KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE Aruanne põllumajanduse pikaajalise riikliku abikava rakendamise kohta aastatel 2006–2010 Soome ja Rootsi põhjapoolsetes piirkondades vastavalt komisjoni otsustele 2009/3067 ja 2010/6050 /* COM/2012/0358 final */





KOMISJONI ARUANNE NÕUKOGULE Aruanne põllumajanduse pikaajalise riikliku abikava rakendamise kohta aastatel 2006–2010 Soome ja Rootsi põhjapoolsetes piirkondades vastavalt komisjoni otsustele 2009/3067 ja 2010/6050 SISUKORD 1........... SISSEJUHATUS........................................................................................................... 3 2........... PÕHJAPIIRKONDADE ABI ÜLDPÕHIMÕTTED...................................................... 3 2.1........ Abi eesmärgid................................................................................................................ 3 2.2........ Komisjoni load............................................................................................................... 3 2.3........ Abiga hõlmatud piirkonnad............................................................................................. 3 2.4........ Seos toodanguga............................................................................................................ 4 3........... PÕHJAPIIRKONDADE ABIKAVA VIIMASED ARENGUSUUNAD....................... 5 3.1........ Abikava hindamine......................................................................................................... 5 3.2........ Abikavade reform........................................................................................................... 5 4........... PÕHJAPIIRKONDADE ABI SOOMES AJAVAHEMIKUS 2006–2010.................... 6 4.1........ Antud load..................................................................................................................... 6 4.2........ Väljamakstud abi............................................................................................................ 7 4.3........ Tootmismahud põhjapiirkondade abiga hõlmatud piirkonnas............................................ 8 4.4........ Põllumajanduse areng põhjapiirkondade abikavaga hõlmatud piirkonnas........................ 10 5........... PÕHJAPIIRKONDADE ABI ROOTSIS AJAVAHEMIKUS 2006–2010.................. 11 5.1........ Antud load................................................................................................................... 11 5.2........ Väljamakstud abi.......................................................................................................... 11 5.3........ Tootmismahud abikavaga hõlmatud piirkonnas.............................................................. 12 5.4........ Põllumajanduse areng abikavaga hõlmatud piirkonnas.................................................... 12 6........... JÄRELDUSED............................................................................................................ 12 6.1........ Soome......................................................................................................................... 12 6.2........ Rootsi.......................................................................................................................... 12 1. SISSEJUHATUS Vastavalt Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi Euroopa Liiduga ühinemise akti[1] artiklile 142 lubas komisjon Soomel ja Rootsil anda pikaajalist riiklikku abi selleks, et riigi põhjapoolsetes piirkondades säiliks põllumajanduslik tegevus. Seda abi nimetatakse põhjapiirkondade abiks (edaspidi „abi”). Käesolev aruanne esitatakse nõukogule vastavalt ühinemise akti artikli 143 aruandlusnõudele, milles on sätestatud, et komisjon esitab iga viie aasta järel aruande väljastatud lubade ja nende alusel antud abi tulemuste kohta. Eelmised aruanded esitati aastatel 1996, 2002[2] ja 2007[3]. 