ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 23.08.2004 
KOM(2004) 569 lõplik 
2004/0191(CNS) 
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini Vürsti riigi vahelise kokkuleppe alla kirjutamise 
kohta, millega nähakse ette hoiuste intresside  maksustamist käsitl evas nõukogu 3. juuni 
2003. aasta direktiivis 2003/48/EÜ sätestat ud meetmetega samaväärsed meetmed ning 
lisatud vastastikuse mõistmise memorandumi he akskiitmise ja alla kirjutamise kohta 
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini Vürsti riigi vahelise kokkuleppe sõlm imise kohta, 
millega nähakse ette hoiuste intresside ma ksustamist käsitlevas  nõukogu 3. juuni 2003. 
aasta direktiivis 2003/48/EÜ sätest atud meetmetega samaväärsed meetmed  
(komisjoni esitatud) 
 
ET 2   ET SELETUSKIRI  
Nõukogu volitas 16. oktoobri 2001. aasta otsuse ga komisjoni pidama Šveitsi, Ameerika 
Ühendriikide, Andorra, Liechtensteini, Monaco  ja San Marinoga läbirääkimisi asjakohase 
kokkuleppe üle, et tagada ühenduses kohaldatavate meetmetega samaväärsete meetmete vastuvõtmine kõnealustes riikides hoiuste intr esside tegeliku maksustamise tagamiseks. 
Komisjonile tehti ülesandeks  pidada kõnealuseid läbirääk imisi tihedas koostöös nõukogu 
eesistujariigiga ning tihedate ja korrapäraste nõupidamiste teel kõrgetasemelise töörühmaga, 
mis loodi COREPERi 13. juuni 2001. aasta otsusega
1 ning mille nõukogu määras 
erikomiteena abistama komisjoni selle ülesande täitmisel. 
Komisjon kirjutas pärast 16. oktoobri 2001. aasta  otsuse vastuvõtmist eespool nimetatud 
kolmandatele riikidele, et taotleda läbirääkimiste alustamist, vaatamata asjaolule, et läbirääkimised võisid tegeliku lt alata alles pärast majandus - ja rahandusministrite nõukogu 
heakskiitu direktiivi eelnõu tekstile. Alates se llest on peetud palju koosolekuid nii tehnilisel 
kui ka poliitilisel tasandil. Vastava lt nõukogu 16. oktoobri 2001. aasta otsusele pidas 
komisjon läbirääkimisi tihedas  koostöös nõukogu järgmiste eesis tujariikidega. Komisjon 
esitas korrapäraseid suulisi arenguaruandeid nõukogule ja parl amendile ning 3. detsembril 
2002 esitas komisjon majandus- ja  rahandusministrite nõukogule t eatise läbirääkimiste kohta 
kolmandate riikidega seoses hoius te intresside maksustamisega.
2
  
3. juunil 2003 märkis nõukogu, et komisjoni  28. mail 2003 esitatud kokkuleppe eelnõu 
Šveitsiga sisaldas lõplikku pakkumist kokkuleppeks ELi ja Šv eitsi vahel. Nõukogu protokollis 
märgitakse ka, et: 
„Hoiuste intresside maksustamist käsitleva kä esoleva kokkuleppe neli  punkti on aluseks ka 
kokkulepetele Euroopa Liidu ja Liechtenstien i, Andorra, Monaco ning San Marino vahel…“.  
21. jaanuaril 2003 määratles nõukogu need neli punkti järgmiselt: 
“- Kinnipidamine: Šveits kohaldab samu kinnipidamise määrasid nagu Belgia, 
Luksemburg ja Austria… 
- Tulu jaotamine: Šveits jagab kinnipidamismaksust saadud  tulu ja nõustub ühenduses 
kohaldatava jaotusega 75/25 … 
- Vabatahtlik teabe avalikustamine Läbivaatamisklausel sätestab, et:“Lepinguosalis ed konsulteerivad teineteisega vähemalt iga 
kolme aasta järel või kummagi lepinguosalise palvel, et vaadata läbi käesoleva kokkuleppe 
tehniline toimimine ja juhul kui lepinguosalised seda vajalikuks peavad, seda parandada. Kui 
Belgia, Luksemburg ja Austria lähevad vast avalt direktiivile üle kinnipidamismaksult 
automaatsele teabevahetusele, konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et uurida, kas 
rahvusvahelist arengut silmas pidad es, on kokkuleppe muutmine vajalik.  
Šveits edastab nõudmisel teavet maksumaksj ate maksupettust või samalaadseid rikkumisi 
käsitlevates kriminaal- või tsiviilasjades…“. 
                                                
 
1 ELT C 183, 29.6.2001, lk 1. 
2 KOM(2002) 1287 (lõplik), 27. 11. 2002. 
 
ET 3   ET Kokkulepe Liechtensteiniga, mis sisaldab kõnealust nelja punkti,  esitatakse nüüd nõukogule 
allkirjastamiseks ja sõlmimiseks. Sellele on lisatud vastastikuse mõistmise memorandum ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liechtensteini Vürstiriigi vahel. Vastavalt 21. jaanuari 2003. aasta majandus- ja rahandusministrite nõukogu 
järeldustele kinnitatakse va stastikuse mõistmise memora ndumis, et nõukogu 3. juuni 2003. 
aasta direktiiviga 2003/48/EÜ
3 sätestatud üleminekuperioodi  jooksul alustab Euroopa 
Ühendus arutelu teiste oluliste finantskes kustega, et edendada ühenduses kohaldatavate 
meetmetega samaväärsete meetmete vastuvõtm ist nendes jurisdiktsioonides. Vastastikuse 
mõistmise memorandumis sätestatakse ka, et kokkulepitud meetmeid kohaldatakse heas usus 
ja lepinguosalised ei tegutse ühepoolselt käes olevat kokkulepet põhjendamatult kahjustades. 
Juhul kui avastatakse mis tahes oluline erin evus nõukogu direktiivi 2003 /48/EÜ ja käesoleva 
kokkuleppe reguleerimisala vahel, eriti kokkuleppe  artikli 6 osas, alus tavad lepinguosalised 
viivitamata nõupidamisi, et tagada kokkuleppega sätestatud meetmete samaväärse olemuse 
säilitamine. Teabevahetuse suhtes sätestatakse vastastikuse mõistmise memorandumis, et Liechtensteini Vürstiriik kohustub andma oma parima, et kooskõlas oma menetlusnormidega 
viivitamata kindlaks määrata nõuetekohaselt põhj endatud teabevahetustaotluse vastuvõetavus 
kooskõlas oma menetlusnormidega. Vastastikuse mõistmise memorandumis märgitakse ka, et 
Euroopa Liit ja selle liikme sriigid võtavad koostöös (kaasa arvatud maksuküsimuste alases 
koostöös) Liechtensteiniga arvesse Liechtensteini otsust sätestada dire ktiiviga sätestatud 
meetmetega samaväärsed meetmed. Seoses ette nähtud läbirääkimistega  teabevahetuse üle 
vastavalt kokkuleppe artikli 10 lõikele 4 lepivad allakirjut anud kokku, et kumbki 
läbirääkimiste osapool võib tõstatada parall eelselt kõnealuste läbi rääkimistega teisi 
maksustamisega seotud küsimusi, kaasa arva tud tulude topeltmaksustamise vältimise või 
vähendamisega seotud küsimusi.  
Komisjon leiab, et kokkuleppe tekst on kooskõlas nõukogu poolt 16. oktoobril 2001 vastu 
võetud läbirääkimisdirektiividega. Nõukogu a ndis käesoleva aasta 2. juunil tekstile oma 
poliitilise nõusoleku ja eespool nimetatud nõukogu kõrgetasemeline töörühm kinnitas 9. juunil oma konsensust kokkuleppe üksikasjade  ning lisatud vastastikuse mõistmise 
memorandumi osas. 
Komisjon teeb nõukogule ettepaneku k iita heaks lisatud ettepanekud: 
– otsuse vastuvõtmiseks kokkuleppe allakirjut amise kohta, milles sätestatakse hoiuste 
intresside maksustamist käsitlev as nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivis 
2003/48/EÜ sätestatud meetmetega samaväär sed meetmed, ning lisatud vastastikuse 
mõistmise memorandumi heakskiitmise ja allakirjutamise kohta, ning 
– otsuse vastuvõtmiseks eespool nimetatud kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa 
Ühenduse asutamislepingu artikl is 300 sätestatud korras. 
Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 300 lõ ikes 2 nähakse ette, et nõukogu teeb otsuse 
ühehäälselt, kui kokkulepe hõlmab küsimust, mille puhul ühendusesiseste otsuste vastuvõtmiseks on nõutav ühehäälsus. Käes oleva kokkuleppega hõlmatud ühendusesisesed 
eeskirjad on vastu võetud asut amislepingu artikli 94  alusel, seepärast leiab komisjon, et 
nõukogu peaks otsuse ettepaneku heakskiitmise otsu stama ühehäälselt. Vastavalt 21. jaanuari 
                                                
