KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT Mõjuhinnangu kommenteeritud kokkuvõte Lisatud dokumendile: Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi ühiselt algatatud Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogrammis /* SWD/2013/0250 final */





KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT Mõjuhinnangu kommenteeritud kokkuvõte Lisatud dokumendile: Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi ühiselt algatatud Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogrammis Käesolevas kommenteeritud kokkuvõttes kirjeldatakse komisjoni otsuse ettepanekuga, milles käsitletakse mitme liikmesriigi ühiselt algatatud Euroopa metroloogia teadusprogrammi (EMRP) järelmeedet, kaasneva mõjuhinnangu aruande peamisi tulemusi ja järeldusi. Järelmeedet taotlesid metroloogia teadusprogrammis osalevad ELi liikmesriigid ja see kinnitati programmi projekti „Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogramm (EMPIR)” avaldamisega ning 28 riigi võetud rahaliste kohustustega. Metroloogia on mõõtmisteadus, mis hõlmab mõõtmise kõiki teoreetilisi ja praktilisi aspekte. Metroloogia sisu on mõõtühikute mõiste, teostus ja levitamine ning nende seosed põhiühikutega (kilogramm, meeter, sekund, kelvin jne). Vajalike uuringute ja infrastruktuuri ning rakendustoimingute eest vastutavad valitsuste keskasutuste või ministeeriumide poolt institutsionaalselt rahastatavad riiklikud metroloogiainstituudid. 1. Probleemi määratlemine 1.1. Metroloogia panus teadusesse ja innovatsiooni Meie kõrgtehnoloogilise maailma selgroo keskmes on metroloogia ehk mõõtmisteadus. Metroloogia mõjutab igapäevaelu kõiki aspekte. Teadmistepõhise majanduse innovatsiooni arengu ja majanduskasvu jaoks on vaja üha täpsemaid, usaldusväärsemaid mõõtmisi. Usaldusväärne ja jälgitav mõõtmine võimaldab laiemal teadlaskonnal ehitada täpsemaid instrumente ja teha teadustööd paremal tasemel. See avab tööstusele uue mängumaa, pakkudes innovatsioonile uut ruumi ja võimalusi. Metroloogia roll ülemaailmsete probleemide mõistmisel ja kokkulepete saavutamisel sellistes valdkondades nagu tervishoid ja kliimamuutused on äärmiselt suur, toetav ja edendav. Olulistele ühiskondlikele probleemidele vastuse leidmine oleneb sageli metroloogiaga seotud lahendustest. See kehtib eriti tervishoiu, keskkonna ja energia valdkondades, kuid ka teistes valdkondades, näiteks transpordis (automaatjuhtimisega sõidukid, heitkoguste vähendamine), põllumajanduses (toiduohutus) või inimeste turvalisuse tagamisel (keemia- ja kiirguskaitse mõõtmised, andmete turvalisuse suurendamine). Kõik tehnoloogiliselt arenenud riikide valitsused toetavad metroloogia infrastruktuuri, sest sellest on kõikjal palju abi ja tuge ning see on suures osas avalik hüve, mille puhul riiklik sekkumine on igati õigustatud. Maailma arvestatavad majandusjõud suurendavad oma investeeringuid metroloogiasse ja sellega seotud infrastruktuuridesse. Aastatel 2001–2007 suurendas näiteks Hiina, olgugi et madalalt tasemelt, oma riiklikke investeeringuid metroloogia teadus- ja arendustegevusse 25 korda. USA on otsustanud 2017. aastaks riikliku standardite ja tehnoloogia instituudi (National Institute of Standards and Technology, NIST) eelarvet kahekordistada. Joonisel 1 on näha, et mõnede suurriikide metroloogiasse tehtavad investeeringud on viimastel aastatel märgatavat suurenenud. Joonis 1: Metroloogiasse tehtavad investeeringud: arengute võrdlus (suundumuste siseandmed, Ühendkuningriik) Arvestades metroloogiasse tehtavate investeeringute taset ning selle rolli tipptasemel teaduse ja konkurentsivõimelise tööstuse edendamisel, ei suudaks ükski liikmesriik üksi ega isegi mõni ühiselt tegutsev riikide rühm nendega globaalses kontekstis konkureerida. 