ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.3

Eriti asjakohane on teha edusamme keskkonnaalase maksustamise alal ja paljudes ELi liikmesriikides kehtivate suurte fossiilkütusetoetuste vähendamisel, sest paljude toodete ja teenuste hind ei peegelda õigesti kõiki tootmiskulusid, kuna saastekulud ei kajastu neis. Vabatahtlike ökomärgiste poliitika on jäänud ebapiisavaks, veelgi enam praeguse kriisi tingimustes, sest üha rohkem on neid tarbijaid, kelle jaoks on kõige olulisem toote hind, mitte selle keskkonnasõbralikkus. Selleks et saavutada ühiskonnas suurt üksmeelt keskkonnamaksude poliitika osas, tuleb arvestada sellega, milline on selle poliitika mõju ettevõtete konkurentsivõimele ja selle sotsiaalsed tagajärjed kodanikele (nt selle osas, mida on hakatud nimetama kütteostuvõimetuseks), ning töötada välja täiendavaid poliitikameetmeid (tööstus- ja kaubandusmeetmed, meetmed ebasoodsamas olukorras olevate ühiskonnarühmade toetuseks), mis seda mõju leevendaksid. Samuti tuleb luua maksusoodustusi ettevõtlustulu taasinvesteerimiseks CO2-heite vähendamisse (kliimamuutuste vastasesse võitlusse reinvesteerimise fondi kaudu) ja teiste negatiivsete keskkonnamõjude kahandamisse, eeldusel, et selle haldamine ettevõtetes toimub ühiselt koos töötajatega.
1.3

Kuna piirkondadele antav riigiabi on ette nähtud ebasoodsas olukorras piirkondade ebasoodsate tingimuste leevendamiseks ja seega selleks, et edendada liikmesriikide ja ELi kui terviku majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, on see väärtuslik vahend selleks, et aidata kaasa Euroopa piirkondade kriisist väljumisele ja nende majanduse elavdamisele. See on vajalik eelkõige VKEdele, et need vahendid oleksid tõhusad ja tulemuslikud ning et soodustataks sellest konkreetsest abisüsteemist abi saamist juurdepääsutingimuste lihtsustamise ja vahendi paindlikumaks muutmise kaudu ning teavitades VKEsid piisavalt neile pakutavatest võimalustest.
4.1.1

On selge, et e-valitsus lihtsustab valitsusteenuste kasutamist iseäranis kodanike ja VKEde jaoks. Koostalitlusvõime on tõhusate ja tulemuslike e-valitsuse teenuste eeltingimus. Selles kontekstis peab kodanikel olema täielik kontroll oma andmete üle ja juurdepääs neile, ilma et nad saaksid neid muuta, ent võimalusega tuvastada, kellel on olnud kas õigustatud või õigustamatu juurdepääs mingile osale neist andmetest. Siiski on oluline, et inimestel oleks valikuvabadus, kas kasutada teenuseid digitaalsel või traditsioonilisel kujul.
6.3

Idapartnerlus hõlmab terve rea eesmärke sotsiaalpoliitika ja tööhõive valdkonnas, seoses poliitikameetmega „Majandusintegratsioon ja lähenemine ELi poliitikale” (II temaatiline platvorm). Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat on käivitanud kõnealuses raamistikus mitmeid tegevusi, mille eesmärk on edendada „parimaid tavasid” sotsiaalpoliitika ja tööhõive valdkonnas. Veelgi struktuursema programmi loomine on seni siiski olnud võimatu ühe konkreetse partnerriigi vastuseisu tõttu, kes on avalikult seadnud kahtluse alla nende küsimuste olulisuse idapartnerluse jaoks. Komitee loodab, et seda takistust on võimalik ületada ja palub komisjoni esindajatel jätkata arutelu selle riigi uue valitsusega, et viimane rakendaks kõnealuses valdkonnas konstruktiivsemat lähenemisviisi.
3.1.5

Tootmisetapiga on seotud ka see, et tänu viimastel aastatel läbiviidud ühise põllumajanduspoliitika järjestikustele reformidele on suudetud kohandada vahendeid, et vältida ja paremini juhtida liigse toodangu turgudele paiskamise olukordi. Sellegipoolest tuleks ahela toimimist praktikas veel tõhustada nt põllumajandustootjate läbirääkimisvõimu tõelise tugevdamise näol.
5.7

