[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 16.10.2009

KOM(2009)523 lõplik

2009/0147 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale

SEK(2009)1310 final

SELETUSKIRI

Ettepaneku taust |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Komisjon teeb ettepaneku anda Gruusiale toetuse vormis makromajanduslikku finantsabi summas kuni 46 miljonit eurot, mille abil katta Gruusia vajadust välisfinantseerimise järele, millele on viidanud Rahvusvaheline Valuutafond (IMF). Abi on ette nähtud riigieelarve puudujäägi katmiseks ning see moodustab osa üldisemast 500 miljoni euro suurusest ühenduse pakmest, millega toetatakse Gruusia majanduse taastumist pärast relvakonflikti Venemaaga 2008. aasta augustis. Samuti aitab see Gruusial tulla toime globaalse majandus- ja rahanduskriisi tagajärgedega. Ühenduse makromajandusliku finantsabi eesmärgiks on leevendada koos Rahvusvahelise Valuutafondi poolt 2008. aasta septembris heaks kiidetud reservkrediidilepinguga antava abiga finantsraskusi, mis segavad Gruusial Bretton Woodsi institutsioonidega kokku lepitud majanduse elavdamise ja stabiliseerimise programmi rakendamist. Kavandatud makromajanduslik finantsabi on erandlik, ajaliselt piiratud ning seda rakendatakse paralleelselt reservkrediidilepinguga. Abi täiendab rahvusvaheliste ja kahepoolsete abiandjate poolt antavat abi. Abi andmine langeb aega, mil ELi ja Gruusia suhted tänu 1. septembril 2008. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu erakorralisel kohtumisel vastu võetud otsusele hoogustada Gruusiaga suhtlemist ning tänu 7. mail 2009. aastal Praha tippkohtumisel käivitatud idapartnerluse programmiga jätkuvalt tugevnevad. 2006. aastal võttis nõukogu vastu otsuse 2006/41/EÜ anda Gruusiale 33,5 miljonit eurot makromajanduslikku finantsabi. Viimast osamakset summas 11,5 miljonit eurot ei ole vastastikuse mõistmise memorandumis kokku lepitud riigi rahanduse juhtimise tingimuste rikkumise tõttu välja makstud. |

