ET Euroopa Liidu Teataja C 242/13

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2012/C 242/11

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„MÂCHE NANTAISE”

EÜ nr: FR-PGI-0105-0072-26.10.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1. Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

—  Toote nimetus — ☒ Toote kirjeldus —  Geograafiline piirkond — ☒ Päritolutõend — ☒ Tootmismeetod — ☒ Seos piirkonnaga — ☒ Märgistus —  Riiklikud nõuded —  Muu

2. Muudatus(t)e liik:

— ☒ Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine —  Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet —  Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) —  Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3. Muudatus(ed):

Toote kirjeldust on muudetud, et lisada kirjeldusse köögiviljakasvatajate väljakujundatud valikukriteeriumid ja täpsustada, millistele tingimustele peavad uued sordid kaitstud geograafilise tähise alla kuulumiseks vastama.

Geograafilise piirkonna määratlust ei ole muudetud. On täpsustatud, et pakendamine peab toimuma määratletud geograafilises piirkonnas. Kõnealune etapp aitab tagada toote värskust (tarnimine samal päeval) ja selle puhul saab kasutada ära kohalike tootjate väljakujunenud oskusteavet ja tehnikaid (pesurestide arv, temperatuur, toote heakskiitmiseks vajalikud viitenõuded), mis on kvaliteettoote puhul otsustava tähtsusega.

Päritolutõendit on muudetud, et võtta arvesse asjaomastele ametiasutustele esitatavatesse registreerimisdokumentidesse tehtud viimased muudatused (andmed põllu kohta, andmed kultuuri kohta).

Kõige rohkem on muudetud tootmismeetodit käsitlevat peatükki. Tänu neile muudatustele saab muuta põldkännaku „Mâche nantaise” tootmis- ja töötlemisprotsessi kaasaegsemaks ja seda vastavalt kohandada. Pärast kaitstud geograafilise tähise „Mâche nantaise” registreerimist 1999. aastal on tootmine tehniliselt edasi arenenud ning ajakohastatud spetsifikaadis on võetud arvesse ka neid uuendusi. Tehtud muudatused hõlmavad järgmist:

— täpsemalt on esitatud, millises tootmispiirkonna osas põllud asuvad;

— on lisatud praegu kasvatatavate sortide loetelu ja uute sortide kasutuselevõtuks vajalik seniste sortide omaduste kirjeldus;

— külvi tihedusega seotud nõuded on ümbersõnastatud;

— täpsemalt on esitatud kasutatava liiva omadused (jaotus terakeste suuruse, ümaruse ja keemilise neutraalsuse järgi);

— on sätestatud kuni 48 tunni pikkune ajavahemik salati korjamiseelse kvaliteedi hindamise ja korjamise vahel;

— on täpsustatud korjamist käsitlevaid üksikasju ja tarneaega töötlemiskohta;

— on sätestatud kuni 24 tunni pikkune ajavahemik korjamise ja restil oleva põldkännaku liivast puhastamise vahel ning kuni 48 tunni pikkune ajavahemik korjamise ja väljasaatmise vahel;

— on sätestatud kuni 24 tunni pikkune ajavahemik korjamise ja karpi pakitava või vahetult kasutatava põldkännaku pesemise vahel (kui temperatuur korjamise alguses on üle 12 °C, on nõue karmim ja salat tuleb pesta korjamispäeval);

— on täpsustatud karpi pakitava või vahetult kasutatava põldkännaku pesemise üksikasjad (vee temperatuur, automaatsorteerimise võimalus);

— on lisatud pakendamisruumide maksimaaltemperatuur;

— turustamiseelse kontrollimise osa on ümber sõnastatud.

Seost päritolupiirkonnaga on muudetud, et lisada tehnilised uuendused, mis on kasutusele võetud pärast kaitstud geograafilise tähise „Mâche nantaise” registreerimist 1999. aastal, ühtlasi on soovitud rõhutada toote mainet, sest teatavate kasvatusviiside tõttu (nt põldkännaku „Mâche nantaise” tootmisel kasutatakse eriliste granulomeetriliste omadustega liiva) on toote tuntus suurenenud.

