ET    ET ET 
ET    ET  EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON 
Brüssel, 23.9.2009 
SEK(2009) 1235   
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT 
 
Lisatud dokumendile: 
Ettepanek:  
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS 
 
finantssüsteemi makrotasandi usaldatavu sjärelevalve kohta ühenduses ja Euroopa 
Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta 
  
Ettepanek:  
 
NÕUKOGU OTSUS, 
 
millega antakse Euroopa Keskpangale eriüle sanded seoses Euroopa Süsteemsete Riskide 
Nõukogu tegevusega 
  
Ettepanek:  
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
 
millega luuakse Euroopa Pangandusjärelevalve Asutus 
  
Ettepanek:  
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
 
millega luuakse Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Asutus 
  
Ettepanek:  
 
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, 
 
millega luuakse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus 
  
 
ET    ET  
MÕJUHINNANGU KOKKUVÕTE  
 
  
{KOM(2009) 499 lõplik} 
{KOM(2009) 500 lõplik} {KOM(2009) 501 lõplik} 
{KOM(2009) 502 lõplik} 
{KOM(2009) 503 lõplik} 
{SEK(2009)1234}  
ET 3   ET 1. SISSEJUHATUS  
Oma 27. mai 2009. aasta teatises „Euroopa finantsjärelevalve” tegi Euroopa 
Komisjon ettepaneku muuta Euroopa finantsjärelevalvet, et kõrvaldada hiljutise finantskriisi ajal tuvastat ud puudujääke. Konkreetselt tehti selles ettepanek luua:  
• Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu , et hinnata ohtusid finantssüsteemi kui 
terviku stabiilsusele (makrotasandi usaldatavusjärelevalve) ja anda varajane 
hoiatus süsteemsete riskide kohta ning vaja duse korral esitada soovitusi meetmete 
võtmiseks;  
• Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem , et teostada järe levalvet üksikute 
finantseerimisasutuste üle (mikrotasa ndi usaldatavusjärelevalve); see koosneb 
liikmesriikide selliste finantsjärelevalveas utuste võrgustikust, kes teevad koostööd 
Euroopa kolme uue järelevalveasutus ega pangandus-, väärtpaberi- ja 
kindlustussektoris ning tööa ndjapensionide sektoris. 
Kõnealused ettepanekud kiitis heak s 18.–19. juuni 2009. aasta Euroopa Ülemkogu, 
kes siiski rõhutas, et Eur oopa järelevalveasutuste otsu sed ei tohiks mõjutada 
liikmesriikide eelarvepädevust. 
Praegune mõjuhinnang on lisatud õigusaktide ettepanekutele, milles käsitletakse 
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ning Euroopa Finantsjärelevalveasutuste 
Süsteemi loomist. Eelkõige selleks, et määratleda, millises ulatuses on Euroopa järelevalveasutused pädevad tegema ette panekuid siduvate tehniliste standardite 
kohta, viiakse ühenduse asjaomastesse õi gusaktidesse varsti sisse muudatused.  
2. K
ONSULTEERIMINE JA MENETLUS  
Komisjon korraldas 27. mai teatist käsitleva avaliku arutelu, mis kestis 15. juulini. 
Saadi 98 vastust, suures enamuses neis t üldiselt toetati te atises sisalduvaid 
järelevalvealaseid ettepanekuid. Mõju hindamise juhtrühm, mille eesmärk oli juhtida praeguse mõjuhinnangu koostamist ja mis koosnes erinevate peadirektoraatide 
esindajatest, tuli kokku kaks korda. 
3. P
ROBLEEMI MÄÄRATLEMINE  
Teatisele lisatud mõjuhinnangus kindlaks tehtud üldistele probl eemidele tuginedes 
määratleti konkreetsemad probleemid, mis on seotud Euroopa Süsteemsete Riskide 
Nõukogu ja Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteemi loomisega.  
Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteemi puhul on probleemid järgmised: 
