EUROOPA KOMISJON Brüssel,16.5.2018 COM(2018) 302 final 2018/0152(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 767/2008, määrust (EÜ) nr 810/2009, määrust (EL) 2017/2226, määrust (EL) 2016/399, määrust XX/2018 [koostalitlusvõimet käsitlev määrus] ja otsust 2004/512/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2008/633/JSK



{SEC(2018) 236 final}

{SWD(2018) 195 final}

{SWD(2018) 196 final}



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST ·Ettepaneku taust Alates 2011. aastast on viisainfosüsteem (VIS) toiminud tehnoloogilise lahendusena, mis hõlbustab lühiajalise viisa menetlemist ning aitab viisa-, piiri-, varjupaiga- ja rändeametitel kiiresti ja tõhusalt kontrollida vajalikku teavet kolmandate riikide kodanike kohta, kes vajavad viisat ELi reisimiseks. VIS ühendab liikmesriikide konsulaadid kogu maailmas ja kõik nende välispiiripunktid. Süsteem teeb peamiselt sõrmejälgede alusel biomeetrilise võrdluse isikusamasuse tuvastamiseks ja kontrollimiseks. Nagu öeldud teatises „Ühise viisapoliitika kohandamine uute väljakutsetega toimetulekuks“, ELi ühine viisapoliitika on Schengeni acquis’ oluline osa. Viisapoliitika on ja peaks ka edaspidi olema turismi ja ettevõtlust soodustav vahend ning aitama seejuures vältida nii julgeolekuohte kui ka ELi suunduva ebaseadusliku rände ohtu. Kuigi pärast viisaeeskirja jõustumist 2010. aastal ja viisainfosüsteemi jõustumist 2011. aastal ei ole viisamenetluse aluspõhimõtteid läbi vaadatud, on samas oluliselt muutunud keskkond, milles viisapoliitika toimib. Viimaste aastate rände- ja julgeolekuprobleemide tulemusena on poliitiline arutelu nii sisepiirikontrollita ala üle üldisemalt kui ka viisapoliitika üle konkreetsemalt nihkunud rände ja julgeolekuprobleemide, majanduslike kaalutluste ja üldiste välissuhete vahelise tasakaalu ümberhindamise suunas. Teatises Schengeni ala säilitamise ja tugevdamise kohta komisjon juba teatas, et piiriülesed ohud, mis ähvardavad sisepiirikontrollita ala avalikku korda või sisejulgeolekut, on ühist huvi pakkuv küsimus. Piirikontrolli puudumisega Schengeni ala sisepiiridel on alati käinud kaasas meetmed muudest valdkondadest: välispiiride haldamine, viisapoliitika, Schengeni infosüsteem, andmekaitse, politseikoostöö, õigusalane koostöö kriminaalasjades ja uimastipoliitika. Samas on hoogne tehnoloogiline areng avanud uusi võimalusi viisataotluste menetlemise lihtsustamiseks nii taotlejate kui ka konsulaatide jaoks. Kuna VIS on oluline osa viisapoliitikat toetavast raamistikust, täiendab käesolev ettepanek hiljutist komisjoni 14. märtsi 2018. aasta ettepanekut, millega muudetakse viisaeeskirja. VIS on lahutamatu osa komisjoni lähenemisviisist, mis käsitleb piiride, rände ja julgeolekuga seotud andmete haldamist. Selle eesmärk on tagada, et piirivalvuritel, õiguskaitse- ja rändeametnikel ning kohtuasutustel on vajalik teave, et paremini kaitsta ELi välispiire, hallata rännet ja parandada siseturvalisust kõikide kodanike jaoks. Komisjon esitas 2017. aasta detsembris ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistiku eeskirjad, et süsteemide vahel toimuks arukam ja tõhusam koostöö. 2016. aastal kehtestati riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi (EES) määrusega, et riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem ning VIS saaksid olla täielikult koostalitlusvõimelised, et anda täieliku ülevaate kolmanda riigi kodanike varasemate reiside andmetest, lisades sellele teabe selle kohta, kuidas viisasid kasutati. Ettepanek koostalitlusvõime raamistiku loomise kohta ELi piiride ja viisade infosüsteemide vahel muudab VIS määrust, et luua VIS, mis koos riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ning Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemiga (ETIAS) on osa ühtsest platvormist, millele koostalitlusvõime rajatakse. Koostalitlusvõime ettepanekuga kasutusele võetud mitme identiteedi detektor muudab mitme identiteedi kindlakstegemise ja identiteedipettuste vastu võitlemise lihtsamaks. Kui taotlejal on mitu identiteeti, edastab detektor viisataotlust menetlevale ametile automaatselt teate, et ametiasutus saaks võtta asjakohaseid meetmeid. Pärast seda, kui infosüsteemid on toimima hakanud ja nendevaheline koostalitlusvõime on tagatud, suurenevad märkimisväärselt viisasid töötlevate ametnike jaoks võimalused teha taotlejate kiiret taustakontrolli. Euroopa otsinguportaal võimaldab teha ühe päringu, et saada tulemusi mitmest süsteemist. See aitab suurendada sisepiirikontrollita ala julgeolekut. Selle eesmärgi saavutamiseks on vaja muuta viisatöötlust käsitlevaid õigusakte. Muudatused peaksid ennekõike hõlmama viisasid väljastavate asutuste kohustust automaatselt konsulteerida mitme identiteedi detektoriga ning samuti teiste andmebaasidega, kui nad teevad lühiajalist viisat taotlevate kolmandate riikide kodanike kohta julgeoleku ja rändega seotud hinnanguid. ELi tasandil leiti teabelünk dokumentides, mis lubavad kolmandate riikide kodanikel viibida Schengeni alal kauem kui 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul: pikaajalised viisad, elamisload ja elamisloakaardid (Kõrgetasemelise infosüsteemide ja koostalitlusvõime eksperdirühma 2017. aasta mai lõplik aruanne). Nõukogu kutsus komisjoni üles korraldama teostatavusuuringu, et luua ELi keskne andmehoidla, mis sisaldaks teavet pikaajaliste viisade, elamisloakaartide ja elamislubade kohta. Uuring lõpetati 2017. aasta septembris ning selles jõuti järeldusele, et andmehoidla loomine VISi osana oleks IT turbe, rakendamise lihtsuse ja kulutasuvuse seisukohast kõige teostatavam. Tehti järeluuring VISi laiendamise vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta, et hõlmata pikaajaliste viisade ja elamislubade andmed. Lisaks 2016. aasta aprillis alustatud koostalitlusvõimealase tööga, et luua piirihalduse ja julgeoleku tugevamad ja arukamad infosüsteemid, korraldati 2016. aastal VISi üldine hindamine. Hindamisel vaadati lähemalt süsteemi otstarbekust, tõhusust, mõjusust ja lisandväärtust ELi jaoks. Leiti, et VIS täidab seatud eesmärgid ja funktsioonid ning on endiselt üks arenenumaid sellelaadseid süsteeme, kuid uued väljakutsed viisa-, piiri- ja rändehalduses tähendavad, et süsteemi on vaja veelgi täiustada mitmes konkreetses valdkonnas. 17. aprillil 2018 esitas komisjon ettepaneku liidu kodanike isikutunnistuste ning vaba liikumise õigust kasutavatele liidu kodanikele ja nende pereliikmetele väljaantavate elamislubade turvalisuse suurendamise kohta. Selle ettepaneku valguses ei ole selliste elamisloakaartide lisamine VISi vajalik. ·Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid VIS loodi otsustega 2004/512/EÜ ja selle eesmärk, funktsioonid ja ülesanded on sätestatud määruses (EÜ) nr 767/2008 (VIS määrus). 13. juuli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 810/2009 (viisaeeskiri) sätestatakse eeskirjad biomeetriliste tunnuste registreerimiseks VISis. Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsuses 2008/633/JSK kehtestatakse tingimused, mille alusel saavad liikmesriikide määratud asutused ja Europol juurdepääsu VISile terroriaktide ja teiste raskete kuritegude ärahoidmise, avastamise ja uurimise eesmärgil. Ettepanek ei piira direktiivi 2004/38/EÜ kohaldamist. Ettepanekuga ei soovita mingilgi viisil muuta direktiivi 2004/38. ·Ettepaneku eesmärgid Käesoleva algatuse üldeesmärgid on vastavuses aluslepingust tulenevate eesmärkidega tugevdada julgeolekut ELis ja selle piiridel, hõlbustada seaduslike reisijate õigust ületada välispiiri ning vabalt liikuda ja viibida sisepiirikontrollita alal ning hõlbustada Schengeni välispiiri haldamist. Neid eesmärke laiendatakse veelgi Euroopa rände tegevuskavas ning järgnevates teatistes, sealhulgas teatises Schengeni ala säilitamise ja tugevdamise kohta, Euroopa julgeoleku tegevuskavas, komisjoni eduaruannetes, mis käsitlevad tõhusama ja tõelisema julgeolekuliidu loomist, ning teatises, mis käsitleb ühise viisapoliitika kohandamist toimetulekuks uute väljakutsetega. Käesoleva ettepaneku erieesmärgid on: (1)hõlbustada viisa taotlemise korda; (2)hõlbustada ja tugevdada kontrolli liikmesriikide välispiiripunktides ning territooriumil;

(3)tõhustada Schengeni ala sisejulgeolekut, hõlbustades liikmesriikidevahelist teabevahetust kolmanda riikide kodanike kohta, kellel on pikaajalised viisad ja elamisload. Samuti püütakse saavutada mitmeid lisaeesmärke: (4)hõlbustada rände- ja õiguskaitseasutustel kolmandate riikide kodanike isikusamasuse kontrollimist liikmesriikide territooriumil; (5)lihtsustada kadunud isikute tuvastamist; (6)aidata tuvastada ja saata tagasi isikud, kes ei täida või enam ei täida tingimusi liikmesriikidesse sisenemiseks, seal viibimiseks või elamiseks; (7)aidata õiguskaitseasutustel saada juurdepääs lühiajaliste viisade taotlejate ja omanike andmetele (mis juba on võimalik kehtivate eeskirjade alusel) ning laiendada sellist juurdepääsu pikaajaliste viisade ja elamislubade omanike andmetele, kui see on vajalik raskete kuritegude ja terrorismi ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kohtus menetlemiseks, samas järgides andmekaitse ja privaatsuse rangeid standardeid; (8)koguda statistikat, et toetada Euroopa Liidu rändepoliitika tõenduspõhist kujundamist. 2.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED ·Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll VISi õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse hindamine tehti 2016. aastal ning süsteemi toimimise parandamiseks esitati mitu soovitust. Need soovitused moodustavad käesoleva ettepaneku aluse. Üldiselt näitas hindamine, et süsteem on tõhus oma eesmärkide täitmisel. Kuid samuti näitas hindamine vajadust VISi edasi arendada, et paremini tulla toime uute viisa-, piiri- ja julgeolekupoliitika väljakutsetega. Seda saab teha ühendades omavahel olemasolevad ja uued IT-süsteemid ning analüüsides võimalusi registreerida VISis pikaajaliste viisade andmed, sealhulgas biomeetrilised andmed. Hindamine näitas samuti vajadust teha täiendusi, eelkõige seoses andmete kvaliteedi kontrollimise ja statistika koostamisega. Enamik hindamisel tuvastatud sõlmküsimusi olid tehnilised ning nendega tegeledes on võimalik süsteemi kohandada uute õiguslike ettepanekutega selles valdkonnas. Peamiselt on need seotud järgnevaga: (1) andmete kvaliteedi parandamine; (2) VISMaili funktsiooni lisamine VISi; (3) andmete vaatamise ja esitamise tsentraliseerimine; (4) näotuvastuse või latentsete sõrmejälgede kasutamise toetamine ning (5) VIS andmetele tugineva aruandlus- ja statistikamootori käivitamine. Ajavahemikul 2016. aasta oktoobrist ja 2017. aasta juulini korraldas eu-LISA uuringu VISi hindamisest tulenenud kavandatavate tehniliste mõjude kohta. Seega oli vaja teha nende tehniliste täienduste mõju üksikasjalik hinnang. Mitmete hindamise käigus tuvastatud probleemide puhul oli siiski vaja lisaks tehnilisele analüüsile teha ka võimalike lahenduste täiendav analüüs, milles käsitletakse nii neid lahendusi kui nende mõju: ·raskused menetluse lõpetamisega, kui ebaseaduslikud rändajad on vaja saata tagasi nende päritoluriiki, kuid dokumendid puuduvad;

