike üksuste tasandi statistikainstitutsioonide vahelist koostöölepingut nõuetekohaselt rakendatud. Märkimisväärseid jõupingutusi on vaja teha selleks, et luua Bosnias ja Hertsegoviinas tõhus ELi nõuetele vastav statistikasüsteem.

Õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas on teatavaid edusamme tehtud viisahalduses, piirihalduses, varjupaigaõiguses ja rändeküsimustes. Viisanõuete kaotamine kõikide ELi kodanike suhtes on heaks kiidetud. Alla on kirjutatud ELi tasandi tagasivõtulepingule ja viisalihtsustuslepingule. Täiendavaid edusamme on tehtud toimiva varjupaigasüsteemi loomisel. Paremaid tulemusi on saavutatud ebaseadusliku rände ärahoidmisel, kuigi üldise piirihalduse valdkonnas on veel palju arenguruumi. Välja tuleb anda ELi nõuetele vastavad biomeetriliste andmetega passid.

Teatavaid edusamme on tehtud võitluses rahapesu vastu. Rahapesu andmebüroo on paremini personaliga varustatud ja täitmine on paranenud. Rahapesu on endiselt tõsine probleem, mis vajab täiendavaid jõupingutusi. Mõned meetmed on võetud uimastite vastu võitlemiseks uimastite kuritarvitamise vältimise ameti loomise abil. Välja on vaja töötada riiklik uimastipoliitika, mis oleks kooskõlas ELi nõuetega.

Teatavaid edusamme on tehtud seoses politsei tööga. Jätkunud on selliste vahendite nagu arvutipõhise uurimise, kriminoloogilise analüüsi süsteemide ja kohtumeditsiini rakendamine. Sõlmitud on strateegiline leping Europoliga. Ometi kahjustab politseireformi takerdumine väljavaateid ühtse ja tõhusama politsei loomiseks.

Organiseeritud kuritegevuse ja inimkaubanduse vastases võitluses on Bosnia ja Hertsegoviina saavutanud vähe täiendavat edu ning see on endiselt mureküsimuseks. Organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse strateegia rakendamine on olnud ebapiisav. Õigusraamistik organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks on olemas, kuid õigusaktide rakendamist tuleb parandada. Riiklik uurimis- ja julgeolekuamet on läbi viinud rohkem uurimisi ja vahistanud rohkem kahtlustatavaid. Nüüd peab amet täisvõimsusega tööle hakkama, eelkõige värvates vajalikul arvul töötajaid. Inimkaubanduse vastu võitlemise riiklik tegevuskava aastateks 2005–2007 on rakendatud, kuid järelmeetmete strateegiat ei ole koostatud. Ebakõlad riigi ja piirkondlike üksuste tasandi õigusaktide vahel takistavad endiselt raskete kuritegude eest vastutusele võtmist. Bosnia ja Hertsegoviina jätkas oma jõupingutus