[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 27.6.2005

KOM(2005) 283 lõplik

Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukitele ja nende olulistele osadele ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

Ettepaneku alused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004, (“algmäärus”)) kohaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi menetlusele. |

Üldine taust Ettepanek on esitatud algmääruse rakendamise kontekstis ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |

Ettepaneku valdkonnas kehtivad normid Ettepaneku valdkonnas kehtivad normid puuduvad. |

Kooskõla liidu muu poliitika ja eesmärkidega Ei ole kohaldatav. |

KONSULTATSIOONID HUVITATUD POOLTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsultatsioonid huvitatud pooltega |

Menetluse huvitatud pooltel on juba uurimise käigus olnud võimalus oma huve algmääruses sätestatud korras kaitsta. |

Ekspertteabe kogumine ja kasutamine |

Välisekspertiis polnud vajalik. |

Mõju hindamine Ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmäärus ei näe ette üldist mõjuanalüüsi, kuid sisaldab täielikku loetelu hindamisele kuuluvatest tingimustest. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

Kavandatava meetme kokkuvõte 29. aprillil 2004 algatas komisjon Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordiga seoses dumpinguvastase menetluse. Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitasid neli Euroopa kaubaaluste käsivedukite tootjat, kes toodavad 72% ühenduses toodetavatest kaubaaluste käsivedukitest. 28. jaanuaril 2005 kehtestati ajutine dumpinguvastane tollimaks suuruses 29,7 kuni 49,6%. Ajutise tollimaksu kehtimise ajal ei rakendatud ühegi uuritud ettevõtte suhtes turumajanduslikku kohtlemist. Ettepandud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr ulatub 7,6%-st 46,7%-ni. Pärast ajutiste meetmete lõppu rakendatakse ühe eksportiva tootja suhtes turumajanduslikku kohtlemist. Ettepaneku kohaselt võtaks nõukogu lisatud ettepaneku vastu määrusena, mis tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldada hiljemalt 28. juulil 2005. |

Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004. |

Lähimuspõhimõte Ettepanek kuulub ühenduse ainupädevusse. Seega lähimuspõhimõtet ei kohaldata. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek vastab proportsionaalsuse põhimõttele järgmistel põhjustel. |

Meetme vormi on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda siseriiklikke otsuseid. |

Märkust selle kohta, et ühendusel, liikmesriikide valitsustel, piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel, ettevõtjatel ja kodanikel lasuv finants- ja halduskoormus on minimaalne ja proportsionaalne ettepaneku eesmärgiga, ei kohaldata. |

Õigusakti valik |

Pakutud õigusakt: määrus. |

Muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmäärus ei paku teisi võimalusi. |

MÕJU EELARVELE |

Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |

1. Ettepanek:

NÕUKOGU MÄÄRUS

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukitele ja nende olulistele osadele ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed[1] (“algmäärus”), eelkõige selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A. AJUTISED MEETMED

(1) Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 128/2005[2] (“ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (”HRV”) pärit CN-koodide ex 8427 90 00 ning ex 8431 20 00 alla kuuluvate kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade, st kerede ja hüdraulikasüsteemide impordi suhtes.

(2) Tuleks meenutada, et dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (“uurimisperiood” või “UP”). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste jälgimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 uurimisperioodi lõpuni (“vaatlusperiood”).

B. JÄRGNENUD MENETLUS

(3) Pärast HRV-st pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordile ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist esitasid mõned huvitatud pooled kirjalikult oma märkused. Pooltele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti see võimalus.

(4) Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajalikuks peetud teabe kogumist ja kontrolli. Pärast ajutiste meetmete rakendamist korraldati kontrollkäik importivatesse ettevõtetesse Jungheinrich AG Saksamaal ja TVH Handling Equipment N.V Belgias.

(5) Kõiki huvitatud pooli teavitati peamistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel kavandati esitada ettepanek lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamiseks ning nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Peale nimetatud teabe saamist anti neile võimalus esitada määratud perioodi jooksul oma seisukohad.

(6) Isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ning vajadusel tehti järeldustes muudatused.

C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1. Vaatlusalune toode

(7) Vaatlusalused tooted on mitte-iseliikuvad kaubaaluste käsivedukid, mida kasutatakse tavaliselt kaubaalustele paigutatavate materjalide käitlemiseks, ning nende olulised osad, st kered ja hüdraulikasüsteemid, mis on pärit HRV-st ja kuuluvad tavaliselt CN-koodide ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 alla.

(8) Mõned huvitatud pooled kordasid oma märkusi kerede ja hüdraulikasüsteemide kaasamise kohta, mis on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 11, kuid ei lisanud täiendavat teavet ega põhjendusi. Neile märkustele on juba vastatud ajutise määruse põhjendustes 12–14. Nimetatud isikud ei tõstatanud ajutise määruse vastavate osadega seoses täiendavaid teemasid.

(9) Nad väitsid jätkuvalt, et: a) kered ja hüdraulikasüsteemid ühelt poolt ning kaubaaluste käsivedukid teiselt poolt on erinevad tooted ning kerede ning hüdraulikasüsteemide osas ei viidud läbi dumpingu ja kahju hindamist, mistõttu dumpinguvastast tollimaksu ei saa kehtestada; b) vedukite osade kaasamine ilma algmääruse artiklis 13 sätestatud menetlust järgimata tooks kahju ühenduses tegutsevatele kaubaaluste käsivedukite koostajatele ning c) keresid ning hüdraulikasüsteeme imporditakse ka hoolduse eesmärgil ja tollimaksu kehtestamine keredele ja hüdraulikasüsteemidele kahjustaks õigustamatult praegusi vedukikasutajaid.

(10) Seoses väitega, et kered ja hüdraulikasüsteemid on kaubaaluste käsivedukitest erinevad tooted ja et kerede ja hüdraulikasüsteemide osas ei tehtud dumpingu ja kahju hindamist, tuleb märkida, et käesoleva uurimise raames käsitletakse kõiki kaubaaluste käsivedukite tüüpe ning nende olulisi osi ühe tootena ajutise määruse põhjenduses 10 sätestatud põhjustel, st põhjusel, et neil on samasugused tehnilised põhiomadused ja kasutusalad. Piisavat tõendust selle järelduse ümberlükkamiseks ei ole esitatud. Seoses väitega, et kerede ja hüdraulikasüsteemide osas ei tehtud dumpingu ja kahju hindamist, tuleb meenutada, et need olulised osad on määratletud kui osa tootest, mille osas tehti kindlaks dumping ja kahju samasuguse toote ühenduse tootmisharule. Konkreetselt dumpingu olemasolu hindamisel leiti, et keresid ja hüdraulikasüsteeme imporditi vaatlusperioodil liiga väikeses koguses, et impordiandmeid saaks pidada esindavaks. Seetõttu peeti õigustatuks võtta vaadeldava toote dumpingumarginaali määramisel aluseks kaubaaluste käsivedukid tervikuna, kuna nende kohta on olemas esindavad ja usaldusväärsed andmed.

