Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2022/C 281/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Κατσικάκι Λήμνου / Katsikaki Limnou“

ELi nr: PGI-GR-02792 – 27.7.2021

KPN ( ) KGT (X)

1. KGT nimetus(ed)

„Κατσικάκι Λήμνου / Katsikaki Limnou“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Kreeka

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2. Punktis 1 esitatud nimele vastava toote kirjeldus

Toode „Katsikaki Limnou“ on 60–90 päeva vanuselt tapetud üle 8 kg kaaluvate kitsetallede liha. Nimetusega „Katsikaki Limnou“ tähistatakse Límnose ja Ágios Efstrátiose saarel (Límnose piirkonnaüksus) sündinud kitsetalledelt pärit liha. Tegemist on selliste traditsiooniliselt kasvatatud ja nende saartega kohanenud kitsede talledega, keda söödetakse täpselt kindlaks määratud (saare) geograafilise piirkonna taimedega.

Liha „Katsikaki Limnou“ on tavaliselt õrn ja mahlane, meeldiva lõhna ja maitsega. Liha värvus on peamiselt punane kuni kergelt heleroosa, kudede värvus on roosakaspunane ja rasv valge.

Organoleptiliste omaduste hulka kuulub ka nahaaluse rasvkoe ja hästi arenenud lihasmassi olemasolu. Rikkalik rasvakiht muudab toote õrnaks ja maitsekaks.

Liha „Katsikaki Limnou“ söödavate kudede keemiline koostis on esitatud järgmises tabelis:

Toode Valgud Rasv „Katsikaki Limnou“ 18,4 % kuni 26,4 % 4,1 % kuni 11,1 %

Liha „Katsikaki Limnou“ turustatakse värskelt

— terve rümbana,

— poolrümbana,

— kaalu järgi jaotustükkidena.

Liha „Katsikaki Limnou“ söödavate kudede keemiline koostis erineb Kreeka teistest piirkondadest pärit kitsetallede liha omast, mille keskmine rasvasisaldus on 1,2 %, toote „Katsikaki Limnou“ puhul on see 6,9 %.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Kitsetalled sünnivad novembri lõpust veebruari lõpuni. Kitsepiima imevad nad 45–60 päeva. Selle perioodi lõpus harjuvad kitsetalled tarbima koresööta, kasutades kohanemiseks jämedateralisematest toiduainetest, näiteks kohapeal kasvatatud teraviljast ja kaunviljadest koosnevat sööta. Pärast võõrutamist karjatatakse kitsetallesid tavaliselt kevadel 1–2 kuud koos täiskasvanud kitsedega.

Límnosel ja Ágios Efstrátiosel kasvatatavad kitsed on pärit kohalikest populatsioonidest, mis on saadud Kreekast pärit tõu Capra prisca looduslikul ristamisel. Kitsed on väikesed ning kohanenud Límnose ja Ágios Efstrátiose saare mikrokliima ja keskkonnaga.

Kitsede toit põhineb suures osas vabal karjatamisel konkreetse geograafilise piirkonna karjamaadel. Kitsedele antakse lisaks ka täiendsööta, mis sisaldab tavaliselt teravilja, kaunvilju, põhku (peamiselt kõva nisu), ristikut ja õliseemnesaadusi, mida toodetakse peamiselt määratletud geograafilises piirkonnas, samuti vitamiine ja mikroelemente.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Nimetust „Katsikaki Limnou“ võib kasutada üksnes määratletud piirkonnas sündinud, kasvatatud ja tapetud kitsetallede puhul. See hõlmab veretustamist, nülgimist ja siseelundite eemaldamist. Kitsed, kellelt talled pärinevad, on samuti sündinud ja kasvanud määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks riigisisestes ja ELi õigusaktides sätestatud märgistamisnõuetele ja olenemata sellest, kuidas toodet turustatakse (rümbad, poolrümbad või jaotustükid), lisatakse lihale „Katsikaki Limnou“ järgmine erilogo:

Logole peab olema lisatud koodnumber, et oleks võimalik tuvastada loom ja põllumajandusettevõte, kust rümp pärit on, samuti tapakuupäev. Koodnumber koosneb järgmisest:

— numberkood, mis vastab põllumajandusettevõttele, kus loomad on kasvatatud;

— rümbale vastava eluslooma identifitseerimiskood ja

— tapakuupäev.

