1. Sissejuhatus

Kaubanduse kaitsevahendid – dumpinguvastased meetmed, tasakaalustusmeetmed ja kaitsemeetmed – on olulised vahendid, mille kasutamine on lubatud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjade kohaselt selleks, et kõrvaldada ebaausate kaubandustavade tulemusena põhjustatud majanduslik kahju või kaitsemeetmete puhul pakkuda ajutist leevendust impordi ettenägematu ja olulise suurenemise korral. Kui aga neid kaitsevahendeid ei kohaldata rangelt kooskõlas WTO eeskirjadega, võivad neist saada protektsionistliku poliitika tööriistad, mis takistavad maailmakaubandust ja ülemaailmset majanduslikku arengut.

Sellest tulenevalt, tunnistades samas kolmandate riikide õigust kasutada kaubanduse kaitsevahendeid, on komisjon määranud kindlaks järgmised kaubanduspoliitika eesmärgid: asjakohaste standardite edendamine ja meetmete võtmine juhul, kui kolmandad riigid kasutavad neid vahendeid pahatahtlikult ELi eksportijate vastu. Nende eesmärkide kaudu soovitakse parandada ELi eksportijate turulepääsu. Juhul kui tegemist on WTO eeskirjade jämeda rikkumisega ja probleemide lahendamiseks puuduvad muud viisid, on võimalik kasutada WTO vaidluste lahendamise menetlust. Komisjon eelistab siiski saavutada eespool nimetatud eesmärgid sellega, et jälgib põhjalikult kolmandate riikide tegevust kaubanduse kaitsemeetmete võtmisel ja sekkub pooleliolevate uurimiste raames, kui WTO eeskirju ei järgita.

Asjakohaste standardite edendamine hõlmab kolmandate riikide tegevuse jälgimist kaubanduse kaitsemeetmete võtmisel, kuid lisaks tuleb pidevalt analüüsida ja parandada ka seda, kuidas komisjon ise viib läbi kaubanduse kaitsemeetmetega seotud uurimisi ja kohaldab meetmeid. EL juba kasutabki kaubanduse kaitsemeetmeid väga ettevaatlikult. Seda iseloomustab asjaolu, et sellised meetmed mõjutavad üksnes väga väikest osa ELi impordist. Peale selle tuleb märkida, et kuna ELi õigusnormidega kehtestatakse standardid, mis on WTO eeskirjadest isegi nõudlikumad (n-ö WTO eeskirjadest kaugemale minevad kohustused), ei päädi ELi läbiviidavad uurimised tingimata meetmete kehtestamisega ja meetmete kohaldamise korral on need tavaliselt leebemad meetmetest, mida kohaldavad teised riigid sarnaste juhtumite puhul. Komisjon on viimastel aastatel alustanud ka oma kaubanduse kaitsevahendite moderniseerimise protsessi, kusjuures õigusaktide muudatused ja seotud dokumendid on kavas võtta vastu 2014. aastal. Komisjon innustab kolmandaid riike samuti pidevalt analüüsima oma kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevaid õigusakte ja tavasid eesmärgiga neid täiustada ja tagada nende täielik kooskõla WTO eeskirjadega.

2013. aastal suurenes olulisel määral kolmandate riikide algatatud uurimiste arv ning samuti kehtestasid kolmandad riigid suuremal arvul meetmeid ELi ekspordi suhtes. See on sundinud komisjoni muutma oma tegevust selles vallas jõulisemaks. Täiendav surve valdkonna ressurssidele on tingitud juhtumite üha suuremast keerukusest, selliste uute riikide esilekerkimisest, kes on hakanud kasutama ELi eksporti mõjutavaid kaubanduse kaitsevahendeid, ning eelkõige nõutavast aktiivsest osalemisest tasakaalustavate tollimaksude kehtestamise alastes kolmandate riikide uurimistes, mis käsitlevad väidetavaid ELi toetuskavu, näiteks Hiina läbiviidav veini käsitlev uurimine, mis hõlmab ligikaudu 5000 ELi veinieksportijat.

