[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 5.10.2005

KOM(2005) 458 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

ELi-Palestiina koostöö pärast Iisraeli lahkumist – panus „kahe riigi lahendusse”

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE JA EUROOPA PARLAMENDILE

ELi-Palestiina koostöö pärast Iisraeli lahkumist – panus „kahe riigi lahendusse”

SISSEJUHATUS

Pärast peaaegu viis aastat kestnud terrorismi, vägivalla, infrastruktuuri hävingu ja majandusliku languse perioodi Jordani Läänekaldal ja Gaza sektoris tõi 2005. aasta endaga kaasa ühised jõupingutused rahuprotsessi edendamiseks. Iisraeli ja Palestiina rahvast on selles protsessis toetanud rahvusvaheline üldsus.

Iisraeli lahkumine Gaza sektorist ja Jordani Läänekalda põhjaosast on oluline samm, mis on üle mitme aasta andnud parima võimaluse rahu kindlustamiseks selles piirkonnas. Neliku erisaadik James Wolfensohn teeb otsusekindlalt tööd, et läbi murda sellest poliitilisest ummikust, kust Palestiina ja Iisraeli rahvas leidsid end pärast teise intifada ehk ülestõusu algust. Kui tema jõupingutusi kroonib edu, siis see võib olla otsustav võimalus lahendada konflikt. ELi tegevuse ja ELi poliitika fookuse ümbersuunamise orientiiriks jääb neliku koostatud rahuplaan, mis on Palestiina riigi loomise vältimatu tingimus.

Need optimistlikud tulevikuväljavaated sõltuvad siiski sellest, kas Iisraeli lahkumine toob tegelikku kasu nii Palestiina kui ka Iisraeli rahvale, samuti sellest, kas lahkumisest saadud impulssi saab kasutada rahuplaani edasisel elluviimisel. See tähendab muu hulgas ka Iisraeli julgeoleku tagamist, paremaid majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi Gaza sektoris ja Jordani Läänekalda piirkonnas ning edusamme sellise Palestiina riigi loomisel, mis oleks võimeline võtma vastutust ja täitma nüüdisaegse demokraatliku riigi funktsioone.

EL on Palestiina rahvale antava abi suurim rahastaja, eraldades neile aastas ligikaudu 500 miljonit eurot, millest pool kaetakse EÜ eelarvest ja ülejäänu saadakse ELi liikmesriikide kahepoolse rahastamise alusel. EL on ka neliku olulise tähtsusega liige. ELil on nii võimalus anda oluline panus Iisraeliga rahu sõlminud Palestiina riigi rajamisse tulevikus. Selle võimaluse realiseerimiseks peaks EL praegu välja töötama keskpika tähtajaga kõikehõlmava strateegia, et toetada edusamme rahuplaanis ettenähtud „kahe riigi lahenduse” suunas ja arendada suhteid tulevase Palestiina riigiga.

Käesolevas teatises esitatakse Palestiina omavalitsust ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsust ja palestiinlasi käsitleva mitmekülgse ja ühtse strateegia elemendid. Selle eesmärk on määratleda ELi tegevuse prioriteedid pärast Iisraeli lahkumist Gaza sektorist ja Jordani Läänekalda põhjaosast, muu hulgas selleks, et toetada Palestiina omavalitsuse jõupingutusi reformide elluviimisel ja institutsioonide loomisel. Selles on toodud ka mitmed peamised, kuid mitte lõplikud kriteeriumid, mida komisjon peab lahkumisjärgse eduka osalemise puhul vajalikuks. Komisjon teeb ettepaneku koostada koos Palestiina omavalitsusega käesolevas teatises esitatud elementide alusel ja kooskõlas Euroopa naabruspoliitika tegevuskavaga Jordani Läänekalda ja Gaza sektori jaoks riigi strateegiadokument.

Käesolevas teatises ei käsitleta Lähis-Ida rahuprotsessi laiemaid teemasid. Komisjoni talitused teevad koostööd ELi Lähis-Ida rahuprotsessi eriesindajaga (edaspidi: „EUSR”) ELi seisukohtade kujundamiseks võtmeküsimuste suhtes, et edendada tulevikku suunatud lähenemisviisi Lähis-Ida küsimustele Iisraeli lahkumise järgses olukorras.

1. NELIKU ERISAADIK IISRAELI LAHKUMISE KÜSIMUSES

Kuna nelik nimetas James Wolfensohni erisaadikuks Iisraeli lahkumise küsimuses, annab see rahvusvahelise üldsuse tööle lähitulevikus uue tähenduse. Euroopa Komisjon on tema kaaskonda lähetanud töötajaid ja teeb tihedat koostööd teiste rahastajatega ning on kiireloomuliste projektide käivitamiseks eraldanud 60 miljonit eurot.

Erisaadik on esitanud kuus punkti või ühisteemat, millega Iisraeli ja Palestiina rahvas peaksid tegelema, et luua tingimused, mis tagaksid lahkumiskava edu ja rahvusvaheliste rahastajate tulevase osaluse. Siia kuuluvad piiriületuse, Jordani Läänekalda ja Gaza sektori ühenduse, lennujaamade ja sadamate, asundustes asuvate elamute ja kasvuhoonetega seotud teemad.

Arvestades Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse kokkuleppeid nendes küsimustes, võimaldab komisjon toetust tollioperatsioonide edendamiseks piiril ja on eraldanud infrastruktuurivahendeid, mida saaks kasutada sadamate ja lennujaamade ülesehitamisel.

Neliku erisaadik on esitanud ka kolm lahkumisjärgse perioodi prioriteeti, millele Palestiina omavalitsus peaks keskenduma: eelarve stabiliseerimine, keskpika tähtajaga arengukava ja töökohtade loomine. Komisjon tegeleb nende prioriteetidega, panustades Maailmapanga riigi rahanduse juhtimise sihtfondi (World Bank Public Financial Management Trust Fund), kuna see mitmepoolne kanal on praeguses olukorras osutunud kõige tõhusamaks süsteemiks. Komisjon eraldab ka vahendeid kiireloomuliste projektide elluviimiseks.

Neliku erisaadik on nimetatud kuues punktis saavutatud edusammudest tingitult teinud ettepaneku kahekordistada järgmise kolme aasta vältel rahvusvaheliselt üldsuselt saadavaid vahendeid kolme miljardi euroni aastas. G8 on toetanud seda ettepanekut.

Käesolevas teatises seatud prioriteedid on vastuseks sellele uuele olukorrale.

