EUROOPA PARLAMENDI RESOLUTSIOON,  
10. mai 2012,  
tähelepanekutega, mis on Euroopa Lennundusohutusameti 2010. aasta eelarve täitmisele heakskiidu 
andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa  
EUROOPA PARLAMENT,  
— võttes arvesse Euroopa Lennundusohutusameti 2010. aasta lõplikku raamatupidamise aastaaruannet,  
— võttes arvesse kontrollikoja aruannet Euroopa Lennundusohutusameti 2010. aasta raamatupidamise 
aastaaruande kohta koos ameti vastustega (  1 ), 
— võttes arvesse nõukogu 21. veebruari 2012. aasta soovitust (06083/2012 – C7-0051/2012),  
— võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 319,  
— võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb 
Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (  2 ), eriti selle artiklit 185,  
— võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 216/2008 (  3 ), millega luuakse Euroopa 
Lennundusohutusamet, eriti selle artiklit 60,  
— võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (raamfinants ­
määruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finants ­
määrust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185) (  4 ), ja eelkõige selle 
artiklit 94,  
— võttes arvesse kodukorra artiklit 77 ja VI lisa,  
— võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust (A7- 
0124/2012),  
A. arvestades, et kontrollikoda märkis, et on leidnud piisavalt kinnitust Euroopa Lennundusohutusameti 
(edaspidi „amet”) 2010.aasta raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate 
tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta;  
B. arvestades, et Euroopa Parlament andis 10. mail 2011. aastal heakskiidu ameti tegevdirektori tegevusele 
ameti 2009. aasta eelarve täitmisel (  5 ) ning heakskiidu andmise otsusele lisatud resolutsioonis muu 
hulgas:  
— nõudis tungivalt, et amet viiks sisse tegevuseelarve tegevuspõhise ülesehituse, et luua selge seos 
töökava ja finantsprognooside vahel ning parandada nii järelevalvet tulemuste üle kui ka aruandlust;ET L 286/176 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012  
( 1 ) ELT C 366, 15.12.2011, lk 21.  
( 2 ) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.  
( 3 ) ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.  
( 4 ) EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.  
( 5 ) ELT L 250, 27.9.2011, lk 140.
— juhtis tähelepanu asjaolule, et ka 2010. aasta eelarvesse kandis amet üle suure summa tegevuskulude 
assigneeringuid;  
— nõudis, et iga aasta eelarvele lisataks eriaruanne eelmisest eelarveaastast üle kantud assigneeringute 
kohta, milles on märgitud nende vahendite kasutamata jätmise põhjused ning nende kasutuselevõtu 
viis ja tähtaeg;  
— märkis, et personalivaliku menetlustes esineb puudusi, mis ohustavad kõnealuste menetluste läbi ­
paistvust;  
C. arvestades, et ametit rahastatakse tasudest ja lõivudest ning liidu panusest;  
D. arvestades, et ameti eelarveaasta 2010 eelarve oli 137 200 000 eurot, mis on 12,27 % rohkem kui 
2009. aasta eelarve 122 200 000 eurot; arvestades, et liidu panus ameti 2010. aasta eelarvesse oli 
34 197 000 eurot (  1 ), mis on 0,87 % rohkem kui 2009. aasta eelarve puhul;  
Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine  
1. tuletab meelde, et kaks kolmandikku ameti eelarvest on pärit tööstuse makstavatest tasudest ja lõivu ­
dest, üks kolmandik liidu toetusest ning liidu esialgne panus ameti 2010. aasta eelarvesse oli 
32 879 000 eurot; märgib samas, et sellele summale lisati ülejäägi tagasinõudmisest saadud 1 318 000 
eurot, mistõttu liidu kogutoetus 2010. aastal oli 34 197 000 eurot;  
