[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 7.3.2007

SEK(2007) 292 lõplik

Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikega 1 Rumeenia lähenemisprogrammi kohta aastateks 2006–2009

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. üldine taust

Stabiilsuse ja kasvu pakt, mis jõustus 1. juulil 1998, põhineb eesmärgil muuta valitsemissektori rahalised vahendid usaldusväärseks, mis on hindade stabiilsuse ning uute töökohtade loomist soodustava tugeva ja püsiva majanduskasvu tingimuste tugevdamise vahend. Pakti reformimisel 2005. aastal tunnustati selle kasulikkust eelarvedistsipliini kehtestamisel, kuid püüti samas tugevdada selle tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[1] mis moodustab osa stabiilsuse ja kasvu paktist, on sätestatud, et liikmesriigid peavad nõukogule ja komisjonile esitama stabiilsus- või lähenemisprogrammid ja nende iga-aastased ajakohastatud versioonid (ühisraha kasutusele võtnud liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) stabiilsusprogrammid ja ühisraha veel mitte kasutavad liikmesriigid esitavad (ajakohastatud) lähenemisprogrammid).

Rumeenia ühines Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007 ning esitas esimese lähenemisprogrammi 25. jaanuaril 2007. Määruse kohaselt esitab nõukogu komisjoni soovituse põhjal ja pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega programmi kohta oma arvamuse (vt tabel hinnangus käsitletud põhipunktide kohta).

2. programmi hindamise taust

Selleks et luua alus eelarvestrateegia hindamiseks lähenemisprogrammi raames, esitatakse selles punktis ülevaade viimase kümne aasta majandus- ja eelarvenäitajatest.

Rumeenia majanduskasv oli viimasel viiel aastal suur, kuid SKT inimese kohta (väljendatakse ostujõu standardina) on 34% ning seega jätkuvalt alla EL 25 keskmise 2005. aastal. Seetõttu on vajadus järele jõuda suur ning on Rumeenia peamine ülesanne keskpikas ja pikaajalises perspektiivis. Kiire ja kestva inflatsiooni vähenemise ja riigi rahanduse konsolideerimise põhjal majanduslik stabiilsus aastatel 2001–2005 paranes. Investeeringud suurenesid ning neid toetasid välismaised otsesed netoinvesteeringud, tänu millele kandus tootmine tehnoloogiamahukatesse valdkondadesse. Tööstustoodangu ja ekspordi struktuur muutus suurema lisandväärtusega toodete suunas, säilitades välise konkurentsivõime hoolimata tööjõukulude suurenemisest. Majanduse märkimisväärne elavnemine mõjutas tööhõive määra ebaoluliselt, mis on üsna madal, umbes 58%. Samas on Rumeeniale iseloomulik suur emigratsioon ja elanikkonna vananemine. Kuigi 2005. aasta jaanuaris võeti kasutusele ühtne üksikisiku tulumaks, mis aitas küll vähendada musta tööjõuturgu, on selle osakaal siiski endiselt väga suur.

