EUROOPA KOMISJON Brüssel,21.12.2021 JOIN(2021) 35 final ÜHISTEATIS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE ELi strateegiline lähenemisviis endiste võitlejate desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise toetamisele









1. Sissejuhatus Konfliktide muutuv olemus, relvastatud rühmituste levik ja kasvav vägivald põhjustavad palju valu ja kannatusi ning mõjutavad tugevalt meeste, naiste, poiste ja tüdrukute elusid kogu maailmas. Kui rahu taandub ja relvakonfliktid destabiliseerivad riike ja terveid piirkondi, on Euroopa Liit (EL) sageli silmitsi kas otseste või kaudsete tagajärgede ja uute julgeolekuprobleemidega. Seepärast peab EL varasemast enam täiustama oma tegevust üleilmse rahu edendajana ning tegelema ebastabiilsuse ja konfliktidega, mis jäävad liidu piiridest välja. ELil on pikaaegne traditsioon toetada konfliktist pääsemise sooviga kogukondade ja üksikisikute julgeolekut ja inimarengut. Konfliktilt rahule üleminekul on hädavajalik lihtsustada asjaosaliste jaoks kontrollitud väljumisvõimalusi, poliitilisi protsesse ja alternatiivsete elatusallikate leidmist. Colombia Vabariigis või Indoneesia Acehi provintsis rahuprotsesside toetamine, Kirde-Nigeeria konfliktipiirkondadest lahkumise võimaluste otsimine või Ida-Ukraina konflikti veteranide taasintegreerimise parandamine on mõned näited sellest, kuidas EL saab neid püüdlusi mõjutada ja toetada. Endiste võitlejate desarmeerimine, demobiliseerimine ja taasintegreerimine (DDR) on stabiliseerumisel ja püsiva rahuni jõudmisel väga tähtsad. Nii ei ole enam võimalik relvastatud rühmituste (kellest mõni võib olla terroristlik organisatsioon) tekitatud ebastabiilsusest ja hädast kasu lõigata. Niisiis on DDR lahutamatu osa ELi tegevusest selle nimel, et vägivald ei korduks ja valitseks laiem stabiilsus, sest DDR vähendab relvastatud rühmitustega seotud riske ning toetab üleminekut relvastatud vastasseisult poliitikas osalemisele ja kaasavale valitsemisele. DDRi puudutavad algatused põrkuvad vahel konkreetsete takistustega, nagu näiteks nõrk kohalik ja riiklik omalus, rahuloome killustatus, relvarahu või rahukokkuleppeid puudutavad ebarealistilikud või toetuseta sätted või ootused, lühiajaline lähenemisviis taasintegreerimisele ning julgeoleku- ja õigusvaldkonna ebaefektiivne juhtimine. ELi kogemus näitab, et vaja on varakult sekkuda ja mõelda pikale perspektiivile, tegutseda paindlikult ja olla võimeline kiiresti reageerima, ühendades diplomaatia, arengu-, rahu-, julgeoleku- ja kaitsealase tegevuse suure riskiga olukordades. Relvastatud rühmitustega seotud probleemide lahendamiseks ja oma tegemiste mõju maksimeerimiseks otsustas EL oma DDR-poliitikat ajakohastada, võttes aluseks väliskonfliktide ja -kriiside puhul järgitava integreeritud lähenemisviisi (edaspidi „integreeritud lähenemisviis“). ELi ajakohastatud DDR-poliitika sobib liidu ambitsiooniga tugevdada Euroopa positsiooni maailmas, toetudes Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) ees võetud kohustusele tegutseda rahu nimel, keskendudes konfliktide ennetamisele ning rahu ja arenguni viivale ennetavale tegevusele. Nii toimides aitab EL ära hoida seda ümbritsevatest naaberpiirkondadest ülekanduvat mõju, mis võiks ohustada ELi sisejulgeolekut. Määratlus ja eesmärk DDR tähendab relvajõudude ja relvastatud rühmituste mees- ja naisliikmete ja nendega seotud isikute vabatahtlikku relvade mahapanekut, juhtimisstruktuuridest lahkumist ja siirdumist tsiviilellu. DDRi põhieesmärk on kestlik (taas)integreerumine. See hõlmab mitmeid julgeoleku-, sotsiaalsete ja psühholoogiliste vajadustega ning tulevaste sotsiaal-majanduslike, hariduslike, tervishoiualaste, õiguslike ja poliitiliste väljavaadetega seotud kaalutlusi, mis puudutavad nii endiseid võitlejaid ja nendega seotud isikuid kui ka nende peresid ja kogukondi, kuhu nad (taas)integreeruvad. Seega on DDR punkt, kus humanitaar-, arengu- ja rahualane tegevus kokku saavad. Käesolevas ühisteatises sätestatakse terviklik kogu ELi hõlmav poliitika DDRi protsessi hindamiseks ja selles osalemiseks ning pakutakse välja võimalused, kuidas DDRi saaks asjaomastes riikides ja piirkondades kavandada ja toetada koordineeritult ja konfliktitundlikult ning kooskõlas rahvusvahelise õigusega kas vahetult või koos partnerorganisatsioonidega, nagu ÜRO, Maailmapank, piirkondlikud organisatsioonid ja kolmandad riigid. Käesolevas teatises ·esitatakse ELi lähenemisviis DDRile ning tuuakse välja viisid, kuidas EL ja selle liikmesriigid saavad seda toetada; ·tugevdatakse seoseid teiste olulisimate poliitikavaldkondade ja instrumentidega konflikti eri etappides; ·antakse ülevaade ELi nimel tegutsejate juhtpõhimõtetest; ·tehakse ettepanekuid spetsiaalsete tööriistade ja meetmete kohta. 