Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti A kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2022/C 231/12)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotlusele vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Garam Amed Bali / Bunga Garam Amed Bali“

ELi nr: PDO-ID-02610 – 1.6.2020

KPN (X) KGT ( )

1. [KPN või KGT] nimetus(ed)

„Garam Amed Bali / Bunga Garam Amed Bali“

2. Liikmesriik või kolmas riik

Indoneesia

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 2.6. Sool

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Garam Amed Bali“ tähendab soola Amed Bali ja „Bunga Garam Amed Bali“ tähendab soola Amed Bali fleur de sel.

Tooted „Garam Amed Bali“ ja „Bunga Garam Amed Bali“ on käsitsi kogutud meresool, mis pärineb üksnes Bali Amedi piirkonnast ja mida toodetakse merevees sisalduvate soolade eraldamisel savimulla abil. Kasutades bambusest punutud filtrisüsteemi, loputatakse sooladega rikastatud kuivatatud savimulda seejärel värske mereveega, nii et soolad vabanevad ja saadakse soolalahus, mida hoitakse poolitatud kookospalmi- või palmitüvedest valmistatud soolakuivatusvannidel, kus sool kristalliseerub. Need on rafineerimata, pesemata ja lisaainevabad meresoola sordid. Nende füüsikalised ja organoleptilised omadused on järgmised.

3.2.1. „Garam Amed Bali“

„Garam Amed Bali“ on meresool, mis koosneb soolakuivatusvannide põhjas moodustunud soolakristallidest. Soola kogutakse käsitsi spetsiaalse tööriistaga. Kristallid on enamjaolt kuubikujulised, kuid mõnevõrra leidub ka tetragonaalseid, terade suurus on vahemikus

0,8 mm kuni 2,0 mm, need on valge värvusega, läikivad, puhtad ja kergesti lahustuvad, soolase maitsega, krõbiseva ja krõpsuva tekstuuri ning vana puidu lõhnaga, mitte kibedad ega vürtsikad.

3.2.2. „Bunga Garam Amed Bali“

Sool „Bunga Garam Amed Bali“ koosneb kergetest ja peentest helvestest ja rabedatest kristallidest, mis moodustuvad soodsate päikesepaiste- ja tuuletingimuste korral soolakuivatusvannides soolvee pinnal. Soola „Bunga Garam Amed Bali“ kogutakse käsitsi, riibudes soola spetsiaalse tööriistaga soolvee pinnalt, enne kui see soolakuivatusvannide põhja vajub. Juba kergel sõrmede vahel hõõrumisel puruneb sool väikesteks kergeteks enamjaolt kuubikujulisteks kristallideks, mille hulgas leidub ka mõningaid tetragonaalseid, terad on suurusega 0,6 mm kuni 1,7 mm, valged, läikivad ja puhtad. Need on soolase maitsega, krõbiseva ja krõpsuva tekstuuriga, vana puidu lõhnaga, ei ole kibedad ega vürtsikad. Kuna see sool lahustub äärmiselt hästi, saab seda kohe kasutada lauasoolana.

Järgmises tabelis kirjeldatakse soolade „Garam Amed Bali“ ja „Bunga Garam Amed Bali“ füüsikalise ja organoleptilise testimise tulemusi.

Testi ese Füüsikalised omadused Väljanägemine Tera suurus Kristallide kuju Värvus Läige Puhtus Võõrkehad „Garam Amed Bali“ 0,8–2,0 mm Enamik kuubikujulised, mõningad tetragonaalsed Valge Läikiv Puhas Mikrokoguses „Bunga Garam Amed Bali“ 0,6–1,7 mm Enamik kuubikujulised, mõningad tetragonaalsed Valge Läikiv Puhas Mikrokoguses





Testi ese Lõhn Puuteaisting Maitse Aroom Kõvadus Kuivus Näritavus Lahustuvus Suutunne Muud maitsed „Garam Amed Bali“ Vana puidu lõhn Pehme Kuiv Pehme Väga hästi lahustuv Tugev soolasus ilma kibeduseta Soolane, krõbisev ja krõpsuv „Bunga Garam Amed Bali“ Vana puidu lõhn Pehme, kergesti purustatav Kuiv Pehme Äärmiselt hästi lahustuv Tugev soolasus ilma kibeduseta Soolasem, krõbisev ja krõpsuv

Soolade „Garam Amed Bali“ ja „Bunga Garam Amed Bali“ mineraalne koostis (vt lisad 4 bis ja 8) on järgmine:

Mineraalaine Mõõtühik „Garam Amed Bali“ „Bunga Garam Amed Bali“ Naatriumkloriid (NaCl) Massiprotsent (kuivainest) üle 91,0 üle 88,0 Vesi (H2O) Massiprotsent (kuivainest) alla 5,0 alla 5,0 Plii (Pb) mg/kg ei leidu alla 0,16 Elavhõbe (Hg) mg/kg ei leidu ei leidu Arseen (As) mg/kg ei leidu ei leidu Vask (Cu) mg/kg üle 0,3 ei leidu Tsink (Zn) mg/100 g üle 0,1 ei leidu Naatrium (Na) mg/100 g üle 39,200 üle 40,250 Raud (Fe) mg/100 g üle 2 üle 0,15 Magneesium (Mg) mg/100 g üle 740 üle 910 Kaalium (K) mg/100 g üle 310 üle 290 Kaltsium (Ca) mg/100 g üle 520 üle 340 Mangaan (Mn) mg/kg üle 2 üle 2 Jood (KJO3 järgi) mg/kg üle 4 üle 2,5

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

–

3.4. Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

— Kuivatusvannide ja filtreerimisseadme valmistamine

— Sooldumisplatside ettevalmistamine

— Savimulla paigutamine sooldumisplatsidele

— Sooldumisplatside täitmine mereveega

— Filtrimine

— Soolvee segamine

— Soola kuivatamine

— Soola kogumine

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

–

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kõikide toodete pakendil peab olema toodete „Garam Amed Bali“ ja „Bunga Garam Amed Bali“ Indoneesia geograafiline tähis (vt allpool). Logo saavad kasutada kõik pakendavad ettevõtted.

ELi KPN-tähis on samuti kohustuslik.

Esitatakse jälgitavust võimaldav numbriline kood, mis näitab soola valmistajat, valmistajate rühma, toote liiki (sool või fleur de sel), kogumise kuud ja tootmise aastat.

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Määratletud geograafiline piirkond hõlmab kahte kommuuni: Amed ja Lebah, mis on osa Purwakerthi külast Karangasemi regentkonna Abangi piirkonnas. Nimetatud piirkond asub Bali saare kirderannikul, 20 km kaugusel Karangasemi regentkonna pealinnast Amlapurast ja 100 km kaugusel Bali provintsi pealinnast Denpasarist. Purwakerthi külas ulatub määratletud piirkond 1 km piki rannikut ja 1 km sisemaa suunas.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

5.1. Geograafilise piirkonna eripära

Soolade „Garam Amed Bali“ ja „Bunga Garam Amed Bali“ erilised omadused tulenevad määratletud geograafilise piirkonna looduslikest teguritest ja kliimatingimustest ning inimteguritest.

Looduslikud tegurid

Amed asub kitsal rannikuribal, mille kõrval on ookean sügav, selge ja puhta veega ning rahulike lainetega. Ookeani iseloomustavad süvahoovused ja puhtus, merevesi on suure mineraalainete kontsentratsiooniga ja puhas.

Järgmine tabel kirjeldab Amedi merevee analüüsi tulemusi, mis osutavad suurele naatriumkloriidi ja väikesele saasteainete sisaldusele. Tulemused on paremad kui Indoneesia Riigistandardiga (SNI) kehtestatud normid.

Amedi merevee analüüs, mille on teostanud tööstussaaste ennetamise tehnoloogia keskus (Indoneesia Vabariigi Tööstusministeerium)

Nr Proov Lõhn Maitse Värvus Sisaldus (%) Metalliline saasteaine (mg/kg) Naatriumkloriid (NaCl) miinimum, kuiv Vesi (H2O) maksimum, märg Lahustumatu aine maksimum, kuiv Plii (Pb) maksimum Vask (Cu) maksimum Elavhõbe (Hg) maksimum Arseen (As) maksimum 1 Amedi merevesi Harilik Soolane Harilik, selge 3,20 _ < 0,005 0,97 < 0,01 < 0,001 < 0,005

Soolade „Garam Amed Bali“ ja „Bunga Garam Amed Bali“ tootmiseks kasutatav varustus valmistatakse kohalikest puudest (kookospalm ja palmid) ja bambusest.

Amedi rannaalade savimulda kasutatakse mereveest soolade sidumiseks ja soola rikastamiseks teiste kasulike mineraalainetega.

Tootmine toimub ainult kuivaperioodil juunist oktoobrini, kui päike on kõige kõrgemal ning puhub nõrk briis, mis tagab soola kristalliseerumise ajal kuumuse ühtlase jaotuse.

Määratletud geograafilises piirkonnas ei ole keskkonda kahjustavaid tegevusi, nagu rasketööstus ja laevatamine.

