•Proportsionaalsus

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4 ei lähe käesoleva nõukogu soovituse sisu ega vorm kaugemale sellest, mis on vajalik soovituse eesmärkide saavutamiseks. Liikmesriikide võetavad kohustused ei ole siduvad ja igal liikmesriigil on vabadus otsustada, millist lähenemisviisi kasutada.

Kavandatud meetmed on taotletavate eesmärkidega proportsionaalsed. Ettepanek toetab uue Euroopa teadusruumi eesmärkide saavutamist. See täiendab liikmesriikides teadmiste väärindamiseks tehtavaid jõupingutusi. Ettepanekus võetakse arvesse liikmesriikide tavasid ja veidi varieeruvat lähenemisviisi, mis kajastab liikmesriikide erinevat majandus-, finants- ja sotsiaalolukorda ning teadussüsteemide, asjaomaste asutuste ja organisatsioonide mitmekesisust. Selles võetakse arvesse ka tõika, et riigi, piirkonna või kohaliku tasandi erisuste tõttu võidakse kavandatavat soovitust rakendada mitut eri moodi.

•Vahendi valik

Komisjoni 2008. aasta soovitus intellektuaalomandi haldamise kohta teadmussiirde käigus oli paljude avalikest vahenditest rahastatavate teadmiste loojate jaoks pöördelise tähtsusega. 2013. aastal avaldatud uuringu järgi teatasid peaaegu kõik uuringus osalenud riigid (92 %), et nii riigi kui ka piirkondliku tasandi valitsused toetasid ülikoolides ja teistes riiklikes teadusorganisatsioonides teadmussiirde suutlikkuse ja oskuste arendamist. Mõnes liikmesriigis on tehtud strateegilisi investeeringuid teadmussiirde taristusse ja teenustesse, näiteks tehnosiirdekeskustesse ja teistesse vahendajatesse, ning mõned liikmesriigid rakendavad intellektuaalomandipõhiseid eeskirju, näiteks Iirimaal on olemas riiklik intellektuaalomandiprotokoll. Hoolimata neist saavutusist on EL teaduspõhiste ideede innovatsiooniks muutmises endiselt oma üleilmsetest konkurentidest maas ning teadmiste ringlus on liidus ikka veel ebaühtlane. Digiüleminek, avatud teadus ja avatud innovatsioon on drastiliselt muutnud ökosüsteemi, milles teadusuuringutes ja innovatsioonis osalejad tegutsevad, ning ka EL peab vastavalt kohanduma.

Komisjoni teatisele „Uus Euroopa teadusruum teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks“ lisatud komisjoni 2020. aasta talituste töödokumendis peeti teadmussiirde ja teadmiste väärindamise parandamist ELis erakordseks väljakutseks. Meil puudub üldine Euroopa väärindamisstrateegia, mis annab suuna ja eesmärgid ning sisaldab juhiseid teadusuuringute ja innovatsiooni vaheliste suhte juhtimiseks väärindamisalast koostööd edendaval viisil, sealhulgas nõuandeid intellektuaalomandi haldamiseks ja kasutamiseks. Arvesse tuleb võtta keerukamaid teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteeme ning kaasata suurem hulk sidusrühmi ja osalejaid, tagamaks jõulist teadmistevoogu.

Eelmised, 2008. aasta juhtpõhimõtted võeti vastu komisjoni soovitusena. Praeguste juhtpõhimõtete vormiks on valitud nõukogu soovitus poliitilise konteksti tõttu, eelkõige vajaduse tõttu parandada väärtuse loomist ning suurendada teadusuuringute ja innovatsiooni ühiskondlikku ja majanduslikku mõju, nagu on märgitud teadusuuringute ja innovatsiooni pakti käsitlevas nõukogu soovituses. Sel viisil on need põhimõtted liikmesriikidele paremini omaksvõetavad ja nähtavamad ning nendega ärgitatakse liidus niisuguse suuna võtmist, mis võimaldab saada teadusuuringute tulemustest ja innovatsioonist suuremat sotsiaalmajanduslikku kasu õiguslikult siduvaid sätteid kehtestamata.