Käesolevas aruandes kirjeldatakse 2013. aasta üldisi suundumusi kolmandate riikide tegevuses ELi ekspordi vastu suunatud kaubanduse kaitsevahendite kasutamisel ja komisjoni tegevust tuvastatud probleemide käsitlemisel. Lisas esitatakse palju üksikasjalikum analüüs riikide lõikes, mis võimaldab saada aimu sellest, milline on olnud nende riikide kaubanduskaitsealane tegevus, kes on kõige olulisemad kaitsevahendite kasutajad, millised on süsteemsed probleemid ja millised arengud on toimunud konkreetsete juhtumitega seoses.

2. Üldised suundumused

2013. aasta lõpu seisuga oli ELi või ELi liikmesriikide vastu jõus kokku 152 meedet, mis oli 14 võrra rohkem kui 2012. aasta lõpus, mil selliseid meetmeid oli 138. Järgnevalt diagrammilt nähtub, et kehtivate meetmete arvu vähenemine 2012. aastal oli erand ning et üldiselt on kaubanduskaitsealane tegevus alates 2010. aastast märkimisväärselt suurenenud:

Pärast ülemaailmse rahandus- ja majanduskriisi algust 2008. aasta lõpus alustasid paljud riigid uusi kaubanduskaitsealaseid uurimisi. Näiteks ajavahemikul 2008–2010 alustati igal aastal keskmiselt 40 uut uurimist, seevastu 2007. aastal oli selliseid uurimisi võrdluseks kõigest 19. Enamikul juhtudel lõppesid uurimised meetmete kehtestamisega ja sellest tulenevalt suurenes kehtivate meetmete koguarv alates 2010. aastast märkimisväärselt. Tuleb märkida, et kui aastatel 2010–2011 suurenes kehtivate meetmete koguarv peamiselt uute kaitsemeetmete kehtestamise tõttu (23st uuest meetmest 16 olid kaitsemeetmed), siis 2013. aastal toimus suurenemine peamiselt uute dumpinguvastaste meetmete kehtestamise arvel (14st uuest meetmest 10 olid dumpinguvastased meetmed). Sellega seoses tuleb meelde tuletada, et kaitsemeetmeid kohaldatakse kõigi päritoluriikide suhtes ja need kajastuvad statistikas isegi siis, kui need ei ole suunatud otseselt ELi vastu. Dumpinguvastased meetmed seevastu on riigispetsiifilised ja mõjutavad seega otseselt ELi eksporti. Sellest tulenevalt võib järeldada, et hiljutine kehtivate meetmete koguarvu kasv avaldab otsest mõju ELi ekspordile.

Kui vaadelda nende meetmete jaotust liikide lõikes, siis selgub, et olukord sarnaneb eelmistel aastatel valitsenud olukorraga: enamik neist meetmetest on dumpinguvastased (104 meedet), samas kaitsemeetmed moodustavad meetmete koguarvust endiselt umbes ühe kolmandiku. Kaitsemeetmetega seoses on oluline siiski meelde tuletada, et statistikas leiavad kajastamist kõik kaitsemeetmed, sest neid kohaldatakse igat päritolu impordi suhtes, kuid mõnel neist meetmetest võib ELi majandusele olla väike mõju, sest EL ei ekspordi konkreetset toodet või teeb seda väikeses mahus.

Kehtivate meetmete arvu üldine suurenemine 2013. aastal tulenes 13 meetme lõppemisest või lõpetamisest ja 27 uue meetme kehtestamisest. Viimati nimetatud arv on kooskõlas viimaste aastate näitajaga, mis kajastab aastas keskmiselt kehtestavate uute meetmete arvu. Ka meetmete jaotus liikide lõikes – kaks kolmandikku moodustasid dumpinguvastased meetmed ja ühe kolmandiku kaitsemeetmed – on kooskõlas keskmise suundumusega. Kõigist riikidest on kõige rohkem uusi meetmeid kehtestanud Hiina. Muud kolmandad riigid, kes on kehtestanud vähemalt kaks uut meedet, on Brasiilia, Colombia, Euraasia tolliliit (kuhu kuuluvad Venemaa, Valgevene ja Kasahstan), India, Lõuna-Aafrika Vabariik ja Türgi. Suurte kaubavoogude tõttu võivad Hiina ja Euraasia tolliliidu kehtestatud meetmed avaldada ELi ekspordile kõige rohkem kahjulikku mõju.