(11) Seoses väitega, et olulised osad saab kaasata ainult algmääruse artiklis 13 sätestatud korras, et vältida põhjendamatuid raskusi ühenduses tegutsevatele kaubaaluste käsivedukite tootjatele, märgitakse, et artikkel 13 ei käsitle vaadeldava toote määratlemist. Selle asemel osutab algmääruse artikkel 13 mitmetele menetlusest kõrvalehoidmise viisidele, sealhulgas toote koostamisele osadest, mis ei ole määratletud uurimise käigus vaadeldava tootena; seda probleemi käesoleva juhtumi puhul aga ei ilmne. Seetõttu ei saa väitega nõustuda.

(12) Seoses väitega, et keresid ja hüdraulikasüsteeme imporditakse ka hoolduse eesmärgil ning et tollimaksu kehtestamine keredele ja hüdraulikasüsteemidele kahjustaks õigustamatult vedukite praegusi kasutajaid, tuleb märkida, et ükski kasutaja ei esitanud uurimise käigus kaebust meetmete vastava mõju kohta. Lisaks tuleb märkida, et vaatlusperioodil oli kerede ja hüdraulikasüsteemide impordimaht HRV-st võrreldes imporditud Hiina kaubaaluste käsivedukite hulgaga väga väike. Seega on impordi mõju olemasolevate kaubaaluste käsivedukite hooldusele minimaalne, kui seda üldse on, ning väitega ei saa nõustuda.

(13) Kuna täiendavaid märkusi pole esitatud, kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 10–15 sätestatud asjaomase toote lõplik määratlus heaks.

2. Samasugune toode

(14) Kuna märkusi pole esitatud, kiidetakse ajutise määruse samasugust toodet käsitlevad põhjendused 16–18 heaks.

D. DUMPING

1. Turumajanduslik kohtlemine

(15) Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitsid kolm koostööd tegevat eksportivat tootjat, et nende suhtes oleks pidanud rakendama turumajanduslikku kohtlemist. Kaks neist kordasid varem esitatud väiteid, millele komisjon on juba vastanud (vt ajutise määruse põhjendused 19–34).

(16) Tuleb meenutada, et ühe puhul nimetatud eksportivatest tootjatest, kes tegelikult koosneb kahest sidusettevõttest, leidis uurimine, et teatavad varad on ettevõtte raamatupidamises arvele võetud ostuhinnast märksa kõrgema hinnaga. Seda loeti vastuolus olevaks raamatupidamise standarditega IAS 1 (finantsaruannete õiglane esitus) ja IAS 16 (materiaalse põhivara mõõtmine kajastamisel). Lisaks leiti, et teine ettevõte rikkus ka standardeid IAS 21 (välisvaluutatehingute esmane kajastamine) ja IAS 32 (finantsinstrumentide avalikustamine ja kajastamine). Ka ei juhtinud ettevõtete audiitorid nimetatud raamatupidamisprobleemidele tähelepanu, mis kinnitab järeldust, et auditid ei olnud tehtud IASi standarditest lähtuvalt. Eeltoodud järelduste muutmiseks piisavaid uusi tõendeid ei esitatud, mistõttu leiab siinkohal kinnitust, et nimetatud eksportiv tootja ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud teise kriteeriumi nõuetele.

(17) Teises eksportivas ettevõttes näitas uurimine, et teatava laenu mahakandmine ei olnud ettevõtte raamatupidamises nõuetekohaselt kajastatud, mis mõjutas olulisel määral ettevõtte finantstulemusi. Seda loeti standardi IAS 1 rikkumiseks (finantsaruannete õiglane esitus). Lisaks muutis ettevõte halbade laenude provisjonide arvestusmeetodit tagasiulatuvaid ümberarvestusi tegemata, mis taas mõjutas finantstulemusi olulisel määral. Seda loeti standardi IAS 8 rikkumiseks (muudatused arvutusmeetodites). Audiitor juhtis tähelepanu küll sellele, et halbade laenude provisjonide arvutusmeetodi muudatus ei vasta ka Hiina raamatupidamisstandarditele, kuid ei osutanud laenuga seotud probleemile. Eeltoodud järelduste muutmiseks piisavaid tõendeid ei esitatud, mistõttu leiab siinkohal kinnitust, et ka see eksportiv tootja ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teise kriteeriumi nõuetele.

(18) Kolmas eksportiv tootja, Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, kes taotles ka pärast ajutiste meetmete kehtestamist turumajanduslikku kohtlemist, esitas tõendid, et nende välisvaluutatehingute esmase kajastamise meetod, mis ei ole küll teatavatel juhtudel täielikult kooskõlas standardiga IAS 21, ei ole mõjutanud ettevõtte finantstulemusi. Teisi probleeme seoses IAS-standarditele vastavusega ettevõtte raamatupidamises ei leitud. Nimetatud asjaoludel peeti kohaseks vaadata uuesti läbi järeldused, mis käsitlesid nimetatud eksportiva tootja vastavust algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teise kriteeriumi nõuetele, ja rakendada tema suhtes turumajanduslikku kohtlemist. Ülejäänud ettevõtete osas kiidetakse ajutise määruse põhjenduste 19–34 järeldused heaks.

(19) Tuleb märkida, et pärast ajutiste meetmete rakendamist esitasid koostööd mittetegev Hiina eksportiv tootja ja temaga seotud ühenduse importija esialgsete järelduste kohta teatavad märkused ja taotlesid turumajanduslikku kohtlemist või selle mittevõimaldamise korral individuaalset kohtlemist. Neid ettevõtteid teavitati, et vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7, artikli 5 lõikele 10, artikli 9 lõikele 5 ja artikli 18 lõikele 1 ei saa eksportivad tootjad, kes koostööd ei tee, st eksportivad tootjad, kes ei ole määratud tähtaja jooksul endast teada andnud, oma seisukohti kirjalikult esitanud ja teavet edastanud, taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist.

2. Individuaalne kohtlemine

(20) Kuna märkusi ei ole esitatud, kiidetakse ajutise määruse individuaalset kohtlemist käsitlevad põhjendused 35–37 heaks.

3. Normaalväärtus

3.1. Normaalväärtuse määramine eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei rakendata turumajanduslikku kohtlemist.