Hinnangus käsitletud põhipunktid Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 5 lõikele 1 (stabiilsusprogrammid) ja artikli 9 lõikele 1 (lähenemisprogrammid) käsitletakse hinnangus järgmisi teemasid: kas programmi aluseks olevad majandusprognoosid on usutavad; kas liikmesriigi esitatud keskpika perioodi eelarve-eesmärk ja kas sellele suunatud kohandamiskava on asjakohased; kas kõnealuse kohandamiskava järgimiseks võetud ja/või kavandatud meetmed keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks kõnealusel ajavahemikul on piisavad; kas keskpika perioodi eesmärgi saavutamisele suunatud kohandamiskava hindamisel on majanduse tõusuaegadel kohandamine suurem ja langusaegadel väiksem ning kas euroala ja vahetuskursimehhanismis (ERM II) osalevate liikmesriikide puhul on liikmesriik oma keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel seadnud sihiks, et eelarve tsükliliselt kohandatud tasakaal paraneb (ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 0,5% SKTst aastas; keskpika perioodi eesmärgile suunatud kohandamiskava kindlaksmääramisel (liikmesriikide puhul, kes ei ole seda veel saavutanud) või keskpika perioodi eesmärgist ajutise kõrvalekaldumise lubamisel (liikmesriikide puhul, kes on selle saavutanud) peamiste struktuurireformide rakendamine, millel on pikaajaline kokkuhoidu soodustav mõju (sh võimalikku majanduskasvu suurendades) ning seega tõestatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele (tingimusel, et säilitatakse asjakohane kindlusvaru kontrollväärtuse 3% SKTst suhtes ning et eelarveseisund peaks programmiperioodi jooksul taastuma keskpika perioodi eesmärgini), kusjuures eritähelepanu pööratakse pensionireformidele, millega kehtestatakse mitmesambaline süsteem, mis hõlmab kohustuslikku täielikult finantseeritavat pensionisammast; kas liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas majanduspoliitika üldsuunistega. Programmi makromajanduslike prognooside usutavust hinnatakse komisjoni talituste koostatud 2006. aasta sügise majandusprognoosi põhjal, kasutades ka ühiselt kokkulepitud metoodikat potentsiaalse SKT ja tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaalu hindamiseks. Majanduspoliitika üldsuunistele vastavust hinnatakse 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate riigi rahanduse valdkonnas vastuvõetud majanduspoliitika üldsuuniste põhjal. Hindamisel vaadeldakse ka: võla suhte arengut ja riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse väljavaateid, millele tuleks stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise parandamise kohta esitatud nõukogu 20. märtsi 2005. aasta aruande kohaselt pöörata „eelarveseisundi järelevalves piisavat tähelepanu“. Komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatises sätestatakse lähenemisviis pikaajalise jätkusuutlikkuse hindamiseks;[2] tegevusjuhendi täitmist,[3]millega on muu hulgas ette nähtud stabiilsus- ja lähenemisprogrammide ühtne ülesehitus ja andmetabelid. |

- Soovitus:

NÕUKOGU ARVAMUS

kooskõlas nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikega 1 Rumeenia lähenemisprogrammi kohta aastateks 2006–2009

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta,[4] eriti selle artikli 9 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja sotsiaalkomiteega

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

1. [27. märtsil 2007] vaatas nõukogu läbi Rumeenia lähenemisprogrammi aastateks 2006–2009.

2. Rumeenia majanduskasv oli viimasel viiel aastal suur, kuid SKT inimese kohta (väljendatakse ostujõu standardina) on 34% ning jätkuvalt alla EL 25 keskmise 2005. aastal. Seetõttu on vajadus järele jõuda suur ning on Rumeenia peamine ülesanne keskpikas ja pikaajalises perspektiivis. Kiire ja kestev inflatsiooni vähenemine ning riigi rahanduse konsolideerimine on tõendiks, et majanduslik stabiilsus aastatel 2001–2005 paranes. Keskmine inflatsioonimäär oli 2006. aastal 6,6%.

3. Programmi makromajandusliku lähtestsenaariumiga on ette nähtud, et SKT reaalkasv väheneb oluliselt kontrollväärtust ületavalt tasemelt 8%-lt 2006. aastal järk-järgult 5,9%ni 2009. aastal, mis samuti ületab kontrollväärtust. Praeguse teabe põhjal näib, et see stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat pigem madal, kuna eeldatakse võla ning eratarbimise suurenemise jätkuvat aeglustumist, mis ei pruugi aga realiseeruda. Erinevalt programmist prognoosisid komisjoni talitused 2006. aasta sügisel, et välisvõlg 2007. ja 2008. aastal veelgi suureneb impordi tõttu, mis jätkuvalt ületab eksporti suure eratarbimise ja investeeringute tõttu.

4. Komisjoni talituste 2006. aasta sügise prognoosi kohaselt ulatus valitsemissektori eelarve puudujääk 2006. aastal 1,4%ni SKTst võrreldes 2005. aasta detsembris ühinemiseelses majandusprogrammis sätestatud eesmärgiga 0,7% SKTst. Lähenemisprogrammis prognoositakse defitsiidiks 2,3% SKTst, kuid esialgsed andmed osutavad veelgi halvemale tulemusele. Algsest eesmärgist kõrvalekaldumine kajastab märkimisväärseid lisakulusid eelkõige jooksvate kulude puhul, mis on osaliselt tingitud kulutamata investeerimisvahendite ümberjaotusest ning mis arvatust enam ületavad tulude suuremat kasvu.

5. Programmi peaeesmärk on jätkata eelarve konsolideerimist, et saavutada keskpika perioodi struktuurse puudujäägi (st tsükliliselt kohandatud tasakaal miinus ühekordsed ja muud ajutised meetmed) eesmärk 0,9% SKTst 2011. aastal, st pärast programmiperioodi lõppu. Programmi eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarvepuudujääki 2,3%lt SKTst 2006. aastal 2%ni SKTst 2009. aastal, kuigi 2007. aastal suurenes see 2,7%ni SKTst. Sarnast arengut prognoositakse esmase eelarvepuudujäägi puhul, mis programmiperioodi lõpuks peaks olema ligikaudu 1% SKTst.

6. Eelarve tagasihoidlik kohandamine põhineb sellel, et parandatakse tulude suhet SKTsse, mis suureneb veidi rohkem kui kulude suhe SKTsse (ligikaudu 4 protsendipunkti võrreldes 3,5 protsendipunktiga). Tulude poolel põhineb kasv suuremalt jaolt maksudel (eriti 2007. aastal) ning „muudel tuludel“ (tõenäoliselt tänu rahavoole ELi fondidest). Kulumäära suurenemine on suures osas tingitud riiklike investeeringute märkimisväärsest suurenemisest, mille osakaal SKTst peaks kava kohaselt kahekordistuma, kuna võime võtta vastu ELi fondide finantsvahendeid peaks märkimisväärselt paranema. Eelarve-eesmärgid on võrreldes 2005. aasta detsembri ühinemiseelse majandusprogrammiga vähem ambitsioonikad, kuigi aluseks olevad majanduskasvu prognoosid on sarnased.

7. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatav struktuurne puudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaks kava kohaselt jätkuvalt suurenema ligikaudu 3% suuruselt puudujäägilt SKTst 2006. aastal ligikaudu 3,5% suuruse puudujäägini SKTst 2007. aastal, enne kui see väheneb 2,25% suuruse puudujäägini SKTst 2009. aastal. Nagu eespool nimetatud, on eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk struktuurne puudujääk 0,9% SKTst, mis tuleb programmi kohaselt saavutada 2011. aastaks, st pärast programmiperioodi lõppu. Kuna keskpika perioodi eesmärk on alammäärast (eelarvepuudujääk hinnanguliselt 1,75% SKTst) ambitsioonikam, peaks selle saavutamine võimaldama saavutada ka kindlusvaru tagamise eesmärgi ülemäärase puudujäägi tekkimise puhuks. Keskpika perioodi eesmärk kajastab usutavalt võla suhet ja keskmist potentsiaalset majanduskasvu pika aja jooksul.

8. Programmi eelarveprognooside riskid tunduvad 2007. aastal olevat enam-vähem tasakaalustatud, kuid pärast seda võib eelarvetulemus osutuda prognoosidest kesisemaks. Nii kulud kui ka tulud võivad 2007. aastal olla kavandatust väiksemad, kuna kulude puhul ei ole riiklike investeerimiskavade rakendamine tõenäoline ning tulud võivad olla seetõttu, et prognoos majandustegevusest tulenevate maksutulude kohta tundub olevat väga optimistlik. Alates 2008. aastast on eelarvestrateegia ebapiisavalt määratletud, mitme kuluartikli puhul ennustatakse muutlikku arengu ning eelarvestrateegia karmistamist 2009. aastal ei põhjendata. Mitmetest eelarvemuudatustest tulenev kulude ületamine viimastel aastatel, ebaselgus seoses summadega, mida riigil tuleb kodanikele maksta riigistatud varade mittetagastamise eest kommunismi perioodil ning riigiettevõtete tõenäoline vabastamine kohustustest riigi ees osutavad kulude ületamise riskile, isegi kui kavandatud investeeringukulud tõenäoliselt vähenevad. Peale selle võivad investeeringuteks eraldatud liiga suured vahendid kuluda tarbimisele, nagu on ka varem juhtunud ning millel on negatiivne mõju riiklike kulutuste kvaliteedile.

