ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.1

Komisjoni ettepanek on kooskõlas nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusega sõidukitega seotud piiriülese toimega kuritegevuse tõkestamise kohta (2004/919/EÜ) (5). Otsuses öeldakse, et “koostöö õiguskaitseasutuste ja sõidukite registreerimisasutuste vahel on eriti tähtis, nagu ka teabe andmine asjaomastele osapooltele”. Otsuse artikkel 7 näeb ette, et õiguskaitseasutused teavitavad siseriiklikke sõidukite registreerimisasutusi sellest, kas registreerimisel oleva sõiduki kohta on teada, et see on varastatud. Sel eesmärgil toimub juurdepääs andmebaasidele, arvestades seejuures nõuetekohaselt ühenduse õigusega. Komitee tunneb heameelt selle üle, et nõukogu otsuses toodud seisukohad on kaasatud komisjoni ettepanekusse.
2.7

Samal ajal laiendab komisjon valikuliselt kohaldatavat pöördmaksustamise mehhanismi maksukohustuslastele tehtavatele teatavatele tarnetele majandussektorites, milles maksujärelevalve on osutunud raskeks. Kõnealuse mehhanismi rakendamisel läheb maksuvõlg üle teenuse saajale. Sellisteks valdkondadeks on hoonetega seotud teenused, ehitusteenustega seotud personaliteenused, artikli 13 lõike B punktides g ja h viidatud kinnisvaratarned, kui tarnija on valinud kõnealuse artikli lõike C punkti b kohase maksustamise, ning jäätmete, jääkide ja ringlussevõetava materjali tarned mõne käitlemisteenuse puhul. Sarnaselt võivad liikmesriigid kasutada pöördmaksustamise mehhanismi juhtudel, kui tarnijaks on finantsraskustes müüja, kes ei suuda tasuda oma võlgu, sealhulgas täita oma kohustusi maksuhaldurite ees. Pöördmaksustamise mehhanismi kasutamise üle liikmesriikides tuleb konsulteerida käibemaksukomiteega.
Sisemaa transpordiliikide poolt kasutatava infrastruktuuri turvalisuse osas tuleb eristada TEN-koridore (k.a sõlmed) ja riiklikku infrastruktuuri. Tuleb mainida, et mitte alati ei ole võimalik täpselt määratleda, kus algab ja lõppeb subsidiaarsus sisemaa transpordiliikides.

Sisemaa transpordiliikidega seotud turvameetmete osas tuleb endale aru anda, et logistikaahela kõik transpordiliigid on suurel määral üksteisest sõltuvad, ja see ei ole nii üksnes sisemaa transpordiliikide puhul. Seetõttu eeldab turvameetmete rakendamine ulatuslikku koordineerimist. Liikidevahelise lähenemise kasutamine turvameetmete puhul on muuseas vajalik ka selleks, et vältida liikidevahelise konkurentsi moonutamist. Seejuures tuleb aru anda, et erinevate transpordiliikide turvalisuse tagamise kulud võivad olla väga erinevad.

Arvamuses käsitletakse põhjalikult ka neid aspekte, mis on otseselt seotud turvameetmete arvu suurenemisega. Kõnealuses kontekstis võib mõelda järgmistele küsimustele:

— Millist mõju avaldavad turvameetmed töötajatele?

— Kas juhtkonna koolituskursused peaksid sisaldama kriisiohjamist?

— Kes peaks kandma turvalisuse tagamisega seotud kulud?

— Millist rolli mängivad kindlustusseltsid?

Arvestades teema ulatuslikkust, on soovitav luua mõningane kord ja selgitada, kuidas on käesolev ettevalmistav arvamus üles ehitatud. Teises peatükis “Üldosa” käsitletakse turvalisuse üldiseid küsimusi. Seejuures on kõne all sellised teemad nagu Euroopa Liidu, riikide valitsuste, transpordiliikide endi, reisijate, töötajate ja ettevõtete juhtkondade vaheline vastutuste ja pädevuste jagunemine. Järgnevalt leiab antud peatükis käsitlemist seadusandlik pool. Kolmas, spetsiifilisi küsimusi käsitlev peatükk algab ülevaatega erinevatel tasanditel tehtud algatustest, mis on seotud turvalisuse parandamisega. Seejärel käsitletakse lähemalt transpordiliikide endi turvalisust. Neljanda peatüki teemaks on turvalisuse kulude aspekt ning küsimus, kes peaks need kulud kandma. Samas valgustatakse ka kindlustusseltside rolli. Viiendas peatükis esitatakse kokkuvõte ja tehakse järeldused.
2.2.3

