ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Selgitus Praeguses eelnõus on sätestatud ainult EKPSi asjaomase liikme juurdepääs „positsiooniandmetele“. Et EKP saaks täita talle lepingu artikli 127 lõikega 2 antud ülesandeid, eelkõige seoses rahapoliitika, maksesüsteemide tõrgeteta toimimise ja finantsstabiilsusega, nõuab EKP juurdepääsu eurodes vääringustatud tuletislepingute tehinguandmetele. Sellega seoses on EKP huviks a) seirata agregeeritud või individuaalseid maksevooge, mis mõjutavad makse- ja arveldussüsteeme; b) seirata euro likviidsust ja c) seirata spekuleerimist nimetatud vääringus. See on eriti kasulik hindamaks võimalikku likviidsusepuudust, millel võib olla mõju rahapoliitika teostamisele. Positsiooniandmed hõlmavad andmeid ainult seisude („positsioonide”) kohta, kuid mitte voogude kohta, mida on vaja likviidsusanalüüsi läbiviimiseks. Lisaks saab kohustuslikul kliirimisel olema märkimisväärne mõju turu likviidsusele ja maksevoogudele. Seetõttu on samuti vaja juurdepääsu tehinguandmetele, et mõista turustruktuuri ja börsiväliste tuletisinstrumentide turu likviidsustundlikkust. Eurosüsteemil on samuti vaja juurdepääsu tehinguandmetele, arvestades tema rolli kesksete vastaspoolte kolleegiumi liikmena, kes esindab vastavat valuutat emiteerivat keskpanka. Arvestades, et euro on tuletislepingute osas konkurentsitult tähtsaim liidu vääring, eeldab EKP, et eurosüsteem saab olema liige suures hulgas kesksete vastaspoolte kolleegiumides.
2.2.

On tehtud ka ettepanek muudatuseks, mille kohaselt tuleb konsulteerida riiklike statistikaasustustega ja komisjoniga (Eurostat) ja need kaasata haldusandmete algse kujunduse, edaspidise arenduse ja katkestamise puhul nende koostamisel muude organite poolt ja „neil on õigus kooskõlastada standardimistegevust haldusandmete puhul, mis on seotud statistiliste andmete koostamisega” (21). EKP toetab muudatusettepanekuid, mis kohaldatuina kooskõlas lepingu põhimõtetega, sh subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega, (22) võimaldaksid Euroopa statistikasüsteemil paremini kasutada haldusandmete allikaid, et tekiks tõhususefekt, väheneks aruandluskoormus ja paraneks Euroopa statistikasüsteemi poolt tehtud Euroopa statistika kvaliteet. Siiski märgib EKP, et muudatusettepanekud ei tohiks mõjutada keskpangasõltumatuse põhimõtet, mis tuleneb lepingu artiklist 130 ja EKPSi põhikirja artiklist 7, ning EKPSi põhikirja artiklis 37 sätestatud ametisaladuse kohustust. Seega on vajalik selgitus riiklike statistikaasutuste ja komisjoni võimaliku juurdepääsu osas EKPSi liikmete poolt hoitavatele haldusandmetele, eelkõige EKPSi ülesannete täitmisega seotud haldusandmetele (23).
1.3.

Selles kontekstis on komisjon algatanud õigusakti vastuvõtmise, et tagada MTMi jaoks vajaliku statistika kvaliteet. Algatuse eesmärgiks on tagada komisjoni poolt määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 4 alusel kehtestatud tulemustabeli näitajate määratlemiseks vajaliku makromajandusliku ja finantsstatistika (edaspidi „MTMi jaoks vajalikud andmed”) koostamine, jälgimine ja avaldamine viisil, mis tagab näitajate usaldusväärsuse ja sõltumatuse. Ettepandud määruse kohaselt võib komisjon teha kontrollkäike, et uurida probleeme ja teha nõukogule trahvimise ettepanekuid liikmesriikide osas, mis on tahtlikult või raskest hooletusest esitanud ebaõigeid MTMi jaoks vajalikke andmeid.
2.

