Komisjon tagab, et ELi eelarve on kodanike teenistuses. Tänu olemasolevatele tugevatele vahenditele ja ELi eelarve ennetavale haldamisele on komisjon suutnud oma poliitilisi eesmärke täita ja kriisile reageerida. Komisjon on võimaldanud toetusesaajatele, rakenduspartneritele ja liikmesriikidele vajalikku paindlikkust, tagades samas usaldusväärse finantsjuhtimise ja säilitades ELi eelarve haldamisel piisava kindluse.

2021. aastal teeb komisjon esimesed väljamaksed taaste- ja vastupidavusrahastust. 2020. aastal võttis komisjon enneolematuid meetmeid, et luua rekordiliselt lühikese ajaga rahastu. Selleks pandi muu hulgas paika sihtotstarbeline juhtimisstruktuur ning asjakohased sisemised protsessid ja kontrollistrateegiad. Need on kohandatud vastavalt tõsiasjale, et väljamaksed liikmesriikidele põhinevad etteantud vahe-eesmärkide ja eesmärkide täitmisel. Seetõttu ei kohaldata maksete suhtes liikmesriigi tegelikult kantud kulude kontrolli. Erinevalt jagatud eelarve täitmisest saavad liikmesriigid ELi vahenditest toetust, mis muutub pärast väljamaksmist riigieelarvetes eelarvetuluks. Liikmesriigid vastutavad selle eest, et rahastut rakendatakse kooskõlas ELi ja riiklike eeskirjade ning usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega.

·Tõhustatud menetlused rakenduspartnerite kontrollisüsteemide hindamiseks enne, kui nende kätte usaldatakse ELi rahalised vahendid, et saada kindlus, et need pakuvad komisjoni enda kontrollisüsteemidega sama kindlustaset.

·uued suunised huvide konflikti vältimise kohta, ( ) et aidata ELi fondide haldajatel huvide konflikte vältida ning säilitada kõigi sidusrühmade seas eeskirjade ühtne tõlgendamine ja kohaldamine koos ELi eelarve kaitsmiseks üldist tingimuslikkuse korda käsitleva määruse rakendamisega, ( ) mille näol ELil on esimest korda erivahend oma eelarve kaitsmiseks õigusriigi põhimõtete rikkumise eest.

Lisaks finantskorrektsioonide ja sissenõudmise kohaldamisele võtab komisjon meetmeid keskmist ja suuremat veariski põhjustavate puuduste kõrvaldamiseks. See hõlmab sihtotstarbelisi parandusmeetmeid, näiteks teadlikkuse suurendamine kohaldatavatest ELi eeskirjadest toetusesaajate ja rakenduspartnerite seas, kelle puhul on vigade tekkimise oht suurem. See tähendab ka kontrollide ja audititulemuste paremat kasutamist kontrollistrateegiate kohandamiseks ja nendega seotud kulutustele keskendamiseks, nende ametiasutuste suutlikkuse suurendamist, kellel on puudusi juhtimis- ja kontrollisüsteemides, ning saadud kogemuste kohaldamist tulevastes programmides.

Eelkõige on suurema veariskiga kulutused järgmised: mõned ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskavad, millel on tõsiseid puudusi ja/või mille veamäärad on üle 2,5 %; teadusprogrammi „Horisont 2020“ toetused; põllumajandusega seotud otsetoetuste ja turumeetmete ning maaelu areng, mille veamäärad on üle 2,5 %, ning muud keerukad toetused (). Kui riskitase on endiselt kõrge, teatatakse sellest läbipaistvalt reservatsioonide kaudu (). 2020. aasta kohta on 19 reservatsiooni, mille finantsmõju on kokku 1 219 miljonit eurot, mis on vähem kui 1 % kõigist kulutustest. Need vastavad suure veariskiga kulutustele.

Komisjon teeb kindlaks, millised programmid on suurema riskiga, mis võimaldab tal keskendada oma meetmed sinna, kus need on kõige olulisemad. Tänu põhjalikule empiirilisele lähenemisviisile on komisjonil usaldusväärseid tõendeid, mis näitavad iga hallatava fondi olukorda eraldi. Tuginedes veariskile maksete tegemisel, saab komisjon aastased kulutused täpselt jaotada, nimelt väiksemaks veariskiks (kui risk on alla 1,9 %), keskmiseks veariskiks (vahemikus 1,9 % kuni 2,5 %) ja suuremaks veariskiks (üle 2,5 %) (vt 2. lisa punkt 2.2.3). Loodusvarade ja ühtekuuluvuse kohta tehakse seda analüüsi ka liikmesriikide üksikute makseasutuste ja rakenduskavade tasandil. See võimaldab komisjonil oma jõupingutusi asjakohaselt koondada, anda toetust tõhusalt ja parandada konkreetsed puudused isegi selliste poliitikavaldkondade puhul, kus vearisk on üldiselt väike, näiteks ühine põllumajanduspoliitika.

2020. aastal on vearisk programmi lõpetamisel hinnanguliselt 0,9 %. Kuna see jääb alla 2 % künnise, mida kasutab ka kontrollikoda, leiab komisjon, et eelarve tervikuna on tõhusalt kaitstud. Seda kinnitab siseaudiitori arvamus ().

Komisjoni tulevaste korrektsioonide prognoos põhineb korrektsioonide varasemal keskmisel tasemel. Seda keskmist korrigeeritakse, et välistada elemendid, mis ei ole enam tuleviku jaoks asjakohased, et koostada parim ja konservatiivseim hinnang.

Üldiselt on vearisk maksete tegemisel alla 2 % olulisuse künnise. Komisjoni hinnangul on pärast ennetavaid kontrolle järelejäänud veamäär – st vearisk makse tegemise ajal – 1,9 %, mis tähendab võrreldes 2019. aastaga määra vähenemist. Arvestades rahastamisprogrammide mitmeaastast kestust, teeb komisjon märkimisväärseid jõupingutusi, et korraldada pärast väljamakseid kontrolle ja jätkata korrektsioonide tegemist kuni programmide lõpetamiseni. Need jõupingutused kajastuvad hinnangulises veariskis programmide lõpetamisel. See vastab veariskile maksete tegemisel, millest on lahutatud komisjoni prognoositud tulevased korrektsioonid, mis on 2020. aastal hinnanguliselt 1 % (vt 2. lisa punkt 2.2.2).

Kontrolliti sadu tuhandeid makseid ja tehti süsteemiauditeid. Komisjoni kindluse andmise protsess toimub alt üles ja üksikasjade tasandil. See tähendab, et komisjon ja liikmesriigid kontrollivad igal aastal sadu tuhandeid makseid, sest 70 % vahendite puhul rakendatakse jagatud eelarve täitmist.

Komisjoni kontrolliraamistik tuli proovilepanekuga toime. Vigade ja puuduste ennetamisel, avastamisel ja parandamisel tugineb komisjon oma mitmeaastastele kontrollistrateegiatele. Muu hulgas on need strateegiad riskide alusel diferentseeritud, st kohandatud erinevatele juhtimisviisidele, kaasatud osalejatele, poliitikavaldkondadele ja/või rahastamiskorrale ning nendega seotud riskidele. Sellist kontrollistrateegiate diferentseerimist on vaja, et tagada kontrollide kulutõhusus, st et leida õige tasakaal madala veataseme (tõhusus), kiirete maksete (tulemuslikkus) ja mõistlike kulude (säästlikkus) vahel.

Varajane riskihindamine tagas kontrolli ELi eelarve tulemusliku ja tõhusa kasutamise üle. Enne 2020. aasta suve analüüsis komisjon COVID-19 pandeemiast tulenevaid riske ja kontrollis, et asjakohased leevendusmeetmed oleksid paigas. Näiteks asendati kohapealsed auditid dokumentide kontrollide ja kaugaudititega, mis osutusid tõhusaks. Aasta jooksul jälgisid kõik talitused neid riske hoolikalt ja reaalajas komisjoni üldjuhtimise organite toel ja järelevalve all (2. lisa punkt 2.1.2).

Komisjon on teadlik suurenenud eelarvega kaasnevast vastutusest. Mitmeaastane finantsraamistik täidab majanduse taastumise ja ümberkujundamise toetamisel otsustavat rolli. Komisjon ootab ja tervitab sidusrühmade ELi kulutuste tõhususe üle tehtava kontrolli seonduvat suurenemist. Kõnealune tulemuslikkus on selle töö keskmes, mida komisjon on ELi eelarve jaoks kindla tulemusraamistiku loomisel juba teinud. Selline raamistik on väga oluline, et jälgida eelarve täitmist, suunata eelarvet selle eesmärkide poole, reageerida kiiresti ja tulemuslikult ettenägematutele sündmustele ning koostada andmeid ja teavet, mis näitavad, kuidas ELi eelarve annab ELi kodanikele konkreetset väärtust.

Üldisemas plaanis on EL pühendunud ÜRO kestliku arengu eesmärkidele. Need on integreeritud ELi eelarvesse juba laialdaselt ja sügavalt. 2020. aastal aitasid 46 ELi kuluprogrammi, mis teeb 75 % kogukuludest, kaasa vähemalt ühele kestliku arengu 17 eesmärgist. Need 46 programmi moodustasid 96 % ELi kogueelarvest.

Teadusuuringute ja innovatsiooni tipptase aitab kaasa inimeste hüvanguks toimivale majandusele. Programm „Horisont 2020“ on osa sellest ELi eduloost. 2020. aasta Nobeli keemiaauhind anti programmi „Horisont 2020“ endisele osalejale dr Emmanuelle Charpentierile koos Jennifer A. Doudnaga genoomi muutmise meetodi väljatöötamise eest. Dr Charpentier on kümnes programmi „Horisondi 2020“ raames rahastust saanud teadlane, keda on tänaseks autasustatud Nobeli preemiaga.

Tulevikku investeerimine nõuab lisaks rohepöördele ka digiüleminekut. COVID‑19 kriis on digiüleminekut veelgi kiirendanud. Kuna ühiskonna sulgemise ajal on see olulisem kui kunagi varem, on ELi eelarvest toetatud investeeringuid kiiresse internetiühendusse näiteks ühtekuuluvusfondide ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kaudu, nii et nende kahe programmi abil said internetiühenduse peaaegu 25 miljonit leibkonda. Digiüleminek on ka innovatsiooni peamine tõuketegur. ELi tööstusbaasi tugevdamiseks rahastatakse ELi eelarvest selliseid olulisi projekte nagu satelliidipõhised teenused (näiteks Galileo programmi kosmosepõhine asukohateenus või Copernicuse innovaatiline kliimamuutuste teenus) või tehisintellekt (rahastatakse programmist „Horisont 2020“).

·ELi eelarvest on toetatud suuri investeeringuid energia tootmisse ja kasutamisse – mõlemad on säästvamale majandusele ülemineku põhitegurid. Eelkõige on ühtekuuluvusfondidest rahastatud rohkem kui 2 000 megavati mahus uusi taastuvenergia rajatisi ja energiatõhususe meetmeid, mis annavad energiasäästu 1 200 gigavatt-tundi aastas. ELi eelarvest rahastatakse ka termotuumasünteesi katseprojekti ITER (rahvusvaheline katsetermotuumareaktor), mis võib anda juurdepääsu potentsiaalselt piiramatule puhta energia allikale.

·EL on kulutanud oma 2014.–2020. aasta eelarvest 8 % ehk 85 miljardit eurot algatustele, millega toetatakse või kaitstakse bioloogilist mitmekesisust. See on kenasti kooskõlas Euroopa rohelises kokkuleppes sätestatud ELi kindlameelselt võetud kohustusega peatada ja pöörata tagasi bioloogilise mitmekesisuse kadumine. ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegias () on antud ülevaade vajalike suurinvesteeringute ulatusest, millesse ELi eelarve saab olulise panuse anda.

ELi eelarve on palju enamat kui selle osade summa. Iga kuluprogramm on mõeldud konkreetsete probleemide kogumi lahendamiseks. ELi eelarve on aga kõige võimsam siis, kui programmide raames tehakse koostööd, et luua koostoimet, muuta rahastamine tänu erasektori ja riiklikele vahenditele kiiremaks ning edendada sidusalt poliitilisi prioriteete, mis on von der Leyeni komisjoni põhieesmärkide jaoks keskse tähtsusega ().

Komisjon tagab, et kõik programmid on tulemuslikud kuni lõpuni. Suured programmid, nagu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid ning Euroopa ühendamise rahastu, on rahastamise allikaks veel mitu aastat. Kokku moodustavad need programmid umbes 50 % eelarvest. Kuigi 2020. aasta eelarve kulutati täies mahus, on peaaegu 28 % perioodi 2014 –2020 raamistiku üldmaksetest endiselt tasumata. See tähendab, et need programmid annavad tulemusi ka järgmise paari aasta jooksul. Komisjon teeb koostööd kõigiga, kes on eelarve täitmisega seotud, tagamaks et need programmid annaksid ELi prioriteetide saavutamisse jätkuvalt tugeva panuse (üksikasjalikum teave on esitatud 2. lisas). 2014.–2020. aasta programmide täielik hindamine on võimalik alles pärast seda perioodi ja lõplike hinnangute alusel.

ELi eelarve täitmisel tehtud edusamme jälgitakse kõrgetasemeliste kontrolli ja tulemusraamistike abil. 3. lisas esitatud programmi tulemuslikkuse ülevaade sisaldab üksikasjalikke andmeid tehtud edusammude ja eelarve täitmisel tekkinud probleemide lahendamiseks astutud sammude kohta. Programmi tulemuslikkuse ülevaates esitatud teabest, mis oli kättesaadav 2020. aasta lõpus, ilmneb, et üldiselt on seoses enamiku programmidega, st 40 programmiga 61st, nende eesmärkide saavutamisel väga olulisi edusamme tehtud. Eurode arvestuses vastavad need programmid 92 %-le eelarvest.

ELi reageerimine kriisile muudab probleemi võimaluseks. 2020. aastal kasutas EL nii oma 2020. aasta eelarvet tõhusalt kui ka leppis kokku uue pikaajalise eelarve aastateks 2021–2027, mis on 2018. aasta hindades 1 074 miljardit eurot ja mida tugevdab ajutine taasterahastu NextGenerationEU, mille väärtus on täiendavad 750 miljardit eurot miljardit 2018. aasta hindades. See 1,8 triljoni euro suurune majanduse elavdamise kava, mis on ELi eelarvest rahastatud kavadest seni kõige suurem, pakub vajalikku ulatust ja ambitsioonikust, et aidata korvata COVID‑19 pandeemia põhjustatud majanduslikku ja sotsiaalset kahju ning panna alus rohelisemale, digitaalsemale ja vastupidavamale ELile.

·TERA pakkus liikmesriikidele soodsate määradega rahastamist, et leevendada survet majandusele ja toetada tööhõivet. Eelarve on kuni 100 miljardit eurot ja 2020. aasta lõpuks oli taotletud ja liikmesriikidele eraldatud laene enam kui 90 miljardi euro ulatuses. 40 miljardit eurot oli juba välja makstud, peamiselt lühiajaliste tööhõivekavade toetamiseks toetust saavates liikmesriikides. 2021. aasta alguseks oli TERA raames toetust saanud 25–30 miljonit töötajat, st märkimisväärne osa toetust saavate liikmesriikide tööturust, millega säästeti hinnanguliselt 5,8 miljardit eurot intressimakseid.

ELi jaoks ei lõpe solidaarsus tema piiridel. Komisjon oli kindel oma kavatsuses teha vaktsiinid üleilmselt kättesaadavaks. EList sai tõhusa vaktsiini rahastamise ja selle kogu maailmas kättesaadavaks tegemise üleilmsete jõupingutuste eestvedaja, kui komisjon korraldas 4. mail 2020 ülemaailmse rahastajate konverentsi, mille abil koguti 2020. aasta detsembri lõpuks peaaegu 15,9 miljardit eurot, sealhulgas 1,4 miljardi euro suurune panus ELi eelarvest Euroopa tiimi (Team Europe) () ulatuslikuma töö raames. Üle 2,2 miljardi euroga on Euroopa tiim üks juhtivaid panustajaid COVAXi platvormil, mis juhib jõupingutusi, et tagada väikese ja keskmise sissetulekuga riikides õiglane ja võrdne juurdepääs COVID-19 vaktsiinidele.

·18. juuniks olid komisjon ja liikmesriigid kokku leppinud, et komisjon hangib vaktsiine kõigi liikmesriikide nimel. See esmakordne sedalaadi kokkulepe näitas liikmesriikide solidaarsuse tugevust ning nende usaldust ELi eelarve ja komisjoni kui selle juhi kiiruse ja paindlikkuse suhtes. Kooskõlastatud lähenemisviis tagas, et liikmesriigid said jagada veel tõestamata tõhususega vaktsiinide väljatöötamisse investeerimise riski, andes juurdepääsu suurele hulgale vaktsiinitehnoloogiatele ja ettevõtjatele.

Ennetav eelarvehaldus tagas 2020. aasta eelarve kiire ja tõhusa rakendamise. Komisjoni ettepanekul võeti vastu üheksa paranduseelarvet, mis on rohkem kui ühelgi teisel aastal ajavahemikul 2014–2020, ja sageli rekordajaga. Lisaks tehti 28 eelarvepädevate institutsioonide ülekannet ja sadu komisjoni autonoomseid ülekandeid. Selle tulemusena kulutati ELi 2020. aasta eelarve nii kulukohustuste kui ka maksete osas peaaegu täielikult – see on parim tulemus alates 2014. aastast ja see saavutati hoolimata keerukast olukorrast.

Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu ja komisjon töötasid koos sujuvalt ja kiiresti, et need meetmed rekordajaga vastu võtta ning need jõustusid juba 2020. aasta aprilli lõpus. Ülimalt uuenduslik programm TERA jõustus 19. mail 2020.

Selle reageerimise keskmes oli ELi eelarve. Komisjonil kulus vaid kolm nädalat pärast seda, kui Maailma Terviseorganisatsioon nimetas 11. märtsil 2020 COVID-19 puhangu pandeemiaks, et esitada ettepanekud koordineeritud ja terviklikuks reageerimiseks ELi eelarve kaudu. See tähendas rahaliste vahendite kiiret ja paindlikku kasutuselevõttu kõige pakilisemate vajaduste rahuldamiseks, tegemata kompromisse finantsjuhtimise rangeimate standardite kohaldamisel. See reageerimine hõlmas järgmisi meetmeid (täpsem teave 1. lisas):

Euroopa Regionaalarengu Fondist on eraldatud 573 000 eurot, et toetada projekti „Sooline maastik – sugu + võrdsus + linnad“, mille raames suurendatakse seitsme ELi linna linnaplaneerijate ja otsustajate teadlikkust selle kohta, kuidas püsivad linnades soolised võimustruktuurid ja kuidas kasutada neid teadmisi poliitika ja teenuste sooliselt võrdõiguslikuks muutmiseks.

Itaalias Lombardia piirkonnas elluviidavat algatust „nidi gratis“ (tasuta lasteaed), mille kogueelarve on umbes 70 miljonit eurot, toetati Euroopa Sotsiaalfondist eesmärgiga vähendada soolist ebavõrdsust tööhõives. Siiani on see pakkunud 30 000-le väikese sissetulekuga perele võimalust panna 0–3-aastased lapsed lasteaeda tasuta.

25. novembril 2020 võttis volinike kolleegium vastu ühise teatise soolise võrdõiguslikkuse kolmanda tegevuskava (2021–2025) kohta, () et aidata kaasa võrdõiguslikkuse saavutamisele. Kooskõlas soolise võrdõiguslikkuse strateegiast tulenevate kohustustega ja nagu on kinnitatud mitmeaastase finantsraamistikuga 2021–2027 kaasnevas institutsioonidevahelises kokkuleppes, töötab komisjon välja metoodika soolise võrdõiguslikkusega seotud kulutuste mõõtmiseks 2021.–2027. aasta pikaajalises eelarves, et 2020. aasta järgsel programmitöö perioodil soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist veelgi tugevdada.

Komisjoni pikaajalist pühendumust soolise võrdõiguslikkuse edendamisele on kinnitanud soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025 () vastuvõtmine, milles komisjon kinnitab kindlat kohustust saavutada võrdõiguslikkuse liit. Komisjon on lisanud strateegiasse soolõime ning seadnud kõigi poliitikavaldkondade läbivateks eesmärkideks soolise võrdõiguslikkuse ja võrdsed võimalused kõigile. Strateegias on sätestatud poliitikaeesmärgid ja meetmed, mille abil saavutada 2025. aastaks sooliselt märksa võrdõiguslikum Euroopa.

Galileo programmi otsingu- ja päästeteenus võimaldab vähendada avariimajakate leidmiseks kuluva aja vähem kui 10 minutini. Alates 2020. aastast saadetakse hädasignaalile vähem kui 15 minutiga vastus kinnitusega, et taotlus on kätte saadud ja abi on teel, mis on ainulaadne uus funktsioon, mida pakub ainult Galileo.

Praeguseks on Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist rahastatud ligi 15 000 projekti, mille eesmärk on säilitada merekeskkonda ja tagada suurem ressursitõhusus.

2019. aastal rahastati Erasmus Munduse magistriõppe raames nais- ja soouuringuid, kusjuures järgmise viie aasta kogueelarve on 4,5 miljonit eurot. Programmi ülesanne on koolitada soolise võrdõiguslikkuse eksperte, kes aitaksid kaasa meeste ja naiste suuremale võrdõiguslikkusele, ning konsortsiumisse kuuluvad kuus ülikooli neljas liikmesriigis ja Ühendkuningriigis.

Programmi LIFE raames on eraldatud 10 miljonit eurot 2013. aastal käivitatud Poola integreeritud projektile Małopolska, mille eesmärk on vähendada peenosakestest johtuvat reostust ().

Võttes arvesse nende eesmärkide omavahelist seotust, on enamik ELi eelarveprogramme mõeldud mitme kestliku arengu eesmärgiga tegelemiseks. Praegu aidatakse nende eesmärkide saavutamisele kaasa peaaegu 75 %ga ELi eelarveprogrammidest (46 programmi 61st). Need 46 programmi moodustasid 96 % ELi kogueelarvest. Järgmisel infograafikul on mitteammendavalt esitatud mõned näited selle kohta, kuidas ELi programmidega kestliku arengu eesmärkide saavutamisele kaasa aidatakse. ELi sidusa lähenemisviisiga toetatakse ELis ja kogu maailmas mitmesuguseid algatusi paljudes poliitikavaldkondades, et edendada kestlikku arengut kõigi jaoks.

EL on alustanud üleminekut vähese CO2-heitega, kliimaneutraalsele ja ressursitõhusale ringmajandusele, mis käib käsikäes suurema julgeoleku, jõukuse, võrdsuse ja kaasatusega. Seda silmas pidades on ELi kuluprogrammide ülesehituse ja rakendamise eesmärk saavutada iga poliitikavaldkonna eesmärgid, edendades samas kestlikkust asjaomaste programmide meetmete ja sekkumiste kaudu. Euroopa arengukonsensuse kaudu on EL ühtlasi viinud oma lähenemise rahvusvahelisele koostööle ja arengupoliitikale kooskõlla kestliku arengu tegevuskavaga 2030, asetades kestliku arengu eesmärgid ja Pariisi kokkuleppe oma välistegevuse keskmesse.

EL ja tema liikmesriigid on täielikult pühendunud eesmärgile olla kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamisel esirinnas ja saavutada 2030. aastaks üleminek, milles kedagi ei jäeta kõrvale. Kestliku arengu tegevuskava 2030 on ÜRO egiidi all vastu võetud ühine tegevuskava rahumeelse ja jõuka maailma saavutamiseks ning on ELi väärtuste ja Euroopa tuleviku seisukohast ülimalt tähtis. EL on võtnud kohustuse rakendada kestliku arengu eesmärke () nii sise- kui ka välispoliitikas. Alates tegevuskava vastuvõtmisest 2015. aastal on EL teinud märkimisväärseid edusamme kestliku arengu eesmärkide saavutamisel ning jätkab oma jõupingutuste suurendamist. COVID-19 pandeemia on näidanud, et 2030. aasta tegevuskava täielik rakendamine on ülioluline, et kriisi järel paremini taastuda. Kestliku arengu eesmärgid pakuvad kestliku taastumise üldist kava.

Parlament, nõukogu ja komisjon on kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega kokku leppinud, () et bioloogiline mitmekesisus süvalaiendatakse ka ELi eelarvesse, kusjuures 2024. aasta eesmärk on 7,5 %, mis tagab, et panus ei vähene, ning 2026. ja 2027. aasta eesmärk on 10 %. Kumulatiivselt tähendab see järgmise pikaajalise eelarve kõrgemat ambitsioonitaset kui eelmisel perioodil. See on kooskõlas avaldusega, mis on tehtud elurikkuse strateegias aastani 2030, et bioloogilise mitmekesisuse meetmed nõuavad aastas vähemalt 20 miljardi euro ulatuses „era- ja avaliku sektori vahendite kaasamist riikide ja ELi tasandil“, milles peamine võimaldav tegur on ELi eelarve.

Ajavahemikul 2014–2020 eraldas EL bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu võitlemiseks 85 miljardit eurot ehk kumulatiivselt keskmiselt 8 % mitmeaastasest finantsraamistikust. 4. lisas on esitatud mitu näidet konkreetsetest saavutustest, mida on rahastatud ELi eelarvest ja mis aitasid kaasa bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisele.

Bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamine ja liigirikkuse taastamine on ELi peamine eesmärk, mis on sätestatud ka president von der Leyeni poliitilistes suunistes () ja Euroopa rohelises kokkuleppes. Bioloogilise mitmekesisuse rahastamise ja ressursside kasutuselevõtu suunad on kehtestatud ELi elurikkuse strateegias. EL rahastab bioloogilise mitmekesisuse kaitset, lisades peamistele rahastamisvahenditele eesmärgid, mis on sätestatud ELi elurikkuse strateegias aastani 2030.

2021.–2027. aasta pikaajalises eelarves on EL oma kliimamuutustega võitlemise eesmärke veelgi suurendanud. Eelarvest eraldatakse vähemalt 30 % mitmeaastase finantsraamistiku ja taasterahastu „NextGenerationEU“ vahenditest ELi kliimaeesmärkide saavutamiseks. Selleks et tagada ELi eelarve edukus selle eesmärgi saavutamisel, on kokkulepitud paketi ja poliitiliste läbirääkimiste käigus tehtud mitu parandust:

Süvalaiendamine on horisontaalsete prioriteetide ja eri poliitikasuundi hõlmavate valdkondade kaasamine nii sise- kui ka välistegevuse programmide kavandamise, ettevalmistamise, rakendamise ja hindamise etapis. Kuna sama meetmega saab samal ajal täita eri eesmärke, soodustab süvalaiendamine ELi eelarves sünergiat rahaliste vahendite kasutamisel piiratud hulga valdkondadevaheliste prioriteetide jaoks, mille tulemus on kulutuste suurem järjepidevus ja kulutõhusus. Selles osas selgitatakse, kuidas rakendatakse ELi eelarves valdkondadevahelist poliitikat kliimamuutuste vastu võitlemiseks, bioloogilise mitmekesisuse kaitseks, ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks ja soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks.

Uute kuluprogrammide abil kehtestab komisjon ELi eelarve jaoks terviklikuma ja ühtsema tulemusraamistiku (). See põhineb 1) tulemuslikkuse integreerimisel poliitika kujundamisse programmide hindamise kaudu; 2) iga-aastases eelarvetsüklis üksikprogrammide tulemuslikkuse ja nende eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude hoolikal jälgimisel ja aruandlusel ning 3) selle tagamisel, et ELi eelarvest panustatakse selliste üldiste horisontaalsete poliitiliste eesmärkide saavutamisse nagu kliima, digivaldkond ja majanduse elavdamine. Tulemuste jälgimiseks programmi rakendamise kõigis etappides kasutatakse ühtlustatud kvaliteetseid näitajaid ning baasstsenaariumi ja eesmärkide hindamise selget metoodikat. Kindel seire- ja hindamisraamistik annab tõendusmaterjali tulevaste finantsprogrammide kavandamiseks.

Üleminek 2021.– 2027. aasta pikaajalisele eelarvele on suur samm edasi ka ELi eelarve tulemusraamistiku seisukohast. Komisjon on võtnud väga tõsiselt perioodil 2014–2020 saadud kogemusi ning parlamendi, nõukogu ja kontrollikoja soovitusi.

Suurem osa taasterahastu „NextGenerationEU“ vahenditest (kuni 672,5 miljardit eurot) investeeritakse taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu. Sellest vahendist antakse ulatuslikku rahalist toetust riiklike investeeringute ja reformide jaoks sellistes olulistes valdkondades nagu rohepööre ja digiüleminek. Taaste- ja vastupidavusrahastust toetuse saamiseks esitavad ELi liikmesriigid komisjonile taaste- ja vastupidavuskavad, milles nad selgitavad, kuidas raha taastumise toetamiseks ja vastupanuvõime suurendamiseks kasutatakse. Nendes kavades tuleb arvesse võtta Euroopa poolaasta raames kindlaks tehtud probleeme ning rohepöörde ja digiüleminekuga seotud raskusi. Komisjon hindab neid kavasid ja seejärel kiidab selle hinnangu heaks nõukogu. Kui vahe-eesmärgid ja eesmärgid, mille saavutamise kohustuse liikmesriigid on endale võtnud, on saavutatud, makstakse rahastamisvahendid välja mitme osamaksena.

Taasterahastu „NextGenerationEU“ on 750 miljardi euro suurune ajutine taasterahastu, mis koosneb lisaks ELi pikaajalisele eelarvele tagastamatutest toetustest ja laenutoetustest ning on keskendatud taastumise üliolulistele esimestele aastatele. Taasterahastu „NextGenerationEU“ vahendeid investeeritakse mitmesse programmi, mis aitavad kaasa majanduse taastumisele.

·EL on seadnud eesmärgiks, et 50 % või rohkem pikaajalise eelarve kogusummast, sealhulgas NextGenerationEU raames, kasutatakse selleks, et toetada Euroopa Liidu moderniseerimist teadusuuringute ja innovatsiooni kaudu; õiglast kliimapööret ja digiüleminekut; valmisolekut, taastumist ja vastupidavust.

COVID-19 pandeemia põhjustas maailma ja ELi majanduses suure šoki, millel olid rasked sotsiaal-majanduslikud tagajärjed. See tõi kaasa ELi sisemajanduse koguprodukti vähenemise 7,4 protsendipunkti võrra ning seejärel oodati 2021. aastal 4,1 protsendipunkti suurust kasvu (). Samuti kohandati ja võeti kasutusele ühtekuuluvuspoliitika programme, et toetada kriisile reageerimist koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatuste ( ) kaudu. Komisjon keskendus sellele, et suurendada võimalikult palju nende vahendite paindlikkust kõigi taotluste kiire käsitlemise võimaldamiseks lihtsamate ja kiiremate menetluste alusel. See hõlmas kaasrahastamise maksimaalse määra suurendamist 100 %ni, fondide- ja piirkondadevaheliste ülekannete hõlbustamist ning rahastamispakettide suurendamist rahastamisvahendite kaudu. Üldiselt on see paindlikkus võimaldanud praeguseks algatuse raames kasutada 23,3 miljardit eurot () Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest. Need algatused aitasid rahuldada kõige pakilisemaid vajadusi meditsiinitarvete ja -seadmete järele ning abistasid majanduskriisi mõjuga toimetulekul lühendatud tööaja kavade toel, mille eesmärk oli säilitada inimeste tööhõive pandeemia ajal, rahalise toetusega väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning otseste likviidsussüstidega.

Kõigile maailma inimestele ohutu ja tõhusa vaktsiini väljatöötamisse kaasati nii avaliku kui ka erasektori investeeringud. Alates 2020. aasta jaanuarist on komisjon algatuse „Horisont 2020“ raames kaasanud üle 781 miljoni euro, et arendada vaktsiine, uusi ravimeetodeid, diagnostilisi teste ja meditsiinisüsteeme, mis aitaksid takistada COVID-19 levikut ja päästa elusid. Muu hulgas kaasati erakorraliste uuringute erifond, innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõte (ühisettevõte IMI 2) ja 164 miljonit eurot Euroopa Innovatsiooninõukogu katseprojekti raames algatatud projektikonkursi kaudu.

Lisaks laiendati alates 1. aprillist 2020 Liidu Solidaarsusfondi kohaldamisala, et see hõlmaks ulatuslikke rahvatervisealaseid hädaolukordi. 2021. aastal tehakse liikmesriikidele ja kandidaatriikidele, keda COVID-19 kriis on raskelt mõjutanud, kättesaadavaks kokku 530 miljonit eurot, et rahastada abi andmist elanikkonnale (meditsiini, tervishoiusektori ja elanikkonnakaitsega seotud meetmed) ning viiruse leviku piiramiseks võetavaid meetmeid.

·Komisjon asutas terviseseadmete teabevõrgustiku, ( ) mille peamine ülesanne oli koostada ülevaade oluliste meditsiinivahendite vajadustest liikmesriikides, et viia kokku ELi tasandi pakkumine ja nõudlus. Samuti pakkus võrgustik abi tööstusettevõtetele ja sidusrühmadele, kes seisid silmitsi tehniliste ja õiguslike takistustega. Näiteks saadeti elanikkonnakaitse mehhanismi raames abivajavatesse riikidesse hingamisaparaate, kaitseriietust ja desinfektsioonivahendeid ning lähetati ka erakorralise meditsiini rühmi. COVID-19 kriisi esimese laine ajal lähetati ELi elanikkonnakaitse mehhanismi raames Itaaliale ja Leedule appi riiklikud erakorralise meditsiini rühmad. Samamoodi toetasid ELi meditsiinirühmad ka selliseid partnerriike nagu Armeenia ja Aserbaidžaan. Erakorralise toetuse rahastamisvahendi raames rakendas komisjon ka liikuvuspaketti, et aidata rahastada patsientide, meditsiinirühmade ja esmatarbekaupade transporti.

Kuna 2021. aasta esimeses kvartalis seisid paljud liikmesriigid silmitsi nakkuse kolmanda laine ja viiruse uute variantidega, on erakorralise toetuse rahastamisvahendit 2021. aastal tugevdatud 232 miljoni euro () suuruse täiendava kulukohustuste assigneeringuga. Sellest toetatakse uusi meetmeid, nagu ELi digitaalsete COVID-tõendite koostalitlus, ELi reovee seire süsteem, reisija asukoha vormide vahetamise platvormi edasiarendamine ja uute viirusevariantide kindlakstegemiseks eritestide ostmine, et annetada need liikmesriikidele.

·Selle rahastamisvahendi abil on komisjon liikmesriikidele jaotamiseks hankinud enam kui 10 miljonit meditsiinitöötajate maski; umbes 200 miljonit antigeeni kiirtesti ja 34 000 ravikuuri jagu ravimit Remdesivir, mille järele oli nõudlus kõigis liikmesriikides, sest see oli ainus ELis heaks kiidetud ravim COVID-19 raviks, kuid riiklikud lepingud ei olnud kättesaadavad.

·Rahastati testimis- ja intensiivravialast koolitust.. Lisaks sõlmiti leping, et osta desinfitseerimisroboteid annetamiseks haiglatele. Need robotid kasutavad ultraviolettvalgust ja desinfitseerivad haiglate tavapalatid vaid 15 minutiga, mis aitab COVID-19 levikut ennetada ja vähendada. Euroopa Komisjon jaotas erakorralise toetuse rahastamisvahendi kaudu ELi haiglatele umbes 200 sellist robotit.

· 2020. aasta peamine prioriteet oli 2,6 miljardi COVID-19 vaktsiini doosi () kindlustamine, kui vaktsiini ohutus ja tõhusus on tõestatud, kooskõlas vaktsiiniarendajatega sõlmitud eelostulepingutega. Nende lepingutega omandas erakorralise toetuse rahastamisvahend õigused osta ELi vaktsiinistrateegia raames ELi liikmesriikidele kuni 2,6 miljardit vaktsiinidoosi kuuelt vaktsiinitootjalt (AstraZeneca, BioNTech-Pfizer, CureVac, Johnson & Johnson, Moderna ja Sanofi-GlaxoSmithKline). Vaktsiiniportfelli mitmekesistamisega suurendas komisjon ELi kodanike võimalusi saada võimalikult kiiresti ja vajalikus ulatuses juurdepääs kõigile edukatele vaktsiinikandidaatidele. Selle tulemusena võeti ELis esimene vaktsiin kasutusele enne 2020. aasta lõppu ( ). Selleks eraldati 86 % kättesaadavatest rahalistest vahenditest ELi eelarvest ning aasta lõpus tegid ka liikmesriigid selle meetme jaoks sissemakseid sihtotstarbelise välistuluna kogusummas 750 miljonit eurot. Kooskõlastatud ELi lähenemisviis tagas, et liikmesriikidel oli võimalik jagada tol ajal veel tõestamata tõhususega vaktsiinide väljatöötamisse investeerimise riski ning nad said juurdepääsu suurele hulgale vaktsiinitehnoloogiatele ja ettevõtjatele.

Rahastatavate meetmete prioriteetide kindlaksmääramisel tegi komisjon liikmesriikidega korrapäraselt koostööd, et mõista nende vajadusi. Selle põhjal otsustas komisjon varakult, et vahend võib anda kõige rohkem lisaväärtust, kui sellest toetatakse ELi vaktsiinialgatust, milles osalevad kõik 27 liikmesriiki.

Komisjon mobiliseerib ELi ressursse ka väljaspool pikaajalist eelarvet, näiteks Euroopa Investeerimispanga ja muude vahendite kaudu. Euroopa Liidu eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) loodi selleks, et aidata liikmesriikidel kaitsta töökohti ja töötajate sissetulekuid COVID-19 pandeemia tingimustes. Sellest antakse rahalist abi ELi laenudena lühendatud tööaja kavade ja muude sarnaste meetmete toetamiseks, et aidata liikmesriikidel kaitsta töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid töötuse ja sissetuleku kaotuse ohu eest. Programm on tugev solidaarsuse väljendus. Selle sotsiaalsete põhjuste kajastamiseks toimub rahastamine sotsiaalsete võlakirjade emiteerimise vormis. Selle eelarve on kuni 100 miljardit eurot ja 2020. aasta lõpuks oli liikmesriikidele makstud toetust 40 miljardit eurot ().

See kokkuhoid on saavutatud ajal, mil komisjonilt oodatakse üha enam tulemuste saavutamist sellistes valdkondades nagu rohepööre ja digiüleminek, tööstuspoliitika, majanduse ja sotsiaalvaldkonna elavdamine, ränne, õigusriigi põhimõte ja kaitsekoostöö. Seda survet on suurendanud töökoormus, mis on kaasnenud ELi tervikliku lähenemisviisi väljatöötamise ja rakendamisega, et reageerida COVID-19 pandeemiale ja selle tagajärgedele. Sellest hoolimata on komisjon märkimisväärse hulga töötajaid ümber paigutanud, et toetada oma juhtalgatuste elluviimist ja kiiret reageerimist pandeemiale. Uue finantsraamistiku eelarvepiirangud nõuavad veelgi tugevamat prioriteetide seadmist ja tõhususe edasist parandamist, et EL saaks oma prioriteete ka edaspidi täita.

ELi halduseelarve, millest toetatakse nii eelarve haldamist kui ka Euroopa Liidu institutsioonide kogu tegevust, moodustas 2020. aastal vaid väikese osa kogueelarvest. Komisjon on koos teiste institutsioonidega võtnud meetmeid kogu oma tegevuse tõhususe parandamiseks ning saavutanud 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus märkimisväärse kokkuhoiu, muu hulgas vähendades aastatel 2013–2017 töötajate arvu 5 % (). Euroopa Kontrollikoda on seda kokkuhoidu kinnitanud, juhtides samas tähelepanu selle negatiivsetele tagajärgedele töötajate jaoks ().

Peamiselt COVID-19ga seotud meetmete tulemusel muutus 2020. aasta eelarve võrreldes eelarvepädeva institutsiooni algselt vastu võetud eelarvega märkimisväärselt. Euroopa Parlamendis ja nõukogus vastu võetud muudatusettepanekutega suurendati ELi 2020. aasta eelarvet 10,2 miljardi euro () võrra maksete assigneeringute ja 5,2 miljardi euro võrra kulukohustuste assigneeringute osas, et lahendada COVID-19 kriis, eelkõige selleks, et katta erakorralise toetuse rahastamisvahendi täiendavad vajadused maksete assigneeringute järele COVID-19 vaktsiinide strateegia rahastamiseks ja ühtekuuluvuse valdkonna lisamaksete vajadused koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatuste vastuvõtmise järel. Muudetud on ka prioriteete seoses oluliste rahaliste vahenditega, mis suunati ümber COVID-19 kriisiga seotud eesmärkide saavutamisele.

Uues pikaajalises eelarves on eelarverubriikide struktuuri muudetud, et suurendada läbipaistvust ja tagada täpne kooskõla peamiste poliitiliste prioriteetidega. Käesoleva lisa punktides 1.2–1.7 esitatud tulemuslikkuse analüüs põhineb perioodi 2021–2027 uutel eelarverubriikidel.

2020. aasta oli ELi eelarve jaoks mitmes mõttes pöördeline aasta. See oli von der Leyeni komisjoni esimene täisaasta. ELi 2020. aasta eelarvel oli oluline roll von der Leyeni komisjoni ambitsioonikate peaeesmärkide toetamisel. Näiteks aitas see kaasa rohepöörde ja digiülemineku ettevalmistamisele ning solidaarsuse ja turvalisuse edendamisele nii ELis kui ka koostöös meie rahvusvaheliste partneritega. 2020. aasta oli ka COVID-19 puhangu aasta, mis muutis vajalikuks kiired ja olulised muudatused kriisi ohjamiseks ja kriisist taastumiseks (vt punkt 1.1.2 allpool).

Ehkki seireteave annab kasulikke teadmisi edusammude kohta, saab lõplikke järeldusi programmi tulemuslikkuse kohta teha alles pärast käimasolevate programmide lõpetamist antavate üksikasjalike hinnangute põhjal. Hindamisel tuleb võtta nõuetekohaselt arvesse COVID-19 pandeemia mõju ning meetmeid, mida on võetud ELi rahaliste vahendite ümbersuunamiseks ja prioriteetide muutmiseks, et toetada kriisi tagajärgede kõrvaldamist ja kriisist taastumist.

ELi programmide mitmeaastase kestuse tõttu saab selles valdkonnas saavutatud tulemusi hinnata üksnes mitmeaastases kontekstis. Käesolev aruanne põhineb kõige uuematel toimivuse tulemustel. 2020. aasta lõpus kättesaadav aruandlusteave, mis on esitatud 3. lisas „Programmide tulemuslikkuse ülevaade“, näitab, et enamiku programmide puhul liigutakse edukalt programmitöö perioodi alguses seatud eesmärkide saavutamise poole. Näiteks edasiliikumine ühtekuuluvuspoliitika programmi raames toimub hoolimata perioodi alguses tekkinud viivitustest kiiresti. Kui mõne programmi rakendamisel tekkis konkreetseid probleeme, siis on lisas „Programmide tulemuslikkuse ülevaade“ täiendavalt selgitatud, kuidas need probleemid on mõjutanud tulemuslikkust ja milliseid leevendusmeetmeid on võetud.

2020. aasta novembris avaldas Euroopa Kontrollikoda uue aruande ELi eelarve tulemuslikkuse kohta. Kontrollikoda uuris üksikasjalikult komisjoni üldisi tulemusaruandeid ja eelarve üheksat kuluprogrammi. Aruandes jõuti järeldusele, et komisjonil on tulemusaruannete koostamiseks paika pandud kindel menetlus, ja tõstis esile arvukad tehtud edusammud, kuid osutas samas sihtvaldkondadele, mis vajavad veelgi täiustamist.

Nagu eelmiselgi aastal, on komisjon selle prioriteedi rõhutamiseks lisanud iga-aastasele juhtimis- ja tulemusaruandele programmi tulemuslikkuse ülevaate. See on veelgi tõhustanud programmide tulemuslikkuse süstemaatilist hindamist nii eelarve projektile lisatud programmiaruannetes kui ka programmi tulemuslikkuse ülevaates.

Komisjon peab jätkuvalt kõige tähtsamaks ELi kulutuste tulemuslikkust. Ta on võtnud endale kohustuse tagada, et ELi eelarvet täidetakse kooskõlas kõige rangemate finantsjuhtimise standarditega ja et see on eesmärkide saavutamisel võimalikult tõhus.

2.4. Further developments: outlook for 2021 and beyond84

2.1. Strong tools to manage the EU budget in a complex environment52

Annex 2 – Internal control and financial management 51

1.7. Neighbourhood and the world44

2.4. Further developments: outlook for 2021 and beyond85

2.1. Strong tools to manage the EU budget in a complex environment53

Annex 2 – Internal control and financial management 51

1.7. Neighbourhood and the world44

ELi humanitaarabi, mille juured on kindlalt inimlikkuse, neutraalsuse, erapooletuse ja sõltumatuse aluspõhimõtetes, on aidanud päästa elusid ja leevendada kannatusi kõikjal maailmas. Humanitaarvajadused, mis ulatuvad pikaajalistest konfliktidest Aafrikas ja Lähis-Idas kuni tõsiste toidukriisideni, suurenevad olemasolevatest ressurssidest kiiremini, mis seab ohtu abi kättetoimetamise neile, kes seda kõige rohkem vajavad. EL jätkas oma humanitaarmissiooni, jagades 2020. aastal loodus- ja inimtegevusest tingitud katastroofide all kannatavatele riikidele üle 2 miljardi euro väärtuses humanitaarabi. Sellega on EL ja selle liikmesriigid üheskoos jätkuvalt maailma suurim humanitaarabi doonor, kelle osakaal kogu maailma humanitaarabis on üle 36 %.

ELi toetust oma põhiväärtustele tugevdab lisaks demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend. Hoolimata kasvavatest rünnakutest rahvusvahelise inimõiguste süsteemi ja rahvusvahelise õigussüsteemi vastu on komisjon jätkanud oluliste institutsioonide, sealhulgas Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo toetamist. Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi inimõigustealane kriisirahastu pakub paindlikku rahastamismeetodit reageerimiseks olukordadele, kus põhivabadusi on tõsiselt vajaka, kus oht inimeste turvalisusele on kõige suurem, kus inimõiguste organisatsioonid ja inimõiguste kaitsjad töötavad erakordselt rasketes tingimustes või kus konkursikutse avaldamine ei oleks asjakohane. Näiteks oli 2020. aastal ELi valimisvaatlusmissioonide korraldamiseks COVID-19 pandeemia tõttu vaja paindlikkust ja kohanemisvõimet reisipiirangute ning keerukate sanitaartingimuste suhtes.

2020. aastal jätkati Colombia valitsuse ja FARCi (Colombia Revolutsioonilised Relvajõud) vahelise rahulepingu rakendamise toetamist liidu välistegevuse usaldusfondist Colombia jaoks, mida osaliselt rahastatakse arengukoostöö rahastamisvahendist. Sellega muudeti ELi poliitiline toetus rahulepinguks, eriti seoses elementidega, mis on seotud maaelu reformi, maareformi ning Colombia Revolutsiooniliste Relvajõudude endiste võitlejate sotsiaalse ja majandusliku taasintegreerimisega. Ka pakkus fond 2020. aastal toetust 39 partnerriigile, et muuta nende riiklikud sotsiaalkaitsesüsteemid kaasavamaks, rahaliselt jätkusuutlikumaks ja reageerimisvõimelisemaks sellistele šokkidele nagu COVID-19 kriis.

Inimõigused ja demokraatia on paljudes riikides tõsise surve all – olukord on COVID-19 kriisi tõttu veelgi halvenenud. 2020. aastal tegi EL koostööd Ladina-Ameerika ja Aafrika ajakirjanike toetamiseks kodanikuühiskonna organisatsioonide konsortsiumidega ning rahastas COVID-19 demokraatiale ja inimõigustele avalduva mõju ülemaailmse monitooringu loomist ( ).

COVID-19 pandeemia on sundinud maailma riikide juhte haridussüsteeme ümber mõtestama ning see tõstis esile ühendatusesse ja digitaliseerimisse investeerimise tähtsuse. Digitaal- ja andmetehnoloogiad on olnud ELi reageerimise põhitegur; Euroopa tiimi lähenemisviisi raames võeti kasutusele umbes 60 miljonit eurot ja suunati ümber vahetutele reageerimismeetmetele, et pakkuda leevendust partnerriikide sotsiaal-majanduslike süsteemide jaoks, andes inimestele võimaluse jätkata haridusteed ning saada juurdepääs tervisealasele teabele ja tervishoiuteenustele.

EL, selle liikmesriigid ja Euroopa finantseerimisasutused algatasid Euroopa tiimi lähenemisviisi ühise reageeringuna COVID-19-le ja selle abil võeti edukalt kasutusele 40 miljardit eurot. 2020. aastal alustatud programmitöö protsessist on välja töötatud umbes 150 Euroopa tiimi algatuste ideed. Need on ümberkujundamise juhtprojektid, mis kavandatakse, mida rahastatakse ja viiakse ellu ühiselt, Euroopa tiimi lähenemisviisi kohaselt.

2020. aasta viis meid ka lähemale uuele partnerluslepingule Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide organisatsiooni 79 liikmega. Uus ambitsioonikas leping, teise nimega Cotonou leping, sõlmiti selleks, et kujundada ümber partnerite suhted, pöörates erilist tähelepanu piirkondadele, ühtlasi võimaldab see järgmise kahe aastakümne jooksul paremini globaalseid probleeme lahendada.

Kui maailma riikide juhid võtsid vastu ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, nägid nad ette vajadust ühise raamistiku järele, et lahendada samaaegselt mitu globaalset probleemi. Pandeemia ja selle tagajärgede valguses muutus kestliku arengu edendamine ülimalt pakiliseks küsimuseks. 2020. aastal süvendas COVID-19 olemasolevat ebavõrdsust ja andis tagasikäigu aastate jooksul tehtud edusammudele. Muutusi toova tegevuskava edendamiseks hakkas EL koos oma partneritega ellu viima ülemaailmset taastumisalgatust, mille eesmärk on vähendada ebavõrdsust ning edendada inimarengut ja õiglast rohepööret ülemaailmsel tasandil.

Tuneesias ja Marokos on ELi ja Euroopa Nõukogu ühisprogrammi „Kestliku demokraatliku valitsemise ja inimõiguste tagamine Vahemere lõunaosas“ raames tehtud aktiivselt tööd selle nimel, et käsitleda soolist vägivalda inimõiguste rikkumisena. Tuneesia taotles 2019. aasta novembris ühinemist Istanbuli konventsiooniga.

Idanaabruses on toetus keskendatud peamiselt Ukrainale, kuna riik seisab silmitsi jätkuva sise- ja välisagressiooniga. EL toetas Ukrainat tema vastupidavuse suurendamisel, et kahjulikku mõju vähendada. EL aitas Ukraina ulatuslikule reformiprogrammile ja riigi majanduse stabiliseerimisele kaasa enneolematute abipakettidega (umbes 1,6 miljardit eurot kahepoolset abi 2014.–2020. aastal). Abi anti muu hulgas detsentraliseerimise (Ukraina kohaliku tasandi volituste suurendamise, aruandekohustuse ja arenguprogramm), korruptsioonivastase võitluse (Euroopa Liidu korruptsioonivastane algatus), õigusriigi (Pravo-Justice) ja avaliku halduse reformi raames (Ukraina avaliku halduse ulatusliku reformi toetamine).

Idapartnerlus loodi 2009. aastal eesmärgiga edendada põhjalikumat demokraatlikku ja majanduslikku arengut ning korruptsioonivastaseid meetmeid endistes Nõukogude Liidu riikides. Praegu ELi liikmeks saamise ilmseid väljavaateid ei ole ning mitmes põhimõttelises partnerriigis on ELi põhimõtete toetamiseks võetud meetmetega tehtud edusammud olnud aeg-ajalt aeglased. Eriti puudutab see demokraatiat, sõnavabadust ja korruptsioonivastaseid meetmeid. Sellest hoolimata on EL toetanud partnerluse algusest saadik enam kui 125 000 ettevõtjat, taganud 2 miljardi euro väärtuses laene, säilitanud üle 250 000 töökoha ja aidanud luua umbes 34 000 uut töökohta.

Ühinemiseelse abi rahastamisvahendiga toetab EL kandidaatriikide või potentsiaalsete kandidaatriikide reforme rahalise ja tehnilise abiga. Vahenditega parandatakse riikide suutlikkust kogu ühinemisprotsessi vältel, mille tulemuseks on piirkonna järkjärguline soodne areng. Perioodil 2014–2020 saavutati olulised vahe-eesmärgid. 2019. aasta mais võttis komisjon vastu arvamuse Bosnia ja Hertsegoviina taotluse kohta ja määras kindlaks 14 põhiprioriteeti, mille riik peab täitma ELiga ühinemisläbirääkimiste alustamiseks. 2018. aasta juulis kinnitas komisjon, et Kosovo () on täitnud kõik viisavabaduse kriteeriumid. 2020. aasta märtsis kiitis Euroopa Ülemkogu heaks otsuse alustada ühinemisläbirääkimisi Albaania ja Põhja-Makedooniaga. Alates 2014. aasta jaanuarist on Serbiaga avatud läbirääkimised 18 peatüki üle, samas kui kaks on ajutiselt suletud. 2020. aasta seisuga oli Montenegroga avatud 33 peatükki. Selleks et veelgi toetada majanduse pikaajalist taastumist ja kiirendada piirkonnas lähenemist ELile, esitas komisjon 2020. aasta oktoobris majandus- ja investeerimiskava Lääne-Balkani jaoks, millega antakse kuni 9 miljardi euro ulatuses toetusi, samal ajal kui uus Lääne-Balkani tagatisrahastu suurendab investeeringuid kuni 20 miljardi euro võrra. Kava edendab tugevat piirkondlikku integratsiooni ka ühise piirkondliku turu kaudu, mille Lääne-Balkani riigijuhid 2020. aasta novembris heaks kiitsid (). 2020. aastal jätkas komisjon piirkonna sotsiaal- ja majandusreformide toetamist majandusreformi programmide kaudu ning 1) ergutades Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtete rakendamist nendes riikides, 2) tugevdades piirkondlikku koostööd partnerluses Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ja piirkondliku koostöönõukoguga ning 3) laiendades liidu acquis’ kasutuselevõttu.

5,1 miljardi euro suurune Euroopa välisinvesteeringute kava peaks kaasama rohkem kui 50 miljardi euro ulatuses investeeringuid ELi naaberriikidesse ja Aafrikasse. See toob juba kasu üksikisikutele, kogukondadele ja väikeettevõtjatele. 2020. aastal muudeti kava sihtvaldkondi, et aidata reageerida COVID-19 pandeemiale, sealhulgas 400 miljonit eurot COVAXi mehhanismi rahastamiseks.

Euroopa naabruspoliitika eesmärk on seada sisse erisuhted 16 ELi naabriga Vahemere lõunaosas ja idapartnerluse riikides ning see keskendub neljale prioriteetsele valdkonnale (hea valitsemistava, demokraatia, õigusriik ja inimõigused; majanduse areng; julgeolek ning ränne ja liikuvus), et suurendada ELi naaberriikide ja -ühiskondade vastupidavust. Laienemispoliitikaga suunatakse, toetatakse ja jälgitakse ELiga ühineda soovivate riikide reforme kooskõlas ELi väärtuste, seaduste ja standarditega. See soodustab rahu ja stabiilsust ning aitab parandada inimeste elukvaliteeti.

Jõupingutusi õiglase ja võrdse juurdepääsu tagamiseks COVID-19 vaktsiinidele väikese ja keskmise sissetulekuga riikides juhitakse COVAXi mehhanismiga. Euroopa tiim, kes on andnud ligi 2,5 miljardit eurot, on üks peamisi COVAXi mehhanismi panustajaid. Komisjon osaleb COVAXi mehhanismis taskukohaste COVID-19 vaktsiinide võrdse kättesaadavuse tagamiseks ning oli 2021. aasta jaanuariks panustanud tagatistena 1 miljard eurot. COVAXi mehhanismi eesmärk on hankida vähemalt 2 miljardit annust COVID-19 vaktsiine – sellest piisab, et vaktsineerida igas riigis vähemalt 20 % elanikkonnast.

EL edendab oma põhiväärtusi kogu maailmas välistegevuse programmide kaudu, rahastades meetmeid, mis aitavad edendada demokraatiat, rahu, solidaarsust, stabiilsust, vaesuse kaotamist, jõukust ja loodusvarade kaitset ELi naabruses ja kogu maailmas. Lisaks on ELi osalemine ühendatuse loomises osa rohe- ja digipöördest. ELi eelarve aitab edendada kestlikku majandust; sotsiaalset ja digitaalset arengut; inimõiguste kaitset, head valitsemistava ja õigusriiki. Nii ELi ühendatuse strateegiline kavatsus kui ka praktiline rakendamine on jätkuvalt ELi geopoliitilise tegevuskava keskmes. 2021.–2027. aasta pikaajalises eelarves on selle valdkonna algatused koondatud rubriiki „Naabrus ja maailm“.

Kuna probleemid muutuvad üha globaalsemaks, peab ELil olema maailmas aktiivsem roll ja tugevam hääl tänu sellele, et tugevdatakse tema positsiooni demokraatia eestvõitlejana ning edendatakse avatud ja õiglast kaubandust, partnerlust, mitmepoolsust ja eeskirjadel põhinevat maailmakorda. Eesmärk on tugevdada suhteid partnerriikidega, edendada kestlikku arengut ja arendada ELi kriisiohjesuutlikkust.

Sisejulgeolekufondi politseitöö tegevussuund () aitab võidelda kuritegevuse ohtude, terrorismi ja julgeolekuohtude vastu. Riiklike ametiasutuste vahelise vastastikuse usalduse ja teabevahetuse tugevdamiseks on loodud kokku 21 ELi võrgustikku ning selle tegevussuuna raames rahastatakse riiklike broneeringuinfo süsteemide loomist, mis võimaldab riiklikel õiguskaitseasutustel vahetada teavet kahtlust äratavate lennureisijate kohta. Lisaks võitleb EL usu- ja usutalituste vabaduse kaitsmise eest. Seepärast eraldati 2020. aastal liikmesriikidele ja usukogukondadele 23 miljonit eurot, et kaitsta kultuskohti ja avalikke ruume. Uues terrorismivastases tegevuskavas () on sätestatud ELi tasandi edasised meetmed, et terrorismiohtu paremini prognoosida, ära hoida, selle eest kaitsta ja sellele reageerida.

Euroopa Liidu kaitsetööstuse killustatuse kaotamiseks ja järgmise põlvkonna elutähtsa kaitsevõime loomiseks võeti 2018. aasta juulis kaheks aastaks, st kuni 31. detsembrini 2020, vastu Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm, mille eelarve on 500 miljonit eurot. See suurendas ELi kaitsetööstuse konkurentsivõimet ja innovatsioonisuutlikkust ning liikmesriikide koostööd kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia arendusetapis, hõlbustades sellega mastaabisäästu paremat kasutamist. Arendusetapi toetamise kaudu aidatakse programmiga kaasa kaitsealaste teadusuuringute tulemuste paremale kasutuselevõtmisele ning see omakorda aitab kaotada teadusuuringute ja tootmise vahelise lõhe. Arvestades, et programmiga püütakse eelkõige soodustada eri liikmesriikide ettevõtjate koostööd, on programmi alusel rahastamiskõlblik üksnes selline tegevus, mida hakkab viima ellu konsortsium, mille moodustavad vähemalt kolm ettevõtjat, kes asuvad vähemalt kolmes eri liikmesriigis. Programmiga edendatakse liikmesriikide kaitsetööstuse osalejate vahelist koostööpõhist lähenemisviisi, kus ELi rahaline panus teeb võimalikuks kaitsevaldkonna arendusprojektid, mida muidu nende rahastamisvajaduste või kaasnevate tehnoloogiliste riskide tõttu ei alustataks. Peaaegu 40 % toetusesaajatest, kes saavad rahalisi vahendeid 2019. aasta Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi projektikonkursside alusel, on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, mis on Euroopa kaitsetööstuse elutähtis osa. Teine katseprogramm on liidu kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistav meede. 2020. aastal eraldati selle raames kümnele kaitseuuringute projektile rahalisi vahendeid 23 miljoni euro ulatuses. Nende programmidega sillutatakse teed täiemahulisele Euroopa Kaitsefondile, mille abil aidatakse alates 2021. aastast luua kaitsevaldkonna integreeritud tööstusbaasi kogu ELis.

Viimastel aastatel on turvalisuse valdkonna probleemid suurenenud. EL seisab üha sagedamini silmitsi olukordadega, mis on ajendanud tugevdama tema julgeolekuvõimet. Selles valdkonnas on olulised järgmised algatused: Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm, liidu kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistav meede ja Sisejulgeolekufondi politseitöö tegevussuund. 2021.–2027. aasta pikaajalises eelarves on selle valdkonna algatused koondatud rubriiki „Julgeolek ja kaitse“.

Uues rände- ja varjupaigaleppes teatati uuest strateegiast vabatahtliku tagasipöördumise ja taasintegreerimise tugevdamiseks ning selles nähakse ette, et ametisse nimetatakse tagasisaatmise koordinaator, keda toetab uus kõrgetasemeline tagasipöördumise võrgustik. See aitab tagada, et tagasisaatmine on ühine vastutus ja seda juhitakse ühtsel viisil.

Komisjon kehtestas 2020.–2021. aastaks uue ajutise ümberasustamissüsteemi, mille eesmärk on asustada ümber 20 000 inimest ja mille jaoks liikmesriigid võtsid ühise kohustuse tagada peaaegu 30 000 ümberasustamiskohta. See kinnitab liikmesriikide võetud ümberasustamise kohustust ja nende otsust laiendada ELis kaitse saamise turvalisi ja seaduslikke võimalusi. ELi 2020. aasta ühiselt võetud kohustus on peaaegu 50 % ülemaailmselt võetud kohustustest.

Koordineeritud ümberasustamine, millega pakutakse rahvusvahelist kaitset vajavatele inimestele seaduslikku võimalust ELi jõudmiseks, on alates 2015. aastast pidevalt suurenenud. 23. septembril 2020 avaldatud uues rände- ja varjupaigaleppes kinnitati turvaliste seaduslike võimaluste pakkumise tähtsust ning viimastel aastatel on üha enam tähelepanu pööratud seaduslikule rändele ja integratsioonile, mis on suunatud eri sihtrühmadele, ning seaduslike võimaluste loomisele ELi tasandil, millega täiendatakse ja arendatakse edasi liikmesriikide jõupingutusi. Programmitöö perioodil 2014–2020 eraldati ümberasustamiseks peaaegu miljard eurot.

Euroopa Liit on teinud märkimisväärseid investeeringuid välispiiride tõhusasse kontrollimisse ELi eri infosüsteemide () ja nende koostalitlusvõime kaudu, pakkudes piirivalvuritele ja politseiametnikele juurdepääsu ajakohasele teabele. Sisejulgeolekufond on aidanud tugevdada ka liikmesriikide nende ametiasutuste piirihaldussuutlikkust, kes tegutsevad Euroopa piiri- ja rannikuvalve riiklike osadena; selleks on rahastatud peamiselt nende tehnilisi võimalusi ja taristut. Samuti käis 2020. aastal ettevalmistustöö Euroopa piiri- ja rannikuvalve alalise korpuse esimeste meeskondade lähetamiseks 2021. aastal. Lisaks valmistas komisjon ette teisese õigusakti, mis on vajalik selleks, et Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet saaks alustada uute infosüsteemide ja nende koostalitlusvõime väljatöötamist ja arendamist.

Komisjon töötas 2020. aastal selle nimel, et tagada tugevad välispiirid ja ühise viisapoliitika ühtlustatud rakendamine, mis teeb võimalikuks täielikult toimiva Schengeni ala, mis on meie jõukuse, turvalisuse ja vabaduste põhitegur.

Hoolimata kaasatud rahaliste vahendite suhteliselt väikesest mahust võrreldes märkimisväärsete probleemidega tuleneb ELi tasandi meetmete peamine kasu koormuse jagamise eelistest. Suurema rändesurve all olnud liikmesriigid said toetust oma varjupaigasüsteemide ja vastuvõtuvõime parandamiseks ning neile anti kiiret ja strateegilist operatiivtoetust, millega tagati kohustuste õiglane jaotamine. 2021. aasta jaanuari lõpuks oli alates 2014. aastast antud erakorralise abi kogusumma ületanud 2,4 miljardit eurot, () mis võimaldas mitmel liikmesriigil, sealhulgas Kreekal, Hispaanial ja Itaalial, päästa merel inimelusid, parandada saabuvate rändajate vastuvõtuvõimalusi, pakkuda põhilisi tervishoiuteenuseid ja kaitsta haavatavaid rühmi. Hädaabi rahastamisvahendi roll 2021.–2027. aasta mitmeaastases finantsraamistikus on jätkuvalt oluline selleks, et tulla toime rändeolukorraga seotud ettenägematute sündmustega.

COVID-19 pandeemiale reageerimisel pakkusid turumeetmed vajalikku tuge, et tagada põllumajandustootjatele piisavad sissetulekud ja suurendada toiduga kindlustatust. ELi eelarvest rahastati piima- ja lihatoodete eraladustamistoetust, et stabiliseerida turge saadaoleva pakkumise ajutise vähendamisega. Konkurentsieeskirjade ajutine leevendamine COVID-19 eriomase riigiabi raamistiku abil aitas jätkata tegelemist turu tõsise tasakaalustamatusega ning oli seega abiks põllumajandustootjatele ja nende ühendustele tõsiselt kannatada saanud sektorites (nt piim, kartul, lilled, vein). Erandlikud turumeetmed võimaldasid suuremat paindlikkust turutoetusprogrammides (nt puuviljad, köögiviljad, oliivid ja oliiviõli, mesindus, vein). Paindlikkust pakuti ka koolipuuvilja-, -köögivilja ja -piima kava abil ning piimasüsteemi kaudu, mida kasutati seoses koolide sulgemisega, samuti kaubanduse juhtimise kaudu. Maaelu arenguprogrammidele võimaldati suuremat paindlikkust ja lihtsustati reegleid, et pakkuda erakorralist ajutist toetust Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist.

Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kaudu said toetust paljud rannikualade kogukonnad. 2019. aasta lõpus toetas fond ligi 15 % aktiivsest kalalaevastikust ja enam kui 4 000 laeva väikesemahulise rannapüügi sektoris. Fond tegeleb ka äärepoolseimate piirkondade probleemidega, eelkõige selleks, et tagada nendes piirkondades toodetud kalandus- ja vesiviljelustoodetele võrdsed võimalused.

Lisaks põllumajandussektorile luuakse Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi projektide kaudu ka kümneid tuhandeid töökohti sotsiaalse kaasamise ja vaesuse vähendamise eesmärgil. See on osa fondi eesmärgist toetada maapiirkondades laiemate probleemide lahendamist. Mitmesuguste algatuste kaudu ja vastavalt maaelu arenguprogrammide 2014–2020 koondeesmärkidele aidati ühise põllumajanduspoliitika raames sellel perioodil 17 miljonil maapiirkonnas elaval inimesel saada parem juurdepääs info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teenustele ja taristule. Praegu töötatakse välja maapiirkondade pikaajalist visiooni, et tulla toime paljude nende ees seisvate probleemidega (alates demograafilistest muutustest kuni ühendatuse, vaesusriski ja teenuste piiratud kättesaadavuseni). Juba on toimunud ulatuslik konsulteerimine mitmel teemal, eesmärgiga pöörata erilist tähelepanu maapiirkondades elavatele inimestele, samuti kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele. See ühendatakse ühise põllumajanduspoliitika territoriaalsele arengule avalduva mõju hindamise ja tulevikuvisiooni väljatöötamisega. Visiooni eesmärk on lahendada probleeme ja mureküsimusi, tuginedes ELi rohepöördest ja digiüleminekust tekkivatele võimalustele ning määrates kindlaks vahendid maapiirkondade elukvaliteedi parandamiseks, tagades poliitikasuundade sidususe, järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse, et need tooksid kasu maapiirkondadele ja -kogukondadele. Samuti aitab see kaasa põllumajandussüsteemi tulevikukindlusele ja aitab suurendada selle vastupanuvõimet, uurides sektori võimekust ja kasutades kõiki võimalusi parimal viisil.

Rakendatakse kavade ja sekkumiste süsteemi, et meelitada noori põllumajandusse ja hõlbustada ettevõtluse arengut maapiirkondades, näiteks kohalike töötlemisvõimaluste arendamisega. Viimastel aastatel on märkimisväärselt suurenenud nende põllumajanduslike ettevõtete osakaal, mis on saanud noorte põllumajandustootjate ettevõtluse arendamise toetust või investeeringuid. Ehkki ühise põllumajanduspoliitika põlvkondade vahetumise hõlbustamise meetmetel on olnud positiivne mõju noorte maapiirkondadesse meelitamisele ja tööhõive parandamisele, on üksikmeetmete mõju keeruline eristada välistegurite tugeva mõju tõttu, sealhulgas raskused maa ja kapitali kättesaadavusega, mis sõltub peamiselt riiklikust õigus-, sotsiaal- ja eelarvepoliitikast.

Hinnang Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi selle osa kohta, mille suhtes kohaldatakse otsest eelarve täitmist, avaldati 2020. aasta oktoobris. Hinnangus jõuti järeldusele, et fondi see osa on oluline ELi merendus- ja kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisel. See on tulemuslik ja tõhus, kuna tulemusi ei oleks olnud võimalik saavutada väiksemate kuludega ja neid ei oleks saavutatud ilma ELi rahalise toetuseta. Sellegipoolest teatasid toetuste ja lepingute saajad, et mõned menetlused olid halduslikult koormavad. Lisaks on vaja põhilisi tulemusnäitajaid, mis aitaksid tulemusi ja mõju struktureeritumalt näidata.

Kestlikkust, toiduohutust ja kvaliteeti käsitletakse ka kalandussektoris, eelkõige vesiviljeluse edendamise kaudu. Vesiviljelus, mis ületas juba 2016. aastal 2020. aastaks seatud tootmiseesmärgi, on ELis tugev ja kasvav sektor, millel on tulevikus jätkuvalt peamine roll sellise kestliku toidu pakkumisel, mis on ohutu, toitev ja kvaliteetne. Praktikas eraldati peaaegu pool Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi eelarvest vesiviljelusega seotud innovatsioonile, millega toetati üleminekut tõhusamatele süsteemidele, millel oleks väiksem mõju ja mis kindlustaks kvaliteetsemad tooted.

·Programmi LIFE Diademe raames töötati välja uus kohandatav tänavavalgustussüsteem, kuhu on ühendatud müra-, liiklus- ja õhukvaliteedi andurid (). Projekti tulemusel vähendati edukalt linnade kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja energiatarbimist, mis andis märkimisväärset majanduslikku kokkuhoidu. Praegu kasutatakse süsteemi Roomas, Piacenzas ja Riminis ning see on valmis turule viimiseks.

Ühises kalanduspoliitikas pannakse suurt rõhku ka kalandustavade keskkonnasäästlikumaks muutmisele. Näiteks tehti 2020. aastal täiendavaid edusamme kestlikuma kalanduse poole: Atlandi ookeani kirdeosas püütakse kalavarusid üldiselt jätkusuutlikul tasemel, kuigi mõned probleemid on endiselt lahendamata; Vahemerel ja Mustal merel taastusid mõningal määral teatavad kalavarud, kuid paljud neist on siiski üle püütud ning seetõttu pandi rõhku meetmetele, et see olukord lahendada. ELis läheb merel kaduma ka 20 % püügivahendeid ja need moodustavad kolmandiku Euroopa meredes leiduvast mereprügist. Selle olukorra lahendamiseks peavad standardiorganisatsioonid tegelema kalapüügivahendite ringmajandust toetava disaini taotlustega. Hea keskkonna- ja kaitseseisundi saavutamise peamised probleemid on seotud rakendamise puuduste ning ambitsioonide ja ressursside vähesusega ().

Programmi LIFE raames tegeletakse rohepöördega looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsega seotud meetmete, kliimameetmete ja teadlikkuse suurendamise kaudu ning toetatakse keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide ja poliitikasuundade rakendamist ning täitmise tagamist. See hõlmab meetmeid, mis aitavad kaasa kestlikele toidusüsteemidele üleminekule kogu toidu väärtusahelas, millega püütakse kaitsta, säilitada ja parandada vee, õhu ja pinnase kvaliteeti, vähendada neile avalduvat negatiivset mõju ning aidata kaasa bioloogilise mitmekesisuse kaitsele, samuti soodustada keskkonnasõbralikke põllumajandustavasid, et kaitsta ohustatud liike, maad, metsi ja vett ning edendada toitainete säästlikku haldamist põllumajanduses. Programmi LIFE eesmärk on ka ressursitõhususe parandamine ning kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmete toetamine. Näiteks on programm LIFE suurendanud vähemalt 650 000 inimese vastupidavust kliimakriisile, võttes kasutusele uusi protsesse ja tehnoloogiaid, mis on välja töötatud ekstreemsete ilmastikunähtustega toimetulekuks.

2020. aasta märtsis avaldatud kahes välishindamist toetavas uuringus hinnati ühise põllumajanduspoliitika mõju elupaikadele, maastikule, bioloogilisele mitmekesisusele ja veele. Bioloogilise mitmekesisuse uuringus jõuti järeldusele, et ühise põllumajanduspoliitika olemasolu on suurendanud liikmesriikide ambitsioone nii bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide kui ka rahastamise taseme saavutamisel. Siiski sõltuvad poliitika panus ja sellest saadav kasu väga palju liikmesriikide rakendamisvalikutest ja prioriteetidest. Vee-uuringus leiti, et ühise põllumajanduspoliitika raamistik on tõhus veekvaliteedile kasulike miinimumtavade säilitamisel. Ka siin on määravaks teguriks liikmesriikide rakendamisvalikud, sest tegelikult toetavad vaid vähesed meetmed otseselt vee kvaliteedi ja kvantiteedi küsimustega seotud tegevust. Mõlemas uuringus leiti, et piiranguks on sobivate seireandmete puudumine. Need kaks uuringut koos kolmanda, muldade seisundi hindamist toetava uuringuga (avaldatud 2021. aasta veebruaris) on aluseks komisjoni talituste töödokumentidele, mis avaldatakse eeldatavasti 2021. aasta teises pooles.

2020. aastal vastu võetud strateegia „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegia eesmärk on tagada üleminek kestlikule põllumajandusele, seades muu hulgas mitu eesmärki 2030. aastaks, ning tugevdada ühise põllumajanduspoliitika panust kliimakriisi ohjamisse, kaitsta keskkonda ja säilitada bioloogilist mitmekesisust. Tulevastes riiklikes strateegiakavades tuleks see eesmärk muuta konkreetseteks meetmeteks kooskõlas 2020. aasta detsembris antud soovitustega. Olulised probleemid püsivad, eelkõige seoses ühise põllumajanduspoliitika keskkonnamõjuga, kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemisega ning 2030. aasta eesmärkide saavutamisega.

ELi eelarve eesmärk on kaitsta loodusvarasid ja keskkonda ning võidelda kliimamuutustega. See on ülitähtis tegur rohepöörde elluviimisel, toiduohutuse ja -kvaliteedi parandamisel, töökohtade toetamisel ja maapiirkondade probleemide lahendamisel, sealhulgas COVID-19 kriisi valguses. Seda tehakse mitme fondi kaudu, sealhulgas Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond, Euroopa Merendus- ja Kalandusfond ning kalanduskokkulepped ja programm LIFE. Selle valdkonna programmidele eraldatud eelarve oli 2020. aastal peaaegu 60 miljardit eurot, st 35 % aastaeelarve kogukuludest. 2021.–2027. aasta pikaajalises eelarves on selle valdkonna algatused koondatud rubriiki „Loodusvarad ja keskkond“.

Internetis levitatava desinformatsiooni vastu võitlemine on meie demokraatia ja ühiskonna kaitsmiseks hädavajalik. Lisaks poliitiliste algatuste tegemisele eraldas komisjon sel põhjusel eelmisel aastal rahalisi vahendeid (2,5 miljonit eurot), et luua Euroopa digitaalmeedia vaatluskeskus, mille eesmärk on toetada faktide kontrollijatest, teadlastest ja meediakirjaoskuse spetsialistidest koosnevate multidistsiplinaarsete kogukondade tööd.

·Taani pakkus vastuseks Slovakkia meditsiinitöötajate taotlusele aidata ravida COVID-19 patsiente, et saadab ELi elanikkonnakaitse mehhanismi kaudu kolm arsti ja viis õde. Belgia pakkus, et saadab Slovakkiasse arsti, kaks õde ja rühmajuhi. ELis kasutati 2020. aastal elanikkonnakaitse mehhanismi 45 korral ja reageeriti kõigil kordadel (100 %).

ELi sisemine lähenemine ühiste väärtuste alusel hõlmab ka paremat kaitset. Selles valdkonnas on EL seespool oma piire jätkuvalt solidaarne, koordineerides ja rahastades katastroofiabi andmist. Katastroofid on viimastel aastatel mõjutanud kõiki ELi piirkondi, põhjustades sadu inimohvreid ja miljardeid eurosid kahju. Epideemiad, äkktulvad, tormid, metsatulekahjud, maavärinad ja inimtegevusest tingitud katastroofid hoiavad liikmesriikide reageerimissuutlikkust jätkuvalt surve all. Lisaks on julgeolekuprobleemid teravnenud ja kliimamuutused võivad tulevikus katastroofide mõju veelgi süvendada.

COVID-19 pandeemia puhangule reageerimiseks võeti programmi „Erasmus+“ jaoks kohaldatavas õigusraamistikus kasutusele võimalikult palju paindlikkus- ja toetusmeetmeid, et võimaldada osalejatel ja toetust saavatel organisatsioonidel erakorraliste oludega kohaneda. Programm on tõestanud oma vastupanu- ja kohanemisvõimet ainulaadses ja enneolematus olukorras. Esitatud projektide arv vähenes väga vähe.

Programmiga „Erasmus+“ pakutakse õppijatele ja kõigis vanuses töötajatele õppe-, koolitus- ja vabatahtliku töö võimalusi nii Euroopas kui ka mujal. 2020. aastal kulutati ELi eelarvest selle programmi kaudu haridusele peaaegu 3 miljardit eurot (+ 4 % võrreldes 2019. aastaga). COVID-19 kriisi tõttu tekkis programmis „Erasmus+“ suuri raskusi inimeste välismaale saatmisega. Kuigi selle tagajärjel läks välismaale peaaegu 30 % vähem inimesi, pakkus programm „Erasmus+“ 2020. aastal ikkagi peaaegu 700 000 inimesele võimalust kogeda teistsugust elu kõrghariduses, kutseõppes ja mitmesuguste muude vahetusvõimaluste kaudu. Selliste kogemuste mõnikord elumuutev mõju aitab olulisel määral parandada töövõimalusi () ning edendada liidu kodakondsuse ideed. Programm „Erasmus+“ on oma enam kui 30aastase tegutsemisaja jooksul tegevust laiendanud ning kaasanud üha rohkem kodanikke, mille tulemuseks on ühtekokku üle 10 miljoni liikuvusperioodi alates 1987. aastast.

Komisjoni 2020. aasta hinnangus () Euroopa Sotsiaalfondi ja noorte tööhõivealgatuse kohta leiti, et ELi toetus on andnud selget kasu, kuna see on suurendanud toetust saavate noorte hulka ja hõlmatust ning kasvatanud noorte tööhõiveküsimuste nähtavust kogu ELis.

Eelkõige oli Euroopa Sotsiaalfondist 2019. aasta lõpuks mitmesuguste projektide kaudu abistatud 36,4 miljonit inimest. Neist 4,5 miljonit on leidnud töökoha ja 5,5 miljonit on ELi sekkumise tulemusel omandanud kvalifikatsiooni. Noorte tööhõive algatuse raames on liikmesriikidele makstud ligi 6 miljardit eurot, et toetada noori, kes elavad eriti suure noorte töötusega piirkondades. 2019. aasta lõpuks osales nii Euroopa Sotsiaalfondist kui ka noorte tööhõive algatuse raames saadud toetuse tulemusel hariduses ja koolituses 3 miljonit () noort ja veel 1,8 miljonit inimest ( ). Mõlemad on kõige silmapaistvamad kulutuskanalid, mis toetavad Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamist () ja hõlmavad suurt hulka eri osalejaid, keskendudes kõigile abi vajavatele inimestele. Seda silmas pidades oli 2019. aasta lõpuks toetust saanud 2,5 miljonit puuetega inimest, 5,6 miljonit rändajat ja teise riigi taustaga osalejat ning 6,5 miljonit ebasoodsas olukorras olevat inimest.

Komisjoni 2020. aasta hinnangus () Euroopa Sotsiaalfondi ja noorte tööhõivealgatuse kohta leiti, et ELi toetus on andnud selget kasu, kuna see on suurendanud toetust saavate noorte hulka ja hõlmatust ning kasvatanud noorte tööhõiveküsimuste nähtavust kogu ELis. Mõlemad on kõige silmapaistvamad kulutuskanalid, mis toetavad Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamist ().

Üldisemalt öeldes on 2020. aastal tugevdatud noortegarantii noorte töötuse vastase võitluse ELi poliitikaraamistik. Alates 2014. aastast on selle abil tagatud töö-, haridus-, koolitus- või praktikapakkumise kasutamise võimalus enam kui 31 miljonile noorele ().

Eelkõige aitas Euroopa Sotsiaalfond aastatel 2014–2019 mitmesuguste projektide kaudu 36,4 miljonit inimest. Neist 4,5 miljonit on leidnud töökoha ja 5,5 miljonit on ELi sekkumise tulemusel omandanud kvalifikatsiooni. Nende hulgas oli 2,5 miljonit puuetega inimest, 5,6 miljonit rändajat ja teise riigi taustaga osalejat ning 6,5 miljonit ebasoodsas olukorras olevat inimest.

ELi eelarvest investeeritakse ka otse inimestesse ja institutsioonidesse. Eelarve toetab Euroopa tööjõu jätkuvat kutsealast arengut, hoides seda koolituse abil konkurentsivõimelisena. Samuti aitab see tagada töökohtade loomise paljudes valdkondades ja ELi kodanikele võimaluse piisavat elatist teenida. Kuna noored esindavad Euroopa Liidu tulevikku, on ELi jaoks ülimalt tähtis tagada neile võimalused, luua töökohti ja edendada ELi väärtusi.

Euroopa Regionaalarengu Fond on toetanud investeeringuid enam kui 613 000 väikesesse ja keskmise suurusega ettevõtjasse, mis on aidanud luua 185 000 töökohta ja andnud olulise panuse majanduskasvu. Valitud projektide põhjal jõudis prognoositud töökohtade loomise määr 2019. aasta lõpuks, st enne COVID-19 pandeemia puhkemist, 94 %ni 2023. aastaks kavandatud töökohtade loomise üldistest ootustest. See näitab tugevat toetust, mida ELi eelarve suutis pakkuda isegi kriisi ajal. Siiski ei ole veel selge, kuidas mõjutab pandeemiast tekkinud šokk töökohtade loomise eesmärkide saavutamist. Ajavahemikku 2014–2020 hõlmavatest programmidest investeeritakse ettevõtluskeskkonna ja ettevõtluse parandamisse üle 57 miljardi euro.

Lisaks taristule on inimesed need, kes ühendavad Euroopa Liitu, seda nii majanduslikult kui ka jagatud kogemuste ja väärtuste kaudu. COVID-19 kriisi ja kogu ELis kehtestatud liikumispiirangute ajal esines eriti keerulisi probleeme nii sotsiaalses kui ka majanduslikus suhtluses, sest kodanikud ei saanud piiri ületada ja ettevõtetel ei olnud võimalik klientideni jõuda. Seetõttu oli veelgi olulisem toetada väikest ja keskmise suurusega ettevõtjaid majandusliku mõju leevendamisel, konkurentsivõime säilitamisel ja ELi inimestele koolitamise, võrgustike loomise ja kontaktivõimaluste pakkumiseks uute võimaluste leidmisel.

·taastatud on enam kui 1 700 hektarit maad ja peaaegu 6 miljonit hektarit elupaiku on saanud parema kaitsestaatuse.

·Euroopa Sotsiaalfond toetas kaevandamispiirkondade kodanike ümberõpet. Samal ajal tekitati ettevõtjates struktuurset huvi üleminekuetapis söepiirkondadesse siirdumise vastu, et mitmekesistada kohalike elanike võimalusi. Need meetmed olid võimalikud näiteks Nordrhein-Westfaleni liidumaa programmi Kooperative Ausbildung an Kohlestandorten kaudu, mida kaasrahastas Euroopa Sotsiaalfond 7,7 miljoni euroga ja millest toetati 2014.–2020. aastal 1 300 osalejat.

Ühtekuuluvuspoliitikal on eriline roll kliimaneutraalsusele ülemineku juhtimises. Ehkki võitlus kliimamuutuste vastu on ühine ettevõtmine, ei alusta kõik piirkonnad ja liikmesriigid ühelt ja samalt stardipositsioonilt. Ühtekuuluvuspoliitikas tunnistatakse täielikult, et majandusarengu ja majanduses kliimaküsimuste arvessevõtmisega seotud raskuste vahel on sageli pöördvõrdeline seos. Seega on Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi tegevus suunatud kliima- ja keskkonnaeesmärkide toetamisele vastavalt majanduslikult vähem arenenud liikmesriikides ja piirkondades. Euroopa Sotsiaalfond täiendab jõupingutusi ümberõppe toetamisega, et võimaldada õiglast üleminekut kliimaneutraalsusele.

Seati eesmärk, et kliimameetmetesse tehtavate investeeringute osa rahastamisvahendites on 2014.–2020. aastal 51 miljardit eurot (). Hoonete renoveerimise toetamine on endiselt peamine prioriteet, eelkõige komisjoni renoveerimislainet käsitleva teatise raames ().

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond on olulised vahendid, mille kaudu tehakse keskkonnainvesteeringuid. Perioodi algusest alates kuhjunud viivitused koos keerulise olukorraga 2020. aastal põhjustasid viivituse tulemuste saavutamisel. Hiljutised suundumused kohapeal andsid aga komisjonile jätkuva kindluse, et need programmid aitavad tugevalt kaasa tema roheliste ambitsioonide üldisele saavutamisele. Euroopa Sotsiaalfondi raames korraldatud ümberõppe meetmetega toetati kaevanduspiirkondade kodanikke suurema hulga eri oskuste omandamisel ja sellisel moel mujal kui mäetööstuses sobiva töö leidmisel. Samal ajal tekitati ettevõtjates struktuurset huvi üleminekuetapis söepiirkondadesse siirdumise vastu, et mitmekesistada kohalike elanike võimalusi.

