ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.3.

Õigussätetega on juba üle kümne aasta nõutud, et tuleb korrapäraselt märgistada GMOde sisaldumist toiduks ja söödaks ettenähtud toodetes. Praegu märgistatakse 85–90 % ELis toodetud tööstuslikust söödast GMO-na või GMOsid sisaldavana, kuna kõnealuses söödas sisaldub märkimisväärne hulk GMOde päritoluga imporditud või ELis toodetud tooraineid, mis moodustavad keskmiselt 20–25 % tööstusliku sööda kogu koostisest. Kõnealused ELi õigusnormid tagavad GMOde sisalduse nõuetekohase jälgitavuse loomasöödas. Kui see ettepanek jõustub, võib see avaldada tõsist mõju toidu ja sööda nõudlusele ja pakkumisele Euroopa Liidus. Selle võimalikku mõju Euroopa põllumajandusele ja sellest tulenevalt ka ühisele põllumajanduspoliitikale tuleb põhjalikult hinnata. ELi õigusnorme, millega tagatakse GMOde sisalduse nõuetekohane jälgitavus toidus ja loomasöödas, tuleks laiendada selliselt, et tõepoolest GMOsid mittesisaldavad tooted ka märgistatakse GMO-vabade toodetena.
3.7.4.

Eeskätt välissuhete valdkonnas ei piisa sellest, kui kõik liikmesriigid ja kõik erasektori sidusrühmad kaasatakse läbirääkimiste kõigisse etappidesse. Siinkohal peaks esmatähtis olema tagada, et kuulatakse ja kaasatakse eelkõige neid sidusrühmi, kellel on asjaomaste turgude vastu piirkondlikud, ülemaailmsed või valdkondlikud erihuvid, et tagada jätkuv toetus integreeritud terviklikule lennunduspoliitikale. Lennundussektor saab edendada majanduskasvu vaid juhul, kui liikuvuse ja transpordi peadirektoraati toetavad täielikult ka teised direktoraadid, nagu regionaal- ja linnapoliitika, kaubanduse ja konkurentsi peadirektoraat.
4.4

Artiklis 8 on sätestatud, et liidu kalalaev tohib tegeleda kalapüügiga kolmanda riigi vetes üksnes juhul, kui asjaomane riik on piirkondliku kalandusorganisatsiooni lepinguosaline või koostööd tegev mitteosaline. Komitee juhib tähelepanu Guinea-Bissau olukorrale: ELil on selle riigiga sõlmitud säästva kalapüügi partnerlusleping, kuid see riik ei ole Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) lepinguosaline ega koostööd tegev mitteosaline. Seetõttu on komitee seisukohal, et EL ei peaks tegelema küsimustega, mis puudutavad kolmandate riikide suveräänsust. Teisest küljest paneks selline nõue ELi laevastiku ebasoodsasse konkurentsiolukorda võrreldes kolmandate riikide laevastikega, mis ei pea nimetatud nõuet täitma. Igal juhul innustab komitee Euroopa Komisjoni jätkama jõupingutusi kalandusalase partnerluslepingu sõlmimiseks, et Guinea-Bissau hakkaks osalema ICCATi töös, eesmärgiga saavutada ressursside säästev kasutamine.
4.5.2.

Komitee julgustab pidama avatud ja läbipaistvat arutelu. Seepärast on kahetsusväärne, et need ettepanekud, mille vastu on suur hulk kodanikuühiskonna organisatsioone, kuna need ei erine märkimisväärselt investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanismist, mida komitee on kritiseerinud, (25) on nüüd lisatud ELi ja Vietnami vabakaubanduslepingu ning läbivaadatud laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu teksti, korraldamata täielikku ja nõuetekohast konsulteerimisprotsessi.
3.18.