EKP nõukogu on arvamusel, et esitatud kandidaat on raha- või pangandusküsimustes tunnustatud ja vastavate erialaste kogemustega isik, nagu nõuab aluslepingu artikli 283 lõige 2.
Äärmiselt tähtis on vältida tarbetuid maksehäireid, mis tulenevad asjaolust, et täielikult üleminek mindud SEPA-le ei ole 1. veebruariks 2014tõenäoline. (…) Kehtestada tuleks täiendav üleminekuperiood, mil maksete töötlemisel on lubatud jätkata paralleelselt eri vormingute kasutamist. (…) Peab olema selge, et täiendaval üleminekuperioodil ei peaks liikmesriigid karistama SEPA-le mittevastavaid makseid töötlevaid makseteenuse pakkujaid ja mitte üle läinud makseteenuse kasutajaid.”

Äärmiselt tähtis on vältida tarbetuid maksehäireid, mis tulenevad asjaolust, et SEPA-le ei ole 1. veebruariks 2014 täielikult üle mindud. (…) Kehtestada tuleks üleminekuperiood, mil maksete töötlemisel on lubatud jätkata paralleelselt eri vormingute kasutamist. (…) Üleminekuperioodil ei peaks liikmesriigid karistama SEPA-le mittevastavaid makseid töötlevaid makseteenuse pakkujaid ja mitte üle läinud makseteenuse kasutajaid.”
ET ECB -PUBLIC  
 
 
EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,  
2. oktoober 2014 ,  
tarbijakrediidilepingute krediidi kulukuse määra avaldamise kohta  
(CON/2014/71 ) 
 
Sissejuhatus ja õiguslik alus  
27. augustil 2014 sai Euroopa Keskpank (EKP) Eesti Justiitsministeeriumilt taotluse esitada arvamus  
tsiviilkohtumenetluse seadustiku, võlaõigusseaduse ja tsiviilseadustiku üldosa seaduse muutmise seaduse 
kohta (edaspidi „seaduseelnõu”).  
EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 
282 lõikel 5 ning  nõukogu otsuse 98/415/EÜ1 artikli 2 lõike 1 kolmandal taandel, kuna seaduseelnõu 
käsitleb Eesti Panka.  EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga 
kodukorra artikli  17.5 esimese lausega.  
 
1.  Seaduseelnõu eesmärk  
Seaduseelnõ u käsitleb Eesti Panga kohustust avaldada tarbimislaenude krediidi kulukuse määra kaks 
korda aastas.  Seaduseelnõu peamine eesmärk on tarbijakaitse.  Seaduseelnõu keelab 
tarbijakrediidilepingutest tulenevate vaidluste lahendamise vahekohtus ja kehtestab  ülempiiri 
tarbijakrediidilepingu krediidi kulukuse määrale . Eesti Riigikohus on osutanud selle seadusemuudatuse 
vajalikkusele2. 
 
2. Üldised märkused  
Eesti Pank arvutab ja avaldab tarb ijakrediidilepingu krediidi kulukuse määra oma veebilehel  kord kuus . 
EKP ei n äe probleemi ettepandud muudatusega avaldada tarbijakrediidilepingu krediidi kulukuse määra  
                                                 
1  Nõukogu 29. juuni 1998. aasta otsus 98/415/EÜ riikide ametiasutuste konsulteerimise kohta Euroopa Keskpangaga seoses 
õigusaktide eelnõudega (EÜT L 189, 3.7.1998, lk  42). 
2   Riigikohtu otsuse 3-2-1-186-13 punkt 25, avaldatud Riigikohtu veebilehel www.riigikohus.ee.  
ECB -PUBLIC  
2 kaks korda aastas  ning muude seaduseelnõuga sisseviidavate muudatuste kohta märkusi ei ole .  
 
Käesolev arvamus avaldatakse EKP veebilehel.  
 
