(2)Kuna Kreeka rahaühik on euro ning majandus- ja rahaliidu riigid on üksteisega tihedalt seotud, peaks Kreeka tagama allpool esitatud soovitustes 1 ja 2 kajastuva euroala soovituse täieliku ja õigeaegse täitmise. Eelkõige aitavad euroala soovitust täita reformid, mis on kooskõlas programmijärgsete kohustustega ja, keskenduvad investeeringutega seotud majanduspoliitikas kindlaksmääratud valdkondadele.

(3)27. veebruaril 2019 avaldati 2019. aasta aruanne Kreeka kohta. Selles hinnati Kreeka edusamme strateegia „Euroopa 2020“ riiklike eesmärkide suunas liikumisel. See sisaldas ka vastavalt määruse (EL) nr 1176/2011 artiklile 5 tehtud põhjalikku analüüsi, mille tulemused avaldati samuti 27. veebruaril 2019. Komisjon järeldas oma analüüsi põhjal, et Kreekal esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus. Avastatud tasakaalustamatus oli eelkõige seotud valitsemissektori suure võla, negatiivse rahvusvahelise netoinvesteerimispositsiooni, pankade bilansis leiduvate viivislaenude suure osakaalu ja endiselt kõrge töötuse määraga. Lisaks sellele vajavad viimastel aastatel alustatud põhjalikud institutsioonilised ja struktuurireformid majanduse ja riigi moderniseerimiseks palju aastaid järjepidevat rakendamist, enne kui nende mõju täielikult avaldub.

(4)Kreeka esitas 26. aprillil 2019 oma 2019. aasta riikliku reformikava ja 30. aprillil 2019 oma 2019. aasta stabiilsusprogrammi. Selleks et võtta arvesse kõnealuste dokumentide omavahelisi seoseid, hinnati neid ühel ja samal ajal.

(5)Nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 23, võib komisjon juhul, kui on vaja toetada asjaomaste nõukogu soovituste rakendamist, nõuda, et liikmesriik vaataks läbi oma partnerluslepingu ja asjaomased programmid ning teeks nende muutmise ettepanekud. Suunistes, milles käsitletakse seda, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega, esitas komisjon täiendavad üksikasjad selle kohta, kuidas ta kõnealust sätet kavatseb kasutada.

(6)Kreeka suhtes kohaldatakse praegu stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavat osa ja võlareegliga seotud üleminekukorda. Ühtlasi peaks Kreeka säilitama usaldusväärse eelarvepositsiooni, mis tagab nõukogu 30. juuni 2017. aasta otsuses (EL) 2017/1226 sätestatud esmase eelarveülejäägi eesmärgi (3,5 % SKPst) saavutamise 2018. aastal ja keskpikas perspektiivis. 2018. aasta kevadel ei andnud nõukogu Euroopa poolaasta raames Kreekale riigipõhist soovitust, sest määruse (EL) nr 472/2013 artikli 12 alusel oli Kreeka Euroopa poolaasta järelevalvest ja hindamisest vabastatud, sest ta rakendas sel ajal makromajanduslikku kohandamisprogrammi . Programmijärgne raamistik tähendab Kreeka jaoks tugevdatud järelevalve kasutuselevõtmist koos Kreeka integreerimisega majandus- ja sotsiaalpoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raamistikku, maksimeerides samal ajal tugevdatud järelevalve ja Euroopa poolaasta protsesside koosmõju.

(7)Valitsuse 2019. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori nominaalne eelarveülejääk jääma 2019.–2022. aastal 1,1 % ja 1,7 % vahele SKPst. Valitsus on seadnud oma keskpika perioodi eelarve-eesmärgiks struktuurse eelarveülejäägi 0,25 % SKPst alates 2020. aastast. Ümberarvutatud struktuursest eelarvepositsioonist nähtub, et seda keskpika perioodi eelarve-eesmärki kavatsetakse kogu programmiperioodil ületada ning et eelduste kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse järk-järgult vähenema kuni 153,3 %ni 2022. aastal. Eelarveprognooside aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi on kinnitanud sõltumatu asutus ja see stsenaarium on optimistlik. Komisjoni 2019. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks struktuurne eelarvepositsioon olema 2019. aastal ülejäägis 1,9 % SKPst ja 2020. aastal 0,8 % SKPst ning seega keskpika perioodi eelarve-eesmärki ületama. Valitsemissektori koguvõlg püsib prognoosi kohaselt vähenemiskursil ning järgib 2019. aastal üleminekuaja võlareeglit ja 2020. aastal võlareeglit. Tuginedes komisjoni 2019. aasta kevadprognoosile ja arvestamata seetõttu tähtpäeva järgselt võetud uusi meetmeid, peaks Kreeka prognoosi kohaselt üldiselt täitma stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid 2019. ja 2020. aastal. Samadele andmetele tuginedes leiti, et Kreeka saavutab tõhustatud järelevalve raames jälgitava esmase eelarveülejäägi eesmärgi 3,5 % SKPst.

(8)Stabiilsusprogramm ja komisjoni 2019. aasta kevadprognoos ei sisalda uusi alalisi meetmeid, mis kuulutati välja ja võeti vastu peatselt pärast nende esitamiskuupäevi ja tähtpäevi. Komisjoni hinnangul ületab nende meetmete mõju eelarvele 1,0 % SKPst 2019. aastal ja järgnevatel aastatel. Samuti ollakse seisukohal, et nende uute meetmete vastuvõtmine põhjustab riski seoses esmase eelarveülejäägi kokkulepitud eesmärgiga, mida on jälgitud tõhustatud järelevalve raamistiku alusel ja mis kehtestati 30. juuni 2017. aasta otsusega (EL) 2017/1226. Peale selle vähendavad uued meetmed eelduste kohaselt struktuurset eelarvepositsiooni, mis seab kahtluse alla keskpika perioodi eelarve-eesmärgi saavutamise 2020. aastal. Kuid 2019. aasta sügisel tehakse uus hindamine, mis hõlmab netokulude kasvumäära suhtes kohaldatava võrdlusaluse läbivaatamist 2020. aastal. Ehkki valitsemissektori võlg peaks prognoosi kohaselt püsima languses, võivad mõned riskid ohustada võla vähendamise sihttasemest kinnipidamist. Seda tuleb äsja vastu võetud uute meetmete tõttu sügisel uuesti hinnata. Pärast finantsabiprogrammi edukat lõpuleviimist Euroopa stabiilsusmehhanismi raames kehtib Kreeka suhtes Euroopa poolaastasse integreeritud programmijärgne järelevalveraamistik ning määruse (EL) nr 472/2013 kohane tugevdatud järelevalve. Kreeka tõhustatud järelevalve aktiveerimisel tunnistatakse asjaolu, et Kreeka peab võtma keskmise aja jooksul jätkuvalt meetmeid, et tegeleda makromajandusliku tasakaalustamatuse allikate või võimalike allikatega, viies samal ajal ellu struktuurireforme eesmärgiga toetada kindlat ja jätkusuutlikku majanduskasvu. Kreeka võttis 22. juunil 2018 eurorühma ees kohustuse jätkata kõigi peamiste programmi raames vastu võetud reformidega kuni nende lõpuleviimiseni. Lisaks on Kreeka võtnud kohustuse rakendada erimeetmeid eelarvepoliitika, sealhulgas struktuurse eelarvepoliitika, sotsiaalse heaolu, finantsstabiilsuse, töö- ja tooteturgude, erastamise ja avaliku halduse valdkonnas. Kreeka on kohustatud esitama kord kvartalis aruande edusammude kohta tõhustatud järelevalve alla kuuluvate kohustuste täitmisel ning positiivne aruanne võib kord kuue kuu tagant tuua kaasa võlakergendusmeetmed, mille väärtus on 0,7 % SKPst aastas. 2019. aasta aprillis otsustas eurorühm teha poliitikaga seotud tingimustel põhinevate võlameetmete esimese osamakse 970 miljoni euro väärtuses. Kolmas tõhustatud järelevalve aruanne Kreeka edusammude kohta kohustuste täitmisel avaldati 5. juunil 2019.

(9)Ettevõtluskeskkonda ja institutsioonide kvaliteeti, eelkõige kohtusüsteemi tõhusust parandavad reformid suurendaksid Kreeka majanduslikku vastupanuvõimet, parandaksid maksedistsipliini ning avaldaksid tugevat mõju investeerimisotsustele ja ettevõtjate ligimeelitamisele. Hiljutistest edusammudest hoolimata esineb Kreeka kohtusüsteemis ikka veel probleeme ja ebatõhususi, kuna kohtuotsusteni jõudmise aeg on sageli liiga pikk ja pooleliolevad kohtuasjad piiravad kohtute suutlikkust. Seega on selles valdkonnas äärmiselt tähtis võtta täiendavaid sihipäraseid meetmeid, et lihtsustada ühtlasi finantssüsteemi sujuvat toimimist ning aidata ära kasutada investeerimispotentsiaali.

(10)Mitu aastat alainvesteerimist on põhjustanud Kreekas suuri investeerimislünki. Majanduskasvu soodustavate investeeringute suurendamine on tähtis pikaajalise majanduskasvu toetamiseks ja piirkondliku ebavõrdsuse vähendamiseks. Riigiaruandes on esitatud avaliku ja erasektori investeeringute prioriteetsed valdkonnad.

(11)Haridusse ja koolitusse suunatud investeeringute suurendamine on väga tähtis Kreeka tootlikkuse tõstmise, pikaajalise kaasava majanduskasvu ja innovaatiliste majandusharude kasvutõkete kõrvaldamise seisukohast. Kreeka haridussüsteemis on mitu probleemi, nagu vahendite nappus, vähene sõltumatus, põhioskuste (sh digioskuste) puudulik omandamine ja oskuste püsiv mittevastavus tööturu vajadustele. Haridussüsteemi kvaliteedi parandamiseks vajalik aruandlus ja järelevalve on kõigil tasanditel suuresti puudulik. Jätkusuutliku majanduse toetamiseks on tähtis kvaliteetse ja kaasava hariduse ja koolituse edendamine, tihedamate sidemete loomine hariduse ja tööturu vajaduste vahel, kutseõppe ja koolituse atraktiivsemaks muutmine ning elukestvas õppes osalemise suurendamine.

(12)Väga palju on pikaajalisi töötuid, kelle osakaal Kreeka töötute hulgas oli 2018. aastal 70 %, ning muret tekitab ka noorte suur töötus ja naiste madal tööjõus osalemise määr. Meetmete võtmisel tuleks keskenduda tööväljavaadete parandamisele, tööturul osalemise edendamisele ja töökohtade loomise tingimuste täiustamisele. Tulemuslik sotsiaaldialoog ja vastutustundlik sotsiaalpartnerlus soodustaksid Kreekas püsivate reformide elluviimist ja nende omaksvõttu, mis aitaks kaasa tööturu paremale toimimisele.

(13)Kreekat iseloomustab sissetulekute suur ebavõrdsus ja sotsiaalsiirete mõju vaesuseriski vähendamisele on seal ELi nõrgim (15,83 % 2017. aastal võrreldes ELi keskmisega 33,98 %). Investeerimises tuleks keskenduda juurdepääsu parandamisele kaasavatele, taskukohastele ja kvaliteetsetele sotsiaalteenustele ning päevakeskuste rajamisele. Enim puudust kannatavate isikute toetamine ja vaesuse ohus olevate laste, puuetega inimeste, rändajate ja pagulaste sotsiaalse sidususe suurendamine koos piirkondlike erinevuste arvessevõtmisega suurendaks Kreekas sotsiaalset kaasatust.

(14)Kreeka tegi 2017. aastal algust esmatasandi tervishoiusüsteemi ulatusliku reformiga, mis on väga tähtis juurdepääsu tagamiseks ning nõuab jätkuvat investeerimist kohalike tervishoiuüksuste (nn TOMYde) avamise kaudu.

(15)Kreeka transpordisüsteemiga on suuri probleeme. See tugineb suuresti maanteedele ja on väga sõltuv naftast; kõik peamised ühendusteed paiknevad Ateena-Thessaloníki maantee ümbruses. Transpordikulud on ikka veel suured, samal ajal kui teenuste kvaliteet, ohutusstandardid ja intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtu tase on madal. Mitmeliigilise transpordi arendamiseks ning piirkondliku integratsiooni ja linnaarenduse edendamiseks läheb vaja uusi investeeringuid.

(16)Tahkete jäätmete ning linna- ja tööstusreovee käitlus on peamine valdkond, mis vajab lisainvesteeringuid, et ühtlustada riigi keskkonnakaitse standardid ülejäänud ELiga. Tahkete jäätmete käitlus on jätkuvalt suur struktuurne probleem, sest Kreeka tugineb endiselt suuresti prügilatesse ladestamisele ja mehaanilis-bioloogilisele töötlemisele, mitte aga kaasaegsematele töötlusviisidele. Peale selle moodustab ringlusse võetavate olmejäätmete osakaal vaid ligikaudu kolmandiku ELi keskmisest. Investeeringuid on vaja ka paremaks reoveekäitluseks, põhjavee sooldumise tõkestamiseks ning meetmete jaoks, mis takistavad üleujutusi ja taastavad jõgede loomuliku veevoolu.

(17)Mahajäänud taristud suurendavad ettevõtete ja majapidamiste energiakulusid ning piiravad taastuvenergia kasutuselevõttu. Eriti keeruline on Kreekas saarte elektrivarustus ja ühendus naaberriikidega. Turu laienemisele aitaks kaasa kaubandusliku gaasitaristu areng. Nii gaasi- kui ka elektriturgude reformimisel tuleks uusi taristuvõimalusi ära kasutada.

(18)Majanduse ja ühiskonna digiüleminek on jätkuvalt keeruline; juurdepääs kiiretele lairibavõrkudele on piiratud ning digioskused tublisti alla ELi keskmise. Iseäranis on Kreekal vaja investeerida info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasse, et kompenseerida muu hulgas investeeringute langust majanduskriisi ajal. Kiire lairibaühenduse puudulikkus on märkimisväärseks kitsaskohaks aktiivsetele ekspordile orienteeritud ettevõtjatele. Investeeringud innovatsiooni ja oskustesse on tootlikkuse kasvu soodustamiseks ebapiisavad ning digioskuste puudumine laiema üldsuse seas takistab inimestel töö leidmist ja ühtlasi uuenduslike ettevõtjate arengut.

(19)Riiklikul ja piirkondlikul tasandil on vaja uuendatud aruka spetsialiseerumise strateegiaid ja täiendavaid meetmeid teadus- ja innovatsioonisüsteemi suurimate puuduste kõrvaldamiseks, et stimuleerida turule orienteeritud investeeringuid teadus- ja arendustegevusse, kuna selliste investeeringute vähesus pärsib Kreeka kasvupotentsiaali. Edusamme teaduse tipptasemel takistavad avaliku teadus- ja arendustegevuse vähene intensiivsus, tulemuspõhise rahastamissüsteemi puudumine ning teadusasutuste ja ettevõtete koostöö nõrkus. Suuremaid investeeringuid on vaja ka selleks, et tõsta tehnoloogia arengutaset, arvestades, et võrreldes teiste liikmesriikidega antakse Kreekas välja väga vähe patente, ning et kasutada täiel määral ära idu- ja kasvufirmade potentsiaali.

(20)Valdkondadeüleselt on vaja investeeringuid mahajäänud linnapiirkondade, saarte ja mägismaade taaselustamiseks, et taastada majanduskriisi ajal kadunud ja väärtust kaotanud füüsiline ja inimkapital. Ateena-Pireuse ja Thessaloníki linnastute ja peamiste perifeersete linnakeskuste (Patras, Irákleio, Lárisa, Ioánnina, Agrínio ja Chalkída) mahajäänud ja/või hääbuva tööstusega piirkondade jätkusuutlik ümberkujundamine on üks konkreetsetest lühikese ja keskmise tähtajaga prioriteetidest. Pikemaajaliste prioriteetide seas on jätkusuutlike tootlike tegevuste arendamine, liikuvus- ja julgeolekusüsteemide ajakohastamine, energiatõhusus ja taastuvenergia, keskkonnakaitse ning vastupanuvõime suurendamine looduslike riskide ja sotsiaalmajanduslike kriiside suhtes. Sekkuda tuleks ka sotsiaalse kaasatuse, rändajate integreerimise, oskuste omandamise ja töötuse vähendamise ning kultuuritegevuse valdkonnas, et suurendada mahajäänud piirkondade atraktiivsust. Nende probleemide lahendamine integreeritud linnauuendusstrateegiate kaudu annaks maksimaalseid võimalusi parimate majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste tulemuste saavutamiseks.

(21)ELi vahendite kavandamine ajavahemikuks 2021–2027 võib aidata kõrvaldada mõningad soovitustes nimetatud puudused, eelkõige riigiaruande D lisas käsitletud valdkondades. See võimaldaks Kreekal kõnealuseid vahendeid kindlaks määratud sektorite puhul võimalikult hästi ära kasutada, võttes arvesse piirkondlikke erinevusi. Investeeringu edu tagamiseks on oluline suurendada haldussuutlikkust vahendite haldamisel.

(22)Komisjon on Euroopa poolaasta (2019) raames Kreeka majanduspoliitikat põhjalikult analüüsinud ja avaldanud selle tulemused 2019. aasta riigiaruandes. Komisjon hindas ka 2019. aasta stabiilsusprogrammi ja 2019. aasta riiklikku reformikava. Lisaks nende asjakohasusele Kreeka eelarve- ja sotsiaalmajanduspoliitika jätkusuutlikkuse seisukohast võttis ta arvesse ka nende vastavust liidu õigusnormidele ja suunistele. See kajastab vajadust tugevdada liidu üldist majandusjuhtimist riigi tulevastesse otsustesse liidu tasandi panuse andmise kaudu.