[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 29.9.2008

KOM(2008) 594 lõplik

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE

Teatis tuleviku võrkude ja Interneti kohta {SEC(2008) 2507}{SEC(2008) 2516}

SISUKORD

1. Sissejuhatus 3

2. Uued arengutendentsid tekitavad raskusi digimajandusele 4

3. Probleemid ja lahendused 6

3.1. Stimuleerida investeerimist kiire lairibaühendusega juurdepääsu tagamiseks 6

3.2. Kõigile kättesaadavad lairibaühendused 7

3.3. Hoiame Interneti avatud: konkurents ja lähenemine 7

3.4. Tuleviku Interneti loomine 9

3.5. Eraelu puutumatus ja turvalisus 10

4. Kokkuvõte 10

1. SISSEJUHATUS

Viimase kümne aasta jooksul on Internet toonud endaga kaasa olulisi muutusi meie majanduses ja ühiskonnas. Internet kujutab endast tähelepanuväärset andmeside- ja võrguinfrastruktuuri, mis kohaneb järk-järgult kasutajate vajadustega. Sellega on loodud ülemaailmne veeb teadmiste vahetamiseks, loominguliseks tegevuseks ja koostööks ning see on olnud globaliseerumise peamine edasiviija. See muudab suhtlemisharjumusi ja kujundab ümber meediasektorit, soodustades elektrooniliste sidevahendite ja meediateenuste ühtesulandumist. Nii uutel kui ka senistel tegevusaladel tegutsevad ettevõtjad reageerivad väljakutsetele, võttes kasutusele uusi ärimudeleid.

Internetirevolutsioon ei ole läbi. Paari järgmise aasta jooksul muutub Interneti-ühendus tunduvalt kiiremaks tänu väga kiire lairibaühenduse võrkude kasutuselevõtule, mis võimaldab paljude uute interaktiivsete meedia- ja sisuteenuste käivitamist. Samuti levib Interneti-kasutus kõikjale; tänu odava traadita lairibaühenduse laialdasele levikule ning traat- ja traadita side teenuste ühtesulandumisele on võimalik Internetti kasutada igal ajal ja igas kohas. Tekib nn asjade Internet, kus veebist saab masinate, sõidukite, aparaatide, sensorite ja paljude muude seadmete omavahelise suhtlemise keskkond. Selle alusel arendatakse välja palju rakendusi uutes valdkondades, nagu näiteks energiaseire, transpordiohutussüsteemid ja hoonete turvalisus. Lisaks sellele ennustatakse, et veebi kaudu teenuste kujul pakutava tarkvara abil suudavad kõik, nii suured kui ka väikesed ettevõtjad, kulusid vähendada ja tegevusnäitajaid parandada, mille tagajärjel tõuseb tootlikkus märkimisväärselt. Kui seda tõhusalt kasutada, toob tuleviku Interneti areng endaga järgmisel kümnendil kaasa innovatsiooni, tootlikkuse suurenemise, uued turud ning majanduskasvu ja tööhõive tõusu.

Eurooplased on lairibaühenduse ja Interneti-teenused laialdaselt kasutusele võtnud. See muudab majandust ja meie elustiili. Kasu saame me nendest olulistest muutustest Euroopa majanduses aga ainult juhul, kui asume lahendama mitmeid nendega seotud probleeme. Esiteks peab Interneti-põhine majandus jääma avatuks, eelkõige innovaatilistele ärimudelitele. Selleks tuleb jätkata ja tugevdada praegust elektroonilise side turgude reguleerimist konkurentsi toetaval viisil ning tagada asjakohased tarbijakaitsemeetmed. Teiseks nõuab võrkude ettevalmistamine tuleviku Internetiks suuri investeeringuid infrastruktuuri, et luua kiire Interneti-ühendus, Interneti arhitektuuri arendamist vastavalt tulevikuvajadustele ning hõlpsamat ja paindlikumat juurdepääsu spektrile, et võimaldada traadita teenuste laialdasemat käivitamist. Kolmandaks toob Interneti kasutamise plahvatuslik kasv endaga kaasa turvalisuse ja eraelu puutumatusega seotud probleeme. Avaliku võimu esindajate kohustus on garanteerida kodanikele, et tuleviku Internet on hõlpsasti kasutatav ja juurdepääsetav, turvaline ning et selle kasutamisel austatakse nende eraelu puutumatust.

Käesolevat teatist tuleks käsitada ettevalmistava sammuna tuleviku Interneti suunas. Põhitähelepanu pööratakse selles Interneti dünaamilisuse ja avatuse ning turvalisuse tagamise raamtingimuste loomisele. Käesolevas teatises kajastatakse maailma areenil toimuvaid arutelusid[1] ja käsitletakse neid Euroopa kontekstis, andes ülevaate meie ees seisvatest põhilistest probleemidest (punkt 2) ja nendega seotud poliitilistest väljakutsetest (punkt 3). Võttes arvesse Interneti-põhise majanduse tähtsust ELi konkurentsivõime tagamisel, tehakse teatises ka ettepanek lairibaühenduse arengu näitaja kasutamiseks, et jälgida kiire Interneti-ühenduse infrastruktuuri kasutuselevõtu arengut (punkt 4).

