ET Euroopa Liidu Teataja C 255/54

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia piiride avardamine – strateegia tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate uurimiseks Euroopas””

KOM(2009) 184 lõplik

(2010/C 255/09)

Raportöör: Anna Maria DARMANIN

Kaasraportöör: Gerd WOLF

20. aprillil 2009 otsustas Euroopa Komisjon vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 262 konsulteerida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega järgmises küsimuses:

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele”„Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia piiride avardamine – strateegia tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate uurimiseks Euroopas”

KOM(2009) 184 lõplik.

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon võttis arvamuse vastu 17. novembril 2009. Raportöör oli Anna Maria Darmanin ja kaasraportöör Gerd Wolf.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 458. istungjärgul 16.–17. detsembril 2009 (16. detsembri 2009 istungil) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse.

1. Järeldused ja soovitused

1.1 Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tugevdamine on keskne element majanduse elavdamisel pärast praegust majandus- ja finantskriisi.

1.2 Selliste teadus- ja arendustegevuse põhiteemade hulgas nagu kliima, energia ja tervishoid on info- ja kommunikatsioonitehnoloogial (IKT) keskne roll valdkonnaülese tehnoloogiana, mis mõjutab peaaegu kõiki ühiskonna, majanduse, teaduse ja tehnoloogia aspekte.

1.3 IKT teadus- ja arendustegevuse osas toimib tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate (ingl k Future and Emerging Technologies e FET, edaspidi „tulevikutehnoloogiad”) alamprogramm teerajajana, mis pikemas perspektiivis võib viia täiesti uute, võimalik et revolutsiooniliste info- ja kommunikatsioonitehnoloogiateni.

1.4 Seepärast toetab komitee täielikult komisjoni teatises esitatud soovitusi tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate kohta. Komitee toetab tulevikutehnoloogiate eelarve väljapakutud suurendamist IKT raames 20 % võrra aastas.

1.5 Sellal kui eelarve ülalnimetatud suurendamine on hädavaevalt kooskõlas kogu IKT programmi jaoks ettenähtud suurendamisega ega muudaks seega tulevikutehnoloogiate kava suhtelist osakaalu, soovitab komitee suurendada tulevikutehnoloogiate kava praegust suhtelist osakaalu 7. raamprogrammis järk-järgult 15 %ni ning jätkata seda trendi 8. raamprogrammis.

1.6 Arvestades 7. raamprogrammi meetmetes osalemise eeskirju, kutsub komitee liikmesriike ja nende rahastamisorganisatsioone üles andma oma nõutava osapanuse kindlustamaks, et programmi on võimalik edukalt rakendada.

1.7 Lisaks sellele kutsub komitee liikmesriike üles looma ise mõjusaid riiklikke teadus- ja arendustegevuse programme IKT ja tulevikutehnoloogiate valdkonnas, et saada tugevateks partneriteks Euroopa tasandi ja rahvusvahelises koostöös. Sel eesmärgil tuleks investeerida suurem osa struktuurifondide vahenditest. Komitee peab edu saavutamist selles valdkonnas uue Lissaboni strateegia (1) oluliseks elemendiks, mille poole tuleb püüelda avatud koordinatsiooni meetodi abil.

1.8 Komitee toetab ka tulevikutehnoloogiate kava väljapakutud jagamist järgmiseks kaheks osaks: „uute ideede toetamine paljutõotavates valdkondades” (tulevikutehnoloogiate kava proaktiivne osa – FET Proactive), sealhulgas hiljuti väljapakutud suurprojektid, ja „uudsete ideede uurimine” (tulevikutehnoloogiate kava avatud osa – FET Open). Tulevikutehnoloogiate skeemi avatus uutele ideedele on eriti oluline teadus- ja intellektuaalse potentsiaali ergutamiseks liikmesriikides.

1.9 Väljapakutud tulevikutehnoloogiate kava raames toetab komitee ka selliseid uusi aspekte nagu valdkondadevaheline lähenemisviis, liikmesriikide ühine programmitöö ja rahvusvaheline koostöö. Tuleks tagada ka, et paljulubavaid algatusi ei lämmatata asjakohaste menetluste keerukusega ning et väljapaistvaid teadlasi ja institutsioone julgustatakse neis osalema.

1.10 Komitee nõuab kohest ja tõelist tegutsemist Euroopa Ühenduse patendi alal.

1.11 Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles meelitama tipptalente sellesse teadusvaldkonda ja vältima kõige andekamate noorte teadlaste lahkumist. Komitee märgib rahuloluga, et mõned teadusorganisatsioonid on juba rakendanud edukaid programme selle väljakutsega toimetulekuks.

1.12 Komitee kordab oma soovitust lisada kogu IKT programmi uus kategooria „info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teadus- ja uurimistegevuses”.

2. Komisjoni teatis

2.1 Spetsiaalses programmis „Koostöö” on info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate (IKT) teadus- ja arendustegevus Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) (2), lühidalt 7. raamprogrammi tugisammas. Väikest osa sellest IKT-alasest teadus- ja arendustegevuse programmist, mis praegu moodustab ligikaudu 10 % selle spetsiaalsest eelarvest, kujutavad endast tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad (tulevikutehnoloogiad, FET). Sellal kui IKT programmi suurem osa hõlmab peamiselt teaduslike teadmiste kasutamist innovaatiliste info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate arendamiseks, toimib tulevikutehnoloogiate alane uurimistöö IKT programmi teerajajana, tegeldes põhimõtteliste küsimustega, mille lahendus võib pikemas perspektiivis viia täiesti uute, võimalik et revolutsiooniliste info- ja kommunikatsioonitehnoloogiateni.

2.2 Komisjoni teatises seatakse eesmärk suurendada tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate alast teadustööd osana IKT programmist. See täiendab ja tugevdab tegevusi, mida kirjeldatakse komisjoni hiljutises teatises (3) Euroopa IKT teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia kohta.

2.3 Tulevikutehnoloogiate kava rahastatakse praegu aastas umbes 100 miljoni euroga, millega toetatakse teadlasi ja insenere, kes uurivad tavapärase IKT piire ületavaid kaardistamata valdkondi. Euroopa Komisjon toetab 7. raamprogrammi tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate eelarve suurendamist 2011–2013. aastal 20 % võrra aastas. Komisjon kutsub liikmesriike üles oma investeeringuid samaväärselt suurendama.

2.4 Euroopa tulevikutehnoloogiate teadusuuringute kava ühendab endas ainukordsel moel järgmisi omadusi:

— alustpanev: kava paneb aluse tulevastele info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatele, kuna selle raames uuritakse uusi omapäraseid ideid ja teaduslikke paradigmasid, mis on rakendusuuringute jaoks liiga pikaajalised või liiga riskantsed;

— transformatiivne: kava juhindub ideedest, mis vaidlustavad meie arusaama praeguste infotehnoloogiate aluseks olevatest teaduslikest mõistetest ning võivad seda põhjalikult muuta;

— kõrge riskiga: kõrget riski tasakaalustab aga suur potentsiaalne kasu ja revolutsioonilise läbimurde võimalus;

— eesmärgipärane: kava eesmärk on mõjutada IKT tulevaste rakendusuuringute programme;

— valdkondadevaheline: kava tugineb eri teadusharude – bioloogia, keemia, nanoteadused, neuroteadused ja kognitiivteadused, etoloogia, sotsiaalteadused ja majandusteadus – vahelisele sünergiale ja vastastikusele täiendamisele;

— koostööd edendav: kavaga innustatakse parimaid uurimisrühmi Euroopas ja üha enam ka kogu maailmas tegema koostööd ühistes uurimisvaldkondades.

2.5 Tulevikutehnoloogiate teadusuuringute kava rakendatakse kujunemisjärgus valdkondi käsitleva teemapõhise teadustööna (kava proaktiivne osa – FET Pro-active) ja uudsete ideede avatud ja piiritlemata uurimisena (kava avatud osa – FET Open).