 
3 ELT L 157, 26.6.2003, lk 38. 
 
ET 4   ET 2003. aasta majandus- ja rahandusministrite nõukogu järeldustele nõustub nõukogu, et ka 
kokkulepe Liechtensteini Vürstiriigiga tuleks vastu võtta ühehäälselt. 
 
ET 5   ET Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS, 
Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini Vürsti riigi vahelise kokkuleppe alla kirjutamise 
kohta, millega nähakse ette hoiuste intresside  maksustamist käsitl evas nõukogu 3. juuni 
2003. aasta direktiivis 2003/48/EÜ sätestat ud meetmetega samaväärsed meetmed, ning 
lisatud vastastikuse mõistmise memorandumi he akskiitmise ja alla kirjutamise kohta 
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut , eriti selle artiklit 94 koos artikli 300 lõike 
2 esimese lõiguga, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut 4 
ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu volitas 16. oktoobril 2001 komisjoni  pidama Liechtensteini Vürstiriigiga 
läbirääkimisi asjakohase kokkuleppe üle, et tagada ühenduses kohaldatavate 
meetmetega samaväärsete meetmete vastuvõt mine Liechtensteini Vürstiriigis hoiuste 
intresside tegeliku maksustamise tagamiseks. 
(2) Läbirääkimiste tulemusel saadud kokkule ppe tekstis võetakse nõuetekohaselt arvesse 
nõukogu läbirääkimisdirektiive. Sellele on lisatud vastastikuse mõistmise memorandum ühelt poolt Euroopa ühenduse ja sell e liikmesriikide ning teiselt poolt 
Liechtensteini Vürstiriigi vahel. 
(3) Tingimusel, et otsus kokkuleppe sõlmimis e kohta võetakse vastu hilisemal kuupäeval, 
on soovitav allkirjastada kaks 30. juul il 2004 parafeerit ud dokumenti ja saada 
nõukogult kinnitus vastastikuse mõistmise memorandumi heakskiitmise kohta, 
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
Ainus artikkel 
Tingimusel, et otsus kokkuleppe sõlmimise kohta võetakse vastu hilisemal kuupäeval, on 
nõukogu esimehel õigus määrata isikud, kes on volitatud ühenduse nimel alla kirjutama 
kokkuleppele, lisatud vastastikuse mõistmis e memorandumile ning kõnealuse kokkuleppe 
artikli 21 lõikes 2 ja vastastikuse mõistmise me morandumi viimases lõikes osutatud kirjadele. 
Nõukogu kiidab heaks eespool nimetatud vastas tikuse mõistmise memorandumi teksti, mis on 
lisatud käesolevale otsusele. 
                                                
 
4 ELT C […], […], lk […]. 
 
ET 6   ET Brüssel, […] 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
 
ET 7   ETLisa 
Vastastikuse mõistmise memorandum 
Euroopa Ühenduse,  
Belgia Kuningriigi, 
Tšehhi Vabariigi, 
Taani Kuningriigi, 
Saksamaa Liitvabariigi, 
Eesti Vabariigi, 
Kreeka Vabariigi, 
Hispaania Kuningriigi, 
Prantsuse Vabariigi, 
Iirimaa, 
Itaalia Vabariigi, 
Küprose Vabariigi, 
Läti Vabariigi, 
Leedu Vabariigi, 
Luksemburgi Suurhertsogiriigi, 
Ungari Vabariigi, 
Malta Vabariigi, 
Madalmaade Kuningriigi, 
Austria Vabariigi, 
Poola Vabariigi, 
Portugali Vabariigi, 
Sloveenia Vabariigi, 
Slovaki Vabariigi, 
Soome Vabariigi, 
Rootsi Kuningriigi, 
Suurbritannia ja Põhja- Iiri Ühendkuningriigi 
ning 
Liechtensteini Vürstiriigi vahel 
 
ET 8   ETEuroopa Ühendus, Belgia Kuningriik, Tše hhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa 
Liitvabariik, Eesti Vabariik, Kreeka Va bariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse 
Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Küpros e Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, 
Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Madalm aade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola 
Vabariik, Portugali Vabariik, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, 
Rootsi Kuningriik ning Suurbritanni a ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik 
ning 
 Liechtensteini Vürstiriik, edaspidi “Liechtenstein” 
on kokku leppinud järgmises: 
1. S ISSEJUHATUS  
Euroopa Ühendus ja Liechtenstein sõlmiv ad kokkuleppe, milles nähakse ette nõukogu 
3. juuni 2003. aasta direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta 
(edaspidi „direktiiv“) sätestatud meetme tega samaväärsed meetmed. Käesolev 
vastastikuse mõistmise memorandum  täiendab kõnealust kokkulepet. 
2. A RUTELUD SAMAVÄÄRSETE MEETMETE TAGAMISEKS MUUDE KOLMANDATE 
RIIKIDEGA  
Euroopa Ühendus alustab dire ktiiviga sätestatud ülemin ekuperioodi jooksul arutelu 
teiste oluliste finantskeskus tega, et edendada ühenduses kohaldatavate meetmetega 
samaväärsete meetmete vastuvõtmist  kõnealustes jurisdiktsioonides. 
3. KAVATSUSTE DEKLARATSIOON  
Käesolevale vastastikuse mõistmise memora ndumile allakirjutanud kinnitavad, et nad 
leiavad, et punktis 1 osutatud kokkuleppe ja  käesoleva memorandumiga kehtestatakse 
vastuvõetav ning tasakaalustatud kord, mi s kaitseb osapoolte huve. Seepärast 
kohaldavad nad kokkulepitud meetmeid heas us us ega tegutse ühepoolselt käesolevat 
kokkulepet põhjendamatult kahjustades.  
Juhul kui avastatakse mis tahes oluline er inevus 3. juunil 2003 va stu võetud direktiivi 
ning kõnealuse kokkuleppe reguleerimisala va hel, eriti kokkuleppe  artikli 6 osas, 
alustavad lepinguosalised vastavalt kokkulep pe artikli 13 lõikele 1 viivitamata 
nõupidamisi, et tagada kokkuleppega säte statud meetmete samaväärse olemuse 
säilitamine. 
Liechtenstein kohustub andma oma parima, et kooskõlas oma menetlusnormidega 
viivitamata kindlaks määrata artikli 10 kohaselt esitat ud ja nõuetekohaselt 
põhjendatud teabevahetustaotluse vastuvõetavus. 
Euroopa Liit ja selle liikmesriigid võtav ad koostöös (kaasa arvatud maksuküsimuste 
alases koostöös) Liechtensteiniga arvesse Liec htensteini otsust sä testada direktiiviga 
sätestatud meetmetega samaväärsed meetmed. Seoses sellega lepivad allakirjutanud 
 
