ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Ühendus rakendab kutseõppepoliitikat, mis toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid. Tegevusega püütakse: — hõlbustada tööstuse muudatustega kohanemist, eriti kutse- ja ümberõppe kaudu; — parandada esialgset ja täiendkutseõpet, et hõlbustada kutsealale pääsu ja naasmist tööjõuturule; — soodustada kutseõppe kättesaadavust ning ergutada koolitajate ja koolitatavate ning eriti noorte liikuvust; — stimuleerida koolitusalast koostööd haridus- ja koolitusasutuste ning ettevõtjate vahel, — arendada informatsiooni ja kogemuste vahetamist liikmesriikide koolitussüsteemidele ühistes küsimustes. (Väljavõte asutamislepingu artiklist 150)

Keskuse eesmärgid Cedefop on Euroopa Liidu kutseõppe ja hariduse keskus, mis edastab poliitilistele otsustajatele, teadlastele ja spetsialistidele teavet eesmärgiga arendada selgemat käsitlust valdkonna praegustest suundumustest, võimaldamaks neil seeläbi teha otsuseid, mis varasemaga võrreldes toetavad paremini tulevikus võetavaid meetmeid. Cedefop abistab Euroopa Komisjoni kutse- ja täiendusõppe edendamisel ja arendamisel ühenduses.

Ülesanded — Koguda valikdokumente ja analüüsida andmeid; — aidata kaasa uurimistöö arendamisele ja koordineerimisele; — levitada kasulikke dokumente ja teavet; — edendada ja toetada kooskõlastatud tegevust kutseõppe arendamisega seotud küsimustes; — tegutseda laiema ja erineva avalikkuse kohtumispaigana.

Haldusnõukogu Igast liikmesriigist: — üks valitsuse esindaja; — üks tööandjate organisatsioonide esindaja; — üks töövõtjate organisatsioonide esindaja ja kolm komisjoni esindajat. Juhatus: Eesistuja ja kolm haldusnõukogu aseeesistujat (üks igast grupist), üks koordinaator iga grupi kohta ja üks komisjoni esindaja. Direktor Nimetab komisjon haldusnõukogu esitatud kandidaatide nimistust; vastutab keskuse juhtimise eest ja viib ellu haldusnõukogu ja juhatuse otsuseid. Sisekontroll Komisjoni siseauditi talitus. Keskuse siseaudiitor (alates 16. detsembrist 2006). Välisaudit Euroopa Kontrollikoda. Eelarve täitmise kinnitamine Parlament, nõukogu soovitusel.

Eelarve 17,6 (17,1) miljonit eurot Ühenduse osalus: 95 % (96 %) Personali suurus 31. detsembril 2006: Töökohtade loetelus toodud ametikohtade arv: 95 (91) Täidetud töökohad: 81 (85) Muu personal: (lepingulised töötajad ja lähetuses viibivad riiklikud eksperdid): 42 (38). Personal kokku: 123 (123) mis jaguneb vastavalt järgmistele ülesannetele: operatiivülesanded: 84 (85) haldusülesanded: 34 (33) segaülesanded: 5 (5)
Liikmesriikide valitsuste esindajad esitasid ühise kokkuleppe alusel avalduse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti loomise kohta. Amet peaks tegutsema lähtepunktina ja mis tänu oma sõltumatusele, antud nõu ja levitatava teabe kvaliteedile, menetluste ja töömeetodite läbipaistvusele ning temale antud ülesannete hoolikale täitmisele tekitab usaldust. (Asutamislepingu artikli 251 põhjal vastu võetud nõukogu 19. veebruari 2004. aasta otsus)

Eesmärgid 1. Amet tõhustab ühenduse, liikmesriikide ja sellest tulenevalt äriringkonna suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel, nende lahendamisel ja nendele reageerimisel. 2. Amet aitab käesolevas määruses sätestatud pädevuse raames komisjoni ja liikmesriike küsimustes, mis on seotud võrgu- ja infoturbega, ning annab sellekohast nõu. 3. Tuginedes riikide ja ühenduse tasandil tehtavatele jõupingutustele, arendab amet kõrgetasemelisi eriteadmisi. Amet kasutab neid eriteadmisi selleks, et edendada avaliku- ja erasektori osapoolte ulatuslikku koostööd. 4. Amet abistab komisjoni vajaduse korral ühenduse võrgu- ja infoturvet hõlmava seadusandluse ajakohastamise ja arendamise tehnilisel ettevalmistamisel.

