Eriaruanne Vähemalt iga viies  
euro ELi eelarvest 
kliimameetmetele: plaanid 
on kõrgelennulised, kuid 
ebaõnnestumise oht suur ET 2016  nr 31
EUROOPA
KONTROLLIKODA
EUROOPA KONTROLLIKODA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Päringud:  eca.europa.eu/et/Pages/ContactForm.aspx
Veebisait:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Lisateavet Euroopa Liidu kohta saab internetist Euroopa serverist (http://europa.eu).
Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2016
Print ISBN 978-92-872-6568-5 ISSN 1831-0818 doi:10.2865/49774 QJ-AB-16-033-ET-C
PDF ISBN 978-92-872-6536-4 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/72991 QJ-AB-16-033-ET-N
EPUB ISBN 978-92-872-6494-7 ISSN 1977-5652 doi:10.2865/96209 QJ-AB-16-033-ET-E
© Euroopa Liit, 2016
Allikale viitamisel on reprodutseerimine lubatud.
Printed in Luxembourg
Vähemalt iga viies 
euro ELi eelarvest 
kliimameetmetele: plaanid 
on kõrgelennulised, kuid 
ebaõnnestumise oht suur
(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 4 
teisele lõigule)EriaruanneET 2016  nr 31
02
 Auditirühm
Kontrollikoja eriaruannetes esitatakse konkreetseid eelarvevaldkondi või juhtimisega seotud teemasid hõlmavate tu -
lemus- ja vastavusauditite tulemused. Auditite valiku ja ülesehituse juures on kontrollikoja eesmärgiks maksimeerida 
nende mõju, võttes arvesse tulemuslikkuse ja vastavuse riske, konkreetse valdkonna tulude ja kulude suurust, tulevasi 
arengusuundi ning poliitilist ja avalikku huvi.
Aruande võttis vastu loodusvarade säästva kasutamise valdkonnaga tegelev I auditikoda. Auditit juhtis kontrollikoja 
liige ja I auditikoja eesistuja Phil Wynn Owen koos kontrollikoja endise liikme Kersti Kaljulaidiga. Auditijuht oli  
Bertrand Tanguy, tema asetäitja oli Tomasz Plebanowicz. Auditirühma kuulusid Katharina Bryan, Peeter Lätti, Alain 
Vansilliette, Angharad Weatherall, Armando Do Jogo, Michał Machowski, Vivi Niemenmaa, Olivier Prigent, Carlos 
Sanchez Rivero, Frédéric Soblet, Klaus Stern, Dana Moraru ja Maria Ploumaki. Aruande koostamisel oli abiks  
Hannah Critoph.
Vasakult paremale: P . Wynn Owen, H. Critoph, F. Soblet, K. Bryan, A. Do Jogo, B. Tanguy, O. Prigent, 
T. Plebanowicz, C. Sanchez Rivero, A. Weatherall, M. Machowski, V. Niemenmaa, K. Kaljulaid.
03
 Sisukord
Punkt
 Mõisted ja lühendid
I–VIII  Kokkuvõte
1–14  Sissejuhatus
15–23  Auditi ulatus ja lähenemisviis
24–90  Tähelepanekud
24–64  Üldiselt on tehtud edusamme, kuid samas valitseb tõsine oht, et 20% eesmärki ei saavutata
25–33  Kollektiivne kohustus, mille täitmisel oodatakse mõnelt rahastamisvahendilt rohkem kui 20% suurust 
panust
34–38  Komisjoni kontrollimeetodil, mis põhineb rahvusvahelistel meetoditel, on siiski puudusi
39–48  Üldiselt tehti eesmärgi saavutamisel edusamme, kuid aruandlus on ainult osaliselt usaldusväärne ega 
keskendu piisavalt tulemustele
49–51  Valitseb tõsine oht, et eesmärki ei saavutata
52–54  Eeldused põllumajanduse otsetoetuste panuse kohta kliimameetmete eesmärgi täitmisel ei ole piisavalt 
põhjendatud
55–59  Rahvusvaheliselt tunnustatud meetoditel põhinevate teistsuguste kontrollikoefitsientide rakendamine 
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi suhtes vähendaks kliimameetmete rahastamist 40%
60–64 Tuleb võtta kiireid meetmeid, sest teadusuuringute vahendite osalus on oluliselt maha jäämas
65–90  Mõnes Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondis on kliimameetmete rahastamine suurenenud 
ning selle fookus paranenud, kuid mujal jätkuvad enamasti praegused suundumused
68–75  ERF ja ÜFi suuremad rahaeraldised kliimameetmetele näitavad, et vahendeid on võimalik paremini 
kliimameetmetele suunata
76–79  Euroopa Sotsiaalfondi võimalik panus kliimameetmete rahastamises – oleks võimalik saavutada enamat
04 Sisukord 
80–87  Ühise põllumajanduspoliitika kulutustes ei ole toimunud olulist muutust, ehkki maaelu arengu valdkonnas 
on mõningaid häid tavasid
88–90 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi raames ei suurenenud kliimameetmetele keskendumine oluliselt
91–109  Järeldused ja soovitused
 Lisa.  Kontrollikoja poolt maaelu arengu poliitikas kasutatav koefitsientide maatriks
 Komisjoni vastus
05
 Mõisted ja lühendid
„Horisont 2020“ : ELi teadusuuringute ja innovatsiooni programm aastateks 2014–2020.
ELi kliimakoefitsiendid : projektidele, meetmetele või tegevustele eraldatavatele ELi vahenditele antavad punktid. 
Koefitsiendid põhinevad OECD Rio markerite metoodikal. ELi kliimakoefitsientidele omistatav kaal on 0%, 40% ja 
100% sõltuvalt tegevuse panusest kliimamuutuse leevendamisse või sellega kohanemisse.
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) : fondi eesmärk on aidata ELi maapiirkondadel toime tulla 
mitmesuguste majanduslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete probleemidega.
Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF) : ELi perioodi 2014–2020 merendus- ja kalanduspoliitika fond. 
Fondi eesmärk on aidata kaluritel üle minna jätkusuutlikule kalapüügile ja rannikualade kogukondadel oma 
majandustegevust mitmekesistada. Samuti rahastatakse sellest projekte, millega luuakse uusi töökohti ja 
parandatakse elukvaliteeti Euroopa rannikuäärsetel aladel.
Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) : fondist antakse vahendeid põllumajandustootjatele makstavateks 
otsetoetusteks, põllumajandusturgude haldamiseks ja mitmesugusteks muudeks eesmärkideks, nagu veterinaar- ja 
taimetervisemeetmed, toiduprogrammid ja teavitamine.
Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) : fondi eesmärk on edendada Euroopa Liidu sisest majanduslikku 
ja sotsiaalset ühtekuuluvust, vähendades peamisi eri piirkondade arengutaseme vahelisi erinevusi. Selleks 
antakse peamiselt ettevõtetele finantstoetust, millega toetatakse taristu loomist ja tootlikke töökohti loovaid 
investeeringuid.
Euroopa Sotsiaalfond (ESF) : ESFi eesmärk on edendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust ELis, 
suurendades tööhõivet ja tööleidmise võimalusi (peamiselt koolitusmeetmete abil), soodustades kõrget tööhõive 
määra ning suurema arvu ja paremate töökohtade loomist.
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid (ESIF) : viiest eraldi fondist koosnev rühm, mille eesmärk on 
vähendada regionaalset ebavõrdsust ELis ning mille poliitikaraamistikud on kehtestatud seitsme aasta pikkuseks 
mitmeaastase finantsraamistiku eelarveperioodiks. Need viis fondi on: Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), 
Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Ühtekuuluvusfond (ÜF), Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) ning 
Euroopa Merendus- ja Kalandusfond (EMKF).
Kliimameetmed : kliimamuutuse vastu võitlemise meetmed (käesolevas aruandes nimetatakse läbivalt 
kliimameetmeteks).
Kliimameetmete integreerimine : spetsiaalse rahastamisvahendi loomise asemel integreeritakse kliimameetmed 
ELi poliitikavaldkondadesse, rahastamisvahenditesse, programmidesse või fondidesse.
Kliimameetmete kontrollimine : 20% eesmärgi saavutamiseks tehtavate edusammude jälgimine, mõõtes fondide 
rahalist osalust eesmärgi täitmises.
Liidu prioriteedid : maaelu arengu eesmärgid, mis toetavad aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu 
strateegiat „Euroopa 2020“. Põllumajanduse, metsanduse ja maapiirkondade valdkondades on kuus liidu 
prioriteeti, mis peamiselt puudutavad innovatsiooni ja konkurentsivõime edendamist, ökosüsteemide taastamist ja 
tugevdamist, vähese CO2-heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele ülemineku toetamist ning 
sotsiaalse kaasatuse ja vaesuse vähendamise edendamist.
06 Mõisted ja lühendid 
Meede : maaelu arengukavades tähendab meede tegevuste või projektide kogumit, mis aitab kaasa maaelu arengu 
ühe või mitme ELi prioriteedi saavutamisele.
Nõuetele vastavus : süsteem, mis seob enamiku põllumajandustootjatele makstavatest ühise 
põllumajanduspoliitika toetustest keskkonna, toiduohutuse, loomade ja taimede tervise ning maa heas 
põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmist puudutavate põhinõuete täitmisega.
Programm LIFE : ELi programm, mille abil toetatakse keskkonna- ja looduskaitse ning kliimameetmete projekte 
kogu ELis; praegu hõlmab ajavahemikku 2014–2020.
Programmidokumendid : programmid, milles jagatakse Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide kahepoolsetes 
partnerluslepingutes kehtestatud üldised strateegilised eesmärgid investeerimisprioriteetideks, erieesmärkideks ja 
täpsemalt konkreetseteks meetmeteks. Maaelu arengu poliitikas nimetatakse neid maaelu arengukavadeks. Muude 
Euroopa struktuuri ja investeerimisfondide raames nimetatakse neid rakenduskavadeks.
Põllumajanduse otsetoetused : otsetoetusi makstakse põllumajandustootjatele nende sissetuleku toetamiseks 
ja nende tasustamiseks avalike hüvede tootmise eest rohestamise põhimõtete alusel ning vastavalt nõuetele 
vastavuse tingimustele.
Rio markerid : OECD kasutatavad koodid kliimamuutuse leevendamisele ja sellega kohanemisele suunatud 
vahendite kontrollimiseks.
Rohestamine : põllumajanduse otsetoetuste osa, millega toetatakse kliimat ja keskkonda säästvaid 
põllumajandustavasid. Tavade hulka kuulub põllukultuuride mitmekesistamine, püsirohumaa säilitamine ja 
ökoloogilise taristu loomine.
Sihtvaldkonnad : Euroopa Liit on maaelu arengu valdkonnas kindlaks määranud kuus prioriteeti. Need on jagatud 
18 sihtvaldkonnaks, et iga prioriteedi eesmärke paremini kirjeldada ja programmitööd lihtsustada.
Ühtekuuluvusfond (ÜF) : fondi eesmärk on majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse parandamine 
säästva arengu edendamise huvides. ÜF keskendub investeeringutele keskkonda ja transporti, sealhulgas säästva 
arengu ja energeetikaga seotud valdkondadesse, millel on keskkonnale positiivne mõju.
07
 Kokkuvõte
I
Kliimamuutus on üks tõsisemaid probleeme, millega Euroopa Liit (EL) ja kogu maailma riikide valitsused seisavad 
silmitsi. Kliimamuutusele ja sellega seotud mahukate investeeringute vajadusele reageerimiseks on EL otsustanud 
eraldada kliimameetmetele vähemalt 20% oma perioodi 2014–2020 eelarvest ehk ühe euro viiest. See eesmärk moo -
dustab osa ELi kliimameetmetealasest juhtrollist.
II
Eesmärk kulutada iga viies euro kliimaga seotud meetmetele tuleb saavutada läbi kliimameetmete integreeri -
mise erinevate ELi rahastamisvahenditega. See tähendab, et ühe eraldiseisva rahastamisvahendi loomise ase -
mel tuleb kliimameetmed eesmärgi saavutamiseks integreerida poliitikavaldkondade ja neile vastavate ELi 
eelarvevahenditega.
III
Kontrollikoda hindas, kas eesmärk kasutada vähemalt 20% ELi eelarvest kliimameetmeteks on realistlik ja kas lisa -
väärtuse saavutamine rakendatava lähenemisviisi abil on tõenäoline, tuues kaasa suurema ja paremini suunatud 
rahastamise kliimameetmete valdkonnas.
IV
Kontrollikoda leidis, et kõrgelennuliste plaanide elluviimine oli pooleli ja et üldiselt oli eesmärgi saavutamisel tehtud 
edusamme. On aga tõsine oht, et 20% eesmärki ei saavutata, kui kliimamuutusega võitlemiseks ei tehta suuremaid 
jõupingutusi. Eesmärgi täitmine on toonud kaasa kliimameetmete suurema ja paremini suunatud rahastamise 
Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist. Euroopa Sotsiaalfondis ning põllumajanduse, maaelu 
arengu ja kalanduse valdkondades ei ole aga toimunud olulist nihet kliimameetmete rahastamise suunas ning kõiki 
võimalusi kliimamuutusega seotud meetmete rahastamiseks ei ole läbi uuritud.
V
Komisjoni andmete kohaselt on kliimameetmete rahastamiseks eraldatud vahendite osakaal olnud aastail 2014–
2016 keskmiselt 17,6%. Kokkuvõttes hindab komisjon, et kliimameetmetele eraldatakse 18,9%, mis jääb alla 20% 
eesmärgi.
08 Kokkuvõte 
VI
Kontrollikoja hinnangul tuleb kliimameetmete rahastamise määra tõsta poolelioleva programmitöö perioodi järele -
jäänud aastateks (st 2017–2020) keskmiselt 22 protsendile, et saavutada 2020. aasta lõpuks 20% suurune üldees -
märk. Eesmärgi saavutamine on suure küsimärgi all sellistes põhivaldkondades, nagu põllumajandus, maaelu areng 
ja teadusuuringud. Kliimamuutusega seotud rahastamise määra hindamise rahvusvaheliselt tunnustatud meetodite 
alusel tehtud arvutuse kohaselt väheneks põllumajanduse ja maaelu arengu hinnanguline panus ligikaudu 33  mil -
jardi  euro võrra. Mis puudutab teadusuuringuid, siis programm „Horisont 2020“  on maha jäänud oma eesmärgist 
eraldada kliimameetmetele 35%, eraldades praegu 24%.Komisjonil puudub üksikasjalik tegevuskava selle kohta, 
kuidas mahajäämus tasa teha.
VII
Komisjon hindab kliimameetmete rahastamise määra kavandatud kulutuste alusel. Kava ei tähenda aga tingimata 
tegelikku rahastamist ja selline lähenemisviis ei anna ülevaatlikku teavet saavutatud tulemustest. Lisaks ei kajasta 
kontrollimeetod ELi poolt rahastamisvahendite kaudu kliimameetmetele eraldatavate summade täielikku finants -
mõju ega erista leevendus- ja kohandusmeetmete rahastamist.
VIII
Kontrollikoja peamised soovitused puudutavad mitme aasta andmete koondamist tõhusal viisil ja tervikliku aruand -
lusraamistiku kasutuselevõttu, samuti kliimamuutusega seotud vajaduste hindamist. Ühtlasi soovitab kontrollikoda 
ülehindamised korrigeerida, koostada mahajäänud valdkondade jaoks tegevuskavad ning teha tegelike kulutuste 
ja tulemuste üle järelevalvet. Lõpetuseks soovitab kontrollikoda läbi uurida kõik võimalused, tagamaks reaalne nihe 
kliimameetmete rakendamise suunas.
09
 Sissejuhatus
01 
Kliimamuutus on üks tõsisemaid probleeme, millega Euroopa Liit (EL) ja kogu 
maailma riikide valitsused seisavad silmitsi. Maa kliima muutub teatavate atmo -
sfääris leiduvate gaaside, nn kasvuhoonegaaside suurema kontsentratsiooni tõt -
tu. Need gaasid moodustavad soojust mitte läbi laskva kihi, mille tõttu Maa pind 
soojeneb ja tekib nn kasvuhooneefekt1. 2012. aastal pärines umbes 9% atmosfääri 
paisatud kasvuhoonegaasidest EL-ist.
Kliimameetmete kaks poolt: kliimamuutuse 
leevendamine ja sellega kohanemine
02 
Kliimamuutusega võitlemiseks on kaks teineteist täiendavat poliitikameedet: 
leevendamine ja kohanemine. Neist esimene, leevendamine , on suunatud 
kliimamuutuse põhjustele, vähendades või piirates kasvuhoonegaaside heidet 
peamiselt läbi energiatarbimise vähendamise, energiatõhususe suurendamise ja 
taastuvenergia osakaalu tõstmise. See hõlmab ka kasvuhoonegaaside sidumise2 
võimaluste kaitset ja tõhustamist ning metsa- ja põllumajandustavade paranda -
mist, mille eesmärk on süsiniku säilitamine ja sidumine mullas ja metsas.
03 
Leevendusmeetmete olulisust kajastab joonis 1 . Sellel on näidatud prognoosita -
vad pinnatemperatuuri muutused 21. sajandil CO2-heite praeguste suundumuste 
jätkumise stsenaariumi korral, võrrelduna keskmiste temperatuuridega 20. sajan -
di lõpus3.
04 
Teine lähenemisviis kliimamuutusele reageerimiseks, kohanemine , põhineb klii -
mamuutuse eeldatava negatiivse ja (võimaliku) positiivse mõju hindamisel ning 
asjakohaste meetmete võtmisel potentsiaalse kahju ärahoidmiseks või vähenda -
miseks. Hoolimata leevendusmeetmete rakendamisest tõuseb Maa temperatuur 
jätkuvalt vähemalt kuni 2040. aastani, ükskõik millisest kasvuhoonegaaside heite 
stsenaariumist lähtuda4. See tähendab, et kohanemismeetmeid läheb vaja isegi 
parima stsenaariumi realiseerumise korral.1 Vt IPCC, [Core Writing Team, 
R.K. Pachauri ja L.A. Meyer 
(toim.)], „Climate Change 2014: 
Synthesis Report. Contribution 
of Working Groups I, II and III 
to the Fifth Assessment Report 
of the Intergovernmental 
Panel on Climate Change“, 
Genf, Šveits, 2014, lk 151.
2 Kasvuhoonegaaside sidumine 
tähendab nende pikaajalist 
kogumist ja säilitamist.
3 „Praeguste suundumuste 
jätkumise stsenaarium“ 
põhineb eeldusel, et tuleviku 
arengusuunad järgivad 
mineviku omi ja poliitikas ei 
tehta muudatusi. Vt http://
www.ipcc.ch/ipccreports/tar/
wg3/index.php?idp=286
4 Seitsmes keskkonnaalane 
tegevusprogramm (Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu  
20. novembri 2013. aasta otsus 
nr 1386/2013/EL) ja IPCC 2013.
10 Sissejuhatus Joonis 1Prognoositavad pinnatemperatuuri muutused ELis ajavahemikus 2071–2100
Numbrid tähistavad prognoositavaid muutusi aasta keskmises temperatuuris perioodil 2071–2100 võrreldes perioodiga 1971–2000 (CO2-heite 
praeguste suundumuste jätkumise stsenaariumi korral). Prognoositavad muutused põhinevad mitme mudeliga kogumi keskmisel, kasutades 
valitsustevahelise kliimamuutuste rühma suurte heitkoguste stsenaariumi.
Allikas:  Euroopa Keskkonnaamet
(http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean )
4
0
°
3
0
°
2
0
°
1
0
°
0
°
5
0
°
4
0
°
60o°C
< 3
3 – 3,5 3,5 – 4 4 – 4,5 4,5 – 5 5 – 5,5 5,5 – 6> 6
11 Sissejuhatus 
05 
Kohanemismeetmed sõltuvad kliimamuutuse mõjust. Olenevalt geograafilisest 
piirkonnast on mõju väga erinev. See võib avalduda näiteks üleujutuste, merevee 
taseme tõusu, põua ja kõrbestumise ning elurikkuse kadumisena (vt joonis 2 ).Joonis 2
Allikas:  Euroopa Keskkonnaamet, 2012.Kliimamuutuse täheldatud ja prognoositav mõju Euroopa peamistes piirkondades
Põhja-Euroopa
Temperatuuri tõus tunduvalt suurem kui globaalne keskmine
Lume ning järvede ja jõgede jääkatte vähenemineJõgede vooluhulga suurenemine
Liikide ränne põhja poole
Saagikuse kasvKütmiseks vajaliku energia nõudluse vähenemineHüdroenergia potentsiaali suurenemineTalvetormidest põhjustatud suuremate kahjude ohtSuveturismi kasv
Mägipiirkonnad
Temperatuuri tõus suurem kui Euroopa keskmineLiustike pindala ja hulga vähenemine
Igikeltsaga kaetud mägipiirkondade vähenemine
Taime- ja loomaliikide ülespoole liikumine
Liikide suur väljasuremisoht alpiinsetes piirkondades
Mullaerosiooni ohu suurenemine
Talveturismi vähenemine
Kesk- ja Ida-Euroopa
Äärmuslike temperatuuride suurenemineSuviste sademete vähenemineVeetemperatuuri suurenemineSuurem metsatulekahjude ohtMetsade majandusliku väärtuse vähenemineRannikualad ja piirkondlikud mered
Merepinna tõusMerepinna temperatuuri tõusOokeani happesuse suurenemineKala- ja planktoniliikide laienemine põhja suunasMuutused fütoplanktoni kogukondades
Kalavarude suurem ohustatusLoode-Euroopa
Talviste sademete suurenemine
Jõgede vooluhulga suurenemineLiikide ränne põhja pooleKütmiseks vajaliku energia nõudluse vähenemineJõgede ja rannikualade üleujutuste suurem ohtArktika
Temperatuuri tõus tunduvalt suurem kui globaalne keskminePõhja-Jäämere jääkatte vähenemineGröönimaa jääkilbi vähenemine
Igikeltsaga kaetud alade vähenemine
Suurem bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ohtNafta- ja gaasiressursside mereveo ning kasutamise intensiivistumine
Vahemere piirkond
Temperatuuri tõus suurem kui Euroopa keskmineSademete vähenemine aastaringseltJõgede aastase vooluhulga vähenemineSuurem bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ohtSuurem kõrbestumise ohtVee nõudluse suurenemine põllumajandusesSaagikuse vähenemine Suurem metsatulekahjude ohtKuumalainetest põhjustatud surmadearvu suurenemine
Lõunapoolsete siirutajate elupaikadelaienemineHüdroenergia potentsiaali vähenemineTurismi vähenemine suvel ja võimaliksuurenemine muudel aastaaegadel
12 Sissejuhatus 
06 
2015. aasta lõpus Pariisis vastu võetud rahvusvaheline kliimalepe on esimene si -
duv üldkokkulepe kliimamuutuse vastu võitlemiseks5. Sellega luuakse läbipaistev 
raamistik, mille abil jälgida riikide edusamme neile kehtestatud kasvuhoonegaa -
side vähendamise eesmärkide saavutamisel6.
07 
Juba enne Pariisi kokkuleppe vastuvõtmist oli EL võtnud endale kohustuse piirata 
kasvuhoonegaaside heidet võrreldes 1990. aasta tasemega vähemalt 20% ja 
2030. aastaks 40%. Samuti on EL seadnud pikaajalise eesmärgi aastaks 2050 (vt 
1. selgitus ). Viimaste hinnangute kohaselt7 oli ELi kasvuhoonegaaside koguheite 
tase 2014. aastal 1990. aasta tasemest 24% madalam, ehkki see tulenes osaliselt 
majanduskriisist.
ELi kohustus kasutada 20% eelarvest 
kliimameetmeteks
08 
Kliimamuutusega seotud mahukate investeeringute vajadusele reageerimiseks 
on EL otsustanud eraldada kliimameetmetele8 vähemalt 20% oma perioodi 
2014–2020 eelarvest ehk ühe euro viiest. Eesmärk moodustab osa ELi juhtrollist 
kliimameetmete alal, mida komisjon peab 2015. aasta rahvusvahelise kliimaleppe 
edukuse huvides vältimatuks8. Kontrollikoja hinnangul vastab eesmärk umbes 
212 miljardi  euro suurusele kulukohustusele10. Komisjoni sõnul kolmekordistaks 
kohustuse täitmine kliimamuutusega seotud kulutuste osakaalu ELi perioodi 
2007–2013 eelarves, mis oli 6-7%11.
09 
Komisjon otsustas kliimameetmed integreerida kõigisse poliitikavaldkondadesse,  
sealhulgas erinevatesse ELi rahastamisvahenditesse. See hõlmas eesmärki 
eraldada iga viies euro kliimaga seotud meetmetele ELi perioodi 2014–2020 
mitme  aastase finantsraamistiku raames12. See tähendab, et ühe eraldiseisva 
rahastamis  vahendi loomise asemel tuleb kliimamuutuse leevendamise ja sellega 
kohanemisega seotud eesmärgid saavutada läbi asjakohaste meetmete integree -
rimise poliitikavaldkondade ning neile vastavate ELi eelarvevahenditega. Seda 
oleks võimalik saavutada, eraldades rohkem raha olemasolevatele kliimaalastele 
programmidele, kohandades olemasolevaid programme või luues uusi program -
me ja vahendeid, nagu valikukriteeriumid, mis on täpsemini suunatud kliima -
muutusega seotud teemadele.5 Pariisi kokkulepe jõustub  
30. päeval pärast kuupäeva, 
millal vähemalt 55 
konventsiooniosalist, kelle 
kasvuhoonegaaside heide 
kokku moodustab 
hinnanguliselt vähemalt 55% 
kasvuhoonegaaside 
koguheitest, on oma 
ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, 
heakskiitmis- või ühinemiskirja 
hoiulevõtjale üle andnud. 
Tingimused täideti 5. oktoobril 
2016, kui EL andis hoiule oma 
ratifitseerimiskirja. Kokkulepe 
jõustus 4. novembril 2016.  
17. oktoobri 2016. aasta 
seisuga oli 197-st 
konventsiooni osalisest 
kokkuleppe allkirjastanud 81 
(http://unfccc.int/paris_
agreement/items/9444.php ).
6 Pariisis 30. novembrist kuni  
13. detsembrini 2015 peetud 
osaliste konverentsi 21. istungi 
aruandes (kuupäevaga 
29. jaanuar 2016, viide FCCC/
CP/2015/10/add.1) sisalduva 
Pariisi kokkuleppe artikkel 13.
7 http://www.eea.europa.eu/
publications/
european-union-greenhouse-
gas-inventory-2016
8 KOM(2011) 500 (lõplik), 
29.6.2011, „Euroopa 2020. 
aasta strateegia aluseks olev 
eelarve“, II osa, lk 13.
9 COM(2013) 167 final, 26.3.2013, 
„2015. aasta rahvusvaheline 
kliimamuutusi käsitlev 
kokkulepe: rahvusvahelise 
kliimapoliitika kujundamine 
alates 2020. aastast“.
10 Hinnanguliselt 20% 
1062,6  miljardi  euro suurusest 
summast, mis vastab 
kulukohustuste kogusummale 
jooksevhindades perioodi 
2014–2020 mitmeaastases 
finantsraamistikus.
11 Vt kliimameetmete 
peadirektoraadi 2014. aasta 
tegevusaruanne, lk 16.
12 Eesmärk ei hõlma ELi eelarve 
väliseid valdkondi, nagu 
Euroopa Investeerimispanga 
laenutehingud. Euroopa 
Investeerimispank on võtnud 
endale eesmärgi eraldada 
kliimameetmetele laenude 
kogumahust vähemalt 25% ja 
arengumaades tehtavatest 
investeeringutest 35%.
13 Sissejuhatus 
Ülesanded ja vastutusvaldkonnad kliimameetmete 
integreerimisel
10 
Iga komisjoni peadirektoraat vastutab kliimameetmete integreerimise eest oma 
kuluprogrammidesse ja meetmete rakendamise eest, mis võib toimuda koostöös 
liikmesriikidega, kui see on asjakohane.
11 
Kliimameetmete peadirektoraat jagab kliimameetmetealaseid teadmisi ja juhi -
seid komisjoni teistele peadirektoraatidele.ELi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgid
 ο2020. aastaks13:
– vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 20% võrra (võrreldes 1990. aasta 
tasemega);
– saavutada taastuvenergia 20% suurune osakaal energiatarbimises;
– suurendada energiatõhusust 20% võrra.
 ο2030. aastaks14:
– vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 40% võrra (võrreldes 1990. aasta tasemega);
– saavutada taastuvenergia vähemalt 27% suurune osakaal energiatarbimises;
– soovituslik eesmärk suurendada energiatõhusust vähemalt 27% võrreldes tulevase energiatarbimise 
prognoosidega15.
 ο2050. aastaks16 kavatseb EL kõigis peamistes sektorites vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 
80–95% võrreldes 1990. aasta tasemega.
13 KOM(2008) 30 (lõplik), 23.1.2008, „Kaks korda 20 aastaks 2020. Kliimamuutus – Euroopa võimalus“ (2020. aasta kliima- ja energiapakett).
14 COM(2014) 15 final, 22.1.2014, „Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030“ (2030. aasta kliima- ja energiaraamistik).
15 2030. aasta energiatõhususe eesmärk vaadatakse üle 2020. aastal, võttes arvesse 30% suurust eesmärki.
16 KOM(2011) 112 (lõplik), 8. märts 2011, „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava“. Euroopa Ülemkogu ja 
Euroopa Parlament kinnitasid selle komisjoni ettepanekuga esitatud kava vastavalt 2013. aasta veebruaris ja märtsis.1. selgitus
14 Sissejuhatus 
12 
Eelarve peadirektoraat kooskõlastab ettevalmistustöid eelarvevahendite kliima -
meetmetele eraldamiseks ning kogub ja esitab asjakohast teavet. Komisjoni 
peasekretariaadil on koordineeriv roll, tagades ELi meetmete üldise kooskõla, mis 
hõlmab ka integreerimist.
13 
Komisjoni ja liikmesriikide täpsed ülesanded sõltuvad sellest, kas poliitikavald -
konda haldab komisjon koostöös liikmesriikidega17 või otse.  Viimasel juhul haldab 
komisjon programme (sealhulgas suuremat osa programmidest „Horisont 2020“18 
ja LIFE19) ise.
14 
Koostöös liikmesriikidega tehtava halduse puhul on komisjoni ülesanne liikmes -
riikide koostatud ja esitatud programmidokumentide hindamine ja heakskiitmine 
ning eesmärkide, meetmete ja näitajate valiku arutamine. Liikmesriigid vastuta -
vad programmides sisalduvate meetmete kavandamise, rakendamise ja järele -
valve eest. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide (ESIF) programmides on 
toodud kliimamuutusega seotud eesmärgi täitmiseks eraldatava toetuse soovi -
tuslik summa, põllumajanduse otsetoetuste puhul aga arvutab komisjon summa 
tsentraalselt.
Lühikokkuvõte kliimameetmete integreerimise kontekstist
 οKliimameetmed hõlmavad kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks võetavaid meet -
meid (leevendusmeetmed) ja globaalse soojenemise mõjuga kohanemise meetmeid (kohane -
mismeetmed). Mõlemad meetmete liigid on vajalikud ja teineteist täiendavad.
 οEL on globaalsetes kliimameetmetes keskse tähtsusega osalejaid, ja tema tegevus aitas kaasa 
ambitsioonika rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimisele Pariisis.
 οKliimameetmete integreerimine olemasolevatesse poliitikavaldkondadesse ja järelevalve 
kliima meetmetealaste kulutuste üle on protsess, mis eeldab komisjoni ja liikmesriikide vahe -
list koostööd.
 οELi jaoks on üheks viisiks, kuidas suurendada kliimameetete osatähtsust ELi kuludes, täita 
eesmärk eraldada iga viies euro perioodi 2014–2020 eelarvest kliimameetmetele.
 οLähenemisviisi raames püütakse arvesse võtta ELi erinevaid poliitikavaldkondi ja programme 
ning geograafilisi eripärasid.17 Koostöös liikmesriikidega 
hallatavad valdkonnad on 
eelkõige Euroopa struktuuri- 
ja investeerimisfondid ning 
ühise põllumajanduspoliitika 
otsetoetused.
18 Teadusuuringute programmi 
„Horisont 2020“  haldab 
teadusuuringute ja 
innovatsiooni peadirektoraat. 
Ligikaudu 25% „Horisont 
2020“ eelarvest täidab 
komisjon otse, ülejäänud 75% 
täidavad rakendusasutused.
19 LIFE  kuluprogrammi haldavad 
keskkonna peadirektoraat 
(keskkonna allprogrammi osa) 
ja kliimameetmete 
peadirektoraat 
(kliimameetmete 
allprogrammi osa) otse, ehkki 
projektide haldamisega 
seotud rakendusülesanded 
delegeeritakse volitatud 
asutusele.
15
 Auditi ulatus ja 
lähenemisviis
15 
Kontrollikoda hindas, kas eesmärk eraldada vähemalt 20% ELi eelarvest kliima -
meetmetele on realistlik ja kas lisaväärtuse saavutamine rakendatava lähenemis -
viisi abil on tõenäoline.
16 
Täpsemalt püüti auditiga vastata alljärgnevatele küsimustele.
– Kas meetmete elluviimisel ollakse üldeesmärgi täitmise graafikus?
– Kas on tõenäoline, et eesmärgi täitmine annab lisaväärtust, tuues kaasa suu -
rema ja paremini suunatud rahastamise kliimameetmete valdkonnas?
17 
Kontrollikoda lähtus auditikriteeriumidest, mis käsitlesid kliimamuutuse leeven -
damise ja sellega kohanemisega seotud ELi kulutuste kavandamist, tegemist, 
kontrolli ja hindamist. Kriteeriumid tuletati ELi poliitikadokumentidest, õigus -
aktidest, komisjoni suunistest, nõukogu otsustest, uuringutest ja muudest välja -
annetest. Samuti konsulteeris kontrollikoda Majanduskoostöö ja Arengu Organi -
satsiooni ning Euroopa Investeerimispanga (EIP) ekspertidega integreerimis- ja 
kontrollimeetodite üle ning töötas läbi teema kohta avaldatud materjalid.
18 
Joonisel 3  antakse ülevaade auditeeritud eelarvevaldkondadest ja üksustest. 
„Horisont 2020“, ühtekuuluvuspoliitika, ühise põllumajanduspoliitika, kalandus -
poliitika ja programmi LIFE auditeeritud valdkonnad moodustavad ca 78% pe -
rioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku kavandatud kulukohustustest 
ja umbkaudu 85% sama perioodi kliimameetmeteks kavandatud vahenditest.
16 Auditi ulatus ja lähenemisviis 
19 
Kontrollikoja audititöö keskendus üldisele süsteemile, mida rakendatakse komis -
joni tasandil ning kahes liikmesriikidega koostöös hallatavas valdkonnas: ühte -
kuuluvuspoliitika ja ühine põllumajanduspoliitika. Need valdkonnad koos moo -
dustavad kaks kolmandikku ELi eelarvest ja kolm neljandikku perioodi 2014–2020 
mitmeaastase finantsraamistiku kliimameetmete rahastamise üldeesmärgist. 
2015. aasta oktoobrist kuni 2016. aasta veebruarini tegi kontrollikoda auditikäike 
Poolasse seoses ühtekuuluvuspoliitika ja ühise põllumajanduspoliitikaga, Saksa -
maale ja Rumeeniasse seoses ühtekuuluvuspoliitikaga ning Prantsusmaale ja 
Hispaaniasse seoses ühise põllumajanduspoliitikaga. Valimi koostamisel võeti 
arvesse kulude mahtu, kasvuhoonegaaside heitkoguste taset ja kohanemisega 
seotud probleeme. Igas liikmesriigis vaatas kontrollikoda üle üldise programmi -
töö raamistiku, mis hõlmas riiklikul ja piirkondlikul tasandil vastu võetud prog -
ramme20. Komisjoni tasandil auditeeris kontrollikoda sarnasel viisil ka programmi 
„Horisont 2020“, kalanduspoliitikat ja programmi LIFE. Joonis 3Ülevaade auditeeritud eelarvevaldkondadest ja üksustest
Liikmesriigid
Prantsusmaa, 
Poola ja HispaaniaLiikmesriigid
Saksamaa, Poola ja 
RumeeniaLiikmesriigidDG CLIMA DG EMPLDG ENV DG MARE DG AGRI DG REGIOTeadusuuringute 
peadirektoraatKoordinaatorid: 
peasekretariaat, CLIMA ja eelarve 
peadirektoraadid
Programm LIFE KalanduspoliitikaÜhine põllumajan-
duspoliitikaÜhtekuuluvuspoliitika „Horisont 2020”
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
20 Ühtekuuluvuspoliitikas valiti 
täiendavaks uurimiseks 
Saksimaa ja Nordrhein-
Westfaleni piirkondlikud 
programmid Saksamaal ning 
Sileesia piirkondlikud 
programmid Poolas. Maaelu 
arengu poliitikas uuriti 
Rhône-Alpes’i piirkondlikke 
programme Prantsusmaal ja 
Andaluusia piirkondlikke 
programme Hispaanias.
17 Auditi ulatus ja lähenemisviis 
20 
Auditi tõendusmaterjali kogumiseks ja auditikriteeriumide alusel hindamiseks 
kasutati kirjalikke küsimustikke, intervjuusid liikmesriikide ja komisjoni ametnike -
ga ning dokumentide ja andmete analüüse.
21 
Aruandes käsitletakse ka Euroopa Parlamendi poolt 2015. ja 2016. aastal kontrolli -
kojale tehtud ettepanekut auditeerida 20% suuruse kliimameetmete integreeri -
mise kokkulepitud eesmärgi täitmist.
22 
Kuna perioodi 2014–2020 kulutuste tegemine on veel algusjärgus, keskendutakse 
aruandes kavandatud kulutustele ja mitte projektide tasandil tehtud tegelikele 
kulutustele. Kontrollikoda ei auditeerinud kliimameetmetega mitteseotud kulutu -
si ega ELi toetusest tulenevat võimalikku kahjulikku keskkonnamõju21. Auditi ula -
tusest jäid välja ka muud ELi eelarve välised kliimameetmetega seotud kulutused. 
Seetõttu ei hinnata aruandes ELi poliitika üldist mõju kliimale, ELi tulemusi 2020. 
ja 2030. aasta kliima- ja energiaalaste eesmärkide saavutamisel ega ELi kliima -
meetmete rahastamise optimaalset taset.
23 
Samuti tuuakse võimaluse korral näiteid headest tavadest või praktilistest 
juhtumiuuringutest.21 Näiteks maanteede või 
lennunduse rahastamine, 
mille tagajärjel suureneb 
kasvuhoonegaaside heide.
18
 Tähelepanekud
Üldiselt on tehtud edusamme, kuid samas valitseb 
tõsine oht, et 20% eesmärki ei saavutata
24 
Järgnevas osas hinnatakse komisjoni üldist lähenemisviisi kliimameetmete 
ELi eelarvesse integreerimise eesmärgi täitmisel ja siiani tehtud edusamme. 
Kontrolli  koda analüüsis, kas:
– oli olemas plaan, kuidas üldeesmärk saavutada;
– kasutusele on võetud rahvusvaheliselt tunnustatud meetoditel põhinev asja -
kohane kontrollimeetod (vt näiteks punktid 34–36);
– edusammudest teavitati usaldusväärse ja asjakohase teabe põhjal.
Kollektiivne kohustus, mille täitmisel oodatakse mõnelt 
rahastamisvahendilt rohkem kui 20% suurust panust
25 
Kontrollikoda uuris, kas komisjon oli koostanud plaani, millest nähtuks, millised 
eelarvevaldkonnad peavad eesmärgi täitmises osalema ja millisel määral. Sellised 
eesmärgid oleks tulnud kehtestada eelarvevaldkondade jaoks eraldi, tuginedes 
valdkonna potentsiaali ja investeerimisvajaduste põhjalikule hindamisele, taga -
maks, et investeeringuid toetatakse seal, kus neid kõige enam vajatakse. Samal 
ajal tuleks arvesse võtta poliitikavaldkondade tegelikku potentsiaali anda oma 
panus kliimameetmete rakendamise kaudu, pidades silmas näiteks nende põhi -
eesmärke ja ülesehitust. Kliimameetmete kulude mõõtmise arvutamine peaks 
põhinema läbipaistval süsteemil.
26 
Eesmärgiks võetud „vähemalt 20%“ ELi kulutustest oli poliitiline valik (vt punkt 8).  
Komisjon põhjendas kliimameetmete integreerimist, sealhulgas sihiks võetud 
protsendimäära, viidates oma kavatsusele reageerida kliimamuutusest tuleneva -
tele probleemidele ja kliimamuutusega seotud mahukate investeeringute vaja -
dusele, eriti mis puudutab 2020. aasta kliima- ja energiaalaseid eesmärke.  
Kontrollikoda ei leidnud aga selgeid tõendeid, mis väljendaksid mainitud 
investeerimis  vajadusi arvuliselt.
19 Tähelepanekud 
27 
Komisjoni hinnangul kulus 6-7% ELi perioodi 2007–2013 eelarvest kliimameet -
metele (vt punkt 8). Kuna tol perioodil puudus menetlus kliimameetmetega 
seotud kulutuste jälgimiseks, ei olnud kontrollikojal võimalik kindlaks teha, kas 
ja mil määral nõuab 20% suurune eesmärk perioodil 2014–2020 täiendavaid 
jõupingutusi.
28 
20 protsendi eesmärk kehtib kogu ELi eelarvele kogu perioodi 2014–2020 vältel, 
seega ei ole tegemist aastapõhise eesmärgiga. Tabelis 1  on toodud peamised 
eelarvevaldkonnad, mis osalevad 20 protsendi eesmärgi täitmises. Tabel 1Auditeeritud eelarvevaldkonnad perioodi 2014–2020 mitmeaastases 
finantsraamistikus ja komisjoni vastavad kliimameetmete rahastamise prognoosid
Auditeeritud eelarvevaldkondKavandatud kulud
2014–2020
(miljardites eurodes)Kliimameetmete 
rahastamise kavan -
datud eesmärk
2014–2020
(%)Kliimameetmete  
rahastamise 
kavandatud maht 
2014–2020
(miljardites eurodes)
Rubriik 1 a. Teadusuuringud („Horisont 2020“) 74,9 ≥ 35,0 16,6
Rubriik 1 b. Ühtekuuluvusfond 63,3 28,4 18,0
Rubriik 1 b. Euroopa Sotsiaalfond 91,4 1,2 1,1
Rubriik 1 b. Euroopa Regionaalarengu Fond 200,3 18,5 37, 0
Rubriik 2. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (põllumajanduse 
otsetoetused)288,0 16,3 47, 0
Rubriik 2. Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond 99,5 5 7, 5 5 7, 2
Rubriik 2. Euroopa Merendus- ja Kalandusfond 6,4 15,6 1,0
Rubriik 2. LIFE 3,5 49,3 1,6
ELi EELARVE 1062,6 ≥ 20,0 212,5
Auditeeritud eelarvevaldkondade osakaal ELi eelarves 7 7,9 % 84,5%
Allikas:  Euroopa Kontrollikoja hinnang, mis põhineb komisjoni programmide tegevusaruannetel, programmidokumentidel, komisjoni andmetel, 
määrustel ja perioodi 2014–2020 mitmeaastasel finantsraamistikul.
20 Tähelepanekud 
29 
Kontrollikoda leidis, et kaasseadusandjad, st Euroopa Parlament ja nõukogu, olid 
seadnud eesmärgid mitmes peamises eelarvevaldkonnas, lülitades need vasta -
vaid rahastamisvahendeid reguleerivatesse õigusaktidesse (vt joonis 4 ). Need 
on esitatud kas õigustekstide preambulis või õiguslikult siduvate eesmärkidena, 
mis on aluseks tabelis 1  toodud kavandatud eesmärkidele, olles viimasel juhul 
kohustuslikuks miinimummääraks. Joonis 4Määrustes sisalduvad kliimameetmete integreerimist toetavad eesmärgid
1  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raam -
programm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).
2  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) 
antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).
3  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1293/2013, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete prog -
ramm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 185).
4  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majan -
duskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 
(ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda osutatud määruste põhjal.
„Horisont 2020”
Euroopa
Regionaalarengu 
Fond Alates vähemalt 12 protsendist kuni vähemalt 20 protsendini vähese 
CO2-heitega majandusele ülemineku toetamiseks kõikides sektorites
ERF-i käsitleva määruse (EL) nr 1301/2013 artikkel 4⁴LIFEEuroopa Maaelu Arengu 
Põllumajandusfond Vähemalt 30% kliima- ja keskkonnameetmeteks
Määruse (EL) nr 1305/2013, mis käsitleb EAFRD-st antavaid maaelu arengu toetusi,
artikli 59 lõige 6²Vähemalt 35% kliimameetmetele
Määruse (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020, põhjendus 10¹
25% kliimameetmetele
Määruse (EL) nr 1293/2013, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm, artikli 4 lõige 2³
21 Tähelepanekud 
30 
Kontrollikoda leidis, et õigusaktides sisalduvate eesmärkide täitmiseks loodud 
ressurssidega kavandati anda oluline panus kliimameetmete eesmärgi saavutami -
seks. Kontrollikoja hinnangul on eeldatava panuse osakaal 38% summast, mis on 
vajalik üldise eesmärgi täitmiseks ehk vähemalt 20% eraldamiseks ELi eelarvest 
kliimameetmetele perioodil 2014–2020.
31 
Erieesmärkide puudumine ELi eelarve teistes olulistes osades raskendab komisjo -
ni jaoks 20% eesmärgi saavutamist. Näiteks eelarvevaldkonnas „Konkurentsivõi -
me majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ on kolm rahaliselt olulist program -
mi22, millele erinevalt selle eelarvevaldkonna programmist „Horisont 2020“ ei ole 
seatud kliimameetmete rahastamise alaseid eesmärke.
32 
Ei ole aga koostatud üldist plaani selle kohta, millised rahastamisvahendid võik -
sid osaleda ja mis ulatuses (vt punkt 26 ja tabel 1 ). See ei ole tõenäoliselt opti -
maalne moodus kliimameetmete rahastamises osalemise kindlaksmääramiseks 
kuluprogrammide kaupa, mis erinevad oma olemuselt.
33 
Alates 2014. aastast on kliimameetmetele kõige rohkem raha eraldatud ühise 
põllumajanduspoliitika ja ühtekuuluvuspoliitika raames (vt joonis 5 ). Põllumajan -
duse ja maaelu arengu fondid, täpsemalt EAGF ja EAFRD, omavad eesmärgi saa -
vutamisel keskset rolli. Komisjoni prognoosi kohaselt eraldavad nad kliimameet -
metele vastavalt 47 ja 57,2  miljardit  eurot. Komisjoni hinnangul pärineb perioodi 
2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku raames kliimameetmetele kavanda -
tud rahalistest vahenditest 51,9% põllumajandusfondidest, mis on rohkem kui 
nende osakaal ELi eelarves (37,7%).22 Maa seire Euroopa programm 
(Copernicus), Euroopa 
ühendamise rahastu ja 
ettevõtete konkurentsivõime 
ning väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtjate 
programm. Komisjoni kava 
kohaselt on nende kolme 
programmi osakaal selle 
eelarvevaldkonna 
kliimameetmete rahastamises 
43%.
22 Tähelepanekud 
Komisjoni kontrollimeetodil, mis põhineb rahvusvahelistel 
meetoditel, on siiski puudusi
34 
Mõningate meetmete osakaal kliimamuutuste leevendamises ja nendega koha -
nemises on suurem kui teistel. Seetõttu tuli välja töötada süsteem, et välja 
selgitada, millised meetmed saavad 20% eesmärgi täitmisel osaleda. Komisjon 
toetus rahvusvaheliselt tunnustatud metoodikale, nimelt OECD „Rio markeritele“, 
millega jagatakse kulud kategooriatesse vastavalt tabelis 2  toodud põhimõte -
tele. ELi kontrollimetoodikaga mõõdetakse erinevate rahastamisvahendite ja 
poliitikavaldkondade osalust kliimameetmete rahastamises, jagades kulud kolme 
kategooriasse. Rio markerite finantsandmeteks teisendamiseks kohaldati ELi 
kulude suhtes 0%, 40% ja 100% suuruseid ELi kliimakoefitsiente, järgides eri kulu -
valdkondi reguleerivaid eeskirju. Joonis 5Kliimameetmete rahastamine aastail 2014–2016 ELi eelarvevaldkondade kaupa
Allikas:  komisjoni programmide tegevusaruanded 2014., 2015. ja 2016. aasta eelarveprojektide kohta.Muud valdkonnad: 9% Muud 
loodusvarade fondid (EMKF + LIFE): 1%
„Horisont 2020”: 8%
Ühtekuuluvuspoliitika (ERF + ÜF):
27%Ühine põllumajanduspoliitika(EAGF + EAFRD): 55%
23 Tähelepanekud 
35 
Komisjoni auditeeritud peadirektoraatide ja liikmesriikide hinnangul on kolme 
mainitud kliimakoefitsiendi kasutamine pragmaatiline moodus kliimameetmete -
ga seotud kulude kontrollimiseks. Kontrollikoda leidis kontrollisüsteemis aga kaks 
peamist puudust:
– teatud valdkondades kohaldatud ELi kliimakoefitsiendid ei võtnud järjepide -
valt arvesse konservatiivsuse põhimõtet (vt punktid 51–59), mille Maailma -
pank on välja töötanud kliimameetmete rahastamise ülehindamise vältimi -
seks (vt 2. selgitus ). Selle puudujäägi tagajärjel hinnati kliimameetmetele 
eraldatud summad tegelikust suuremaks;
– Euroopa struktuuri ja investeerimisfondide määruses järgitakse lähenemis -
viisi, mis ei vasta OECD kategooriatele – 100% koefitsienti kohaldatakse 
toetusele, mille osa kliimamuutusega seotud eesmärkide saavutamisel on 
märkimisväärne, 40% koefitsienti aga mõõdukale osalusele. Kõige suurema 
koefitsiendi kohaldamine osaluse suhtes, mis on kõigest „märkimisväärne“, 
selle asemel et seda kohaldada üksnes sellise osaluse suhtes, kus kliimameet -
mete elluviimine on peamine eesmärk, suurendab selliste juhtumite arvu, kus 
on võimalik maksimumkoefitsienti kasutada. Seetõttu tekib oht, et kliima -
meetmetele eraldatud summasid näidatakse tegelikust suuremana.Tabel 2OECD kategooriad ja ELi kliimakoefitsiendid
OECD EL
Kohaldatav 
kategooriaTegevuse kategooria ELi kliimakoefitsiendidNäiteks:
Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 
puhul kasutatavad kriteeriumid
2Sellise tegevuse kulud, mille peamine 
(esmane) eesmärk on kliimameetmed.100%Toetuse osa kliimamuutusega seotud eesmärkide 
saavutamisel on märkimisväärne.