ET 9   ETkokku, et kokkuleppe artikli 10 lõikes 4 säte statud läbirääkimiste kumbki osapool 
võib tõstatada paralleelselt kõn ealuste läbirääkimistega teisi maksustamisega seotud 
küsimusi, kaasa arvatud tulude topeltmak sustamise vältimise või vähendamisega 
seotud küsimusi.  
Allkirjastatud ...................(koht) ...............(kuupäev ) kahes eksemplaris taani, 
hollandi, inglise, soome, pran tsuse, saksa, kreeka, itaalia, portugali, hispaania ja rootsi 
keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. 
Lepinguosalised kinnitavad tšehhi-, eesti-,  ungari-, läti-, leedu-, malta-, poola-, 
slovaki- ja sloveeniakeelse d versioonid kirjavahetuse teel. Ka need tekstid on 
autentsed nii nagu eelmises lõi gus viidatud keelte tekstid. 
Allkirjad 
 
ET 10   ET2004/0191(CNS) 
Ettepanek: 
NÕUKOGU OTSUS 
Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini Vürs tiriigi vahelise ko kkuleppe sõlmimise 
kohta, millega nähakse ette hoiuste intres side maksustamist käsitlevas nõukogu 
3. juuni 2003. aasta direktiivis 2003/48/ EÜ sätestatud meetmetega samaväärsed 
meetmed  
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, 
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepi ngut, eriti selle artik lit 94 koos artikli 
300 lõike 2 esimese lõigu, lõike 3 esimese lõigu ja lõikega 4, 
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,5 
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust6 
ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu volitas 16. oktoobril 2001 kom isjoni pidama Liechtensteini 
Vürstiriigiga läbirääkimis i asjakohase kokkuleppe üle,  et tagada ühenduses 
kohaldatavate meetmetega samaväär sete meetmete vastuvõtmine 
Liechtensteini Vürstiriigis hoiuste intresside tegeliku maksustamise tagamiseks. 
(2) Läbirääkimiste tulemusel saadud ko kkuleppe tekstis võet akse nõuetekohaselt 
arvesse nõukogu läbirääkimisdirektiive. Sellele on lisatud vastastikuse mõistmise memorandum ühelt poolt Euroopa ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Liechtensteini Vürs tiriigi vahel ning selle memorandumi 
tekst on lisatud nõukogu …………2004. aasta otsusele …/…/EÜ. 
(3) Hoiuste intresside maksustamist  käsitleva nõukogu 3. juuni 2003. aasta 
direktiivi 2003/48/EÜ sätete kohaldamine sõltub käesolevas direktiivis sisalduvate meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamisest Liechtensteini 
Vürstiriigi poolt kooskõlas Liechtensteini Vürstiriig i ja Euroopa Ühenduse 
vahel sõlmitud kokkuleppega. 
(4) Vastavalt nõukogu …………2004. aasta otsuse le …/…/EÜ ning tingimusel, et 
otsus kokkuleppe sõlmimise kohta võetakse vastu hilisemal kuupäeval, 
kirjutati Euroopa Ühenduse nimel kokkuleppele alla …….2004.  
                                                
 
5 ELT C […], […], lk […]. 
6 ELT C […], […]. lk […]. 
 
ET 11   ET(5) Käesolev kokkulepe tuleks ühenduse nimel heaks kiita. 
(6) On vajalik kehtestada lihtne ja kiire menetlus võimalike kohandamiste jaoks 
kokkuleppe I ja II lisas, 
ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE: 
Artikkel 1 
Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel h eaks Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini 
Vürstiriigi vaheline kokkulepe, millega nähakse ette hoiuste intresside maksustamist käsitlevas nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivis 2003/48/EÜ sätestatud meetmetega samaväärsed meetmed. 
Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele. 
Artikkel 2 
Komisjon volitatakse ühenduse nimel heak s kiitma kokkuleppe lisadesse tehtavaid 
muudatusi, mis peavad tagama lisade vasta vuse direktiivi 2003/48/EÜ artikli 5 lõike a 
kohaselt teavitatud pädevate asutuste a ndmetele ning kõnealuse direktiivi lisas 
sisalduvatele andmetele. 
Artikkel 3 
Nõukogu eesistuja edastab ühenduse nimel kokkuleppe artikli 16 esimeses lõigus 
ettenähtud teate.
7 
Artikkel 4 
Käesolev otsus avaldataks e Euroopa Liidu Teatajas. 
Brüssel, 
 Nõukogu nimel 
 eesistuja 
                                                 
7 Nõukogu peasekretariaat avaldab kokkuleppe jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas . 
 
ET 12   ETLisa 
Kokkulepe 
Euroopa Ühenduse  
ning 
Liechtensteini Vürstiriigi vahel 
millega nähakse ette hoiuste intresside maksustamist käsitleva nõukogu 3. juuni 2003. 
aasta direktiivis 2003/48/EÜ8 sätestatud meetmetega samaväärsed meetmed 
Euroopa Ühendus, edaspidi “ühendus”, ja 
Liechtensteini Vürstiriik, edaspidi “Liechtenstein” või „lepinguosaline“ või „lepinguo salised“ vastavalt kontekstile, 
kinnitades ühist huvi ühenduse ja Liechtensteini vaheliste erisuhete edasiarendamisel, 
on otsustanud sõlmida järgmise kokkuleppe:  
Artikkel 1 
Kinnipidamine Liechtenstein i makseasutuste poolt 
1. Intressimaksete puhul, mida Liech tensteini territooriumil asutatud 
makseasutused teevad Euroopa Liidu liikmesriigis (edaspidi "liikmesriik") elavatele tegelikele tulu saajatele artiklis 4 m ääratletud tähenduses, 
kohaldatakse intressimakse summast ki nnipidamist, arve stades artiklis 2 
sätestatut. Kinnipidamise määr on es imese kolme aasta jooksul alates 
käesoleva kokkuleppe kohaldamise kuup äevast 15%, järgneva kolme aasta 
jooksul 20% ning edaspidi 35%. 
2. Liechtenstein võtab vajalikud meet med selleks, et tagada, et tema 
territooriumil asutatud makseasutus ed täidavad käesoleva kokkuleppe 
rakendamiseks vajalikke ülesandeid, ja  näeb eelkõige ette menetlus- ja 
karistussätted. 
Artikkel 2 
Vabatahtlik avalikustamine 
1. Liechtenstein näeb ette menetluse, mille kohaselt saab tegelik tulusaaja 
artiklis 4 määratletud tähenduses vältida  artiklis 1 määratle tud kinnipidamist, 
lubades selgesõnaliselt oma Liechtensteinis asuval makseasutusel esitada 
                                                
 
8 edaspidi „direktiiv” 
 
