[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 25.7.2007

KOM(2007) 367 lõplik

2007/0126 (COD)

Ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,

millega muudetakse direktiivi 87/372/EMÜ sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

ETTEPANEKU TAUST |

110 | Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesoleva ettepaneku eesmärk on muuta nõukogu 25. juuni 1987. aasta direktiivi 87/372/EMÜ sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses (edaspidi GSMi direktiiv), et võimaldada kõnealuseid sagedusalasid kasutada elektrooniliste sideteenuste pakkumiseks sobivatel süsteemidel ka peale GSMi. Eesmärk on võimaldada suuremat teenuste ja tehnoloogia valikut ning seega maksimeerida konkurentsi seni GSMi direktiiviga hõlmatud sagedusalade kasutamisel, tagades teenuste jätkuva koordineerimise ja GSMi jätkuva toimimise. Selleks võimaldataks kõnealust spektrit kasutada lisaks GSMile ka teistel üleeuroopalistel elektroonilistel sideteenustel. Esimesena kuuluks nende hulka UMTS. Kõnealuse sagedusala jaoks on vaja uusi ühtlustatud tehnilisi tingimusi, mis määratletakse vastavalt komisjoni otsusele, mis võetakse vastu, lähtudes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsusest 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (edaspidi raadiospektrit käsitlev otsus). |

120 | Üldine taust Praegu nähakse GSMi direktiiviga ette, et liikmesriigid reserveeriksid sagedusribad 890–915 MHz ja 935–960 MHz täielikult GSMi jaoks. Kõnealune piirang takistab aga nimetatud sagedusribasid kasutamast muudel üleeuroopalistel süsteemidel, mis on suutelised pakkuma nüüdisaegseid suure ülekandekiirusega ja omavahel ühilduvaid kõne-, andmeside- ja multimeediateenuseid. Kõnealused üleeuroopalised süsteemid, näiteks UMTS, pakuvad GSMist võimsamaid teenuseid ja on alates GSMi direktiivi vastuvõtmisest 20 aastat tagasi tänu tehnika arengule saanud elujõuliseks. Lisaks sellele on selgelt olemas seonduvate teenuste turg. Kuna GSMi direktiiviga hõlmatud sagedusala 900 MHz leviomadused võimaldavad katta suuri alasid madalamate kuludega, sobib see hõredama asustusega ja maapiirkondade katmiseks paremini kui kõrgemad sagedusalad. GSMi direktiivi kehtetuks tunnistamine võimaldaks lahendada olukorra, kus spektri kasutus piirdub üksnes GSMiga, kuid sellega peavad kaasnema sobivad tehnilise ühtlustamise meetmed, millega säilitatakse sagedusala ühtlustatus ja tagatakse kaitse asjaomaseid sagedusalasid praegu kasutavatele GSMi teenustele. Seega tuleb õiguslikult kehtestada tehnilised tingimused, mis võimaldavad koos talitleda GSMi süsteemidel ja uutel süsteemidel, millele sagedusala 900 MHz avatakse. Kooskõlas parema reguleerimise poliitikaga kujutab raadiospektrit käsitlev otsus endast õiguslikku vahendit selliste ühtlustatud meetmete vastuvõtmiseks. Sellega nähakse ette mehhanism, mis võimaldab suhteliselt kiiresti reageerida tehnika arengule ja ELi tasandil vastu võtta komisjoni otsuste vormis siduvaid tehnilise ühtlustamise meetmeid, mis tagavad sagedusala ühtlustatud kasutamise õiguskindluse. Nagu raadiospektrit käsitleva otsuse artikli 4 lõikega 2 ette nähtud, andis komisjon käesoleval juhul 5. juulil 2006 Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsile (edaspidi CEPT) volitused sagedusala 900 MHz (samuti sagedusala 1800 MHz) kasutamiseks. Esiteks uuris CEPT, kas UMTSi on võimalik kogu ELis linna-, linnalähedastes ja maapiirkondades kasutusele võtta sagedusaladel 900 ja 1800 MHz rööbiti GSMi võrkudega, ning määratles tehnilised tingimused, mis tagavad selleks piisava kandjate eraldatuse. GSMi ja teiste üleeuroopaliste süsteemide koostalitlemise täiendavad tehnilised tingimused kõnealuses sagedusalas määratletakse hiljem, kui nimetatud süsteemid on tehniliselt määratletud. Sagedusala 900 MHz avamisel täiendavatele süsteemidele tuleks kogu ühenduses jätkuvalt kaitsta GSMi praegust kasutamist selles sagedusalas seni, kuni nimetatud teenuse järele püsib piisav nõudlus, võttes arvesse GSMi teenuste suurt tähtsust ühenduse elektroonilise side poliitika seisukohalt. Samuti peab komisjon oluliseks, et oleks tagatud sobiv kaitse naabersagedusalade praegustele kasutajatele ning et arvestataks 960 MHz-st kõrgemaid sagedusalasid kasutavaid lennundussidesüsteeme, millel on oma osa EÜ nimetatud valdkonna poliitilistes eesmärkides. Seoses eespool nimetatud volitustega andis CEPT selles suhtes tehnilist nõu. Sagedusalade kasutamise maksimaalse paindlikkuse saavutamiseks jääks ka liikmesriikidele vabadus võtta sagedusalas 900 MHz (ja 1800 MHz) riigi tasandil lisaks GSMile ja teistele tunnustatud maapealsetele süsteemidele kasutusele täiendavaid süsteeme, mis sobivad üleeuroopaliste elektrooniliste sideteenuste pakkumiseks, kuid tingimusel, et sellised täiendavad süsteemid on nimetatud üleeuroopaliste süsteemidega koostalitlusvõimelised. |

130 | Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Kõnealuste sagedusalade kasutamist reguleerib GSMi direktiiv, mis tunnistatakse kehtetuks; komisjon võtab raadiospektrit käsitleva otsuse kohaselt vastu otsuse, millega kehtestatakse spektri kasutamise uued ühtlustatud tingimused ja mis jõustub GSMi direktiivi tegelikul kehtetuks tunnistamisel. |

140 | Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Raadiospektripoliitika peab hõlmama üldkasutatavas traadita sides kasutatavate raadioside juurdepääsuplatvormide üha suuremat ja paremat valikut ning tagama kooskõla üldise poliitilise eesmärgiga arendada ELi siseturgu ja Euroopa konkurentsivõimet, tagades innovatsiooni toetava reguleeriva keskkonna, mis võimaldab pakkuda mitmesuguseid mobiilsideteenuseid ja -rakendusi. Selle üldeesmärgi saavutamist edendab traadita elektroonilise side spektriressursside haldamise paindlikumaks muutmine, säilitades vajaduse korral ühtlustatuse. Sagedusalade kasutamise suhtes tuleks üldiselt kohaldada kõige vähem piiravaid tehnilisi tingimusi, lähtudes elektroonilise side teenustele traadita juurdepääsu poliitikast, mida raadiospektripoliitika töörühm (edaspidi RSPG) kirjeldas oma 23. novembri 2005. aasta arvamuses ja mille kohaselt on spektri paindlikuma ja tõhusama kasutamise saavutamise poliitilisteks eesmärkideks tehnoloogia neutraalsus ja teenuste neutraalsus. Kõnealused eesmärgid püstitatakse turuhäirete vältimiseks järk-järgult. Ka komisjon nõudis oma teatises „Traadita elektroonilise side teenuste kiire juurdepääs raadiospektrile suurema paindlikkuse kaudu”[1] spektri paindlikumat kasutamist ja rõhutas vajadust elektroonilise side teenuste paindlikuma spektrikasutusega seotud kooskõlalisema ja proportsionaalsema lahenduse järele teise põlvkonna (GSM) ja kolmanda põlvkonna (nt UMTS) side teenuste osas. |

KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |

Konsulteerimine huvitatud isikutega |

211 | Konsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustus Komisjon on pidevalt jälginud sagedusala 900 MHz kasutamist, IMT-2000 süsteemide, sealhulgas UMTSi arengut ning spektrikasutuse paindlikumaks muutumist. 21. veebruaril 2006 korraldati Brüsselis seminar, mis käsitles elektroonilise side teenustele traadita juurdepääsu poliitikat. Komisjoni 5. juuli 2006. aasta volituste alusel on CEPT ja selle elektroonilise side komitee läbi viinud mitmesuguseid uurimisi ning edastanud raadiospektrikomiteele ja komisjonile nende tulemused, sealhulgas elektroonilise side komitee 82. aruande, mis käsitleb UMTSi ühilduvust sagedusalades GSM 900 ja GSM 1800 (2006. aasta mai), ning elektroonilise side komitee 96. aruande, mis käsitleb UMTS 900/1800 ja naabersagedusaladel töötavate süsteemide omavahelist ühilduvust (2007. aasta märts). Nimetatud aruannete üle toimus elektroonilise side komitee egiidi all avalik arutelu. Elektroonilise side komitee on alates 1997. aastast läbi viinud uurimusi ja vastu võtnud mitmesuguseid aruandeid UMTSi rakendamise kohta ning uurinud sagedusala 900 MHz kasutamist praegu ja tulevikus. CEPT on teinud koostööd IMT-2000 standardite perekonnaga (sh UMTSiga) tegelevate standardiasutustega, näiteks nagu kolmanda põlvkonna partnerlusprojekt, mis koondab eri piirkondade telekommunikatsioonistandardite asutusi (ARIB, CCSA, ETSI, ATIS, TTA ja TTC) ning milles ettevõtjad vastutatavad süsteemi spetsifikaatide väljatöötamise eest. Selle teabe põhjal uuris elektroonilise side komitee võimalust lisada UMTSi kanalid GSMi kasutatavatesse sagedusaladesse, ilma et see häiriks GSMi naaberkanaleid. Uurimusi jätkatakse, et hõlmata teisi ITU IMT-2000 perekonda kuuluvaid süsteeme. Uuritud on ka naabersagedusalades töötavate teenuste ja süsteemide võimalikku vastastikmõju. Riigiasutused, Euroopa Telekommunikatsiooni Standardite Instituut (ETSI), ettevõtjad, tarbijagrupid ja teised huvitatud isikud on osalenud elektroonilise side komitee eriotstarbelises töörühmas (PT1), kus koguti ja uuriti teavet naabersagedusala süsteemide kohta. 2006. aastal korraldas elektroonilise side komitee avaliku arutelu enne otsuse ECC/DEC/(06)13 vastuvõtmist, milles soovitatakse sagedusalad 900 ja 1800 MHz avada teistele süsteemidele peale GSMi. |

212 | Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmine Elektroonilise side komitee aruannetes järeldatakse, et UMTSi võrke võib linna-, linnalähedastes ja maapiirkondades kasutusele võtta koos GSM 900/1800 võrkudega, kasutades kandjate eraldamiseks sobivaid väärtusi. Seetõttu on esimene sagedusalas 900 MHz kasutusele võetav uus süsteem UMTS, mis on asjakohane nii tehnilisest kui ka EÜ poliitilisest seisukohast, sest see võimaldab üleeuroopaliste elektroonilise side teenuste edasist kasutuselevõttu nii, et kõigil tarbijatel on kogu ühenduses juurdepääs sama või võrdväärse funktsionaalsusega teenustele. Elektroonilise side komitee poolt komisjoni tarbeks korraldatud avalik arutelu 82. ja 96. aruande üle näitas, et mobiilsideettevõtjad toetavad laialdaselt varem GSMi süsteemidele reserveeritud sagedusalade avamist, mis on ettevõtjatele ja tarbijatele selgelt kasulik. Mõned naabersagedusalade kasutajad väljendasid esialgu muret võimalike häirete pärast, kuid need mured lahendati CEPTi 96. aruandes ning komisjoni poolt GSMi direktiivi asendamiseks vastuvõetava otsuse artiklis 3 GSMi suhtes ette nähtud selgesõnalise kaitsega. |

Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |

221 | Asjaomased teadus- ja ekspertiisivaldkonnad Spektri haldamine, elektrooniline side; CEPTi ja standardiasutuste tehniline pädevus. |

222 | Kasutatud metoodika Nagu raadiospektrit käsitlevas otsuses ette nähtud, andis komisjon volituse CEPTile, kes esitas aruande, millega komisjon raadiospektrikomitee abil on tutvunud. Arvesse võeti ka naabersagedusalade kasutajate arvamusi. Arvestades raadiospektrit käsitleva otsuse artikli 4 lõiget 4, on komisjon ühtlasi pidanud vajalikuks tagada, et uued süsteemid pakuksid asjakohast kaitset naabersagedusalade kasutatavatele süsteemidele ning võtaksid tulevikus arvesse 960 MHz-st kõrgemaid sagedusalasid kasutavaid lennundussidesüsteeme, mida Euroopa transpordipoliitika toetab. |

223 | Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega konsulteeriti Riigiasutused, ETSI, GSMi ja kolmanda põlvkonna kasutajad, sideoperaatorid, tootjad ja teised huvitatud isikud. |

2249 | Saadud ja kasutatud nõuannete kokkuvõte Ei ole nimetatud võimalikke tõsiseid pöördumatute tagajärgedega ohte. |

225 | Komisjon leidis elektroonilise side komitee aruannete põhjal, et GSMi sagedusala kasutamist võib EÜ elektroonilise side poliitika eesmärkide saavutamiseks jagada UMTSi kui ka teise üleeuroopalise sidesüsteemiga. Sagedusala 900 MHz tõhusamaks kasutamiseks tuleks GSMi direktiiv kehtetuks tunnistada ja komisjoni otsusega kasutusele võtta uus ühtlustatud kava. |

226 | Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendid CEPTi aruanded on kättesaadavad aadressil: http://www.ero.dk/documentation/docs/docfiles.asp?docid=2168&wd=N http://www.ero.dk/documentation/docs/docfiles.asp?docid=2201&wd=N ja raadiospektrikomiteele esitatud aruanded aadressil: http://ec.europa.eu/information_society/policy/radio_spectrum/docs/ref_docs/rsc18_public_docs/rsc06_99_ecc_int_rep_wapecs.pdf. |

230 | Mõju hindamine Kuna GSMi direktiivi ei ole õnnestunud kehtetuks tunnistada ise- või kaasreguleerimise ega riigiasutustepoolse reguleerimise teel, et õigeaegselt ja ühtselt sisse seada uus kava EÜ poliitiliste eesmärkide saavutamiseks, on GSMi direktiivi kehtetuks tunnistamiseks vaja nõukogu ja Euroopa Parlamendi direktiivi. GSMi direktiivi kehtetuks tunnistamise korral tuleb seega vastu võtta raadiospektrit käsitleval otsusel põhinev komisjoni otsus, et kehtestada uus ühtlustamismeede, mille koostab komisjon CEPTi tehniliste asjatundjate ja raadiospektrikomitee abiga. Uus kava on kasulik kogu elektroonilise side sektorile ja tarbijatele. Siseturu jaoks on oluline, et sagedusala 900 MHz kasutustingimused oleksid ühtmoodi nii avatud kui ka ELi tasandil ühtlustatud, et soodustada üleeuroopaliste teenuste kasutuselevõttu ja pakkuda tarbijatele võimalikult suurt vabadust teenuste valikul ja spektri kasutajatele võimalikult suurt vabadust tehnoloogia valikul. Raadiospektri kättesaadavus aitab ellu viia Lissaboni strateegiat ja algatust i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest,[2] et kasutada ära digitaalmajanduse potentsiaali majanduskasvu ja tööhõive suurendamisel ning kaasaegsete teenuste laialdase kättesaadavuse tagamisel. Eelkõige tooks kõnealune meede kasu Euroopa kodanikele, sest see vähendab oluliselt takistusi nüüdisaegsete mobiilsideteenuste kasutuselevõtmisel ja ületab geograafilise digitaalse lõhe. Eeldatakse, et teised süsteemid peale GSMi arenevad ja levivad kogu Euroopas geograafiliselt kiiremini ja seda eelkõige maapiirkondades. Uued kõrgetasemelised traadita andmeside- ja multimeediateenused (nt Interneti-ühendus ja mobiiltelevisioon) vajavad selliseid juurdepääsuvõrke nagu kolmanda põlvkonna mobiilsidevõrgud, mis kasutavad GSMist kiirema andmeedastuskiirusega UMTSi tehnoloogiat. Meede parandaks ka teenuste kvaliteeti ja vähendaks tarbijate kulusid. Kolmanda põlvkonna mobiilsidevõrgud saavad praegu kasutada üksnes kõrgemaid sagedusalasid, mille leviomadused on võrreldes sagedusalaga 900 MHz piiratumad ja mille puhul võrgu kasutuselevõtu kulud on seetõttu suuremad. Lisaks sellele ei suuda kõrgemad sagedusalad nii hästi läbida hooneid, mis aga halvendab teenuse kvaliteeti ja tõstab tarbijahindu. Nüüdisaegsete mobiilsideteenuste kasutuselevõttu soodustades toetaks meede ka majanduse arengut sektoris. Meede avab ettevõtjatele uued tuluallikad ja suurendab nõudlust seadmete (võrgu infrastruktuur, uue põlvkonna terminalid) järele. Meetmel oleks positiivne mõju keskkonnale, sest madalamate sagedusalade puhul on vaja vähem tugijaamu, millega väheneks ka tugijaamade sobivate asukohtadega seotud vaidluste oht. Keskkonnamõju osas ei mõjuta kavandatav meede vajadust tagada tervise pidev kaitse elektromagnetilise kiirguse eest. Kõnealust küsimust hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/40/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega ning nõukogu 12. juuli 1999. aasta soovitus 1999/519/EÜ üldsuse kokkupuute piiramise kohta elektromagnetväljadega (0 Hz kuni 300 GHz). Raadioseadmete puhul tagatakse tervisekaitse kõnealuste seadmete vastavusega olulistele nõuetele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivis 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta. Komisjon jälgib pidevalt elektromagnetväljade mõju tervisele; selles osas on tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee (SCENIHR) alustanud viimastest uurimustest saadud uute teaduslike andmete ulatuslikku läbivaatamist. |

ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |

305 | Kavandatud meetmete kokkuvõte Et võimaldada sagedusalade 900 MHz ja 1800 MHz kasutamist kooskõlas EÜ poliitiliste eesmärkide ja turu nõudlusega mobiilside järele, tehakse ettepanek tunnistada kehtetuks direktiiv 87/372/EMÜ ja võtta vastavalt raadiospektrit käsitlevale otsusele vastu komisjoni otsus, millega ühtlustatakse kõnealuste sagedusalade uued kasutustingimused, võimaldades täiendavaid, nüüdisaegsemaid üleeuroopalisi mobiilsideteenuseid. |

310 | Õiguslik alus EÜ asutamislepingu artikkel 95. |

320 | Subsidiaarsuse põhimõte Subsidiaarsuse põhimõtet kohaldatakse niivõrd, kuivõrd ettepanek ei kuulu ühenduse ainupädevusse. |

Liikmesriikidel ei ole võimalik ettepaneku eesmärke piisaval määral saavutada järgmistel põhjustel. |

321 | Sagedusala 900 MHz ühtset kasutamist EÜ poliitika vajaduste rahuldamiseks ei suuda liikmesriigid eraldi rahuldavalt tagada – seda saab paremini teha EÜ tasandil raadiospektrit käsitleva otsuse alusel võetud siseturumeetmete abil. Uue kava vastuvõtmine eeldab aga GSMi direktiivi kehtetuks tunnistamist. |

323 | GSMi direktiivi saab kehtetuks tunnistada üksnes EÜ tasandil direktiivi abil. Et tagada EÜ poliitiliste eesmärkide õigeaegne ja ühtne saavutamine, tuleb sagedusala 900 MHz kasutamise uued ühtlustatud tehnilised tingimused vastu võtta EÜ tasandil. |

EÜ meetmetega saavutatakse ettepaneku eesmärgid paremini järgmistel põhjustel. |

324 | Uute spektri kasutamise tingimuste õigeaegse ja ühtse kehtestamise tagamiseks liikmesriikides tuleb kehtetuks tunnistada GSMi direktiiv ja võtta EÜ siduva ühtlustamismeetmega vastu GSMi ja UMTSi koostalitlustingimused. Ilma sellise EÜ meetmeta ei ole ühtse ja õigeaegse lahenduse tagamine võimalik. |

325 | GSMi direktiiv takistab teistel üleeuroopalistel süsteemidel, näiteks UMTS, kasutada sagedusala 900 MHz ning takistab seega ELis infoühiskonna rajamist. Sagedusala 900 MHz ühtlustatud kasutamine võib toetada täiendavaid rakendusi, mis täidavad EÜ kehtivaid poliitilisi eesmärke. |

Seetõttu on ettepanek subsidiaarsuse põhimõttega kooskõlas. |

Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |

331 | GSMi direktiiv tunnistatakse kehtetuks ja komisjon kehtestab raadiospektrikomitee abiga sagedusala 900 MHz suhtes uued tehnilised tingimused, tagades samas GSMi teenuste säilimise. Kavandatavad meetmed piirduvad üleeuroopaliste rakenduste elektroonilise side teenuste jaoks asjakohaste sagedusaladega. Arvestades tehnika arengut ja tarbijate vajadusi, kavatsetakse kõnealuseid sagedusalasid pidevalt jälgida, et vajaduse korral oleks võimalik kasutusele võtta täiendavaid üleeuroopalisi süsteeme, mis oleksid GSMi ja UMTSiga koostalitlusvõimelised. Meede ei hõlma spektrikasutusõiguste andmist liikmesriikide poolt. Vajaduse korral jääb liikmesriikidele võimalus võtta kõnealuses sagedusalas kasutusele täiendavaid süsteeme, tingimusel et need on nii nende oma kui ka naaberliikmesriikide territooriumil koostalitlusvõimelised GSMi süsteemide ja teiste lisas loetletud üleeuroopaliste süsteemidega alates UMTSist. |

332 | Uued tehnilised tingimused koostati CEPTi tehniliste asjatundjate ja riikide ekspertide abiga, tekitamata EÜ, riiklikul või piirkondlikul tasandil tarbetut rahalist või halduslikku koormust. Uued tehnilised tingimused võimaldavad täiendavat mastaabisäästu, maapiirkondade paremat kaetust ning EÜs täiendavaid ja tõhusamaid teenuseid nii ettevõtjatele kui ka kasutajatele. |

Õigusakti valik |

341 | Kavandatud õigusaktid: direktiiv EÜ asutamislepingu artikli 95 alusel. |

342 | Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel. EÜ asutamislepingu artikli 100 (endine) alusel vastu võetud GSMi direktiivi saab kehtetuks tunnistada üksnes direktiiviga. Kõnealuse direktiiviga võimaldatud GSMi talitlemine jääb kaitstuks, otsus aga tagab, et GSMiga saaksid sagedusalas 900 MHz koos talitleda teised üleeuroopalised süsteemid, sealhulgas esimesena UMTS. |

MÕJU EELARVELE |

409 | Ettepanek ei mõjuta EÜ eelarvet. |

TÄIENDAV TEAVE |

510 | Lihtsustamine |

511 | Ettepanekuga saavutatakse parem reguleerimine ning õigusaktide lihtsustamine, (EÜ või riikide) ametiasutuste halduskorra lihtsustamine ning eraõiguslike isikute halduskorra lihtsustamine. Kehtetuks tunnistatav GSMi direktiiv takistab tehnika arengut ning jätab ettevõtjad ja tarbijad ilma uutele tänapäevastele teenustele sobivast spektrist. |

512 | Direktiivi kehtetuks tunnistamine ning uusi kasutustingimusi kindlaks määrava ühtlustamismeetme vastuvõtmine kujutab endast reguleeriva lähenemisviisi muutust, mis on proportsionaalne raadiospektrit käsitleva otsuse eesmärgiga siduda spektri haldamisega seotud tehniline töö meetmete rakendamise tasandiga, vabastades Euroopa Parlamendi ja nõukogu üksikasjalikest tehnilistest aruteludest. |

513 | Spektri ühtlustamine hõlbustab riigiasutuste tööd ja täidab nende ootused. |

514 | Spektrikasutuse ühtlustatud tingimused avavad mobiilside operaatoritele ja kasutajatele uusi võimalusi, eriti maapiirkondades. |

516 | Ettepanek on ühenduse õigustiku ajakohastamist ja lihtsustamist käsitleva komisjoni programmi osa. |

520 | Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine Ettepaneku vastuvõtmise tulemusel tunnistatakse kehtetuks kehtivaid õigusakte. |

560 | Euroopa Majanduspiirkond Kavandatav õigusakt käsitleb EMPga seotud küsimust, mistõttu peaks see kehtima ka EMP suhtes. |

1. 2007/0126 (COD)

Ettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,

millega muudetakse direktiivi 87/372/EMÜ sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[3]

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,[4]

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust,[5]

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[6]

ning arvestades järgmist:

(1) Sagedusribad 890–915 ja 935–960 MHz (sagedusala 900 MHz) reserveeriti üleeuroopalise üldkasutatava digitaalsele liikuva kärgsideteenuse kasutuselevõtuks, mida osutatakse kõikides liikmesriikides vastavalt ühtsele spetsifikaadile, mis määrati kindlaks nõukogu 25. juuni 1987. aasta direktiiviga 87/372/EMÜ sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses,[7] ja mida täiendati nõukogu 25. juuni 1987. aasta soovitusega, mis käsitleb üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmist ühenduses,[8] ning nõukogu 14. detsembri 1990. aasta resolutsiooniga, mis käsitleb üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside (GSM) kooskõlastatud kasutuselevõtmise viimast etappi ühenduses.[9]

(2) Et aidata kaasa algatuse i2010 „Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest”[10] ja siseturu eesmärkide saavutamisele ning maksimeerida konkurentsi, tuleks sagedusala 900 MHz võimalikult suures ulatuses avada täiendavatele tehnoloogialiikidele, tingimusel et seda kooskõlastatakse ühilduvate üleeuroopaliste teenuste kasutuselevõitmisel ka edaspidi, võimaldades samas kasutajatele võimalikult suure vabaduse teenuste ja tehnoloogiate valikul.

(3) Turu areng on ajendanud ettevõtjaid üldiselt toetama sagedusala 900 MHz GSMile reserveerimise kaotamist, et sagedusribadel 890–915 ja 935–960 MHz saaks kasutusele võtta uusi digitaaltehnoloogiaid, mis sobivad innovaatiliste üleeuroopaliste teenuste pakkumiseks ning on GSMiga koostalitlusvõimelised. Kõnealuste sagedusribade leviomadused võimaldavad katta suuremaid alasid kui kõrgema sagedusega alad, mille tulemusel saab kaasaegseid kõne-, andmeside- ja multimeediateenuseid osutada ka hõredamalt asustatud ja maapiirkondades.

(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsusega 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus)[11] kehtestati ühenduses poliitika- ja õigusraamistik, et tagada lähenemisviiside ja vajaduse korral ühtlustatud tingimuste kooskõlastamine seoses siseturu loomiseks ja toimimiseks vajaliku raadiospektri kättesaadavuse ja tõhusa kasutamisega. Nimetatud otsus võimaldab komisjonil vastu võtta tehnilised rakendusmeetmed, et tagada raadiospektri kättesaadavuse ja tõhusa kasutamise jaoks ühtlustatud tingimused.

(5) Vastavalt raadiospektrit käsitleva otsuse põhimõtetele ja eesmärkidele andis komisjon Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsile (edaspidi CEPT) esialgsed volitused sagedusalade, sealhulgas sagedusala 900 MHz kõige vähem piiravate tehniliste tingimuste väljatöötamiseks.

(6) Vastavalt nendele volitustele koostas CEPT tehnilised tingimused UMTSi koostalitlemiseks sagedusalas 900 MHz samas sagedusalas talitleva GSMiga, lähtudes põhimõttest, et kuna sagedusala 900 MHz on ühenduses eraldatud GSMi süsteemidele ja GSMi süsteemid seda laialdaselt kasutavad, peaks kõnealuses koostalitluses olema tagatud GSMi ja UMTSi täielik ühilduvus, et kaitsta sagedusala 900 MHz praegust kasutamist GSMi poolt kogu ühenduses seni, kuni jätkub nõudlust.

(7) Et uusi digitaaltehnoloogiaid oleks võimalik kõnealuses sagedusalas kasutusele võtta koos GSMi süsteemidega, tuleks sagedusala 900 MHz GSMile reserveerimise kõrvaldamiseks direktiiv 87/372/EMÜ kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Nõukogu direktiiv 87/372/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates [kuupäev].

Artikkel 2

Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, […]

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president eesistuja

[1] KOM(2007) 50.

[2] Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele, KOM(2005) 229 lõplik.

[3] ELT C […], […], lk […].

[4] ELT C […], […], lk […].

[5] ELT C […], […], lk […].

[6] ELT C […], […], lk […].

[7] EÜT L 196, 17.7.1987, lk 85.

[8] EÜT L 196, 17.7.1987, lk 81.

[9] EÜT C 329, 31.12.1990, lk 25.

[10] Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele, KOM(2005) 229 lõplik.

[11] EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.