EUROOPA KOMISJON Brüssel,30.1.2018 COM(2018) 48 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ühise seire- ja hindamissüsteemi rakendamise kohta



Lühendid ÜKP: ühine kalanduspoliitika EKF: Euroopa Kalandusfond EMKF: Euroopa Merendus- ja Kalandusfond FAME: kalanduse ja vesiviljeluse seire ja hindamine IMP: integreeritud merenduspoliitika SFC: Euroopa Liidu fondihaldussüsteem



Sisukord 1Sissejuhatus 2Ühise seire- ja hindamissüsteemi seitse komponenti 2.1EMKFi tegevusloogika 2.2Ühised näitajad 2.3Kumulatiivsed andmed toimingute kohta (Infosys) 2.4Rakendamise aastaaruanne 2.5Hindamiskava 2.6EMKFi rakenduskavade hindamised 2.7Tulemusraamistik ja läbivaatamine

3Tulemused ja soovitused 3.1EMKFi tegevusloogika 3.2Ühised näitajad 3.3Kumulatiivsed andmed rahastamiseks valitud toimingute kohta (Infosys) 3.4Rakendamise aastaaruanne 3.5Hindamiskava 3.6Hindamised 3.7Tulemusraamistik 4Järeldus: kas ühise seire- ja hindamissüsteemi eesmärgid täidetakse?



1Sissejuhatus EMKFi määruses nõutakse koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames EMKFi kaasrahastatavate toimingute jaoks ühise seire- ja hindamissüsteemi kehtestamist. Käesoleva dokumendi eesmärk on anda Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru ühise seire- ja hindamissüsteemi rakendamise kohta. Aruanne tuleb esitada iga nelja aasta järel, esimest korda 2017. aasta lõpus. See annab võimaluse tutvuda süsteemi tugevate ja nõrkade külgedega ning teha tuleviku jaoks kokkuvõtteid. EMKFi määruse artiklis 108 on esitatud järgmised ühise seire- ja hindamissüsteemi eesmärgid: a)näidata ÜKP ja IMP edusamme ja saavutusi, võtta arvesse üldist mõju ning hinnata EMKFi toimingute tulemuslikkust, tõhusust ja asjakohasust; b)tõhustada ÜKP ja IMP toetuse suunatust; c)toetada seire ja hindamisega seotud ühiseid õppeprotsesse; d)anda EMKFi toimingutele usaldusväärne ja tõenditel põhinev hinnang, millele saab tugineda otsustusprotsessis. Määruses on nende eesmärkide saavutamiseks ühine seire- ja hindamissüsteem määratletud ja see koosneb seitsmest elemendist: 1)tegevusloogika, milles on näidatud seosed prioriteetide, erieesmärkide ja meetmete vahel;

2)ühiste näitajate kogum; 3)kumulatiivsed andmed rahastamiseks valitud toimingute kohta; 4)rakenduskava elluviimise aastaaruanne; 5)hindamiskava; 6)eel- ja järelhindamised ning kõik muud EMKFi programmiga seotud hindamised; 7)tulemuslikkuse analüüs. Igaüht neist elementidest on arutatud liikmesriikidega eksperdirühma kohtumistel ning need on vastu võetud delegeeritud määruste ja rakendusmäärustega. Pärast õigusraamistiku vastuvõtmist jätkati sellise kaasava lähenemisviisiga ning korraldusasutuste osalemine ühise seire- ja hindamissüsteemi edasiarendamises aitas peenhäälestada süsteemi komponente, piirates seejuures seonduvat halduskoormust. See tagas süsteemi kasutuselevõtmise ning aitas arendada seire- ja hindamissuutlikkust korraldusasutustes ja komisjonis. Ühise seire- ja hindamissüsteemi eesmärkide täitmiseks tuleb süsteemi liikmesriikides järjepidevalt kohaldada, et luua võrreldavad andmed, mida on võimalik koondada ja hinnata Euroopa Liidu (EL) tasandil. Järjepidevuse tagamiseks ning ühise seire- ja hindamissüsteemi edasiarendamiseks lõi komisjon tehnilise abi üksuse FAME (kalanduse ja vesiviljeluse seire ja hindamine), mida toetab seitsmeaastase programmitöö perioodi jooksul välistöövõtja. 