SELETUSKIRI

1.ETTEPANEKU TAUST

•Ettepaneku põhjused ja eesmärgid

Käesoleva ettepaneku eesmärk on muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 345/2013 Euroopa riskikapitalifondide kohta (edaspidi „määrus (EL) nr 345/2013“) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 346/2013 Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta (edaspidi „määrus (EL) nr 346/2013“).

Selleks et avada investeeringud majanduskasvu ja ettevõtjatesse, tuleks ettepanekut vaadelda laiemas töökontekstis. Euroopa investeerimiskavaga on ette nähtud töökohtade, majanduskasvu ja investeeringute edendamise terviklik strateegia. Investeerimiskava peamine element on kapitaliturgude liidu tegevuskava, mille eesmärk on vähendada kapitaliturgude killustatust, kõrvaldada majanduse rahastamise regulatiivsed tõkked ja suurendada kapitali pakkumist ettevõtjatele, luues tõelise ühtse kapitalituru. Euroopa investeerimiskava eesmärk on täiendavalt kaasata erasektori investeeringuid, kasutades avaliku sektori vahendeid Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (edaspidi „EFSI“) kaudu. Et hoogustada erasektori investeeringuid Euroopa riskikapitaliturgudesse, luuakse selles raamistikus ka üleeuroopaline fondifond, mis investeerib Euroopa riskikapitali. See ühendab erasektori kapitali ELilt saadava toetusega, et meelitada suuri institutsioonilisi investoreid Euroopa riskikapitali varaklassi ja suurendada ELi toetuse mõju Euroopa riskikapitalisektorile.

Euroopa riskikapitalifondide (edaspidi „EuVECA“) ja Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide (edaspidi „EuSEF“) fondistruktuurid loodi turuosalistele uute võimaluste pakkumiseks eesmärgiga koguda ja investeerida kapitali väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse (edaspidi „VKEd“) ning sotsiaalettevõtetesse kogu Euroopas. VKEd on ELi majanduse jaoks väga tähtsad kui sektor, mis võib luua tõelist majanduskasvu ja tulu. EuVECAd toetavad noori ja uuenduslikke ettevõtteid, samas kui EuSEFid keskenduvad ettevõtetele, kelle eesmärk on saavutada positiivne sotsiaalne mõju.

Rahastamisvahendite allikas ja kättesaadavus VKEde jaoks on nende arengu, kasvu ja edu oluline tegur. Majanduskasvu uute valdkondade edendamiseks ja innovatsioonil põhineva majanduse poole liikumiseks on vaja tugevdada uusi rahastamisvõimalusi, et toetada idufirmasid, innovaatilisi VKEsid ja sotsiaalettevõtteid. Kuna pankadel on sellist liiki rahastamise pakkumiseks tavaliselt väiksemad võimalused, on juurdepääs riskikapitalile ja sotsiaalettevõtluskapitalile ELi majanduse selle sektori kasvu rahastamiseks esmatähtis. Sellise rahastamise ebapiisavust on nimetatud korduvalt takistuseks, millega tuleb tegeleda, et edendada ELi majanduskasvu. Selle asemel, et järele jõuda, on EL veelgi maha jäämas USAst riskikapitaliturgude valdkonnas. Hoolimata sarnasest majanduse mahust liigub Ameerika Ühendriikides rohkem riskikapitali ettevõtetesse, sealhulgas VKEdesse. Kapitaliturgude liidu tegevuskavas märgiti, et juhul, kui ELi riskikapitaliturud oleksid sama suured kui USAs, oleks aastatel 2009–2014 ettevõtete rahastamiseks olnud kättesaadavad 90 miljardit eurot. 2014. aastal tehti 90 % ELi riskikapitaliinvesteeringutest kaheksas liikmesriigis: Ühendkuningriik, Saksamaa, Rootsi, Taani, Soome, Madalmaad, Prantsusmaa ja Hispaania. Kuid isegi nendel rohkem arenenud turgudel on riskikapitali osa alla 0,1 % SKPst.

