ET Euroopa Liidu Teataja C 375/9

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 375/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„SLAVONSKI KULEN”/„SLAVONSKI KULIN”

ELi nr: HR-PGI-0005-01216-20.3.2014

KPN ( ) KGT ( X )

1. Nimetus(ed)

„Slavonski kulen”/„Slavonski kulin”

2. Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia Vabariik

3. Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1. Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2. Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” tähistatakse säilisvorsti, mis on tehtud sealt saadud jämesoolde (caecum) topitud kvaliteetse sealiha tükkide, seljapeki, soola ja maitseainete segust. Seejärel toimub täistopitud jämesoole edasine töötlemisprotsess, mille käigus toodet fermenditakse, külmsuitsutatakse, kuivatatakse ning laagerdatakse vähemalt 150 päeva jooksul.

Hoolimata konkreetsest ajast, mil säilisvorsti tootmist alustatakse, peab kõikide tootjate valmistatud „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” vähemalt 150 päeva kestnud tootmisprotsessi lõpus vastama punktis 3.2 esitatud füüsikalis-keemilistele ja organoleptilistele omadustele.

Toode „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” on silinderjas ja selle kuju võib varieeruda olenevalt kasutatud sea jämesoole suurusest ja mahust. Vorst on ühtlase hele- kuni tumepruuni värvusega ning ilma kahjustuste, kurdude või pragudeta, köidetud kanepikiududest sidumisnööriga, mis lõikub jämesoole iseloomulikesse kurdudesse. Lõikepinnal ilmnevad hästi segatud, sidekoejäägisteta liha- ja pekitükid. Liha on hele- kuni tumepunase värvusega ja peki värvus on valgest oranžini. Tootel ei ole esiletungivat tumedat välisserva või on serv vaid veidi eristatav.

Lihatoode on meeldiva lõhnaga: väljastpoolt heitlehiste puude suitsu ning seestpoolt fermenditud sealiha, paprika, küüslaugu ning mõõduka suitsunoodiga. Vorstitoode on tihke konsistentsiga, mitte pude, seda on hõlbus viilutada ja mäluda. Toode on tugeva maitsega, mis on iseloomulik fermenditud laagerdunud sealihale – soolane ja terav, aga ilma hapususe ja mõruduseta.

Turule lastav toode „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” peab kaaluma vähemalt 900 g ja olema järgmiste füüsikalis-keemiliste omadustega: veesisaldus kuni 40 %, pekisisaldus kuni 35 % ja vee aktiivsus (aw) alla 0,90.

3.3. Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Toode „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” on toodetud üksnes selliste sigade lihast, kes on sündinud ja nuumatud määratletud geograafilises piirkonnas, millele on osutatud punktis 4. Kasutada tohib üksnes liha, mis on saadud järgmist tõugu sigadelt: autohtoonne must slavoonia tõug, puhtatõuline ja koha peal aretatud suur jorkširi ja rootsi maatõug, nende kahe tõu ristandid ja tagasiristandid ning eespool nimetatud kahe tõu ja djuroki tõu ristandid. Kasutama peab liha, mis on saadud kastreeritud isasloomadelt ja emasloomadelt (poegimata noored emased sead ja eraldatud täiskasvanud emased sead), kelle vanus on 12–20 kuud ja lõppkaal vähemalt 140 kg.

Toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” tootmisel kasutatakse üksnes järgmistesse kategooriatesse kuuluvat sealiha: esimene (I) – jalg (ilma tagakoodita), seljakoot ja selja pikima lihase seljaosad; teine (II) – abaosa (ilma esijalgadeta); kolmas (III) – kael ja tihe seljapekk (kuni 10 %). Puhastatud ja nõrutatud jämesoolt kasutatakse vorstikestana. Vorstitäidist maitsestatakse soola, terava ja magusa punase paprika ning küüslauguga.

3.4. Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” kõik tootmisetapid (sh sigade nuumamine) peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, mis on täpsustatud punktis 4. Tootmisprotsess hõlmab vorstitäidise valmistamist ning vorstide fermentimist, külmsuitsutamist, kuivatamist ja laagerdamist. Tootmistsükkel kestab igal aastal 1. novembrist kuni 31. märtsini.