Kutsekoolitus ja saadud kvalifikatsiooni tunnustamine Euroopa tasandil on esmatähtis. Merenduserialane koolitus (eelkõige tööstusvaldkonnas õppijatele, aga ka remondi ja korrashoiuga seotud teenindusvaldkonnas õppijatele) ei ole kättesaadav kõikjal Euroopas. Tuleb mõelda, kuidas arendada koolitusplaane, et need oleksid tunnustatud Euroopa tasandil ning võimaldaksid kvaliteetset koolitust, toetaksid töötajate suuremat liikumist Euroopas ja tooksid noori laevandusega seotud ametit omandama. Soovitatav on välja anda Euroopa koolituspass, nagu see on kaevandusinseneridel; tööturu osapooled peaksid panustama kvalifikatsiooni tunnustamise süsteemi arendamisse Euroopa tasandil, pakkudes näiteks välja pilootprojekti ECVETi (Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteem) raames (8). Ka meeskonnakoolitus ja merendusalane asjatundlikkus saaksid kasu Euroopa lähenemisviisist, mis võimaldaks avada ELi tööturgu. Meretööstuse alane teadlikkus on olnud väike, samuti ametite tundmine koolides ja ülikoolides, mis on piiranud tutvumist karjäärivõimalustega merenduses. Paljudes Euroopa riikides ei ole enam merendusalaseid sotsiaalseid kokkuleppeid, mis pidurdavad sektori atraktiivsuse kasvu.
5.7.3

Mõnel juhul on tööhõive taseme ja töötasude suur erinevus vähenenud, ent seda kahjuks mitte tänu sellele, et naiste tööhõive ja palgad oleksid kasvanud, vaid selle pärast, et nõudlus valitsevalt meestöötajatega sektorites (ehitus, tootev tööstus, finantsvaldkond) on kriisi otsesel tagajärjel vähenenud. Komitee meenutab, et ELi toimimise lepingus määratletakse ELi ülesehitamise ühe eesmärgina „parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega” (16) ning et see kehtib kõigi jaoks.
2.1.3

Piraatlus on algselt merenduse probleem, areneb aga humanitaar-, kaubandus- ja globaalseks majandusprobleemiks, mis mõjutab kogu maailma tarbijaid. Selle kulud võivad suureneda kaupade ja energia tarneahela häirete korral, kui rahvusvaheline kogukond ei tegele tõhusalt piraatlusega või meremeeste liidud keelduvad sõitmast piraatluse all kannatavates piirkondades. Aastas sõidab neist piirkondadest läbi 18 000 laeva. Piraatlus Adeni lahes/Aafrika Sarve piirkonnas kujutab endast strateegilist ohtu ELile, kuna see avaldab mõju liiklusele Euroopa–Aasia peamises transpordikoridoris. Ettevõtjad kasutavad aina rohkem Hea Lootuse neeme mereteed, et vältida Suessi kanalit. Piraatlus on muutunud väga tasuvaks kuritegelikuks äriks ja ahvatlevaks karjääriks piirkonna noorte jaoks. Selle kulud on ebaproportsionaalsed osalevate piraatide arvuga (keda Somaalias on ligikaudu 1 500). Piraatlus takistab ELi toiduabi kohaletoimetamist Aafrika põua ohvritele, kui seda on kõige rohkem tarvis. Mereväe kohalviibimist India ookeanis on võrreldud Euroopa suuruse maa-ala patrullimisega 20 politseiautoga.
4.2.4

ÜRO inimõiguste hartas (12) on sätestatud, et igal inimesel on mis tahes tingimustel õigus kaitsele. Lahknevus traditsioonilisest Hiina ühiskonnamudelist on ilmne, kuna Hiina harmoonilise ühiskonna kontseptsioonis kujutab valitsuse nõutud ühtsus ja stabiilsus endast inimõiguste rakendamise alust ja eeldust. Sellest hoolimata ei saa kultuurilised erinevused õigustada eelnimetatud õiguste rikkumist, mis tuleb igal juhul hukka mõista. On selgesti märgata, et Hiina moderniseerimise käigus asetleidvad suured muutused hõlmavad ka ühiskonna ja üksikisiku suhet; see protsess on siiski alles algstaadiumis, mis ei võimalda praegu prognoosida selle käiku.
6.3