ET 13   ETandmeid intressimaksete kohta asjaomas e liikmesriigi päde vale asutusele. 
Kõnealune luba hõlmab kõiki intressi makseid, mille asjaomane makseasutus 
on teinud tegelikule tulusaajale.  
2. Tegeliku tulusaaja selgesõnalise loa puhul on makseasutuse esitatav 
miinimumteave järgmine: 
a) artikli 5 kohaselt ki ndlaks tehtud tegeliku tulusaaja isik ja elukoht; 
b) makseasutuse nimi ja aadress; c) tegeliku tulusaaja kont onumber või kui see puudub, siis intressi aluseks 
oleva võlanõude tunnus ja 
d) artikli 3 kohaselt arvuta tud intressimakse summa. 
3. Liechtensteini pädev asutus edastab lõ ikes 2 osutatud teabe tegeliku tulusaaja 
elukohaliikmesriigi pädevale asutusele.  Kõnealune teave tuleb edastada 
automaatselt ja vähemalt kord aastas kuue  kuu jooksul pärast Liechtensteini 
maksuaasta lõppu kõigi kõnealuse aasta j ooksul tehtud intressimaksete kohta.  
4. Kui tegelik tulusaaja valib kõnealuse vabatahtliku avalikustamise menetluse 
või muul viisil deklareerib oma elukohaliikmesriigi maksuhaldurile 
Liechtensteini makseasutuselt saadud intressitulu, maksustatakse asjaomane intressitulu kõnealuses liikmesriigis samade määrade alusel nagu kõnealuses 
liikmesriigis saadava samalaadse tulu korral. 
Artikkel 3  
Kinnipidamise hindamise alused 
1. Makseasutus kohaldab artikli 1 lõike 1 kohast kinnipidamist järgmiselt: 
a) intressimakse puhul artikli 7 lõik e 1 punktis a määratletud tähenduses: 
makstud või krediteeritud intressi brutosummalt; 
b) intressimakse puhul artikli 7 lõ ike 1 punktis b või d määratletud 
tähenduses: kõnealustes punktides os utatud intressi või tulude 
summalt; 
c) intressimakse puhul artikli 7 lõik e 1 punktis c määratletud tähenduses: 
kõnealuses punktis osutatud intressi summalt. 
2. Lõike 1 kohaldamisel arvatakse kinn ipeetav summa maha proportsionaalselt 
ajavahemikuga, mille jooksul tegelikul tulusaajal võlanõue oli. Kui makseasutus ei suuda temale kätte saadavaks tehtud teabe põhjal 
ajavahemikku kindlaks määrata, loetakse , et tegelikul tulu saajal on võlanõue 
olnud kogu selle kehtivusaja jooksul, kui te gelik tulusaaja ei  esita tõendeid 
võlanõude omandamise kuupäeva kohta.  
 
ET 14   ET3. Sama intressimakse suhtes kohaldat avaid makse ja kinnipidamisi, v.a. 
käesoleva kokkuleppega ettenähtud ki nnipidamine, vähendatakse käesoleva 
artikli kohaselt arvutatud kinnipidamise  summa võrra. Eelkõige hõlmab see 
4% määraga Liechtensteini Couponsteuerit. 
Artikkel 4 
Tegeliku tulusaaja määratlus 
1. Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel tähendab tegelik  tulusaaja  füüsilist 
isikut, kellele makstakse intresse või kellele on intressimaksed tagatud, välja 
arvatud juhul, kui ta esitab tõendid, et talle ei ole intressi makstud või talle 
intressimaksed tagatud. Isikut ei kä sitleta tegeliku tulu saajana, kui ta: 
a) tegutseb makseasutusena artikl is 6 määratletud tähenduses või 
b) tegutseb juriidilise isiku, inve steerimisfondi või võrreldava või 
samaväärse väärtpaberitesse i nvesteeriva asutuse nimel või 
c) tegutseb teise füüsilise isiku nimel, kes on tegelik tulusaaja ja kes 
avaldab makseasutusele oma isiku ning elukohariigi. 
2. Kui makseasutusel on andmeid, mille põhjal  on alust arvata, et isik, kellele 
makstakse intresse või kellele on in tressimaksed tagatu d, ei ole tegelik 
tulusaaja, võtab makseasutus mõistlikke  meetmeid, et teha kindlaks tegeliku 
tulusaaja isik. Kui makseasutus ei suuda  tegeliku tulusaaja isikut kindlaks 
teha, käsitleb ta kõnealust is ikut tegeliku tulusaajana. 
Artikkel 5 
Tegeliku tulusaaja isik ja elukoht 
Tegeliku tulusaaja (artiklis 4 määratle tud tähenduses) isiku ja elukoha kindlaks 
tegemiseks peab makseasutus pidama arvestust isiku perekonnanime, eesnime, 
aadressi ja elukoha üksikasjade kohta kooskõlas Liechtensteini kehtivate 
rahapesuvastaste õigusnormidega. 1. jaa nuaril 2004 või pärast seda sõlmitud 
lepingusuhete või tehtud toimingute puhul, kui lepingusuhted puuduvad, ning 
füüsiliste isikute puhul, kes esitavad liikme sriigi väljaantud passi või isikutunnistuse 
ja deklareerivad, et tema elukoht on muja l kui liikmesriigis või Liechtensteinis, 
tehakse tema elukoht kindlaks maksustami se tähenduses elukohta käsitleva tõendi 
põhjal, mille väljastab selle ri igi pädev asutus, kus isik väidab end elavat. Kui sellist 
tõendit ei esitata, käsitataks e elukohariigina liikmesriiki,  kes on välja andud passi või 
muu ametliku isikut tõendava dokumendi. 
 
ET 15   ETArtikkel 6 
Makseasutuse määratlus  
Käesoleva kokkuleppe kohaldam isel tähendab Liechtensteini makseasutus pankasid 
Liechtensteini pangandusõiguse tähenduses, väärtpaberivahendajaid, füüsilisi või 
juriidilisi isikuid, kes elavad Liechtenste inis või on seal asutatud, kaasa arvatud 
ettevõtjaid, kes on reguleeritud Liechtensteini isikute ja äriühingute seadusega (Personen- und Gesells chaftsrecht, PGR) , välismaiste äriühingute partnerettevõtteid 
ja püsivad tegevuskohti, mis kas või juhuti võtavad vastu,  hoiavad, investeerivad või 
kannavad üle kolmandate isikute vara või üksnes maksavad intresse või tagavad 
intressimakseid oma äritegevuse käigus.  
Artikkel 7 
Intressimaksete määratlus 
1. Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel tähendab intressimakse  järgmist: 
a) arvele makstud või krediteeritud intress, mis on seotud igat liiki 
võlanõuetega, kaasa arvatud Li echtensteini makseasutuste 
usaldushoiustelt makstav intress te gelikele tulusaaj atele artiklis 4 
määratletud tähenduses, olenemata sellest, kas need on tagatud 
hüpoteegiga või kas nendega kaas neb õigus saada osa võlgniku 
kasumist, ning eelkõige tulu riigi võl akirjadest või võlakirjadest, kaasa 
arvatud selliste riigi võlakirjade ja  võlakirjadega seotud ülekursid ja 
lisatasud, kuid välja arvatud intres sid eraisikutevahelistelt laenudelt 
väljaspool nende äritegevust.
 Maksmisega viivitamisel määratavaid 
trahvimakseid ei loeta intressimakseteks; 
b) punktis a osutatud võlanõuete müügi , tagasimaksmise või väljaostmise 
korral saadaolev või kapitaliseeritud intress; 
c) intressimaksetest vahetult või nõukogu 3. juun i 2003. aasta direktiivi 
2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta, edaspidi 
„direktiiv“) artikli 4 lõikes 2 os utatud üksuse vahendusel saadav tulu, 
mida jaotavad: 
(i) ühisinvesteerimisettevõtjad, kelle alaline asukoht on liikmesriigis 
või Liechtensteinis, 
(ii) üksused, mille alaline asukoht on liikmesriigis ja mis kasutavad 
direktiivi artikli 4 lõikes 3 sätestatud võimalust ja teavitavad sellest makseasutust, 
(iii) väljaspool lepinguosalis te territooriumi asutatud 
ühisinvesteerimisettevõtjad, 
 