Üleminek kestlikule tulevikule on ELi jaoks põhiprioriteet. Kestlikum tulevik hõlmab kliimamuutustega tegelemist nii kliimamuutuste leevendamise meetmete kaudu (projektid, mis käsitlevad kliimamuutuste peamisi põhjusi, eesmärgiga kliimamuutusi pidurdada või peatada) kui ka kliimamuutustega kohanemise meetmete kaudu (projektid, millega muudetakse ELi majandus ja taristu kliimamuutuste eeldavata või tegeliku mõju suhtes vastupidavaks ja suurendab valmisolekut). Ka hõlmab see investeeringuid bioloogilisse mitmekesisusse, vee ja jäätmete valdkonda ning muudesse keskkonnaalastesse prioriteetidesse. Üleminek vähese CO2 heitega majandusele kõigis sektorites peab tagama, et selline üleminek on sotsiaalselt õiglane ja mitte kedagi ei jäeta kõrvale.

Uurimistegevusele juurdepääsu parandamine, uuenduslike väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate asutamine ning teadlastele produktiivse töökeskkonna loomine on ELi jaoks väga oluline, et säilitada positsioon juhtiva teadus- ja innovatsioonikeskusena. Seda toetab ühtekuuluvuspoliitika, sealjuures on Euroopa Regionaalarengu Fond programmi „Horisont 2020“ kõrval üks peamisi ELi eelarvest teadusuuringute toetamise vahendeid. Ühtekuuluvusprogrammide kaudu on teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja innovatsiooni tugevdamiseks eraldatud 62 miljardit eurot, mis tuleb investeerida 2023. aastaks.

Digiüleminek tugevdab ettevõtjate potentsiaali ja võib edendada innovatsiooni. Tööjõu puhul on see võimalik ainult siis, kui kodanikud on täielikult varustatud oskustega, mis on vajalikud tehnoloogilisest arengust tulenevas konkurentsikeskkonnas edasijõudmiseks. Euroopa Sotsiaalfondi investeeringud aitavad tagada kaasava ja õiglase kvaliteetse hariduse ning edendavad kõigi elukestva õppe võimalusi, sealhulgas täiendusõpet digitaalses valdkonnas. Lisaks toetab see ka avaliku halduse digiteerimist, et parandada institutsioonilist suutlikkust ja võimaldada neil kodanikke kiiresti ja tõhusalt aidata ( ).

Oma hindamistegevuse raames avaldas komisjon 2020. aastal kaks talituste töödokumenti, () milles tutvustatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist 2000.–2013. aastal toetust saanud suurprojektide järelhindamist. Esimeses käsitleti transpordi- ja teises keskkonnataristu projekte. Need hinnangud on kinnitanud nendele projektidele antud ELi toetuse tähtsust ELi eesmärkide saavutamisel.

Liikmesriikide ühendamine raudtee-, maantee- ja veeteede kaudu on integreeritud ELi jaoks elutähtis, sest see võimaldab toetust saanud piirkondade edasist arengut, suurendades nende osalemist siseturul. Samal ajal on ühtekuuluvuspoliitika 2014.–2020. aasta programmidele eraldatud enam kui 67 miljardi euroga suurim ELi võrgutaristu nüüdisajastamise allikas Euroopas.

Ühtekuuluvuspoliitika aitab kaasa ELi peamiste prioriteetide saavutamisele, toetades arukamat ja ühendatumat Euroopat, suurendades liikuvust ning uuenduslikku ja arukat majanduslikku ja digiüleminekut. Füüsilisi ega digitaalseid ühendusi ei saa seega eraldi vaadelda, kuna mõlema otstarve on ühendada ELi kodanikke, kaupu, teenuseid ja ettevõtjaid. Ühendatum Euroopa on ka pinnas, mis ergutab tipptasemel teadusuuringuid, kuna innovatsioon tärkab koostööst. Innovatsioon on ülioluline ELi digi- ja roheülemineku edendamiseks.

Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Sotsiaalfondi vahenditel on olnud keskne roll COVID-19 kriisi mõju leevendamisel. Koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatuse raames pakuti erakordset paindlikkust, mis on võimaldanud praeguseks ajaks kasutusele võtta 23,3 miljardit eurot.

2021.–2027. aasta pikaajalises eelarves on need programmid koondatud rubriiki „Ühtekuuluvus, vastupanuvõime ja väärtused“. Enamikku neist rakendatakse jagatud eelarve täitmise raames koostöös liikmesriikidega. Tulemusraamistik on korraldatud mitme liikmesriikidega kokku lepitud ja eelmise aasta juulis konsolideeritud tulemusnäitaja alusel. Seetõttu ei olnud käesoleva aruande vastuvõtmise ajal 2020. aasta andmed veel kättesaadavad. Ühtekuuluvuspoliitika andmete platvorm () pakub ajakohast teavet Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide investeeringute rahastamise ja saavutuste kohta.

ELi eelarve kaitseb ja arendab ka vastupidavust. Arvukate programmide abil ohjatakse katastroofe ja hädaolukordi, sealhulgas COVID-19 tervise- ja majanduskriisi. Elanikkonnakaitse mehhanismi rescEU raames tehtava töö eesmärk on ennetada loodusõnnetusi ja inimtegevusest tingitud katastroofe ning neile reageerida, samal ajal kui Euroopa solidaarsuskorpus viib noorte eurooplaste abi inimesteni, kes seda kõige rohkem vajavad. EL on reageerinud enneolematult tugevalt suure hulga meetmete abil, et leevendada COVID‑19 kriisi tagajärgi.

Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi kaudu aitas eelarve kaasa regionaalarengule ja ühtekuuluvusele. Mõlema eesmärk on tugevdada majanduslikku, sotsiaalset, digitaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ELis, mis kõik on oluline ja nähtav solidaarsuse väljendus kõikides liikmesriikides.

ELi eelarve üks oluline eesmärk on aidata kaasa ühistel väärtustel põhineva ühtse ja vastupanuvõimelise Euroopa Liidu loomisele. See puudutab peaaegu kõiki poliitikavaldkondi, alates keskkonnapoliitikast ja rohepöördest kuni digiülemineku ja innovatsiooni või sotsiaal-majandusliku ühtekuuluvuseni. Kõik selle rubriigi programmid toetavad ELi liikmesriikide ja piirkondade jätkuvat lähenemist nii füüsilise taristu kui ka sotsiaal-majanduslike meetmete kaudu ja suurendavad ELi vastupanuvõimet häirivate tegurite vastu. Need programmid toimivad koostöös, et saavutada turvaline, jõukas ja ühendatud EL.

Tervishoiutööstusesse panustamise eesmärgil on programmi „Horisont 2020“ innovaatiliste ravimite algatuse raames valitud kaheksa suuremahulist raviviise ja diagnostikat käsitlevat projekti ning loodud on partnerlus ravimitööstusega (117 miljonit eurot).

Teadusuuringute toetamine on programmi „Horisont 2020” üks peamisi elemente, mis aitas oma Marie Skłodowska-Curie meetmete algatuse kaudu kaasa suurepärasele teadustööle, mis edendab tööhõivet, majanduskasvu ja investeeringuid, andes teadlastele võimaluse saada vajalikke teadmisi, omandada oskusi ning rahvusvahelisi ja sektoritevahelisi kontakte, et täita homsed tipptaseme ametikohad, lahendades sellega praegusi ja tulevasi ühiskondlikke probleeme. 2020. aastal rahastati selle algatuse raames 600 kliimamuutustega seotud uurimisprojekti. Alates 2014. aastast on programmi raames toetatud enam kui 11 780 projekti ja sellega seotud eelarve on umbes 6,2 miljardit eurot.

Väikeettevõtted ja ettevõtjad on ELi majanduses kõige tugevam muutuste tõukejõud. Juba enne pandeemiat oli EL loonud investeerimisvahendite paketi pikaajalise kasvu säilitamiseks, pidades silmas tehnoloogilisi muutusi ja ülemaailmset konkurentsivõimet, et lahendada ühiskondlikke probleeme ning edendada muu hulgas ka innovatsiooni, täienduskoolitust ja taristu parandamist. Nende vahendite raames on Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist võetud alates 2020. aasta detsembrist kasutusele 547 miljardit eurot, millega hoogustatakse ELi majandust kestlikul viisil. Ka on sellega panustatud märkimisväärselt töökohtade loomisse ja majanduskasvu, sest see on aidanud luua taristu- ja innovatsioonikomponendi raames rohkem kui 1,1 miljonit töökohta ning säilitada enam kui 9 miljonit töökohta. Pealegi näitavad majanduslikud hinnangud, et 2022. aastaks suurendavad Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi investeeringud sisemajanduse koguprodukti 1,9 % ja lisavad 1,8 miljonit töökohta. 2020. aasta juunis asutas komisjon programmi „Horisont 2020“ raames katsealgatusena Euroopa Innovatsiooninõukogu. Selle eesmärk on teha otseseid omakapitali- või kvaasiomakapitali investeeringuid (0,5–15 miljonit eurot) idufirmade ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kapitali. Selles katseetapis on Euroopa Innovatsiooninõukogu kaudu programmist „Horisont 2020“ vahendeid saanud juba 36 sellist ettevõtjat (peaaegu 166 miljonit eurot). 2020. aasta maiks olid Euroopa Innovatsiooninõukogu rahastamisvahendi „Accelerator“ portfelli kuuluvad ettevõtjad kaasanud erasektori vahenditest üle 5,3 miljardi euro rahastust. Pealegi suurenes 66 % toetust saanud ettevõtjate tööjõud kahe aasta jooksul 108 %.

Kosmosetehnoloogia, -andmed ja -teenused võivad tugevdada ELi tööstusbaasi, toetades uuenduslike toodete ja teenuste arendamist, sealhulgas tipptasemel innovaatiliste tehnoloogiate esilekerkimist. Ühe näitena võib tuua ELi kosmoseprogrammi navigatsioonikomponendi Galileo, mis tugevdas 2020. aastal oma kohalolekut turul, kus on nüüdsest kasutusel enam kui 2 miljardit Galileoga ühilduvat nutitelefoni. Tänu Galileole on mobiilseadmetest saadav positsioneerimisteave täpsem ja usaldusväärsem, seda eriti linnapiirkondades.

Programmi „Horisont 2020“ projekti „Linnade üleujutusriski leevendamise kulutõhus neurotehnika“ () raames töötati välja kanalisatsioonivõrkude reaalajas juhtimise uus lähenemisviis, et vähendada linnapiirkondades kohalike üleujutuste riski. Need projektid toetavad digiüleminekut kui olulist vahendit Euroopa rohelise kokkuleppe kestlikkuseesmärkide saavutamisel, aidates kaasa ELi kliimaeesmärkide ja nullsaaste eesmärgi saavutamisele ning mobiliseerides tööstust puhtale ja ringmajandusele üleminekuks.

Von der Leyeni komisjon esitles oma 19. veebruari 2020. aasta digitaalses paketis ambitsioonikat strateegiat (). Euroopa ühendamise rahastu raames võeti kasutusele digitaalsete teenuste taristud, mis tagavad veebiteenuste piiriülese koostalitlusvõime ELi kodanike, ettevõtjate ja haldusasutuste jaoks. Näiteks on spetsiifiliste digiteenuste, nagu e-tervise, avalike avaandmete, e-identimise ja küberturvalisuse kogu ELi hõlmavasse koostalitlusvõimesse investeeritud peaaegu 630 miljonit eurot. ELi autonoomse digitaalse tuleviku teine oluline element on suutlikkus töödelda väga suurt hulka andmeid mitmesuguste eesmärkide ja rakenduste jaoks. Selle eesmärgi lähitulevikus saavutamiseks sillutavad teed 2020. aastal Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte kaudu tehtud investeeringud kõrgjõudlusega arvutite (kogusummas 158 miljonit eurot) soetamiseks.

Copernicuse kliimamuutuste teenuse raames tehakse koostööd ettevõtjatega kogu maailmas, et muuta kliimaalased toorandmed sektoripõhiseks teabeks, mis on mõeldud valdkonna kasutajatele, nagu ettevõtjad, teadlased ja poliitikakujundajad. Üks neist projektidest on ülemaailmne bioloogilise mitmekesisuse teenus, mille eesmärk on toetada neid, kes töötavad kogu maailmas liikide säilimise, kliimamuutuste suhtes kõige tundlikumate piirkondade kaitsmise, ökosüsteemide vastupidavuse suurendamise ja elurikkuse kadumise vähendamise nimel, pakkudes vajalikku teavet, et koostada kavasid ökosüsteemide säilitamiseks praegustes ja tulevastes kliimatingimustes. (Foto © ESA/ATG medialab).

Lisaks saatis Euroopa Liit Copernicuse programmi raames 21. novembril 2020 välja Maa kaugseire satelliidi Sentinel-6 (). Selles kasutatava kõige uuema radaritehnoloogia abil kogutakse andmeid ookeanide topograafia kohta, sealhulgas tehakse olulisi mõõtmisi meretaseme tõusu kohta. Need andmed on hädavajalikud kliimateaduse ja poliitikakujundamise jaoks ning miljonite meretaseme tõusust ohustatud inimeste elu kaitsmiseks. Praegu on Copernicuse projekti raames orbiidil kaheksa satelliiti, mis koguvad ja edastavad iga päev kvaliteetseid, tasuta ja avatud vaatlusandmeid, mida Euroopa andmesidepunktides järgib üle 400 000 registreeritud kasutaja.

Rohepööre on teekond, mis hõlmab paljusid eri valdkondi, alates transporditaristu parandamisest kuni uute energialoomise võimaluste leidmiseni. Selle edendamiseks on kõige olulisem ELi koostöö ITERi projektis, mille eesmärk on tõestada termotuumasünteesi kui säästva energiaallika teostatavust. Põhikomponentide tootmine on alanud ja edeneb hästi, peahooned on valmis ja katseseadme kokkupanek alanud. 2020. aasta juulis alustas ITERi organisatsioon ametlikult seadme reaktori kokkupaneku etappi, mille patroon on Prantsusmaa president Emmanuel Macron. (Foto © ITERi organisatsioon, http://www.iter.org/ )

S2S4E on programmi „Horisont 2020“ projekt, mis on käivitatud kogu ELis () ning mis aitab kaasa puhta ja vastupanuvõimelise energiasüsteemi arengule. Projekti raames on välja töötatud kliimaprognoose ja peamisi energianäitajaid ühendav otsuste tegemist toetav vahend, mille eesmärk on muuta energiasektor kliima muutlikkuse ja -muutuste suhtes vastupidavamaks. Vahend toetab energiaettevõtjaid taastuvatest energiaallikatest energia tootmise optimeerimisel ja taastuvenergia laiemasse võrku integreerimise soodustamisel ning aitab kaasa ka energiasüsteemi CO2 heite vähendamisele.