120 | Üldine taust Gruusia makromajanduslikud tulemused olid kuni 2008. aasta augustini väga tugevad. Reaalne majanduskasv küündis 2005. aastal ja 2006. aastal 9%ni ning 2007. aastal 12 %ni. 2008. aasta esimeses pooles oli aastane majanduskasv endiselt 8,6 %. Kuid 2008. aasta augustis puhkenud relvakonflikt Venemaaga rikkus eelnenud aastate jõulise majanduskasvu. Alates 2008. aasta lõpust tekkinud levinud Globaalne finantskriis raskendas Gruusia majandusolukorda veelgi. Rahvusvahelise Valuutafondi juhatus kiitis 2008. aasta septembri keskpaigas heaks 18-kuulise reservkrediidilepingu summas 750 miljonit USA dollarit (mis erandjuhul moodustab Gruusia tavapärasest kvoodist 300 %). Võttes arvesse vajadust täiendada Gruusia Keskpanga rahvusvahelisi reserve 2008. aasta augusti kriisi järel, kiirendati protsessi ja Gruusial võimaldati võtta pärast seda, kui fondi juhatus oli programmi heaks kiitnud, fondist 250 miljonit USA dollarit. Programmi koostamise ajal hindas Rahvusvaheline Valuutafond, et Gruusia vajab perioodil 2008–2010 lisaks Rahvusvahelise Valuutafondi vahenditele välisfinantseerimist ligikaudu 650 miljoni USA dollari ulatuses, millest 450 miljonit USA dollarit aastatel 2009–2010. Välisvahendite puudujäägi hinnangule tuginedes lubas komisjon anda makromajanduslikku finantsabi summas 46 miljonit eurot, mis on ka kooskõlas Gruusia peaministrilt 2008. aasta septembris saadud taotlusega. ELi finantsabi katab ligikaudu 13 % 2009.–2010. aasta katmata vajadustest. Esimest korda vaadati reservkrediidi leping läbi 2008. aasta detsembris. Selle käigus tegid võimud välismaiste otseinvesteeringute suhteliselt positiivse prognoosi taustal otsuse mitte käivitada reservkrediidilepingu teist etappi. Seetõttu lükkas ka komisjon makromajandusliku finantsabi ettepaneku elluviimise edasi (ELi makromajanduslikku finantsabi võib anda üksnes koos Rahvusvahelise Valuutafondi toetusega). Seejärel aga halvenes Gruusia majandusolukord uuesti, sest globaalse majanduskriisi mõju osutus seni arvatust suuremaks. Välisfinantseerimise, sealhulgas eksporditulu, rahaülekannete ja välismaiste otseinvesteeringute järsk vähenemine koos pankade laenutingimuste karmistumisega surus sisenõudluse alla. See omakorda tõi kaasa nii sisemaise toodangu kui ka impordi järsu vähenemise. 2009. aastaks ennustab Rahvusvaheline Valuutafond reaalse SKP vähenemist 4 %. Majanduslanguse tagajärjel on ka eelarvepositsioon halvenenud. Juba 2008. aastal suurenes valitsussektori eelarvepuudujääk vähem kui 5%lt SKPst 6%ni SKPst, seda hoolimata ametlike toetuste märkimisväärsest suurenemisest. Puudujääki oleks võimalik rahastada privatiseerimistuludest ning võlakirjade väljalaskmise ja riigilaenu võtmise teel (eeskätt Maailmapangalt ja USAlt). 2009. aastaks on valitsuse eesmärgiks hoida valitsussektori eelarve puudujääk võrreldaval tasemel; eelarvetulude vähenemise tingimustes peab Gruusia valitsus selle eesmärgi saavutamiseks piirama olulisel määral eelarve kapitalikulutusi, mis aga vähendab valitsuse võimalusi võtta antitsüklilisi fiskaalstiimuleid. Oodatust suurem majanduslangus on toonud kaasa maksebilansi halvenemise. Rahvusvahelise Valuutafondi viimase prognoosi kohaselt annavad Gruusia 2009.–2010. aasta maksebilansis tooni kokkutõmbuv kaubandus, jooksevkonto puudujääk ning senisest tunduvalt väiksem erakapitali sissevool. Kapitali sissevoolu netomahu prognoositava vähenemise on tinginud mitmed eri faktorid, sealhulgas madalam välismaiste otseinvesteeringute tase ja kõrge krediidi amortiseerumine. Praegu bilansis väljenduv välisrahastamise vajadus, mille puhul on selliste arengutendentsidega arvestatud, ei erine oluliselt 2008. aasta septembri ootustest. Siiski ei ole prognooside täitumine kindel ning vajadus lisafinantseerimise järele võib kujuneda tunduvalt suuremaks, sest tulemused võivad kujuneda veelgi halvemaks. Eeskätt väärib märkimist välismaiste otseinvesteeringute tase, mis vähendamisele vaatamata peaks olema jätkuvalt üle 8 % SKPst; see võib ka osutuda liiga optimistlikuks ootuseks. Neid asjaolusid arvesse võttes on Gruusia valitsus otsustanud otsida majanduslanguse mõju pidurdamiseks uusi välisfinantseerimise allikaid. Rahvusvahelise Valuutafondi reservkrediidilepingu teisel läbivaatamisel märtsikuus tehti Gruusiale kaks osamakset summas ligikaudu 187 miljonit USA dollarit. 6. augustil 2009. aastal kiitis Rahvusvahelise Valuutafondi juhatus heaks reservkrediidilepingu kolmanda läbivaatamise. Läbivaatamise peamiseks tulemuseks on lepingu pikendamine 2011. aasta juunini ning finantspakme suurendamine 270 miljoni arvestusühiku võrra (ligikaudu 424 miljonit USA dollarit). Samuti on Gruusial võimalus saada ligikaudu 148 miljonit USA dollarit kohe kätte. 22. oktoobril 2008. aastal Brüsselis toimunud rahvusvahelisel rahastajate konverentsil lubatud suured abisummad, sealhulgas ELi makromajanduslik finantsabi, näivad piisavat rahuldamaks Gruusia vajadust välisraha järele, ehkki suur osa abist vajab veel kinnitamist ja selle ajakava täpsustamist. Rahvusvahelise Valuutafondi prognoosi kohaselt piisavad antud lubadused selleks, et katta 2009–2010. aasta rahavajadus, mis oli ka rahastajate konverentsi eesmärgiks. Samas võivad probleemid uuesti ilmneda, kui lubatud abi tegelikult ei anta. Seetõttu peabki komisjon asjakohaseks anda Gruusiale rahastamisvajaduste rahuldamiseks 2008. aasta oktoobris kokku lepitud makromajandusliku finantsabi. |

n | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Puuduvad. |

140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Gruusia on üks ELi partnerriike Euroopa naabruspoliitika raames. 2006. aasta novembris võeti vastu ELi ja Gruusia vaheline Euroopa naabruspoliitika 5-aastane tegevuskava. Stabiilsus, parem juhtimine ja majandusareng idapiiril on suuresti ka Euroopa Liidu huvides. Sel eesmärgil tegi Euroopa Komisjon ettepaneku idapartnerluse ellukutsumiseks. EL ja kuus partnerriiki käivitasid idapartnerluse ametlikult Praha tippkohtumisel 7. mail 2009. 2008. aastal peetud rahastajate konverentsil lubas Euroopa Komisjon Gruusiale abi 500 miljoni euro ulatuses. Rahastamise allikaina nähti ette nii Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi eelarvetoetusi kui ka kriisiinstrumente, nagu stabiilsusabi, humanitaarabi ja makromajanduslik finantsabi. Pake hõlmab perioodi 2008–2010, aidates sel viisil riigil tegeleda majanduslike ja sotsiaalsete probleemidega, mis pärast 2008. aasta konflikti ette on tulnud. Makromajanduslik finantsabi täiendab muul viisil antavat abi ja sellega toetatakse Gruusiat lühiajalises plaanis Rahvusvahelise Valuutafondi majandusprogrammi makromajanduslike eesmärkide saavutamisel, kuna Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi eelarvetoetused, mis aitavad samuti katta Gruusia rahastamisvajadusi, on seotud spetsiifiliste reformidega kindlates sektorites. |

Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

219 | Makromajanduslik finantsabi Gruusiale moodustab osa Gruusia majanduse konfliktijärgseks ülesehitamiseks antavast rahvusvahelise üldsuse toetusest. Komisjoni talitused tegid tihedat koostööd Maailmapangaga ühise rahastajate konverentsi korraldamiseks, samuti on peetud mitme- ja kahepoolseid konsultatsioone lubatud abipakmete rakendamise kohta. Makromajandusliku finantsabi andmise ettepaneku ettevalmistamisel on komisjoni talitused pidanud nõu Rahvusvahelise Valuutafondiga. Enne makromajandusliku finantsabi ettepaneku esitamist on komisjon konsulteerinud ka majandus- ja rahanduskomiteega. Samuti on komisjon olnud pidevalt ühenduses Gruusia valitsusega. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

229 | Välisekspertide kaasamist ei peetud vajalikuks. |

230 | Mõju hindamine Makromajanduslik finantsabi on seotud abisaaja majandusprogrammiga, mida toetab Rahvusvaheline Valuutafond, ning sellega kaetakse osa Gruusia vajadusest välisraha järele. Abi väljamaksmine on seotud Rahvusvahelise Valuutafondi vahendite kasutamisega ning nõuab seetõttu, et abisaaja rakendaks kokkulepitud makromajanduslikku ja struktuuripoliitikat ning jätkaks majanduse taastamist. Projektide finantseerimine ja/või tehniline abi ei oleks nimetatud makromajanduslike eesmärkide saavutamiseks sobivad. Kui kasutada väljamakstavat abi eelarvepuudujäägi finantseerimiseks, nagu Gruusia puhul ette pandi (vt allpool), aitab see suurendada vahendeid, mille abil saab valitsus rahastada majanduslanguse ajal eelarvemeetmeid. Erinevalt Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi eelarvelisest toetusest on makromajanduslik finantsabi loomult erandlik ja selle rakendamine on piiratud perioodiga, mil Gruusial kehtib Rahvusvahelise Valuutafondiga reservkrediidileping. |