ET 16   ETd) järgmistes ettevõtjates ja üksus tes olnud aktsiate, osade või osakute 
müügi, väljamaksmise või tagasiostm ise korral saadav tulu, kui nad 
investeerivad rohkem kui 40% oma varast otse või muude ühisinvesteerimisettevõtjate või a llpool nimetatud üksuste kaudu 
punktis a nimetatud võlanõuetesse: 
(i) ühisinvesteerimisettevõtjad, kelle alaline asukoht on liikmesriigis 
või Liechtensteinis, 
(ii) üksused, mille alaline asukoht on liikmesriigis ja mis kasutavad 
direktiivi artikli 4 lõikes 3 sätestatud võimalust ja teavitavad sellest makseasutust, 
(iii) väljaspool lepinguosalis te territooriumi asutatud 
ühisinvesteerimisettevõtjad.  
2. Kui makseasutusel ei ole lõigu 1 punk ti c puhul teavet selle  kohta, kui suur 
osa tuludest saadakse intressimaks etest, loetakse tulude kogusumma 
intressimakseks. 
3. Kui makseasutusel ei ole lõike 1 punk ti d puhul teavet selle kohta, kui suur 
osa varast on investeeritud võlanõuetesse  või kõnealuses pu nktis määratletud 
aktsiatesse, osadesse või osakutesse , loetakse see osa suuremaks kui 40%. 
Kui kõnealune makseasutus ei suuda teha kindlaks tegeliku tulusaaja 
realiseeritud tulu, loetakse, et tulu vastab aktsiate, osade või osakute müügist, väljamaksmisest või tagasiostmisest saadud laekumistele. 
4. Tulu, mis on seotud ettevõtjate või ük sustega, mis on investeerinud kuni 15% 
oma varast võlanõuetesse lõike 1 punkti a tähenduses, ei loeta vastavalt lõike 
1 punktidele c ja d intressimakseteks. 
5. Alates 1. jaanuarist 2011 on lõi gu 1 punktis d ja lõikes 3 osutatud 
protsendimäär 25%. 
6. Lõike 1 punktis d ja lõikes 4 osutatud protsendimäärad määratakse kindlaks, 
lähtudes investeerimispõhimõtetest, mis on kehtestatud asjaomaste ettevõtjate või üksuste fonditingimustes  või põhikirjas, ja nende puudumisel 
asjaomaste ettevõtjate või üksuste varade tegelikust koosseisust. 
Artikkel 8 
Tulu jaotamine 
1. Liechtenstein jätab endale 25% käes oleva kokkuleppe alusel kinnipidamisega 
saadavast tulust ning kannab 75%  tulust üle tegeliku tulusaaja 
elukohaliikmesriigile. 
2. Kõnealused ülekanded tehakse igal aas tal hiljemalt kuue kuu jooksul pärast 
Liechtensteini maksuaasta lõppu ühe väljamaksena liikmesriigi kohta. 
 
ET 17   ETArtikkel 9  
Topeltmaksustamise vältimine 
1. Kui tegeliku tulusaaja saadud intresside suhtes on Liechtensteini 
makseasutus kohaldanud kinnipeetavat maksu, võimaldab tegeliku tulusaaja 
maksustav elukohaliikmesriik talle maksude ümberarvutamist kinnipeetud maksuga samaväärses summas. Kui kõn ealune summa ületab siseriiklike 
õigusnormide kohaselt kinnipidamise le kuuluva intressi kogusummast 
tasumisele kuuluva maksu summa, ma ksab maksustav elukohaliikmesriik 
kinnipeetud maksu ülemäärase summa tegelikule tulusaajale tagasi. 
2. Kui tegeliku tulusaaja saadud intre sside suhtes on kohaldatud käesolevas 
kokkuleppes sätestatust erinevaid maks e ja kinnipidamisi ja maksustav 
elukohaliikmesriik võimaldab sellise kinnipeetava maksu puhul maksude 
ümberarvutust oma siseriiklike õi gusnormide või topeltmaksustamise 
konventsioonide kohaselt, krediteeritakse sellised muud maksud ja kinnipidamised enne lõikes 1 osut atud menetluse rakendamist. Tegeliku 
tulusaaja maksustav elukohaliikmesr iik aktsepteerib  Liechtensteini 
makseasutuste väljaantud tõendeid nõuetekohaste maksu- või kinnipidamistõenditena, arvestades, et maksustava elukohaliikmesriigi 
pädeval asutusel on võimalik saada Liechtensteini pädevalt asutuselt 
kinnitust Liechtensteini makseasutuste väljastatud tõenditel sisalduva teabe 
kohta. 
3. Tegeliku tulusaaja maksustav elukohaliikmesriik võib asendada lõigetes 1 ja 
2 osutatud maksu ümberarvutuse artik lis 1 osutatud kinnipeetava summa 
tagasimaksmisega. 
Artikkel 10 
Teabevahetus 
1. Liechtensteini ja liikmesriikide pädevad asutused vahetavad teavet taotluse 
saanud riigi õigusaktide alusel maksupe ttusena kvalifitseeruva tegevuse või 
muu sellise tegevuse kohta seoses k äesoleva kokkuleppega hõlmatud tuluga. 
„Muu selline" hõlmab ainult sama raskusastmega rikkumisi nagu seda on maksupettus vastavalt taotluse saanud riigi õigusaktidele. Vastuseks nõuetekohaselt põhjendatud taotlusele es itab taotluse saanud riik kooskõlas 
oma menetlusnormidega teabe küsimuste kohta, mida taotluse esitanud riik 
tsiviil- või kriminaalmenetluse korras uurib või võib uuri da. Liechtensteini 
või liikmesriigi poolt saadud mis tahes teavet käsitatakse salajasena nagu ka 
kõnealuse riigi siseriiklike  õigusaktide alusel saadav at teavet ning seda 
avaldatakse ainult asjaomastele isikutel e või asutustele (k aasa arvatud kohtud 
ja haldusorganid), kes on seotud käes oleva kokkuleppega hõlmatud tuludelt 
maksude arvestamise või kogumisega, sellega seoses süüdistuse esitamise, karistuste täideviimise või edasikaebus te menetlemisega. Kõnealused isikud 
 
