Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 272/05)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Pfalz“

PDO-DE-A1272-AM01

Teate kuupäev: 20.4.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1. Veini/viinamarjasaaduste kirjeldus ning analüütilised ja/või organoleptilised omadused

Kirjeldus:

Viinamarjasordist ’Dornfelder’ valmistatud kvaliteetveini (Qualitätswein) minimaalse naturaalse alkoholisisalduse ja viinamarjavirde minimaalse massi (mis on tootespetsifikaadi punktist 5.1 viidud üle punkti 3.2) muutmine erandlike ilmastikutingimustega aastatel.

Sordist ’Dornfelder’ valmistatud kvaliteetveini standardväärtused: 8,8 mahuprotsenti potentsiaalset alkoholi / 68 Oechsle kraadi.

LISAMINE

„Viinamarjasordi 'Dornfelder' minimaalseks naturaalseks alkoholisisalduseks / viinamarjavirde minimaalseks massiks võib tunnustatud Schutzgemeinschaft Pfalzi (veini „Pfalz“ kaitseühing) juhatuse otsusel määrata erandlike ilmastikutingimustega aastatel 8,3 mahuprotsenti üldalkoholi / 65 Oechsle kraadi. Selline kord kehtib üksnes selle aastakäigu suhtes, mille kohta otsus tehti. Kaitseühingu Pfalz otsus tehakse teatavaks asjakohase avaldamisvahendi kaudu.“

Eri tooted tuvastatakse nime järgi koos teabega nende minimaalse naturaalse alkoholisisalduse / viinamarjavirde minimaalse massi kohta ja nende organoleptiliste omaduste kirjeldusega.

LISAMINE

„Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Pfalz“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.“

Põhjendus:

Sordi ’Dornfelder’ minimaalse alkoholisisalduse / viinamarjavirde minimaalse massi mõningase vähendamise eesmärk on võimaldada saaki varem koristada, et vähendada uute kahjulike organismide kahjulikku mõju miinimumini. Näiteks 2014. aastal muutus äädikakärbes Drosophila suzukii ohuks vara valmivatele punastele viinamarjasortidele. Saagikoristuse edasilükkamine praeguseni kehtinud viinamarjavirde minimaalse massi saavutamise eesmärgil võib sellistel aastatel korjatud viinamarjade kvaliteeti ja mahtu märkimisväärselt vähendada.

Organoleptiliste omaduste kirjeldused on muudetud nüansirikkaks, et anda eri toodetest parem ettekujutus.

Rikastamiseta toodetud veinide üldalkoholisisalduse kohta lisanduse tegemisel kasutatakse ELi määruse avaklauslit.

2. Veiniviinamarjasordid

Kirjeldus:

Praeguseks on märgitud järgmised sordid:

Valge vein

„’Albalonga', 'Auxerrois', 'Bacchus', 'Chardonnay', 'Ehrenbreitsteiner', 'Ehrenfelser', 'Faberrebe', 'Früher Malingre', 'Gelber Muskateller', 'Grüner Veltliner', 'Hölder', 'Huxelrebe', 'Johanniter', 'Juwel', 'Kanzler', 'Kerner', 'Kernling', 'Mariensteiner', 'Morio-Muskat', 'Müller-Thurgau', 'Muskat-Ottonel', 'Nobling', 'Optima', 'Orion', 'Ortega', 'Perle', 'Phoenx', 'Prinzipal', 'Regner', 'Reichensteiner', 'Rieslaner', 'Riesling', 'Roter Elbling', 'Roter Gutedel', 'Roter Muskateller', 'Roter Traminer', 'Ruländer' ('Grauer Burgunder'), 'Saphira', 'Sauvignon Blanc', 'Scheurebe', 'Schönburger', 'Siegerrebe', 'Silvaner', 'Sirius', 'Solaris', 'Staufer', 'Weißer Burgunder', 'Weißer Elbling', 'Weißer Gutedel', 'Würzer'“

Punane vein

„’Accent', 'Acolon', 'Allegro', 'Blauer Frühburgunder', 'Blauer Limberger', 'Blauer Portugieser', 'Blauer Spätburgunder', 'Blauer Trollinger', 'Blauer Zweigelt', 'Bolero', 'Cabernet Carbon', 'Cabernet Carol', 'Cabernet Cortis', 'Cabernet Cubin', 'Cabernet Dorio', 'Cabernet Dorsa', 'Cabernet Franc', 'Cabernet Mitos', 'Cabernet Sauvignon', 'Dakapo', 'Deckrot', 'Domina', 'Dornfelder', 'Dunkelfelder', 'Färbertraube', 'Früher Roter Malvasier', 'Helfensteiner', 'Heroldrebe', 'Merlot', 'Müllerrebe', 'Muskat Hamburg', 'Palas', 'Portugieser', 'Prior', 'Regent', 'Rondo', 'Saint-Laurent', 'Syrah'“

MUUDATUS

Lisatakse järgmised viinamarjasordid:

Valge vein

„’Blauer Silvaner', 'Bronner', 'Cabernet Blanc', 'Calardis Blanc', 'Chardonnay rosé', 'Felicia', 'Früher Roter Malvasier', 'Goldmuskateller', 'Goldriesling', 'Hibernal', 'Muscaris', 'Osteiner', 'Roter Müller-Thurgau', 'Roter Riesling', 'Ruländer', 'Sauvignon Gryn', 'Sauvignon Sary', 'Sauvitage', 'Souvignier Gris', 'Trebbiano di Soave', 'Villaris'“

Punane vein

„’Baron', 'Blauburger', 'Cabernet Cantor', 'Cabertin', 'Calandro', 'Muskattrollinger', 'Pinotin', 'Piroso', 'Reberger', 'Rosenmuskateller', 'Tauberschwarz', 'Wildmuskat'.“

Lisatakse viinamarjasortide sünonüümid.