(21) Esialgu valiti eksportivatele tootjatele, kelle suhtes ei rakendata turumajanduslikku kohtlemist, normaalväärtuse määramise kolmandaks turumajanduslikuks võrdlusriigiks Kanada. Pärast ajutiste meetmete rakendamist kordasid kaks eksportivat tootjat ja üks importija oma vastuargumente (vt ajutise määruse põhjendus 41). Siiski ei esitanud nad oma väidetele tõendusmaterjali.

(22) Nad väitsid jätkuvalt, et Kanada valimine kolmandaks turumajanduslikuks võrdlusriigiks on ebasobiv, sest Kanada kaubaaluste käsivedukite tootjatel on märksa suuremad tootmiskulud kui vastavatel Hiina tootjatel, eriti tööjõukulude osas. Sellega seoses on üks eksportiv tootja taotlenud täiendavat kohandust, et võtta arvesse tema HRV tootmisüksuse ja Kanada tootjate tootmiskulude erinevusi, samas kui teine eksportiv tootja väitis, et juba tehtud suured kohandused viitavad, et Kanada ja Hiina kaubaaluste käsivedukid ei ole võrreldavad.

(23) Sellega seoses tuleb meenutada, et uurimise tulemuste kohaselt on Kanadas konkurentsil põhinev ja esindav kaubaaluste käsivedukite turg, Hiina ja Kanada tootjate tootmisvahendid ja -meetodid on sarnased ning üldjoontes on Hiina ja Kanada kaubaaluste käsivedukid selle uurimise jaoks seatud kriteeriumide (vt ajutise määruse põhjendusi 40, 43 ja 44) alusel võrreldavad. Lisaks leiti uurimise käigus, et kaubaaluste käsivedukite tootmine ei ole tööjõumahukas (tööjõukulu Kanadas ei ületa 15% tootmise kogukulust) ja seetõttu ei mõjuta Kanada ja HRV tööjõukulude erinevused tootmise kogukulu olulisel määral. Seega ei saa nõustuda väitega, et peamiselt tööjõuga seotud kuluerinevused ei luba Kanadat sobivaks võrdlusriigiks pidada.

(24) Seoses väitega, et Kanada tootjate kulud kaubaaluste käsivedukite tootmisel on märgatavalt kõrgemad kui Hiina tootjate kulud ning et normaalväärtust tuleks kohandada lähtuvalt Kanada tootjate ja kõnealuse HRV tootja kulude erinevusest, tuleb märkida, et teavet väite esitanud eksportiva tootja tootmiskulude kohta ei aktsepteeritud, sest kõnealusele tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. See vähendab oluliselt kulude võrdlust käsitleva väite jõudu. Seetõttu tuleks taotlus tagasi lükata.

(25) Seoses väitega, et juba määratud suured kohandused tõendavad Kanada ja Hiina kaubaaluste käsivedukite võrreldamatust, tuleb märkida, et võrreldavad tootetüübid valiti vastavas tootmisharus põhjendatuks loetud kriteeriumide alusel. Tootetüüpe võrreldi teatavate tehniliste omaduste alusel, mida kasutavad kõik turul tegutsejad, ja võrdlusmeetodi ebasobivuse kohta tõendeid ei esitatud (vt ajutise määruse põhjendust 43). Seega ei saa nimetatud väitega nõustuda.

(26) Võrdlusriigi normaalväärtuse määramise kohta ei esitatud täiendavaid väiteid ning seega kiidetakse ajutise määruse põhjenduste 38–48 järeldused heaks.

3.2. Normaalväärtuse määramine eksportivatele tootjate puhul, kelle suhtes rakendatakse turumajanduslikku kohtlemist.

(27) Kuna ühele eksportivale tootjale võimaldati turumajanduslikku kohtlemist (vt põhjendust 18 eespool), määrati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 1 kuni 6 allpool esitatud viisil.

3.2.1. Omamaise müügi üldine esindavus

(28) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuriti kõigepealt, kas kaubaaluste käsivedukite müük omamaistele sõltumatutele ostjatele oli esindav, st kas sellise müügi osakaal ettevõtte kogu vastavast eksportmüügist ühendusse oli vähemalt 5%. Kõnealuse eksportiva tootja puhul oli omamaine müük esindav.

3.2.2. Tootetüübipõhine esindavus

(29) Järgmiseks uuriti, kas eksporditavate tootetüüpidega võrreldavate tootetüüpide omamaine müük oli esindav. Selleks tehti kõigepealt kindlaks omamaiselt müüdavad võrreldavad tootetüübid. Uurimise seisukohalt loeti omamaiselt müüdavad kaubaaluste käsivedukite tüübid ühendusse eksporditud tüüpidega identseteks või otseselt võrreldavateks, kui tüüpidel oli ühesugune tõstevõime, kerematerjal, kahvli suurus, hüdraulika tüüp ning rataste tüüp.

(30) Konkreetse tootetüübi omamaine müük loeti piisavalt esindavaks, kui kogu tootetüübi müük omamaistele sõltumatutele ostjatele moodustas uurimisperioodil vähemalt 5% võrreldava tootetüübi eksportmüügist ühendusse. Mõnede eksporditavate tootetüüpide puhul oli omamaine müük esindav.

3.2.3. Tavapärase kaubandustegevuse hindamine

(31) Esmalt uuriti, kas eksportiva tootja käsitletavate tootetüüpide omamaist müüki võib lugeda vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4 tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks.

(32) Selleks määrati uurimisperioodil iga eksporditava tootetüübi sõltumatutele klientidele toimunud kahjumita müügi osakaal kogu omamaisest müügist.

(a) Tootetüüpide puhul, kus üle 80% omamaisest müügimahust müüdi ühikuhinnast kõrgema hinnaga ja kus kaalutud keskmine müügihind võrdus kaalutud keskmiste tootmiskuludega või oli nendest kõrgem, arvutati normaalväärtus tootetüübi kaupa uurimisperioodi kõigi omamaiste sõltumatute klientide poolt vastava tüübi eest makstud või maksmisele kuuluvate müügihindade kaalutud keskmisena, vaatamata sellele, kas vastavad tehingud olid kasumlikud või mitte.

(b) Tootetüüpide puhul, kus koduturu müügimahust vähemalt 10%, kuid mitte rohkem kui 80% müüdi ühikuhinnast kõrgema hinnaga, arvutati normaalväärtus tootetüübi kaupa vastava tüübi nende omamaise turu tehingute müügihindade kaalutud keskmisena, kus müük toimus ühikuhinnaga või sellest kõrgema hinnaga.