·viisataotlemisega seotud ebaseadusliku rände ja viisapettuse riskid, eelkõige inimkaubandus ja muu vägivald, mis hõlmab kuni 12-aastaseid lapsi; ·piiri- või rändeasutuste raskused pikaajaliste viisade ja elamislubade ning nende omanike kontrollimisel; ·viisataotluste menetlemisel esinevad teabelüngad ebaseadusliku rände ja julgeolekuohu kontrollimisel; ·vajadus arvestada viisade töötlemisel võimalusega automaatselt kontrollida andmeid teistes julgeoleku- ja piiridevaldkonna andmebaasides. Hindamisel tuleks arvestada pärast 2016. aastal tehtud ELi piirihalduse ja julgeoleku infosüsteemide hindamist toimunud muutustega ning tagada vastavus komisjoni hiljuti vastu võetud ettepanekutega (EES) ja esitatud uute arengusuundade ja süsteemidega (uuesti sõnastatud Eurodaci ettepanek, ETIAS, ECRIS-TCN, koostalitlusvõime). ·Konsulteerimine huvitatud isikutega Lisatud mõjuhinnangu 2. lisas on esitatud üksikasjalik kirjeldus sidusrühmadega konsulteerimise kohta. Komisjon tellis kolm sõltumatut uuringut: ühe lastelt sõrmejälgede võtmise vanusepiiri alandamise teostatavuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse ning viisataotlejate reisidokumendi koopia VISis salvestamise kohta ning kaks uuringut VISi laiendamise teostatavuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta, et lisada süsteemi pikaajaliste viisade ja elamislubade (st elamislubade ja elamisloakaartide) andmed. Uuringute käigus korraldati ka suunatud konsultatsioonid kõikide asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas riiklikud asutused, kellel on juurdepääs VISile andmete sisestamiseks, muutmiseks, kustutamiseks või kontrollimiseks; riiklikud asutused, kes vastutavad rändeküsimuste ja tagasisaatmise eest; lastekaitseasutused; politsei ja inimkaubandusvastased asutused; konsulaarküsimuste eest vastutavad asutused; ning riiklikud asutused, kes vastutavad välispiiripunktides toimuva kontrolli eest. Samuti konsulteeriti mitmete laste õigustega tegelevate asutuste ja vabaühendustega väljaspool ELi. 2017–2018 korraldas komisjon kaks avalikku konsultatsiooni: esimene toimus 17. augustist 9. novembrini 2017 ja seal käsitleti lastelt sõrmejälgede võtmise vanusepiiri alandamist viisade taotlemisel ning teine toimus 17. novembrist 2017 kuni 9. detsembrini 2018 ja seal käsitleti VISi laiendamist, et lisada süsteemi pikaajaliste viisade ja elamislubade andmed. Euroopa Andmekaitseinspektor esitas oma seisukohad lastelt sõrmejälgede võtmise vanusepiiri alandamise kohta 9. novembril 2017 ning VISi laiendamise kohta, et lisada süsteemi pikaajaliste viisade ja elamislubade andmed, 9. veebruaril 2018. Euroopa Andmekaitseinspektor ja Põhiõiguste Amet esitasid oma seisukohad ettepaneku mitme küsimuse kohta suunatud intervjuude käigus osana sidusrühmadega konsulteerimisest, mis korraldati mõjuhinnangu ettevalmistamise ajal. ·Mõjuhinnang Mõjuhinnang tehti 2018. aastal, keskendudes nendele küsimustele, mis vajasid käesoleva ettepanekut kavandamiseks täiendavat hinnangut. Mõjuhinnang tugines komisjoni tellitud kolmele sõltumatule uuringule, mis tehti 2017. ja 2018. aastal. Samuti võeti arvesse eu-LISA 2016. aasta novembri ja 2017. aasta veebruari uuringu tulemusi VISi võimalike arengusuundade tehnilise teostatavuse kohta, ning teostatavusuuringu tulemusi integreeritud piirihalduse kohta seoses riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis registreerimata isikutega. Mõjuhinnangus analüüsiti alternatiivseid võimalusi seoses järgnevaga: ·reisidokumendi digikoopia lisamine VISi (tsentraliseeritult või detsentraliseeritult), arvestades kahte edasist võimalust: salvestada vaid biograafiliste andmetega lehekülg või salvestada kõik leheküljed taotleja reisidokumendist; ·lastelt sõrmejälgede võtmise vanuse alampiiri alandamine, arvestades kahte edasist võimalust: sõrmejälgede võtmise vanuse alampiiri alandamine kuni kuue aasta vanuseni või alandada sõrmejälgede võtmise vanuse alampiiri selliselt, et kõik vanuserühmad oleksid hõlmatud; ·pikaajaliste viisade ja elamislubade andmete lisamine VISi ühes edasiste õiguslike võimalustega, mis hõlmavad täiendavat harmoneerimist ning pikaajaliste viisade ja elamislubade andmeturvet; riiklike andmebaaside vahelise ühenduse loomine, et kõik liikmeriigid saaksid teha otsinguid teistes asjaomastes riiklikes andmebaasides; VISis dokumentide integreerimine, olenemata sellest, kas nendega on seotud tagasi lükatud taotluste andmed või mitte; ·automaatse rände- ja julgeolekukontroll tagamine olemasolevate andmebaaside abil. Käesolevas ettepanekus järgitakse mõjuhinnangu eelistatud valikuid, pidades silmas ülalmainitud esimest (reisidokumendi biograafiliste andmetega lehekülje koopia salvestamine), teist (lastelt sõrmejälgede võtmise vanuse alampiiri alandamine 6. eluaastani) ja neljandat meedet. Seoses pikaajaliste viisade ja elamislubade andmete lisamisega VISi, ei hõlmata käesoleva ettepanekuga liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust omavate ELi kodanike pereliikmetele välja antud elamisloakaartide andmeid, arvestades asjaomaste kolmandate riikide kodanike õigusi, mis tulenevad nende peresuhtest ELi kodanikuga. Lisaks tugevdati komisjoni 17. aprilli 2018. aastal tehtud ettepanekuga selliste elamisloakaartide andmeturvet. Õiguskontrollikomitee vaatas esialgse mõjuhinnangu läbi ja esitas positiivse arvamuse 23. aprillil 2018. 3.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS ·Kavandatavate meetmete kokkuvõte

VISi eesmärk, funktsioonid ja ülesanded tuleb süsteemi laienemist arvestades põhjalikumalt määratleda, et hõlmata pikaajaliste viisade ja elamislubade omanikega seotud andmed. VISi tuleb samuti laiendada nii, et lühiajaliste viisade taotluste andmekategooriad hõlmaks reisidokumentide koopiate salvestamist, ning süsteemi tuleb integreerida uued funktsioonid, näiteks andmehoidla aruandluse ja statistika jaoks või VISMail. See tähendab, et viisaeeskirjas kehtestatud viisataotluste menetlemise korda reguleerivaid eeskirju tuleb muuta. Liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli juurdepääs VISile on kehtestatud nõukogu otsusega 2008/633/JSK. See enne Lissaboni lepingut vastu võetud otsus reguleeris õiguskaitseasutuste juurdepääsu Euroopa Liidu lepingu endise nn kolmanda samba raames. Kuna kolmandat sammast enam kehtivates aluslepingutes ei ole, leiab komisjon, et käesolev ettepanek annab võimaluse integreerida otsuse sisu VIS määrusega. Kuna VISi laiendatakse, et hõlmata pikaajaliste viisade ja elamislubade andmed, usaldatakse süsteemi edasine arendustöö ja operatiivjuhtimine Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ametile (eu-LISA) Seega tuleb muudatusi teha määruses (EÜ) nr 810/2009 (viisaeeskiri), määruses (EÜ) nr 767/2008, määruses (EL) 2017/2226 (riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi määrus), määruses (EL) XX [koostalitlusvõime määrus] ja määruses (EL) 2016/399 (Schengeni piirieeskirjad). Ettepaneku peamised eesmärgid saab kokku võtta järgnevalt: Allesjäänud teabelünkade kõrvaldamine piiride ja julgeoleku valdkonnas: pikaajaliste viisade ja elamislubade sisestamine VISi Kõrgetasemelise eksperdirühma lõpparuandes leiti, et ELi tasandil esineb teabelünk seoses dokumentidega, mis võimaldavad kolmandate riikide kodanikel viibida konkreetse ELi liikmesriigi territooriumil kauem kui 90 päeva mis tahes 180 päeva jooksul. Kõnealuste dokumentide ja nende omanike kohta ei koguta praegu andmeid; samuti ei saa andmeid kontrollida ühegi ELi suuremahulise piiri- ja julgeolekuvaldkonna IT-süsteemi kaudu (välja arvatud piiratud ulatuses SISi kaudu). Liikmesriigid leiavad, et kõnealuste dokumentide praegune haldamine võib põhjustada kolmandate riikide kodanikele piiriületusel ja vabal liikumisel sisepiirikontrollita alal probleeme. ELi pikaks ajaks tulevate kolmandate riikide kodanikud on ainus kolmandate riikide kodanike kategooria, mida ei hõlma ükski ELi suuremahuline IT-süsteem (vt joonis allpool). Pikaajaliste viisade ja elamislubade andmete lisamine VISi tagaks selle, et teave nende dokumentide ja nende omanike kohta on lisatud ühte ELi suuremahulisse IT-süsteemi, ning seda tehakse samade eeskirjade alusel nagu siis, kui neile väljastatakse dokumendid viisavabaduse (andmed olemas ETIASes ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis) ja viisanõude alusel (lühikeseks ajaks tulevad kolmandate riikide kodanikud, kelle andmed juba on VISis ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis). See võimaldab lisaks väljastavale asutusele ka teistel liikmesriikide asutustel asjaomast dokumenti ja selle omanikku kontrollida piiril või liikmesriikide territooriumil. Hõlbustades liikmesriikide vahel süsteemset ja paremat teabevahetust kolmandate riikide kodanike kohta, kellel on pikaajalised viisad ja elamisload, aitaks VIS parandada Schengeni ala sisejulgeolekut. Kui pikaajalised viisad või elamisload on lisatud kesksüsteemi ja need on muudetud kättesaadavaks kõikidele asjaomastele liikmesriikide asutustele, on iga liikmesriik võimeline süsteemis leiduvate andmete alusel hindama täpsemalt ja erapooletumalt julgeolekuohte, kui nad dokumendiomanikke välispiiripunktis ja liikmesriigi territooriumil kontrollivad. Lisaks aitab nende dokumentide andmete lisamine kesksüsteemi avastada pettusi, mis on seotud võltsitud algdokumentide alusel autentsete dokumentide saamisega. Liikmesriikide vahel parema ja süsteemsema teabevahetuse hõlbustamine aitab samuti vähendada halduskoormust ja ületada keelebarjääri, kui võetakse ühendust teise liikmesriigiga, et kontrollida kolmanda riigi kodaniku esitatud dokumendi autentsust. Kui on vaja otsustada, kas anda välja pikaajaline viisa või elamisluba või seda pikendada, käivitatakse koostalitluse komponentide abil mitu automaatkontrolli, et avastada, kas ELi või Interpoli andmebaas sisaldab tõendeid selle kohta, et isik võib kujutada endast ohtu mõne liikmesriigi julgeolekule. Dokumendi välja andnud liikmesriik peab päringutabamuse korral tegutsema edasi kooskõlas ELis ja liikmesriigis kehtivate õigusaktidega. Kontrolli suurendamine viisamenetluses koostalitlusvõime abil Kehtivate eeskirjade kohaselt on konsulaatidel kohustus kontrollida Schengeni infosüsteemis viisakohustusega reisijaid, et selgitada välja, kas viisataotleja suhtes kehtib sissesõidukeeld. Praegu puudub kohustus kontrollida viisataotlejaid mis tahes muudes kättsaadavates ELi andmebaasides (nt EURODAC) või Interpoli varastatud ja kaotatud reisidokumentide andmebaasis ja hoiatusteadetega seotud reisidokumentide andmebaasis. Kui Euroopa otsinguportaal on hakanud toimima, võimaldab see pädevatel asutustel – sealhulgas viisasid töötlevatel asutustel – teha igast süsteemist eraldi päringu asemel ühe päringu ja saada vastused kõigist süsteemidest, millele neil on juurdepääs (sealhulgas EURODAC, riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem ning Euroopa karistusregistrite infosüsteem – kolmandate riikide kodanikud). Euroopa otsinguportaal muudab viisamenetluse käigus julgeoleku ja ebaseadusliku rände ohtude avastamise lihtsamaks, võimaldades viisaametnikel teha viisataotlejate kiiret ja tõhusat taustakontrolli. Koostalitlusvõimet käsitleva ettepaneku eesmärk on samuti lihtsustada mitme identiteedi avastamist ja võidelda identiteedipettuste vastu. Selle koostalitlusvõime funktsiooni kasutamise korral saab viisataotlust menetlev ametiasutus süsteemist automaatse teate, kui taotlejal on mitu identiteeti, ja ametiasutus saab võtta asjakohaseid meetmeid. Kuna VIS on samuti osa koostalitlusvõime loomise õiguslikust raamistikust, on avanenud tehnilised võimalused, et volitatud kasutajad saaksid tagada suhtluse erinevate andmebaaside vahel kiirelt, sujuvalt ja süsteemselt. Võimalus viisaasutustel teha Euroopa otsinguportaali abil automaatkontrolli erinevates andmebaasides on esimene kord, kui koostalitlusvõime raamistikku on praktikas rakendatud. VIS teeb taotlejate esitatud andmete kontrollimisel ja hindamisel iga taotluse kohta automaatotsingu kõikides eelmainitud süsteemides. Lisaks automaatotsingule teistes andmebaasides kasutatakse viisamenetluses spetsiifilisi riskinäitajaid. Näitajad sisaldavad andmeanalüüsi eeskirju ning samuti liikmesriikide esitatud spetsiifilisi väärtusi ja statistikat, mis on loodud teistes asjaomastes piirihalduse ja julgeoleku valdkonna andmebaasides. See parandab riskihindamist ning võimaldab kohaldada andmeanalüüsimeetodeid. Riskinäitajad ei sisalda isikuandmeid ja tuginevad liikmesriikide esitatud statistikale ja teabele ohtude, keeldumiste ebatavalise määra või teatud kategooria kolmandate riikide kodanike üleaja viibimise ning rahvaterviseriskide kohta. Julgeoleku- ja rändevaldkonnas süstemaatiliste kontrollide kasutuselevõtt tugineb kasuteguritele, mis tekkisid seoses koostalitlusvõime raamistikuga.