Ettepaneku õiguslik külg |

305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Ühendus teeb makromajandusliku finantsabi Gruusiale kättesaadavaks osamaksetena väljamakstava 46 miljonit euro suuruse toetusena. Selle abil saab katta Gruusia vajadust välisfinantseerimise järele aastatel 2009–2010, millele on viidanud Rahvusvaheline Valuutafond. Makromajanduslik finantsabi andmine on ette nähtud paralleelselt 2008. aasta septembris Rahvusvahelises Valuutafondis heaks kiidetud reservkrediidilepinguga. Antav abi peaks koos teiste rahastajate toetuste enamusega (kuid erinevalt Rahvusvahelise Valuutafondi vahenditest) kavakohaselt lisatama Gruusia riigieelarvele, Gruusia riigi rahandust ohustavad praegu eriti suured finantsraskused. Abi antakse kavakohaselt kahe osamaksena aastatel 2009–2010. Abi andmist korraldab komisjon. Vastavalt finantsmäärusele võetakse asjakohaselt arvesse erisätteid pettuste ja muu eeskirjade rikkumise ärahoidmiseks. Esimene osamakse tehakse kavakohaselt 2009. aasta lõpus ja teine 2010. aasta alguses. Kui Gruusia majandusolukorra areng seda nõuab, võib kõnealuse makromajandusliku finantsabi andmist kiirendada. Toetuse osamaksete tegemise tingimuseks on Rahvusvahelise Valuutafondi reservkrediidilepingu edukas rakendamine ning Euroopa Komisjoni ja Gruusia vahel kokkulepitavate, peamisi tähtsamaid poliitikavaldkondi puudutavate eritingimuste täitmine. Komisjon kavatseb keskenduda piiratud hulgale makromajanduslikult esmatähtsatele valdkondadele, nagu riigirahandus – et jätkata eelmise ELi makromajandusliku finantsabi raames tehtut – ja finantssektori reformid. Need tingimused on kooskõlas ELi ja Gruusia vahel sõlmitud Euroopa naabruspoliitika tegevuskavaga. |

310 | Õiguslik alus Ettepaneku õiguslikuks aluseks on asutamislepingu artikkel 308. |

329 | Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

331 | Abi suunatakse Gruusia riigieelarvesse; see tähendab, et seda saab kasutada riiklike rakendussätete kohaselt avaliku sektori kulutuste tegemiseks. Arvestades, et viimaste prognooside kohaselt on majanduse kosumise väljavaated kehvad, kavandatakse anda abi vaid kahe osamaksena ja kiirendatud korras |

332 | Abi summa moodustab 13 % Rahvusvahelise Valuutafondi poolt seoses reservkrediidilepinguga tuvastatud maksebilansi puudujäägi katmata osast. ELi liikmesriikidelt ja muudelt kahepoolsetelt rahastajatelt ja mitmepoolsetelt võlausaldajatelt Gruusiale lubatud abi silmas pidades käsitatakse seda ühenduse jaoks kohase koormusena. |

Vahendi valik |

341 | Kavandatav vahend: muu. |

342 | Muud vahendid ei oleks asjakohased, sest makromajandusliku finantsabi andmise raammääruse puudumise tõttu on asutamislepingu artikli 308 alusel tehtud nõukogu ajutised otsused ainsad võimalikud õigusaktid sellise abi jaoks. |

Mõju eelarvele |

401 | Abi rahastatakse 2009. aasta kulukohustuste assigneeringutest eelarverealt 01 03 02 (makromajanduslik finantsabi) ning maksed tehakse ajavahemikul 2009–2010. |

Täiendav teave |

Ülevaatamis-/läbivaatamis-/aegumisklausel |

533 | Ettepanek sisaldab aegumisklauslit. |

E-8379 |

1. 2009/0147 (CNS)

Ettepanek

NÕUKOGU OTSUS

makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut[1]

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[2]

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega

ning arvestades järgmist:

2. Gruusia ja Euroopa Liidu vaheliste suhete arendamise aluseks on Euroopa naabruspoliitika, mida hiljuti tõhustati idapartnerluse käivitamisega.

3. 2008. aasta 1. septembril toimunud Euroopa Ülemkogu erakorralisel kohtumisel kinnitati ELi valmisolekut tihendada pärast Gruusia ja Venemaa vahelist relvakonflikti 2008. aasta augustis ELi-Gruusia suhteid.

4. Gruusia majanduse stabiilsust ja taastumist toetab ka Rahvusvaheline Valuutafond reservkrediidilepinguga, mis kiideti heaks 15. septembril 2008.

5. 22. oktoobril 2008. aastal toimunud rahastajate konverentsil lubas rahvusvaheline üldsus toetada Gruusia majanduse elavdamist kooskõlas ÜRO ja Maailmapanga tehtud ühise vajaduste hindamise tulemustega.