2. ELi DDRi puudutava lähenemisviisi kohandamine muutuvatele oludele Tänapäeva konfliktide osalised on üha enam erinevad relvastatud rühmitused, kellel on paindlikud juhtimisstruktuurid, kes on piiriülesed ning seotud organiseeritud kuritegevuse ja terroriorganisatsioonidega. Radikaliseerumiseni viivad sotsiaalsed, etnilised, kultuurilised, majanduslikud, poliitilised, usulised ja julgeoleku probleemid, mida süvendavad puudused riigistruktuuride ja avaliku halduse ning õigusriigi põhimõtete toimimises, ebavõrdsus maa ja loodusvarade kasutamisel, kliimamuutused ning keskkonna ebakindlus. Sellises olukorras on DDRi protsess sageli jäetud ilma selleks vajalikust raamistikust ehk püsivatest vaherahu ja jätkusuutlikest rahukokkulepetest. Peale selle võib see nõrgestada muid DDRi seisukohalt olulisi eelduseid, nagu konfliktipoolte vastastikune usaldus rahu tegemisel, tahtmine selles osaleda ning minimaalne julgeolekutase. Seega on relvakonfliktist väljuvatel inimestel ja rühmitustel vaja abi ja toetust nii siis, kui on olemas rahukokkulepe, kui ka siis, kui konflikt kestab. DDRi protsessis osalemine

Rahuprotsessiga seotud ootuste ohjeldamiseks ja usalduse suurendamiseks peaks meeste, naiste, poiste ja tüdrukute osalemine DDRis põhinema oludest olenevatel selgetel ja muutumatutel sobivuskriteeriumidel, milles arvestatakse vanuse, soo ja mitmekesisusega. Kuigi rollid võivad kattuda, on DDRi asjaomased kategooriad järgmised: -relvajõudude ja/või relvastatud rühmituste võitlejad ja tugiülesandeid täitnud isikud, keda sageli nimetatakse lihtsalt seotud isikuteks; -tsiviilisikutest tagasipöördujad ja omaalgatuslikult demobiliseerunud isikud; -relvastatud rühmituste liikmete pered ja ülalpeetavad; -röövitud, lapsed, ellujäänud ja teised kannatanud; -kogukonnad, kuhu endised võitlejad ja nendega seotud isikud (taas)integreeruvad. Rahvusvahelises inimõigustealases õiguses, rahvusvahelises humanitaarõiguses ja rahvusvahelises kriminaalõiguses piiratakse sõjakuritegude, genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja inimõiguste ränga rikkumise toimepanijate õigust DDRis osaleda. Seetõttu võib mõne isiku, keda alguses DDRi jaoks sobivaks peeti, pärast kriminaaluurimist sellest välja arvata ja vastutusele võtta. Peale selle ei saa DDRis osaleda selliste rühmituste liikmed, kelle ÜRO Julgeolekunõukogu või EL on terroriorganisatsiooniks kuulutanud, ega naasvad terroristist välisvõitlejad ja nende pered. Kooskõlas rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõigusega tuleks alati kavandada ja esikohale seada relvajõudude ja relvastatud rühmitustega seotud laste kohene tingimusteta kaitse, vabastamine ja (taas)integreerimine oma perre ja kogukonda, olenemata sellest, kas asjaomased rühmitused on liigitatud terroristlikuks või mitte. Lapsed, kes on juba süüvõimelised ja keda kahtlustatakse raskes kuriteos, antakse üle tsiviilosalistele ning nende üle tuleks mõista kohut alaealistele kohaldatava õiguse alusel. DDRi põhikomponendid EL käsitab DDRi poliitilise, mittesõjalise ja ümberkujundava protsessina, mis tugineb suuresti riiklikul ja kohalikul omalusel, rahu- ja arengualasel tegevusel ning kerksuse suurendamisel. ELi tegevust DDRi toetamisel, selle rõhuasetust konkreetsetele komponentidele, nende järjestamist ja kombineerimist tuleb kujundada konkreetsetest asjaoludest oleneval. EL võib toetada algatusi, mida ei nimetata otseselt DDRiks, aga mille eesmärk on siiski vähendada vägivalda või suurendada kerksust kogukonna tasandil ja tugevdada üksikisikute võimet seista vastu (taas)värbamisele relvastatud rühmitusse. Relvastatud rühmitustest kontrollitud spontaanse või struktureeritud väljumise ja tsiviilellu naasmise väljavaadete loomine võib aidata kaasa DDRi soodustavama keskkonna tekkimisele. Desarmeerimine on võitlejate ja nendega seotud isikute ning vahel ka tsiviilelanikkonna kasutatud relvade, laskemoona ja lõhkeainete ohutu hindamine, kokkukogumine, dokumenteerimine, kontrollimine ja kõrvaldamine, et vähendada peamiselt väike- ja kergrelvade ning nendega seotu ebaseaduslikku ringlust. Desarmeerimine