2. PALESTIINA OMAVALITSUSE REFORM JA ETTEVALMISTUSED PALESTIINA RIIGI LOOMISEKS

Komisjon on olnud üks vähestest rahastajatest, kes on püüdnud kõrvuti ulatusliku hädaabi andmisega aidata kogu intifada vältel kaasa Palestiina reformiprotsessi õnnestumisele. Ta on teinud seda institutsioonide arendamise sihtprogrammide kaudu ja sidunud Palestiina omavalitsusele antud rahalise toetuse reformitingimustega.

Iisraeli lahkumise järel seisab Palestiina omavalitsus siiski endiselt silmitsi suurte katsumustega. Üheks katsumuseks on tegeliku ja täie vastutuse võtmine Gaza sektori julgeoleku ja seal teenuste osutamise eest. Samas on tulevase Palestiina riigi loomise ettevalmistamiseks nii Gaza sektoris kui ka Jordani Läänekaldal vaja ulatuslikumat ja jätkusuutlikku institutsioonide arendamise programmi.

ELil tuleb oma abi üha rohkem keskendada Palestiina omavalitsuse institutsioonide arendamise edendamisele. Jeruusalemmas asuv komisjoni esindus on koostanud Palestiina reformi käsitleva Londoni konverentsi järel lühiajalise valitsemisstrateegia, mis on edastatud Palestiina omavalitsusele. Selles nimetatakse reformi olulisimad küsimused ja antakse suuniseid rahvusvaheliste rahastajate tegevusele, määratledes reformi ja rahastajate võimaliku kaasamise lühiajalised prioriteedid. Seda tuleks teha koos investeeringutega, mis on vajalikud Palestiina majanduse taaselustamiseks ning kasvuväljavaadete parandamiseks.

Kõnealune keskendamine täiendab lühiajalisi jõupingutusi, mis on vajalikud, et muuta Iisraeli lahkumine edukaks, ja humanitaarvajadusteks antud EÜ abile.

3. ELI TOETUSE PRIORITEEDID

Institutsioonide arendamise peamised prioriteedid on juba kindlaks määratud ELi-Palestiina omavalitsuse Euroopa naabruspoliitika (edaspidi: „ENP”) tegevuskavas. Selles pööratakse erilist tähelepanu toimiva kohtusüsteemi loomisele, õigusaktide tõhusale jõustamisele ja õigusriigi tugevdamisele, institutsioonide ja haldussuutlikkuse tugevdamisele ning riigi aruandekohustusliku rahandussüsteemi loomisel juba saavutatud edusammude edasiarendamisele. Need kokkulepitud prioriteedid on komisjoni palestiinlastele mõeldud finantsabiprogrammile orientiiriks.

Palestiina omavalitsuse arengu seisukohalt on otsustava tähtsusega küsimuseks tulevase riigi poliitiline ja majanduslik elujõulisus, mille puhul majanduslikud ja poliitilised püüdlused on omavahel lahutamatult seotud. Poliitiline elujõulisus nõuab demokraatlike institutsioonide tugevdamist, julgeolekuolukorra põhjalikku kontrolli, vastutavust ja õigusriiki, inimõiguste ja põhivabaduste austamist ning õitsvat kodanikuühiskonda. Majanduslik elujõulisus sõltub suurel määral juurdepääsust Gaza sektorile ja Jordani Läänekalda aladele, liikumisvabadusest Jordani Läänekalda aladel, territoriaalsest järjepidevusest ning Iisraeli ja Palestiina majanduslikust koostoimest.

Kuna 2004. aasta eelarve defitsiit oli 400 miljonit eurot, on lisaks majanduskasvu, kaubanduse ja investeeringute edendamise alastele jõupingutustele vaja ka asjakohast eelarvepoliitikat ja riigi rahanduse usaldusväärset juhtimist. Palestiina omavalitsusele mõeldud eelarvetoetusega seotud orientiirid on aidanud ja aitavad ka edaspidi kaasa eelarve stabiliseerimise edendamisele ning riigi rahanduse läbipaistva ja vastutava süsteemi edasiarendamisele.

Poliitiline elujõulisus

Poliitilised prioriteedid

- Seaduslikkuse ja vastutuse tugevdamine

Valimiste toetamine

- Õigusriigi tugevdamine

Palestiina kohtusüsteemireformi alaste jõupingutuste toetamine; lühiajalise strateegia väljatöötamine õigusriigi kindlustamiseks, mis hõlmab ka võitluse korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu.

- Inimõiguste ja põhivabaduste austamise edendamine

Palestiina omavalitsusega poliitilise dialoogi pidamise jätkuv õhutamine, kodanikuühiskonna inimõiguste alaste algatuste toetamine.

- Julgeoleku suurendamine

ELi eriesindaja töö täiendamine tsiviilpolitsei ümberkujundamisel.

- Kodanikuühiskonna kaasamine

Kodanikuühiskonna algatuste edendamine Lähis-Ida rahuprotsessi toetamisel.

- Riigihalduse tõhusamaks muutmine

Palestiina riigihaldusreformi alaste jõupingutuste, sealhulgas mestimise toetamine.

- Jeruusalem

Ida-Jeruusalemma abistamise strateegia väljatöötamine.

- Põgenike küsimuse lahendamine peale viivitamatu humanitaarvajaduste rahuldamise

Osalemine Palestiina pagulasi toetava ÜRO abiorganisatsiooni (UNRWA) tulevast rolli käsitlevas arutluses.

Palestiina omavalitsuse reformi edendamiseks tehtavad lühiajalised jõupingutused peavad hõlmama lõppeesmärgina poliitilise elujõulisuse tagamise. Seda tuleks teha poliitilise dialoogi, kindlaksmääratud tingimustega finantsabi ja sihtsuunitlusega abiprogrammide, sealhulgas mestimise kaudu, käsitledes järgmisi teemasid:

- Seaduslikkuse ja vastutuse tugevdamine

EL on valimiste toetamisel asunud rahvusvahelise üldsuse etteotsa, kaasjuhtides valimisreformi toetusrühma, andes Palestiina valimisorganile tehnilist abi, panustades kodanikuühiskonda toetavatesse algatustesse ja lähetades 2005. aasta jaanuaris toimunud presidendivalimistele Euroopa Liidu vaatlejad.

Tõenäoliselt saadab komisjon järgmised Euroopa Liidu vaatlejad jälgima 2006. aasta jaanuaris toimuvaid Palestiina seadusandliku kogu valimisi. Keskvalimiskomisjoni jätkusuutlikkuse saavutamiseks asendatakse praegune ELi toetus keskvalimiskomisjonile aegamööda eraldistega Palestiina omavalitsuse eelarvest.