Kuid nüüd, mil Euroopa üritab ajaga kaasas käia, et olla valmis tulevikumajanduseks Lissaboni tegevuskava raames 2010. aastale järgneval perioodil, on samuti äärmiselt oluline, et loodaks kindel alus tuleviku Internetist võrsuda võivale kasvule. Seepärast tuleb järgnevatel kuudel korraldada mitmekülgsem arutelu nende arengutendentside poliitilise mõju üle, et välja töötada laiahaardeline poliitiline lahendus Interneti kui üldkasutatava infrastruktuuri rakendamiseks majanduse ja ühiskonna moderniseerimisel.

2. UUED ARENGUTENDENTSID TEKITAVAD RASKUSI DIGIMAJANDUSELE

Suhtlusvõrkude ja nn teenuste Interneti areng

Veeb 2.0 Uued ja kasutajasõbralikud rakendused nagu veebipäevikud (blogid), meediasisu ühiskasutus ja suhtlusvõrgud kutsuvad Internetti kasutama ka tavainimesi. 24 % Euroopa kodanikest osales või avaldas oma arvamust Interneti-põhistes foorumites 2007. aastal[2]. Enterprise 2.0 (Veeb 2.0 vaste ettevõtluse valdkonnas) tõotab kujuneda sama levinuks kui suhtlusvõrgud – ennustatakse, et Interneti-põhise ettevõtlustarkvara kasutamine kasvab ajavahemikus 2006–2011 ülemaailmses ulatuses umbes 15 %[3]. |

Lairibaühenduse laialdane kasutuselevõtt on endaga kaasa toonud põhjalikke muutusi Interneti kasutamises[4]. Eelkõige oleme me tänu suurtele edusammudele otsingumootorite arendamises läinud Internetti 90. aastate keskel iseloomustanud teabe pakkumiselt üle tänapäevasele järjest suurema kasutajapoolse osalusega ülemaailmsele veebile (WWW), mida tuntakse nimetuse all Veeb 2.0. Asjatundjad räägivad juba järgmisest veebi põlvkonnast, mis võimaldab veebi kasutamise automatiseerida[5]. Samuti hakatakse laialdasemalt kasutama selliseid täiendavaid funktsioone nagu kolmemõõtmeline veeb, mida aitavad populariseerida keskkonnad nagu Second Life. Eurooplased kasutavad selliseid uusi Veeb 2.0 teenuseid väga aktiivselt, vähemalt sama aktiivselt kui inimesed teisteski maailma piirkondades, mis tähendab, et meil on võimalus suhtlusvõrkude järgmise põlvkonna arengusuunad välja töötada Euroopa Liidus.

Ennustatakse, et suhtlusvõrkude loomiseks kasutatud vahendite rakendamisel ettevõtluses sünnib lõpuks koostöövahenditel põhinev uus ettevõtlusmudel Enterprise 2.0. Koos teenuste kujul pakutava tarkvara arenguga viib see uue põlvkonna tellitavate arvutiteenusteni, mille tarbimine vähendab tegevuskulusid märkimisväärselt. Lõppkasutajatest äriühingud saavad tarkvara lihtsamalt ja odavamalt oma toodetesse ja teenustesse sisse töötada, mille tagajärjel kasvab tootlikkus tormiliselt majanduse kõikides sektorites. [6]

„Asjade Interneti” ilmumine

Terviseseire Keha küljes kantavad sensorid ja „asjade Internet” hõlbustavad kergsüsteemide kasutamist selliste elutähtsate tervisenäitude nagu pulss, hingamissagedus ja vererõhk jälgimiseks. Patsiendid saavad lihtsalt kanda keha külge kinnitatud seiresüsteeme, elades oma tavalist elu. See on eriti kasulik Euroopa vananeva ühiskonna puhul, kus paljud inimesed põevad kroonilisi haigusi. |

Nn asjade Interneti all mõeldakse seadmete, sensorite, objektide, ruumide, masinate, sõidukite jms sujuvat ühendust tava- ja traadita võrkude kaudu. Ühendatud sensorid, seadmed ja märgised oskavad oma keskkonnaga suhelda ja saata teistele objektidele automatiseeritud telemeetriasüsteemide abil teavet. Selliste rakenduste kasutamiseks on suuri võimalusi transpordivaldkonnas arukate autode puhul ning logistika- ja liiklussüsteemides, keskkonnavaldkonnas energiatõhusate ehitiste puhul ja turvasüsteemides ning nende abil saab tootlikkust märkimisväärselt suurendada ka majanduses üldiselt. Ennustatakse, et raadiosagedustuvastuse (RFID) turuväärtus kasvab 2018. aastaks viis korda;[7] seejuures arvestatakse ka innovaatiliste rakenduste kasutuselevõtu mõju.