(c) Tootetüüpide puhul, kus omamaisel turul müüdi ühikuhinnast kõrgema hinnaga vähem kui 10% müügimahust, eeldati, et toote müük ei toimu tavapärase kaubandustegevuse raames ning seetõttu määrati normaalväärtus arvestusliku väärtuse alusel.

3.2.4. Tegelikul omamaisel hinnal põhinev normaalväärtus

(33) Kui põhjenduste 29 kuni 32 punktides a ja b sätestatud nõuded olid täidetud, määrati vastava tootetüübi normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõikes 1 sätestatud korras vastavalt sõltumatute klientide poolt uurimisperioodil makstud või maksmisele kuuluvatele tegelikele hindadele eksportiva riigi turul.

3.2.5. Hinnangulisel väärtusel põhinev normaalväärtus

(34) Põhjenduse 3 punktile c vastavate tootetüüpide puhul, samuti tootetüüpide puhul, mille omamaise müügi maht ei olnud põhjenduse 30 mõistes esindav, tuli arvutada normaalväärtus.

(35) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 liideti tootmiskuludele normaalväärtuse arvutamiseks eksportiva tootja poolt uurimisperioodil samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud omamaise müügiga seonduvad müügi-, üld- ja halduskulud ning saadud kaalutud keskmine kasum.

4. Ekspordihind

(36) Ühenduses tegutsevatele sõltumatutele klientidele otse müüdavate toodete ekspordihinna määramise kohta pärast ajutiste meetmete rakendamist märkusi ei esitatud. Seega kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 49 sätestatud järeldused, mis käsitlevad ekspordihinna määratlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

(37) Kahe eksportiva tootja puhul arvutati ajutiselt ekspordihind toodetele, mida müüakse importijatele, kellega tootjatel leiti olevat vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 kompensatsioonileping (vt ajutise määruse põhjendust 49).

(38) Üks eksportivatest tootjatest ning tema toodete importija, kellele määrati teatavad ekspordihinnad, väitsid, et nendevaheline suhe ei anna põhjust ekspordihindade arvutamiseks ning et ekspordihindade arvutamise aluseks peaksid olema eksportiva tootja ja importija vahel tegelikult kehtivad hinnad. Uurimine näitas aga, et tegelikke ekspordihindu mõjutas pooltevaheline leping, mille kohaselt importija kannab teatavad tootearenduskulud. Seetõttu on keskmine ekspordihind konkreetsele tootjale oluliselt kõrgem kui teistele ühenduse sõltumatutele klientidele. Seega ei tunnustata eksportiva tootja ning nimetatud importija vahelisi kehtivaid hindu ekspordihindade määratlemise alusena. Lisaks said eksportiv tootja ja importija vaatlusperioodi käigus sidusettevõteteks. Tavaliselt võetakse sellises olukorras ekspordihindade arvutamise aluseks edasimüügihinnad ühenduse sõltumatutele ostjatele. Käesoleval juhul on aga vaatlusperioodil tehtud väga vähe edasimüügitehinguid, importija ei esitanud tehinguhindu õigeaegselt ning neid ei olnud võimalik kontrollida. Nimetatud asjaolusid arvesse võttes ei arvestatud vastavaid müügitehinguid lõplike eksporthindade arvutamisel.

(39) Tegelikult oli vastaval eksportival tootjal märkimisväärne hulk otsemüügitehinguid ühenduse sõltumatute klientidega, mida võeti ekspordihinna määratlemisel arvesse (vt põhjendust 36).

(40) Teine eksportiv tootja, kelle puhul arvutati teatavad ekspordihinnad, ning tema toodete importija esitasid esialgsete järelduste kohta märkused, väites, et nende vahel ei ole sõlmitud kokkulepet ega lepingut, mis vastaks algmääruse artikli 2 lõikes 9 ja WTO dumpinguvastase lepingu artiklis 2.3 sätestatud kompensatsioonilepingu määratlusele. Seetõttu on ebaõige ekspordihindade arvutamine importija ja sõltumatute klientide vahel kehtivate edasimüügi hindade alusel.

(41) Selle väitega ei saa nõustuda, sest eksportija ja importija esitatud teave ei kattu. Eksportiva tootja ettevõttesse toimunud kontrollkäigu jooksul teavitati uurijaid, et põhjus, miks poolte esitatud ekspordihinnad on tavapärasest märgatavalt kõrgemad, seisneb eksportiva tootja ja importija vahel sõlmitud erilepingus. Lisaks osutasid üksikasjade osas sellele lepingule kõik ekspordiarved. Eksportiv tootja eitas kirjaliku lepingu olemasolu, kuid selgitas, et asjaomane importija on valmis maksma kõrgemaid hindu, et omandada eksportiva tootja teatavate toodete ainumüügiõigus teatavatel turgudel ning säilitada see õigus. Ka importija eitas igasuguse erisuhte olemasolu ning selgitas kontrollkäigu ajal, et eksportivale tootjale makstavad hinnad on kõrgemad vastavate toodete kõrge kvaliteedi tõttu. Neil asjaoludel tuleb järeldada, et esitatud ekspordihinnad ei olnud usaldatavad ning neid tuli kohandada kas lähtuvalt algmääruse artikli 2 lõikest 9 teatavat tüüpi kompensatsioonilepingu olemasolu tõttu või lähtuvalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktist a füüsiliste omaduste erinevuse tõttu, millest tuleneb toodete väidetavalt kõrgem kvaliteet. Sellele väitele ei esitatud ühtki tõendust ning uurimise tulemused on väitega vastuolus. Täiendava teabe puudumisel arvutati ekspordihinnad ajutise määruse põhjenduses 49 sätestatud viisil.

(42) Sama eksportiv tootja ja sama importija väitsid samuti, et ekspordihinnad ei ole õigesti arvutatud, kuna arvutuses kasutatud kasumimarginaal on oluliselt kõrgem kui samal eesmärgil varasemate juhtumite puhul kasutatud marginaal ning seetõttu põhjendamatu. Sellega seoses tuleb märkida, et iga juhtumit hinnatakse konkreetsetest asjaoludest lähtuvalt ning ühe uurimise järeldusi ei saa teise uurimise juures rakendada. Käesoleval juhul oli arvutustes kasutatud kasumimarginaal üheteistkümne üksteisest sõltumatu importija poolt uurimise käigus esitatud vastava toote müügi netotulude kaalutud keskmine. Tõendusmaterjale nende andmete ümberlükkamiseks ei ole esitatud. Seetõttu ei saa väitega nõustuda.