1.2. Peamised probleemid ja nende põhjused Kõnealusel teemal toimunud avalik arutelu[1] andis põhjaliku tagasiside nii üldist lahendust kui ka erinevatele sidusrühmadele sobivaid lahendusi ootavate probleemide kohta ning kinnitas Euroopa metroloogia teadusprogrammi vahehindamise tulemusi. Peaaegu ühehäälselt (97 %) toetati seisukohta, et mõõtmisteadus on väga oluline suurte ülesannete lahendamisel, Euroopa majanduse ja tööstuse konkurentsivõime tõstmisel ja Euroopa poliitikas, standardimisel ja õigusloomealases töös. Enamiku arvates tuleb tegelda 15 konkreetse probleemiga (50 % kuni 90 % hinnangul oli tegemist „tähtsate” või „väga tähtsate” probleemidega). Joonis 2: Avaliku arutelu tulemused: Euroopa metroloogia teadusuuringute süsteemi probleemid tähtsuse järjekorras Kaks tulevases algatuses eesseisvat põhiprobleemi võib kokku võtta järgmiselt. (1) Piisavalt ei ole ära kasutatud võimalusi mõjutada tugevamini majanduskasvu ja sotsiaal-majanduslike probleemide lahendamist. · Metroloogia panus majanduse arengusse peab olema suurem – seda eelkõige teadustegevuse järgselt, vähendades turule suunatud uudistoodete teel metroloogiliste uuringutega seotud takistusi ja ohte. · Metroloogiaorganisatsioonid peaksid võimaldama paremini ja/või kiiremini välja töötada ning kehtestada norme ja standardeid, pakkudes mõõtmismeetodeid ja kasutuspiiranguid käsitlevaid sõltumatuid teadusandmeid, mis praegu sageli puuduvad. · Metroloogiaga seotud teadusuuringud peavad muutuma interdistsiplinaarsemaks ja rajanema laiemal teadusbaasil; ühiskondlike probleemide nagu tervishoid, energia ja keskkonnakaitse lahendamist on võimalik tagada vaid paremate mõõtmistehnoloogiate kasutuselevõtuga, mis eeldab metroloogia süsteemi edasist moderniseerimist interdistsiplinaarsuse suunas ja laiemat teadusbaasi. (2) Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsioonisüsteem on killustatud ning nõrga struktuuriga. · Uute mõõtmistehnoloogiate väljaarendamine ja kasutuselevõtmine Euroopas eeldab suuremat koordineeritust ning kaasatust, et vähendada tarbetut dubleerimist ja vähem teadusmahukate riiklike metroloogiainstituutide taseme mahajäämust, andes neile sel viisil parema positsiooni oma riigi sotsiaalmajandusliku arengu prioriteetide toetamisel. · Euroopa peab kindlustama oma ülemaailmse juhtpositsiooni ning arendama kooskõlastatud strateegiat. Euroopal tuleb töötada välja kooskõlastatud strateegia metroloogiaalaseks ülemaailmseks koostööks programmi tasandil nii, et see tagab Euroopale laiemad majanduslikud eelised ja võimaldab Euroopal rääkida ühel häälel ning olla juhtpositsioonil ülemaailmsete metroloogiaalaste probleemide lahendamisel. 1.3. Riiklik sekkumine ELi tasandil on täiesti õigustatud Riiklik sekkumine ELi tasandil on vajalik killustatud riiklike teadusprogrammide koondamiseks, ühise piiriülese teadus- ja rahastamisstrateegia kujundamiseks ning kriitilise massi osalejate ja vajalike investeeringute saavutamiseks oluliste metroloogiaalaste probleemide lahendamiseks, suurendades seeläbi Euroopa tegevuse investeeringute tasuvust ja mõju selles valdkonnas. Algatus vastab asutamislepingu eesmärkidele tugevdada ELi teaduse ja tehnoloogia baasi (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 179 lõige 1) ja arendada Euroopa teadusruumi, mille aluseks on teadlastevaheline piiriülene koostöö (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 179 lõige 2), näiteks ELi osalemine mitme liikmesriigi teadus- ja arendustegevuse programmides (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 185). Euroopa aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegias „Euroopa 2020” on sätestatud Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni prioriteedid lähiaastateks. Mitmed strateegia suurprojektid, sealhulgas „Innovatiivne liit”, „Euroopa digitaalne tegevuskava”, „Ressursitõhus Euroopa” ja „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”, on seotud metroloogiaalaste teadusuuringutega. Praeguses algatuses on metroloogia teadusprogrammis osalevad ELi liikmesriigid ja nende riiklikud metroloogiainstituudid koos spetsiaalse rakendusstruktuuriga EURAMET tõestanud, et programmi suudetakse tulemuslikult rakendada ka lihtsa juhtimisstruktuuriga. Kuna liikmesriigid vastutavad ühise strateegilise tööprogrammi ja oma tegevuse kõigi aspektide eest ise, viiakse ka järgmist vastavalt täiendatud Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogrammi (EMPIR), ellu subsidiaarsuse põhimõttel. Euroopa Liidu roll on tagada parem kooskõlastatus, et saavutada riiklike ja Euroopa strateegiate kriitiline mass ja ühised põhimõtted, suurendada avaliku sektori kulutuste tõhusust ning tagada ELi poliitikate sünergia ja aidata kaasa Horisont 2020 prioriteetide saavutamisele. 1.4. Metroloogia teadusprogrammi (EMRP) peamised saavutused ja õppetunnid Praegune EMPRi algatus on Euroopa ühine metroloogia teadusprogramm, milles osalevad 22 riiklikku metroloogiainstituuti. See põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 185, mille alusel saab mitmeaastase raamprogrammi rakendamisel riiklikke uurimisprogramme koordineerida. Praeguse programmi kogueelarve viieks aastaks on 400 miljonit eurot; sissemaksed on jagatud osalevate riikide ja Euroopa Liidu vahel. Vahehindamisel tunnustati algatuse väärtust: „Ekspertide rühm oli ühisel seisukohal, et artikkel 185 on peaaegu täiuslik vahend metroloogiaorganisatsioonide ühistegevuse kavandamiseks, arvestades pikaajaliste kohustuste võtmist riikliku rahastamise poolt, suhteliselt homogeenseid riiklikke struktuure ja olemasolevat võrgustikku.” Metroloogia teadusprogrammi peamised puudused on riiklike metroloogiainstituutide piiratud avatus väliste tipptasemel teadussaavutuste kasutamiseks ja ebapiisav suutlikkus. Tööstuslikku kasutust ja seega ka laiemat majanduslikku mõju piirab ka see, et innovatsiooni ja õigusloome-/standardimisealase tegevuskava toetamiseks puuduvad spetsiaalsed vahendid. 2. Eesmärgid 2.1. Üldised eesmärgid Kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga on juhtalgatuse „Innovaatiline liit”, raamprogrammi Horisont 2020 ja Euroopa teadusruumi (ERA) tulevaste algatuste peaeesmärk Euroopa metroloogia teadusuuringute süsteemi ees seisvate probleemide lahendamine ning täiustatud mõõtmislahenduste rakendamisest tuleneva kasu suurendamine Euroopas. Seetõttu on üldised eesmärgid järgmised: (1) pakkuda asjakohaseid, terviklikke ja eesmärgiga sobivaid metroloogialahendusi, mis toetavad innovatsiooni ja tööstuse konkurentsivõimet, samuti arendada mõõtmistehnoloogiat selliste ühiskondlike probleemide lahendamiseks nagu tervishoid, keskkonnakaitse ja energeetika, sealhulgas poliitiliste arengute ja rakenduste toetamiseks (1. üldine eesmärk, GO1); (2) luua integreeritud Euroopa metroloogiaalaste teadusuuringute süsteem, mille kriitiline mass võimaldab aktiivset osalust piirkondlikul, riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil (2. üldine eesmärk, GO2). 2.2. Konkreetsed eesmärgid Üldiste eesmärkide saavutamiseks ning kõrgetasemelise teadus-, finants- ja juhtimisalase integratsiooni tagamiseks kõigis asjakohastes tegevustes, samuti mõju suurendamiseks, on seatud järgmised konkreetsed eesmärgid ja nendega seotud suunised. · Tööstusliku kasutuselevõtu edendamine ja standardimise parandamine · Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogrammi (EMPIR) raames ja selle eelkäijate teadustegevuse tulemusel välja töötatud uute või oluliselt täiustatud toodete ja teenuste maht peab moodustama Euroopa käibest vähemalt 400 miljonit eurot. · EMPIRist otsese kasu saamiseks peaks programmiga ühinema vähemalt 60 % CEN/CENELEC/ISO/IEC tehnilistest komiteedest ja vastavatest standardiorganisatsioonidest. · Ühtse, jätkusuutliku ja integreeritud Euroopa metroloogiaalase tegevuse toetamine eesmärgiga ELi potentsiaali täielikult ära kasutada · 50 % Euroopa sihtinvesteeringutest riiklikele metroloogiauuringutele peab endiselt olema koordineeritud programmi kaudu või sellest mõjutatud. · Programmiga suhtlevad kõik Euroopa riiklikud metroloogiainstituudid ja nende määratud asutused. · Rahvusvahelistes metroloogiakomiteedes[2] on Euroopa juhtpositsioonil vähemalt 20 % ulatuses. 2.3. Tegevuseesmärgid Eespool osutatud konkreetsetest eesmärkidest tuleneb kuus tegevuseesmärki. · Ühiste tegevuskavade loomine, millega nähakse ette nii alusuuringute kui ka probleemide lahendamisele orienteeritud metroloogia tugeva integreeritus ühiste prioriteetide ja ühiste projektikonkursside kaudu tipptasemel projektide väljavalimiseks (1. tegevuseesmärk, OO1). · Innovatsiooniga seotud tegevuste toetamine uute tehnoloogiate, tööstuse tellimusel teostatavate ühiste teadusprojektide ja tööstusliku rakendamise kaudu. Projektide hoolikaks valimiseks on vaja süsteemset metoodikat, vähemalt 20 % tehtavast teadustööst peab toimuma tööstuse tellimusel (praeguses metroloogia teadusprogrammis selline spetsiaalne moodul puudub) (2. tegevuseesmärk, OO2). · Poliitikute ja standardiorganisatsioonide vahetu osaluse suurendamine. Vähemalt 10 % on seotud normide kehtestamisega, võrreldes 0 %-ga metroloogia teadusprogrammis (3. tegevuseesmärk, OO3). · Programmi avatus asjakohastele teaduslikele kogukondadele ning Euroopa tehnoloogia- ja teadusasutuste teadlikkuse ja kaasatuse suurendamine. See tähendab, et riiklike metroloogiainstituutidega / volitatud instituutidega mitte seotud teadlaste osalemine programmis peab vähemalt kahekordistuma (4. tegevuseesmärk, OO4). · Suutlikkuse suurendamine riiklike metroloogiainstituutide arendustegevuses, eelkõige riigi ametiasutuste nõustamine struktuurifondide ja muude asjakohaste programmide täielikuks ärakasutamiseks. Eeldatavalt suureneb ELi struktuurifondide ja muude programmide osakaal EMPIRi kaasinvesteeringutes 0 %-st kuni 10 %-ni (5. tegevuseesmärk, OO5). · Euroopa juhtpositsiooni tugevdamine EURAMETi kaudu ja ülemaailmse koostöö edendamine. See peaks panema aluse vähemalt kahele struktureeritud koostööle suurte metroloogiavaldkonna tegijatega väljaspool Euroopat (nt USA, Kanada) (6. tegevuseesmärk, OO6). 3. Poliitikavalikud Metroloogia teadusprogrammi (EMRP) järglane tuleb valida järgmise kolme peamise poliitikavaliku seast. 1. valiku („ELi ei ole kaasatud”) korral loobub EL osalemisest Euroopa metroloogia teadusprogrammis pärast praeguse rahastamisetapi lõppemist 2013. aastal. Lisaks ei toetata ELi teadusuuringute poliitikaid ega programme, samuti ei rahastata Euroopa metroloogia eesmärke. 2. valiku („Tavaline tegevus – EMRP2”) korral jätkub senine algatus, mille keskmeks on nii alusuuringutele kui ka probleemide lahendamisele orienteeritud metroloogiaalaste teadusuuringute täielik kooskõlastatus ja integreeritus. See hõlmaks mõningate oluliste valdkondlike teemade käsitlemist. 