Märgistust on muudetud, et tühistada kehtivuse kaotanud riiklikud nõuded ja hakata kaitstud geograafilise tähise („Indication Géographique Protégée”) asemel süsteemselt kasutama Euroopa Liidu KGT logo.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„MÂCHE NANTAISE”

EÜ nr: FR-PGI-0105-0072-26.10.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1. Nimetus:

„Mâche Nantaise”

2. Liikmesriik või kolmas riik:

Prantsusmaa

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1. Toote liik:

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2. Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Põldkännak (Valerianella olitoria L.) on palderjaniliste sugukonda kännaku perekonda kuuluv kiire kasvuga väike taim, mille lehekodarikuna asetsevad piklikud, mõlajad, selgelt väljajoonistuvate roodudega lehed kasvavad paarikaupa ning jäävad üksteise peal kasvades risti, moodustades tiheda leheroseti. Praegu on kasutusel järgmised sordid: „Accent”, „Agathe”, „Baron”, „Calarasi RZ”, „Cirilla”, „Dione”, „Elan”, „Eurion”, „Fiesta”, „Gala”, „Jade”, „Juvert”, „Juwallon”, „Match”, „Medaillon”, „Palace”, „Princess”, „Pulsar”, „Rodion”, „Trophy”, „Valentin”, „Vertes de Cambrai”. Uute sortide kasutuselevõtmisel võtab tootjate ühendus aluseks järgmised omadused: sort on rohelist värvi või merekarbikujuline (nn coquille), sordi omadused võimaldavad korjata ja pakendada taime tervikuna, sort on kantud Prantsusmaa või liidu ametlikku sordiregistrisse, vastab erialastele fütosanitaarnõuetele ja on idanemisvõimeline. Peale iga muudatust edastatakse loetelu tootjatele, kontrolliasutusele ja pädevatele järelevalveasutustele.

Selleks et põllult korjatud, puhastamata ja turustamiseks veel mittesobiv põldkännak oleks kasutamiskõlblik, peab ta läbima eritöötluse, misjärel võib kaitstud geograafilise tähisega toodet pakendada kolmel viisil: alusele, karpi või kotikesse.

3.3. Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Ei kohaldata

3.4. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Ei kohaldata

3.5. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kõik tootmisetapid (kasvatamine, pesemine, pakendamine) peavad toimuma geograafilises piirkonnas.

Kuna põldkännak „Mâche nantaise” on väga õrn ja habras taim, on selle töötlemine keeruline ja hõlmab mitut üksteisele järgnevat toote töötlemise etappi. Tootmine ja töötlemiskeskus peavad olema tihedalt seotud ning põllud peavad asuma töötlemiskeskuse lähedal, et oleks võimalik toote kvaliteeti pidevalt hinnata ning lõpptoote olukorda kontrolli all hoida, tagades sellega toote värskuse ja ilusa välimuse.

Kõik see saavutatakse tänu ühtsetele kvaliteedinormidele, mis on ametlike normide puudumisel kehtestatud piirkonna tasandil. Kõnealuseid norme kohaldatakse nii põllul, toote töötlemiskeskusesse sisenemisel (pesemata toote heakskiitmine) kui ka lõpptoote suhtes.

3.6. Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Ka pakendamine peab toimuma tootmispiirkonnas, sest nii saab tagada toote värskust (tarnimine samal päeval) ning kasutada ära kohalike tootjate väljakujunenud oskusteavet ja tehnikaid (pesurestide arv, temperatuur, toote heakskiitmiseks vajalikud viitenõuded), mis on kvaliteettoote saamisel otsustava tähtsusega.

Tänu otsekontaktile tootjatega saavad töötlemiskeskused kohandada oma tegevust vajadustele vastavalt ja väga kiiresti olenevalt koristamis- ja kliimatingimustest või toote välimusest, saades nii tulemuseks parima kvaliteediga põldkännaku „Mâche nantaise”.

Sellise omavahelise täiendatavuse tõttu asuvad nii põldkännaku „Mâche nantaise” tootmine kui ka töötlemine (kuni pakendamiseni välja) loodusliku tootmiskeskkonna keskmes, andes nii põldkännakule „Mâche nantaise” selle eripära ja tagades maine. Kõik töötlemisetapid on registreeritud ja võimaldavad toote jälgitavust.

Kolm pakendamisviisi on järgmised.

Põldkännak alusel: suureleheline põldkännak (100 taime kaaluga > 200 g) valiktaimedena reas, liivast puhastatuna ja alusele panduna.

Põldkännak karbis: valiktaimed liivast puhastatuna, pestuna, sorteerituna, kile või muu sarnasega kaetud karbis.