2Ühise seire- ja hindamissüsteemi seitse komponenti 2.1EMKFi tegevusloogika Tegevusloogika toetab tulemustele suunatud lähenemisviisi kasutuselevõtmist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondides perioodil 2014–2020. EMKFi tegevusloogika kirjeldab seoseid programmi eri tasandite, s.o liidu prioriteetide, erieesmärkide ja meetmete vahel. Neid seoseid näitlikustav tabel jagati liikmesriikidele EMKFi eksperdirühma kohtumisel ja tegevusloogika integreeriti süsteemi SFC2014 moodulisse „Rakenduskava“. 2.2Ühised näitajad Loodud on ühiste näitajate kogum, mille eesmärk on esitada kalandus- ja vesiviljelussektori põhiomadused, kajastada asjakohase ELi poliitika eesmärke (ÜKP, IMP) ja luua seos strateegiaga „Euroopa 2020“. Need näitajad tagavad ka järjepideva ja võrreldava seire ja aruandluse ELi tasandil. Enne EMKFi kasutatavate ühiste näitajate vastuvõtmist arutati neid liikmesriikidega põhjalikult eksperdirühma kohtumistel. Ühises seire- ja hindamissüsteemis kasutatakse nelja liiki ühiseid näitajaid, mis puudutavad eesmärkide eri tasandeid ja mille endi eesmärgid on erinevad: §taustnäitajad on seotud EMKFi üldeesmärkidega ja loovad võrdlusaluse rakenduskavade elluviimise alguses. EMKF kasutab 25 ühist taustnäitajat; §väljundnäitajad tulenevad otseselt rakendatud tegevustest. EMKFi puhul on need enamasti väljendatud toimingute arvuna. EMKFi ühises seire- ja hindamissüsteemis on määratletud 28 väljundnäitajat, mis hõlmavad 50 meedet; §tulemusnäitajad mõõdavad EMKFi kogumõju. Ühises seire- ja hindamissüsteemis on 28 tulemusnäitajat, millest mõned on seotud ainult ühe EMKFi erieesmärgiga, teised aga mitmega. Liikmesriigid võisid soovi korral kasutada ka erinäitajaid;

§finantsnäitajad on kõigile Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele ühised ja on sätestatud liidu prioriteetide tasandil. Avaldatud on töödokument, milles määratletakse ühised näitajad, mis on muudetud otstarbekamaks otsustamiskriteeriumide esitamise ja võimalike teabeallikate tuvastamisega. Neid määratlusi arutati liikmesriikidega põhjalikult kahel seminaril, mis toimusid 2016. aasta märtsis ja septembris. 2.3Kumulatiivsed andmed toimingute kohta (Infosys) Euroopa Kalandusfondi (EKF, 2007–2013) vahe- ja järelhindamisi piiras usaldusväärsete seireandmete puudumine, mis muutis andmekogumise raskeks. Kehtestati aruandlussüsteem, et tegeleda selle puudujäägiga ja anda komisjonile üksikasjalikku teavet iga üksiku toimingu tasandil. Sellise aruandluse eesmärk on luua andmebaas, mida võib kasutada rakenduskavade elluviimise jälgimiseks, poliitikakujundamiseks vajalike analüüside läbiviimiseks ja usaldusväärsete andmete kättesaadavuse tagamiseks hindamiste jaoks. EMKFi määruse artiklis 97 nõutakse, et iga aasta märtsi lõpus esitavad korraldusasutused komisjonile kumulatiivsed andmed kuni eelneva kalendriaasta lõpuni rahastamiseks valitud toimingute kohta. Kahes rakendusmääruses on esitatud iga toimingu elluviimise kohta nõutavate andmete loetelu ja struktuur, sealhulgas toetusesaaja ja toimingu põhinäitajad. FAME abiga on koostatud töödokument, et aidata liikmesriikidel ette valmistada Infosysi aruandeid. Esimesi aruandeid analüüsiti ja liikmesriikidele antud tagasiside aitas neil tuvastada tehtud vead. Infosysi aruandluses kirjeldatakse arengut ja edusamme toimingu tasandil, kogudes teavet kohapeal toimuva kohta. Aruandluses antakse põhiteavet toetusesaaja (nt ettevõtte suuruse või toetusesaaja soo) ja toimingu (tegevuse liik, eelarve, asjaomaste kalurite arvu, asjakohase kogupindala jms) kohta. Korraldusasutuste ja toetusesaajate halduskoormuse piiramiseks on enamik Infosysi nõutavaid andmeid juba salvestatud riiklikes andmebaasides, mis on loodud selleks, et järgida nõudeid iga toimingu kohta kogutavate ja salvestatavate andmete miinimumkoguse kohta. 