Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, millega antakse Rumeeniale vastastikust abi /* COM/2013/0709 final - 2013/ () */





SELETUSKIRI 1. Sissejuhatus Pärast ELi ja IMFi ühist keskmise tähtajaga rahalise abi programmi Rumeeniale ajavahemikus kevadest 2009 kuni kevadeni 2011, mille kestel eraldas Euroopa Liit 5 miljardit eurot ja IMF 12,9 miljardit eurot, võttis Euroopa Liidu Nõukogu 12. mail 2011 vastu otsuse ennetava jätkuprogrammi kohta, millega võimaldati Rumeeniale ELi keskmise tähtajaga rahalist abi kuni 1,4 miljardi euro ulatuses[1]. Teises programmis, mis oli samuti ELi ja IMFi ühisprogramm, ei teinud Euroopa Liit ega IMF programmi ennetavat iseloomu arvestades väljamakseid. 4. juulil 2013 taotlesid Rumeenia ametiasutused maksebilanssi endiselt ähvardavaid riske arvestades kolmandat ELi keskmise tähtajaga rahalise abi programmi, seegi kord koos IMFi tugilaenuga. ELi ja IMFi abi käsitatakse eeldatavalt ennetavana ja ilma reaalsete väljamakseteta. 9. juulil rahuldas majandus- ja rahanduskomitee selle taotluse ning volitas komisjoni pidama läbirääkimisi ELi ja IMFi uue ühise ennetava programmi üle. 17. juulist kuni 31. juulini 2013. aastal külastasid komisjoni talituste ja Rahvusvahelise Valuutafondi ametnikud läbirääkimiste pidamiseks ühiselt Bukaresti. Läbirääkimiste käigus jõuti ametnike tasandil kokkuleppele uue programmi korralduse ja sisu asjus. Uus programm toetab jätkuvalt valitsuse majandusprogrammi, mille eesmärk on muu hulgas makromajandusliku, fiskaalse ja finantsstabiilsuse tugevdamine, majanduse vastupanuvõime ja kasvupotentsiaali suurendamine, haldussuutlikkuse suurendamine, maksuhalduse reformimine ning avaliku sektori finantsjuhtimise ja kontrolli parandamine. Uue programmi kestus on 24 kuud ning see hõlmab Euroopa Liidu ennetavat abi 2 miljardi euro väärtuses ja IMFi ennetavat abi tugilaenuna 1,75 miljardi SDRi (ligikaudu 2 miljardi euro) väärtuses. Lisaks jätkab Maailmapank varasematest kohustustest tuleneva 891 miljoni euro suuruse toetuse andmist, millest 514 miljonit eurot on veel välja maksmata. 2. Makromajanduslik areng ja väljavaade Rumeenias on majanduskasv olnud positiivne alates 2011. aastast. Viimase aja sündmused viitavad sellele, et 2013. aasta majanduskasv ulatub ligikaudu 2 %-ni, mis on veidi enam kui komisjoni kevadprognoosis märgitud 1,6 %. Kasvu peamised tõukejõud on hiilgavad eksporditulemused (peamiselt autotööstuse ja -teeninduse arvelt) ning hea saak. Neid positiivseid suundumusi varjutas aga vähene sisenõudlus koos loiu tarbimise ja kahanevate investeeringutega 2013. aasta esimesel poolel. Tulevikku vaadates on oodata majanduskasvu järkjärgulist suurenemist seoses struktuurireformide tulemuste avaldumise, ELi vahendite kasutuse paranemise ning jätkuvalt võimsa ekspordiga Euroopa majanduse taastumise taustal. Eeldusel, et saak tuleb keskmine, on 2014. aasta prognoositav kasv pisut üle 2 %. Kasvu peamist tõukejõudu loodetakse sisenõudlusest, mida mõjutavad investeerimine ja eratarbimine, samal ajal kui on oodata kerget netoekspordi pidurdumist, sest tugevneva sisenõudluse tulemusena hoogustub 2014. aastal import. Inflatsioon püsis Rumeenias aastatel 2009-2011 THHI järgi mõõdetuna kõrge, 6 % ümber, kuid langes 2012. aastal keskmiselt 3,4 % tasemele. Hinnatõusu surve muutus aga 2012. aasta lõpus ja 2013. aasta esimesel poolel taas tugevamaks. Inflatsioon peaks 2013. aasta teisel poolel nõrgenema tänu järsule langusele toiduainete hindades ja baasefektide pöördumisele ning langema 2013. aasta lõpuks allapoole 3,5 % taset, jäädes nii keskpanga seatud sihtvahemikku (2,5 % ±1 protsendipunkt). 