Pidades meeles, et kalanduse majandamine sõltub kalavarude bioloogilist olukorda ja kalalaevastiku tegevuse mõju puudutavate andmete kättesaadavusest, kiidab EMSK heaks liikmesriikide kavandatavad finantsmeetmed põhiandmete kogumise valdkondades. EMSK kiidab samuti heaks rahalise toetuse täiendavale komisjonipoolsele andmetekogumisele, kuna see võimaldab põhiandmete kogumist liikmesriikidest optimeerida ja standardiseerida. Sellele vaatamata on komitee arvamusel, et kalanduse paremaks majandamiseks tuleks liikmesriikide kaudu samuti finantseerida neid EL-i kalandussektori kulusid, mis on seotud püügitegevuse keskkonnamõju ja sektori sotsiaalmajandusliku olukorra hindamiseks läbiviidavate uuringutega.
2.6

Artikkel 8 põhineb samas võrdsuse põhimõttel, mis peaks kehtima kõigi ametkondade ja maksumaksjate vaheliste suhete puhul. Kõnealuse põhimõtte kohaselt peab avalik haldusaparaat tasuma taotlejale intressi 1 % kuus, kui tagasimakse ei ole teostatud kolme kuu jooksul avalduse esitamisest või siis nõutud selgitavate dokumentide esitamisest. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on eeltooduga põhimõtteliselt nõus, ent on siiski seisukohal, et kehtestatud viivise määra rakendamine ei ole lihtne. Tuleb viidata sellele, et 1 % suurune intress kuus vastab liitintressile 12,68 % aastas. Mõningates riikides sätestavad aga tarbijakaitseseadused piirid, millest suuremat intressi loetakse liigkasuvõtmiseks. Kui riigis kehtiv ülempiir on alla 12,68 %, siis kehtestataks ühe eeskirjaga avaliku haldusaparaadi poolt tasutav nii kõrge intressimäär, mis ei ole lubatav teise eeskirja kohaselt. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teeb seega ettepaneku, muuta artiklit 8 nii, et viivise intressid arvutataks igas riigis välja eeskirjade põhjal, mis siseriiklikud õigusaktid näevad ette maksuvõlglastele.
3.5

EMSK tervitab komisjoni seatud ühtlustamise, selgitamise ja lihtsustamise eesmärke. Siiski ei mõista EMSK asjaolu, miks ei võta komisjon arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade (Ametnike karjäär) III jaotise (töölevõtmine) 1. peatüki artikli 27 lõiget 77, milles nähakse ette järgmist: “Töölevõtmise eesmärk on tagada institutsioonile konkursi korras selliste ametnike töölevõtmine, kes on kõige kompetentsemad, töökamad ja ausamad ning kes on tööle võetud võimalikult paljudest osalevatest liikmesriikidest pärit kandidaatide hulgast”. Määruse ettepanek, mille eesmärk on muuta olemasolevat komisjoni välja töötatud määrust, rikub kõnealust nõuet, jättes majandusliku kokkuhoiu ettekäändel ära avaliku konkursi väljakuulutamise, st EÜ asutamislepingus ettenähtud valikumenetluse. Määruse ettepaneku seletuskirjas otsustas komisjon praktilistel põhjustel loobuda asutamislepingus ettenähtud avalike konkursside korraldamise nõude järgimisest.. EMSK ei saa nõustuda asutamislepingus ja Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjades kehtestatud nõudmistest kõrvalehoidmisega, sest juhul kui EMSK kõnealuse asjaoluga nõustuks, tähendaks see, et tõenäoliselt ei saaks ükski kümne uue liikmesriigi kodanik agentuuri direktoriks, tegevdirektoriks, direktori asetäitjaks või tegevdirektori asetäitjaks. EMSK pole nõus asjaoluga, et pädevatel organitel on valik ametiaja pikendamise ja uue töölevõtmise menetluse kasutamise vahel. EMSK on seisukohal, et Euroopa Liidu kodanike usaldust Euroopa Liidu institutsioonidesse tuleks suurendada. See on aga raskendatud, kui Euroopa Liidu kümne uue liikmesriigi kodanikud leiavad, et neil on peaaegu välistatud võimalus saada Euroopa Liidu institutsioonides juhtivale kohale. Kahekümnest Euroopa agentuurist vaid ühe juht on Euroopa kodanik, kes on pärit ühest Euroopa Liidu kümnest uuest liikmesriigist. EMSK soovitab, et Euroopa Komisjon võtaks arvesse ülalmainitud asjaolusid ja Euroopa ühenduse võrdseid võimalusi käsitlevaid reegleid ning vaataks tähelepanelikult üle oma muudatusettepaneku olemasolevate määruste kohta.
5.2