 
Frankfurt Maini ääres , 2. oktoober 2014  
 
[alla kirjutanud]  
 
EKP president  
Mario DRAGHI
ET ECB-PUBLIC  
 
EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS, 
9. veebruar 2015,  
Eesti Panga põhikirja muutmise kohta 
(CON/2015/6) 
 
Sissejuhatus ja õiguslik alus 
21. jaanuaril 2015 sai Euroopa Keskpank (EKP) Eesti Panga taotluse esitada arvamus Eesti Panga 
nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega sõnastatakse uuesti Eesti Panga põhikiri (edaspidi „otsuse 
eelnõu”). 
EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 
lõikel 5 ning otsuse 98/415/EÜ1 artikli 2 lõike 1 kolmandal taandel, kuna seaduseelnõu käsitleb riigi 
keskpanka. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega. 
 1.  Otsuse eelnõu eesmärk 
Põhikirja olemasolu on nõutav Eesti Panga seaduse alusel. Põhikiri täiendab Eesti Panga seadust 
valdkondades, mis pole sellega selgesõnaliselt reguleeritud; eelkõige sätestab see a) ülesannete jaotuse ja töökorralduse põhimõtted Eesti Panga otsuseid tegevatele organitele, b) töökorralduse põhimõtted 
Eesti Panga struktuuriüksustele, ja c) mõned sisemised halduseeskirjad. Otsuse eelnõu sõnastab Eesti 
Panga põhikirja uuesti ilma selle sisu muutmata.  
 
2. Üldised märkused  EKP toetab otsuse eelnõu, kuna see suurendab Eesti Panga põhikirja selgust. 
 Käesolev arvamus avaldatakse EKP veebilehel.  
 
 Frankfurt Maini ääres, 9. veebruar 2015 
[alla kirjutanud] 
 
EKP president 
Mario DRAGHI 
                                                 
1  Nõukogu 29. juuni 1998. aasta otsus 98/415/EÜ riikide ametiasutuste konsulteerimise kohta Euroopa Keskpangaga 
seoses õigusaktide eelnõudega (EÜT L 189, 3.7.1998, lk 42).
ET Euroopa Liidu Teataja C 209/3

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

1. juuni 2015,

seoses ettepanekuga komisjoni määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1708/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ühtlustatud tarbijahindade harmoneeritud indeksi ühise vaatlusperioodi suhtes

(CON/2015/18)

(2015/C 209/02)

Sissejuhatus ja õiguslik alus

Euroopa Keskpank (EKP) sai 28. aprillil 2015 Euroopa Komisjonilt taotluse esitada arvamus seoses ettepanekuga komisjoni määruse kohta, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1708/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2494/95 üksikasjalikud rakenduseeskirjad ühtlustatud tarbijahindade harmoneeritud indeksi ühise vaatlusperioodi suhtes ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2214/96 (1) (edaspidi „ettepanek määruse kohta”).

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5. Ettepandud määrus kuulub EKP pädevusvaldkonda, kuna see käsitleb ühtlustatud tarbijahinnaindeksi vaatlusperioodi. See indeks on oluline näitaja, et EKP saavutaks euroala hinnastabiilsuse säilitamise esmase eesmärgi, mis on osutatud aluslepingu artikli 127 lõikes 1 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artiklis 2. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

1. Üldised märkused

1.1. EKP toetab ettepandud määruse eesmärki ajakohastada ühtlustatud tarbijahinnaindeksi vaatlusperiood, et tagada kujunevate indeksite võrreldavus ja asjakohasus. Ühtlustatud tarbijahinnaindeksid, mille vaatlusperiood on läbi mõeldud, on olulised näitajad rahapoliitika kontekstis. Usaldusväärsed rahapoliitikaotsused sõltuvad usaldusväärsest ja ajakohastatud ühtlustatud tarbijahinnaindeksi statistikast, mis toetab eurosüsteemi ülesandeid finantsstabiilsuse valdkonnas.

1.2. EKP osutab, et konsulteerimiskohustuse aluseks ei ole mitte ainult määruse (EÜ) nr 2494/95 artikli 5 lõige 3, (2) vaid ka eespool osutatud aluslepingu sätted. EKP kordab oma äsjast soovitust, et ettepandud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2494/95) (3) põhjenduses 2 kajastada kohustust konsulteerida EKPga seoses ühtlustatud tarbijahinnaindeksi raamistikku kuuluvate mis tahes õigusaktidega (4).