2014. aastal on oodata täiendavat aeglustumist. 3. Riigi rahandus Rumeenia on suutnud viimastel aastatel edukalt oma riigi rahandust konsolideerida, langetades eelarvepuudujäägi 9 %-lt SKPst 2009. aastal veidi allapoole 3 % taset 2012. aastal. See saavutus võimaldas nõukogul tühistada 21. juunil 2013 Rumeenia ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse. Uue programmi abil toetatakse valitsuse edasist eelarve konsolideerimist eesmärgiga jõuda Rumeenia keskpika perioodi eesmärgini, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst aastaks 2015. Ametiasutused jätkavad tööd selles suunas, et eelmise programmi ESA-kohane eelarvepuudujääk oleks 2013. aastal 2,4 %. 2014. aastaks kavandatakse täiendavat konsolideerimist kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega. Praeguste näitajate põhjal saavutab Rumeenia 2 % ESA-kohase eelarvepuudujäägi kooskõlas lähenemisprogrammi 2013. aasta ajakohastusega. Juulikuistel läbirääkimistel lepiti kokku poolaasta eelarveparandustes, milles arvestati teatavate kõikumistega tuludes ja kuludes, kuid säilitati samal ajal 2013. aasta üldine puudujäägieesmärk 2,3 % rahalises väärtuses ning 2,4 % ESA-kohaselt. Eelarveparandustes on võetud arvesse väiksemaid tulusid ja kohaliku kapitali investeeringuid, vähendatud ELi vahenditega seotud korrektsioonideks ette nähtud eraldisi ning piiratud ülekandeid teistele riiklikele haldusüksustele. Mis puutub 2014. aasta eelarvesse, siis otsivad ametiasutused võimalusi tulude suurendamiseks, peamiselt maksubaasi laiendamise teel. Kulude poolel on tähtis ülesanne esimese programmi järgi kokku lepitud palkade ühtlustamise seaduse rakendamine. Olles saavutanud suurema osa vajalikust eelarve konsolideerimisest, keskendutakse uues programmis eelarvehalduse parandamisele. Programmi eesmärk on täiustada eelarveraamistikku, et kooskõlastada see fiskaalkokkuleppe nõuetega, ning teha rida muid parandusi eelarvestrateegia sisu ja eelarve koostamise läbipaistvuse aspektist. See eeldab kapitalimahutuste eelarvestamise täiustamist aasta ja keskpika perioodi lõikes, kohustuste kontrollimise süsteemi lõplikku valmimist (uute võlgnevuste ärahoidmiseks) ning täiustusi tõhusamale maksukogumisele suunatud maksuhalduses. 4. Finantsturud ja pangandussektori areng Finantsturu tingimused on alates suvest 2012 märgatavalt paranenud seoses üldise õhkkonna paranemisega maailmaturul ning kohaliku poliitilise olukorra stabiliseerumisega aasta lõpul. Turutingimused on arenenud üldjoontes paralleelselt teiste piirkonna riikidega ning jäänud suhteliselt soodsateks ka 2013. aasta esimesel poolel. Rumeenia viieaastaste krediidiriski vahetustehingute riskimarginaalid on langenud ligi 500-lt baaspunktilt mais 2012 alla 200 baaspunkti jaanuaris 2013 ning on alates 2013. aasta juuni lõpust püsinud veidi üle 200 baaspunkti. Pärast järske langusi mais 2012 suutis aktsiaindeks BET 2012. aasta lõpuks taastuda; sestsaadik on indeks olnud kõikuv, kuid tõusnud 2013. aasta septembri alguseks ligikaudu 10 %. Olenemata langenud väärtusega varade suurenemise tendentsist (viivislaenude osakaal küündis 2013. aasta juunis 20,3 %-ni) püsis pangandussektori kapitaliseeritus usaldusväärsel tasemel (omavahendite suhtarv oli juunis 14,7 %). Viivislaenude osakaalu tõusuga seotud ohtusid on leevendanud