2.4Rakendamise aastaaruanne Rakenduskavade elluviimise seire raames koostavad liikmesriigid rakendamise aastaaruande, mis tuleb esitada iga aasta 31. maiks ja mis hõlmab perioodi kuni eelneva kalendriaasta lõpuni (seega sama perioodi kui Infosysi aruanne). Rakendamise aastaaruandes antakse ülevaade programmide rakendamise, sealhulgas oluliste küsimuste kohta, nagu väikesemahulise rannapüügi toetamine või kliimamuutused. Komisjon ja liikmesriigid kasutavad aruannet saavutuste ülevaatamiseks ja vajalike kohanduste tegemiseks. Aruandes antakse ka esialgset teavet meetme tasandil kavandatud rahastamise kohta, mida rakenduskavades ei ole esitatud. Rakendamise aastaaruandes on kolm osa: A osas (mis tuleb esitada igal aastal ajavahemikus 2016–2023) nähakse muu hulgas ette: ·rakendamise ülevaade programmi ja liidu prioriteetide tasandil; ·kumulatiivsed andmed 28 tulemusnäitaja kohta erieesmärkide tasandil; ·kumulatiivsed andmed kõigi 50 EMKFi meetme 28 väljundnäitaja kohta; ·finantsandmed rakenduskava elluviimise kohta meetme tasandil; ·programmi tulemuslikkust mõjutavate probleemide kirjeldus ning ·hindamiskavaga seotud tegevused, sealhulgas aasta jooksul läbi viidud hindamiste kokkuvõttev aruanne;

B osas (mis kuulub ainult 2017. ja 2019. aastal esitatavatesse põhjalikesse aruannetesse) peavad liikmesriigid lisaks aru andma rakendamise horisontaalsete aspektide (sugu, kestlik areng jms) ja kliimamuutustega seotud eesmärkide toetamise kohta; C osa (mis kuulub ainult 2019. aastal esitatavatesse põhjalikesse aruannetesse) peaks sisaldama lisateavet seoses rakenduskavade panusega liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide täitmisse. 2.5Hindamiskava Et hindamised suurendaksid programmide tõhusust ja tulemuslikkust, on ühissätete määruses tehtud korraldusasutustele kohustuslikuks koostada hindamiskavad programmitöö perioodi alguses. See on EMKFi korraldusasutuste jaoks uus aspekt ning nad pidid rakendusperioodi jooksul kaaluma oma hindamisvajadusi ja võimalusi nende rahuldamiseks. Hindamiskaval on seitse osa: peaeesmärk, alameesmärgid, tegevused, juhtimist käsitlevad sätted, andmeallikad, esialgne ajakava ja kättesaadavad vahendid. EMKFi rakenduskava näidisvormis on esitatud nende osade lühisuunised. Erinevalt muudest Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kuulub hindamiskava EMKFi rakenduskavadesse, sest see võimaldas komisjonil hinnata neid kavu rakenduskava läbirääkimisprotsessi raames. 2.6EMKFi rakenduskavade hindamised Vajalik on hinnata rahastamise tõhusust, tulemuslikkust ja mõju, et edendada programmide rakendamist ja teha selgeks nende mõju. Ühissätete määruses on sätestatud kõigi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide hindamiste üldeeskirjad, EMKFi määruses on sätestatud, et liikmesriigid peavad rakendusperioodi jooksul läbi viima eelhindamise ja lisahindamised, ning komisjon peab 2024. aasta lõpuks läbi viima järelhindamise. Liikmesriikides seni ainsana läbi viidud hindamine on eelhindamine. See läheb kaugemale programmile eelneva olukorra hetkepildi lihtsast kirjeldamisest ja seda käsitletakse protsessina, mis hõlmab korrapärast teabevahetust korraldusasutuse ja hindajate vahel rakenduskava eri arengufaasides. See protsess on dokumenteeritud juhenddokumendis, mida arutati liikmesriikidega eksperdirühma kohtumistel. 