KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA KESKPANGALE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Viieteistkümnes aruanne euroala tulevaseks laienemiseks tehtavate praktiliste ettevalmistuste kohta /* COM/2014/0706 final */





KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE, EUROOPA KESKPANGALE, EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEELE NING REGIOONIDE KOMITEELE Viieteistkümnes aruanne euroala tulevaseks laienemiseks tehtavate praktiliste ettevalmistuste kohta 1. Sissejuhatus Nõukogu otsustas 23. juulil 2014, et Leedu on täitnud euro kasutuselevõtuks vajalikud tingimused[1]. Leedu võtab euro kasutusele 1. jaanuaril 2015 („üleminekupäev”). Seega suureneb euroala liikmesriikide arv üheksateistkümneni ja hõlmab nüüdsest kõiki kolme Balti riiki. Vahetuskursiks kinnitati pöördumatult 3,45280 Leedu litti ühe euro kohta,[2] mis vastab ELi vahetuskursimehhanismi (ERM II) varasemale liti keskkursile. Leedu praktilised ettevalmistused eurole üleminekuks on jõudnud lõppetappi. Pärast komisjoni esimest aruannet Leedu praktiliste ettevalmistuste kohta[3] hinnatakse käesolevas aruandes 2014. aasta juuni keskpaigast kuni oktoobri lõpuni tehtud edusamme. Aruandes kirjeldatakse ettevalmistusi euro sularaha kasutuselevõtmiseks, meetmeid, mida on võetud tarbijate kaitsmiseks üleminekuperioodil, näiteks memorandum euro kasutuselevõtul rakendatavate heade äritavade kohta, ja teavituskampaaniat. Käesolevale aruandele lisatud komisjoni talituste töödokumendis on üksikasjalikult kirjeldatud ettevalmistusi, mida tehakse euro kasutuselevõtuks nendes liikmesriikides, kus ei ole veel ühisraha kasutusele võetud ja mille suhtes ei kohaldata õiguslikku erandit. 2. Eurole ülemineku ettevalmistuste olukord Leedus Alates viimasest komisjoni aruandest on Leedu ametiasutuste ja asjaomaste sisusrühmade praktilistes ettevalmistustes tehtud üldiselt märkimisväärseid edusamme. 2.1. Ülemineku korraldus, õigussüsteemi kohandamine ja avaliku sektori ettevalmistamine Valitsus kiitis Leedu riikliku üleminekukava[4] heaks 26. juunil 2013 ning seda muudeti 2013. aasta detsembris ja 2014. aasta juunis. Seda täiendab riikliku üleminekukava rakendamise tegevuskava[5]. Ettevalmistused on hoogsalt edenemas. Käimas on õigussüsteemi kohandamine. Leedu parlamendis (Seimas) on sügisesel istungjärgul arutlusel ligikaudu 120 seaduseelnõu, mis on seotud euro kasutuselevõtuga. Rohkem kui 200 valitsus- ja omavalitsustasandi ametnikku on saanud koolitust euro kasutuselevõtu ja selle praktiliste mõjude kohta, et nad saaksid omakorda koolitada oma kolleege. Käimas on eurole üleminekuga seotud ametiasutuste ettevalmistamine võimalikuks erandolukorraks, mis hõlmab hädaolukorra lahendamise plaanide koostalitlusvõime tagamist. Suurenenud turvariski silmas pidades on politseinikud saanud asjakohase koolituse ning kavandatud on meetmeid sularahavedajate teostavate sularahavedude turvalisuse suurendamiseks üleminekuperioodil. 2.2. Euro sularahale ülemineku ettevalmistamine Leedus kavatsetakse kasutada järsku üleminekut (big bang)[6] ja 15 kalendripäeva pikkust paralleelkäibe perioodi. Ringluses olevate liti müntide ja pangatähtede asendamiseks ning 2015. aastaks kavandatud varude tagamiseks on vaja 370 miljonit euromünti, mille Leedu liikmesriiki tähistaval küljel on kujutatud Vytis – hobuse seljas istuv raudrüüs rüütel, ja 132 miljonit erineva nimiväärtusega euro rahatähte. Pärast nõukogu 2014. aasta juuli otsust alustas Leedu rahapaja Leedu euromüntide vermimist. Septembri lõpuks oli vermitud 45 % 2014. aastal vermitavatest müntidest. Vajaminevad eurorahatähed on laenatud Deutsche Bundesbankilt. Euromüntide eeljaotus krediidiasutustele algas 