SELETUSKIRI

1. ETTEPANEKU TAUST

Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 9 ja artikli 14 lõike 1 kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) impordi suhtes.

Üldine taust

Ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis on läbi viidud kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid

6. septembril 2012 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) dumpinguvastase menetluse Hiina Rahvavabariigist pärit kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) impordi suhtes.

1. märtsil 2013 võttis komisjon vastu määruse nr 182/2013, millega kehtestatakse registreerimisnõue Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) impordi suhtes.

4. juunil 2013 võttis komisjon vastu määruse nr 513/2013, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) impordi suhtes ja muudetakse määrust (EL) nr 182/2013, millega kehtestatakse registreerimisnõue selliste Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud toodete impordi suhtes. Määrust muudeti seejärel komisjoni 2. augusti 2013. aasta määrusega nr 748/2013.

2. augusti 2013. aasta otsusega 2013/423/EL kiitis komisjon heaks pakutud hinnakohustuse, mis on seotud Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega.

Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega

Ei kohaldata.

2. HUVITATUD ISIKUTEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED

Konsulteerimine huvitatud isikutega

Menetlusega seotud huvitatud isikutel on uurimise ajal olnud võimalus kaitsta oma huve algmääruses sätestatud korras.

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine

Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada.

Mõju hindamine

Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest.

Algmäärusega ei nähta ette üldist mõju hindamist, kuid selles on esitatud põhjalik loetelu tingimustest, mida tuleb hinnata.

3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG

Kavandatud meetmete kokkuvõte

Komisjon kehtestas ajutised dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) impordi suhtes ja kiitis seejärel heaks pakutud hinnakohustuse, mis on seotud selle impordiga.

Lisatud nõukogu määruse ettepanek põhineb lõplikel järeldustel, mis on kinnitanud kahju tekitava dumpingu esinemist, ning tõsiasjal, et meetmete kehtestamine ei ole vastuolus liidu üldiste huvidega. Kuigi toote määratlust on uurimise lõppjärgus muudetud (jättes plaadid tootevalikust välja) ja lõplikke tollimaksumäärasid on veidi korrigeeritud, leidsid esialgsed järeldused üldjoontes kinnitust. Hinnakohustuse kohaldamine on ette nähtud ajutiste ja lõplike meetmete kehtimise ajal.

Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku, mis tuleks avaldada hiljemalt 5. detsembril 2013.

Õiguslik alus

Käesolevas ettepanekus käsitletakse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) kohaldamist.

Subsidiaarsuse põhimõte

Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata.

Proportsionaalsuse põhimõte

Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.

Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ja see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil.

Nõuet, mille kohaselt liidu, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike asutuste, ettevõtjate ja kodanike rahaline ja halduskoormus peab olema võimalikult väike ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata.

Vahendi valik

Kavandatav õigusakt: määrus.

Muud vahendid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel.

Algmäärusega ei nähta ette muid võimalusi.

4. MÕJU EELARVELE

Ettepanek ei mõjuta liidu eelarvet.

2013/0369 (NLE)

Ettepanek:

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS,

millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased meetmed Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) impordi suhtes ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”),[1] eriti selle artikli 9 lõiget 4 ja artikli 14 lõiget 1,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. MENETLUS

1. Ajutised meetmed

(1) Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) kehtestas määrusega (EL) nr 513/2013 (edaspidi „ajutine määrus”)[2] ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV” või „asjaomane riik”) pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) impordi suhtes.

(2) Uurimine algatati pärast seda, kui ettevõtjate ühendus EU ProSun (edaspidi „kaebuse esitaja”) esitas 25. juulil 2012 kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 25 % kõikidest liidus toodetavatest kristalsest ränist fotoelektrilistest moodulitest ja nende põhikomponentidest. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid kõnealuse toote dumpinguhindadega müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, ning neid tõendeid peeti uurimise algatamiseks piisavaks.

2. Registreerimine

(3) Nagu on öeldud ajutise määruse põhjenduses 3, võttis komisjon pärast seda, kui oli saanud kaebuse esitajalt taotluse, mida toetas nõutav tõendusmaterjal, 1. märtsil 2013 vastu määruse (EL) nr 182/2013,[3] millega kehtestati alates 6. märtsist 2013 registreerimisnõue Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) impordi suhtes. Ajutise määrusega lõpetati dumpinguvastase uurimise huvides algmääruse artikli 14 lõike 5 kohane impordi registreerimine, sest dumpinguhinnaga impordi eest pakkus kaitset ajutine dumpinguvastane tollimaks.

(4) Mõni huvitatud isik väitis, et impordi registreerimise otsus oli põhjendamata, kuna tingimused ei olnud vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 täidetud. Neid väiteid aga ei põhjendatud ja need ei tuginenud faktilistele tõenditele. Ajal, mil tehti otsus import registreerida, oli komisjonil piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid – eeskätt absoluutse impordimahu ja turuosa järsk suurenemine –, millega põhjendati vajadust import registreerida. Seega tuli kõnealused väited tagasi lükata.

3. Ajutiste tollimaksudega seotud hinnakohustuse heakskiitmine

(5) Komisjon on kiitnud 2. augusti 2013. aasta otsusega 2013/423/EL[4] heaks eksportivate tootjate ning Hiina masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskoja (China Chamber of Commerce for Import & Export of Machinery & Electronic Products – CCCME; edaspidi „kaubanduskoda”) pakutud hinnakohustuse.

4. Järgnenud menetlus

(6) Pärast selliste oluliste asjaolude ja kaalutluste avalikustamist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine”), esitasid Hiina valitsus ja mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus. Importijaid esindav ühendus Association for Affordable Solar Energy (edaspidi „AFASE”), tootmisahela eelmise ja järgmise etapi ettevõtjad ning üks importija taotlesid ärakuulamist, mida neile võimaldati kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul.

(7) Komisjon jätkas kogu sellise teabe otsimist ja kontrollimist, mida ta pidas oma lõplike järelduste tegemiseks vajalikuks. Kaaluti huvitatud isikute esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi ning vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased kohandused.

(8) Peale selle tehti kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

i) tootmisahela eelmise etapi ettevõtjad:

– Jayme de la Costa, Pedroso, Portugal,

– Sunedison Spain Construction, Madrid, Hispaania;

ii) sõltumatu konsultant:

– Europressedienst, Bonn, Saksamaa.

(9) AFASE seadis kahtluse alla Europressediensti valdustesse tehtud kontrollkäigu õigusliku aluse, kuna kõnealune konsultatsioonifirma ei ole käesoleva uurimise huvitatud isik ega jää seega algmääruse artikli 16 reguleerimisalasse. Europressedienst on esitanud teavet makromajanduslike näitajate kohta, nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 99 ja 120. On selgitatud, et komisjon viis Europressediensti valdustes läbi kohapealse kontrolli hea halduse põhimõtte järgimiseks, et veenduda nende andmete usaldusväärsuses ja õigsuses, millele komisjon rajas oma järeldused.

(10) Hiina valitsus kordas väidet, et tema kaitseõigusi seoses juurdepääsuga huvitatud isikutele tutvumiseks ette nähtud toimikutele on rikutud, sest i) mittekonfidentsiaalsetest toimikutest oli teavet puudu, ilma et seda oleks mõjuvalt põhjendatud või ilma et oleks esitatud piisavalt üksikasjalikku kokkuvõtet või erandkorras põhjendatud suutmatust esitada mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet; ii) puudu oli mittekonfidentsiaalne versioon liidu tootjate vastustest kogu küsimustikule ning iii) viivitused liidu tootjate poolt küsimustikule esitatud mittekonfidentsiaalsete vastuste huvitatud isikutele kättesaadavaks tegemisel olid liiga pikad.

(11) i) Väite puhul, et avatud toimikust oli puudu teavet, ei täpsustanud huvitatud isik, millisele teabele ta viitas. ii) Huvitatud isiku väide, et kogu küsimustiku vastuste mittekonfidentsiaalne versioon ei olnud kättesaadav, oli väär. iii) Seoses viivitustega, mis esinesid valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustikele esitatud mittekonfidentsiaalsete vastuste kättesaadavaks tegemisel, on asjaomasele isikule selgitatud, et küsimustikud lisati mittekonfidentsiaalsesse dokumenti alles pärast seda, kui oli kontrollitud nende kokkuvõtete täielikkust ja asjakohasust. Selleks et tagada liidu tootjate õigus anonüümsusele, kinnitati ka, et küsimustike mittekonfidentsiaalsetes versioonides ei paljastatud asjaomase liidu tootja identiteeti. Seepärast tuli mittekonfidentsiaalseid versioone need esitanud isikute abil mõnel juhul parandada, enne kui need sai teha kättesaadavaks teistele huvitatud isikutele.

(12) Igal juhul leitakse, et see ei mõjutanud mingil moel huvitatud isikute kaitseõigusi. Komisjon on andnud kõikidele huvitatud isikutele võimaluse reageerida tutvumiseks esitatud toimikus sisalduvale teabele õigel ajal, et nende põhjendatud ja õigustatud märkusi saaks arvesse võtta, enne kui uurimise raames hakatakse tegema konkreetseid järeldusi. Huvitatud isikutel olid kõik võimalused teha tähelepanekuid valimisse kaasatud liidu tootjate küsimustike kohta ka pärast esialgsete ja lõplike järelduste avalikustamist. Seepärast tuleks märkida, et isegi juhul, kui huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimiku avalikustamine ja juurdepääs sellele põhinevad eri õigusnormidel, oli huvitatud isikutel arvukalt võimalusi teha märkusi kogu teabe kohta, mille oli teinud kättesaadavaks ükskõik milline uurimises osalenud isik. Seepärast tuli see väide tagasi lükata.

(13) Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) impordi suhtes ning ajutise tollimaksu abil tagatud summade lõplikku sissenõudmist (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine”). Kõikidele huvitatud isikutele anti aega, et esitada kõnealuste lõplike järelduste avalikustamise kohta märkusi.

(14) Huvitatud isikute esitatud märkusi kaaluti ja võeti võimaluse korral arvesse.

5. Lõplike tollimaksudega seotud hinnakohustuse heakskiitmine

(15) Pärast lõplike järelduste avalikustamist sai komisjon eksportivate tootjate ning kaubanduskoja muudetud hinnakohustuse pakkumise, mis hõlmab ka paralleelset subsiidiumivastast uurimist. Komisjon on selle hinnakohustuse vastuvõetavuse XX detsembri 2013. aasta otsusega 2013/XXX/EL kinnitanud.

6. Menetlusega seotud isikud

a) Liidu tootjate valimi moodustamine

(16) Pärast ajutiste meetmete kehtestamist kordasid mõned huvitatud isikud väidet, et liigne konfidentsiaalsus ei lase neil esitada märkusi liidu tootjate valimi moodustamise kohta ning seega ei võimalda neil kasutada korralikult oma kaitseõigusi. Komisjon juba käsitles seda küsimust ajutise määruse põhjenduses 9. Kuna uut teavet selle kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduse 9 järeldused.

(17) Hiina valitsus kordas väidet, et kaebuste esitajate ja valimisse kaasatud liidu tootjate nimede kasutamise puhul ei ole tagatud konfidentsiaalsus. Nagu ajutise määruse põhjenduses 9 juba märgitud, taotlesid liidu tootjad oma nimede salastamist, sest on oht, et neile võidakse kätte maksta. Komisjon leidis, et taotlused olid piisavalt põhjendatud, et need rahuldada. Teavet, mis on esitatud komisjonile selleks, et põhjendada kättemaksuohtu, ei ole võimalik avalikustada kolmandatele isikutele, sest sellise avalikustamisega kaoks konfidentsiaalsustaotluse mõte. Peale selle ei ole olukorras, kus liidu tootja on – nagu on teatanud Hiina valitsus – oma positsiooni ümber hinnanud ja paljastanud oma identiteedi sellega, et on esitanud seoses esialgse määrusega taotluse kohtumenetluse algatamiseks, enam põhjust avalikustada teavet, mille alusel anonüümsus tagati, sest identiteet on juba paljastatud.

(18) Pärast esialgsete järelduste avalikustamist toonitas üks huvitatud isik taas, et valimi moodustamisel aluseks võetud teave ei ole usaldusväärne, esitamata siiski selle kohta uusi tõendeid. Seepärast lükati see väide tagasi.

(19) Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas kaubanduskoda väiteid, mis olid seotud liidu tootjate esialgse valimi moodustamisel kasutatud meetodiga. Kaubanduskoda väitis eelkõige, et institutsioonid ei ole arvesse võtnud 120 tootjat. Komisjon juba käsitles seda küsimust ajutise määruse põhjenduses 9. Peale selle on institutsioonid kontrollinud sellesse nimekirja kuuluvate äriühingute tegevust. Selgus, et see nimekiri hõlmab peamiselt Hiina, Taiwani ja India paigaldajaid, turustajaid, seotud importijaid ja eksportivaid tootjaid. Seepärast ei sobinud see tõestamaks, et institutsioonid olid jätnud tähelepanuta hulgaliselt liidu tootjaid. Pealegi ei ole kaubanduskoda vaidlustanud alternatiivsete näitajate esitamisega liidu kogutoodangut ega ole ka esitanud tõendeid selle kohta, et kui komisjon oleks olnud sellest teadlik, oleks see võinud mõjutada valimi esinduslikkust, sest valimisse ei oleks kaasatud ühtki väidetavat täiendavat liidu tootjat.

(20) Pärast plaatide väljajätmist vaatlusaluse toote määratlusest ja seega käesolevast uurimisest, nagu on märgitud põhjenduses 32, koosnes lõplik valim kaheksast liidu tootjast. Kuna ühtki täiendavat märkust liidu tootjate valimi moodustamise kohta ei esitatud, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendustes 7–10 esitatud järeldused, mida on muudetud eespool kirjeldatud viisil.

b) Sõltumatute importijate valimi moodustamine

(21) Pärast ajutise määruse põhjenduses 12 osutatud ajutiste meetmete kehtestamist võttis komisjon ühendust lisaks importijatega, kes olid uurimise algatamise ajal juba koostööd teinud, andes põhiteavet oma uurimisaluse tootega seotud tegevuse kohta algatamisteates kindlaks määratud uurimisperioodil. Eesmärk oli kindlaks teha, kas sõltumatute importijate valimit oleks võimalik suurendada. Endast andsid teada kuus äriühingut, kes kvalifitseerusid vaatlusaluse tootega kauplevaks (toodet ostvaks ja edasi müüvaks) sõltumatuks importijaks ja kes olid valmis tegema uurimise käigus täiendavat koostööd. Nendest kuuest viis vastasid ettenähtud tähtajaks. Saadud viiest vastusest olid vaid kolm piisavalt täielikud, et neid sisuliselt hinnata. Selle põhjal suurendati sõltumatute importijate valimit, mis hakkas koosnema neljast moodulite importijast, hõlmates umbes 2–5 % asjaomasest riigist pärit koguimpordist. Võttes arvesse sõltumatute importijate struktuuri – tegemist oli peamiselt väikeste ja keskmise suurusega äriühingutega – ei olnud institutsioonide käsutuses olnud piiratud ressursside tõttu võimalik moodustada valimit, mis esindanuks suuremat osa.

(22) Kuna ühtki täiendavat märkust sõltumatute importijate valimi moodustamise kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 11 ja 12.

c) Eksportivate tootjate valimi moodustamine

(23) Pärast esialgsete järelduste avalikustamist esitas hulk valimist välja jäetud äriühinguid märkused, milles nad väitsid, et nende olukord on valimisse kaasatud ettevõtjate omast erinev. Nende väitel tuleks seepärast kohaldada nende suhtes vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3 individuaalset tollimaksumäära. Koostööd teinud äriühingute (sageli kontsernide) suure arvu tõttu ei olnud kõiki äriühinguid siiski võimalik eraldi uurida. Seepärast kohaldatakse vastavalt artikli 9 lõikele 6 nende äriühingute suhtes valimisse kaasatud äriühingute kaalutud keskmist tollimaksu.

(24) Kuna ühtki täiendavat märkust eksportivate tootjate valimi moodustamise kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 13 ja 14.

7. Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

(25) Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 19, hõlmas dumpingu ja kahju uurimine ajavahemikku 1. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2009. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

8. Sissejuhatus

(26) Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 20–49, on vaatlusalune toode esialgse määratluse kohaselt Hiina RVst pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektrilised moodulid või paneelid ning sellist tüüpi elemendid ja plaadid, mida kasutatakse kristalsest ränist fotoelektrilistes moodulites või paneelides. Elementide ja plaatide paksus ei ületa 400 mikromeetrit. See toode kuulub praegu CN-koodide ex3818 00 10, ex8501 31 00, ex8501 32 00, ex8501 33 00, ex8501 34 00, ex8501 61 20, ex8501 61 80, ex8501 62 00, ex8501 63 00, ex8501 64 00 ja ex8541 40 90 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

(27) Vaatlusaluse toote määratlus ei hõlma järgmisi tooteliike:

– päikeselaadijad, mis koosnevad vähem kui kuuest elemendist, on kaasaskantavad ja varustavad seadmeid elektriga või laevad akusid;

– kilest fotoelektrilised tooted;

– kristalsest ränist fotoelektrilised tooted, mis on püsivalt integreeritud elektriseadmetesse, kui elektriseadmete funktsioon ei ole energia tootmine ning kui need elektriseadmed kasutavad integreeritud kristalsest ränist fotoelektrilisest elemendist (fotoelektrilistest elementidest) saadavat elektrit.

9. Toote määratlusega seotud väited

9.1. Plaatide väljajätmine

(28) Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et plaadid tuleks toote määratlusest välja jätta, sest nende füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused erinevad elementide ja moodulite põhiomadustest. Lisaks uurimise algetapis esitatud väidetele esitati selle kohta pärast esialgsete järelduste avalikustamist kaks lisaväidet.

(29) Esiteks väitsid huvitatud isikud, et plaate saab kasutada muul otstarbel kui elementide tootmiseks, nimelt integraallülituste ja muude mikroseadmete valmistamiseks. Sellega seoses märgitakse, et käesoleva uurimise tootevalikusse ei kuulu kõik plaadid, vaid üksnes „plaadid, mida kasutatakse kristalsest ränist fotoelektrilistes moodulites või paneelides” ja plaadid, mille „paksus ei ületa 400 mikromeetrit”. Ehkki plaate leidub kahtlemata ka teistes seadmetes, ei käsitletud uurimise raames plaate, mida kasutatakse muude toodete, näiteks integraallülituste tootmiseks. Pealegi ei väitnud ükski teist tüüpi plaatide turuga seotud tootja, importija ega kasutaja, et nende plaatide suhtes kohaldatakse registreerimisnõuet või ajutisi dumpinguvastaseid tollimakse. Seepärast kinnitatakse, et kõnealused muud liiki plaadid ei kuulu käesoleva uurimise tootevalikusse. Samal ajal näitab see seda, et plaatide lõppkasutusala ei pruugi olla ilmtingimata sama, mis elementidel ja moodulitel.

(30) Teiseks väitsid huvitatud isikud, et töötlemata plaatidel ei ole ühtki nendest olulistest elektrilistest omadustest, mis eristavad päikeseelemente ja mooduleid muudest toodetest. Eelkõige puudub plaatidel võime päikesest elektrienergiat toota, mis on kristalsest ränist fotoelektriliste elementide ja moodulite põhifunktsioon.

(31) Selle väitega saab nõustuda. Pärast täiendavat kontrollimist ja vastupidiselt sellele, mis on öeldud ajutise määruse põhjenduses 36: „moodulitel, elementidel ja plaatidel on sama lõppkasutusala – päikesevalguse muundamine elektriks”, tuleb tõepoolest märkida, et plaat omandab võime toota päikesest elektrienergiat alles siis, kui ta on muudetud elemendiks.

(32) Kaaludes igakülgselt erinevusi füüsikalistes ja tehnilistes põhiomadustes, mida määratletakse uurimise käigus muu hulgas kui võimet toota päikesevalgusest elektrienergiat, järeldatakse, et plaadid tuleks vaatlusaluse toote määratlusest ja seega käesolevast uurimisest välja jätta.

9.2. Elementide ja moodulite eraldi uurimine

(33) Huvitatud isikud rõhutasid taas, et elemendid ja moodulid ei ole üks toode ning seepärast tuleks neid hinnata eraldi, korrates sellega peamiselt väiteid, mida on ajutise määruse põhjendustes 27–39 juba käsitletud. Erinevalt plaatidest on elementidel ja moodulitel siiski samad põhiomadused, st võime päikesevalgusest elektrienergiat toota. Seepärast lükati need väited tagasi.

(34) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks eksportija, et elemendid iseenesest ei suuda toota elektrienergiat. Väidetavalt tuleb need integreerida selleks moodulitesse. Igal elemendil endal on tavaliselt siiski võime toota päikesevalgusest umbes 4 W elektrienergiat. Ehkki see võimsus võib olla ebapiisav enamiku seadmete jaoks, mis nõuavad mitme elemendi koondamist moodulisse, ei tähenda see seda, et elemendil endal puuduks võime toota elektrienergiat.

(35) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks eksportija, et asjaolu, et elementide normaalväärtuse põhjal ei saa määrata moodulite normaalväärtust – nagu on kirjeldatud põhjenduses 100 –, tõestab, et mooduleid ja elemente ei tuleks käsitada ühe tootena.

(36) Sellega seoses märgitakse, et enamikus dumpinguvastastes uurimistes, sh käesolevas uurimises, võrreldakse normaalväärtusi ja ekspordihindu tooteliikide alusel. Seda põhjusel, et sageli on väga mitmesugustel tooteliikidel samad füüsikalised, tehnilised ja/või keemilised põhiomadused ning see viib tihti olukorrani, kus vaatlusaluse toote mõiste alla kuuluvad väga erinevate kulude ja hindadega tooteliigid. Ainuüksi tõsiasi, et ühe tooteliigi normaalväärtust ei ole võimalik määrata teise tooteliigi normaalväärtuse põhjal, ei tähenda seda, et asjaomaseid tooteliike ei võiks pidada üheks tooteks. Nagu on kirjeldatud põhjenduses 32, on nii elementidel kui ka moodulitel samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused, muu hulgas võime toota päikesevalgusest elektrienergiat.

(37) Veel väideti, et kui elemendid ja moodulid oleksid üks toode, millel on vaid väikesed erinevused, ei tohiks olla keeruline kohandada moodulite hinna määramiseks elementide hindu. Selle kohta märgitakse, et sellist nõuet, et vaatlusaluse toote eri liikidel peavad olema vaid väikesed erinevused, ei ole. Vastupidi – piisab sellest, kui vaatlusaluse toote eri liikidel on samad füüsikalised, tehnilised ja/või keemilised põhiomadused. Käesoleval juhul, moodulite ja elementide puhul, on selliseks omaduseks muu hulgas võime toota päikesevalgusest elektrienergiat.

(38) Lisaks väitis sama isik, et elemendid ei ole lihtsalt üks teine moodulite liik, vaid täiesti erinev toode. Tegelikult on element mooduli põhikomponent. Põhikomponendina ei ole element selgelt „täiesti erinev toode”, sest moodulitel ja elementidel on ühine põhiomadus toota päikesevalgusest elektrienergiat, nagu on märgitud põhjenduses 32.

(39) Peale selle väitis sama isik, et liidu tootjate ja Hiina eksportijate valimi moodustamisel võeti arvesse erinevust elementide ja moodulite vahel. Seepärast oleks pidanud kehtestama moodulitele ja elementidele erinevad tollimaksumäärad. Sellega seoses kinnitatakse, et liidu tootjate ja Hiina eksportijate valimi moodustamisel võeti tõepoolest arvesse moodulite ja elementide erinevust, nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 10 ja 14. Seda aga tehti üksnes selleks, et tagada valimi esinduslikkus, ning see ei tähenda, et elemente ja mooduleid ei tuleks käsitada ühe vaatlusaluse tootena või et elementide ja moodulite jaoks tuleks kehtestada erinevad tollimaksumäärad. Tagamaks, et valim on esinduslik kõikide tooteliikide puhul, oli kahtlemata oluline teha valimi moodustamisel vahet elementidel ja moodulitel. Pealegi, kuna küsimuses, kas elemente ja mooduleid tuleks pidada üheks tooteks või kaheks eraldi tooteks, valitses teatav ebakindlus, tuli tagada esinduslikkus mõlema võimaliku tulemuse puhul.

(40) Peale selle väidetakse, et käesoleva määruse põhjendus 100, milles viidatakse moodulite märkimisväärsetele töötlemiskuludele, on vastuolus ajutise määruse põhjendusega 32, milles on öeldud, et lisandväärtus ei ole koondunud tootmisprotsessi ühte etappi. Sellega seoses tuletatakse meelde, et põhjendusega 100 selgitatakse ka seda, et elementide ja moodulite tootmiskulude erinevus on 34 %, mis tähendab, et 66 % moodulite väärtusest moodustab element. Seepärast on jõutud järeldusele, et lisandväärtus ei ole koondunud tootmisprotsessi ühte etappi.

(41) Eksportivate tootjate väitel kinnitab asjaolu, et ettevõtja kehtestab elementidele ja moodulitele erinevad minimaalsed impordihinnad ja -mahud, seda, et moodulid ja elemendid on selgesti eristatavad tooted, mille jaoks tuleb korraldada kaks eraldi uurimist. Erinevad minimaalsed impordihinnad on siiski vaid märk sellest, et elemendid ja moodulid on erinevad tooteliikide rühmad, mida müüakse erineva hinnaga. Seepärast on vaja määrata erinevad hinnad, et minimaalsed impordihinnad oleksid asjakohased.

(42) Samuti ei ole asjaolu, et elemendid ja moodulid on selgesti eristatavad tooteliikide rühmad, vaatlusaluse toote määratlemise seisukohast iseenesest oluline. Vaatlusaluse toote määratluse jaoks piisab, et toodetel on samad põhiomadused ja lõppkasutusalad, ning moodulite ja elementide puhul peab see paika, nagu on kirjeldatud põhjendustes 32 ja 48.

(43) Hiina valitsuse väitel ei võeta selle hindamisel, kas elemendid ja moodulid on üks vaatlusalune toode, arvesse mitut kriteeriumit, mis on kindlaks määratud apellatsioonikogu aruandes asbesti kohta EÜs[5]. Neid kriteeriume kasutatakse aga samasuguse toote, mitte vaatlusaluse toote määratlemiseks. Teisisõnu tuleb neid kriteeriume kasutada selleks, et määratleda samasugune toode, näiteks liidu tootmisharu valmistatud samasugune toode, mida võrreldakse seejärel Hiina eksportivate tootjate eksporditava vaatlusaluse tootega. Need kriteeriumid ei ole asjakohased vaatlusaluse toote määratlemiseks. Institutsioonid täheldavad, et asbesti käsitleva aruande kriteeriumide kohaldamine vaatlusaluse toote määratlemiseks ei annaks käesoleval juhul teistsugust tulemust. Esimene ja teine kriteerium (omadused, laad ja kvaliteet vastavalt lõppkasutusaladele) on identsed eelnevates põhjendustes kasutatud füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omaduste ning lõppkasutusalade kriteeriumidega. Kolmas kriteerium (tarbijate eelistused ja harjumused) ei ole käesoleva juhtumi puhul eriti kasulik, kuivõrd elemendid on moodulite põhikomponent. Neljanda kriteeriumi, tariifse klassifitseerimise kohta märgitakse, et nii elemente kui ka mooduleid saab deklareerida tollirubriigi 8541 40 90 all, samas kui tollirubriigi 8501 alamrubriigid on ette nähtud elektrigeneraatorite tarvis üldiselt, mitte konkreetselt päikeseenergiatoodete jaoks.

(44) Teised huvitatud isikud väitsid, et nende kriteeriumide objektiivne kohaldamine, mille on välja töötanud Euroopa Kohus varasemate juhtumite puhul,[6] viib järelduseni, et moodulid ja elemendid on erinevad tooted. Sellega seoses märgitakse, et kohus on viidanud vaid mitmesugustele kriteeriumidele, mida võib arvesse võtta – kohustust kasutada kõiki kriteeriume kõikide juhtumite puhul, ei ole, sest kõik neist ei pruugi olla asjakohased. Neid kriteeriume hinnati ajutise määruse põhjendustes 27–39, milles leiti, et hulk kriteeriume ei ole käesoleva juhtumi puhul asjakohased. Ka Brosmanni kohtuasja puhul hinnati seda, kas eri liiki kingad kuuluvad määratluse „vaatlusalune toode” alla, vaid kolme asjakohaseks peetud kriteeriumi põhjal. Kuna huvitatud isikud ei põhjendanud seda, miks kriteeriumide objektiivne kohaldamine viib järelduseni, et moodulid ja elemendid on selgesti eristatavad tooted, ei saa väitega nõustuda.

(45) Peale selle tuletatakse meelde, et elementidel ja moodulitel on samad peamised lõppkasutusalad, st neid müüakse fotoelektrilistesse päikeseenergiasüsteemidesse integreerimiseks. Nagu on öeldud ajutise määruse põhjenduses 28, on moodulite toimimine otseselt seotud elementide toimimisega.

(46) Üks huvitatud isik väitis, et seoses plaatide tootevalikust väljajätmisega ja seoses märkimisväärse töötlemisega, mis on vajalik selleks, et valmistada elementidest mooduleid, on ümberlükatav ka väide, et elementidel ja moodulitel on samad lõppkasutusalad. Väidetakse ka, et hinnang moodulite ja elementide samade lõppkasutusalade kohta põhineb eeldusel, et plaatidel, moodulitel ja elementidel on üks ja sama tootmisprotsess.

(47) Esiteks on järeldus, et hinnang moodulite ja elementide samade lõppkasutusalade kohta põhineb tootmisprotsessil, vale. Ehkki mõlemad väited on tõepoolest esitatud ajutise määruse põhjenduses 36, ei tähenda see, et üks järeldus põhineb teisel eeldusel. Kahte väidet teineteisest eraldav sõnapaar „peale selle” annab selgelt märku sellest, et teine väide ei põhine esimesel. Lisaks käsitletakse nende kahe väitega punkti „Lõppkasutusala ja vastastikune asendatavus” erinevaid küsimusi. Esimeses väites tootmisprotsessi kohta käsitletakse vastastikust asendatavust, samal ajal kui teises väites käsitletakse lõppkasutust. Seepärast on väär eeldus, mille kohaselt hinnang moodulite ja elementide samade lõppkasutusalade kohta põhineb eeldusel, et plaatidel, moodulitel ja elementidel on üks ja sama tootmisprotsess.

(48) Mis puudutab elementide ja moodulite tegelikku lõppkasutusala, siis huvitatud isikud ei vaidlusta seda, et mooduleid ja elemente müüakse fotoelektrilistesse päikeseenergiasüsteemidesse integreerimiseks. Seepärast kinnitatakse järeldus, et moodulitel ja elementidel on sama lõppkasutusala.

9.3. Monokristalsed ja polükristalsed elemendid

(49) Üks huvitatud isik väitis, et liidus ei toodeta monokristalseid elemente ning et huvitatud isiku monokristalsete elementide eksport ei paku konkurentsi liidu tootmisharule. Uurimine aga näitas, et monokristalseid elemente liidus siiski toodetakse. Seepärast lükati see väide tagasi. Üldkohus leidis igal juhul Brosmanni kohtuasjas, et konkreetset liiki ühenduse toodangu puudumine ei ole määrav.

9.4. Klausel „sealt saadetud”

(50) Huvitatud isikud väitsid, et uurimise laiendamine „sealt [Hiina RVst] saadetud” toodetele oli põhjendamatu, kuivõrd uurimine algatati üksnes Hiina RVst pärit toodete suhtes.

(51) Hiina RVst saadetud tooted olid siiski hõlmatud juba uurimise algatamise etapis. Algatamisteate[7] punktis 5 on palutud „äriühingutel, kes tarnivad vaatlusalust toodet Hiina Rahvavabariigist, kuid leiavad, et teatava osa või kogu kõnealuse ekspordi tollipäritolu ei ole Hiina Rahvavabariik, endast uurimise jaoks teada anda ning esitada kogu vajalik teave”. Seega on selge, et kõikidel äriühingutel, kes saavad Hiina RVst kaupu, oli võimalus uurimise raames koostööd teha. Kuna uurimisalune toode sisaldab sageli eri riikidest pärit komponente ja osi, lubati algatamisteate punktis 5 ka, et „vajaduse korral võetakse vastu erisätted”, et selle küsimusega tegeleda.

(52) Seepärast leitakse, et kõiki asjassepuutuvaid ettevõtjaid oli teavitatud nõuetekohaselt võimalusest võtta Hiina RVst saadetud kaupade kohta vajaduse korral vastu erisätted ning neid kutsuti üles uurimise raames koostööd tegema. Seega ei laiendatud uurimist Hiina RVst saadetud toodetele, sest need tooted olid hõlmatud juba algusest peale.

(53) Pärast järelduste avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et hoolimata põhjenduses 51 osutatud algatamisteate sätetest, piirduti uurimise käigus vaid Hiina RVst pärit toodetega ja jäeti hindamata Hiina RVst saadetud toodete mõju.

(54) Vastuseks märgitakse, et selle tagamiseks, et uurimise käigus hinnataks kõiki Hiina RVst saadetud kaupu ja mitte üksnes Hiina RVst pärit kaupu, võeti allpool loetletud meetmed.

· Kõikidel äriühingutel, kes tarnivad Hiina RVst vaatlusalust toodet, paluti endast uurimise käigus teada anda, olenemata kauba päritolust.

· Algatamisteate A lisas paluti eksportijatel esitada teavet kõikide äriühingus valmistatavate toodete kohta. Selle teabe puhul ei piirdutud vaid Hiina RVst pärit kaubaga.

· Võttes aluseks teabe, mis hõlmas kõiki ELi eksporditavaid kaupu, olenemata nende päritolust, moodustati esinduslik valim.

· Valimisse kaasatud tootjad said Euroopa Liitu eksportivate tootjate jaoks koostatud küsimustiku ja Hiina RV-le viidati kui asjaomasele riigile, mitte kui päritoluriigile. Seepärast oli selge, et uuriti kõiki kaupu, hoolima nende päritolust.

(55) Selle põhjal on jõutud järeldusele, et uurimine hõlmas kõiki Hiina RVst pärit või sealt saadetud kaupu ning et uurimise järeldused, sh dumpingu ja kahju kohta, hõlmavad kõiki Hiina RVst pärit või sealt saadetud kaupu.

(56) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid vaid Hiina RVst pärit päikesepaneelide impordi, mitte Hiina RVst saadetud kaupade kohta. Sellega seoses tuleb selgitada, et kaebus hõlmas tõepoolest kaupu, mis on „saadetud Hiina RVst” ja mida on näha taotleja esitatud kaebuse templit kandvalt tiitellehelt. Enne seda lehte on toimikus veel üks leht, millel kasutatakse tõesti sõnastust „pärit Hiina Rahvavabariigist”. Ent see ei olnud osa kaebuse esitaja dokumendist, vaid selle lisasid tiitellehena komisjoni talitused, kasutades uurimise nimetust, selle asemel et korrata kaebuse peakirja. Seepärast leitakse, et kaebus hõlmas kõiki Hiina RVst tarnitavaid kaupu, olgu need sealt pärit või mitte.

(57) Veel väitsid Hiina eksportivad tootjad, et kolmandate riikide eksportivatelt tootjatelt ei olnud mõistlik oodata teadmist, et uurimise käigus oleks võidud sihikule võtta ka nende tooted. Sellega seoses märgitakse, et meetmeid ei kohaldata kauba suhtes, mida peetakse üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) V artikli tähenduses transiitkaubaks. Seepärast ei mõjuta meetmed eksportivaid tootjaid, kellel puudub tegevus Hiina RVs. Pealegi ei andnud ükski kolmanda riigi eksportiv tootja teada sellest, et nende eksporditavate toodete suhtes kohaldataks dumpinguvastast tollimaksu.

(58) Samad eksportivad tootjad väitsid, et kolmandate riikide eksportivatel tootjatel ei palutud endast teada anda ning et neile ei antud võimalust näidata, et nende tooteid ei müüda dumpinguhinnaga. Institutsioonid on seisukohal, et neid eksportivaid tootjaid, kellel puudub Hiina RVs mis tahes tegevus, meetmed ei mõjuta, kuna nende kauba saatmisel Hiina RVst on tegemist transiitkaubaga. Kõiki teisi eksportivaid tootjaid teavitati algatamisteatega sellest, et nende tegevuse vaatlemine on osa uurimisest.

(59) Hiina valitsus väitis, et ehkki algmääruse artikli 1 lõikega 3 lubatakse teha erand põhimõttest, et ekspordiriik on päritoluriik, ei saa kõnealust artiklit käesoleval juhul kasutada. Oma väite toetuseks märgib ta, et selle kohta, kas ekspordiriik võib olla transiidiriik, ei ole tehtud täielikku analüüsi. Institutsioonid ei ole nõus algmääruse artikli 1 lõike 3 sellise tõlgendamisega. Ükski isik ei vaidlusta seda, et Hiina RVs toimub märkimisväärne tootmine. Kas Hiina RV on lõpptoote päritoluriik, sõltub mitmest tegurist. Institutsioonide tehtud dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide analüüsis viidatakse sellele toodangule, olenemata sellest, kas eksporditava valmiskauba tollipäritolu on Hiina RV. Kuna oli tugevaid märke selle kohta, et kõiki tooteid, mis olid vähemalt osaliselt toodetud Hiina RVs, ei käsitata toodetena, mille tollipäritolu on Hiina RV, otsustasid institutsioonid, et on vajalik hõlmata ka need tooted, mille puhul Hiina RV on üksnes transiidiriik.

(60) Veel väitis Hiina valitsus, et kuna ühelegi Hiina eksportijale ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, puudub Hiina RVs päikesepaneelide puhul võrreldav hind ja seepärast ei saa kasutada Hiina RVd transiidiriigina. Sellega seoses märgitakse, et algmääruse artikli 1 lõike 3 kolm tingimust on toodud vaid näitena ja kõik tingimused ei pruugi olla kõikidel juhtudel asjakohased. Kuna ühelegi Hiina eksportijale ei ole võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, tuli võrreldav hind määrata käesoleval juhul kindlaks võrdlusriigis ja see võrreldav hind on sama, olenemata sellest, kas Hiina RVd peetakse päritoluriigiks või transiidiriigiks. Seepärast on küsimus, kas kõnealuses riigis on olemas võrreldav hind, ebaoluline, kuna käesoleva juhtumi puhul ei määrata võrreldavat hinda kindlaks kõnealuses riigis, vaid võrdlusriigis.

9.5. Päikeselaadijad

(61) Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et mõiste „päikeselaadijad, mis koosnevad vähem kui kuuest elemendist” on liiga kitsas ja seda tuleks laiendada sellistele mõistega hõlmamata sarnase funktsiooniga toodetele nagu sama suured tooted, milles kasutatakse suuremat arvu väiksemaid elemente.

(62) Peale selle väitsid huvitatud isikud, et mõiste „kristalsest ränist fotoelektrilised tooted, mis on püsivalt integreeritud elektriseadmetesse” on liiga kitsas, kuna välja on jäetud üksnes valmis elektritooted, samas kui elektriseadmetesse integreerimiseks ette nähtud päikesekomponendid ei pruugi olla välja jäetud.

(63) Eeltoodud väidete analüüsimisel selgus tõepoolest, et on asjakohasem lisada selliste toodete väljajätmisele tehnilisel standardil põhinev kriteerium. Eelkõige tehti kindlaks, et tooteid, mis tuleks meetmete kohaldamisalast välja jätta, määratlevad paremini järgmised standardid: rahvusvaheline standard IEC 61730-1, seadmete klassid, klass C: piiratud pinge, piiratud võimsusega seadmed (lk 13)[8].

(64) Pärast lõplike järelduste avalikustamist laekusid märkused eespool nimetatud rahvusvahelisel standardil põhineva erandi kohta. Väideti, et standardile viitamise asemel oleks asjakohasem määratleda erand väljundpinge ja väljundvõimsuse põhjal kui „moodulid või paneelid, mille väljundpinge ei ületa alalisvoolu puhul 50 V ja väljundvõimsus ei ületa 50 W ning mis on ette nähtud üksnes otseseks kasutamiseks patareide laadijatena süsteemides, millel on samad pinge- ja võimsusnäitajad”. Selle väite võib heaks kiita ja erand kehtestatakse vastavalt sellele määratlusele.