2. PÕHJAPIIRKONDADE ABI ÜLDPÕHIMÕTTED 2.1. Abi eesmärgid Abi antakse eelkõige asjaomaste piirkondade kliimaoludega looduslikult sobiva traditsioonilise esmatootmise ja -töötlemise säilitamiseks, põllumajandustoodete tootmis-, turustamis- ja töötlemisstruktuuride täiustamiseks, selliste toodete müügi soodustamiseks ning keskkonnakaitse ja maaelu alalhoidmise tagamiseks. 2.2. Komisjoni load Abi on vastavalt Soomele ja Rootsile lubatud komisjoni eraldi otsustega. Põhitingimused on kindlaks määratud ühinemise akti artiklis 142; eraldatud abi kogusumma peaks olema piisav selleks, et põhjapoolsetes piirkondades säiliks põllumajanduslik tegevus, kuid ei tohi viia olukorrani, kus toetuste tase kokku ületab lubades määratletud ühinemiseelse võrdlusperioodi taseme. Abi ei tohi ka olla seotud tulevase toodanguga või põhjustada tootmise suurenemist võrreldes võrdlustasemega. Soomet käsitlev otsus võeti vastu 1995. aastal (95/196/EÜ[4]), uuesti sõnastatud otsusega 2002/404/EÜ[5] ja otsusega K(2009)3067. Praegu on lubatud maksimaalne toetus 358 miljonit eurot aastas. Rootsit käsitlev ostus võeti vastu 1996. aastal (96/228/EÜ[6]) ning sõnastati uuesti otsusega K(2010)6050. Lubatud iga-aastane maksimaalne toetus on 318,67 miljonit Rootsi krooni (ligikaudu 35,41 miljonit eurot: käesoleva aruande jaoks kasutatud vahetuskurss on 9,0 SEK/EUR). 2.3. Abiga hõlmatud piirkonnad Vastavates otsustes kindlaks määratud piirkonnad, mis on abikavaga hõlmatud, asuvad 62. paralleelist põhja pool ja mõnel kõnealusest paralleelist lõuna poole jääval lähialal, kus on võrreldavad ilmastikuolud, mis muudavad põllumajandusliku tegevuse eriti raskeks. Piirkondi kindlaks määrates on arvesse võetud järgmisi tegureid: väike asustustihedus (maksimaalselt 10 inimest/km2), kasutatava põllumajandusmaa osa kogupindalast (<10 %) ning inimtoiduks ettenähtud kultuuride kasvatamiseks kasutatava põllumajandusmaa osa põllumajanduslikust kõlvikust (≤20 %) ning eespool nimetatud piirkondadest ümbritsetud omavalitsused (isegi siis, kui need ei vasta samadele tingimustele) Soomes hõlmab praegune abiga seotud ala kokku 1 417 140 hektarit kasutatavat põllumajandusmaad (55,5 % kogu kasutatavast põllumajandusmaast) ning Rootsis hõlmab praegune abiga seotud ala kokku 335 676 hektarit kasutatavat põllumajandusmaad (11 % kogu kasutatavast põllumajandusmaast[7]). Joonis 1. Abiga hõlmatud alad Soomes (C1–C4) ja Rootsis (1–3). 2.4. Seos toodanguga Abi on piiratud konkreetsete põllumajandussektoritega, nagu on kindlaks määratud iga liikmesriigi vastavas otsuses. Abi antakse tootmisüksuste alusel kas loomühiku või hektarite arvu järgi, v.a piimatootmise ja -transpordi abi, mille puhul antakse abi tarnitud ja transporditud piimakoguse eest. Soome põhjapõtradega seotud abi antakse loomapõhiselt. Nagu eespool sedastatud, ei tohi abi olla seotud tulevase toodanguga ega tuua kaasa tootmise suurenemist võrreldes võrdlusperioodiga. Võrdlusperioodid on sätestatud kummagi liikmesriigi otsustes sektorite kaupa. Piimatoodangu võrdluskoguseid on mitmeid kordi viidud vastavusse ÜPP arenguga piimasektoris. Soome ja Rootsi abikavade 2009–2010 läbivaatamisel kaotati seos ÜPP individuaalsete piimakvootide ja abimaksete vahel. Selle asemel kehtestati piirang, mille kohaselt ei anta abi sellises piirkonnas toodetud piimakoguse eest, mille suhtes kohaldatakse piimakvoodisüsteemi kohast kvoodiületamistasu. 3. PÕHJAPIIRKONDADE ABIKAVA VIIMASED ARENGUSUUNAD 3.1. Abikava hindamine Abikava enam kui kümneaastase kohaldamise järel algatas komisjon selle hindamise, mis viidi lõpule 2007. aastal[8]. Hindamisel analüüsiti abikava eesmärkide täitmise määra, võimalikke kõrvalmõjusid, seni kasutatud rahastamisvahendite vastavust ja õigustatust ning abi tulemuslikkust, tõhusust ja asjakohasust. Hindamise tulemustest nähtub, et abikavade: · rakendamine on kaasa aidanud asjaomaste piirkondade põllumajandustegevuse, tootmise ja maakasutuse säilimisele; · kasutamine on endiselt vajalik, et täita artiklis 142 sätestatud eesmärke säilitada asjaomaste piirkondade põllumajandustegevus ning on seega jätkuvalt asjakohane; · kohaldamist tuleks reformida (lihtsustamine). Kõnealuse hindamisega seotud soovituste ja tootmise arengusuundade põhjal on mõlemad liikmesriigid teinud ettepaneku oma vastavate kavade läbivaatamiseks. 