ELi osalemise kriteeriumid: 2005. aasta jaanuaris toimunud Palestiina omavalitsuse presidendivalimisi käsitlevas Euroopa Liidu valimisvaatlejate aruandes esitatud soovituste ellurakendamine.

Ühendus peaks pärast valimisi aitama suurendada Palestiina seadusandliku kogu suutlikkust, et tõsta seadusandluse kvaliteeti ja suurendada reformide mõjusust.

- Õigusriigi tugevdamine

EL peaks osana reformiprotsessist laiendama oma tegevust valdkondades, kus ta on juba tegev ja kus tema toetus võib eelkõige õigusriigi kindlustamisel anda käegakatsutavaid tulemusi. Selles vallas on juba tehtud jõupingutusi EÜ eelarvetoetuse programmile selliste tingimuste lisamisega, nagu põhiseaduse ja kohtusüsteemi sõltumatust tagava seaduse vastuvõtmine ja jõustumine. EUCOPPS (vt allpool) sisaldab teatud elemente, mille eesmärk on ajakohastada kohtusüsteemi. Lisaks aitab Palestiina õigussüsteemi ajakohastamisele kaasa komisjoni programm kohtusüsteemile otsustusõiguste andmise kohta.

Praegu koostatakse lühiajalist strateegiat, et analüüsida õigusriigi kindlustamiseks, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks ning sõltumatu, erapooletu ja täielikult toimiva kohtusüsteemi loomiseks vajalikke edasisi meetmeid. Kohtusüsteemireformi kohaliku toetusrühma eesistujana koordineerib komisjon seda ulatuslikku vajaduste hindamist, tehes tihedat koostööd hiljuti loodud Palestiina kohtusüsteemireformi korralduskomiteega.

ELi edasise osalemise kriteeriumid: Palestiina omavalitsuse kohustus reformida kohtusüsteemi ENP tegevuskava prioriteetide kohaselt ning rahuplaani asjaomaste sätete rakendamine.

- Inimõiguste ja põhivabaduste austamise edendamine

Edasisi meetmeid tuleb võtta inimõiguste, sealhulgas ühinemisvabaduse, sõnavabaduse ja sõltumatu meedia kaitseks ning edendamiseks tehtavate jõupingutuste toetamiseks.

Selle protsessi käigus võetakse ka meetmeid vaenu ja vägivalla õhutamise vähendamiseks ning väljajuurimiseks. Vägivalla õhutamise väljajuurimine nõuab kodanikuühiskonna suuremat osalust, kuid samuti ulatuslikumat lähenemisviisi Palestiina haridussüsteemi reformimise puhul ning Palestiina omavalitsuse kohustust rakendada ENP tegevuskava ja rahuplaani sätteid. See on vajalik rahuprotsessi jätkumiseks ning sallivuse, mõõdukuse, vastastikuse mõistmise ja austamise arendamiseks.

- Julgeoleku suurendamine

Korrakaitse abil kõigile Palestiina kodanikele ohutu ja turvalise keskkonna loomine on kogu reformikava edukuse seisukohast olulise tähtsusega ja samas selle lahutamatu osa. Komisjoni kohtusüsteemiprogramm täiendab nii ELi eriesindaja julgeoleku- ja politseiprogrammi (edaspidi: „EUCOPPS”) tööd kui ka Ameerika Ühendriikide julgeolekukoordinaatori jõupingutusi. EUCOPPSiga on EL võtnud endale pikaajalise kohustuse toetada Palestiina politsei ümberkorraldamist. See aitab luua tõhusamat politseiteenistust ja paremini koordineerida rahastajate tegevust selles valdkonnas. Julgeoleku tagamine on ka Iisraeli peamine mure ja ta jätkab rahuprotsessis saavutatud edusammude hindamist, analüüsides õhutamise lõpetamisele ja terroristlike struktuuride lammutamisele suunatud Palestiina omavalitsuse jõupingutuste edu.

- Kodanikuühiskonna kaasamine

Poliitilist elujõulisust suurendab kodanikuühiskonna aktiivne kaasamine, mis on vajalik rahuprotsessi edasiseks toetamiseks. Komisjoni rahupartnerlusprogramm on aidanud edendada Iisraeli-Palestiina koostööd mitteametlikul tasandil ja alal hoida dialoogi põhimõtet terava konflikti ajal. See jätkub ka tulevikus.

- Riigihalduse tõhusamaks muutmine

Et tagada normaalselt toimivat riigihaldust, tuleb reformida kogu Palestiina avalikku teenistust. Avaliku teenistuse ja riigihalduse reformimise programmi rakendamiseks tuleb võtta kiireloomulisi meetmeid, et suurendada teenuste osutamise edukust ja tõhusust. EL peaks neid jõupingutusi toetama tehnilise abiga ja eelkõige mestimisega, et liikmesriigid jagaksid Palestiina omavalitsusele oma kogemusi konkreetsetes valdkondades.

ELi osalemise kriteeriumid: riiklike institutsioonide (v.a ministeeriumid) vastutuse suurendamine, edusammud ministeeriumide ümberkorraldamisel.

Et tagada seaduslikkust ja tulevase Palestiina riigi poliitilist elujõulisust tuleb lahendada veel kaks probleemi: Jeruusalemma ja põgenike küsimus.

- Jeruusalem

EL on Ida-Jeruusalemma araablastest elanikkonda aktiivselt toetanud. Euroopa Komisjon on juba 2002. aastast alates võtnud mitmeid meetmeid, sealhulgas toetanud erasektorit, sotsiaalteenuste osutamist ning kultuuri-, õppe- ja kasvatustegevust. Vaatamata rahvusvahelise üldsuse püüdlustele ja rahuplaanist tulenevatele kohustustele jäid Ida-Jeruusalemmas asuvad Palestiina institutsioonid, näiteks kaubanduskoda, suletuks. Ida-Jeruusalemma ühtset arengukava tuleks toetada ka edaspidi. Need jõupingutused tuleks koondada Ida-Jeruusalemma abistamisstrateegia väljatöötamiseks, ennetamata sellega lõppstaatuse üle peetavaid läbirääkimisi.

EL peab samas suurendama oma selliste sõnumite mõjusust, kus kritiseeritakse asunduste rajamise hiljutist kiiret kasvu ja uusi jõupingutusi püstitada „maa peale fakte”. Jeruusalemma olukord lõppstaatuse küsimusena muutub üha raskemini kontrollitavaks läbi linna eraldustara ehitamise tõttu.