Frankfurt Maini ääres, 1. juuni 2015 EKP president Mario DRAGHI

(1) Ares(2015)1788320 – 28/04/2015.

(2) Nõukogu määrus (EÜ) nr 2494/95, 23. oktoober 1995, tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta (EÜT L 257, 27.10.1995, lk 1).

(3) COM/2014/0724 final – 2014/0346 (COD).

(4) Vt arvamuse CON/2015/10 punkti 2.3.
1.1

Ettepandud määruse eesmärk on tagada, et kaubadiilerite (investeerimisühingud, kelle põhitegevus on ainult investeerimisteenuste osutamine või tegevuste teostamine, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (2) I lisa C jao punktides 5, 6, 7, 9 ja 10 loetletud finantsinstrumentidega, ja kelle suhtes ei kohaldatud 31. detsembril 2006 nõukogu direktiivi 93/22/EMÜ (3)) suhtes ei kohaldata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 nõudeid (4) riskikontsentratsiooni ja omavahendite osas 1. jaanuari 2018 seisuga ilma teadliku ja faktidel põhineva otsuseta, et see kord on nende puhul kohane.
EKP on ainus Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 1 loetletud liidu institutsioon, millele on antud rahvusvahelise juriidilise isiku staatus (18). EKPSi põhikirja artiklites 6.1 ja 6.2 on sätestatud, et rahvusvahelises koostöös otsustab EKP seoses EKPSi ülesannetega, kuidas EKPSi esindatakse ning kas EKP ja tema heakskiidul ka riikide keskpangad võivad osaleda rahvusvahelistes rahaasutustes. EKPSi põhikirja artiklis 6.3 on sätestatud, et need artiklid ei piira nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 138 lõike 2 aluselt võetud meetmete kohaldamist euroala ühtse esindamise tagamiseks rahvusvahelistes finantsasutustes ja konverentsidel.

EKP-l peab euroala esindamisel IMFs olema juhtroll, st roll, mille puhul võetakse täielikult arvesse asjaolu, et eurosüsteem täidab sõltumatult talle aluslepinguga ja EKPSi põhikirjaga pandud erivolitusi, nagu ka EKP seoses talle määrusega (EL) nr 1024/2013 antud volitustega. Seetõttu peab see roll hõlmama vähemalt neid õigusi, mis EKP-l kui eurosüsteemi esindajal praegu on IMFis vaatlejana, st õigust käsitleda ja esitada kirjalikke seisukohti IMFi organitele. Kui ühtse esindatuse korraldus toob kaasa euroala õiguste suurenemise IMFs, võib osutuda vajalikuks selle rolli suurendamine. Seda arvestades leiab EKP, et IMFs euroala ühtse esindatuse eesmärki on võimalik saavutada vaid siis, kui täielikult austatakse EKP välise esindamise erivolituste sõltumatu teostamise mõju. Euroala arvamusi ja neist tulenevaid seisukohti tuleks hoolikalt koordineerida ning ühehäälselt väljendada. Ent see tähendab, et ühtse esindatuse korraldus peab võtma täielikult arvesse liidu eri institutsioonide pädevuste sisemist jaotust ning vastavaid volitusi ning samuti aluslepingul põhinevaid sõltumatuse tagatisi, mille eesmärgiks on kaitsta eurosüsteemi igasuguse poliitilise surve eest, et ta saaks tulemuslikult täita oma ülesannetega seotud eesmärke.
2.1.

