Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Portugal[and delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Portugal, 2011-2014]





Soovitus: NÕUKOGU SOOVITUS, milles käsitletakse Portugali 2011. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Portugali ajakohastatud stabiilsusprogrammi (2011–2014) kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artikli 148 lõiget 4, võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, eriti selle artikli 5 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust, võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi, võttes arvesse tööhõivekomitee arvamust, pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega ning arvestades järgmist: (1) Euroopa Ülemkogu kiitis 26. märtsil 2010 heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku käivitada uus majanduskasvu ja tööhõive strateegia – Euroopa 2020. aasta strateegia –, mis põhineb majanduspoliitika tõhustatud koordineerimisel ning keskendub esmatähtsatele valdkondadele, kus on vaja võtta meetmeid Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu ja konkurentsivõime potentsiaali suurendamiseks. (2) Nõukogu võttis 13. juulil 2010 vastu soovituse liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta ajavahemikuks 2010–2014 ning 21. oktoobril 2010 otsuse liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta;[1] mõlemaid dokumente koos nimetatakse koondsuunisteks. Liikmesriike kutsuti üles võtma koondsuuniseid arvesse oma majandus- ja tööhõivepoliitika kujundamisel. (3) Komisjon võttis 12. jaanuaril 2011 vastu esimese iga-aastase majanduskasvu analüüsi, mis tähistab ELi majanduse juhtimise uue tsükli ja majanduspoliitika integreeritud eelkoordineerimise esimese Euroopa poolaasta algust; majanduspoliitika parem koordineerimine on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegiaga. (4) Euroopa Ülemkogu kiitis 25. märtsil 2011 heaks eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide prioriteedid (kooskõlas nõukogu 15. veebruari ja 7. märtsi 2011. aasta järelduste ning komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga). Ülemkogu rõhutas vajadust pidada esmatähtsaks eelarve usaldusväärsuse ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse taastamist, tööturureformide abil töötuse määra vähendamist ning uute jõupingutuste tegemist majanduskasvu toetamiseks. Ta kutsus liikmesriike üles viima neid prioriteete ellu konkreetsete meetmete abil, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. (5) Euroopa Ülemkogu kutsus laiendatud euroala paktiga ühinenud liikmesriike 25. märtsil 2011 üles esitama õigeaegselt kohustused, mis lisatakse nende stabiilsus- või lähenemisprogrammidesse ja riiklikesse reformikavadesse. Portugal ei ole 2011. aasta konkreetseid kohustusi ja meetmeid sõnaselgelt edastanud riiklikus reformikavas, aga esitab need eeldatavasti Euroopa Ülemkogule. (6) 23. märtsil 2011. esitas Portugali valitsus stabiilsusprogrammi aastateks 2011–2014 oma parlamendile, kes lükkas selle tagasi. 19. aprillil 2011 esitas Portugali valitsus riikliku reformikava. Kavandatud makromajanduslikud ja eelarvestsenaariumid ning poliitikasoovitused on võetud üle 17. mail 2011 allakirjutatud vastastikuse mõistmise memorandumisse. (7) 17. mail 2011 võttis nõukogu vastu otsuse (2011/0122) anda Portugalile kolmeks aastaks (2011–2014) keskmise tähtajaga rahalist abi vastavalt nõukogu 11. mai 2010. aasta määrusele (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism. Samal päeval alla kirjutatud ja otsusele lisatud vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle lisades on ette nähtud majanduspoliitilised tingimused, mille alusel finantsabi antakse. (8) 2010. aastal oli Portugali SKP kasv 1,3 %. Hea kasvunäitaja taga olid siiski peaasjalikult erakorralised tegurid, mis suurendasid eksporti ja eratarbimist. Hindade ja kulude muutused näitasid selgelt, et Portugali konkurentsivõime ei edenenud piisavalt kiiresti, et parandada jooksevkonto puudujääki, mis 2010. aastal ulatus koguni 10 %-ni SKPst. Nõrk majandus tervikuna ja töötuse järsk tõus (11,2 % 2010. aasta lõpus) tõid kaasa valitsemissektori eelarve suure puudujäägi, mis ületas 2009. aastal 10 % SKPst ja 2010. aastal 9 % SKPst, võrreldes 3,5 %-ga SKPst 2008. aastal. Portugal on viimasel ajal sattunud finantsturgudel suureneva surve alla, mis peegeldab suurenevat muret riigi rahanduse jätkusuutlikkuse pärast. Pärast seda, kui reitinguagentuurid langetasid mitmel korral Portugali võlakirjade reitingut, ei suutnud riik enam refinantseerida laene intressimääraga, mis tagaks eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse. Samas on välisrahastamisest äärmiselt sõltuv pangandussüsteem olnud järjest enam ära lõigatud rahvusvahelistest kapitaliturgudest. (9) Portugal kohustus täitma majandusliku ja rahandusliku kohandamise programmi, et taastada usaldus valitsemis- ja pangandussektori vastu ning toetada majanduskasvu ja tööhõivet. Programmiga on ette nähtud laiaulatuslikud meetmed kolmel suunal: i) usaldusväärne ja tasakaalustatud eelarve konsolideerimise strateegia, mida toetavad struktuursed eelarvemeetmed ja parem fiskaalkontroll; ii) laiaulatuslikud töö- ja kaubaturgude struktuurireformid programmi algusaastateks ja iii) turupõhised mehhanismid finantssektoris koos toetusmeetmetega, et vältida finantsvõimenduse korratut vähendamist kõnealuses sektoris. (10) Komisjon on hinnanud riiklikku reformikava[2]. Hindamisel on arvesse võetud kõnealuste dokumentide asjakohasust Portugali fiskaal- ja sotsiaal-majandusliku poliitika jätkusuutlikkuse seisukohast, ning seda, kuidas neis järgitakse ELi eeskirju ja juhiseid, pidades silmas vajadust tugevdada ELi majanduse üldist juhtimist, lisades ELi tasandi panuse riigi tasandil tehtavatesse otsustesse. Seda silmas pidades rõhutab komisjon ranget vajadust rakendada kavandatud meetmeid vastavalt nõukogu otsusele nr 2011/0122, SOOVITAB PORTUGALILE JÄRGMIST: Rakendada meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses [2011/0122] ja mida on täiendavalt täpsustatud 17. mai 2011. aasta vastastikuse mõistmise memorandumis ja selle hilisemates lisades. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja [1] Jäetud 2011. aastal samaks nõukogu 19. mai 2011. aasta otsusega 2011/308/EL: [2] Vt SEK(2011) 730.