- Põgenike küsimuse lahendamine peale viivitamatu humanitaarvajaduste rahuldamise

Rahvusvahelist (ja EÜ) toetust Palestiina põgenikele saadetakse peamiselt UNRWA kaudu, kelle suurim toetaja on EL. Komisjoni humanitaarabiamet (edaspidi: „ECHO”) reageerib valitsusväliste organisatsioonide, asjaomaste ÜRO allasutuste ja Punase Risti kaudu samuti aktiivselt Palestiina Jordani Läänekalda aladel ja Gaza sektoris elavate inimeste, nii põgenike kui teiste, humanitaarvajadustele. Rahuprotsessi edenedes kerkib esiplaanile nii põgenike küsimus kui ka UNRWA mandaat ja roll.

Ennetamata tulevaste läbirääkimiste tulemust, võib öelda, et sõltumatus Palestiinas ei ole põgenikelaagritele kohta. Laagrite muutmine alalisteks eluasemeteks nõuab siiski suuri investeeringuid. See on vaid üks paljudest põgenike teema õiglase lahenduse aspektidest, mida on vaja kaaluda.

Majanduslik elujõulisus

Vaatamata Palestiina majanduse märkimisväärsele taastumisvõimele, peab Jordani Läänekallas ja Gaza sektor alles muutuma majanduslikult elujõuliseks piirkonnaks. Lisaks sõltub sealne turg suuresti Iisraeli turust, mistõttu Palestiina jõupingutusi turgude mitmekesistamisel tuleks suurendada. Komisjon teeb ettepaneku kindlustada ühenduse abi tulemusi ja laiendada abi osutamist, et luua alus majanduslikult elujõulise Palestiina riigi loomiseks.

Majanduslikud prioriteedid

- Kahepoolsete ja piirkondlike kaubandussuhete arendamine

Palestiina toodete turulepääsu parandamine; tehnilise abi andmine; dialoogi hõlbustamine haldus- ja regulatiivsete takistuste ületamiseks; stsenaariumide koostamine majandusliku kokkuleppe sõlmimiseks Iisraeliga; kõnealuses piirkonnas Palestiina majanduse integreerumise julgustamine.

- Tolliameti rajamine

Tolliasutuste toetamine; ekspertide lähetamise kaalumine; kolmanda poole juuresoleku võimaluse pakkumine.

- Jordani Läänekalda ja Gaza sektori rekonstrueerimine ja taastamine

Vahendite eraldamine kiireloomulistele infrastruktuuriprojektidele; uute investeeringute edendamine.

- Erasektori investeeringuteks soodsate tingimuste loomine

Palestiina jõupingutuste toetamine õigusraamistiku läbivaatamisel.

- Erasektori toetamine

Koostöö tegemine Euroopa Investeerimispangaga (EIP), et ühendada laenu- ja toetusressursid erasektori investeeringuteks; abi ja väljaõppe andmine väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetele (edaspidi: VKE) nende juhtimissuutlikkuse ja tulemuslikkuse parandamiseks.

- Riigi rahanduse juhtimise parandamine

Palestiina jõupingutuste toetamine maksuhalduse ajakohastamisel; finantskontrolli arendamisele kaasaaitamine.

- Teadmistepõhise majanduse arendamine

Lairibarakenduste levitamise toetamise võimaluste uurimine.

- Sotsiaalse mõõtme käsitlemine

- Panustamine sotsiaalhoolekande programmidesse, eriti Maailmapanga sotsiaalse turvavõrgustiku reformimise programmi.

- Kahepoolsete ja piirkondlike kaubandussuhete arendamine

ELi eesmärk on kõrvaldada tariifsed tõkked ning luua Palestiina omavalitsuse ja ELi vahel kõiki kaupu ja teenuseid hõlmav vabakaubanduspiirkond, samuti arendada piirkondadevahelisi kaubandus- ja investeerimissidemeid.

Palestiina omavalitsusega sõlmitud ning kaubandust ja koostööd käsitleva ajutise assotsiatsioonilepingu kaudu on EL juba võtnud mitmeid meetmeid kaubandussuhete süvendamiseks ja Palestiina toodete turulepääsu parandamiseks. 2005. aasta jaanuaris võeti vastu meetmed põllumajandussaadustega kauplemise edasiseks liberaliseerimiseks. Kaalutakse ka täiendavate meetmete võtmist kaubanduse liberaliseerimiseks.

Arvestades laiemat piirkondlikku tausta, on vaja kaaluda ka Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse kaubandus- ja tollisidemete loomist, samuti Pariisi majandusprotokolli [1] võimaliku muutmise määra seoses Palestiina riigi asutamisega. Piirkondadevahelise kaubanduse ja investeeringute edendamise eesmärgiga toetatakse ELi seisukohta, et Palestiina omavalitsuse ja Iisraeli tollisüsteem tuleks esialgu säilitada. Komisjon on Iisraeli ja Palestiina omavalitsusi veennud olemasolevat tollisüsteemi mõnda aega säilitama kuni poolte vahel lepitakse kokku tulevane tollikorraldus.

EL püüab vajadust mööda hõlbustada Jordani Läänekalda ja Gaza sektori liitumist piirkondlike kaubanduslepingutega, sealhulgas üle-euroopalise ja Vahemere piirkonna riikide päritolu kumulatsiooniga. EL ergutab aktiivselt Iisraeli ja Palestiinat koostööd tegema. Komisjon on selleks loonud kolmepoolse kaubandusküsimustega tegeleva töörühma, mis koosneb Palestiina ja Iisraeli ametivõimude esindajatest ning komisjoni ekspertidest. See kolmepoolne töörühm uurib ka viise, kuidas ületada halduslikke ja regulatiivseid kaubandustõkkeid ning kuidas hõlbustada ELi ja Palestiina omavalitsuse vahel sõlmitud ajutise assotsiatsioonilepingu rakendamist.

EL peaks aktiivselt julgustama Palestiina omavalitsust ja tema naaberriike tegema koostööd, et tugevdada olemasolevaid kaubanduslikke sidemeid ja arendada mõlemale kasulikku majandustegevust. Sellega seoses peaks kutsuma naaberriike üles tariifseid ja regulatiivseid tõkkeid üle vaatama ning vähendama.