• kuidas tagada ühtsed tehnilised eeskirjad ja nende eeskirjade ühtne kohaldamine; 
• kuidas tagada järelevalvekolleegiumide h ea toimimine, eelkõige anda kolleegiumi 
kõigile liikmetele asjakohast teavet;  
ET 4   ET • kuidas päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi järelevalveasutused saavad 
jõuda kokkuleppele küsimustes, mille puhul tuleb kokkuleppele jõuda; 
• järelevalveasutuste vahe list koostööd tuleb paremi ni kooskõlastada ning 
eriolukorras on vaja ühtselt tegutseda; 
• kuidas vältida mõju liikmesriikide ee larvepädevusele kooskõlas Euroopa 
Ülemkogu järeldustega ja samal ajal mitte takistada Euroopa järelevalveasutuste tegevust valdkondades, mis ei mõjuta liik mesriikide eelarvepädevust. See aitab 
tagada, et Euroopa järelevalveasutused järgivad oma tegevus es subsidiaarsuse 
põhimõtet, sest liikmesriikidel on ain upädevus otseste maksude valdkonnas.  
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu puhul on probleemid järgmised: 
• kuidas muuta Euroopa Süsteemsete Ri skide Nõukogu võimalikult tõhusaks, 
arvestades et talle ei saa anda siduvaid  volitusi, kuna juba on tehtud poliitiline 
otsus, et talle ei anta  juriidilist staatust;  
• Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hoiat used ja soovitused peavad jõudma 
õigete adressaatideni ja nendega peavad kaasnema soovitud meetmed, kuid need 
ei tohi aidata kaasa kriisi vallandumisele;  
• Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu p eab saama teavet, mida ta vajab 
makrotasandi usaldatavusjärelev alve tõhusaks elluviimiseks; 
• Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogul peab olema sellise struktuuri ja 
asukohaga sekretariaat, mis võimaldab  ülesandeid kulutõhusalt täita;  
• Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu st ruktuuri ja tegevuste puhul tuleb 
arvestada subsidiaarsuspõhimõttega.  
4. E
ESMÄRGID  
27. mai teatisele lisat ud mõjuhinnangus kindlaksteht ud konkreetsed eesmärgid on 
praeguse mõjuhinnangu üldeesmärgi d, kuna praegusel juhul on analüüs 
üksikasjalikum.  
Samuti on määratletud Euroopa Süst eemsete Riskide Nõukogu ning Euroopa 
Finantsjärelevalveasutuste Süsteemi  jaoks mitu konkreetset eesmärki.  
Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem 
a) võtta üle praeguste ELi järe levalvekomiteede kõik ülesanded; 
b) tagada ühised eeskirjad; c) tagada ELi eeskirjade ühtne kohaldamine d) teha kindlaks see, kuidas tagada üh ine järelevalvekultuur, sh tagada, et 
järelevalvekolleegiumid areneksid edukalt ja ühtlaselt; 
ET 5   ET e) otsustada, kas/kuidas teatav ad institutsioonid saavad täielikud 
järelevalvevolitused; 
f) otsustada, kuidas kriisiolukordi  koordineerida ja tõhusalt hallata; 
g) tagada juurdepääs  vajalikule teabele; 
h) määratleda kaitsemeetmed, et hoida ära mõju liikmesriikide 
eelarvepädevusele; 
i) tagada Euroopa järelevalveasutuste sõltumatus. 
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 
a) kehtestada sobiv mene tlus, et saada teavet fi nantsstabiilsust ohustavate 
makromajanduslike riskide kohta; 
b) teha kindlaks makrotasandi  usaldatavusriskid Euroopas; 
c) teha asjaosalistele hoiatusi ja esit ada soovitusi sobivate meetmete kohta; 
d) teha kindlaks, kuidas võtta hoiatuste/soovituste puhul tõhusaid 
järelmeetmeid; 
e) tagada Euroopa Süsteemse te Riskide Nõukogu sõltumatus. 
Lisaks on kogu süsteemi hõlmavaks eesmärgiks tagada, et mõlemad tasandid 
(Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ning Euroopa Finantsjär elevalveasutuste 