3.2. Abikavade reform Otsuste läbivaatamise eesmärk on abikavade lihtsustamine ning lubade vastavusse viimine ühinemisakti eesmärkidega. Lihtsustamise eesmärgil rühmitati 2009.–2010. aastal lõpetatud muudatustes ümber eri tootmissektorid ning täpsustati abimäärad kõigis abikavadega hõlmatud Soome ja Rootsi piirkondades. Eelnevalt eristati otsustes abi piirkonniti ning tootmisüksuste kaupa. Sellega seoses volitati riiklikke ametiasutusi abisummade eristamise jaoks kindlaks määrama eritingimused ja üksikasjalikud kriteeriumid, mis põhinevad ebasoodsate looduslike tingimuste raskusastmel. Mõlemad riigid on komisjonile teatanud ebasoodsate looduslike tingimuste raskusastmega seotud objektiivsed kriteeriumid. Seoses lubade vastavusse viimisega ühinemisaktis sätestatud eesmärkidega ilmnes tootmislubade ja maksekinnituste hindamisest, et Soome abikavaga hõlmatud piirkonnas on tootmine üldjuhul säilinud, kuigi raskuskese on veidi nihkunud lõuna poole. Mõnedes sektorites (eelkõige sea- ja kodulinnukasvatus) on tootmine oluliselt suurenenud, osaliselt tänu abile. Kõnealuse asjaolu ja abikavaga hõlmatud piirkonna muude toetuste arengusuundade tõttu on Soome jaoks ettenähtud iga-aastaste toetusmaksete ülemmäär vähenenud 448,59 miljonilt eurolt 358 miljoni euroni. Lisaks seoti seakasvatus- ja kodulinnukasvatussektori abi toomisliigist lahti. Läbivaatamisel ilmnes, et Rootsi abikavaga hõlmatud piirkonnas on tootmise tase vähenenud – eelkõige piimatootmissektoris, mida on kõige rohkem toetatud. Sellest ilmnes suutmatus saavutada artikli 142 eesmärke, mis seisnevad põllumajandusliku tootmise säilitamises. Seepärast lubatakse 2010. aastal läbivaadatud otsusega Rootsi ametiasutuste ettepaneku alusel koondada abi allesjäänud tootmisele, et vältida selle vähenemist. 4. PÕHJAPIIRKONDADE ABI SOOMES AJAVAHEMIKUS 2006–2010 4.1. Antud load Viieaastase perioodi algul lubati otsusega K(2002)404 maksta Soomele iga-aastast abi kogusummas 448,59 miljonit eurot. Otsuses täpsustati lubatud abi ja tootmistegurid allpiirkonna kohta (ei ole esitatud). Otsust K(2009)3067 (muudetud otsusega K(2009)9122 on kohaldatud alates 1. jaanuarist 2009 ning lubatud abi on esitatud tabelis 1. Piima käsitlevat sätet on kohaldatud alates 1. aprillist 2009 ning sätteid, milles käsitletakse mäletsejaid, aiandust, taimekasvatust ja muid toetusi, on kohaldatud alates 1. jaanuarist 2010. Tabel 1: Otsuse K(2009)3067 kohaselt lubatud iga-aastane abi || Lubatud keskmine maksimaalne abi ühiku kohta || Ühik || Lubatud maksimaalne abi (miljonit eurot) || Abikõlblike tootmistegurite maksimaalne arv 1. PIIM || 10,9 || senti/kg || 193,7 || 1 776 765 t[9] 2. MÄLETSEJAD || || EUR/loomühik (LÜ) || 73,7 || Veised || 412 || || || 179 160 LÜ Uted ja emaskitsed || 533 || || Hobused || 277 || || 3. SEAD JA KODULINNUD[10] || 266 || EUR/loomühik (LÜ) || 37,0 || 4. AIANDUS || || || 25,4 || Kasvuhooned || 11,3 || EUR/m2 || || 202,9 ha Aiandustoodete ladustamine || 18,5 || EUR/m3 || || 5. TAIMEKASVATUS || || EUR/ha || 58,3 || Hektaripõhine üldabi || 37 || || || 881 825 ha Teatavatele kultuuridele ettenähtud abi[11] || 145 || || || 62 475 ha Abi noortele põllumajandustootjatele || 36 || || || 6. MUU ABI || || || 14,9 || Põhjapõder || 36 || EUR/loom || || 171 100 looma Põhjapõdrakasvatusele kiskjate poolt põhjustatud kahju hüvitamine[12] || || || || Abi piima ja liha veoteenusteks || || || || Kariloomade ohutuse tagamise teenused || || || || Metsamarjade ja seente ladustamine || 0,10–0,42 || EUR/kg || || Muu abi[13] || || || || Kokku || || || 358 || 4.2. Väljamakstud abi Põhjapiirkondade abi Ajavahemikus 2006–2009 oli iga-aastase abi väljamakstud kogusumma ligikaudu 326 miljonit eurot (lubatud 448,59 miljonist eurost), mis 2010. aastal suurenes 338 miljoni euroni (lubatud 358 miljonist eurost) (tabel 2). Tabel 2. Soomele väljamakstud põhjapiirkondade abi (miljonit eurot) Toetatud