Näiteks antakse rümbale, mis on pärit põllumajandusettevõttest koodiga EL8330**** ja 1.12.2020 tapetud elusloomalt numbriga 002, kordumatu kood 8330****002-01/12/2020.

Kui liha „Katsikaki Limnou“ tükeldatakse ja pakendatakse, kantakse eespool nimetatud märgis kas liha jaotustükkidele või välimisele ümbrisele, kui toode on juba pakendatud, nii et asjakohane teave edastatakse lõpptarbijale.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Katsikaki Limnou“ geograafiline piirkond on määratletud Límnose ja Ágios Efstrátiose saarte geograafiliste piiridega.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Toote seos määratletud piirkonnaga põhineb liha kvaliteediomadustel. Liha „Katsikaki Limnou“ on tuntud toode. Sellel on meeldivad organoleptilised omadused, mis tulenevad kitsetallede ja kitsede traditsioonilistest pidamismeetoditest ning nende söödast, mis põhineb peamiselt määratletud geograafilise piirkonna karjamaade rikkalikul taimestikul.

Geograafilise piirkonna eripära

Límnose ja Ágios Efstrátiose saared kuuluvad Egeuse mere kirdeosa saarerühma. Límnos koosneb peamiselt tasastest puudeta aladest ja tasandikest. Maastikku iseloomustavad nisu- ja teraviljapõllud, viinamarjaistandused, võsastunud alad ja suured karjamaad, mis moodustavad enam kui poole saare pindalast. Ágios Efstrátiose (kõnekeeles Ai Stratis) saar sarnaneb Límnosele.

Need kaks saart on omavahel lahutamatult seotud nii sotsiaalselt ja kultuuriliselt kui ka majanduslikult ja kaubavahetuse kaudu. Aastate jooksul on kahe saare vahel veetud paljusid tooteid ja nendega kaubeldud. Põllumajandusloomade katkematu liikumine hõlmas ka kitsi ja see aitas kaasa nende ühtlasele arengule kahel saarel. Ágios Efstrátiose saarel on korrapärane rannikuäärne laevaühendus ainult Límnose saarega.

Looduslikud tegurid

Nagu ka ülejäänud Kreekas, on piirkonna kliima tüüpiliselt vahemereline. Talved on pehmed ja niisked. Suved on suhteliselt kuumad ja kuivad ning suure osa aastast valitsevad enamasti pikad päikesepaistelised perioodid. Piirkonna kliima on siiski kuivem, aeg-ajalt esineb tugevaid tuuli, sademed on harvad.

Egeuse mere saartena oli Límnosel ja Ágios Efstrátiosel oluline roll kohalike taimeliikide järkjärgulisel levimisel idast Kreekasse tänu Anatooliast pärit taimede lähedusele.

Kahe saare kitsed toituvad suures osas rikkalikust rohttaimestikust, sealhulgas aromaatsetest ja võserikest pärit taimedest. Uuringud on näidanud, et Límnose looduslik taimestik koosneb 756 taimeliigist, peamiselt terofüütidest (55 %). Nende hulgas on kaheksa Kreeka endeemilist liiki, üks Egeuse mere kirdeosa endeemiline liik ja üks Límnose endeemiline liik. Ágios Efstrátiose saarel on selle väiksusest hoolimata 438 erinevat taimeliiki.

Üldiselt on Límnose ja Ágios Efstrátiose saartel laialt levinud früügana (hõre võsa). 25 % piirkonna karjamaadest moodustavad võsastunud alad. Früügana tüüpilised liigid on järgmised: värvitamm, okaskroon, aed-liivatee, pune, astelluud, raudürt, salvei, Hermanni koldrohi, piimalill, naistepuna, mürri-kiviroosik, kiviroosik, salveilehine kiviroosik ja iisop. Piirkonnas esineb ka järgmisi taimi: Vahemere piimalill, Dittrichia viscosa ja tahi-karunõges.

Makja, st kahe nimetatud saare puittaimestik, hõlmab ka järgmisi liike: harilik juudapuu, astelluud, esparto, mastiksipistaatsia, oliivipuu, metsoliivipuu, rosmariin, harilik aspar, torkav ruskus jms.

Piirkonnas on ka luiteid, mille taimestiku moodustavad jäiklehised võserikud.