võib toimuda ükskõik millises DDRi etapis, olles kas vahepealne või tingimuslik, olenedes kas laiematest poliitilistest suundumustest või rahuprotsessi edenemisest. EL võib toetada desarmeerimist ja/või relvade ja laskemoona haldamist poliitika ja poliitilise dialoogi kaudu või pakkudes riigi või kohaliku võimu esindajatele abimeetmeid ja eksperdinõu. Peale ÜRO volitatud või piirkondlikult ja riiklikult juhitud algatuste võib ette näha ka ühise desarmeerimise ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missiooni ja/või operatsiooni raames, kui nõukogu kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 43 nii otsustab. Samuti peaks kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormi (EMPACT) tulirelvade prioriteedi raames jätkuma ELi ja ELi-väliste õiguskaitseasutuste vaheline operatiivkoostöö. Demobiliseerimine on relvajõudude ja relvastatud rühmituste täiskasvanud liikmete eraldumine ja/või lahkumine juhtimisstruktuuridest ja tsiviilisikuks muutumine. See hõlmab õigusliku staatuse muutumist ning võib vajada psühhosotsiaalset nõustamist ja meditsiinilist tuge. See võib toimuda spontaanselt või seda võib korraldada õigusaktide või poliitiliste kokkulepete alusel. Sobivate võitlejate ja nendega seotud isikute menetlemine ja vabastamine hõlmab lühiajalist suunatud üleminekuabi (tsiviilellu naasmise abi) andmist demobiliseeritutele. Selles tuleks arvestada inimkaubanduse ohvritega, keda on kasutatud relvakonfliktis ja sõjas. EL võib demobiliseerimist toetada oma välistegevuse rahastamise programmide kohaste erisätete alusel ja kiiresti rakendatava abiga, Euroopa Liidu lepingu artikli 28 kohaste meetmetega, ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) kohaste meetmetega ning muu tegevusega, mis suurendab võimude suutlikkust kontrollimise, logistika ja digitaliseerimise valdkonnas. Tsiviilellu naasmise tugi võib hõlmata tulevasteks sotsiaalseteks ja tööalasteks väljakutseteks valmistumise koolitust koos konkreetsete eraldistega tsiviilellu naasmise ja taasintegreerimise kombineerimiseks (nt osalemine majanduslikes ja arenguprojektides, mis on seotud taristuga, terviseteenustega, rohelise energiaga jms). Taasintegreerumine on protsess, mille käigus endised võitlejad ja nendega seotud isikud siirduvad elama tsiviilühiskonna liikmetena. Selline avatud protsess on julgeolekuline, psühholoogiline, sotsiaalne, tervisealane, kultuuriline, usuline, majanduslik, poliitiline ja õiguslik ning toimub laiema taastumise, rahuloome ja arengu osana indiviidi, perekonna ja kogukonna tasandil. Eritingimustel võivad kontrollitud ja sobivad endised võitlejad asuda ka riikliku julgeoleku sektorisse. Peale selle, et selles tuleb arvestada vastutavusküsimusi, julgeolekusektori sobivat suurust ja vastuvõtuvõimet, peab see protsess olema riiklik, edendama kaasatust ja õiglast esindatust ning vastama ühiskonna julgeolekuvajadustele. ELi taasintegreerimisalane tegevus toimub koos laiema arengu toetamise ja rahuloomega, et aidata endistel võitlejatel ja nendega seotud isikutel naasta tavaellu ning suurendada vastuvõtva kogukonna ja võimude vastuvõtuvõimet (sh tugevdades kohalike omavalitsuste struktuure, võimeid ja protsesse). Kuna poliitilise süsteemi, riigiinstitutsioonide, haridus- ja tervishoiusüsteemi ning avaliku halduse laiem düsfunktsionaalsus vähendavad eduka taasintegreerumise väljavaateid, näeb EL ette struktureeritud tegutsemise. Kui toetada konfliktist mõjutatud elanikkonda rahust saadava kasu võrdsel jagamisel (nt reparatsioon kannatanutele ja ellujäänutele, sh inimkaubanduse ohvritele), suureneb kohalike kogukondade ja riigivõimu tahe selles osaleda ning see soodustab ka leppimist. Sotsiaal-majandusliku taasintegreerumise toetamiseks tahab EL tegeleda eelkirjeldatud protsesside valdkonnaülesusega, hõlmates nii erinevaid aspekte, nagu maaomandiga seotud ebakindluse kaotamine, tervishoiuteenuste kättesaadavuse tagamine ning finants- ja pangandusteenuste kättesaadavuse soodustamine. Seetõttu tuleb arvestada ja tegeleda teatavate oluliste sotsiaal-majandusliku haavatavuse teguritega (nagu struktuursed makromajanduslikud puudujäägid ning kestliku arengu, heaolu ja inimväärsete töökohtade loomise takistused, hariduslikud lüngad ning kasutud või kättesaamatud sotsiaal- ja tervisekaitsesüsteemid) ning teiste oluliste teguritega, nagu organiseeritud kuritegevuse roll, varimajandus, taasvärbamise oht jne.

EL toetab oma humanitaarabialase, arendus- ja kaubanduskoostööga inimväärset tööd, kestlikku elatise hankimist ja majandust, et aidata riikidel hädaolukorrast taastuda ja ehitada kõik uuesti üles paremini. Sellist lähenemist tuleks taasintegreerimise (sisepõgenike, pagulaste ja tagasipöördujate) puhul kasutada süsteemsemalt. Oma jõupingutustes edendada poliitilist taasintegreerumist soodustavat rahu hoidmise kultuuri aitab EL üksikisikutel ja kogukondadel omandada oskusi, mida neil on vaja erakonna või ühiskondliku liikumise liikmena või sõltumatu aktivistina poliitikas osalemiseks, et oleks võimalik erinevate vaadete pooldajate debatt ning laiem leppimine ja rahuloome ilma vägivaldse kättemaksu hirmuta. 3. ELi terviklik tegevus DDRiga seotud väljakutsete lahendamiseks Lai ulatus DDRi vajadusi arvesse võttes kasutab EL ära oma mitmetahulist tegevust rahu, julgeoleku ja arengu nimel. ·Tõhusa vahendajana kogu maailmas on ELil oluline roll rahuprotsessides ja konfliktide ennetamises ning selle keskmes on eelkõige inimeste turvalisus. Seetõttu on ELil head võimalused pakkuda riiklike või piirkondlike strateegiate kaudu tulemuslikku ja paindlikku DDRi tuge. Poliitikal ja poliitilisel dialoogil põhinev realistlik lähenemine, milles pööratakse tähelepanu ka riiklikele julgeoleku tagajatele, võib vähendada pingete uue eskaleerumise tõenäosust ning parandada ELi naabruskonna ja kaugemate partnerite stabiilsust ja kerksust. ·Teadusuuringute ja innovatsiooni kasutamine tõendipõhises poliitikaloomes parandab DDRi toetust ning selleks on vaja teadmisi, õpitut ja kogemusi hallata. ELi tööriistakasti sidus kasutamine DDRi algatused on edukamad, kui neid toetavad integreeritud lähenemisviisi poliitikavahendid, tööriistad ja instrumendid, mis on konkreetseid asjaolusid arvestades sobivas järjestuses ning realistlike eesmärkide, eelarve ja ajakavaga. Kõik asjaomased ELi osalised, kes tegutsevad oma pädevuste kohaselt, peavad oma tegevust poliitilisel, strateegiliselt ja tegevuslikul tasandil koordineerima, omavahel konsulteerima ja tegema koostööd, et ühendada pikaajaline poliitikapõhine arengutoetus lühiajaliste ja muude abimeetmetega. Pärast naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ vastuvõtmist ja Euroopa rahutagamisrahastu loomist on ELil praegu selles valdkonnas tulemuste saavutamiseks paremad võimalused. Rahuloome ja arengukoostöö EL investeerib kogu maailmas konfliktide ennetamisse ja rahuloomesse ning tema eesmärk on integreerida konfliktitundlikkus ja kerksus oma välistegevusse (sh kehtestades sellise konkreetse nõude arengukoostöös ja rahvusvahelises partnerluses, kui need hõlmavad tegutsemist ebakindlates ja konfliktidest mõjutatud riikides). See hõlmab pikaajaliste konflikti teisendamise ja rahuloome meetodite abil süsteemset tegelemist konfliktide ja kriiside algpõhjustega. Ebakindlates oludes on määrava tähtsusega tegevus selle nimel, et luua kogukonna tasandil ruumi poliitilisele dialoogile ja õigusriigi põhimõtte järgimisele ning hoida ära või vähendada vägivalda ja äärmuslust. Sellistes oludes hoiavad endiste võitlejate, nendega seotud isikute ja neid vastuvõtvate kogukondade jaoks tehtavad investeeringud ära konflikti ja vägivalla taaspuhkemise, kuna suurendatakse kerksust ja vastuseisu relvastatud rühmitustesse tagasi värbamisele. EL on tähtis osaline Colombia Vabariigi rahuprotsessis – seda nii usalduse ja dialoogi edendajana endiste Colombia Revolutsiooniliste Relvajõudude esindajate ja valitsuse vahel kui ka sotsiaalse ja majandusliku taasintegreerumise peamise rahastajana nii projektide kaudu kui ka eelarvetoetusega. ELi toetust tugevdas ELi eriesindaja silmapaistev roll rahuprotsessis ning selle toetuse kavandamisel lähtuti inimõigustepõhisest lähenemisviisist ja järgiti põhimõtet, et mitte kedagi ei tohi kõrvale jätta. Selle eesmärk on endiste võitlejate majanduslik taasintegreerumine seeläbi, et toetatakse n-ö tootvaid projekte ja kutseõpet, eluasemeid ja avalike põhiteenuste kättesaadavust, puuetega inimeste rehabiliteerimist, lastehoidu ja naiste majanduslikku võimestamist. Colombia rahuprotsessi peamised probleemkohad on seotud endiste võitlejate julgeolekuga, projektide ja eluasemete jaoks vajaliku maa ümberjagamise ja kättesaadavusega, sissetulekut andvate algatuste kestlikkusega, kohaliku ja piirkondliku eelarve koostamisega kohalike arengukavade jaoks, et hõlmata taas ühiskonda kaasamise vajadusi, häbimärgistamisega ja ELi rahastuse kättesaadavusega pangandussüsteemi kaudu. Ennetav diplomaatia ja vahendamine Nagu märgitud ELi rahuvahendamiskontseptsioonis, on vahendamises ja rahuläbirääkimistel määrava tähtsusega relvastatud osalistega seotud kord. Võimaluse korral peaks läbirääkimisdelegatsioonidesse olema kaasatud relvastatud rühmituste esindajad ja DDRist mõjutatud kogukonnad. Eduka lepitamise ja stabiliseerumise võimalusi suurendavad rakendatavad ja realistlikud DDRi puudutavad sätted, mis hõlmavad vaenutegevuse lõpetamist, relvarahu, võimu jagamist ja julgeolekukorda. Seepärast tuleb DDRi alast oskusteavet kasutada juba läbirääkimiste alguses.

Julgeolekusektori reform ja õigusriikluse toetamine Vastavalt ELi-ülesele julgeolekusektori reformi raamistikule võivad julgeolekusektori reform ja DDR olla tihedalt seotud. Osalised võivad seada enda ühes protsessis osalemise tingimuseks vastaspoole usaldusväärsed lubadused osaleda teises protsessis, sest julgeolekusektori reformi võidakse tajuda riigi sõjaväe nõrgestamisena ja DDRi relvastatud rühmituste õõnestamisena. Julgeolekusektori reform peaks viima selle sektori vastutuse ja inimõiguste järgimise paranemiseni, aga ka õigusriikluse ja demokraatliku valitsemistava suurema toetamiseni, lahendades niimoodi peamised murekohad, mida relvastatud osalised ära kasutasid. ELil oli 2013. aastal Côte d’Ivoire’i Vabariigis alanud DDRis (eriti taasintegreerimises) tähtis roll. Valitsus keskendus desarmeerimisele ja demobiliseerimisele ning EL eri projektide abiga tsiviilellu naasmisele ja taasintegreerumisele. Samuti anti lisatoetust riigi ülesehitamise lepingu jaoks, keskendudes õigussektori reformile, rahvuslikule leppimisele ja konfliktide ennetamise projektidele, mis toetavad kodanikuühiskonna organisatsioone ja kohalikke ametiasutusi. ÜJKP missioonid ja operatsioonid ning julgeoleku- ja kaitsevaldkonna nõustajate võrgustikud DDR peab toimuma koostoimes ELi julgeoleku- ja kaitsealase tegevusega. ÜJKP kohased tsiviil- ja militaarmissioonid ja operatsioonid peaksid vastavalt oma volitustele aitama riiklike ja kohalike osaliste toetamisega kaasa DDRi soosiva keskkonna loomisele. Peale otsese panuse konkreetsetesse DDRi osadesse, võivad ÜJKP missioonid aidata koolitamise ja mentorlusega kaasa DDRi läbinud endiste võitlejate pikaajalisele taasintegreerumisele. Komisjoni asjaomased talitused, ELi delegatsioonid, Euroopa välisteenistuse militaarnõustajate ning terrorismivastaste ja julgeolekuekspertide võrgustikud, nagu ka ELi liikmesriikide kaitseatašeed ja julgeolekunõustajad peaksid olema DDRis osalevate partnerriikide relvajõudude ja õiguskaitseasutustega suhtlemisel olulised osalejad. ELi juhitav Acehi järelevalvemissioon (AMM) algas 2005. aastal ning selle eesmärk oli teha Indoneesia Acehi provintsi rahuprotsessi üle järelevalvet ja seda toetada. AMM oli tsiviilmissioon, mille ülesanne oli kõrvaldada kasutusest Acehi Vabastamise Liikumise (GAM) relvad ning paigutada ümber piirkonda ajutiselt saadetud sõjalised üksused ja politseijõud. Pärast seda, kui relvade kasutusest kõrvaldamise volitused 2006. aasta alguses täidetud said, jätkas AMM inimõiguste olukorra, seadusandlike muudatuste ja GAMi liikmete taasintegreerumise jälgimist kuni missiooni lõpuni 2006. aastal. Vägivaldse äärmusluse ennetamine ja tõkestamine Paljud DDRiga seotud protsessid toimuvad keskkonnas, kus konflikti käigus on kanda kinnitanud vägivaldne äärmuslus. Sellisel juhul aitavad vägivaldse äärmusluse ennetamise ja tõkestamise algatused koos ELi terrorismivastase tegevuskava välismõõdet puudutava osaga ennetada terrorismi ja vägivaldset äärmuslust üldiselt (sh relvastatud rühmitustesse (tagasi) värbamist) ning selleks võib kaaluda deradikaliseerumisele suunatud meetmeid. Kui need algatused on täielikult kooskõlas rahvusvahelise inimõigustealase õigusega, annavad need valitsustele, kodanikuühiskonnale, kogukondadele ja kohalikele asutustele teadmised ja oskused, mida neil on vaja sellise dünaamikaga paremini toime tulemiseks, ning parandavad kogukondade vastupanuvõimet ja kohalikku konfliktide ja vägivaldse äärmusluse ennetamise võimet. Sellises keskkonnas tegutsevad praktikud peaksid olema hästi kursis asjaomaste riikide või piirkondadega seotud vägivaldse äärmusluse vastaste ja DDR-algatustega, mõistma nende eesmärke ja konkreetseid töömeetodeid ning püüdma saavutada eri tegevuste koostoimet. Vägivaldse äärmusluse ennetamise ja tõkestamise algatused võivad sisalda sunnimeetmeid (nt kui võimud järgivad rehabiliteerimise ja taasintegreerimise strateegiaid pärast vastutusele võtmist). Seetõttu on vägivaldse äärmusluse ennetamise ja tõkestamise algatused DDRist erinevad, sest viimased on alati vabatahtlikud ja see peaks ka nii jääma. Filipiini Vabariigi valitsus ja Islamistlik Moro Vabastamise Rinne sõlmisid 2014. aastal Bangsamoro kohta üldise kokkuleppe, mis sisaldab normaliseerimislisa, mis puudutab konflikti DDRiga seotud aspekte. Normaliseerimine koosneb neljast osast: julgeolek (40 000 võitleja ametlik demobiliseerimine), sotsiaal-majanduslik areng, usaldust suurendavad meetmed ning üleminekuperioodi õigusemõistmine ja lepitamine. ELi terviklähenemine sidus varase taastamise kohalike asutuste pikemaajalise abistamisega, et panna alus kestlikule arengule, tugevdades valitsemist, õigusriiklust ja kohalikku majanduslikku võimekust. Need programmid viidi kooskõlla ELi teiste algatustega, millega samuti toetatakse Bangsamoro ja Mindanao kogukondi, institutsioonide ülesehitamist ja maaelu arengut. EL toetab ka Marawi linna ülesehitamist, toetades Bangsamoro üleminekuametit, mis tegeleb ka kodanikuühiskonna ja üleminekuperioodi õigusemõistmise küsimustega, maaelu arengu programmide ja põllumajandusliku ettevõtluse programmidega. Väike- ja kergrelvad, relvade ja laskemoona haldamine ning miinivastane tegevus Väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona levik ja kõrvalesuunamine konflikti käigus soodustavad uuesti relvastumist ja relvastatud rühmituste moodustamist ning vähendavad mõju, mis DDRi protsessil võib konflikti kordumisele olla. Sel on ka pikaajaline oht ELi sisejulgeolekule, sest sellised varud võivad jõuda kas ELi või piirkonna kuritegelike ühenduste kätesse. Seetõttu peab desarmeerimine tuginema DDRi käigus laiemale poliitilisele relvade ja laskemoona haldamisele. See tugevdab konfliktijärgse taastumise strateegiaid, relvaembargosid ning sooteadlikku regulatiivset, operatiivset ja tehnilist väike- ja kergrelvade ohjet kooskõlas ELi väike- ja kergrelvade strateegiaga. Selle saavutamisel on määrava tähtsusega ELi liikmesriikide osalemine ja koostöö ELi-väliste riikidega. DDR on tihedalt seotud miinivastase tegevuse algatustega, mis võivad aidata suurendada üldist usaldust rahuprotsessi vastu. See võib olla osa tsiviilellu naasmise ja taasintegreerimise meetmetest (nt miiniohukoolitused). Humanitaarabina toimuv demineerimine teeb maad taas kasutatavaks ja annab tagasi elatusallikad ning parandab asjaomaste kogukondade julgeolekut. Organiseeritud kuritegevuse ja loodusvarade ebaseadusliku kasutamise probleemidega tegelemine

Inimkaubanduse vastu võitlemine Konfliktipiirkonnad on viljakas pinnas inimkaubandusele, mis muudab haavatavate elanikkonnarühmade olukorra veelgi keerulisemaks. Üha lootusetumaks muutuv majanduslik olukord, õigusriikluse nõrgenemine või isegi kadumine ja kättesaadavate sotsiaalteenuste vähenemine suurendavad elanikkonna isoleeritust selliste tegurite alusel nagu sooline ebavõrdsus, vaesus, sotsiaalne tõrjutus ja etniline päritolu. See omakorda suurendab kohaliku elanikkonna (eriti naiste ja laste) haavatavust inimkaubanduse suhtes. Lapsi kasutatakse sageli sõduritena või sõjaliste rühmituste teenistuses sellistes rollides nagu kandjad, kokad, valvurid ja luureinfo kogujad) ja seksiorjadena. Inimkaubanduse piiriülene olemus on eriti oluline, kuna kuritegelikud organisatsioonid tegutsevad sageli hästi struktureeritud professionaalsete võrgustike kaudu nii internetis kui ka väljaspool seda. EL jätkab keskendumist inimsmugeldajate ärimudelite lõhkumisele ning ohvrite (eriti naiste ja laste) kaitsmisele ja võimestamisele. 4. ELi DDRi toetuse juhtpõhimõtted DDRi toetamine varieerub suuresti olenevalt konflikti etapist ja dünaamikast, vaenutegevuse lõpetamise liigist ning rahvusvahelise üldsuse kaasatusest. ELi rahvusvahelise õiguse kohane toetus peab olema realistlik, paindlik ja konfliktitundlik ning see peab juhinduma järgmistest põhimõtetest. ØPoliitikapõhisus ja hea koordineerimine partneritega Tugevdatud poliitikal põhineva lähenemisviisiga saab EL tegutsemist tulemuslikult lõimida ja koordineerida ning maandada asjaomaseid riske, suheldes samal ajal olulisimate rahuloome, diplomaatia, arengu ja humanitaarabi valdkonna osalistega. ELi tugevama ja sidusama panuse tähtsad alusepanijad on ELi delegatsioonid ja eriesindajad, ÜJKP kohased missioonid ja operatsioonid ning liikmesriikide esindajad partnerriikides. Tulemusliku mitmepoolsuse pooldajana saab EL kasu väärtuslikust partnerlusest ÜRO, Maailmapanga, piirkondlike organisatsioonide (Aafrika Liit ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE)), kolmandate riikide ning asjaomaste riikide institutsioonide, kohalike, kogukondade, erasektori ja kodanikuühiskonnaga. EL toetab DDRi veel sellega, et edendab mitmepoolsete instrumentide kättesaadavust ja kasutamist. ØPiirkondlik ja kohalik omalus Kuigi välistoetus (sh piirkondlikul tasandil) võib lihtsustada DDRi soodustava keskkonna teket, on määrava tähtsusega ikkagi asjaomase riigi, kohalike ja kogukonna omalus, pühendumus ja tegevus. Kestlike tulemusteni jõudmiseks on ELi koordineerimise eesmärk suurendada riiklike ja piirkondlike strateegiatega omalust (sh mittepidavate piiridega kohtades). See peaks aitama kaasa õigusriigi tekkele ning vastutavate institutsioonide ja võimekuse tugevdamisele (DDRiga seotud ametid ja organid ning asjaomased kogukondlikud ja kodanikuühiskonna algatused). ØInimkesksus ja vabatahtlikkus EL rakendab kahju mittetegemise ja mitte kellegi kõrvalejätmise põhimõtteid, täidab inimõigustega seotud hoolsuskohustust ja toimib konfliktitundlikult. Otsus relvastatud rühmitusest lahkuda oleneb kontekstist ja kuigi seda võib lihtsustada või motiveerida, ei saa neid inimesi ega rühmitusi DDRis osalema sundida – nende osaluse vabatahtlikkuse säilimine on väga tähtis. EL propageerib rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimist igas olukorras (sh kinnipidamisel ja lahinguväljal vangi võtmisel, kus inimestel ei pruugi alternatiive olla). DDRis osalejad on sageli silmitsi sotsiaalse tõrjutuse ja häbimärgistamisega. Neil võivad olla purunenud peresidemed, lüngad hariduses, terviseprobleemid (sh vaimse tervise probleemid, mis võivad hõlmata narkosõltuvust, vägivaldset käitumist ja/või individuaalset või kollektiivset traumat, mis võib muu hulgas olla seotud seksuaalse ja soolise vägivalla ja inimkaubandusega). Neil võivad puududa enda tööga või ettevõtlusega elatamise oskused ja/või konstruktiivselt poliitikas osalemise oskused ning asjaomased tugivõrgustikud, ent samal ajal võidakse neid häbimärgistada ning nende taasintegreerumise teel võib olla õiguslikke ja praktilisi takistusi. Samamoodi võivad vastuvõtvad kogukonnad kannatada kollektiivse trauma, hirmu ja usaldamatuse ning julgeolekuolukorra halvenemise all, mis võib endistesse võitlejatesse ja nendega seotud isikutesse kahtlustavat suhtumist veelgi suurendada. Seepärast kasutab EL DDRi puhul mitut valdkonda hõlmavat lähenemisviisi, võttes arvesse eri vanuses meeste, naiste, poiste ja tüdrukute (sh eri kodakondsuse, etnilise päritolu ja usuga ning keeleliste ja poliitiliste vähemuste ja põlisrahvaste) erinevaid individuaalseid vajadusi. Neis jõupingutustes pöörab EL tähelepanu ka puuetega seotud küsimustele ja tervishoiuprobleemidele ebakindlates oludes. I.Laste ja nende õiguste kaitsmine

II.Sooteadlikkus Et tagada meeste, naiste, poiste ja tüdrukute võrdne sisuline osalus DDRi kõigis etappides, tuleb arvestada sellega, et nende vajadused, võimed ja võimalused on erinevad, nagu ka kontekstist olenevalt neile pandud ootused. Sooga arvestamise integreerimiseks tuleks teha kõigis arengukoostöö programmides põhjalik sooteadlik analüüs. Meetmetes tuleks arvestada eri rollidega, mis eri sugudel ja vanuserühmadel võisid relvastatud rühmitustes olla, ning tegeleda tuleks ka stereotüüpsete soorollide, ebavõrdsuse ja soopõhise häbimärgistamisega. III.Noorte kaasamine Noorte rolli tuleb võtta asjakohaselt arvesse, olgu nad siis ellujäänud, konfliktiohvrid, positiivsete muutuste tekitajad ja/või radikaliseerimise või (taas)värbamise sihtmärgid. Kogu DDRi protsessi