sektor || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 Piim || 159 || 159 || 159 || 159 || 161 Mäletsejad || 65 || 66 || 66 || 68 || 71 Sead, kodulinnud || 36 || 35 || 35 || 33 || 32 Aiandus || 21 || 20 || 21 || 20 || 22 Taimekasvatus || 42 || 43 || 42 || 41 || 42 Muu abi || 3,5 || 3,7 || 4 || 4.2 || 11 Kokku || 326,7 || 326,6 || 326,5 || 325,8 || 338,1 Soomele antud põhjapiirkondade iga-aastase abi puhul järgiti otsustes sätestatud piirnorme. Tuleks märkida, et selliste sektorite puhul, kus kogutoodang ületas abikõlblike tootmistegurite lubatud arvu, kohaldati proportsionaalset vähendamist tootmisteguri üksuse kohta, et järgida otsusega lubatud rahastamise ülempiiri. Kogutoetus põhjapiirkondade abiga hõlmatud piirkonnas Abikavaga hõlmatud toetuspiirkondade põllumajandust toetatakse ka ELi rahastatavatest vahenditest, nimelt ÜPP kahest sambast. Teise samba meetmetest on toetusega hõlmatud piirkondades eriti olulise tähtsusega vähem soodsate piirkondade (LFA) ja põllumajanduse keskkonnameetmete (AE) toetamine. Otsuses K2000/405[14] on sätestatud abikavaga hõlmatud piirkonnas iga-aastase abi ülemmäär 1 118,9 miljonit eurot (1993. aasta tase). Tabelist 3 nähtub, et ajavahemikus 2006–2010 on abikavaga hõlmatud piirkonnas vastavalt kasutatud õiguslikule alusele väljamakstud abi puhul järgitud otsuses sätestatud piirnormi. Tabel 3. Soomes väljamakstud iga-aastase abi (sh ELi abi) kokkuvõte (miljonit eurot) Väljamakstud abi liik || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 ELi poolt täielikult rahastatud otsetoetus || 350,3 || 278,9 || 281,3 || 283,8 || 278,5 LFA, sh siseriiklikud lisad || 308,7 || 309,1 || 309,5 || 308,9 || 308,1 AE-toetus || 164,9 || 153,5 || 162,7 || 164,6 || 167,1 Põhjapiirkondade abi[15] || 326,7 || 326,6 || 326,5 || 325,8 || 338,1 Kokku || 1 150,6[16] || 1 068,1 || 1 080,6 || 1 083,1 || 1 092,6 4.3. Tootmismahud põhjapiirkondade abiga hõlmatud piirkonnas Piimasektor Soome piimast peaaegu 80 % on toodetud abikavaga hõlmatud piirkonnas. See näitaja on viie aasta jooksul olnud üsna stabiilne, suurenedes vaid mõnevõrra kõnealuse ajavahemiku lõpus. Tootmine on siiski keskendunud C2 piirkonda. Viieaastase ajavahemiku jooksul oli piimatoodang kõige suurem 2006/2007. ja kõige väiksem 2008/2009. turustusaastal (vastavalt 1 813 ja 1 756 tonni). Tootmine ületas kehtestatud võrdlustaseme kolmel turustusaastal: 2006/2007., 2009/2010. ja 2010/2011. 2010/2011. turustusaastal oli ületamine 1,5 %. Joonis 2. Piimatoodangu arengusuund põhjapiirkondade abiga hõlmatud piirkonnas 2006/2007.–2010/2011. turustusaastal Mäletsejad Läbivaadatud 2009. aasta otsuses, millega abi lubati, rühmitati kokku veiste, uttede, emaskitsede ja hobuste tootmistegurid. Veisetoodangu puhul on selles rühmas täheldatav kasvusuundumus, samal ajal kui uttede, emaskitsede ja hobuste toodang on oluliselt vähenenud. Abikavaga hõlmatud piirkonnas on veiseliha tootmine viie aasta jooksul muutunud. 2010. aasta tase on 2 % madalam 2006. aasta tasemest; kogu Soomes vähenes vastav näitaja 8,8 %. Kogu Soomes suurenes ammlehmade arv; suurim juurdekasv 55 % oli C piirkonnas. Muude mäletsejate hulk on ajavahemikus 2006–2010 olnud stabiilne. 2010. aastal oli mäletsejate üldtoodang 173 774 LÜ, st 3 % vähem kui toetusega hõlmatud toodangu lubatud piirnorm. Joonis 3. Mäletsejate toodangu arengsuund põhjapiirkondade abiga hõlmatud piirkonnas ajavahemikus 2006–2010 Sead ja kodulinnud Sea- ja kodulinnukasvatus on oluliselt suurenenud juba enne kõnealust viie aastast ajavahemikku ning on mitme aasta jooksul ületanud võrdlustaset 50–70 %. Sealihatootmine on koondunud abikavaga hõlmatud lõunapoolseimatesse, allpiirkondadesse, kus tegeldakse teraviljakasvatusega. 