2. märgib, et ameti eelarve suurenes 2010. aastal võrreldes 2007. aastaga 61 % ehk 85 200 000 eurolt 
137 200 000 euroni ning töötajate arv suurenes 333-lt 524-ni;  
3. märgib, et komisjoni 31. mai 2007. aasta määruse (EÜ) nr 593/2007 (mis käsitleb Euroopa Lennundus ­
ohutusametile makstavaid tasusid ja lõive) (  2 ) artikli 3 kohaselt on lõivudest saadav tulu sihtotstarbeline 
tulu, mida amet võib üle kanda juhul, kui tulu on kasutamata; märgib, et tööstuse tulud võivad olla 
seotud enama kui ühe rahandusaastaga; märgib, et reservi, mida saab kasutada järgmistel aastatel, 
kohaldatakse vastavalt iga aasta eelarve täitmise tulemusele; märgib, et reservi maht vähenes kahe 
viimase aasta jooksul 29 000 000 eurolt 2008. aasta lõpus 21 000 000 euroni 2010. aasta lõpus;  
4. märgib, et eelarveaastaaasta 2010 lõpliku raamatupidamise aruande kohaselt kasutas amet 2010. aastal 
üksnes liigendamata assigneeringuid, mistõttu kulukohustuste assigneeringuid olid sama suured kui 
maksete assigneeringud; märgib ühtlasi, et 2010. aasta assigneeringute üldine täitmismäär oli 99,51 %;  
5. kutsub ametit üles võtma ka edaspidi asjakohaseid meetmeid, et vältida puudujääke, mis seavad ohtu nii 
hankeprotsessi läbipaistvuse kui ka usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte;  
Raamatupidamisarvestus  
6. kinnitab oma lõpliku raamatupidamise aastaaruande põhjal, et amet muutis 2010. aastal tulu kajas ­
tamise meetodit ning läks kulupõhiselt meetodilt üle lineaarsele meetodile, nagu soovitati EÜ arves ­
tuseeskirjas nr 4;  
7. märgib, et ameti kinnitusel viidi muudatus läbi selleks, et muuta täpsemaks ja läbipaistvamaks viis, 
millega näidata, kuidas tulu on teenitud, ning võtta arvesse kontrollikoja 2009. aasta soovitust kohal ­
dada sellist meetodit, mis kajastaks täpsemalt eelarveaastal kavandatud tulu;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/177  
( 1 ) ELT L 64, 12.3.2010, lk 613.  
( 2 ) ELT L 140, 1.6.2007, lk 3.
8. kinnitab ameti iga-aastase tegevusaruande põhjal, et ettevõtte ressursiplaneerimise süsteemi tõhustati 
veelgi ning seda kasutati süstemaatiliselt kõikide finantstehingute liikide ja raamatupidamiskontode 
sulgemise puhul;  
Hankemenetlused  
9. märgib iga-aastasele tegevusaruandele tuginedes, et 2010. aastal korraldati nii operatiivsete kui ka 
administratiivsete vajaduste katmiseks 23 suuremahulist pakkumismenetlust, millest 20 viidi lõpule 
ning kirjutati alla 29 suuremahulisele lepingule, mille ligikaudne maksumus on 14 000 000 eurot; 
märgib lisaks sellele, et vähemahukate hankemenetluste tulemusel kirjutati alla 428 lepingule, mille 
kogumaksumus on umbes 1 650 000 eurot;  
10. tunnistab eelkõige kontrollikoja andmetele tuginedes, et kahe suure hankemenetluse puhul ei võimal ­
danud kasutatud hindamismeetod parima rahalise pakkumise teinud pakkujal hinna kategoorias kõige 
kõrgemat punktisummat saada; märgib kontrollikoja andmetel, et nimetatud kaks hankemenetlust 
käsitlesid:  
— nelja-aastase koristusteenuste lepingu uuendamist, mille väärtus on 1 000 000 eurot;  
— kuni nelja-aastase raamlepingu sõlmimist õhusõiduki mootori sertifitseerimise nõuete ja standardite 
alaste õpingute valdkonnas maksimumväärtusega 2 500 000 eurot, mille puhul ei esitanud edukas 
pakkuja oma pakkumises kõiki hinnakomponente;  
märgib, et amet vastas, et see ei avaldanud negatiivset mõju tulemile, kuid võtab siiski arvesse kohtu 
arvamust ning tulevikus reageerib tuvastatud ohule, pöörates veel enam tähelepanu finantshindamise 
valemitele;  
Personal  