(43) Samas tuleb märkida, et pärast kontrollkäiku asjaomase importija valdustesse on ekspordihindade arvutus üle vaadatud, et võtta arvesse vajalikud parandused teatavates edasimüügi hindades ja importija müügi-, üld- ja halduskulud.

5. Võrdlus

(44) Pärast ajutiste meetmete rakendamist taotles üks eksportiv tootja ekspordihindade kohandamist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti d alapunktile i seoses erinevate kaubandustasanditega ühendusesuunalise otseekspordimüügi ja ekspordiotstarbelise müügi näol HRV edasimüüjatele. Tootja väitis, et eksportmüügi osaks Hiina edasimüüjate vahendusel on täiendav müük edasimüüjale, mis otseekspordi korral ühendusse ei ole tavaliselt vajalik. Sellega seoses tuleb märkida, et algmääruse eespool nimetatud artikkel sätestab, et kohandusi seoses kaubandustasanditega võib rakendada juhul, kui on näidatud, et eksportiva riigi siseturul on tootja jaoks eri kaubandustasanditel olemas pidevad ja selged funktsiooni- ja hinnaerinevused. Käesoleval juhul taotles eksportiv tootja kohandust ja püüdis selle vajalikkust tõestada, viidates pigem oma ekspordimüügi kui omamaise müügiga seotud asjaoludele. See ei ole piisav alus kaubandustasanditega seotud kohanduste taotlemiseks. Lisaks tehti uurimise käigus kindlaks, et kogu nimetatud eksportiva tootja eksportmüük, nagu ka võrdlusriigi omamaine müük, toimus edasimüüjate kaudu, st ekspordihinna ja normaalväärtuse vahel ei eksisteeri erinevaid kaubandustasandeid.

6. Dumpingumarginaalid

(45) Dumpingumarginaali arvutamisel kõigile ülejäänud eksportivatele tootjatele (vt ajutise määruse põhjendust 53) ei võetud enam arvesse eksportivat tootjat, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist. Ajutise määruse põhjendustes 52 ja 53 sätestatud järelduste kohta ei esitatud täiendavaid märkusi ning need põhjendused kiidetakse heaks. Tootja jaoks, kelle suhtes rakendati turumajanduslikku kohtlemist, määratleti dumpingumarginaal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11, võrreldes ülaltoodud põhjenduste 28 kuni 35 alusel leitud iga ühendusse eksporditava tootetüübi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava tootetüübi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. Eespool sätestatud muudatusi arvestades on lõplikult määratletud dumpingumarginaalid protsendina vabast netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist järgmised:

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory | 32,2% |

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd | 28,5% |

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd | 39,9% |

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd | 7,6% |

Kõik ülejäänud ettevõtted | 46,7% |

E. ÜHENDUSE TOOTMISHARU

1. Ühenduse toodang

(46) Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 55 ja 56 sätestatud esialgsed järeldused ühenduse toodangu kohta heaks.

2. Ühenduse tootmisharu määratlus

(47) Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjenduses 57 sätestatud esialgsed järeldused ühenduse tootmisharu määratluse kohta heaks.

F. KAHJU

1. Tarbimine ühenduses

(48) Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 58 ja 59 sätestatud esialgsed järeldused ühenduse tarbimise kohta heaks.

2. Kaubaaluste käsivedukite import HRV-st ühendusse

(49) Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 60 kuni 64 sätestatud esialgsed järeldused kaubaaluste käsivedukite impordi kohta HRV-st ühendusse heaks.

3. Ühenduse tootmisharu olukord

(50) Pärast ajutiste meetmete rakendamist seadis üks eksportiv tootja kahtluse alla ühenduse tootmisharule tekitatud kahju, väites, et: a) vaatlusperioodil on ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus kasvanud, b) laovarude dünaamika pärast 2001. aastat ei osuta kahjule, vaid ühenduse tootmisharu olukorra paranemisele, c) ühenduse tootjate poolt müüdud kaubaaluste käsivedukite müügihind ja ühenduse tootjate turuosa püsisid 2003. aasta jooksul ja uurimisperioodil stabiilsetena, d) võrreldes 2000. aastaga tõusis 2001. aastal ühenduse tootmisharu kasumlikkus, e) investeeringute maht ühenduse tootmisharus on rohkem kui kahekordistunud, mis viitab, et kapitali hankimine ei ole probleem, ning f) palkade stabiilset taset tuleks käsitleda positiivse näitajana.

(51) Seoses väitega, et ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus on kasvanud ning see suundumus ei viita kahjule, tuleb märkida, et kuigi vaatlusperioodi jooksul kasvas ühenduse tootmisvõimsus 3% võrra, langes see 2002. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 2% võrra. Tegelikult suurenes tootmisvõimsus ainult aastatel 2001 ja 2002, kui tehti investeeringuid. Seda suundumust ei saa pidada näitajaks kahju puudumise kohta ühenduse tootmisharule, eriti arvestades, et sama perioodi jooksul langes tarbimine 17% võrra.

(52) Seoses väitega, et laovarude dünaamika pärast 2001. aastat ei näita kahju, vaid pigem ühenduse tootmisharu olukorra paranemist, tuleb märkida, et lisaks ajutise määruse põhjenduses 67 esitatud selgitusele, miks nimetatud näitajat ei loeta ühenduse tootmisharu olukorra hindamisel eriti oluliseks, tuleb meenutada, et vaatlusperioodil suurenesid laovarud kokku 14% võrra. Tõsiasi, et laovarud olid kõige suuremad aastal 2001, ei muuda järeldust, et laovarud võisid vähemalt kaasa aidata ühenduse tootmisharu kahjustamisele.

(53) Seoses väitega, et ühenduse tootjate poolt müüdud kaubaaluste käsivedukite müügihind ja turuosa püsisid aastal 2003 ja uurimisperioodil stabiilsetena, tuleb märkida, et üheksa kuud 2003. aastast jäid uurimisperioodi. Tuleb ka märkida, et kahjude analüüs hõlmab mitut aastat ning nii ühenduse tootmisharu turuosa kui toodete müügihind on vaatlusperioodi jooksul oluliselt vähenenud. Seda ei ole vaidlustatud.

(54) Seoses väitega, et ühenduse tootmisharu kasumlikkuse kasv aastal 2001 võrreldes aastaga 2000 ei viita kahjule, tuleb märkida, et aastatel 2000 ja 2001 kasvas kasumlikkus vähesel määral, 0,28%-lt aastal 2000 0,51%-ni aastal 2001 ning seejärel langes ühtlaselt -2,31%-ni uurimisperioodil. Tegemist on selge kahju näitajaga.