käigus tuleb aktiivse konsulteerimise ja kaasamise kaudu arvestada noorte meeste ja naiste erinevaid vajadusi, võimalusi ja ootusi. ØHea planeerimine DDRi toetamise kavandamine peab algama võimalikult vara. DDRi koordineeritud hindamise alusel tuleks ELi humanitaarabi, stabiliseerimise, rahuloome, arengu, ÜJKP ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika alastes meetmetes järgida integreeritud lähenemisviisi. Toetuses võib kombineerida ELi, selle finantseerimisasutuste ja liikmesriikide meetmeid. ELi delegatsioonidel peaks DDRiga seoses olema vajaduse korral alati võimalik kasutada eriteadmisi ja tuge (sh seotud valdkondades nagu rahuloome, vahendamine, lastekaitse või julgeolek). Asjakohasel juhul peaks nad saama kasutada ka julgeoleku- või militaarnõustajate/-atašeede ja Euroopa välisteenistuse terrorismivastaste või julgeolekuekspertide ning samas riigis või piirkonnas tegutsevate ÜJKP missioonide või ajutiste abijõudude abi. Vaja on korralikult hinnata keskkonna- ja kliimaolukorda, milles DDRi protsess toimub. Selleks on eelkõige vaja, et haavatavuse või ebakindluse hindamisega tagataks, et DDRis kavandatud majanduslikud ja sotsiaalsed võimalused oleks kerksad ja pikaajalised ning et keskkonna- või kliimamuutuseriskid oleks võimaluse korral maandatud ega suurendaks olemasolevaid haavatavusi ega konfliktiriske veelgi. EL peaks oma toetusest riiklikele ja kohalikele asutustele, osalejatele, sidusrühmadele ja võimalikele vastutöötajatele selgelt teada andma. Kommunikatsioonis tuleks arvestada vanuse ja sooga ning sõnum tuleks kohandada konkreetsetele sihtrühmadele, kohalikule kultuurile ja oludele sobivaks. Selleks on tähtsad partnerid poliitilised, militaar-, traditsioonilised ja usujuhid ning kodanikuühiskond, arvestades siiski konfliktitundlikkuse küsimuste ja inimõiguste nõuetega. ØKohanemissuutlikkus DDRi toetav tegevus peaks tuginema tõenditele ja olema paindlik ning kasutama seiret, hindamist, õppimist, digitaliseerimisvõimalusi, parimaid tavasid ja varasemaid õppetunde. Sellise poliitika elluviimiseks on vaja parandada DDRiga seotud üldist teadlikkust ja võimekust (sh praktikat, poliitikat ja teadusuuringuid ühendava koolitusega). Nii on ELil võimalik kasutada teadmisi, andeid ja oskusteavet rahuloome ja arengu tagamiseks. 5. Meetmed, mille abil hinnata ja kavandada ELi tulemuslikku osalemist DDRis ning seda ellu viia EL ühendab sidusalt kiire reageerimise DDRi toetavate pikaajaliste geograafiliste, piirkondlike ja temaatiliste kohustustega. Püütakse suurendada oma mõju, kasutades ühistel väärtustel ja huvidel ning vastastikusel kasul põhinevat partnerlust kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. ØKõrge esindaja ja komisjon tugevdavad DDRi toetamise koordineerimist, edendades ELi asjaomaste sidusrühmade vahelist suhtlust. DDRi toetamise kavandamisel võetakse arvesse kõiki asjaomaseid poliitikavahendeid, instrumente ja võimalusi. Integreeritud lähenemisviis hõlmab ka abi taotlemist ELi liikmesriikidelt. ·Luuakse mitteametlik alaline talitustevaheline töökond, kuhu kuuluvad Euroopa välisteenistuse ja komisjoni asjaomaste temaatiliste talituste esindajad, kes teevad ELi DDRi meetmete üle järelevalvet, nõustavad ja toetavad ELi delegatsioone, Euroopa välisteenistust ja komisjoni talitusi ning ÜJKP missioone. DDRi töökonna loomisel ja tegevuses järgitakse sama korda nagu julgeolekusektori reformiga tegeleva mitteametliku alalise talitustevahelise töökonna puhul. ·ELi vahendajate ringi kaasatakse isikud, kellel on DDRi valdkonnas eksperditeadmised, tagamaks, et rahu- ja relvarahukokkulepped sisaldaksid realistlikke DDRi puudutavaid sätteid. ·EL parandab oma sisemist DDRi protsessi toetamise võimekust (nt DDR-koolituste, asjaomaste koolitusasutustega koostöö ning teadusuuringute ja eksperdivõrgustike abil). ØAlati kui kavandatakse DDRi toetamist, tuleks võimalikult vara teha selle spetsiifiline koordineeritud hindamine, et toetamine oleks poliitikapõhine, konfliktitundlik ja paindlik.