9. Kõnealuse riskianalüüsi seisukohast näib programmis sisalduv eelarveseisund olevat ebapiisav keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks programmiperioodi jooksul, nagu see on programmis kavandatud. Peale selle tundub, et tavaliste makromajanduslike kõikumiste korral ei taga see piisavat varu, et programmiperioodi jooksul ei ületataks puudujäägi läve 3% SKTst. Programmi kohaselt on kohandamise tempo keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks selgelt ebapiisav ning seda tuleks oluliselt kiirendada, et olla kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, milles on sätestatud, et kohandamine peab olema suurem majanduse tõusuaegadel ja ning võib olla väiksem majanduse langusaegadel. Eelkõige on headel aegadel olnud struktuurne paranemine vähemärgatav ning see on kavandatud programmiperioodi lõppu, arvestades 2007. aastal vahepealse halvenemisega, peale selle ei toetata 2009. aastal kavandatud kohandamist meetmetega.

10. Valitsemissektori koguvõlg on 2006. aastal hinnanguliselt 13% SKTst, mis on oluliselt madalam asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest 60% SKTst. Programmis prognoositakse, et võla suhe väheneb programmiperioodi jooksul ligikaudu 1 protsendipunkti võrra.

11. Kuna Rumeenia kohta puuduvad elanikkonna vananemisega seotud kulude pikaajalised prognoosid, mis koostatakse majanduspoliitika komitee ja komisjoni väljatöötatud ühiste makromajanduslike eelduste alusel ning mis teiste liikmesriikide puhul on kättesaadavad, ei ole võrreldaval ja kindlal alusel võimalik hinnata elanikkonna vananemise mõju Rumeenias. Elanikkonna vananemisega seotud olulist mõju kuludele ei tohiks riigi praegust demograafilist olukorda arvesse võttes siiski jätta arvestamata. Esmane suure struktuurse puudujäägiga eelarveseisund ei ole piisav, et stabiliseerida võlg veel enne, kui võetakse arvesse vananemise pikaajalist mõju eelarvele. Struktuurse eelarvetasakaalu parandamisega keskpika perioodi jooksul vähendatakse riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

12. Programmis esitatud eelarvestrateegia on osaliselt kooskõlas 2005.–2008. aasta integreeritud suunistes sisalduvate majanduspoliitika üldsuunistega. Eelkõige on eelarve kohandamine keskpika perioodi eesmärgi suunas ebapiisav ning seda tuleks märkimisväärselt kiirendada kogu programmiperioodi jooksul. Peale selle annab muretsemiseks põhjust programmi rahandusstrateegia (eelkõige riigi rahanduse põhimõtete lihtsustamine 2007. aastal) seoses suure majanduskasvu jätkusuutlikkusega ja välisvõlaga, mis hinnangute kohaselt moodustab 2006. aastal 10,3% SKTst.

13. Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega esineb programmis kohustusliku ja vabatahtliku teabe puhul teatavaid puudujääke.[5]

Üldiselt võib teha järelduse, et eeldatava suure majanduskasvu ja maksebilansi suureneva puudujäägi taustal kavandatakse programmiga 2007. aastaks vähem pingelist protsüklilist eelarvet ning selgelt ebarahuldavat ja programmiperioodi lõppu kavandatud liikumist keskpika perioodi eesmärgi suunas, mis on seatud eesmärgiks saavutada alles pärast programmiperioodi lõppu. Peale selle on eelarve-eesmärkide saavutamine alates 2008. aastast ohus. Eespool esitatud hinnangu alusel kutsutakse Rumeeniat üles:

(i) kasutama soodsat aega, et märkimisväärselt kiirendada kohandamist keskpika perioodi eesmärgi suunas, püüdes saavutada ambitsioonikama eelarve-eesmärgi 2007. aastal ja edaspidi;

(ii) kontrollima riiklike kulutuste kavandatud suurt kasvu, vaatama läbi nende komponendid ning suurendama kasvupotentsiaali, samuti parandama siduva keskpika perioodi jooksul riigi kulude kavandamist ja nende realiseerimist.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus 1