ET 18   ETvõi asutused kasutavad seda teavet ainult kõnealustel eesmärkidel. Nad 
võivad teabe avalikustada avalikel kohtumenetlustel või kohtuotsustes. 
2. Seda kindlaks määrates, kas teabe esitamine vastusena taotlusele on 
võimalik, ei kohalda taotluse saanud r iik oma siseriiklik ele õigusaktidele 
vastavaid, vaid taotluse esitanud riigi siseriiklikele õigusaktidele vastavaid 
aegumistähtaegu. 
3. Taotluse saanud riik es itab teabe kui taotluse esitanud riigil on põhjendatud 
kahtlus, et kõnealune tegevus võib kvalifitseerud a maksupettusena või muu 
sellise rikkumisena. Taotluse esitanud riigi maksupettust või muud sellist rikkumist käsitleva põhjendatud ka htluse aluseks võivad olla: 
a) kinnitatud või kinnitamata dokumendid, sealhulgas äridokumendid, 
raamatupidamisregistrid, teav e pangakontode kohta jne; 
b) maksumaksja ütlustel põhinev teave; c) teavitajalt või muult kolmandalt isikult saadud t eave, mida on 
sõltumatult kinnitatud või, mis on muul viisil usaldusväärne, või 
d) kaudsed tõendid. 
4. Kui mis tahes liikmesriik esitab selle kohase taotluse, alustab Liechtenstein 
kõnealuse riigiga kahepoolseid läbirääkimisi, et määratleda nende juhtude erinevad kategooriad, mis kuuluvad määr atluse „muu selline“ alla vastavalt 
kõnealuse riigi kohaldatavale maksustamismenetlusele. 
Artikkel 11 
Pädevad asutused 
Käesoleva otsuse kohaldamisel on pädevad asutused I lisas loetletud asutused. 
Artikkel 12 
Konsulteerimine 
Erimeelsuste tekkimisel käesoleva kokkuleppe tõlgendamisel või kohaldamisel 
Liechtensteini pädeva asutuse ja ühe või  mitme muu artiklis 11 osutatud pädeva 
asutuse vahel, püüavad kõnealused asut used küsimuse lahendada vastastikuse 
kokkuleppega. Nad teavitavad konsultatsioon ide tulemustest viivitamata Euroopa 
Ühenduste Komisjoni ja teiste liikmesriikid e pädevaid asutusi. Tõlgendamisküsimuste 
puhul võib komisjon osaleda konsultatsioonide l mis tahes pädeva asutuse taotlusel.  
 
ET 19   ETArtikkel 13  
Kontrollimine 
1. Lepinguosalised konsulteerivad teinetei sega vähemalt iga kolme aasta järel 
või kummagi lepinguosalise taotlusel, et vaadata läbi käesoleva lepingu 
tehniline toimimine ja juhul, kui lepi nguosalised peavad seda vajalikuks, 
seda parandada ning hinnata rahvusvahel ist arengut. Konsulteerimine toimub 
ühe kuu jooksul pärast ta otluse esitamist või ki ireloomulistel juhtudel 
võimalikult kiiresti. 
2. Selle hindamise põhjal võivad lepinguosa lised teineteisega konsulteerida, et 
uurida, kas rahvusvahelist arengut si lmas pidades on kokkuleppe muutmine 
vajalik. 
3. Niipea, kui on piisavalt kogemusi arti kli 1 lõike 1 täieliku kohaldamisega, 
konsulteerivad lepinguosalis ed teineteisega, et uur ida, kas rahvusvahelist 
arengut silmas pidades on kokkuleppe muutmine vajalik. 
4. Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud konsultatsioonide puhul  teavitab kumbki 
lepinguosaline teist võimalikest arengutes t, mis võiksid mõjutada käesoleva 
kokkuleppe nõuetekohast toimimist.  See hõlmab ka asjakohaseid 
kokkuleppeid ühe lepinguosalise ning kolmanda riigi vahel. 
Artikkel 14 
Seos topeltmaksustamis t käsitlevate kahepoolse te konventsioonidega 
Liechtensteini ja liikmesriikid e vaheliste topeltmaksustami st käsitlevate kahepoolsete 
konventsioonide sätted ei takista käesol eva kokkuleppega sätest atud kinnipidamise 
kohaldamist. 
Artikkel 15 
Kaubeldavaid võlakirju käsitlevad üleminekusätted 9  
1. Alates käesoleva kokkuleppe kohaldamis e kuupäevast ja seni kuni vähemalt 
üks liikmesriik kohaldab sarnaseid sätt eid, ning hiljemalt 31. detsembrini 
2010 ei käsitata omamaiseid ja rahvusvahe lisi võlakirju ja muid kaubeldavaid 
võlakirju, mis on emiteeritud enne 1. märtsi 2001 või mille esialgse emissiooniprospekti on enne nime tatud kuupäeva heaks kiitnud neid 
emiteeriva riigi pädevad asutused, võlakirjadena käesoleva kokkuleppe 
                                                
 
9 Nagu direktiivis kohaldatakse neid üleminekusätteid ka investeerimisfondide hallatavate 
kaubeldavate võlakirjade suhtes. 
 
ET 20   ETartikli 7 lõike 1 punkti a tähenduses, ti ngimusel et selliseid kaubeldavaid 
võlakirju alates 1. märtsist 2002 (kaa sa arvatud) rohkem ei emiteerita.  
Kui siiski vähemalt üks liikmesriik koha ldab sarnaseid sä tteid, kohaldatakse 
käesoleva artikli sätteid ka pärast 31. detsembrit 2010 selliste kaubeldavate võlakirjade suhtes: 
– mis sisaldavad brutointressiklauslit või  varase väljaostmise klausleid ja 
– mille puhul makseasutus artiklis 6 määratletud tähenduses, on asutatud 
Liechtensteinis ja 
– mille puhul kõnealune makseasutus maksab intressi või tagab intressi 
maksmise otse liikmesriigis elavale tegelikule tulusaajale. 
Kui kõik liikmesriigid lõpetavad sarnas te sätete kohaldamise, kohaldatakse 
käesoleva artikli sätteid jä tkuvalt vaid selliste kaubeldavate võlakirjade 
suhtes: 
– mis sisaldavad brutointressiklauslit või  varase väljaostmise klausleid ja 
– mille emiteerija makseasutus on asutatud Liechtensteinis ja 
– mille puhul kõnealune makseasutus maksab intressi või tagab intressi 
maksmise otse liikmesriigis elavale tegelikule tulusaajale. 
Kui 1. märtsil 2002 või pärast seda toimub eespool nimetatud kaubeldavate 
riigi või II lisas loetletud seotud ja avalik-õigusliku üksusena tegutseva või 
rahvusvahelise leppega tunnustatud üks use võlakirjade täiendav emissioon, 
käsitatakse kogu selliste võlakirjade  emissiooni, mis koosneb esialgsest 
emissioonist ja võimalikest hilisemate st emissioonidest, võlanõudena artikli 
7 lõike 1 punkti a tähenduses. 
Kui neljanda lõiguga hõlmamata emiteerija emiteerib uuesti eespool 
nimetatud kaubeldavaid võlakirju 1. märt sil 2002 või pärast seda, käsitatakse 
sellist hilisemat emissiooni võlanõudena artikli 7 lõike 1 pu nkti a tähenduses. 
2. Käesoleva artikli sätted ei takista Liech tensteinil ega liikmesriikidel jätkuvalt 
maksustada lõikes 1 osutatud kaubeldavat est võlakirjadest sa adavat tulu oma 
siseriiklike õigusnormide kohaselt. 
Artikkel 16 
Allkirjastamine, jõustumine ja kehtivusaeg 
1. Käesolev kokkulepe nõuab lepinguosa listelt ratifitseerim ist või heakskiitu 
oma menetluste kohaselt. Le pinguosalised teatavad teineteisele kõnealuste 
menetluse lõpuleviimisest. Kokkulepe jõus tub viimasele teatamisele järgneva 
teise kuu esimesel päeval. 
 