Kasutamisvalmis põldkännak: valiktaimed liivast puhastatuna, pestuna, sorteerituna, pakendatuna kotikesse või muusse hermeetiliselt suletud pakendisse; toode on kasutamisvalmis ja selle turustamisel tuleb tagada külmaahel.

3.7. Erieeskirjad märgistamise kohta:

Spetsifikaadi „Mâche nantaise” kõigile tingimustele vastava toote märgistusel peavad lisaks kohustuslikele ja iga pakendaja oma tähistustele olema ka järgmised üksikasjad:

— KGTga toote nimetus „Mâche Nantaise”;

— Euroopa Liidu KGT logo.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Loire-Atlantique'i departemangu 33 kantonit: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Bouaye, Bourgneuf-en-Retz, Carquefou, La Chapelle-sur-Erdre, Clisson, Le Croisic, La Baule-Escoublac, Guérande, Herbignac, Legé, Ligné, Le Loroux-Bottereau, Machecoul, Montoir-de-Bretagne, Nantes, Nort-sur-Erdre, Orvault, Paimboeuf, Le Pellerin, Pontchateau, Pornic, Rezé, Saint-Étienne-de-Montluc, Saint-Herblain, Saint-Nazaire, Saint-Père-en-Retz, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Savenay, Vallet, Vertou, Vertou-Vignoble.

Vendée departemangu kaheksa kantonit (neist kuus piirnevad Loire-Atlantique'i departemanguga): Beauvoir-sur-Mer, Challans, Le Poiré-sur-Vie, Montaigu, Palluau, Rocheservière, Saint-Gilles-Croix-de-Vie, Saint Jean-de-Monts.

Maine-et-Loire'i departemangu kaks kantonit (piirnevad Loire-Atlantique'i departemanguga): Champtoceaux ja Montrevault.

5. Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1. Geograafilise piirkonna eripära:

Looduslikud tegurid

Mõõdukas ookeaniline kliima sobib põldkännaku kasvatamiseks väga hästi. Talvel iseloomustab kliimat põldkännaku jaoks ideaalne jahe, kuid liiga pikkade külmaperioodideta temperatuur. Selline kliima valitseb kogu tasandikul ning seetõttu ei esine ülemääraseid või järske kliimamuutusi ning võimaldab kogu hooaja jooksul saada parima kvaliteedi ja eripäraste omadustega saaki.

Ajalooliselt on varaste köögiviljade, sh põldkännaku kasvatamiseks kõige sobivamad liivasetetest moodustunud ja seega vett hästi läbilaskvad alad. Lähedal asuv Nantesi linn võimaldab tooteid lihtsalt turustada ning Loire'i jõgi varustab alasid vee ja kasvatuses vajaliku suure hulga liivaga.

Põlvest põlve on põldkännaku kasvatuseks võetud liiva Loire'i jõe looduslikest liivakarjääridest. 1994. aastal keelasid kohalikud ametiasutused Loire'i jõe liiva kasutamise, kuna see hakkas kahjustama mitmeid kaldaäärseid ehitusi (sillad, kaldakindlustused jne). Seepeale hakkasid köögiviljakasvatajad tarnima samade omadustega liiva mujalt.

Inimtegur

Nantesi köögiviljakasvatajad hakkasid põldkännakut kasvatama XIX sajandil Nantesi lääneosas, kattes sellega piirkonna toiduvajadust ja varustades laevu. Laiemalt hakati Nantesis köögiviljakasvatusega tegelema aastatel 1919–1920, kui enamik suurtootjatest jättis kohalikud turud kõrvale ja hakkas saatma oma toodangut otse Pariisi ja teistesse suurematesse piirkondlikesse linnadesse.

Kahe sõja vahelisel ajal omandas selgemad piirid ja hakkas konkreetsemalt tegutsema ka eelmise sajandi lõpus asutatud köögiviljakasvatajate kutseorganisatsioon. Selle tegevus aitas valdkonna arengule palju kaasa, 7. juulil 1928 asutati näiteks Nantesi köögiviljakasvatajate ühendus (Fédération des Groupements de Producteurs Maraîchers Nantais).

