[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 27.9.2010

KOM(2010) 504 lõplik

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Aruanne Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite (IFRS) Sihtasutuse rahastamise kohta[1]

KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE

Aruanne Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite (IFRS) Sihtasutuse rahastamise kohta

SISSEJUHATUS

Aastal 2009 vaatas Euroopa Liit läbi Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite (IFRS) Sihtasutuse rahastamise korra ning otsustas soodustada üleminekut mittevabatahtlikule, stabiilsele ja läbipaistvale ning geograafiliselt laiapõhjalisele rahastamiskorrale. Seda eesmärki silmas pidades leppis liit kokku õigusliku aluse osas (edaspidi „otsus”[2]), mis võimaldab Euroopa Komisjonil teha rahalisi sissemakseid Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite Sihtasutuse eelarvesse,[3] tingimusel et Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite Sihtasutuse juhtimisel tehakse rahuldavaid edusamme.

Käesolev aruanne, milles käsitletakse Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite Sihtasutuse haldusreforme, kätkeb komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt kõnealuse otsuse artikli 9 lõikele 3.

Käesolevas aruandes vaatleb komisjon kõige viimaseid arenguid juhtimise vallas, soovimata anda juba ette hinnangut arutelule selle üle, kas Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite Sihtasutuse juhtimist tuleks täiendavalt ja põhjalikumalt reformida, mida käsitletakse praegu IFRSi sihtasutuse järelevalvenõukogus (vt punkt 4 allpool)[4]. Kuni järelevalvenõukogu ei ole oma soovitusi esitanud ja neid ei ole ellu rakendatud, on oluline, et Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogul (IASB) oleks jätkuvalt piisavalt vahendeid, et viia ellu hulk pakilisi projekte, eelkõige need, mis on seotud finantskriisiga ning samuti ELi selliste peamiste prioriteetidega nagu kindlustusseltside raamatupidamine.

OTSUSES NR 716/2009/EÜ SÄTESTATUD KRITEERIUMID

Otsuse 716/2009/EÜ artikli 9 lõige 3 ütleb, et „aruandes [Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Sihtasutuse kohta] käsitletakse juhtimisstruktuuri ja töökorda, sealhulgas järelevalvenõukogu koosseisu ja volitusi, ning eelkõige asjaomase asutuse suutlikkust täita oma ülesandeid avalikes huvides läbipaistvalt ja tõhusalt. Aruandes käsitletakse ühtlasi edusamme seoses kolmandate riikide tegevuskavadega rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohaldamiseks oma riigi emitentide suhtes.” Viimast aspekti käsitletakse käesoleva aruande punktis 5.

Otsuse põhjenduses 19 viidatakse Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioonis (rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) ja Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) juhtimise kohta) ja Euroopa Ülemkogu 8. juuli 2008. aasta istungi järeldustes esitatud ootustele, eelkõige selles osas, mis puudutab asjakohaste volituste ja sobiva koosseisuga järelevalvenõukogu moodustamist, IASCFi standardite ja tegevuskavade kehtestamise protsesside suuremat läbipaistvust ja õiguspärasust, standardite nõuandekogu tegevuse tulemuslikkuse suurendamist ning mõju hindamise kui IASBi nõuetekohase menetluse osa ametlikuks muutmist.

RAHVUSVAHELISTE FINANTSARUANDLUSSTANDARDITE SIHTASUTUSE EDUSAMMUD KRITEERIUMIDE TÄITMISEL

Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite Sihtasutuse põhikirja hiljuti tehtud muudatused

15. jaanuaril 2009 lõpetasid kuraatorid IFRSi sihtasutuse põhikirja iga viie aasta tagant teostatava läbivaatamise esimese osa. Selles läbivaatamise osas käsitleti avalikku aruandekohustust ning loodi seos avalike asutuste järelevalvenõukoguga (vt punkt 3.2 allpool). Samuti suurendati IASB liikmeskonda 14 liikmelt 16-le (mis kuulub täitmisele hiljemalt 2012. aasta juuliks), et tagada nõukogu liikmeskonna lai geograafiline esindatus.

Jaanuaris 2010 lõpetasid kuraatorid IFRSi sihtasutuse põhikirja iga viie aasta tagant teostatava läbivaatamise teise osa. Selles keskenduti IFRSi sihtasutuse ja IASB läbipaistvuse ja aruandekohustuse suurendamisele ning sidusrühmade laiemale ja paremale kaasamisele, tõhustades samal ajal juhtimist. Põhilised muudatused olid järgmised:

- tulevikus on IASB kohustatud panema (iga kolme aasta tagant) oma tööprogrammi avalikule arutelu, kusjuures esimene arutelu tuleb algatada hiljemalt 2011. aasta keskel. Selle eesmärgiks on muuta IASB päevakorra koostamine läbipaistvamaks, mis on üks olulisimaid elemente, millega tagatakse, et IASB ja laiemalt IFRSi sihtasutus järgivad aruandekohustust;

- IASB liikmete ametiaega lühendatakse (nüüd 5 aastat, mis on pikendatav 3 aasta võrra), välja arvatud juhataja puhul, kelle teist ametiaega võib pikendada veel viie aasta võrra. Selle eesmärk on soodustada IASB liikmete vahetuvust, mis tagab standardite kehtestamisel uute ideede regulaarse arvessevõtmise ;

- luuakse võimalus lühendada IASB käsiraamatus ette nähtud minimaalset 30 päeva pikkust nõuetekohast menetlust. See loob pakilisteks puhkudeks suurema paindlikkuse, näiteks niisuguses olukorras, mis tekkis 2008. aasta oktoobris finantskriisi haripunktis ning mis tõi esile vajaduse kehtestada uued finantsinstrumentide ümberklassifitseerimise eeskirjad;

- IFRSi sihtasutuse eesmärke on muudetud, rõhutamaks et üldeesmärk on kehtestada rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid ülemaailmselt, samas kui nende lähendamine on üksnes vahend selle eesmärgi saavutamise hõlbustamiseks. See muudatus kajastub juba praegu IASB tulevase (2011. aasta järgse) tööprogrammi üle peetavates aruteludes – näiteks rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite nõuandekogu(varem standardite nõuandekogu ehk SAC) aruteludes.

Järelevalvenõukogu koosseis ja volitused

Järelevalvenõukogu koosneb ühest Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) tekkivate turgude komitee esindajast, ühest IOSCO tehnilise komitee esindajast, Jaapani finantsteenuste agentuuri (JFSA) erivolinikust, Euroopa siseturu ja teenuste volinikust ning USA väärtpaberi- ja börsikomisjoni (SEC) esimehest. Baseli pangajärelevalve komitee osaleb järelevalvenõukogus vaatlejana.

Osalevate organisatsioonide suhet järelevalvenõukoguga ja nende ülesandeid on kirjeldatud järelevalvenõukogu liikmete ja kuraatorite koostatud vastastikuse mõistmise memorandumis. Järelevalvenõukogu põhiülesanded on:

osaleda kuraatorikandidaatide nimetamises ning kinnitada kuraatorid ametisse;

vaadata läbi kuraatorite korra sobivus ja asjakohasus IASB rahastamise seisukohast;

kontrollida kuraatorite järelevalvet IASB standardite kehtestamise protsessi üle, eelkõige selles osas, kas menetluskord on nõuetekohane;

teha koostööd kuraatoritega regulatiivsete, õiguslike ja poliitiliste arengute valdkonnas, mis on seotud IFRSi sihtasutuse järelevalvega IASB üle; ning

esitada laialdast avalikku huvi pakkuvad finantsaruandlusega seotud küsimused IASB-le läbivaatamiseks.

Järelevalvenõukogu on alles välja töötamas menetlusreegleid ja töökorraldust, et oma avalikust huvist lähtuvaid konkreetseid ülesandeid täita. Komisjon on seisukohal, et järelevalvenõukogu on oluline samm IFRSi sihtasutuse suurema aruandekohustuse ja selle töö parema läbipaistvuse suunas. Sellele vaatamata peab komisjon asjakohaseks IFRSi sihtasutuse juhtimisraamistiku (sealhulgas järelevalvenõukogu rolli) põhjalikku läbivaatamist, eriti selleks, et hinnata vajadust tugevdada sihtasutuse aruandekohustust avalike asutuste ees (vt punkt 4).

Muud kuratooriumi võetud kohustused

Samal ajal, kui IFRSi sihtasutuse kuraatorid leppisid 2010. aasta jaanuaris kokku sihtasutuse põhikirja viimaste muudatuste osas, nõustusid nad samuti läbi vaatama kolm tähtsat aspekti sihtasutuse juhtimises. Konkreetselt leppisid kuraatorid kokku järgnevas:

- vaadata viivitamatult täielikult läbi sihtasutuse strateegia pärast juunit 2011, st pärast Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) ja USA raamatupidamisstandardite nõukogu (FASB) standardite lähendamise programmi täitmist, sealhulgas organisatsiooni rahastamine. Strateegia läbivaatamine hõlmab kooskõlastamist sidusrühmade ja järelevalvenõukoguga;

- alustada rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite nõuandekogu töö täieliku läbivaatamisega ja viia see 2010. aasta lõpuks lõpule, et hinnata viimasel ajal teostatud reformide tõhusust ja teha kindlaks, kas on vaja täiendavaid reforme. Läbivaatamise käigus keskendutakse ka rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite nõuandekogu suurusele, ülesehitusele ja toimimisele;

- vaadata läbi Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) üle teostatava järelevalve raamistik ning kontrollida, kas kuraatorid täidavad oma kohustust teostada nõukogu üle järelevalvet.

Euroopa Komisjon tervitab nende läbivaatamiste alustamist. Konsultatsioonid on juba alanud mitmetes foorumites. Kuraatorid viisid järelevalvenõukoguga läbi esimese arutelu strateegia läbivaatamise teemal järelevalvenõukogu koosolekul 2010. aasta aprillis. Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite nõuandekogu on samuti kuraatoritega läbi viinud esimese arutelu oma tulemuslikkuse läbivaatamise teemadel. Euroopa Komisjon jälgib asjakohastes foorumites osaledes nende läbivaatamiste edenemist tähelepanelikult .

TULEVASED JUHTIMISREFORMID

Vaatamata eelmainitud positiivsetele sammudele IASB läbipaistvuse ja aruandekohustuse suurendamise suunas peab Euroopa Komisjon IFRSi sihtasutuse juhtimisraamistiku põhjalikku läbivaatamist siiski vajalikuks. Näiteks hiljutised sündmused Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu ja USA raamatupidamisstandardite nõukogu lähenemiskava prioriteetide muutmise ning IFRSi sihtasutuse kõrgemal tasemel ametitesse nimetamiste ümber viitavad vajadusele suurendada veelgi IFRSFi otsustamisprotsessi läbipaistvust ja süvendada IFRSi sihtasutuse aruandekohustust.

Need küsimused valmistavad muret ka teistele järelevalvenõukogu liikmetele ning sellest tulenevalt on järelevalvenõukogu moodustanud vastava töörühma (Governance Working Group), kelle ülesandeks on selle põhjaliku läbivaatamise korraldamine. Töörühmale on antud laialdased volitused, mis hõlmavad IFRSi sihtasutuse juhtimise kõiki olulisi aspekte, sealhulgas nii asutuse struktuuri kui ka seost raamatupidamisstandardite ja mitmesuguste halduspoliitiliste eesmärkide vahel, kaasa arvatud turu läbipaistvus ja finantsstabiilsus. Euroopa Komisjon on seisukohal, et töörühm peaks seadma endale eesmärgiks esitada oma järeldused ja soovitused 2010. aasta lõpuks ning need tuleksid seejärel ellu rakendada nii kiiresti kui võimalik.

TEGEVUSKAVAD KOLMANDATELE RIIKIDELE RAHVUSVAHELISTE FINANTSARUANDLUSSTANDARDITE KOHALDAMISEKS OMA KOHALIKE EMITENTIDE SUHTES

4. juunil 2010 võttis komisjon vastu aruande Euroopa Parlamendile rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite ja kolmandate riikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete lähendamise kohta. Nagu selles aruandes nenditud, on paljud riigid teinud jätkuvalt jõupingutusi selleks, et lähendada oma standardid täielikult rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele ning lõplikult kehtestada rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid siseriiklike emitentide suhtes.

Komisjoni on nõustanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (CESR), kes väidab, et Hiina, Kanada, India ja Lõuna-Korea teevad oma standardite lähendamise ja kehtestamise programmide elluviimisel jätkuvalt edusamme. Ameerika Ühendriigid on pidanud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite vastuvõtmise osas avalikke konsultatsioone ning 24. veebruaril 2010 tegi USA väärtpaberi- ja börsikomisjon (SEC) poliitilise avalduse, milles kinnitati, et väärtpaberi- ja börsikomisjon kavatseb rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohta teha otsuse 2011. aasta jooksul. Lisaks on USA väärtpaberi- ja börsikomisjon järelevalvenõukogu viimatistel istungitel tunnistanud vajadust tagada USA poolt Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite Sihtasutuse adekvaatne rahastamine.

Jaapan on samuti jätkanud oma üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite lähendamist ning hiljuti teatas Jaapan oma kavatsusest võtta 2012. aasta paiku vastu otsus, kas Jaapanis kehtestatakse rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid 2015. või 2016. aastaks või mitte. Samas võivad mõned Jaapani ettevõtted kohaldada rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid vabatahtlikul alusel juba praegu. Oma kavatsusest võtta vastu rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid on hiljuti teatanud teisedki tähtsad majandusriigid, näiteks Argentina, Brasiilia, Mehhiko ja Taivan. Paraku ei ole märke, et Venemaa oleks liikunud oluliselt edasi rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kasutamise kohustuslikuks muutmise suunas.

Lähiaastail kavatseb komisjon Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee (CESR) tehnilist abi kasutades olukorda jätkuvalt jälgida ning hinnata rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele lähenevate või neid kehtestada kavatsevate kolmandate riikide tehtavaid jõupingutusi. Komisjon toetab jätkuvalt jõupingutusi neis riikides, kus on võetud kohustus lähendada raamatupidamisstandardeid rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele, ning samuti neis riikides, kus on otsustatud rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid ametlikult jõustada.

JÄRELDUSED

Komisjoni järeldus on, et Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite Sihtasutus on saavutanud edu otsuses 716/2009/EÜ sätestatud mitme olulise kriteeriumi osas. Lisaks on järelevalvenõukogu käivitanud Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite Sihtasutuse juhtimise põhjaliku läbivaatamise.

Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite Sihtasutuse edasiste põhjalike reformide raames on vaja tagada sihtasutuse mittevabatahtlik, läbipaistev ja stabiilne ning geograafiliselt laiapõhjaline rahastamine (vt otsuse artikli 9 lõige 4). Seepärast on eriti oluline, et kõik olulisemad jurisdiktsioonid annaksid Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite Sihtasutuse eelarvesse panuse proportsionaalselt oma osakaaluga üleilmsetel kapitaliturgudel.

Sel ajal, kui arutelud Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite Sihtasutuse juhtimismudeli põhjalikuma reformimise üle kestavad, peab Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) olema nõuetekohaselt rahastatud, et ta suudaks kiiresti koostada vajaminevaid standardeid, sealhulgas neid, mis on seotud finantskriisiga, näiteks finantsinstrumentide suhtes kohaldatavate raamatupidamisnõuete reformiga. Seepärast on komisjon arvamusel, et Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu lühiajalisi rahastamisvajadusi tuleb vastavalt otsusele 716/2009/EÜ toetada, samal ajal kui järelevalvenõukogu vaatab põhjalikult läbi selle juhtimismudelit.

Eelnevale analüüsile tuginedes soovitab komisjon, et EL tagaks alates aastast 2011 Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite Sihtasutusele rahalised vahendid, nagu on ette nähtud otsusega 716/2009/EÜ. Sellest hoolimata toonitab komisjon, et Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu juhtimismudel tuleb kiireimas korras põhjalikult läbi vaadata. Kõnealusest hindamisest tulenevad soovitused peavad olema valmis aastal 2011 ning need tuleb seejärel ellu rakendada niipea kui võimalik.

LISA

1. Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite Sihtasutuse sisemise juhtimisstruktuuri kirjeldus

[pic]

2. Oluliste aruandes kasutatud lühendite sõnastik

USA raamatupidamisstandardite nõukogu ( US Financial Accounting Standards Board – FASB)

FASB on USA erasektori organisatsioon, mis kehtestab finantsarvestuse ja raamatupidamisstandardid äriühingutele, kes esitavad oma aruandeid vastavalt USA üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele (USA GAAP).

USA üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted ( US Generally Accepted Accounting Principles – US GAAP)

Ameerika Ühendriikides äriühingute suhtes kehtivad raamatupidamisnõuded, mis on kehtestatud raamatupidamisstandardite nõukogu ( Financial Accounting Standards Board – FASB), eellas- ja muude organisatsioonide poolt.

Rahvusvaheline raamatupidamisstandard ( International Accounting Standard – IAS)

Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) eelkäija Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Komitee (IASC) poolt vastu võetud standard. Kui IASC asemele loodi aastal 2001 IASB, võttis see üle kõik tollal kehtinud rahvusvahelised raamatupidamisstandardid.

Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu ( International Accounting Standards Board – IASB)

IASB on sõltumatu erasektori vahenditest rahastatav raamatupidamisstandardeid kehtestav organisatsioon.

Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Komitee Sihtasutus ( International Accounting Standards Committee Foundation – IASCF)

Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) emaasutuse endine nimi – praegu tuntud Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite Sihtasutusena.

Rahvusvaheline finantsaruandlusstandard ( International Financial Reporting Standard – IFRS)

Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) poolt vastu võetud standard ja selle tõlgendus.

Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite Sihtasutus ( IFRS Foundation )

Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) emaasutuse nimi.

Standardite nõuandekogu ( Standards Advisory Council )

Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) foorum, mis nõustab huvitatud organisatsioone; praegu nimetatakse rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite nõuandekoguks. Nõuandekogu tuleb kokku kolm korda aastas ning nõuandekogu liikmed pakuvad IASB-le teavet nõuandekogu päevakorra, tööprogrammi ja konkreetsete projektide kohta.

[1] Pärast Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Komitee Sihtasutuse põhikirja läbivaatamist 1. märtsil 2010 muudeti sihtasutuse nimi Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite Sihtasutuseks (muudatus jõustub juulis 2010). Käesolevas aruandes on kasutatud uut nime (Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite Sihtasutus), ehkki otsuses nr 716/2009/EÜ kasutatakse vana nime (Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Komitee Sihtasutus). Rahvusvaheliste Finantsaruandlusstandardite Sihtasutus on Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu emaasutus, mille standardid kaasatakse EL õigustikku vastavalt 19. juuli 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 716/2009/EÜ, 16. september 2009, millega kehtestatakse ühenduse programm, mille alusel toetatakse teatavaid tegevusi finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas, ELT L 253, 25.9.2009, lk 8–16.

[3] Rahaline panus otsuse elluviimisesse põhineb näitajatel, mis olid kättesaadavad komisjoni ettepaneku koostamise ajal, ning selles ei ole arvestatud eelarve edasise arengu prognoosidega.

[4] Vt teadaanne järelevalvenõukogu loodud töörühma kohta veebilehel: http://www.iosco.org/monitoring_board/.