Lõpetuseks esitab komisjon oma visiooni energialiidu ellurakendamise kohta. Komisjon nõuab usaldusväärset ja läbipaistvat juhtimisprotsessi. Komisjon lisab siiski, et protsess peab põhinema õigusaktidel. Komitee leiab aga, et poliitika ei saa piirduda vaid õiguslike menetluste või halduskavadega. Energiapoliitika edu saab tagada vaid asjaomaste valitsuste poliitiline tegevus, inimeste pühendumine selgetele ja arusaadavatele eesmärkidele, tegeliku majandusolukorra arvesse võtmine, innovatsiooni arendamine, kodanikuühiskonna toetus ja turumajanduse võimaluste ärakasutamine. Kuigi iga-aastane järelevalvearuanne on vajalik, ei ole see iseenesest veel piisav. Aruanne on alati formaalne dokument, mille puhul on oht langeda tehnokraatlikesse üldistustesse. Komitee on seisukohal, et selle lõksu vältimiseks on Euroopas vaja luua tõeline energiaalane dialoog, milles osaleksid kodanikud, olgu siis tarbijad, keskkonnakaitse organisatsioonide esindajad, töötajad, ettevõtete juhid, põllumajandustootjad, linna- ja maapiirkondade elanikud või pensionärid – see tähendab kodanikuühiskond (3), keda energiaküsimused igapäevaselt väga konkreetselt puudutavad. Eesmärk on kujundada ise tulevikku, mitte lasta tulevikul ennast kujundada, ja selles tulevikus on oma koht energiat tootvatel tarbijatel, energia tarbijatel, tootjatel ja „säästjatel”. Energialiidu eduks vajalikud tingimused peituvad bürokraatlike tõkete kaotamises ja otsustavas poliitilises tegevuses.
4.4.3.

Ühe finantskriisi tagajärjel seatud keskse eesmärgina lepiti konsensuslikult kokku vähendada Euroopa pankade bilanssides oluliselt riigivõlakirjade riske. Praegu näitab enamiku pankade olukord, et riigivõlakirjade riskid on tuntavalt suurenenud. Komitee toonitab, et esmatähtis on neid riigivõlakirjade riske bilanssides vähendada, et tagada pangandus- ja finantssektori stabiilsus tulevikus, muu hulgas Euroopa hoiuste tagamise skeemi ettepaneku valguses (11).
4.3.

Komiteed üllatab nõuandekomitee liikmete nimetamise kord. Piisab, kui meenutada, et viiest liikmest kolm määrab presidendikandidaat, ilma et Euroopa Parlament oleks sellesse kaasatud, millele viimane oma resolutsioonis (12) õigustatult tähelepanu juhib. Seetõttu ei tundu, et tegu on nõukoguga, kelle ülesandeks on toetada komisjoni tema valikutes, vaid pigem nõukogu erivolinikuga, kellele usaldada ülesanne, mis praegu on delegeeritud komisjonile. See võib kaasa tuua praeguse olukorra halvenemise, mida juba täna iseloomustab väga ebakindel tasakaal.
5.1.2.

Lisaks on olemas säte, mis võimaldab riiklikel reguleerimisasutustel vabastada kõik emissioonid mahus 500 000 eurot kuni 10 000 000 eurot ühtlustatud prospekti määruse sätetest eeldusel, et vabastus puudutab üksnes liikmesriigisisest ettepanekut ja ei nõua passiga kinnitamist, et kasutada prospekti teistes liikmesriikides. Seoses sellega oleme arvamusel, et mida suurem on riikliku reguleerimisasutuse otsustusruum, seda suurem on tõenäosus, et eri liikmesriikide riiklikes õigusaktides koheldakse sama liiki emitente ebavõrdselt. See aitab ka vältida tarbijakaitse madalama taseme võimalikke soovimatuid mõjusid. Kui see on nii, siis leiab komitee, et riiklikku kaalutlusõigust tuleks teatud määral kärpida. Et seda mõtet veelgi edasi arendada, kutsub komitee komisjoni üles analüüsima, kas viidatud erand emissioonidele mahus 500 000 kuni 10 000 000 eurot võiks olla kahjulik eriti VKEdele kapitaliturgude liidu seisukohast. Komitee kutsub komisjoni üles selle analüüsi valguses uuesti kaaluma, kas kõnealune erand tuleks säilitada või on parem sellest loobuda.
1.10.

Komitee rõhutab vajadust vähendada selliseid haldustõkkeid, mis piiravad ettevõtete arengut ning koormavad eriti VKEsid ja mikroettevõtteid, ning need kaotada. Liikmesriikide kehtestatud ülemäärased täiendavad nõuded tuleks kõrvaldada juhul, kui need on vastuolus mõne direktiivi või selle eesmärkidega. Lisaks on vaja suuremat kooskõla kontrollimist komisjoni poolt. Komitee rõhutab, et vabade elukutsete esindajatele kehtivad erisätted tuleks säilitada ning et sellega seoses tuleks tõhustada liikmesriikide ametiasutuste veebipõhist koostööd.
1.2.

