Uues artiklis 4a on sätestatud, et komisjon alustab vabatahtlike katseuuringutega, mille viivad läbi liikmesriigid ja mis pakuvad teavet reisijate transporti siseveeteedel ja piiriüleseid siseveetranspordi teenuseid käsitlevate statistiliste andmete kättesaadavuse kohta. Komisjon (Eurostat) teeb koostööd liikmesriikidega, et määrata kindlaks sobiv statistiline metoodika. Kui see on asjakohane, eraldatakse katseuuringutele vahendeid liidu üldeelarvest, võttes arvesse nende lisandväärtust liidu jaoks. See uus artikkel on seega komisjonile vastuvõetav.

Samuti annaks see komisjonile rakendamisvolitused, et tagada ühtsed tingimused, mille alusel ta saab: i) kehtestada standardeeskirjad selle kohta, kuidas liikmesriigid komisjonile (Eurostat) andmeid edastavad, sealhulgas andmevahetusstandardid, ja andmete komisjonipoolse levitamise (Eurostat) kohta ning ii) töötada välja ja avaldada andmete kvaliteedi tagamiseks ettenähtud metoodilised nõuded ja kriteeriumid kooskõlas määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 5 sätestatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 10 (artikkel 7, uued lõiked 3a ja 3b) kvaliteedikriteeriumide eeskirjade kohta on komisjonile vastuvõetav, kuna need on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 223/2009. Samuti on sätestatud, et komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega täpsustatakse kvaliteediaruannete üksikasjalik kord, ülesehitus, perioodilisus ja võrreldavuse üksikasjad.

Muudatusettepaneku 11 (artikkel 8) kohaselt peab komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande iga viie aasta järel, mitte iga kolme aasta järel, nagu pakkus välja Euroopa Parlament.

3.2.2.Euroopa Parlamendis esitatud muudatused, mida ei ole nõukogu esimese lugemise seisukohas arvesse võetud

Peamisi muudatusi, mis käsitlevad sõnaselget uute muutujate lisamist, ei ole nõukogu seisukohas arvesse võetud.

3.3Nõukogu poolt muudetud sätted ja komisjoni seisukoht

Artikli 2 lõige 5, artikkel 3 ja artikli 4 lõige 4 on seotud volituste delegeerimisega. Komisjoni volitused on säilitatud, kuid teatavate piirangutega. Komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte ainult selleks, et: i) tõsta künnist; ii) kohandada olemasolevaid mõisteid või võtta vastu uusi mõisteid, et kajastada muutusi rahvusvahelisel tasandil kasutatavates mõistetes, ja iii) kohandada lisasid, et kajastada rahvusvahelisel tasandil või asjakohastes Euroopa Liidu õigusaktides koodide või kodeerimisega seoses tehtud muudatusi.

Nõukogu seisukohas on ka täpsustatud, et nende volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktidega ei panda liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat koormust. Lisaks põhjendab komisjon nõuetekohaselt delegeeritud õigusaktidega ette nähtud meetmeid, kasutades vajaduse korral analüüse nende kulutasuvuse kohta, sealhulgas hinnanguid andmeesitajate koormuse ning statistika koostamise kulude kohta, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 14 lõike 3 punktis c.

Standardpõhjendus ja artikkel 9 delegeeritud volituste kasutamise kohta on kooskõlas uue institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppega.

Komisjon toetab neid muudatusi.

4.Kokkuvõte

Komisjon toetab saavutatud kompromissi, kuna see on vastavuses komisjoni püüdlustega ühtlustada Lissaboni lepingu eelseid õigusakte. Hoolimata teatud piirangutest on saavutatud hea tasakaal delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide vahel. Lisaks on katseuuringud sobiv vastus Euroopa Parlamendi algsele taotlusele. Õigusakti tekst on näide uue institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe eduka rakendamise kohta.