Kadunud isikute tuvastamise lihtsustamine Esineb olukordi, kui isikud tuleb nende endi huvides tuvastada, sest nad on eksinud, kadunud või nad on tuvastatud inimkaubanduse ohvritena. Koostalitlusvõime raamistikus on ette nähtud, et politseiasutus saab isiku tuvastada tema biomeetriliste andmete alusel, mis võeti temalt isikusamasuse kontrollimise käigus, kui riiklikud õigusaktid seda lubavad. Kuid selline juurdepääs andmetele ei pruugi olla piisavalt tõhus erijuhtudel, mida on mainitud eespool. Sel eesmärgil peaks õiguskaitseasutustele andma kiirjuurdepääsu VISi andmetele, et võimaldada isikut tuvastada kiiresti ja usaldusväärselt, ilma et õiguskaitseasutustel oleks vaja täita kõiki eeltingimusi ja rakendada täiendavaid kaitsemeetmeid. Allesjäänud teabelünkade kõrvaldamine lühiajaliste viisade menetlemisel: taotlejatelt sõrmejälgede võtmise vanuse alampiiri alandamine ja reisidokumentide salvestamine VISis, et toetada tagasisaatmismenetlusi ·Lastelt sõrmejälgede võtmise vanuse alampiiri alandamine 12. eluaastalt 6. eluaastale See meede võimaldab ametnikel viisataotluse menetlemise käigus kontrollida lapse isikusamasust ning teha kontrolli välispiiri ületamisel. Lisaks sellele, et meede võimaldab lapsi selgelt tuvastada, kaitseb see neid paremini ning aitab võidelda inimkaubanduse ja ebaseadusliku rände vastu, hoides esikohal lapse parimad huvid. Õigusaktides on kehtestatud täiendavad kaitsemeetmed, et tagada lapse parimate huvide kaitse kogu viisamenetluse käigus ning lapse andmete edasisel kasutamisel. Sõrmejäljed võetakse igalt viisataotlejalt alates 6. eluaastast ja sellega suurendatakse lühiajaliste viisade taotlejate rühma, lisades sinna 6–11aastaste vanuserühma. Kui määrus (EÜ) nr 810/2009 vastu võeti, tunnistati, et küsimusega, mis käsitleb nooremate kui 12-aastaste laste sõrmejälgede kasutamise piisavat usaldusväärsust isikusamasuse tuvastamisel ja kontrollimisel, eelkõige sõrmejälgede arengut aja jooksul, tuleb tegeleda hiljem. 2013. aastal tegi Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC) seetõttu uuringu, kas laste sõrmejälgede automaattuvastus annab samaväärseid tulemusi nagu täiskasvanute puhul või mitte. JRC uuringus leiti, et 6–12aastaste laste sõrmejälgede rahuldava täpsusega tuvastamine on saavutatav teatavates tingimustes. Üks selline tingimus on näiteks tagada, et menetlejaid koolitatakse piisavalt hästi, et saada kõrge kvaliteediga kujutisi. Teises uuringus kinnitati seda tulemust ning esitati täiendavaid seisukohti vanuse mõju kohta sõrmejälgede kvaliteedile. Komisjon tegi täiendava uuringu ja analüüsis lastelt viisamenetlemise käigus sõrmejälgede võtmise vanuse alampiiri alandamise vajalikkust ja proportsionaalsust. Uuringus leiti, et vanuse alampiiri alandamine võib aidata paremini saavutada VISi eesmärke, eelkõige hõlbustades võitlust identiteedipettuse vastu ja ühtlustades välispiiripunktis tehtavat kontrolli. Samuti leiti, et sõrmejälgede võtmise vanuse alampiiri alandamisest tekib täiendav kasu, sest tugevdatakse laste õiguste rikkumise ennetamist, eelkõige tehes võimalikuks tuvastada ja kontrollida isikusamasust liikmesriikide territooriumilt leitud kolmandate riikide kodanikest laste puhul, kes on olukorras, kus nende õigusi võidakse rikkuda või on rikutud (nt inimkaubanduse lapsohvrid, kadunud lapsed ja varjupaika taotlevad saatjata alaealised). ·Taotleja reisidokumendi biograafiliste andmetega lehekülje koopia salvestamine VISis, et toetada tagasisaatmismenetlusi. Ettepanekuga kehtestatakse andmekategooria, mis salvestatakse VISis viisataotluse esitamisel. Praegu teevad liikmeriigid taotleja reisidokumendist koopia. Kuid ELis puuduvad praegu eeskirjad, mis kehtestaks ühtsed tingimused sellise teabe säilitamiseks ja liikmesriikidevaheliseks vahetamiseks. Reisidokumendi koopia säilitamine võimaldab paremini kontrollida asjaomaseid dokumente ja tõhustada tagasisaatmismenetlusi. VISi kasutamine selle meetme rakendamiseks toetaks ELi tagasisaatmispoliitikat. Isikusamasuse tuvastamise (ja/või territooriumil tehtava kontrollimise) ja tagasisaatmisega tegelevad pädevad asutused, st rände- ja tagasisaatmisasutused, mis saavad kolmanda riigi kodaniku sõrmejälgede põhjal teha süsteemis otsinguid, saaksid seda koopiat rangete juurdepääsueeskirjade alusel kasutada. VIS määruse artikli 2 punkti e alusel on VISi üks eesmärkidest „abistada kõigi selliste isikute tuvastamisel, kes ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumile sisenemise, seal viibimise või elamise tingimusi“. Artikli 31 lõikega 2 võimaldatakse liikmesriikidel neid andmeid piiratud määral edastada või teha kättesaadavaks kolmandatele riikidele kolmanda riigi kodanike isikusamasuse tuvastamiseks, kaasa arvatud tagasisaatmise eesmärgil. VISi on selle meetmega veelgi tõhustatud, et aidata tuvastada ebaseaduslike rändajate isikusamasust ja nad tagasi saata. VISi teiste tehniliste komponentide ajakohastamine Päringute tegemiseks mõeldud VISMaili funktsioon on VISi integreeritud, et ühtlustada teabevahetust VISi kesksüsteemi ja riiklike süsteemide vahel. Kesksüsteemi konfiguratsiooni on kohandatud selliselt, et paremini reageerida vajadusele kiirelt ja tõhusalt tagada süsteemi toimimine katkestuse korral (nt varusüsteemi kõik komponendid on seatud aktiivseks). VISis salvestatud andmete kvaliteedi parandamiseks on taotluste esitamise etapis võetud kasutusele andmekvaliteedi puuduste indikaatorid. Eu-LISA-le on usaldatud ülesanne hallata VISi andmekvaliteedi kontrolli. Süsteemi on lisatud funktsioon, millega tagatakse, et VIS keeldub eelpäringu tegemisest seni, kuni kogu vajalik teave on korrektselt sisestatud. Ühe teise funktsiooni abil on võimalik eristada juhtumeid, kui sõrmejälgi ei nõuta õiguslikel põhjustel, juhtumitest, kui neid ei ole võimalik esitada. Biomeetriliste andmete kogumisel esinevate, eelkõige näokujutiste kvaliteeti mõjutavate probleemidega tegelemiseks kehtestatakse alternatiivsed standardid, näiteks fotode otsekogumine (st pilt tehakse kohapeal). Eelpäringu tegemiseks, esitamiseks ja sellest teavitamiseks on ette nähtud keskne tehniline lahendus, mis võimaldab liikmesriikidel hallata ja ajakohastada oma teavet, mis on seotud kõnealuste funktsioonidega. ·Õiguslik alus Käesoleva määruse õiguslik alus koosneb järgmistest Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest: artikli 16 lõige 2, artikli 77 lõike 2 punktid a, b, d ja e, artikli 78 lõike 2 punktid d, e ja g, artikli 79 lõige 2 punktid c ja d, artikli 87 lõike 2 punkt a ja artikli 88 lõike 2 punkt a. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktide a, b, d ja e kohaselt võivad Euroopa Parlament ja nõukogu võtta vastu meetmed, mis käsitlevad ühtset poliitikat viisade ja muude lühiajaliste elamislubade suhtes; välispiire ületavate isikute suhtes teostatavat kontrolli; ja meetmeid, mis on vajalikud välispiiride integreeritud piirivalvesüsteemi järkjärguliseks kehtestamiseks; igasuguse piirikontrolli puudumist mis tahes kodakondsusega isikute suhtes sisepiiride ületamisel. See on kavandatava määruse peamine õiguslik alus. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 16 lõike 2 kohaselt on liidul õigus võtta vastu meetmed, mis käsitlevad füüsiliste isikute kaitset seoses isikuandmete töötlemisega liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning liikmesriikides liidu õiguse reguleerimisalasse kuuluva tegevuse puhul, samuti selliste andmete vaba liikumise eeskirju. Aluslepingu see säte on ka oluline õiguslik alus käesolevale ettepanekule. Käesoleva ettepaneku lisaeesmärk on võimaldada riiklikel õiguskaitseasutustel ja Europolil saada rangete tingimuste alusel ja õiguskaitse-eesmärkidel VISi andmetele juurdepääs. Ettepanek tugineb seetõttu ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 punktile a ja artikli 88 lõike 2 punktile a. Kuid nimetatud täiendavad õiguslikud alused nõuavad seadusandliku tavamenetluse kasutamist, mis on kohaldatav artikli 77 lõike 2 alusel.

Käesoleva ettepanekuga püütakse täita mitmeid lisaeesmärke, näiteks toetada Dublini ja varjupaigataotluste läbivaatamise menetlusi, mis on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 78 lõike 2 punktide d, e ja g alusel väljatöötatud meetmed; aidata tuvastada kolmandate riikide kodanike isikusamasus ja nad repatrieerida – osana meetmetest, mis on välja töötatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 79 lõike 2 punkti d alusel; ning toetada ohvrite isikusamasuse tuvastamist ja võidelda inimkaubanduse vastu osana meetmetest, mis on välja töötatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 79 lõike 2 punkti d alusel. Nimetatud täiendavad õiguslikud alused on vastavuses peamiste õiguslike alustega. ·Subsidiaarsuse põhimõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktiga a antakse liidule volitused töötada välja meetmed, mis käsitlevad „ühtset poliitikat viisade ja muude lühiajaliste elamislubade suhtes.“ Käesolev ettepanek jääb eelmainitud sätte kohaldamisalasse. Eesmärk on veelgi täiendada ja parandada elektroonilise menetluse eeskirju seoses taotlustega kavandatud viibimiseks liikmesriikide territooriumil kuni 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul. Seda ei suuda liikmesriigid üksi tegutsedes piisavalt saavutada, sest üksnes liit saab muuta kehtivat liidu õigusakti (VIS määrus). Vabadus liikuda sisepiirikontrollita alal näeb ette, et selle välispiire hallatakse julgeoleku tagamiseks tõhusalt. Seetõttu on liikmesriigid leppinud kokku, et tegelevad nende ülesannetega ühiselt, eelkõige justiits- ja siseküsimuste valdkonnas ELi tsentraliseeritud süsteemide kaudu teabe jagamise teel. Seda kinnitavad mitmed järeldused, mille on vastu võtnud nii Euroopa Ülemkogu kui ka nõukogu, eriti alates 2015. aastast. Sisepiiridel piirikontrolli puudumine tingib vajaduse hallata usaldusväärselt välispiire, nii et iga liikmesriik või assotsieerunud riik peab kontrollima välispiiri teiste riikide nimel. Ükski liikmesriik ei suuda üksi toime tulla ebaseadusliku rände ja piiriülese kuritegevusega. Kolmandate riikide kodanikud, kes sisenevad sisepiirikontrollita alale, saavad selle ala piires vabalt reisida. Sisepiirideta alal tuleks võtta ühiselt meetmeid ebaseadusliku sisserände, rahvusvahelise kuritegevuse ja terrorismi vastu, muu hulgas identiteedipettuste tuvastamise kaudu; seda saab edukalt teha ainult ELi tasandil. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punkti b kohaselt on liidul volitused võtta vastu meetmeid, mis on seotud isikute kontrollimise ja tõhusa järelevalvega liikmesriikide välispiiride ületamise üle. Kehtivaid ELi õigusnorme viisamenetlemise kohta tuleb muuta, et võtta arvesse lühiajalist viisat taotlevate kolmandate riikide kodanike liikumist, eelkõige hiljutisi riiki sisenemise ja riigist väljumise süsteemi sätteid, millega kaotati tembeldamiskohustus ning kehtestati riiki sisenemise ja riigist väljumise sissekanne kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel on lühiajalise viibimise luba, andes seega liikmesriikide ametitele võimaluse hinnata, kas varasemad lühiajalised viibimised sisepiirikontrollita alal on olnud õiguspärased. Seoses pikaajaliste viisade ja elamislubadega sätestatakse Schengeni konventsiooni artiklis 21 nende vastastikune tunnustamine dokumentidena, mis lubab nende omanike liikuda Schengeni alal 90 päeva mis tahes 180-päevase ajavahemiku jooksul (st on sarnane lühiajalisega viisaga) tingimusel, et nad täidavad määruse (EL) 2016/399 (Schengeni piirieeskirjad) artikli 6 lõike 1 punktide a, c ja e tingimusi. Mitmetes nõukogu järeldustes on kutsutud võtma uusi meetmeid, et täita teabelüngad piirihalduses ja õiguskaitses seoses pikaajaliste viisade ja elamislubade omanike piiriületusega; võimalusel luua selliste andmete jaoks ELi andmehoidla. Nimetatud dokumentide andmete lisamine, et neid saaks jagada liikmesriikide vahel ning et dokumentide omanikke saaks kontrollida välispiiril või ELi sees peale dokumendi välja andnud liikmesriigi ka teised liikmesriigid, et teha kindlaks, kas asjaomane isik võib kujutada ühele liikmesriikidest ohtu, on kooskõlas eesmärkidega, mis on seatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 alusel. Seetõttu ei suuda liikmesriigid käesoleva ettepaneku seda eesmärki üksi tegutsedes piisavalt saavutada ja seda on parem saavutada liidu tasandil. ·Proportsionaalsuse põhimõte Nagu selgitatud muudetud määruse ettepaneku mõjuhinnangus, peetakse käesolevas ettepanekus tehtud poliitikavalikuid proportsionaalseteks. Need ei lähe kokkulepitud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 on sätestatud, et ELi meetmed ei või minna aluslepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Käesoleva meetme jaoks valitud vorm peab võimaldama ettepanekuga saavutada soovitud eesmärgi ja võimalikult tõhusat rakendamist. Esitatud algatus kujutab endast piirikontrollita reisimise eeskirjade edasiarendust eesmärgiga tagada välispiiril ühiste eeskirjade ühetaoline kohaldamine kõikides liikmesriikides, kes on kaotanud ära kontrolli sisepiiridel. Ettepanek toetub täiendavalt vahendile, mis annab Euroopa Liidule kolmandate riikide kodanike kohta teavet. Sellega kodifitseeritakse ja parandatakse õiguskaitseasutuste juurdepääsu VISi teabele, mis on olemas kolmanda riikide kodanike andmekategooriate kohta; see on kiire, täpne, turvaline ja ökonoomne viis tuvastada kolmandate riikide kodanikke, keda kahtlustatakse terrorismis või tõsistes kuritegudes (või kes on terrorismi või tõsise kuriteo ohvrid), ning võimaldatakse asutustel teha päringuid selliste kolmandate riikide kodanike varasemate taotluste kohta, keda kahtlustatakse selliste kuritegude toimepanemises (või kes on selliste kuritegude ohvrid). Ettepanek on kavandatud lõimitud andmekaitse põhimõtteid arvestades ja see on proportsionaalne õigusega isikuandmete kaitsele selles osas, et süsteemi toimimiseks ja eesmärkide täitmiseks ei ole vaja koguda ja säilitada rohkem andmeid hädavajalikust kauem. Lisaks nähakse ettepanekus ette ja rakendatakse kõik kaitsemeetmed ja mehhanismid, mida on vaja rändajate põhiõiguste, eelkõige nende eraelu ja isikuandmete tõhusaks kaitseks. Süsteemi toimimiseks ei ole vaja liidu tasandil täiendavaid protsesse ega ühtlustamist. Kavandatud meede on seega proportsionaalne, sest ei lähe kaugemale sellest, mis on liidu tasandil vajalik kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks. Eelistatud valik on samuti proportsionaalne kulude osas, kui arvestada hüvesid, mida kõik liikmesriigid süsteemi kasutamisest saavad ühise välispiiri haldamisel ja liikumisel ühise ELi rändepoliitika suunas. Seepärast on ettepanek kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. ·Õigusakti valik Käesolev ettepanek on rajatud kesksele süsteemile, mille kaudu liikmesriigid teevad omavahel koostööd ja mille jaoks on vaja ühist struktuuri ja kasutuseeskirju. Lisaks kehtestatakse kõikide liikmesriikide jaoks ühised välispiiridel tehtava kontrolli ja süsteemile juurdepääsu eeskirjad, mis hõlmab samuti õiguskaitse eesmärki. Seega saab õigusaktiks valida vaid määruse. ·Põhiõigused Kavandatav määrus mõjutab põhiõigusi, eelkõige õigust inimväärikusele (ELi põhiõiguste harta artikkel 1); õigust vabadusele ja turvalisusele (harta artikkel 6), õigust era- ja perekonnaelu austamisele (harta artikkel 7), õigust isikuandmete kaitsele (harta artikkel 8), varjupaigaõigust ja tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte kaitset (harta artiklid 18 ja 19) ning kaitset tagasisaatmise, väljasaatmise või väljaandmise korral (harta artikkel 19), diskrimineerimiskeeldu (harta artikkel 21), lapse õigusi (harta artikkel 24) ja õigust tõhusale õiguskaitsevahendile (harta artikkel 47). 2008. aasta VIS määrusega on kehtestatud ranged eeskirjad VISile juurdepääsuks ning vajalikud kaitsemeetmed. Samuti sätestatakse üksikisikute õigused seoses andmetele juurdepääsuga, nende parandamise, kustutamisega ning õiguskaitsega (st isikuandmete kaitse üldmäärusesttulenev andmete parandamine ja kustutamine ning õiguskaitsevahendid), eelkõige seoses õigusega õiguskaitsevahenditele ning avaliku sektori sõltumatute asutuste järelevalvele andmetöötlustoimingute üle. Käesoleva ettepanekuga kehtestatakse täiendavad kaitsemeetmed, et hõlmata uute andmekategooriate, andmetöötluse ja andmesubjektide erivajadused, mis lisatakse VISi. Seega on ettepanek täielikult vastavuses Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga, eelkõige seoses õigusega isikuandmete kaitsele, ning on samuti kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 16, mis tagab kõigile nende isikuandmete kaitse.

4.MÕJU EELARVELE Järgides 2016. aastal eu-LISA tehtud tehnilist uuringut VIS tehnilise kohandamise kohta, mis tulenes kvaliteedi ja tulemuslikkuse hindamisest ning mõjuhinnangust, toetutakse käesolevas ettepanekus võimalusele VISi laiendada, et hõlmata pikaajaliste viisade ja elamislubade andmed, et teha julgeolekualast automaatkontrolli ELi ja Interpoli andmebaasides ning vajaduse korral ebaseadusliku rände kontrolli, ning alandada lastelt sõrmejälgede võtmise vanuse alampiiri ja salvestada taotleja reisidokumendi biograafiliste andmetega lehekülje koopia VISi. Uuringus leiti, et selleks on vaja 182 miljonit eurot. Arendusetapp peaks toimuma 2021–2023, et kate vajalike vahendite jaoks eraldataks ELi järgmisest eelarvest. Kui ettepanek võetakse vastu enne järgmist finantsraamistikku, rahastatakse vajalikke vahendeid (hinnanguliselt 1,5 miljonit eurot) välispiiride ja viisade küsimuste (ISF Borders and Visa) eelarverealt ning summad arvatakse maha ajavahemikuks 2021–2023 eraldatud rahast. 1,5 miljonit eurot kasutatakse selleks, et alustada ettevalmistustega käesolevas ettepanekus esitatud meetmete rakendamiseks, näiteks need, mis on seotud rakendusaktide ettevalmistamisega ja avalike hangete käivitamisega. Kui poliitiline kokkulepe käesoleva ettepaneku suhtes sõlmitakse enne 2019. aasta märtsi (st kehtivate õigusaktide alusel), on eesmärk ettepanek rakendada 2021. aasta lõpuks. Ettepaneku jaoks vajalikud vahendid (nii piirihalduse fondi kui ka mõlema asjaomase asutuse jaoks) on vastavuses komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekuga mitmeaastane finantsraamistiku (2021–2027) kohta. Käesoleva ettepaneku rakendamisega seotud kulud eraldatakse järgmiselt: –105 miljonit eurot eu-LISA-le (kaudne eelarve täitmine); –45 miljonit eurot liikmesriikidele; sihtotstarbeliselt eraldatud riiklikes programmides (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega); –2 miljonit eurot Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile (kaudne eelarve täitmine); –30 miljonit eurot Europolile (kaudne eelarve täitmine). Kohaldatava kulumudeli selgitus on esitatud 3. lisa – „Keda see mõjutab ja kuidas“ 2. jaos „Kulude ja tulude kokkuvõte“ ning mõjuhinnangu 4. lisas „Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse hindamine“ ning seda analüüsiti põhjalikumalt mõjuhinnangut täiendavates uuringutes „Lastelt sõrmejälgede võtmise vanuse alampiiri alandamise teostatavus ja mõju“, „Viisataotleja reisidokumendi skannitud koopia salvestamine viisainfosüsteemis“, „Andmehoidlasse pikaajaliste viisade, elamislubade ja kohaliku piiriliikluse lubade andmete lisamise teostatavus“ ning „Viisainfosüsteemi (VIS) ulatuse laiendamise vajalikkuse ja proportsionaalsuse õiguslik analüüs, et hõlmata pikaajaliste viisade ja reisidokumentide andmed“. 5.LISATEAVE ·Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Komisjon tagab järelevalve VISi toimimise üle ning hindab selle peamisi poliitikaeesmärke. Neli aastat pärast muudetud VIS määruse kohaldamise algust ja seejärel iga nelja aasta möödudes esitab komisjon aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Aruandes esitatakse süsteemi toimimise üldhinnang, sealhulgas selle otsene ja kaudne mõju põhiõigustele ning nende tegelik rakendamine. Aruandes tuleks analüüsida saavutatud tulemusi võrreldes neid seatud eesmärkidega, hinnata edasiminekut seoses nelja peamise probleemse valdkonnaga ning hinnata tegevuse aluspõhimõtete jätkuvat kehtivust ja võimalikke mõjusid tulevastele valikutele. VISi rakendamist hinnatakse samuti Schengeni hindamismehhanismi abil kooskõlas nõukogu määrusega (EL) nr 1053/2013 ilma, et see piiraks komisjoni rolli aluslepingute järelevalvajana (Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõige 1). ·Muutuv geomeetria Ettepanek toetub Schengeni acquis'le ja arendab seda edasi seoses välispiiride ja viisadega selles osas, mis puudutab välispiiri ületamist ja lühiajaliste viisade andmist. Ettepanekul on järgmised tagajärjed seoses aluslepingute protokollide ja lepingutega, mis puudutavad ühinemist Schengeni acquis' edasiarendamisega: Taani: Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani nõukogus Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohaste meetmete võtmisel. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, peab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt otsustama kuue kuu jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist käesoleva määruse kohta, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses või mitte. Ühendkuningriik ja Iirimaa: Kooskõlas Schengeni acquis’ Euroopa Liidu raamistikku integreerimise protokolli artiklitega 4 ja 5, nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusega 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusega 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa määruse (EÜ) nr 767/2008 (VIS määrus) ega ühegi teise üldiselt Schengeni acquis’na tuntud õigusakti ning eelkõige sisepiirikontrolli kaotamist reguleerivate ja toetavate õigusaktide ja välispiirikontrolliga seotud kõrvalmeetmete kohaldamises. Käesolev määrus kujutab endast selle acquis’ edasiarendamist ning seepärast ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmises ja see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav. Kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega kohtuasjas C-482/08: Ühendkuningriik vs. nõukogu ei mõjuta asjaolu, et käesoleva määruse õiguslikud alused on ELi toimimise lepingu artikli 87 lõike 2 punkt a ja artikli 88 lõike 2 punkt a ning artikli 77 lõike 2 punktid b ja d, eespool esitatud järeldust, sest juurdepääs õiguskaitse eesmärgil kaasneb VISi loomisega. Island ja Norra: Menetlused, mis on sätestatud nõukogu, Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud assotsieerimislepingus, mis käsitleb nende riikide kaasamist Schengeni acquis’ rakendamisse, kohaldamisse ja edasiarendamisse, on kohaldatavad, sest käesolev ettepanek põhineb kõnealuse lepingu A lisa kohaselt Schengeni acquis’l.

Šveits: Käesoleva määrusega arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, nagu on ette nähtud Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises lepingus Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega. Liechtenstein: Käesoleva määrusega arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, nagu on ette nähtud Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelises protokollis, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega. Horvaatia, Küpros, Bulgaaria ja Rumeenia: Viisapoliitika, sealhulgas VIS, on osa Schengeni acquis'st, mida ei kohaldata Schengeni acquis’d veel mitte täielikult rakendavate liikmesriikide suhtes kooskõlas nende ühinemisaktidega. Välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord kehtestati kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 565/2014/EL. See kord põhineb Bulgaaria, Horvaatia, Küprose ja Rumeenia õigusel ühepoolselt tunnustada teatavaid Schengeni acquis'd täielikult rakendavate liikmesriikide välja antud dokumente, eelkõige Schengeni viisasid, võrdväärsena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud nende territooriumilt läbisõiduks või kuni 90-päevaseks kavatsetavaks viibimiseks nende territooriumil mis tahes 180-päevase perioodi jooksul. Nõukogu otsusega (EL) 2017/1908 lubatakse täiendavalt Bulgaarial ja Rumeenial pääseda viisainfosüsteemi (VIS) andmetele juurde üksnes lugemisrežiimis, andmata õigust andmeid VISi sisestada, andmeid seal muuta või kustutada, et hõlbustada nende riikliku viisa taotlemise korda pettuste ja Schengeni viisade mis tahes kuritarvitamise ärahoidmiseks, kontrollides nende kehtivust ja autentsust VISi salvestatud andmetega; hõlbustada lühiajalist viisat omavate kolmandate riikide kodanike kontrollimist välispiiril asuvates piiripunktides ja liikmesriikide territooriumil; hõlbustada rahvusvahelise kaitse taotluste eest vastutava liikmesriigi kindlakstegemist; hõlbustada selliste taotluste läbivaatamist ning suurendada sisejulgeolekut liikmesriikide territooriumil, hõlbustades võitlust raskete kuritegude ja terrorismi vastu. Kuna käesolev määrus kujutab endast nimetatud acquis' edasiarendamist selles osas, et VISis päringute tegemist ja teabevahetust laiendatakse pikaajalistele viisadele ja elamislubadele, mida need liikmesriigid tunnustavad võrdväärsetena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumilt läbisõiduks või kavatsetavaks viibimiseks, peaks Bulgaarial ja Rumeenial lubama pääseda pikaajaliste viisade ja elamislubade andmetele juurde samadel eesmärkidel, nagu määratletud nõukogu otsuses (EL) 2017/1908. 2018/0152 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 767/2008, määrust (EÜ) nr 810/2009, määrust (EL) 2017/2226, määrust (EL) 2016/399, määrust XX/2018 [koostalitlusvõimet käsitlev määrus] ja otsust 2004/512/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2008/633/JSK



EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 16 lõiget 2, artikli 77 lõike 2 punkte a, b, d ja e, artikli 78 lõike 2 punkte d, e ja g, artikli 79 lõike 2 punkte c ja d, artikli 87 lõike 2 punkti a ja artikli 88 lõike 2 punkti a, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)Viisainfosüsteem (VIS) on loodud nõukogu otsusega 2004/512/EÜ tehnoloogilise lahendusena liikmesriikide vahel viisaandmete vahetamiseks. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 767/2008 on sätestatud VISi eesmärk, funktsioonid ja VISiga seotud ülesanded ning kehtestatud liikmesriikide vahel lühiajalisi viisasid käsitlevate andmete vahetamise tingimused ja kord eesmärgiga hõlbustada lühiajalise viisa taotluste läbivaatamist ja asjakohaste otsuste tegemist. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 810/2009 on kehtestatud eeskirjad biomeetriliste tunnuste registreerimiseks VISis. Nõukogu otsusega 2008/633/JSK on ette nähtud tingimused, mille kohaselt liikmesriikide määratud ametiasutused ja Europol saavad juurdepääsu VISile terroriaktide ja muude raskete kuritegude tõkestamise, avastamise ja uurimise eesmärgil. (2)VISi üldine eesmärk on parandada ühise viisapoliitika rakendamist, konsulaarkoostööd ning viisasid väljastavate keskasutuste vahelist konsulteerimist, lihtsustades taotlusi ja nende suhtes tehtud otsuseid käsitleva teabe vahetamist liikmesriikide vahel, eesmärgiga hõlbustada viisa taotlemise korda; vältida soodsama viisakohtlemise otsimist; hõlbustada võitlust identiteedipettusega; hõlbustada kontrolli välispiiril paiknevates piiripunktides ning liikmesriikide territooriumil; abistada kõigi selliste isikute tuvastamisel, kes ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumile sisenemise, seal viibimise või elamise tingimusi; hõlbustada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 kohaldamist ja aidata kaasa mis tahes liikmesriigi sisejulgeolekut ähvardavate ohtude ärahoidmisele. (3)Komisjoni 6. aprilli 2016. aasta teatises „Piirivalve ja julgeoleku tugevamad ja arukamad infosüsteemid“ on selgitatud, et ELil on vaja tugevdada ja parandada oma IT-süsteeme, andmete struktuuri ja teabevahetust piirihalduse, õiguskaitse ja terrorismivastase võitluse valdkonnas, ning rõhutatud vajadust parandada IT-süsteemide koostalitlusvõimet. Teatises on välja toodud vajadus kõrvaldada teabes, sealhulgas pikaajalist viisat omavaid kolmanda riigi kodanikke käsitlevas teabes, esinevad puudujäägid. (4)10. juunil 2016 kiitis nõukogu heaks tegevuskava teabevahetuse ja teabehalduse edendamiseks. Selleks et kõrvaldada puudujäägid kolmanda riigi kodanikele antud dokumente käsitlevas teabes, kutsus nõukogu komisjoni üles kaaluma liikmesriikides antud elamislubade ja pikaajaliste viisade keskse teabehoidla loomist, et säilitada teavet nende dokumentide, sealhulgas nende kehtivuse kaotamise kuupäevade ja võimaliku tühistamise kohta. Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikliga 21 on ette nähtud konventsiooniosaliste antud elamislubade või pikaajaliste viisade vastastikusel tunnustamisel põhinev õigus liikuda vabalt teiste konventsiooniosaliste territooriumil kuni 90 päeva 180 päeva jooksul.

(5)Nõukogu 9. juuni 2017. aasta järeldustes, milles käsitletakse edasisi samme teabevahetuse parandamiseks ja ELi infosüsteemide koostalitlusvõime tagamiseks, tõdes nõukogu, et piirihalduse ja õiguskaitse eesmärgil võib vaja minna uusi meetmeid pikaajalise viisa ja elamisloa omanike piiriületustega seotud teabes esinevate puudujääkide kaotamiseks. Nõukogu kutsus komisjoni üles korraldama esmajärjekorras teostatavusuuringu sellise keskse ELi andmehoidla loomiseks, mis sisaldab teavet pikaajaliste viisade ja elamislubade kohta. Komisjon korraldas kaks uuringut: esimeses teostatavusuuringus järeldati, et andmehoidla loomine oleks tehniliselt teostatav ja et VISi struktuuri kasutamine oleks parim tehniline lahendus; teises uuringus analüüsiti vajadust ja proportsionaalsust ja jõuti järeldusele, et oleks vajalik ja proportsionaalne laiendada VISi rakendusala nii, et see hõlmaks eespool nimetatud dokumente. (6)Komisjoni 27. septembri 2017. aasta teatises „Euroopa rände tegevuskava elluviimise kohta“ märgiti, et ELi ühine viisapoliitika ei ole mitte ainult turismi ja ettevõtluse hõlbustamise nurgakivi, vaid ka ülimalt oluline vahend, mille abil vältida julgeolekuriske ja ELi suunduva ebaseadusliku rändega seotud riske. Teatises tõdeti, et ühist viisapoliitikat tuleb rohkem kohandada olemasolevatele probleemidele reageerimiseks, võttes arvesse uusi IT-lahendusi ning tagades tasakaalu hõlpsama viisaga reisimise hüvede ning parema rände-, julgeoleku- ja piirihalduse vahel. Teatises on märgitud, et VISi õigusraamistik vaadatakse läbi, et täiustada viisataotluste menetlemist, sealhulgas seoses isikuandmete kaitsega seotud aspektide ja õiguskaitseasutuste juurdepääsuga, laiendada VISi kasutamist uutele andmekategooriatele ja andmete kasutamise viisidele ning kasutada maksimaalselt ära koostalituse vahendeid. (7)Komisjoni 14. märtsi 2018. aasta teatises „Ühise viisapoliitika kohandamine uute väljakutsetega toimetulekuks“ kinnitati taas, et VISi õigusraamistik vaadatakse läbi infosüsteemide koostalitlusvõimet käsitleva laiema arutelu raames. (8)Kui võeti vastu määrus (EÜ) nr 810/2009, tõdeti, et alla 12aastastelt lastelt isikusamasuse tuvastamiseks ja isiku kontrollimiseks sõrmejälgede võtmise piisava usaldusväärsuse küsimust, eelkõige seda, kuidas sõrmejäljed vanusega muutuvad, tuleb käsitleda hilisemas etapis, tuginedes seejuures komisjoni ülesandel tehtava uuringu tulemustele. Teadusuuringute Ühiskeskus jõudis 2013. aastal korraldatud uuringu tulemusel järeldusele, et 6–12aastaseid lapsi on võimalik sõrmejälgede abil rahuldava täpsusega tuvastada teatavatel tingimustel. Seda järeldust kinnitas 2017. aasta detsembris teine uuring, milles anti lisateavet mõju kohta, mida vananemine sõrmejälgede kvaliteedile avaldab. Seda aluseks võttes korraldas komisjon 2017. aastal veel ühe uuringu, et koguda teavet viisamenetluses lastelt sõrmejälgede võtmise vanuse alampiiri 6 aastale alandamise vajaduse ja proportsionaalsuse kohta. Uuringus leiti, et sõrmejälgede võtmise vanuse alampiiri alandamine aitaks paremini saavutada VISi eesmärke, eriti seoses pettusevastase võitluse ja välispiiril asuvates piiripunktides kontrolli hõlbustamisega, ning võiks tuua täiendavat kasu, tugevdades laste õiguste kuritarvitamise ärahoidmist ja sellevastast võitlust, eelkõige võimaldades kontrollida selliste kolmanda riigi kodanikust laste isikusamasust, kes on leitud Schengeni territooriumil olukorras, kus nende õigusi on võib-olla või kindlasti rikutud (nt inimkaubanduse lapsohvrid, kadunud lapsed ja varjupaika taotlevad saatjata alaealised). (9)Liikmesriigid peavad kõigi käesolevas määruses sätestatud menetluste puhul esmatähtsaks lapse parimaid huvisid. Lapse heaolu, ohutust ja turvalisust ning tema seisukohti võetakse arvesse vastavalt tema vanusele ja küpsusele. VIS on eriti asjakohane, kui esineb oht, et laps on inimkaubanduse ohver. (10)VISis peaks töötlema lühiajalise viisa taotleja esitatud isikuandmeid, et hinnata, kas taotleja sisenemine liitu võiks kujutada endast liidus ohtu avalikule julgeolekule või rahvatervisele, samuti temaga seonduva ebaseadusliku rände ohtu. Nende kolmanda riigi kodanike puhul, kes on saanud pikaajalise viisa või elamisloa, peaks kontroll piirduma sellega, et hinnatakse dokumendi kasutaja identiteeti, pikaajalise viisa või elamisloa autentsust ja kehtivsaega ning seda, kas kolmanda riigi kodaniku sisenemine liitu võiks kujutada endast liidus ohtu avalikule julgeolekule või rahvatervisele. Kontroll ei tohiks sekkuda mis tahes otsusesse pikaajaliste viisade või elamislubade kohta. (11)Selliseid riske ei ole võimalik hinnata, töötlemata isikuandmeid, mis on seotud isiku identiteediga, reisidokumendiga, võimaliku sponsoriga, või kui taotleja on alaealine, vastutava isiku identiteediga. Kõiki taotluses esitatud isikuandmeid tuleks võrrelda Schengeni infosüsteemi (SIS), viisainfosüsteemi (VIS), Europoli andmete, Interpoli varastatud ja kaotatud reisidokumentide andmebaasi, riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, Eurodaci, ECRIS-TCN-süsteemi, kui tegemist on terrorikuritegude või muude raskete kuritegudega seotud süüdimõistva kohtuotsusega, ja/või Interpoli hoiatusteadetega seotud reisidokumentide andmebaasi (Interpol TDAWN) kirjete, failide ja hoiatusteadetega või jälgimisnimekirjade või konkreetsete ohunäitajatega. Võrdlemiseks ei tohiks kasutada muid isikuandmete kategooriaid peale nende, mis on juba esitatud infosüsteemides, kuhu päring esitatakse, jälgimisnimekirjas või konkreetsetes ohunäitajates. (12)ELi infosüsteemide koostalitusvõime loodi [koostalitlusvõimet käsitleva määrusega (EL) XX ], nii et kõnealused ELi infosüsteemid ja nende andmed täiendaksid üksteist, et parandada välispiiride haldamist, aidata kaasa ebaseadusliku rände tõkestamisele ja sellevastasele võitlusele ning tagada turvalisusjulgeoleku kõrge tase liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, sealhulgas säilitada avalik julgeolek ja avalik kord ning kindlustada julgeolek liikmesriikide territooriumidel. (13)ELi infosüsteemide koostalitlus peaks võimaldama süsteemidel üksteist täiendada, et lihtsustada isikute õiget tuvastamist, aidata võidelda identiteedipettusega, parandada ja ühtlustada ELi infosüsteemide andmekvaliteedi nõudeid, hõlbustada olemasolevate ja loodavate ELi infosüsteemide tehnilist ja operatiivset rakendamist liikmesriikides, tugevdada ja lihtsustada asjaomaseid ELi infosüsteeme reguleerivaid andmeturbe- ja andmekaitsemeetmeid, lihtsustada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile, VISile, [ETIASele] ja Eurodacile õiguskaitse eesmärgil antavat juurdepääsu ning toetada riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, VISi, [ETIASe], Eurodaci, SISi ja [ECRIS-TCN-süsteemi] eesmärkide saavutamist. (14)Koostalitluse komponendid hõlmavad riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, VISi, [ETIASt], Eurodaci, SISi ja [ECRIS-TCN-süsteemi] ning Europoli andmeid, et võimaldada nendest päringute tegemist samaaegselt eespool nimetatud ELi infosüsteemidest tehtavate päringutega, mistõttu on asjakohane kasutada neid komponente automaatse kontrolli eesmärgil ja VISile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu saamiseks. Sel otstarbel tuleks kasutada Euroopa otsinguportaali, et tagada kiire, sujuv, tõhus, süstemaatiline ja kontrollitud juurdepääs ülesannete täitmiseks vajalikele ELi infosüsteemidele, Europoli andmetele ja Interpoli andmebaasidele kooskõlas vastavate juurdepääsuõigustega ning toetada VISi eesmärkide saavutamist. (15)Võrdlemine teiste andmebaasidega peaks olema automaatne. Kui võrdlemise teel tehakse kindlaks kokkulangevus (päringutabamus) taotluses esitatud isikuandmete või nende kombinatsiooni ning eespool nimetatud infosüsteemides olevates kirjetes, failides või hoiatusteadetes või jälgimisnimekirjas esitatud isikuandmete vahel, peaks vastutava asutuse töötaja teostama taotluse automatiseerimata menetlemise. Vastutava asutuse hinnangu põhjal tuleks teha otsus, kas lühiajaline viisa anda või mitte. (16)Lühiajalise viisa taotluse tagasilükkamine ei tohiks põhineda ainult taotluses esitatud isikuandmete automaatsel töötlemisel. (17)Taotlejatel, kelle lühiajalise viisa taotlus on tagasi lükatud VISi töötlemisest tuleneva teabe põhjal, peaks olema õigus esitada kaebus. Kaebus tuleks esitada taotluse kohta otsuse teinud liikmesriigis kooskõlas selle liikmesriigi õigusaktidega. Tuleks kohaldada määruses (EÜ) nr 767/2008 kaebuste suhtes sätestatud kaitsemeetmeid ja norme. (18)Lühiajalise viisa taotluse toimiku analüüsimisel tuleks kasutada konkreetseid ohunäitajaid, mis kajastavad eelnevalt kindlaks määratud julgeolekuohtu, ebaseadusliku sisserände ohtu või ohtu rahvatervisele. Konkreetsete ohunäitajate kindlaksmääramisel kasutatavad kriteeriumid ei tohiks mingil juhul põhineda üksnes taotleja sool või vanusel. Need ei või mingil juhul põhineda teabel, mis paljastab isiku rassi, nahavärvi, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetilised omadused, keele, poliitilised või muud seisukohad, usutunnistuse või veendumused, ametiühingusse kuulumise, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puude või seksuaalse sättumuse. (19)Kuna pidevalt kerkivad esile uued julgeolekuohud, ebaseadusliku rände mustrid ja rahvatervist ähvardavad ohud, tuleb neile vastu seista tõhusate vastumeetmete ja tänapäevaste vahenditega. Kuna need vahendid hõlmavad suures mahus isikuandmete töötlemist, tuleks kehtestada sellised kaitsemeetmed, millega piiratakse era- ja perekonnaelu austamise ning isikuandmete kaitse õigusesse sekkumist ainult sel määral, mil see on vajalik demokraatliku ühiskonna toimimiseks. (20)Tuleks tagada, et lühiajalise viisa taotlejate või lühiajalise viisa või elamisloa saanud kolmanda riigi kodanike suhtes kohaldatakse vähemalt samaväärset kontrolli kui viisanõudest vabastatud kolmanda riigi kodanike suhtes. Selleks koostatakse ka jälgimisnimekiri, mis sisaldab teavet isikute kohta, keda kahtlustatakse terroriakti või muu raske kuriteo toimepanemises või kelle puhul on faktilisi tõendeid või põhjendatult alust arvata, et nad panevad toime terroriakti või muu raske kuriteo; jälgimisnimekirja tuleks kasutada ka nende kolmanda riigi kodanike kategooriate kontrollimisel. (21)Selleks et täita Schengeni konventsioonist tulenevaid kohustusi, peaksid rahvusvahelised vedajad suutma kontrollida, kas lühiajalist viisat, pikaajalist viisat või elamisluba omavatel kolmanda riigi kodanikel on nõutavad kehtivad reisidokumendid. Kontrolli otstarbel tuleks kord päevas teha VISi andmetest väljavõte eraldi andmebaasi, mis on ette nähtud ainult andmetega tutvumiseks ja milles saab teha väljavõtte vähimatest vajalikest andmetest, et teha päring, mis annab vastuse, kas kõik on korras või mitte („OK“ / „NOT OK“). (22)Käesolevas määruses tuleks kindlaks määrata liikmesriikide asutused, kes võivad kasutada VISi pikaajalisi viisasid ja elamislube käsitlevate andmete sisestamiseks, muutmiseks, kustutamiseks või päringute tegemiseks VISis selle kategooria dokumentide ja nende omanike puhul ette nähtud konkreetsetel eesmärkidel ning kõnealuste asutuste ülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses. (23)Igasugune pikaajalisi viisasid ja elamislube käsitlevate VISi andmete töötlemine peaks olema proportsionaalne taotletavate eesmärkidega ja vajalik pädevate ametiasutuste ülesannete täitmiseks. Pädevad asutused peaksid VISi kasutamisel tagama nende isikute inimväärikuse ja puutumatuse austamise, kelle kohta soovitakse andmeid saada, ning nad ei tohiks diskrimineerida isikuid soo, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude seisukohtade, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu. (24)On oluline, et õiguskaitseasutused saaksid terroriaktide ja muude raskete kuritegude vastu võitlemisega seotud ülesannete täitmiseks kõige ajakohasemat teavet. Liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli VISile juurdepääs on ette nähtud nõukogu otsusega 2008/633/JSK. Kõnealuse otsuse sisu tuleks integreerida VISi määrusesse, et viia see kooskõlla kehtiva aluslepingute raamistikuga.

(25)Õiguskaitse eesmärgil VISi andmetele juurdepääsust on juba olnud kasu vägivaldselt surnud isikute tuvastamisel või need on uurijatel aidanud teha märkimisväärseid edusamme inimkaubanduse, terrorismi ja ebaseadusliku uimastikaubanduse juhtumite uurimisel. Seepärast peaksid VISis sisalduvad pikaajalise viibimisega seotud andmed olema käesolevas määruses sätestatud tingimustel kättesaadavad liikmesriikide määratud asutustele ja Euroopa Politseiametile (Europol). (26)Europolil on suur roll liikmesriikide piiriülese kuritegevuse uurimisega tegelevate ametiasutuste vahelises koostöös, sest ta toetab kuritegevuse tõkestamist, analüüsimist ja uurimist terves liidus. Sätted, mis praegu reguleerivad seda, kuidas Europol saab oma ülesannete täitmise raames juurdepääsu VISile, tuleks kodifitseerida ja ühtlustada, võttes arvesse ka hiljutisi muudatusi õigusraamistiku moodustavates õigusaktides, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2016/794. (27)Juurdepääs VISile terroriaktide ja muude raskete kuritegude tõkestamise, avastamise või uurimise eesmärgil kujutab endast sekkumist nende isikute era- ja perekonnaelu austamise ja isikuandmete kaitsega seotud põhiõigustesse, kelle isikuandmeid VISis töödeldakse. Kõik sellised sekkumised peavad olema kooskõlas õigusnormidega, mis tuleb sõnastada piisavalt täpselt, et isikud saaksid kohandada oma käitumist, ning mis peavad kaitsma isikuid omavoli eest ja määrama piisavalt täpselt kindlaks pädevatele asutustele antava kaalutlusõiguse ulatuse ja selle kasutamise korra. Demokraatlikus ühiskonnas peavad kõik sellised sekkumised olema vajalikud õigustatud ja proportsionaalse huvi kaitsmiseks ning proportsionaalsed õiguspärase eesmärgiga, mida tahetakse saavutada. (28)[Koostalitlusvõimet käsitleva määrusega 2018/XX] on ette nähtud, et liikmesriigi politseiasutus, kellele on siseriiklike seadusandlike meetmetega antud asjaomased volitused, võib isiku tuvastada selle isiku isikusamasuse kontrolli käigus saadud biomeetrilisi andmeid kasutades. Siiski võib esineda spetsiifilisi olukordi, kui isiku tuvastamine on vajalik selle isiku enda huvides. Need hõlmavad olukordi, kui isik on leitud pärast seda, kui ta on kadunuks tunnistatud, röövitud või kui on kindlaks tehtud, et ta on langenud inimkaubanduse ohvriks. Sellisel juhul tuleks ette näha, et õiguskaitseasutused saavad VISi andmetele kiiresti juurdepääsu, et isik kiiresti usaldusväärselt tuvastada, ilma et oleks vaja täita õiguskaitse eesmärgil juurdepääsule seatud eeltingimusi ja rakendada täiendavaid kaitsemeetmeid. (29)Andmete võrdlemine latentsete sõrmejälgede ehk kuriteopaigalt leitavate daktüloskoopiliste andmete alusel on politseikoostöö valdkonnas keskse tähtsusega. Võimalus võrrelda latentseid sõrmejälgi VISis salvestatud sõrmejälgedega juhtudel, kui on piisavalt alust arvata, et kuriteo toimepanija või ohver võib olla VISis registreeritud, peaks andma liikmesriikide õiguskaitseasutustele väga väärtusliku vahendi terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks või uurimiseks, näiteks juhul, kui kuriteopaigalt leitavad ainsad tõendid on latentsed sõrmejäljed. (30)On vaja määrata liikmesriikide pädevad asutused ja keskne juurdepääsupunkt, mille kaudu taotletakse juurdepääsu VISi andmetele, ning pidada nimekirja määratud asutuste tegevusüksustest, kellel on õigus taotleda sellist juurdepääsu konkreetsel eesmärgil terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks või uurimiseks. (31)Määratud asutuse tegevusüksus peaks esitama kesksele juurdepääsupunktile kesksüsteemi salvestatud andmetele juurdepääsu taotluse, mis peaks olema põhjendatud. Määratud asutuste tegevusüksused, kellel on õigus taotleda juurdepääsu VISi andmetele, ei tohiks tegutseda kontrolliasutustena. Kesksed juurdepääsupunktid peaksid olema määratud asutustest sõltumatud ja nende ülesanne peaks olema tagada sõltumatul viisil käesolevas määruses sätestatud juurdepääsutingimuste range täitmine. Kiireloomulistel erandjuhtudel, kui terroriaktidest või muudest rasketest kuritegudest tulenevale konkreetsele ja tegelikule ohule reageerimine eeldab varajast juurdepääsu süsteemile, peaks kesksel juurdepääsupunktil olema võimalik menetleda taotlust viivitamata ning teha kontroll alles tagantjärele. (32)Isikuandmete kaitsmiseks ja õiguskaitseasutustepoolsete süstemaatiliste otsingute välistamiseks tuleks VISi andmeid töödelda ainult erijuhtudel ning kui see on vajalik terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamiseks, avastamiseks või uurimiseks. Määratud asutused ja Europol peaksid taotlema juurdepääsu VISile üksnes juhul, kui neil on piisavalt alust arvata, et see võimaldab saada teavet, mis aitab olulisel määral kaasa terroriakti või muu raske kuriteo tõkestamisele, avastamisele või uurimisele. (33)VISis talletatud pikaajalist riigis viibimist võimaldavate dokumentide omanike isikuandmeid ei tohiks säilitada kauem, kui see on vajalik VISi eesmärkide saavutamiseks. Asjakohane on säilitada kolmanda riigi kodanikega seotud andmeid viis aastat, et neid andmeid oleks võimalik arvesse võtta lühiajalise viisa taotluste menetlemisel, et võimaldada tuvastada lubatud riigis viibimise aja ületamine, kui dokumendi kehtivusaeg on lõppenud, ja korraldada dokumendi saanud kolmanda riigi kodanike suhtes julgeolekuanalüüs. Dokumendi eelnevat kasutamist käsitlevad andmed võiksid hõlbustada tulevikus lühiajaliste viisade andmist. Lühem andmete säilitamise tähtaeg ei oleks nimetatud eesmärkide saavutamiseks piisav. Andmed tuleks kustutada viie aasta möödumisel, välja arvatud juhul, kui neid on põhjust varem kustutada. (34)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679 kohaldatakse liikmesriikides käesoleva määruse alusel toimuva isikuandmete töötlemise suhtes. Isikuandmete töötlemine õiguskaitseasutustes süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2016/680. (35)Vastuvõttev liikmesriik võib anda Euroopa piiri- ja rannikuvalverühmade liikmetele ja tagasisaatmisega seotud ülesannete täitmisel osalevate töötajate rühmade liikmetele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1624 kohaselt loa kasutada Euroopa andmebaase, kui seda on vaja operatsiooniplaanis kindlaks määratud piirikontrolli, piiride valvamise ja tagasisaatmisega seotud eesmärkide täitmiseks. Selleks et sellist kasutamist hõlbustada ja anda nendele rühmadele reaalne juurdepääs VISi sisestatud andmetele, tuleks Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile anda juurdepääs VISile. Juurdepääsu andmisel tuleks järgida juurdepääsutingimusi ja -piiranguid, mida kohaldatakse liikmesriikide pädevate asutuste suhtes iga konkreetse eesmärgi puhul, mille jaoks on võimalik VISi andmetega tutvuda. (36)Selliste kolmanda riigi kodanike tagasisaatmine, kes ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumile sisenemise, seal viibimise või elamise tingimusi, kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/115/EÜ, on kesksel kohal ulatuslikes jõupingutustes, mida tehakse ebaseadusliku rände vastu võitlemiseks, ja kujutab endast olulise avaliku huviga seotud põhjust. (37)Vastuvõtvate kolmandate riikide suhtes ei kohaldata sageli kaitse piisavuse otsuseid, mille komisjon on võtnud vastu määruse (EL) 2016/679 artikli 45 või direktiivi (EL) 2016/680 artikli 36 ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklike sätete alusel. Lisaks ei ole liit vaatamata suurtele jõupingutustele, et teha koostööd selliste ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike peamiste päritoluriikidega, kelle suhtes kehtib tagasipöördumise kohustus, suutnud tagada, et sellised kolmandad riigid täidaksid rahvusvahelise õigusega ette nähtud kohustust võtta oma kodanikud tagasi. Liidu või liikmesriikide poolt sõlmitud või läbiräägitavad tagasivõtulepingud, milles on nähtud ette asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad andmete edastamist kolmandatele riikidele vastavalt määruse (EL) 2016/679 artiklile 46 või direktiivi (EL) 2016/680 artikli 37 ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklikele sätetele, hõlmavad piiratud arvul selliseid riike ja ei ole kindel, kas uusi lepinguid sõlmitakse. Sellistes olukordades võiks olla võimalik töödelda käesoleva määruse alusel isikuandmeid koos kolmandate riikide asutustega, et rakendada liidu tagasisaatmispoliitikat, tingimusel et määruse (EL) 2016/679 artikli 49 lõike 1 punktis d või (EL) 2016/680 artikli 38 või artikli 39 ülevõtmiseks vastu võetud siseriiklikes sätetes ette nähtud tingimused on täidetud. (38)Liikmesriigid peaksid kooskõlas kehtivate andmekaitse-eeskirjadega, ja kui see on teatavatel juhtudel nõutav, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) …/… [ümberasustamisraamistiku määrus] kohaseid ülesandeid, tegema VISis töödeldavad asjakohased isikuandmed kättesaadavaks [Euroopa Liidu Varjupaigaametile] ja asjakohastele rahvusvahelistele organitele, nagu ÜRO pagulaste ülemvolinik, Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon ning pagulaste ja ümberpaigutamisküsimustega tegelev Rahvusvaheline Punase Risti Komitee, kui need puudutavad kolmandate riikide kodanikke või kodakondsuseta isikuid, kellest liikmesriigid on neile teatanud määruse (EL) …/… [ümberasustamisraamistiku määrus] rakendamise raames. (39)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 kohaldatakse liidu institutsioonide ja asutuste tegevuse suhtes, kui nad täidavad VISi operatiivjuhtimise eest vastutajatena oma ülesandeid. (40)Vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2 on konsulteeritud Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse [kuupäev]. (41)Et suurendada kolmandate riikide koostööd ebaseaduslike rändajate tagasivõtmisel ning hõlbustada selliste ebaseaduslikult riigis viibivate kolmanda riigi kodanike tagasipöördumist, kelle andmeid võidakse VISis säilitada, tuleks lühiajalise viisa taotlejate reisidokumentide koopiaid säilitada VISis. Erinevalt VISist saadud teabest tunnustavad kolmandad riigid reisidokumentide koopiaid kodakondsuse tõendina rohkem. (42)Päringu tegemine Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1105/2011/EL kohases nimekirjas reisidokumentidest, mille kasutajal on õigus ületada välispiire ja kuhu võib kanda viisa, on viisataotluste menetlemise kohustuslik osa. Viisasid väljastavad asutused peaksid seda kohustust süstemaatiliselt täitma, mistõttu tuleks see nimekiri inkorporeerida VISi, et võimaldada automaatselt kontrollida, kas taotleja reisidokumenti tunnustatakse. (43)Ilma et see piiraks liikmesriikide vastutust VISi sisestatud andmete täpsuse eest, peaks eu-LISA vastutama andmekvaliteedi parandamise eest, võttes kasutusele keskse andmekvaliteedi jälgimise vahendi, ning liikmesriikidele korrapäraste ajavahemike järel aruannete esitamise eest. (44)Selleks et võimaldada VISi kasutamist rändesurve ja piirihalduse suundumuste analüüsimise eesmärgil paremini jälgida, peaks eu-LISA suutma välja arendada suutlikkuse esitada liikmesriikidele, komisjonile, Europolile ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile statistilisi aruandeid, seadmata ohtu andmeterviklust. Seepärast tuleks luua keskne statistiliste andmete hoidla. Statistilised andmed ei tohiks sisaldada isikuandmeid.

(45)Käesoleva määruse kohaldamine ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/38/EÜ kohaldamist. (46)Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada, vaid need on paremini saavutatavad liidu tasandil, pidades silmas vajadust tagada ühise viisapoliitika rakendamine, julgeoleku kõrge tase sisepiirikontrollideta alal ja välispiiride integreeritud haldamissüsteemi järkjärguline rajamine, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (47)Käesoleva määrusega kehtestatakse VISile juurdepääsu ranged normid ja vajalikud kaitsemeetmed. Samuti nähakse sellega ette üksikisikute õigus oma andmetega tutvuda, neid parandada ja kustutada, õigus õiguskaitsevahendile, eelkõige kohtulikule õiguskaitsevahendile, ja avalike sõltumatute asutuste teostatav järelevalve andmete töötlemise üle. Käesoleva määrusega nähakse ette täiendavad kaitsemeetmed, et hõlmata erivajadusi, mis on seotud VISis töödeldavate andmete uute kategooriatega. Seepärast võetakse käesolevas määruses arvesse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhimõtteid, eelkõige õigust inimväärikusele, õigust vabadusele ja turvalisusele, era- ja perekonnaelu austamist, isikuandmete kaitset, varjupaigaõigust, tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtte järgmist ning kaitset tagasisaatmise, väljasaatmise või väljaandmise korral, diskrimineerimiskeeldu, lapse õigusi ja õigust tõhusale õiguskaitsevahendile. (48)Erisätteid tuleks kohaldada selliste kolmanda riigi kodanike puhul, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, kes on direktiivi 2004/38/EÜ kohaldamisalasse kuuluvate liidu kodanike või liidu õigusaktide alusel vaba liikumise õigusega kolmanda riigi kodanike pereliikmed ja kellel ei ole direktiivis 2004/38/EÜ osutatud elamisloakaarti. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 21 lõikes 1 on sätestatud, et igal liidu kodanikul on õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, kui aluslepingutega ja nende rakendamiseks võetud meetmetega kehtestatud piirangutest ja tingimustest ei tulene teisiti. Asjaomased piirangud ja tingimused on sätestatud direktiivis 2004/38/EÜ. (49)Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu otsusele on sellistel pereliikmetel mitte ainult õigus siseneda liikmesriikide territooriumile, vaid ka õigus saada selleks otstarbeks sissesõiduviisa. Liikmesriigid peavad andma sellistele isikutele kõik võimalused saada vajalikud viisad, mis tuleb välja anda tasuta nii kiiresti kui võimalik ja kiirendatud menetluse korras. (50)Õigus saada viisa on tingimuslik ning viisat võidakse mitte anda nendele pereliikmetele, kes kujutavad endast ohtu avalikule korrale, avalikule julgeolekule või rahvatervisele vastavalt direktiivile 2004/38/EÜ. Seda silmas pidades võib pereliikmete isikuandmeid kontrollida ainult juhul, kui andmed on seotud nende isiku tuvastamise ja staatusega ja niivõrd, kuivõrd andmed on olulised neist lähtuda võiva julgeolekuohu analüüsimiseks. Nende viisataotluste läbivaatamisel tuleks lähtuda üksnes julgeolekukaalutlustest, mitte aga rändeohust. (51)Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Arvestades, et käesolev määrus põhineb Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 4 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva määruse suhtes otsuse teinud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. (52)Käesoleva määrusega arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, milles Ühendkuningriik nõukogu otsuse 2000/365/EÜ kohaselt ei osale; seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (53)Käesoleva määrusega arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, milles Iirimaa nõukogu otsuse 2002/192/EÜ kohaselt ei osale; seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. (54)Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda. (55)Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ artikliga 3 ja nõukogu otsuse 2008/149/JSK artikliga 3. (56)Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel allakirjutatud protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL artikliga 3 ja nõukogu otsuse 2011/349/EL artikliga 3. (57)Käesolev määrus, välja arvatud selle artikkel 22r, on Schengeni acquis’l põhinev või sellega muul viisil seotud akt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 2 tähenduses, välja arvatud sätted, mida kohaldatakse Bulgaaria ja Rumeenia suhtes tulenevalt nõukogu otsusest (EL) 2017/1908, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EÜ) nr 767/2008 muudetakse järgmiselt. 1)Artiklisse 1 lisatakse järgmised lõigud. „Samuti nähakse käesoleva määrusega ette menetlused teabevahetuseks liikmesriikide vahel seoses pikaajaliste viisade ja elamislubadega, sealhulgas pikaajaliste viisade ja elamislubade kohta tehtud teatavate otsustega. Säilitades identiteedi-, reisidokumendi ja biomeetrilisi andmeid ühises isikuandmete hoidlas, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse 2018/XX* [koostalitlusvõimet käsitlev määrus 2018/XX] artikliga 17, aitab VIS kaasa VISis registreeritud isikute õigele tuvastamisele ja lihtsustab seda.“ _______

* Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2018/XX* [koostalitlusvõimet käsitlev määrus 2018/XX] (ELT L).“ 2)Artikkel 2 asendatakse järgmisega. „Artikkel 2

VISi eesmärk 1. VISi eesmärk on parandada ühise viisapoliitika rakendamist, konsulaarkoostööd ning viisasid väljastavate keskasutuste vahelist konsulteerimist, lihtsustades taotlusi ja nende suhtes tehtud otsuseid käsitleva teabe vahetamist liikmesriikide vahel, eesmärgiga a) hõlbustada viisa taotlemise korda; b) takistada varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi määramise kriteeriumidest möödaminemist; c) hõlbustada pettusevastast võitlust; d) hõlbustada kontrolli liikmesriikide välispiiril paiknevates piiripunktides ning liikmesriikide territooriumil; e) abistada kõigi selliste isikute tuvastamisel ja tagasisaatmisel, kes ei täida või enam ei täida liikmesriikide territooriumile sisenemise, seal viibimise või elamise tingimusi; f) abistada kadunud isikute tuvastamisel; g) hõlbustada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 604/2013 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL kohaldamist**; h) aidata tõkestada, avastada ja uurida terroriakte või muid raskeid kuritegusid; i) aidata kaasa mis tahes liikmesriigi sisejulgeolekut ähvardavate ohtude ärahoidmisele; j) tagada isikute õige tuvastamine; k) toetada Schengeni infosüsteemi (SIS) eesmärkide saavutamist seoses riiki sisenemise keelu saanud kolmandate riikide kodanike, üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks tagaotsitavate isikute, kadunud isikute, kohtumenetluses osalemise eesmärgil otsitavate isikute ning diskreetse ja erikontrolli alla kuuluvate isikute kohta sisestatud hoiatusteadetega. 2. Pikaajaliste viisade ja elamislubade puhul on VISi eesmärk hõlbustada nendega seotud otsuseid käsitlevate andmete vahetamist liikmesriikide vahel, et: a) toetada julgeoleku kõrget taset, aidates enne taotleja saabumist välispiiril paiknevasse piiripunkti analüüsida, kas ta kujutab endast ohtu avalikule korrale, sisejulgeolekule või rahvatervisele; b) tõhustada kontrolli piiril ja riigi territooriumil; c) aidata tõkestada, avastada ja uurida terroriakte või muid raskeid kuritegusid; d) tagada isikute õige tuvastamine;

e) hõlbustada määruse (EL) nr 604/2013 ja direktiivi 2013/32/EL kohaldamist; f) toetada Schengeni infosüsteemi (SIS) eesmärkide saavutamist seoses riiki sisenemise keelu saanud kolmandate riikide kodanike, üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks tagaotsitavate isikute, kadunud isikute, kohtumenetluses osalemise eesmärgil otsitavate isikute ning diskreetse ja erikontrolli alla kuuluvate isikute kohta sisestatud hoiatusteadetega.“ * Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 604/2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (ELT L 180, 29.6.2013, lk 31). ** Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (ELT L 180, 29.6.2013, lk 60).“ 3)Artikkel 3 jäetakse välja. 4)Artiklisse 4 lisatakse järgmised punktid. (12)„VISi andmed“ – kõik VISi kesksüsteemis ja ühises isikuandmete hoidlas kooskõlas artiklitega 9–14 ja 22c–22f säilitatavad andmed; (13)„identiteediandmed“ – artikli 9 lõike 4 punktides a–aa osutatud andmed; (14)„sõrmejälgede andmed“ – VISi toimikus säilitatavad sõrmejälgedega seotud andmed; (15)„näokujutis“ – näo digitaalne kujutis; (16)„Europoli andmed“ – isikuandmed, mida Europol töötleb määruse (EL) 2016/794 artikli 18 lõike 2 punktis a osutatud eesmärgil; (17)„elamisluba“ – kõik elamisload, mille liikmesriigid on andnud vastavalt ühtsele vormile, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1030/2002,** ja kõik muud dokumendid, millele on viidatud määruse (EL) 2016/399 artikli 2 lõike 16 punktis b; (18)„pikaajaline viisa“ – luba, mille liikmesriik on andnud Schengeni konventsiooni artikli 18 kohaselt; (19)„riiklik järelevalveasutus“ – seoses õiguskaitse eesmärgiga vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 artiklile 41 asutatud järelevalveasutus; (20)„õiguskaitse“ – terroriaktide või muude raskete kuritegude tõkestamine, avastamine või uurimine; (21)„terroriakt“ – siseriikliku õiguse rikkumine, mis vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/541 osutatud õigusrikkumistele või on nendega samaväärne****; (22)„raske kuritegu“ – õigusrikkumine, mis vastab nõukogu raamotsuse 2002/584/JSK artikli 2 lõikes 2 osutatud õigusrikkumistele või on nendega samaväärne, kui see on riigi õiguse kohaselt karistatav vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt kolm aastat; ________________ * Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53). ** Nõukogu 13. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks (EÜT L 157, 15.6.2002, lk 1).

*** Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89). **** Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (ELT L 88, 31.3.2017, lk 6). ***** Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1).“ 5)Artikkel 5 asendatakse järgmisega. „Artikkel 5

Andmete liigid 1. VISis salvestatakse ainult järgmist liiki andmed: a) artikli 9 lõigetes 1–4 ja artiklites 10–14 osutatud tähtnumbrilised andmed lühiajalise viisa taotleja ja taotluste, välja antud lühiajaliste viisade, lühiajaliste viisade andmisest keeldumiste ning kehtetuks tunnistatud, tühistatud või pikendatud lühiajaliste viisade kohta, artiklites 22c, 22d, 22e ja 22f osutatud tähtnumbrilised andmed välja antud pikaajaliste viisade ja elamislubade, nende tagasivõtmiste ja nende andmisest keeldumiste ning kehtetuks tunnistatud, tühistatud või pikendatud pikaajaliste viisade ja elamislubade kohta, artiklites 9a ja 22b osutatud päringutabamusi käsitlev teave ning artikli 9c lõikes 6 osutatud kontrollide tulemused; b) artikli 9 lõikes 5 ja artikli 22c lõike 2 punktis f osutatud näokujutis; c) artikli 9 lõikes 6 ja artikli 22c lõike 2 punktis g osutatud sõrmejälgede andmed; d) artikli 8 lõigetes 3 ja 4 ning artikli 22a lõikes 3 osutatud lingid teistele taotlustele.“ 2. Ilma et see piiraks artikli 34 kohast andmetöötlustegevust, ei salvestata VISis artiklis 16, artikli 24 lõikes 2 ja artikli 25 lõikes 2 osutatud VISi kaudu edastatud teateid. 3. Ühine isikuandmete hoidla sisaldab andmeid, millele on osutatud artikli 9 lõike 4 punktides a–cc ning artikli 9 lõigetes 5 ja 6, artikli 22c lõike 2 punktides a–cc, f ja g ning artikli 22d punktides a–cc, f ja g. Ülejäänud VISi andmeid säilitatakse VISi kesksüsteemis.“ 6)Lisatakse artikkel 5a. „Artikkel 5a Tunnustatud reisidokumentide nimekiri (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1105/2011/EL kohane nimekiri reisidokumentidest, mille kasutajal on õigus ületada välispiire ja kuhu võib kanda viisa, integreeritakse VISi. (2)VIS tagab tunnustatud reisidokumentide nimekirja ning otsuse nr 1105/2011/EL artikli 4 kohaste reisidokumentide tunnustamise või mittetunnustamise teadete keskseks haldamiseks vajaliku funktsiooni toimimise. (3)Üksikasjalikud eeskirjad lõikes 2 nimetatud funktsiooni täitmise kohta nähakse ette rakendusaktidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 49 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. _________________ * Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta otsus nr 1105/2011/EL selliste reisidokumentide, mille kasutajal on õigus ületada välispiire ja kuhu võib kanda viisa, nimekirja kohta ning sellise nimekirja koostamise korra kehtestamise kohta (ELT L 287, 4.11.2011, lk 9).“

7)Artiklit 6 muudetakse järgmiselt: a) lõige 2 asendatakse järgmisega: „2. Juurdepääs VISile andmete kohta päringute tegemiseks antakse eranditult liikmesriikide nende ametiasutuste ja ELi asutuste nõuetekohaselt volitatud töötajatele, kellel on artiklites 15–22, artiklites 22c–22f, artiklites 22g–22j sätestatud eesmärkide kohane pädevus ning [koostalitlusvõimet käsitleva määruse 2018/XX] artiklites 20 ja 21 sätestatud eesmärkide kohane pädevus. Juurdepääs tagatakse ainult sellises ulatuses, mis on vajalik kõnealuste ülesannete täitmiseks kooskõlas nimetatud eesmärkidega ja proportsionaalne taotletavate eesmärkidega.“; b) lisatakse lõige 4: „4. VIS tagab selle nimekirja keskseks haldamiseks vajaliku funktsiooni toimimise.“; c) lisatakse lõige 5: „5. Üksikasjalikud eeskirjad lõikes 3 nimetatud nimekirja keskse haldamise funktsiooni kohta nähakse ette rakendusaktidega. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 49 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“ 8)Artiklisse 7 lisatakse lõige 3: „3. Liikmesriigid peavad kõigi käesolevas määruses sätestatud menetluste puhul esmatähtsaks lapse parimaid huvisid. Lapse heaolu, turvalisust ja julgeolekut (eriti juhul, kui on oht, et laps on inimkaubanduse ohver) ja lapse seisukohti võetakse arvesse ja hinnatakse vastavalt tema vanusele ja küpsusele.“ 9)II peatüki pealkiri asendatakse järgmisega: „LÜHIAJALISTE VIISADE ANDMETE SISESTAMINE JA KASUTAMINE VIISASID VÄLJASTAVATE ASUTUSTE POOLT“. 10) Artiklit 8 muudetakse järgmiselt: a) lõige 1 asendatakse järgmisega: „1. Kui taotlus on määruse (EÜ) nr 810/2009 artikli 19 kohaselt vastuvõetav, loob viisasid väljastav asutus taotlustoimiku kahe tööpäeva jooksul, sisestades VISi artiklis 9 osutatud andmed, kui need andmed peab esitama taotleja.“; b) lisatakse lõige 1a: „1a. Kui taotlustoimik on loodud, teeb VIS automaatselt päringu vastavalt artiklile 9a ja tagastab selle tulemused.“; c) lõige 5 asendatakse järgmisega: „5. Kui õiguslikel põhjustel ei nõuta teatavate andmete esitamist või kui neid ei saa faktiliselt esitada, märgitakse vastava(te)le andmevälja(de)le „ei kohaldata“. Sõrmejälgede puudumise kohta tuleks teha märge „VIS0“; lisaks võimaldab süsteem eristada juhtumeid, mida on kirjeldatud määruse (EÜ) nr 810/2009 artikli 13 lõike 7 punktides a–d.“ 11)Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a) punkti 4 alapunktid a, b ja c asendatakse järgmisega: „a)perekonnanimi; eesnimi (-nimed); sünniaeg; kodakondsus või kodakondsused; sugu; aa) sünnijärgne perekonnanimi (varasem perekonnanimi või varasemad perekonnanimed); sünnikoht ja -riik; sünnijärgne kodakondsus; b)reisidokumendi või -dokumentide liik ja number ning selle või need välja andnud riigi kolmetäheline kood; c)reisidokumendi või -dokumentide kehtivusaja lõppkuupäev; cc)reisidokumendi välja andnud asutus ning väljaandmise kuupäev.“; b) punkt 5 asendatakse järgmisega: „5. taotleja näokujutis vastavalt määruse (EÜ) nr 810/2009 artikli 13 lõikele 1.“; c) lisatakse punkt 7: „7. biograafilisi andmeid sisaldava lehe skaneeritud koopia.“; d) lisatakse järgmised kaks lõiku: „8. Kolmanda riigi kodaniku esimese lõigu punktis 5 osutatud näokujutis peab olema sellise lahutusvõime ja kvaliteediga, et seda saaks kasutada automaatseks biomeetriliseks võrdlemiseks. Erandina teisest lõigust võib erandjuhtudel, kui ei ole võimalik järgida VISis näokujutise salvestamiseks ette nähtud näokujutise kvaliteedi ja eraldusvõime tehnilisi kirjeldusi, võtta näokujutise elektrooniliselt masinloetava reisidokumendi elektrooniliselt kiibilt. Sellisel juhul sisestatakse näokujutis isiklikku toimikusse alles pärast seda, kui on elektrooniliselt kontrollitud, et masinloetava reisidokumendi elektroonilisele kiibile salvestatud näokujutis vastab asjaomase kolmanda riigi kodaniku tegelikule näokujutisele.“ 12)Lisatakse artiklid 9a–9d: „Artikkel 9a Päringud muudes süsteemides 1.VIS töötleb taotlustoimikuid automaatselt, et teha kindlaks päringutabamused. VIS vaatab läbi iga taotlustoimiku eraldi. 2.Kui luuakse avaldus või antakse välja viisa, kontrollib VIS, kas selle taotlusega seotud reisidokument on otsuse nr 1105/2011/EL kohaselt tunnustatud; selleks tehakse automaatne otsing artiklis 5a osutatud tunnustatud reisidokumentide hulgas ja tagastatakse otsingu tulemus. 3.Määruse (EÜ) nr 810/2009 artikli 21 lõikes 1 ja artikli 21 lõike 3 punktides a, c ja d sätestatud kontrollimiseks teeb VIS päringu [koostalitlusvõime määruse] artikli 6 lõikes 1 määratletud Euroopa otsinguportaalis, et võrrelda käesoleva määruse artikli 9 punktis 4 osutatud asjaomaseid andmeid VISis, Schengeni infosüsteemis (SIS), riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis, ELi reisiinfo ja -lubade süsteemis (ETIAS), kaasa arvatud määruse (EL) 2018/XX ([millega luuakse ELi reisiinfo ja -lubade süsteem]) artiklis 29 osutatud jälgimisnimekirjas, Eurodacis, [terroriaktide ja muude raskete kuritegudega seotud süüdimõistvate kohtuotsuste puhul ECRIS-TCN-süsteemis,] Europoli andmetes, Interpoli varastatud ja kaotatud reisidokumentide andmebaasis (SLTD) ja Interpoli hoiatusteadetega seotud reisidokumentide andmebaasis (Interpol TDAWN) salvestatud kirjetes, failides või hoiatusteadetes sisalduvate andmetega. 4.VIS lisab asjaomasesse taotlustoimikusse viite iga lõike 3 kohase päringutabamuse kohta. Lisaks teeb VIS vajaduse korral kindlaks, millised liikmesriigid päringutabamus(t)e aluseks olnud andmed sisestasid või esitasid või tegi seda Europol, ning talletavad selle teabe taotlustoimikusse.

5.Artikli 2 lõike 1 punkti k kohaldamiseks tuleb käesoleva artikli lõike 3 kohastes päringutes võrrelda artikli 15 lõikes 2 osutatud asjaomaseid andmeid SISi andmetega, et teha kindlaks, ega taotleja kohta ei ole sisestatud järgmisi hoiatusteateid: (a)hoiatusteade üle- või väljaandmise eesmärgil vahi alla võtmiseks tagaotsitavate isikute kohta; (b)hoiatusteade kadunud isikute kohta; (c)hoiatusteade kohtumenetluses osalemise eesmärgil otsitavate isikute kohta; (d)hoiatusteade diskreetse ja erikontrolli alla kuluvate isikute kohta. Artikkel 9b Erisätted, mida kohaldatakse teistes süsteemides ELi kodanike või liidu õiguse alusel vaba liikumise õigust omavate kolmanda riigi kodanike pereliikmete kohta tehtavate päringute suhtes 1.Selliste kolmanda riigi kodanike puhul, kes on sellise liidu kodaniku pereliikmed, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ, või sellise kolmanda riigi kodaniku pereliikmed, kellel on ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt kolmanda riigi vahelise lepingu alusel vaba liikumise õigus, mis on samaväärne liidu kodanike vastava õigusega, tehakse artikli 9a lõike 3 kohast automaatset kontrollimist üksnes veendumaks, et ei ole faktilisi tõendeid ega faktilistel tõenditel põhinevaid põhjendusi, mille alusel järeldada, et isiku viibimine liikmesriikide territooriumil kujutab endast julgeoleku või suurt epideemiaohtu vastavalt direktiivile 2004/38/EÜ. 2.VIS ei kontrolli: (a)riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemis, kas taotleja kohta on praegu või varem märgitud, et ta on viibimisaega ületanud; (a)kas taotleja vastab mõnele isikule, kelle andmed leiduvad Eurodacis. 3.Kui artikli 9a lõikes 3 osutatud taotluse automaatse töötlemise tulemuseks on päringutabamus, mis vastab määruse (EÜ) 1987/2006 artiklis 24 osutatud riiki sisenemise või riigis viibimise keelamise kohta käivale hoiatusteatele, kontrollib viisasid väljastav asutus põhjendusi, mille alusel otsustati see hoiatusteade SISi sisestada. Kui põhjendus on seotud ebaseadusliku sisserände ohuga, ei võeta seda hoiatusteadet taotluse hindamisel arvesse. Viisasid väljastav asutus tegutseb edasi vastavalt SIS II määruse artikli 25 lõikele 2. Artikkel 9c Keskasutuste teostatav kontrollimine 1.Taotlust menetleva liikmesriigi keskasutus kontrollib iga artikli 9a lõike 3 kohase päringu tulemusena saadud tabamust käsitsi. 2.Kui keskasutus kontrollib päringutulemusi käsitsi, saab ta juurdepääsu taotlustoimikule ja võimalikele sellega seotud taotlustoimikutele ning artikli 9a lõike 3 kohase automaatse töötlemise tulemusena saadud päringutabamustele. 3.Keskasutus kontrollib, kas taotleja identifitseerimisandmed, mis on esitatud taotlustoimikus, vastavad andmetele, mis on VISis või mõnes andmebaasis, milles on tehtud päring. 4.Kui isikuandmed ei ole vastavuses ja artikli 9a lõike 3 kohase automaatse töötlemise tulemuseks ei olnud ühtegi teist päringutabamust, kustutab keskasutus valetabamuse taotlustoimikust. 5.Kui andmed on vastavuses või kui kahtlused taotleja isikusamasuses jäävad püsima, teavitab taotluse menetlemisega tegelev viisasid väljastav keskasutus nende m