11. märgib veelkord, et eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon on taas tuvastanud 
puudujääke personalivaliku menetlustes, mis seab ohtu nimetatud menetluste läbipaistvuse; tunnistab 
kontrollikoja andmetele tuginedes, et personalivaliku menetluste puhul puudusid tõendid selle kohta, et 
lävendid, mille alusel kandidaadid intervjuule pääsevad ja reservnimekirja kantakse, oleksid olnud 
määratletud enne avalduste hindamise algust; märgib, et selle ajendiks võib olla onupojapoliitika või 
huvide konflikti varjamine; palub teha huvide konflikti vältimiseks kõik võimalik; nõuab, et komisjon 
tagaks, et amet kohaldaks liidu eeskirju nõuetekohaselt; rõhutab, et hankemenetlused ja personalivali ­
kumenetlused peavad olema läbipaistvad;  
12. märgib, et amet ei teavitanud eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni oma 
ekspertide/töötajate valikumenetlusi läbipaistvamaks muutmiseks võetavatest meetmetest, nagu paluti 
2009. aastal, kuigi mõistab, et sellele probleemile reageeriti 2010. aastal, pärast seda kui kontrollikoda 
oli oma aruandes seda teemat taas kord rõhutanud; rõhutab veel kord, et kõnealuste puudujääkide mõju 
arvessevõtmine muutub veelgi olulisemaks, kui arvestada seda, et ameti eesmärgid on järgmised: serti ­
fitseerimistingimuste väljaandmine, otsuste tegemine lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitsee ­
rimise valdkonnas ning liikmesriikide pädevate asutuste standardiseerimiskontrollide korraldamine;  
13. võtab teadmiseks ameti vastuse kontrollikojale, et värbamiskomisjoni liikmetele mõeldud suunistes on 
selgelt näidatud lävendid, millele peavad kandidaadid vastama intervjuule pääsemiseks (50 %) ja reserv ­
nimekirja kandmiseks (65 %), kuid ta jätab endale õiguse otsustada intervjuule kutsutavate kandidaatide 
maksimaalse arvu üle vastavalt nende tugevusele;  
14. tuletab ametile meelde, kui oluline on tagada kontrollirühmade ja rühmajuhtide piisavad väljaõppe- ja 
kvalifikatsioonikriteeriumid; kutsub ametit üles võtma konkreetseid meetmeid ja teavitama nendest 
eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni;  
15. märgib, et ameti töötajate, sealhulgas ajutiste ja lepinguliste töötajate arv suurenes 509-lt 2009. aastal 
578-ni 2010. aastal;ET L 286/178 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012
Huvide konflikt  
16. märgib, et ameti tehnilisi töötajaid on tavaliselt vaja tööle võtta riikide lennuametitest ja lennundus ­
tööstuse esindajate hulgast; on seisukohal, et töötajatel peab olema piisav ja ajakohane tehniline 
töökogemus lennunduse valdkonnas, et teostada tehnilist kontrolli nõuetele vastavust käsitlevate tõend ­
avate dokumentide üle, mis võimaldab tagada liidu õigusaktides nõutud piisava lennuohutuse taseme; 
on siiski mures, sest selline olukord võiks kaasa tuua huvide konflikti juhul, kui töötaja, kes on võetud 
tööle lennukeid tootvast ettevõttest, töötab ametis ja võtab vastu otsuseid sellise õhusõiduki sertifitsee ­
rimise kohta, mille kallal ta töötas lennukitootja heaks töötades ning mis, kui seda ei märgata ega 
ohjata, võib kaasa tuua huvide konflikti situatsiooni; tunnistab siiski, et amet on kehtestanud sertifitsee ­
rimismenetluse, kus otsustamisprotsessi erapooletuse tagab tehnilise hindamise ja otsustamise protsessi 
enda kollegiaalne iseloom; võtab samuti teadmiseks, et amet tegeleb praegu kogu ametit hõlmava 
toimimisjuhendialase poliitika väljatöötamisega, mille hulka kuulub võimalike huvide konflikti juhtumite 
identifitseerimine, ennetamine, jälgimine ja nende tagajärgedele reageerimine, mis aitab ametil veel 
paremini identifitseerida ja ohjata huvide konflikti juhtumeid nii, et lennuohutus ei satuks kunagi ohtu;  
17. kutsub ametit üles võtma nõuetekohaselt arvesse oma töötajate erialast tausta, et vältida igasugust 
huvide konflikti; on arvamusel, et ameti huvide konfliktide poliitikas tuleks sätestada, mil määral ja 
millistel tingimustel tohib ameti töötajat kaasata sellise õhusõiduki sertifitseerimisse, millega ta töötas 
enne ametisse tööle asumist;  
18. palub ametil kehtestada tõhusad menetlused, millega asjakohaselt reageeritakse väidetavatele ametisises ­
tele huvide konflikti võimalikele juhtumitele; samuti palub ametil avaldada oma veebisaidil huvide 
deklaratsiooni ja töökogemuse oma ekspertide, juhtkonna, haldusnõukogu liikmete ja kõigi muude 
isikute kohta, kelle tegevus on seotud sertifitseerimisprotsessiga; märgib, et amet peaks huvide konflikti 
valdkonnas järgima OECD juhiseid;  
19. märgib, et amet on seotud kõikide kodanike jaoks elulise tähtsusega otsuste vastuvõtmisega ja võtab 
arvesse, et kuna ameti tähtsus tööstusele on suur, on ta avalikkuse kõrgendatud tähelepanu all ning jääb 
seetõttu huviga ootama kontrollikoja poolt enne 2012. aasta juunikuud avaldatavat eriaruannet huvide 
konflikti teemal, et tutvuda selles esitatud tähelepanekute ja soovitustega ning nende üle arutleda;  
Tulemused  
20. palub, et amet jätkaks olemasoleva tegevuseelarve tegevuspõhise ülesehituse kohaldamist, et luua selge 
seos töökava ja finantsprognooside vahel ning parandada jätkuvalt nii järelevalvet tulemuste üle kui ka 
aruandlust;  
21. palub, et amet võtaks kõikide põhitegevuste kavandamisel vajadusel kasutusele Gantti diagrammi; 
rõhutab ühtlasi, kui tähtis on, et amet määraks programmitöös kindlaks oma SMART (täpsed, mõõdeta ­
vad, saavutatavad, asjakohased ja ajaliselt piiritletud) eesmärgid ja RACER (asjakohased, heakskiidetud, 
usaldusväärsed, lihtsad ja töökindlad) näitajad, nagu ta on alates 2008. aastast teinud aasta tööprog ­
rammis ja aasta tegevusaruandes;  
Sisekontroll  
22. märgib oma iga-aastasele tegevusaruandele tuginedes, et amet tõhustas 2010. aastal oma integreeritud 
haldussüsteemi, sealhulgas sisekontrolli kontseptsiooni, mille eesmärk on tagada riskide nõuetekohane 
leevendamine, et tõsta ameti suutlikkust saavutada tegevuse, kvaliteedi ja nõuetele vastavuse osas 
püstitatud eesmärgid ning finantseesmärgid;  
23. märgib, et 2010. aasta detsembris sertifitseeriti ameti integreeritud haldussüsteem rahvusvaheliselt 
tunnustatud ISO 9001:2008 kvaliteedijuhtimise standardi alusel;  
Kontrollide standardiseerimine  
24. palub, et amet jätkuvalt parandaks kontrollide kavandamise dokumenteerimist; tuletab ametile meelde, 
kui oluline on dokumenteerida riskihindamist ja kontrollide kavandamise kriteeriume, et õigustada oma 
sisemisi otsustusmehhanisme juhtudel, mille puhul on tegu liidu kodanike turvalisust mõjutavate märki ­
misväärsete puudujääkidega;ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/179
25. palub lisaks sellele, et amet jätkuvalt parandaks oma tegevuse tõhusust, pannes järgmise abil rõhku 
põhilistele ohutusega seotud muredele:  
— teabe seire;  
— aruandluse ja rakendamise ajalise kestuse lühendamine;  
— ameti ja komisjoni vahelise otsustusprotsessi dokumenteerimine ning  
— igasuguse võimaliku huvide konfliktiga seotud olukorra ohu asjakohane vähendamine;  
26. kutsub ühtlasi ametit üles tähelepanekute vormis esitatavaid kontrolli tulemusi klassifitseerima, teostama 
nende üle järelevalvet ja võtma järelmeetmeid; märgib ametile tuginedes, et ta on välja töötanud 
tegevusjuhise nimetatud tulemuste sõnastamiseks ja komisjonile teatamiseks; kutsub seetõttu ametit 
üles teavitama eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat institutsiooni selles osas võetud 
meetmetest;  
Siseaudit  
27. tunnistab, et ikka veel ei ole järgitud ametile siseauditi talituse poolt esitatud mitut väga olulist soovitust 
võimalike riskide vähendamise kohta ning siseauditi talitus vaatab neid praegu läbi;  
28. märgib eelkõige, et 2010. aastal auditeeris siseauditi talitus standardiseerimiskontrolle, et hinnata ametis 
standardiseerimiskontrollidega seonduvat sisekontrolli süsteemi ning anda sellele sõltumatu tagatis, mille 
eesmärk on jälgida, kas riikide lennuametid on järginud asjaomaseid liidu määruseid ning anda aru 
komisjonile; märgib ka, et amet on juba välja töötanud tegevuskava parandusmeetmetega, milleks 
siseauditi talitus andis nõusoleku ja mis on juba siseauditi talitusele üle antud, et ta vaataks üle tõendid 
lõigetes 25–27 sätestatud soovituste rakendamise kohta;  
29. kutsub sellega seoses ametit üles tegema edusamme järgmistes valdkondades:  
— dokumenteerima riskihindamist pärast iga-aastaseid kontrollprogramme ja kontrollkäike;  
— parandama järelevalvet ohutust mõjutavate märkimisväärsete puudujääkide üle ja sellealast aruand ­
lust;  
— teostama järelevalvet pärast kontrollkäike koostatud aruannetes esitatud tähelepanekute üle ja võtma 
järelmeetmeid;  
30. juhib tähelepanu eelmistes eelarve täitmisele heakskiidu andmise raportites esitatud soovitustele, mis on 
esitatud käesoleva resolutsiooni lisas;  
31. viitab eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsusele lisatud muude horisontaalsete tähelepanekute osas 
oma 10. mai 2012. aasta resolutsioonile (  1 ) asutuste tulemuste, finantsjuhtimise ja kontrolli kohta.ET L 286/180 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012  
( 1 ) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0164 (vt käesoleva  Euroopa Liidu Teataja  lk 388).
LISA  
EUROOPA PARLAMENDI VIIMASTE AASTATE SOOVITUSED  
Euroopa 
Lennundusohutusamet  2006  2007  2008  2009  
Tulemused  Amet peaks hoolikalt kontrollima, 
et kuluprognoosid vastaksid 
tegelikele vajadustele: ameti 
kuluanalüüsi süsteemist ilmnes, et 
kulud ulatusid ligikaudu 
48 000 000 euroni, samas kui 
tulusid oli ligikaudu 35 000 000 
eurot, järelikult on programmitöö 
olnud ebapiisav.  Amet peaks hoolikalt kontrollima, 
et eelarvepädevatele 
institutsioonidele kinnitamiseks 
esitatavad kuluprognoosid 
vastaksid tegelikele vajadustele.  — Kutsub ametit üles teostama diakroonilist 
analüüsi selle ja eelmiste aastate tulemuste 
kohta. 
— Kutsub ametit üles määrama kindlaks oma 
SMART eesmärgid ja RACER näitajad. 
— Kutsub ametit üles võtma kasutusele Gantti 
diagrammi.  — Kutsub ametit üles määrama kindlaks oma 
SMART eesmärgid ja RACER näitajad. 
— Kutsub ametit üles kaaluma kõikide 
põhitegevuste kavandamisel Gantti diagrammi 
kasutuselevõttu, mis võimaldab ülevaatlikult 
näidata projektidele kuluvat iga töötaja tööaega. 
— Nõuab tungivalt, et amet viiks sisse 
tegevuseelarve tegevuspõhise ülesehituse, et luua 
selge seos töökava ja finantsprognooside vahel 
ning parandada nii järelevalvet tulemuste üle kui 
ka aruandlust. 
— Kutsub ametit üles võrdlema tulemusi aastal, 
mille eelarve täitmisele heakskiidu andmist 
käsitletakse, sellele eelnenud aastal saavutatud 
tulemustega.  
Tasude ja lõivude määrus  –  Amet ei tohi segamini ajada 
varasemat ja uut tasude ja lõivude 
määrust.  — Kutsub ametit üles võtma kasutusele 
sertifitseerimisprojektide järelevalvesüsteemi. 
