1.Sissejuhatus

Euroopa Liit on kindlalt otsustanud haarata juhtohjad, et hoogustada kliima- ja keskkonnameetmete võtmist kõigil tasanditel. 2019. aasta detsembris tutvustas Euroopa Komisjon Euroopa rohelist kokkulepet – kava, mille eesmärk on kujundada EList õiglane, terve, kestlik ja jõukas ühiskond. Vastupidav majandus, mis töötab inimeste ja looduse heaks. Kasvuhoonegaaside netonullheide. Majanduskasv, mis ei suurenda ressursikasutust ega saastet.

Pariisi kliimakokkuleppe sõlmimisest ja kestliku arengu tegevuskava 2030 vastuvõtmisest on möödunud viis aastat, kuid me ei ole liikunud edasi piisavalt kiiresti, et vältida pöördumatuid ja katastroofilisi kliimamuutusi. Teadus ütleb, et peame tegutsema kohe, kui soovime, et meil oleks mingigi võimalus saavutada Pariisi kliimaeesmärgid, eelkõige hoida globaalne soojenemine tunduvalt alla 2 °C ja jätkata jõupingutusi selle piiramiseks 1,5 °C-ni. Selleks peame kiiremini parandama seda, kuidas me loodusega suhtleme, kaitsma inimeste tervist ja heaolu kliima- ja keskkonnariskide eest ning tagama elujõulise ja küllusliku planeedi nii meile endile kui ka meile järgnevatele põlvedele.

Euroopa roheline kokkulepe ei ole vastus mitte ainult teadlastele, vaid ka kodanike nõudmisele jõulisemalt tegutseda. Arvamusuuringud näitavad, et üheksa eurooplast kümnest peab kliimamuutusi suureks probleemiks ja tunneb, et keskkonna kaitsmine on neile isiklikult oluline. Rohelises kokkuleppes esitatud arvukad lahendused saavad olla edukad ainult siis, kui need on sotsiaalselt õiglased ning kui valitsuse poliitika ja reguleerimise kõrval annavad oma panuse ka kodanikud, kogukonnad, ettevõtjad ja organisatsioonid.

Seepärast käivitab Euroopa Komisjon Euroopa kliimapakti algatuse, et tagada kõigile võimalus aidata luua rohelisemat Euroopat ja toetada kestliku arengu eesmärkide saavutamist. Euroopa Komisjoni presidendi poliitilistes suunistes välja käidud kliimapakt ühendab „piirkondi, kohalikke kogukondi, kodanikuühiskonda, ettevõtjaid ja koole. Pakti osalised lepivad kokku ühised kohustused ja järgivad neid, et muuta käitumismudeleid üksikisikust kuni rahvusvahelise hiidfirmani.“

Kliimapaktiga luuakse ruum, milles teha koostööd kliimamuutuste ja keskkonnaseisundi halvenemise peatamiseks ning haarata kinni võimalustest, mis otsustava tegevuse ja kestliku elustiiliga kaasnevad. Pakt ühendab inimesi kõigist eluvaldkondadest, et parandada nende teadmisi probleemidest, kutsuda kõiki eurooplasi üles osalema ja kasu saama, töötada välja suuri ja väikesi lahendusi ning kutsuda esile ja laiendada positiivseid muutusi. Euroopa kliimapakt kasvab ja areneb aja jooksul edasi kõigi nende kodanike ja sidusrühmade tegevuse ja loovuse toel, kes paktiga ühinevad.

Pakt võimestab suurt hulka Euroopa kodanikke, kes jagavad sarnaseid püüdlusi ning on valmis andma oma panuse selleks, et jõuda nendeni, kes on seni olnud vähem kaasatud. Pakti sisu kujundamiseks korraldatud avaliku konsultatsiooni käigus sai komisjon rohkem kui 3 500 vastust, millest suure osa saatsid kodanikud kõigist 27 ELi liikmesriigist ja mujalt. Komisjon kuulab ka edaspidi kodanike, kogukondade, kodanikuühiskonna, ettevõtjate ja teiste sidusrühmade seisukohti.

1.1.Milleks Euroopa kliimapakt?

Kliimakriis ei ole tulevikuprobleem – meie, inimesed, oleme juba muutnud Maa kliimat ja kahjustanud enamikku selle ökosüsteemidest. Viimased viis aastat on olnud mõõtmiste ajaloos kõige soojemad. Kliimamuutuste mõju on nüüdseks väljaspool kahtlust: põuad, metsatulekahjud, tormid, üleujutused ja muud äärmuslikud ilmastikunähtused on kogu maailmas tõusuteel. Sellel on olnud suur mõju demograafilistele suundumustele. Muutused saavad olema radikaalsemad ja ettearvamatute tagajärgedega, kui me ei suuda oma ökoloogilist jalajälge ja heidet kiiresti vähendada. Nende mõju muudab põhjalikult meie maailma, tabades esmajoones kõige haavatavamaid rühmi nii kogu maailmas kui ka meie ühiskonnas.

ELi institutsioonidel on oluline roll Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamiseks vajalike poliitikasuundade ja õigusaktide kujundamisel. Komisjon tegi hiljuti ka ettepaneku seada järgmiseks kümnendiks kõrgem heitkoguste vähendamise eesmärk ning esitas oma lähenemisviisi kestlikkuse ja kestliku arengu eesmärkide saavutamise kohta.