Asukohast sõltumatu kasutus

Info- ja sidetehnoloogia asukohast sõltumatu kasutus annab uue tähenduse väljendile „tööl olema” Info- ja sidetehnoloogia asukohast sõltumatu kasutus muudab töötamise ajas ja ruumis vähem fikseerituks. See nõuab uusi lahendusi nii tööandjatelt kui ka töötajatelt. Vajadus rakenduskõlblike kodus töötamise ja õppimise võimaluste järele suurendab veelgi tarvet võtta kasutusse kõik info- ja sidetehnoloogia pakutavad lahendused asukohast sõltumatu kasutuse võimaldamiseks. |

Tarbijad hakkavad üha enam kasutama mitmesuguseid kaasaskantavaid seadmeid, nagu sülearvutid, elektronmärkmikud, MP3-mängijad, kaasaskantavad televiisorid, GPS-navigatsiooniseadmed ja kaasaskantavad videomängukonsoolid. Inimesed ja äriühingud soovivad lihtsat ja odavat juurdepääsu oma valitud Interneti-teenustele kõikjal, kus nad juhtuvad viibima. Arengutendents mobiilse, kasutajate vajadustele kohandatud Veeb 2.0 suunas ei loo mitte ainult hulgaliselt uusi ärivõimalusi ja uut töökorraldust, vaid sellest kasvab välja ka palju sotsiaalvaldkonna rakendusi, nagu näiteks tugiteenused puuetega reisijatele ja päästetöötajatele.

Võrgud ja ärimudelid kohanevad suuremate andmemahtudega

Varasemate arengusuundade üks otsene tagajärg on andmevahetuse mahu plahvatuslik suurenemine Internetis. Nagu graafikult näha, ennustatakse 2011. aastaks võrkudes ja Internetis liikuva digitaalse teabe hulga kümnekordistumist võrreldes 2006. aastaga[8].

Suurenev andmevahetus aitab kaasa üleminekule teise põlvkonna lairibaühendusele, mis põhineb Interneti-protokollil (mis teeb tuumvõrgud intelligentsemaks) ja võimaldab tunduvalt kiiremat ühendust (järgmise põlvkonna võrgud).

Ribalaiuse suurendamine on kõige vajalikum juurdepääsuvõrkude puhul. Üleminek kiudoptilisele kaablile ja traadita juurdepääsuvõrkudele on lähitulevikus üks suuremaid väljakutseid Euroopa telekommunikatsioonisektoris, kuid tuleviku Internetini jõudmiseks on see tingimata vajalik.

3. PROBLEEMID JA LAHENDUSED

Eespool kirjeldatud probleemide lahendamiseks peavad ametiasutused tagama keskkonna, mis soosib investeerimist ja innovatsiooni, milles on kehtestatud selged ja prognoositavad eeskirjad, milles juurdepääs Internetile on avatud konkurentsi toetava reguleerimise abil, milles tarbijatele on tagatud parem valik ja teave ning milles eraelu puutumatuse ja turvalisuse põhimõtted kuuluvad kindlalt tuleviku Interneti alusstruktuuri. Need on tegevuspõhimõtted, mida EL toetab ka rahvusvahelistes aruteludes Interneti haldamise üle.

3.1. Stimuleerida investeerimist kiire lairibaühendusega juurdepääsu tagamiseks

Elektroonilist sidet reguleeriv ELi õiguslik raamistik on avanud turgusid ja ergutanud investeerimist. OECD hiljutised andmed näitavad, et neli liikmesriiki on lairibaühenduse kättesaadavuse osas maailma arvestuses juhtival kohal[9]. Konkurentsisurve on endiselt kõige tõhusam stiimul lairibaühenduse kasutuselevõtmiseks. Kuid kui kliendiliinid järgmistel aastatel ajakohastatakse vastavalt kiire Interneti-ühenduse vajadustele nn järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkudeks, on ülioluline, et Internet oleks jätkuvalt avatud ja et elektroonilise side turgudel säiliks konkurents.

Probleem seisneb siin selles, et uute kiudoptilise kaabli võrkude jaoks vajalike kaablikanalite ehitamine nõuab suuri investeeringuid (ehituskulud moodustavad kuni 80 % kogukulust) ja ei ole kindel, kas tarbijad on nõus järgmise põlvkonna võrkude kaudu pakutavate teenuste eest piisavalt suurt tasu maksma, et need investeeringud ennast ära tasuksid. Lisaks sellele ei ole operaatorid selliste investeeringute tegemisel võrdses olukorras. Mõnel juhul saab turgu valitsev operaator uuesti kasutada oma kaablikanaleid tänavatel ja viikusid hoonetes, nii et juurdepääs nendele kanalitele ja viikudele, kui nendes on vaba ruumi, muutub oluliseks teguriks turu avatuse tagamisel. Kuid täiesti uute rajatiste ehitamise puhul tuleb investeerijate olukorra ebakindlust arvesse võttes tagada, et juurdepääs oleks reguleeritud nii, et säilivad teatavad stiimulid järgmise põlvkonna võrkude arendamiseks. Seepärast valmistab komisjon praegu ette soovitust, mis sisaldab suuniseid seadusandjatele selle kohta, kuidas säilitada konkurents juurdepääsuvõrkude valdkonnas ja samal ajal võimaldada investeerijatel oma investeeringutest piisavalt kasu saada.