Nende meetodite ühine joon on see, et need on välja töötatud, pidades silmas sotsiaalse ettevõtte tegevuste eesmärki, mitte teiste sektorite mudeleid. Nende lähenemisviiside puhul ei mõõdeta mitte üksnes kahe ajahetke vahele jäävat väljundit, vaid need hõlmavad sageli laiemat mittelineaarset protsessi, nagu muutuse teooria (Theory of Change), (16) mis lihtsustatuna sisaldab määratlemist, kvantifitseerimist ja jälgimist. Selliste lähenemisviiside kasutamisel lisatakse mõõtmisprotsess ettevõtte äritegevuse kavandamisse ning see on oluline vahend ettevõttesisese arengu edendamisel.
1.11

Komitee arvates ei peaks täiustatud tehnoloogiaga seonduvate uute eeskirjade ja nõuete kogumist pidama sektorile kahjulikuks või probleemseks, vaid pigem avanevaks võimaluseks. Selles osas peaksid LHRÜ- ja laevaehitustehased ning terasetootmissektor tegema tihedamat koostööd, et saavutada paremaid tulemusi. Komitee kutsub liikuvuse ja transpordi peadirektoraati üles arvestama strateegilisel poliitikakujundamisel (sh lähimerevedude küsimuses) LHRÜ sektoriga. Komitee leiab, et vastavalt keskpika ajavahemiku (3 aasta) prognoosidele, mis viitavad suurele nõudlusele laevade ringlussevõtu järele Euroopas, on LHRÜ sektoril valmidus selliste projektide läbiviimiseks. Samuti on sektoril olemas inimkapital, et täita nõudeid laevade ringlussevõtuks nii, et see ei kahjustaks ei inimesi ega keskkonda. Samal ajal võetakse sektoris arvesse asjaolu, et tegemist on uue ja teistsuguse tegevusliigiga, mis sisaldab tundlikke aspekte ja vajab ettevaatlikku lähenemisviisi. Komitee leiab, et laevade ringlussevõtt muutub Euroopa tööstuse jaoks üha strateegilisemaks tegevuseks.
2.11

On ka kultuurilisi tagajärgi. Mõningate uuringute järgi on kodumasina keskmine kasutusiga 6–8 aastat, samas kui 20 aasta tagasi oli see iga 10–12 aastat. Tarbijad võivad õigustatult küsida, miks on toodete kasutusiga vähenenud, kui kõikjal edendatakse innovatsiooni. Eurooplaste usaldust tööstusesse on kasvatatud pika aja jooksul ja kavandatud aegumisega on see kadumas. Ajal, mil peaaegu kõik arvamusküsitlused näitavad eurooplaste ja tööstuse vahelist tohutut lõhet, on selge, et kiire rikkiminek ja võimatu parandamine ei paranda tarbijate suhtumist ettevõtetesse. See selgitab, miks 92 % eurooplastest (2) soovivad, et toote kasutusiga (või kasutuskordade arv) oleks tootele märgitud. Euroopa ettevõtete konkurentsivõime parandamiseks tuleb parandada ka tarbijate usaldust ettevõtetesse.
7.3

Rahastamisele juurdepääs on otsustava tähtsusega eelkõige VKEde jaoks. EL peab toetama liikumist (suuresti domineerivatelt) pankade rahastamisvahenditelt teistele kapitalitoodetele, nagu riskikapital ja kapitaliturud. Selleks et see toimiks, peavad investorid tundma, et tegemist on stabiilse, pikaajalistel strateegiatel põhineva investeerimiskeskkonnaga.
3.5

Selle vastandiks on sellise riigi nagu Hiina tsentraalselt juhitav majandus, kus enamik hoobasid ja osalejaid on suuremal või vähemal määral tsentraliseeritud kontrolli all. Hiinal on kõigist riikidest kõige selgem ja täielikum strateegiline lähenemisviis, kuidas tagada oma tulevased põhivajadused toiduainete ja sööda, vee, mineraalide ja energia alal. See põhjustab eelkõige Aafrikaga seoses paljudele muret. Nagu komitee on märkinud: „Otsides uusi tooraineallikaid ja välisinvesteeringute sihtkohti, on Hiina sõlminud mitme Aafrika riigiga partnerlusleppe, milles keskendutakse investeeringutele kui ärile ja mitte arengu toetamisele” (16).
3.2.2

Maakasutamisega seonduv konflikt on suur probleem eelkõige arenguriikides ja riikides, mida iseloomustavad suured piirkonnad, kus linnastumise tase on madal (nt Brasiilia või Iowa osariik USAs). Maakasutamise konflikti mõiste on arusaadav, kuid seda võib selgitada veelgi paremini, kui mõelda sellele, et 25 galloni bioetanooli tootmiseks on vaja selline kogus maisi, millest piisab ühe inimese toitmiseks terve aasta jooksul (World Watch Institute).
7.1

Komitee teeb komisjonile ettepaneku uurida võimalusi ELi energiasolidaarsusfondi loomiseks, et toetada komitee esitatud meetmeid, sealhulgas nt panused kodanike teavitamisse ja koolitamisse, Euroopa kohalike projektide võrgustik, toetus kogemuste vahetamiseks heade tavade kohta, selliste heade tavade ülekandmine ja levitamine ELis, mis on välja arendatud ELi toetusega rahvusvahelistes projektides või kohalikul ja piirkondlikul tasandil, Sh nt riikide või kohalike omavalitsuste poolt kehtestatud finantstoetussüsteemid arvete maksmiseks (sotsiaaltariifid, energiakupongid jms), talveperioodiks, ühiste teabepunktide loomiseks, energiatõhususe nõustajate koolitamiseks (nt Euroopa projekt „Achieve”), piirkondade renoveerimiseks, toetuse või tehnilise abi arendamiseks energiatõhususe panuste jaoks (nt Euroopa projekt CEB-ELENA – European Local Energy Assistance Facility) ning taastuvenergia mikrotootmisettevõtjate ning asjakohaste finantseerimiskavade jaoks haavatavatele majapidamistele (nt Euroopa projekt FinSH – Financial and Support Instruments for Fuel Poverty in Social Housing).
5.4.2

Komitee soovib, et käsitletaks intellektuaalomandiõiguste küsimust (32), et kaitsta õiglaselt Euroopa uuendusi. Üks keerulistest küsimustest, mis läbirääkimisele tuleb, on kaitstud geograafiliste tähiste (KGT) küsimus. Kvaliteetse põllumajandustoodangu intellektuaalne kaitse võib osutuda impordi varjatud takistuseks. Juba WTO raames oli ELil ja Jaapanil erinev lähenemine: EL soovis KGT kaitse ulatust laiendada, et tagada siduva mõjuga suurem kaitse (TRIPS-leping: ELi 1998. aasta ettepanek), ja Jaapan tegi koos USAga (1999. aastal) ettepaneku, et liikmed teavitaksid WTOd oma geograafilistest tähistest, et koostada andmebaas, mis oleks teistele liikmetele teabeallikas, ilma et sellel oleks siduv mõju. Komitee leiab, et see on oluline küsimus, mida tuleb läbirääkimistel hoolikalt käsitleda.
3.1

Esimene ja kohene samm Euroopa järgmise õigusloomeperioodi tegevuskavas oleks allkirjastada ja rakendada tõeline majanduskasvu, tööhõive ja stabiilsuse pakt, et edendada majanduse taastumist ja luua tingimused võla tagasimaksmiseks (Euroopa New Deal). See kava peaks sisaldama vähemalt järgmiseid punkte: — Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi emiteeritavad eurovõlakirjad (osaliselt juba käivitatud projektivõlakirjadega), suurendamata riikide võlakoormust, et rahastada väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid ja projekte taristu-, tervishoiu-, haridus-, linnauuendus- ja keskkonnasektorites ning üleeuroopaliste võrkude valdkonnas. Sellised Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi sihipärased meetmed on signaal, et EL on aktiivselt võtnud endale kohustuse parandada erainvesteeringute finantskeskkonda (4); — liikmesriikide avaliku sektori investeeringud, sh sotsiaalsesse sektorisse (5), et täiendada ELi avaliku sektori investeeringuid ühiste kokkulepitud parameetrite süsteemi kaudu, mis peaks koos õigete struktuurireformidega edendama ka erainvesteeringuid (golden rule); — kokkuhoiupoliitika leevendamine või ajutine peatamine kriisi ajal, sest kokkuhoiupoliitika on majanduslanguse, nõudluse vähenemise ja töötuse suurenemise üks peamine põhjus ning on majanduse taastumist edasi lükanud. Teisisõnu tuleb tagada üleminek üksnes kokkuhoiult ühistele reformidele, mis võimaldavad jätkusuutlikku majanduskasvu, töökohtade loomist ja suuremat tootlikkust (6); — majanduskasvu, tööhõive ja sotsiaalvaldkonnas kokkulepitud lisameetmed, mis kaasatakse esimese ja teise majanduse juhtimise paketi ja fiskaalkokkuleppe rakendamisse; — Euroopa poolaasta parem rakendamine: teel majandusliidu poole on nelja aasta eest algatatud Euroopa poolaastal asendamatu roll liikmesriikide majanduse lähenemises ja kohandamises. Kuigi see on pehme koordineerimismeetodi vili, võib see anda häid tulemusi. Samas tuleb seda õigesti rakendada ning see peaks olema läbipaistvam ja nõuetekohaselt teatavaks tehtud. Sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasatus ja osalus tuleb tagada nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil; — nõuetekohane vastavus riiklikele reformikavadele: juhtimine on äärmiselt tähtis. Seejuures on otsustava tähtsusega see, kuidas riiklikud ametiasutused selles suunas töötavad, ning selgelt tuleks esile tõsta seda, milliseid muudatusi vajaduse korral nõutakse. Kõik sidusrühmad peaksid läbi vaatama riiklike reformikavade elluviimise, sh riiklike ametiasutuste kvaliteedi aspektist, ja komisjon peaks nende elluviimist hoolikalt jälgima; — liikmesriikide täielik vastutus: poolaasta protsess on praeguses vormis ikka veel liiga tehnokraatlik, mis pärsib selle elluviimist. Protsessi tuleks kaasata riikide parlamendid, kes poolaastat põhjalikult arutaksid, samuti sotsiaalpartnerid ja muud kodanikuühiskonna organisatsioonid (7).
4.11

Paljudes riikides on eelarve konsolideerimisprogrammide raames ravimikuludele osaks langenud ebaproportsionaalselt suur kärpekoormus, vaatamata sellele, et on tõestatud nende suurem väärtus võrreldes teiste tervishoiukuludega. See muudab olukorra tööstusharu jaoks ettearvamatuks, annab Euroopa innovatsioonikohustuste kohta segadust tekitavaid signaale ning seab potentsiaalselt ohtu liikmesriikide suutlikkuse tervishoidu ravimite ja muude tehnoloogiate asjakohase kasutamise abil jätkuvalt tõhustada.
5.3

Nii töökoha kontekstis kui ka töövälises valdkonnas on suureks eeliseks kogenud vanemate inimeste kokkuviimine noorte sisserändajatega. Oma kogemusi meelsasti noortega jagavate vanemate inimeste teadmistel ja hindamisvõimel on väga eriline väärtus. Sellest ei tulene mitte üksnes asjakohased lahendused keerulistele probleemidele, vaid see kujutab endast ka ühiskondlikku ühtekuuluvust soodustava dialoogi olulist vormi. See tuleb kasuks kõikidele asjaosalistele. Kui dialoogis osalevatel inimestel on veel lisaks mitmekülgne kultuuriline taust, siis toob see endaga kaasa avatud, mitmemõõtmelise ühiskonna, mis tagab kõigile juurdepääsu ja osalemisvõimalused.
7.8.

Võib oletada, et ka 2020. aastal on vastuolu riigi ja individuaalsete huvide vahel alles, samuti ka vajadus sõltumatu nõustamise ja toetuse järele. Seetõttu jäävad vabad elukutsed elujõuliseks institutsiooniks, eeldusel, et neid moderniseeritakse õigeaegselt nii, et ei kahjustata nende põhiolemust, võrdelisi edusamme teadmiste alal, sõltumatust/läbipaistvust ja sellel põhinevat usaldusväärsust.
1.2

Komitee on seisukohal, et põllumajandustegevus peab taotlema tasakaalu keskkonnakaitse, kulutasuvuse ja sotsiaalsete nõudmiste vahel. Säästev põllumajandus on kodanikuühiskonna põhinõue, mida on võimalik saavutada mitmesuguste tootmismudelite abil. Integreeritud tootmine näitab, et Euroopa põllumajandustootjatel on huvi pidada veelgi paremini kinni säästva tootmise standarditest.
5.9

Töövõimaluste loomine on otsustava tähtsusega ning õigus haridusele ja koolitusele tuleb tagada ka praktikas. Hädasti on vaja kutseõpet, et „kohandada tööjõudu uue tootmismudeli vajadustega” (14). Eritähelepanu tuleks pöörata sellele, kuidas vähendada noorte maapiirkondadest lahkumist. See puudutab eriti noori naisi, kes on altimad välja rändama. Sellise tööhõive pakkumine, mis võimaldab noortel peredel kasutada maakoha looduskeskkonda laste kasvatamiseks sobiva kohana, toob ühiskonnale netokasu. Varem on komitee nõudnud tugevaid meetmeid, mille abil aidata naistel kasutada ära oma potentsiaali töötajate ja ettevõtjatena, võimaldades neil saada arengu ja innovatsiooni edendajateks ning andes neile selleks vajalikud teadmised ja vajaliku tehnoloogia (15).
Kolmas lõik on vastuolus teises lõikes esitatuga. Kõige asjakohasem oleks välja jätta teine lõik, kuna komisjonil puudub pädevus kohustada liikmesriike koostama üldist majandushuvi pakkuvate põhiteenuste korvi. Selguse mõttes võiks siinkohal korrata kõiki argumente: ELi esmases õiguses ei kattu avalike teenuste mõiste ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste mõiste. Rooma lepingu artikli 90 lõikes 2 (praegu Lissaboni lepingu artikli 106 lõik 2) nimetatakse juba üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid; transporti käsitlevas artiklis 77 (praegu artikkel 93) on tegemist avalike teenuste mõistega. Käesolev mõiste on transpordipoliitika teatud vormi poliitiline nimetus ja seetõttu puudub sellel igasugune seos konkreetse eriteenusega, aspekt, mis on esmatähtis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlemisel; seda võib teha üksnes liikmesriik või selle ametiasutus ainult kõnealuse riigi, piirkonna või kohaliku omavalitsuse piires. Lisaks sellele on üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitletavatesse ELi eeskirjadesse Lissaboni lepinguga tehtud muudatused pigem nõrgendanud kui tugevdanud ELi mõju riiklike pädevustega võrreldes (2). Seega kehtib artikli 14 raames nõukogule ja Euroopa Parlamendile antud uus õiguspädevus üksnes põhimõtetele ning eelkõige majandus- ja rahandusalastele tingimustele, võimaldades üldist majandushuvi pakkuvatel teenustel täita oma ülesannet; kõnealune pädevus oli Euroopa Komisjonile kui aluslepingute kaitsjale juba suures osas omistatud. Seega on selge, et nõukogul ja Euroopa Parlamendil puudub igasugune pädevus seoses 14 ühise väärtusega, sealhulgas taskukohasus. Nende reguleerimine on eksklusiivselt riiklik pädevus. Seega ei ole kindlasti võimalik pakkuda kõigile Euroopa kodanikele vastuvõetavat elukvaliteeti üldist majandushuvi pakkuvate teenuste abil, vaid valdkondlike õigusaktide kohandamise teel, et saavutada kõigis liikmesriikides soovitud alammäära. Seda suunda peaksid järgima kõik Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamused ja seega on kindel, et kõnealust eesmärki on võimalik saavutada üksnes Euroopa Komisjoni nõusoleku ja, mis veelgi olulisem, meetmetega; Euroopa Komisjon lükkas tagasi kolm omaalgatuslikku arvamust, mis komitee oli juba varem vastu võtnud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste toetamiseks.
4.2

Komitee on seisukohal, et siseturu arendamisel tuleks tagada, et sellesse kaasatakse puuete ja ligipääsetavuse standardimise ja ühtlustamise valdkonnad, et muuta siseturg nüüdisaegsemaks ning maailmamajanduses konkurentsivõimelisemaks ja kaasavamaks. Eraldi on olemas puuete valdkonna majandussektor.
4.5

Kuigi ühis- ehk osalustarbimine hõlmab laia ja avatud algatuste spektrit, on (nagu varem öeldud) kõigi ühine joon see, et nende abil saab lihtsamini viia kokku need inimesed, kellel on kasutamata ressursse, ja need, kellel on neid ressursse vaja. Seda omadust illustreerib kõige paremini see, et me kipume rääkima ökoloogilisemate toodete tootmisest, aga veelgi ökoloogilisem oleks see, kui me kasutaksime optimaalsemalt ära juba olemasolevat.
4.6.1.

Viimastel aastatel on komisjon tunnistanud, et majanduse võimsuse suurendamiseks on väga oluline soodustada VKEde eksporti. Paljude VKEde jaoks on esimeseks sammuks eksport teise ELi liikmesriiki. See muudab konkurentsi siseturul väga oluliseks, sest siin saadud kogemused võivad motiveerida äriühinguid kolmandatesse riikidesse eksportima. Kuna selline eksport on VKEde jaoks raske, on tähtis neid kõnealustel turgudel mitte üksi jätta. Lisaks tuleks parandada ekspordi rahastamisvahendite kättesaadavust VKEde jaoks.
3.3

Vastastikkuse põhimõttel toimivate organisatsioonide turuosa on Euroopas keskmiselt 15,8 % (12,8 % elukindlustus ja 20,5 % kahjukindlustus). Hinnatakse, et vastastikused ühingud osutavad tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid ligikaudu 230 miljonile Euroopa kodanikule, kellest umbes 100 miljonit on kaetud kohustusliku haiguskindlustusega. Nad annavad Euroopas tööd ligikaudu 3 50 000 inimesele. Üldiselt tunnistatakse, et majandusele on tema struktuuride mitmekesisus kasulik, sest see suurendab kohanemisvõimet turu muutuste korral. Lisaks annab vastastikuste ühingute pikaajaline toimimisviis neile kriisi ajal kapitaliühingute ees eelise.
3.1.

Kahjuks – nende seisukohast – valitseb meditsiinis ja teaduses valdavalt arvamus, et puuduvad vaieldamatud tõendid selle kohta, et elektromagnetilise ülitundlikkusena kirjeldatud väga mitmesuguseid sümptomeid saaks seostada kokkupuutega elektromagnet- või raadiokiirgusega. Sellega seoses on Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) märkinud, et kõigis seni teostatud uuringutes on jõutud järeldusele, et kokkupuude, mis jääb alla kogu sagedusspektrit 0 Hz kuni 300 GHz hõlmavates rahvusvahelise mitteioniseeriva kiirguse eest kaitsmise komisjoni (ICNIRP) 1998. aasta suunistes (elektromagnetkiirgusega kokkupuute piiramiseks) soovitatud piirmäärade, ei avalda mitte mingisugust teadaolevat kahjulikku mõju inimtervisele (WHO: http://www.who.int/peh-emf/research/en/). Sellegipoolest nõutakse mitmes riigis aktivistide organisatsioonide korraldatavate kampaaniate raames jätkuvalt täheldatud probleemi senisest ulatuslikumat tunnistamist ning senisest tõhusamate ennetus- ja abimeetmete rakendamist seoses elektromagnetkiirguse allikate tugevuse ja levimusega. Sellised organisatsioonid peavad ametiasustuste tegutsematust parimal juhul järeleandlikkuseks või halvemal juhul osaks laiemast, valitsuste, äri- ja välisriikide huvidest mõjutatud vandenõust, sest ametiasutused on tõrksad tegelema ulatuslike kohandustega, mida on vaja teha seal, kus WiFi (või muude elektritoitel töötavate seadmete) kasutust tuleb vähendada või piirata.