P6_TA(2005)0223

Terrorirünnakuid puudutav teabevahetus ja koostöö

Euroopa Parlamendi soovitus Euroopa Ülemkogule terrorirünnakuid puudutava teabevahetuse ja koostöö kohta (2005/2046(INI))

Euroopa Parlament,

- võttes arvesse nõukogule esitatud soovituse ettepanekut, mille esitajaks on Antoine Duquesne fraktsiooni ALDE nimel teabe- ja luureandmete vahetuse ning terrorirünnakuid puudutava koostöö kohta (B6-0128/2004);

- võttes arvesse terrorismivastase võitluse deklaratsiooni, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 25. märtsil 2004. aastal;

- võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingu artiklit I-51, mis käsitleb isikuandmete kaitset [1];

- võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 8, mis käsitleb isikuandmete kaitset;

- võttes arvesse Euroopa Nõukogu konventsiooni 108 isikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötluse puhul;

- võttes arvesse põhimõtteid, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta [2];

- võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artiklit 94;

- võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0165/2005),

A. arvestades, et Hispaania Kuningriiki 11. märtsil 2004. aastal vapustanud pommirünnakud näitasid, et terrorismioht Euroopas või Euroopa huvide vastu on siiski väga reaalne;

B. arvestades, et pärast Madridi atentaate otsustas Euroopa Ülemkogu oma 18. juuni 2004. aasta kohtumisel vaadata läbi Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse tegevuskava, kuna Hispaanias aset leidnud tragöödia tõendas õnnetuseks, et liidu 2001. aastast pärinev töömeetod, mis põhines enamjaolt empiirilisel loogikal, on ennast ammendanud ja peab loovutama koha uuele, sündmusi paremini ennetavale lähenemisviisile;

C. tuletades tungivalt meelde, et ideoloogiast olenemata on terrorismi kõik avaldumisvormid kuritegelikud ja seega täiesti õigustamatud, ning et nendevastaseks kohaseks võitluseks on vaja määratleda selgepiiriline strateegia, millega võetakse üksikmeetmed iga terrorirühmituse suhtes;

D. arvestades, et tõhus vasturünnak sellele probleemile nõuab kaasaegset lähenemist, mis võtab arvesse võimalikke tihedaid sidemeid erinevate terrorirühmituste vahel – näiteks terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vahel – ja võimaldab kiiresti sõlmida selgeid kokkuleppeid seoses atlandiülese teabevahetusega ühiste tõhusate ja õigusi austavate standardite alusel;

E. arvestades, et on hädavajalik hoiduda sellest, et tekiks liiga palju erinevaid terrorismivastase võitluse õigusvahendeid, ja et tuleks püüelda hoopis olemasolevate normide ühtlustamise ja lihtsustamise poole;

F. arvestades, et rakendatava poliitika ja saavutatud tulemuste süstemaatiline hindamine võimaldaks heita valgust praktikas esinevatele puudujääkidele ja häiretele ning samuti selgitada välja tõhusaks osutunud meetmed;

G. arvestades, et selles valdkonnas tegutsejate parem koostöö strateegiate ja tegevusvahendite sõnastamisel võimaldaks paremini hinnata meetmeid, mis tuleb edaspidi võtta;

H. arvestades, et Euroopa Ülemkogu nõudis oma eespool nimetatud 25. märtsi 2004. aasta deklaratsioonis nii seda, et liikmesriikide õiguskaitseorganite teabe- ja luureandmete vahetus muutuks terrorismiga võimalikult tõhusa võitlemise eesmärgil lihtsamaks, kui ka seda, et liikmesriigid tagaksid süstemaatilise pöördumisvõimaluse Euroopa Liidu olemasolevate organite poole, eriti Europoli ja Eurojusti poole, edendamaks terrorismivastase võitluse alast koostööd eelkõige Europoli käsutuses olevate kõiki terrorismiaspekte käsitlevate andmete liikumise parandamise abil;

I. arvestades, et tuleb luua suur usaldus liikmesriikide õiguskaitseorganite ning Europoli ja Eurojusti vahel, mille puudumine on praeguseni takistanud tõhusat teabe- ja luureandmete vahetust; need meetmed hõlmavad:

- andmekaitse ühiste standardite kehtestamist kolmanda samba raames ühise sõltumatu järelevalveorgani pädevuse piires;