Süsteem) teeksid sidusalt koostööd, et teha  kindlaks valdkonnaülesed tegurid, mis 
mõjutavad nii mikro- kui ka makrotasa ndi stabiilsust (nt tasustamispoliitika). 
5. POLIITIKAVALIKUTE ANALÜÜS JA VÕRDLUS  
Nii Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteemi kui ka Euroopa Süsteemsete 
Riskide Nõukogu puhul kaaluti poliitika valikuid järgmistes valdkondades. 
a) Volitused ja pädevus  
Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem i puhul kaaluti selle r ubriigi all järgmisi 
valdkondi. 
• Volitus tagada ühtlustatud eeskirjad . Kaaluti kahte liiki volitusi: esiteks volitus 
teha komisjonile ettepanekuid siduvate tehniliste eeskirjade heakskiitmiseks 
valdkondades, mis määratletakse kõnealus e sektori õigusaktide tulevastes 
muudatustes; teiseks volitus sekkuda liikmesriikide järelevalveasutuste vaheliste 
erimeelsuste puhul küsimustes, mille puhul kokkuleppele jõudmine on vajalik (piiriüleste kontsernidega seotud küsimuse d), olles vahendajaks  ja võttes vajaduse 
korral vastu siduv otsus.  
• Volitused tagada ELi eeskirjade ühtne kohaldamine.  Kui tundub, et liikmesriigi 
järelevalveasutus rikub ke htivaid eeskirju, peaks Eur oopa järelevalveasutusel 
ET 6   ET olema võimalus esitada soovitus, mis eeskirjade täitmata jätmise korral 
muudetakse komisjoni otsusega siduvaks . Viimase abinõuna ja ühenduse vahetult 
kohaldatavate eeskirjade alusel võiks Eu roopa järelevalveas utus adresseerida 
finantseerimisasutusele otsuse, kui li ikmesriigi järelevalveasutus ignoreeris 
komisjoni otsust. 
• Tagada ühine järelevalvekultuur ja ühtsed järelevalvetavad . Euroopa 
järelevalveasutused peaksid jätkama ja laiendama kolmanda taseme komiteede 
tegevust selles valdkonnas (sh koolitused) ja ka aitama kaasa järelevalvekolleegiumide toimimisele, sh määratledes jaotatava teabe ja hallates andmebaasi. 
• Täielikud järelevalvevolitused . Otsustati, et igasse määrusesse, millega luuakse 
Euroopa järelevalveasutus, lisatakse artikkel, mis võimaldab anda talle volitus 
teostada otsest järelevalvet teatavate as utuste üle, kuid üksnes muutes sektori 
õigusakte täiendavalt. Praegu on see kavandatud üksnes reitinguagentuuride 
puhul. 
• Volitused kriisiolukorras . Selles punktis kaaluti, et Euroopa järelevalveasutustel 
peaks olema võimalik võtta vastu liikmesriikide järelevalveasutustele adresseeritavaid otsuseid sektori kõigi as jaomaste õigusaktide ulatuses siis, kui 
komisjon on eriolukorra ol emasolu kindlaks teinud.  
• Volitus koguda ja hallata mikrotasandi usaldatavusjärelevalvealast teavet . 
Euroopa järelevalveasutustel peab olem a juurdepääs vähemalt teabele, mida 
praegu saavad kolmanda taseme komiteed (anonüümne ja koondteave). Ülesannete täitmist tõhustaks ja m uudaks järjepidevaks see, kui Euroopa 
järelevalveasutustel oleks võimalik taotleda, et liikmesriikide järelevalveasutused annaksid neile vajaliku teabe põhjendat ud taotluse alusel (sh teave üksikute 
finantseerimisasutuste kohta). 
• Kaitsemeetmed seoses liikmesriikide eelarvepädevusega . Deklaratiivse sätte 
asemel või selle asemel, et anda liikme sriikidele vabadus ot sustada, kas otsus 
mõjutab nende eelarvepädevus t, leiti asjakohane  olevat, et kui liikmesriik ja 
Euroopa järelevalveasutus on erineval se isukohal, kas Euroopa järelevalveasutuse 
otsus mõjutab asjaomase liikmesriigi eelarvepädevust, otsustab nõukogu selle kvalifitseeritud häälteenamusega. 
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu puhul kaaluti selle rubr iigi all järgmisi 