Rohkem kui kunagi varem on ELi eelarve Euroopa 2050. aastaks kliimaneutraalseks maailmajaoks muutmise katalüsaator. Et see teoks saaks, tuleb majanduskasvu säilitamiseks suunata investeeringud kahekordsele, st rohe- ja digiüleminekule. Sellest tulenevalt on oluline investeerida teadusuuringutesse ja innovatsiooni selliste programmide kaudu nagu „Horisont 2020“. See programm aitab kaasa rohepöördele ja kliimameetmetele, toetades teadusprojekte ja aidates energiamahukatel tööstusharudel oma CO2 jalajälge vähendada. Selline tegevus on väga oluline, et kohaneda ringmajandusega () ja uurida säästva tarbimise uusi vorme, millega vähendatakse ühekordselt kasutatava plasti koguseid ().

ELi eelarve aitab kaasa teadus- ja innovatsiooniinvesteeringutele, mille eesmärk on mitte üksnes hoida ELi konkurentsieelist praegustel maailmaturgudel, vaid ka tugevdada tema juhtpositsiooni tulevikus. Eelarvest rahastatakse teadusuuringuid ja innovatsiooni, sealhulgas sihtotstarbeliste toetustega väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kelle osakaal ELi ettevõtjate hulgas on 99 %. Need programmid ja algatused aitavad kaasa ka kõigi von der Leyeni komisjoni poliitiliste prioriteetide saavutamisele, rõhuasetusega Euroopa rohelisel kokkuleppel, digiajastule vastaval Euroopal ja inimeste hüvanguks toimival majandusel. 2021.–2027. aasta pikaajalises eelarves on selle valdkonna algatused koondatud rubriiki „Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond“.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,8.6.2021 COM(2021) 301 final LISA

järgmise dokumendi juurde: KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

ELi eelarve iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne. 2020. eelarveaasta



2. lisa.

Sisekontroll ja finantsjuhtimine 2.1. Tugevad vahendid ELi eelarve haldamiseks keerulises keskkonnas 2.1.1. Komisjon haldab ELi eelarvet keerulises keskkonnas Komisjon peab maksumaksja raha ELi poliitikaeesmärkide saavutamiseks võimalikult hästi kasutama. Seetõttu on äärmiselt oluline tagada, et rahastamine jõuaks kavandatud toetusesaajateni tulemuslikult, tõhusalt ja ökonoomselt ning et kohaldatavaid reegleid täidetaks kõrgel tasemel. Komisjon püüab järgida finantsjuhtimise rangeimaid standardeid ning leida samal ajal õige tasakaalu madalate veatasemete, kiirete maksete ja mõistlike kontrollikulude vahel. Komisjon pöörab suurt tähelepanu nii ELi eelarve kui ka Euroopa Arengufondi () ja ELi usaldusfondide usaldusväärsele finantsjuhtimisele. ELi eelarve: palju valdkondi, vahendite saajaid ja kulutusi 2020. aastal olid komisjoni hallatud kulutused 158 miljardit eurot (vt tabel allpool), mis vastab enam kui 242 000 maksele suurusjärgus mõnesajast eurost (programmi „Erasmus+“ liikuvustoetusteks) sadade miljonite eurodeni (suurtele projektidele, nagu rahvusvaheline katsetermotuumareaktor või Galileo ja Copernicus, ning eelarvetoetus arengumaadele) (). ELi rahaliste vahendite saajad on väga erinevad ja neid on palju. Loodusvarad Ühtekuuluvuspoliitika Teadus, tööstus, kosmos, energia ja transport Välissuhted Muud sisepoliitika valdkonnad Muud talitused ja haldus 8 miljardit eurot (5 %) 60 miljardit eurot (38 %) 54 miljardit eurot (34 %) 16 miljardit eurot

(10 %) 13 miljardit eurot (8 %) 7 miljardit eurot (5 %) Põllumajandusfondidest toetati kuni 6,7 miljonit toetusesaajat. Alates 2014. aastast osaleb sotsiaalse kaasamise meetmetes üle 610 000 ettevõtte ja 36,4 miljoni inimese Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega on allkirjastatud üle 14 000 toetuslepingu Abi on antud 130 kolmandale riigile viiel kontinendil Programm „Erasmus+“: 2020. aastal toetati peaaegu 412 000 üliõpilase ja töötaja liikuvusvõimalusi Komisjoni 2020. aastal rakendatud asjaomased ELi eelarve kulud poliitikavaldkonna kaupa protsentides ja miljardites eurodes Allikas: Euroopa Komisjoni iga-aastased tegevusaruanded. Enam kui kaks kolmandikku eelarvest (nt kulutused ühtekuuluvuspoliitikale ja loodusvaradele) täidetakse jagatud eelarve täitmise raames. See tähendab, et liikmesriigid või nende määratud asutused jaotavad rahalisi vahendeid ja haldavad kulutusi vastavalt ELi ja liikmesriigi õigusaktidele ning jagavad seda vastutust komisjoniga. Ülejäänud osa eelarvest kasutab komisjon kas otse või kaudselt koostöös volitatud üksustega. Allolevas tabelis kirjeldatakse kolme eelarve täitmise viisi. Eelarve täitmise viis Kirjeldus % 2020. aasta asjaomastest kuludest Näited programmidest/kulutustest Teised osalejad, koostöös komisjoniga Otsene eelarve täitmine Rahalisi vahendeid rakendab komisjon 23 % Horisont 2020; Euroopa ühendamise rahastu; halduskulud Ei kohaldata (rahastus läheb otse saajatele) Kaudne eelarve täitmine Rahalised vahendid antakse väliste üksuste käsutusse 7 % Programm „Erasmus+“; osa arengu- ja humanitaarabist; ühinemiseelne abi Jagatud eelarve täitmine Rahalised vahendid rakendatakse koostöös liikmesriikide riiklike ja/või piirkondlike asutustega, kes on esmatasandil vastutavad 70 % Põllumajandusfondid; Euroopa Merendus- ja Kalandusfond; Euroopa Regionaalarengu Fond; Ühtekuuluvusfond; Euroopa Sotsiaalfond; rände- ja julgeolekufondid 76 ühise põllumajanduspoliitika makseasutust; 492 ühtekuuluvusfondide korraldusasutust, kõigis liikmesriikides Kuna ELi eelarvet täidetakse mitmel viisil ja mitme osalisega, siis on eri programmide ja täitmise viisidega seotud riskid erinevad (vt 6. lisa). Seda võetakse kontrollistrateegiate väljatöötamisel arvesse (vt jagu „Mitmeaastaste kontrollistrateegiatega tagatakse, et maksumaksja raha kulutatakse hästi“, punktis 2.1.3). 2.1.2. COVID-19 kriis Komisjon on täielikult pühendunud selle tagamisele, et ka praeguses enneolematus olukorras kehtiksid ELi eelarve haldamisel usaldusväärse finantsjuhtimise ranged standardid. Tänu heale kriisiks valmisolekule suutis komisjon 2020. aastal säilitada täieliku toimivuse. Komisjoni haldus (kus töötab peaaegu 30 000 inimest) viidi kaugtööle üle vaid mõne päevaga. See võimaldas komisjonil täita juhtivat rolli kõigis kriisile reageerimise aspektides, alates rahvatervisest ja lõpetades majanduse taastamise kavaga. Kehtestati ka erakorralised meetmed, et anda töötajatele selle uue olukorraga kohanemiseks vajalikud töövahendid, paindlikkus ja tugi. Samal ajal võttis komisjon erimeetmeid, et toetada koostöös liikmesriikidega toetusesaajaid, kellel oli COVID-19ga seotud piirangute tõttu raskusi projektide rakendamisel. Allpool tekstikastis on esitatud näiteid COVID-19 kriisi mõju vähendamiseks võetud meetmetest. Tänu rakendatud leevendusmeetmetele, sealhulgas auditi- ja kontrollikavade sihtotstarbelistele kohandustele, ei avaldanud COVID-19 pandeemia mõju 2020. aasta suhtes saavutatud kindlustasemele.

Vahendite saajatele pakutud paindlikkus Komisjon pikendas projektide rakendamise tähtaegu, et toetada vahendite saajaid, kellel tekkis COVID-19ga seotud piirangute tõttu rakendamisraskusi. Seda tõendab lepingumuudatuste suur arv. Ka pakkujatele on antud oma pakkumuste või ettepanekute esitamiseks rohkem aega. Liikmesriikide kontrollimenetlustesse integreeritud paindlikkus Ühine põllumajanduspoliitika: varsti pärast pandeemia puhkemist võttis komisjon vastu määruse, millega nähakse liikmesriikidele ette realistlike ja saavutatavate kontrollinõuete eeskirjad ühise põllumajanduspoliitika raames (). Muudetud eeskirjad olid ajaliselt ja ulatuselt piiratud (mõjutasid ainult mõningaid haldus- ja kohapealseid kontrolle). Samuti tehti ettepanek alternatiivsete meetodite kohta, mille abil liikmesriigid saaksid kontrolle teha isegi COVID-19 piirangute tingimustes (nt geosildiga fotod, kuupäevaga varustatud aruanded mehitamata õhusõidukiga tehtud järelevalve kohta, halduskontrollid või videokonverentsid toetusesaajatega) ning mis annaksid jätkuvalt hea aluse kindluse tagamiseks. Ka sätestati määruses makseasutustele nõue lisada liidu vahendite haldaja kinnitusse selgitused võetud meetmete kohta. Ühtekuuluvuse valdkonnas pakkus komisjon programme haldavatele asutustele täiendavat sihtotstarbelist toetust liikumispiirangute põhjustatud olukorra lahendamiseks, tegi ettepaneku paindlikkuse kohta, mida on vaja kontrollide ja auditite tegemiseks hoolimata reisipiirangutest, ning tegi kindla ja ühtlustatud lähenemisviisi tagamiseks koostööd kontrolliasutustega. Kaugauditid Reisipiirangute ja kohalike liikumispiirangute mõju vähendamiseks tegi komisjon suurema osa oma finantsaudititest distantsilt. Ka andis ta oma lepingulistele välistele audiitorühingutele juhise teha võimalikult palju audititeste distantsilt, täiendades kaugauditeid kohapealsete kontrollidega niipea, kui piiranguid leevendatakse. See võimaldas komisjonil säilitada audititega kaetuse kõrge tase. Näiteks viidi 94 % teadusprogrammi „Horisont 2020“ aastaks 2020 kavandatud audititest edukalt lõpule, kuigi aruandluses ja sertifitseerimises esines viivitusi. Turvamehhanismide ja infotehnoloogia vahendite juhtimise tugevdamine 2020. aastal täheldati komisjoni vastu suunatud küberrünnete arvu 50 % suurenemist, nimelt kasutati ära COVID-19 pandeemia loodud uusi võimalusi. Vastuseks sellele investeeris komisjon märkimisväärseid ressursse oma infotehnoloogia taristu turvalisuse suurendamiseks, järgides vaikimisi kehtestatud kaugtöö poliitikat, ning on muutnud paremaks ka küberkultuuri, nimelt küberteadlikkuse kampaaniate ja algatuste abil. Üldiselt tugevdati komisjoni taristuvara kaitsmiseks 2020. aastal turvamehhanisme ja infotehnoloogia vahendite juhtimist. Varane riskihindamine Komisjon hindas varases etapis, st enne 2020. aasta suve, COVID-19 pandeemiast ELi eelarvele tulenevaid riske nii vastavuse kui ka tulemuslikkuse seisukohast. Riskid olid peamiselt seotud raskustega kohapealsete auditite ja kontrollide tegemisel, takistustega poliitika ja programmide rakendamisel või töötajate arvu vähenemisega ning mõjuga töötajate heaolule. Nendes hindamistes võeti arvesse ka pettuseohu, näiteks uute vahendite ja lihtsustatud eeskirjade võimaliku kuritarvitamise suurenemist COVID-19 pandeemia kontekstis (vt tekstikast jaos „Pettusevastane võitlus: Euroopa Pettustevastase Ameti õigusraamistik ELi eelarve kaitsmiseks“, lk 58, punkt 2.1.3). Kõigi nende riskide vastu võtsid komisjoni talitused kasutusele või olid juba kasutusele võtnud tugevad leevendusmeetmed, et vältida või piirata mis tahes negatiivset mõju ELi eelarve täitmisele. Aasta jooksul jälgisid kõik talitused neid riske hoolikalt ja reaalajas komisjoni üldjuhtimise organite toel ja järelevalve all ning vajaduse korral kohandati leevendusmeetmeid. Kuna 2021. aasta alguses kestis pandeemia endiselt, tuleb hinnata selle tagajärgi ELi eelarve haldamisele ja täitmisele. Eri talitused jälgivad sellega seotud riske ja leevendusmeetmeid pidevalt ning nende üle tehakse järelkontrolli institutsioonilisel tasandil. See on dünaamiline hindamine, mis vaadatakse järjepidevalt läbi, ja see jätkub seni, kuni kestab kriisiolukord. 2.1.3. Komisjon kasutab ELi eelarve kaitsmiseks tugevaid vahendeid Komisjon kasutab mitut vahendit, et tagada selles keerulises keskkonnas eelarve hea täitmine ning selle kaitse puuduste, pettuste ja õigusnormide rikkumiste eest. Tõhus juhtimissüsteem Komisjoni sisemine toimimine põhineb mitmel olulisel, kindlalt toimivat valitsemistava toetaval põhimõttel: selged rollid ja vastutus ning aruandemehhanismid, kindel pühendumus tulemusjuhtimisele ja õigusraamistiku järgimisele, läbipaistvus ja eetilise käitumise ranged standardid. Euroopa Komisjoni kasutatav vastutusahel ja juhtimissüsteem on kohandatud selle ainulaadse struktuuri ja rolli jaoks. Komisjoni juhtimiskordi on aja jooksul tugevdatud ja muutuvale olukorrale kohandatud, nagu on kirjeldatud viimases, 2020. aasta juunis avaldatud teatises (). Sise- ja välisaudiitorid on oma viimastes auditites kinnitanud, et need korraldused toimivad. Euroopa Komisjoni eelarvevahendite käsutajana on volinike kolleegium ELi eelarve täitmise eest poliitiliselt vastutav, mis hõlmab aruandekohustust komisjoni talituste töö eest. ELi eelarve juhtimise põhialused tuginevad vastutuse selgele jagamisele poliitilise ja juhtimistasandi vahel, täpselt määratletud aruandlusele ning tagavad tugeva kindlustunde loomise ja vastutusahela. Komisjonis eelarve täitmisel kasutatava ainulaadse detsentraliseeritud otsustusmudeli kohaselt delegeerib volinike kolleegium igapäevase operatiivjuhtimise 51 peadirektorile ,() kes juhivad oma talitusi ja suunavad neid eesmärkide saavutamise poole, nagu on paika pandud nende strateegilistes kavades, võttes arvesse olemasolevaid ressursse. Nad annavad aru oma talituste kaudu rakendatud ELi eelarve osade kohta.

Aasta tegevusaruannetes kirjeldavad peadirektorid läbipaistvalt oma tulemuslikkust ja saavutatud t