Võttes arvesse kavandatavate meetmete kooskõlastamise nõuet, on kõigepealt vaja luua õiguslik raamistik. EMSK on seisukohal, et kõige sobivamaks kohustuslikuks ühtlustavaks õiguslikuks instrumendiks ELi liikmesriikide jaoks on määrus (8).
7.2

EMSK arvab, et enne kui on võimalik lõplikult jõuda Euroopa ühtse turuni, mis suudaks võrdsetel tingimustel võistelda teiste maailmaturul osalejatega, on vaja põhjalikult uuendada nii Euroopa majanduspoliitika ning eelkõige riigiabi poliitika raamistikku ja rakendamist. See on ka eeltingimus ulatusliku infrastruktuuri loomiseks ja immateriaalsesse varasse tehtavateks suurteks investeeringuteks, mis on vajalikud tõhusa, tehnoloogiliselt arenenud ja konkurentsivõimelise turu normaalseks toimimiseks.
1.2

Euroopa Parlament keskendub oma analüüsis peamiselt tööandjate organisatsioonidele ja ametiühingutele. Ilmneb, et ametiühingute puhul on toimunud positiivsem areng, kui on võimalik järeldada resolutsioonist ja raportist. Teisest küljest ilmneb, et selleks, et olla võimeline andma korrektset hinnangut olukorrale ja arengule tööandjate ning samuti teiste majanduslike ja sotsiaalsete huvirühmade puhul, on vaja teadvustada tõsiasja, et asjaomased organisatsioonid toimivad teistsugusel moel kui organisatsioonid, mille liikmed on füüsilised isikud.
3.17

Lisaks on oluline, et puuetega inimeste võrdsed võimalused integreeritakse Euroopa Liidu erinevatesse protsessidesse, mis kasutavad avatud koordineerimismeetodit. See on seda olulisem, et puuetega inimeste poliitika kuulub ka edaspidi üldjoontes riiklikku pädevusse. Euroopa aasta lõpust saadik oleme kahjuks täheldanud, et viited puuetega inimestele on muutumas harvemaks ning asjaomaseid sihte seatakse vähem, nüüdseks on need Lissaboni agendast kadunud.
6.8.1

Kuigi esmapilgul võib näida, et dokument viitab vastupidisele, kinnitab komisjon, et ettepanekus võetud lähenemisviisi järgi lahendatakse vaidlused ainult rangete õiguslike kriteeriumite alusel, mitte vajadusel ka õigluse (ex aequo et bono) põhimõtte alusel. Viimane on aga eriti oluline mitte-rahaliste kohtuasjade puhul. Komitee arvates on kõnealuse võimaluse puudumine kahetsusväärne ning see tuleks siiski luua, kuid pooltele tuleb eelnevalt arusaadavalt selgitada kõiki tingimusi ja mõjusid.
2.2

Kõnealuse määruse rakendamisel on ühtse turu nõuetekohase toimimise seisukohast oluline tähtsus. Piiriülesed tehingud ja lepingud ning eelkõige uutele tehnoloogiatele toetuvad hankesüsteemid vajavad õiguslikku vahendit, millega sätestatakse kohtu- ja kohtuväliste dokumentide kätteandmise ja edastamise kord ühest liikmesriigist teise liikmesriiki. Kõnealuses kontekstis tuleb rõhutada, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on kõnealuse küsimuse kohta juba arvamust avaldanud (2) ning öelnud, et sellise korra reguleerimise õiguslik vahend peaks olema määrus, mitte direktiiv, kuna eesmärk on tagada täielik ühtlustatus.
3.2.3