2.6 Teatises pakub komisjon välja strateegia mitmete aspektide kohta, nt:

— tugevdada IKT teema raames tulevikutehnoloogiate komponenti;

— käivitada tulevikutehnoloogiate alased suurprojektid;

— osaleda ühises programmitöös ning Euroopa teadusruumi algatustes;

— suurendada noorteadlaste osalemist tulevikutehnoloogiate uurimises;

— kiirendada teadmiste kapitaliseerimist ja innovatsiooni;

— edendada koostööd juhtivteadlastega kogu maailmast ja kutsuda Euroopasse maailmatasemel tippteadlasi.

2.7 Komisjon kutsub liikmesriike üles kavandatavaid eesmärke, sihte ja strateegiat kinnitama ning julgustama riigisiseseid ja piirkondlikke ametiasutusi, ülikoole ja riiklikke teadusorganisatsioone ning erasektori huvirühmi osalema tulevase tegevuse ettevalmistamises.

3. Üldised märkused

3.1 IKT 7. raamprogrammi osana. Arvamuses Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi kohta (2) nentis komitee järgmist: „Piisavalt edendatud, tõhus ja silmapaistev teadus- ja arendustegevus on nimelt uuenduse, konkurentsivõime ja heaolu ning seega ka kultuurilise õitsengu ja sotsiaalteenuste otsustav alus ja eeldus; investeeringud teadus- ja arendustegevusse toovad kaasa – tugeva kordistava mõjuga – suurema majandusvõimsuse.” See vastab tõele rohkem kui kunagi varem, arvestades meie praegust tõsist majandus- ja finantskriisi, mis koos valdavate energia- ja kliimaprobleemidega osutab pakilisele vajadusele edasiste uuringute ja murranguliste uuenduste järele.

IKT mõju. Sellel taustal on IKT-l keskne roll valdkonnaülese tehnoloogiana, mis toetab peaaegu kõiki tänapäevase elu aspekte ja protsesse. Paari viimase aastakümne jooksul on IKT ja sellega seonduvad tehnoloogiad põhjustanud revolutsioonilisi muudatusi ja edusamme ühiskonna toimimisviisides, mõjutades üksikisikute eluviise, tööstustootmist, äri, haldust ja teadust ennast.

3.2.1 IKT teadusuuringute vahendina. IKT on vahend, mis võimaldab edasist teadus- ja arendustegevust muudes innovatsiooni valdkondades nagu energia (4), kliima, tervishoid ja vananev ühiskond ning paljudes sotsiaalmajanduslikes küsimustes. Seega ei ole IKT mitte ainult ise innovaatiline valdkond, vaid ka innovatsiooni vahend muudes teaduse, ühiskonna ja tehnoloogia valdkondades. Oodatavasti kiirendab ja soodustab IKT edasine areng seda protsessi.

3.3 Teadus- ja arendustegevus IKT valdkonnas. Teadus- ja arendustegevus IKT valdkonnas kasutab olemasolevaid teaduslikke teadmisi peamiselt uute arvutus- või kommunikatsiooniseadmete, -meetodite ja -vahendite arendamiseks või parandamiseks. Teemad ulavad võreandmetöötlusest kuni UMTSini. Paljude eri projektide kogunimestikuga saab tutvuda aadressil http://cordis.europa.eu/fp7/ict/projects/home_en.html.

3.4 Tulevikutehnoloogiate kava. Teadus- ja arendustegevus IKT valdkonnas nõuab ka sügavamat arusaamist loodusseadustest ja eriti sellest, kuidas toimub teabe töötlemine looduses, selleks et ületada meie praegusi piiranguid ja liikuda edasi täiesti uutesse teadmiste valdkondadesse, mis tõotavad uut potentsiaali innovatsiooni ja IKT jaoks. Just sellele on suunatud tulevikutehnoloogiate kava, mis on juba köitnud rahvusvahelise teaduseliidi tähelepanu.

3.5 Teerajaja roll. Komitee usub, et komisjoni tulevikutehnoloogiate kava on olnud väga edukas ja on tõepoolest toiminud teerajajana. Seepärast toetab komitee kava jätkamist ja pikendamist, nagu on välja pakkunud komisjon. Komitee toetab ka tulevikutehnoloogiate eelarve väljapakutud suurendamist 20 % võrra aastas ning kaardistamata valdkondade uurimise ja alustpanevate uute võimaluste otsimise kontseptsiooni.

3.6 Tulevikutehnoloogiate kava suhteline osakaal. Komitee tunnistab, et tänased investeeringud tulevikutehnoloogiatesse valmistavad ette pinnast homsele IKT-le. Seepärast, sellal kui tulevikutehnoloogiate eelarve suurendamine 20 % võrra aastas on hädavaevalt kooskõlas kogu IKT programmi jaoks ettenähtud suurendamisega ega muudaks tulevikutehnoloogiate kava suhtelist osakaalu, soovitab komitee suurendada tulevikutehnoloogiate kava praegust suhtelist osakaalu 7. raamprogrammis järk-järgult 15 %ni ning jätkata seda trendi 8. raamprogrammis.

3.7 Kaks osa. Komitee toetab ka tulevikutehnoloogiate kava jagamist järgmiseks kaheks osaks: teemapõhise teadustöö osa „uute ideede toetamine paljutõotavates valdkondades” (tulevikutehnoloogiate kava proaktiivne osa – FET Proactive), sealhulgas välja pakutud suurprojektid (5) (nt iseorganiseerunud süsteemid), ja „uudsete ideede uurimine” (tulevikutehnoloogiate kava avatud osa – FET Open), milles kasutatakse alt üles suunatud lähenemist ja mis on avatud taotlejatele täiesti uute ideede väljapakkumiseks. Tulevikutehnoloogiate skeemi avatus on eriti oluline teadus- ja intellektuaalse potentsiaali ergutamiseks liikmesriikides.

3.8 Liikmesriigid ja osalemise eeskirjad. Kui põhiosa IKT arendusest teevad ära tööstus ja VKEd, (6) siis siinkohal arutusel olev tulevikutehnoloogiate kava on peamiselt suunatud ülikoolidele ja ELi riiklikele teadusasutustele. Kooskõlas 7. raamprogrammi meetmetes osalemise eeskirjadega (7) ergutab tulevikutehnoloogiate kava liikmesriikide koostööd ja liikmesriikide poolset rahastamist. Seepärast kutsub komitee liikmesriikide rahastamisorganisatsioone üles andma oma osapanuse lihtsustamaks või suurendamaks selles olulises programmis osalemist.

3.9 Liikmesriikide riiklikud teadus- ja arendustegevuse programmid tulevikutehnoloogiate valdkonnas. Lisaks sellele kutsub komitee liikmesriike üles looma ise mõjusaid riiklikke teadus- ja arendustegevuse programme IKT (8) ja tulevikutehnoloogiate valdkonnas, et saada tugevateks partneriteks Euroopa tasandi ja rahvusvahelises koostöös. Sel eesmärgil tuleks investeerida suurem osa struktuurifondide vahenditest.

Programmi omadused ja valikukriteeriumid. Komitee leiab, et peaeesmärk käsitleda ja toetada uusi temaatilisi, metoodilisi ja tehnoloogilisi ideid on suurepärane ja väärib toetust ning et punktides 2.4 ja 2.6 loetletud muud eesmärgid on köitvad ja olulised. Komiteel on hea meel märkida, et punktides 2.4 ja 2.6 esitatud omadused ja aspektid soodustavad – eriti kombineeritult – esmatähtsate valikukriteeriumitena teaduslikku originaalsust ja tipptaset. Komitee on veendunud, et originaalsus, tipptase ja asjakohasus on esmajärgulise tähtsusega, ning leiab, et nii on see olnud minevikus ja peaks nii jääma ka tulevikus.

3.10.1 Ei lähenemisviisile„kõigile ühe mõõdu järgi”. Tulevikutehnoloogiate kavas tuleks selle vahendite rakendamisel vältida lähenemisviisi „kõigile ühe mõõdu järgi”. Kava hõlmab ja kombineerib erinevaid jooni (9), millest igaüks on põhjendatud ja oluline, ent toetatavaid projekte ei tohiks valida selle alusel, kas need täidavad kõik erinevad kriteeriumid; teisisõnu ei peaks olema kohustuslik vastata kõigile kriteeriumitele.

3.11 Ebaõnnestumise aktsepteerimine. Kuna tundmatu territooriumi uurimine annab üldiselt märkimisväärset kogukasu, tuleb kõrge riskitasemega projektide puhul, mis on iseloomulikud tulevikutehnoloogiate kavale, aktsepteerida ka ebaõnnestumisi ning ei tohi häbimärgistada asjaomaseid teadlasi ega kritiseerida 7. raamprogrammist osutatud toetust. Isegi suurprojektide puhul ei saa välistada ebaõnnestumist. Komiteel on hea meel selle üle, et kõnealust põhimõtet arvestati ja rõhutati komisjoni dokumendis.

3.12 Tulevikutehnoloogiate kava ja ESFRI nimekiri. Teadustöö infrastruktuuride Euroopa strateegiafoorumi teekaarti (ESFRI nimekiri (10)) tuleks edendada ja toetada, selleks et kasutada ära olemasolevate ja uute teadusuuringute infrastruktuuride kogu potentsiaal ning tagada ühenduste loomine nende ja tulevikutehnoloogiate kava vahel.

4. Konkreetsed märkused

Käesolevas lõigus käsitletakse mõningaid punktides 2.4 ja 2.6. kirjeldatud teemasid.

4.1 Valdkondadevahelised lähenemisviisid. Komitee tunnistab ja tõstab esile komisjoni teatises kirjeldatud väljakutseid. Üks väljakutsetest hõlmab koostöö edendamist eri teadusharude vahel, mis on otsustav tulevikutehnoloogiate õnnestumiseks. Seepärast tervitab komitee seda, et valdkondadevahelised lähenemisviisid on valitud projektide ja hiljuti väljapakutud „suurteemade” (11) jaoks olemuslik nõue.

4.2 Tööstuse, VKEde ja ühiskonna kaasamine. Rohkem süvateaduslikele küsimustele orienteeritud tulevikutehnoloogiate kava tulevaste tööstuslike ja ühiskondlike rakenduste kohase elluviimise tagamiseks peaksid tööstuse, VKEde ja ühiskonna esindajad osalema asjaomastes nõuandekomiteedes. Komitee tõdeb, et see on juba praegu nii (12) ja soovitab seda tava jätkata ka tulevikus. Komitee kutsub üles sotsiaalvaldkonna teadlaste aktiivsemale osalusele.

4.3 Tipptalentide meelitamine ja ajude äravoolu vältimine. Tipptalentide meelitamine teadusvaldkonda ja eriti just kõige andekamate noorte teadlaste lahkumise vältimine on tõsine väljakutse, mida komitee on mitmel puhul esile tõstnud (13). Komitee märgib rahuloluga, et mõned teadusorganisatsioonid (14) on juba rakendanud edukaid programme selle väljakutsega toimetulekuks. Komitee soovitab, et samas vaimus tegutseks rohkem organisatsioone kõigis liikmesriikides ja et komisjon toetaks seda poliitikat. Lisaks soovitab komitee kõrgkooli lõpetanute meelitamiseks konkreetsetesse teadusvaldkondadesse tugevdada üliõpilastele suunatud programme, kusjuures juba keskkoolis/gümnaasiumis tuleks üldiselt äratada õpilaste huvi innovatsiooni, teadus- ja uurimistöö vastu. Neid programme tuleks rakendada nii, et tipptaset oleks võimalik välja selgitada juba enne õpingute lõpetamist.

4.4 Ühine programmitöö (8). Meenutades, et liikmesriigid viivad ellu või rahastavad ülekaalukalt suurimat osa riiklikest vahenditest rahastatud teadus- ja arendustegevusest, kordab komitee oma üleskutset luua liikmesriikide vahel kooskõlastatud menetlus liikmesriikide teadus- ja arendustegevuse potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogrammi toetusel.

4.5 Teaduskoostöö tulevikutehnoloogiate valdkondades. Komitee tõstab taas esile oma hiljutist selleteemalist arvamust (8) ja tervitab komisjoni soovitust Euroopa teadustöö praeguse killustatuse ületamiseks ja teaduskoostöö edasiseks tugevdamiseks valitud tulevikutehnoloogiate valdkondades. Kuna osalemise eeskirjades sätestatud nõuded ei ole piisavad, soovitab komitee komisjonil kutsuda liikmesriike võimalikult kiiresti üles käivitama teadusuuringute ühise kavandamise algatuse raames ühisprojekte sellistes valdkondades nagu kvant- ja neuroinfotehnoloogiad, kus Euroopa teadusprogrammid on juba algatatud, ning laiendama neid algatusi hiljem teistesse ühist huvi pakkuvatesse tulevikutehnoloogiate valdkondadesse. Komitee peab edu saavutamist selles valdkonnas uue Lissaboni strateegia (1) oluliseks elemendiks, mille poole tuleb püüelda avatud koordinatsiooni meetodi abil.

4.6 Rahvusvaheline koostöö. Komitee nõustub komisjoniga selles, et tulevikutehnoloogiate uurimine sobib (globaalseks) rahvusvaheliseks koostööks eriti hästi, kuna see loob aluse tulevasele IKT-le ja käsitleb ülemaailmseid teadusprobleeme. Komitee viitab oma hiljutisele selleteemalisele arvamusele (15). Komitee nõustub komisjoniga selles, et Euroopa suurimad konkurendid on tunnistanud alusuuringute tähtsust IKT vallas juhtpositsiooni saavutamiseks ja hoidmiseks.

4.7 Menetluste komplekssus. Punktides 4.4 ja 4.5. käsitletud teemade osas tunnistab ka komitee, et asjakohased menetlused võivad märkimisväärselt suurendada tehniliste ja teaduslike püüdluste komplekssust. Tuleb teha pingutusi tagamaks, et paljulubavaid algatusi ei lämmatata kõnealuste menetlusküsimustega ning et väljapaistvaid teadlasi ja institutsioone julgustatakse neis osalema.

4.8 Euroopa Ühenduse patendi vajadus. Komitee rõhutab asjaolu, et Euroopa Ühenduse patent aitaks kiiremini ja paremini kaitsta intellektuaalomandiõigusi, mis tulenevad Euroopa investeeringutest teadus- ja arendustegevusse. Komitee avaldab sügavat kahetsust selle üle, et kümne aasta jooksul ei ole tehtud mingeid käegakatsutavaid edusamme.

4.9 IKT teadus- ja uurimistegevuses. Komitee kordab oma varasemat soovitust (15) lisada kogu IKT programmi uus kategooria „info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teadus- ja uurimistegevuses”, mis keskenduks tugevalt tarkvarale. Komitee arvates võidaks laiendatud tulevikutehnoloogiate kava sellisest muutusest.

Brüssel, 16. detsember 2009 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) ELT C 277, 17.11.2009, lk 1.

(2) ELT C 65, 17.3.2006, lk 9.

(3) KOM(2009) 116 lõplik.

(4) Vt ka K(2009) 7604 lõplik, 9.10.2009.

(5) Vt infoühiskonna tehnoloogia programmi nõuandva rühma (ISTAG) 31. juuli 2009. aasta aruande lõplikku versiooni.

(6) Selles kontekstis juhib komitee tähelepanu ka EUREKA abistavale rollile. EUREKA pakub projektipartneritele kiiret ligipääsu ulatuslikele teadmistele, oskustele ja oskusteabele kogu Euroopas ning lihtsustab ligipääsu riiklikele ja erasektori rahastamiskavadele (http://www.eureka.be/about.do).

(7) ELT C 309, 16.12.2006, lk 35.

(8) ELT C 228, 22.9.2009, lk 56.

(9) KOM(2009) 184 lõplik, punkt 2.

(10) ELT C 182, 4.8.2009, lk 40.

(11) Vt ka komisjoni aruannet tulevikutehnoloogiate alaste konsultatsioonide kohta 2007.–2008. aastal: „Shaping the future: Report on FET consultations 2007-2008 - Future and Emerging Technolgies”, ISBN 978-92-79-09565-8, september 2008.

(12) Infoühiskonna tehnoloogia programmi nõuandva rühma (ISTAG) liikmed; vt: http://cordis.europa.eu/fp7/ict/istag/home_en.html.

(13) ELT C 110, 30.4.2004, lk 3.

(14) Nt Saksa uurimiskeskuste Helmholtzi Ühing ja Max Plancki Ühing.

(15) ELT C 306, 16.12.2009, lk 13.