6. 2008. aastal toimunud rahastajate konverentsil lubas Euroopa ühendus Gruusiale perioodil 2008–2010 abi 500 miljoni euro ulatuses.

7. Arvestades, et aastatel 2009–2010 on maksebilansi puudujääk endiselt märkimisväärselt suur, lisatakse ühenduse poolt Gruusiale antavale abipaketile ka makromajanduslik finantsabi.

8. Selleks et tagada kõnealuse finantsabiga seotud ühenduse finantshuvide tõhus kaitse, peab Gruusia võtma asjakohased meetmed kõnesoleva abiga seotud pettuse, korruptsiooni ja eeskirjade eiramise ärahoidmiseks ja selle vastu võitlemiseks, samuti tuleb sätestada, et abi kasutamist kontrollib komisjon ja auditeerib kontrollikoda.

9. Finantsabi andmisega ei piirata eelarvepädeva institutsiooni volitusi.

10. Kõnealust abi peaks haldama komisjon, konsulteerides majandus- ja rahanduskomiteega.

11. Asutamislepinguga ei nähta käesoleva otsuse vastuvõtmiseks ette muid volitusi peale artiklis 308 sätestatute,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

12. Ühendus annab Gruusiale toetusena 46 miljonit eurot finantsabi, et toetada Gruusia jõupingutusi majanduse sõjajärgseks taastamiseks, mida muu hulgas mõjutab ka rahvusvaheline finantskriis, ning seeläbi leevendada valitsuse majanduse reformiprogrammi rakendamisel tekkivaid rahalisi raskusi.

13. Käesolevat ühenduse finantsabi haldab komisjon, konsulteerides majandus- ja rahanduskomiteega ning kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi ja Gruusia vahel sõlmitud lepingute ja kokkulepetega.

14. Ühenduse finantsabi antakse kaheks aastaks alates esimesest päevast pärast artikli 2 lõikes 1 osutatud vastastikuse mõistmise memorandumi jõustumist. Kui olukord seda nõuab, võib komisjon pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist siiski otsustada abiperioodi maksimaalselt ühe aasta võrra pikendada.

Artikkel 2

15. Komisjonil on volitused, et leppida pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist Gruusia ametiasutustega kokku ühenduse finantsabiga seotud majanduspoliitikas ja finantstingimustes, mis sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis ja toetuslepingus. Tingimused peavad olema kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi ja Gruusia vahel sõlmitud lepingute ja kokkulepetega.

16. Ühenduse finantsabi kasutamise ajal kontrollib komisjon, kas Gruusia rahastamiskord, haldusmenetlused ning sise- ja väliskontrollimehhanismid, mis on antava abiga seotud, on usaldusväärsed.

17. Komisjon kontrollib korrapäraselt Gruusia majanduspoliitika sobivust ühenduse abi eesmärkidega ning kokkulepitud majanduspoliitika ja finantstingimuste rahuldavat järgimist. Seejuures teeb komisjon tihedat koostööd Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapangaga ning vajaduse korral majandus- ja rahanduskomiteega.

Artikkel 3

18. Komisjon annab ühenduse finantsabi Gruusiale kahe osamaksena.

19. Komisjon maksab osamaksed välja tingimusel, et Rahvusvahelise Valuutafondi toetatavat majandusprogrammi ning muid artikli 2 lõikes 1 sätestatud meetmeid, mis on Gruusia ja ühenduse vahel kokku lepitud, rakendatakse nõuetekohaselt. Teine osamakse makstakse välja kõige varem kolm kuud peale esimese väljamakse tegemist.

20. Ühenduse vahendid kantakse Gruusia Keskpanka. Vastastikuse mõistmise memorandumis kokku lepitava korra kohaselt, mis hõlmab ka kinnitust eelarvepuudujäägi katmise kohta, võib vahendid kanda kohalikus vääringus riigikassasse, keda käsitatakse lõpliku abisaajana.

Artikkel 4

Ühenduse finantsabi rakendatakse vastavalt 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust,[3] ja selle rakenduseeskirjadele[4]. Gruusia ametiasutustega sõlmitavas vastastikuse mõistmise memorandumis ja toetuslepingus sätestatakse eelkõige Gruusia võetavad asjakohased meetmed kõnealuse abiga seotud pettuse, korruptsiooni ja muu eeskirjade eiramise vältimiseks ja selle vastu võitlemiseks. Samuti sätestatakse memorandumis komisjoni, kaasa arvatud Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) kontrollitegevus koos õigusega kontrollida ja inspekteerida kohapeal, ning vajaduse korral Euroopa Kontrollikoja kohapealne audit.