Kokkuvõtvalt ja põhimõtteliselt on komitee arvamusel, et kuna nüüd on selge, et Euroopa hoiuste tagamise skeemil ja väljakuulutatud riskide vähendamise meetmetel on mitu ühist pangandusliidu lõpuleviimise ja tugevdamise jaoks põhimõttelist ja olulist eesmärki, tuleb mõlemat liiki meetmeid rakendada samal viisil, kasutades tõesti samaväärseid vahendeid ja meetodeid. Need meetodid, mis peavad pakkuma samaväärset kaitset vastavate seatud eesmärkide reaalseks saavutamiseks, on seda enam päevakajalised nüüd, mil mõlemat liiki meetmed on vastastikku täiendavad ja hädavajalikud, et pakkuda kõikide jaoks vastuvõetavat ja tasakaalustatud lahendust, mis oleks samas ka lõplik. Seepärast ja selleks, et võimaldada reaalseid edasiminekuid, on komitee jaoks ülimalt oluline, et nii EDISi kui ka asjaomaste riskide vähendamise meetmetega tegeletaks ja need viidaks tõepoolest ellu viivitamatult ja paralleelselt, vastavalt selgelt ja konkreetselt kehtestatud ajakavale. Arenguks vajalike õigete tingimuste loomine on samuti väga oluline majandus- ja rahaliidu edasise väljakujundamise seisukohast, millest pangandusliit moodustab olulise osa.
3.6.

IMFile keskendumise vajadus tuleneb tugevast vastastikusest täiendamisest ELi ja IMFi majanduspoliitika ja kasutatavate vahendite vahel praegu, mil neid on oluliselt tugevdatud ja kooskõlastatud ELis ja eriti euroalas (2). IMF on määrava tähtsusega institutsioon maailmamajanduse juhtimises ning on koostöös Euroopa Komisjoni ja Euroopa Keskpangaga etendanud tähtsat rolli majandus- ja võlakriisis olevate liikmesriikide päästmiskavade kujundamisel ja rakendamisel. IMFi roll kasvab jätkuvalt ning koostöö vajadust tema ja euroala vahel nähakse nüüd palju laiemalt ja mitmekülgsemalt kui üksiku liikmesriigi piiratud vaatenurgast. Samal ajal juhib komitee tähelepanu asjaolule, et kui euroalal oleks algusest peale olnud oma Euroopa Valuutafond, nagu kavandati esialgsetes ettepanekutes enne Euroopa Rahasüsteemi loomist 1970. aastate lõpus, siis võinuks see kriisi ajal täita täpselt sama osa, mida tegelikkuses lõpuks täitis IMF.
5.8.

Peale selle peab komitee väga oluliseks lühiajalise nõudluse juhtimist ja tõhusat investeerimisprogrammi, et luua sissetulekuid läbi majanduskasvu, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja solidaarsuse. See osutab vajadusele majanduskasvu ja tööhõivet soodustava eelarvepoliitika järele. Vaja on tõhusat maksustamise koordineerimist, et tagada riikidele asjakohane tulubaas. Samuti on vaja jõulisi meetmeid, et tegeleda maksupettuse, maksuparadiiside ja agressiivse maksuplaneerimise küsimustega.
2.1.

Et ellu viia oma peamised prioriteedid, milleks on majanduskasv, töökohad ja investeeringud, tegutseb Junckeri juhitud komisjon ametisse asumisest saadik Euroopa investeerimiskava nimel. See hõlmab kolme sammast, millest üks on investeerimiseks soodsa keskkonna loomine (3). Pidev liikumine kapitaliturgude liidu suunas on koos digitaalse ühtse turu ning energialiiduga üks nimetatud kolmanda samba olulisimaid eesmärke.
2.7.