valdkondi. 
• Hoiatuste ja soovituste järelmeetmete  puhul ei ole võimalik kehtestada nende 
kohustuslikku täitmist, sest juriidilise is iku staatuseta organ ei saa väljastada 
siduvaid õigusakte, kuid järelmeetmete  puudumine vähendaks tõhusust, seepärast 
leiti, et parim valikuvõimalus on täitmise või selgitamise kohustus. 
• Mis puutub teabele juurdepääsu , siis Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ei 
saaks teha usaldusväärseid hoiatusi  ja esitada soovitusi ilma koondteabele 
juurdepääsu omamata ELi või riigi tasand il. Seda saaks suunata läbi Euroopa 
järelevalveasutuste. Peal e selle aitaks Euroopa Sü steemsete Riskide Nõukogu 
ET 7   ET tõhusust suurendada see, kui  tal oleks põhjendatud tao tluse korral luba pääseda 
ligi üksikuid finantseerimisas utusi käsitlevale teabele. 
• Mis puutub hoiatuste ja soovituste avaldamisse , siis leiti, et süstemaatiline 
avaldamine ei annaks soovitud tulemust ja võiks aidata kaasa kriisi 
vallandumisele, kuid mõnikord võiks avaldamisest olla kasu eeskirjade täitmatajätmise korral. Oleks keeruline määrata avaldamise või mitteavaldamise kriteeriumid, seega leiti,  et parim on, kui Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogul 
on otsustusvabadus, millal vajaduse korral avaldada. 
b) Korraldus ja struktuur 
Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem i puhul kaaluti selle r ubriigi all järgmisi 
valdkondi. 
• Ühine juhtkomitee.  Juriidilise staatusega ühiskomitee võiks vastu võtta õigusakte, 
mis kohustavad Euroopa kolme järele valveasutust ühts elt sekkuma, ning 
õigusakte konglomeraatide kohta. Juriidilis e isiku staatusega ühiskomitee võiks 
siiski tekitada lisakulusid, nt seoses se kretariaadiga. Üldiselt arvatakse, et on 
targem luua juriidilise isiku staatuseta paindlik ühiskomitee, kuni Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteemi toimimise esimese läbivaatamiseni. Luuakse konglomeraatide allkomitee.  
• Hääletamise kord.  Leiti, et nõukogu liik mete lihthäälteenamus  on kõige tõhusam 
valikuvõimalus Euroopa järelevalve nõukogu õigusaktide vastuvõtmiseks 
üksikjuhtudel ning et kva lifitseeritud häälteenamust kasutatakse horisontaalsete 
küsimuste puhul, nt ettepanekud siduvate tehniliste standardite  kohta, soovitused 
ja juhised ning finants- ja  eelarvealased otsused. 
• Asjaomaste sidusrühmade kaasatus ja roll . Kui sidusrühmadega konsulteeritaks 
üksnes vastavalt vajadusele, oleks sekku mine puudulik. Samas oleks aga Euroopa 
järelevalveasutuste iga õigusakti kohta avaliku arutelu korraldamine vähetõhus. 
Üks sidusrühmade nõuanderühm oleks vähesidus, arvestades Euroopa kolme järelevalveasutuse töö erinevat olemust. Seepärast leitakse, et optimaalne on see, 
kui Euroopa igal järelevalveas utusel on eraldi nõuanderühm. 
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu puhul kaaluti selle rubr iigi all järgmisi 
valdkondi. 
• Haldusnõukogu suurus ja pädevuse ulatus.  Selleks, et Euroopa Süsteemsete 
Riskide Nõukogu oleks tõhus, tuleb tagada pädevuse ja vaadete piisav esindatus 
haldusnõukogus. Komisjoni ettepanekus, mille Euroopa Ülemkogu kinnitas, 
soovitati, et haldusnõukogu peaks koosnema: 
* Euroopa Keskpanga preside ndist ja asepresidendist; 
* ELi kõigi liikmesriikide keskpankade juhtidest; 
* Euroopa Komisjoni ühest esindajast; * Euroopa kõigi järelevalv easutuste esindajatest; 
ET 8   ET * kõigi liikmesriikide järelevalveasut uste ühest esindajast, kellel ei ole 
hääleõigust; 