(55) Seoses väitega, et ühenduse tootmisharu investeeringute maht on rohkem kui kahekordistunud ja seega pole tootmisharul probleeme kapitali leidmisega, tuleb meenutada, et tehti suuremad investeeringud, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 76, aastatel 2001 ja 2002, et vahetada ühenduse tootmisharu konkurentsivõime säilitamiseks välja kulunud tootmisvahendid. 2002. aasta ning uurimisperioodi vahelisel ajal langes investeeringute maht 40% võrra, mis koos samal ajal toimunud kasumlikkuse langusega viitab probleemidele kapitali kaasamisel. Tegemist on taas selge kahju näitajaga.

(56) Seoses väitega, et püsivaid töötasusid tuleb pidada positiivseks näitajaks, tuleb märkida, et seda faktorit tuleks analüüsida üldise palgataseme ja tööhõive arengu taustal. Tootmisharule tehtud kahju on selgelt nähtav töötajate arvu vähenemises. Tõsiasja, et ühenduse tootjad ei suutnud kõlvatu konkurentsi tõttu nimetatud perioodil töötasu vastavalt inflatsioonile tõsta, tuleb lugeda negatiivseks näitajaks.

(57) Seega ei saa eksportiva tootja väidetega, mida on analüüsitud põhjendustes 50 kuni 56, nõustuda.

(58) Teatavad importijad väitsid, et ühenduse tootmisharu on kaubaaluste käsivedukeid pakkunud müügiks oluliselt madalamate hindadega kui on pakutud Hiinas toodetud mis tahes kaubaaluste käsivedukit, mis viitab, et tootmisharule pole kahju tekitatud. Selle väite toetuseks ei avastatud olulist, üle 55%-list hinna allalöömist (vt ajutise määruse põhjendust 64), ning seetõttu ei saa väitega nõustuda.

(59) Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 65 kuni 84 sätestatud esialgsed järeldused ühenduse tootmisharu olukorra kohta heaks.

4. Järeldus kahju kohta

(60) Nagu juba ajutises määruses sätestatud, oli kõigi kahju määramisel oluliste näitajate suundumus negatiivne. Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 85 kuni 87 sätestatud esialgsed järeldused kahju kohta heaks.

G. KAHJU PÕHJUSTAMINE

1. Sissejuhatus

(61) Märkuste puudumisel kahju põhjuseid käsitleva peatüki sissejuhatava osa kohta, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 88, kiidetakse avaldus heaks.

2. Dumpinguhinnaga impordi mõju

(62) Üks eksportiv tootja ja teatavad importijad väitsid, et Eurostati impordiandmete kasutamine asjaomase toote impordimahu ja impordi turuosa määratlemisel on ebakohane, sest selle jaoks ei ole eraldi CN-koodi. Nad väitsid, et vastavalt komplektset toodet ja selle detaile tähistava mõlema kõnealuse CN-koodi alla kuuluvad ka teised tooted ning seega ei anna Eurostati vastavad andmed täpset pilti dumpinguhinnaga impordi mõjust. Tuleb märkida, et pole esitatud tõendeid, mis kinnitaksid, et CN-koodi 8427 90 00 alla, mis hõlmab komplektset toodet ning mida kasutati dumpinghinnaga impordi mahu määratlemiseks, oleks klassifitseeritud olulistes kogustes muid tooteid. Tegelikult kasutasid samad huvitatud pooled Eurostati sama CN-koodi impordiandmeid kinnitamaks oma väidet, mis käsitles kaubaaluste käsivedukite importi muudest kolmandatest riikidest. Tuleb ka arvesse võtta, et CN-koodi kitsa määratluse tõttu on enamik selle koodi all ühendusse imporditavatest toodetest vaatlusalused tooted. CN-koodi 8431 20 00 puhul, mis hõlmab varuosi, mida kasutatakse eranditult või põhiliselt rubriiki 8427 kuuluvate seadmete juures, tuleb märkida, et selle koodi toodete Eurostati kajastatud import on väike ning seda pole vaatlusaluse toote impordimahu ja impordi turuosa määratlemisel arvesse võetud. Seetõttu ei saa väitega nõustuda.

(63) Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 89 kuni 91 sätestatud esialgsed järeldused dumpinghinnaga impordi mõju kohta heaks.

3. Teiste faktorite mõjud

(a) Ühenduse tootmisharu eksporditulemused

(64) Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitis üks eksportiv tootja, et ühenduse tootmisharu eksporditulemuste hinnang on ebaõige. Hinnangu kohaselt langes eksportmüük 2000. aasta ning uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 50%, avaldades olulist mõju ühenduse tootmisharu majandustulemustele. Tuleb märkida, et isegi kui eksport on absoluutmahtudes vähenenud, moodustas see nimetatud perioodil keskmiselt vaid 11% ühenduse tootjate kogumüügist. Lisaks teenis eksportmüük uurimisperioodil mõningast kasumit, samal ajal kui müük ühenduses oli kahjumis. Seega ei saa ekspordi vähenemist lugeda ühenduse tootmisharule olulist kahju tekitanud faktoriks. Seetõttu ei saa väitega nõustuda ja ajutise määruse põhjendustes 92 ja 93 sätestatud järeldused kiidetakse heaks.

(b) Ühenduse tootmisharu investeeringud

(65) Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjenduses 94 sätestatud esialgsed järeldused ühenduse tootmisharu investeeringute kohta heaks.

(c) Import muudest kolmandatest riikidest

(66) Kaks eksportivat tootjat ja teatavad importijad väitsid, et erinevalt ajutise määruse põhjenduses 95 esitatud järeldusest on muud riigid peale HRV, eelkõige Brasiilia ja India, euro tugevust ära kasutades oma müüki ühenduse turul oluliselt suurendanud. Arvestades, et kolmandate riikide nagu Brasiilia ja India import moodustab ainult umbes 1% Hiina vaatlusaluse toote impordimahust, võib nende mõju, kui see eksisteerib, pidada väheoluliseks. Seetõttu ei saa väitega nõustuda.

(67) Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 95 ja 96 sätestatud esialgsed järeldused muude kolmandate riikide impordi kohta heaks.