Komitee on seisukohal, et komisjoni ja liikmesriikide teadus- ja arendustegevuse eelarvetest laekuv rahastamine on SET-kava jaoks ebapiisav. Seda olulisem on kasutada ELi struktuurifonde, Euroopa Investeerimisfondi ning ELi heitkogustega kauplemise süsteemist saadavaid tulusid. Turumajanduse investeerimispotentsiaali tuleks kanaliseerida, kasutades uuenduslikke skeeme ja stiimuleid. Edu on võimalik tagada ainult suure hulga erinevate innovaatiliste majanduslike ja finantsiliste valikute ja ideede katsetamise ja rakendamisega.
9.5.2.

Nii teoorias kui ka praktikas on Euroopa Liit kaugel sotsiaalsest legitiimsusest. Vaidlus Euroopa Liidu demokraatia defitsiidi üle jätkub, kuid see on nihkunud demokraatia defitsiidilt õiguse defitsiidile ja üldisele legitiimsuse defitsiidile. Vajalik on tugevdada Euroopa Liidu struktuuri aluseks olevaid sotsiaalse õigluse põhimõtteid ning sotsiaalset Euroopat, mis on pühendunud sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisele ja solidaarsuse säilitamisele.
4.3.3.

Linnaline liikumiskeskkond – säästev linnaline liikumiskeskkond on valdkond, kus märkimisväärsed saavutused on võimalikud üksnes siis, kui inimesed ise on valmis muutma oma liikumisharjumusi. Seetõttu teeb komitee ettepaneku kaasata sellised organisatsioonid nagu CEEP (Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskus), BusinessEurope, Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon, Polis (linnalise liikumiskeskkonna jätkusuutliku liikuvuse alal koostööd tegevate Euroopa linnade ja piirkondade võrgustik), Euroopa Jalgratturite Föderatsioon ning IPR Praha (Praha planeerimis- ja arenguinstituut). Mõistame ka seda, et kõnealuse teema all on olulised integreeritud lähenemisviisid, nagu säästva linnalise liikumiskeskkonna kavad, ning seega leiame, et linnalisel liikumiskeskkonnal on oluline roll majandusliku arengu võimaldamisel, keskkonnatingimuste parandamisel ja energiaalasel üleminekul linnades. Komitee rõhutab, kui olulised on ELi spetsiaalsed rahastamisvahendid linnalisele liikumiskeskkonnale, mille puhul on tegemist kapitalimahukaid investeeringuid vajava valdkonnaga.
1.2.

Komiteel on hea meel, et väärtpaberistamise ettepanekud esitati kiiresti ja samal ajal kapitaliturgude liidu loomise tegevuskavaga. See on teema, millega tuleb lähiajal tegeleda. Niiviisi peaks saama luua olulisi täiendavaid vahendeid pankade pakutavaks rahastamiseks. See on väga oluline eelkõige VKEde ja kodumajapidamiste jaoks.
4.3.6

Haridus on võtmetähtsusega nii liikmesriikide tulevase majanduskasvu ja arengu jaoks kui ka ELi konkurentsivõime suurendamiseks maailmaturul. Kvalifitseeritud töötajate puudumine avaldab kõigis liikmesriikides väga tõsist negatiivset mõju. Lisaks on pakkumise ja nõudluse vaheline lõhe koondunud mitmesse sektorisse (inseneritöö, kõrgtehnoloogia, telekommunikatsioon jne). Komitee on arvamusel, et kasvav lõhe tööturu olukorra ja haridussüsteemi vahel põhjustab järgmisel 10–15 aastal tootmisele konkreetseid struktuurilisi takistusi. Komitee soovitab, et hariduse rahastamine peaks enam keskenduma kutsehariduse/koolituse atraktiivsemaks ja kvaliteetsemaks muutmisele ning et ellu viidaks reforme, millega tagada, et haridus on tulemuslikumalt suunatud tööturu vajadustele ja kooskõlas liikmesriigi vajadustega erinevate elukutsete, teadusharude, valdkondade ja tööstusharude järele. Komisjon peaks rohkem investeerima ka täiskasvanute haridusse, sest täiskasvanud moodustavad suurima töötute ja töötavate inimeste rühma ning nad vajavad täiustatud oskusi ja oma teadmiste ajakohastamist, eriti uute tehnoloogiate vallas.
4.8

