Osa kultuuriväärtuste impordi projektist töötatakse välja ka ELi tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna (MASP-C 2019. aasta uuenduse toimik 1.13) raames, mille peamine IT-süsteem on EU CSW-CERTEX. Käesoleva aruande I lisas on esitatud MASP-C toimiku 1.13 väljavõte EU CSW-CERTEXi planeerimisest.

Kõrvuti komisjoni muude tegevustega tolli valdkonnas on ka kultuuriväärtuste impordi projekti üksikasjalik kavandamine ette nähtud elektroonilise tolli mitmeaastase strateegiakava 2019. aasta uuenduses (MASP-C 2019. aasta uuendus). Käesoleva aruande I lisas on esitatud MASP-C 2019. aasta uuenduse väljavõte kultuuriväärtuste impordi projekti planeerimisest. Tuleb märkida, et järgmises MASP-C uuenduses ajakohastatakse projekti toimikut, et see kajastaks projekti raames tehtud tegelikke edusamme.

Pärast rakendussätete vastuvõtmist ja visioonidokumendi heakskiitmist algab elektroonilise süsteemi arendamise etapp. Kolmandas etapis ühendatakse ICG-süsteem EU CSW-CERTEXiga, et võimaldada dokumentide vahetamist liikmesriikide tollisüsteemidega. Samal ajal korraldatakse koolituskursusi, et tutvustada liikmeesriikide ametiasutustele ICG-süsteemi tööfunktsioone.

Käesolev teine iga-aastane eduaruanne hõlmab ajavahemikku 2020. aasta juulist kuni 2021. aasta juunini ning selles tutvustatakse vajalike rakendussätete vastuvõtmisel ja ICG-projekti 1. etapi „Põhimõtete väljatöötamine“ rakendamisel tehtud edusamme. Täielikkuse huvides on lühidalt mainitud seatud eesmärke, projekti ülesehitust ja planeerimist, mida on üksikasjalikult kirjeldatud esimeses iga-aastases eduaruandes. Aruande kokkuvõttes on antud üldine hinnang tehtud edusammudele ja tuvastatud riskidele, mis võivad põhjustada viivitusi.

Määrusega on kehtestatud kohustus esitada teatavate eriti ohustatud kultuuripärandisse kuuluvate kultuuriväärtuste impordi korral impordilitsentsid ja muude vähem ohustatuks peetavate kultuuriväärtuste puhul importija deklaratsioonid ning sellega tagatakse, et liitu importimisel kohaldatakse nende suhtes ühtset kontrolli. Neist dokumendinõuetest on vabastatud teatav erikasutuseks (hariduslikul, teaduslikul või uurimistööga seotud eesmärgil) ettenähtud kultuuriväärtuste import.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määruse (EL) 2019/880 (mis käsitleb kultuuriväärtuste sissetoomist ja importi) (edaspidi „määrus“) eesmärk on hoida ära ebaseaduslikku kauplemist kultuuriväärtustega, eelkõige juhul, kui see aitab rahastada terroristlikku tegevust, ning keelata kolmandatest riikidest ebaseaduslikult eksporditud kultuuriväärtuste import liidu tolliterritooriumile.

Kuigi projekt edeneb samal ajal mitmel tasandil, võib selle tinglikult jagada kolme etappi.

1. etapp – põhimõtete väljatöötamine. Kõigepealt koostatakse projektikirjeldus, milles esitatakse projekti põhjendus ja määratakse kindlaks vajalik eelarve. Järgmisena koostatakse tegevusprotsesside modelleerimist (Business Process Modelling – BPM) kasutades visioonidokument, milles esitatakse üksikasjalikum teave projekti ülesehituse, maksumuse, aja ja riski kohta, samuti vahe-eesmärkide, tulemuste ja projektikorralduse teave. Need dokumendid kajastavad arutelusid ja komisjoni koostatava rakendusakti sisu.

2. etapp – süsteemi arendamine. Rakendusakti sätteid järgides ning pärast süsteemi kasutajanõuete ja funktsionaalsete kirjelduste koostamist töötatakse välja süsteemiarhitektuuri tehniline kirjeldus. See tehniline kirjeldus hõlmab järgmist: kasutatav arhitektuur, ettevõtjate edastatavad teated, liidesed teiste süsteemidega, katseplaanid jne.

Kui süsteemi projektis on põhimõtted paika pandud ning tabelis 1 loetletud tulemused ehk 1. ja 3. vahe-eesmärk (vt I lisa) on saavutatud, algab põhjalikum töö; rakenduse ja teenuse kirjeldustes ning tehnilises süsteemikirjelduses, mis on projektikirjeldusest ja visioonidokumendist konkreetsemad, keskendutakse rohkem tehnilistele aspektidele.

3. etapp – kasutuselevõtt ja toimimine. Algab tegelik IT arendusetapp (ehitusetapp), millele järgneb üleminekuetapp, mille käigus võetakse ICG-süsteemi varased versioonid järk-järgult eri kasutajarühmade jaoks kasutusele ja tehakse katsed tagamaks, et ettevõtjad ja pädevad asutused on 28. juuniks 2025 võimelised süsteemi kasutama ja saanud selleks hea väljaõppe. Sellele etapile järgneb kuuekuuline järelhooldusperiood, mille jooksul süsteemi viimistletakse, et see vastaks tegevusvajadustele, mis võivad ilmneda alles pärast IT-süsteemi kohustuslikuks muutumist, ning et tagada süsteemi sujuv toimimine.

Tuleb märkida, et ICG-süsteem ühendatakse vastavalt komisjoni ettepanekule ELi tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna kohta 3. märtsiks 2025 EU CSW-CERTEXi kaudu liikmesriikide tolliasutustega, mis võimaldab kultuuriväärtuste impordiks välja antud dokumentide automaatset tollikontrolli. See tegevus nõuab vastavuskatsete tegemist.

4.EDUSAMMUDE ÜLEVAADE

Rakendussätete vastuvõtmine

Esimeses etapis võttis komisjon vastu elektroonilise süsteemi loomiseks vajalikud rakendussätted. Praktilisest rakendamisest parema ettekujutuse saamiseks konsulteeris ta kultuuriväärtustega seotud tolliküsimuste eksperdirühmas ja kultuuriväärtuste komitees ulatuslikult liikmesriikide esindajatega.

Eksperdirühm on foorum, kus arutatakse kultuuriväärtusi käsitlevate liidu õigusaktide, eelkõige määruse (EL) 2019/880 (mis käsitleb kultuuriväärtuste sissetoomist ja importi) ning määruse (EÜ) nr 116/2009 (kultuuriväärtuste ekspordi kohta) rakendusküsimusi seoses tolliga. Viimati nimetatud määrus on liidu eeskirjade kogum, millega on ette nähtud ka ekspordilitsentside süsteem, mis on kehtinud alates 1993. aastast.

Komisjon teavitas kunstituru ühendusi töö edenemisest igal võimalusel, et tagada määruse praktiline rakendamine vastavalt turu tegelikule olukorrale. Vastuvõtumenetluse ametliku etapina tehti rakendusakti eelnõu neljaks nädalaks (24. märts 2021–21. aprill 2021) ka veebis sidusrühmadele tutvumiseks kättesaadavaks.

Rakendusakt koosneb viiest jaost, millest viimane käsitleb ICG-süsteemi loomise ja toimimise üksikasjalikku korda.

ICG tuleb välja töötada komisjoni tervise ja toiduohutuse peadirektoraadi hallatava süsteemi TRACES iseseisva moodulina. Komisjon peab tagama selle toimimise, hoolduse, toe ning mis tahes vajaliku ajakohastamise või arendamise.

Nõutavate korrapäraste aruannete koostamiseks ning süsteemi arendamise, toimimise ja hoolduse tagamiseks peab komisjonil olema juurdepääs kõigile ICG-süsteemis sisalduvatele andmetele, teabele ja dokumentidele. Ta tagab ka ICG-süsteemi ja riiklike tollisüsteemide omavahelise ühendamise EU CSW-CERTEXit kasutades.

ICG-süsteemi haldamiseks, arendamiseks, prioriteetide kindlaksmääramiseks ja nõuetekohase rakendamise jälgimiseks peavad liikmesriigid ja komisjon määrama kontaktpunktid.

Väga oluline on, et litsentsitaotlejad/-omanikud või importija deklaratsioonide deklarandid ICG-süsteemis nõuetekohaselt identifitseeritaks. Seetõttu on rakendusaktis nõutud, et ettevõtjad identifitseeriksid end EORI-numbri abil.

Impordilitsentsi taotluste ja importija deklaratsioonide koostamiseks on rakendusakti lisas esitatud andmesõnastik, st teave, mille taotlejad ja deklarandid peavad asjakohaste vormide täitmiseks ja esitamiseks ICG-süsteemi sisestama.

Kuigi alusaktis on viidatud „vormingule“, ei tohiks seda võtta sõna-sõnalt, kuna täidetavad vormid on elektroonilised, mitte tüüpilised paberkandjal dokumendid. Litsentsi, deklaratsiooni või üldist kirjeldust on võimalik välja printida, kuid erinevalt kultuuriväärtuste ekspordi määruses esitatud tehnilisest kirjeldusest võib printimiseks kasutada mis tahes paberit (st kohustuslikud lehekülje mõõtmed, paberi paksuse näitajad ja põimuvad turvamustrid puuduvad). Igal juhul, kui tollil või pädevatel asutustel on vaja litsentsi või deklaratsiooni kontrollida, vaatavad nad seda ICG-süsteemist elektrooniliselt. Lisaks sellele on sellised väljaotsitud dokumendid iseseisvad, mis tähendab, et iga kord, kui dokumendi (või selle koopiaga) tutvutakse, kontrollitakse kooskõlas eIDASe standardiga e-allkirjade kehtivust ja dokumendi terviklikkust.

Paberkandjal dokumentide puhul esinev võltsimisoht sellisel juhul puudub, kuna dokumendid on ICG-süsteemis ja need tehakse tollile EU CSW-CERTEXi kaudu elektrooniliselt kättesaadavaks. Lisaks nähakse rakendusaktiga ette tagatised, milleks on e-templid ja e-allkirjad, millega välditakse sisu ebaseaduslikku muutmist ning kinnitatakse täpne kellaaeg ja kuupäev, mil pädev asutus vormi esitas või sai.

Täpsemalt allkirjastab elektroonilised impordilitsentsid pädeva asutuse eelarvevahendite käsutaja oma e-allkirjaga, neile lisatakse väljaandva pädeva asutuse täiustatud või kvalifitseeritud e-tempel ja need kinnitatakse seejärel ICG-süsteemis täiustatud või kvalifitseeritud e-templiga.