XX sajandi alguses hakati köögivilju kasvatama katmikaladel, mis kannavad tänapäevalgi nimetust Nantesi lavad (châssis nantais), ning kahe sõja vahelisel ajal muutus selline kasvatusviis üldiseks. Maatükid jaotati lava laiusele vastavateks vagudeks, mida eraldas ligikaudu 40 cm laiune käigurada. Vaod olid mullatud maapinnast kõrgemale, et soodustada pinna kuivenemist, mis on põldkännaku „Mâche nantaise” varajase valmimise ja kvaliteedi jaoks otsustava tähtsusega. Vagude asetus võimaldas tänu sellele, et jalgrajad kujunesid suve jooksul looduslikult välja, panna seemneid maha ja korjata saaki pinnast sügisel ja talvel rikkumata.

See otsustav asjaolu peaks aitama mõista, miks on põldkännakukasvatus just Nantesi piirkonnas hästi arenenud. Tänu liiva lihtsale kättesaadavusele, soodsale kliimale ja kasvulavades kasvatamisele oli tulemuseks varajane ja väga hea kvaliteediga toode, mida ükski teine piirkond ei suutnud sellel aastaajal veel pakkuda.

1950ndatel aastatel kinnitas Nantes järkjärguliselt kanda Prantsusmaa ja Euroopa turgudel. Alates 1960ndatest, kuid eelkõige 1970ndatel aastatel asendati traditsiooniline kasvulava kiletunnelitega, kuid taime kasvatati ikka endistviisi.

Aastatel 1975–1983 oli aastane toodang 3 000 tonni, kuid tänapäeval toodab ainuüksi Nantesi piirkond 12 000 tonni – põldkännakut „Mâche nantaise” on hakatud massiliselt tootma tänu sellele, et koristamine on automatiseeritud ja kasutusele on võetud uued pakendamismeetodid (karp, kotike jne).

Praeguse aastase keskmise toodanguga, mis on ligikaudu 30 000 tonni aastas, on Nantesi madalik riigi ja Euroopa juhtiv põldkännakutootja. Ligikaudu pool toodangust läheb ekspordiks, eelkõige Saksamaale.

Eriline oskusteave

Nantesi köögiviljakasvatajad on pärinud oma eelkäijatelt erilise oskusteabe.

— Nad on arendanud välja kasvatamise vagudes, kitsaste ribadena kasvatamine aitab omakorda suurendada saagikordade arvu. Vagudel kasvatamine on oluline ka toote kvaliteedi seisukohalt. Liivaga segatud peenrapinnast tõstetakse muldamise abil ja vagudevaheline käigurada aitab pinda kuivendada ega lase tekkida seisval veel. Oht taimehaiguste arenguks on seega väiksem.

— Kasvatajad on arendanud välja ka katmikalal kasvatava kultuuri. Põldkännaku „Mâche nantaise” tootmine on alati eeldanud taimede kasvatamist katmikalal. Aja jooksul on köögiviljakasvatajad hakanud kasutama varjualuseid, mille all on taim pidevalt kaitstud.

— Kasutatakse ka erilist liiva: vagudel kasvatamise puhul on liiv põldkännaku „Mâche nantaise” tootmisel olulise tähtsusega. Liivaterad on iseloomulikult ümarad (ei kahjusta taimealget), liiv on neutraalse keemilise koostisega (parandab pinnase füüsilist struktuuri selle keemilisi näitajaid mõjutamata) ning kindla granulomeetrilise struktuuriga, mis tehti kindlaks 2000. aastal tänu köögiviljakasvatajate omavahelisele koondumisele. Õhukese, 0,5–1 cm paksuse kihina laotatud liiv on seemnete külvamiseks ideaalne koht, kuna soodustab maapinna soojenemist ja seemnete idanemist. Lisaks sellele ei teki tänu liivakihile sammalt, mis lühikestel päevadel hakkab seemnetel kergesti arenema. Seega loob liiv põldkännaku „Mâche nantaise” kasvuks soodsa keskkonna.

— Köögiviljakasvatajad on töötanud välja ka saagi koristamiseks kõige kohasemad töövahendid: liivapolstri kasutamine võimaldab tekitada taime ja pinnase vahel piisava vahemaa, kust lõiketera saab varre lihtsalt läbi lõigata. Tänu liivapolstrile on mehhaniseeritud ka korjamist: lõiketera libiseb liivapinnasel hästi edasi, võimaldades põldkännakut lihtsalt korjata ja asetada ilma vaheetappideta puurestidele, millel toode ka pestakse.