2012. aastal lõi rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat väga edukalt ELi tasandil arenguteemalise poliitikafoorumi ruumina mitmeid sidusrühmi hõlmavale dialoogile kodanikuühiskonna organisatsioonide ning ELi ja partnerriikide kohaliku tasandi asutustega, et tagada nende tõhus konsulteerimine ja panus ELi arengupoliitikasse ja programmidesse. Osalejate hulka kuuluvad arenguvaldkonnas tegutsevad valitsusvälised organisatsioonid, ametiühingud, ühistud, sihtasutused ja heategevuslikud ühendused, kohalikud omavalitsused, kaubanduskojad, inimõiguste organisatsioonid, sotsiaalabi- ja humanitaarabiorganisatsioonid, keskkonna- ja noorteorganisatsioonid. Siiski hõlmab poliitikafoorum üksnes ELi välis- ja arengupoliitika aspekte, võimaldades põhjalikku dialoogi kodanikuühiskonnaga eelkõige arengupoliitika ja -projektide üle. See on suurepärane täiendus laiemale säästva arengu tegevuskavale, mille poole Euroopa säästva arengu foorum püüdleb, ning hädavajalik säästva arengu eesmärkide sisemiste ja väliste aspektide integreerimiseks. Praktikas tähendab see, et suur osa foorumis peetavast arutelust on pühendatud säästva arengu eesmärkide elluviimisele ELi sees. Foorumi töö tuleb sünergia loomiseks tihedalt kooskõlastada arenguteemalise poliitikafoorumiga.
3.7

Kariloomadel on toidusüsteemides tähtis ja asendamatu osa kvaliteetse valgu ja muude toitainete (näiteks vitamiinide ja mineraalainete) allikana. Kariloomadel on samuti tähtis roll põllumajandusettevõtte ja piirkondlikes toitainete ringlustes ning avatud mitmekesiste maastike, püsirohumaade ja poollooduslike koosluste kaitsmisel ning bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel. Samuti tagab see inimestele sissetuleku, vara ja elatise. Samal ajal on ELis ka palju põllumajandusmaad, mis tegelikkuses sobib üksnes karjakasvatuseks. Samas on viimase 50 aasta jooksul ülemaailmne liha- ja munatootmine suurenenud rohkem kui neli korda ning piimatootmine on suurenenud rohkem kui kaks korda. Sama ajavahemiku vältel on maailma elanikkond suurenenud ainult kaks korda (13). Tuleb märkida, et nõudluse struktuur on samuti muutunud ning et liha, piima ja munade tootmise suurenemine on seotud sissetuleku tõusuga, samas on hinnad jäänud madalaks.
3.19.

Komitee on juba varem toetanud ideed koostada Euroopa loetelu nendest riikidest, kes keelduvad hea maksuhaldustava nõudeid kohaldamast (10). Praegu on enamikul liikmesriikidel oma loetelude ja karistuste süsteem kõnealuste riikide ja territooriumidega teostatavate finantstehingute jaoks. Komitee leiab, et ELi loetelu täpsete kriteeriumidega selliste riikide ja territooriumide kindlakstegemiseks, kes keelduvad reeglitest kinni pidamast, ning kõikides liikmesriikides ühetaoliselt kohaldatavad sanktsioonid kujutaksid endast palju tõhusamat vahendit võitluseks maksustamise vältimise ja agressiivse maksuplaneerimise vastu. Seetõttu toetab komitee meetmeid, mille komisjon on oma strateegias esitanud.
4.5.3.

Lisaks on võimalus käsitleda omandi ja laiendatud tootjavastutuse küsimust, iseäranis seoses plastidega. See on oluline, arvestades, et geoloogiline ajastu, milles me praegu elame, on antropotseen, mida tõenäoliselt hakatakse ametlikult tunnistama praegu geoloogilistesse kihtidesse ladestuvate plastikihtide alusel.
2.2.

Määruses (EL) nr 575/2013 sätestatakse, et investeerimisühingud, kelle põhitegevus on ainult investeerimisteenuste osutamine või tegevuste teostamine, mis on seotud direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jao punktides 5, 6, 7, 9 ja 10 loetletud finantsinstrumentidega, ja kelle suhtes ei kohaldatud direktiivi 93/22/EMÜ (edaspidi „kaubadiilerid”), on vabastatud riskide kontsentreerumisega seotud nõuetest ja omavahendite nõuetest. Need erandid kehtivad 31. detsembrini 2017.
1.4.