Ülesanded Amet: a) kogub asjakohast teavet, et analüüsida olemasolevaid ja kujunevaid riske, mis võiksid mõjutada elektroonilisi sidevõrke; b) annab nõu Euroopa Parlamendile, komisjonile, Euroopa Liidu asutustele või siseriiklikele asutustele; c) tõhustab koostööd erinevate võrgu- ja infoturbe valdkonnas tegutsejate vahel; d) edendab koostööd ühise metoodika väljatöötamisel, et vältida ja lahendada võrgu- ja infoturbega seotud küsimusi ja reageerida neile; e) annab oma panuse teadlikkuse tõstmisele võrgu- ja infoturbeküsimustes kõikide kasutajate jaoks; f) aitab komisjoni ja liikmesriike tööstusega dialoogi pidamisel; g) jälgib standardite väljatöötamist; h) nõustab komisjoni võrgu- ja infoturbe valdkonnas tehtava uurimustöö alal; i) edendab riski hindamise tegevusi seoses riskijuhtimise lahenduste ja vältimisega; j) aitab kaasa koostööle kolmandate riikidega.

1. Juhatus 1. Juhatusse kuulub üks esindaja igast liikmesriigist, kolm komisjoni poolt nimetatud esindajat ja kolm liiget, kellel ei ole hääleõigust ning kellest igaüks kuulub ühte järgmisesse rühma: a) info- ja sidetehnoloogiatööstus; b) tarbijarühmad; c) akadeemilised eksperdid. 2. Esindajaid võivad asendada asendusliikmed. 2. Tegevdirektor 1. Ametit juhib tegevdirektor, kes on oma ülesannete täitmisel sõltumatu. 2. Tegevdirektori ametiaeg on kuni viis aastat. 3. Välisaudit Kontrollikoda 4. Siseaudit Komisjoni siseauditi talitus. 5. Eelarve täitmist kinnitav asutus Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2006. aasta lõplik eelarve: 6,9 (6,3) miljonit eurot (100 % ühenduse osalus). Personali suurus 31. detsembril 2006: 44 (38) töökohta ametikohtade loetelus täidetud töökohti: 38 (35) 8 (15) muud töökohta Personal kokku: 46 (50) mis jaguneb vastavalt järgmistele ülesannetele: operatiivülesanded: 24 (22) haldusülesanded: 22 (28)
7.

Tõlkekeskus on teadlik oma kasvavatest eelarve ülejääkidest ning on otsustanud teha 2007. aastal oma klientidele tagasimakseid 9,3 miljoni euro ulatuses. Keskus teeb kõik võimaliku oma hindade arvutusmeetodi täiustamiseks, et vältida sellise olukorra tekkimist edaspidi. Kuna arvutusmeetod eeldab tõlkenõudluse prognoosimist, palub keskus oma klientidel võimalikult täpselt oma tõlkevajadust hinnata.
9.

Kolledž on kasutusele võtmas süsteemi ABAC. See tagab kiire edu 2007. eelarveaastal menetluste kasutuselevõtmisel, mis võimaldaksid kindlustada kolledži finantsmääruses määratletud eelarvehaldamise nõuete täieliku järgimise.
8.

2006. aasta sertifitseerimistegevuste osas oli kulude summa ameti kulude analüüsi süsteemi põhjal ligikaudu 48 miljonit eurot võrreldes ligikaudu 35 miljoni euro suuruse tuluga. Amet peab koostöös komisjoniga (4) vaatama üle praegu kasutatava lõivude süsteemi, selleks, et tagada, et ameti sertifitseerimistegevuste kulud on õigustatud ja et ametile makstavad lõivud neid katavad.
7.