- häid tavasid koondava käsiraamatu koostamist politseiteenistustele, milles on lihtsalt ja praktiliselt määratletud politseiteenistuste andmekaitsega seotud vastutus ja kohustused;

- kriminaal- ja menetlusseaduse miinimumstandardite kehtestamist;

- Euroopa Kohtule üldise jurisdiktsiooni andmist kolmanda samba raames;

- täieliku parlamentaarse kontrolli tagamist;

J. arvestades, et eespool nimetatud 25. märtsi 2004. aasta deklaratsiooni järel on käima pandud kaks algatust, neist üks komisjoni (KOM(2004)0221) ja teine Rootsi Kuningriigi poolt [3], millest kummagi eesmärk on parandada ja lihtsustada terrorismivastase võitlusega seotud teabevahetust;

K. arvestades, et nendes ettepanekutes toodud eesmärgi saavutamisega peavad kaasnema ühtlustatud miinimumgarantiid kolmanda samba andmete kaitse valdkonnas, eriti mis puudutab asjaomaste isikute andmetele juurdepääsu, kusjuures kõik peab toimuma absoluutses vastavuses põhiõiguste hartas tunnustatud kodanikuõigustega, ELi lepingu artikliga 6 ja Euroopa põhiseaduse lepingu artikliga I-51, samuti kooskõlas Haagi programmis määratletud asjaomaste põhimõtetega;

L. arvestades, et kodanike põhiõigused peavad säilima terrorismivastase võitluse kõikides meetmetes;

M. arvestades, et teabe- ja luureandmete vahetuse eeltingimuseks on andmekaitse piisav tase, mis on vähemalt sama kõrge, kui esimese samba raames;

N. pöörates tähelepanu, et eespool nimetatud 25. märtsi 2004. aasta deklaratsiooni punktis 9 teatas Euroopa Ülemkogu, et "samuti jätkatakse Europoli ja luureteenistuste suhete arendamist" ning leides omalt poolt, et andmete kogumine ja vahetamine on terrorismivastases võitluses esmatähtsad, kuna kohtumenetluste või politseiuurimiste tagajärjel tekkinud teave jõuab sageli liiga hilja kohale;

O. olles teadlik praktilistest raskustest, mis on Euroopa karistusregistri loomisega vältimatult seotud, kuid leides, et on vaja tungivalt meelde tuletada, et selle eesmärgi saavutamine tuleb muuta tõeliseks prioriteediks ning paigutada täpsesse ja tihedasse ajakavasse;

1. esitab Euroopa Ülemkogule järgmised soovitused:

a) sõnastada oma esmatähtsate eesmärkide hulgas vajadus töötada välja terrorismivastase võitluse ühine ja vabatahtlik poliitika;

b) seni, kuni puudub Euroopa ühine poliitika, võtta süstemaatilisem ja koordineeritum lähenemine ning tagada kestvalt juba välja töötatud õigusaktide järjepidevus, teades, et see hädavajalik järjepidevus nõuab tegutsemist selgetel mõistetel põhineva tõelise poliitilise suuna raames;

c) lähtuda oma tegevuses kolmest põhisuunisest:

- teha vajalikud vahendid ja võimsus kättesaadavaks, et teha täpselt kindlaks kõik seatud sihtmärgid, teadvustades täielikult, et terrorism ei ole ühekordne ilming, vaid mitmetahuline probleem, ning et need tahud varieeruvad nii toimepandud tegude, erinevate terrorirühmituste kui ka eesmärkide osas;

- suurendada terrorismile kui nähtusele reageerimise vahendite tõhusust, võttes üle tänapäevase ja realistliku lähenemise, mille teljeks on väga tihedate sidemete arvestamine, mis on sageli olemas nii eri terrorirühmituste kui ka nende ja organiseeritud kuritegevuse vahel, eriti rahastamise osas;

- vältida terrorismivastase võitluse vahendite liigsust ja püüelda hoopis olemasolevate normide ühtsustamise ja lihtsustamise poole, tagades normide süstemaatilise hindamise, mis võimaldaks teha kindlaks nende tõhususe määra, kuna uute reeglite vastuvõtmise otsust ei tohiks teha enne, kui on selge, et need annavad olemasolevate reeglitega võrreldes mingi lisaväärtuse;

d) tagada valdkonna tegutsejate võimalikult suur kaasamine meetmete väljatöötamisse, et võtta arvesse ja integreerida nende praktiline kogemus uute vahendite loomisesse;

e) võtta vastu heade tavade käsiraamat politseinikele, lähtudes teabevahetust reguleerivatest olulistest põhimõtetest, kuid võttes arvesse ka selles valdkonnas tegutsevate õiguskaitseorganite vajadusi, kusjuures käsiraamatus selgitataks politseinikele lihtsates ja konkreetsetes terminites konteksti, milles nad peavad tegutsema, eriti teabe edastamise ja hankimise ning andmekaitsega seonduvat;

f) nõuda kõikidelt liikmesriikidelt tungivalt, et nad aktsepteeriksid Euroopa Kohtu pädevust teha eelotsuseid kõikide selliste õigusaktide kehtivuse ja tõlgendamise kohta, mis on vastu võetud terroristlikke kuritegusid käsitleva teabevahetuse ja koostöö raames;

g) luua vahend, mis hõlbustaks luureandmete edastamist, eriti varase hoiatamise süsteemi loomise kontekstis;

h) ühtlustada olemasolevaid eeskirju, mis käsitlevad isikuandmete kaitset praeguse kolmanda samba vahendite raames, koondades need ühte vahendisse, mis tagab esimese samba raames kavandatud andmekaitsega sama taseme järgmiste põhimõtete alusel, lähtudes eriti just Haagi programmis väljendatud põhimõtetest, mis pelgalt sõnadeks jäädes kahjustaksid tõsiselt Euroopa Liidu institutsioonide usaldusväärsust:

- tagatud peab olema kogutud andmete kvaliteet ja asjakohasus;

- andmeid tohib koguda ainult seaduslike ülesannete täitmise huvides;

- andmeid isikliku elu kohta, samuti andmeid eraisikute kohta, kes pole kahtlusalused, tohib koguda ainult erandjuhtudel, kui see on absoluutselt vajalik, ning rangeid nõudeid järgides;

- eraisikuid tuleb nende kohta käivate andmete olemasolust teavitada, välja arvatud mõne olulise takistuse korral;

- eraisikutel peab olema õigus nende kohta käivatele andmetele juurde pääseda ning ebatäpseid andmeid parandada, välja arvatud siis, kui see juurdepääs võib ohustada julgeolekut ja avalikku korda või kolmandate isikute õigusi ja vabadusi või kui see võib takistada uurimist;

- eraisikuid tuleb andmete kuritahtliku kasutamise eest kaitsta;

- tagatud peavad olema andmete terviklikkus ja konfidentsiaalsus;

- andmete edastamine peab toimuma ühiste normide raames, mis näevad ette, et teabeallikaid tuleb kaitsta ja et andmete konfidentsiaalsus peab olema tagatud kõigis andmevahetuse staadiumides ja pärast andmevahetust;

- tagada tuleb andmekaitse-eeskirjadest kinnipidamise kontrollimine järelevalveorgani abil;

- igal isikul on õigus seaduslikkuse taastamisele ja hüvitusele sätestatud põhimõtete rikkumise korral;

j) teha tõeliseks prioriteediks kriminaalkaristuste ja õiguste äravõtmise toimiva registri (Euroopa karistusregistri) kiire loomine Euroopa tasandil ning raskeid kuritegusid määratlevate elementide ühtlustamine, kuna praeguses olukorras on suurenenud nende elementide absoluutne vajalikkus nii terrorismivastase kui ka organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kontekstis;

k) üldisemalt, asuda resoluutselt isegi konfliktsete või keeruliste teemade kallale ning paigutada need täpsesse ja tihedasse ajakavasse nii vahendite väljatöötamisel kui ka elluviimisel, kui leitakse, et need kujutavad endast tõelist edasiminekut terrorismivastases võitluses, nagu näiteks Euroopa karistusregistri puhul;

l) teavitada Euroopa Parlamenti tähtaegadest, mis on ette nähtud pangaarvete registrisse kandmist võimaldavate õigusvahendite väljatöötamise raames ja selliste meetmete väljatöötamise raames, mille eesmärk on parandada juriidiliste isikute tegevuse läbipaistvust;

2. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus Euroopa Ülemkogule ja nõukogule ning teavitamise eesmärgil komisjonile.

[1] ELT C 310, 16.12.2004, lk 36.

[2] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

[3] ELT C 281, 18.11.2004, lk 5.

--------------------------------------------------