1Sellise tegevuse kulud, mille oluline, 
kuid mitte peamine eesmärk on 
kliimameetmed.40%Toetuse osa kliimamuutusega seotud eesmärkide 
saavutamisel on mõõdukas.
0Kulud ei ole suunatud kliimamuutusega 
seotud eesmärkide täitmisele.0%Toetus ei aita nimetatud eesmärke saavutada või 
on selle mõju tühine.
Allikas:  Handbook on the OECD-DAC Climate Markers, http://www.oecd.org/dac/stats/48  785 310.pdf; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. det -
sembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide üldsätted (ELT L 347, 20.12.2013, 
lk 320), artikkel 8.
24 Tähelepanekud 
36 
Kontrollikoda leidis puudusi aruandluskorras. Erinevalt teistest rahvusvahelis -
test süsteemidest (vt 2. selgitus ) ei anna ELi kontrollisüsteem teavet selle kohta, 
kui palju raha on kulutatud kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise 
meetmetele23.23 Komisjoni sõnul on ainsaks 
erandiks välisvahendite puhul 
rakendatav kliimameetmete 
rahastamise kontroll, nagu 
rahvusvahelise koostöö ja 
arengu peadirektoraat on 
OECD-le teada andnud. 
Kontrollikoda auditeeris seda 
valdkonda eriaruandes 
nr 17/2013: „Kliimamuutuse 
vastu võitlemise ELi-poolne 
rahastamine välisabi 
kontekstis“ ( http://eca.europa.
eu).2. selgitusRahvusvaheliste osalejate poolt kliimameetmete rahastamise kontrollimiseks välja 
töötatud põhimõtted
Mitmepoolsete arengupankade24 ja rahvusvahelise arengu rahastamise klubi ühise kliimameetmete ra -
hastamise rühma poolt välja töötatud kliimamuutuse leevendamise rahastamise kontrolli ühispõhimõtted 
sisaldavad konservatiivsuse põhimõtet, mis näeb ette, et „kui andmed ei ole kättesaadavad, tuleb ebaselgus 
lahendada konservatiivsuse põhimõtte  alusel, eelistades kliimameetmete rahastamissumma ülehindamise 
asemel pigem selle alahindamist“.
EIP on lülitanud selle põhimõtte oma kliimameetmetega seotud laenuandmise kajastamise üldpõhimõtetesse:
„Usaldusväärsus : andmesalvestussüsteem peab säilitama panga kliimameetmetealase aruandluse usaldus -
väärsuse, mistõttu tuleb juhul, kui kliimameetmete mõju suhtes valitseb ebaselgus või kahtlus, see pigem 
välja jätta.“
EIP muude üldpõhimõtete kohaselt tuleb võimaluse korral kajastada üksnes projektide ja programmide 
kliimameetmete seisukohast olulisi osi  ning leevendamis- ja kohanemismeetmeid  kajastada eraldi.
24 Aafrika Arengupank, Aasia Arengupank, Euroopa Rekonstruktsiooni ja Arengupank, Euroopa Investeerimispank, Ameerika Riikide Arengupank, 
Rahvusvaheline Finantskorporatsioon ja Maailmapanga Gruppi kuuluv Maailmapank.
Allikas:  kliimamuutuste leevendamise rahastamise kontrolli ühispõhimõtted, 31. märts 2015.  
Euroopa Investeerimispank, EIP kliimastrateegia, „Mobiliseerimine üleminekuks vähese CO2-heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelise -
le majandusele“, 22. september 2015.
25 Tähelepanekud 
25 COM(2014) 903 final, 
26. november 2014, „Euroopa 
investeerimiskava“, lk 7, 10 ja 
11.
26 Komisjoni hinnang 2015. aasta 
lõpus, vt eriaruanne 
nr 19/2016: „ELi eelarve 
täitmine rahastamisvahendite 
kaudu: programmitöö 
perioodil 2007–2013 saadud 
õppetunnid“, punkt 21 ( http://
eca.europa.eu ).
27 Euroopa Investeerimispanga 
ja komisjoni poolt välja 
töötatud rahastamisvahend, 
mis on programmi LIFE osa, 
püüab avaliku sektori 
vahendite abil kaasata 
erainvesteeringuid 
looduskapitali tegevustesse.
28 Looduskapitali 
rahastamisvahendi kaudu 
eraldatavate vahendite 
summa aastail 2015–2017 on 
eeldatavalt 
100–125  miljonit  eurot.
29 SWD(2016) 299, 
14. september 2016, mis on 
lisatud mitmeaastase 
finantsraamistiku 
vahehindamisele COM(2016) 
603 final.37 
2014. aastal tegi komisjon ettepaneku vähemalt kahekordistada rahastamisva -
hendite kasutamist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raames program -
mitöö perioodil 2014–202025. Nendest fondidest eraldatakse rahastamisvahen -
ditele ca 21 miljardit  eurot26. Selliste rahastamisvahendite eesmärk on kapitali 
ringlus ja mitmekordistav mõju, tootes täiendavaid investeeringuid. Näiteks 
hõlmab kliimameetmete kulude kontroll ELi 10  miljoni  euro suurust 2016. aasta 
makset looduskapitali rahastamisvahendisse27. Rahastamisvahendi tegelik osalus 
võib olla kümme korda suurem28. 20% eesmärgi saavutamise kontrollimine ELi 
põhieelarves ei kajasta ELi poolt kliimameetmetele eraldatavate summade täielik -
ku finantsmõju.
38 
Samal ajal leidis kontrollikoda, et looduskapitali rahastamisvahendi osa kliima -
meetmete rahastamises võib olla üle hinnatud. Seda seetõttu, et vahendist on 
võimalik investeerida ka valdkondadesse, mille peamiseks või oluliseks eesmär -
giks ei ole kliimameetmed.
Üldiselt tehti eesmärgi saavutamisel edusamme, kuid 
aruandlus on ainult osaliselt usaldusväärne ega keskendu 
piisavalt tulemustele
39 
Süsteem, mille abil jälgida 20% eesmärgi saavutamist, on lülitatud komisjoni 
iga-aastasse eelarvemenetlusse. Iga peadirektoraat määrab vajaminevate kont -
rolliandmete üksikasjalikkuse taseme ja edastab koondandmed eelarve peadi -
rektoraadile. Nii eelarve peadirektoraat kui ka kliimameetmete peadirektoraat 
kontrollivad eesmärgi saavutamist aastapõhiselt.
40 
Kliimameetmete rahastamise määr on aastail 2014–2016 keskmiselt 17,6%. Mitme -
aastase finantsraamistiku vahehindamisele lisatud komisjoni töödokumendi29 
kohaselt on neil aastail tehtud edusamme (vt joonis 6 ), sest ELi eelarvest kliima -
meetmetele eraldatav kogusumma oli komisjoni hinnangul 2014. aastal 13,6%, 
2015. aastal 17,3% ja 2016. aastal 20,9%. 2017. aastal on kliimameetmete rahasta -
mise osakaal komisjoni eelarveprojekti ettepanekus sisalduva prognoosi kohaselt 
19,3%.
26 Tähelepanekud 
41 
Komisjon tunnistas 2015. aasta tegevusaruandes, et tal ei ole võimalik täpselt 
hinnata, kas ta on graafikus, et saavutada 20% eesmärk perioodi 2014–2020 mit -
meaastase finantsraamistiku raames tervikuna30. Komisjon hindas 20% suuruse 
eesmärgi saavutamiseks tehtud samme mitmeaastase finantsraamistiku vahe -
hindamises, mis avaldati 14. septembril 2016. Selle kohaselt eraldataks 18,9% ELi 
eelarvest kliimameetmetele. Kontrollikoda leidis, et 2014. ja 2015. aasta andmed 
põhinesid suuresti hinnangutel. Nii oli see eriti Euroopa struktuuri- ja investeeri -
misfondide puhul.30 Vt kliimameetmete 
peadirektoraadi 2015. aasta 
tegevusaruanne, lk 7.Joonis 6Ülevaade kliimameetmetega seotud kulukavadest aastail 2014–2016
Kliimameetmete rahastamise osa ELi eelarves
0510152025
17,6%20,9%
17,3%
13,6%Eesmärk
20%
Keskmine
2014-20162016 2015 2014
Allikas:  komisjoni andmed, mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamine 2014–2020, SWD(2016) 299 final.
27 Tähelepanekud 
42 
Ehkki see oli vältimatu, kuna uue programmitöö perioodi rahastamisvahendid 
olid alles äsja kasutusele võetud ja osa teavet ei olnud seetõttu veel kättesaadav, 
takistasid need piirangud perioodi 2014–2016 kohta esitatud andmete võrdlemist 
aastate kaupa (vt joonis 6 ). Lisaks aitas mitmeaastaste kuluprogrammide heaks -
kiitmine 2015. aastal automaatselt kaasa kliimameetmete rahastamise suurene -
misele, sest programmide heakskiitmisel sisestati süsteemi nende kliimameetme -
tealased kavad. Seetõttu ei saa 2014. ja 2016. aasta vahelist erinevust pidada kogu 
perioodile iseloomulikuks arengusuunaks.
43 
Kalanduse kuluvaldkonnas ei pea liikmesriigid kuni 2016. aastani oma kavandatud 
kliimameetmetest komisjonile aru andma. Kuni selle ajani ei saa merendus- ja ka -
landusasjade peadirektoraat kontrollida liikmesriikide rakenduskavades esitatud 
kliimamuutusega seotud eesmärkide täitmiseks eraldatava hinnangulise rahasta -
missumma täpsust.
44 
Siiani puudub vahend mitmeaastaste ajakohastatud koondandmete esitamiseks 
kogu ELi eelarve ulatuses. Komisjon on hiljuti ajakohastanud kliimameetmete 
kulusid kajastavaid andmeid kogu finantsperioodi kohta mitmeaastase finants -
raamistiku vahehindamise kontekstis.
45 
Rakendatav lähenemisviis sisaldab olemuslikku riski, kuna see keskendub planee -
ritavate tulevaste kulutuste kindlakstegemisele. Kliimameetmetele planeeritavad 
kulutused ei tähenda aga tingimata tegelike kulutuste tegemist. Kõnealuse auditi 
raames ei uuritud tegelikke kulusid ja üldjuhul ei ole andmed tegelike kulude 
kohta veel kättesaadavad, kuid auditi käigus ilmnes juhtumeid, mis ilmestasid 
mainitud olemuslikku riski. Projektide tasandil tehtud tegelike kulude võrdlemisel 
programmis LIFE esitatud kavadega leiti, et valitud LIFE projektid vastasid ELi klii -
mameetmete rahastamissummale, mis moodustab 34% kõigist programmile LIFE 
eraldatud ELi vahenditest. See on vähem kui eelarvedokumentides prognoositud 
49,3%.
28 Tähelepanekud 
31 Näiteks on komisjon viidanud 
oma kogemustele mõningate 
vahenditega eelarve raames 
(nt CO2MPARE) ja 
lähenemisviisidele, mida 
kasutavad EIP , Maailmapank ja 
teised rahvusvahelised 
rahastamisasutused ning 
erainvestorid (nt SEI näitajad, 
IIGCC).46 
See näitab, et kliimameetmete prognoositud rahastamissummad tuleb ümber 
hinnata, kui tulevaste kulutuste iseloom on piisavalt selge, vältides sealjuures üle -
määraseid halduskulusid. Komisjon ei ole vastavat menetlust veel välja töötanud.
47 
Lisaks keskendub komisjoni lähenemisviis 20% eesmärgi saavutamisel üksnes fi -
nantsandmetele. Teave selle kohta, mida kavatsetakse vahenditega saavutada või 
milliseid tulemusi (nt kasvuhoonegaaside vähenemine) on nendega saavutatud, 
on kättesaadav ainult mõningate eelarveosade puhul. Samuti ei ole teave võrrel -
dav, mis takistab eri valdkondades saavutatud tulemuste koondamist.
48 
Euroopa Regionaalarengu Fondi puhul ei ole liikmesriikidel kohustust kasutada 
ühtset kasvuhoonegaaside vähenemise väljundinäitajat, välja arvatud energia -
investeeringute puhul. Liikmesriigid võivad näitajaid kasutada ka teistes sektori -
tes, kuid seda ei teinud mitte kõik auditeeritud liikmesriigid. Lisaks kasutatakse 
kasvu  hoonegaaside heitkoguste ja vähenemise arvutamiseks erinevaid meeto -
deid ja vahendeid31. Mitme liikmesriigi ametiasutused töötavad välja vahendeid 
heitkoguste arvutamiseks teatud projektitüüpide puhul, nagu kliimasõbralik 
transport Euroopa Regionaalarengu Fondi raames. Seetõttu puudub teave selle 
kohta, mil määral aitavad kliimameetmed kaasa CO2 heite vähenemisele ja kätte -
saadavad andmed ei pruugi olla liikmesriigiti võrreldavad. Kontrollikoda leidis, et 
kui näitajaid kasutati, keskendusid need leevendusmeetmetele energiasektoris, 
kohanemisega seotud näitajaid leidus aga harva.
29 Tähelepanekud 
Valitseb tõsine oht, et eesmärki ei saavutata
49 
Kontrollikoja hinnangul tuleb kliimameetmete rahastamise määra tõsta praeguse 
mitmeaastase finantsraamistiku järelejäänud aastatel (st 2017-2020) keskmiselt 22 
protsendile, et saavutada 2020. aasta lõpuks 20 protsendi üldeesmärk. See vastab 
kliimameetmete peadirektoraadi hinnangule32. See tähendab, et võrreldes aasta -
tega 2014–2016 tuleb perioodil 2017–2020 teha suuremaid jõupingutusi. Vahehin -
damises hinnatakse perioodi 2014–2020 kliimameetmete rahastamise osakaalu 
suuruseks aga 18,9%.
50 
Samuti tegi kontrollikoda analüüsi komisjoni prognoosi hindamiseks. Eeldusel, et 
valdkonnad, mille osa kliimameetmete rahastamises on suurim (vt tabel 1 ), ka -
vandatud summad ka reaalselt kliimameetmetele eraldavad, hindas kontrollikoda 
perioodi 2014–2020 kliimameetmete rahastamise määra suuruseks ELi eelarve -
valdkondades, mida ei ole tabelis 133 loetletud, 18,2%. See tähendaks praeguste 
jõupingutuste kahekordistamist neis valdkondades34. Kontrollikoda ei leidnud 
tõendeid sellest, et komisjon suurendaks neis valdkondades jõupingutusi, ega 
sellest, et jõupingutuste kahekordistamine oleks teostatav.
51 
Lisaks esineb mõningaid tõsiseid riske, mis võivad mõjutada nende tabelis 1  
loetletud valdkondade eeldatavat osalust, mille osa kliimameetmete kavandatud 
rahastamises perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku raames on 
suurim. Kolmes järgmises osas käsitletakse peamisi riske sektorite kaupa.
– Eeldused põllumajanduse otsetoetuste suurima panuse kohta kliimameet -
mete eesmärgi täitmisel ei ole piisavalt põhjendatud, mis võib põhjustada 
ülehindamist (punktid 52–54).
– ELi kliimakoefitsientide rakendamise tõttu on maaelu arengu osalus kliima -
meetmete rahastamises üle hinnatud (punktid 55–59).
– Kontrollikoda kohandas vajaduse korral põllumajanduse otsetoetuste ja maa -
elu arengu meetmete osalust kliimameetmetes, et järgida konservatiivsuse 
põhimõtet (vt punktid 54 ja 58). Kohandamisest tingitult väheneb põllu -
majanduse osakaal kliimameetmete rahastamises kuni 33  miljardit  eurot, mis 
moodustab üldeesmärgist ca 15%.
– „Horisont 2020“ on oma 35% suurusest eesmärgist maha jäänud ja peab 
maha  jäämuse tasa tegema (punktid 60–64).32 Vt joonis kliimameetmete 
peadirektoraadi 2015. aasta 
tegevusaruandes, lk 12.
33 Peamiselt teadusuuringute 
programmid (v.a „Horisont 
2020“) ja kuluprogrammid 
eelarverubriikides, mis 
hõlmavad julgeolekut ja 
kodakondsust ning ELi 
välissuhteid.
34 Aastaiks 2014–2016 
kavandatud 11,4% suuruse 
määra alusel hindab 
kontrollikoda, et aastail 
2017–2020 peab määr  
20% suuruse üldeesmärgi 
täitmiseks olema keskmiselt 
23,2%.
30 Tähelepanekud 
Eeldused põllumajanduse otsetoetuste panuse kohta 
kliimameetmete eesmärgi täitmisel ei ole piisavalt 
põhjendatud
52 
Põllumajanduse otsetoetused koosnevad rohestamise komponendist, mis moo -
dustab 30%, ja ülejäänud osast, mis moodustab 70%. Komisjoni hinnangul on 
põllumajanduse otsetoetuste osa kliimameetmetes perioodil 2016–2020 umbes 
20% aastas35. Kliimameetmete rahastamissumma arvutamiseks lisatakse rohesta -
mise komponent, mis moodustab 14,0%, ja ülejäänud osa, mis moodustab 5,6% 
(vt joonis 7 ).35 Kogu perioodi 2014–2020 
keskmise osaluse suuruseks 
hinnatakse aga 16,3%, sest 
kliimat ja keskkonda säästvate 
põllumajandustavade toetust 
ehk nn rohestamistoetust 
arvestatakse arvutuse 
tegemisel alles alates  
2016. aastast.Joonis 7Ülevaade komisjoni väljatöötatud meetodist põllumajanduse otsetoetustest 
kliimameetmetele eraldatavate vahendite arvutamiseks
Osalus kliimameetmete
rahastamises Otsetoetuste osa ELi kliimakoeﬁtsientOtsetoetuste osakaal
kliimameetmete rahastamises
Rohestamine
(30%)
Otsetoetused
väljaspool
rohestamist
(70%)Põllumajanduskultuuride
mitmekesistamine(33%)
Ökoloogilisekasutuseesmärgiga maa-alad (33%)
Püsikarjamaad 
(33%)
20%0%
40%
100%
40%0,00%
3,96%
9,90%
5,60%
19,46%
8%x
xx
xx
Allikas:  kliimameetmete kontrolli otsetoetustele kohaldamise metoodika selgitus (Euroopa Komisjon).
31 Tähelepanekud 
36 Need kolm põllumajandustava 
on põllumajanduskultuuride 
mitmekesistamine, 
ökoloogilise 
kasutuseesmärgiga maa-ala 
olemasolu 
põllumajandusmaal ja 
olemasoleva püsirohumaa 
säilitamine.53 
Meetod ja ELi kliimakoefitsiendid, mida kasutatakse rohestamise komponendi 
kliimameetmete rahastamises osalemise arvutamiseks, kajastavad tõeselt kõne -
aluse toetusega seotud kolme põllumajandustava36 seotust kliimameetmetega. 
Kontrollikoda leidis aga, et nappis kvantifitseeritavaid elemente, mis õigustaksid 
20% kohaldamist rohestamist mittehõlmavate otsetoetuste suhtes (vt 3. selgi -
tus). Komisjoni hinnangul on 8% (st 20% x 40%) suurune osalus kliimameetmete 
rahastamises konservatiivne. 3. selgitusRohestamist mittehõlmavate otsetoetuste osalus kliimameetmete rahastamises ei 
olnud piisavalt põhjendatud
Komisjon leiab, et osa rohestamisega mitteseotud põllumajanduse otsetoetustest avaldab kliimale kasulikku 
mõju, peamiselt tänu nõuetele vastavuse standarditele. Komisjon tunnistas, et sellise osaluse kvantifitseeri -
mine oleks väga keeruline ja kulukas, ning otsustas nimetada 20% rohestamisega mitteseotud otsetoetuste 
eelarvest kliimameetmetega seonduvaks.
Komisjon leidis, et sanktsioonide süsteemi kasutamine nõuetele vastavuse tingimuste mittetäitmise puhul 
õigustab 20% määra. Kontrollikoja hinnangul ei ole see aga põhjendatud.
54 
Kajastamaks nõuetele vastavuse osa kliimameetmete rahastamises, kaalus komis -
jon konservatiivsema meetodi rakendamist, mille alusel arvestataks rohestami -
sega mitteseotud otsetoetuste osa suuruseks 10, mitte 20%. Selle kohaselt oleks 
põllumajanduse otsetoetuste osa kliimameetmete rahastamises väiksem. Nagu 
näidatud joonisel 8 , väheneks osalus 9  miljardi  euro võrra, 47,1  miljardilt  eurolt 
38 miljardile  eurole. Maailmapanga väljatöötatud konservatiivsuse põhimõtte 
(vt punkt 35) rakendamise korral pidanuks komisjon arvesse võtma väiksemat 
osalust kliimameetmete rahastamises.
32 Tähelepanekud Joonis 8Komisjoni valitud meetodi ja konservatiivsema lähenemisviisi vaheline võrdlus 
(miljardites eurodes)
Allikas:  komisjoni andmed ja Euroopa Kontrollikoja hinnang, mis põhineb komisjoni andmetel.
– 9 miljardit eurot
38,047,1
29,09,018,1
29,0
Otsetoetuste osa 
hindamine 
konservatiivsema 
lähenemisviisi
aluselOtsetoetuste osa Rohestamine 10% otsetoetustest 
ilma rohestamiseta 
(40% marker)Otsetoetused 
väljaspool 
rohestamistRohestamineKonservatiivsem lähenemisviis Komisjoni arvutus
Rahvusvaheliselt tunnustatud meetoditel põhinevate 
teistsuguste kontrollikoefitsientide rakendamine Euroopa 
Maaelu Arengu Põllumajandusfondi suhtes vähendaks 
kliimameetmete rahastamist 40%
55 
Määruses (EL) nr 215/201437 sätestatakse metoodika kliimameetmetealaste ku -
lutuste jälgimiseks kõigi viie Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi raames. 
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi puhul tähendab see ELi kliimakoe -
fitsientide kohaldamist maaelu arengu prioriteetide ja sihtvaldkondade suhtes, 
olenemata nende poliitikaeesmärkide saavutamiseks kasutatud meetmetest ja 
allmeetmetest.37 Komisjoni 7. märtsi 2014. aasta 
rakendusmäärus (EL) 
nr 215/2014, millega nähakse 
ette Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määruse (EL) 
nr 1303/2013 (millega 
kehtestatakse ühissätted 
Euroopa Regionaalarengu 
Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, 
Ühtekuuluvusfondi, Euroopa 
Maaelu Arengu 
Põllumajandusfondi ning 
Euroopa Merendus- ja 
Kalandusfondi kohta, nähakse 
ette üldsätted Euroopa 
Regionaalarengu Fondi, 
Euroopa Sotsiaalfondi, 
Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa 
Merendus- ja Kalandusfondi 
kohta) rakenduseeskirjad 
seoses kliimamuutuste alase 
eesmärgi raames antavate 
toetuste metoodika, 
tulemusraamistiku vahe-
eesmärkide ja eesmärkide 
kindlaksmääramise ning 
Euroopa struktuuri- ja 
investeerimisfondide 
sekkumiskategooriate 
nomenklatuuriga (ELT L 69, 
8.3.2014, lk 65).
33 Tähelepanekud 
56 
Komisjon hindas OECD Rio markerite metoodika EAFRD kontekstis ebaasja -
kohaseks, kuna meetmed annavad mitmesugust ja järjepidevat täiendavat kasu 
nii keskkondlikust, majanduslikust kui ka sotsiaalsest aspektist. Komisjoni lähe -
nemisviisiga rakendatakse õigustatult 100% kliimakoefitsienti liidu kliimaalase 
prioriteedi nr 5 suhtes: „Ressursitõhususe edendamine ning vähese CO2-heitega 
ja kliimamuutuse suhtes vastupidavale majandusele ülemineku toetamine põllu -
majanduses ning toiduainete- ja metsandussektoris“. Komisjon on aga sedasama 
100% kliimakoefitsienti rakendanud kõigi sihtvaldkondade suhtes, mis on hõlma -
tud liidu keskkonnaalase prioriteediga nr 4: „Põllumajanduse ja metsandusega 
seotud ökosüsteemide taastamine, säilitamine ja tugevdamine“, ehkki nende 
kahe prioriteedi fookus on erinev. Komisjon otsustas, et 40% koefitsient on liiga 
madal, arvestades maaelu arengu meetmete erijooni. Komisjoni lähenemisviisi 
alusel rakendati 40% kliimakoefitsienti ainult 10% suhtes EAFRD raames kavanda -
tud kliimameetmete rahastamisest; ülejäänud 90% planeeritud kliimameetmete 
rahastamisest hinnatakse 100% koefitsiendiga.
57 
Erinevalt teistest Euroopa struktuuri ja investeerimisfondidest leidis kontrollikoda 
EAFRD puhul, et iga meetme jaoks tuleb kasutada erinevaid ELi kliimakoefitsien -
te. EAFRD puhul kasutatav lähenemisviis ei erista piisavalt eri tegevuste panust 
kliimameetmete rahastamises, mis põhjustab panuste ülehindamist. Näiteks 
„looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade“ toetust, mille eesmärk on 
maakasutusest loobumise ärahoidmine, hinnati 100% koefitsiendiga. Ehkki sel -
line meede võib olenevalt tegelikust maakasutusest kliimamuutust leevendada, 
ei ole see kindel ning seda ei saa võrrelda selliste tegevustega nagu metsandus, 
mida hinnatakse samuti 100% alusel (vt 4. selgitus ).4. selgitusNäide meetmete loogika vahelistest erinevustest
„Looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade“  toetusega antakse põllumajandustootjatele hüvi -
tist ebasoodsate tingimuste eest, mis tulenevad looduslikest või muudest piirangutest. Selle lõppeesmärk 
on maakasutusest loobumist ära hoida. Kontrollikoda leidis, et selline toetus võib küll aidata kliimamuutust 
ära hoida, kuid see ei ole tema peamine eesmärk, mistõttu oleks mõistlikum kasutada 40% kliimakoefitsienti. 