Kehtivate meetmete poolest on India 21 kehtiva meetmega endiselt kõige aktiivsem ELi või ELi liikmesriikide vastu suunatud kaubanduse kaitsevahendite kasutaja, kuid talle järgneb 19 meetmega kohe Hiina. Hiina poolt ELi või ELi liikmesriikide vastu kehtestatud meetmete arvu pidev ja kiire kasv on tõepoolest märkimisväärne, sest alles 2008. aastal oli selliseid meetmeid kõigest 9. Varem kolmandate riikide hulgas selle poolest esikohal olnud USA on 17 kehtiva meetmega langenud kolmandaks. Väga ulatuslik kaitsemeetmete kasutamine on Türgi ja Indoneesia tõstnud selles riikide loetelus esimese viie hulka.

2013. aastal algatati 43 uut uurimist võrreldes 37 uurimisega 2012. aastal – seega on kasv olnud suur. India oli kaugelt kõige aktiivsem riik. Talle järgnesid Hiina, Colombia, Austraalia, Brasiilia, Kanada ja Lõuna-Aafrika Vabariik. Eelmise aastaga võrreldes on eriti märgatav India (neli uut dumpinguvastaste meetmetega ja kolm uut kaitsemeetmetega seotud uurimist) ja Colombia (neli uut kaitsemeetmetega seotud uurimist) aktiivsem tegevus. Kuigi alles hiljuti oli suur enamik neist uutest uurimistest seotud kaitsemeetmetega, siis 2013. aastal oli populaarsemaks muutunud dumpinguvastane vahend, nagu ka eespool märgitud.

3. Kestvad probleemid

Seoses kolmandate riikide tegevusega kaubanduse kaitsevahendite kasutamisel eksisteerib rida kestvaid probleeme, mille komisjon on tuvastanud ja mida ta on kirjeldanud juba oma varasemates aruannetes. Kuigi komisjoni sekkumised on aidanud lahendada mitme üksikjuhtumiga seotud probleeme, on üldiselt siiski paljud probleemid jäänud samaks.

Peamised hiljuti tuvastatud probleemid on järgmised.

3.1. Kaubanduse kaitsevahendite väärkasutamine

Kaubanduse kaitsevahendite väärkasutamine on jätkuvalt kõige suurem probleem. Ka sellel aastal on olnud kindlaid märke, et ELi vastu on uurimisi algatatud vastuseks ELi kohaldatud kaubanduse kaitsevahenditele. 2012. aastal algatas Hiina kombineeritud dumpingu- ja subsiidiumidevastase uurimise EList pärit polüsilikooni impordi suhtes pärast seda, kui EL oli algatanud uurimise Hiinast pärit päikesepaneelide impordi suhtes. Levisid kuuldused, et vastuseks päikesepaneelide impordi suhtes algatatud ELi uurimisele algatab Hiina ka juhtumi EList pärit veini impordi suhtes. Need kuuldused said tõeks 2013. aastal, mil Hiina algatas tõepoolest dumpingu- ja subsiidiumidevastase uurimise EList pärit veini impordi suhtes.

Komisjon tunnistab kolmandate riikide õigusi algatada uurimisi kodumaise tööstusharu reaalsete kaebuste alusel, kuid komisjon mõistab karmilt hukka juhtumid, mis on algatatud mis tahes muul põhjusel.

Komisjoni jaoks on tegemist prioriteetse küsimusega, sest probleemi iseloomustab süsteemsus ja olulise kahjuliku mõju avaldumine majandusele. Varasemalt on komisjonil õnnestunud edukalt vaidlustada sarnane juhtum WTOs (vt allpool) ning komisjon jätkab Euroopa Liidu huvide kaitsmist.