1. oktoobril 2014, euro pangatähtede eeljaotus algab 1. novembril 2014. Pangatähtede ja müntide kaaseeljaotus kommertspankade suurtele klientidele algab 1. detsembril 2014. Kaaseeljaotus postkontoritele viiakse lõpule alles detsembri lõpuks. Esialgse hinnangu kohaselt on eeljaotuseks ja kaaseeljaotuseks vaja euro sularaha koguväärtuses 703,7 miljonit eurot (ligikaudu 32,5 miljonit euro pangatähte ja 168,2 miljonit euromünti). Leedu Pank soovitab 2014. aasta märtsi suunistes euro sularahale ülemineku kohta pankadel võtta oma eeljaotuse vajaduste hindamisel arvesse, et ülemineku esimestel päevadel on täiendav vajadus väiksema nimiväärtusega pangatähtede järele. Vastavalt Leedu Panga ja üheksa kommertspanga vahel 2014. aasta juulis sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumile, mis käsitleb häid äritavasid seoses euro kasutuselevõtuks Leedus tehtavate ettevalmistustega, võivad ettevõtted 2014. aasta viimasel viiel kuul ära kasutada kaaseeljaotusega seotud soodustingimusi. Alates 1. detsembrist on üldsusele kättesaadavad 900 000 euromüntide stardikomplekti. Kilekottidesse pakitud stardikomplektid sisaldavad erineva nimiväärtusega Leedu euromünte (ühe komplekti väärtus on 11,59 eurot). Kodanikele mõeldud stardikomplekti müüakse Leedu Panga kolmes sularahakassas, 343 pangakontoris ja vähemalt 330 postkontoris. Jaemüüjad võivad valida kahes suuruses stardikomplekti vahel: komplektid väärtusega 111 eurot (esialgne arv 60 000) ja komplektid väärtusega 200 eurot (50 000 komplekti). Lisaks on alates üleminekupäevast kollektsionääride jaoks kättesaadavad erikomplektid (komplekti väärtus 3,88 eurot; 35 000 mündikomplekti nn BU (brilliant uncirculated) kvaliteediklassis ja 7 000 nn proof kvaliteediklassis). Paralleelkäibe perioodi lihtsustamiseks on väga oluline veelgi vähendada enne üleminekupäeva ringluses oleva liti sularaha kogust. Alates 2014. aasta algusest on ringluses oleva liti sularaha kogus vähenenud ainult 15 %, kusjuures vähenemine algas suhteliselt kõrgelt tasemelt. Ringlusest tuleb veel kõrvaldada ligikaudu 80 miljonit liti pangatähte ja 1,2 miljardit münti. Liti sularaha ringlusest kõrvaldamine, sealhulgas suure nimiväärtusega pangatähtede sihipärane järkjärguline ringlusest kõrvaldamine, peaks jätkuma stabiilses tempos ja jõudma 2014. aasta lõpuks 50 %ni. Lisaks Leedu Pangaga sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumile kehutavad kommertspangad kliente hoiustama liti sularaha pangakontodel ning edendama sularahata makseid. Lisaks suurendavad pangad klientide teadlikkust seoses sularahata arvelduste eelistega. Pangatähtede tasuta hoiustamine on juba võimalik sularahasissemaksete tegemist võimaldavate sularahaautomaatide kaudu (241 sularahaautomaati 1 239st). Need sularahaautomaadid jätkavad liti pangatähtede vastuvõtmist ka pärast üleminekupäeva, millest alates annavad automaadid välja üksnes euro pangatähti. Tuleks tagada, et kliendid saaksid üleminekuperioodil asjaomastelt töötajatelt tehnilist toetust. Leedu Pank pakub kuni üleminekupäevani võimalust vahetada piiramatus koguses liti münte liti pangatähtede vastu. Vahetusraha tuleks alates üleminekupäevast tagasi anda üksnes eurodes. See tekitab probleeme eelkõige jaemüüjatele. Pangad on vastastikuse mõistmise memorandumis kokku leppinud piirata suure nimiväärtusega liti pangatähtede arvu 2014. aasta lõpuks ja tagada, et ettevõtjad saavad kaaseeljaotuse ajal väiksema nimiväärtusega euro pangatähti. Lisaks annavad pangad 2015. aasta algul filiaalides ja pangaautomaatides välja üksnes väikesema nimiväärtusega euro pangatähti. Ettevõtjate jaoks koostatud sularaha käitlemise soovitustes, mille Leedu Pank ja rahandusministeerium andsid välja 2014. aasta aprillis, rõhutatakse, et ettevõtjatel peaks olema vahetusrahana kasutamiseks piisavalt väikese nimiväärtusega euro pangatähti ja igasuguse nimiväärtusega euromünte. Üleminekupäeval väljastavad kõik Leedus asuvad 1 193 sularahaautomaati alates 2015. aasta 1. jaanuari esimestest tundidest euro pangatähti. Leedu pangandussektor hõlmab 312 sularahateenuseid osutavat pangakontorit. Need kontorid ja 31 täiendavat kontorit, kus tavapäraselt sularahateenuseid ei osutata, pakuvad piiranguteta tasuta sularaha (pangatähed ja mündid) vahetamise teenuseid kuni 30. juunini 2015. Kuni 1. märtsini 2015 vahetavad 330 postkontorit tasuta liti sularaha kuni 1 000 euro väärtuses ühe tehingu kohta. Samal ajavahemikul on võimalik tasuta vahetada liti sularaha ka 11 krediidikassas. Suuri summasid (pangakontorites üle 15 000 liti; postkontorite jaoks võib Leedu postiamet kehtestada teistsuguse künnise) saab vahetada kolmepäevase kirjaliku etteteatamise korral. Alates 1. juulist 2015 pakuvad 89 pangakontorit veel kuue kuu jooksul võimalust vahetada tasuta ja piiramatus koguses liti pangatähti. Leedu Pank vahetab piiramatus koguses liti sularaha eurodesse piiramata aja vältel ja tasuta. Makseterminalide kohandamine on kavandatud 2014. aasta detsembrisse, et minna 1. jaanuaril 2015 viivitamata üle euro kasutamisele. Mõned pangad kavatsevad 2014. aasta lõpus ja esimestel üleminekupäevale järgnevatel päevadel suurendada sularahatehinguid tegevates pankades töötajate arvu ja/või avada täiendavad kassad. Kohandatakse kontorite rahalugemis- ja hoiustamisjõudlust. Kuna Leedu pangakontorite tavapärane lahtiolekuaeg on võrdlemisi pikk, ei ole kavas lahtiolekuaega ülemineku perioodil pikendada. Üheksa kommertspanka pikendavad siiski selle aasta lõpus ja järgmise aasta alguses klienditeenindusüksuste tööaega. Ligikaudu 50 pangakontorit peaks olema avatud 2015. aasta 1. jaanuari (mis on Leedus riigipüha) pärastlõunal ja 50 % kõigist pangakontoritest peaks olema avatud pühapäeval 3. jaanuaril. Pangakontorid ei ole avatud üleminekupäeval, kuid on avatud jaanuari esimesel nädalavahetusel. 189 postkontorit 330 kontorist osutavad tavapäraseid sularahateenuseid ja nende lahtiolekuaeg on jaanuaris pikem. Ülejäänud postkontoreid toetatakse üleminekuperioodil mobiilsete sularahameeskondadega, kes osutavad sularahateenuseid kolm tundi päevas. Kommertspankade kontosid Leedu Pangas krediteeritakse samal päeval, mil mündid hoiustatakse. Makseid korrigeeritakse vajaduse korral pärast müntide ülelugemist. Pangad on andnud teada, et nad kasutavad sama lähenemisviisi konto kiiret krediteerimist vajavate äriklientide (nt müügiautomaatide operaatorid) suhtes, et hoida ära viivitusi mündihoiuste krediteerimisel. Ettevalmistused euro sularahale üleminekuks on hästi edenenud ja enamikku komisjoni soovitusi, mis anti tehnilise abi missioonidel ja neljateistkümnendas aruandes euroala tulevaseks laienemiseks tehtavate praktiliste ettevalmistuste kohta, on arvesse võetud. Eriti oluline on üleminekupäeva lähenedes tõhustada meetmeid ringluses oleva liti sularaha koguse vähendamiseks. Finants- ja pangandussektori ettevalmistused tunduvad edenevat üldjoontes hästi. 2015. aasta jaanuari esimestel päevadel on märkimisväärselt suurem töökoormus ja palju rohkem kliente. Kui ei ole veel seda tehtud, peaksid pangad võtma täiendavaid meetmeid pikkade järjekordade vältimiseks. Tuleks tagada, et kliendid, kellel on raskusi iseteeninduslike sissemakseautomaatide kasutamisel, saaksid üleminekuperioodil asjaomastelt töötajatelt toetust. 