Artikkel 5

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga aasta 31. augustiks aruande, milles antakse hinnang käesoleva otsuse rakendamise kohta eelnenud aastal. Aruandes käsitletakse seost artikli 2 lõike 1 kohaselt vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud poliitikatingimuste, Gruusia majandusliku ja eelarvelise tulemuslikkuse ning komisjoni otsuse vahel maksta välja abi osamaksed.

Artikkel 6

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel,

Nõukogu nimel

eesistuja

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS:

Makromajanduslik finantsabi Gruusiale

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Asjaomased poliitikavaldkonnad ja nendega seonduvad meetmed:

Jaotis 01 – Majandus- ja rahandusküsimused, 03 – Rahvusvahelised majandus- ja rahandusküsimused

3. EELARVEREAD

3.1. Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:

Artikkel 01 03 02 — Makromajanduslik abi

3.2. Meetme ja finantsmõju kestus:

Algus 2009. aastal, arvatavasti tehakse kõik väljamaksed perioodil 2009–2010. aasta jooksul kahes osas. Siiski ei saa välistada viivitusi, mis pikendaksid menetlust.

3.3. Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu):

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

01 03 02 | Mitte-kohust | Liigendatud | EI | EI | EI | Nr 4 |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1. Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma )

Kulu liik | Jao nr | 2009 | 2010 | Kokku |

Tegevuskulud[5] |

Kulukohustuste assigneeringud | 8.1. | a | 99 000 | 107 000[6] |

Maksete assigneeritud | b | 110 000 | 111 0005 |

Võrdlussummas sisalduvad halduskulud |

Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4. | c | 0 |

VÕRDLUSSUMMA KOKKU |

Kulukohustuste assigneeringud | a+c |

Maksete assigneeringud | b+c |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud |

Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5. | d |

Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6. | e |

Meetme soovituslik finantskulu kokku |

Kulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | a+c+d+e | 99 000 | 107 0005 |

Maksete assigneeringud (sh personalikulud) KOKKU | b+c+d+e | 110 000 | 111 0005 |

4.1.2. Kooskõla finantsplaneeringuga

X Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[7] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamine).

4.1.3. Finantsmõju tuludele

X Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele

( Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:

4.2. Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutine personal ja koosseisuväline personal), vt täpsemalt punktist 8.2.1.

Aastane vajadus | 2009 | 2010 |

Personal kokku | 1/3 | 1/3 |

5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID

5.1. Lühi- või pikaajalise perspektiivi eesmärk

Pärast relvakonflikti Venemaaga halvenes Gruusia majandusolukord 2008. aasta kolmandas kvartalis märgatavalt. Majanduslangus muutus seejärel veelgi teravamaks, peegeldades globaalse majandus- ja finantskriisi tagajärgi. Rahvusvaheline Valuutafond tuvastas, et perioodil 2008–2010 ulatub Gruusia finantseerimisvajadus 1,4 miljardi USA dollarini. Rahvusvahelise Valuutafondiga sõlmitud reservkrediidilepingu kaudu on Gruusial võimalik saada ligikaudu 750 miljonit USA dollarit. 2009.–2010. aasta finantseerimisvajaduse ülejäänud osa, mis peaks Rahvusvahelise Valuutafondi hinnangul ulatuma 450 miljoni USA dollarini, peaks katma kahepoolsed ja mitmepoolsed rahastajad, teiste hulgas Euroopa Liit. Reservkrediidilepingu järgnenud hilisem läbivaatamine Rahvusvahelise Valuutafondi poolt kinnitab suurt vajadust Gruusia maksebilansi ja eelarvepuudujäägi välisfinantseerimise järele.