3. valik („Artikli 185 kohane täiustatud algatus – EMPIR”) toetuks metroloogia teadusprogrammi edule, rakendades ambitsioonikamaid ja kaasavamaid artikli 185 algatusi, mis on kooskõlas selliste „Euroopa 2020” eesmärkidega nagu Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogramm (EMPIR). Metroloogia teadusprogrammi edasiarendamine Euroopa metroloogia teadus- ja innovatsiooniprogrammiks (EMPIR) tähendab keskendumist uuendustegevusele ja tööstusrakendustele, täiesti uue tegevusena standardimise ja spetsiaalse suutlikkuse toetamisele, samuti teiste rahastamisallikate, näiteks struktuurifondide kasutamisele, et toetada neid osalevaid riike, mille metroloogiasüsteemid on puudulikud või väljatöötamisel, et võimaldada neil ületada nende riikide taseme ja kehtivate metroloogiasüsteemide vahelist lõhet. 4. Valikute võrdlus Kuue tegevuseesmärgi mõju analüüsi ning majanduslike, sotsiaalsete, keskkonna- ja muude mõjude analüüsi tulemusi võib omavahel võrrelda. Joonis 2: Kuue tegevuseesmärgi (OO) saavutamise valikute mõju ning majandus-, sotsiaal-, keskkonna-ja muude mõjude võrdlus || 1. valik: EL ei ole kaasatud || 2. valik: EMRP2 || 3. valik: EMPIR OO1 Integratsioon || madal/keskmine || väga kõrge || kõrge OO2 Innovatsioon || madal/keskmine || keskmine || kõrge OO3 Poliitiline mõõde || madal/keskmine || keskmine || väga kõrge OO4 Programmi avatus || madal || keskmine || keskmine/kõrge OO5 Suutlikkuse suurendamine || madal || madal/keskmine || keskmine OO6 Ülemaailmne koostöö || madal/keskmine || madal/keskmine || keskmine/kõrge Majanduslik mõju || madal || keskmine || keskmine/kõrge Sotsiaalne mõju || keskmine || keskmine/kõrge || kõrge Keskkonnamõju || madal || keskmine/kõrge || keskmine/kõrge Mõju Euroopa teadus-ja innovatsioonipoliitikale || madal || keskmine/kõrge || kõrge Efektiivsus || väga madal || kõrge || väga kõrge Halduskoormus || kõrge || keskmine || keskmine 5. Eelistatud valik Eelistatud valikuks on kindlasti 3. valik, arvestades selle tõhusust eesmärkide saavutamisel, efektiivsust, samuti vastavust kõigile kriteeriumitele. Seda toetab täielikult tulemuste avalik arutelu (93 % kõigist vastustest määratleti valik „väga sobivaks” või „asjakohaseks”). See valik tugineb metroloogia teadusprogrammi eelnevatele saavutustele, selle järjepidevusele praeguste meetmetega, rakendades neid uues programmis, võimaldades samal ajal algusest peale sujuvalt integreerida lisameetmeid selliste probleemide lahendamiseks, mida praeguses algatuses ei ole võimalik ette näha. Tegelik eelarve jaotus sõltub Horisont 2020 otsustest. Osalevad riigid on juba esitanud oma finantskohustused, mis on kokku üle 300 miljoni euro. Koos ELi toetusega on programmi seitsme aasta eelarve 600 miljonit eurot, arvestades aastaeelarve 7 % kasvu (85,7 miljonit eurot aastas) võrreldes praeguse metroloogia teadusprogrammiga. 6. Järelevalve ja hindamine Asjakohase seire- ja hindamissüsteemi loomine programmi ja projekti tasandil võimaldab usaldusväärselt hinnata, kas EMPIR püsib graafikus ja kas eesmärkide saavutamine kulgeb kavakohaselt. Hindamise raamistik koosneb järgmisest: · Programmi majandusaasta aruanded, mis sisaldavad üksikasjalikku teavet selle tulemuslikkuse ja edusammude kohta eesmärkide saavutamisel ning ülesannete täitmisel eelnevalt kindlaksmääratud näitajate alusel. · Vahehindamine, mille viib läbi Euroopa Komisjoni kutsutud sõltumatu ekspertide rühm hiljemalt 2018. aastal ja milles pööratakse erilist tähelepanu tähtaegadest kinnipidamisele, teadustöö ja innovatsiooni kvaliteedile, edusammudele püstitatud eesmärkide saavutamisel ja soovitatakse teha võimalikke parandusi. · Liidu osalemise lõpetamisel EMPIRis esitatakse sõltumatu lõpphinnang ning ülevaade eesmärkide saavutamisest, tulemustest ja mõjudest. Mõjuhinnangu aruande koostamiseks tuleb välja töötada ja esitada kõikehõlmavate näitajate kogum konkreetsete ja rakenduslike eesmärkide hindamiseks. [1] Vt kogu aruannet http://ec.europa.eu/research/consultations/pdf/empir-survey-final-report.pdf. [2] Nt meetrikonventsiooni komisjonid: www.bipm.org/en/committees.