EMSK tunnustab komisjoni selle väite eest, kuid leiab, et see ei haaku piisaval määral ELi praeguse kontekstiga. Inimõiguste Rahvusvaheline Helsingi Föderatsioon (IHF) andis märtsis 2005 välja aruande, kus öeldi, et Euroopas elavad moslemid on pärast 11. septembri rünnakuid pidanud taluma suuremat diskrimineerimist. Tegevdirektorit Aaron Rhodesit tsiteerides: Pärast 11. septembrit on ELi moslemivähemused kogenud järjest enam umbusaldust ja vaenulikkust. Kuna võitlus terrorismi vastu on hoogustunud ja eeldatav oht usuäärmuslaste poolt on nihkunud avalike arutelude keskmesse, siis on varasemad eelarvamuste ja diskrimineerimise mudelid võimendunud ja moslemid tunnevad järjest enam, et nad on oma usu tõttu põlu all.
2.4.11

On üllatav, et artiklis 10 reguleerib ettepanek operaatorite nn lisakulusid, mis kaasnevad andmete säilitamise ja edastamise kohustusega, ja et komisjoni ettepaneku kohaselt tuleb need hüvitada riigi vahenditest, sest vastavalt ettepaneku põhjendusele 13 on andmete säilitamine “kasulik ühiskonna avalikule julgeolekule üldiselt”.
2.2

Ent komisjon täheldab, et liikmesriikide seisukohad alammäärade vajalike tasemete kohta (2) on äärmiselt erinevad, ja arvestades, et tegemist on valdkonnaga, mille puhul on muudatuste tegemiseks vaja ühehäälsust, soovib komisjon sel teemal algatada laiaulatusliku arutelu, mille käigus käsitletaks küsimuse kõiki asjakohaseid aspekte. Struktuuridirektiivi (3) sätteid on samuti vaja täiendavalt käsitleda ja need kaasatakse sellesse arutellu. See on komitee panus.
2.1

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee avaldas 2004. aasta oktoobris arvamuse esimese ettepaneku kohta (1). Kõnealuses arvamuses esitatud põhimõttelised seisukohad on aluseks ka käesolevale arvamusele. Komitee jaoks oluline eelkõige see, et Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse (EMCDDA) töösse kaasataks ka narkootikumide ja narkomaania temaatikaga tegelevad kodanikuühiskonna organisatsioonid.
5.5

Kapitalipuudusega kaasnevad tihti liiga suured, eelkõige lühiajalised võlad, suures osas kaubandusvõlad ja -krediidid, mis on seotud asjaoluga, et sama tootmisharu ettevõtted on üksteisest äärmiselt sõltuvad. See on perekonnakapitalismile tüüpilise omandikontseptsiooni tagajärg, milles ettevõtja varad ja ettevõtte kapital on sageli tihedalt seotud.
4.3.3

Artikkel 135 näeb ette veel lihtsustusi, mis puudutavad tõendeid taotleja finants-, majandus-, tehnilise ja kutsealase suutlikkuse kohta. Nimetatud artiklis sätestatakse, et tellija võib sõltuvalt oma riskianalüüsist otsustada dokumentaalseid tõendeid mitte nõuda. Selline võimalus on siiski ainult juhul, kui lepingu maksumus ei ületa 60 000 eurot ja institutsioonid on selle sõlminud oma huvides või — kolmandate poolte huvides sõlmitud lepingu puhul — kui vastavalt olukorrale ei ületata teatud muid summasid. Piiranguks on veel see, et juhul kui loobutakse dokumentaalsete tõendite nõudmisest, ei saa teha eel- ega vahemakseid. See annab tellijale tagatise, kuid mõjutab taotlejat, kes võib siiski otsustada asjaomaste tõendite esitamise kasuks, et vältida võimalikku suurt rahalist koormust.
4.1.5