Inimtegurid

Geograafilise piirkonna eripära tuleneb ka ajaloost, pärinedes sajandite tagant Karangasemi kuningate valitsemisajast, mil Amedi elanikud maksid kuningriigile andamit soolas. Soola „Garam Amed Bali“ on traditsioonilist soolavalmistusprotsessi kasutades toodetud üle 700 aasta.

Amedi rannikuala soolatootmise traditsiooni koos kohalike soolatootjate oskusteabe, teadmiste ja kultuuriga on edasi antud põlvest põlve kuni tänapäevani. Soolahooaja alguse määravad vanemad, kes tunnevad hästi ilmastikutingimusi ja kellel on aastakümnete pikkune soolavalmistamise kogemus.

Protsessis kasutatakse ainulaadset meetodit ja vahendeid.

Protsessi esimene etapp on vahendite ettevalmistamine. Kuivatusvannid valmistatakse vanadest kookospalmi- ja palmitüvedest, mis poolitatakse ja uuristatakse tühjaks. Poolitatud tüvi on

2,5 m pikk ja umbes 25–30 cm lai. Filtreerimisseade põimitakse bambusest, kaetakse seest paksu plastikihiga ja täidetakse järgemööda kivide, kruusa ja liivaga, mis surutakse kokku. Liivakihi peale pannakse tõkkeks kokkupunutud palmi- või kookospalmilehed või jämedakoeline kangas.

Teisena valmistatakse ette sooldumisplatsid. Nende pindala on 200 ruutmeetrit, mis on jagatud neljaks ruudukujuliseks osaks, mille iga külg on 7 meetrit pikk. Sooldumisplats kaetakse kohaliku savimullaga, mis seob soolasid, ja aetakse siledaks.

Kolmandas etapis kastetakse sooldumisplatsil olevat savimulda igal hommikul 375–600 liitri Amedi rannast toodud mereveega. Vett võib ka veepumba abil sooldumisplatsidele pumbata. Savimulla kastmise protsess sooldumisplatsidel kestab neli järjestikust päeva, kuni muld on sooladega rikastunud ja sel lastakse kuivada.

Neljandas etapis rehitsetakse igal sooldumisplatsil soolaga rikastunud muld läbi, kogutakse kokku ja kantakse filtreerimisseadmesse. Soolategijad astuvad filtreerimisseadmesse ning tambivad soolaga rikastatud savimulla tasaseks ja tihedaks.

Viiendas etapis kallatakse keskpäeval filtreerimisseadmesse 120–200 liitrit värsket merevett ja lastakse savimullal kuumeneda, nii et tekib hea kvaliteediga soolvesi. Lisatud merevesi leotab savimulda öö jooksul ja vabastab sellest soolasid.

Kuuendas etapis kogutakse filtreeritud soolvesi ehk soolalahus õõnestatud kookospalmi- või palmitüvest või betoontorust valmistatud soolaveeanumasse ning segatakse, seejärel kantakse see kuivatusvannidele, kuhu see jäetakse neljaks päevaks kuivama ja kristalliseeruma, kuni tekivad fleur de sel ja soolakristallid. Fleur de sel tekib ainult soodsate päikesepaiste- ja tuuletingimuste korral.

Lõpuks kogutakse soolvee pinnale kristalliseerumisprotsessi käigus moodustuv fleur de sel, riibudes seda soolvee pinnalt käsitsi puidust kraabitsaga. Kristalliseerunud soolvesi, mis koguneb kuivatusvannide põhja, kogutakse puidust kraabitsaga soolana kokku.

Traditsiooniline valmistusviis, mis hõlmab soolade sidumist kohaliku savimulla abil; filtreerimist filtreerimisseadme abil, mis on valmistatud lehtedest, kividest, kruusast ja liivast, ja kristalliseerimist, kasutades kohalikus piirkonnas kasvanud poolitatud kookospalmi- või palmitüvesid, on Amedi soolale eriomane. Teisi soolasid kogutakse tavaliselt lihtsalt merevett soolasoodes või kasvuhoones aurutades.

5.2. Toote eripära

Toote kvaliteet või omadused

Soolasid „Garam Amed Bali“ ja „Bunga Garam Amed Bali“ toodetakse eriomaseid traditsioonilisi protsesse ja töövahendeid kasutades.

Need on looduslikult valge värvusega, läikivad, puhtad ja kergesti lahustuvad.

Need on kristallvalged, enamjaolt kuubikujuliste, üksikute tetragonaalsete kristallidega ja erinevad teistest sooladest, mille kristallid on trikliinsed, üksikute tetragonaalsetega nende hulgas.