— Kutsub ametit üles esitama üksikasjaliku kava 
kindlustamaks, et iga-aastastest kindlatest 
maksesummadest saadav tulu ei oleks oluliselt 
suurem osutatud teenuste kuludest.  — Kutsub ametit üles parandama 
sertifitseerimisprojektide järelevalvesüsteemi, et 
projekti kogu kestuse jooksul kogutud lõivud ei 
erineks oluliselt tegelikest kuludest. 
— Kutsub ametit üles täpselt hindama 2010. aasta 
raamatupidamisaruannete koostamiseks 
kumuleerunud kulusid, mis on seotud 
sertifitseerimisteenuste haldamisega, mida 
allhanke korras osutavad riiklikud lennuametid.  
Assigneeringute ülekand ­
mine / hangetega seotud 
küsimused  Eirati eelarve aastasuse põhimõtet: 
amet kasutas finantseeskirja 
vastaselt 2005. aastast üle kantud 
liigendatud assigneeringuid, ehkki 
ametil oli 2006. aastaks piisavalt 
maksete assigneeringuid.  Lepingu sõlmimise kriteeriumide ja 
finantshindamise meetodi puudulik 
läbipaistvus.  — Kutsub ametit üles kõrvaldama ettevõtte 
ressursiplaneerimise puudujäägid, mille 
põhjustas viivitus teenuseosutamise lepingu 
allkirjastamisel (kutsub ametit üles esitama 
komisjonile ja parlamendile järgmistel aastatel 
palju realistlikumad prognoosid).  — 2010. aastasse ülekantud tegevuskulude 
assigneeringute maht oli suur (65 % III jaotisest 
– tegevuskulud; ülekantud kulukohustuste 
assigneeringute maht oli 13 %).ET 17.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 286/181
Euroopa 
Lennundusohutusamet  2006  2007  2008  2009  
— Kutsub komisjoni üles uurima, kuidas saaks 
tagada vajadustepõhise sularahahalduse 
põhimõtte igakülgse täitmise, et hoida ameti 
sularahareserv võimalikult väiksena.  — Nõuab lepingute korrektsemat ja õigeaegsemat 
haldamist ning seda, et järgmise aasta kohta 
esitataks parlamendile ja komisjonile palju 
realistlikumad prognoosid. 
— Nõuab, et iga aasta eelarvele lisataks aruanne 
eelmisest eelarveaastast üle kantud kasutamata 
assigneeringute kohta, milles on märgitud nende 
vahendite kasutamata jätmise põhjused ning 
nende kasutuselevõtu viis ja tähtaeg.  
Personal  –  Kutsub ametit üles parandama 
töölevõtmise ja 
personaliplaneerimise korda.  Kutsub ametit üles parandama töölevõtmise ja 
personaliplaneerimise korda.  — Märgib, et personalivaliku menetlustes esineb 
puudujääke, mis seavad ohtu kõnealuste 
menetluste läbipaistvuse. Kontrollikoda märkis, 
et personalivaliku menetluste puhul ei olnud 
valimiskomisjonide otsused piisavalt 
põhjendatud ja dokumenteeritud, kuna 
intervjuule pääsemise ja reservnimekirja 
kandmise lävendid ei olnud eelnevalt 
määratletud, samuti puudusid protokollid. 
— Nõuab tungivalt, et amet teavitaks eelarve 
täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavat 
institutsiooni meetmetest, mida on võetud 
olukorra parandamiseks ja ekspertide/personali 
valikumenetluse läbipaistvamaks muutmiseks.  
Siseaudit  Amet ei ole veel kasutusele võtnud 
tõhusat nõuete haldamise süsteemi, 
kus on võimalusel arvestatud ka 
intressinõudega hilinenud maksete 
eest.  – Kutsub ametit üles võtma meetmeid, et viia ellu 13 
siseauditi talituse esitatud 28 soovitusest (millest 
kaks on eriti olulised) → soovitused puudutavad 
eelarvelist kindlusetust, riskianalüüsi puudumist, 
hindamis- ja edutamispoliitika puudumist, 
eelarveaasta pikkuse määramise menetlust ja 
menetluse puudumist tehtud erandite 
kajastamiseks.  Tunnistab, et amet on rakendanud siseauditi talituse 
poolt alates 2006. aastast tehtud 26 soovitusest 20.ET L 286/182 Euroopa Liidu Teataja 17.10.2012