(d) Euro ja USA dollari vahetuskurss

(68) Üks eksportiv tootja ja teatavad importijad väitsid, et osa kindlaks tehtud hinna allalöömisi tuleneb USA dollari nõrkusest euro suhtes ja mitte impordi dumpinguhindadest. Samas ei ole kõnealused isikud esitanud mingit tõendusmaterjali, mis näitaks USA dollari põhise HRV impordi mahtu ning võimaldaks üldiselt hinnata valuutakursside mõju hindadele. Kuid isegi juhul, kui kogu import HRV-st põhineks USA dollaril (uurimise tulemused ei kinnita sellist eeldust), oleksid asjaomase toote impordihinnad pidanud langema 25% võrra (USA dollari väärtuse langus euroga võrreldes), mitte 34% võrra, nagu toimus vaatlusperioodil. Lõpuks tuleb märkida, et kui jätta välja kaks üksikjuhtumit, kus impordi maht oli selgelt tühine, vähenes peale HRV kõikide muude riikide import, kes samuti euro tugevnemisest kasu said. See osutab, et valuutakursside kõikumine ei saanud olla HRV-st pärit dumpinghinnaga impordi hüppelise kasvu oluliseks põhjuseks. Seega ei saa väitega nõustuda ja ajutise määruse põhjenduses 98 sätestatud järeldused kiidetakse heaks.

(e) Müügikäitumine

(69) Üks eksportiv tootja ning teatavad importijad kordasid varasemat väidet, et kaebuse esitajateks on suured materjalikäitlusettevõtted, mille jaoks kaubaaluste käsivedukid on vaid kõrvaltoode, mida kasutatakse sageli suuremate ning kallimate toodete müügi vahendina. Kuna uut tõendusmaterjali ei ole esitatud, kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 99 ja 100 sätestatud järeldused heaks ning väide lükatakse tagasi.

(f) EÜ tootjate strateegilised vead, näiteks toodete madal kvaliteet ja varuosade allhanke korras tootmine

(70) Üks eksportiv tootja kordas väidet, et ühenduse tootjad on ise endale kahju põhjustanud, keskendudes madala kvaliteediga toodete tootmisele ning varuosade allhanke korras tootmisele. Siiski ei esitatud selle väite kinnituseks tõendusmaterjale. Tuleb märkida, et väidet on ajutise määruse põhjendustes 101 kuni 103 juba uuritud ja selgesõnaliselt hinnatud ning nimetatud põhjendused kiidetakse heaks.

4. Järeldus põhjusliku seose kohta

(71) Täiendavate märkuste puudumisel, mis võiksid esialgset otsust muuta, kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 104 ja 105 sätestatud esialgne järeldus kahjude põhjuste kohta heaks.

H. ÜHENDUSE HUVI

1. Üldised märkused

(72) Märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjenduses 106 sätestatud üldised märkused ühenduse huvi kohta heaks.

2. Ühenduse tootmisharu huvi

(73) Pärast ajutiste meetmete rakendamist väitis üks importija, et varem suletud ühenduse tootmisüksusi ei avata uuesti ning seega ei looda dumpinguvastaste meetmete kehtestamisega uusi töövõimalusi. Selle väite kinnituseks ei esitatud mingit tõendusmaterjali. Isegi kui suletud tehaseid ei avata uuesti, tuleb märkida, et vaatlusperioodil kasutas ühenduse tootmisharu ainult 46% oma tootmisvõimsusest. See näitab selgelt, et ühenduse tootmisharu tootmisel ja müügil võiks ühenduse turu õiglase konkurentsi tingimustes kasvupotentsiaali olla. Seetõttu ei saa väitega nõustuda.

(74) Üks eksportiv tootja ja teatavad importijad väitsid, et ühenduse tootmisharu kaubaaluste käsivedukitega seotud tegevus on, eriti tööhõive seisukohalt kaduvväike, võrreldes tootmisharu kogutegevusega ning seetõttu on tootmisharu huvi vastavate meetmete suhtes teiste turuosalistega võrreldes piiratud. Esiteks tuleb meenutada, et eksportivatel tootjatel pole õigust esitada väiteid seoses ühenduse tootmisharu huvi hindamisega. Sama kehtib ka allpool käsitletud tarnijate, kauplejate või kasutajate huvi puhul. Esitatud väited vaadati siiski läbi. Selles küsimuses tuleb meenutada, et vaatlusperioodil andis ühenduse tootmisharu kaubaaluste käsivedukitega seoses tööd umbes 434 inimesele, samal ajal kui koostööd tegevad importijad andsid tööd umbes 74-le. Lisaks tuleb märkida, et teatavad ühenduse tootjad sõltuvad peaaegu täies ulatuses kaubaaluste käsivedukite tootmisest ja müügist. Seetõttu ei saa väitega nõustuda.

(75) Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 107 kuni 109 sätestatud esialgsed järeldused ühenduse tootmisharu huvi kohta heaks.

3. Ühenduse tarnijate huvi

(76) Üks eksportiv tootja väitis, et ühenduse tarnijate seisukohtade esitamata jätmine osutab, et HRV-st pärit import ei mõjutanud nende äritegevust negatiivselt. Selle väitega ei saa nõustuda. Ühenduse tootmisharu sõltub teatavate varuosade puhul ühenduse tarnijatest ning oletus, et negatiivne mõju tarnijate äritegevusele puudub, ei ole põhjendatud. Ühenduse tehaste jätkuv sulgemine võib nende tegevusele veelgi suuremat mõju avaldada. Uute märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjenduses 110 sätestatud esialgne järeldus ühenduse tarnijate huvi kohta heaks.

4. Sõltumatute importijate/kauplejate huvi

(77) Üks eksportiv tootja väitis, et uurimine ei arvestanud nende väikeimportijate huve, kelle tegevus keskendub kaubaaluste käsivedukitele. Tuleb märkida, et nende importijate huve, kes teatasid endast määratud tähtajaks ning esitasid piisavat teavet, võeti uurimise käigus täielikult arvesse. Koostööd tegevate sõltumatute importijate hulgas oli kahe ja kolme töötajaga ettevõtteid. Lisaks tuleb märkida, et koostööd tegevad importijad näitasid kaubaaluste käsivedukitega seoses väga kõrget kasumlikkust (netokasum kuni 50% käibest). Seega saab põhjendatult järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise mõju nende äritegevusele on suhteliselt väike. Seega peaks väite tagasi lükkama ja ajutise määruse põhjendustes 111 kuni 114 sätestatud järeldused heaks kiitma.

5. Kasutajate huvi

(78) Kaks eksportivat tootjat ja teatavad importijad väitsid, et hinnatõusul, mida põhjustavad Hiina kaubaaluste käsivedukite suhtes kehtestatud meetmed, on vahetu ja ebaproportsionaalne mõju tuhandetele kauplustele, ladudele ja tehastele, mis ühenduses kaubaaluste käsivedukeid kasutavad. Siiski tuleb siinkohal märkida, et ükski kaubaaluste käsivedukite kasutaja ühenduses ei ole ajutises määruses sätestatud järelduste kohta märkusi esitanud. Kuna väite kinnituseks ei ole tõendusmaterjali esitatud, tuleks see tagasi lükata.