ET 21   ET2. Liechtensteini põhiseadusest tulene vad ja ühenduse õiguse nõuded seoses 
rahvusvaheliste lepingute sõlmimisega kuuluvad täitmisele ning ilma, et see piiraks artikli 17 kohaldamis t, rakendavad ja kohaldavad Liechtenstein ja 
vajaduse korral ühendus tõhusalt käesolev at kokkulepet alates  1. juunist 2005 
ning teavitavad sellest teineteist. 
3. Käesolevat kokkulepet kohaldatakse, kuni lepinguosaline selle lõpetab. 
4. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva kokkuleppe lõpetada, teatades sellest 
teisele lepinguosalisele. Kõnealusel  juhul kaotab kokkulepe kehtivuse 
kaheteistkümne kuu möödumi sel teatise saatmisest. 
Artikkel 17  
Kohaldamine ja kohaldamise peatamine 
1. Käesoleva kokkuleppe kohaldamise ti ngimuseks on, et liikmesriikide 
assotsieerunud või sõltlasterritooriu mid, mis on loetletud majandus- ja 
rahandusministrite nõukogu aruandes 19.–20. juuni 2000. aasta Santa Maria 
de Feira Ülemkogule, ning samuti Ameer ika Ühendriigid, Šveits, Andorra, 
Monaco ja San Marino võtavad vastu sellised meetmed, mis vastavad käesolevas kokkuleppes või direktiivis sisalduvatele meetmetele või on 
nendega samaväärsed, kohaldavad neid meetmeid ning näevad ette samad 
kohaldamistähtajad. 
2. Lepinguosalised otsustavad ühise l kokkuleppel vähemalt kuus kuud enne 
artikli 16 lõikes 2 osutatud kuupäeva, kas lõikes 1 sätestatud tingimus 
täidetakse, võttes arvesse asjaom aste meetmete jõustumiskuupäevi 
asjaomastes kolmandates riikides ja assotsieerunud või sõltlasterritooriumidel. Kui lepinguosalised otsustavad, et tingimust ei täideta, võtavad nad ühisel kokkuleppel vastu uue kuupäeva artikli 16 lõike 2 
kohaldamiseks. 
3. Kumbki lepinguosaline võib peatada käesoleva kokkuleppe või selle osade 
kohaldamise, teavitades teist lepinguos alist, juhul kui direktiiv või osa 
direktiivist kaotab kehtivuse kas aju tiselt või alaliselt vastavalt Euroopa 
Ühenduse õigusele või juhul kui liikmesriik peaks peatama oma rakendusõigusaktide kohaldamise.  
4. Kumbki lepinguosaline võib peatad a käesoleva kokkuleppe kohaldamise, 
teavitades sellest teist lepinguosalist, juhul kui m õni kolmandatest riikidest 
või lõikes 1 osutatud territooriumide st peaks hiljem peatama kõnealuses 
lõikes osutatud meetmete kohaldamise. Kohaldamine peatatakse kõige varem 
kaks kuud pärast teavitamist. Käes oleva kokkuleppe kohaldamine jätkub 
niipea, kui meetmed on taaskehtestatud.  
 
ET 22   ETArtikkel 18 
Nõuded ja lõplik lahendus 
1. Juhul kui käesolev kokkulepe peak s lõpetatama või selle kohaldamine 
peatatama kas täielikult või osaliselt, ei mõjuta see füüsiliste isikute nõudeid vastavalt artiklile 9. 
2. Liechtenstein koostab sel juhul käes oleva kokkuleppe kohaldamisaja lõpuks 
lõpparve ning teeb liikmesriikidele lõppmakse.  
Artikkel 19  
Territoriaalne kohaldamisala 
Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poo lt nende territooriumide suhtes, kus 
kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamis lepingut, kõnealuses asutamislepingus 
sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Liechtensteini territooriumi suhtes. 
Artikkel 20 
Lisad 
1. Lisad moodustavad käesoleva kokkuleppe osa.   
2. I lisas loetletud pädevate asutuste  loetelu saab muuta Liechtensteini 
vürstiriigi teatisega teis ele lepinguosalisele, kui on tegemist kõnealuse lisa 
punktis a nimetatud asutusega, ja Euroopa Ühenduse teatisega teisele 
lepinguosalisele, kui on tege mist muude asutustega. 
II lisas esitatud seotud üksuste loetelu saab muuta vastastikusel kokkuleppel. 
Artikkel 21 
Keeled 
1. Käesolev leping koostatakse kahes ekse mplaris taani, hollandi, inglise, 
soome, prantsuse, saksa, kreeka, itaalia , portugali, hispaania ja rootsi keeles, 
kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. 
2. Lepinguosalised kinnitavad tšehhi-, eesti-, ungari-,  läti-, leedu-, malta-, 
poola-, slovaki- ja sloveen iakeelsed versioonid kirj avahetuse teel. Ka need 
tekstid on autentsed nii nagu lõik es 1 viidatud keelte tekstid. 
 
ET 23   ETSELLE KINNITUSEKS on täievo lilised esindajad käesol evale kokkuleppele alla 
kirjutanud. 
......................................... (koht) .............................. (kuupäev) ….. nimel ….. nimel
 
 
ET 24   ETI LISA  
Pädevate asutuste loetelu 
Käesolevas kokkuleppe tähenduses on „päd evad asutused" järgmised asutused: 
a) Liechtensteini vürstiriigis:  Die Regierung des Fürstent ums Liechtenstein või 
volitatud esindaja, 
b) Belgia Kuningriigis: De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances või 
volitatud esindaja, 
c) Tšehhi Vabariigis: Ministr financí või volitatud esindaja, 
d) Taani Kuningriigis: Skattemini steren või volitatud esindaja: 
e) Saksamaa Liitvabariigis: Der Bundesminister der Finanzen või volitatud 
esindaja, 
f) Eesti Vabariigis: Rahandusmi nister või volitatud esindaja, 
g) Kreeka Vabariigis: Ο Υπουργός  Οικονο µίας και Οικονο µικών  või volitatud 
esindaja, 
h) Hispaania Kuningriigis: El Ministro  de Economía y Hacienda või volitatud 
esindaja, 
i) Prantsuse Vabariigis: Le Ministre chargé du budget või volitatud esindaja, 
j) Iirimaal: The Revenue Commissi oners või nende volitatud esindaja, 
k) Itaalia Vabariigis: Il Capo del Dipa rtimento per le Politiche Fiscali või 
volitatud esindaja, 
l) Küprose Vabariigis: Υπουργός  Οικονο µικών  või volitatud esindaja, 
m) Läti Vabariigis: Finanšu mi nistrs või volitatud esindaja, 
n) Leedu Vabariigis: Finans ų ministras või volitatud esindaja, 
o) Luksemburgi Suurherts ogiriigis: Le Ministre de s Finances või volitatud 
esindaja; artikli 10 koha ldamisel on pädev asutus  „le Procureur Général 
d'Etat luxemburgeois", 
p) Ungari Vabariigis: A pénzügym iniszter või volitatud esindaja, 
q) Malta Vabariigis: Il -Ministru responsabbli g ħall-Finanzi või volitatud 
esindaja, 
r) Madalmaade Kuningriigis: De Minister  van Financiën või volitatud esindaja, 
s) Austria Vabariigis: Der Bundesministe r für Finanzen või volitatud esindaja, 
 
ET 25   ETt) Poola Vabariigis: Minister Fi nansów või volitatud esindaja, 
u) Portugali Vabariigis: O Ministro das Finanças või volitatud esindaja, 
v) Sloveenia Vabariigis: Minister za finance või volitatud esindaja, 
w) Slovaki Vabariigis: Minister financií või volitatud esindaja, 
x) Soome Vabariigis: Valtiovarainmini steriö/Finansministeriet või volitatud 
esindaja, 
y) Rootsi Kuningriigis: Finansdepa rtementet või volitatud esindaja,  
z) Suurbritannia ja Põhja- Iiri Ühendkuningriigis ning Euroopa territooriumidel, 
mille välissuhete eest vastutab Ühendkuningriik: Ühendkuningriik määrab kooskõlas 19. aprillil 2000 liikmesriikidele ja institutsioonidele edastatud kokkulepetega, mis käsitlevad Gibraltaru  ametiasutusi seoses ELi ja EÜ 
vahenditega ning seotud asutamisle pingutega; selle dokumendi koopia 
edastab Euroopa Liidu Nõukogu peasek retär Liechtenste inile ja seda 
kohaldatakse käesoleva kokkuleppe suhtes. 
 
ET 26   ET II LISA  
Seotud üksuste nimekiri 
Artikli 15 kohaldamisel loetakse järgmisi üks usi „seotud ja avalik-õigusliku üksusena 
tegutsevateks või rahvusvahelise leppega tunnustatud üksusteks”:  
ÜKSUSED EUROOPA LIIDUS : 
Belgia  
– Vlaams Gewest (Flaami piirkond) 
– Region wallonne (Vallooni piirkond) 
– Region bruxelloise/Brussels Gewest (Brüsseli piirkond) 
– Communauté française (prantsuskeelne kogukond) 
– Vlaamse Gemeenschap (flaamikeelne kogukond) 
– Deutschsprachige Gemeinsc haft (saksakeelne kogukond) 
Hispaania  
– Xunta de Galicia (Galicia piirkondlik valitsus) 
– Junta de Andalucía (Andal uusia piirkondlik valitsus) 
– Junta de Extremadura (Extremadura piirkondlik valitsus) 
– Junta de Castilla-La Mancha (Casti lla-La Mancha piirkondlik valitsus) 
– Junta de Castilla-León (Castil la-Leóni piirkondlik valitsus) 
– Gobierno Foral de Navarra (Nav arra piirkondlik valitsus ) 
– Govern de les Illes Balears (Baleaa ri saarte piirkondlik valitsus) 
– Generalitat de Catalunya (K ataloonia piirkondlik valitsus) 
– Generalitat de Valencia (V alencia piirkondlik valitsus) 
– Diputación General de Aragón (A ragoni piirkondlik valitsus) 
– Gobierno de las Islas Ca narias (Kanaari saarte  piirkondlik valitsus) 
– Gobierno de Murcia (Murci a piirkondlik valitsus) 
– Gobierno de Madrid (Madri di piirkondlik valitsus) 
 
ET 27   ET – Gobierno de la Comunidad Autónoma del Pais Vasco/Euzkadi (Baski autonoomse 
piirkonna valitsus) 
– Diputación Foral de Guipúzcoa (G uipúzcoa piirkondlik valitsus) 
– Diputación Foral de Vizcaya/Bizkai a (Vizcaya piirkondlik valitsus) 
– Diputación Foral de Alava (Alava piirkondlik valitsus) 
– Ayuntamiento de Madrid (Madridi linnavolikogu) 
– Ayuntamiento de Barcelona (Barcelona linnavolikogu) 
– Cabildo Insular de Gran Canari a (Gran Canaria saare volikogu) 
– Cabildo Insular de Tenerife (Tenerife saare volikogu)  
– Instituto de Crédito Oficial (riiklik krediidiasutus) 
– Instituto Catalán de Finanzas  (Kataloonia finantsasutus) 
– Instituto Valenciano de Finan zas (Valencia finantsasutus) 
Kreeka  
– Оργανισ µός Тηλεπικοινωνιών  Ελλάδος  (riiklik 
telekommunikatsiooni organisatsioon) 
– Оργανισ µός Σιδηροδρό µων Ελλάδος  (riiklik raudteeorganisatsioon) 
– ∆ηµόσια Επιχείρηση  Ηλεκτρισ µού (riiklik elektriettevõtja) 
Prantsusmaa  
– La Caisse d'amortissement de la dette so ciale (CADES) (sotsiaa lkindlustusvõlgade 
väljaostmise fond) 
– L'Agence française de développement (AFD) (Prantsusmaa arenguasutus) 
– Réseau Ferré de France (RFF) (Prantsusmaa raudteevõrk) 
– Caisse Nationale des Autoroutes  (CNA) (riiklik kiirteede fond) 
– Assistance publique Hôpitaux de Paris (A PHP) (avalik toetus Pariisi haiglatele) 
– Charbonnages de France (CDF) (Prantsusmaa söeamet) 
– Entreprise minière et chimique (EMC) (kaevandus- ja keemiatööstusettevõtja) 
Itaalia  
– Maakonnad 
 
ET 28   ET – Provintsid 
– Kohalikud omavalitsused 
– Cassa Depositi e Prestiti ( hoiuste ja laenude fond) 
Läti  
– Pašvaldības (kohalikud omavalitsused) 
Poola  
– gminy (omavalitsusüksused) 
– powiaty (piirkonnad) 
– województwa (provintsid) 
– związki gmin (omavalitsusüksuste ühendused) 
– związki powiatów (piirkondade ühendused) 
– związki województw (provintside ühendused) 
– miasto sto łeczne Warszawa (pealinn Varssavi) 
– Agencja Restrukturyzacji i Modern izacji Rolnictwa (põllumajanduse 
ümberkorraldamise ja ajakohastamise amet) 
– Agencja Nieruchomo ści Rolnych (põllumajandusomandi amet) 
Portugal  
– Região Autónoma da Madeira (Madeira autonoomne piirkond) 
– Regiao Autónoma dos Açores (A ssooride autonoom ne piirkond) 
– Kohalikud omavalitsused 
Slovakkia 
– mestá a obce (kohalikud omavalitsused) 
– Železnice Slovenskej republiky (Slovaki raudtee-ettevõtja) 
– Štátny fond cestného hospodárstva (r iiklik maanteede haldamise fond) 
– Slovenské elektrárne (Slovaki elektrijaamad) 
– Vodohospodárska výstavba (veemajanduse ettevõte) 
 
ET 29   ET RAHVUSVAHELISED ÜKSUSED : 
– Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank 
– Euroopa Investeerimispank 
– Aasia Arengupank 
– Aafrika Arengupank 
– Maailmapank/IBRD/IMF 
– Rahvusvaheline finantskorporatsioon 
– Ameerika Arengupank 
– Euroopa Nõukogu Sotsiaalarengufond 
– EURATOM 
– Euroopa Ühendus 
– Corporación Andina de Fomento (C AF) (Andide arengu korporatsioon) 
– Eurofima 
– Euroopa Söe- ja Teraseühendus 
– Põhjamaade Investeerimispank 
– Kariibi Arengupank 
Artikli 15 sätteid ei piira rahvusvahelisi kohustusi, mille liikmesriigid on võtnud seoses 
eespool nimetatud rahvusvaheliste üksustega. 
ÜKSUSED KOLMANDATES RIIKIDES : 
Üksused, mis vastavad järgmistele tingimustele: 
1) üksust peetakse siseriiklike kriteeri umide kohaselt selgelt avalik-õiguslikuks 
üksuseks, 
2) selline avalik-õiguslik üksus on turuväline tootja, kes haldab ja  rahastab toiminguid, 
peamiselt pakkudes turuväliseid kaupu ja teenuseid, mis on mõeldud ühiskondliku 
hüvena ja mida tegelikult kontrollib valitsemissektor,  
3) selline avalik-õiguslik üksus on suur ja regulaarne võlakirjade emiteerija,  
4) asjaomane riik suudab tagada, et selline üksus ei kasuta brutointressiklauslite puhul 
varajast väljaostmist.