Ametil on väga kiirelt elluviidavad abiprogrammid. Viimane abi jaoks mõeldud eraldise kogusumma ametile oli 250 miljonit eurot aastal 2006. Kõnealune eraldis on ette nähtud lepingute sõlmimiseks kolme aasta jooksul, s.t kuni aastani 2009. 2007. aasta esimese kuue kuu jooksul sõlmis amet lepinguid 185 miljoni euro ulatuses, mis moodustab aastaeraldisest 74 %. Seega on tõenäoline, et oma volituste täitmise lõpus on ametil lepingute sõlmimiseks ettenähtud summa väike.
8.

Keskuse võimekust on tugevdatud ja kasutusele on võetud meetmed, et leida lahendus kindlaks tehtud puudustele ning parandada sisekontrollisüsteeme (nt sisemenetlused, uued töövood, personali koolitamine).
11.

Kontrollikoda täheldas ka, et osa Galileo ühisettevõtte varadest mahus 65 miljonit eurot oli 1. jaanuariks 2007 üle kandmata. Hea meel on kinnitada, et tänaseks on 97 % sellest summast ametile laekunud ning ülekande viibimise põhjused lahendatud.
7.

II jaotise ülekandmiste määr tuleneb peamiselt projektist, mida juhib vastuvõttev liikmesriik ning mis algas aasta lõikes väga hilja. III jaotise puhul on Eurojust 2005. aastaga võrreldes ülekandmiste määra vähendanud (33 %-lt 30 %-le). Selleks et vähendada ülekannete arvu ja mahtu ja parandada nendega seotud dokumentatsiooni, on Eurojust oma ümberpaigutustega seotud eelarvepoliitika läbi vaadanud.
Ühenduse keskkonnapoliitika aitab kaasa keskkonna säilitamisele, kaitsmisele ja selle kvaliteedi parandamisele; inimese tervise kaitsmisele; loodusressursside kaalutletud ja mõistlikule kasutamisele ja meetmete edendamisele rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega. (Artikli 174 lõige 1.)

Eesmärgid Säästliku arengu strateegia raames on Euroopa Liit võtnud meetmed, et edendada ja arendada taastuvat energiat ja energiasäästlikkust. Eesmärk on tasakaalukal viisil aidata kaasa energiavarude turvalisusele, konkurentsivõimele ja keskkonnakaitsele. Tegevusvaldkonnad on: taastuva energia ja energiasäästlikkuse arendamine, sh transpordisektor, ja nimetatud valdkondade edendamine arengumaades. Nimetatud meetmed hõlmavad mitmeaastast energiavaldkonna tegevusprogrammi: „Arukas energeetika — Euroopa” 2003–2006 — IEE 1 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta otsus nr 1230/2003/EÜ). Selle ühenduse programmi raames vastutab amet nende ülesannete täitmise eest, mis on seotud programmist tuleneva ühenduse abiga, välja arvatud programmi hindamine, seadusandluse järelevalve ja strateegilised uuringud või muu tegevus, mis kuulub komisjoni ainupädevusse.

Ülesanded Ühenduse programmi IEE 1 rakendamise raames järgmised ülesanded: — eriprojektide kõikide etappide juhtimine; — eelarve täitmisega seotud dokumentide vastuvõtmine kulude ja tulude osas ning vastavalt komisjoni antud volitustele kõikide toimingute teostamine, mis on vajalikud ühenduse programmi haldamiseks, eelkõige lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud tegevus; — programmi rakendamise suunamiseks vajalike andmete, kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile.

1. Juhtkomitee Koosneb viiest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest. Võtab komisjoni heakskiidul vastu ameti iga-aastase tööprogrammi. Lisaks võtab vastu ameti halduseelarve ja aasta tegevusaruande. 2. Direktor Nimetatakse komisjoni poolt 3. Välisaudit Euroopa Kontrollikoda 4. Eelarve täitmist kinnitav asutus Parlament nõukogu soovituse põhjal.

Lõplik eelarve: A) 53,2 miljonit eurot (100 % Euroopa Liidu üldeelarvest) IEE 1 programmi eelarvesse, mida amet rakendab komisjoni vastutusel; B) 5,2 miljonit eurot (100 % ühenduse toetus) halduseelarvesse, mida amet täidab sõltumatult. Personali suurus 31. detsembril 2006 16 ajutist töökohta ametikohtade loetelus täidetud töökohti: 16 muud töökohad: lepingulised töötajad: 30 töökohta, millest 25 oli täidetud. Personal kokku seisuga 31.12.2006: 41 Jaotus vastavalt tööülesannetele: — operatiivülesanded: 31 — haldusülesanded: 10
—

reklaamikampaaniad „Your work, your life; balance company needs with worker satisfaction” ja „Fourth Working Conditions survey: what workers say”,
1.

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur (edaspidi agentuur) loodi nõukogu 26. aprilli 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 768/2005 (1). Agentuuri peamine ülesanne on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist, et tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõhus ja ühtne kohaldamine. Agentuur on rahaliselt sõltumatu alates 11. novembrist 2007.
7.

Nagu kontrollikoda märkis, on keskus ikka veel kasvuetapis ning see muudab maksete sooritamise kõrge määra saavutamise keerulisemaks. Juhatus on siiski maksete sooritamise määra juba suurendanud ning on seadnud endale 2010. aastaks eesmärgi saavutada ligikaudu 70-potsendiline määr. Keskus võtab hoolikalt arvesse eelarvemuudatuste vajadust ning võtab endale kohustuse järelevalvet saadud kogemuste põhjal täiendavalt parandada, et ülekannete mahtu veelgi vähendada.
7.

Tänu mitmeaastasele CARDS-programmile sai amet 2007. aasta lõpus siiski jätkata kulukohustuste täitmist ja teha makseid seoses 2004., 2005. ja 2006. aasta programmiga. Programmi CARDS kulukohustuste tähtaeg on 2009. aasta ning väljamaksete tähtaeg 2010. Nende kolme jätkuva programmi kogusumma on 1,8 miljardit eurot. Asjaolu, et kolm aastat enne programmi CARDS tähtaega on kulukohustustega vaja siduda vaid 163 miljonit eurot (9 %) ja makseid teha kogusummas 453 miljonit eurot (25 %), näitab programmi täitmise väga kõrget taset. Oma eriaruandes nr 5/2007 (ELT C 285, 27.11.2007, lk 1) kiitis kontrollikoda ametit programmi haldamise eest.
7.

Fondi 2007. aasta eelarve oli 20,2 miljonit eurot, 2006. aastal oli see 19,8 miljonit eurot. See hõlmas komisjoni toetusi Horvaatia ja Türgi ühinemise ettevalmistamiseks. Neid toetusi oleks tulnud eelarves käsitleda sihtotstarbeliste tuludena, aga seda ei tehtud. Selline olukord on vastuolus finantsmäärusega.
8.

2008. aastasse üle kantud kulukohustused, mille aluseks on põhitegevusega (III jaotis) seotud toetuslepingud, ulatusid 18,4 miljoni euroni. Oluline osa nimetatud kulukohustustest võeti ülehinnatud kuluprognooside alusel (5). Selle tulemusel on tõenäoline, et aasta lõpus bilansis esitatud komisjonile hüvitatav eelarve ülejääk on alahinnatud. Finantsmõju ei ole siiski enne asjaomaste toetuslepingute lõpetamist võimalik piisava täpsusega kvantifitseerida.
Ühendus teeb oma pädevuse piires majandus-, finants- ja tehnilist koostööd kolmandate riikidega. Selline koostöö täiendab liikmesriikide võetud meetmeid ja vastab ühenduse arengupoliitikale. (Asutamislepingu artikkel 181 a)

Eesmärgid — Toetada erialase koolituse arengut Kesk- ja Ida-Euroopa riikides ja programmist abi saavates endise Nõukogude Liidu sõltumatutes riikides toetamaks majandusreformi ja taastumist uutes iseseisvates riikides ja Mongoolias ja Vahemere piirkonna kolmandates riikides, mis saavad oma majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformimiseks abi kaasnevatest rahastamis- ja tehnilistest meetmetest. — Edendada abikõlblikele riikidele antava abi kooskõlastamist.

Ülesanded Kooskõlas ühenduse üldsuunistega on fondi tegevusvaldkonnaks koolitus, mis katab kutsekoolitust, alg- ja elukestvat õpet ja järgmiste ülesannete kaudu noorte ja täiskasvanute ümberõpet: — abi koolitusvajaduste ja prioriteetide määratlemisel tehnilise abi andmise kaudu koolitusvaldkonnas ja koostöö kaudu vastavate määratud ametiasutustega abikõlblikes riikides; — toimib arvelduskojana, pakkudes ühendusele, selle liikmesriikidele ja mitteliikmesriikidele teavet hetketegevusest ja koolitusalastest tulevikuvajadustest, ja pakub abipakkumiste suunamise raamistikku.

1. Juhatus — Üks esindaja igast liikmesriigist. — Kolm komisjoni esindajat. — Juhib komisjon. 2. Direktor — Nimetatakse juhatuse poolt komisjoni ettepanekul. 3. Nõuandev kogu — Nimetatakse juhatuse poolt. — Kaks asjatundjat igast liikmesriigist. — Kaks asjatundjat igast abikõlblikust riigist. — Kaks asjatundjat Euroopa tasandi sotsiaalpartnerite hulgast. 4. Välisaudit Kontrollikoda. 5. Siseaudit Komisjoni siseauditi talitus. 6. Eelarve täitmist kinnitav asutus Parlament nõukogu soovitusel.

Lõplik eelarve Eelarve 21,1 (26,5) miljonit eurot, mis jaguneb järgmiselt: komisjoni toetus 19,7 (19,5) miljoni euro ulatuses ja muude asutuste poolt sihtotstarbelise tuluna rahastatud 1,4 (7,0) miljonit eurot. Nimetatud 1,4 miljoni euro suurune summa jaguneb järgmiselt: — 0,3 miljonit eurot Itaalia välisministeeriumilt; — 0,9 miljonit eurot hariduse ja kultuuri peadirektoraadilt (Tempus); — 0,2 miljonit eurot tõlkekeskuselt. Personali suurus 31. detsembril 2007 — 100 (105) ajutist töökohta ametikohtade loetelus, millest täidetud töökohti 91 (94) — 40 (32) muud töötajad (lepingulised abitöötajad, kohalik personal, lepingulised töötajad). Personal kokku: 131 (126) mis jaguneb vastavalt järgmistele ülesannetele: — põhitegevus: 72 (73) — haldusülesanded: 40 (34) — mitmesugused ülesanded: 19 (19).
9.

Amet võtab teadmiseks, et kontrollikoda tervitab ameti tehtud edusamme. Oma 2008. aasta 12. juuni koosolekul kiitis haldusnõukogu heaks ettepaneku rakendada (kaas)ettekandjate uue tasustamissüsteemi katseetappi. Kõnealune süsteem on kavas võtta kasutusele pärast katseetapi lõppu, s.o 2009. aasta lõpuks.
Ühendus aitab kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele. (Asutamislepingu artikli 149 lõige 1) Ühendus rakendab kutseõppepoliitikat. (Asutamislepingu artikli 150 lõige 1) Ühendus aitab kaasa liikmesriikide kultuuri õitsengule. (Asutamislepingu artikli 151 lõige 1) Ühendus ja liikmesriigid tagavad ühenduse tööstuse konkurentsivõimeks vajalikud tingimused. (Asutamislepingu artikli 157 lõige 1)

Eesmärgid Hariduse, kultuuri ja tööstuspoliitika raamistikus on võetud mitmed meetmed edendamaks haridust, kutseõpet, audiovisuaalvaldkonda, kultuuri, noorsoovaldkonda ja kodanikuaktiivsust Euroopa Liidus. Nimetatud meetmed sisaldavad mitmeid erinevaid ühenduse programme. Täitevasutus vastutab nimetatud programmide teatavate tegevuslõikude juhtimise eest (nt „Elukestev õpe”, „Kultuur”, „Aktiivsed noored”, „Kodanike Euroopa”, „Erasmus Mundus”, „MEDIA” ja „Väliskoostöö alaprogrammid”). Täitevasutus rakendab ühenduse abi, välja arvatud programmi hindamine, strateegilised uuringud ja muud ülesanded, mis nõuavad otsustusõigust poliitiliste valikute täideviimisel.

Ülesanded — Täitevasutusele usaldatud konkreetsete projektide juhtimine oma tegutsemise jooksul ühenduse programmide rakendamise kontekstis. — Eelarve täitmisega seotud dokumentide vastuvõtmine kulude ja tulude osas ning vastavalt komisjoni antud volitustele mõnede või kõikide selliste toimingute tegemine, mis on vajalikud ühenduse programmide haldamiseks, eelkõige lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud toimingud. — Ühenduse programmide rakendamise suunamiseks vajalike andmete kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile. — Euroopa haridusalase teabevõrgu (Eurydice) rakendamine ühenduse tasandil; teabevõrk tegeleb teabe kogumise, analüüsi ja levitamisega ning uuringute ja trükiste väljaandmisega.

1. Juhtkomitee Koosneb viiest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest. Võtab komisjoni heakskiidul vastu täitevasutuse iga-aastase tööprogrammi. Lisaks võtab vastu täitevasutuse halduseelarve ja aasta tegevusaruande. 2. Direktor Nimetatakse komisjoni poolt. 3. Välisaudit Kontrollikoda. 4. Eelarve täitmist kinnitav asutus Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2007. aasta lõplik eelarve 1) Tegevuseelarve 406 (310,2) miljonit eurot täitevasutusele delegeeritud ühenduse programmide ja projektide haldamiseks ja rakendamiseks komisjoni vastutusel. 2) Halduseelarve 36 (29,2) miljonit eurot täitevasutuse toimimiseks sõltumatu asutusena (99,9 %-ne toetus Euroopa ühenduste üldeelarvest +0,1 % Euroopa Arengufondist). Personali suurus 31. detsembri 2007 seisuga 1) Ajutised töötajad: 83 (75) ametikohta ajutistel töötajatel. Täidetud töökohad: 69 (64) Ajutiste töötajate osakaal: 25 % 2) Lepingulised töötajad: 252 (221) lepingulist töötajat Täidetud töökohti: 232 (214) Lepinguliste töötajate osakaal: 75 % 3) Töötajaid kokku: 301 (278) 4) Töökohtade jaotus: — põhitööülesanded: 242 (227) — haldusülesanded: 57 (49) — mitmesugused ülesanded: 2 (2)
8.

Keskus on Norraga eri arvamusel seoses Norra rahalise toetusega keskuse töös osalemise eest (kohaldatakse alates 2007. aastast). Eri arvamuste põhjuseks on asjaolu, et algses allakirjutatud lepingus (mida kohaldab keskus) on teistsugune valem kui Euroopa Liidu Teatajas avaldatud lepingus (mida kohaldab Norra). Keskus on raamatupidamisarvestuses kasutanud omapoolset tõlgendust valemist. Keskus peaks püüdma võimalikult kiiresti erimeelsused lahendada, sest see mõjutab eelarvet ja keskuse raamatupidamisaruandeid (5).
Keskkonnapoliitika Ühenduse keskkonnapoliitika, võttes arvesse ühenduse eri piirkondade olukorra mitmekesisust, seab eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme. See rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjustus heastada eeskätt kahjustuse kohas, saastaja peab aga maksma. […] Oma […] poliitikat ette valmistades võtab ühendus arvesse kättesaadavaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid […]. (Asutamislepingu artikkel 174)

Eesmärgid Luua Euroopa keskkonnavaatlusvõrk, mis annab ühendusele ja liikmesriikidele objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, et nad saaksid: a) rakendada vajalikke keskkonnakaitse meetmeid; b) hinnata nende rakendamist; c) kindlustada, et avalikkus on keskkonna seisundist hästi informeeritud.

Ülesanded — Anda ühendusele ja liikmesriikidele objektiivset teavet, mida on vaja aruka ja tõhusa keskkonnapoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks. — Talletada, võrrelda ja hinnata andmeid keskkonna seisundi kohta ning koostada eksperdiaruandeid ühenduse territooriumil keskkonna kvaliteedi ja koormuse kohta. — Kaasa aidata, et keskkonnaalased andmed oleksid Euroopa tasandil võrreldavad ning vajaduse korral soodustada mõõtmismeetodite ühtlustamist asjakohaste vahenditega. — Soodustada Euroopa keskkonnateabe lülitamist rahvusvahelistesse programmidesse. — Avaldada iga viie aasta järel aruanne keskkonna seisundi, muutuste ja väljavaadete kohta. — Stimuleerida keskkonnaalase prognoosimismetoodika, samuti keskkonnale tekitatud kahju hindamise metoodika arendamist ning teabevahetust keskkonnale tekitatud kahju ärahoidmise tehnoloogia kohta. — Stimuleerida keskkonnale tekitatud kahju ning keskkonnaalaste vältimis-, kaitse- ja taastusabinõude maksumuse hindamise meetodite arendamist.

1. Haldusnõukogu Koosseis: — üks esindaja igast liikmesriigist; — kaks komisjoni esindajat; — kaks Euroopa Parlamendi poolt nimetatud teadlast. Ülesanded: võtta vastu tööprogramm ja tagada selle rakendamine. 2. Tegevdirektor Nimetatakse juhatuse poolt komisjoni ettepanekul. 3. Nõuandev foorum Koosneb ühest esindajast iga liikmesriigi kohta, nõustab tegevdirektorit. 4. Teaduskomitee Koosneb pädevatest keskkonnaspetsialistidest. 5. Välisaudit Kontrollikoda. 6. Eelarve täitmist kinnitav asutus Parlament nõukogu soovitusel.

Lõplik eelarve: 35,1 miljonit eurot (37,1 miljonit eurot) Ühenduse toetused: 82 % (75 %) Personali suurus 31. detsembril 2007: Töökohtade arv ametikohtade loetelus: 116 (115) Täidetud töökohad: 111 (110) pluss 55 (47) muud töökohta (lepingulised töötajad ja lähetuses viibivad riiklikud eksperdid) Personal kokku: 116 (115) mis jaguneb vastavalt järgmistele ülesannetele: põhitööülesanded: 73 (72) haldusülesanded: 42 (42) mitmesugused ülesanded: 1 (1)
14.

Amet jagab seisukohta, et nimekiri projekti varadest on soovitatav. See on üks GalileoSat’i programmi lõpptulemustest, mille ESA peab tegema kättesaadavaks komisjonile kui programmi uuele juhile. Kontrollikoda juhib õigustatult tähelepanu, et 2007. aasta 31. detsembriks ei olnud saavutatud kokkuleppeid ESA poolt EGNOSe varade üleandmise kohta ja selle tulemusena ei saanud amet neid varasid hallata.
8.

Eurojust on sellest vajadusest täiesti teadlik. Selle tulemusena on 2008. aastaks juba üldine hangete planeerimine määratletud. Lisaks sellele on ette tulnud raskuste põhjal vastu võetud uus otsus hangete ja nendega seotud ülesannete organiseerimise kohta, et tagada tõhusam hankemenetluste planeerimine ja haldamine. Vahepeal on kõik kontrollikoja poolt mainitud lepingud uuesti esitatud vastavalt eeskirjadele.