Samal ajal saavad riigiasutused, eelkõige haldusüksuse tasandil, soodustada investeerimist uutesse võrkudesse ja alandada ehitustööde kulusid, võimaldades juurdepääsu oma kaablikanalitele või kooskõlastades nende ajakohastamist muude teetööde või kommunaalvõrkude, eelkõige elektriliinide ja kanalisatsioonitorude remonditöödega. Nad võivad abistada ka sel viisil, et võimaldavad juurdepääsu infrastruktuurile, tagavad piisava hulga avatud juurdepääsuga kanalite olemasolu rohealadel ja kaardistavad olemasoleva infrastruktuuri ning teevad riigi kavandatavate ehitustööde kava üldsusele kättesaadavaks. Lisaks saavad nad soodustada teenusepakkujate ja majaomanike tegevuse koordineerimist uutesse ehitistesse kaablite paigaldamisel juba ehituse käigus.

Kehtivate ELi õigusaktide kohaselt võivad kohalikud asutused nõuda seadmete ühiskasutust asulaplaneerimise ja keskkonnakaitsega seotud põhjustel,[10] kuid teadlikkuse tõstmiseks ja parimate tavade levitamiseks selles valdkonnas on vaja teha veel palju (nt mõnedes liikmesriikides on loodud sidusrühmade foorumid). Lisaks saavad riigiasutused pakkuda turutõrke korral otserahastamist, pidades kinni riigiabieeskirjadest. Selline rahastamine peaks piirduma passiivse infrastruktuuri toetamisega (nt kaablikanalid, juurdepääsuluugid või pimekiud) ja tagama avatud juurdepääsu, st juurdepääs võrgule peab kedagi diskrimineerimata olema avatud kõigile operaatoritele.

3.2. Kõigile kättesaadavad lairibaühendused

Umbes 40 % Euroopa majapidamistest kasutab juba lairibaühendust. Kuna lairibaühendus võetakse järjest laiemalt kasutusele ja see on muutumas igapäevaelu hädavajalikuks tingimuseks, kasvab teabealase tõrjutuse oht nende inimeste puhul, kes ei saa kasutada lairibaühendust või kellele see ei ole taskukohane. See tähendab, et kui me liigume tuleviku Interneti poole, võib tänane digitaalne lõhe muutuda homme tõrjutuseks infoühiskonnas – olukorraks, kus mõned ühiskonnaliikmed jäävad geograafilistel põhjustel või vahendite või oskuste puudumise tõttu teistest maha ning on pidevalt ebasoodsamas olukorras. Koos tehnoloogia arenguga muutub kiire ühendusega võrkude kättesaadavuse tagamine nii maa- kui ka linnapiirkondades poliitiliseks prioriteediks.

Üks põhieesmärke komisjoni poliitilises strateegias i2010, mis käsitleb infoühiskonda, on edendada kõiki hõlmava infoühiskonna arengut, tehes aktiivseid pingutusi, et saavutada lairibaühendus kõigile. „Kõigile kättesaadavaid lairibaühendusi” käsitlev strateegia esitati 2006. aasta märtsi teatises „Lairibaühenduse lõhe ületamine”[11]. Teatises selgitatakse eelkõige, kuidas piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ELis saavad kasutada ELi struktuurifondide ja maaelu arengu fondi vahendeid, eelkõige äärealadel ja maapiirkondades, mitte ainult infrastruktuuri väljaehitamiseks, vaid ka kodanike jaoks e-teenuste ja rakenduste arendamiseks (e-tervis, e-valitsus, e-õpe ja e-kaasamine). Lisaks sellele asub komisjon aktiivselt ajakohastama ja koondama suuniseid, milles käsitletakse lairibaühenduse projektide, sh järgmise põlvkonna juurdepääsu suhtes kohaldatavaid riigiabieeskirju, vastavalt sellele, kuidas areneb edasi kohtupraktika[12]. Samuti võtab komisjon varsti vastu teatise, milles vaadatakse läbi universaalteenuse ulatus ja avatakse arutelu selle üle, milline võiks olla universaalteenuse roll „kõigile kättesaadavate lairibaühendustega” seotud eesmärkide saavutamisel.

3.3. Hoiame Interneti avatud: konkurents ja lähenemine

Teenuste üksteisele lähenemise tagajärjel on hägustumas piirid turgude vahel, millel tegutsevad telekommunikatsiooni, tarbeelektroonika, meediateenuste ja Interneti-ühenduse pakkujad. Telekommunikatsiooni- ja kaabeltelevisioonioperaatorid pakuvad järjest enam televisiooni, Interneti-ühendust, tava- ja mobiiltelefoniteenust ühe ja sama paketina (nn nelikmudel, inglise keeles quadruple play ). Uued meediaettevõtjad ja Interneti-ühenduse pakkujad pakuvad infosisu allalaadimiseks ja tungivad mobiilside kaudu sisuteenuste pakkumise turule. Kuna nendel turgudel toimuvad suured muutused ja ühtesulandumine, tuleb olla valvas selles suhtes, et konkurents toimiks edaspidigi tõhusalt.