3.2. Kaitsemeetmete kasutamine

Kuigi sellel aastal algatatud uute kaitsemeetmete arv on endiselt palju väiksem kui 2011. aastal, on uute kaitsemeetmeid käsitlevate uurimiste arv siiski endiselt liiga suur.

2013. aastal kehtestati kümme uut kaitsemeedet, mis on märkimisväärselt väiksem arv viimastel aastatel pooleliolevate uurimiste arvust (keskmiselt umbes 20 uurimist). On heameel tõdeda, et see tähendab, et kaitsemeetmete kehtestamist on suudetud vältida mõne uurimise puhul, millesse komisjon ja ELi liikmesriigid aktiivselt sekkusid. Kuid kahjuks on see taas kord ilmekas näide mitme kolmanda riigi kahetsusväärsest tavast algatada kaitsemeetmetega seotud uurimisi nõrkade põhjenduste alusel. Isegi juhul, kui meetmeid lõpuks siiski ei kehtestata, tekitatakse pelgalt uurimise algatamisega importijate jaoks uurimise ajal ebakindel olukord ja seega avaldatakse negatiivset mõju kaubavoogudele.

Komisjon tunneb endiselt muret selle pärast, et mõni riik algatab sama toote impordi suhtes jätkuvalt paralleelseid dumpinguvastaseid ja kaitsemeetmetega seotud uurimisi. Peale selle jätkab eeskätt üks riik peaaegu automaatselt oma kaitsemeetmete kehtestamise taotluse pikendamist maksimaalse perioodini, mis on lubatud WTO kaitsemeetmete lepingu kohaselt.

Komisjon pöörab sellele küsimusele endiselt väga suurt tähelepanu ja jätkab rangemate standardite propageerimist seoses kaitsemeetmeid käsitlevate uurimiste algatamise ja meetmete kohaldamisega.

3.3. Kaubanduskaitsealane tegevus tärkava turumajandusega riikides Kohaldades kaubanduse kaitsevahendeid, kasutavad riigid neid vahendeid eeskätt nende kaubanduspartnerite vastu, kellega toimub kõige suurem ja/või kõige kiiremini kasvav kahepoolne kaubavahetus. Seega on tavapärane, et ELi eksportijad peavad üha sagedamini toime tulema kaubanduse kaitsevahenditega tärkava turumajandusega riikides, kellega ELil on kiiresti arenevad kaubandussuhted. On siiski väga oluline, et uurimisi algatatakse ja meetmeid kehtestatakse tõepoolest ainult vajaduse korral, kuid alati see siiski nii ei ole.

Komisjoni teeb murelikuks asjaolu, et mitmed kaubanduse kaitsevahenditega seotud uurimised algatatakse olukorras, kus import moodustab väga väikese osa riigi siseturust. Näiteks algatas Lõuna-Aafrika Vabariik 2013. aastal ühe ja sama tootega seoses kolm kaubanduskaitsealast uurimist, sealhulgas kaitsemeetmeid ja dumpinguvastaseid meetmeid käsitleva uurimise. Nende juhtumite aluseks oli peamiselt asjaolu, et kodumaine tööstusharu tundis muret oma turuosa vähenemise pärast, kusjuures paar aastat varem oli selle turuosa olnud 98 % (sic!). Sarnaselt kaalub Maroko kaitsemeetmete kehtestamist seoses juhtumiga, kus asjaomase toote impordi turuosa on suurenenud 2,5 %-lt kõigest 5 %-le.

Komisjonile valmistab muret ka nende meetmete arv, mille on võtnud äsja loodud Euraasia tolliliit ja mis turu suurust, geograafilist lähedust ja varasemaid kaubavoogusid arvesse võttes avaldavad ELile negatiivset mõju. Meie analüüsi kohaselt ei ole need meetmed endiselt piisavalt põhjendatud.

4. Peamised saavutused

Varasematel aastatel on EL lahendanud mitu olulist juhtumit, tuginedes WTO vaidluste lahendamise mehhanismile, näiteks vaidlus Hiinaga vastumeetmete võtmise lubamatu tava üle (vt allpool). Mõnikord ei ole muud võimalust, kui kasutada WTO vaidluste lahendamise menetlust. Tegemist on siiski viimase võimalusena kasutatava meetmega, sest WTO vaidluste lahendamise menetlus on ajamahukas protsess ja selle aja jooksul jätkub põhjendamatute meetmete kohaldamine.