* majandus- ja rahanduskomitee ühest esi ndajast, kellel ei ole hääleõigust. 
• Hoiatuste adressaadid . Tundub, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 
eesmärkide täitmiseks on kõige tõhusam valikuvõimalus, kui adressaate on mitu 
(liikmesriigid, liikmesriikide järelevalveas utused, Euroopa järelevalveasutused ja 
komisjon). Võimalike adressaatide ulat use piiramine ei oleks tõhus ega 
tulemuslik. Makrotasandi usaldatavusega tegeleva organi puhul  ei tundu olevat 
vajalik hõlmata üksikud finantseerimis asutused võimalike adressaatidena. 
• Sidusrühmade kaasatus ja nendega konsulteerimine . Leiti, et Euroopa 
Süsteemsete Riskide Nõukogus osalevate asutuste esindajatest koosnevast 
tehnilisest nõuanderühmast oleks kasu, et vajaduse korral viimistleda sekretariaadi 
analüüse. Ei tuleks välistada ka laiald aste konsultatsioonide pidamist vajaduse 
korral. 
c) Rahastamine  
Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süst eemi puhul kaaluti valikuvõimalusi alates 
liikmesriikide poolsest rahastamisest 100 % ulatuses kuni rahastamiseni ühenduse eelarvest 100 % ulatuses. Valiti liikmesriik ide poolne rahastamine 60 % ulatuses ja 
ühendusepoolne toetus 40 % ulatuses. Selline suhe tagab Euroopa järelevalveasutuste 
sõltumatuse nii liikmesriikidest kui ka ühendusest ja rahastamise stabiilsuse ning 
kajastab ühenduse mõõtme tähtsust seoses Euroopa järelevalveasutuste 
eesmärkidega.  
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu puhul hõlmasid kaalutud valikuvõimalused 
sekretariaadi töö tagamist ja asukohta: ka s seda peaks tegema komisjon, keskpankade 
virtuaalne võrgustik või Euroopa Keskpank. Leiti, et kõige sobivam on, kui Euroopa 
Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretar iaadi töö tagab Euroopa Keskpank. 
6. V
ALITUD VÕIMALUSTE MÕJU  
Seda, milline konkreetne mõju on Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja Euroopa 
Finantsjärelevalveasutuste Süsteemi loomisel  nendele erinevatele üksustele, keda see 
vahetult puudutab, saab analüüsida järgmiselt. 
• Riiklikud järelevalveasutused. Euroopa järelevalveasutused aitavad ühtlustada 
finantsjärelevalvet ELis, te hes ettepanekuid siduvate te hniliste eeskir jade kohta ja 
jälgides, kuidas liikmesriikide järelevalveasutused ELi eeskirju kohaldavad. Nad aitavad ka hõlbustada järelevalvekolleegiumide toimimist ning haldavad andmebaase, mida kolleegiumides osalev ad järelevalveasut used kasutavad. 
Liikmesriikide järelevalveasutustel on võimalik esitada kaebusi Euroopa 
järelevalveasutuste tehtud otsuste koht a. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 
peaks aitama liikmesriikide järelevalveas utusi paremini mõista nende tegevuse 
mõju majandus- ja finantssüsteemile laiema lt. Liikmesriikide jä relevalveasutuste 
koormus võib suureneda teabe esitamise tõttu ja tulenevalt ka täitmise või 
ET 9   ET selgitamise kohustusest, kui nad saavad  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 
soovituse. 
• Liikmesriikide rahandusministeeriumid. Nemad saavad kasu kogu ELis 
suurenenud finantsstabiilsusest ning sellest, et vähenevad ohud seoses 
finantseerimisasutuste kuluka väljaaita misega. Nad saavad juurdepääsu Euroopa 
Süsteemsete Riskide Nõukogu koostatud süsteemseid riske hõlmavatele 
analüüsidele ning vajaduse korral tehakse neile hoiatusi või es itatakse soovitusi. 
Liikmesriikide eelarvepädevust kaitstakse Euroopa järelevalveasutuste määrustes sisalduva kaitseklausliga. Samas tuleb liikmesriikidel aidata rahastada Euroopa järelevalveasutusi kindlaksmäärat avate rahastamiskokkulepete kohaselt. 