Selleks, et tootmise ja turustuse vahel ja turustamise siseselt oleks võimalik tagada eelnevast parem tasakaal (ja vältida see, et poed kaovad täielikult ebasoodsatest maa- või linnapiirkondadest, või nendest, mis on hõredalt asustatud), on vaja mõelda konkurentsi, kaubanduse reguleerimise ja väikestele ettevõtetetele antava toetuse vorme, et ei seataks takistusi potentsiaalsete tegutsejate turule sisenemisele ja antaks VKEle võimalus saada riigiabi.
1.2

Komitee rõhutab, et Euroopa standardimine on asjaomaste osapoolte vabatahtlik tegevus, mis peab selleks jääma ka edaspidi, ning et viimatinimetatute ülesanne on välja töötada standardeid ja muid standardimistooteid, mis vastavad nende nõudmistele.
4.5

Alates 1998. aastast on Euroopa Liidu metsaala suurenenud 20 % võrra ja erametsaomanike arv on kasvanud 12 miljonilt 16 miljonile. Enamikus uutes liikmesriikides on riik ikka veel suur metsaomanik. Oluline on parandada erametsatööstuste võimekust uutes ja tulevastes liikmesriikides. Paljudes riikides on puiduturg halvasti arenenud. Metsapõhine majandustegevus nendes riikides on veel algstaadiumis, kuid kui seal võetakse vastu tulemuslik ja tõhus metsapoliitika, on metsanduse arendamise väljavaade hea. Lisaks tuleb teha jõupingutusi energiapuidu tootmise suurendamiseks. Energiapuidu tootmine tähendab kogu metsandussektori laialdast kaasamist, eelkõige tootmisahela alguses.
3.1

On selge, et Euroopa Liidu ja Hiina kodanikuühiskondade vaheliste tõhusate sidemete sisseseadmine ei saa olema lihtne. Meie kultuurid ja poliitilised süsteemid on väga erinevad ning me ei suuda veel teineteist piisavalt hästi mõista. Seega on oht, et vastuseks Euroopa Liidu muredele leiab Hiina, et Euroopa kogemused ei ole praeguses olukorras asjakohased. Soovitada Hiinal järgida rohkem meie eeskuju ei oleks lahendus. Vastastikused sidemed tooksid aga kasu ning need tuleb seetõttu sisse seada.
2.4.2

Osade probleemide lahendus peitub olemasolevates vahendites, mida tuleks siiski paremini ja ulatuslikumalt kasutada: — Kui on kasutatud Euroopa Investeerimispanga rahalisi vahendeid, on need osutunud äärmiselt tulusateks laenu saamise hõlbustamisel mikro- ja väikeettevõtetele. Pangad, mis on avaldanud soovi saada EIP usalduspangaks, on saanud rotatsiooni korras soodsa intressimääraga laenu (34). Pankadele kehtestatud piiratud marginaal (115 business points) on tinginud selle, et vaid rikastes suure konkurentsiga piirkondades tegutsevad pangad on kasutanud niisugust rahastamisviisi, mis aitab küll ettevõtteid, kuid on suhteliselt vähetulus pankade jaoks. See ei ole toonud kaasa piirkondade lähenemist, mis kinnitab arvamust, et vaesemate piirkondade arenguvõimalused on rikaste omast väiksemad. — Krediidipankade ühistud on rohkem levinud kõrgelt arenenud majandusega piirkondades. See asjaolu on oluline lisatakistus krediidi saamisel mahajäänud piirkondades. Kasutades finantskorraldusvahendeid ja kaasates selliste piirkondade erinevate valdkondade organisatsioone, kus koolitusprotsessid ja krediidisüsteem on arengu aluseks, on võimalik JEREMIE abil välja töötada, toetada ja kasutusele võtta laenude eri vormid. — Väikeettevõtetega arvestamise kultuuri edendamiseks on väga tähtis toetada erinevate, eelkõige sotsiaaldialoogi kaasatud valdkondade organisatsioonide jõupingutusi, et nad saaksid aidata ebasoodsamate tingimustega piirkondades kohaldada neid positiivseid kogemusi, mida rikastes piirkondades on sageli katsetatud. JEREMIE algatus võiks ka ise olla seejuures aktiivne partner. — Laenukonsortsiumid (riikides, kus need on olemas) on nii finantskorralduse läbiviimise kui ka laenuandmise sotsiaalsest funktsioonist teadliku kultuuri võtmeelement, andes panuse kogu Euroopa muutmisel sotsiaalseks turumajanduseks, mille nurgakivi on tööhõive (35). Kui JEREMIE algatuse abil saaks ratsionaliseerida ja võimendada tegevusi, mida Euroopa Liit juba Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Investeerimisfondi kaudu teostab, võiks igal aastal päästa paljusid ettevõtteid (20 %), mis praegu on sunnitud oma tegevuse lõpetama. — Laenukonsortsiumide teostatav riskide hindamine ja 50 % ulatuses vastutuse võtmine väljastatud laenudega seotud maksuvõimetuse korral, annab pankadele tegeliku vabastuse osadest kohustustest, vähendab riski ulatust ja selle tagajärjel reguleerib laenude intressimäära (36).
1.4