Eelöeldu taustal teeb inimestele muret Interneti neutraalsuse (inglise keeles net neutrality ) säilitamine Interneti arengu käigus. Uued võrguhalduse meetodid võimaldavad andmeliikluses prioriteetide seadmist. Operaatorid saavad neid vahendeid kasutada andmevoogude optimeerimiseks ja teenuse kvaliteedi tagamiseks ajal, mil nõudlus kasvab plahvatuslikult ja võrgud ummistuvad tipptundidel.

Kuid andmeliikluse haldust saab kasutada ka konkurentsi kahjustavaks tegevuseks, nagu teatavale liiklusvoole ebaausa eelise andmine või selle aeglustamine või isegi blokeerimine.

Sel põhjusel on komisjon universaalteenuse direktiivi reformimist käsitlevates õigusaktide ettepanekutes[13] teinud ettepanekuid meetmete kohta, mis kaitseksid lõppkasutajate huve ja õigust saada teavet, hoiaksid ära mis tahes piirangud juurdepääsul seaduslikult pakutavatele teenustele ning tagaksid teenuse kvaliteedi miinimumtaseme, et vältida teenuse kvaliteedi halvenemist[14]. Lisaks sellele on EÜ konkurentsieeskirjadel (EÜ asutamislepingu artiklid 81 ja 82) äärmiselt tähtis roll konkurentsi kahjustava tegevuse ärahoidmisel ja lõpetamisel. Nende sätete alusel on võimalik keelata nii turgu valitseva seisundiga võrguoperaatorite kuritarvitused kui ka kooskõlastatud tegevus, mille eesmärk on muud teenused või teised operaatorid turult välja tõrjuda.

Teenuste üksteisele lähenemise üks tagajärgi on see, et paljud erinevad seadmed ja teenused peavad üksteisest „aru saama”. Näiteks vajame asukohast sõltumatute teenuste levimise tulemusel võrke, telefone, infosisu kaitse ja turvarakendusi, mis on suutelised talitlema koos. Enamasti lahendatakse sellised küsimused turumehhanismidega: avatud liideste ja standardite eelis kõigi jaoks on see, et kõigi turg saab kasvada. Kuid juhtivad turuosalised võivad, eelkõige võrguväliste mõjude olemasolu korral, proovida kasutada oma ettevõtte standardeid, et siduda tarbijaid nende toodetega või nõuda teistelt turuosalistelt äärmiselt kõrgeid litsentsitasusid, mis aeglustaks innovatsiooni ja takistaks uute osaliste turulepääsemist. EÜ konkurentsieeskirjadel on sellise tegevuse tõkestamisel oluline roll.

Sellepärast on avatud standardid nii tähtsad, kuigi nende kasutamise edendamine on keerukas, kuna samal ajal liigutakse ka ülemaailmsete info- ja sidetehnoloogia standardite suunas. Esko Aho juhitud eksperdirühma hiljutises ELi rahastatud info- ja sidetehnoloogia alaste teadusuuringute ülevaates jõuti järeldusele, et standardimispoliitika aktiivsemal rakendamisel võib olla otsustav osa innovatsiooni ja kasvu edendamisel siseturul, mida on näidanud ka see, et Euroopa on juhtival kohal mobiiltelefoniteenuste (GSM standard) ja mobiiltelevisiooni (DVB-H standard) valdkonnas[15]. Komisjon käivitab poliitilise strateegia, milles käsitletakse nende muutuste mõju komisjoni poliitikale sellistes valdkondades nagu info- ja sidetehnoloogia standardimine[16] ja üleeuroopaliste avalike teenuste arendamine[17].

Sisuloome on veel üks valdkond, kus võimalik majanduskasv sõltub tuleviku Interneti arengust. Meediasisu, nt esimese põlvkonna interaktiivsete sisuteenuste suhtes rakendatavad tegevuspõhimõtted on esitatud Interneti-põhist infosisu käsitlevas teatises,[18] milles komisjon määratles juba hulga küsimusi, millega tuleks tegeleda, et parandada infosisu kättesaadavust ja jaotamist, ning kavandatavas Interneti infosisu käsitlevas soovituses käsitletakse digitaalõiguste haldamise süsteemide (DRM) läbipaistvust ja koostalitlusvõimet, litsentsimiskorda ja piraatlusevastaseid meetmeid. Kuna intellektuaalomandi õigused on oluline tegur, mis mõjutab jätkusuutlike ärimudelite väljakujunemist digitaalse infosisu valdkonnas, soovis komisjon rohelises raamatus[19] struktureerida arutelu selle üle, milliseks kujuneb kaugemas tulevikus autoriõigust käsitlev poliitika teadmistepõhises majanduses. Kuid ELi lähenemisviis litsentsimispõhimõtetele ja autoriõigust digitaalkeskkonnas käsitlevale poliitikale ei ole veel täielikult vastavuses uute, kasutajate loodud sisul põhinevate ärimudelitega ja intellektuaalomandi puhul põhimõtte „oma ja jaga” rakendamisega. Samuti ei ole tuleviku Internetis veel tagatud alaealiste kaitse ja teabe puutumatus.

3.4. Tuleviku Interneti loomine

Internet on osutunud äärmiselt töökindlaks võrguks, mis on võimeline arenema ja rahuldama peaaegu kõik talle esitatud nõudmised. Kuid juba asukohast sõltumatu infotöötluse ja asjade Interneti kasutuse mahtki, samuti nende rakenduste keerukus avaldavad olemasolevale Interneti arhitektuurile märkimisväärset survet. Nende muutustega toimetulemiseks peab Internet, toetudes oma senistele põhimõtetele, üha edasi arenema, et rahuldada üha kasvavaid nõudmisi edasisele laiendatavusele, mobiilsusele, paindlikkusele, turvalisusele, usaldusväärsusele ja töökindlusele.

Näiteks ennustatakse, et asjade Interneti üheks peamiseks edasiviivaks jõuks olevate arukate raadiomärgiste arv, mis on praegu 2 miljardit, kasvab järgmise 10 aasta jooksul 300 korda[20]. Kuid ei ole veel kindel, kas nii suure hulga märgistatud objektide, sensorite ja muude arukate seadmete ühendamiseks jätkub spektriressursse, ega ka see, kas kõigile objektidele jätkub aadresse, kui ei õnnestu sujuvalt üle minna IPv6-le.

Teatavaid samme olukorra parandamiseks on juba astutud. Esiteks tegi komisjon ettepaneku seada sihiks, et 2010. aastaks kasutavad 25 % Euroopa Interneti-kasutajatest Internetti ühendumiseks IPv6, ja kutsus liikmesriike, Interneti-teenuse osutajaid, sisu- ja teenusepakkujaid, tootjaid ja tööstusharu sidusrühmi üles hakkama tegema ettevalmistusi sujuvaks üleminekuks IPv6-le[21].

Teine samm on võtta meetmeid asjade Interneti ja eelkõige selle arhitektuuri ja haldusmudeliga seotud peamiste probleemide ennetamiseks. Asjade Internetiga seotud haldusküsimused on äärmiselt tähtsad ja neid on käsitletud ka globaalsel tasandil infoühiskonna maailma tippkohtumise (WSIS) protsessi raames. Komisjon käivitab avaliku arutelu asjade Interneti üle ja annab selle kohta taustainfot käesoleva teatisega seotud komisjoni talituste töödokumendis. Arutelu tulemusel antakse 2009. aasta alguses välja komisjoni teatis, milles esitatakse hulk konkreetseid meetmeid.

Pikemas perspektiivis on tuleviku Internetti käsitlevad teadusuuringud käivitunud juba mitmel pool maailmas, nt GENI algatus Ameerika Ühendriikides ja AKARI programm Jaapanis. Teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi abil säilitab Euroopa oma koha nende tõeliselt globaalsete arengusuundade eesliinil. Nüüd on õige aeg selliseid pingutusi ühtsemalt koordineerida, koostades selge teekaardi kõnealuse tehnoloogiavaldkonna jaoks. Samuti kavatseb komisjon koondada tuleviku Interneti seisukohast olulised, praegu killustatud teadusuuringud, uurides võimalusi, mida pakuks tõeline avaliku ja erasektori partnerlus Euroopa tasandil[22] teadusuuringute korraldamiseks peamiste aluspõhimõtete nagu läbiühenduvus, avatus, neutraalsus ja läbipaistvus valdkonnas.

3.5. Eraelu puutumatus ja turvalisus

Eraelu kaitsmine Internetis on juba praegu suur probleem. Tuleviku Interneti puhul kasvavad nõudmised töökindlama ja turvalisema võrgu järele veelgi. Eraelu puutumatust ähvardavad potentsiaalsed ohud on seotud kasutaja profiili määramisega, raadiosagedustuvastusega (RFID) seotud kasutajate või objektide jaoks identifikaatorite kasutamisega, märkamatu andmetöötlusega ning teabe koondamise või avaldamisega, nagu näiteks isiklike andmete korduvkasutamine suhtlusvõrkudes ja raadiosagedustuvastuse kasutamine kasutajate profiili määramiseks. 2008. aasta Eurobaromeetri uuringu[23] tulemused näitavad, et kaks kolmandikku kasutajatest tunneb muret isikuandmete avaldamise pärast Internetis. On selge, et tuleviku Internet tuleb üles ehitada turvalisena ja selleks tuleb meetmeid võtta juba praegu.

Ühenduse andmekaitse alased õigusaktid on tehnoloogia seisukohalt neutraalsed ja sobivad seetõttu hästi tuleviku probleemide lahendamiseks. Kuid nende eeskirjade rakendamist tuleb pidevalt jälgida. Kavandatavas raadiosagedustuvastust (RFID), andmekaitset, eraelu puutumatust ja turvalisust käsitlevas komisjoni soovituses esitatakse suunised RFID-rakenduste väljatöötamiseks ja kasutamiseks seaduspärasel, eetiliselt lubataval ning sotsiaalselt ja poliitiliselt vastuvõetaval viisil, kaitstes eraelu puutumatust ja tagades isikuandmete kaitse ja asjakohase infoturbe. Andmekaitsetehnoloogia on esimene kaitseliin Interneti ebaseadusliku kasutamise vastu. Viimastel aastatel on Internetiga seotud turvaohtude ulatus ja keerukus suurenenud plahvatuslikult. Hulk meetmeid nende ohtude vähendamiseks on esitatud komisjoni küberkuritegevuse vastase poliitika raames[24]. Tuleviku Internetiga kaasnevad tõenäoliselt uued ohud. Siin on võimalusi saavutada rohkem turvalisust juba arhitektuurilahenduse väljatöötamise staadiumis, kuid selleks tuleb tugevdada liikmesriikidevahelisi jõupingutusi võrkude ja teenuste turvalisuse ja puutumatuse tagamiseks, et Euroopa saaks endiselt püsida liidrirollis rahvusvahelisel areenil. Sel eesmärgil koostab komisjon praegu tulevikku suunatud strateegiat, milles käsitletakse eraelu puutumatust ja usaldust kõikehõlmavas infoühiskonnas.

4. KOKKUVÕTE

Tuleviku Interneti sotsiaalse ja majanduspotentsiaali täielikku ulatust ei ole veel lõplikult kaardistatud, kuid see on juba haaranud keskse koha maailmamajanduse mitme piirkonna arengustrateegias ning hakkab ka Euroopas oma kohta leidma nn Lissaboni-järgse tegevuskava raames. See potentsiaal hõlmab: tootlikkuse tõusu, mis on vajalik majanduskasvu ja jõukuse säilitamiseks, hoolimata globaalsest konkurentsist, tööjõu vananemisest ja keskkonnasäästlikkuse saavutamise kuludest, ning paljusid sotsiaalse iseloomuga uuendusi, mille abil saab eurooplaste elukvaliteet jätkuvalt paraneda.

Selle potentsiaali täielikuks avamiseks peame leidma lahendused, mis tagavad, et tuleviku Internetist kujuneb kindel alus Euroopa innovatsioonile ja majanduskasvule. Põhinõuded on järgmised: Interneti-ühendus peab olema kiire ja kõikjal ning kõigile kättesaadav, Internet peab olema rahvusvaheliselt avatud ja konkurentsivõimeline ning Interneti kasutamine peab olema turvaline ja ohutu ning sellega seotud halduskord peab olema läbipaistev ja tõhus. Need kättesaadavust, avatust, läbipaistvust ja turvalisust käsitlevad põhitingimused moodustavad aluse komisjoni lühiajalisele tegevuskavale tuleviku Interneti kohta, mille saab kokku võtta järgmise kuue punktiga:

1. Selliste kiire Interneti infrastruktuuride väljaehitamine, mis on konkurentsile avatud ja pakuvad tarbijatele tõelisi valikuvõimalusi. Komisjon on seisukohal, et praegune konkurentsi toetav lähenemisviis annab parimad võimalused nende eesmärkide saavutamiseks. Sellele vastavalt, lisaks komisjoni 2007. aasta ettepanekutele reformida elektroonilise side raamistik,

2. annab komisjon 2009. aasta alguses järgmise põlvkonna juurdepääsuvõrkusid käsitlevas soovituses välja suunised elektroonilise side eeskirjade kohaldamise kohta liikmesriikides.

3. Kõigi kodanike juurdepääsu tagamine mõistliku hinnaga kvaliteetsele Interneti-ühendusele. Lairibaühenduse lõhe ületamist käsitleva poliitika rakendamise raames:

4. asub komisjon aktiivselt ajakohastama ja koondama tegevussuuniseid, milles käsitletakse lairibaühenduse projektide suhtes kohaldatavaid riigiabieeskirju.

5. käivitab komisjon universaalteenuse ulatuse läbivaatamise raames 2008. aasta sügisel arutelu selle üle, milline võiks olla universaalteenuse osa kõigile kättesaadava lairibaühendusega seotud eesmärkide saavutamisel .

6. Konkurentsile, innovatsioonile ja tarbija jaoks valikuvõimalusi pakkuva avatuse tagamine Internetis, olukorra vältimine, milles tarbija on seotud teatavate teenuste ja toodetega. Selle valdkonna ettepanekud kuuluvad 2007. aasta elektroonilise side raamistiku reformi juurde ja nende vastuvõtmist eeldatakse 2009. aastal.

7. Komisjon jätkab EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamist konkurentsi ja tarbijate valikuvõimalusi kahjustava Interneti-põhise tegevuse suhtes.

8. komisjon võtab vastu valge raamatu info- ja sidetehnoloogia standardimise kohta 2009. aasta alguses .

9. Arutelu käivitamine tuleviku Interneti loomise ja arendamise üle. Seoses sellega:

10. rakendab komisjon IPv6 kasutuselevõtu edendamist käsitlevas teatises esitatud tegevuskava[25] ning hindab liikmesriikide ja tööstusharu edusamme 2010. aastal;

11. käivitab komisjon avaliku arutelu asjade Interneti arhitektuuri ja halduse üle, mille tulemused avaldatakse teatises 2009. aasta alguses ;

12. uurib komisjon võimalusi luua ELi tasandil avaliku ja erasektori partnerlus tuleviku Internetiga seotud teadusuuringuteks ning esitab selle kohta aruande 2010. aasta alguses.