2006. aastal toodeti sealiha 90,9 miljonit kilogrammi ning järgmiste aastate jooksul toodang suurenes, jõudes 93,6 kilogrammini 2010. aastal. Ka kodulinnuliha tootmine on koondunud abikavaga hõlmatud lõunapoolseimatesse piirkondadesse. Tootmine on peaaegu pidevalt suurenenud: ajavahemikus 2006–2010 34,6 miljonilt kilogrammilt 40,4 miljoni kilogrammini. Selle rühma jaoks ettenähtud abi on alates 2009. aastast toodangust lahti seotud ning abimäär külmutati 2007. aasta tasemel.. Lisaks sellele on otsustega ette nähtud tootmise ülemmäär põllumajandusettevõtetele, mis saavad tootmisega sidumata abi 2007. aasta taseme alusel (139 200 LÜ). 2010. aasta toodang oli 135 066 LÜ, 2007. aasta tasemest 97 %. Aiandus Aiandussaaduste tootmine on Soomes piiratud hulga kasvuhoone-ettevõtjatega väike nišitootmine. See moodustab ligikaudu 6 % abist ning 72 % kõnealusest tootmisest toimub C1 piirkonnas. Viieaastase ajavahemiku jooksul on aiandussaaduste tootmispiirkonna suurus olnud 207–211 ha, mis on võrdlustasemest (203 ha) veidi suurem (maksimaalselt 8 ha ehk 4 % võrdlustasemest). Taimekasvatus Taimekasvatusega seotud põhjapiirkondade abi koosneb otsuses määratletud „hektaripõhisest üldabist”, „noorte põllumajandustootjate abist” ja „teatavate põllukultuuride abist”. Mis puutub „hektaripõhisesse üldabisse”, siis on abikavaga hõlmatud piirkonnas jäänud kasutatav põllumajandusmaa (UAA) viie aastase ajavahemiku jooksul väga stabiilseks (630 000–650 000 ha), kuigi võrreldes ühinemiseelse võrdlustasemega on UAA vähenemine olnud märkimisväärne (30 %). Otsuses ei ole sätestatud „noorte põllumajandustootjate abi” abikõlblike tootmistegurite piirnormi ning seega ei ole võimalik võrrelda. Mis puutub „teatavate põllukultuuride abisse”, siis ületas abikavaga hõlmatud piirkond 2010. aastal abikõlblike tootmistegurite piirarvu 60 %. Kõnealune „teatavate põllukultuuride” tootmise tipptase oli tingitud turuolukorrast, mis tekitas suurenenud huvi õliseemnetaimede tootmise vastu 2010. aastal. Kogu tootmispiirkonnast on nisukasvatusega hõlmatud 35–45 %, mis on kõnealuse viieaastase ajavahemiku jooksul püsinud stabiilsena. Muu abi Põhjapõdrakasvatus on jäänud üsna stabiilseks, muutudes viieaastase ajavahemiku jooksul 151 589-lt 154 971 loomani, mis on 10 % vähem otsuses sätestatud abikõlblike tootmistegurite piirarvust. Muu abi ülejäänud osa ei ole tootmisega otseselt seotud. Tootmismahtudega seotud järeldused Kokkuvõttes võib öelda, et abikavaga hõlmatud piirkonnas suurenes toetatud sektorite kogutoodang kõnealuse viieaastase ajavahemiku jooksul ning ületas piima, aiandussaaduste ning „teatavate põllukultuuride” abikõlblike tootmistegurite piirarvu. 2010. aastal oli kõnealune ületootmine väiksem piima ja aiandussaaduste puhul (kogu perioodi vältel 1–4 %), kuid olulise tähtsusega „teatavate põllukultuuride” puhul (60 %). Teatatud tootmise suurendamist ei saa seostada üksnes abiga, kuna abi tase üksuse kohta oli vähendatud proportsionaalselt sellistes sektorites, kus ületati abikõlblike tootmistegurite piirarv. 4.4. Põllumajanduse areng põhjapiirkondade abikavaga hõlmatud piirkonnas 2010. aastal oli Soomes 62 300 põllumajandusettevõtet, neist 58 % abikavaga hõlmatud piirkonnas; võrreldes 2006. aastaga vähenes põllumajandusettevõtete arv nii kogu riigis kui ka abikavaga hõlmatud piirkonnas 9 %. UAA jäi samaks, kuid hektarite arv põllumajandusettevõtte kohta suurenes, andes tunnistust struktuurilisest kohandamisest. Abikavaga hõlmatud põhjapoolseimas piirkonnas on kõige väiksemad põllumajandusettevõtted. Põllumajandusliku tootmise kaitse on saavutatud, kuigi see on keerulisem põhjapoolseimates piirkondades, seda hoolimata nii looma- kui ka taimekasvatusele ettenähtud abi kõrgemast tasemest . Abi on oluline piirkonna põllumajandusettevõtete tegeliku sissetuleku jaoks; peaaegu kaks kolmandikku põllumajandusettevõtjate sissetulekust on saadud abist. Abisummad põllumajandusettevõtte kohta on suurenenud, eelkõige seoses loomakasvatusega. Eelkõige on selle põhjus strukturaalne areng. Põhjapoolses piirkonnas suurenes loomakasvatuse tootmismaht; see moodustas rohkem kui 80 % põllumajanduslikust müügitulust. Ajavahemikus 2006–2010 jäi põhjapoolsetele piirkondade abi ja põllumajandusettevõtte netolisandväärtuse suhe vahemikku 0,41–0,52. Ajavahemikus 2006–2007 suurenes piirkonnas põllumajandusettevõtte netolisandväärtus aasta tööühiku kohta peaaegu 15 %, kuid vähenes pärast 2008. aastat ning oli 2010. aastal vaid 3 % suurem kui kõnealuse ajavahemiku alguse vastav näitaja. Vaadeldaval ajavahemikul vähenes abikavaga hõlmatud piirkonna teatavates osades rahvaarv >4 %; rahvastiku arv vähenes Soome põhjapiirkonna 76 % omavalitsustes, samal ajal kui lõunapiirkonna omavalitsustes oli vastav näitaja 44 %. Soome põhjaosas on põllumajanduses töötajate arv kolm korda suurem kui samal alal töötajate arv lõuna pool, ning see arv on vähemal määral vähenenud. Seoses tööhõivega on toimunud üldiselt positiivne muudatus, kuid töökohti luuakse peamiselt juurde linnades, aga mitte maapiirkondades. Abikavaga hõlmatud piirkonna põllumajandustootmise jätkumisega on säilitatud mitmed keskkonnateenused ja piirkonna harulduseks peetav avatud põllumajandusmaastik. Põllumajandusettevõtjate arvates on viimaste aastate kõige suurem muutus olnud nende tegevuse keskkonnasõbralikumaks muutmine. Pestitsiide mõju ja õhusaastega seotud meetmed on põhjapiirkondade abiga hõlmatud piirkonnas saavutanud pisut suurema tähelepanu kui Soome ülejäänud osades; põhjapoolseimas piirkonnas rõhutatakse palju ka maastiku mitmekesisuse säilitamise ja kaitse vajadust. 5. PÕHJAPIIRKONDADE ABI ROOTSIS AJAVAHEMIKUS 2006–2010 5.1. Antud load Viieaastase perioodi algul lubati otsusega 96/228/EÜ (muudetud) maksta Rootsile iga-aastast abi 318,67 miljonit Rootsi krooni (35,41 miljonit eurot). Otsuses täpsustati lubatud abi ja abikõlblikud tootmistegurid allpiirkonna kohta (ei ole esitatud). Alates 1. juulist 2010 on otsusega K(2010)6050 lubatud Rootsil maksta abi tabelis 4 esitatud viisil. Tabel 4. Otsuse K(2010) 6050 kohaselt lubatud iga-aastane abi || Maksimaalne keskmine abi ühiku kohta[17] || Ühik || Riiklik abi[18] miljonit SEK/aastas || Maksimaalsed abikõlblikud tootmistegurid 1. Piimasektor || || || 295,67 || 450 000 t – Lehmapiim || 0,73 || SEK/kg – Kitsed[19] || 500 || SEK/pea kohta – Lehmapiimaga seotud veotoetus || 0,039 || SEK/kg 2. Sead, kodulinnud[20] || 1 350 || SEK/(LÜ) || 20,97 || 16 532 LÜ 3. Marjad, köögivili || 2 800 || SEK/ha || 2,03 || 750 ha 5.2. Väljamakstud abi Põhjapiirkondade abi Vaatlusalusel perioodil abina makstud iga-aastased kogusummad olid vahemikus 263,29–289,89 miljonit SEK (29,25–32,21 EUR) (tabel 5). 2009. aastal oli väljamakstud abi tase madalaim, aga suurenes 2010. aastal pärast abikava läbivaatamist. Tabel 5. Põhjapiirkondade abi sektorite kaupa (miljon SEK) Toetatud sektor || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 Piim || 274,22 || 257,46 || 249,66 || 248,27 || 264,36 Sead, kodulinnud || 14,51 || 14,09 || 12,75 || 13,97 || 14,70 Marjad, köögivili || 1,16 || 1,12 || 1,14 || 1,05 || 1,04 Kokku || 289,89 || 272,67 || 263,55 || 263,29 || 280,10 Kokkuvõtteks võib öelda, et Rootsile antud põhjapiirkondade iga-aastase abi puhul järgiti alati otsustega lubatud abi piirnorme. Kogutoetus põhjapiirkondade abiga hõlmatud piirkonnas Abikavaga hõlmatud toetuspiirkondade põllumajandust toetatakse ka ELi rahastatavatest vahenditest, nimelt ÜPP kahest sambast (tabel 6). Teise samba meetmetest on toetusega hõlmatud piirkondades eriti olulise tähtsusega vähem soodsate piirkondade (LFA) ja põllumajanduse keskkonnameetmete (AE) toetamine. Abikavaga hõlmatud piirkonna kogutoetuse ülemmäär on sätestatud otsuses K(2010)6050. ELi abimäära järelkontrolli on tehtud tagantjärele alates 2003. aastast. Tabel 6. Rootsis väljamakstud abi (sh ühenduse abi) kokkuvõte (miljon SEK) Abi liik || 2006 || 2007 || 2008 || 2009 || 2010 Kompenseeriv makse (LFA) || 299 || 314 || 309 || 302 || 313 Peamiselt AE toetus (avatud ja vaheldusrikas kultuurmaastik/viljavaheldus) || 270 || 282 || 278 || 276 || 298 Põhjapiirkondade abi[21] || 290 || 273 || 264 || 263 || 280 Kokku || 860 || 869 || 850 || 841 || 891 Ühendatud kogutoetus muutub aasta-aastalt, kuid ei näita püsivat suundumust ning on olnud samas vahemikus alates 1997. aastast. 