Ainuüksi see parandus vähendaks EAFRD perioodi 2014–2020 osalust kliimameetmete rahastamises 16% ehk 
9,2 miljardi  euro võrra.
Metsamajandustegevused , nagu metsastamine, mängivad olulist rolli, aitamaks saavutada mõningaid ELi 
maaelu arengu poliitika peamisi ökoloogilisi eesmärke. Metsastamine ja metsaalade rajamine aitavad tu -
gevdada ökosüsteeme ja CO2 sidumist ning minna üle vähese CO2-heitega majandusele. Metsastamine aitab 
ühtlasi ära hoida looduslikke ohte ja tulekahjusid ning soodustab kliimamuutusega kohanemist. Kontrollikoda 
leidis, et selline loogika õigustab 100% suurust kliimakoefitsienti.
34 Tähelepanekud 
58 
Liikmesriikide maaelu arengukavade hindamisel leidis kontrollikoda, et komis -
joni lähenemisviisi alusel liigitati kliimameetmete alla suuremas mahus kulutusi 
kui seda oleks tehtud siis, kui iga meedet oleks eraldi hinnatud ja liigitatud 
vastavalt rahvusvahelistele standarditele. Selle leiu taustal vaatas kontrollikoda 
kliimakoefitsiendid üle ( lisa) ja arvutas ELi puhul tervikuna uue kliimameetmete 
rahastamis  summa perioodil 2014–2020. Kontrollikoja arvutuse kohaselt tuleks 
EAFRD osalust kliimameetmete rahastamises vähendada 42% ehk 23,9  miljardi  
euro võrra (vt joonis 9 ).Joonis 9Erinevused EAFRD osaluses kliimameetmete rahastamisel (miljardites eurodes)
Allikas:  Euroopa Kontrollikoja hinnang, mis põhineb väljavõttel SFC2014-st Infoview kaudu seisuga 30. mai 2016 – kavandatud EAFRD kulutused 
heakskiidetud maaelu arengukavade sihtvaldkondade ja meetmete kaupa.33,357,2
23,9
Kontrollikoja
hinnangMäärus (EL)         
nr 2015/2014- 42%
35 Tähelepanekud 
59 
ERFi ja ÜFi puhul seisis komisjon silmitsi sarnaste probleemidega kulude liigita -
misel, kuid tal õnnestus rakendada üksikasjalikumat lähenemisviisi. Samuti leidis 
kontrollikoda hea tava näiteid maaelu arenguga samast eelarvevaldkonnast: 
programmi LIFE kontrollikord on konservatiivsem kui EAFRD oma. Programmi 
LIFE keskkonna- ja kliimameetmete allprogrammide puhul kasutatakse erinevaid 
kontrollikoefitsiente (sarnaselt maaelu arengu vastavate prioriteetidega 4 ja 5) (vt 
5. selgitus ).5. selgitusProgrammis LIFE kasutatavad kontrollimeetodid
Programmis LIFE on kuluartiklid kooskõlas OECD metoodikaga liigitatud kolme kategooriasse: eeskätt kliima -
meetmetega seotud (100%), olulisel määral kliimameetmetega seotud (40%), ei ole kliimameetmetega seotud 
(0%).
Suurema osa keskkonna allprogrammi raames planeeritavate kulutuste suhtes kohaldatakse 40% koefitsien -
ti38, kliimameetmete allprogrammi raames aga 100% koefitsienti39.
Programm LIFE näitlikustab juhtumit, kus keskkonnakulud (40% ülempiiriga) ei ole täielikult kliimameetmete -
ga ühendatud, erinevalt maaelu arengu valdkonnast. Seetõttu ei saa kliimameetmete rahastamist valdkonda -
de vahel alati võrrelda.
38 Tüüpiline projekt keskkonna allprogrammi raames on näiteks reoveepuhastite arendamine suublate reostuse minimeerimiseks. Selle peamine 
eesmärk on keskkonnaalane, st reostuse vähendamine, kuid osa projektist võib hõlmata linnapiirkondade äravoolusüsteeme, mis aitab 
üleujutuste ohjamise kaudu kaasa kliimamuutusega kohanemisele.
39 Tüüpiline projekt kliimameetmete allprogrammi raames on näiteks olemasoleva hoone renoveerimine, et säästa energiat ja vähendada 
kasvuhoonegaaside heidet.
36 Tähelepanekud 
Tuleb võtta kiireid meetmeid, sest teadusuuringute 
vahendite osalus on oluliselt maha jäämas
60 
„Horisont 2020“ 2014. aasta kliimameetmete kontrolli tulemused näitavad, et 
24% eelarvest eraldati kliimameetmetele40. See on tunduvalt vähem kui ees -
märk – 35% (vt joonis 4 ). Regulatiivset nõuet41, mille kohaselt peab mitmeaas -
tane tööprogramm sisaldama kliimameetmetega seotud kulutuste hinnangulist 
summat, ei järgitud ei aastail 2014-2015 ega 2015-2016. Seetõttu ei ole tööprog -
rammidele seatud kvantifitseeritud sihtarvu nende panuse kohta seoses eesmär -
gi täitmisega, mis näeb ette vähemalt 35% eraldamise „Horisont 2020“ eelarvest 
kliimameetmetele.
61 
„Horisont 2020“-s on eristatud programmidega hõlmatud ja alt-üles tegevused 
ning kindlaks määratud nende osakaal eelarves42. Programmidega hõlmatud te -
gevuste puhul saab kliimameetmetega seotud kulutusi hinnata nii, et asjaomaste 
kulukategooriate suhtes kohaldatakse ELi kliimakoefitsiente. Komisjon leiab aga, 
et alt-üles tegevuste tulemused on oma olemuselt prognoosimatud43. 2014. aas -
tal moodustasid alt-üles tegevused „Horisont 2020“ kogueelarvest 35% ja sellest 
8,5% loeti kliimameetmetega seonduvaks.
62 
Võttes aluseks programmidega hõlmatud tegevuste prognoositava panuse 
kliimameetmete rahastamises aastail 2014–2017, hindab kontrollikoda44, et aastail 
2018–2020 peab „Horisont 2020“ kliimameetmetega seotud kulude keskmine osa -
kaal olema 47%, et täita kogu perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamis -
tiku raames 35% eesmärk. See tähendab olulist suurenemist võrreldes praeguse 
24% suuruse määraga. Joonisel 10  on näidatud, millises suunas peab kliimameet -
mete rahastamine „Horisont 2020“ raames liikuma, et täita 35% eesmärk.40 Komisjoni teatel ei võeta 
kliimameetmetega seotud 
kulutuste andmetes veel 
arvesse mõningaid 
rahastamisvahendeid, mida 
kontrollitakse projekti tasandil, 
st alt-üles põhimõttest 
lähtuvalt (InnovFin SMEG ja 
InnovFin SME VC), mis tuleneb 
Euroopa Investeerimisfondi 
kaheaastasest 
aruandlustsüklist.
41 Nõukogu 3. detsembri  
2013. aasta otsus 2013/743/EL, 
millega kehtestatakse 
„Horisont 2020“ rakendamise 
eriprogramm (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 965) näeb ette, et 
„Horisont 2020“ 
mitmeaastased 
tööprogrammid peavad 
sisaldama kliimameetmetega 
seotud kulutuste hinnangulist 
summat, kui see on 
asjakohane.
42 Programmidega hõlmatud 
tegevustel on selge 
temaatiline eesmärk, mis 
vastab ühele komisjoni 
tööprogrammis 
kindlaksmääratud teemale. 
Alt-üles tegevuste puhul ei ole 
temaatilised eesmärgid 
eelnevalt kindlaks määratud ja 
need võivad sõltuvalt 
projektist erineda.
43 See, millist osa alt-üles 
tegevustest võib pidada 
kliimameetmetega 
seonduvaks, sõltub teadlaste 
taotlustest, mida hinnatakse 
nende teadusliku taseme 
alusel.
44 Andmete aluseks on  
2017. aasta eelarve projekti 
rubriigi 1A („Konkurentsivõime 
majanduskasvu ja tööhõive 
tagamiseks“) jagu 3.2.2: 
Kliimameetmete 
integreerimise rahastamine. 
Arvutus põhineb asjaolul, et 
aastail 2015–2017 (nagu ka 
2014. aastal) moodustasid 
alt-üles tegevused 35% kogu 
eelarvest ja et sel perioodil 
(nagu ka 2014. aastal) oli 8,5% 
alt üles tegevuste eelarvest 
seotud kliimameetmetega.
37 Tähelepanekud Joonis 10Kliimameetmete rahastamise suund, mis on vajalik „Horisont 2020“ 35% eesmärgi 
täitmiseks (miljardites eurodes)
63 
2015. aasta novembris koostas komisjon tegevuskava45, et võtta parandusmeet -
meid „Horisont 2020“ mahajäämuse suhtes 35% eesmärgi saavutamisel. Kontrolli -
koda analüüsis, kas tegevuskava sisaldab asjakohaseid meetmeid, et tasa teha 
teadusuuringutes tekkinud mahajäämust. Tegevuskavas kehtestatakse mõningad 
meetmed alates aastate 2016-2017 tööprogrammist ja tunnistatakse vajadust 
teha aastate 2018–2020 tööprogrammis rohkem jõupingutusi. Näiteks plaanib 
komisjon kehtestada kohustusliku kliimaalase kontrolli, mis tuleb kogu tööprog -
rammi suhtes enne heakskiitmist läbi viia. Lisaks tuleb kliimaalased kaalutlused 
lisada standardsetesse projektitaotluse vormidesse ja lepingu sõlmimise kritee -
riumidesse. Teine tegevuskavas soovitatud vahend 35% üldeesmärgi täitmisele 
kaasa aitamiseks on piisava eelarve eraldamine meetmetele, mis annavad olulise 
panuse kliimamuutusega seotud eesmärkide saavutamiseks.
02468101214
22%53%
47%53%
47%53%
47%
23%77% 75%
25% 25%75%78%9,59,013,2
12,2
11,0
10,09,4
Hinnang2017 2014 2020 2019 2015 2016 2018Muud kui 
kliimameetmed
Kliima-
meetmed
Allikas:  komisjoni andmed perioodi 2014–2017 kohta (2017. aasta eelarve projekt) ja Euroopa Kontrollikoja prognoositud kliimameetmed perioo -
dil 2018–2020.
45 Strateegiliste teadusuuringute 
ja innovatsiooni peadirektorite 
rühm kinnitas 12. novembril 
2015 tegevuskavas sisalduvad 
meetmed kliimameetmete 
paremaks integreerimiseks 
„Horisont 2020“-e ja 
kliimameetmetega seotud 
kuludega.
38 Tähelepanekud 
64 
Tegevuskava sisaldab kasulikke ettepanekuid, kuid selles ei esitata kvantifitseeri -
tavaid sihtarve ega mudeleid selle kohta, kuidas 35% eesmärk täita. Näiteks puu -
duvad tegevuskavas asjakohased arvutused ning plaan selle kohta, kuidas aastate 
2014–2017 suhteliselt väikest osalust kliimameetmetega seotud kulutustes aastail 
2018–2020 kompenseerida.
Mõnes Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondis on 
kliimameetmete rahastamine suurenenud ning selle 
fookus paranenud, kuid mujal jätkuvad enamasti 
praegused suundumused
65 
Eesmärki kasutada 20% ELi eelarvest kliimameetmeteks saab arvesse võtta eri 
poliitikavaldkondades, eraldades rohkem raha olemasolevatele kliimaalastele 
programmidele, luues uusi programme või arendades mooduseid raha paremaks 
suunamiseks kliimameetmetega seotud eesmärkide täitmisele. Märk paremini  
suunatud rahastamisest oleks see, kui fondidele ja programmidele seataks nõu -
ded, mis on rohkem kliimameetmetega seotud eesmärkidele keskendunud kui 
perioodil 2007–2013. Kokkuvõttes ei olnud kontrollikojal võimalik kindlaks teha, 
kas ja mil määral kujutab 20% eesmärk endast kliimameetmete rahastamise suu -
renemist võrreldes perioodiga 2007–2013 (vt punkt 27).
66 
Kontrollikoda vaatas läbi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid ning põllu -
majanduse otsetoetused, sest need koostöös liikmesriikidega hallatavad valdkon -
nad moodustavad kolmveerandi kliimameetmete kavandatud rahastamisest (vt 
punkt 19). Mainitud fondide puhul kontrollis kontrollikoda, kas 20% eesmärk oli 
võrreldes perioodiga 2007–2013 andnud kliimamuutusega võitlemisel lisaväärtust 
läbi järgneva:
– kliimameetmetele eraldatavate ELi vahendite suurenemine – kvantitatiivne 
paranemine – ja/või
– kliimameetmetele eraldatavate ELi vahendite parem fokusseeritus – kvalita -
tiivne paranemine.
39 Tähelepanekud 
46 Projekt on valitud illustreerima 
ERFi ja ÜFi kliimameetmete 
alaseid kulutusi. Kontrollikoda 
ei auditeerinud projekti 
tulemuslikkust ega 
kulutõhusust. Vt eriaruanne 
nr 21/2012: 
„Ühtekuuluvuspoliitika 
vahenditest rahastatud 
energiatõhususe 
investeeringute kulutasuvus“, 
mis käsitleb taastuvenergiat 
puudutavaid kulutõhususe 
probleeme ( http://eca.europa.
eu).67 
Kuna perioodi 2014–2020 vahendite kasutamine on äsja alanud, analüüsis kont -
rollikoda kvantitatiivset ja kvalitatiivset paranemist, auditeerides kuluprogram -
mide meetmete kavandamist ja planeeritud kulutusi, mitte projektide tasandil 
kantud tegelikke kulutusi. Jaos mainitavad näited on seega eelkõige juhtumiuu -
ringud, mis illustreerivad leitud tugevusi, puudusi ja häid tavasid.
ERFi ja ÜFi suuremad rahaeraldised kliimameetmetele 
näitavad, et vahendeid on võimalik paremini 
kliimameetmetele suunata
68 
Kontrollikoda hindas, kas kliimameetmete perioodi 2014–2020 ERFi ja ÜFi raken -
duskavadesse kaasamise tulemusel suurenes vahendite eraldamine kliimaalastele 
investeeringutele võrreldes perioodiga 2007–2013. Et perioodi 2007–2013 prog -
rammides kliimameetmete rahastamist eraldi ei jälgitud, tegi kontrollikoda kõige -
pealt kindlaks, millised investeeringute kategooriad ehk sekkumisvaldkonnad 
on võrreldavad perioodi 2014–2020 kliimameetmete kategooriatega. Järgmiseks 
rakendas kontrollikoda perioodi 2007–2013 asjakohastes investeerimiskategooria -
tes tehtud ELi kulutustele perioodi 2014–2020 kliimakoefitsiente.
ERFi ja ÜFi raames toimuva integreerimise tulemusel suurenes 
kliimameetmete rahastamine …
69 
Võrreldes perioodiga 2007–2013 on kavas kliimameetmetega seotud kulutusi 
perioodil 2014–2020 kõigis ERFi ja ÜFi programmides, sealhulgas Euroopa terri -
toriaalne koostöö raamistikus suurendada umbes 69% ehk 32,4  miljardilt  eurolt 
54,7  miljardi  euroni. Kui arvestada kliimameetmetega seotud kulude osakaalu 
ERFi ja ÜFi rahastamise kogusummas, peavad need suurenema 12 protsendilt 
perioodil 2007–2013 21 protsendile perioodil 2014–2020.
70 
Nagu näidatud joonisel 11 , on kliimameetmetega seotud kulude iseloom kahel 
rahastamisperioodil erinev. Kui perioodil 2007–2013 andis raudteede ja mitme -
liigilise transpordi valdkond kliimameetmete rahastamisse suurima panuse, 
moodustades 32% kogusummast, siis perioodil 2014–2020 olid esikohal energia -
tõhususealased investeeringud, moodustades kliimameetmete rahastamise 
hinnangulisest kogusummast 34% (vt näidet 6. selgituses46).
40 Tähelepanekud Joonis 11ERFist ja ÜFist kliimameetmete rahastamiseks antava hinnangulise panuse võrdlus 
sektorite ja aastate kaupa (miljardites eurodes)
Allikas:  komisjoni andmetel põhinevad Euroopa Kontrollikoja hinnangud.MFF 2014–2020MFF 2007–2013, kontrollikoja hinnangEnergiatõhusus (100%)
Raudteed ja mitmeliigiline transport (40%)
Kliimamuutusega kohanemine (100%)
Taastuvenergia (100%)
Linnatransport ja intelligentsed
transpordisüsteemid (40%)
Muu (100%)
Bioloogiline mitmekesisus, õhukvaliteet
ja veemajandus (40%)
Sadamad ja siseveeteed (40%)
Muu (40%)
Kokku60 50 40 30 20 10 0
6,1
10,2
0,4
4,5
3,5
0,7
4,6
1,6
0,8
32,418,4
8,4
6,4
5,9
5,8
4,4
3,3
1,1
1,0
54,7
41 Tähelepanekud 6. selgitusNäide ERFi kaasrahastatud energiatõhususe investeeringust Rumeenias
Era- ja avalike hoonete energiatõhususe projektid47 moodustavad kõigist perioodil 2014–2020 ELi poolt Ru-
meenias  kaasrahastatavatest projektidest plaanikohaselt umbkaudu 6% (2007–2013 1%). Selliste projektide 
kulusid kaalutakse 100% suuruse kliimameetmete koefitsiendiga.
Üht sellist projekti, mille eesmärk oli suurendada eluruumide energiatõhusust , rahastati Bukaresti  
3. elurajoonis. ERFist kaasrahastati projekti perioodi 2007–2013 piirkondliku rakenduskava raames ligikaudu  
162 500  euro ulatuses. Projekt viidi lõpule 2015. aastal. Korterelamu soojusisolatsiooni ja küttesüsteemi 
renoveerimise tulemusel vähenes aastane elektritarbimine 331 kWh/m2-lt 143 kWh/m2-ni ehk 57%. CO2 heide 
vähenes hinnanguliselt 238 tonni võrra aastas.
Korterelamu enne investeeringut  
(projekti asukoha kõrval)Pooleliolevad tööd  
(projekti asukoha kõrval)Korterelamu pärast investeeringut  
(projekti asukoht)
47 Sealhulgas suure tõhususega koostootmine ja kaugküte.
Allikas:  Euroopa Kontrollikoda.
42 Tähelepanekud Tabel 3Kliimameetmete rahastamine ERFi ja ÜFi raames aastail 2007–2013 ja 2014–2020
LiikmesriigidHinnanguline osalus 
kliimameetmete rahasta -
mises 2007–2013Kliimameetmete rahasta -
mise hinnanguline maht 
2007–2013
(miljardites eurodes)Osalus kliimameetmete 
rahastamises 2014–2020Kliimameetmete rahasta -
mise maht 2014–2020
(miljardites eurodes)
Saksamaa 7, 0 % 1,20 27, 0 % 2,90
Poola 8,0% 5,60 15,0% 11,60
Rumeenia 9,0% 2,20 19,0% 4,30
Allikas:  Euroopa Kontrollikoja hinnang, mis põhineb programmidokumentidel ja riikide aruandlusel.71 
ELi üldine trend kajastub ka kolmes ühtekuuluvuspoliitika valdkonna auditee -
rimise eesmärgil külastatud liikmesriigis. Ka neis on kavas ERFi ja ÜFi raames 
tehtavaid kliimameetmete kulutusi perioodil 2014–2020 tõsta. Kontrollikoda leidis 
aga liikmesriikide vahel ka märkimisväärseid erinevusi nende kliimameetmetega 
seotud rahalistes kohustustes ELi eelarve raames (vt tabel 3 ).
… ja näiteid paremast suunatusest kliimameetmetele leidub
72 
Lisaks finantshindamisele analüüsis kontrollikoda ka seda, kas kliimameetmete  
integreerimine perioodi 2014–2020 ERFi ja ÜFi rakenduskavadesse parandas 
investeeringute keskendumist kliimameetmetele. Kontrollikoda tuvastas mõnes 
valdkonnas kvalitatiivset edasiminekut. Esiteks võeti juhtimisprotsessis kliima -
küsimusi rohkem arvesse. Saksamaal, Poolas ja Rumeenias täheldati kvalitatiivset 
edasiminekut kliimaküsimuste toetusetaotlustes arvessevõtmisel, sealhulgas 
nõudeid kirjeldada kliimamuutusele avalduvaid mõju- ja riskitegureid või projekti 
panust kliimamuutusega seotud eesmärkide saavutamisel. Teiseks leidis kontrolli -
koda juhtumeid, kus tehti muudatusi eesmärgiga keskenduda kliimameetmetele 
(vt 7. selgitus ).
43 Tähelepanekud 7 . selgitusNäiteid paremast keskendumisest kliimamuutusele auditeeritud ERFi ja 
Ühtekuuluvusfondi programmides
Saksamaal  lõi keskkonna-, looduskaitse-, ehitus- ja tuumaohutusministeerium täielikult riigi poolt rahastata -
va projekti, et soodustada keskkonnapartnerite aktiivset osalemist ERFi programmitöö protsessis ning toetada 
keskkonna- ja kliimateemade integreerimist. Muu hulgas koostati projekti tulemusel kaks programmitöö käsi -
raamatut. Need sisaldavad hea tava näiteid kliimameetmete projektidesse integreerimisest eri valdkondades. 
ELi kliimakoefitsiente nimetatakse esimeseks sammuks õiges suunas, rõhutades, et ökoloogiline jätkusuutlik -
kus tuleb integreerida kõigisse meetmetesse.
Saksimaa  rakenduskavas nägid valikukriteeriumid ette, et ärihooned tuleb renoveerida vastavalt energia -
tõhususe standarditele, mis ületavad seadusega kehtestatud norme 10% võrra. Lisaks on energiatõhusa reno -
veerimise korral rahastamine suunatud üksnes projekti nendele osadele, mis annavad kliimaalast lisaväärtust, 
samas kui varem toetati projekte tervikuna.
Rumeenias  antakse rohkem punkte suuremahuliste taristute rakenduskavasse kuuluvatele projektidele, mis 
võimaldavad suuremat energiatarbimise kokkuhoidu. Samuti täheldas kontrollikoda, et Poola ja Rumeenia  
riiklikud ametiasutused olid kehtestanud toetuskõlblikkuse tingimused eesmärgiga saavutada parem sünergia 
asjakohaste laiemate strateegiatega, nagu säästva energia tegevuskavad või säästva linnalise liikumiskesk -
konna kavad.
73 
Perioodil 2014–2020 kuulub eelduste kohaselt 64% kliimameetmetega seotud ku -
ludest ERFi ja ÜFi raames investeeringukategooriatesse, mille suhtes kohaldatak -
se 100% suurust ELi kliimakoefitsienti. See tähendab, et kategooriate osa kliima -
muutusega seotud eesmärkide finantseerimises on märkimisväärne (vt tabel 2 ). 
See on edasiminek võrreldes perioodiga 2007–2013, kui suurem osa kliimameet -
metega seotud kuludest tehti tegevuste raames, mis aitasid üksnes mõõdukal 
määral kaasa kliimamuutusega seotud eesmärkide saavutamisele (vt joonis 12 ).
44 Tähelepanekud 
74 
Perioodil 2014–2020 on kavas eeskätt kliimameetmetele suunatud meetmete 
rahastamist kõigis kolmes külastatud liikmesriigis suurendada, kuid üsna erineval 
määral. Poolas ja Rumeenias rakendatakse peamiselt tänu raudtee- ja linnatrans -
pordi48 pidevale toetusele umbkaudu pooltele kliimaalastele vahenditele kõigis 
rakenduskavades 100% koefitsienti, Saksamaa rakenduskavades aga kaalutakse 
peaaegu kõiki kliimaalaseid kulusid 100% koefitsiendiga nende suure panuse 
tõttu kliimameetmetesse.
75 
Kliimameetmete roll teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas ning väikeste 
ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul oli aga suhteliselt väike. Saksamaal ja 
Rumeenias auditeeritud programmide puhul leidis kontrollikoda, et komisjon ei 
olnud programmitöö läbirääkimiste käigus aktiivselt propageerinud teadus- ja 
arendustegevuse ning ettevõtluse arendamise valdkondade panuse olulist suu -
rendamist kliimameetmete rahastamises programmides, kus rahastamise summa 
oli väike või puudus täiesti. Liikmesriikidel oli võimalik täita 20% eesmärki, ilma et 
nad oleksid pidanud rahastamist neis valdkondades muutma. See tähendab, et 
kõiki võimalusi kliimameetmetega seotud tegevuse finantseerimiseks ei kasuta -
tud täiel määral.48 Neid projekte hinnatakse 40% 
ulatuses kliimameetmetega 
seonduvaks.Joonis 12Kliimameetmetega seotud kulude osakaal ja summad kahel perioodil vastavalt ELi 
kliimakoefitsientidele
Allikas:  komisjoni andmetel põhinevad Euroopa Kontrollikoja hinnangud.21 miljardit eurot
(64%)12 miljardit eurot
(36%)20 miljardit eurot
(36%)35 miljardit eurot
(64%)
40% koeﬁtsient100% koeﬁtsient
33 miljardit eurot55 miljardit eurot MFF 2014–2020
MFF 2007–2013100% 80% 60% 40% 20% 0%
45 Tähelepanekud 
Euroopa Sotsiaalfondi võimalik panus kliimameetmete 
rahastamises – oleks võimalik saavutada enamat
76 
Komisjon on tunnistanud järjest suurenevat nõudlust roheliste töökohtade järele; 
prognoosi kohaselt on energiatõhususe sektoris 2020. aastal 2 miljonit töökohta 
ja taastuvenergia sektoris 3 miljonit töökohta49. Töötajate leidmine töökohtadele, 
mille järele nõudlus aina suureneb, on rohelise majanduse ülesehitamisel keskse 
tähtsusega. Kvalifitseeritud spetsialistide ja töötajate puudus roheliste töökohta -
de sektoris põhjustaks kulusid ja viivitusi50 kliimameetmete rakendamisel.
77 
Samal ajal tähendab üleminek vähese CO2-heitega majandusele ka töökohtade 
vähenemist fossiilkütustel põhinevates sektorites, mistõttu peavad nende sekto -
rite töötajad omandama uued oskused51. Võrreldes teiste ühtekuuluvuspoliitika 
fondidega eraldati ESFi rakenduskavadest kliimameetmetele selgelt väga väike 
osa – 1,4% ehk 83 miljardit eurot.
78 
Komisjon leidis, et ESFist kliimameetmetega seotud kulutustele eraldatud osa, 
mis on arvutatud liikmesriikide poolt ESFi rakenduskavades edastatud teabe 
põhjal, võib alahinnata ESFi eeldatavat osalust kliimameetmete rahastamisel 
perioodil 2014–2020, mille lõplik ulatus selgub alles pärast kavade elluviimist. 
See, et ESFile ei kehtestatud nõuet kliimameetmeid arvesse võtta, tähendab selle 
valdkonna jaoks kaotatud võimalust panustada üleminekusse vähese CO2-heitega 
majandusele ja kliimameetmetesse üldiselt.
79 
Perioodi 2014–2020 rakenduskavade heakskiitmisel ei kehtinud liikmesriikide -
le nõuet esitada komisjonile põhjendust ESFi osaluse kohta kliimameetmete 
eesmärkide rahastamises. Seetõttu ei kontrollitud kavasid süstemaatiliselt, et 
kindlaks teha, kas neis käsitletakse nõudlust roheliste töökohtade järele või toe -
tatakse üleminekut vähese CO2-heitega majandusele.49 Vt komisjoni talituste 
töödokument „Rohelise 
majanduskasvu 
tööhõivepotentsiaali 
rakendamine“, 18. aprill 2012.
50 Ühendkuningriigi parlamendi 
alamkoja keskkonnaauditi 
komisjoni aruande „Green 
Jobs and Skills“ kohaselt 
„põhjustab see, kui 
oskustöötajate nappuse 
probleemi lahendamisel 
toetutakse üksnes turule, 
majanduse 
keskkonnasäästlikumaks 
muutmisel viivitusi.“ http://
www.publications.parliament.
uk/pa/cm200 910/cmselect/
cmenvaud/159/159i.pdf
51 Vt näiteks OECD raporti 
„Aligning Policies for the 
Transition to a Low-Carbon 
Economy“ punktid 324 ja 325 
http://www.oecd.org/env/
Aligning-policies-for-the-
transition-to-a-low-carbon-
economy-CMIN2015–11.pdf
46 Tähelepanekud 
52 Eriaruanne nr 26/2016: 
„Nõuetele vastavuse 
mõjusamaks ja lihtsamaks 
muutmine on endiselt 
keeruline ülesanne“ ( http://
eca.europa.eu ).
53 Komisjoni talituste 
töödokument, 22.6.2016 
„Review of greening after one 
year“ – SWD(2016) 218 final, vt 
2. lisa lk 14, osa 3/6.
54 Summa arvutamiseks on 
liidetud 
põllumajandustootjatele 
makstud otsetoetuste 
esialgsed summad vastavalt 
nõukogu määrusele (EÜ) 
nr 1782/2003 (ELT L 270, 
21.10.2003, lk 1) ja nõukogu 
määrusele (EÜ) nr 73/2009 
(ELT L 30, 31.1.2009, lk 16), nagu 
need on esitatud aruannetes, 
mis käsitlevad otsetoetuste 
maksmist 
põllumajandustootjatele 
eelarveaastatel 2007–2013:  
http://ec.europa.eu/
agriculture/cap-funding/
beneficiaries/direct-aid/
index_en.htmÜhise põllumajanduspoliitika kulutustes ei ole toimunud 
olulist muutust, ehkki maaelu arengu valdkonnas on 
mõningaid häid tavasid
80 
Järgnevas jaos hinnatakse, kas kliimameetmete integreerimine põllumajanduse 
otsetoetustesse ja maaelu arengukavadesse on positiivselt mõjutanud kliima -
meetmetega seotud kulutuste kvantiteeti (mis väljendub kliimameetmetega 
seotud vahendite suurenenud mahus) ja kvaliteeti (mis väljendub kulutuste täp -
semas suunamises kliimameetmetega seotud tegevustele). Kontrollikoda vaatas 
läbi nõuetele vastavuse süsteemi ja põllumajanduse otsetoetuste kohta kätte -
saadava tõendusmaterjali ning perioodi 2014–2020 Andaluusia, Poola ja Rhône-  
Alpes’i maaelu arengukavad ning   võrdles neid perioodi 2007–2013 kavadega.
Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetuse 
kehtestamine ei taga olulist muudatust otsetoetuste osaluses 
kliimameetmete rahastamises
81 
Ühes hiljutises aruandes52 märkis kontrollikoda, et ühises põllumajanduspoliitikas 
perioodiks 2014–2020 tehtud muudatused vähendasid eeskirjade keerukust, sest 
loobuti põllumajandustegevuse jaoks vähetähtsatest nõuetest.
82 
Rohestamise komponent kehtestati perioodil 2014–2020 ühise põllumajandus -
poliitika uue meetmena. Ehkki see sisaldab kliima seisukohast olulisi nõudeid (vt 
punkt 53), põhineb see suuresti varasemal maa hea põllumajandus- ja keskkonna -
seisundil, mis käsitles sarnaseid põllumajandustavasid, nagu püsikarjamaade 
kaitse või maastikule iseloomulike vormide säilitamine. Olemasolev teave näitab, 
et 64% otsetoetuste saajatest on rohestamise nõuetest vabastatud53. Seetõttu 
on oht, et otsetoetuste ümbersuunamine kliimameetmetele saab olema piiratud. 
Komisjonil on kavas kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetuse 
keskkonnaalast mõju hinnata 2017. aastal ja 2018. aasta lõpus.
83 
Põllumajanduse otsetoetustele on kavas perioodi 2014–2020 mitmeaastase 
finantsraamistiku raames eraldada 288  miljardit  eurot. Summa on võrreldav 
eelarveaastatel 2007–2013 otsetoetustest põllumajandustootjatele makstud 
276 miljardi  euroga54.
47 Tähelepanekud 
Kliimameetmete rahastamine maaelu arengu raames: fookus 
kliimameetmetele ei ole suurenenud
84 
Maaelu arengu eripära tõttu ei olnud kõigi maaelu arengukavade võrdlemine või -
malik, kuna kavade meetmeid rakendatakse olenevalt tegevuse liigist erinevalt. 
Kontrollikoda hindas kolme maaelu arengukava põhjal kliimameetmete rahas -
tamise osakaalu perioodil 2007–2013 ja võrdles seda perioodi 2014–2020 kavan -
datava osakaaluga. Nende kavade raames ei täheldatud investeeringute reaalset 
suurenemist või vähenemist (vt tabel 4 ).Tabel 4Kliimameetmete rahastamine perioodil 2007–2013 ja perioodil 2014–2020
Ülevaadatud maaelu 
arengukavadHinnanguline osalus 
kliimameetmete rahasta -
mises 2007–2013Kliimameetmete rahas -
tamise hinnanguline 
maht 2007–2013
(miljardites eurodes)Osalus kliimameetmete 
rahastamises 2014–2020Kliimameetmete rahas -
tamise maht 2014–2020
(miljardites eurodes)
Andaluusia (Hispaania) 66,2% 1,38 55,0% 1,05
Poola (tervet liikmes -
riiki hõlmav maaelu 
arengukava)37, 0 % 0,50 39,4% 0,34
Rhône-Alpes 
(Prantsusmaa)78,0% 0,51 75,0% 0,80
Allikas:  komisjoni andmetel põhinevad Euroopa Kontrollikoja hinnangud.
48 Tähelepanekud 
Maaelu arengu valdkonnas leidub hea tava näiteid, kuid üldiselt 
jätkuvad praegused suundumused
85 
Kavade kvaliteedi paranemise hindamisel ei ole kontrollikoda siiani leidnud olulisi 
muudatusi juhtimisprotsessi põhielementides, nagu nõuded või toetuskõlblikkus- 
ja valikukriteeriumid. Eriti puudutas see rahaliselt olulisi meetmeid, nagu loodus -
likust eripärast tingitud piirangutega alasid või mahepõllumajandust puudutavad 
meetmed.
86 
Mõningate vähem oluliste meetmete ülesehitust oli aga muudetud, et suuren -
dada nende seost kliimameetmetega. Kontrollikoja hinnangul on ca 10% EAFRD 
osalusest kliimameetmete rahastamisel Rhône-Alpes’is, 22% Poolas ja 36% Anda -
luusias seotud meetmetega, mis on võrreldes perioodiga 2007–2013 paremini 
kliimameetmetele suunatud. Kontrollikoda leidis mitu uute heade tavade näidet, 
mis aitavad otseselt kliimamuutuse vastu võitlemisele kaasa (vt 8. selgitus ).
Näiteid paremast keskendumisest kliimamuutusele auditeeritud EAFRD kavades
Mõningate Poolas , Rhône-Alpes’is  ja Andaluusias  rakendatud metsandusmeetmete  ülesehitust oli pa -
randatud, et toetada süsinikdioksiidi säilitamist või suurendada metsade vastupanuvõimet kliimamuutusele. 
Rhône-Alpes’i kavades sisaldus ka üks meede, mille eesmärk on aidata arendada kohalikult toodetud taastuv -
energiat, toetades väikeste metsandusettevõtete investeeringuid puitkütusesse.
Samuti leiti kolmes kavas parandusi kliimasõbralike põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmete  
ülesehituses. Poola on alustanud mullas sisalduva orgaanilise süsiniku keemilist analüüsi ja vahekultuuride 
kasvatamist, et saavutada orgaanilise aine positiivne tasakaal põllumajandusmaal. Andaluusias on kehtestatud 
uued nõuded, et lahendada mullaerosiooni probleem, mis takistab oliivikasvatust.8. selgitus
49 Tähelepanekud 
87 
Kontrollikoda leidis hea tava näiteid perioodil 2007–2013 loodud meetmete pu -
hul, mida rakendatakse ka perioodil 2014–2020 (vt 9. selgitus ).
Näide kliimameetmete rahastamise jätkuvusest Rhône-Alpes’i (Prantsusmaa) 
piirkondliku kava puhul
Perioodi 2014–2020 kava raames jätkatakse selliste investeerimisprojektide toetamist, mis aitavad otseselt 
kaasa kliimamuutuse leevendamisele, näiteks arendades metaanitootmise meetodeid põllumajanduses . 
Eesmärgiks on lihtsustada taastuvate energiaallikate tootmist ja kasutamist. Õigustatult kohaldatakse projek -
tide suhtes 100% suurust kliimakoefitsienti.
Allpool oleval pildil kujutatud projekt, mida rahastati 2012. aastal ja mis viidi lõpule 2015. aastal, on näide 
sellisest projektist, tootes energiat jäätmetest. Pool energiatootmiseks kasutatavatest jäätmetest on pärit põl -
lumajandusest, pool on kohalikult toodetud haljasjäätmed, mida tarnib kohalik ettevõte. Projekti tulemused 
parandavad põllumajandusettevõtte toiduainetega omavarustatust ning täidavad kohaliku kooli ja muude 
kohalike hoonete küttevajadused. Metaanitootmisrajatise EAFRD toetuse saamise tingimustele vastavad 
kulud olid 881 000 eurot. Projekti rahastati 37,36% ulatuses avaliku sektori toetusest, millest 105 000 eurot anti 
EAFRD toetustena ja 224 415  eurot riikliku kaasrahastamise raames.9. selgitus
Näide põllumajanduslikust kliimameetmetega seotud projektist
Allikas:  Conseil Régional Auvergne Rhône-Alpes.
50 Tähelepanekud 
Euroopa Merendus ja Kalandusfondi raames ei suurenenud 
kliimameetmetele keskendumine oluliselt
88 
Kliimamuutust ei süvalaiendatud perioodi 2007–2013 Euroopa Kalandusfondi 
ning merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat ei ole seetõttu välja arvutanud 
oma osa selle perioodi kliimameetmete rahastamises. Kontrollikoja hinnangul55 
oli EKFi osa kliimameetmete rahastamises perioodil 2007–2013 ca 1 miljard  eurot, 
mis moodustab 26% fondi vahenditest. Perioodil 2014–2020 kõigi EMKFi raken -
duskavade raames liikmesriikide poolt kliimameetmete rahastamiseks eralda -
tavate summade hinnangulised koondandmed (vt punkt 43) näitavad samuti 
umbes 1  miljardi  euro suurust summat, mis moodustab ligikaudu 18% EMKFi 
vahenditest.
89 
Üks sellise absoluutarvudes väljendatud stabiilsuse põhjusi on EMKFi poolt 
laevastiku majandamise meetmeteks antava toetuse vähendamine. Vähendati 
sellega seonduvat toetust mootorite asendamiseks või ajakohastamiseks ning ka -
landustegevuse alaliseks lõpetamiseks või ajutiseks peatamiseks, mille meetmeid 
kontrollitakse vastavalt 100%, 100% ja 40% alusel.
90 
Kontrollikoda võrdles praegust õigusraamistikku perioodi 2007–2013 omaga, et 
selgitada välja, kas praegune merendus- ja kalandusfond on oma meetmete sisus 
liikunud kliimamuutusega seotud eesmärkide parema integreerimise suunas. 
Seda tehti meetmete puhul, mida saab kontrollida kuni perioodini 2007–2013. 
Otsesed ja selged viited kliimamuutusega seotud eesmärkidele, nii leevendamise 
kui ka kohanemise osas, on endiselt harvad ning kokkuvõttes ei ole kalandusfond 
laiendanud oma osalust kliimameetmetele (vt 10. selgitus ).55 Hinnang põhineb peamiselt 
merendus- ja kalandusasjade 
peadirektoraadi poolt aastate 
2014–2016 
eelarvedokumentides 
kasutataval metoodikal, ehkki 
kontrollikoda lisas ka EKFi 
raames rakendatavad alalise 
lõpetamise ja ajutise 
peatamise meetmed, 
kohaldades vastavalt 100% ja 
40% koefitsienti. See lisandus 
on ainus kõrvalekalle 
merendus- ja kalandusasjade 
peadirektoraadi kasutatavast 
metoodikast, kuna see 
kajastab nimiväärtuses 
laevastiku kohandamise 
meetmete koefitsienti, mis on 
sätestatud komisjoni  
18. novembri 2014. aasta 
rakendusmääruses (EL) 
nr 1232/2014, millega 
muudetakse komisjoni 
rakendusmäärust (EL) 
nr 215/2014, et kohandada 
selles sisalduvaid viiteid 
Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu määrusele (EL) 
nr 508/2014 ning parandada 
rakendusmäärust (EL) 
nr 215/2014 (ELT L 332, 
19.11.2014, lk 5).
51 Tähelepanekud 
Näiteid paremast keskendumisest kliimamuutusele auditeeritud Euroopa 
Merendus ja Kalandusfondis
Võrreldes eelmise perioodiga tuvastas kontrollikoda EMKFis mõningast edasiminekut. 50-st EMKFi toetatud 
meetmest kolme juba varem kasutusel olnud meedet56 täiustati, et hõlmata kliimameetmeid, ja loodi kaks uut 
kliimamuutusega seotud eesmärke hõlmavat meedet57. Lisaks sisaldab EMKF nüüd energiatõhususe ja kliima -
muutuse leevendamise eraldiseisvat meedet, ehkki sarnased tegevused olid ka varem rahastamiskõlblikud. 
See ilmselgelt kliimaeesmärkidele suunatud meede, mida kontrollitakse 100% koefitsiendiga, peaks toetama 
3738 projekti üle ELi, millest suurem osa puudutab mootorite asendamist ja uuendamist.
56 Meetmed olid „Kalapüük sisevetel ning sisevete loomastik ja taimestik“, „Tootlikud investeeringud vesiviljelusse“ ja „Kalandus- ja 
vesiviljelustoodete töötlemine“. Peamiselt viidati energiatõhususe parandamisele.
57 Kaks uut meedet puudutasid teemasid „Ühisfondid ebasoodsate ilmastikutingimuste ja keskkonnajuhtumite jaoks“ ning „Vesiviljeluse varude 
kindlustamine“.10. selgitus
52
 Järeldused ja  
soovitused
91 
ELi institutsioonid võtsid poliitilise kohustuse integreerida kliimameetmed pe -
rioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku raames ELi eelarve erinevatesse 
kuluvaldkondadesse ja tagada vähemalt iga viienda euro kulutamine kliimameet -
metega seotud tegevustele. Kohustuse peamine eesmärk on reageerida kliima -
muutusest tulenevatele probleemidele ja kliimamuutusega seotud mahukate 
investeeringute vajadusele. Kontrollikoda hindas, kas eesmärk kasutada vähemalt 
20% ELi eelarvest kliimameetmeteks on realistlik ja kas lisaväärtuse saavutamine 
rakendatava lähenemisviisi abil on tõenäoline, tuues kaasa suurema ja paremini 
suunatud rahastamise kliimameetmete valdkonnas.
92 
Kontrollikoda leidis, et kõrgelennuliste plaanide elluviimine oli pooleli ja et üldi -
selt oli eesmärgi saavutamisel tehtud edusamme. On aga tõsine oht, et 20% ees -
märki ei saavutata, kui kliimamuutusega võitlemiseks ei tehta suuremaid jõupin -
gutusi. Eesmärgi täitmiseks on kliimameetmetele eraldatud rohkem ja paremini 
suunatud vahendeid mõningatest Euroopa struktuuri ja investeerimisfondidest, 
nimelt Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist. Teistes vald -
kondades, nagu Euroopa Sotsiaalfond, põllumajandus, maaelu areng ja kalandus, 
jätkuvad aga üldiselt praegused suundumused, st ei ole toimunud olulist nihet 
kliimameetmete rahastamise suunas.
Üldiselt on tehtud edusamme, kuid samas valitseb tõsine 
oht, et 20% eesmärki ei saavutata
93 
Eesmärk eraldada „vähemalt 20%“ ELi eelarvest kliimameetmetele on osa ELi 
juhtrollist kliimameetmete alal ja näitab selget tahet kliimamuutuse vastu võidel -
da. Komisjoni andmetel on kliimameetmete rahastamiseks eraldatud vahendite 
osakaal olnud aastail 2014–2016 keskmiselt 17,6% (vt punktid 26, 40 ja 41).
94 
Siiani puudub vahend, mille abil esitada mitmeaastaseid ajakohastatud koond -
andmeid kõnealuse eesmärgi saavutamise kohta kogu ELi eelarve ulatuses. 
Komisjon on hiljuti ajakohastanud kliimameetmete kulusid kajastavaid andmeid 
kogu perioodi 2014–2020 kohta mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamise  
kontekstis. Kokkuvõttes hindab komisjon, et kliimameetmetele eraldatakse 
18,9%, mis jääb alla 20% eesmärgi (vt punkt 44).
53 Järeldused ja soovitused  
95 
Komisjoni ja liikmesriikide kasutatava kontrollimeetodi puudused on seotud 
aruandluse ja ülevaatlikkusega. Kontrollimeetod ei kajasta ELi poolt rahastamis -
vahendite ja bilansiväliste kirjete kaudu kliimameetmetele eraldatavate summa -
de täielikku finantsmõju, ehkki nende kasutamine järjest suureneb (punktid 37 
ja 38). Samuti ei erista meetod leevendus- ja kohandusmeetmeid, mistõttu on 
keeruline hinnata nende meetmete rahalist panust kliimamuutuse vastu võitlemi -
sel (punkt 36).
1. soovitus. Mitme aasta andmete koondamine tõhusal viisil
Komisjon  peaks igal aastal tõhusal viisil koondama mitme aasta andmed, et 
kindlaks teha, kas kliimameetmete rahastamine on piisav, saavutamaks 20% 
eesmärk.
Soovituse täitmise tähtaeg: detsember 2017.
2. soovitus. Ülevaatlik aruandlusraamistik
a) Komisjon  peaks igal aastal esitama oma juhtimis- ja tulemusaruandes koond -
teabe 20% eesmärgi saavutamise edenemise kohta, samuti esitama selle -
kohase ülevaatliku teabe asjakohastes aasta tegevusaruannetes. See peaks 
hõlmama aruandlust tegevuskavade täitmise kohta valdkondades, kus need 
on kehtestatud. Lisaks tuleks edastada teave rahastamisvahendite osaluse 
kohta kliimameetmete rahastamises.
b) Liikmesriigid  peaksid oma komisjonile esitatavates aasta rakendusaruanne -
tes aru andma selliste komisjoni ja liikmesriikide koostöös hallatavate vald -
kondade kohta, kus on kliimameetmete potentsiaali, kirjeldades, kuidas nad 
kavatsevad kliimameetmeid neis valdkondades suurendada.
Soovituse täitmise tähtaeg: igal aastal, alates 2016. aasta aastaaruannetest.
c) Komisjon  ja liikmesriigid  peaksid tagama, et andmete kogumisel eristatak -
se leevendus- ja kohandusmeetmeid.
Soovituse täitmise tähtaeg: sellise süsteemi väljatöötamine järgmiseks 
mitmeaastaseks finantsraamistikuks.
54 Järeldused ja soovitused  
96 
Kontrollikoja hinnangul tuleb kliimameetmete rahastamise määra tõsta praeguse 
mitmeaastase finantsraamistiku järelejäänud aastatel, st 2017–2020 (punkt 46), 
keskmiselt 22 protsendile, et saavutada 2020. aasta lõpuks 20 protsendi üldees -
märk. Kõige suurema panuse eesmärgi saavutamisse annavad põllumajandus ja 
maaelu areng ning teadusuuringute programm „Horisont 2020“ (punkt 33). Ei ole 
koostatud üldist plaani selle kohta, millised rahastamisvahendid võiksid osaleda 
ja mis ulatuses (punkt 26). See ei ole tõenäoliselt optimaalne moodus kliimameet -
mete rahastamises osalemise kindlaksmääramiseks kuluprogrammide kaupa, mis 
erinevad oma olemuselt.  
3. soovitus. Kliimamuutusega seotud vajaduste hindamine
Kliimameetmete võimaliku eraldi eelarveridadest või rahastamisvahenditest fi -
nantseerimise kavandamisel peaks komisjon  tagama, et sellised plaanid põhine -
vad realistlikul ja põhjalikul kliimamuutusega seotud vajaduste hindamisel ning 
iga valdkonna potentsiaalil üldeesmärgile kaasa aidata.
Soovituse täitmise tähtaeg: sellise süsteemi väljatöötamine järgmiseks 
mitmeaastaseks finantsraamistikuks.
97 
Peamiste auditeeritud valdkondade osakaal kliimameetmete eesmärgi saavu -
tamise rahastamises on kavakohaselt 84,5%. Mõnel neist valdkondadest, nagu 
programm „Horisont 2020“, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond, prog -
ramm LIFE ja Euroopa Regionaalarengu Fond, on kliimameetmetega seotud 
eesmärgid, mis toetavad nendepoolse panuse andmist (punktid 28 ja 29). Esineb 
aga tõsiseid riske, mis võivad põllumajanduse, maaelu arengu ja teadusuuringute 
eeldatavat panust mõjutada (punktid 49–51).
98 
Komisjon toetus planeerimisel ja 20% eesmärgi saavutamise mõõtmisel kogu ELi 
eelarve raames rahvusvaheliselt tunnustatud metoodikale. Komisjoni ja auditee -
ritud liikmesriikide hinnangul on see pragmaatiline moodus kliimameetmetega 
seotud kulutuste kontrollimiseks. Teatud valdkondades kohaldatud ELi kliima -
koefitsiendid ei võtnud aga järjepidevalt arvesse konservatiivsuse põhimõtet, 
vältimaks kliimameetmete rahastamise ülehindamist (punkt 35).
55 Järeldused ja soovitused  
99 
Eeldused põllumajanduse otsetoetuste panuse kohta kliimameetmete eesmärgi 
täitmisel ei ole piisavalt põhjendatud. Konservatiivsuse põhimõtte rakendamisel 
väheneks kliimameetmete rahastamise summa 9  miljardi  euro võrra (punktid 53 
ja 54). ELi kliimakoefitsientide rakendamise tõttu on osalus maaelu arengu kliima -
meetmetes ülehinnatud. EAFRD puhul kasutatav lähenemisviis ei erista piisavalt 
eri tegevuste panust kliimameetmete rahastamises, mis põhjustab panuste üle -
hindamist. Kontrollikoja arvutuse kohaselt tuleks EAFRD osalust kliimameetmete 
rahastamises vähendada 23,9  miljardi  euro võrra (punkt 58).
100  
Need kohandamised koos vähendaksid põllumajanduse ja maaelu arengu osa -
kaalu kliimameetmete rahastamises hinnanguliselt kuni 33  miljardit  eurot, mis 
moodustab üldeesmärgist ca 15% (punktid 51, 54 ja 58).
4. soovitus. Ülehindamise korrigeerimine
Komisjon  ja liikmesriigid  peaksid rakendama konservatiivsuse põhimõtet ning 
korrigeerima EAFRD-ga seotud ülehinnatud summad, vaadates üle seatud ELi 
kliimakoefitsiendid.
Soovituse täitmise tähtaeg: detsember 2017.
101  
Teadusuuringute programm „Horisont 2020“ on oma 35% suurusest eesmärgist 
maha jäänud ja peab mahajäämuse tasa tegema. Ehkki tegevuskava vastuvõt -
mine komisjoni poolt on tervitatav, ei kirjeldata selles piisavalt üksikasjalikult, 
kuidas kavatsetakse mahajäämust tasa teha (punktid 60–64).
102  
Lisaks riskidele, mis mõjutavad kliimameetmete rahastamist peamistes valdkon -
dades, peavad teised, vähem olulised valdkonnad oma praegusi jõupingutusi 
kahekordistama, et 20% eesmärk saavutada. Kontrollikoda ei leidnud tõendeid 
(nt tegevuskava) selle kohta, et komisjon suurendaks neis valdkondades jõupin -
gutusi, ega sellest, et jõupingutuste kahekordistamine oleks teostatav (punkt 47).
56 Järeldused ja soovitused  
5. soovitus. Tegevuskavade koostamine
Kui iga-aastasel andmete koondamisel ilmneb risk, et teatud valdkond ei suuda 
oma eeldatavat panust anda, peaks komisjon  koostama selle valdkonna tegevus -
kava, milles kirjeldatakse üksikasjalikult, kuidas kavatsetakse mahajäämus tasa 
teha.
Soovituse täitmise tähtaeg: märts 2017 (tegevuskavade koostamine).
103  
Komisjon hindab kliimameetmete rahastamise määra kavandatud kulutuste 
alusel. Selline meetod sisaldab aga olemuslikku riski, sest planeeritavad kulutu -
sed ei tähenda tingimata tegelike kulutuste tegemist. Seetõttu tuleks hinnata 
kliimameetmete kavandatud kulutuste reaalset tegemist, vältides sealjuures 
ebaproportsionaalseid halduskulusid. Komisjon ei ole vastavat menetlust veel 
välja töötanud (punkt 46). 20% eesmärgi tegeliku rahalise elluviimise jälgimine 
ei annaks aga teavet kliimameetmete kulutuste abil saavutatud tulemuste kohta. 
Kontrollikoda leidis, et teave selle kohta, mida kavatsetakse vahenditega saavu -
tada või milliseid tulemusi (nt kasvuhoonegaaside vähenemine) on nendega 
saavutatud, on kättesaadav ainult mõningate eelarveosade puhul ja andmed ei 
ole omavahel võrreldavad (punkt 47).
6. soovitus. Näitajate väljatöötamine kliimameetmete 
tegelike kulude ja nende tulemuste jälgimiseks
Komisjon  peaks:
a) töötama koos liikmesriikidega  nendega koostöös hallatavates valdkonda -
des välja ühtlustatud ja proportsionaalse süsteemi kliimameetmete tegeliku 
elluviimise jälgimiseks;
b) vastavalt oma tulemuspõhise eelarve algatusele kehtestama kliimameet -
metega seotud tulemusnäitajad kõigis valdkondades, mis aitavad eesmärgi 
saavutamisele kaasa, eelkõige selleks, et hinnata kasvuhoonegaaside heit -
koguseid ja nende vähenemist tänu ELi rahastatud meetmetele;
c) lihtsustama kliimameetmetega seotud tulemusnäitajaid käsitlevate heade 
tavade vahetamist liikmesriikide vahel.
Soovituse täitmise tähtaeg: detsember 2018.
57 Järeldused ja soovitused  
Mõnes Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondis on 
kliimameetmete rahastamine suurenenud ja selle fookus 
paranenud, kuid mujal jätkuvad enamasti praegused 
suundumused
104  
Võrreldes perioodiga 2007–2013 on kliimameetmetega seotud kulutusi perioodil 
2014–2020 kavas kõigis ERFi ja ÜFi programmides, sealhulgas Euroopa territo -
riaalse koostöö raamistikus, suurendada 32,4  miljardilt  eurolt 54,7  miljardi  euroni. 
Lisaks rahaliste vahendite kasvule leidis kontrollikoda mõningates valdkondades, 
nagu programmide juhtimise protsess ja rahastatud investeeringute liik, suure -
mat keskendumist kliimameetmetele ja häid tavasid (punktid 69 ja 70).
105  
Saksamaal ja Rumeenias auditeeritud programmide puhul leidis kontrollikoda 
aga, et komisjon ei olnud programmitöö läbirääkimiste käigus aktiivselt propa -
geerinud teadus- ja arendustegevuse ning ettevõtluse arendamise valdkondade 
panuse olulist suurendamist kliimameetmete rahastamises. See tähendab, et 
kõiki võimalusi kliimameetmetega seotud tegevuse finantseerimiseks ei kaalutud 
igakülgselt (punkt 75).
106  
Samamoodi saaks ka Euroopa Sotsiaalfondi võimalikku panust kliimameetmete 
rahastamises suurendada, võttes arvesse järjest suurenevat nõudlust roheliste 
töökohtade järele majanduses. Kontrollikoda leidis, et ESFi rakenduskavadest 
eraldati kliimameetmetele väga väike osa – 1,4% ehk 83 miljardit eurot. Komisjon 
ei kontrollinud süstemaatiliselt, kas kavad käsitlevad nõudlust roheliste töökoh -
tade järele või toetavad üleminekut vähese CO2-heitega majandusele (punktid 
76–79).
107  
Hoolimata mõningate heade tavade esilekerkimisest ei ole põllumajanduse, 
maaelu arengu ja kalanduse valdkonnas toimunud olulist nihet kliimameetmete 
rahastamise suunas.
58 Järeldused ja soovitused  
108  
Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetuse kehtestamine ei 
taga olulist muudatust otsetoetuste osaluses kliimameetmete rahastamises. See 
uus toetuskava, mis omab teatavat mõju kliimameetmetele, tugineb tegelikkuses 
suuresti juba olemasolevatele põllumajandustavadele (punktid 81 ja 83). Kolmes 
auditeeritud maaelu arengukavas ei täheldatud investeeringute reaalset suure -
nemist ega vähenemist. Parema kliimameetmetele keskendumise osas ei leidnud 
kontrollikoda olulisi muudatusi juhtimisprotsessi põhielementides, nagu nõuded 
või toetuskõlblikkus ja valikukriteeriumid. Mõningate vähem oluliste meetmete 
ülesehitust oli aga muudetud, et suurendada nende seost kliimameetmetega. 
Kontrollikoda leidis ka mitu näidet uute heade tavade kohta, mis otseselt kliima -
muutuse vastu võitlemisele kaasa aitavad (punktid 84–87).
109  
Merendus- ja kalandusfondi puhul ei suurenenud kliimameetmetele keskendu -
mine oluliselt. Otsesed ja selged viited kliimamuutusega seotud eesmärkidele nii 
leevendus- kui kohandusmeetmete osas on endiselt harvad. Kokkuvõttes ei ole 
merendus- ja kalandusfond laiendanud oma rahastamisosalust kliimameetmetele 
(punktid 88–90).
7 . soovitus. Läbi uurida kõik võimalused ja tagada reaalne 
nihe kliimameetmete rahastamise suunas
Komisjon  peaks:
a) kindlaks tegema need valdkonnad, mille kliimameetmete potentsiaal on ala -
kasutatud, nagu Euroopa Sotsiaalfond, ja välja töötama tegevuskavad nende 
valdkondade osaluse suurendamiseks kliimameetmete rahastamises;
b) komisjon  ja liikmesriigid  peaksid suurendama kliimameetmete integreeri -
mist põllumajanduse, maaelu arengu ja kalanduse valdkondadesse, näiteks 
arendades uusi või suunates ümber olemasolevaid meetmeid kliimamuutuse 
vastu võitlemiseks.
Soovituse täitmise tähtaeg: detsember 2017.
59 Järeldused ja soovitused  
I auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Phil WYNN OWEN, võttis käesoleva 
aruande vastu 26. oktoobri 2016. aasta koosolekul Luxembourgis.
 Kontrollikoja nimel
 president
 Klaus-Heiner LEHNE
60
 Lisa
Kontrollikoja poolt maaelu arengu poliitikas kasutatav koefitsientide maatriks
Liikmesriikidesse tehtud auditikülastustel põhinev ja komisjoni tellitud ettevalmistavast uuringust  
kohandatud maatriks on lahenduseks sellele, et ELi kliimakoefitsiente meetmete kaupa ei eristata.
Liikmesriikides analüüsitud juhtumiuuringute, kirjanduse läbitöötamise1, komisjoni siseteatiste ja rahvusvahe -
liste standardite2 rakendamise analüüsi põhjal koostas kontrollikoda esimese sammuna kliimakoefitsientide 
ajakohastatud maatriksi, mis võtab arvesse meetmeid ja nende poliitikaeesmärke, mida esindavad sihtvaldkon -
nad (vt allpool). Teise sammuna määras kontrollikoda kindlaks EAFRD summad meetmete ja sihtvaldkondade 
kaupa. Vastavad andmed on komisjonist kättesaadavad. Ainus juhtum, kus tuli toetuda eeldusele, puudutas liidu 
prioriteeti nr 43. Viimase sammuna kohaldas kontrollikoda kliimakoefitsiente alltoodud maatriksis vastavatele 
EAFRD summadele.Lisa
1 Maatriks töötati välja eelkõige komisjoni tellitud ettevalmistava uuringu alusel, mis kannab pealkirja „Tracking system for climate expenditure in the 
post-2013 EU budget“ – üksikasjalik ÜPP hindamine, tabel 5.4 (lk 25–30).
2 OECD Rio markerid ja mitmepoolsete arengupankade, nagu Maailmapank, välja töötatud kontrollipõhimõtted.
3 Komisjoni strateegilise kavandamise suuniste kohaselt on liidu prioriteet nr 4 kavandatud ühtse tervikuna, st EAFRD-st ei eraldata vahendeid 
individuaalsetele sihtvaldkondadele. Seetõttu jagas kontrollikoda EAFRD kavandatavad kulud selle prioriteedi raames kolmega ja eraldas võrdse 
EAFRD rahastamissumma kõigile kolmele liidu prioriteedi nr 4 sihtvaldkonnale: sihtvaldkond 4A (bioloogilise mitmekesisuse taastamine, säilitamine 
ja edendamine), 4B (veemajanduse, sealhulgas väetiste ja pestitsiidide kasutamise parandamine) ning 4C (mullaerosiooni ärahoidmine ja 
mullaharimise parandamine).
61 Lisa 
Kavandatav maatriks
Prioriteedid ja 
sihtvaldkonnad Prioriteet nr 2 Prioriteet nr 3 Prioriteet nr 4 Prioriteet nr 5Prioriteet 
nr 6
Kõigi põllumajandusvor -
mide konkurentsivõime 
ning põllumajandus -
ettevõtete elujõuli -
suse parandamine 
kõigis piirkondades 
ning uuenduslike põllu -
majandustehnoloogiate 
edendamineToiduahela korraldamise, loo -
made heaolu ja riskijuhtimise 
edendamine põllumajandusesPõllumajanduse ja metsandusega seotud 
ökosüsteemide ennistamine, säilitamine ja 
parandamineRessursitõhususe 
edendamine ning 
vähese CO2-heitega 
ja kliimamuutuse 
suhtes vastupida -
vale majandusele 
ülemineku toetamine 
põllumajanduses 
ning toiduainete- ja 
metsandussektorisSotsiaalse kaa -
samise, vaesuse 
vähendamise ja 
maapiirkondade 
majandusliku 
arengu edenda -
mineMeetme pealkiriKõik sihtvaldkonnadEsmatootjate konkurent -
sivõime parandamine 
nende parema toidu -
tarneahelasse integreeri -
mise abilPõllumajan -
dusettevõtte 
riskiennetami -
se ja -juhtimise 
toetamineBioloogilise 
mitme -
kesisuse 
taastamine, 
säilitamine ja 
edendamineVeemajandu -
se, sealhulgas 
väetiste ja 
pestitsiidide 
kasutuse 
parandamineMullaerosiooni 
ärahoidmine ja 
mullaharimise 
parandamineKõik 
sihtvald -
konnadKõik sihtvaldkonnadKõik sihtvald -
konnad
1 Teadmussiire ja teavitus 0% 0% 40% 40% 40% 100% 100% 0%
2Nõustamisteenused, põllu -
majandusettevõtte juhtimis- ja 
asendusteenused0% 0% 40% 40% 40% 100% 100% 0%
3Põllumajandustoodete ja toidu 
kvaliteedikavad0% 0% 0% 40% 40% 40% 100% 0%
4Investeeringud materiaalsesse 
varasse 0% 0% 40% 40% 40% 100% 100% 0%
5Loodusõnnetuste poolt kahjustatud 
põllumajandusliku tootmispotent -
siaali taastamine ning asjakohaste 
vältimisabinõude kasutuselevõtt0% 0% 100% 40% 40% 100% 100% 0%
6Põllumajandusettevõtete ja 
äritegevuse arendamine0% 0% 0% 0% 0% 0% 100% 0%
7Põhiteenused ja külauuendus 
maapiirkondades0% 0% 0% 40% 40% 100% 100% 0%
8Investeeringud metsaala 
arengusse ja metsade elujõulisuse 
parandamisse0% 0% 40% 100% 100% 100% 100% 0%
9 Tootjarühmade loomine 0% 0% 0% 0% 0% 0% 100% 0%
10Põllumajanduse keskkonna- ja 
kliimameede0% 0% 0% 40% 40% 100% 100% 0%
11 Mahepõllumajandus 0% 0% 0% 40% 40% 100% 100% 0%
12Natura 2000 ja veepoliitika 
raamdirektiivi toetused0% 0% 0% 40% 40% 100% 100% 0%
13Looduslikust või muust eripärast 
tingitud piirangutega alade toetus0% 0% 0% 40% 40% 40% 100% 0%
14 Loomade heaolu 0% 0% 0% 0% 0% 0% 100% 0%
15Metsakeskkonna- ja kliimateenu -
sed ning metsakaitse0% 0% 40% 40% 40% 100% 100% 0%
16 Koostöö 0% 0% 0% 40% 40% 100% 100% 0%
17 Riskijuhtimine 0% 0% 40% 0% 0% 0% 100% 0%
18Täiendavate riiklike otsetoetuste 
rahastamine Horvaatias0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0%
19LEADER: toetus suutlikkuse suuren -
damiseks „alt-üles“, mis võib kaasa 
tuua innovaatilisi lähenemisviise 
kliimamuutusest tingitud problee -
mide lahendamiseks0% 0% 0% 40% 40% 100% 100% 0%
20 Tehniline abi 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0%Lisa
62 Komisjoni  
vastus
Kokkuvõte
I
Komisjon on täielikult pühendunud võitlusele kliimamuutuse vastu. ELi tegutsemist vähese CO2-heitega ja kliima -
muutusele vastupanuvõimelisele majandusele üleminekul suunavad poliitikameetmed, mille eesmärk on muuta ka 
investeerimistavasid. Seda üleminekut toetavad ELi ja liikmesriikide eelarved, mis peaksid seda ka kiirendama.
Ettepanekuga arvestada kogu ELi eelarves kliimavaldkonna prioriteetidega1 ja suurendada kliimavaldkonna kulutusi 
20%-ni eelarvest soovis komisjon saavutada, et ELi eelarve näitaks muude poliitikavaldkondade prioriteetidega 
arvestamisel teed ka teistele. Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlament toetasid sellist lähenemisviisi2 ning kinnita -
sid, et 20% on sobiv toetusmäär.
II
Euroopa Ülemkogu andis sõnaselge heakskiidu komisjoni tegevusele seada kliimavaldkonna prioriteetidega arves -
tamine eelarves põhieesmärgiks, mida toetab poliitiline eesmärk kulutada praeguses mitmeaastases finantsraamis -
tikus kliimaga seotud tegevusele vähemalt 20% ELi eelarvest.
Peale kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamise on mitmeaastases finantsraamistikus  ette nähtud ka konkreetne 
kliimameetmete programm.
IV
Komisjonil on hea meel, et kontrollikoda tunnustab ette võetud suurt tööd ja vajadust kliimavaldkonna prioriteeti -
dega arvestamist eri poliitikavaldkondades veelgi parandada. Ühtlasi arvab komisjon, et kliimavaldkonna prioriteeti -
dega arvestamisel programmide väljatöötamise käigus ning muude poliitikavaldkondade prioriteetidega arvestami -
sele suunatud ja läbipaistvale alusele tugineva ainulaadse kvantifitseeritud lähenemisviisi kujundamisel on palju ära 
tehtud.
Komisjon märgib siiski, et iga fondi potentsiaalne panus varieerub vastavalt selle algsele otstarbele, mistõttu eri -
nevad paratamatult ka eri fondide panuse kavandamise ja järelevalve süsteemid. Samuti on ühise põllumajandus -
poliitika (ÜPP) reform toonud kaasa kliimameetmete rahastamise märgatava suurenemise võrreldes perioodiga 
2007–2013. Komisjon leiab, et võib täheldada selget muutust rohkemate kliimameetmete suunas.
V
Komisjon hindas 20% eesmärgi poole liikumist mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel, mille tulemus aval -
dati 14. septembril 2016. Mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise dokumendiga (COM(2016) 603) kaasas olnud 
komisjoni talituste töödokumendis SWD(2016) 299 esitatud värskeimad andmed näitavad, et perioodil 2014–2020 
jõutakse kliimavaldkonnas kulutada kokku veidi üle 200  miljardi  euro. See teeb kogu finantsplaneerimise perioodi 
kohta kokku umbes 18,9%.
Vt ka komisjoni vastus punktile 28.
1 Vt KOM(2011) 500 (lõplik), I osa, punkt 6.1.4 http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:d0e5c248-4e35-450f-8e30-3472afbc7a7e.0007.02/
DOC_4&format=PDF
2 Vt Euroopa Ülemkogu 7. veebruari 2013. aasta järeldused ja Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2013. aasta resolutsioon mitmeaastase 
finantsraamistiku kohta (P7_TA(2013)0078).
Komisjoni vastus 63
VI
Komisjon võtab kontrollikoja arvutused teadmiseks. Samas on komisjon koostanud üksikasjaliku uuendusliku seire -
metoodika, mille aluseks on OECD Rio markerid.
Sellegipoolest möönab komisjon vajadust jätkata ELi programmides (sh kontrollikoja nimetatud programmides) 
kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamist.
Komisjoni kasutatav meetod on koostatud läbipaistvalt ja koordineeritult. ELi lähenemisviis kliimameetmete rahas -
tamise määra hindamisele põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas on usaldusväärne. Samamoodi näitavad 
arvutused ka kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetuste puhul õiglaselt kolme põllumajandus -
tava seotust kliimaga. Ka rohestamist mittehõlmavate otsetoetuste puhul ei ole 8% mõju kliimale üle hinnatud, kui 
võtta arvesse nõuetele vastavuse ja otsetoetuste kasu kliimale.
VII
Komisjon möönab, et kliimavaldkonna kulutuste uuendusliku seire meetodit ja selle rakendamist ELi eelarves tuleks 
veel täiustada, sh suurendada kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise detailsust. Samal ajal ei näe 
komisjon praegu oma seiresüsteemis ette suuremat detailsust, võttes arvesse ebaselget haldusmõju ja topeltarves -
tuse vältimise keerukust sagedase kaasuva kasu kajastamisel.
VIII
Komisjon märgib, et mõnda kontrollikoja soovitust on juba järgitud või on seda kavas teha (nt 1. soovitus  ning  
6. soovituse punktid b ja c ), mõni on vastuvõetav vaid osaliselt ( 2. soovituse punkt a, 3., 4. ja 5. soovitus ning 7. soovituse 
punkt a ) ning mõni ei ole asjakohane või teostatav ( 2. soovituse punkt c, 6. soovituse punkt a ja 7. soovituse punkt b ). 
Üldiselt on komisjon arvamusel, et kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamine on suurendanud ELi eelarve panust 
kliimaga seotud tegevusse.
Sissejuhatus
01
Komisjon on täielikult pühendunud võitlusele kliimamuutuse vastu. ELi tegutsemist vähese CO2-heitega ja kliima -
muutusele vastupanuvõimelisele majandusele üleminekul suunavad poliitikameetmed, mille eesmärk on muuta ka 
investeerimistavasid, nagu näitab taas komisjoni hiljutine meetmepakett3. Seda üleminekut toetavad ELi ja liikmes -
riikide eelarved, mis peaksid seda ka kiirendama.
02
Komisjon peab möödapääsmatu kliimamuutusega kohanemist ja selle leevendamist täiendavateks poliitikameet -
meteks ning kui see on asjakohane, püüab neid käsitleda samal ajal.
3 http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-2545_et.htm
Komisjoni vastus 64
05
Kohanemismeetmetega püütakse kliimamuutuse prognooside alusel vähendada kliimaga seotud riske vastuvõeta -
vale tasemele.
07
Kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks on mitu hooba; neist peamised on väiksem energiamahukus (vähem 
tarbitud energiat SKP ühiku kohta) ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõtt. Majanduskasv (SKP elaniku kohta) 
suurendas perioodil 2005–2013 heitkoguseid (st ei soodustanud leevendamist), kuigi alates 2007.-2008. aastast on 
see mõju väiksem4. Seda arvestades ei ole põhjust tuua välja majanduslanguse mõju heitkogustele.
08
Komisjon rõhutab, et 20% eesmärk kuulutati välja ühe osana lähenemisviisist, mille raames integreeritakse kliima -
valdkonna prioriteedid ELi eelarvesse, aga see lähenemisviis on omakorda osa ELi püüdlustest reageerida kliima -
muutusega seotud investeerimisvajadustele.
Kliimavaldkonna prioriteetide integreerimine ELi eelarvesse näitab liidu tahet ja tema juhtivat rolli kliimameetmete 
võtmisel, nagu see on kõigi ELi kliimamuutusevastaste meetmetega.
09
Komisjoni arvates kuulutati 20% välja poliitilise eesmärgina, mille poole püüelda, et toetada ELi eelarvest rahasta -
tavate projektide suuremat seotust kliimavaldkonnaga. Selle kiitsid heaks Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlament 
ning see on olnud aluseks järgmistele rakenduslikele sammudele. Komisjon rõhutab, et eeltoodu vaimus on nii 
komisjon kui ka eelarvepädev institutsioon otsustanud mitte sätestada seda eesmärki õigusaktis.
Peale kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamise juurutamise on mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud ka 
konkreetne programm, milles käsitletakse muu hulgas kliimameetmeid (keskkonna ja kliimameetmete programmi 
LIFE raames).
12
Eelarve peadirektoraat koordineerib eelarvevahendite jaotamist poliitiliste prioriteetide vahel (sh kliimameetmete 
jaoks), kogub ja koondab eelarveprojekti eelarvestusse andmeid, millega põhjendatakse komisjonilt eelarvepäde -
vale asutusele iga-aastaseks eelarvemenetluseks väljapakutud summasid.
4 Vt Euroopa Keskkonnaameti (EEA) suhteliste osakaalude analüüs, punkt 2.4: Suundumused ja prognoosid Euroopas 2015. aastal. Euroopa 
Keskkonnaameti aruanne nr 4/2015.
Komisjoni vastus 65
Selgitus. Kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamise juurutamise kontekst lühidalt  
Neljas loenditäpp
ELi kliimameetmed hõlmavad palju eri meetmeid ja seatud auahned eesmärgid teevad EList üleilmse kliimamuutu -
sevastase võitluse eestvedaja. Kliimavaldkonna prioriteetide integreerimine kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse 
ja programmidesse toetab üleminekut vähese CO2-heitega ja kliimamuutusele vastupanuvõimelisele majandusele.
ELi lähenemisviis, mille raames juurutatakse kliimavaldkonna prioriteedid ELi instrumentidesse ja eelarvesse, on 
jagatud neljaks tasandiks, mida on selgitatud komisjoni vastuses punktile 24.
Tähelepanekud
24
Komisjoni arvates on ELi eelarves kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamise juurutamine märgatavalt edenenud. 
ELi lähenemisviis, mille raames juurutatakse kliimavaldkonna prioriteedid ELi instrumentidesse ja eelarvesse, on 
jagatud neljaks tasandiks:
– ELi institutsioonide poliitilised otsused (mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 vastuvõtmisel) juurutada 
kliimameetmetega arvestamine5 ja kuulutada välja eesmärk seostada vähemalt 20% ELi kulutustest kliimaga;
– kliimaeesmärkide lisamine õigusaktidesse (uute rahastamisprogrammide õiguslikud alused) ja suunistesse;
– kliimavaldkonna eeskirjade ja suuniste rakendamine (rakendamiskvaliteet);
– lähenemisviisi osana ühine meetod, mille alusel seirata kliimakulutust kõigis ELi õigusaktides.
Saame aru, et auditis keskendutakse peamiselt finantseesmärgile.
Teine taane
Komisjon ei ole nõus kontrollikoja valikuga pidada ELi tasandil kokkulepitud uuendusliku ja üksikasjaliku integreeri -
mismeetodi sobivuse hindamise võrdlusaluseks põhimõtteid, milles leppisid 2015. aastal kokku teatavad organisat -
sioonid, kes tegelevad rahvusvahelise arenguabi andmisega.
25
Komisjon saab aru kontrollikoja otsusest pidada 20% eesmärki eelarve-eesmärgiks, aga kordab, et kuulutas selle 
välja poliitilise eesmärgina, et toetada kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamise juurutamist eri programmides. 
Eesmärgi olemust arvestades leiab komisjon, et vaid eelarvega seotud tõlgendus ei kajasta piisavalt ELi lähenemis -
viisi kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamise juurutamisele.
5 http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:d0e5c248-4e35-450f-8e30-3472afbc7a7e.0007.02/DOC_4&format=PDF
Komisjoni vastus 66
26
Komisjon rõhutab, et poliitiline eesmärk 20% kuulutati välja selleks, et juurutada ELi programmides kliimameetme -
tega arvestamine (vt komisjoni vastus punktile 25). Sellepärast ei ole komisjon esitanud konkreetset investeerimis -
vajaduste osakaalu, mis tuleks katta ELi eelarvest, vaid kaalunud hinnanguid, mis on esitatud komisjoni ettepanekus 
mitmeaastase finantsraamistiku kohta6.
27
Komisjoni arvates on kliimaga seotud kulutused märgatavalt suurenenud. Komisjon kinnitab ka, et eelmise mitme -
aastase finantsraamistiku kohaste kliimakulutuste kohta ei ole kõikehõlmavaid võrreldavaid andmeid, mis oleksid 
olnud eeltingimus täpsemate eesmärkide määramisele. Kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamise juurutamist 
käsitleva ELi lähenemisviisi üks osa oli usaldusväärse ja läbipaistva seiresüsteemi väljatöötamine.
28
Komisjon hindas 20% eesmärgi poole liikumist mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel, mille tulemus aval -
dati 14. septembril 2016. Mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise dokumendiga (COM(2016) 603) kaasas olnud 
komisjoni talituste töödokumendis SWD(2016) 299 esitatud andmed näitavad, et perioodil 2014–2020 jõutakse 
seoses kliimaga kulutada kokku veidi üle 200  miljardi  euro. See teeb kogu finantsplaneerimise perioodi kohta kokku 
umbes 18,9%. Töödokumendi 2. lisas on avaldatud täpsemad hinnangulised andmed kogu programmitöö perioodil 
2014–2020 kliimakulutustes 20% eesmärgi poole liikumise seire kohta eri programmide lõikes.
Climate Mainstreaming 2014-2020 - totals by programme
(EUR million, commitment appropriations) 2014-2017 2018-2020 estimates
Programme 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020Total 
2014-2020
For reference: Total EU Budget  
(Section III- Commission, Financial programming)118 054.4 158 606.8 151 241.6 153 757. 8 156 782.8 159 966.3 164 145.4 1 062 554.9
Total Climate Change finance in the EU Budget 16 097.7 27 475.7 31 634.4 29 726.8 30 777.7 31 883.6 32 307.7 200 986.9
Share of Climate Change relevant spending in EU 
Budget13.6 % 17.3 % 20.9 % 19.3 % 19.6 % 19.9 % 19.7 % 18.9 %
Komisjoni vastus punktidele 31 ja 32
Komisjon kordab, et poliitiline eesmärk 20% kuulutati välja selleks, et juurutada ELi programmides kliimameetme -
tega arvestamine (vt ka komisjoni vastus punktile 25). Komisjoni arvates on 20% eesmärgi paindlik seadmine sobiv 
selleks, et töötada välja uuenduslik lähenemisviis kliimameetmetega arvestamise juurutamisele ja kliimakulutuste 
seirele. Kliimameetmetega arvestamise juurutamisega tahab EL saavutada kliimaaspektide lõimimist kogu ELi 
eelarvesse.
Komisjon kinnitab, et kaasseadusandjad ei pidanud vajalikuks kehtestada kõigis programmides kliimameetmetega 
arvestamise juurutamiseks konkreetseid eesmärke. Nagu on kirjas komisjoni vastuses punktile 24, tegeldakse sellise 
juurutamisega mitut moodi ning konkreetsed eesmärgid on vaid üks moodus.
Mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise dokumendis avaldatud andmed näitavad, et paljud ELi eelarvest 
rahastatavad programmid annavad oma panuse kliimameetmetesse. Siiski nõustub komisjon, et konkreetsed ees -
märgid võivad kliimameetmetega arvestamise juurutamisel olla kasulikud.
Kliimaga seotud kulutusi seiratakse kogu eelarves; Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul kehtestasid 
selle seirenõude kaasseadusandjad.
6 http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:d0e5c248-4e35-450f-8e30-3472afbc7a7e.0007.02/DOC_3&format=PDF
Komisjoni vastus 67
34
Komisjon möönab, et ELi uudset, ainulaadse kohaldamisalaga ja üksikasjalikku seiremeetodit, milles lepiti kokku 
ELi õigusloomeprotsessi raames, saab veel täiustada. Samal ajal ei ole kliimaga seotud kulutuste kvantifitseeritud 
seireks olemas ühtegi rahvusvaheliselt kokkulepitud meetodit.
35
ELi meetod määrata ELi kulutustele koefitsiendid on loonud sobiva tasakaalu andmete usaldusväärsuse ning komis -
jonilt ja liikmesriikidelt nõutava halduskoormuse vahel.
Esimene taane  
Komisjon möönab, et praeguste meetodite ja praeguse Rio markerite keskmisel põhineva süsteemi kohaldamise 
otsese tagajärjena võib mõne kulutuse seotus kliimaga olla üle- või alahinnatud. Siiski leiab komisjon, et 
tema metoodika on piisavalt konservatiivne, ega pea oma meetodi asjakohaseks aluseks põhimõtteid, mille 
rahvusvahelise abi organisatsioonid koostasid 2015. aastal oma kliimamuutuste leevendamise projektide seireks. 
Komisjon rõhutab, et kontrollikoja mõnes arvutuses oli kasutatud komisjoni omadest erinevaid koefitsiente.
Teine taane
Komisjoni arvates on ELi kaasseadusandjate vahel kokku lepitud seiremeetod usaldusväärne ja sobib konkreetseks 
otstarbeks. OECD kategooriad ja meetodid, mis on küll ELi meetodite jaoks kasulik teave, ei ole ette nähtud ELi 
eelarves kliimameetmetega arvestamise juurutamise toetamiseks ja kvantifitseeritud seireks, mistõttu on kaas -
seadusandja neid asjaomastes õiguslikes alustes programmi vajadustele kohandanud.
Komisjon märgib, et ELi eri programmide põhieesmärk on kirjas vastavas õiguslikus aluses ning kliimameetmetega 
arvestamine tähendab põhieesmärgi rakendamise kooskõlastamist (mitte asendamist) ELi kliimapoliitikaga.
36
ELi kliimakulutuste seiresüsteem sisaldab osi, mis erinevad rahvusvaheliste abiorganisatsioonide kasutatutest, mis -
tõttu ei saa seda süsteemi rahvusvahelise abi seire süsteemidega võrrelda.
Komisjon möönab, et kliimaga seotud kulutuste uuendusliku seire meetodit ja selle rakendamist ELi eelarve puhul 
saab veel täiustada, sh suurendada kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemisega seotud detailsust. Samal 
ajal ei näe komisjon praegu oma seiresüsteemis ette suuremat detailsust, võttes arvesse ebaselget haldusmõju ja 
topeltarvestuse vältimise keerukust sagedase kaasuva kasu kajastamisel.
37
Komisjon on nõus, et finantsinstrumendid ja nende panus ELi kliimameetmetesse on tähtsad, ning arvestab kliima -
kulutuste seires ka eelarve panusega finantsinstrumentidesse.
Komisjoni vastus 68
39
Komisjoni arvates on kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamise juurutamine edenenud enamikul juhtudest hästi 
ning eelarveliste kulutuste seire on usaldusväärne ja läbipaistev, nagu on märgitud ka eelkõige vastustes punktidele 
12 ja 28. Komisjon tunnistab kliimaga seotud tulemuste seire ja aruandluse metoodika edasiarendamise vajadust.
40
Vt ka komisjoni vastused punktidele V ja 28.
41
Komisjon kinnitab, et enne mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist ei olnud võimalik hinnata, kas 20% ees -
märgi saavutamine läheb plaanipäraselt, sest puudus veel teave raamistiku perioodiks kavandatud Euroopa struk -
tuuri- ja investeerimisfondide kohta, mistõttu ei olnud sel ajal usaldusväärseid andmeid (nagu on kirjas komisjoni 
vastuses punktile 28). Komisjon hindas 20% eesmärgi poole liikumist mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise 
dokumendis, millest on näha, et perioodil 2014–2020 saavutatakse kliimaga seotud kulutuste kogumahuks veidi üle 
200  miljardi  euro. See teeb kogu finantsplaneerimise perioodi kohta kokku umbes 18,9%.
43
Kavandatud kliimameetmed koos vastavate koefitsientidega on loetletud Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi 
(EMKF) rakenduskavades. EMKFi esialgsed eraldised igale meetmele on kirjas liikmesriikide iga-aastastes rakendus -
aruannetes (alates 2016. aasta maist). Nende aruannete finantstabel ja liikmesriikide projektide aastaaruannetes esi -
tatud põhinäitajad toetust saanud projektide kohta (EMKFi määruse artikli 97 lõike 1 punkti a kohaselt) võimaldavad 
komisjonil pidevalt seirata kulutuste määra ja rakenduskavas esitatud kliimamuutusega seotud esialgse rahastamise 
muutumist.
44
Praeguseks on programmitöö kavandamine lõpetatud ja komisjon saab koondada usaldusväärsed andmed, mille 
alusel värskelt hinnata programmide kliimakulutusi. Praegune seis on esitatud mitmeaastase finantsraamistiku läbi -
vaatamise dokumendis. Kui hindamine oleks toimunud perioodi 2014–2016 esialgsete andmete alusel, oleksid selle 
aluseks olnud ebatäpsed andmed ning tulemuseks oleksid olnud vigased arvutused ja valetõlgendused.
45
Komisjoni arvates on kliimaga seotud kulutuste seires kõige parem keskenduda kulukohustuste assigneeringutele 
/ kavandatud ja kinnitatud kulutustele, arvestades seda, et kuluandmed ei oleks kliimavaldkonna prioriteetidega 
arvestamise parendamiseks kasulik teave, sest kavandamise ja kulutuste tegemise vahel on viivitus. Samuti arvab 
komisjon, et ELi eelarvest lähtuvate rahaliste sisendite seiret ei saa põhjuslikult seostada ELi kliima- ja energiaees -
märkide poole liikumisega ega hinnangulise investeerimisvajadusega.
Seire kavandatud kulutuste tasandil oli esimene loomulik ja tähtis samm kõikides ELi programmides kliimaküsimus -
tega arvestamise suurendamisel. Kontrollikoja mainitud olemuslik risk sisaldub kõigis eelarvekavades. Komisjon on 
kontrollikojaga nõus, et kavandatud kulutustest ei saa alati maksed, aga juhib tähelepanu sellele, et ELi 2015. aasta 
eelarve kulukohustustest täideti keskmiselt 97%. Seega on olemasolev eelnevate kulukohustuste seire süsteem 
tõhus ka tegelike kulutuste hindamisel. Samuti juhib komisjon tähelepanu sellele, et metoodikad, mille alusel arvu -
tati 34% ja 49,3%, erinevad nii lähenemisviisi kui ka kohaldamisala poolest.
Komisjoni vastus 69
46
Komisjon vaatab andmed regulaarselt üle ning kajastab programmide muudatusi iga-aastases eelarvemenetluses ja 
iga-aastase eelarve täitmise protsessis. Komisjon võttis mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel ka kohustuse 
hinnata 20% eesmärgi poole liikumist raamistiku programmide läbivaatamisel. Komisjoni arvates on olemasolevad 
seire- ja aruandlussüsteemid sobivad ja ta ei pea praegu vajalikuks kehtestada täiendavaid aruandlusnõudeid.
47
Komisjon kinnitab, et 20% eesmärk on sõnaselgelt seotud ELi eelarveliste kulutustega, ega pea sobivaks kaasata 
finantseesmärgi saavutamise seiresse mitterahalisi elemente.
Sellegipoolest möönab komisjon, et kulutuste, meetmete ja tulemuste seotust tuleb parandada. Eri kuluprogrammi -
des on olenevalt sellest, kui palju neis keskendutakse kliimameetmetesse investeerimisele, määratud sisend- ja väl -
jundnäitajad, millest mõnda ühist saab ELi tasandil koondada. Sellised ühised näitajad on välja töötatud, tuginedes 
kogemustele, mis on saadud poliitika kujundamisest konkreetse programmi raames (st põllumajanduse tekitatud 
kasvuhoonegaaside näitaja on ühise põllumajanduspoliitika järelevalve ja hindamise raamistikus; Euroopa Regio -
naalarengu Fondi (ERF) konkreetne kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise väljundnäitaja on määratletud 
rahastatud taristuinvesteeringute jaoks).
Seetõttu ei ole praegu tehniliselt võimalik saada koondandmeid näiteks ELi eelarvest rahastatavast tegevusest tingi -
tud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise kohta.
48
ERFi ühistel näitajatel on ühised määratlused, mis on komisjoni suunistes7 soovituslikud ja mida liikmesriikide 
eksperdid arutasid enne lõplikku kinnitamist. Oli küll võimalik välja pakkuda taastuvatest energiaallikatest tingitud 
kasvu hoonegaaside tekitamise vähendamise ja energiasäästu mõõtmise metoodika, aga puudus üksmeel teiste sel -
liste arvutuste tegemiseks muudes valdkondades, sest olemas on mitu meetodit. Kõik ühiste või konkreetsete näita -
jate abil kogutud andmed tehakse hindamiseks kättesaadavaks ja neid saab poliitika kujundamisel aluseks võtta.
49
Komisjoni arvates on kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamise juurutamisel saavutatud edu enamikus aspekti -
des ja eesmärgi saavutamine on teostatav. Komisjon viitab 14. septembril avaldatud mitmeaastase finantsraamistiku 
läbivaatamise dokumendis esitatud hiljutisele analüüsile (nagu on muu hulgas mainitud ka vastuses punktile 28) ja 
kinnitab soovi jätkata tööd selle nimel, et juurutada kliimaküsimustega arvestamine ELi programmides.
7 http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/2014/working/wd_2014_en.pdf
Komisjoni vastus 70
50
Nagu kirjas mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise dokumendis, juhib komisjon tähelepanu sellele, et kavat -
seb hinnata 20% eesmärgi poole liikumist iga programmi läbivaatamisel. See on ka võimalus parandada kliimaküsi -
mustega arvestamist ELi kuluprogrammides.
51
Komisjon kordab, et ei pea ELi kliimakulutuste seireks kokkulepitud metoodikat ohuks kliimaküsimustega arvesta -
mise juurutamisele, aga võtab teadmiseks kontrollikoja arvutused, milles kasutati ELi põllumajanduskulutustega 
seoses erinevaid koefitsiente.
Esimene taane
Komisjoni arvates on tema kasutatav meetod koostatud läbipaistvalt ja koordineeritult. Sellest on teada antud 
Euroopa Parlamendile ja Ülemkogule ning see ei vii ülehindamiseni.
Vt ka komisjoni vastus punktile 53.
Teine taane
Samamoodi on maaelu arengu kliimakoefitsiendid kehtestatud läbipaistvalt ja kooskõlas poliitilise eesmärgiga 20%.
Kolmas taane
Komisjoni arvates on mõlema ÜPP-fondi üldise kliimaga seotud panuse hinnangu aluseks ELis kokkulepitud  
metoodika, mille kohta on täpsemad andmed komisjoni esitatud eelarveprojektiga kaasas olevates 
programmidokumentides.
Nagu on märgitud vastuses punktile 35, ei arva komisjon, et rahvusvahelise abi organisatsioonide 2015. aastal koos -
tatud põhimõtted leevendamisprojektide seireks oleks asjakohane võrdlusalus ELi tasandil kokku lepitud meetodi 
jaoks. Komisjon rõhutab, et kontrollikoja aruandes esitatud arvutused erinesid ELi tasandil kokkulepitud arvutustest, 
mis on piisavalt konservatiivsed.
Neljas taane
„Horisont 2020“ tähendab seitsmenda raamprogrammiga võrreldes märgatavalt rohkem uuringuid selles valdkon -
nas. Seitsmenda raamprogrammi koostöö osa panustas kliimameetmetesse hinnanguliselt 2,4  miljardit  eurot (2007–
2013), aga programmis „Horisont 2020“ oli see näitaja ainuüksi esimese kahe aastaga (2014-2015) 3,2 miljardit eurot.
Sellegipoolest on juba olemas tegevuskava veelgi enamaks (vt komisjoni vastus punktile 60), et jõuda programmi 
„Horisont 2020“ käsitlevas määruses sätestatud kulutasemeni (soovituslik eesmärk).
Komisjoni vastus 71
53
Komisjon võtab teadmiseks kontrollikoja arvutused, milleks on kasutatud teisi meetodeid ja üldpõhimõtteid (rah -
vusvaheliste abiorganisatsioonide omi), aga kordab, et kasutab edasi ELi meetodeid. Komisjoni kasutatav meetod 
on usaldusväärne ning koostatud läbipaistvalt ja koordineeritult. Selles kasutatakse Rio markereid ning sellest on 
teada antud Euroopa Parlamendile ja ülemkogule.
Seoses kliimameetmetega saab nõuetele vastavusest tingitud kasu hinnata 40%-lise Rio markeri kohaldamisega 
20%-le rohestamist mittehõlmavatest otsetoetustest. Nagu iga arvutuse puhul, on ka siin tegemist lähendiga, mille 
aluseks on nõuetele vastavuse karistuspunktide süsteem. Komisjon arvab siiski, et rohestamist mittehõlmavate 
otsetoetuste 8%-list mõju kliimale ei hinnata üle, kui vaadata nõuetele vastavuse ja otsetoetuste kasu kliimale.
Vt komisjoni vastus punktile 51.
3. selgitus. Rohestamist mittehõlmavate otsetoetuste osalus kliimameetmete 
rahastamises ei olnud piisavalt põhjendatud
Vt komisjoni vastus punktile 51.
54
Komisjoni arvates on kohaldatavad osad piisavalt konservatiivsed.
Vt komisjoni vastus punktile 51 (esimene taane).
55
Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) kliimaga seotud kulutuste seires järgitakse põhimõtet, mille 
kohaselt kohaldatakse markerit liidu maaelu arengu prioriteetides ja sihtvaldkondades määratletud poliitilistele 
eesmärkidele. Kuna liikmesriigid saavad meetmeid kavandada paindlikult, olenevalt nende oodatavast panusest eri 
eesmärkidesse, tuleb seiret teha EAFRD prioriteetide, mitte meetme tasandil.
Sellise sekkumisloogika ja selle tõttu, et eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, määravad liikmesriigid priori -
teedi või sihtvaldkonna, millesse meede panustab kõige rohkem.
Näiteks on looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade alla kuuluv meede nr 13 kavandatud nelja prioriteedi/
sihtvaldkonna alla. Need liikmesriigid, kes on meetme nr 13 kavandanud neljanda prioriteedi alla, peavad seda selle 
prioriteedi eesmärkide saavutamiseks olulisemaks.
Komisjoni vastus punktidele 56, 57, 58 ja 4. selgitusele
Komisjon võtab teadmiseks kontrollikoja mõtted EAFRDga seotud seiremetoodika puuduste kohta ja teistmoodi 
meetoditel tehtud arvutused.
Praeguses EAFRDga seotud seiremetoodikas püütakse hoida tasakaalu kliimaga seotud kulutuste piisavalt usaldus -
väärse hindamise ning halduskoormuse ja kulude minimeerimise vahel.
Komisjoni vastus 72
Kontrollikoja pakutud meetod, mille alusel kohaldatakse konkreetse sihtvaldkonna, liidu sihtvaldkonna ja liidu 
prioriteedi eri meetmetele/projektidele eri kliimakoefitsiente, suurendaks küll täpsust, aga samuti suurendaks see 
riikide ning piirkondlike valitsuste halduskoormust.
Neljandale prioriteedile tuleks kohaldada markerit 100%, sest see hõlmab meetmeid, mis aitavad kaasa keskkonna 
kaitsmisele ja ökosüsteemide kliimamuutusega kohanemise võime paranemisele. Liidu neljanda prioriteedi alla kuu -
luvate projektide (nt põllumajanduse keskkonnameetmed ja kliimameetmed) mitmekesisust ja keerukust arvestades 
teeks meetme/projekti alusel eristamine seire liikmesriikide jaoks koormavaks ja keeruliseks.
EAFRD looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade meede on vajalik selleks, et hoida ära maa söötijäämist 
ning säilitada sellistel aladel põllumajandusega tegelemise keskkondlikku ja majanduslikku väärtust. See aitab 
säilitada põllumajanduslikke ökosüsteeme, mis toetuseta kaoksid, ning see omakorda on vajalik nii kliimamuutu -
sega kohanemise kui ka selle leevendamise seisukohast (nt karjamaad). Praeguse programmitöö perioodil loodav 
uus määratlusmetoodika, mille aluseks on ühiselt kokkulepitud biofüüsikalised kriteeriumid, viib selleni, et kesken -
dutakse rohkem kõige kehvemas seisundis kasutatavale põllumajandusmaale. Seetõttu suureneb kliimamuutuse 
leevendamise ja sellega kohanemise meetme tähtsus.
59
Komisjon arvab, et selles punktis mainitud EAFRD ja LIFE’i programmidokumendis nimetatud konkreetsed seire -
meetodid on kooskõlas ELi seiremetoodikaga, mis töötati välja kasutamiseks käesoleval programmitöö perioodil.
60
„Horisont 2020“ tähendab seitsmenda raamprogrammiga võrreldes märgatavalt rohkem uuringuid selles valdkon -
nas. Kuigi kogu programmi võrdlus ei ole võimalik, hinnatakse seitsmenda raamprogrammi koostöö osa panuseks 
kliimameetmetesse programmi seitsme aasta jooksul (2007–2013) 2,4  miljardit  eurot, aga programmi „Horisont 
2020“ võrreldavate osade panus on vaid esimese kahe aasta (2014-2015) jooksul viimaste kontrollitud andmete 
alusel juba 3,2  miljardit  eurot. Seega näitavad praegused arvnäitajad, mis on küll algselt kavandatud kulutustest 
väiksemad, komisjoni pühendumust ikkagi positiivses valguses.
Perioodide 2014-2015 ja 2016-2017 olulisimate tööprogrammide sissejuhatustes on esitatud võimaluse korral koos 
viidetega taotlusvoorudele/teemadele selged andmed kliimaga seotud kulutuste kohta. Seda arvestades on komis -
joni talitused pidevalt hoolega seiranud kliimaga seotud kulutusi kõigi „Horisont 2020“ tööprogrammi teemade all, 
et mõõta liikumist „Horisont 2020“ kavandatud kulutaseme poole.
Eelmisel aastal algatatud tegevuskava annab selleks lisatõuke. Peale selle saadakse käimasolevas perioodi 2018–
2020 programmitöö strateegilises kavandamises aru kliimameetmetega arvestamise ja nendega seotud kulutuste 
suurendamise tähtsusest. Kui programmitöö strateegiline kavandamine on lõppenud, saab tegelda perioodi 
2018–2020 kvantitatiivsemate küsimustega.
Komisjoni vastus 73
61
Alt-üles algatuste panust kliimameetmetesse ei saa tuvastada enne, kui konkreetsed rahastatavad projektid on välja 
valitud ja need võivad olla eri aastatel erinevad.
62
Komisjon jälgib hoolikalt selle näitaja muutumist ja tal on veel manööverdamisruumi. Järgmiste tööprogrammide 
kinnitamise ajaks (umbes 2017. aasta sügisel) on komisjonil olemas värskemad andmed, mis näitavad paremini, mil -
line on hetkeolukord ja kui suurt eelarvet aastatel 2018–2020 vaja läheb. Mitmeaastase finantsraamistiku läbivaata -
mise dokumendis (millest on täpsemalt juttu komisjoni vastuses punktile 28) tuuakse selgelt välja osad, mis peaksid 
programmis „Horisont 2020“ toetama suuremat kliimaküsimustega arvestamist.
63
Perioodi 2018–2020 programmitöö strateegiline kavandamine on käimas ja kliimameetmed on selles oluline teema. 
Kui programmitöö strateegiline kavandamine on lõppenud, saab tegelda perioodi 2018–2020 kvantitatiivsemate 
küsimustega (sh kliimameetmetele ettenähtud eelarveeraldistega).
64
Komisjoni tegevuskava tuleks täiendada mõõdetavate eesmärkidega. Nende määramiseks on kõige parem perioodi 
2018–2020 tööprogrammide koostamise aeg, aga see pole veel kätte jõudnud.
65
Komisjon kinnitab, et eelmise mitmeaastase finantsraamistiku kohaselt tehtud kliimakulutuste kohta võrreldavaid 
andmeid ei ole. Ühtlasi arvab komisjon, et kontrollikoja hinnangud mõne programmi kliimakulutuste suurenemise 
kohta (eriti punktis 69) kinnitavad laias laastus praeguse mitmeaastase finantsraamistiku hinnanguliste esialgsete 
tasemete paikapidavust.
67
Komisjon arvab, et ELi eelarveridadel olevate kliimakulutuste seire peamine kasu on ELi kõigi programmide kulu -
meetmete kliimasõbralikkus. Mööname, et toodud näited ei anna alust laiemate järelduste tegemiseks ja neid saab 
kasutada ainult näitlikustamiseks.
70
Komisjon rõhutab, et kliimaküsimustega arvestamise juurutamise eesmärk on arvestada kliimaküsimustega kõigis 
ELi eelarvedokumentides ning et kliimaga seotud kulutuste koostise muutus kajastaks konkreetsetes programmides 
toimunud muutusi kuluprioriteetides ja riigi tasandil kättesaadavate eri rahastamisallikate rolle.
Komisjoni vastus 74
71
Riigi eri programmide kliimakulutuste erinevus näitab suuresti riigi sektorite prioriteete, mistõttu ei tohiks seda 
käsitleda kliimameetmetele pühendumise astme näitajana.
75
Teadusuuringute ja innovatsiooni suunamisest konkreetsetele sektoritele või klastritele (nt vähese CO2-heitega 
majandusele) programmitöö kavandamise põhjalikes aruteludes sõnaselgelt ei räägitud. Läbirääkimine teadus -
uuringute ja innovatsiooni eesmärkide üle oli aruka spetsialiseerumise eeltingimus. Kui komisjon oleks sekkunud, 
et sundida Saksamaad ja Rumeeniat nende teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonna rakenduskavades kliimaga 
rohkem arvestama, oleks see olnud vastuolus õigusaktides kehtestatud eeltingimusega aruka spetsialiseerumise 
strateegiate jaoks, mille puhul on hädavajalik alt-üles protsess. Komisjoni talitused on märganud, et säästev energia 
ja kliima on nende strateegiate suurimate prioriteetide seas.
76
Komisjon märgib, et Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) programmidega saab reageerida keskkonnahoidlikkusega seotud 
oskuste nõudluse muutustele, kui need tekivad.
Komisjoni vastus punktidele 77–79
Komisjon märgib, et kuigi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide koondpanus kliimameetmetesse on üle 25%, 
erineb iga konkreetse fondi panus olenevalt sellest, kui palju selle põhieesmärgid seostuvad kliimameetmetega. 
ESFi puhul saab selline panus olla vaid kaudne, eelkõige investeeringute kaudu keskkonnahoidlikkusega seotud 
oskustesse, mis on omakorda tihedalt seotud tööturu arenguga ja olenevad seetõttu nõudlusest.
Komisjon märgib, et ESFi kliimameetmetesse panustamise seire süsteemi on perioodil 2014–2020 täiustatud, eel -
kõige lisades fondi panuse seireks kliimameetmed sekundaarse teemana.
Sellest hoolimata möönab komisjon, et ESFi panust kliimameetmetesse saaks paremini väärtustada, ja kaalub tulevi -
kus vastavaid võimalusi.
81
ÜPP viimase reformi käigus vaadati nõuetele vastavuse kohaldamisala põhjalikult läbi, võttes arvesse seda, kas nõu -
ded on kontrollitavad, suunatud otseselt põllumajandustootjatele ja seotud põllumajandusliku tegevusega. Selle 
tulemusena lühenes maa hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundiga seotud tingimuste loetelu rohkem kui poole 
võrra (15-st tingimusest 7-ni) ning kohustuslikud majandamisnõuded vähenesid 18-st nõudest 13-ni.
Komisjoni vastus 75
82
Komisjon ei nõustu arvamusega, et otsetoetuste rohestamise aluseks on suuresti maa hea põllumajandus- ja kesk -
konnaseisundiga seotud varasemad tingimused. Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala ja põllumajanduskultuu -
ride mitmekesistamisega seotud nõuded on uued ning püsikarjamaa kaitset on palju tugevdatud – näiteks kaitstes 
täiel määral keskkonna seisukohalt tundlikku püsirohumaad ja vähendades püsirohumaa üleskündmisvõimalust.
Samuti arvab komisjon, et otsetoetuste rohestamise mõju on märkimisväärne, mitte piiratud. Mõju kajastab õig -
laselt kolme põllumajandustava seotust kliimaga. Kuigi on tõsi, et rohestamise nõudeid ei kohaldata kõigile põllu -
majandustootjatele, näitavad andmed, et need hõlmavad kogu põllumajandusmaast 72%, mis on kliimameetme -
tega seoses isegi tähtsam.
84
Kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamise juurutamine ei nõua igalt piirkonnalt/liikmesriigilt suuremaid investee -
ringuid kliimamuutuse leevendamisse või sellega kohanemisse. Kliimameetmeid tuleb käsitleda SWOT-analüüsis ja 
vajaduste tuvastamise käigus ning neid tuleb hinnata võrreldes teiste prioriteetidega. Kahe programmitöö perioodi 
jooksul on võrdlusalus muutunud. Täpsemalt on majanduskriisi mõju tekitanud mitmes piirkonnas suurema vaja -
duse parandada kriisis kannatada saanud põllumajandussektori majanduslikku olukorda. Seda arvestades ei ole 
kliimaga seotud kulutuste samaks jäämine negatiivne tulemus (isegi kui seda ei ole sobivate meetodite puudumise 
tõttu võimalik täpselt mõõta).
85
Valikukriteeriumide määramine on liikmesriikide kohustus. Komisjon esitas suunised kliimameetmete potentsiaali 
kohta EAFRDs ning need hõlmasid ka soovitust valikukriteeriumide koostamise kohta.
89
Eesmärk kohandada kalapüügivõimekus olemasolevate ressurssidega, andes rahalist toetust laevastiku haldamise 
meetmetele viimasel programmitöö perioodil, saavutati osaliselt. See selgitab, miks on eelmise perioodiga võrrel -
des vähenenud EMKFi (toona EKFi) toetused laevadega seotud meetmetele.
Järeldused ja soovitused
91
Komisjon rõhutab, et võetud kohustus suurendada kliimaga seotud kulutusi vähemalt 20%ni ELi eelarvest oli poliiti -
line lubadus, mille eesmärk oli juurutada kliimameetmetega arvestamine kõigis ELi programmides.
Komisjoni vastus 76
92
Komisjon arvab, et üldiselt on olulist edu saavutatud nii kliimavaldkonna prioriteetidega arvestamisel programmi 
väljatöötamise käigus kui ka läbipaistvale alusele tugineva ainulaadse kvantifitseeritud lähenemisviisi kujundamisel.
Komisjon märgib siiski, et iga fondi potentsiaalne panus erineb olenevalt sellest, kuivõrd on selle konkreetsed 
põhieesmärgid seotud kliimameetmetega. Seetõttu erinevad ka eri fondide panuse kavandamise ja järelevalve 
süsteemid.
Sellegipoolest arvab komisjon, et 20% eesmärgi saavutamisega ollakse graafikus, aga möönab, et veel on vaja teha 
tööd, nagu on kirjas mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise dokumendis.
93
Komisjon rõhutab, et 20% eesmärk kuulutati välja ühe osana ELi eelarves kliimaküsimustega arvestamise juuruta -
misest, mis omakorda on osa liidu püüdlustest reageerida kliimamuutusega seotud investeerimisvajadustele (vt 
komisjoni vastus punktile 24).
Kliimavaldkonna prioriteetide integreerimine ELi eelarvesse näitab liidu tahet ja tema juhtivat rolli kliimameetmete 
võtmisel, nagu see on kõigi ELi kliimamuutusevastaste meetmetega.
Komisjon on hinnanud 20% eesmärgi poole liikumist mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise dokumendis ja 
selgitanud seda vastuses punktile 28.
94
Praeguseks on programmitöö kavandamine lõpetatud ja komisjon saab koondada usaldusväärsed andmed, mille 
alusel värskelt hinnata programmide kliimakulutusi. Praegune seis on esitatud mitmeaastase finantsraamistiku 
läbivaatamise dokumendis. Kui hindamine oleks toimunud perioodi 2014–2016 esialgsete andmete alusel, oleksid 
andmed ebatäpsed ning tulemuseks oleksid olnud väärtõlgendused.
Mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise dokumendis esitatud hinnanguliste andmete kohaselt saavutatakse 
perioodil 2014–2020 kliimaga seotud kulutuste kogumahuks veidi üle 200  miljardi  euro. See teeb kogu finantspla -
neerimise perioodi kohta kokku umbes 18,9%.
95
Komisjon rõhutab, et ELi kliimaga seotud kulutuste seire meetod on teednäitav kvantifitseeritud lähenemisviis eel -
arveliste kulutuste seirele. Seda saab veel täiustada, aga üldiselt on meetod usaldusväärne ja läbipaistev.
1. soovitus. Mitme aasta andmete koondamine tõhusal viisil
Komisjon nõustub soovitusega, et igal aastal tuleks tõhusal viisil koondada mitme aasta andmed, et kindlaks teha, 
kas programmides sisalduvad kliimakulutused on 20% eesmärgi saavutamiseks piisavad, ning loeb soovituse 
täidetuks mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise dokumendis. Komisjon kavatseb jätkata iga-aastast seiret 
eelarveprojektide koostamisel.
Komisjoni vastus 77
2. soovitus. Ülevaatlik aruandlusraamistik  
a)
Komisjon on soovitusega osaliselt nõus.
Komisjon on nõus, et asjaomastes iga-aastastes tegevusaruannetes tuleb kajastada kliimameetmete eri tahke ja 
edenemist. ELi uues aastaeelarve haldus- ja tulemusaruandes (1. jagu) on kokkuvõte ELi eelarve täitmisest. See on 
koostatud ELi eelarve abil saavutatud tulemuste kohta saadud värskeima tõendusmaterjali alusel. Aruandluse alu -
seks on iga-aastased tegevusaruanded, eelarvega seotud programmidokumendid ning muud allikad, nagu ELi prog -
rammide hindamis- ja rakendusaruanded. Aruandes on kokkuvõte, aga täpsem aruandlus programmide eesmärkide 
ja edenemise kohta on iga-aastastes tegevusaruannetes ning programmi dokumentides.
Komisjon ei ole nõus soovitusega anda finantsinstrumentidest aru 20% eesmärgiga seotud eelarveliste kulutuste 
seire raames.
b)
Komisjon märgib, et see soovitus on suunatud liikmesriikidele.
c)
Komisjon ei nõustu selle soovitusega. Tahetakse küll parandada andmete üksikasjalikkust, aga sellise täiendava hal -
duskoormuse tagajärjed komisjonile ja liikmesriikidele ei ole selged. Komisjon kaalub leevendamise ja kohandamise 
eristamist meetodi tulevasel läbivaatamisel ning rõhutab, et need kaks on omavahel tihedalt seotud.
96
Komisjon on nõus, et kliimaküsimustega arvestamise juurutamiseks ELi programmides on vaja veel tööd teha. Polii -
tiline eesmärk 20% kehtestati kliimaküsimustega arvestamise juurutamise soodustamiseks (vt ka komisjoni vastus 
punktile 25). Komisjoni arvates on selline paindlik 20% eesmärgi seadmine sobiv selleks, et töötada välja uuenduslik 
lähenemisviis kliimaküsimustega arvestamise juurutamisele ja kliimaga seotud kulutuste seirele. ELi lähenemisviisi 
raames tahetakse kaasata kliimaküsimustega arvestamine kõigisse poliitikavaldkondadesse ja 20% eesmärk peaks 
seda soodustama.
Komisjon on hinnanud 20% eesmärgi poole liikumist mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise dokumendis, 
nagu on selgitatud vastuses punktile 28.
3. soovitus. Kliimamuutusega seotud vajaduste hindamine
Komisjon on soovitusega osaliselt nõus.
Komisjon on nõus, et uue üldise poliitilise eesmärgi kavandamisel tuleb arvestada kliimamuutusega seotud vajadusi 
ja eri valdkondadesse panustamise potentsiaali. Komisjon ei ole nõus kavandama iga valdkonna või programmi 
jaoks eraldi panuseid.
Komisjoni vastus 78
97
Komisjoni arvates on kliimaküsimustega arvestamise juurutamisel ELi eelarves saavutatud märkimisväärset edu ning 
ELi metoodika on läbipaistev ja otstarbekohane.
Komisjon viitab punktile 29 antud vastusele, milles käsitletakse kliimakulutuste laadi eri instrumentides. Komisjon 
juhib tähelepanu sellele, et kliimaküsimustega arvestamise juurutamise poliitilist eesmärki käsitletakse eri õigus -
aktides erinevalt ja mitmel juhul on sellest preambulis juttu kui poliitilisest eesmärgist, mitte kui õiguslikult siduvast 
eesmärgist. Vt ka komisjoni vastus punktidele 25 ja 26.
Komisjon on esitanud kliimakulutuste prognoosi aastani 2020 mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise 
dokumendis.
98
ELi lähenemisviis kliimaküsimustega arvestamisele on välja töötatud rahvusvaheliste tavade alusel ning see hõlmab 
kvantifitseeritud seiremeetodit, mis hoiab tasakaalu halduskoormuse ja andmete usaldusväärsuse vahel.
Komisjon võtab teadmiseks kontrollikoja arvutused, mille aluseks on teised kliimaga seotud seiremeetodid, ent ei 
arva, et neid tuleks eelistada ELi tasandil kokkulepitud uuenduslikule ja üksikasjalikule lähenemisviisile.
99
Komisjon möönab, et mõnda kliimaga seotud kuluartiklit võib praeguse metoodika alusel üle- või alahinnata. Sel -
legipoolest ei leia komisjon, et rahvusvahelise abi organisatsioonide 2015. aastal koostatud leevendamisprojektide 
seire põhimõtted oleksid asjakohane võrdlusalus ELi tasandil kokku lepitud lähenemisviisi jaoks. Komisjoni kasuta -
tav meetod on usaldusväärne ning koostatud läbipaistvalt ja koordineeritult. Sellest on teavitatud Euroopa Parla -
menti ja ülemkogu.
Komisjon hindab ühise põllumajanduspoliitika mõlema fondi üldmõju kliimale usaldusväärse metoodika alusel, 
mille täpsemad üksikasjad on esitatud eelarve projektiga kaasas olevates programmidokumentides.
Komisjon arvab, et kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetuste puhul kajastab nende mõju 
õiglaselt kolme põllumajandustava seotust kliimaga. Rohestamisega mitteseotud otsetoetuste puhul saab nende 
kliimameetmetega seotud nõuetele vastavusest tingitud kasu hinnata 40%-lise Rio markeri kohaldamisega 20%-le 
sellistele toetustele. Nagu iga arvutuse puhul, on ka siin tegemist lähendiga, mille aluseks on nõuetele vastavuse 
karistuspunktide süsteem. Komisjon arvab siiski, et rohestamisega mitteseotud otsetoetuste 8% mõju kliimale ei 
hinnata üle, kui vaadata nõuetele vastavuse ja otsetoetuste kasu kliimale. Selles arvutuses kajastub täiel määral 
konservatiivsuspõhimõte.
100
Komisjon hindab ühise põllumajanduspoliitika mõlema fondi üldmõju kliimale usaldusväärse metoodika alusel, 
mille täpsemad üksikasjad on esitatud eelarve projektiga kaasas olevates programmidokumentides.
Komisjoni vastus 79
4. soovitus. Ülehindamise korrigeerimine
Komisjon on soovitusega osaliselt nõus. Seiremetoodika peab olema praeguse mitmeaastase finantsraamistiku 
ajal ühesugune, et oleksid tagatud ennustatavus, põhimõtteühtlus ja läbipaistvus. Komisjon kaalub siiski võimalusi 
viimistleda ilma halduskoormust suurendamata EAFRD seiremetoodikat pärast 2020. aastat algavaks programmitöö 
perioodiks.
101
Komisjoni tegevuskava täiendatakse mõõdetavate eesmärkidega. Nende määramiseks on kõige parem perioodi 
2018–2020 tööprogrammide koostamise aeg, aga see pole veel kätte jõudnud.
102
Komisjon möönab, et kliimaküsimustega arvestamise paremaks juurutamiseks on vaja lisapingutusi mitmes prog -
rammis, aga ei arva, et konkreetsed tegevuskavad kliimakulutuste suurendamiseks annaksid lisaväärtust.
5. soovitus. Tegevuskavade koostamine
Komisjon on soovitusega osaliselt nõus.
Komisjon hindab konkreetsete programmide ja poliitikapõhimõtete läbivaatamise käigus võimalust suurendada klii -
maküsimustega arvestamist (nagu on kirjas mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise dokumendis). Komisjon 
kaalub parandusmeetmeid sõltuvalt läbivaatamise tulemustest. Eraldi tegevuskavade kasutuselevõtmine ei oleks 
sobiv, sest programmid juba sisaldavad juhtimisviisist olenevalt prioriteetide seadmise protsesse.
103
Komisjoni arvates oli kulukohustuste assigneeringute seire ELi eelarves kliimameetmetega arvestamise suurendami -
seks vajalik esimene samm ja kujutab endast mõistlikku lähendit, mis tasakaalustab täiendava seiretasandiga seotud 
halduskoormust. Praegused arvutused on tehtud kavandatud kulutuste (eelarveprojekti) alusel, aga neid värskenda -
takse heakskiidetud eelarve ja muudatuste alusel. Komisjon kavatseb hinnata tegelike kulukohustuste alusel tehtud 
arvutuste kulutõhusust. Arvutused tegelike maksete alusel suurendaksid halduskoormust, sest makseid võidakse 
teha mitme aasta vältel ja neid võidakse korrigeerida. Komisjon saab aga anda hinnangu, sest umbes 97%-st kulu -
kohustustest langeb maksetele.
Komisjon on nõus, et on vaja parandada ELi kulutuste tulemuslikkuse seiret. Praegune seadusandja määratud 
tulemuslikkusraamistik sisaldab kliimaga seotud näitajaid ainult osa kulutuste puhul ning neid näitajaid ei saa ELi 
eelarve tasandil koondada. Saadud õppetundidega arvestatakse järgmise mitmeaastase finantsraamistiku tulemus -
likkusraamistiku koostamisel.
Komisjoni vastus 80
6. soovitus. Näitajate väljatöötamine kliimameetmete tegelike kulude ja nende 
tulemuste jälgimiseks  
a)
Komisjon ei nõustu soovitusega luua praegu uus seiresüsteem. See suurendaks liikmesriikide halduskoormust, aga 
praegustes õigusaktides, partnerluslepingutes ja rakenduskavades ei ole seda ette nähtud. Komisjon jätkab kasutu -
sel olevate seiresüsteemide kasutamist. Need annavad andmeid ka kulutuste kohta.
b)
Komisjon on soovitusega nõus ja järgib seda allkirjeldatud viisil.
Komisjon parandab kliimaga seotud tulemusnäitajate võrreldavust kõigis ELi eelarvevaldkondades ning kaalub või -
malusi määrata järgmises mitmeaastases finantsraamistikus kliimaga seotud tulemusnäitajad, mille alusel hinnata 
ELi eelarve panust kliimameetmetesse, eriti eesmärgiga hinnata kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja nende vähen -
damist ELi rahastatud meetmete abil.
c)
Komisjon on soovitusega nõus ja peab seda elluviiduks, nagu on selgitatud allpool.
Komisjon jätkab heade tavade jagamise edendamist ka konkreetselt kliimaga seotud tulemusnäitajate valdkonnas. 
Näiteks saab ÜPP hindamise head tava jagada juba ÜPP järelevalve ja hindamise eksperdirühmas (sh seoses kõne -
aluste näitajatega).
105
Teadusuuringute ja innovatsiooni suunamisest konkreetsetele sektoritele või klastritele (nt vähese CO2-heitega 
majandusele) programmitöö kavandamise põhjalikes aruteludes sõnaselgelt ei räägitud. Läbirääkimine teadusuurin -
gute ja innovatsiooni eesmärkide üle oli aruka spetsialiseerumise eeltingimus. Kui komisjon oleks sekkunud, et tea -
dusuuringute ja innovatsiooni valdkonna rakenduskavades kliimaga rohkem arvestataks, oleks see olnud vastuolus 
õigusaktides kehtestatud nõuetega, täpsemalt sellega, et aruka spetsialiseerumise strateegiad on alt-üles protsess. 
Seoses sellega on suundumus selline, et investeeringud teadusuuringutesse ja innovatsiooni CO2-heite tekitamise 
vähendamiseks energeetika valdkonnas on tõenäoliselt märgatavalt suuremad kui see on kirjas programmides ja 
algselt ette nähtud ka seiremetoodikas.
106
Komisjon rõhutab, et ESFi panus kliimameetmetesse saab olla vaid kaudne. Eelkõige võivad selleks olla investeerin -
gud keskkonnahoidlikkusega seotud oskustesse, mis on omakorda tihedalt seotud tööturu arenguga ja olenevad 
seetõttu nõudlusest. Seetõttu saab ESFi eraldatud kliimakulutuste tegelik osakaal teatavaks alles pärast program -
mide elluviimist.
Komisjon arvab, et seetõttu võib liikmesriikide ESFi rakenduskavades esitatud teabe alusel määratud ESFi kliima -
kulutuste osakaal olla alahinnatud ja tegelik ESFi panus kliimameetmetesse perioodil 2014–2020 olla suurem.
Komisjon viitab oma vastusele punktidele 77–79.
Komisjoni vastus 81
107
ÜPP reform on kliimameetmete rahastamist märgatavalt suurendanud võrreldes perioodiga 2007–2013.
108
Komisjon ei nõustu arvamusega, et otsetoetuste rohestamise aluseks on tegelikkuses suuresti varasemad olemas -
olevad põllumajandustavad. Komisjon usub hoopis, et rohestamise juurutamine suurendab kliimameetmeid märga -
tavalt. Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala ja põllumajanduskultuuride mitmekesistamisega seotud nõuded on 
tõesti uued ning püsikarjamaa kaitset on kõvasti tugevdatud – näiteks kaitstakse täiel määral keskkonna seisukohalt 
tundlikku püsirohumaad ja vähendatakse püsirohumaa üleskündmisvõimalust.
Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetused on tegelikult suurendanud lähtejoont, millest teisele 
poole jäävate, keskkonnaga seotud tavade eest saab maaelu arengu programmidest toetust. Põllumajandusliku 
keskkonna kliimameetme raames saab kavandatud projektidele teha makseid ainult siis, kui kulukohustused ja nõu -
ded on suuremad kui keskkonnahoidlikkuse tagamise nõuded. Sellest saab loota paremaid keskkonna ja kliimaga 
seotud tulemusi.
109
Liikmesriikide EMKFi iga-aastastes rakendusaruannetes pööratakse palju tähelepanu EMKFi kulutustele, mis on teh -
tud kliimameetmetele. Vt komisjoni vastus punktile 43.
7 . soovitus. Läbi uurida kõik võimalused ja tagada reaalne nihe kliimameetmete 
rahastamise suunas  
a)
Komisjon on soovitusega osaliselt nõus, nagu ka 5. soovituse puhul, st komisjon teeb programmide läbivaatamisel 
kindlaks alakasutatud potentsiaaliga valdkonnad ning kaalub võimalusi ja meetmeid, kuidas suurendada nende 
kuluprogrammides kliimaga seotust. Konkreetseid tegevuskavasid iga programmi kliimakulutuste jaoks aga ei tehta.
b)
Komisjon ei ole soovitusega nõus. Koostöös liikmesriikidega hallatavate ja eelnevalt eraldisi saavate Euroopa struk -
tuuri- ja investeerimisfondide programmide mitmeaastase finantsplaneerimise muutmine praeguses etapis ei ole ei 
otstarbekas ega teostatav. Samamoodi ei ole praegusel programmitöö perioodil võimalik sätestada õigusraamisti -
kus (nt EMKFi jaoks) uusi kliimameetmeid.
Komisjon kaalub siiski võimalust parandada kliimaküsimustega arvestamise juurutamist iga programmi 
läbivaatamisel.

KUST SAAB ELi VÄLJAANDEID?
Tasuta väljaanded:
  üksikeksemplarid:  
EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu);
  rohkem eksemplare ning plakatid ja kaardid:  
Euroopa Liidu esindustest (http://ec.europa.eu/represent_et.htm),  
delegatsioonidest väljaspool ELi (http://eeas.europa.eu/delegations/index_et.htm),  
kasutades Europe Direct’i teenistust (http://europa.eu/europedirect/index_et.htm)  
või helistades infotelefonile 00 800 6 7 8 9 10 11 (kõikjalt EList helistades tasuta) (*).
(*) Antav teave on tasuta nagu ka enamik kõnesid (v.a mõne operaatori, hotelli ja telefonikabiini puhul).
Tasulised väljaanded:
 EU Bookshopi kaudu (http://bookshop.europa.eu).
Sündmus Kuupäev
Auditiplaani vastuvõtmine / auditi algus 14.10.2015
Aruande projekti ametlik saatmine komisjonile (või mõnele teisele auditeeritavale) 2 2.7. 2016
Aruande lõplik vastuvõtmine pärast ärakuulamismenetlust 26.10.2016
Komisjoni (või mõne teise auditeeritava) vastuste saamine kõigis keeltes 14.11.2016
Kliimamuutusele ja sellega seotud mahukate 
investeeringute vajadusele reageerimiseks on EL 
otsustanud eraldada vähemalt 20% oma perioodi 
2014–2020 eelarvest kliimameetmetele. Kontrollikoda 
leidis, et kõrgelennuliste plaanide elluviimine oli pooleli ja 
et üldiselt oli tehtud edusamme. On aga tõsine oht, et 20% 
eesmärki ei saavutata, kui ei tehta suuremaid jõupingutusi. 
Eesmärgi täitmine on toonud kaasa kliimameetmete 
suurema ja paremini suunatud rahastamise Euroopa 
Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist. Euroopa 
Sotsiaalfondis ning põllumajanduse, maaelu arengu ja 
kalanduse valdkondades ei ole aga toimunud olulist nihet 
kliimameetmete suunas.
EUROOPA
KONTROLLIKODA