Tulenevalt kaasaskantavate teenuste olemusest ja tingimustest on selge, et ettepanekus käsitletakse nimetatud teenuseid olenemata sellest, kas need on tasulised või tasuta, kuigi viimaste korral ainult juhul, kui liikmesriik on kindlaks tehtud. Eeskätt tasuta teenuseid silmas pidades arvab komitee, et tuleks tagada nende teenuste kaasaskantavus, kui liikmesriik on kindlakstehtav, st et see on võimalik alati kindlaks teha, juhul kui see ei põhjusta teenusepakkujale lisakulutusi.
2.3.

Direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate lepingute puhul võib avaliku sektori hankija sõlmida lepingu kas pärast avatud või piiratud hankemenetlust. Lühim pakkumuse esitamise tähtaeg avatud menetluse puhul on 52 päeva, kuid seda võib vähendada 40 päevani, kui kasutatakse elektroonilisi vahendeid. Piiratud menetluse puhul on osalemistaotluse laekumise üldine tähtaeg 37 päeva ning lisaks 40 päeva pakkumuse esitamiseks pärast seda, kui hankija on pakkujad välja valinud. Kui olukorra kiireloomulisus seda nõuab, on direktiiviga ette nähtud oluline tähtaegade lühendamine, kui valitakse a) „kiirendatud piiratud menetlus”, mille puhul osalemistaotluse esitamise tähtaeg on 15 päeva ja pakkumuse esitamise tähtaeg on 10 päeva, või b) „väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlus”, tänu millele on võimalik hoolitseda varjupaigataotlejate vajaduste eest ka kõige kiireloomulisematel juhtudel.
3.2.2.

Torujuhtme projekt Nord Stream II on praegu Venemaa energia tegevuskava põhipunkt, mille eesmärk on suurendada maagaasi eksporti ELi. ELis on väljendatud muret selle üle, kas kõnealune projekt võib olla vastuolus ELi energialiidu strateegiaga gaasitarne mitmekesistamise osas. Komitee arvates on komisjoni kõige olulisem ülesanne anda põhjalik hinnang projektile Nord Stream II ning sellele, kas projekt on kooskõlas ELi õigustikuga, sh kolmanda energiapaketiga, ning energialiidu strateegia eesmärkidega, eelkõige energiaallikate, -tarnijate ja tarnekanalite mitmekesistamise küsimuses.
6.9.

Selles kontekstis on eriline roll avalikel tööhõivetalitusel. Eelkõige peavad nad täitma oma ülesandeid jätkusuutliku tööhõive korraldajana. Kuid lisaks peab talitus otsustama ka selle, milliseid täiendavaid kvalifikatsioone peab pagulane omandama edukaks osalemiseks tööturul. Tuleb tähele panna ja arvesse võtta, et isegi pärast 4 aastat vastuvõtvas riigis elamist on ainult 25 % pagulastest töökoht ning ka pärast 10 aastat ei ületa see arv 50 % (8). Iga pagulasega võiks sõlmida individuaalse integratsioonilepingu, mis sisaldab asjaomaseid tegevusi, mida täiel määral tööturule integreerumiseks teha tuleb (nt täiendav koolitus, taotluste arv jne). Komitee rõhutab, et pagulasi tuleb tööturul kohalike elanikega võrdselt kohelda, et takistada ebaõiglast konkurentsi ning sotsiaalset ja palgadumpingut. Kui pagulasel ei ole võimalik mõistliku aja jooksul tööd leida, tuleks hea alternatiivse võimalusena pakkuda vabatahtliku töö tegemist. See võiks aidata kaasa keeleoskuse parandamisele ja pagulase ühiskonda integreerimisele.
4.3.