5.3. Tootmismahud abikavaga hõlmatud piirkonnas Piimasektor Vaatlusalusel ajavahemikul vähenes piimatootmine abikavaga hõlmatud piirkonnas 11 % (joonis 4), kogu riigis oli vastav näitaja 8 %. Kõige järsem vähenemine (20 %) oli abikavaga hõlmatud lõunapoolseimas piirkonnas. Tootmine väheneb endiselt, aga liiga vara on teha järeldusi selle kohta, kas läbivaadatud abi loal on mingisugune mõju. Andmed, mis kajastavad abisummasid, mida maksti piima vedamise eest põllumajandusettevõttest esimesse kogumispunkti, ei ole aruandes esitamise jaoks piisavalt täpsed. Joonis 4. Toetusega piimatootmine Rootsi abiga hõlmatud piirkonnas ajavahemikus 2006–2010. Võrdlustase on otsusega K(2010)6050 sätestatud abikõlblike tootmistegurite piirarv. Sead ja kodulinnud Tootmine on olnud üsna stabiilne, kuid palju väiksem abikõlblike tootmistegurite piirarvust 16 532 LÜ ning väiksem ka kui eelneva viieaastase ajavahemiku jooksul, kui toodang oli ligikaudu 13 500 LÜ. Sea- ja kodulinnusektoris toetusega seotud loomühikute arv oli ligikaudu 11 500 ehk ligikaudu 70 % maksimaalsest määrast. Marjad ja köögivili Marjade ja köögiviljatoodangu toetusega seotud hektarite arv vähenes vaatlusalusel ajavahemikul 414-lt 376ni. Viimase kümne aasta jooksul on toodang muutunud kõnealuste näitajate piires, mis moodustab vaid ligikaudu poole abikõlblike tootmistegurite piirarvust. Tootmismahtudega seotud järeldused Viieaastase ajavahemiku jooksul on piima tootmismaht vähenenud. Ülejäänud kahe sektori toodang oli üsna stabiilne, kuigi erineb aastate lõikes. Kõik sektorid on kaugel abikõlblike tootmistegurite piirarvust. 5.4. Põllumajanduse areng abikavaga hõlmatud piirkonnas Rootsi abikavaga hõlmatud piirkonnas on hõre asustus, majanduse võimalik areng on piiratud ning põllumajanduslikud tingimused on halvad. Kõnealuse piirkonna põllumajandusettevõtte struktuuri iseloomustavad väiksemad, rohkem hajutatud ja korrapäratumad põllud kui Rootsi ülejäänud osades keskmiselt. Seetõttu on kulud suuremad, k.a põllumajandusettevõtte sisesed transpordikulud, mis on tingitud põldude vahelistest vahemaadest. Kõnealuse viieaastase ajavahemiku jooksul vähenes põllumajanduse kogutoodang 10 %. Piirkonna peamine põllumajanduslik toode on piim; vaadeldaval perioodil vähenes piimatootjate arv 1 523-lt 1056ni; st 2001. aastast saadik rohkem kui poole võrra. Abikavaga hõlmatud piirkonna piimatootjate osa on olnud ligikaudu 19 % Rootsi piimatootjatest, samal ajal kui toodangu osa oli 14 %, mis kajastub lehmade keskmises arvus põllumajandusettevõtte kohta; 2009. aastal oli kogu riigis vastavad näitajad 45,2 ja 62,4. Piimatootjate põllumajandusettevõtte sissetuleku arengusuund näitab suurt langust. Vaatlusalusel perioodil vähenes tapasigade tootjate arv 2010. aastal 67ni; toetusega hõlmatud piirkonnas 1 on vaid mõned üksikud tootjad jäänud. Emistele ettenähtud toetust saavate põllumajandusettevõtete arv vähenes 74-lt 60ni, kuigi emiste arv suurenes 20 %, andes tunnistust strukturaalsest kohandamisest. Abikavaga hõlmatud piirkond on valdavalt metsane, põllumajandustootmises olev maa hoiab maastiku avatuna, mis aitab säilitada bioloogilist ja maastikulist mitmekesisust. Viieaastase ajavahemiku jooksul vähenes aga viljavahetuseks kasutatav ala 12 %; karjamaade ala vähenes 40 %. Toetuspiirkondade põllumajandustavasid iseloomustab vähem intensiivne tootmine, mille puhul maad kasutatakse peamiselt heina- ja karjamaadena. Selliste alade puhul kasutatakse pestitsiide ja väetisi tavaliselt vähe. Seepärast on kõnealuses piirkonnas keskkonnale avalduv mõju, mis on seotud põllumajandusega, väiksem kui riigi muudes piirkondades. Ajavahemikus 2000–2009 oli toetus piirkonna elanikkonna arengule väiksem kui riigi ülejäänud osas: enamikus maapiirkondades vähenes see 5,5 %. Ajavahemikus 2000–2008 vähenes toetusega hõlmatud piirkonnas põllumajanduses töötavate inimeste arv 15,2 %, samal ajal kui metsandussektoris tööhõive kasvas. 6. JÄRELDUSED Käesolevas aruandes antakse ülevaade ajavahemikus 2006–2010 Soomele ja Rootsile antud põhjapiirkondade abi lubadest ning saavutatud tulemustest. Aruanne on koostatud kooskõlas ühinemisakti artikli 143 lõikega 2 ja põhineb liikmesriigi ametiasutuste poolt esitatud andmetel. 