9.6. Katusesse paigaldatavad päikesemoodulid

(65) Üks teine huvitatud isik väitis, et katusesse paigaldatavad päikesemoodulid tuleks uurimisaluste toodete seast välja jätta, sest nendes on ühendatud päikesemooduli ja katuseplaadi või -kivi funktsioonid. Seepärast ei oleks need otseselt asendatavad standardse päikesemooduliga.

(66) Uurimine siiski näitas, et nii standardsed moodulid kui ka katusesse paigaldatavad päikesemoodulid peavad vastama samadele elektrilistele standarditele. Pealegi, ehkki katusesse paigaldatavat päikesemoodulit ei saa lihtsalt asendada standardse mooduliga, saab selle asendada standardse mooduli ja katuseplaadi või -kividega. Seepärast on nendel toodetel sama tehniline põhiomadus toota päikesevalgusest elektrit. Lisafunktsiooni (mis oleks muidu katusekattematerjalil) ei peetud oluliseks ja see ei põhjusta katusesse paigaldatavate päikesemoodulite tootevalikust väljajätmist.

(67) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis sama huvitatud isik, et katusesse paigaldatavate päikesemoodulite ja standardsete päikesemoodulite vastastikuse asendatavuse võimaluse puudumine on märk sellest, et katusesse paigaldatavad päikesepaneelid tuleks meetmete kohaldamisalast välja jätta, viidates üldiselt jalatsitega seotud juhtumile[9] ja konkreetselt eritehnoloogiaga spordijalatsitele. Eritehnoloogiaga spordijalatsite väljajätmisel oli põhjuseid palju. Ka ei pidanud Üldkohus vastastikuse asendatavuse puudumist ennast piisavaks põhjuseks Brosmanni kohtuasja[10] puhul, leides, et konkreetses dumpinguvastases uurimises võib lugeda vaatlusaluseks tooteks hoolimata nende erinevustest väga erinevaid tooteid, näiteks linna- ja matkajalatseid.

(68) Peale selle väitis huvitatud isik, et liidu tootmise puudumine ja asjaolu, et intellektuaalomandi õigused kuuluvad huvitatud isikule, kinnitavad seda, et katusesse paigaldatavad päikesemoodulid on innovaatilised ja erinevad ükskõik millisest muust tootest. Ent tsiteerigem taas huvitatud isiku osutatud juhtumit seoses jalatsitega, mille raames Üldkohus leidis Brossmanni puhul, et mis puudutab „seda liiki jalatsite ühenduse toodangu puudumise ja patendi olemasolu käsitlevaid argumente, siis tuleb sedastada, et need ei ole määravad”[11]. Seepärast loeti patenteeritud tehnoloogiaga jalatsid kõnealuse juhtumi puhul vaatlusaluseks tooteks.

(69) Huvitatud isik väitis ka, et katusesse paigaldatavad päikesemoodulid tuleks vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta, sest neid müüakse märgatavalt kõrgema hinnaga kui standardseid mooduleid. Ka jalatsite juhtumi puhul jäeti konkreetset hinda ületavad eritehnoloogiaga spordijalatsid vaatlusaluse toote määratlusest välja. Sellega seoses täheldatakse, et katusesse paigaldatavas päikesemoodulis on ühendatud päikesemooduli ja katuseplaadi või -kivi funktsioon, nagu on märgitud põhjenduses 66. Seepärast ei ole hindade otsesel võrdlemisel mõtet, kuna lisafunktsioon toob mõistagi kaasa kõrgemad hinnad.

(70) Selle väite peale kostis huvitatud isik, et sellisele põhjendusele tuginedes ei saa iialgi viidata hinnaerinevustele kui lisanäitajale, mis tagab toote tootevalikust väljajätmise. See tõlgendus on siiski liiga kaugeleulatuv. Eelmises põhjenduses on öeldud vaid seda, et konkreetse juhtumi puhul, kui katusesse paigaldatavates moodulites on ühendatud vaatlusaluse toote funktsioon ja veel ühe toote (katuseplaadi või -kivi) funktsioon, ei ole hind loomulikult määrav. See ei tähenda mingil juhul seda, et hinnaerinevus ei saaks olla muudel juhtudel kasulik näitaja, et teha kindaks, kas toode tuleks vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta.

(71) Ja veel – huvitatud isiku väitel tuleks tema katusesse paigaldatavate päikesemoodulite tarnijale võimaldada osaleda miinimumhinna kohustuses. Ent tuleb välja, et asjaomane Hiina eksportija ei teinud uurimise käigus koostööd ja koostööd mitte teinud isikuna ei ole tal õigust kohustuses osaleda. Seepärast ei saa seda taotlust rahuldada.

10. Järeldus

(72) Eespool öeldut arvesse võttes määratletakse toode lõplikult kui Hiina RVst pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektrilised moodulid või paneelid ning sellist tüüpi elemendid ja plaadid, mida kasutatakse kristalsest ränist fotoelektrilistes moodulites või paneelides, välja arvatud juhul, kui tegemist on transiitkaubaga GATTi V artikli tähenduses. Elementide paksus ei ületa 400 mikromeetrit. See toode kuulub praegu CN-koodide ex8501 31 00, ex8501 32 00, ex8501 33 00, ex8501 34 00, ex8501 61 20, ex8501 61 80, ex8501 62 00, ex8501 63 00, ex8501 64 00 ja ex8541 40 90 alla.

(73) Vaatlusaluse toote määratlus ei hõlma järgmisi tooteliike:

– päikeselaadijad, mis koosnevad vähem kui kuuest elemendist, on kaasaskantavad ja varustavad seadmeid elektriga või laevad akusid;

– kilest fotoelektrilised tooted;

– kristalsest ränist fotoelektrilised tooted, mis on püsivalt integreeritud elektriseadmetesse, kui elektriseadmete funktsioon ei ole energia tootmine ning kui need elektriseadmed kasutavad integreeritud kristalsest ränist fotoelektrilisest elemendist (fotoelektrilistest elementidest) saadavat elektrit;

– moodulid või paneelid, mille väljundpinge ei ületa alalisvoolu puhul 50 V ja väljundvõimsus ei ületa 50 W ning mis on ette nähtud üksnes otseseks kasutamiseks patareide laadijatena süsteemides, millel on sama pinge- ja võimsusnäitajad.

(74) Pärast plaatide väljajätmist on analüüs läbi vaadatud ning sellest on välja jäetud plaatidega seotud andmed ja analüüs, kui ei ole märgitud teisiti. Kuna plaadid moodustasid uurimisperioodil vaid väikese osa vaatlusaluse toote impordist liidus (umbes 2 % impordi väärtusest), peetakse plaatide väljajätmise mõju ükskõik millisele järeldusele tühiseks. Huvitatud isikute esitatud märkustega on tegeletud, kuid kõik võimalikud viited plaatidele on kõrvale jäetud. Seepärast ei kehti enam plaatidega seotud viited ja andmed, mis on esitatud ajutise määruse põhjendustes, isegi kui asjaomaseid põhjendusi käesolevas määruses kinnitatakse.

(75) Sellest tulenevalt kinnitati lõplikult esialgsed järeldused, mida on põhjendustes 26–74 kirjeldatud moel kohandatud. Pidades silmas käesoleva menetluse eesmärke ja kooskõlas liidu tavapärase praktikaga leiti, et kõiki vaatlusaluse toote liike tuleks käsitada ühe tootena.

C. DUMPING

11. Hiina RV

11.1. Turumajanduslik kohtlemine

(76) Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et turumajandusliku kohtlemise taotlusi käsitlev otsus tehti hilinenult, st pärast algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga c ette nähtud kolme kuu möödumist, ja et uurimine tuleks seetõttu viivitamata lõpetada.

(77) Sellega seoses väitsid need isikud, et algmääruse muudatus,[12] millega pikendati turumajandusliku kohtlemise taotlusi käsitlevate otsuste tegemise tähtaega väidetavalt kaheksa kuuni, jõustus alles pärast varem kohaldatud kolmekuulise tähtaja lõppemist. See muudatus kehtib vaid seoses tulevaste uurimistega ja nende käimasolevate uurimistega, mille puhul turumajandusliku kohtlemise taotlusi käsitlevate otsuste tegemise tähtaeg ei olnud veel möödunud.

(78) Algmääruse muutmise artiklis 2 on siiski selgelt öeldud, et „käesolevat määrust kohaldatakse kõigi uute ja kõigi käimasolevate uurimiste suhtes alates 15. detsembrist 2012”. Selles artiklis ega ka kogu määruses ei leidu ühtki viidet huvitatud isikute väites nimetatud piirangule „mille puhul turumajandusliku kohtlemise taotlusi käsitlevate otsuste tegemise tähtaeg ei olnud selleks ajaks möödunud”. Seepärast ei saa selle väitega nõustuda.

(79) Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas mitu huvitatud isikut oma väidet, et turumajandusliku kohtlemise taotlusi käsitlevad otsused tehti hilinenult, vaidlustamata samas tõsiasja, et põhjenduses 78 nimetatud algmääruse muudatus kehtib „kõigi käimasolevate uurimiste” suhtes, mille hulka kuulub ka käesolev uurimine. Seepärast on jõutud lõpliku järelduseni, et turumajandusliku kohtlemise taotlusi käsitlevad otsused ei ole tehtud hilinenult.

(80) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks eksportija, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamisest ei oleks tulnud keelduda põhjusel, et kolmel äriühingul, mille tegevus 2011. aastal lõppes, ei olnud üht selget peamiste raamatupidamisdokumentide kogumit. Eelkõige tunti huvi, millise raamatupidamisstandardi kohasel oleks pidanud oma tegevuse lõpetanud äriühing sellised raamatupidamisdokumendid koostama.

(81) Sellega seoses märgitakse, et raamatupidamisstandardites ei ole kindlaks määratud, millised äriühingud peavad finantsaruandeid koostama, vaid see, kuidas need aruanded tuleb koostada. Hiina RV suhtes kohaldatakse äriettevõtete raamatupidamisstandardite põhistandardeid, mille artiklis 4 on sätestatud, et „finantsaruandeid peavad koostama kõik ettevõtted”. See on kohustus, mille puhul ei tehta mingit erandit äriühingutele, kes on oma tegevuse lõpetanud.

(82) Pealegi – ehkki need äriühingud olid oma tegevuse lõpetanud, olid neil siiski varad (sh maa, ehitised, seadmed ja varud) ja kohustused ning nad olid juriidiliste isikutena vähemalt 2013. aasta alguseni olemas. Seepärast leitakse, et need äriühingud olid kohustatud avaldama 2011. aasta kohta raamatupidamisdokumendid ja nende raamatupidamisdokumentide puudumine on kriteeriumi 2 rikkumine.

(83) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid eksportijad ka, et maksusoodustused ja toetused ei moodusta märkimisväärset osa nende käibest, mida kinnitab väidetavalt paralleelne subsiidiumivastane uurimine.

(84) Sellega seoses tuletatakse meelde, et seda väidet on ajutise määruse põhjenduses 65 juba käsitletud. Selles on rõhutatud, et eeskätt soodustuse iseloomu tõttu ei ole uurimisperioodil saadud kasumi absoluutväärtus oluline hindamaks, kas moonutus on „märkimisväärne”. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

(85) Kuna muid märkusi turumajandusliku kohtlemise kohta ei esitatud, kinnitatakse kõik ajutise määruse põhjendustes 50–69 esitatud otsused.

11.2. Individuaalne hindamine

(86) Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 70, esitasid 18 valimisse kaasamata koostööd teinud eksportivat tootjat või eksportivate tootjate kontserni algmääruse artikli 17 lõike 3 kohase individuaalse hindamise taotluse. Käesoleval juhul oli valimis juba seitse kontserni, millesse kuulub tavaliselt hulk liidu ja kolmandate riikide eksportivaid tootjaid, seotud kaubandusettevõtjaid ja seotud importijaid. 18 täiendava eksportiva tootja (või nende kontserni) individuaalne hindamine oleks lisaks valimisse kaasatud seitsme eksportivate tootjate kontserni hindamisele põhjendamatult koormav ning takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist.

(87) Kuna muid märkusi individuaalse hindamise kohta ei esitatud, kinnitatakse kõik ajutise määruse põhjendustes 70–71 esitatud otsused.

11.3. Võrdlusriik

(88) Huvitatud isikud märkisid, et India ei ole „Jawaharlal Nehru National Solar Mission” (edaspidi „JNNSM”) projektide kohaliku tootmissisendi sätete tõttu sobiv võrdlusriik. Üks huvitatud isik väitis, et nõutav kohaliku tootmissisendi määr on 75 %, samas kui ühe teise huvitatud isiku sõnul saavad India tootjad küsida täies ulatuses kodumaal toodetud moodulite eest kõrgemat hinda. Lisaks väitsid nad, et sellised nõuded tõstavad märgatavalt kohalike toodete hinda. Selle väite tõestuseks lisati India ajakirjanduses avaldatud artikkel[13]. See artikkel aga on avaldatud ligi aasta pärast uurimisperioodi lõppu ja tõendeid selle mõju kohta uurimisperioodil ei ole esitatud.

(89) Samas artiklis öeldi ka, et India päikesetööstusel tuleb rinda pista „lääneriikide ja Hiina tootjate kõva konkurentsiga”. Seda tõendab Indiasse suunatud impordi pidev kasv, nagu on näidatud põhjenduses 92. Ehkki kohaliku tootmissisendi nõuetel võib olla India siseturule kahtlemata teatav mõju, võib teha sellegipoolest selge järelduse, et India turg on konkurentsivõimeline turg, kus pakuvad üksteisele tõhusat konkurentsi arvukad India ja välismaised tootjad.

(90) Lisaks muutub Teadusuuringute Ühiskeskuse avaldatud teabe[14] kohaselt enamik JNNSMi projektidest alates 2015. aastast internetipõhiseks. On tõsi, et JNNSMi raames oli võrguga ühendatud fotoelektriliste süsteemide puhul 2012. aasta eesmärk 50 MW võrreldes India võrguga ühendatud koguvõimsusega, mis oli juba 2012. aasta juunis üle 1 GW. See näitab, et uurimisperioodil oli JNNSMi osakaal kõikide päikeseenergiaseadmete puhul Indias alla 5 %, ning seepärast oli mõju, mis oli JNNSMil ja selle kohaliku tootmissisendi nõuetel (kui need uurimisperioodil juba olemas olid – fakt, mida huvitatud isikud ei ole kindlaks teinud) parimal juhul väga piiratud. Enamik seadmetest (umbes 65 %) asus tingituna riiklikust toetuspoliitikast uurimisperioodil Guajarãti osariigis.

(91) Huvitatud isikud väitsid, et India turg oli uurimisperioodil eri allikatest, sh Hiina RVst pärit impordi eest tegelikult kaitstud, sest dumpinguvastase uurimise algatamist oli plaanitud juba alates 2012. aasta algusest. Tõepoolest algatas India 23. novembril 2012, st vaid ligi viis kuud pärast uurimisperioodi lõppu, dumpinguvastase uurimise Hiina RVst, Malaisiast, Taiwanis ja Ameerika Ühendriikidest pärit päikeseelementide ja -moodulite impordi suhtes.

(92) Seda väidet ei toeta siiski muudatused päikeseelementide ja -moodulite impordis, millest annab tunnistust India kaubandusstatistika[15]:

Väärtused miljonites USA dollarites || aprill 2010 – märts 2011 || aprill 2011 – märts 2012 || aprill 2012 – märts 2013

Hiina RV || 77,33 || 577,24 || 371,72

Indeks || 100 || 746 || 481

Kokku || 252,63 || 1 348,48 || 827,07

Indeks || 100 || 534 || 327

(93) Ülaltoodud tabelist on näha, et ajavahemikus 2010/11 kuni 2011/12 suurenes päikeseelementide ja -moodulite import hüppeliselt – enam kui 600 % võrra Hiina RV puhul ja enam kui 400 % võrra kokku. Pärast seda impordiväärtused mõnevõrra langesid, ent samal ajal langesid ka päikeseelementide ja -moodulite hinnad. Ajavahemikus 2011/12 kuni 2012/13 toimunud impordiväärtuste langus on tõepoolest kooskõlas hinnalangusega, millest teatasid sama perioodi puhul sellised spetsialiseerunud konsultatsioonifirmad nagu pvXchange, ning mis viib järelduseni, et impordiväärtused olid ajavahemikus 2011/12 kuni 2012/13 võrdlemisi stabiilsed. Seepärast tehakse järeldus, et India turg ei olnud uurimisperioodil eri allikatest, sh Hiina RVst pärit impordi eest tegelikult kaitstud.

(94) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et Ameerika Ühendriigid avaldasid 6. veebruaril 2013 soovi konsulteerida WTO vaidluste lahendamise menetluste kohaselt Indiaga seoses JNNSMi kohaliku tootmissisendi nõuetega. Nende kohaliku tootmissisendi eeskirjade mõju koos põhjenduses 91 nimetatud dumpinguvastase uurimisega tõid ajavahemikus 2012. aasta aprillist kuni 2013. aasta märtsini võrreldes eelmise aastaga väidetavalt kaasa väärtuse 38 %-lise vähenemise, vastupidiselt varasemate aastate väärtuse suurenemisele.

(95) Sellega seoses märgitakse, et väärtuse vähenemine on tingitud pigem hindade langemisest kui impordimahtude vähenemisest. Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitas üks huvitatud isik teabe ajavahemikus 2010. aastast kuni 2013. aasta märtsini India turul toimunud muutuste kohta päikeseelementide ja -moodulite impordimahus. Need andmed näitavad, et päikeseelementide ja -moodulite impordimaht on India turul pidevalt kasvanud. Seepärast on jõutud järeldusele, et India turg ei olnud tänu plaanitud dumpinguvastasele uurimisele tegelikult kaitstud ning et põhjenduses 90 nimetatud JNNSMi kohaste kohaliku tootmissisendi nõuete väidetav, kuid tõestamata ja igatahes parimal juhul väike mõju ei takistanud impordimahu pidevat kasvamist.

(96) Lisaks juhitakse tähelepanu sellele, et ajavahemik 2012. aasta aprillist kuni 2013. aasta märtsini, mis kajastab JNNSMi väidetavat mõju Indiasse suunatud impordile, hõlmab valdavalt aega pärast uurimisperioodi lõppu. Seepärast saab selle väidetava vähenemise võimalik mõju uurimisperioodile olla ainult väike.

(97) Üks huvitatud isik väitis, et Tata Power Solar (edaspidi „Tata”) sisenes turule alles hiljuti ja ei ole seetõttu sobilik võrdlusriigi tootja. Sellega seoses märgitakse, et äriühing, mis kandis varem nime „Tata BP Solar”, toodab päikesemooduleid alates 1989. aastast, mistõttu ei saa seda pidada äriühinguks, mis sisenes turule alles hiljuti. Ühe teise huvitatud isiku andmeil sisenes Tata turule oluliselt varem kui valimi viis suurimat Hiina eksportijat.

(98) Üks huvitatud isik väitis, et Taiwan oleks sobivam võrdlusriik kui India, sest Taiwani äriühingute suurus on Hiina eksportijate suurusega paremini võrreldav ning Taiwani tootjad teevad ka koostööd. Ka teised huvitatud isikud seadsid kahtluse alla, kas India oleks Tata suhtelist väiksust arvesse võttes mõistlik võrdlusriik, kuid ei pakkunud samas välja sobivamat alternatiivi.

(99) On tõsi, et Taiwani äriühingud tegid koostööd. Üks äriühing tegi koostööd täielikult, samas kui teine tegi seda vaid osaliselt. Ainuke täielikult koostööd teinud Taiwani äriühing on aga väiksem kui Tata, eriti kui võtta arvesse toodetavaid ja müüdavaid mooduleid, mis moodustavad umbes 90 % vaatlusaluse toote müügist ja mida Tata müüb märkimisväärselt rohkem kui kõnealune Taiwani äriühing, mille müük selles valdkonnas on tähtsusetu, nagu on öeldud ajutise määruse põhjenduses 76. Pärast lõplike järelduste avalikustamist küsis üks eksportija, kas osaliselt koostööd teinud Taiwani äriühinguga on ühendust võetud, et saada puuduolev teave. Sellega seoses viidatakse ajutise määruse põhjendusele 76, milles on selgitatud, et Taiwani ei saa võrdlusriigina kasutada, sest koostööd teinud Taiwani äriühingud tootsid peaaegu eranditult elemente, samal ajal kui Hiina ekspordi moodustasid peamiselt moodulid. See pidas paika ka osaliselt koostööd teinud Taiwani tootja puhul. Kuna seda tootjat peeti juba sel põhjusel sobimatuks, ei peetud asjakohaseks küsida äriühingult lisateavet.

(100) Kõnealuse huvitatud isiku väitel ei välista see, et moodulite müüki peaaegu ei toimu, iseenesest Taiwani kvalifitseerumist võrdlusriigiks, kuna elementide mooduliteks muutmise töötlemiskulusid ei ole eriti keeruline kindlaks teha. Uurimise käigus tuvastatud faktid seda siiski ei kinnita. Elementidest mooduli valmistamiseks tuleb läbida mitu tootmisetappi, mille jooksul luuakse märkimisväärne osa mooduli lisandväärtusest. Nagu on näidatud ajutise määruse põhjenduses 137, oli elementide ja moodulite keskmine hinnaerinevus uurimisperioodil 555,92 eurot ehk 54 %, samas kui keskmine kulude erinevus oli 377,99 eurot ehk 34 %. See tähendab, et märkimisväärne osa võimalikust Taiwani normaalväärtusest peaks põhinema moodulite puhul töötlemiskulude kohandustel, mida ei saa pidada mõistlikumaks olukorrast, kus riigis saab võtta enamiku vaatlusaluse toote puhul normaalväärtuse määramisel aluseks omamaise müügihinna. Seepärast leitakse, et India valimine võrdlusriigiks on olemasolevat usaldusväärset teavet arvesse võttes mõistlik.

(101) Ühe teise huvitatud isiku väitel ei ole põhjendatud, miks Ameerika Ühendriike ei peetud sobivaks võrdlusriigiks. Sellega seoses on asjakohane viidata ajutise määruse põhjendusele 74, milles on selgelt öeldud, et „Ameerika Ühendriigid ei ole sobiv võrdlusriik, seda peamiselt põhjusel, et Ameerika Ühendriikide turgu kaitsti uurimisperioodi ühe osa vältel Hiina impordi eest dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmetega”. Kuna ühtki märkust Ameerika Ühendriikide turu sellise kaitsmise kohta ei esitatud, jääb sellega seotud seisukoht muutmata.

(102) Huvitatud isikud väitsid, et dumpingu arvutamise tulemus on Hiina tootjate ja India tootja mastaabisäästu erinevuste tõttu moonutatud. Seepärast kontrolliti, kas on olemas seos äriühingu tootmismahu ja tema dumpingumarginaali vahel.

(103) Seitsmest valimisse kaasatud äriühingute kontsernist kaks on keskmise suurusega kontsernid (Jinzhou Yangguang ja Delsolar) ja viis on suured kontsernid (JingAo, LDK, Suntech, Trina ja Yingli). Keskmise suurusega äriühingute Jinzhou Yangguangi marginaal on väikseim ja Delsolari marginaal suurim. Viis suuremat äriühingut jäävad nende kahe vahele. See näitab selgelt, et mastaabisäästu ja dumpingumarginaali vahel puudub mis tahes seos. Seepärast leitakse, et dumpingu arvutamise tulemus ei ole Hiina tootjate ja India tootja mastaabisäästu erinevuste tõttu moonutatud.

(104) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid huvitatud isikud, et mastaabisäästu ja dumpingumarginaali vahelise seose puudumine ei tõesta mastaabisäästu ja hindade võrreldavuse vahelise mõju puudumist. Olukorras, kus dumpingumarginaal põhineb kõikide eksportijate puhul samal normaalväärtusel – nagu käesoleval juhul –, kujundavad dumpingumarginaali peamiselt ekspordihinnad. Seega näitab mastaabisäästu ja dumpingumarginaali vahelise seose puudumine samavõrra mastaabisäästu ja müügihindade vahelise seose puudumist. Seepärast on jõutud järeldusele, et käesoleval juhul ei mõjuta erinevused mastaabisäästus hindade võrreldavust.

(105) Üks huvitatud isik väitis, et võrdlusriigi tootjal olid äärmiselt kõrged omamaised müügihinnad, mis on liidu tootmisharu müügihindadest väidetavalt märkimisväärselt kõrgemad, kuna dumpingumarginaal ületab oluliselt allalöömise marginaali. Selle väite aluseks oli India normaalväärtuste ja liidu tootmisharu müügihindade võrdlus. See võrdlus on aga vigane, sest India normaalväärtus põhineb vaid kasumlikul müügil. Eriti olukorras, kus liidu tootmisharu toodab kahjumit, pole üllatav, et India kasumlikud hinnad on liidu tootmisharu keskmisest hinnast kõrgemad. Seega ei näita asjaolu, et India normaalväärtus ületab liidu tootmisharu keskmisi hindu, et India valimine võrdlusriigiks ei oleks mõistlik.

(106) Üks huvitatud isik väitis, et Tata hinnad on moonutatud, sest äriühing on seotud kommunaalteenuseid pakkuva äriühinguga Tata Power. See võimaldab väidetavalt Tatal küsida Tata Poweri teeninduspiirkonnas kõrgemat hinda. Ühtki tõendit selle kohta aga ei esitatud ja samuti ei määratud kindlaks väidetava mõju suurust. Seepärast ei saanud seda väidet heaks kiita.

(107) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks eksportija, et Tata on konkurentsivõimetu äriühing, millel on suured tootmiskulud ja kõrged müügihinnad, ja see oli väidetavalt põhjus, miks BP Solar taandus 2011. aasta detsembris ühisettevõttest. Selle toetuseks tsiteeritakse ajakirjanduses avaldatud artiklit, milles on öeldud, et „BP lahkumine päikeseenergiatööstusest pärast seal tegutsetud nelja aastakümmet näitab, kui suureks on muutunud päikeseenergia turul konkurents ja surve.”. Ent selles artiklis ei tõstetud esile Tatat kui konkurentsivõimetut äriühingut, vaid käsitleti päikesepaneelide turul valitsevat olukorda üldiselt, rääkides „tootmisharu iseloomustavast kõrilõikajalikust konkurentsist” ja sellest, et „paljud äriühingud kogu maailmas on sulgenud tehaseid, vallandanud sadu töötajaid ja esitanud pankrotiavaldusi”. Seepärast ei saa selle artikliga tõestada, et Tata on konkurentsivõimetu äriühing, millel on suured tootmiskulud ja kõrged müügihinnad.

(108) Pärast järelduste avalikustamist väitis üks eksportija, et Tatat ei käsitletud põhjenduses 91 nimetatud käimasolevas India dumpinguvastases uurimises tema märkimisväärse elementide impordi tõttu India omamaise tööstuse osana. On küll leidnud kinnitust, et Tata tõepoolest ei ole käimasolevas India dumpinguvastases uurimises osa India omamaisest tööstusest, aga see ei tähenda automaatselt, et Tata ei ole sobilik võrdlusriigi tootja. Normaalväärtus põhines üksnes Tata poolt Indias toodetud elementidel ja moodulitel, mitte imporditud kaubal. Asjaolu, et mõne toote tootmisel kasutati imporditud komponente, ei tähenda, et saadud normaalväärtus ei ole India puhul esinduslik, seda enam, et see põhineb peamiselt müügihindadel, mitte kuludel.

(109) Hiina valitsus väitis, et Tata moodulimüük moodustas vaid 0,3 % Hiina ekspordist ELi ja seda ei saa pidada esinduslikuks, viidates Detlef Nölle kohtuasjas[16] tehtud otsusele. Selle kohtuasja puhul leidis kohus, et kui kodutoodang moodustab riigis vaid 1,25 % ELi suunatud ekspordi mahust, viitab see sellele, et vaatlusalune turg ei ole väga esinduslik. Käesoleva juhtumi puhul ei võrrelnud Hiina valitsus India kogutoodangut ja Hiina kogueksporti, vaid üksnes ühe India äriühingu toodangut ja kõigi Hiina eksportijate kogueksporti. See võrdlus on aga vigane, sest tiheda konkurentsiga turul, kus on palju osalejaid, ei anna vaid ühe tootjaga seotud kogused ülevaadet kogu turu esinduslikkusest. Peale selle ei ole see ka võrdlus, mis tehti Detlef Nölle juhtumi puhul, mille raames riigi kogutoodangut võrreldi koguekspordiga. Hiina masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskoja esitatud teabe kohaselt prognoositi, et India toodang ületab 2012. aasta lõpuks, st üsna pea pärast uurimisperioodi lõppu, 2 GW. Selline toodang moodustaks 14 % Hiina ekspordist ELi, mis ületaks tublisti Detlef Nölle kohtuasjas tehtud otsuses nimetatud suunavat künnist 5 %.

(110) Pärast järelduste avalikustamist viitas üks huvitatud isik asjaolule, et Tata ei osale tootmisahela eelmises etapis ja peab hankima plaate kolmandatelt isikutelt. Vertikaalse integratsiooni puudumine tootmisahela eelmisel etapil toob võrreldes vertikaalselt integreeritud Hiina tootjatega väidetavalt kaasa kulude suurenemise. Seda väidet siiski ei põhjendatud. Tata kogukulud suurenevad vaid siis, kui tema plaatide ostuhind ületab ühe plaadi tootmiskulu, mis ei ole kindel, kuna paljud päikeseenergia sektori äriühingud on tootnud uurimisperioodil kahjumit. Pealegi ostsid isegi suured vertikaalselt integreeritud Hiina tootjad sageli märkimisväärseid plaatide koguseid sõltumatutelt tarnijatelt, mis toetab järeldust, et vertikaalse integratsiooni puudumine plaatide puhul ei pruugi ilmtingimata kaasa tuua moodulite ja elementide suuremaid kulusid.

(111) Üks huvitatud isik väitis, et võrdlusriik on konkurentsivõimetu. Seda väidet toetab asjaolu, et päikeseelementide tootmine on Indias 2013. aastal viimase viie aasta madalaimal tasemel. Kõnealuse huvitatud isiku tsiteeritud aruandest nähtus siiski, et uurimisperioodil oli India elementide tootmine endiselt kõrgel tasemel, mis jäi teatatud tipptaseme lähedale. Tootmine vähenes märgatavalt pärast uurimisperioodi ja seepärast ei mõjutanud see uurimise tulemusi.

(112) Teise argumendina toetamaks väidet, et võrdlusriik on konkurentsivõimetu, nimetati põhjenduses 91 osutatud dumpinguvastast uurimist. Institutsioonid täheldavad, et uurimine alles kestab ja seepärast ei ole võimalik teha selle kohta järeldusi. Üldjuhul ei viita dumpinguvastased uurimised konkurentsivõime puudumisele, vaid sellele, et omamaine tootmisharu leiab end kandvat kolmandates riikides asuvate konkurentide ebaõiglaste kaubandustavade tõttu kahju.

(113) Küsimust igakülgselt kaaludes leiab komisjon, et India valimine võrdlusriigiks ei ole põhjendamatu.

(114) Kuna muid märkusi võrdlusriigi kohta ei esitatud, kinnitatakse kõik ajutise määruse põhjendustes 72–77 esitatud otsused.

11.4. Normaalväärtus

(115) Pärast esialgsete järelduste avalikustamist märkis üks huvitatud isik, et India äriühingud müüsid peamiselt võrguväliseid mooduleid, mille hind ja kulud on kõrgemad kui Hiina eksportijate müüdavatel võrguga ühendatud moodulitel. Veel väideti, et võrguvälistel moodulitel on tavaliselt väiksem väljundvõimsus kui võrguga ühendatud moodulitel.

(116) Selle kohta märgitakse, et enam kui 36 elemendist koosnevatele nn standardse suurusega moodulitele, mis on tavaliselt võrguga ühendatud, ja kuni 36 elemendist koosnevatele väiksematele moodulitele, mida kasutatakse tavaliselt võrguväliselt, määrati erinevad normaalväärtused. Seepärast leitakse, et asjakohane normaalväärtus on määratud kõikidele tooteliikidele, sh võrguvälistele moodulitele ja võrguga ühendatud moodulitele.

(117) Ühe teise huvitatud isiku väitel tegutseb Tata ka projektiarendajana ning seepärast ei ole selle äriühingu müük võrreldav vaid mooduleid eksportivate Hiina tootjate müügiga. Sellega seoses märgitakse, et India omamaiseid hindu ja Hiina ekspordihindu võrreldi üksnes seoses moodulite müügiga ning terviklike projektide või lahenduste müüki normaalväärtuse määramisel aluseks ei võetud, sest neid ei peetud võrreldavaks.

(118) Kuna muid märkusi normaalväärtuse kohta ei esitatud, kinnitatakse kõik ajutise määruse põhjendustes 78–86 esitatud otsused.

11.5. Ekspordihind

(119) Pärast esialgsete järelduste avalikustamist juhtisid mõned valimisse kaasatud eksportijad tähelepanu mõnele väiksemale probleemile, mis oli seotud dumpingumarginaali kindlaksmääramisel kasutatud ekspordihinnaga. Kui see oli põhjendatud, võeti neid tähelepanekuid arvesse ja muudeti veidi asjaomaste äriühingute dumpingumarginaali.

(120) Kuna ühtki muud märkust ekspordihinna kohta ei esitatud, kinnitatakse kõik ajutise määruse põhjendustes 87–89 esitatud otsused.

11.6. Võrdlus

(121) Pärast esialgsete järelduste avalikustamist juhtisid mõned valimisse kaasatud eksportijad tähelepanu mõnele väiksemale probleemile, mis oli seotud ekspordihindade võrdlemisel kasutatud kohandustega. Kui see oli põhjendatud, võeti neid tähelepanekuid arvesse ja muudeti veidi asjaomaste äriühingute dumpingumarginaali.

(122) Pärast esialgsete järelduste avalikustamist avastati tehniline viga, mis tõi kaasa omamaise kauba normaalväärtuse ebaõige kohandamise. See viga parandati ja selle tulemusel dumpingumarginaalid pisut vähenesid.

(123) Pärast järelduste avalikustamist väitis üks huvitatud isik, et tema puhul võib olla põhjendatud kaubandustasandi kohandamine, kuna asjaomane isik ei müü otse paigaldajatele, vaid edasimüüjatele ja turustajatele. Kõnealune huvitatud isik nõudis võrdlusriigi tootja müügikanalite kohta üksikasjalikku teavet, mida ei olnud võimalik konfidentsiaalse teabe kaitsmist silmas pidades anda. Selle asemel jagati võrdlusriigi tootja kliendid vastavalt müügimahule eri kategooriatesse, mis näitas, et kaubandustasandi kohandamine ei olnud põhjendatud.

(124) Vastusena sellele analüüsile tunnistas huvitatud isik, et erinevused müügikogustes toovad kaasa hinnaerinevused, ent jäi kindlaks oma väitele, et paigaldajatelt küsitakse kõrgemat hinda kui turustajatelt/edasimüüjatelt, isegi kui paigaldaja ostab sama koguse kui turustaja/edasimüüja. Seda väidet aga ei põhjendatud ja seepärast ei saanud seda arvesse võtta.

(125) Kuna ühtki muud märkust ekspordihinna kohta ei esitatud, kinnitatakse kõik ajutise määruse põhjendustes 90–92 esitatud otsused.

11.7. Dumpingumarginaalid

(126) Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja nõudis oma dumpinguarvutuste täielikku avalikustamist, väites, et vastasel juhul ei saa ta kommenteerida nende täpsust. Kuna sellele äriühingule ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, põhines tema normaalväärtus Indiast kui võrdlusriigist pärit andmetel. Võttes arvesse, et võrdlusriigis tegi uurimise käigus igakülgset koostööd vaid üks tootja, ei saa selleks, et kaitsta konfidentsiaalset teavet, võrdlusriigist pärit teavet tooteliigi tasandil avalikustada. Seepärast tuleb väide tagasi lükata.

(127) Nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi valimisse kaasatud äriühingute puhul samasuguse toote iga liigi kohta võrdlusriigis kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust ja vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmist ekspordihinda.

(128) Valimisse kaasamata koostööd teinud eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal arvutati vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. See marginaal kehtestati valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaks määratud marginaalide alusel.

(129) Selle põhjal määrati valimisse kaasamata koostööd teinud äriühingute lõplikuks dumpingumarginaaliks 88,1 %.

(130) Kõikide teiste Hiina RVst eksportivate tootjate puhul tehti dumpingumarginaalid kindlaks kättesaadavate andmete põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. Selleks määrati kõigepealt kindlaks koostöö ulatus, võrreldes koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud andmeid liitu suunatud ekspordi mahu kohta Hiina koguekspordiga, nagu on sätestatud põhjenduses 167.

(131) Kuivõrd koostöö hõlmas üle 80 % Hiina koguekspordist liitu, võib koostöö ulatust pidada suureks. Kuna ei olnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja oleks tahtlikult koostööst hoidunud, määrati ülejäänud äriühingute dumpingumarginaal samale tasemele kui valimisse kaasatud suurima dumpingumarginaaliga äriühingu marginaal. Seda peeti asjakohaseks põhjusel, et miski ei viidanud koostööst hoiduvate äriühingute dumpingu madalamale tasemele, ning selleks, et tagada meetmete tõhusus.

(132) Sellest tulenevalt on lõplikud dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised:

Äriühing || Dumpingumarginaal

Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd Changzhou Youze Technology Co. Ltd Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd || 90,3 %

Delsolar (Wujiang) Ltd, || 111,5 %

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd || 91,9 %

JingAo Solar Co. Ltd Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd Hefei JA Solar Technology Co. Ltd Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd || 97,5 %

Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd || 53,8 %

Wuxi Suntech Power Co. Ltd Suntech Power Co. Ltd Wuxi Sun-Shine Power Co. Ltd Luoyang Suntech Power Co. Ltd Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd || 73,2 %

Yingli Energy (China) Co. Ltd Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd || 93,3 %

Teised koostööd teinud äriühingud (I lisa, II lisa) || 88,1 %

Kõik teised äriühingud || 111,5 %

D. KAHJU

12. Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

(133) Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet ligikaudu 215 tootjat. Institutsioonid on kontrollinud huvitatud isikute väiteid, mille kohaselt oli nende arv suurem. Selle kontrollimise käigus on selgunud, et väidetavad täiendavad tootjad olid peamiselt eksportivad tootjad, nendega seotud importijad, turustajad ja paigaldajad.

(134) Pärast esialgsete järelduste avalikustamist vaidlustas mitu isikut asjaolu, et sõltumatu konsultatsioonifirma Europressediensti (edaspidi „konsultant”) andmeid kasutati muu hulgas selleks, et määrata kindlaks liidu toodang ja liidu tootmisvõimsus ning muud liidu tootmisharu ja oluliste andmetega seotud makromajanduslikud kahjunäitajad. Need isikud seadsid kahtluse alla konsultandi sõltumatuse, väites, et konsultant oli kaebuse esitajaga seotud. Nad nõudsid ka selgitusi selle kohta, millistel alustel oli komisjon konsultandi valinud, ja seadsid kahtluse alla konsultandi pädevuse fotoelektriliste toodete sektoriga seotud majandusandmete kogumisel. Sellega seoses väideti, et komisjon oleks pidanud tuginema oma järeldustes muudest olemasolevatest allikatest, eeskätt tuntud uurimisinstituutidest pärit andmetele. Viimasena viitas importijaid esindav ühendus AFASE konsultandi esitatud andmete usaldusväärsuse vaidlustamiseks majandusandmete esitamise ja andmekogumise parimatele tavadele, mida kohaldatakse ELi toimimise lepingu artiklitega 101 ja 102 seotud juhtumite ja ühinemisjuhtumite puhul.

(135) Mis puudutab väidetavaid seoseid konsultandi ja kaebuse esitaja vahel, siis asjaomased huvitatud isikud ei esitanud selliste seoste olemasolu kohta mingeid tõendeid. Samuti ei ilmnenud uurimise käigus ühtki tõendit suhte kohta, mis oleks olnud midagi enamat kui lihtsalt ärisuhe. Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks huvitatud isik, et leidus märke selle kohta, et esmapilgul usutavad tõendid, mille kaebuse esitanud liidu tootmisharu kaebuses välja tõi, põhinesid sama konsultandi edastatud andmetel. Kuigi tunnistatakse, et mõne näitaja puhul olid järeldused tõepoolest sarnased kaebuses esitatud tõenditega, ei tähenda see ilmtingimata, et need põhinevad vaid ühel allikal. Erinevad kasutatud allikad on kaebuses ära märgitud.

(136) Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 99, pidas komisjon kõnealuse konsultandi kasutamist käesolevas uurimises asjakohaseks seetõttu, et teistest avalikest allikatest pärit kogu liidu turgu hõlmavad vajalikud makromajanduslikud andmed ja impordiandmed puudusid. Enne Europressediensti valimist hindas komisjon metoodikat, mida konsultant kasutas asjaomaste andmete kogumiseks, ning konsultandi võimet esitada vajalikud andmed eraldi kõikide tooteliikide kohta ja kogu vaatlusaluse perioodi kohta.

(137) Lisaks võrreldi konsultandi esitatud andmeid võimaluse korral muudest olemasolevatest allikatest pärit andmetega ja otsiti neile kinnitust. Sellega seoses märgitakse, et turul on mitmeid fotoelektrilisi tooteid käsitleva statistika kogumisele spetsialiseerunud uuringuettevõtteid ning teatatud näitajad ei ole peaaegu kunagi identsed. Seda põhjusel, et täpsete näitajate tuletamine on keeruline ükskõik millise uurimisinstituudi jaoks, ja seepärast jäävad fotoelektriliste toodete turu teatatud näitajad põhinema alati hinnangutel, sõltumata selliste näitajate esitajast. Selles kontekstis võrdles komisjon konsultandilt saadud andmete suundumusi võimaluse korral suundumustega, mis ilmnesid teiste uuringuettevõtete, Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse ja Euroopa fotogalvaanikatööstuse ühenduse (European Photovoltaic Industry Association – EPIA) avaldatud samu valdkondi käsitlevate andmete puhul. Võrdlemise käigus märkimisväärseid erinevusi ei täheldatud, kuna võrreldud näitajate suundumused olid sarnased. Esialgsed järeldused ei põhinenud seega üksnes konsultandi esitatud andmetel, vaid ka nende andmete analüüsimisel ja hindamisel komisjonis. Peale selle tehti pärast ajutiste meetmete kehtestamist konsultandi valdustesse kontrollkäik, nagu on märgitud põhjenduses 9. Komisjon tegi konsultandi tööruumides kohapealse kontrolli, et veenduda metoodika ja esitatud andmete usaldusväärsuses. See kontroll korraldati komisjoni algatatud andmete võrdlemise järelmeetmena ja selleks, et saada veelgi kinnitust andmete ja nendega seotud metoodika usaldusväärsuse ja kvaliteedi kohta. Kohapealset kontrolli peeti asjakohaseks seoses hea halduse põhimõtte kohaldamisega, kuigi need andmed ei esitanud mitte huvitatud isik, vaid konsultant. Selle tulemusel veendus komisjon veelgi enam konsultandi esitatud andmete usaldusväärsuses.

(138) Üks isik väitis, et komisjoni kasutatud võrdlemismetoodikat ei selgitatud piisavalt üksikasjalikult, ja nõudis, et avalikustada tuleks ka teised võrdlemise puhul kasutatud allikad. Veel väitis kõnealune isik, et kasutatud metoodika oli igal juhul kehtetu, kuna võrreldi vaid eri allikate suundumusi, mitte absoluutväärtusi.

(139) Mis puudutab teisi allikaid, mida kasutati konsultandi esitatud andmete võrdlemiseks, siis tegemist oli Teadusuuringute Ühiskeskuse ja EPIA avaldatud aruannetega, milles käsitleti sama teemat. Seoses andmete võrdlemisega teiste allikatega märgitakse, et selle käigus ei ilmnenud mitte üksnes sarnased suundumused, vaid ka sarnased suurusjärgud. Seepärast jõuti järeldusele, et kasutatud metoodika oli asjakohane, ja selle kohta esitatud väited lükati tagasi.

(140) Konsultandi pädevuse kohta märgitakse, et tema põhitegevus on koguda fotoelektriliste toodete sektoriga seotud andmeid ja töötada välja ajakohane andmebaas fotoelektriliste toodete turul tegutsevatest äriühingutest. Need andmed avaldatakse kõnealusele sektorile spetsialiseerunud ajakirjades ja neid kasutavad ka äriühingud, kelle jaoks konsultant korraldab spetsiaalseid uuringuid. Europressediensti välja töötatud andmebaasi ajakohastatakse korrapäraselt ja avaldatakse regulaarselt uuesti. Lisaks on konsultandil asjaomases sektoris mitmeaastane kogemus. Täpsemalt öeldes on konsultandi metoodika järgmine: koguda, võrrelda ja koondada teavet, kasutades erinevaid turul kättesaadavaid allikaid. Selleks kogub konsultant teavet andmebaasis loetletud äriühingutele saadetavate standardküsimustike abil või telefoni teel, eriti liidu tootjatelt, või spetsiaalsetel messidel, eeskätt kolmandate riikide tootjatelt. Kui nimetatud kanalite kaudu ei ole võimalik teavet saada, kontrollib Europressedienst fotoelektriliste toodete sektoris tegutsevate äriühingute finantsaruandeid või teeb andmete saamiseks või nende võrdlemiseks vabas vormis koostööd teiste uurimisinstituutidega. Kontrolliti ja tõepoolest ka veenduti, et konsultant kasutas neid allikaid oma igapäevases töös. Eespool öeldut arvesse võttes peeti asjakohaseks kasutada käesolevas uurimises Europressediensti teenuseid ning huvitatud isikute väited lükati seega tagasi.

(141) Mis puudutab majandusandmete esitamist komisjoni pädeva talituse koostatud parimate tavade (edaspidi „parimad tavad”) kohaselt, siis tuleks märkida järgmist. Esiteks on see dokument, millega ei saa kaasata komisjoni, sest selle ei ole vastu võtnud volinike kolleegium, vaid on avaldanud pädev talitus, et anda soovitusi selle kohta, kuidas esitada majandusandmeid. Teiseks käsitletakse parimates tavades majandusanalüüsi ja esitatavaid majandusandmeid, mida kasutatakse ELi toimimise lepingu artiklite 101 ja 102 kohaselt konkurentsialastes uurimistes ja ühinemisjuhtumite puhul. Nende konkurentsialaste juhtumite puhul kohaldatavaid eeskirju, tõendamisnõudeid ja komisjoni uurimisvolitusi ei saa võrrelda kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimiste omadega, kuivõrd nende uurimiste puhul kohaldatakse hoopis teistsuguseid eeskirju.

(142) Pärast esialgsete järelduste avalikustamist vaidlustas mitu isikut konsultandi kasutatud metoodika väitega, et see ei küündi tunnustatud teaduslike standarditeni. Ent nagu on märgitud põhjenduses 137, kasutatud metoodikat hinnati ning saadud tulemusi võrreldi ja kontrolliti ning selle tulemusel leiti, et need on kooskõlas teiste avaldatud andmetega ja on seepärast piisavalt usaldusväärsed. Huvitatud isikute, peamiselt AFASE tõstatatud konkreetseid küsimusi selgitati ja selgitused tehti huvitatud isikutele tutvumiseks kättesaadavaks uurimise avalikus toimikus.

(143) Hiina masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskoda väitis, et andmete koondamise metoodikat ei selgitatud. See väide lükati tagasi, sest asjaomane teave tehti kõikidele huvitatud isikutele tutvumiseks kättesaadavaks uurimise avalikus toimikus.

(144) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väljendas mitu isikut taas muret seoses komisjoni valitud konsultandiga ja esitatud andmete kvaliteediga. Sellega seoses väideti, et konsultandi andmeid on võimalik tellida ja osta vastavalt vajadusele, nii et need on kooskõlas võimalike klientide spetsiaalselt kindlaks tehtud soovidega, ning seepärast ei pruugi need olla objektiivsed. Peale selle vaidles kaubanduskoda vastu sellele, et konsultandi kogutud andmeid võib pidada algmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses otseseks tõendusmaterjaliks, kuna andmed põhinesid suurel määral eeldustel ja hinnangutel. Lisaks väideti, et esitatud andmete kohta ei olnud toimikus piisavalt tõendusmaterjali ning et need andmed ei olnud laadilt kinnitavad, objektiivsed ja kontrollitavad.

(145) Seoses nende väidetega viidatakse põhjendustele 136–137, milles on esitatud konsultandi valimise kohta lisateavet. Veel märgitakse, et komisjon palkas konsultandi parima teabe põhjal, mis oli tol hetkel kättesaadav, õigeaegselt ja järgides täielikult menetluse suhtes kohaldatavaid komisjoni finantseeskirju. Ka tuletatakse meelde, et väga oluline oli konsultandi võime esitada kõik vajalikud andmed õigeks ajaks, sest komisjon oli kohustatud kinni pidama tähtaegadest, mis olid seadusega ette nähtud käimasoleva uurimise ajutiste järelduste avaldamiseks.

(146) Mis puudutab esitatud andmete kvaliteeti ja seda, kas neid andmeid võib pidada vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 2 otseseks tõendusmaterjaliks, siis konsultandi andmete kogumise metoodikat kontrolliti ja selle kvaliteet hinnati rahuldavaks, nagu on märgitud põhjenduses 137. Lisaks – nagu on samuti märgitud samas põhjenduses – võrreldi konsultandi esitatud andmeid võimaluse korral muudest allikatest pärit andmetega ja need leiti olevat piisavalt täpsed. Lõpetuseks märgitakse, et konsultandil on üks andmebaas, mida ajakohastatakse korrapäraselt olenemata klientide vajadustest ja soovidest. Sama andmebaasi kasutatakse selleks, et koondada ja esitada erinevatele klientidele fotoelektrilisi tooteid käsitlevat statistikat, ning seepärast tuli väide, et andmed ei olnud objektiivsed, tagasi lükata.

(147) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks huvitatud isik, et komisjon ei olnud avaldanud allikaid, kasutatud metoodikat ja nende äriühingute nimesid, kellega konsultant oli teinud esitatud makromajanduslike andmete kogumiseks koostööd. Üks teine huvitatud isik kordas, et konsultandi rakendatud metoodika annab põhjust eeldada, et tulemused on ebatäpsed. Mitu huvitatud isikut nõudsid konsultandi kasutatud metoodika kohta lisateavet, mis käsitleb näiteks keskmist küsimustikele/intervjuudele vastamise määra, iga kanali kaudu kogutud andmete osakaalu, seda, kuidas neid andmeid kontrolliti, andmete kogumisel kasutatud lähenemisi/eeldusi, nende äriühingute arvu, kellega võeti ühendust, ning vähemalt ligikaudset konsultandi töötajate arvu.

(148) Nende väidete kohta märgitakse, et pärast esialgsete järelduste avalikustamist tegi komisjon huvitatud isikutele teatavaks metoodika ja allikad, mida konsultant oli andmete kogumisel kasutanud, ning käsitles konkreetseid küsimusi, mis huvitatud isikud olid nende kohta pärast esialgsete järelduste avalikustamist esitanud. Leitakse, et täiendavad taotlused saada teavet, mille asjaomased huvitatud isikud esitasid pärast lõplike järelduste avalikustamist, on rahuldatud teabega, mis tehti kättesaadavaks pärast ajutiste tollimaksude kehtestamist niivõrd kuivõrd konfidentsiaalsuspiirangud seda võimaldasid. Peale selle toonitatakse, et komisjon kontrollis kohapeal viisi, kuidas konsultant oli andmed kogunud ja koondanud, ning andmete koondamisel aluseks võetud asjakohaseid eeldusi. Kontrollimise tulemused olid rahuldavad ning komisjon veendus aluseks võetud eelduste mõistlikkuses ja konsultandi esitatud teabe kvaliteedis. Pealegi andmeid endid huvitatud isikud ei vaidlustanud.

(149) Pärast lõplike järelduste avalikustamist palus üks teine isik selgitust seoses nende liidu tootjate arvuga, keda konsultant oli oma andmete kogumisel vaadelnud, ning nende ja ligikaudu 215 komisjonile teada oleva liidu tootja kattumisega. Sellega seoses selgitatakse, et konsultandi vaadeldud liidu tootjad on suures osas samad mis põhjenduses 133 nimetatud tootjad, kes teati esindavat käesolevas uurimises liidu tootmisharu.

(150) Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis üks isik, et komisjon on analüüsinud kahju ebajärjekindlalt, kuna seda tehti moodulite ja elementide puhul eraldi, samal ajal kui dumpingumarginaal oli kehtestatud kaalutud keskmisena moodulite ja elementide jaoks koos. Sellega seoses märgitakse, et ehkki näitajad esitati eraldi iga tooteliigi kohta, viitavad iga näitaja puhul tehtud järeldused uurimisalusele tootele tervikuna. Ühtlasi tuletatakse meelde, et moodulid ja elemendid on üks toode, ning dumpingumarginaalid ja kahju kõrvaldamist võimaldav tase kehtestati seda aluseks võttes. Seepärast lükati väide tagasi.

(151) Lõpetuseks väitis üks teine isik, et tuginemine uurimisperioodi makromajanduslike näitajate väärtuste arvutamisel 2011. ja 2012. aasta aritmeetilisele keskmisele oli väär, sest selline metoodika ei ole objektiivne ja ei vii tulemusteni, mis kajastavad uurimisperioodil valitsenud tegelikku olukorda. Selgitatakse, et andmete aritmeetilist keskmist kasutati vaid juhul, kui asjaomasel perioodil esinesid sarnased suundumused. Kui suundumused olid erinevad, metoodikat vastavalt kohandati, võttes arvesse tegelikku turuolukorda. Asjaomane isik ei täpsustanud, mil määral ei kajasta kasutatud metoodika tulemused tegelikku turuolukorda. Seepärast lükati need väited tagasi.

(152) Tuginedes eelöeldule ja kuna ühtki muud märkust selle kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 98–101 esitatud järeldused.

13. Asjaomase liidu turu kindlaksmääramine

(153) Mitu isikut väitis, et kahju oleks pidanud hindama suletud turu ja vaba turu puhul eraldi. Üks isik väitis, et enda tarbeks ette nähtud elementidega seotud andmed oleks pidanud kahju hindamisest välja jätma, sest dumpinguhinnaga import neid ei mõjutanud.

(154) Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 105, tuleks tarbimist, müügimahtu, tootmist, tootmisvõimsust, tootmisvõimsuse rakendamist, kasvu, investeeringuid, varusid, tööhõivet, tootlikkust, rahavoogu, investeeringutasuvust, kapitali kaasamise võimet ja dumpingumarginaali suurust uurida kogu liidu tootmisharu tegevuse ulatuses (kaasa arvatud omatarbimine), sest konkureeriv import asjaomasest riigist mõjutas samavõrra ka enda tarbeks tootmist.

(155) Uurimine on seega näidanud, et dumpinguhinnaga impordi hinnasurve tagajärjel olid vertikaalselt integreeritud liidu tootjad sunnitud importima dumpingtooteid (elemente) ja lõpetama nende toodete tootmise impordihinda ületavate kuludega. Uurimise käigus selgus ka see, et vabal turul ja suletud turul olid sarnased hinnasuundumused, mis näitas samuti, et asjaomane import mõjutas võrdselt mõlemat.

(156) Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid mitu isikut, et komisjon ei suutnud esitada asjakohast ja põhjendatud analüüsi tootmisharusisese turu kohta ega ka selle kohta, miks ei tehtud eraldi analüüsi. Üks isik väitis, et enda tarbeks ette nähtud liidu toodangu tähtsuse kohta ei esitatud mingit teavet. Peale selle väideti, et ajutise määruse põhjendus 106, milles on jõutud järeldusele, et tootmisharusisese turu hinnad ei järginud alati turuhindu, on vastuolus käesoleva määruse põhjenduses 155 esitatud järeldustega, et vabal turul ja tootmisharusisesel turul olid sarnased hinnasuundumused.

(157) Kõigepealt märgitakse, et ajutise määruse põhjenduses 105 on sätestatud põhjused, miks peeti asjakohaseks vaadelda kahjunäitajaid (v.a kasumlikkust), viidates liidu tootmisharu kogu tegevusele (kaasa arvatud omatarbimisele). Sellega seoses tuletatakse meelde, et uurimine näitas – nagu on märgitud samas põhjenduses –, et konkureeriv import Hiina RVst mõjutas ka enda tarbeks tootmist, mida asjaomased huvitatud isikud ei vaidlustanud. Seepärast tuli väide, et ei antud selgitusi selle kohta, miks ei tehtud eraldi analüüsi, tagasi lükata. Nagu tuleneb sellest järeldusest, ei saanud nõustuda ka sellega, et selline tootmisharusisese turu eraldi analüüsimine oleks pidanud toimuma.

(158) Teiseks, ehkki eelöeldu põhjal ei peetud enda tarbeks ette nähtud liidu toodangu tähtsust oluliseks elemendiks, märgitakse, et enda tarbeks ette nähtud liidu elementide toodang moodustas uurimisperioodi kogutoodangust umbes poole. Lõpetuseks selgitatakse, et asjaolu, et tootmisharusisese turu hinnad ei järgi vaba turu hindu, ei ole ilmtingimata vastuolus sellega, et mõlemad hinnad järgisid samu suundumusi, kuna nad võivad olla sellegipoolest eri tasemetel või hinnamuutused võivad olla suuremad ja väiksemad ning kajastada seega teistsugust pilti. Eelöeldu põhjal lükati väited tootmisharusisese turu kohta tagasi.

(159) Asjaomased isikud ei esitanud mingit teavet, mis oleks võinud liidu turu kindlaksmääramist käsitlevate järelduste väärtust kahandada. Neil põhjustel lükati asjaomased väited tagasi ja kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 102–106 esitatud järeldused.

14. Liidu tarbimine

(160) Üks huvitatud isik väitis, et andmed uurimisaluse toote tarbimise kohta liidus on sõltuvalt kasutatud allikast väga erinevad. Kõnealuse isiku väitel saab usaldusväärseid andmeid kindlaks määrata üksnes spetsialiseerunud asutuste või uuringukeskuste käest saadud teabe põhjal. Võttes arvesse põhjendustes 134–152 esitatud selgitusi ja järeldusi, milles käsitletakse uurimises kasutatud konsultandi esitatud andmete usaldusväärsust, lükati see väide tagasi.

(161) Sama isik väitis, et liidu tarbimise kindlakstegemiseks ei piisa üksnes sellest, kui liita kokku liidus moodulite tootmiseks olemas olevad tootmisvõimsused, ning et sellest tuleks maha arvata moodulite tarbimine liidu tootmisharu projektide puhul. See väide lükati tagasi, kuivõrd moodulite tarbimine määrati kindlaks liidus värskelt installeeritud võimsuste põhjal. See on moodulite tarbimise kindlaksmääramisel levinud tava. Elementide puhul määrati tarbimine kindlaks liidu moodulitoodangu põhjal.

(162) Üks teine isik väitis, et konsultandi kirjeldatud metoodika puhul tunnistatakse usaldusväärsete tarbimisnäitajate kindlaksmääramise keerukust. Veel väideti, et andmed impordi ja liidu tootmisharu eksportmüügi kohta põhinesid kas kontrollimatutel hinnangutel või ebatäielikul teabel ning et komisjoni teostatud andmete võrdlemine ei olnud piisav järeldamaks, et need andmed olid tõepoolest usaldusväärsed ja täpsed.

(163) Nagu põhjendustes 136 ja 137 juba osutatud, veendus komisjon andmete ja nende kogumiseks kasutatud metoodikate kvaliteedis kohapealsete kontrollide käigus, mille põhjal leiti, et kasutatud metoodikad olid asjakohased ning tulemused täpsed ja piisavalt usaldusväärsed. Seepärast lükati see väide tagasi.

(164) Sellest tulenevalt ja kuna ühtki muud märkust liidu tarbimise kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 107–109.

15. Import asjaomasest riigist

15.1. Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

(165) Üks huvitatud isik väitis, et uurimisaluse toote impordimahte käsitlevad andmed on sõltuvalt kasutatud allikast väga erinevad. Kõnealuse isiku väitel saab usaldusväärseid andmeid kindlaks määrata üksnes spetsialiseerunud asutuste või uuringukeskuste käest saadud teabe põhjal. Võttes arvesse põhjendustes 134–152 esitatud selgitusi ja järeldusi, milles käsitletakse uurimises kasutatud konsultandi esitatud andmete usaldusväärsust, lükati see väide tagasi.

(166) Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas üks huvitatud isik Hiina RVst pärit impordi koguväärtuse kindlaksmääramise metoodika väitega, et see põhines tehingutel, mis tehti CIF-tasandil enne tollimaksu tasumist, ning seepärast on kaheldav, kas need tehingud olid tehtud liidu tarbimise jaoks. Selle väitega seoses selgitatakse, et konsultandi esitatud Hiina RVst pärit impordi koguväärtust ei kasutatud esialgsetes ja lõplikes järeldustes ning et uurimise ajal määrati kindlaks üksnes impordimahud ja impordihinnad, nagu on näidatud ajutise määruse põhjendustes 110–113. Kuna asjaomane huvitatud isik impordihindade kindlaksmääramise metoodikat ei vaidlustanud, viidatakse ajutise määruse põhjendustes 113–117 esitatud asjaomastele järeldustele ning käesoleva määruse põhjendustele 168–176. Seepärast lükati ülaltoodud väide tagasi.

(167) Sellest tulenevalt ja kuna ühtki muud märkust vaatlusaluse toote Hiina RVst importimise kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 110–112.

15.2. Impordihinnad ja hindade allalöömine

(168) Üks koostööd teinud sõltumatu importija väitis, et impordihindade kindlaksmääramisel oleks tulnud aluseks võtta tema vaatlusaluse toote import liitu. Andmed, mis kõnealune importija uurimise ajal esitas, käsitlesid siiski vaid murdosa koguimpordist liitu, ning kogu vaatlusalusel mitmeaastasel perioodil Hiina RVst toimunud impordi keskmise impordihinna kohta ei oleks saanud teha ühtki asjalikku järeldust. Seepärast lükati see väide tagasi.

(169) Ühe teise isiku väitel ei selgitatud hindade kindlaksmääramise metoodikat, ja eriti seda, kuidas eri allikatest pärit andmed olid kokku sobitatud ja kooskõlastatud. Peale selle väideti, et impordikulud oleksid pidanud põhinema uurimise käigus kogutud kontrollitud teabel, mitte prognoosidel.

(170) Leitakse, et metoodika, mida huvitatud isikutele tutvustati, on piisavalt täielik, et mõista, kuidas need näitajad saadi. Seoses impordikuludega selgitatakse, et jõudmaks CIF-hindadeni, kohandati hetketuru hindu. Tehtud prognoosi kinnitati uurimise käigus kogutud andmetega.

(171) Pärast esialgsete järelduste avalikustamist nõudis mitu huvitatud isikut hindade allalöömise arvutuste kohta rohkem üksikasju, kui oli esitatud ajutise määruse põhjenduses 116. Lisateavet anti kahepoolse avalikustamise käigus niivõrd, kui seda võimaldas selliste andmete tundlik laad ja asjaolu, et liidu tootjatele oli tagatud anonüümsus.

(172) Kooskõlas otsusega jätta plaadid tootevalikust välja (vt põhjendused 28–32), jäeti need tooted välja ka hindade allalöömise arvutusest. Peale selle teatasid huvitatud isikud mõnest CIF-hindade muutmisest. Kuna sõltumatute importijate valimit põhjenduses 21 selgitatud põhjustel muudeti, kasutati uue importijate valimi keskmisi impordijärgseid kulusid, kui andmed olid kättesaadavad ja terviklikud.

(173) Muudetud hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutega seoses, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha soodustused ja hinnaalandused. Võrdluse tulemus – väljendatuna protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil – näitas, et kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal on moodulite puhul 19,8–32,1 %, elementide puhul 4–28,5 % ja kogu vaatlusaluse toote puhul 8–29 %.

(174) Tuleks märkida, et ühe valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul tehti kindlaks negatiivne elementide hinna allalöömine. Eksporditud kogused ei olnud aga märkimisväärsed ja seetõttu ei saa neid pidada esinduslikuks.

(175) Üks valimisse kaasatud eksportiv tootja vaidlustas monokristalsete elementide polükristalseteks elementideks kohandamise allika, jättes aga oma väite põhjendamata. Uut teavet või tõendeid ei esitatud ja see väide lükati seetõttu tagasi.

(176) Kuna ühtki muud märkust Hiina RVst pärit impordi hindade ja hindade allalöömise arvutuste kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 113–117, mida on muudetud eespool kirjeldatud viisil.

16. Liidu tootmisharu majanduslik olukord

16.1. Üldist

(177) Mõned isikud seadsid kahtluse alla komisjoni poolt käesoleva uurimise raames kasutatud makromajanduslike kahjunäitajate üldise usaldusväärsuse Nad väitsid, et mitme sellise näitaja puhul kindlaks tehtud suundumused erinesid samade näitajate suundumustest, mis olid kindlaks tehtud valimisse kaasatud liidu tootjate puhul. Eeskätt viidati liidu tootmisele, tootlikkusele, müügile, keskmistele tööjõukuludele ja tööhõivele.

(178) Nagu on öeldud ajutise määruse põhjenduses 121, tehti makromajanduslikud näitajad kindlaks kõikide liidu tootjate puhul. Samade andmete kogumisel üksikute liidu tootjate või liidu tootjate rühma (nt valimisse kaasatud liidu tootjate) kohta ei pruugi suundumused olla identsed, kuna sellise võrdlemise puhul ei võeta arvesse näiteks iga vaadeldava äriühingu kaalu. Seepärast ei pruugi kõikide liidu tootjate ja valimisse kaasatud liidu tootjate makromajanduslike näitajate võrdlemine olla tulemuslik ning see ei võimalda teha järeldust, et ühed või teised andmed on ebausaldusväärsed. Võrreldes liidu tootmisharu makromajanduslike näitajate suundumusi valimisse kaasatud liidu tootjate samade konsolideeritud andmetega, võib igal juhul märgata suundumuste erinevusi seoses mitme näitajaga, nt liidu tootmisharu tootmise, tootmisvõimsuse, müügimahu, tööhõive ja tootlikkusega ajavahemikus 2011. aastast kuni uurimisperioodi alguseni. Kõikide nende näitajate puhul olid valimisse kaasatud liidu tootjate tulemused paremad kui liidu tootmisharul üldiselt. Selle põhjuseks on asjaolu, et uurimisperioodil lõpetasid paljud valimisse mittekuuluvad liidu tootjad tootmise või muutusid maksejõuetuks, mis mõjus liidu tasandil arvutatud makromajanduslikule näitajale neg