Lisaks hõlmab kahe saare taimestik sageli looduslikke kõrrelisi ja liblikõielisi taimi, mis on kitsede karjatamisel ideaalsed liigid.

Kariloomad

Juba iidsetest aegadest on Límnose ja Ágios Efstrátiose geograafilise piirkonna elanike peamine tegevusala olnud väikemäletsejaliste kasvatamine koos põllumajanduse ja kalapüügiga. Selline põllumajanduse traditsiooniline meetod aitab säilitada piirkonna ökosüsteemi ja elurikkust ning on samal ajal kohaliku kultuuripärandi lahutamatu osa.

Üldiselt aitab kitsede ja kitsetallede sööt toota iseloomuliku rasvhapete profiiliga liha. Liha rasvasisaldus on seotud taimedes leiduvate polüküllastumata rasvhapete piisava osakaaluga, mida peetakse väga soovitavaks, kuna seda seostatakse toodetud liha iseloomuliku maitse ja lõhnaga. Lisaks suurendab loomade vaba karjatamine ka muude soovitavate mikrotoitainete, näiteks vitamiinide ja looduslike antioksüdantide sisaldust lihas.

Inimtegurid

Traditsioonilise loomakasvatusmeetodina kasutatakse tüüpilisi kopleid (mantres), kus loomi karjamaa lähedal peetakse. Kasvatusmeetod oli liha „Katsikaki Limnou“ maitsete kujunemisel eriti oluline, kuna liha kvaliteet on lahutamatult seotud karjamaade kasutamise ja tundmisega.

Karjakasvatajate traditsioonilised tavad mõjutavad toote „Katsikaki Limnou“ omadusi. Eelkõige aitab kitsetallede hiline võõrutamine (umbes 60päevaselt) tagada, et talled on hästi arenenud ja nende kehas on palju rasva. Lisaks tagab traditsioonilise koplitel (mantres) põhineva karjakasvatussüsteemi kasutamine selle, et kitsed ja kitsetalled ei pea toidu leidmiseks läbima suuri vahemaid, kuna karjamaad asuvad lähedal ja vahemaad saartel on väikesed. Seetõttu on loomade koormus väike, mis võimaldab neil teiste samalaadsete loomadega võrreldes säilitada palju rohkem lihasesisest rasva ja suurendada lihasmassi.

Võimaluse korral on võõrutatud kitsetalledel ja täiskasvanud loomadel kuni tapmiseni pidev juurdepääs karjamaadele. Täiskasvanud loomi ja kitsetallesid karjatatakse kogu aasta vältel ning neil on tänu poolekstensiivsele kasvatusmeetodile otsene juurdepääs karjamaadele, kus on rikkalik valik aromaatseid söödavaid taimi, sh maitsetaimi. Tänu sellele tekivad rasvkoes aromaatsed komponendid ja suurenevad toote meeldivad organoleptilised omadused. Sellised omadused on muu hulgas liha maitse ja õrnus, mis tuleneb lihasesisese rasva kogusest.

Poolekstensiivne kasvatusmeetod, mille aluseks on piirkonna loodusliku ökosüsteemi maksimaalne ärakasutamine karjatamise kaudu, on aja jooksul välja kujunenud tulenevalt ümbruse eritingimustest. See aitab säilitada piirkonna ökosüsteemi ja elurikkust ning on samal ajal kohaliku kultuuripärandi lahutamatu osa.

Kitsekasvatuse meisterlikkus on kandunud põlvest põlve, sealjuures on loomakasvatustavasid ja kogemusi antud edasi noorematele põllumajandustootjatele. Viimased on jätkanud tuntud ja kvaliteetse toote „Katsikaki Limnou“ tootmist kuni praeguseni. Kitsekarju on juba sajandeid majandanud kogenud karjakasvatajad ehk kehagiades’ed, nagu neid kohapeal nimetatakse, kasutades traditsioonilist karjamaade tarastamisel põhinevat karjakasvatussüsteemi. Sellega on loodud elujõuline ja kestlik poolekstensiivse kitsekasvatuse mudel.

Toote eripära

Liha „Katsikaki Limnou“ on eriti hea maitsega toode. See on õrn, mahlakas ja pehme ning sellel on meeldivad organoleptilised omadused. Söödavate kudede üldine rasvasisaldus on suurem kui sarnastel toodetel. See omakorda mõjutab toote maitset ja õrnust.