3.5. Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus osutab

—

3.6. Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4. Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” toodetakse Horvaatias Slavoonia piirkonna kindlaksmääratud alal. Kõnealune piirkond asub järgmiste maakondade linnade ja valdade halduspiirides:

Vukovar-Srijemi maakond: terve maakond; Osijek-Baranja maakonna järgmised linnad ja vallad: Belišće, Donji Miholjac, Đakovo, Našice, Osijek, Valpovo, Antunovac, Bizovac, Čepin, Donja Motičina, Drenje, Đurđenovac, Erdut, Ernestinovo, Feričanci, Gorjani, Koška, Levanjska Varoš, Magadenovac, Marijanci, Petrijevci, Podgorač, Podravska Moslavina, Punitovci, Satnica Đakovačka, Semeljci, Strizivojna, Šodolovci, Trnava, Viljevo, Viškovci, Vladislavci ja Vuka; Slavonski Brod-Posavina maakond: terve maakond; Požega-Slavoonia maakond: terve maakond; Sisak-Moslavina maakonna järgmised linnad ja vallad: Lipovljani, Kutina (külad Banova Jaruga, Međurić, Jamarica ja Janja Lipa), Novska ja Jasenovac; Bjelovar-Bilogora maakonna järgmised linnad ja vallad: Garešnica (külad Duhovi, Gornji Uljanik, Uljanik, Uljanički Brijeg ja Hrastovac), Dežanovac, Končanica, Đulovac, Sirač ja Daruvar; Virovitica-Podravina maakonna järgmised linnad ja vallad: Virovitica, Slatina, Orahovica, Crnac, Čačinci, Čađavica, Gradina, Lukač, Mikleuš, Nova Bukovica, Pitomača (külad Stari Gradac, Starogradački Marof ja Križnica), Sopje, Suhopolje, Špišić Bukovica, Voćin ja Zdenci.

5. Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” ja selle tootmise määratletud geograafilise piirkonna vaheline seos põhineb järgmistel aspektidel: piirkonna tootjate oskusteave ning liha traditsioonilise töötlemise ja säilitamise jaoks soodsad ilmastikutingimused.

Ajalooürikutest nähtub, et kulen’i tootmist alustati juba rohkem kui 200 aasta eest. Tugevalt juurdunud taime- ja loomakasvatuse traditsiooniga Slavoonia piirkonnas on alati olnud head tingimused seakasvatuse ja sealihatootmise jaoks. Slavoonia seakasvatuse majanduslik tõus algas 17. sajandil pärast türklaste taganemist ja sõjaväestatud piiriala rajamist, kui sigu hakati kasvatama suures ulatuses, et toita sõjaväe ja suuremate linnade tarbijaid. Algul kasvatati sigu peamiselt peki ja searasva jaoks ning alles mõnevõrra hiljem, kui lihunike oskused täiustusid, muutusid olulisemaks ka muud lihatooted nagu vorstid ja kulen.

Slavoonias on külmade talvede ja soojade suvedega mõõdukas kontinentaalne kliima. Seatapp ja toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” tootmine toimub traditsiooniliselt talvel, kui tänu madalale õhutemperatuurile on liha töötlemiseks olemas head looduslikud tingimused. Novembrist märtsini on keskmine õhutemperatuur 0,2–6,9 °C, millega on tagatud hea loomulik kaitse liha riknemise eest.

Sigade põlvnemisega seotud piirangud on tingitud toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” tootmistraditsioonist ja toote mainest turul. Toode „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” põhineb Slavoonia traditsioonil, mille kohaselt tapeti talvel alguses kodukasvatatud rasked sead, et saada liha, searasva ja kuivsoolatud lihatooteid, mida kohalikud elanikud tarbisid kogu järgneva aasta jooksul. Slavoonia traditsiooniline seatapp hõlmas kõiki ettenähtud etappe alates looma tapmisest kuni liha tootmiseni, sh traditsiooniliste säilislihatoodete suitsutamine ja kuivatamine. Seatapp oli tähtis sotsiaalne sündmus, millest võtsid osa sugulased, sõbrad ja naabrid ning millele järgnes pidusöök laulu ja tantsuga. Toode „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” valmistati samas talus kasvatatud või naabertalust toodud sea lihast. Seda traditsiooni järgitakse tänapäevani. Ei ole alust arvata, et toodet „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” oleks kunagi tehtud väljaspool Slavooniat kasvatatud sea lihast.

Toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” organoleptilised ja füüsikalis-keemilised omadused tulenevad tootmismeetodist ja traditsioonist ning kohalike tootjate oskusteabest. Toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” tootmisel on alati olnud olulised piirkonna tootjate erilised teadmised ja oskused õige tooraine valimise ja tootmisprotsessi kohta. Tootmises kasutatakse üksnes valitud kõrgeima kvaliteediga tükke ja seljapekki, mis on saadud koha peal kasvatatud vanematelt ja raskematelt sigadelt. Tootmisel järgitakse traditsioonilist retsepti, mille kohaselt on ette nähtud segu, mis koosneb üksnes looduslikku päritolu koostisainetest: magus ja terav punane paprika, küüslauk ja keedusool. Toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” rasvasisaldus (kuni 10 %) on küllaltki väike, mis tähendab seda, et tänu toote suurele lihasisaldusele on tegemist eriti väärtusliku vorstiga, mida on aga keeruline kuivatada.