Neil põhjustel sekkub komisjon nii palju kui võimalik juba uurimise ajal, et veenda uurimist läbiviivaid kolmandate riikide asutusi analüüsimist parandama või jätma meetmed kehtestamata. Mitme üksiku juhtumi puhul on komisjoni sekkumised vilja kandnud või olnud vähemalt osaliselt edukad selles, et on suudetud vältida meetme kehtestamist või on piiratud selliste meetmete kahjulikku mõju.

2013. aastal abistas komisjon ka paljusid ELi eksportijaid, kes soovisid teha koostööd kolmandates riikides toimuvate uurimiste raames. ELi tööstusharud ja liikmesriigid on komisjoni suuniseid ja abi hinnanud väga kõrgelt isegi juhul, kui selle tulemusena ei ole suudetud meetmete kehtestamist vältida.

Peale selle tuleb märkida, et on mitu väga olulist uurimist, mis nõudsid juba 2013. aastal komisjonilt palju tööd ja tähelepanu, kuid mida ei saa veel saavutuste all esile tõsta, sest uurimised on 2014. aasta alguses veel pooleli ja nende tulemus ei ole veel teada.

Allpool on esitatud loetelu mõnest 2013. aastal saavutatud individuaalsest positiivsest tulemusest.

4.1. Hiina – röntgenskannereid käsitleva WTO vaekogu aruande rakendamine

Hiina otsustas 23. jaanuaril 2011. aastal kehtestada dumpinguvastase tollimaksu EList pärit röntgenturvaskannerite impordi suhtes (meetmed jäävad vahemikku 33,5 %–71,8 %). Komisjon otsustas need tollimaksud vaidlustada, sest leiti, et need meetmed ei olnud kooskõlas WTO eeskirjadega ja olid kehtestatud vastumeetmetena ELi algatatud uurimisele seoses Hiinast pärit kaubaskanneritega.

WTO avaldas 24. aprillil 2013. aastal vaekogu aruande, milles kinnitati, et Hiina tegevus oli vastuolus WTO dumpinguvastase lepingu mitme sättega. Selle tulemusena teatas Hiina meetme lõpetamisest 19. veebruaril 2014. aastal.

4.2. Venemaa-Valgevene-Kasahstan – lõpetamine meetmeid kehtestamata

Euraasia majanduskomisjon (EAEC) algatas 1. oktoobril 2012. aastal kaitsemeetmetega seotud uurimise kootud kanga impordi suhtes. Juhtumil oli suur majanduslik tähtsus, sest ELi eksport moodustas 65 miljonit eurot aastas. Uurimise ajal tegi komisjon kindlaks mitmed vastuolud WTO eeskirjadega, eriti seoses toote määratluse, kahju ja põhjuslikku seost käsitlevate aspektidega. Komisjon sekkus ja lõppkokkuvõttes uurimine lõpetati 2. oktoobril 2013. aastal meetmeid kehtestamata.

Pärast mõne aasta pikkust kaubanduse kaitsevahendite ja eelkõige kaitsemeetmete aktiivset kasutamist ei algatanud EAEC 2013. aastal ühtegi uut uurimist ja vaatas läbi kaks kehtivat meedet (karamell ja roostevabast terasest torud), mille lõpptulemusena leevendati või kitsendati mõnevõrra meetme kohaldamisega seotud toote määratlust. Nagu eespool märgitud, valmistab komisjonile sellest olenemata muret Euraasia kaubanduskomisjoni tegevus kaubanduse kaitsevahendite kohaldamisel.