5.2. Ühenduse meetme lisaväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ning võimalik koostoime

22. oktoobril 2008. aastal aset leidnud Euroopa Komisjoni ja Maailmapanga ühisel konverentsil lubasid rahastajad eraldada Gruusiale konfliktijärgset toetust kokku summas 3,4 miljardit eurot. Euroopa Komisjon lubas vastavalt Gruusia majanduse elavnemise ja arenemise tempole eraldada kuni 500 miljonit eurot. ELi liikmesriigid omalt poolt lubasid eraldada veel 131 miljonit eurot. Euroopa Investeerimispank võib kaaluda Gruusiale keskpikas perspektiivis kuni 250 miljoni euro laenamist. Ühenduse finantsabi Gruusia majanduse elavdamisse osutab Gruusia kui partnerriigi strateegilisele tähtsusele Euroopa naabruspoliitika ja idapartnerluse raames. Makromajanduslik finantsabi on EÜ üldise abipakme osa ja sellega püütakse saavutada koostoimet Rahvusvahelise Valuutafondi poolt toetatud majandusprogrammiga, millega abi on tihedalt seotud.

5.3. Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames

Majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi meetme „Rahvusvahelised majandus- ja rahandusküsimused” eesmärk „anda kolmandatele riikidele makromajanduslikku finantsabi nende maksebilansi probleemide lahendamiseks ja välisvõlgade teenindatavuse taastamiseks” on seotud üldeesmärgiga „suurendada heaolu ka väljaspool ELi”.

Seonduvad näitajad on jooksevkonto saldo protsendina SKPst, välisvõlg protsendina SKPst ning riigi reservid väljendatuna imporditud kaupade ja teenuste kuupõhise väärtusena.

5.4. Rakendusmeetod (soovituslik)

X Tsentraliseeritud haldamine

X otse, haldajaks on komisjon

( kaudselt, haldamine on delegeeritud:

( täitevasutustele

( ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185

( riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutustele

( Haldamine detsentraliseeritult või koostöös

( liikmesriikidega

( kolmandate riikidega

( Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)

Asjakohased märkused:

6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE

6.1. Järelevalve kord

Komisjoni talitused jälgivad meetmete rakendamist Gruusia ametiasutustega vastastikuse mõistmise memorandumis kokku lepitavate makromajanduslike ja struktuuripoliitiliste meetmete alusel. Ametiasutused peavad andma komisjoni talitustele korrapäraselt aru kõnealuste meetmete kohta. Euroopa Komisjoni delegatsioon Tbilisis esitab samuti korrapäraselt aruandeid teemadel, mis on abi järelevalve seisukohast olulised. Komisjoni talitused suhtlevad tihedalt Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapangaga, et kasutada ära nende asjatundlikkus.

6.2. Hindamine

6.2.1. Eelhindamine

Eelhindamise viisid läbi komisjoni talitused (majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi üksus D3).

6.2.2. Vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid)

Alates 2004. aastast on makromajandusliku finantsabi andmise järelhindamist tehtud kokku üheksal korral, sealhulgas kahel korral endiste Nõukogude Liidu liiduvabariikide kohta (Armeenia, Tadžikistan). Nõukogu 24. jaanuari 2006. aasta otsuse 2006/41/EÜ alusel Gruusiale antud makromajandusliku finantsabi sõltumatu järelhinnang on praegu tegemisel ja jõuab eeldatavasti lõpule 2009. aasta jooksul, st enne kavandatava abi rakendamist.

Tänaseks tehtud hindamiste põhjal võib järeldada, et makromajanduslik finantsabi aitab kaasa (mõnikord küll vähesel määral ja kaudselt) välisvõla teenindatavuse parandamisele, makromajandusliku stabiilsuse suurendamisele ja struktuurireformide läbiviimisele abi saavas riigis. Enamikul juhtudel oli makromajanduslikul finantsabil positiivne mõju abi saava riigi maksebilansile ning see on aidanud leevendada eelarvelisi raskusi. Samuti on need kaasa toonud pisut kiirema majanduskasvu.

6.2.3. Edasise hindamise tingimused ja sagedus

Gruusiale antava abi sõltumatu järelhindamine väliskonsultantide poolt on kavandatud majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi mitmeaastase hindamisprogrammi raames. See toimub 1–2 aastat pärast rakendusperioodi lõppu.

7. PETTUSEVASTASED MEETMED

Komisjoni talitused on loonud raharingluse ja halduskorra hindamise toimiva programmi kõigis ühenduselt makromajanduslikku finantsabi saavates kolmandates riikides, et täita Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust.