6.1. Soome Seoses põhjapiirkondade abikava rakendamisega Soomes märgib komisjon: 1. Vastavus komisjoni lubadega lubatud abi piirnormidele: väljamakstud abi kogusummade ning ajavahemikus 2006–2010 põhjapiirkondade abiga hõlmatud piirkonna kogutoetuse puhul järgiti komisjoni vastavates otsustes K(2009)3067 ja 2002/404/EÜ sätestatud lubatud abi piirnorme ja seal kindlaksmääratud võrdlustasemeid; 2. Vastavus abikõlblike tootmistegurite piirarvule: abikavaga hõlmatud piirkonna kogutoodang ületas piima, aiandussaaduste ja „teatavate põllukultuuride” jaoks ettenähtud abikõlblike tootmistegurite piirarvu; Vältimaks lubatud abi kogusumma ületamist, kohaldas Soome abimaksete proportsionaalset vähendamist tootmisteguri ühiku kohta. Kuigi kõnealuse süsteemiga tagati, et riik täitis oma kohustust väljamakstud abi ülemmäärade järgimisel, ei suudetud sellega vältida abi laiendamist (ehkki väiksemas ulatuses) kogu tootmisele; 3. Abikava eesmärkide saavutamine: põhjapiirkondade abi on Soomes üldjuhul aidanud säilitada piirkonna tootmistaset. Kuigi mõnes toetatud sektoris kogutoodang suurenes ning oli võimalik täheldada põhjapiirkondade abi raskuskeskme mõningast nihkumist lõuna poole, tuleks hoolega jälgida abikava rakendamist ja abi eristamiseks kohaldatud kriteeriume. 6.2. Rootsi Seoses põhjapiirkondade abikava rakendamisega Rootsis märgib komisjon: 4. Vastavus komisjoni lubadega lubatud abi piirnormidele: ajavahemikus 2006–2010 põhjapiirkondade abi väljamakstud kogusummade puhul järgiti komisjoni otsustes 96/228/EÜ ja K(2010)6050 sätestatud lubatud abi piirnorme; 5. Vastavus abikõlblike tootmistegurite piirarvule: kõigis põhjapiirkondade abikavaga hõlmatud sektorites järgiti üldiselt abi saavate abikõlblike tootmistegurite piirarvu; 6. Abikava eesmärkide saavutamine: väljamakstud abiga ei suudetud Rootsis tootmistaset säilitada. Läbivaadatud otsusega K(2010)6050 saaks anda kõnealusele suundumusele tagasikäigu, kuid praegu on veel liiga vara teha järeldusi selle mõjude kohta. Mõlemas riigis aitab põllumajandustootmise jätkumine säilitada põhjapiirkondade abikavaga hõlmatud, valdavalt metsases piirkonnas avatud, hästi hallatud põllumajandusmaastiku ilmet. Maastiku avatus on positiivne nii bioloogilise mitmekesisuse kui ka maastiku üldilme jaoks. Riiklikelt ametiasutustelt saadud teabe põhjal leiab komisjon, et seoses põhjapiirkondade abiga on ametiasutused rahuldavalt kohaldanud Soome suhtes otsuseid K(2009)3067 ja 2002/404/EÜ ning Rootsi suhtes otsuseid 96/228/EÜ ja K(2010)6050. [1] EÜT C 241, 29.8.1994. [2] Soome KOM(2002) 102, 25.2.2002, Rootsi KOM(2002) 105, 1.3.2002. [3] Soome KOM(2007) 459, 31.7.2007, Rootsi KOM(2007) 416, 31.7.2007. [4] EÜT L 126, 9.6.1995, lk 35. [5] EÜT L 139, 29.5.2002, lk 38. [6] EÜT L 76, 26.3.1996, lk 29. [7] Kasutatava põllumajandusmaa mõiste määratluse muutmise tõttu on see arv võrreldes eelmise aruandega vähenenud. [8] http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/nordic/index_en.htm [9] Turustusaastal. [10] Tootmisega sidumata abi. Võrdluskogus ≤ 139 200 LÜ. [11] Teraviljad (v.a oder, kaer, segateravili), õliseemned ja muud õlikultuurid, valgurikkad ja kiutaimed. Suhkrupeet, tärklisekartul, õunad piirkondades C1, C2 ja C2 N. Avamaaköögiviljad piirkondades C1–C4. [12] Lubatud abi ülemmäär 5 miljonit eurot. [13] Koltasaamid, looduslik elatis, põhjapõdrakasvatus. [14] EÜT L 154, 27.6.2000, lk 23 [15] Võrdlustase kuni 2008. aastani 448,59 miljonit eurot, alates 1. jaanuarist 2009 358 miljonit eurot. [16] 2006. kalendriaasta jooksul maksti otsetoetust 2005. ja 2006. aasta eest. [17] Abi ühiku kohta võib olla eristatud piirkonniti maksimaalse keskmise abi piires. [18] Lubatud maksimaalne abi: 318,67 miljonit SEK. [19] Kitsepiimatoodang (~ 800 kg piima kitse kohta aastas). [20] 1 munakana = 0,01 LÜ, emis = 0,33 LÜ, 1 tapasiga = 0,10 LÜ. [21] Võrdlustase: 318,67 miljonit SEK.