Need sisaldavad rikkalikult mineraalaineid, nagu magneesium, kaltsium ja kaalium. Magneesiumisisaldus on eriti palju kõrgem kui teistel meresoolaliikidel, mis sisaldavad magneesiumi kõigest kuni 50 mg/100 g.

Tekstuur on pehme ja kuiv ning tera suurus on ühtlaselt vahemikus 0,6–2,0 mm; teised soolad on aga kõvema tekstuuriga ja nende terad on suuremad, vahemikus 2–5 mm. Amedi soolal ei ole kibedat järelmaitset, see ei ole vürtsikas ja sellel on puidune aroom.

Soola „Bunga Garam Amed Bali“ magneesiumi-, kaltsiumi- ja kaaliumisisaldus on suurem kui soolal „Garam Amed Bali“. See on peenem ja hapram, rabe ja maitsev. Hõõrumisel puruneb see kergesti väga väikesteks kristallideks ja lahustub kokkupuutel toidu niiskusega väga hõlpsalt, nii et tema eriomane maitse tuleb esile.

Soolad „Garam Amed Bali“ ja „Bunga Garam Amed Bali“ on valmis kohe kasutamiseks ilma edasise töötlemiseta.

Kuna soolad „Garam Amed Bali“ ja „Bunga Garam Amed Bali“ on kõrge kvaliteediga (eri- või kõrgem sort) ja neid hinnatakse gurmeesoolana, kasutatakse neid nüüd laialdaselt kodudes, hotellides, restoranides ja toitlustussektoris. Praegusajal saavad soolad „Garam Amed Bali“ ja „Bunga Garam Amed Bali“ Indoneesia ajakirjanduselt ja tippkokkadelt kõrgeid hinnanguid.

5.3. Seos toote eripära ja geograafilise piirkonna eripära vahel

Soolade „Garam Amed Bali“ ja „Bunga Garam Amed Bali“ ainulaadsed omadused tulenevad Amedi puhtast mereveest, Amedi savimulla kasutamisest soolade sidumiseks, traditsiooniliste vahendite kasutamisest ja soola kristalliseerimise erilisest meetodist, mis on üle 700 aasta vana.

Merevee suur mineraalainete sisaldus ja puhtus – tänu süvamerehoovustele sisaldab merevesi lahustumatuid aineid vähem kui 0,005 % –, koos traditsioonilise soolade eraldamise protsessiga, milles kasutatakse savimulda ja traditsioonilist filtreerimisseadet, määravad soolade „Garam Amed Bali“ ja „Bunga Garam Amed Bali“ keemilise koostise ja aitavad kaasa nende suurele magneesiumisisaldusele võrreldes teiste sooladega.

Puhtus tuleb esile ka soola tajutavates omadustes: sool on kristallvalge, pesemata ja seega sobiv toidus kasutamiseks ilma edasise töötlemiseta, erinevalt mõnest teisest soolast, mida soolakogujad töötlevad korduva värskes merevees lahustamise ja seejärel uuesti kristalliseerimise teel.

Eriline maitse, mille puudub kibe järelmaitse; tekstuur; tera suurus, mis on teistest sooladest väiksem, ja värvus on samuti otseselt seostatavad Amedi merevee mineraalainesisalduse ja puhtusega ning traditsioonilise tootmisprotsessiga, milles soolade eraldamiseks kasutatakse savimulda ja ainulaadset filtreerimissüsteemi.

Kookospalmi- või palmitüvedest valmistatud nõudes toimuv kristalliseerumisprotsess annab soolale ja fleur de sel’ile iseloomuliku maitse ja puidulõhna.

Sool „Bunga Garam Amed Bali“ koosneb kergetest helvestest või soolakristallidest ja on tänu suuremale magneesiumi-, kaltsiumi- ja kaaliumisisaldusele tugevama maitsega, krudisevam ja krõbisevam kui sool „Garam Amed Bali“. See on peenem, hapram ja rabedam, puruneb kergesti väga väikesteks kristallideks ning lahustub niiskusega kokku puutudes äärmiselt kergesti. Sool „Bunga Garam Amed Bali“ moodustub soolakuivatusvannides soolvee pinnal, kui soola kristalliseerumise protsessi ajal valitsevad enne soola kogumist soodsad päikesepaiste- ja tuuletingimused.

Kookospalmi- või palmitüvedest valmistatud kuivatusvannide kasutamine sobib Amedis soola valmistamiseks täiuslikult, sest seal ei ole piisavalt rannikupiirkondi, s.t rannaäärset maad, mida saaks kasutada soolvee kuivatamiseks ja aurustamiseks, kuid on palju kookospalme ja palme, millest saab valmistada kuivatusvanne.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

-

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.