— Kasvatajatel on ka põldkännaku korjamisjärgseks töötlemiseks sobivad vahendid ja oskusteave. Põldkännaku liivast puhastamine ja pesemine toimub vahetult pärast korjamist ja peab tagama toote lõppkvaliteedi. Esimesed ahelpesemissüsteemid ja automaatpesuliinid on välja töötatud ja kasutusele võetud Nantesis. Kõnealuste süsteemide abil saab põldkännaku kiiresti ja tõhusalt liivast puhastada, võtmata taimi kastist välja. Selline täielikult puhas ja korralikus rivis taimede esitlusviis on toote „Mâche nantaise” puhul tüüpiline. Ühtlasi on see ilmne näide Nantesi köögiviljakasvatajate tunnustatud oskusteabest.

— Köögiviljakasvatajad on tõhustanud ka kontrollisüsteemi, mis tagab põldkännaku „Mâche nantaise” kvaliteedi järelevalve kõigi ettevalmistusetappide jooksul: kasutusele on võetud põldkännaku ühtsed kvaliteedinormid, mille tulemuseks on täiesti ühtlase kvaliteediga tooted.

5.2. Toote eripära:

Põldkännaku kvaliteeti ja eripära mõjutavad tegurid on taime kasvatamine vagudel, liiva kasutamine, lõpptoote töötlemiseks kohased töövahendid ja ühtsed kvaliteedinormid. Tegemist on peaaegu täielikult ilma juurteta taimega, üksikute juurenarmaste küljes ei ole liiva ega mulla jääke, taim ei ole ülekasvanud, vähenenud on kollaste või mustaks tõmbunud idulehtede arv, lehtede kolletumine ja bakteritest põhjustatud laigud.

Üldjuhul on toode esitatud tavapärastel alustel. Saagi koristamine mehhaniseeritult ja kaasaegsed pakendamisviisid (tarbimisvalmis põldkännaku puhul kotike ja muidu karp) võimaldavad esitleda toodet liivast puhtana. Liiva olemasolu oli senini põldkännaku suurim miinus.

5.3. Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Põldkännaku kasvatamine on arenenud välja just Nantesi piirkonnas, kuna siinne pinnas on liivasetete ja vee läbilaskvuse tõttu sobiv, Nantesi linn pakub võimalust toodangu turustamiseks ja Loire'i jõgi toob vajalikul hulgal vett ja sobivat liiva, lisaks on Nantesi köögiviljakasvatajate kogemused olnud varajaste köögiviljade kasvatajatele alati eeskujuks.

Geograafilisele piirkonnale iseloomulikku ookeanilist kliimat iseloomustab talvel põldkännakule väga sobiv jahe, kuid liiga pikkade külmaperioodideta temperatuur. Temperatuuride vaheldumine on suhteliselt väike ning see on põldkännaku kasvatamiseks väga sobiv.

Selline kliima, aga ka asjakohase oskusteabe kasutamine (erilise, kindlate granulomeetriliste omadustega, ümarate ja neutraalsete keemiliste omadustega liiva kasutamine, vagudena kasvatamine ja korjamisjärgne töötlemine) on need olulised tegurid, mis tagavad põldkännaku „Mâche nantaise” kvaliteedi.

Tarbijatele ja edasimüüjatele on põldkännaku kasvatus tuttav ja nad hindavad sellega seotud kõrgetasemelist oskusteavet.

Nantesi madalik oma geograafilise eripäraga on üks Nantesi köögiviljakasvatajate ja nende tähttoote „Mâche nantaise” ajaloolise arengu tugisammastest.

Põldkännakut „Mâche Nantaise” on mainitud riikliku kulinaarnõukogu (Conseil National des Arts culinaires) koostatud Prantsusmaa kulinaarpärandi ülevaates.

25 aasta jooksul kuni tänaseni on põldkännaku „Mâche nantaise” kasutamist ühiselt oluliselt edendatud: teabetahvlid Pariisi metroos ja bussides, reklaamklipid nii Prantsusmaa kui ka välismaa raadio- ja telekanaleis.

1980. aastate keskpaigast alates on põldkännakust „Mâche nantaise” kirjutatud artikleid ja avaldatud retsepte selle kasutamiseks toidus (Ouest France, Le Figaro, Le Monde jne).

Geograafilises piirkonnas esineva kolme olulise asjaolu koostoime (kliima, oskusteave ning ajalooline ja praegune maine) annab tunnistust sellest, et põldkännakul „Mâche nantaise” (KGT) on täielik õigus kuuluda siia piirkonda nii oma kvaliteedi kui ka kasutatava kasvatustehnika tõttu.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCMachenantaise31012012.pdf

(1) ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.