Tapavanuse tõttu on rümbad suhteliselt rasked, kaaluga on üle 8 kg. Rümpade rasv on enamasti lihassisene.

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote eripära vahel

Lihal „Katsikaki Limnou“ on meeldivad organoleptilised omadused. See on väga levinud toode, mida on kahel saarel pidevalt toodetud juba palju aastaid. Tänu Límnose ja Ágios Efstrátiose saarte määratletud geograafilises piirkonnas esinevatele eriomastele keskkonnateguritele ja inimeste pikaajalistele tavadele on välja töötatud heade omadustega toode „Katsikaki Limnou“, mis eristub muudest sarnastest toodetest.

Väikemäletsejaliste kasvatamine on mõlemal saarel loomakasvatuse alus. Límnosel on suured karjamaad, mis moodustavad 35,74 % saare kogupindalast. Võsastunud alad moodustavad umbes 25 % saare karjamaadest. Nende alade taimestik on madal, hõre ja hajutatud. Ülekaalus on okaskroon, aed-liivatee ja suur hulk aromaatseid taimi.

Límnose ja Ágios Efstrátiose karjamaadel on võimalik tegeleda karjatamisega märkimisväärses ulatuses ja seal leidub mitmesuguseid aromaatseid taimi. Selle tulemuseks on lihatooted, mille rasv on omandanud organoleptilised omadused, mille kujunemises on täitnud olulist osa karjamaade aromaatsete ja muude taimede mitmekesisus. Toote kvaliteet ja organoleptilised omadused sõltuvad seetõttu loomade ulatuslikust juurdepääsust karjamaadele.

Määratletud piirkonna soodne maastik, sh selle madalad tasandikud, võimaldavad lihtsat juurdepääsu karjamaadele, mis asuvad traditsiooniliste loomapidamishoonete läheduses. Seetõttu on loomade koormus väike, mis võimaldab neil teiste samalaadsete loomadega võrreldes säilitada palju rohkem rasva ja suurendada lihasmassi.

Límnose ja Ágios Efstrátiose saartel karjatatavad kitsed tarbivad palju mitmesuguseid aromaatseid söödavaid taimi, sh maitsetaimi.

Kliimatingimusi arvestades võivad loomad aasta läbi elada väljas karjamaal, mitte loomakasvatushoonetes. Seepärast on kitsetalledel pärast üksnes piimaga söötmise aega juurdepääs karjamaadele kuni nende tapmiseni. Noorkitsede karjatamisperiood kestab 1–2 kuud, enamasti kevadel.

Loomade sööt põhineb suures osas vabal karjatamisel. Mahedat kliimat arvestades võivad loomad aasta läbi elada ja süüa väljas karjamaal, mitte loomakasvatushoonetes. Seepärast on kitsetalledel pärast üksnes piimaga söötmise aega juurdepääs karjamaadele kuni nende tapmiseni.

Täiskasvanud kitsedel on peaaegu aasta läbi juurdepääs karjamaadele, samuti kitsetalledel võõrutamise ja tapmise vahelisel perioodil. See koos pika imetamisperioodiga annab liha kvaliteedile selle iseloomulikud omadused ning tulemuseks on piisava lihasmassi ja lihasesisese rasvaga rümbad.

Lihasesisese rasva kogus lihas „Katsikaki Limnou“ avaldab otsest mõju liha niiskussisaldusele, tekstuurile, maitsele, lõhnale ja küpsetamise käigus eralduvatele aroomidele.

Toodet „Katsikaki Limnou“ eristavad omadused põhinevad poolekstensiivsel kasvatusmeetodil, vabal karjatamisel ja karjakasvatajate traditsioonilistel tavadel. Nõudlus kirjeldatud meeldivate omadustega toote „Katsikaki Limnou“ järele on stiimul selliste loomakasvatustavade säilitamiseks nende omaduste tagamise eesmärgil.

Kõik see aitab kaasa liha „Katsikaki Limnou“ heale kvaliteedile ja meeldivatele organoleptilistele omadustele, tänu millele on see omandanud oma maine. Toode on seotud saarte kulinaarse traditsiooniga, kus kohalikud toidud, nagu kaspakino kits, kuuluvad nii kohalike elanike kui ka turistide lemmikute hulka.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafes_katsikaki_limnou150222.pdf

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.