Selleks et veelgi toetada kõnealuste turgude arengut, soovib komisjon tagada, et EuVECA ja EuSEFi raamistikud töötavad riskikapitali ja sotsiaalsete investeeringute toetamisel võimalikult hästi. Seepärast otsustas komisjon kavandada mõlema määrusega nõutud läbivaatamised 2017. aastasse, alustades õigusliku läbivaatamisega osana 2016. aasta õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (edaspidi „REFIT“) algatusest. Läbivaatamise eesmärk oli hinnata, kuidas kaks raamistikku on seni toiminud, eelkõige seda, kas need on olnud tulemuslikud, tõhusad, sidusad, asjakohased ja kas need on andnud ELile lisandväärtust. Läbivaatamise käigus tehti kindlaks mitu tegurit, mis pidurdavad nende fondide arengut, eelkõige eeskirjad, mis reguleerivad, kuidas fondidest investeeritakse varadesse, kuidas valitsejad fonde valitsevad, kuidas mõlemad määrused seostuvad teiste olemasolevate investeerimisfonde käsitlevate õigusaktidega ja nõuetega, mida fondid piiriülese tegevusloa saamiseks täidavad.

Käesolevas ettepanekus tunnistatakse, et väljaspool selle kohaldamisala on teisigi tegureid, mis takistavad riskikapitalisektori arengut ELis, nt pangandusväline rahastamine või maksusoodustused, mida liikmesriigid peaksid käsitlema muude sihipäraste algatuste kaudu. Lisaks käsitletakse neid tegureid ka kapitaliturgude liidu tegevuskava terviklikus meetmepaketis, et toetada riskikapitalipõhist rahastamist ELis.

•Kooskõla poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega

käesolev ettepanek on osa kapitaliturgude liidu tegevuskavast. Kapitaliturgude liidu tegevuskava on komisjoni jaoks esmatähtis ja see sisaldab mitmeid meetmeid kapitalituru tõkete kõrvaldamiseks ja VKEde rahastamist hõlbustamiseks. Need hõlmavad eelkõige meetmeid, mille eesmärk on tugevdada tagasisidet, mida annavad pangad, kes lükkavad tagasi VKE krediiditaotlused, tugevdada krediiditeavet VKEde kohta, vaadata läbi rahalised stiimulid ja maksusoodustused, mida liikmesriigid pakuvad VKEdele ja VKEde investoritele.

Käesolev ettepanek on kapitaliturgude liidu tegevuskava esmatähtis osa, mis aitab mitmekesistada rahastamisallikaid ja kaasata kapitali, muutes EuVECA ja EuSEFi vahendite kasutamise investorite, fondijuhtide ja portfelliettevõtjate jaoks lihtsamaks. Kapitaliturud pakuvad juurdepääsu suurele hulgale rahastamise pakkujatele ning annavad väljumisvõimaluse riskikapitalile ja sotsiaalmõjusse panustavatele investoritele, erakapitalile või nn äriinglitele, kes investeerivad ettevõtetesse nende varasemas arenguetapis.

•Kooskõla Euroopa Liidu muude poliitikavaldkondadega

Käesolev ettepanek täiendab Euroopa investeerimiskava kahte teist sammast.

–Täiendavate erasektori investeeringute kaasamine, kasutades riiklikke vahendeid. EFSI loodi eesmärgiga kaasata 2018. aastaks vähemalt 315 miljardit eurot täiendavaid investeeringuid. EFSI investeerib mitmesse eri sektorisse ja annab otsest rahalist toetust VKEdele, enamasti Euroopa Investeerimisfondi kaudu.

–Raha reaalmajandusse jõudmise tagamine. Euroopa investeerimisprojektide portaal ja Euroopa investeerimisnõustamise keskus loodi selleks, et aidata investeerimisrahal reaalmajandusse jõuda.

Ettepanek täiendab ka teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“, mis täidab olulist osa VKEde rahastamise edendamisel rahastamisalgatuse InnovFin (innovaatorite suunatud ELi rahastamisalgatus) kaudu, mis kujutab endast mitut integreeritud ja vastastikku täiendavat rahastamisvahendit ja nõustamisteenust, mida pakub Euroopa Investeerimispanga grupp ja mis hõlmavad tervet teadusuuringute ja innovatsiooni väärtusahelat. Samuti haldab komisjon ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME),mis pakub VKEdele paremat juurdepääsu rahastamisele, osutab ettevõtluse tugiteenuseid ja edendab ettevõtlust.

Ühtse turu strateegia raames üritab komisjon vähendada halduskoormust ja muuta Euroopa nii ELi-siseste kui ka -väliste innovaatorite jaoks huvipakkuvamaks sihtkohaks. Eelkõige käivitab komisjon ka idufirmade algatuse eesmärgiga algatada idufirmadele esitatavate nõuete ja selliste nõuete vähendamise viiside ja kui see ei ole võimalik, siis nõuete täitmise lihtsustamise viiside laiapõhjaline hindamine.

2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS