[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 25.07.2006

KOM(2006) 424 lõplik

2004/0001 (COD)

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu alusel nõukogu ühisseisukoha kohta,

milles käsitletakse siseturu teenuseid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmist

2004/0001 (COD)

KOMISJONI TEATISEUROOPA PARLAMENDILEEÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu aluselnõukogu ühisseisukoha kohta,

milles käsitletakse siseturu teenuseid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi vastuvõtmist

1 . TAUST

Euroopa Parlamendile ja nõukogule edastati ettepanek (dokument KOM(2004)2 lõplik 2004/0001 (COD) | 06.02.2004 |

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas oma arvamuse | 09.02.2005 |

Regioonide Komitee esitas oma arvamuse | 29.09.2004 |

Euroopa Parlament esitas oma arvamuse (esimene lugemine) | 16.02.2006 |

Muudetud ettepanek edastati | 06.04.2006 |

Ühisseisukoht võeti vastu kvalifitseeritud häälteenamusega | 24.07.2006 |

2 . KOMISJONI ETTEPANEKU EESMÄRK

Komisjoni ettepaneku eesmärgid:

- Euroopa Liidu majanduskasvu ja tööhõive aluste parandamine;

- tõelise siseturu saavutamine teenuste valdkonnas õiguslike ja haldusalaste takistuste kõrvaldamise kaudu teenuste osutamise arendamisel;

- tarbijate kui teenuste kasutajate õiguste tugevdamine;

- õiguslikult siduvate kohustuste kehtestamine liikmesriikidevaheliseks tõhusaks halduskoostööks.

3 . MÄRKUSED ÜHISSEISUKOHA KOHTA

3.1. Üldmärkused

Nõukogu ühisseisukohas on säilitatud põhimõtted, mida sisaldas komisjoni muudetud ettepanek, millesse oli kaasatud enamik Euroopa Parlamendi poolt esimesel lugemisel vastu võetud muudatusi. Ettepaneku põhielementide osas (eelkõige reguleerimisalast väljajätmised ja teenuste osutamise vabadust käsitlevad sätted) on nõukogu ühisseisukohas järgitud Euroopa Parlamendis saavutatud poliitilist kokkulepet, mis kajastub nüüd ühisseisukohas, nagu see kajastus ka komisjoni muudetud ettepanekus.

Ühisseisukoht sisaldab täielikult või põhimõtteliselt kõiki Euroopa Parlamendi muudatusi, mille komisjon täisistungjärgul heaks kiitis. Mõningaid teisi Euroopa Parlamendi tõstatatud probleeme on ühisseisukohas püütud lahendada, kuigi võib olla erinevas sõnastuses. Ühisseisukoht sisaldab ka uusi sätteid, mis aitavad suurendada läbipaistvust ja tihendada liikmesriikide ja komisjoni koostööd ning mis võivad olla direktiivi korralikuks rakendamiseks väga olulised.

Ühisseisukoha põhipunkte käsitletakse üksikasjalikumalt allpool. Esimesena vaadeldavates punktides käsitletakse Euroopa Parlamendi muudatusi. Need moodustavad suurema osa, sest nii komisjoni muudetud ettepanekus kui ka nõukogu ühisseisukohas on arvesse võetud enamikku Euroopa Parlamendi muudatustest. Teisena käsitletakse nõukogu poolt ühisseisukohta lisatud punkte.

3.2. Euroopa Parlamendi muudatustele vastavad muudatused ühisseisukohas

3.2.1. Reguleerimisala ja muud üldsätted (artiklid 1–4)

Konkreetsed õigusvaldkonnad (artikkel 1). Arvestades direktiivi sisu ja selle suhet konkreetsete õigusvaldkondadega (põhiõigused, tööõigus, kriminaalõigus, kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse ning meediapluralismi kaitse või edendamine), on ühisseisukohta kaasatud Euroopa Parlamendi muudatuste (7, 8, 290, 291, 297, 298, 299 ja muudatuse nr 72 asjakohane osa) ja muudetud ettepaneku sisu mõningate sõnastusmuudatustega, mille komisjon on heaks kiitnud, sest nende eesmärk on teksti paremaks muutmine, muutmata Euroopa Parlamendis vastu võetud või komisjoni muudetud ettepanekus sisaldunud põhimõtteid.

Reguleerimisala (artikkel 2). Direktiivi reguleerimisala puhul on ühisseisukohas suurel määral arvestatud Euroopa Parlamendis esimesel lugemisel vastu võetud muudatustega. Üldhuviteenuste osas kajastab ühisseisukoht täielikult Euroopa Parlamendi muudatuste sisu (vt muudatused 13, 44, 73 ja muudatuste nr 72 ja 289 asjakohased osad) ning võrreldes muudetud ettepanekuga on artiklis 2 täpsustatud, et majandusvälised üldhuviteenused jäetakse direktiivi reguleerimisalast välja. Seoses transporditeenustega ja sadamateenustega kinnitatakse ühisseisukohas kõikide transporditeenuste, sealhulgas sadamateenuste väljajätmist vastavalt Euroopa Parlamendi muudatustele 20 ja 306. Võrreldes muudetud ettepanekuga on transporditeenuste väljajätmise sõnastust pisut muudetud, et kooskõlastada see asutamislepingu artikliga 51, ning see on ühendatud sadamateenuste väljajätmisega. See ei muuda sätte tähendust ja seetõttu kiidab komisjon muudatuse heaks. Audiovisuaalteenuste osas kajastab ühisseisukoht Euroopa Parlamendi muudatuse 19 ja 79 sisu. Ühisseisukohas on muudetud ettepaneku artikli 2 sõnastust pisut muudetud, täpsustamaks, et audiovisuaalteenuste väljajätmine hõlmab ka kinematograafiateenuseid; komisjon nõustub selle muudatusega. Seoses sotsiaalteenuste väljajätmisega on ühisseisukohas samuti arvestatud Euroopa Parlamendi muudatusi (vt muudatused 252, 294, 295 ja 296). Võrreldes komisjon muudetud ettepanekuga on ühisseisukohas täpsustatud, et väljajätmine hõlmab ka heategevusorganisatsioonide osutatavaid teenuseid; komisjon kiidab selle teksti heaks, leides, et ühisseisukoha määratlus parandab õiguskindlust seoses sotsiaalteenuste väljajätmisega. Võrreldes komisjoni muudetud ettepanekuga on ühisseisukohas uusi väljajätmisi, mis puudutavad notareid ja kohtutäitureid, kes on määratud valitsuse ametliku toiminguga . See väljajätmine on kooskõlas Euroopa Parlamendi muudatustega 18 ja 81 ja komisjon on sellega nõus. Ühisseisukohas on kinnitatud ajutist tööd vahendavate asutuste teenuste, tervishoiuteenuste, hasartmänguteenuste, eraisikute turvateenuste ja maksustamise väljajätmist direktiivi reguleerimisalast vastavalt Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutele (vt muudatused 17, 19, 78, 80, 82, 300, 302/332, 304) ja komisjoni muudetud ettepanekule.

Direktiivi suhe ühenduse õiguse muude sätetega (artikkel 3). Ühisseisukohas on järgitud Euroopa Parlamendi muudatuste (21, 83, 219, 307) ja muudetud ettepaneku lähenemisviisi ja sätestatud, et direktiiv ei mõjuta muude ühenduse õigusaktide kohaldamist ja juhul kui tekib vastuolu teiste ühenduse õigusaktidega, millega reguleeritakse teenustevaldkonnas tegevuse alustamise või tegutsemise konkreetseid aspekte, on ülimuslikud konkreetseid aspekte käsitlevate õigusaktide asjakohased sätted. Ühisseisukohas kinnitatakse, et direktiiv ei käsitle rahvusvahelise eraõiguse eeskirju, eelkõige neid, millega tagatakse, et tarbijate õigusi kaitstakse vastavalt nende liikmesriigis kehtivatele tarbijakaitseeeskirjadele.

Mõisted (artikkel 4). Ühine seisukoht kajastab direktiivis kasutatud terminite määratluste osas Euroopa Parlamendi muudatusi (1–3, 5–6, 11, 25–26, 93–94 ja 97–98) ning muudetud ettepaneku teksti.

3.2.2. Halduslik lihtsustamine (artiklid 5–8)

Menetluste lihtsustamine (artikkel 5). Ühisseisukohas on väikeste sõnastusmuudatustega kaasatud Euroopa Parlamendi muudatused (vt muudatused 27, 29–30, 99; muudatuse nr 100 asjakohased osad), nii nagu olid vastu võetud muudetud ettepanekuga. Seega täpsustatakse lõikesse 1 lisatud uue lausega, et liikmesriikidel tekib kohustus menetlusi ja vorminõudeid lihtsustada, kui kontrollimisel selgub, et need „ei ole piisavalt lihtsad“. Komisjon võib selle täienduse heaks kiita.

Ühtsed kontaktpunktid (artikkel 6). Ühisseisukohaga kiidetakse põhiosas heaks muudetud ettepaneku tekst, mis põhineb Euroopa Parlamendi asjakohastel muudatustel (104 ja 309). Asendades lõikes 1 seesütleva käände järelsõnaga „abil“, muudetakse selgemaks, et ühtsete kontaktpunktide ülesanne võib olla piiratud teenuseosutaja ja pädeva(te) asutus(t)e vahendamisega. Komisjon võib selle täpsustuse heaks kiita.

Õigus saada teavet (artikkel 7). Ühisseisukohas on kaasatud Euroopa Parlamendi muudatused (31, 33, 105–106 ja 108–110), mis kiideti heaks muudetud ettepanekuga, ja tehtud väike sõnastusmuudatus lauses, mille kohaselt direktiiv ei mõjuta keelte kasutamist käsitlevaid liikmesriikide õigusakte.

Elektroonilised haldustoimingud (artikkel 8). Ühisseisukohas on kaasatud muudetud ettepaneku tekst, mis tugines Euroopa Parlamendi muudatustele (muudatuste 32 ja 111 asjakohased osad). Ühisseisukohas selgitatakse põhjenduses 52, et elektrooniliste toimingute võimaldamise kohustus ei takista liikmesriikidel lubada lisaks elektroonilistele muid menetluste ja vorminõuete täitmise vahendeid. Lisaks lubatakse ühisseisukohaga kasutada mitte-elektroonilisi toiminguid ka juhtudel, kui on vaja hinnata teenuse osutaja või tema alluvate usaldusväärsust. Ühisseisukohas sätestatakse lõikes 3, et koostalitlusvõime tagamise eeskirjad peavad arvestama „ühenduse tasandil välja töötatud ühtseid standardeid“. Komisjon võib need muudatused heaks kiita, sest need muudavad teksti paremaks.

3.2.3. Teenuseosutajate asutamisvabadus (artiklid 9–15)

Lubade andmise skeemid (artikkel 9). Ühisseisukohas on kaasatud muudetud ettepaneku tekst (millesse olid kaasatud muudatused 35 ja 112–113 ning osaliselt muudatused 37, 115 ja 117) väikeste sõnastusmuudatustega lõikes 3. Komisjon võib selle muudatuse heaks kiita, sest see suurendab teksti arusaadavust, muutmata Euroopa Parlamendi muudatuse mõtet.

Lubade andmise tingimused (artikkel 10). Ühisseisukohas on väikeste sõnastusmuudatustega kaasatud muudetud ettepaneku tekst, mis tugines osaliselt Euroopa Parlamendi muudatustele (muudatused 34, 118, 119, 120, 121, 122). Erinevalt muudetud ettepanekust (millega oli heaks kiidetud Euroopa Parlamendi muudatus 120) ei sätestata ühisseisukohas lõikes 3, et liikmesriigid, kes hindavad, kas loa andmise tingimused on teises liikmesriigis samaväärsed või põhiolemuselt võrreldavad, hindavad ka nende mõju ja jõustamise tõhusust. Komisjon võib selle väljajätu heaks kiita, sest selle lause rakendatavus tekitas küsimusi. Ühisseisukohas täpsustatakse lõikes 6, et loa andmise otsuseid ei pea põhjendama ja need ei pea olema kohtulikult vaidlustatavad; see on kooskõlas Euroopa Parlamendi muudatusega 122, mis ei olnud kaasatud muudetud ettepanekus. Komisjon võib selle täienduse heaks kiita.

Lubade kehtivusaeg (artikkel 11). Mitme kandidaadi vahel valimine (artikkel 12). Ühisseisukohas on kaasatud muudetud ettepaneku tekst, mis tugines suures osas Euroopa Parlamendi muudatustele (36, 38, 124–127, 128 ja 129; muudatuste 30 ja 130 osad).

Keelatud nõuded (artikkel 14). Ühisseisukohas on kaasatud muudetud ettepaneku tekst, mis tugines peamiselt Euroopa Parlamendi muudatustele (41, 138, 140 ja 141, 40, 142 ja 143); täiendusi on tehtud lõikes 6 (konkureerivate ettevõtjatega konsulteerimise keeld ei hõlma avalikku arutelu) ja lõikes 7 (kindlustus võrdsustatakse finantsgarantiiga: liikmesriigid võivad nõuda emba-kumba, kui kindlustuse või garantii andja ei pea olema selles liikmesriigis registreeritud ettevõtja). Komisjon võib need täiendused heaks kiita, sest need parandavad teksti arusaadavust.

Hindamisele kuuluvad nõuded (artikkel 15). Ühisseisukohas on järgitud muudetud ettepaneku lähenemisviisi ja sellega heaks kiidetud Euroopa Parlamendi muudatusi (42, 144–145, 147–149 ja 242; 146 ja 150), tehes sättes mõned muudatused (vt allpool punkt 3.3).

3.2.4. Teenuste osutamise vabadus ja erandid (artiklid 16–18, mis vastavad komisjoni muudetud ettepaneku artiklitele 16–19)

Teenuste osutamise vabaduse (artikkel 16) sätestamisel kajastab ühine seisukoht täielikult Euroopa Parlamendi muudatusi (vt muudatused 45–47, 152 ja 293/rev4), mis olid kaasatud komisjoni muudetud ettepanekusse, ja lisab uue põhjenduse (82), milles selgitatakse liikmesriikide töölevõtutingimusi käsitlevate eeskirjade kohaldamist. Täiendavate erandite (artikkel 17) puhul kajastab ühine seisukoht samuti Euroopa Parlamendi muudatusi (53, 48, 50, 51, 54, 161, 162, 163, 165, 169, 170, 171, 172, 173, 174 ja 175, 400, 404) ja selles on kaasatud muudetud ettepaneku tekst väikeste sõnastusmuudatustega lõikes 12 seoses jäätmeveoga. Üleminekuperioodi erandid (komisjoni esialgse ettepaneku artikkel 18) on kooskõlas Euroopa Parlamendi esimese lugemise otsusega ja komisjoni muudetud ettepanekuga välja jäetud. Ühisseisukohaga kinnitatakse muudetud ettepaneku teksti üksikjuhtumitel tehtavate erandite kohta (artikkel 18, mis vastab komisjoni muudetud ettepaneku artiklile 19) .

3.2.5. Teenuse kasutajate õigused (artiklid 19–21, mis vastavad komisjoni muudetud ettepaneku artiklitele 20–23)

Teenuse kasutajate õiguste (artiklid 19–21) puhul kajastab ühine seisukoht väga suures osas Euroopa Parlamendi muudatust ja komisjoni muudetud ettepanekut. Täpsemalt, keelatud piirangute ja mittediskrimineerimise (artiklid 19–20) osas kinnitab ühisseisukoht muudetud ettepaneku teksti, välja arvatud punkti c väljajätmine; komisjon kiidab selle heaks. Sätetes, milles käsitletakse abi teenuse kasutajatele (artikkel 21) , kajastab ühisseisukoht väiksemate muudatustega Euroopa Parlamendi muudatust 178 ja muudetud ettepanekut. Ühisseisukohas järgitakse täielikult Euroopa Parlamendi ja muudetud ettepaneku lähenemist, kinnitades, et esialgse ettepaneku artikkel 23, milles sätestati teises liikmesriigis osutatud arstiabi hüvitamine , jäetakse välja.

3.2.6. Töötajate lähetamine ja kolmandate riikide kodanike lähetamine (esialgse ettepaneku artiklid 24 ja 25)

Ühisseisukohas järgitakse Euroopa Parlamendi (muudatused 181, 182/248, 63–64, 183/249 ja 65–66) ja muudetud ettepaneku lähenemist ning kinnitatakse seega artiklite 24 ja 25 väljajätmist.

3.2.7. Teenuste kvaliteet (artiklid 22–27, mis vastavad komisjoni muudetud ettepaneku artiklitele 26–32)

Sätetes, mis käsitlevad teavet teenuseosutajate ja nende osutatavate teenuste kohta (artikkel 22, endine komisjoni muudetud ettepaneku artikkel 26), kajastab ühine seisukoht Euroopa Parlamendi otsust ja muudetud ettepanekut seoses teenuseosutaja kohustusega avaldada oma õiguslik seisund ja vorm. Lisaks sellele koondatakse kõnealusesse artiklisse kõik teabega seotud nõuded, mis olid sätestatud direktiivi muudes artiklites (kindlustuse või tagatiste, müügijärgsete garantiide, multidistsiplinaarsete tegevuste ja tegevusjuhendite kohta), ning komisjon kiidab selle heaks. Kutsealase vastutuskindlustuse (artikkel 23, endine komisjoni muudetud ettepaneku artikkel 27) käsitlemisel järgitakse ühisseisukohas Euroopa Parlamendi (vt muudatused 64, 187, 188 ja 190) ja muudetud ettepaneku lähenemist ning kinnitatakse, et kutsealane kindlustus ei ole kohustuslik. Ühisseisukohas täiendatakse muudetud ettepanekut mitme väiksema muudatusega: artiklile 26 lisatakse teabega seotud nõudeid käsitlev lõige 2; menetlus olukordade puhul, kus kindlustusturul tekivad probleemid, jäetakse välja, sest vabatahtliku kutsealase kindlustuse korral on see ülearune. Multidistsiplinaarseid tegevusi (artikkel 25, endine komisjoni muudetud ettepaneku artikkel 30), teenuste kvaliteedi poliitikat (artikkel 26, endine artikkel 31) ja vaidluste lahendamist (artikkel 27, endine artikkel 32) käsitlevad ühisseisukoha sätted kinnitavad väikeste sõnastusmuudatustega täielikult Euroopa Parlamendi muudatuse ja muudetud ettepaneku teksti.

3.2.8. Halduskoostöö (artiklid 28–36, mis vastavad komisjoni muudetud ettepaneku artiklitele 33–38)

Vastastikune abi ja järelevalve ning nendega seotud sätted (artiklid 28–36) Ühisseisukohas on väga väikeste muudatustega kaasatud muudetud ettepaneku tekst, milles omakorda olid kaasatud Euroopa Parlamendi muudatused (vt muudatused 68–69, 197–198, 200–203), kuigi muudetud ettepanekus oli kasutatud erinevat ülesehitust, mis põhines nõukogu varasematel aruteludel.

3.2.9. Lähenemiskava ja lõppsätted (artiklid 37–46, mis vastavad komisjoni muudetud ettepaneku artiklitele 39–48)

Ühisseisukoha tegevusjuhendite (artikkel 37, endine komisjoni muudetud ettepaneku artikkel 39), täiendava ühtlustamise (artikkel 38, endine artikkel 40) ja läbivaatamisklausli (artikkel 41, endine artikkel 43) sätetes on väikeste muudatustega, mis ei mõjuta nende sätete mõtet, kinnitatud Euroopa Parlamendi muudatused ja muudetud ettepanek. Ühisseisukoha rakendusperioodi sättes (artikli 44 lõige 1, endine artikli 45 lõige 1) on kaasatud Euroopa Parlamendi muudatus ja pikendatud rakendusperioodi 3 aastale muudetud ettepanekus kavandatud 2 aasta asemel. Komisjon võib selle heaks kiita.

3.3 . Muud nõukogu esitatud muudatused ühisseisukohas

Lubade menetlemine (artikkel 13). Võrreldes muudetud ettepanekuga on ühisseisukoha artikli 13 lõigetes 3 ja 4 ning põhjenduses 63 mõned muudatused seoses põhimõttega, et pädeva asutuse vastuse puudumise korral käsitatakse luba antuna. Vastavalt ühisseisukohale lubatakse liikmesriikidel pikendada vastamise tähtaega, kui see on põhjendatud küsimuse keerukusega ja tingimusel, et taotlejale teatatakse nõuetekohaselt pikendamisest ja selle põhjustest. Lisaks selgitatakse põhjenduses 63, et erinevad lubade menetlemise süsteemid, mille liikmesriigid võivad kehtestada, võivad olulistel avaliku huviga seotud objektiivsetel põhjustel sisaldada reegleid taotluse vaikiva tagasilükkamise kohta asjakohase tähtaja möödumisel. Need muudatused peaksid lahendama küsimused, mille tõstatas Euroopa Parlament, kes otsustas vaikiva nõusoleku põhimõtte välja jätta, leides, et see põhimõte ei võimalda piisavat paindlikkust. Nendega ei kahjustata eesmärki muuta lubade menetlemine kiiremaks ja ettevõtjate jaoks ettearvatavamaks. Seepärast kiidab komisjon ühisseisukoha artiklis 13 tehtud muudatused heaks.

Teenuste osutamise vabadusega seotud hindamisprotsess (artikkel 15). Ühisseisukohas on lõikes 4 tehtud mõned muudatused seoses hindamisprotsessi mõjuga üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele. Nende muudatuste eesmärk on selgitada, et hindamisprotsess ei tohiks takistada üldhuviteenustega seonduvate ülesannete täitmist. See peaks lahendama Euroopa Parlamendi küsimuse seoses hindamisprotsessi võimaliku mõjuga üldhuviteenustele. Komisjoni arvates on selge, et hindamisprotsess ei tohiks ohustada üldhuviteenustega seonduvate ülesannete täitmist. Ühisseisukohas on tehtud muudatusi ka seoses liikmesriikidele esitatavate teatamisnõuetega. See peaks lahendama probleemi, mille tõstatas Euroopa Parlament, kes pidas teatamiskohustust liikmesriikide jaoks liialt piiravaks. Täpsemalt on ühisseisukohas jäetud lõikest 6 välja lauseosa „ja kui vajadus selle nõude järele ei tulene uutest asjaoludest“. Selline väljajätt on vastuvõetav. Lõikesse 7 on ühisseisukohas lisatud uus lause, millega selgitatakse, et direktiivi 98/34/EÜ kohase teatamisega täidetakse ka käesoleva direktiivi kohane teatamiskohustus. Komisjon võib selle täienduse heaks kiita, sest see suurendab õiguskindlust nii riigiasutuste kui ka ühenduse institutsioonide jaoks. Komisjon rõhutab, et direktiiv 98/34/EÜ, muudetud direktiiviga 98/48/EÜ, hõlmab praegu ainult infoühiskonna teenuseid.

Riiklike nõuete ülevaatamine (artikkel 39, mis vastab komisjoni muudetud ettepaneku artiklile 41) Ühisseisukoha artikli 39 lõikes 5 sätestatakse uus menetlus, mille kohaselt peavad liikmesriigid esitama komisjonile aruande riiklike nõuete kohta, mis võivad kuuluda artikli 16 lõike 1 kolmanda lõigu ja artikli 16 lõike 3 kohaldamisalasse, ning komisjon edastab need nõuded teistele liikmesriikidele ning koostab analüüsid ja hinnangud nende kohaldamise kohta direktiivi kontekstis. Komisjon võib need sätted heaks kiita, sest need suurendavad läbipaistvust ja lisavad ettevõtjate jaoks õiguskindlust.

Komiteemenetlus (artikkel 40, mis vastab komisjoni muudetud ettepaneku artiklile 42) Ühisseisukohas sätestatakse regulatiivkomitee. Komisjon võib selle sätte heaks kiita.

Isikuandmete kaitse (artikkel 43) Ühisseisukohas on lisatud isikuandmete kaitset käsitlev artikkel, millega selgitatakse, et direktiivi kohaldamise ja eelkõige liikmesriikidevahelise andmevahetuse puhul tuleb järgida isikuandmetega seotud eeskirju. Komisjon võib selle sätte heaks kiita.

4. JÄRELDUSED

Komisjon on arvamusel, et ühisseisukohas on säilitatud nii komisjoni muudetud ettepaneku kui ka Euroopa Parlamendi muudatuste põhielemendid. Komisjon leiab, et ühisseisukohas on leitud hea tasakaal ja toimiv kompromiss, mis aitab saavutada tõelist siseturgu teenuste valdkonnas ning täita Lissaboni strateegia eesmärke, tagades kvaliteetsed teenused, eelkõige avalikud teenused ning sotsiaalsed ja tarbijaõigused. Seepärast toetab komisjon nõukogu vastuvõetud ühisseisukohta.