1.Sissejuhatus

Telekommunikatsioonivõrkude viies põlvkond (5G) hakkab mängima keskset rolli Euroopa ühiskonna ja majanduse arengus. Eeldatakse, et see annab tohutud majanduslikud võimalused ja on oluline digitaalsete ja keskkonnasäästlike muutuste alus sellistes valdkondades nagu transport, energeetika, tootmine, tervishoid, põllumajandus ja meedia.

Niisiis on võimalik, et 5G hakkab mõjutama ELi kodanike elu enam-vähem kõiki aspekte. Seega on 5G-võrkude küberturvalisus ülimalt oluline mitte ainult liidu ja liikmesriikide majanduse, ühiskonna ja demokraatlike protsesside kaitse seisukohast, vaid ka selleks, et tagada usaldusväärne ja kõigile ELi kodanikele kasulik digipööre.

Paljude elutähtsate teenuste sõltuvus 5G-võrkudest muudaks süsteemse ja laiaulatusliku halvamise tagajärjed eriti raskeks ning sellel võiksid tulenevalt digitaalsete ökosüsteemide omavahelisest seotusest olla märkimisväärne piiriülene mõju. Ajal, mil küberründed on sagenenud, keerulisemad kui kunagi varem ja nende autoriks on väga erinevad ohusubjektid (eeskätt ELi mittekuuluvad riigid või riigi toetusel tegutsevad isikud), on 5G-võrkude küberturvalisuse tagamine liidu jaoks strateegilise tähtsusega küsimus. Seoses selliste elutähtsate taristute nagu 5G turvalisusega on otsustatud esmakordselt määratleda Euroopa lähenemisviis. See lähenemisviis on täielikult kooskõlas põhimõttega, mille kohaselt ELi siseturg püsib avatuna, kui peetakse kinni ELi riskipõhistest turvanõuetest.

Euroopa Ülemkogu 22. märtsi 2019. aasta kohtumisel kutsuti üles käsitlema 5G-võrkude turvalisust kooskõlastatult. 26. märtsil 2019 võttis komisjon vastu soovituse (EL) 2019/534 5G-võrkude küberturvalisuse kohta. Soovituses esitati liikmesriikidele üleskutse viia lõpule riiklik riskihindamine, vaadata läbi riiklikud meetmed, teha ELi tasandil koostööd riskide koordineeritud hindamiseks ja koostada ühine võimalike leevendusmeetmete pakett. Kõnealune teatis on lahutamatu osa komisjoni laiaulatuslikust Euroopa digitaalarengu strateegiast, mida Euroopa Ülemkogu kutsus üles looma.

2.5G kasutuselevõtt ELis

5G-võrkude taristu rajamine Euroopasse on liidu tööstusstrateegia ja konkurentsivõime jaoks äärmiselt tähtis. Komisjoni seisukoht on, et 5G-võrkude tehnoloogia juurutamine on üks peamisi elemente, mis teeb tulevased digiteenused võimalikuks. 2016. aastal võttis komisjon vastu 5G tegevuskava, mille eesmärk on tagada sellise ühenduvustaristu olemasolu liidus, mida on vaja digipöörde jaoks alates 2020. aastast ning linnapiirkondade ja suuremate transpordisõlmede laialdaseks katmiseks 2025. aastaks. Teatises gigabitiühiskonna kohta seatakse sihiks tagada juurdepääs mobiilsele andmesidele kõikjal, kaasa arvatud maapiirkondades ja ääremaadel.

Mis puudutab sageduste eraldamist, siis liikmesriigid on eraldanud 16 % esimestest 5G sagedusaladest. Tulenevalt juriidilisest kohustusest võimaldada aasta lõpuks kõigi esimeste 5G sagedusalade kasutamist on järgnevate kuude jooksul oodata mitme menetlusega seotud konsultatsioone kasutamisõiguse andmiseks.

Euroopa on üks 5G-teenuste kommertskasutuse valdkonna eesrindlasi maailmas. Praeguse seisuga peaksid esimesed 5G-teenused olema 138 Euroopa linnas kättesaadavad 2020. aasta lõpuks. Varased 5G-võrgud rajanevad praegusel neljanda põlvkonna (4G) võrgutehnoloogial ja 5G-teenuseid osutatakse ennekõike laiemale üldsusele, seda kas 4G mahu ja kiiruse suurendamise vormis või kulutõhusa traadita alternatiivina püsivõrkudele.

Seoses võimalustega uute ettevõtjatevaheliste teenuste vallas näiteks energeetika-, toiduainete-, põllumajandus-, tervishoiu- tööstus- ja transpordisektoris on Euroopa teinud tublisid edusamme: investeeritud on umbes miljard eurot, sealhulgas 300 miljonit eurot ELi vahenditest programmi „Horisont 2020“ alla kuuluva avaliku ja erasektori 5G alase partnerluse raames. Nimetatud investeering hõlmab enam kui 160 suuremahulist 5G katseprojekti Euroopas, sealhulgas kümme piiriülest kiirteekoridori 5G-põhise ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse teenuste suuremahuliseks katsetamiseks. 5G-valmidusega rakendusi katsetatakse eri valdkondades kestlikust tervishoiust, automatiseeritud liikuvusest ja ressursitõhusast põllumajandusest nutikate elektrivõrkude ja neljanda tööstusrevolutsioonini (Industry 4.0). Lisaks sellele andis EIP Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi toetusel laene 5G-tehnoloogia alase teadus- ja arendustegevuse kiirendamiseks.

Euroopa elektroonilise side seadustik (edaspidi „seadustik“), mida hakatakse kohaldama 21. detsembrist 2020, on oluline alus, millele tuginedes luua 5G- ja edasistesse võrkudesse investeerimist soodustav keskkond. Lisaks sellele on 5G-võrkude tulevase kasutuselevõtu seisukohast äärmiselt olulised ka avaliku sektori rahastamisprogrammid, nagu Euroopa ühendamise rahastu digitaalvaldkonna osa või Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, ennekõike kuna need viivad kokku kogukonnad ja 5G-valmidusega teenused, nagu koolid, haiglad, linnad ja kohalikud haldusasutused.