4.3. Ukraina – kaubanduse kaitsevahendite piiratud kasutamine

Aastatel 2009–2011 algatas Ukraina väga palju kaitsemeetmetega seotud uurimisi. Neil aastatel sekkus komisjon iga sellise kaitsemeetmeid käsitleva juhtumi puhul ning samuti kritiseeris Ukrainat kaitsevahendi ülemäärase kasutamise eest üldiselt. Võrreldes 2012. aastaga, mil ei algatatud ühtegi juhtumit, algatas Ukraina 2013. aastal ühe kaitsemeetmetega seotud uurimise portselanist laua- ja kööginõude impordi suhtes. Siiski ei ole suurt põhjust loota kaitsemeetmete kasutamises täheldatud vaoshoituse jätkumist, sest olenemata komisjoni tõstatatud mureküsimustest ja arvukatest sekkumistest kehtestas Ukraina 14. aprillil 2013. aastal kaitsemeetmed sõiduautode impordi suhtes ja need meetmed mõjutavad väga olulisi ELi majandushuve. Komisjon on selle menetluse raames olnud väga aktiivne ja liitunud kolmanda osapoolena WTO konsultatsioonidega, mida taotles Jaapan.

4.4. Peruu – meetmete kehtetuks tunnistamine

Pärast seda, kui Peruu ametiasutused algatasid subsiidiumivastase menetluse ning kehtestasid 2010. aasta detsembris meetmed Hispaaniast ja Itaaliast pärit oliiviõli impordi suhtes, kaitsesid komisjon ja ELi liikmesriigid aktiivselt ELi huve selles küsimuses. Asjaolule, et kõnealune menetlus ja kõnealused meetmed on vastuolus WTO eeskirjadega, juhiti tähelepanu arvukates menetlusdokumentides ning paljude istungite ja sekkumiste raames nii tehnilisel kui ka poliitilisel tasandil, samuti haldusapellatsioonimenetluse algatamisega. 2013. aasta märtsis saavutati viimaks nende sekkumiste tulemusena edu ja meetmed tunnistati kehtetuks.

4.5. Maroko – meetmete negatiivse mõju vähenemine

Komisjon sekkus jõuliselt Maroko algatatud uurimisse seoses terasetoodete impordi suhtes kehtestatavate kaitsemeetmetega. Komisjon sekkus nii kirjalikult kui ka avaliku ärakuulamise käigus ning ELi eksportijate jaoks parima tulemuse saavutamiseks korraldati erinevaid erakorralisi kohtumisi. Nende sekkumiste tulemusena kehtestati paindlikum meede, sest komisjoni sekkumiste järgselt kahekordistati ühe toote jaoks kavandatud kvooti. Kuigi tegemist on positiivse saavutusega, on siiski kahetsusväärne, et olenemata ilmsetest puudustest meede kõnealuse toote suhtes siiski kehtestati. Maroko algatatud uurimisi jälgitakse endiselt tähelepanelikult, sest varasemalt on täheldatud süsteemseid puuduseid.

4.6. Lõuna-Aafrika Vabariik – kaitsemeetmete kohaldamise peatamine

Väga nõrkadele põhjendustele tuginedes kehtestas Lõuna-Aafrika Vabariik ajutise keelava 60 % suuruse kaitsemeetme külmutatud friikartulite impordi suhtes ja selle juhtumiga seoses on komisjon samuti märkimisväärselt sekkunud. Erinevatel tasanditel korraldati mitu erakorralist kohtumist eesmärgiga veenda Lõuna-Aafrika Vabariigi ametiasutusi jätma lõplikud meetmed kehtestamata. Selle tulemusena on meetmete kehtestamist käsitleva otsuse tegemine seni edasi lükatud, mis võimaldab ajutisel meetmel aeguda. ELi eksport Lõuna-Aafrika Vabariiki ei ole 60 % suuruse tollimaksu korral enam tõenäoline. Tuleb siiski märkida, et Lõuna-Aafrika Vabariik oli sama toote suhtes algatanud dumpinguvastase menetluse (Belgia ja Madalmaade vastu) ja kehtestanud ajutised meetmed olenemata nõrgast kahjuanalüüsist. Uurimine ei ole veel lõppenud ja ajutised dumpinguvastased tollimaksumäärad ulatuvad 0 %-st kuni ligikaudu 30 %-ni koostööd mittetegevate eksportijate puhul.