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

SKT reaalkasv (muutus, %) | LP jaan 2007 | 4,1 | 8,0 | 6,5 | 6,3 | 5,9 |

KOM nov 2006 | 4,1 | 7,2 | 5,8 | 5,6 | Puudub |

PEP dets 2005 | 5,7 | 6,0 | 6,3 | 6,5 | Puudub |

THHI inflatsioon (%) | LP jaan 2007 | 9,1 | 6,6 | 4,5 | 4,3 | 3,2 |

KOM nov 2006 | 9,1 | 6,8 | 5,1 | 4,6 | Puudub |

PEP dets 2005 | 9,0 | 7,0 | 5,0 | 3,6 | Puudub |

SKT lõhe (% potentsiaalsest SKTst) | LP jaan 20062 | 0,2 | 2,1 | 2,2 | 1,9 | 1,1 |

KOM nov 20066 | 0,4 | 1,9 | 1,5 | 1,0 | Puudub |

PEP dets 2005 | Puudub | Puudub | Puudub | Puudub | Puudub |

Valitsemissektori eelarvetasakaal (% SKTst) | LP jaan 2007 | -1,5 | -2,3 | -2,7 | -2,6 | -2,0 |

KOM nov 2006 | -1,5 | -1,4 | -2,6 | -2,6 | Puudub |

PEP dets 2005 | -0,4 | -0,7 | -1,0 | -1,6 | Puudub |

Esmane tasakaal (% SKTst) | LP jaan 2007 | -0,4 | -1,2 | -1,6 | -1,5 | -1,0 |

KOM nov 2006 | -0,3 | -0,4 | -1,7 | -1,7 | Puudub |

PEP dets 2005 | 0,8 | 0,4 | 0,0 | -0,6 | Puudub |

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (% SKTst) | LP jaan 20062 | -1,5 | -3,0 | -3,4 | -3,2 | -2,3 |

KOM nov 2006 | -1,6 | -2,0 | -3,1 | -2,9 | Puudub |

PEP dets 2005 | Puudub | Puudub | Puudub | Puudub | Puudub |

Struktuurne tasakaal3 (% SKTst) | CP jaan 20064 | -1,5 | -3,0 | -3,4 | -3,2 | -2,3 |

KOM nov 20065 | -1,6 | -2,0 | -3,1 | -2,9 | Puudub |

PEP dets 2005 | Puudub | Puudub | Puudub | Puudub | Puudub |

Valitsemissektori koguvõlg (% SKTst) | LP jaan 2007 | 15,9 | 12,8 | 13,5 | 12,6 | 11,7 |

KOM nov 2006 | 15,9 | 13,7 | 13,9 | 14,4 | Puudub |

PEP dets 2005 | 17,1 | 15,1 | 14,6 | 14,6 | Puudub |

Märkused: Rumeenia aruandeid ei ole veel ametlikult kaasatud Eurostati täielikku kvaliteedihindamisse. Eurostat avaldab ja kinnitab andmed valitsemissektori eelarvepuudujäägi ja võla kohta varsti pärast andmete esitamist 1. aprillil 2007. 2Komisjoni talituste arvutused programmis sisalduva teabe põhjal. 3Tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal (nagu eelmistes ridades), v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. 4Programmis ei ole ette nähtud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid. 5Komisjoni talituste 2006. aasta sügisprognoosiga ei ole ette nähtud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid. 6Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on hinnanguliselt 5,6%, 5,7%, 6,1% ja 6,2% vastavalt aastatel 2005–2008. Allikas: Allikas: Ühinemiseelne majandusprogramm (PEP); komisjoni talituste 2006. aasta sügise majandusprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused |

[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Kõik käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebisaidil:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus, 12.10.2006, KOM(2006) 574, ning Euroopa Komisjoni majanduse ja rahanduse peadirektoraat (2006) „Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus”, European Economy nr 4/2006.

[3] „Täpsustused stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kohta ning suunised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta“, mille on kinnitanud majandus- ja rahandusministrite nõukogu, 11.10.2005.

[4] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[5] Eelkõige puuduvad andmed varude muutuste kohandamise jagunemise kohta ning andmed, mis käsitlevad tööjõu, kapitali ja tootlikkuse panust potentsiaalsesse SKT kasvu.