Ettepandud määruse üldreegli kohaselt kohaldatakse nõuete loovutamise kehtivusele kolmandate isikute suhtes loovutaja hariliku viibimiskoha õigust. EKP märgib, et määruse (EÜ) nr 593/2008 artikkel 14 osutab mõne aspekti osas loovutamislepingu õigusele ja mõne aspekti osas loovutatud nõude õigusele. Ettepandud määruse üldreegel osutab kolmandale, s.o loovutaja jurisdiktsioonile. Kuigi see on õiguslikult võimalik, on ettepandud reeglil mõned puudused, eelkõige olukorras, kui krediidinõudeid kasutatakse finantstagatisena direktiivi 2002/47/EÜ artikli 1 lõike 4 punkti a mõistes. Seda põhjusel, et viide kolmanda jurisdiktsiooni õigusele suurendab tagatise võtjate õiguslike hoolsusmeetmete koormust, kui krediidinõuded, s.o pangalaenud, on koondatud tagatiseks piiriüleselt.
2.4.

Ettepandud määruse artikkel 11 sätestab komisjonile delegeeritud volitused, eelkõige vastu võtta delegeeritud õigusakte järelevalve- ja hindamisraamistiku sätestamiseks vastavalt artikli 12 lõikele 2. EKP märgib, et see pädevus on juba sätestatud määruse (EL) nr 331/2014 artiklis 14. Samas märgib EKP, et aluslepingu artikli 133 kohaselt peab EKPga konsulteerima enne euro ühisrahana kasutamiseks vajalike meetmete sätestamist. Asjaomane kohustus ei ole piiratud ettepandud määrusega, vaid kohaldub kõikidele delegeeritud õigusaktidele, mis käsitlevad alusaktides määratletud vastutusvaldkondi. Kuna EKPga peab ettepandud määruse osas konsulteerima vastavalt aluslepingu artiklile 133, tuleks EKPga konsulteerida ka enne ettepandud määruse artikli 12 lõikes 2 sätestatud delegeeritud õigusakti vastuvõtmist, kuna tegemist on rakendusmeetmetega, mille eesmärgiks on euro kaitsmine võltsimise eest ning mis on seetõttu vajalikud euro kasutamiseks ühisrahana. Artikli 11 lõike 4 osas, mis kohustab komisjoni enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerima iga liikmesriigi määratud ekspertidega, soovitab EKP komisjonil ametlikult konsulteerida ka EKPga.
2.