ettevaatlik laenukahjude reservi strateegia, ehkki reservid koormavad kasumlikkust (omakapitali investeeringute tulusus ulatus pärast kolmeaastast kahjumiperioodi 2013. aasta esimesel poolaastal 6 %-ni). Keskpank jälgib jätkuva hoolega piisava kapitalipuhvriga pankasid, mille emapangad asuvad euroala piiririikides. Küprose kriisi järelmõjud on saanud leevendust kokkuleppest viia Küprose Panga Rumeenia filiaali kohalik hoiusebaas üle Laiki Groupi tütarettevõttesse Marfin Bank, kuid välispankade finantsvõimenduse vähendamine ning emapanga finantseerimise vähenemine (-14,6 % alates detsembrist 2012), mis langesid küll kokku sündmustega ülejäänud piirkonnas ja toimusid üldjoontes nõuetekohaselt, vajavad järelevalveasutuste jätkuvat tähelepanu. 5. Maksebilanss ja välisrahastamise vajadus Oodatakse, et Rumeenial säilib ka edaspidi täielik juurdepääs avaliku sektori võlakirjaturgudele programmis ettenähtud perioodi (24 kuu) vältel, kui ei esine ebasoodsaid välismõjusid. Krediidiriski vahetustehingute riskimarginaalid on langenud madalaimale tasemele alates 2010. aastast. Jooksevkonto puudujääki oodatakse kahanevat ligikaudu 4 %-lt SKP-st 2012. aastal ligikaudu 2 %-ni SKP-st 2013. aastal, peamiselt tänu kaubavahetuse puudujäägi vähenemisele. Lähtestsenaariumi kohaselt ei tohiks järgmise kahe aasta jooksul tekkida ühtki riikliku või välisrahastamise puudujääki. Rumeenia on siiski endiselt haavatav vahetuskursi ja rahvusvaheliste kapitalivoogude volatiilsuse suhtes. Negatiivse stsenaariumi kohaselt võib jooksevkonto rahastamine muutuda keerukaks ning avaliku sektori võlakirjaturule tulekul võib esineda takistusi. Viimatinimetatud juhul oleks esimene kaitsevahend riigikassa rahapuhver (mis katab ligikaudu kuue kuu rahastamisvajadused) ning vähemal määral ka Rumeenia Riigipanga rahvusvahelised reservid. Kui Rumeenial peaks tekkima pikemaajalisi ja suuri finantsraskusi, on võimalik käivitada ennetav programm, mille kaudu kättesaadavaks tehtud vahendid (Euroopa Liidu 2 miljardit eurot 1 miljardi euro suuruste osamaksetena ja lisaks 2 miljardit eurot IMFi tugilaenu kaudu) võimaldaksid täita avaliku sektori finants- ja eelarvekohustused. Uus programm annaks ühtlasi finantsturgudele kindlustunde, et Rumeenia suudab oma ulatusliku majandusreformide kava ellu viia. 6. ELi abi maksebilansi toetamise mehhanismi raames on osa rahvusvahelisest paketist Rumeenia maksebilansi endiselt ähvardavaid kitsaskohti ja riske silmas pidades ja tingimusel, et Rumeenia ametiasutused võtavad kohustuse rakendada eelarve-, finants- ja struktuuripoliitikat hõlmavat kohandamiskava, soovitab komisjon pärast 3. oktoobri 2013. aasta nõupidamist majandus- ja rahanduskomiteega nõukogul võtta vastu otsus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 143 ettenähtud täiendava vastastikuse abi andmise kohta Rumeeniale. Rumeenia valitsus viib ellu oma majandusprogrammi ülejäänud kitsaskohtade kõrvaldamiseks ja maksebilansi jätkusuutlikkust ähvardavate endiselt ähvardavate ohtude leevendamiseks ning arendab välja vajaliku suutlikkuse majandusstrateegiate väljatöötamiseks ja elluviimiseks ilma rahvusvahelise abita. Peale selle teeb komisjon pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega nõukogule ettepaneku võtta vastu otsus, millega antakse Rumeeniale ELi keskmise tähtajaga ennetavat finantsabi kuni 2 miljardi euro väärtuses Rumeenia maksebilansi jätkusuutlikkuse toetamiseks. Liidu ennetava finantsabi käivitamist ja väljamakseid võib taotleda kuni 30. septembrini 2015. 7. Uue programmi peamine sisu Uus ennetav finantsabi toetab valitsuse majandusprogrammi, mille eesmärk on muu hulgas makromajandusliku, eelarve- ja finantsstabiilsuse tugevdamine, majanduse vastupanuvõime ja kasvupotentsiaali suurendamine, haldussuutlikkuse suurendamine, maksuhalduse reformimine ning avaliku sektori finantsjuhtimise ja kontrolli parandamine. Konkreetsed majanduspoliitilised tingimused määratakse kindlaks vastastikuse mõistmise memorandumis, mis sõlmitakse komisjoni ja Rumeenia ametiasutuste vahel. Memorandum aitab säilitada kahe eelneva programmi saavutusi ning võtab üle teise programmi seni täitmata tingimused. A: Eelarve konsolideerimine Ülemäärase eelarvepuudujäägi likvideerimise järel oodatakse Rumeenialt struktuurse eelarvepuudujäägi vähendamist kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega, kuni Rumeenia on saavutanud oma keskpika eesmärgi ehk struktuurse eelarvepuudujäägi 1 % SKPst aastaks 2015, ning selle eesmärgi edasist säilitamist. Lisaks sellele jätkatakse programmi kohaselt jõupingutuste tegemist, et ära hoida valitsuse võlgnevuste kuhjumist nii keskvalitsuse kui ka kohalike omavalitsuste tasandil. Avaliku sektori palgakulud peavad olema jätkusuutlikud ja piirama nii palkade tõusu kui ka avaliku sektori tööhõive taset. B: Eelarve haldamine ja struktuursed eelarvereformid Eelarve konsolideerimise kindlustamiseks hõlmab programm eelarveraamistiku edasist tugevdamist. Fiskaalkokkuleppe rakendamine on selles suhtes esmatähtis ning mitmeaastase eelarvekavandamise täiustamine tagab jätkusuutlikuma eelarvepoliitika. IMF ja Maailmapank osutavad valitsusele ulatuslikku tehnilist abi avaliku sektori finantsjuhtimise ja kontrolli valdkonnas. Kohustuste kontrollimise süsteemi rakendamine, mis toimub mitmes järgus, aitab kaasa võlgnevuste vähendamisele ja ohjamisele. Tervishoiusektoris tugevdatakse eelarvekontrolli mehhanisme paremate aruandlus- ja järelevalvesüsteemide kaudu, eriti haigla- ja ravimikulude valdkonnas, et vältida maksuvõlgade uut kuhjumist. Avaliku sektori investeeringute prioriseerimist tõhustatakse, et parandada riigi kasvupotentsiaali. C: Valitsemissektori võla haldamine Ametiasutused võtavad vajalikke meetmeid, et parandada valitsemissektori võlgade haldamist, vähendades sellega valitsemissektori võlgade rahastamiskulusid ja riske ning pikendades nende keskmist maksetähtaega. D: Finantssektori reguleerimine ja järelevalve Finantssektoris jätkavad ametiasutused pangakriisi lahendamise raamistiku ja hoiuste tagamise fondi käsitlevate õigusaktide täpsustamist, muutes valitsuse määrust nr 39/1996 ja valitsuse erakorralist määrust nr 99/2006. Selleks et kiirendada bilansi puhastamise käiku, on Rumeenia Riigipank kooskõlastanud laenude kustutamise kohta kehtivad sätted Rumeenia Pangaliiduga ning koostab laiapõhjalise analüüsi vara kvaliteedi kohta pangandussektoris. Selleks et arendada edasi kapitaliturgu ning mitmekesistada pankade rahastamisallikaid, teevad ametiasutused vajalikud muudatused võlakirjade õigusaktides. Krediididistsipliini säilitamine ja moraalse ohu vältimine võlgnike seas aitab märkimisväärselt tõhustada finantsstabiilsust. Seepärast on valitsus peatanud õigusaktiettepanekute (nt üksikisiku maksejõuetust käsitlev seadus) tegemise ning selliste võlanõudeõiguse sätete väljatöötamise, mis kahjustaksid krediididistsipliini. Ametiasutused konsulteerivad põhjalikult kõigi asjaomaste sidusrühmadega, võttes seejuures arvesse Rumeenia Riigipanga koostatud mõjuhinnangut uute sätete kohta mis käsitlevad tsiviilmenetluse seadustiku rakendusseaduses sisalduvaid ebaõiglaseid punkte, tagavad nende punktidega seotud kohtuasjade menetlemise kõrgema astme kohtutes või ühtses erikohtus ning võtavad kõik muud vajalikud meetmed, et tagada nimetatud sätete järjekindel rakendamine. Selleks et tugevdada järelevalvet pangandusvälise finantsturu üle ning soodustada tarbijakaitset, tagavad ametiasutused finantsjärelevalveametit kui integreeritud pangandusvälist finantsreguleerijat käsitlevate õigusaktide parandamise, et viia need kooskõlla rahvusvaheliste heade tavadega. E: Struktuurireformid Struktuurireformide eesmärk on parandada turu toimimist, suurendada vastupanuvõimet välistele vapustustele ning tugevdada Rumeenia pikaajalist kasvupotentsiaali. Kõnealuse programmi struktuursete reformide kava on osa Rumeenia riiklikus reformikavas sisalduvast laiemast tegevuskavast ning seda käsitlevad Euroopa poolaasta raames Rumeeniale esitatud riigipõhised soovitused. Riigiettevõtete restruktureerimist, kaasa arvatud erastamist, kiirendatakse, et vähendada ohtusid valitsemissektori eelarvele, mida põhjustavad kuhjunud võlgnevused ja tegevuskahjumid, ning suurendada samal ajal finantssuutlikkust suurema osa nimetatud ettevõtete tegevuses. Ametiasutused võtavad meetmeid selleks, et parandada riigiettevõtete üldjuhtimist, kaasa arvatud finantssektoris. Energiasektoris rakendatakse kahe eelneva programmi alusel kokku lepitud, kuid seni rakendamata meetmeid, mille seas on gaasi- ja elektrituru liberaliseerimise tegevuskavade käivitamine. Ettevõtluskeskkonna parandamine ning rahastamisvõimaluste lihtsustamine väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKE) on veel üks tähtis punkt programmi struktuurireformide kavas. Programmi eesmärk on vähendada VKEde halduskoormust, lihtsustada nende juurdepääsu pankade ja omakapitalile ning vähendada õiguslikku ebakindlust maa ja kinnisvara registreerimise täiustamise ja VKEde piiriülese tegevuse toetamise teel. Peale selle toetab programm intellektuaalomandi õiguste raamistiku reformi, eriti seoses patentidega, eesmärgiga meelitada ligi välismaiseid otseinvesteeringuid teadus- ja innovatsioonitegevusse. Tööturu valdkonnas toetatakse programmiga 2010. aasta pensionireformi lõpuleviimist meeste ja naiste pensioniea võrdsustamise teel. Lisaks eespool nimetatud laiadele meetmevaldkondadele avaliku halduse tõhustamiseks programmi elluviimise seisukohast kriitilistes valdkondades kutsutakse Rumeenia ametiasutusi üles esitama iga kuue kuu järel aruandeid majandus- ja rahanduskomiteele ning majanduspoliitika komiteele selles valdkonnas tehtud edusammude kohta. F: Rahapoliitika Rahapoliitikas jääb suund hindade stabiliseerimisele ning inflatsiooni hoidmisele Rumeenia Riigipanga kehtestatud sihtvahemikus (2,5 % ±1 protsendipunkt). Soovitus: NÕUKOGU OTSUS, millega antakse Rumeeniale vastastikust abi EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 143, võttes arvesse soovitust, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega, ning arvestades järgmist: (1) Rumeenia on alates 2009. aastast rakendanud märkimisväärset reformikava. Kahe maksebilansi toetamise programmi kohaselt on Rumeenia suurel määral korrigeerinud oma välist makromajanduslikku tasakaalustamatust ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus tühistati nõukogu poolt 21. juunil 2013. Eelarve konsolideerimine peaks jätkuma vastavalt stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetele, et täita keskpika perioodi eesmärk 2015. aastaks. Valitsus on taastanud täieliku juurdepääsu turupõhistele rahastamisvahenditele ja vahetuskurss on alates 2009. aasta keskpaigast üldiselt stabiilne. (2) Makromajanduslikku ja finantsstabiilsust tuleks tugevdada range poliitika abil. Eelmiste programmide raames algatatud struktuurireforme tuleks jätkata ja vajaduse korral tugevdada, et vähendada haavatavust ja tugevdada alust tulevaseks majanduskasvuks ja mahajäämuse kõrvaldamiseks. (3) Nõukogu vaatab Rumeenias rakendatavad majanduspoliitika põhimõtted korrapäraselt läbi, eelkõige seoses Rumeenia ajakohastatud lähenemisprogrammi ja riikliku reformikava rakendamise iga-aastase läbivaatamisega ning lähenemisaruande raames tehtavate edusammude korrapärase läbivaatamisega. (4) Kuigi majandusprogrammi põhistsenaariumi kohaselt on kogurahastamisvajadused 2015. aasta lõpuni täielikult kaetud ning valitsusel on endiselt juurdepääs turupõhistele rahastamisvahenditele, toetavad põhistsenaariumiga seotud suured riskid Rumeenia taotlust ennetavat laadi rahalise abi saamiseks nõukogu otsuste 2009/458/EÜ[2] ja 2011/289/EL[3] kohaselt antud abi jätkumeetmena. (5) Rumeenia ametiasutused on taotlenud rahalist abi liidult ning teistelt rahvusvahelistelt finantsasutustelt, et toetada maksebilansi jätkusuutlikkust ja hoida välisvaluutareservid usaldusväärsel tasemel ka siis, kui majandusolukord halveneb. (6) Hoolimata jooksevkonto positiivsetest arengutest, on Rumeenia jätkuvalt haavatav vahetuskursi ja rahvusvaheliste kapitalivoogude volatiilsuse suhtes. Negatiivse stsenaariumi korral, mida iseloomustab praeguse rohke likviidsuse kahanemine, võib tekkida olukord, kus Rumeenia rahastamiskulud suurenevad, kusjuures see võib toimuda hüppeliselt. Lisaks võivad negatiivsed muutused euroalal põhjustada uusi pingeid pangandussektoris. Rumeenia endiselt haavatav olukord õigustab liidu poolt vastastikuse abi andmist, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Ainus artikkel Euroopa Liit annab Rumeeniale vastastikust abi. Brüssel, Nõukogu nimel eesistuja SELGITUS EELARVEMÕJU KOHTA (vrd sise-eeskirjade artikkel 16) POLIITIKAVALDKOND: JAOTIS 01 – MAJANDUS- JA RAHANDUSVALDKOND TEGEVUSALA: FINANTSTEHINGUD JA RAHASTAMISVAHENDID 1. ETTEPANEKU NIMETUS, ASJAOMANE EELARVERIDA JA JAOTIS Ettepanek nõukogu otsuse kohta, millega antakse Rumeeniale ELi keskmise tähtajaga ennetavat finantsabi, koostoimes soovitusega nõukogu otsuse kohta, millega antakse Rumeeniale vastastikust abi. 01 04 01 01 – Euroopa Liidu tagatis maksebilansi toetuseks võetud liidu laenudele 2. ÕIGUSLIK ALUS: ELi toimimise lepingu artikkel 143; nõukogu määrus (EÜ) nr 332/2002. 3. EELARVEAASTA ÜLDANDMED (EURODES) Sellesse punkti kantakse Euroopa Liidu antud tagatis. See võimaldab komisjonil tagada võla (põhiosa, intresside ja muude kulude) tagasimaksmist juhul, kui võlgnik (Rumeenia) jätab täitmata oma lepingulised kohustused. Eelarvetagatist kajastavat eelarvekannet („p.m.”) rakendatakse ainult tagatise kasutamise korral. Eeldatakse, et tavaliselt eelarvetagatist ei kasutata. 3a – Käesolev eelarveaasta Ei kohaldata. || || Kulukohustuste assigneeringud Esialgne assigneering eelarveaasta kohta || || Ümberpaigutused || || Täiendav assigneering || || Koguassigneering || || Muu tööprogrammi jaoks reserveeritud assigneeringud || || Saldo || || Kavandatud meetme jaoks ettenähtud summa || || 3b – Ülekandmine Ei kohaldata. || || Kulukohustuste assigneeringud Ülekandmine || || Muu tööprogrammi jaoks reserveeritud assigneeringud || || Saldo || || Kavandatud meetme jaoks ettenähtud summa || || 3c – Järgmine eelarveaasta Ei kohaldata. || || Kulukohustuste assigneeringud Esialgne assigneering eelarveaasta kohta || || p.m. Ümberpaigutused || || Täiendav assigneering || || Koguassigneering || || Muu tööprogrammi jaoks reserveeritud assigneeringud || || Saldo || || Kavandatud meetme jaoks ettenähtud summa || || p.m. 4. MEETME KIRJELDUS Keskmise tähtajaga ennetav finantsabi, mida Rumeeniale kavatsetakse anda, hõlmab selle rakendamise korral kuni 2 miljardi euro suurust ELi laenu (mille rahastamiseks EL võtab laenu rahvusvahelistelt kapitaliturgudelt või finantsasutustelt). Abi antakse rahvusvahelise rahastamispaketi raames, mis hõlmab eelkõige Rahvusvahelise Valuutafondi tugilaenu suurusega 1,75 miljardit SDRi (ligikaudu 2 miljardit eurot). Maailmapank on andnud 1 miljardi euro suuruse arenguabipoliitika laenu, mille väljamaksmist on võimalik edasi lükata. Lisaks jätkab Maailmapank varasematest kohustustest tuleneva 891 miljoni euro suuruse toetuse andmist, millest 514 miljonit eurot on veel välja maksmata. Keskmise tähtajaga ennetavat finantsabi antakse Rumeeniale selleks, et kõrvaldada tema maksebilansi jätkusuutlikkust endiselt ähvardavad ohud, sest kuigi Rumeenia jooksevkonto puudujääk on selgelt vähenenud, ohustab kapitalivoogude volatiilsus tema võimet end rahastada. Samuti toetatakse finantsabi kaudu jätkuvalt valitsuse majandusprogrammi elluviimist, mille eesmärk on muu hulgas tugevdada makromajanduslikku, eelarve ja finantsstabiilsust, suurendada haldussuutlikkust, reformida maksuhaldust, parandada avaliku sektori finantsjuhtimist ja kontrolli ning suurendada Rumeenia majanduse vastupidavust ja kasvupotentsiaali. Lisaks võimaldab finantsabi, mille haldamisel komisjon konsulteerib majandus- ja rahanduskomiteega, toetada Rumeenia majanduspoliitika kooskõlla viimist riigi kohustustega ELis ja nõukogu soovitustega, eriti seoses riikliku reformikava ja lähenemisprogrammi rakendamisega. Laen, mille EL kapitaliturgudelt või finantsasutustelt võtab, kui Rumeenia esitab taotluse finantsabi saamiseks ning kui komisjon pärast majandus- ja rahanduskomiteega konsulteerimist selle rahuldab, kaetakse ELi tagatisega. Laen võetakse kapitaliturgudelt või finantsasutustelt. Rumeeniale antava laenu põhisumma võib olla kuni 2 miljardit eurot. ELi antud tagatise struktuur võimaldab komisjonil tagada võla tagasimaksmise juhul, kui Rumeenia ei suuda täita oma lepingulisi kohustusi. Kohustuste täitmiseks võib komisjon võla ajutise tagasimaksmise eesmärgil kasutada oma sularahavarusid. Sel juhul kohaldatakse nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta; EÜT L 130, 31.5.2000, lk 1) artiklit 12. 5. KASUTATAV ARVUTUSMEETOD Ei kohaldata. 6. MAKSEGRAAFIK (EURODES) Ei kohaldata. Eelarverida || Assigneeringud || Väljamaksed || || || Aasta n || Aasta n+1 || Aasta n+2 || Aasta n+3 || Järgmised eelarveaastad || Aasta n || || || || || || || Aasta n+1 || || || || || || || || || || || || || || Aasta n || || || || || || || Aasta n+1 || || || || || || || || || || || || || || Kokku || || || || || || [1] Esimese programmi aluseks oli nõukogu otsus 2009/459/EÜ ja teise programmi aluseks nõukogu otsus 2011/288/EL. [2] ELT L 150, 13.6.2009, lk 6. [3] ELT L 132, 12.5.2011, lk 28.