2.3. Kuidas hoida ära kuritarvitusi ja olukordi, kus elanikel tekib väärarusaam hindade kujunemisest Võttes arvesse, et euroga seotud hinnatõus on üks peamisi Leedu elanike väljendatud muresid (vt punkt 3 allpool), on esmatähtis, et Leedu ametiasutused astuvad kõik vajalikud sammud nii kuritarvituste kui ka hindade kujunemist puudutavate väärarusaamade ärahoidmiseks. Hindade esitamine nii littides kui ka eurodes algas 23. augustil 2014. Hindade esitamine kahes vääringus jätkub pärast euro kasutuselevõtu kuupäeva vähemalt kuue kuu jooksul. Selleks et aidata kodanikel euroga täielikult ära harjuda, on soovitatav võtta regulatiivseid meetmeid, tagamaks, et hindade esitamine kahes vääringus lõpeb 1. jaanuariks 2016. Kõnealusest kuupäevast tuleb üldsust selgelt teavitada. Lisaks 40 kõige levinuma kauba ja teenuse hinna muutuse korrapärasele jälgimisele alates hindade kahes vääringus esitamise perioodi algusest 2014. aasta augustis kuni 2015. aasta keskpaigani vaadeldakse 100 homogeense tarbekauba ja teenuse keskmist jaemüügihinda ning avaldatakse regulaarselt statistilist teavet. Varasematest eurole üleminekutest saadud kogemused osutavad, et teatavaid teenuseid (nt juuksur, keemiline puhastus ning restoranid ja kohvikud) tõenäoliselt mõjutab eurole üleminekuga seotud hinnatõus. Need teenused on lisatud loetellu. Vastavalt esimesele hinnamonitooringule, mille käigus võrreldi hinnamuutusi ajavahemikul 2014. aasta augustist juulini, on hinnad jäänud suhteliselt stabiilseks ning hinnamuutused on peamiselt tingitud hooajalistest teguritest ja allahindlustest. Üldiselt on teenuste hinnad pisut suurenenud. 18. augustil 2014 käivitati avaliku üritusega „Memorandum euro kasutuselevõtul rakendatavate heade äritavade kohta”. Memorandumile alla kirjutades kohustuvad osalejad (nt jaemüüjad) eelkõige mitte kasutama euro kasutuselevõttu ettekäändena kaupade ja teenuste hinna tõstmiseks, kohaldama ametlikku vahetuskurssi ja ametlikke hindade ümardamise eeskirju, esitama hindu selgelt ja arusaadavalt kahes vääringus (littides ja eurodes) ning mitte tarbijaid eksitama. Osalejad võivad kasutada spetsiaalset logo. Leedu ametiasutuste eesmärk on hõlmata võimalikult palju osalejaid, sealhulgas jõuda ettevõtjateni kohalikul tasandil, kaasates selleks kogukonna juhte ja valitsusväliseid organisatsioone. Leedus kaupu müüvate ja teenuseid osutavate äriühingute koguarv on ligikaudu 59 800. 2014. aasta oktoobri keskpaiga seisuga on memorandumiga ühinenud üle 2 300 osaleja, sealhulgas 48 ettevõtjate ühendust, 2 234 äriühingut (vastavalt 8 379 müügi- ja teenusepunkti) ja 56 omavalitsust. Pidades silmas, et euro kasutuselevõtt läheneb väga kiiresti, peaksid Leedu ametiasutused tõhustama memorandumi edendamist. Sellised sidusrühmad nagu kaubanduskoda ja ettevõtjate ühendused peaksid ühinema memorandumiga (kui nad ei ole seda veel teinud) ja edendama memorandumit oma liikmete hulgas. Samuti tuleks teha täiendavaid jõupingutusi, et edendada kohalike ettevõtjate liitumist memorandumiga. Nende hinnapoliitika on oluline tegur üldise inflatsioonitaju kujunemisel. Hindade esitamist ja ümberarvestamist käsitlevate nõuete (nt ümardamise eeskirjade) järgimise kontrollimist ja memorandumi nõuetekohast rakendamist koordineerib riiklik tarbijaõiguste kaitse amet, kaasates eri asutusi, nagu riiklik toidu- ja veterinaaramet ning riiklik toiduks mittekasutatavate toodete inspektsioon. Kahes vääringus esitamise perioodi algusest kontrollivad üle 350 inspektori müügi- ja teeninduspunkte kogu Leedus. Kavandatud on teha 2015. aasta 30. juuniks ligikaudu 30 000 kontrollkäiku. Rikkumiste korral võidakse karistada hoiatuse (füüsilise isiku esmakordse rikkumise korral) või trahviga (füüsilise isiku korduva rikkumise või juriidilise isiku mis tahes rikkumise korral). Memorandumile allakirjutanud, kes ei rakenda memorandumit nõuetekohaselt, kaotavad kampaania logo kasutamise õiguse. Hindade alusetu tõstmise või muul viisil euro kasutuselevõtu kuritarvitamise korral kantakse nad musta nimekirja, mis tehakse avalikkusele kättesaadavaks eurole ülemineku veebisaidil (http://www.euro.lt/). 31. augusti seisuga oli tehtud 625 kontrollkäiku, mille käigus tuvastati 64 rikkumist, millest enamik oli seotud kahes vääringus esitamise nõude mittetäitmisega (28) ja ümardamisvigadega (20). Tehti 25 hoiatust ja 6 trahvi (igaüks 25 Leedu litti). Elanikud võivad esitada ametiasutustele kaebusi hindade esitamise ja ümberarvestamise kohta tasuta teabeliini ja e-posti kaudu või osutades vastavale müügi- või teeninduspunktile tarbijaühenduste veebilehel esitatud interaktiivsel kaardil. Kahtlasi hinnatõuse tuleks nõuetekohaselt uurida ja parandusmeetmeid tuleks võtta võimalikult kiiresti, eelistatavalt kuni 48 tunni jooksul. Leedu ametiasutused peaksid tegema jõupingutusi selle tagamiseks, et euro kasutuselevõtul rakendatavaid häid äritavasid käsitleva memorandumiga liitujate hulk oleks võimalikult suur. Sellised sidusrühmad nagu kaubanduskoda ja ettevõtjate ühendused peaksid ühinema memorandumiga (kui nad ei ole seda veel teinud) ja edendama memorandumit oma liikmete hulgas. Samuti tuleks teha täiendavaid jõupingutusi, et edendada kohalike ettevõtjate liitumist memorandumiga. Kampaaniaga peaksid liituma ka kõik 60 kohalikku omavalitsust. Teavet hindade kujunemise kohta pärast üleminekupäeva tuleks avaldada juba 2015. aasta jaanuari alguses. Soovitatav on tagada õiguslike vahendite abil, et hindade esitamine kahes vääringus lõppeks 1. jaanuaril 2016. Kodanikke tuleb lõppkuupäevast selgelt teavitada, nii et nad kasutaksid kahes vääringus esitamise aega ära uues vääringus esitatud hindadest arusaamiseks. 2.4. Eurole ülemineku ettevalmistused maapiirkondades Kuna leedulased eelistavad sularahamakseid, on Leedus sujuvaks eurole üleminekuks oluline üleminekumenetluse põhjalik kavandamine ja ettevalmistamine eelkõige maapiirkondades. Leedu ametiasutused on kaardistatud selle, kuidas kõrvalised piirkonnad on kaetud sularahapunktidega (postkontorid, pangakontorid ja sularahaautomaadid). Kuuekümnele Leedu omavalitsusele on esitatud eurole üleminekuks ettevalmistavate meetmete kontrollnimekiri. Ülemineku viimases etapis tuleks pidevalt jälgida kontrollnimekirjas loetletud meetmete rakendamist. Leedu postiameti osalemine eurole üleminekus aitab oluliselt parandada sularaha vahetusteenuste kättesaadavust maapiirkondades. Septembris algas postkontoritöötajate koolitus, mis hõlmab muuhulgas sularaha käitlust ja turvaelemente. Turvameetmeid, rahalugemis- ja hoiustamissüsteemi on juba tugevdatud. Lisaks osaleb Leedu postiamet eurole üleminekut käsitleva asjaomase teabematerjali levitamisel leibkondadele. Üleminekul on tähtis roll jaemüüjatel, sest tarbijad kipuvad neid kasutama praktikas vahetuskontoritena (eriti, kui läheduses ei ole pangakontoreid). Lisaks suurenenud sularahavajadusele (vt eespool punkt 2.2) on jaemüüjate jaoks oluline hindade kahes vääringus esitamise nõude täitmine ja osalemine häid äritavasid käsitlevas memorandumis (vt eespool punkt 2.3), töötajate koolitus, rahahoiuruumide ja turvameetmete kohandamine ning IT-küsimused. Leedus esindatud suured kaubanduskeskuste ketid tegutsevad ka Eestis ja/või Lätis ning seega on neil eurole üleminekuga kaasnevate probleemide vallas kogemused juba olemas. Nende ettevalmistused näivad hästi edenevat. Järjekordade vähendamiseks kavatsetakse luua eraldi iseteenindusalad, kus kliendid saavad teha üksnes kaardimakseid. Liti sularaha pannakse kassades eraldi kastidesse, et vältida selle kasutamist vahetusrahana. Juba on loodud eurole ülemineku teabepunktid, kus vastatakse klientide küsimustele. Hoolimata sellest, et teave eurole ülemineku praktiliste aspektide kohta on hästi kättesaadav ka maapiirkondades, näib, et väikesed jaemüüjad on üleminekuks ikka veel vähem valmis ning kardavad sellega kaasnevaid probleeme ja kulusid, eriti vääringute üheaegse ringluse perioodil. Arvestades väikeste jaemüüjate suurt tähtsust maapiirkondades, soovitatakse tegeleda nende probleemidega kohalikul tasandil ning veelgi tugevdada teadlikkuse suurendamise meetmeid. Ettevõtjate ettevalmistusi tuleks pidevalt jälgida, eriti maapiirkondades, ja suurendada teadlikkust eurole ülemineku praktilistest aspektidest. 3. Teabevahetus ja avalik arvamus 3.1. Teavitamismeetmed Leedu ametiasutused käivitasid pärast nõukogu 23. juuli 2014. aasta otsust eurole üleminekuga seotud teavitusmeetmete aktiivse rakendamise etapi. Rahandusministeeriumi koordineeritav teavituskampaania hõlmab erinevaid teavitusvahendeid (otsepostitus kodudesse, seminarid ja koolitused, sotsiaalmeedia, tele- ja trükikampaania) ning see on suunatud erinevatele sihtrühmadele (nt ettevõtjad, ajakirjanikud/meedia, noored, ebasoodsas olukorras elanikerühmad). Täiendavaid teavitusmeetmeid võtavad Leedu Pank, majandusministeerium, riiklik tarbijaõiguste kaitse amet, haridus- ja teadusministeerium ning muud avalik- ja eraõiguslikud asutused. Selleks et vähendada elanike muret selle üle, et euro kasutuselevõtuga võib kaasneda hinnatõus, on majandusministeerium tihedas koostöös rahandusministeeriumiga alustanud hinna ausa ümberarvestamise kampaania rakendamist. Kampaania eesmärk on teavitada ümberarvestuse ja hindade kahes vääringus esitamise eeskirju, kutsuda ettevõtjaid üles liituma häid äritavasid käsitleva memorandumiga ja kehutama tarbijaid tegema sisseoste müügikohtades, mis on memorandumiga ühinenud. Pärast kuritarvitusliku hinnakujunduse üle väljendatud kartuste suurenemist (vt allpool Eurobaromeetri 402 uuringu tulemused), kutsub komisjon Leedu ametiasutusi üles tõhustama teavituskampaaniat, et asjakohaselt leevendada elanike kartusi. Massimeediakampaaniat on alates 2014. aasta juulist tõhustatud. Rahandusministeeriumi, majandusministeeriumi, Leedu Panga, riikliku tarbijaõiguste kaitse ameti ja muude ametiasutuste esindajad on sageli kutsutud riiklike tele- ja raadiojaamade saadetesse ning nad avaldavad artikleid Leedu ajalehtedes. Ka tele- ja raadiojaamad ning veebisaidid aitavad kampaaniale kaasa, edastades Leedu üldsusele kvaliteetset ja vastavalt kanalile kohandatud infosisu eurole ülemineku praktiliste aspektide ja õiglase hinnakujunduse kohta. Meediavaliku protsessis püütakse jõuda ka ebasoodsas olukorras olevate elanikerühmadeni kõrvalistes piirkondades, puudega inimesteni ja rahvusvähemusteni. Näib, et kampaania esimesel etapil on juba olnud positiivne mõju sellele, mil määral elanikud tunnevad end euroga seoses informeerituna, kuna teadlikkus eurole üleminekust on oluliselt paranenud. Samuti on mõnevõrra vähenenud teatavad praktilist poolt puudutavad mured (vt allpool Eurobaromeetri 402 uuringu tulemused). Piirkondades toimuvad regulaarsed ettevõtjatele, professionaalsetele sularahakäitlejatele ja ebasoodsas olukorras olevatele elanikerühmadele suunatud seminarid, õpikojad ja üritused, et käsitleda eurole üleminekuga seotud küsimusi. Selleks et katta võimalikult suurt hulka Leedu elanikkonnast, külastab Eurobus kuni 2014. aasta novembrini 60 omavalitsust. Leedu ametiasutused on avaldanud mitu väljaannet, milles käsitletakse Leedus eurole üleminekuga seotud erinevaid teemasid. Väljaanded on tehtud kättesaadavaks ka rahvusvähemuste keeltes ja neid on kohandatud vastavalt nägemis- ja kuulmispuudega inimeste vajadustele. Leedu Pank ja rahandusministeerium on välja töötanud noortele suunatud koolituskavad. Otsepostitused kõigile Leedu leibkondadele on kavandatud 2014. aasta oktoobrisse. Teabematerjalid on leedu, poola ja vene keeles ning nendes käsitletakse eurole ülemineku praktilisi küsimusi. Otsepostitamine on äärmiselt tähtis, et teha teave kättesaadavaks suuremale osale elanikkonnast. Viimase Eurobaromeetri uuringu tulemused (vt allpool) osutavad, et 30 % vastanutest peab kõige kasulikumaks posti teel saadavat teavet eurole ülemineku kohta. Leedu rahandusministeeriumi ja Euroopa Komisjoni allakirjutatud partnerluslepingu raames on rakendatud hulk ühiseid teavitusmeetmeid: euro kasutuselevõttu tähistavad üritused ja seminar Leedu ajakirjanikele 2014. aasta juulis, eurole ülemineku konverents 2014. aasta septembris ning erinevad üritused Leedu ajakirjanikele ja koolidele. Samuti edastas komisjon Leedu ametiasutustele üldsusele mõeldud asjakohaseid väljaandeid. Sünergia edendamiseks ja teavituskampaania mõju maksimeerimiseks käivitavad Euroopa Keskpank ja Leedu Pank novembris ühise teavituskampaania, mille raames kasutatakse eri teavitusvahendeid (tele-, trüki-, interneti- ja välireklaam ning muu infomaterjal) ja mis keskendub euro rahatähtede ja müntide välimusele, turvaelementidele ning ülemineku põhiandmetele ja kuupäevadele. Kuna teadmised pangatähtede kohta jäid aprillist septembrini muutumatuks (vt allpool Eurobaromeetri 402 uuringu tulemused), on kõnealune kampaania esmatähtis, et nõuetekohaselt teavitada üldsust euro pangatähtedest. 3.2. Avalik arvamus Selleks et hinnata kodanike suhtumist eurosse ja nende teadmisi eurole ülemineku kohta, on Euroopa Komisjon alates 2004. aastast tellinud Eurobaromeetri uuringuid riikides, kes ühinesid ELiga 2004., 2007. ja 2013. aastal (edaspidi „uued liikmesriigid”) ning kellel seisab eurole üleminek veel ees. 2014. aasta kevadel seitsmes uues liikmeriigis korraldatud uuringu (Eurobaromeetri kiiruuring nr 400) tulemused avaldati komisjoni neljateistkümnendas aruandes[7] euroala tulevaseks laienemiseks tehtavate praktiliste ettevalmistuste kohta. Selleks et paremini jälgida eurole üleminekuga seotud hoiakute ja teadmiste suundumusi, otsustas Euroopa Komisjon tellida Leedus teise sihipärase uuringu. Kõnealuse uuringuga seotud küsitlus toimus 4.–6. septembril 2014 (viis kuud pärast eelmist küsitlust 2014. aasta aprillis). 3.2.1. Toetus euro kasutuselevõtule / tajutav mõju Viimaste uuringute kohaselt on toetus euro kasutuselevõtule stabiilne. 48 % (+1 protsendipunkt) elanikest toetab euro kasutuselevõttu. Enamik vastanutest (51 %) on arvamusel, et Leedu on euro kasutuselevõtuks valmis. Eurole ülemineku mõju küsimuses on kõigil tasanditel suurenenud nende leedulaste arv, kelle arvates on euro kasutuselevõtul positiivne mõju. 50 % (+5 protsendipunkti) küsitletutest leiab, et euro kasutuselevõtul on positiivne mõju praegustele euroala liikmesriikidele, 44 % (+3 protsendipunkti) arvates nende oma riigile ja 37 % (+ 2 protsendipunkti) arvates on positiivne mõju isiklikul tasandil. Seoses eurole ülemineku võimaliku mõjuga hindadele osutasid uuringu tulemused selgelt, et negatiivne mõju on leedulaste jaoks jätkuvalt põhimure: 84 % (+9 protsendipunkti) vastanutest arvas, et eurole ülemineku tõttu hinnad tõusevad, ja ainult 11 % (-7 protsendipunkti) arvas, et hinnad jäävad stabiilseks. Lisaks väljendasid 76 % (+6 protsendipunkti) küsitletutest muret kuritarvitusliku hinnakujunduse üle eurole ülemineku ajal. Küsimuses, kas eurole üleminek tähendab kontrolli kadumist majanduspoliitika üle, ei nõustu suhteline enamus (48 % (-2 protsendipunkti)) selle väitega. 58 % vastanutest (küsiti esimest korda) leiab, et euro kasutuselevõtt on Leedu jaoks võimalus veelgi tugevdada oma kohta ELis. Mitmest välja pakutud variandist (võimalik oli valida mitu varianti) loodavad leedulased seoses euro kasutuselevõtuga kõige rohkem seda, et see muudab reisimise teistesse euroala riikidesse lihtsamaks (86 %, +5 protsendipunkti) ja võimaldab hõlpsasti võrrelda hindasid teiste euroala riikide hindadega (50 %, +5 protsendipunkti). Üheksa vastanut kümnest (90 %, küsiti esimest korda) arvab, et suudab isiklikult uue vääringuga kohaneda. 3.2.2. Teave euro kohta Üldsuse teadlikkus eurole ülemineku küsimustes kasvab püsivalt – 70 % (+20 protsendipunkti) leedulastest peab end hästi informeerituks. 96 % vastanutest teab, et euro kasutuselevõtu kuupäev on 1. jaanuar 2015 (+14 protsendipunkti). Kui uuriti teatavatelt asutustelt või rühmadelt saadud eurole üleminekut käsitleva teabe usaldusväärsuse kohta, pidasid Eurobaromeetri uuringus osalenud Leedu elanikud kõige usaldusväärsemaks Leedu Panga esitatud teavet (73 % (+8 protsendipunkti)). Ajakirjanduse kaudu saadavat teavet peeti jätkuvalt kõige vähem usaldusväärseks (27 % (-1 protsendipunkt)). Kõige paremateks teabe hankimise kanaliteks pidasid leedulased televisiooni (54 % (-8 protsendipunkti)), internetti (52 % (-1 protsendipunkt), ajalehti (37 % (-2 protsendipunkti) ja pankasid (39 % (+2 protsendipunkti). Vähim kasulikeks teabe hankimise kanaliteks peeti töökohta (20 % (-3 protsendipunkti)), kooli ning muid haridus- ja koolitusasutusi (20 % (-2 protsendipunkt), samuti avalikku ruumi (20 % (-3 protsendipunkti). 61 % (-2 protsendipunkti) küsitletud leedulastest pidas ümberarvestuseeskirju kõige olulisemaks teabeks, mida tuleks käsitleda teavituskampaanias. Samuti peeti oluliseks teabeks eurole ülemineku praktilist mõju palkadele ja pangakontodele (60 % (+2 protsendipunkti), eurole üleminekuga seotud üldküsimusi (58 % (+1 protsendipunkt)) ja teavet ühe euro väärtuse kohta (47 % (-2 protsendipunkti)). Eurole ülemineku teavituskampaania kõige olulisemaks meetmeks peeti jätkuvalt (kuigi vähemal määral) hindade esitamist kahes vääringus: hindade esitamine kahes vääringus kauplustes (77 % (-7 protsendipunkti)), arvetel (71 % (-3 protsendipunkti)), telereklaamis (68 % (-4 protsendipunkti)) ja palgatõenditel (62 % (-1 protsendipunkt)). Komisjon korraldab Leedus enne vääringute üheaegse ringluse perioodi, selle ajal ja pärast seda eurobaromeetri arvamusküsitlusi. Esimene küsitlus toimub 2014. aasta detsembri lõpus. Leedu teavituskampaania uues etapis tuleks pöörata tähelepanu veel püsivatele kahtlustele seoses euro kasutuselevõtuga ja tarbijate usalduse suurendamisele. Selleks et vähendada eurole ülemineku perioodiga seotud hinnatõusu kartust, tuleb elanikke pidevalt teavitada hindade jälgimise ja muude kontrollide tulemustest. [1] Nõukogu otsus 2014/509/EL, 23. juuli 2014, euro kasutuselevõtu kohta Leedus 1. jaanuaril 2015 (ELT L 228, 31.7.2014, lk 29). [2] Nõukogu määrus (EL) nr 851/2014, 23. juuli 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2866/98 seoses euro ümberarvestuskursiga Leedus (ELT L 233, 6.8.2014, lk 21). [3] Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- Ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Neljateistkümnes aruanne euroala tulevaseks laienemiseks tehtavate praktiliste ettevalmistuste kohta, 23. juuli 2014 – COM(2014) 489 final. [4] Kättesaadav aadressil http://www.lb.lt/preparation. [5] Kättesaadav aadressil http://www.lb.lt/preparation. [6] Euro pangatähed ja mündid võetakse kasutusele samal päeval, kui eurost saab Leedu ametlik vääring. Järsku üleminekut on kasutanud kõik pärast 2002. aastat euroalaga ühinenud riigid. [7] Vt joonealune märkus 3.