Palestiina omavalitsus peab olema valmis täitma eelseisvaid kohustusi tolli ja kaubanduse valdkonnas, sealhulgas olema valmis järgima rahvusvahelisi kaubanduseeskirju ja tõstma haldussuutlikkust. EL toetab neid valdkondi ka edaspidi.

ELi osalemise kriteeriumid: turvalisuse märkimisväärne suurendamine ja juurdepääsu lihtsustamine: vastavalt Maailmapanga 2004. aasta detsembris ajutises koostöökomiteele (AHLC) [2] esitatud aruandes toodud soovitustele ning silmapaistvad edusammud neliku erisaadiku poolt esile tõstetud kuues eelisvaldkonnas.

- Tolliameti rajamine

Komisjon annab Palestiina tolliasutustele ulatuslikku abi, tehes arvutipõhise deklaratsioonide töötlemise süsteemi juurutamiseks koostööd UNCTADiga (ÜRO kaubandus- ja arengukonverents). Pärast Iisraeli lahkumist seisab Palestiina tolliamet Gazas silmitsi paljude probleemidega. Palestiina omavalitsus on seetõttu palunud edasist abi ja samuti kolmanda poole kohalolekut oma uuel tollipiiril.

Komisjon on valmis andma hästimääratletud mandaadi alusel edasist abi, näiteks rahastama tolliametnike töölevärbamist, et suurendada usaldust ja parandada Palestiina omavalitsuse tolliasutuste suutlikkust. Komisjon käsitleb seda teemat koos liikmesriikidega ja võib selle puhul tugineda kogemustele, mille EL on omandanud Kesk- ja Ida-Euroopa piirikontrolli parandamisel. Sellele lisaks võib kõnealusesse piirkonda saata Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitilise (ESDP) missiooni, et abistada piirikontrolli tööd.

ELi osalemise kriteeriumid: poolte kokkulepe piiriületuse koha ja korra kohta, samuti poolte esitatud kolmanda poole kohaloleku taotlus. EL peaks püüdma laiendada Iisraeli maapiiri ületamise garantiisid lennujaamadele ja sadamatele.

- Jordani Läänekalda ja Gaza sektori (rekonstrueerimine ja) taastamine

Iisraeli lahkumine Gaza sektorist ja Jordani Läänekalda põhjaosast on andnud rahastajatele uue tõuke selle ala rekonstrueerimiseks. Komisjon on loonud oma 2005. aasta finantsabi programmi raames 40 miljoni euro suuruse infrastruktuuri toetusfondi, mida tuleb kooskõlastada Palestiina omavalitsuse ja teiste rahastajatega. Hulk tolli, transpordi, vee- ja energiavarustusega seotud projekte on juba kindlaks määratud.

Rahuprotsessi edenedes tuleks kooskõlas neliku erisaadiku kolmeaastase projektiga kavandada kogu Palestiina territooriumi kohta ulatuslik rekonstrueerimis- ja taastamisprogramm, hõlmates nii Gaza sektori kui Jordani Läänekalda. Kui reguleerivas keskkonnas ja õigusriigi austamise vallas on tehtud edusamme, võib rekonstrueerimisalased jõupingutused suunata lühiajaliste eesmärkide saavutamisele, et anda tõuge majanduse arengule ja suurendada investeeringute uuenenud juurdevoolu.

Rekonstrueerimise üldkava peaks hõlmama üldist transporti, sealhulgas Gaza sadama ja lennujaama taastamist, energia- ja veevarustust, reovee puhastamist, tahkete jäätmete käitlemist, maaelu arengut ja institutsioonide, eriti julgeolekusüsteemi ja kohtute taastamist. Seda saab teha üksnes hästi väljatöötatud kava alusel, kaasates kõik suured rahastajad ja rahvusvahelised finantsasutused. See töö võiks tugineda komisjoni loodud kahjude hindamise andmebaasile, kuid keskenduks pigem tulevaste vajaduste rahuldamisele kui lihtsalt hävitatu asendamisele.

ELi osalemise kriteeriumid: enne suuremate infrastruktuuriinvesteeringute tegemist tuleb leevendada inimeste ja kaupade liikumise ning juurdepääsu piiranguid ning Iisraelilt tuleks taotleda garantiisid sadama ja lennujaama tööks. Samuti on vajalik kooskõlastamine teiste rahastajate ja planeerimisministeeriumiga (sealhulgas arvestades keskmise tähtajaga parandatud arengukava).

- Soodsa keskkonna loomine erasektori investeeringuteks

Rahuprotsessi edenedes peaksid suurenema nii välis- kui siseinvesteeringud Jordani Läänekalda aladele ja Gaza sektorisse. Võib eeldada Palestiina investeeringute tulekut välismaalt ning Iisraeli, naabruses asuvate Araabia riikide ja kaugemaltki pärit ettevõtete huvi tegevuse alustamise suhtes Jordani Läänekaldal ja Gaza sektoris.

ELi osalemise kriteeriumid: edusammud erasektori investeeringuteks õigusliku ja reguleeriva keskkonna parandamisel.

Välisinvesteeringud sõltuvad eelkõige läbipaistvate ja prognoositavate reeglite olemasolust ning nende rakendamisest. Komisjon on juba andnud abi, et koostada ja/või üle vaadata õigusaktid, näiteks konkurentsi ja riigihangete vallas. Rakendamise teostamine nõuab kohtu- ja julgeolekusektori ulatuslikku reformi, mida on käsitletud eespool.

- Erasektori toetamine

Hoolimata konflikti laastavast mõjust Palestiina majandusele, on erasektor demonstreerinud oma märkimisväärset taastumis- ja kohanemisvõimet. Majanduskasvu ja piirkondliku integratsiooni peamine liikumapanev jõud on VKEde sektor, mis aitab kaasa piirkondliku stabiilsuse tagamisele, töökohtade loomisele ja avaliku sektori tööhõivest sõltuvuse vähenemisele. Nii kutseõppe kui ka mikrokrediitide võimaldamine võib olla eriti kasulik. Komisjon jätkab Palestiina omavalitsuse jõupingutuste toetamist erasektori taaselustamisel, võttes arvesse Euroopa-Vahemere piirkonna ettevõtluse harta põhimõtteid.

ELi osalemise kriteeriumid: Palestiina omavalitsus peab suurendama oma jõupingutusi erasektori arengut soodustava keskkonna loomisel, samas kui Iisrael peab võimaldama kaupade ja teenuste paremat liikumist kooskõlas neliku erisaadiku kuue eelisvaldkonnaga.

Euroopa Investeerimispank analüüsib praegu tingimusi tegevuse jätkamiseks Jordani Läänekaldal ja Gaza sektoris ning Iisraelis. EIP ja komisjon kaaluvad, kuidas kõige paremini ühendada laenu- ja toetusressursse, et toetada erasektori investeeringuid ning edendada VKEde rahastamisvõimalusi. See eeldab ka juhtimissuutlikkuse suurendamise toetamist.

- Riigi rahanduse juhtimise parandamine

Elujõulisel Palestiina riigil peab olema nüüdisaegne ja läbipaistev finantsjuhtimise süsteem. EÜ ja liikmesriikide eraldatud eelarvetoetuste paketi kaudu on Palestiina omavalitsuse poolset riigi rahanduse juhtimist märkimisväärselt parandatud. Sellele vaatamata on vaja edasi arendada riiklike kulutuste eelarvestamise ja kontrolli täiustatud, läbipaistvat ning aruandekohustuslikku süsteemi, mida Palestiina elanikkond ja rahvusvaheline üldsus täielikult usaldaksid.

ELi osalemise kriteeriumid: Palestiina omavalitsuse edusammud asjakohase eelarve stabiliseerimise kava väljatöötamisel, edusammud pensionisüsteemi konsolideerimisel ja planeerimissuutlikkuse täiustamine.

Palestiina omavalitsus peab samas tõhustama maksude kogumist. Komisjon aitab praegu Palestiina omavalitsusel juurutada kaasaegset maksukogumissüsteemi, mis peaks aitama aja jooksul tulusid suurendada. Kuigi loodavas Palestiina riigis hakkavad kehtima autonoomsed maksu- ja tollieeskirjad, tuleb Palestiina omavalitsusel siiski vastutada ka käibemaksu ja tollimaksu kogumise eest, s.o ülesanne, mida Pariisi protokolli alusel täidavad praegu Iisraeli ametivõimud. Lisaks jõupingutustele, et muuta Pariisi protokolli haldamine läbipaistvamaks ja lahendada raha kadumise probleemi, tuleb Palestiina asjaomaste institutsioonide, sealhulgas nüüdisaegse ja usaldusväärse statistikasüsteemi läbipaistvuse ja tõhususe suurendamiseks veelgi tõsta nende suutlikkust.

- Teadmistepõhise majanduse arendamine

Selleks, et Palestiina majandus muutuks tugevamaks ja mitmekesisemaks, tuleb toetada teadmistepõhise ühiskonna arendamist kõrg- ja kutsehariduse, uurimis- ja arendustegevuse kaudu. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Arenguprogrammi (UNDP) inimarengu aruande soovitustega kooskõlas olev ELi toetus on mõeldud nii Jordani Läänekalda aladele ja Gaza sektorile kui ka kõigile teistele selle piirkonna riikidele. Erilisi jõupingutusi tuleks teha, et tugevdada Palestiina uurimis- ja arendustegevuse võimalusi. Arvestades Jordani Läänekalda ja Gaza sektori geograafilist olukorda, võivad sellised arenenud rakendused nagu lairibaühendus võimaldada üksikisikutel ja organisatsioonidel ületada kaugusi ja reaalseid tõkkeid. Kiire Internetiühenduse abil saab võimaldada nii riigiasutuste kui ka ettevõtete infovahetust ning teenustele ligipääsu, olenemata sellest, kas nad asuvad Jordani Läänekaldal või Gaza sektoris. Samuti oleks palestiinlastel lairibaühenduse abil võimalik kasutada selliseid kõrgtasemel teenuseid nagu veebipõhised tervishoiuteenused või e-õpe. Praegu kasutab Internetti siiski äärmiselt väike hulk inimesi.

- Sotsiaalse mõõtme käsitlemine

Sotsiaalne areng peaks kulgema käsikäes majanduse arenguga. Tuleb teha jõupingutusi, et toetada eelkõige neid palestiinlasi, kes vajavad kõige rohkem toetust ja parandada kõigi Palestiina elanike elu- ja töötingimusi ning kõrvaldada mõne reformi võimalikke tagajärgi, mis võivad olla lühiajaliselt ebasoodsa mõjuga.

Selliste sotsiaalsete esmavajaduste rahuldamiseks, mida ECHO ja teiste abistajate lühiajaline humanitaarabi ei kata, tuleb võtta struktuurimeetmeid. Pensionisüsteemi konsolideerimine aitab rahuldada vanurite vajadusi. Samuti tuleks minimaalsel tasemel saavutada nii reaalne kui rahaline ligipääs kõigile tervishoiu- ja haridusteenustele. Komisjon annab siinjuures ka oma panuse Maailmapanga sotsiaalse turvavõrgustiku programmi.

Sotsiaalsele arengule aitab kaasa aktiivse tööhõivepoliitika ja võrdsete võimaluste edendamine. Põhiliste kaupade ja teenuste kättesaadavuse parandamiseks tuleks soodustada vaesuse vähendamise alaste programmide loomist, nagu mikrokrediidid, laiapõhjalised töökohtade loomise süsteemid või spetsiaalsed programmid elanikkonna sotsiaalselt kõige kaitsetumate rühmade (noored täiskasvanud, naised, puuetega inimesed) sotsiaalmajanduslikuks integratsiooniks.

4. IISRAELI-PALESTIINA KOOSTÖÖ HÕLBUSTAMINE

Poliitilised dialoogid

Jordani Läänekalda ja Gaza sektori elujõulisuse saavutamiseks tuleb teha tihedat ja aktiivset koostööd Iisraeliga.

Komisjon on dialoogi edendamiseks ja usalduse suurendamiseks märkimisväärselt investeerinud Iisraeli ja Palestiina ametivõimude vahelise koostöö ning kontaktide edendamisse. Seda on saavutatud mõlemale poolele huvipakkuvate teemade ja valdkondade kindlakstegemisega.

Mõned neist on ära märgitud Iisraeli ja Palestiina omavalitsuse tegevuskavas, mis võeti vastu ELi Euroopa naabruspoliitika raames. Energeetika, transpordi ja kaubandusküsimuste arutamiseks on komisjoni toetusel juba korraldatud kolmepoolseid kohtumisi.

Komisjon töötab energiavarustatuse ühise kindluse suurendamiseks välja energeetikaalase koostöö programmi. Sellega seoses luuakse ühine energeetikaamet ja tuleb sõlmida rahvusvahelistele standarditele vastavad pooltevahelist elektrienergia vahetust käsitlevad kaubanduskokkulepped. Loomisel on ka ühine transpordiamet, mille ülesandeks oleks transpordi infrastruktuuri planeerimine ning kaupade ja inimeste transpordi hõlbustamine.

Komisjon loodab saavutada samasugust edu ka kaubandusküsimustes. Neid jõupingutusi tuleks jätkata ja neid tuleks teha ka selliste valdkondade arendamiseks nagu tollikoostöö, keskkond, teadus ja tehnoloogia ning vajaduse korral ka justiits- ja siseküsimuste lahendamiseks. Euroopa naabruspoliitika raames tuleks samuti kasutada Palestiina omavalitsuse, Iisraeli ja Jordaania vahelisi piirkondliku koostöö võimalusi.

Kolmanda poolena lepitaja kaasamine kui rahuprotsessi osa

Lisaks eelkirjeldatud ühenduse jõupingutustele tunnustab komisjon kolmanda poolena lepitaja kaasamist ja hõlbustavat kohalolu konfliktses olukorras, kelle roll on tagada dialoogi toimumine ja suurendada pooltevahelist usaldust. Pärast Iisraeli lahkumist Gaza sektorist ja Jordani Läänekalda põhjaosast on neliku erisaadik oma pideva kohalolekuga avaldanud kõnealusele piirkonnale positiivset mõju. Komisjon on tema jõupingutusi toetanud nii rahaliselt kui ka lähetades tema juurde kogenud töötajaid. Ta tervitaks neliku erisaadiku mandaadi uuendamist, st nii selle ajalist pikendamist kui tegevusulatuse laiendamist.

Ajutise assotsiatsioonilepingu rakendamine

Kuna lõpliku staatuse küsimuses on tehtud edusamme, peaks EL olema valmis alustama läbirääkimisi lõpliku assotsiatsioonilepingu üle. Vahepeal peab konsulteerima nii Iisraeli kui Palestiina omavalitsusega, et arendada edasi EÜ ajutist assotsiatsioonilepingut PVOga (Palestiina omavalitsuse kasuks) ja rakendada seda tõhusamalt. Nõupidamistel tuleks käsitleda Palestiina ja ELi tootjate probleeme asjaomastele turgudele pääsemisel (eelkõige neid, mis tekivad haldusprobleemide tõttu, millega eksportijad puutuvad kokku Iisraeli tollipiiril). Samuti peaks EL avaldama Iisraelile jätkuvalt survet, et ta tunnustaks ajutist assotsiatsioonilepingut täielikult.

5. ELI MÕJUSUSE JA NÄHTAVUSE PARANDAMINE

Meie poliitilise ja reformisõnumi tugevdamiseks peaks ELi jõupingutused ja tegevus olema nähtavamad. Liit peaks suurendama oma jõupingutusi, et edastada oma sõnumeid kooskõlastatud viisil.

Rahvusvaheline koordineerimine

Abi koordineerimise valdkonnas teevad ELi erisaadik ja liikmesriigid ning rahvusvahelised partnerid, sealhulgas Ameerika Ühendriigid, Iisrael ja rahvusvahelised finantsasutused alati tihedat koostööd. Komisjon osaleb aktiivselt neliku töös ja neliku loodud organite, näiteks Palestiina reformiga tegeleva töökonna töös ning kohalike rahastajate koordineerimise organite, nimelt kohaliku abi koordineerimise komitee (LACC) töös. Palestiina reformi käsitlenud Londoni konverentsi järelmeetmena on komisjon koos Maailmapangaga esitanud ettepanekud rahastajate koordineerimise struktuuride ühtlustamiseks. Komisjon teeb tihedat koostööd neliku erisaadiku ja kohalike koordineerimisasutustega, et tagada rahvusvahelise tegevuse tõhus koordineerimine.

Komisjon peab regulaarset sidet nii rahvusvaheliste rahastajate kui ka rahvusvaheliste finantsasutustega ja on aktiivselt seotud AHLCga. Komisjon on teinud ulatuslikku koostööd IMFiga, eelkõige seoses komisjoni koostatud Palestiina omavalitsuse eelarvetoetusprogrammiga. Komisjon on koos Maailmapangaga loonud finantsjuhtimise avaliku sihtfondi, mis tugineb komisjoni varasema eelarvetoetuse jaoks loodud mehhanismidele. Sihtfond pidi esialgu olema ajutine vahend Palestiina omavalitsuse eelarvepuudujäägi katmiseks. See tuleks asendad mõne jätkusuutlikuma abivahendiga.

ELi abi teabevõrgustik

Jõupingutused, mis tehakse kohaliku teabevõrgustiku kaudu liikmesriikide ja ühenduse vahendite täpsemaks koordineerimiseks, et toetada ELi peamisi poliitilisi eesmärke, suurendavad ELi abi nähtavust. See peaks hõlmama regulaarset teabeedastust ühenduse kohta ning kahepoolsete kavade ja projektide kohta, mis hõlbustaks planeerimist ja koormuse jaotamist vastavalt liikmesriikide ja komisjoni erivõimalustele.

Esimese sammuna tuleks eelistada nende meetmete rakendamist, mis määrati kindlaks pärast Londoni konverentsi komisjoni Jeruusalemma esinduses väljatöötatud lühiajalises juhtimisstrateegias. Liikmesriike tuleks kutsuda üles ühtsuse suurendamise huvides selles raamistikus osalema. Kuigi riiklike vahendite juhtimine jääb liikmesriikide õlgadele, peaksid riiklikud abistrateegiad kajastama vastuvõetud ELi strateegiat ja sellest lähtuma. Näiteks võiks moodustada toetajate esindajatest koosneva poliitikakomitee, et tagada koordineerimine ja prioriteetide seadmine Elis ja koos Palestiina omavalitsusega. Selline komitee võiks tagada vastastikuse täiendavuse ja kindlaks määrata, kus oleks ühiste rahaliste vahendite kasutamine või kaasrahastamine kõige asjakohasem. Komisjon peaks võtma siin juhi rolli.

Teise sammuna peaksime mõtlema, kui liikmesriigid sellega nõustuvad, selle mehhanismi kasutamisele ka teistes abi andmise valdkondades, näiteks infrastruktuuri arendamise puhul. ELi abi nähtavuse suurendamist koos teadlikkuse tõstmise kampaaniate läbiviimisega kõnealuses piirkonnas võiks püüda saavutada ka lühikese ajaga.

Ühenduse vahendite koordineerimisega peaks kaasnema rahastajate seas andmete koondamine, et tagada rahaliste vahendite nõuetekohane kulutamine.