13. Selgete suuniste kehtestamine kehtivate andmekaitse-eeskirjade rakendamiseks ja turvalist tuleviku Internetti käsitleva ühtse strateegia esitamine, selleks et Euroopa oleks paremini valmis tuleviku turvaohtudele vastu astuma ja rahvusvahelist diskussiooni juhtima. Seoses sellega:

14. võtab komisjon 2008. aasta sügisel vastu soovituse, milles käsitletakse andmekaitse üldeeskirjade kohaldamist RFID-süsteemide kasutuse suhtes ;

15. on koostamisel teatis, milles käsitletakse eraelu puutumatust ja usaldust kõikehõlmavas infoühiskonnas.

16. Võttes arvesse rahvusvahelise poliitika, õigusliku dialoogi ja teaduskoostöö ülitähtsat rolli kõigi nende muutuste suunamisel,

17. avaldab komisjon enne 2008. aasta lõppu teatise infoühiskonnaga seotud poliitikavaldkondade välismõõtme kohta .

Kokkuvõttes saab üleminek tuleviku Internetile toimuda ainult juhul, kui kiire Interneti-ühendus on kõigile kättesaadav. Seetõttu peavad otsustajad jätkuvalt pöörama palju tähelepanu lairibaühendusega seotud strateegiatele. Seepärast tegi komisjon Lissaboni strateegia iga-aastases arenguaruandes[26] ettepaneku lairibaühenduse arengu näitaja kasutamiseks, mida toetas kevadine Euroopa Ülemkogu. Selles näitajas kajastuvad kiiruse, hõlmatuse, taskukohaste hindade, innovatsiooni, kvaliteetsete teenuste ja soodsa sotsiaal-majandusliku olukorraga seotud vajadused. Lairibaühenduse arengu näitaja on seega koondnäitaja, mis ühendab need erinevad mõõtmed ning võimaldab liikmesriikidel oma edasijõudmist hinnata ja paremini määratleda tegevusvaldkondi, millele tuleks rohkem tähelepanu pöörata[27].

Tulemused lairibaühenduse arengu alal kinnitavad, et liidrikohal on jätkuvalt riigid, kes on edukalt kehtestanud konkurentsil, innovatsioonil ja kaasamisel põhinevad tegevuspõhimõtted. Neid põhimõtteid toetavad aktiivselt Euroopa poliitilised meetmed: telekommunikatsioonisektori reguleerimine on suurepärane näide konkurentsi soodustamisest, hindade alandamise ja võrkudesse investeerimise ergutamisest; seda täiendavad laiahaardelised, kõigile kättesaadavate lairibaühenduste tagamisele suunatud tegevuspõhimõtted ja konkreetset nõudlust arvestavad meetmed, mis stimuleerivad lisandväärtusteenuste arengut ja kasutust.

[pic]

[1] OECD ministrite nõupidamine – Interneti-põhise majanduse tulevik – juuni 2008 ja WSIS – infoühiskonna maailma tippkohtumine http://www.itu.int/wsis

[2] Eurostat, ühenduse 2007. aasta uuring info- ja sidetehnoloogia kasutamise kohta kodus ja üksikisikute poolt.

[3] Allikas: Gartner Dataquest Market Databook, 2007. aasta septembri uuendus.

[4] OECD DSTI/ICCP/IE(2007)4/final.

[5] Semantilise veebi ( Semantic Web ) pakkus esimesena välja ülemaailmse veebi (WWW) leiutaja Tim Berners Lee http://www.sciam.com/article.cfm?id=the-semantic-web.

[6] Nt: Nessi: Euroopa tarkvarastrateegia, juuni 2008.

[7] IDTechEx RFID Market projections 2008–2018

[8] IDC väljaanne „The Diverse and Exploding Digital Universe”, märts 2008, IDC.

[9] OECD, detsember 2007.

[10] Vt raamdirektiivi 2002/21/EÜ artikkel 12.

[11] KOM(2006) 129.

[12] Uuendused on kättesaadavad komisjoni asjaomasel veebilehel:

http://ec.europa.eu/comm/competition/sectors/telecommunications/overview_en.html

[13] KOM(2007) 698.

[14] Vt universaalteenuse direktiivi muudetud artikli 20 lõige 5 ja artikli 22 lõige 3.

[15] Information Society Research and Innovation: Delivering results with Sustained Impact, mai 2008, vt http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/data/pdf/fp6_ict_expost/ist-fp6_panel_report.pdf

[16] KOM(2008) 133.

[17] Vt käimasolev Euroopa koostalitlusvõime raamistiku läbivaatamine http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7728.

[18] KOM(2007) 836.

[19] ROHELINE RAAMAT – Autoriõigus teadmistepõhises majanduses – KOM(2008) 466.

[20] IDTechEx (2008) — RFID Analyst.

[21] KOM(2008) 313.

[22] Bledi konverentsi deklaratsioon - http://www.future-internet.eu/publications/bled-declaration.html.

[23] Eurobaromeetri kiiruuringud nr 225: Andmekaitse Euroopa Liidus – õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi korraldatud kodanike hoiakute uuring, 2008.

[24] KOM(2007) 267.

[25] KOM(2008) 313.

[26] KOM(2007) 803.

[27] Käesoleva teatisega seotud komisjoni talituste töödokumendist leiate täpsemat teavet näitajate ja tulemuste kohta.