2.7Tulemusraamistik ja läbivaatamine Tulemusraamistik on üks vahendeid, mida kasutatakse kõigis Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondides tulemustele suunatud lähenemisviisi edendamiseks. EMKFis põhineb see väljund- ja finantsnäitajatel, mille vahe- ja lõppeesmärgid on määratletud iga liidu prioriteedi lõikes. Tulemusraamistike näitajad esitatakse rakendamise aastaaruannetes. Tulemusreservi eraldiste määramisel lähtutakse vahe-eesmärkide 2019. aasta hindamisest ja lõppeesmärkide täitmist hinnatakse 2024. aastal. Komisjon avaldas juhenddokumendi, et anda korraldusasutustele lisateavet selle uue elemendi rakendamise kohta. EMKFis koosneb tulemusraamistik finantsnäitajatest (tõendatud maksed), mis näitavad selgesti ja klassikalisel viisil rakendamise tulemuslikkust kulutuste taseme kaudu. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tulemustele suunatuse kajastamiseks täiendatakse finantsnäitajaid väljundnäitajatega. Tulemusreservi vabastamise eelduseks on mõlema näitaja hea areng. 3Tulemused ja soovitused Käesolev aruanne on koostatud FAME tugiüksuse abiga, kasutades tagasisidet, mis on kogutud EMKFi korraldusasutustelt 2016. aasta märtsis ja septembris toimunud seminaridel ja sidusrühmade 2017. aasta septembri kohtumisel, kus osales 21 liikmesriiki, kuid ka liikmesriikide poolt FAME-le ja komisjonile rakenduskavade elluviimise käigus esitatud küsimusi. Allpool esitatud jaotises esitatakse kokkuvõte ühise seire- ja hindamissüsteemi iga elemendi rakendamise tulemustest ning asjakohasel juhul esitatakse soovitused ühise seire- ja hindamissüsteemi toimimise edendamiseks. 3.1EMKFi tegevusloogika

EMKFi tegevusloogika sobib hästi fondi struktuuriga (liidu prioriteedid – erieesmärgid – meetmed), kuid et EMKF toodi ühissätete määruse alla liiga hilja, oli kõigile Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele ühiste valdkondlike eesmärkide tasandil vaja täiendavat aruandlust. See suurendas tegevusloogika keerukust ja tegi aruandluse liikmesriikide jaoks raskemaks. Soovitused ·Tegevusloogika on ühise seire- ja hindamissüsteemi struktuurielement, mille peaks tulevikus säilitama, kuigi seda tuleks liikmesriikidega põhjalikumalt arutada eksperdirühma kohtumistel. ·See peaks olema lihtsam ja rohkem tulemustele suunatud, näidates selgesti, milline meede või tegevus annab panuse milliste eesmärkide täitmisse ja kuidas seda mõõdetakse. 3.2Ühised näitajad Ühise seire- ja hindamissüsteemi toimimise kõnealuse hindamise käigus tekkisid järgmised probleemid. ·Töödokument, milles esitati ühiste näitajate täpne määratlus ja teave nende kasutamise kohta, tehti programmitöö protsessis kättesaadavaks alles üsna hilja. See tekitas mõne liikmesriigi jaoks arusaamatusi ja mõne rakenduskava ettevalmistamisel kasutati kavandatud tulemuste eesmärkide seadmiseks eri meetodeid. ·Tulemusnäitajad on seotud EMKFi erieesmärkidega. Liikmesriikidel oli võimalus vastata, et teatavaid tulemusnäitajaid ei saanud konkreetse erieesmärgi puhul kohaldada. Seda võimalust kasutati ulatuslikult ja mitte erandina. Et aga iga EMKFi erieesmärgi alla kuulub enam kui üks ühine tulemusnäitaja, on siiski võimalik mõõta rakenduskavade panust EMKFi erieesmärgi täitmisse. ·Samuti oli liikmesriikidel võimalus ühisest loetelust valimise asemel kasutada oma näitajaid, mis tekitas olukorra, kus teatavaid tulemusi ei saa aruandluses nõuetekohaselt arvesse võtta ega koondada ELi tasandil. ·Ühine tulemusnäitaja hõlmas teatavaid meetmeid halvasti (näiteks innovatsiooniga seotud meetmed) ja mõju väljakujunemiseks vajalikku aega ei võetud alati nõuetekohaselt arvesse (näiteks netokasumi suurenemine innovatsiooni tõttu). See viitab, et EMKFi teatavat tähtsat mõju ei pruugita arvesse võtta. ·Mõnda näitajat väljendati suhtarvudes, nende arvutamine on toimingu tasandil keerukas ja nende koondamine ei ole mõttekas. Soovitused ·Seire valdkonnas tuleks tulemusnäitajaid alati väljendada absoluutarvudes, sealhulgas eesmärke ja algväärtuseid. Et EMKFi tulemusnäitajad tuginevad EMKFi toetusesaajatelt enne ja pärast toimingut saadud andmetele, tuleks vältida suhtarve, protsendimäärasid ja ebamääraseid aritmeetilisi tähiseid, sest need tekitavad vigu. Näiteks tuleks netokasumi suurenemist väljendada „enne“ ja „pärast“ väärtustena, mitte protsendimäära suurenemisena. ·Enne programmitöö alustamist peaksid liikmesriigid saama komisjonilt metoodikaraamistiku eesmärkide seadmiseks kasutatavate näitajate määratluste ja arvutusmeetodite kohta. ·Ühised näitajad peaksid hõlmama kõiki investeeringuid, et anda üldpilt nende vahendite kasutamisest ja võimaldada mõttekat koondamist ELi tasandil. Siiski tuleks liikmesriikidele tagada paindlikkus kasutada riigi tasandil lisanäitajaid. 3.3Kumulatiivsed andmed rahastamiseks valitud toimingute kohta (Infosys) Infosys on korraldusasutustele väärtuslik vahend, sest seda võib kasutada n-ö mõõdikuna rakendamise edusammude kontrollimiseks. See on komisjonile kasulik, sest annab EMKFi saavutuste kohta teavet kaua enne seda, kui esimeste tulemusnäitajate väärtuste aruandlus muutub mõttekaks. Sellest saab eriti kasulik vahend liikmesriikidele hindamiste läbiviimisel alates 2018. aastast, sest see tagab, et hindajatele on kättesaadavad usaldusväärsed põhiandmed.

Infosysiga seotud probleemide hulka kuuluvad järgmised aspektid. ·Infosysi aruannetes ei ole võimalik eristada kavatsuslikult tühjaks jäetud välju hooletusest tulenevatest väljajättudest, sest Infosysi struktuur ei võimalda märkida teatavate väljade vastuseks „ei kohaldata“. ·Algväärtus on näitaja väärtus enne toimingu algust (näiteks täistööajale taandatud töötajate arv VKEs) ja võrdluspunkt, mille alusel on võimalik mõõta edusamme. Infosysi aruannetes ei saa algväärtuseid kasutada, hoolimata asjaolust, et korraldusasutused nõuavad neid taotlejatelt alati rahastamistaotluste hindamiseks ja need on riikliku seiresüsteemi kohustuslik element. ·Infosysis nõutakse, et rahastamise taotlejad esitaksid hinnangulise tulemuse, mille nad enda arvates oma toiminguga saavutavad. Korraldusasutused kontrollivad seda hinnangut pärast projekti elluviimist. Selle teise etapi jaoks antakse korraldusasutustele metoodilist abi, et tagada kontrolli usaldusväärsus. Soovitused ·Tulevikus tuleks Infosysiga jätkata, sest see annab väärtuslikku teavet, kuigi liikmesriikide haldusasutuste haldussisend sellesse on piiratud. ·Infosysi aruannetes tuleks esitada algväärtused. ·Kasutajatel peaks olema võimalus kasutada asjakohasel juhul vastust „ei kohaldata“, lisades selgitava märkuse. 