(79) Täiendavate märkuste puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 115 ja 116 sätestatud esialgsed järeldused ühenduse kasutajate huvi kohta heaks.

6. Järeldus ühenduse huvi kohta

(80) Eespool toodust lähtudes kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 117 kuni 119 sätestatud järeldused ühenduse huvi kohta heaks.

I. LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

(81) Põhjendatud märkuste puudumisel kiidetakse kahju kõrvaldamist võimaldava taseme leidmise metoodika, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjendustes 120 kuni 123, heaks.

(82) Selle metoodika alusel on arvutatud kahju kõrvaldamist võimaldav tase lõplikult kehtestatavate meetmete taseme määratlemiseks.

2. Tollimaksu vorm ja tase

(83) Eespool nimetatut arvestades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks leitud dumpingumarginaalide tasemel, kuna kõigi eksportivate tootjate puhul tehti kindlaks, et kahjude kõrvaldamist võimaldav tase on kõrgem kui dumpingumarginaal.

(84) Eespool nimetatut arvesse võttes on lõplikud tollimaksumäärad järgmised:

Ettevõte | Tollimaksu määr |

Ningbo Liftstar material Transport Equipment Factory | 32,2% |

Ningbo Ruyi Joint Stock Co Ltd | 28,5% |

Ningbo Tailong Machinery Co.Ltd | 39,9% |

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co.Ltd | 7,6% |

Kõik ülejäänud ettevõtted | 46,7% |

(85) Käesolevas määruses ettevõtetele määratud individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast peegeldavad nad vastavate ettevõtete uurimise käigus kindlaks tehtud olukorda. Neid tollimaksumäärasid (vastupidi kogu riigi suhtes kehtestatud tollimaksumäärale, mida kohaldatakse kõigi ülejäänud ettevõtete suhtes), kohaldatakse üksnes asjaomasest riigist pärit ning nimetatud ettevõtete ja seega ka konkreetsete juriidiliste isikute toodetud toodete impordi suhtes. Ükskõik millise muu selle määruse regulatiivosas nime ning aadressiga kirjeldamata ettevõtte, sealhulgas määruses nimetatud ettevõtte sidusettevõtte imporditavate toodete suhtes käesolevad soodusmaksumäärad ei kehti ning nende suhtes rakendatakse kõigi ülejäänud ettevõtete puhul kehtivat maksumäära.

(86) Kõik taotlused käesolevate individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade rakendamiseks (nt pärast juriidilise isiku nime muutmist või pärast uute toomise või müügiga tegelevate isikute loomist) tuleb viivitamata esitada komisjonile[3] koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega muudatuste kohta ettevõtte tegevuses seoses tootmise, omamaise ja eksportmüügiga, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuutusega või kõnealuse muutusega tootmis- ja müügiüksustes. Vajaduse korral tehakse käesolevasse määrusse muudatus, millega täiendatakse individuaalse tollimaksumääraga ettevõtete nimekirja.

3. Ajutise tollimaksu sissenõudmine

(87) Arvestades leitud dumpingumarginaalide ning ühenduse tootmisharule põhjustatud kahju suurust, on oluline, et ajutise määrusega, st komisjoni määrusega (EÜ) nr 128/2005 kehtestatud dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks kogutud summad nõutaks käesoleva määrusega lõplikult sätestatud tollimaksu ulatuses lõplikult sisse. Kui lõplik tollimaks on suurem kui ajutine tollimaks, tuleb lõplikult sisse nõuda ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatisena makstud summad.

4. Kohustused

(88) Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete rakendamist väljendasid kaks eksportivat tootjat valmisolekut kohustuste võtmiseks vastavalt algmääruse artiklile 8. Lepinguliste vahendite rakendamise võimalust hinnakohustuste vormis uuriti. Siiski tuleb märkida, et üks nimetatud eksportivatest tootjatest ei ole uurimise käigus koostööd teinud ning kuna tema suhtes ei rakendata turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist (vt põhjendust 19), ei saa miinimumhindu kehtestada. Lisaks tehti kindlaks, et kõnealusel tootel on suur hulk (sadu) tüüpe, mida regulaarselt täiustatakse või muul viisil muudetakse. Samuti müüsid eksportivad tootjad samadele klientidele kas otse või seotud importijate kaudu teisi tooteid. Nimetatud asjaoludel oleks hinnakohustuste täitmise jälgimine praktiliselt võimatu. Seetõttu leiti, et käesoleva uurimisega seoses oleks hinnakohustustega nõustumine ebamõistlik ning pakkumine tuleb tagasi lükata. Eksportivaid tootjaid teavitati ning neile anti võimalus märkuste esitamiseks. Esitatud märkused ei muutnud eespool nimetatud järeldust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kaubaaluste käsivedukitele ning nende olulistele osadele, st keredele ja hüdraulikasüsteemidele, mis kuuluvad CN-koodide ex8427 90 00 ja ex8431 20 00 alla (TARIC-koodid 8427 90 00 10 ja 8431 20 00 10).

2. Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:

Hiina Rahvavabariik | Tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi küla, Zhanqi linn, Yin Zhou piirkond, Ningbo linn, Zhejiangi provints, 315144, HRV | 32,2 | A600 |

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuani tn, Ninghai, Zhejiangi provints, 315600, HRV | 28,5 | A601 |

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Majandusarengu Tsoon, Ninghai, Ningbo linn, Zhejiangi provints, 315600, HRV | 39,9 | A602 |

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi tn, Majandusarengu Tsoon, Changxin, Zhejiangi provints, 313100, HRV | 7,6 | A603 |

Kõik ülejäänud ettevõtted | 46,7 | A999 |

3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kõiki tollimakse käsitlevaid kehtivaid sätteid.

Artikkel 2

Ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks kogutud summad, mis on sätestatud komisjoni määruses nr 128/2005, millega kehtestati ajutine dumpinguvastane tollimaks CN-koodide ex8427 90 00 ja ex8431 20 00 (TARIC-koodid 8427 90 00 10 ja 8431 20 00 10) alla kuuluvate teatavate HRV-st pärit kaubaaluste käsivedukite ja nende oluliste osade impordi suhtes, nõutakse eespool sätestatud korras lõplikult sisse. Kogutud summad, mis ületavad lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, tagastatakse. Kui lõplik tollimaks on suurem kui ajutine tollimaks, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatisena makstud summad.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

[2] ELT L 25, 28.1.2005, lk 16.

[3] European Commission, Directorate General for Trade, Directorate B, J-79 5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels.