ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA KOMISJON 
Brüssel 15.6.2010 
SEK(2010) 740 lõplik 
  
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
  
ülemäärase eelarvepuudujäägi ol emasolu kohta Küprosel 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
1. STABIILSUSE JA KASVU PAKTI KOHALDAMINE PRAEGUSES KRIISIOLUKORRAS  
Paljudes ELi liikmesriikides ületab praegu va litsemissektori eelarve puudujääk ELi toimimise 
lepingus (edaspidi „alusleping”) sätestatud kontrollväärtuse 3 % SKPst. Puudujäägi ja võla 
sageli väga järsku suurenemist tuleb vaadelda 2008/2009. aasta finantskriisi ja 
majandussurutise enneolematu ulatuse kontekstis. Oma osa on siin mitmel teguril. Esiteks väheneb majandussurutise tagajärjel maksutulu ja suurenevad sotsiaaltoetustega seotud kulud 
(nt töötushüvitised). Teiseks, tunnistades, et eelarvepoliitikal on praeguses erakordses 
majandusolukorras oluline osa, kutsus komis jon 2008. aasta novembris esitatud Euroopa 
majanduse elavdamise kavas (mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks detsembris) üles võtma stimuleerivaid fiskaalmeetmeid. Kavaga nähti et te, et stimuleerivad meetmed peavad olema 
õigeaegsed, sihipärased ja ajutised ni ng vastama eri liikmesriikide rahanduse 
jätkusuutlikkusele ja konkurentsivõimele, kusjuures kõnealus te meetmete kohaldamine tuleks 
majandusolukorra paranedes lõpetada. Lisa ks on mitu riiki võtnud finantssektori 
stabiliseerimise meetmeid, millest mõned on mõjutanud võlapositsiooni või võivad tulevikus 
puudujääki ja võlga suurendada, kuigi teatavad riikliku toetusega seot ud kulud võib tulevikus 
tagasi saada. 
Komisjon algatab stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt ülemäärase eela rvepuudujäägi menetluse, 
kui liikmesriigi eelarvepuudujääk ül etab kontrollväärtuse 3 % SK Pst. Stabiilsuse ja kasvu 
pakti 2005. aasta muudatuste eesmärk oli tagada , et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 
kõigis etappides võetaks täie l määral arvesse eelkõige  majanduslikku olukorda ja 
eelarvepositsiooni. Seega nähakse stabiilsuse ja  kasvu paktiga ette raamistik, mis aitab 
valitsustel kujundada poliitika, millega saaks ki iresti taastada kindla eel arvepositsiooni, võttes 
arvesse majandusolukorda, ning sellega tagada riigi rahanduse pikaajal ine jätkusuutlikkus. 
2. Ü
LEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI MENETLUSE RAAMES VAREM VÕETUD 
MEETMED  
Euroopa Liidu toimimise lepingus on sätestat ud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. 
Kõnealust menetlust on täpsustatud stabiilsus e ja kasvu pakti osaks olevas nõukogu määruses 
(EÜ) nr 1467/97 ülemäärase ee larvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja 
selgitamise kohta1. 
Vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 2 peab komisjon jälgima eelarved istsipliini järgimist 
kahe järgmise kriteeriumi alusel: a) ka s valitsemissektori ka vandatud või tegeliku 
eelarvepuudujäägi suhe SKPsse ületab kontrollväär tuse 3 % (välja arvatu d juhul, kui see suhe 
on oluliselt ja pidevalt vähenenud ning jõudnud kontro llväärtuse lähedasele tasemele või kui 
kontrollväärtuse ületamine on ainult erandlik ja  ajutine ning suhe on kontrollväärtuse lähedal) 
ning b) kas valitsemissektori võ la suhe SKPsse ületab kontro llväärtuse 60 % (välja arvatud 
juhul, kui see suhe väheneb piisavalt ning lähe neb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega). 
                                                 
1 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Aruandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti 
rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille 
majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. novembril 2009 heaks kiitis ja mis on kättesaadav 
aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 
ET 3   ET Artikli 126 lõikes 3 on sätestatud, et juhul, kui liikmesriik ei vasta ühele või mõlemale 
kriteeriumile, peab komisjon koostama aruande. Aruandes tuleb võtta arvesse ka seda, kas 
valitsemissektori eelarve puudujääk  ületab riigi investeerimis kulutused, samuti kõiki muid 
asjaomaseid tegureid, kaasa arvatud liikmesriigi keskmise pikkusega perioodi majandus- ja eelarvepositsioon. 