EMSK rõhutab, et digitaalse lõhe ületamine on eeltingimuseks, et IKT saaks ära kasutada oma loomupärast sotsiaalset ja majanduslikku potentsiaali. Üksnes juhul kui teabele on tehniline ja legaalne juurdepääs, lairibateenused on üldised ja kättesaadavad, inimestel on piisavad arvutisoskused ja programmid on kasutajasõbralikud, on võimalik ületada digitaalset lõhet. See tähendab muuhulgas ka poliitikaloomes sotsiaalselt tõrjutud inimeste erivajadustega arvestamist, kindlustades sel viisil kaasav, võrdseid võimalusi pakkuv infoühiskond. Samuti on vaja luua teabe eristamise ja teadmiste paikapidavuse kontrollimise kultuur. Siiani ei vasta Euroopa haridussüsteem digitaalajastu nõudmistele. Seetõttu soovitab EMSK i2010 strateegia siduda nii tihedalt ja tõhusalt kui võimalik Euroopa haridussüsteemide parandamisega, eraldades viimastele rohkem vahendeid. Üksnes eeltoodud tingimuste olemasolul, saame ära kasutada infoühiskonna pakutavaid võimalusi mitte ainult majanduskasvu ja tööhõive, vaid ka isiksuse arengu valdkonnas.
4.1.7

Komisjoni pakutud neli finantsmeedet liikmesriikide sisserändealaste algatuste toetamiseks peaksid viima kooskõlastatud poliitika rakendamiseni kõnealuses valdkonnas. Nimetatud poliitika peaks lisaks rändevoogude sobivale juhtimisele hõlmama ELi liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike integreerimist samadel tingimustel liikmesriikide kodanikega. Komitee mõistab siinkohal hukka sotsiaalse dumping'u, mille põhjus võib olla teenuste piiriülene kasutamine, kuna see on peamine seadusliku rände viis. Kõnealune probleem puudutab ka Euroopa Liidu uutest liikmesriikidest pärit töötajaid neile kehtivate üleminekunormide tõttu. Sotsiaalpartnerite ja organiseeritud kodanikuühiskonna organisatsioonide tööl on selles osas oluline roll ning seda tuleb toetada ja arvesse võtta. Ebaseaduslik edasiliikumine: väga range eeskirja põhjal ja, nagu komitee soovib märkida, 2002. aastal EMSK ja Euroopa Parlamendi toetusele vaatamata varjupaiga andmist käsitleva direktiivi vastu võtmata jätmise tõttu viitab seaduslik edasiliikumine nii õiguslikult kui tegelikult isikutele, kes on elanud asjaomases liikmesriigis vähemalt viis aastat ja taotlevad elamisluba mõnes teises liikmesriigis, ning neile, kes on elanud asjaomases liikmesriigis vähem kui viis aastat ja taotlevad mõne teise liikmesriigi lühiajalist elamisluba. Komitee oletab seega, et ebaseadusliku edasiliikumise all peetakse teatises silmas ebaseaduslikult riigis viibivate isikute ja selliste varjupaigataotlejate liikumist, kelle avaldus lükati esimeses riigis tagasi. Lisaks õigusele esitada avaldust, mida neil aga kõigis liikmesriigis ei võimaldata, on neil õigus ka individuaalselt juhtumi läbivaatamiseks ja vaidlustamiseks peatava toimega menetluse kaudu kohtus. Kirjeldatud õigused on mõnes liikmesriigis aga olematud või võimatuks muudetud, või siis puudub neil peatav toime. Komitee mõistab, et tuleb võimaldada finantsinstrumendi kasutamist, edendamaks Dublin I ja Dublin II konventsioonide (mille kohta komitee on ka arvamuse koostanud) elluviimist. Euroopa Komisjon peab tagama ressursside õiglase eraldamise ja aitama vastutuse jagamisel, ent samas peab ta pöörama erilist tähelepanu rändeprobleemide all kõige enam kannatavatele riikidele, võttes arvesse nii nende geograafilist asukohta ELis, suurust (näiteks Küpros, Malta), pagulaste vastuvõtmise üldist suutlikkust (varjupaiga andmine, edasisaatmine, sisseränne) ning võetud kohustustega kooskõlas olevaid parimaid tavasid. Teatises ei ole põhieesmärke esitatud piisavalt täpselt, et oleks võimalik vastutust õiglaselt jagada. Rahalist toetust ei tuleks anda neile liikmesriikidele, kus suletakse pagulaste vastuvõtukeskusi või kus väheneb pagulaste vastuvõtmise suutlikkus.
2.1