Kaugemas perspektiivis võiks EL kaaluda spetsiaalse rekonstrueerimisfondi või rekonstrueerimisameti loomist, tuginedes heale kogemusele, mille EL on saanud Balkanimaade konfliktijärgsest rekonstrueerimisest.

Rahalised vahendid

Täiendavate eelarvevahendite eraldamiseks on vaja paremat nähtavust, mida võib kaaluda vastuseks G8 toetusele James Wolfersohni üleskutsele finantsabi olulise suurendamise kohta. Gleneagles’is toimunud G8 tippkohtumisel esitas Wolfersohn ülevaate oma arengukavast, kus nähakse ette Jordani Läänekalda aladele ja Gaza sektorile antava finantsabi suurendamist 3 miljardi euroni aastas järgmise kolme aasta jooksul. See tähendab, et rahvusvaheliste rahastajate praegused jõupingutused vähemasti kahekordistuvad. See on võimalik üksnes siis, kui seda tehakse ühiselt, jagades koormat omavahel ja eelkõige Araabia riikidega.

Arvestades komisjoni kui palestiinlaste suurima abistaja rolli, võiks vastamine neliku erisaadiku taotlusele tähendada ühenduse eelarvest antava toetuse suurenemist umbes 200 miljonilt eurolt 300 miljonile eurole aastas, millega kaasneb ka liikmesriikide kahepoolse abi suurenemine.

Need vahendid suunataks käesolevas aruandes esiletoodud prioriteetidele, püüdes investeeringute suurendamisega saavutada jätkusuutlikku eelarvet, tugevaid institutsioone ja paremat majandusolukorda.

Selleks, et need täiendavad vahendid avaldaksid Jordani Läänekalda ja Gaza sektori majanduslikule olukorrale mõju, tuleb saavutada olulist edu julgeoleku- ja juurdepääsupoliitika valdkonnas. Maailmapank rõhutas seda väidet oma 2004. aasta aruandes ja ajutine koostöökomitee (AHLC) toetas seda 2004. aasta detsembris.

Komisjon käsitleb seda teemat taas hiljemalt 2006. aasta alguses, täpsustades ettepanekuid 2006. aasta eelarve täiendavate vahendite kohta ja võttes arvesse olemasolevaid rahalisi vahendeid, eelkõige paindlikkusinstrumenti. Nende ettepanekute puhul arvestatakse ka neliku erisaadiku esitatud nn kuues pluss kolmes punktis saavutatud edu, palestiinlaste endi koostatud üksikasjalikumaid kavasid ja edasist konsulteerimist rahvusvahelise üldsusega.

6. JÄRELDUSED

Selleks, et EL kasutaks oma mõjuvõimu rahuplaani taaskäivitamiseks (mis on Palestiina riigi loomise vältimatu tingimus), peavad liikmesriigid ja komisjon oma sõnumite mõju suurendamiseks ühtlustama oma seisukohti olulise tähtsusega küsimustes. Sellise ühtlustamisega kavandatakse eelkõige strateegia juhuksl, kui edusamme pidurdavad näiteks rahuolukorra katkemine ja konflikti taasteke, edusammude puudumine neliku erisaadiku James Wolfersohni esitatud kuues ühispunktis, asunduste rajamise jätkumine Jordani Läänekaldal või eraldustara ehitamise tagajärjed. Selleks tuleb ka abi paremini koordineerida.

Arvestades eespool öeldut, kutsub komisjon nõukogu üles:

- toetama käesolevas teatises esiletõstetud eesmärke ja prioriteete kui Euroopa Ühenduse tegevuse alust;

- arvestama komisjoni kavatsusega töötada käesoleva teatise alusel välja riigi strateegiakava ühenduse toetuse andmiseks Jordani Läänekalda aladele ja Gaza sektorile ning mitmeaastane riiklik näidisprogramm Jordani Läänekalda ja Gaza sektori jaoks;

- leppima kokku, et kasutatakse paremaid mehhanisme ELi tegevuse koordineerimiseks, kajastades komisjoni ettepanekut tegutseda koordineerimisel n-ö teabevõrgustikuna, et suurendada ELi finantsabi mõju;

- kinnitama Palestiina omavalitsusega peetavate assotsiatsioonilepingu läbirääkimiste eesmärki ja tegema tööd, et tagada ELi ja Palestiina omavalitsuse ajutise assotsiatsioonilepingu täielik rakendamine, sealhulgas Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamiseks vajalike struktuuride loomine; ja taotlema Iisraelilt ajutise assotsiatsioonilepingu tunnustamise kinnitust.

Komisjon kutsub eelarvepädevat institutsiooni üles:

- analüüsima komisjoni ettepanekute alusel vajadust suurendada ühenduse finantsabi Palestiinale ajavahemikul 2006–2008, arvestades neliku erisaadiku esitatud Palestiina kolmeaastast arengukava.

[1] Majandussuhteid käsitlev Pariisi protokoll allkirjastati Pariisis 29. aprillil 1994 ja selles on esitatud Palestiina omavalitsuse ja Iisraeli peamised majanduslikud kohustused.

[2] „Ulatuslik abi ei saa asendada positiivset majanduskeskkonda. Üksnes siis, kui pooled astuvad piisavaid samme majanduse tagasisuunamiseks säästva arengu teele, oleks rahastajate konverents õigustatud.” Stagnatsioon või uuestisünd? Iisraeli lahkumine ja Palestiina majanduslikud väljavaated ( Stagnation or Revival? Israeli Disengagement and Palestinian Economic Prospects ), Maailmapank, detsember 2004.

endorse the objectives and priorities set out in this Communication as the basis of

European Community action;

-

note the Commission’s intentio

n to prepare, on the basis of this Communication, a

Country Strategy Paper for Community support to the West Bank and Gaza Strip and a

Multi Annual National Indicative Programme for the West Bank and Gaza Strip;

-

examine the need, on the basis of proposals

from the Commission (i) to increase

Community financial assistance to the Palestinians over the period 2006 to 2008 in light

of the three year Palestinian development plan announced by Quartet Special Envoy and

(ii) to agree better mechanisms for coordina

tion of EU actions, reflecting the Commission

proposal to act as a ‘clearing house’ for coordination in order to increase the impact of EU

financial assistance;

-

confirm the objective of th

e

negotiation of an Association Agreement with the Palestinian

Auth

ority and work to ensure the full implementation of the EC

-

PLO Interim Association

Agreement, including establishing the structures necessary to implement the European

Neighbourhood Policy Action Plan; and seek assurances from Israel on recognition of the

Interim Association Agreement;