Võttes aluseks Küprose ametiasutust e 2010. aasta märtsis esitatud andmed
2 ning komisjoni 
talituste 2010. aasta kevadprognoosi, võttis ko misjon asutamislepin gu artikli 104 lõike 3 
alusel 12. mail 2010 vastu Küprost käsitleva aruande3. 
Seejärel sõnastas majandus- ja rahanduskom itee 27. mail 2010 kooskõlas aluslepingu artikli 
126 lõikega 4 oma arvamuse komisjoni aruande kohta. 
3. ÜLEMÄÄRASE EELARVEPUUDUJÄÄGI OLEMASOLU  
Küprose ametiasutuste poolt 2010. aasta ap rillis esitatud andmet e kohaselt ulatus 
valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aas tal 6,1 %ni SKPst ja ületab seega 
kontrollväärtuse 3 % SKPst. Artikli 126 lõike 3 kohases aruandes märgiti, et puudujääk ei ole 
kontrollväärtuse (3 % SKPst) lähedal ning seda  võib käsitada aluslepi ngu ja stabiilsuse ja 
kasvu pakti tähenduses erandlikuna. Eel kõige on ülemäärane eelarvepuudujääk tingitud 
tõsisest majandussurutisest aluslepingu ning st abiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni 
talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt peak s Küprose reaalne SKP veelgi vähenema, 
kuid vähemal määral, st 2010. aastal ligik audu ½ % võrreldes 2009. aasta 1¾ %ga. 
Kontrollväärtuse kavandatud ületam ist ei saa siiski pidada aju tiseks. Komisjoni talituste 2010. 
aasta kevadprognoosi kohaselt peaks võla suhe eeldusel, et poliitikat  ei muudeta, jõudma 
2011. aastal 7¾ %ni SKPst. Aluslepingus sätest atud puudujäägikriteerium  ei ole täidetud. 
Vastavalt Küprose ametiasutuste 2010. aasta ap rillis esitatud andmet ele on valitsemissektori 
koguvõlg alla kontrollväärtuse ( 60 % SKPst), jäädes 2009. aasta l 56,2 % tasemele SKPst. 
Küpros on teatanud, et 2010. aastal peaks võlg olema 62 % SKPst, mis ületab aluslepingu 
kontrollväärtust 60 % SKPst. Komisjoni tal itused prognoosisid 2010. aasta kevadel, et võlg 
suureneb 2010. aastal 62,3 %ni SKPst ja 2011.  aastal 67,6 %ni, kuna esmane positsioon on 
halvenenud. Selliste muutuste alus el ei saa väita, et võla suhe väheneks piisavalt ja läheneks 
kontrollväärusele rahuldava kiir usega aluslepingu ni ng stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. 
Aluslepingus sätestatud võlak riteerium ei ole täidetud. 
Kooskõlas aluslepingu ning stab iilsuse ja kasvu pakti sätetega analüüsis komisjon oma 
aruandes ka asjaomaseid tegureid. Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt saab neid tegureid 
ülemäärase puudujäägi olemasolu käsitleva otsuse  tegemisel võtta arvesse üksnes juhul, kui 
puudujääk vastab kahele tingimusele: see on kont rollväärtuse lähedal ja  ajutine. Küprose 
puhul ei ole need kaks tingimust täidetud. Er aldi vaadatuna annavad asjaomased tegurid 
praegusel juhul va stuolulise pildi. 
                                                 
2 Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 pe avad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda 
aastas andmed valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla 
taseme kohta. Viimased andmed Küpr ose kohta on kättesaadavad veebilehel: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/g overnment_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
notification_tables . 
3 Kõik Küprose ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel 
veebilehel: 
 http://ec.europa.eu/econo my_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
ET 4   ET Aluslepingu artikli 126 lõike 4 kohane majandus- ja rahanduskom itee arvamus on kooskõlas 
artikli 126 lõike 3 kohases komisj oni aruandes esitatud hinnanguga.  
Olles võtnud arvesse nii artik li 126 lõike 3 kohast aruannet kui  ka artikli 126 lõike 4 kohast 
majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kõnealune arvamus, mille komisjon võttis vastu [15. juunil 2010], on 
vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 5 adresseeritud nõukogule.  Komisjon soovitab 
nõukogul teha vastav otsus kooskõl as artikli 126 lõik ega 6. Lisaks esitab komisjon nõukogule 
soovituse nõukogu soovituse kohta, mis adress eeritakse Küprosele ja mille eesmärk on 
kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk vastav alt aluslepingu artikli 126 lõikele 7. 
4. S
OOVITUSED ÜLEMÄÄRASE EELA RVEPUUDUJÄÄGI KÕRVALDAMISEKS  
Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 4 kehtestatakse aluslepingu 
artikli 126 lõike 7 kohase soovitusega asjaom asele liikmesriigile maksimaalselt kuue kuu 
pikkune tähtaeg tõhusate meetmete võtmiseks  ning tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi 
kõrvaldamiseks, mis „peaks olema lõpule viid ud puudujäägi kindlakste gemisele järgneval 
aastal, välja arvatud eriasjaol ude korral”. Kõnealuse määruse ar tikli 2 lõikes 6 on sätestatud, 
et aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni aruande s käsitletud asjaomaseid tegureid 
tuleb võtta arvesse otsuse tegemisel eriasjaol ude olemasolu kohta. Määruse artikli 3 lõikes 4 
on sätestatud, et nõukogu soovitab, et liikmesr iik saavutaks „tsük liliselt korrigeeritud 
eelarvetasakaalu minimaalse paranemise aasta s, seades sihtmärgiks vähemalt 0,5 % SKPst, 
võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meet meid, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi 
korrigeerimine soovituses keht estatud tähtaja jooksul”. 
Leitakse, et Küprose puhul on ol emas eriasjaolud, mis on olulised  stabiilsuse ja kasvu pakti 
2005. aasta reformiga kehtestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse paindlikumaks 
rakendamiseks. 2009. aastal vähenes majandusaktiivsus 35 aasta jooksul esimest korda, nimelt 1¾ %. Langus peegeldab sisenõudluse  olulist vähenemist ja ebasoodsat 
väliskonjunktuuri. Eelkõige kodumajapi damiste suur võlakoorem ning rangemad 
laenutingimused, olukorra halvenem ine tööturul ja usalduse vähe nemine tingisid eratarbimise 
vähenemise. Samal ajal aga tehti investeeri ngutes tõsiseid korrektiive, arvestades 
välisnõudluse vähenemist eluasemeturul, tootmi svõimsuse vähest rakendamist ja ettevõtete 
bilansside restruktureerimist. Lisaks vähenes jä rsult kaupade ja teenuste eksport, sealhulgas 
eriti turism, finantskriisi ja  ülemaailmse majanduslanguse ni ng peamiste kaubanduspartnerite 
(euroala, Ühendkuningriik, Venemaa) palju ta gasihoidlikumate kasvuprognooside tõttu. 2009. 
aasta puudujääk on nii majandu ssurutise kui ka vastavalt majanduse elavdamise kavale 
Küprose ametiasutuste poolt võetud stimuleerivate meetmete tagajärg. 
Selle taustal on asjakohane kaaluda ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist keskpikas 
perspektiivis, seades korrige erimise tähtajaks 2012. aasta. Tunnistades, et Küprose 
eelarvepositsiooni halvenemine 2009. aastal o li tingitud kriisi leevendamiseks võetud 
meetmetest, mille maht oli ligikaudu 1½ % SKPst nii 2009. kui ka 2010. aastal, mis oli 
vastavalt Euroopa majanduse elavdamise kavale asjakohane, ning automaatsete 
stabilisaatorite vabast toimimisest, peaksid Küprose ametiasutused meetmetega tugevdama 
2010. aastal fiskaalstrateegiat, et kontrollida jooksvaid kulusid. Võttes eelkõige arvesse 
sisemist ja välimist majanduslikku tasakaalus tamatust peaksid Küprose ametiasutused 
usutavaks ja jätkusuutlikuks kohandamiseks  tagama, et aastatel 2010–2012 on keskmine 
aastane struktuurne kohandamine 1¾ protsendi punkti SKPst. Küprose ametiasutused peaksid 
selleks täpsustama ka meetmed, mida on vaja ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks 2012. 
ET 5   ET aastaks, et tagada koguvõla kiire vähenemine alla  kontrollväärtuse ja sell eks, et kiirendada 
puudujäägi vähendamist, kui majandus- või eelarv etingimused osutuvad praegu prognoositust 
paremaks. Selles kontekstis on keskpika perioo di eelarveraamistiku õigeaegne rakendamine 
oluline riigi rahandus e edukaks ja kestvaks konsolideerimi seks. Võttes arvesse, et Küprose 
elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarve le ületab ELi keskmist, kuna pensionikulud 
on suhteliselt palju tõusnud, on vaja meetmei d, et parandada riigi rahanduse pikaajalist 
jätkusuutlikkust.  
Selleks et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi  kõrvaldamine, tuleb seoses ülemäärase 
eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtajaga kohaldada ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse raames tõhustatud järelevalvet, mille käigus korrapäraselt ja õigeaegselt jälgitakse 
eelarve tugevdamise strateegia rakendamisel tehtud edusamme. Sellega seoses võib Küprose 
ajakohastatud stabiilsusprogrammis käsi tleda seda küsimust eraldi peatükis. 
Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus 
    2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
KOM kevad 2010  5,1 3,6 -1,7 -0,4 1,3 puud
ub puud
ub SKP reaalkasv 
(muutuse %)  SP aprill 2010  5,1 3,6 -1,7 0,5 1,5 3,0 3,2 
KOM kevad 20102 2,4 3,4 -0,7 -2,1 -1,6 puud
ub puud
ub SKP lõhe1 
(% potentsiaalsest SKPst)  SP aprill 20103 1,9 2,9 -1,3 -2,4 -2,5 -1,6 -0,5 
KOM kevad 2010  3,4 0,9 -6,1 -7,1 -7,7 puud
ub puud
ub Valitsemissektori eelarve 
positsioon 
(% SKPst)  SP aprill 2010  3,4 0,9 -6,1 -6,0 -4,5 -3,4 -2,5 
KOM kevad 2010  6,4 3,7 -3,6 -4,4 -4,8 puud
ub puud
ub Esmane eelarvepositsioon 
(% SKPst)  SP aprill 2010  6,4 3,7 -3,6 -3,7 -2,1 -1,0 0,1 
KOM kevad 2010  2,5 -0,4 -5,8 -6,3 -7,1 puud
ub puud
ub Tsükliliselt kohandatud 
eelarvepositsioon1 
(% SKPst)  SP aprill 2010  2,6 -0,2 -5,6 -5,2 -3,6 -2,9 -2,3 
KOM kevad 2010  2,5 -0,4 -5,8 -6,3 -7,1 puud
ub puud
ub Struktuurne eelarvepositsioon4 
(% SKPst)  SP aprill 2010  2,6 -0,2 -5,6 -5,2 -3,6 -2,9 -2,3 
KOM kevad 2010  58,3 48,4 56,2 62,3 67,6 puud
ub puud
ub Valitsemissektori koguvõlg 
(% SKPst)  SP aprill 20105 58,3 48,4 56,2 61,0 63,2 63,1 62,3 
Märkused : 
1 Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talitust e arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon ja SKP 
lõhe. 
2 Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2009–2013 vastaval t 2,0 %, 2,8 %, 2,8 % ja 2,8 %.  
3 Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel ka svul, mis on aastatel 2009–2013 vastavalt 2, 5 %, 1,6 %, 1,6 %, 2,0 % ja 2,2 %.  
4Tsükliliselt kohandatud eelarv epositsioon, v.a ühekordsed ja muud aju tised meetmed. Kõige viimase programmi 
kohaselt on ühekordsed ja muud ajutised meetmed 2010., 2011.  ja 2012. aastal (kõik puudujääki vähendavad) 0,1 %. 
Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoos ei si salda ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid.  
5 Küpros on teatanud, et 2010. aastal pe aks võlg olema 62 % SKPst, mis ületab aluslepingu kontrollväärtust 60 % SKPst. 
2010. aasta aprillis esitatud stabiilsuspr ogrammis on esitatud veidi väiksem nä itaja (61 %) ning prognoositakse selle 
täiendavat suurenemist 63, 2 %ni SKPst 2011. aastal.  
Allikad : 
Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2010. aasta  kevadprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.  
 
ET 6   ET Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
15.6.2010, 
ülemäärase eelarvepuudujäägi ol emasolu kohta Küprosel 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 6, 
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, 
võttes arvesse Küprose esitatud märkusi ning arvestades järgmist: (1) Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping ”) artiklile 126 
hoiduvad liikmesriigid valitsemissekt ori eelarve ülemäärasest puudujäägist. 
(2) Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil ta gada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis 
on vajalik hindade stabiilsuse ning t öökohtade loomist soodustava tugeva ja 
jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks. 
(3) Aluslepingu artiklis 126 sätestatud ülem äärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida 
täpsustatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta
4 (mis on osa stabiilsuse ja 
kasvu paktist), on ette nähtud ülemääras e eelarvepuudujäägi olemasolu käsitleva 
otsuse vastuvõtmine. Aluslepingule lis atud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 
protokollis on ette nähtud täiendavad sätt ed seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse rakendamisega. Nõukog u määruses (EÜ) nr 479/20095 on sätestatud 
üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks.  
(4) Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta refo rmiga püüti suurendada pakti tõhusust ja 
majanduslikku mõju ning kindlustada riigi ra handuse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle 
eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarve puudujäägi menetluse käigus võetaks täiel 
määral arvesse eelkõige majanduslikku olukor da ja eelarveposits iooni. Seega nähakse 
stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, m illega toetatakse valitsuse poliitikat kindla 
eelarvepositsiooni kiireks taastamiseks , võttes samas arvesse majandusolukorda. 
(5) Aluslepingu artikli 126 lõikeg a 5 nõutakse, et komisj on esitaks arvamuse nõukogule 
juhul, kui ta arvab, et li ikmesriigil on või võib tekki da ülemäärane eelarvepuudujääk. 
                                                 
4 EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6.  
5 ELT L 145, 10.6.2009, lk 1.  
ET 7   ET Olles arvesse võtnud aluslepingu artikli 126 lõ ike 3 kohast aruannet ning aluslepingu 
artikli 126 lõike 4 kohast majandus- ja raha nduskomitee arvamust, järeldas komisjon, 
et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu adresseeris komisjon Küprose 
kohta nõukogule sellekohase arvamuse [15. juunil 2010]6. 
(6) Aluslepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase 
liikmesriigi võimalikke märkusi enne, kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas 
liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Küprose puhul jõuti pärast kõnealust 
üldhinnangut järgmistele järeldustele. 
(7) Küprose ametiasutuste poolt 2010. aasta apri llis esitatud andmete kohaselt ulatus 
valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aas tal 6,1 %ni SKPst ja ületab seega 
kontrollväärtuse 3 % SKPst. Puudujääk ei ol e kontrollväärtuse (3 % SKPst) lähedal, 
kuid seda võib käsitada aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses 
erandlikuna. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk tingitud tõsisest 
majandussurutisest aluslepingu ni ng stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni 
talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohase lt peaks Küprose reaalne SKP veelgi 
vähenema, kuid vähemal määral, st 2010. aastal ligikaudu ½ % võrreldes 1¾ %ga 
2009. aastal. Kontrollväärtuse kavandatud ületam ist ei saa siiski pidada ajutiseks. 
Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoos is kohaselt peaks võla suhe eeldusel, et 
poliitikat ei muudeta, jõudma 2011. aastal 7¾ %ni SKPst. Aluslepingus sätestatud 
puudujäägikriteerium ei  ole täidetud. 
(8) Vastavalt Küprose ametiasutuste 2010. aa sta aprillis esit atud andmetele on 
valitsemissektori koguvõlg alla kontrollvä ärtuse (60 % SKPst), jäädes 2009. aastal 
56,2 % tasemele SKPst. Küpr os on teatanud, et 2010. aasta l peaks võlg olema 62 % 
SKPst, mis ületab aluslepingu kontrollväärtus t 60 % SKPst. Komisjoni talituste 2010. 
aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb võlg 2010. aastal 62,3 %ni SKPst ja 2011. 
aastal 67,6 %ni, kuna esmane positsioon on halv enenud. Selliste muutuste alusel ei saa 
väita, et võla suhe väheneks piisavalt ja läheneks kontroll väärusele rahuldava kiirusega 
aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Aluslepingus sätestatud 
võlakriteerium ei ole täidetud. 
(9) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt võib nõukogu aluslepingu 
artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülem äärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta 
asjaomaseid tegureid arvesse võtta ainu lt juhul, kui täielikult on täidetud kaks 
tingimust: eelarvepuudujääk on kontrollväär tuse lähedane ja kontrollväärtuse 
ületamine on ajutine. Küprose puhul ei ole n eed kaks tingimust tä idetud. Seepärast ei 
võeta asjaomaseid tegureid käesol eva otsuse tegemisel arvesse, 
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: 
Artikkel 1 
Üldhinnangust selgub, et Küprosel  on ülemäärane eelarvepuudujääk. 
                                                 
6 Kõik Küprose ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel 
veebilehel: 
 http://ec.europa.eu/econo my_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
ET 8   ET Artikkel 2 
Käesolev otsus on adresseeritud Küprose Vabariigile. 
Brüssel, 15.6.2010 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja  […]