Akvakultuur on ühenduse jaoks väga oluline sektor, eriti maapiirkondades ja rannikualadel. 2004. aastal tootis Euroopa Liidu akvakultuurisektor 2,5 miljardi euro väärtuses kala, molluskeid ja koorikloomi. Siiski võib haigustest tulenev (suremus, vähenenud kasv ja kvaliteet) finantskahju hinnanguliselt ulatuda kuni 20 protsendini toodangu väärtusest. Ettepaneku eesmärk on kehtestada kaasaegne ja sihipärane seadusandlus, et vähendada kõnealuseid kulusid. Juhul kui need väheneksid ainult 20 %, tähendaks see 100 miljoni euro suurust lisaväärtust aastas.
3.6

Liikuvust käsitleva Euroopa kvaliteediharta soovitusi hariduse ja koolituse vallas on mõnedes liikmesriikides juba rakendatud. Neis on Bologna protsessi erinevate etappide elluviimine juba lõppemas. Hartas väljatoodud põhimõtteid ja neis soovitatud tegevusi tuleb tunnustada kui positiivset algatust, mille eesmärk on komisjoni pakutud programmide kasutamise parendamine. Tuleb märkida, et komisjoni ettepanek sisaldab vaid neid meetmeid, mis võiksid Euroopa tasandil soodsat mõju avaldada.
4.1.3

Suureneva nõudluse ja muutuvate arusaamade kombinatsioon on toonud kaasa ambulatoorse ravi nõuete kasvu. See ähmastas haiguse ja tervise traditsioonilise vastandamise, juhtides tähelepanu erinevatele kliinilistele seisunditele, kaasa arvatud psüühilised kannatused. See muutis vaimsete häirete ja hädaolukorra sotsiaalse konteksti eraldamise võimatuks, kohustades vajaduste hindamisel andma hinnangu häirete sotsiaalsele mõjule. Tänapäeval on psühhiaatria oluliseks ülesandeks täpsustada diagnostikat selles osas, millised küsimused kuuluvad psühhiaatria pädevusse ja millised mitte, ning millised psühhiaatrilised probleemid on piisavalt rasked, et tingida erialast sekkumist, et võimaldada koorma jagamist muude partneritega ning aidata neil saada abi või teraapia alal peamisteks tegutsejateks. Need dialektilised pinged, mis põhjustavad sageli konflikte kliiniliste, eetiliste ja organisatoorsete kaalutluste vahel, näitavad paradigma nihet psühhiaatrialt vaimse tervise poole. Kasutatavad mõisted on sageli vastuolulised, sealhulgas ka ametlikes dokumentides. Rahvusvahelises kirjanduses ei põhjusta terminite “psychiatry” (psühhiaatria) ja “mental health”(vaimne tervis) eristamine siiski erilisi probleeme.