Täidise toppimine sealt saadud ja suhteliselt suure läbimõõduga jämesoolde ning sellest tulenevalt ka toodetud raskete vorstidega tegelemine nõuab tootjatelt lisaoskusi ja teadmisi selle kohta, kuidas toodet käsitsi siduda ning suhteliselt pika aja jooksul suitsutada, kuivatada ja lõpuks laagerduda lasta. Võrreldes teiste vorstitoodetega on toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” tootmine tehnoloogiliselt keerukam ja ajamahukam.

Tänu toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” erilisele tootmismeetodile on see ainulaadse välimuse ja omadustega. Toode „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” on topitud sea jämesoolde, mis seejärel erilist mustrit järgides sidumisnööriga kinni seotakse. Toote pealispinda suitsutatakse õrnalt valgepöögi-, saare- või pöögipuidu suitsuga. Toote sisule on tunnuslik harmooniline mosaiik, mis tekib hakklihamasinaga (ketta augu läbimõõt 6–12 mm) hakitud liha- ja pekitükikestest. Hoolikas külmsuitsutamine lehtpuidusuitsus annab tootele „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” iseloomuliku maheda suitsuse lõhna; aroom ja maitse tulenevad fermenditud ja laagerdatud tunnuslikust soolatud vürtsikast sealihast, traditsiooniliselt kasutatud maitseainesegust, suurest tailihasisaldusest ning toote mitmeid kuid vältava kuivatamise ja laagerdamise eritehnikast.

Tänu valitud kõrge kvaliteediga koostisainetele, traditsioonilisele retseptile, tootmisprotsessile ja selle ajastamisele, st põlvkondade jooksul tänase päevani säilitatud oskusteabele on toode „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” eripäraste omadustega ja kohalike elanike hulgas kõrgelt hinnatud. Toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” maine tuleneb toote osast Slavoonia pärandkultuuris, selle nimest ja majanduslikust tähtsusest.

Möödunud aegadel oli kulen kõrgelt hinnatud kaup, mida pakuti kallile sõbrale või kingiti tähtsale isikule. Kuna toomine oli suhteliselt väikesemahuline, st üks kulen sea kohta, hoiti toodet eriliste sündmuste või oluliste külaliste jaoks. Slavoonia elanike elu keerdkäikudest pajatavates paljude autorite teostes leidub samuti viiteid kulen’ile. Kuna toote tootmismaht ja kohalike elanike ostujõud on tänapäeval suurenenud, pakutakse kulen’it tänapäeval pidusöökidel ning antakse kingituseks. Peaaegu võimatu on ette kujutada, et avalikud pidustused, kirikupühad, riiklikud pühad, traditsioonilised tseremooniad ja perekonna kokkutulekud saaks peetud ilma tooteta „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin”. „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” kinkimise komme on säilinud tänapäevani (Izravna prodaja seljačkih proizvoda, Agrarno savjetovanje, Zagreb, 2005, lk 127).

Toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” maine on seotud ka selle nimetusega. Nimetust „Slavonski kulen” on esimest korda mainitud 1968. aastal ajalehes Vinkovački list (Vinkovački list nr 15, 12.4.1968, lk 5). Siinkohal on vaja ära märkida, et sõna kulen on horvaadi keele eri dialektides kasutusel kui kulin, kuljen ja kulijen. Kõige sagedamini kasutatakse siiski nimetust kulen ja kulin, kusjuures esimesena nimetatut kasutavad štokavi murde (ametlik horvaadi keel, štokavi murde keskrühm) rääkijad ja viimatinimetatut štokavi murde läänepoolsesse rühma kuuluvad kõnelejad. Kaubandus- ja äridokumentides (arved, tootemärgised, hinnakirjad) kasutatakse tänapäeval nimetust „Slavonski kulen” või „Slavonski kulin”.

Slavoonias leidub talumajapidamisi, mille sissetuleku oluline osa tuleb toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” tootmisest. Kodumaisel turul ületab nõudlus toote järele selle pakkumise. Toode „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” on üks neist vähestest toodetest, tänu millele on Slavoonia seakasvatustalud turul konkurentsivõimelised.

Võrreldes teiste samalaadsete toodetega tuleneb toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” eripära tänapäevani säilinud traditsioonilisest tootmisviisist, toorainete kvaliteedist (autohtoonsete või kodusigade laagerdunud liha tükkide valik), looduslikest maitseainetest ja tootmise traditsioonilisest kestusest.

Eespool nimetatud omadustega rõhutatakse toote „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” tähtsust Slavoonia elanike jaoks, kelle arvates ei ole tegemist üksnes traditsioonilise toiduainega, vaid nende kultuuritraditsiooni ja -pärandi lahutamatu osaga.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad) (2) artikli 6 lõike 1 teine lõik)

(1) ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2) ELT L 179, 19.6.2014, lk 36.