Komitee kiidab heaks ka selle, et määrust ei kohaldata Euroopa VKEde suhtes (artikkel 5). Ta soovib siiski komisjonile meelde tuletada, et VKEd vajavad eriabi nii selleks, et pääseda Euroopa Liidu nn piiriülestele turgudele, kui ka selleks, et pääseda kolmandate riikide riigihanketurgudele. See lähenemisviis on kooskõlas eritähelepanuga, mida pööratakse VKEdele komisjoni teatises „Kaubandus kõigile”. Eesmärk parandada VKEde juurdepääsu riigihangetele peab eelkõige olema sätestatud TTIP peatükis, mis käsitleb VKEsid, ja tulevastes kaubanduslepingutes, mis sisaldavad selliseid peatükke. Komitee on juba teatanud, et ei poolda VKEdele riigihanketurgudel kvootide rakendamist vastavalt Ameerika Ühendriikide väikeettevõtluse seaduses (Small Business Act) kasutatud mudelile, kuid kaitseb VKEde toetamise ennetavat poliitikat, mis võimaldaks juurdepääsu riigihanketurgudele suuremale arvule VKEdele (8). Samuti on komitee juba viidanud vajadusele täiustada komisjoni turulepääsuandmebaasi (Market access Data base), et see sisaldaks ühelt poolt usaldusväärseid ja kättesaadavaid andmeid pakkumiskutsete, ametlike üksikasjade ja tehniliste spetsifikatsioonide kohta, mis tegelikult takistavad kolmandas riigis osalemist, ja teiselt poolt pakuks statistilisi andmebaase ja näitajaid konkurentsimoonutuste mõju hindamiseks (9).
2.2.

Kodifitseerimist silmas pidades soovib komisjon rõhutada, et „uus määrus asendab sellesse inkorporeeritud õigusaktid; käesolevas ettepanekus on säilitatud kodifitseeritud õigusaktide sisu ja nende kokkupanemisel on tehtud ainult kodifitseerimiseks vajalikud vormilised muudatused”, mis ei lähe aga vastuollu asjaoluga, et „kodifitseerides tuleb täpselt järgida tavapäraselt Liidu õigusaktide vastuvõtmiseks ette nähtud seadusandlikku menetlust”. See tõdemus põhjendab komitee arvamust, isegi kui „kodifitseeritavate õigusaktide kiiremaks vastuvõtmiseks [kasutatakse] kiirendatud menetlust”, nagu nägid ette „Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes”, mis on endiselt jõus ja mida täiendab viimane institutsioonidevaheline kokkulepe, mis sõlmiti samade institutsioonide vahel (1).
5.12

Erinevad huvid ja eelarvamused on autoriõiguse valdkonnas niivõrd tugevalt juurdunud, et võimalik on ainult järkjärguline areng, mis põhineb põhjalikul hindamisel ja proportsionaalsel reageerimisel. Kuid tuleb teha kõik selleks, et saavutada teadmustepõhine infoühiskond, mis on ainus võimalus tuua Euroopa välja kriisist, mis seab ohtu Euroopa projekti aluspõhimõtted. Dünaamilises sotsiaalses turumajanduses peaks üldine huvi kaaluma üles vähesed erahuvid.
3.2.2.6.

Seoses selle problemaatikaga on äärmiselt keeruline määratleda rühma terroristlikku või mitteterroristlikku iseloomu. Sellised raskused ei esine ainult analüüsimisel, vaid ka institutsioonilisel tasandil. Euroopa Liit kasutab oma süsteemi organisatsiooni terroristlike rühmituste nimekirja lisamiseks ja sealt kustutamiseks, eriti nende organisatsioonide puhul, kes on kantud ÜRO nimekirjast eraldi hallatavasse ELi nimekirja (5). Võib juhtuda, et mõne riigi praktika või terroristliku iseloomu määratlus erineb ELi omast. Sellisel juhul on vajalik kooskõlastus liikmesriikide, ELi institutsioonide ja eelkõige nende organite vahel, kellel on pädevused kõnealuses valdkonnas (nt Europol).
3.10.

Selleks, et EMSA saaks neid lisaülesandeid nõuetekohaselt täita, on oluline, et ametil oleksid selleks asjakohased inim- ja rahalised ressursid. ELi eelarve võimaldab EMSA eelarvet igal aastal suurendada 22 miljoni euro võrra kuni aastani 2020 ja võtta tööle 17 ajutist töötajat. Komitee kahtleb, kas see on piisav. Kuigi otseselt seotud osalejad, nagu EMSA, peavad seda piisavaks, on komitee seisukohal, et nende vahendite juures puudub tegutsemisruum reageerimaks hädaolukordadele, mis kunagi kindlasti aset leiavad. Komitee peab mõttekaks luua finantspuhver.