EKP nõukogu on arvamusel, et ettepandud kandidaat on raha- ja pangandusküsimustes tunnustatud ning vastavate erialaste kogemustega kooskõlas nõuetega aluslepingu artikli 283 lõikes 2.
Väljaastumise leping sätestab, et teatavaid liidu suhtes kohaldatavaid privileege ja immuniteete kohaldatakse EKP, tema organite liikmete, töötajate ja EKP tegevuses osalevate EKPSi RKPde esindajate suhtes ( 10 ) . Väljaastumise leping paneb liidule nõudeid, mille kohaselt peab liit teavitama Ühendkuningriiki teatavatest asjaoludest, mis on seotud nende privileegide ja immuniteetidega ( 11 ) . Ettepandud otsuse seletuskirjas on komisjon selgitanud, et põhimõtteliselt peab komisjon liidu nimel edastama selle teabe või teated, tuginedes vajaduse korral liikmesriikidelt või teistelt institutsioonidelt või asjaomastelt liidu asutustelt või üksustelt saadud teabele ( 12 ) . EKP võtab seda selgitust arvesse ja on valmis kohastel juhtudel komisjonile edastama asjakohast teavet edastamiseks Ühendkuningriigile.
EKP märgib, et vahetuskursiküsimusi käsitlevad [kehtivad] lepingud Prantsusmaa, UEMOA, CEMACi ja Komooride vahel tagavad euro ning UEMOA, CEMACi ja Komooride vääringute konverteeritavuse fikseeritud tasemel. Nende lepingute kohaselt põhineb konverteeritavuse tagatis Prantsusmaa rahandusministeeriumi eelarve kohustusel ja see ei ole Banque de France kohustus. Nõukogu otsuse 98/683/EÜ põhjenduste kohaselt, mida on varem rõhutanud ka EKP, ei ole tõenäoline nende lepingute oluline mõju euroala raha- ja vahetuskursipoliitikale ning neid ei saa tõlgendada EKP või Euroopa Keskpankade Süsteemis osalevate riikide keskpankade kohustustena toetada nende vääringute konverteeritavust; nende kehtivate lepingute muutmine ei too EKP või riikide keskpankade jaoks kaasa mingeid kohustusi ( 3 )
Nagu eelnevalt märgitud, on nõukogu aluslepingu artikli 127 lõike 6 alusel andnud EKP-le krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga seotud eriülesanded, et aidata muu hulgas kaasa krediidiasutuste turvalisusele ja toimekindlusele ning finantssüsteemi stabiilsusele liidus ja kõikides liikmesriikides ( 28 ) . Selleks, et mitte minna kaugemale talle aluslepinguga antud ülesannetest, rõhutab EKP, et tal võib olla võimalik teostada järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi raames järelevalvet asjakohaste nõuete rakendamise üle, keskendudes samal ajal usaldatavusnõuetega seotud riskidele, millega krediidiasutused võivad kokku puutuda. Sellega seoses palub EKP liidu seadusandjal kaaluda, millises ulatuses on vastavushindamise erinevad komponendid oma loomult seotud usaldatavusnormatiividega, kuivõrd nad hõlmavad suures osas tehisintellektisüsteemide tehnilist hindamist, et kaitsta inimeste tervist ja ohutust ning tagada põhiõiguste austamine vigaste või kallutatud tehisintellektil põhinevatest protsessidest tuleneva riski maandamise abil. Eelkõige tuleb kavandatava määruse kohaselt suure riskiga tehisintellektisüsteemide projekteerimisel või projekteerimisel ja arendamisel lähtuda järgmisest: 1) kui süsteemis kasutatavad meetodid hõlmavad mudelite treenimist andmetega, tuleb kasutada teatavatele kvaliteedikriteeriumidele vastavaid treenimis-, valideerimis- ja testimisandmestikke; 2) sündmusi peab olema võimalik automaatselt registreerida („logid“), et tagada kogu süsteemi elutsükli jooksul selle süsteemi toimimise jälgitavus süsteemi sihtotstarbe seisukohast otstarbekal tasemel; 3) füüsilistel isikutel peab olema võimalik teha süsteemi üle reaalset järelevalvet, sh inimene-masin kasutajaliidesed, et hoida ära või minimeerida tervist, ohutust või põhiõigusi ähvardavaid riske, mis võivad tekkida suure riskiga tehisintellektisüsteemi kasutamisel; ja 4) eesmärgiks on saavutada asjakohane täpsuse, stabiilsuse ja küberturvalisuse tase ( 29 ) . Kavandatava määruse põhjendustes on sedastatud, et nõuded seoses kasutatavate andmestike kvaliteedi, tehnilise dokumentatsiooni ja andmete säilitamise, läbipaistvuse ja kasutajate teavitamise, inimjärelevalve, stabiilsuse, täpsuse ja küberturvalisusega on vajalikud, et tulemuslikult leevendada riske tervisele, ohutusele ja põhiõigustele ( 30 )
4.3.4

Testijatele esitatavad nõuded ei peaks sisalduma kavandatava määruse põhiosas, kuna ohuteabel põhineva läbistustestimise sektor on alles arenemas ning konkreetsete nõuete kehtestamine võib takistada innovatsiooni. Sellest hoolimata on EKP seisukohal, et sõltumatuse tagamiseks testimise läbiviimisel ei tohiks finantssektori ettevõtjad kasutada testijaid, kellel on grupi ettevõtjatega sõlmitud tööleping või töövõtuleping, või kes on muul viisil testitavate finantssektori ettevõtjate omanduses ja/või kontrolli all.
Panganduskõrvalteenuste suhtes kohaldatavad riskijuhtimise nõuded

CSD määrusega on kehtestatud väga piiravad nõuded panganduskõrvalteenustele, kuna selliste teenuste osutamisega kaasnevad märkimisväärsed finantsriskid, sealhulgas päevasisesed krediidi- ja likviidsusriskid. CSDde roll finantsturgudel ja nende sellest tulenev süsteemne tähtsus põhjendavad rangeid riskijuhtimisnõudeid, mille eesmärk on tagada vastupanuvõime äärmuslikes, kuid usutavates tingimustes. Eelkõige, nagu eespool märgitud, on panganduskõrvalteenuseid lubatud osutada üksnes krediidiasutusena tegutsemiseks tegevusloa saanud CSDdel, ja määratud krediidiasutustel (52), kes järgivad CSD määruse IV jaotise (53) nõudeid. EKP täheldab, et ettepandud määruses on ette nähtud võimalus vabastada CSD, kellel on krediidiasutuse tegevusluba ja kes korraldab DLT väärtpaberiarveldussüsteemi või kasutab panganduskõrvalteenuste osutamiseks krediidiasutust, CSD määruse artikli 40 nõuetest, sealhulgas sama määruse IV jaotises määratletud nõuetest. Ettepandud määruses ei ole selle erandi ulatust määratletud, seega on ilmne, et CSD poolt korraldatav DLT väärtpaberiarveldussüsteem võidakse vabastada teatavatest või kõigist CSD määruse IV jaotise nõuetest, sealhulgas nõuetest, mis on seotud panganduskõrvalteenuste ulatuse, krediidi- ja likviidsusriskide juhtimise ning täiendavate kapitalinõuetega (54).

Sõltuvalt erandi ulatusest võib DLT väärtpaberiarveldussüsteemidel olla erinev riskitase, ja eelkõige kui erand hõlmab kõiki IV jaotise nõudeid, võivad riskid olla väga suured. Samas on ettepandud määruses kommertspangarahas arveldamise suhtes kohaldatavad nõuded (55) üksnes üldised ega pruugi tagada riskidele vastavate riskijuhtimismeetmete kohaldamist. Eeltoodut silmas pidades teeb EKP ettepaneku, et liidu seadusandlikud organid täpsustaksid üksikasjalikumalt CSD määruse artiklist 40 tehtavate erandite kohaldamisala ja selliste erandite võimaldamise tingimusi. See kehtib mutatis mutandis ka DLT mitmepoolsete kauplemissüsteemide korraldajate suhtes, kui nad ei arvelda keskpangarahas, võttes arvesse punktis 1.3 esitatud kaalutlusi DLT mitmepoolsete kauplemissüsteemide ja DLT väärtpaberiarveldussüsteemide võrdsete võimaluste tagamise kohta.
1.2.

ESAP on EKP jaoks oluline ka seetõttu, et selle loomine mitte ainult ei parandaks EKPSi juurdepääsu avaliku sektori finants- ja mittefinantsteabele, tagades tasuta, kohese ja otsese juurdepääsu teabele, mis on vajalik EKPSi ülesannete täitmiseks, vaid aitaks ka ületada mõningaid peamisi takistusi, mis on seotud vajadusega viia läbi liidu erinevatest direktiividest ja määrustest tuleneva teabe ja andmekogumite sügavam statistiline ja majanduslik analüüs. Need takistused hõlmavad järgmist: i) teavet avaldatakse harva keskselt ning seda ei täiendata asjakohaste metaandmetega; ii) puuduvad ühtsed standardid, koostalitlusvõimelised vormingud ja tehnilised funktsioonid teabe avalikustamiseks ja allalaadimiseks struktureeritud masinloetavas vormingus; iii) erinevates liidu direktiivides ja määrustes kasutatakse sama üksuse puhul erinevaid tunnuseid; iv) kasutajaliides puudub või selle võimalused kiire otsingu ja andmetöötluse läbiviimiseks on piiratud. Nimetatud probleemide lahendamine ESAPi loomise ja rakenduslike tehniliste standardite kehtestamise kaudu hõlbustab andmete kogumist ja kättesaadavust statistilisel eesmärgil ning lõppkokkuvõttes nende kasutamist ja jagamist (eelkõige muude liidu institutsioonidega) kooskõlas kohaldatava õigusraamistikuga. Ühtlasi parandab see EKP operatiiv- ja analüütilist tööd ning toetab seeläbi EKP otsuste tegemist.