3.4Rakendamise aastaaruanne Erinevalt Infosysist esitatakse rakendamise aastaaruanded SFC kaudu, kasutades struktureeritud töövoogu, ja nendele tuleb saada komisjoni heakskiit. Nende aruannete hindamisel komisjonis võib tekkida eri tüüpi probleeme, mis võivad põhjustada märkimisväärseid viivitusi. Eelkõige ei tohiks olla lahknevusi Infosysis esitatud eristatud teabe ja rakendamise aastaaruannetes kasutatavate koondväärtuste vahel, sest mõlemad aruanded hõlmavad sama perioodi. Kõigi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul tehakse rakendamise aastaaruannetest pärit põhiteave üldsusele kättesaadavaks komisjoni hallatavas avatud andmete portaalis, et tagada fondide kasutamise läbipaistvus. EMKFi rakendamise finantsandmed tehakse kättesaadavaks ainult kord aastas rakendamise aastaaruandes, samas kui Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi kohta saab komisjon teavet kolm korda aastas. Järelikult on nende fondide kohta avatud andmete portaalis avaldatud teave ajakohasem kui EMKFi kohta avaldatud teave. Soovitused ·Et abistada liikmesriike aruannete koostamisel, tuleks teha kättesaadavaks suunised. ·Infosysi ja rakendamise aastaaruannete vahel tuleks tagada suurem täiendavus. ·Fondide rahalise rakendamise aruandlus tuleks kooskõlastada. 3.5Hindamiskava

Hindamiskavade pikkus, üksikasjalikkus ja kvaliteet on erinevad ja kavades esitatakse sageli ainult nõutud miinimumteave. Korraldusasutused tähtsustasid rohkem rakenduskava muid osi ning hindamiskavad jäid vahel tähelepanuta ja need koostati kiiresti. Hindamiste jaoks eraldatud eelarve on väga erinev, viidates proportsionaalsele kohtlemisele: mitme piirkonnaga riikidel on hindamistega seotud eesmärkidel märgatavalt suurem eelarve kui liikmesriikidel, kus on ainult väike EMKFi rakenduskava ja kelle piirkondlikud erinevused on väikesed või puuduvad. Soovitused ·Rakenduskavasse kuuluvas hindamiskavas tuleks rõhutada ainult hindamisprotsessi juhtimist, esitada põhiline ajakava ja ressursside ligikaudsed eraldised. ·Paindlikkuse säilitamiseks ja rakenduskava sagedase muutmise vältimiseks tuleks üksikasjalikum kavandamine jätta hilisemasse etappi, kasutades seirekomisjoni poolt vastu võetud ajakohastatud kavu, nagu tehakse muude Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul. 3.6Hindamised Valdav osa liikmesriike ei olnud 2017. aasta aprillis hindamistega veel alustanud, sest nende arvamusel oli rakendamise tase sisukate hindamistulemuste saamiseks liiga madal. Seetõttu on liiga vara, et teha järeldusi ühise seire- ja hindamissüsteemi kõnealuse komponendi kohta. Eelhindamiste protsess on rakenduskavades esitatud, kuid väga kokkuvõtvalt ja seda tuleb võib-olla täiustada. Eelhindamisrühmad ei ole üldiselt osalenud rakenduskavade läbirääkimiste etapis või nende elluviimisel ja nad ei saanud esitada hinnangut rakenduskava lõpliku versiooni kohta. EMKFi hindamise puhul on eriti raske leida hindajaid, kellel on õiged teadmised nii kalanduse kui ka hindamismetoodika valdkonnas: seda on võimalik saavutada ainult üksteise oskusi täiendavate isikute rühmas. Lisaks on vaja suuniseid, et abistada liikmesriike tulemuslikkuse või mõju hindamisel. See on iseäranis tähtis siis, kui komisjon viib läbi järelhindamise, mis peaks põhinema usaldusväärsetel riiklikel hindamistel. Soovitused ·Eelhindamiste suunised peaksid olema üksikasjalikumad ja hõlmama määratlust eelhindamiste läbiviijate rolli kohta rakenduskavade elluviimisel. ·Liikmesriigid peaksid püüdma kombineerida eri liiki vajalikke teadmisi ajutises hindamisrühmas. ·Hindamise metoodikaraamistik tuleks teha kiiresti kättesaadavaks. 3.7Tulemusraamistik