2004. aasta oktoobris hindasid komisjoni talitused Gruusias nõuetekohaselt volitatud välisekspertide abiga seda laadi abi puhul olulise raharingluse ja haldusmenetluse usaldusväärsust ning tegid järelduse, et üldine raamistik on makromajandusliku finantsabi haldamiseks piisavalt usaldusväärne. 2005. aasta detsembris korraldati välisekspertide abiga uus tegevushinnang. Ajakohastatud tegevushinnangu tulemusi võeti arvesse Gruusiale nõukogu 24. jaanuari 2006. aasta otsuse (2006/41/EÜ) kohaselt antava makromajandusliku finantsabi tingimuste kindlaksmääramisel. Praegu kavandatava makromajandusliku finantsabi andmisega seoses kavatsetakse teha uus tegevushinnang. Selle tulemustest juhindutakse abiga seotud konkreetsete poliitikameetmete kujundamisel, et muuta Gruusia riigi rahanduse juhtimise süsteem tõhusamaks, läbipaistvamaks ja vastutustundlikumaks.

Kavandatav Gruusiale antava makromajandusliku finantsabi õiguslik alus sisaldab sätet pettuste vältimise meetmete kohta. Neid meetmeid kirjeldatakse üksikasjalikumalt vastastikuse mõistmise memorandumis ja toetuslepingus. Abiga kavandatakse siduda mitmeid konkreetseid poliitilisi tingimusi, peamiselt riigi rahanduse juhtimise valdkonnas, et suurendada tõhusust, läbipaistvust ja vastutust. Makromajandusliku finantsabi suhtes kohaldatakse kinnitamis-, kontrolli- ja auditeerimismenetlusi, mille eest vastutavad komisjon, Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) ja Euroopa Kontrollikoda.

8. ANDMED VAHENDITE KOHTA

8.1. Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgi

Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

aasta 2009 | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 |

Ametnikud või ajutine personal[9] (XX 01 01) | A*/AD | 1/3 | 1/3 |

B*, C*/AST |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal[10] |

Art XX 01 04/05 kohaselt rahastatav muu personal[11] |

KOKKU | 1/3 | 1/3 |

8.2.2. Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldus

Muu hulgas vastastikuse mõistmise memorandumite ja toetuslepingu koostamine, ametiasutuste ja rahvusvaheliste finantseerimisasutustega suhtlemine, abi saava riigi majandus- ja struktuuripoliitika jälgimine, kontrollkäikude tegemine ja komisjoni personali aruannete koostamine, komisjoni menetluste ettevalmistamine seoses abi haldamisega

8.2.3. Ametikohtade jaotus (koosseisuline personal)

X Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtud

( Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt aastaks n ette nähtud

( Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigus

( Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases haldustalituses ümber paigutada (talitusesisesed ümberpaigutused)

( Ametikohad, mis on aastal n nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud

8.2.4. Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud)

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Eelarverida 01 03 02 Makromajanduslik finantsabi | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 ja järgmised aastad | KOKKU |

Muu tehniline ja haldusabi |

sise- |

välis- 1) Tegevushinnang 2) Järelhindamine | 0.050 | 0.250 |

Tehniline ja haldusabi kokku | 0.050 | 0.250 |

8.2.5. Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kulud

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Ametikoha liik | aasta n | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 ja järgmised aastad |

Ametnikud ja ajutine personal (XX 01 01) | 0.030 | 0.030 |

Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepinguline personal jne) (täpsustada eelarverida) |

(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0.030 | 07.030 |

Arvestus – Ametnikud ja ajutine personal |

Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. |

EI KOHALDATA |

Arvestus – Art XX 01 02 kohaselt rahastatav personal |

Vajaduse korral tuleb viidata punktile 8.2.1. |

EI KOHALDATA |

8.2.6. Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) |

aasta 2009 | aasta n+1 | aasta n+2 | aasta n+3 | aasta n+4 | aasta n+5 ja järgmised aastad | KOKKU |

XX 01 02 11 01 – Lähetused | 0.020 | 0.010 | 0.030 |

XX 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid |

XX 01 02 11 03 – Komiteed[13] |

XX 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid |

XX 01 02 11 05 – Infosüsteemid |

2 Muud halduskulud kokku (XX 01 02 11) |

3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viite eelarvereale) |

Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0.020 | 0.010 | 0.030 |

Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud |

Ühe/kahe isiku kolm lähetust. |

[1] ELT C […], […], lk […].

[2] ELT C […], […], lk […].

[3] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[4] Komisjoni määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

[5] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.

[6] 2010. aasta eelarve esialgne projekt

[7] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punkte 19 ja 24.

[8] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.

[9] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[10] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[11] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.

[12] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.

[13] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.