• Teise ja kolmanda taseme komiteed. Euroopa Finantsjärelevalveasutuste 
Süsteemi loomisega lõpetavad tegevuse kol manda taseme komiteed ning Euroopa 
järelevalveasutused võtavad täielikult ül e nende ülesanded. Siiski tagavad uued 
asutused võimaluse piires kolmanda taseme  komiteede töö järjep idevuse. Ette on 
nähtud praeguste töötajate säilitamine ja töötajate arvu suurendamine. Teise 
taseme komiteed jätkavad oma tööd nagu praegu. 
• Euroopa keskpank. Euroopa Keskpank on kaasatud kahel viisil, ta osaleb 
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogus ja  tagab Euroopa Süsteemsete Riskide 
Nõukogu sekretariaadi töö.  
• Liikmesriikide keskpangad. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogus ja 
sekretariaadi töös osalemisega ei peak s liikmesriikide keskpankadele kaasnema 
olulisi täiendavaid kulusid.  
• Finantseerimisasutused. Parem piiri- ja valdkonnaülen e järelevalve aitab suurtel 
finantskontsernidel hoida kokku eeskirj ade täitmisega seotud kulusid tänu 
ühtlustatud standarditele ja  järelevalvetavadele. Eu roopa Süsteemsete Riskide 
Nõukogu aitab parandada ärik eskkonda tänu tõhusale kr iisiennetusele ELis. 
Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve As utusel on võimalik teostada vahetut 
järelevalvet ELis registreer itud reitinguagentuuride üle, mis tagab suurema ühtluse 
ja aitab kulusid vähendada. Euroopa kol me järelevalveasutuse ühise juhtkomitee 
loomine pakub alust finantskonglomer aatide üle teostatava järelevalve 
täiendavaks tugevdamiseks.  
• Muud sidusrühmad. Selleks et tagada sidusrühmade piisav panus Euroopa 
järelevalveasutuste otsuste tegemisse , luukase iga asut use jaoks vastav 
sidusrühmade kogu, mis koosneb kolmekü mnest liikmest, kes esindavad 
tasakaalustatult tarbijaid, tööstust ja töötajaid. Eu roopa Süsteemsete Riskide 
Nõukogu saab korraldada vajaduse korral piis avalt ulatuslikke konsultatsioone ja 
tal on juurdepääs tehnilis tele nõuanderühmadele. 
Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem iga kaasnevate kulude hindamisel võeti 
aluseks kolm kulukategooriat: personali-, infrastruktuuri - ja tegevuskulud. Euroopa 
järelevalveasutuste loomise kogukulud on hinnanguliselt ligikaudu 36 miljonit eurot esimesel tegevusaastal (2010), ulatudes pära st kahte aastat (2013)  67 miljoni euroni. 
Hinnangulised personalikulud põhinevad eeldus el, et Euroopa iga järelevalveasutus 
püüab esimesel tegevusaastal kahekordistada  oma töötajate arvu võrreldes praeguse 
ET 10   ET kolmanda taseme komitee töötajate arvuga , mis tähendab iga kolme asutuse puhul 
keskmiselt töötajate arvu suurenemist 20-lt 40-le. 
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu loomis ega ei kaasne ühenduse eelarvele ega 
liikmesriikide eelarvetele otseseid kulusid (v.a seoses lähetatud töötajatega), kuna 
selle sekretariaadi töö taga vad Euroopa Keskpank ja Euroopa Keskpankade Süsteem. 
7. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE  
Määrustega, millega luuakse Euroopa Finantsjärelevalveasutuste Süsteem ja Euroopa 
Süsteemsete Riskide Nõukogu, on ette näht ud Euroopa uue fi nantsjärelevalve 
süsteemi hindamine kolm aastat pärast se lle tegeliku toimimise algust. Komisjon 
koostab aruande nii Euroopa Finantsjärelev alveasutuste Süsteemi kui ka Euroopa 
Süsteemsete Riskide Nõukogu toimimisel saadud kogemuste kohta. Komisjon otsustab lõplikud näitajad vaja like hinnangute koostamise ajal.