4.7. Türgi – meetmete negatiivse mõju vähenemine

Türgi viis 2013. aastal lõpule kaks pooleliolevat dumpinguvastast uurimist (valuklaas ja elektriboilerid). Mõlemal juhul otsustas Türgi meetmed kehtestada. Tänu komisjoni ja ELi tööstusharu ühisele aktiivsele sekkumisele kujunesid lõplikud tollimaksumäärad olulisel määral väiksemateks kui need, mida kavandati uurimiste varasemates etappides. Valuklaasi puhul oli ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr 41 %, seevastu lõplik tollimaksumäär vähenes koostööd tegevate äriühingute jaoks 16 %-le. Elektriboilereid käsitleva juhtumi puhul nõustusid Türgi ametiasutused muutma arvutuspõhimõtteid, et võtta paremini arvesse ühe eksportija tegelikku olukorda. Uue meetodi kohaldamise tulemusena vähenes tollimaksumäär algselt kavandatud 19,82 %-lt 9 %-le.

4.8. Egiptus – lõpetamine meetmeid kehtestamata

Pärast komisjoni aktiivseid jõupingutusi, mis hõlmasid juhtumiga seoses kindlaks tehtud puudusi käsitlevaid sekkumisi WTO kaitsemeetmete komitees ja kahepoolseid WTO konsultatsioone, ei kehtestanud Egiptus lõplikke meetmeid ja võttis kohustuse hüvitada varem makstud ajutise dumpinguvastase tollimaksu summad seoses toor- ja valge suhkru impordiga. 2013. aasta novembris lõpetas Egiptus ka terasvarraste impordiga seotud uurimise mingeid lõplikke meetmeid kehtestamata.

4.9. Austraalia – kaitsemeetmetega seotud uurimise lõpetamine meetmeid kehtestamata

Austraalia otsustas 2013. aasta detsembris lõpetada kaks kaitsemeetmetega seotud uurimist – töödeldud tomatitoodete impordi ja töödeldud puuviljatoodete impordi suhtes algatatud uurimised – mis tahes meetmeid kehtestamata. Sellele eelnesid mitmed komisjoni, ELi liikmesriikide ja ELi tööstusharu sekkumised, mis hõlmasid kirjalike dokumentide esitamist ja osalemist suulistel ärakuulamistel.

5. Kokkuvõte

ELi või selle liikmesriikide vastu suunatud kaubanduse kaitsevahendite kohaldamine on 2013. aastal taas sagenenud. Võrreldes 2012. aastaga ei suurenenud 2013. aastal mitte üksnes kehtivate meetmete arv, vaid ka asjaomaste küsimuste tähtsus ja keerukus.

On tehtud märkimisväärseid jõupingutusi ja eraldatud on hulgaliselt vahendeid eesmärgiga tagada eeskirjade nõuetekohane kohaldamine ja parim võimalik tulemus ELi eksportijate jaoks. Selle tulemusena on tehtud mitmeid edusamme, millest mõned on loetletud eespool.

Kahjuks ei ole paljusid probleeme siiski õnnestunud lahendada ja nende käsitlemiseks jälgib komisjon endiselt pingsalt kolmandate riikide tegevust kaubanduse kaitsemeetmete kehtestamisel ja jätkab aktiivset sekkumist, kui see on vajalik.

Komisjon jätkab ka kahepoolseid kontakte uurimist läbiviivate kolmandate riikide asutustega ja pakub neile jätkuvalt nõustamist/koolitust eesmärgiga vältida mittevajalike juhtumite algatamist või eeskirjade nõuetevastast kohaldamist.

EL kohaldab kaubanduse kaitsevahendite kasutamist reguleerivaid eeskirju väga rangel ja läbipaistval moel ning loodab, et teised riigid toimivad samamoodi. Sellega seoses on üks komisjoni peamine kaubandusega seotud eesmärk tagada täielik ja õiglane turulepääs kolmandates riikides. Põhjendamatute kaubanduse kaitsevahendite vastu võitlemine on ilmselgelt osa sellest eesmärgist.