Me ei hakka pihta päris nullist. Kliimapakt hakkab toimima kõrvuti paljude olemasolevate algatuste, võrgustike ja liikumistega. Noored kliimaaktivistid on haaranud maailma tähelepanu ja kujundanud arutelu kliimamuutuste üle. Kohalikul tasandil näitavad ELi linnapeade kliima- ja energiapakti raames teed kohalikud omavalitsused, kelle tegevus kodanike ja sidusrühmade kaasamisel oma territooriumil on sageli ambitsioonikam ja käegakatsutavam kui riikide valitsuste tegevus. Euroopa ringmajanduse platvorm ja kestliku arengu eesmärkide platvorm on toonud kokku sidusrühmad, et kutsuda esile muutusi meie tootmis- ja tarbimisviisides. Tööstusliidud ja muud ettevõtlusega seotud algatused on samuti aidanud teha kindlaks tööstuse vajadusi ja asjakohaseid lahendusi üleminekul rohelisele majandusele.

Euroopa rohelise kokkuleppe vaimus on ka Euroopa Komisjon institutsioonina võtnud endale kohustuse olla eeskujuks ja muuta end 2030. aastaks kliimaneutraalseks. 2021. aasta alguses on kavas koostada üksikasjalik Euroopa Komisjoni keskkonnahoidlikumaks muutmise kava, mis on meie enda institutsiooniline lubadus.

Oluline osa ELi kliimaeesmärkide saavutamiseks vajalike lahenduste väljatöötamisel ja edendamisel on teadusuuringutel ja innovatsioonil. Ettevõtted, nii suured kui ka väikesed, võtavad kasutusele uusi ärimudeleid ja uuenduslikke tehnoloogiaid, et muuta oma tegevus kestlikumaks. Kogukondlikud energiaprojektid kogu ELis aitavad kaasa taastuvate energiaallikate kasutuselevõtule, edendavad osalemist ja kaasavad kodanikke. Sotsiaalpartnerid töötavad välja ühiseid lahendusi, et tagada õiglane üleminek kliimaneutraalsusele.

Heite vähendamine ja kohanemine muutunud kliimaga eeldab, et me kõik muudame oma harjumusi. Paljud neist muudatustest parandavad seda, kuidas me elame, ringi liigume, oma hooneid jahutame või kütame, kuidas me toodame ja tarbime. Suur osa vajalikest teadmistest ja palju tõestatud lahendusi on juba olemas. Need lahendused võivad tulla organisatsioonidelt või üksikisikutelt nii otseselt (meie käitumine ja tegevus kogukondades) kui ka kaudselt (julgustades kaaslasi, ettevõtjaid või poliitilisi liidreid võtma kliimameetmeid). Kliimapakt tõstab selliseid lahendusi esile ja muudab need nähtavaks, et aidata innustada ka teisi.

COVID-19 pandeemia on näidanud, kui habras on meie ühiskond ja majandus süsteemse šoki korral. Kliimamuutused ja keskkonnaseisundi halvenemine on samuti suured üleilmselt levivad šokid, mis on sama pakilised ning ohustavad meie tervist ja heaolu. Prognooside kohaselt kulutavad valitsused kogu maailmas järgmise kahe aasta jooksul ligikaudu 10 triljonit eurot tulevastelt põlvkondadelt laenatud raha COVID-19 kriisile reageerimiseks. Praegu on aeg kaitsta meie kliimat ja loodust ning suunata need kulutused sellise ühiskonna ülesehitamisse, mida on kirjeldatud Euroopa rohelises kokkuleppes. Võib tunduda, et paljud COVID-19st taastumiseks ja kliimamuutuste vastu võitlemiseks vajalikud lahendused sõltuvad peamiselt valitsuse tegevusest, kuid palju sõltub ka meie igapäevastest otsustest. Kliimapaktiga kasutatakse ära praegust hetke ning individuaalse ja kogukondliku tegevuse potentsiaali, et aidata Euroopal taastuda.

1.2.Mis on kliimapakt?

Euroopa kliimapakt on komisjoni algatus, mille eesmärk on luua suhteid eri sidusrühmade ja kodanikuühiskonnaga, et julgustada neid võitlema kliimamuutuste vastu ja kestlikumalt käituma. See pakub inimestele ja organisatsioonidele võimalusi suurendada oma teadmisi kliimamuutustest, töötada välja ja rakendada lahendusi ning luua sidemeid teistega, et oma lahenduste mõju mitmekordistada. Paktiga luuakse vilgas ruum, kus jagada kliimakriisiga seotud teavet, pidada selle üle arutelu ning tegutseda selle lahendamise nimel. See pakub toetust, et Euroopa kliimaliikumine saaks kasvada ja tugevneda.

Euroopa kliimapakt keskendub teadlikkuse suurendamisele ja kliimaga seotud ettevõtmiste toetamisele.

Pakti käivitamisel kutsutakse inimesi ja organisatsioone üles hakkama kliimapakti saadikuteks, viies end kurssi konkreetsete ettevõtmistega ning võttes kohustuse need ellu viia. Esimesel aastal laiendatakse paktiga hõlmatud tegevuste ulatust, et pakkuda ka võimalust kliimalubaduste andmiseks ja nendega ühinemiseks, vahetada kogemusi ja uurida ühise tegevuse koondmõju. Kuna kliimapakt on avatud algatus, pakub see mitmesuguseid osalemisvõimalusi, mis on kohandatud selle toetajate vajadustele.