Välja jäetakse järgmised viinamarjasordid:

Valge vein

„Mariensteiner“

Punane vein

„Muskat Hamburg“

’Früher Roter Malvasier’ (vale loetelu)

Põhjendus:

Viinamarjasortide loetelu ei olnud täielik ja seda on täiendatud, sest selles tuleks nimetada kõik viinamarjakasvatuspiirkonnas leiduvad seni klassifitseeritud viinamarjasordid. Viinamarjasort ’Mariensteiner’ on välja jäetud, kuna see ei ole ei Saksamaa taimesordiameti (Bundessortenamt) nimekirjas ega liidumaa määruses (Landesverordnung) lubatud. ’Muskat Hamburg’ on lauaviinamari ja seetõttu ei ole see lubatud. Punaste veinide loetelust on välja jäetud ’Frühe Rote Malvasier’, sest tegemist on valge veini viinamarjasordiga.

3. ELi või liikmesriigi õigusaktide alusel kohaldatavad nõuded

Kirjeldus:

Tootespetsifikaadi punktis 9 (edaspidi punktis 10) on sätestatud täiendavad märgistusnõuded.

Väiksemad geograafilised üksused:

LISAMINE

„Viinamarjaistanduste registris on lisaks väiksemate geograafiliste üksuste jaoks heakskiidetud alade, suurte viinamarjaistanduste ja üksikute viinamarjaistanduste ning avamaasüsteemide nimede loetelu. Selles registris näidatakse kohtade ja alade piirid katastritunnuste alusel (piirkond, avamaa, avamaasüsteem, maatükk). Seda haldab Rheinland-Pfalzi põllumajanduskoda. Viinamarjaistanduste registri loomine ja haldamine põhineb järgmistel õiguslikel alustel:

— veiniseaduse („Weingesetz“) paragrahvi 23 lõiked 3 ja 4;

— veinimääruse („Weinverordnung“) paragrahv 29;

— liidumaa seadus paikade ja alade määramise ning viinamarjaistanduste registri kohta (viinamarjaistanduste seadus) („Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle“ („Weinlagengesetz“));

— veiniõiguse valdkonna pädevusi käsitleva liidumaa määruse („Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts“) paragrahvi 2 punkt 16.

Väiksema geograafilise üksuse piire võib muuta üksnes veiniseaduse paragrahvis 22g sätestatud pädeva organisatsiooni nõusolekul. Veiniseaduse paragrahvi 22g kohane pädev organisatsioon peab muudatustest teavitama föderaalset põllumajandus- ja toiduametit.“

Põhjendus:

Märgistamist käsitlevaid sätteid tuleks kehtivate õigusaktide kajastamiseks täiendada nii, et need hõlmaksid väiksemaid geograafilisi üksusi.

4. Piirkonna määratlemine

Kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega „Pfalz“ hõlmatud piirkond on uuesti määratletud.

LISAMINE:

„Piirkond hõlmab Vorderpfalzi või Rheinpfalzi, st ulatub Pfälzerwaldi mäestiku servast läänes Haardtrandi kaudu Vorderpfalzi madalikuni (Vorderpfälzer Tiefland), mis moodustab ala kesk- ja idaosa. Veinitootmine domineerib Haardtrandi piirkonnas ning lössiga kaetud jõgedevahelistel kõrgendikel ja platoodel. Piirkonna looduslikud piirid on läänes Haardtrand, idas Reini jõgi, lõunas Prantsuse Alsace või piir Bienwaldiga, kirdeosas piir Wormsi, Kirchheimbolandeni, Stetteni ja Gauersheimi omavalitsusüksusega ning loodes Zellertali org omavalitsusüksustega Albisheim, Einselthum ja Zell.“

Loetletud on üksikud omavalitsusüksused, sh piirkonnad ja piirkondade numbrid.

Täpne määratlus on näha kaartidelt, kus on maatükkide kaupa näidatud eespool nimetatud omavalitsusüksustes asuvad viinamarjaistandused. Kaarte saab vaadata aadressil www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein.

Põhjendus:

Piirkondade kavandatav määratlemine ei toimu järelemõtlematult, vaid selleks, et vältida arvestatavat kahjulikku mõju viinamarjakasvatusele ja põllumajandusele, samuti Pfalzi piirkonnale, pidades silmas ajalooliselt arenenud kultuurmaastikku, kuna viinamarjakasvatus on Pfalzis, nagu kõigis Euroopa traditsioonilistes viinamarjakasvatuspiirkondades, arenenud sajandite jooksul vastavate omavalitsusüksuste kindlates geograafilistes piirides.

Piirkonna määratlemise põhjuseid on täpsemalt selgitatud allpool.

Kinnised viinamarjaistandused on vajalikud kvaliteedi tagamiseks, eriti seoses taimekaitsemeetmetega.

Viinamarjakasvatuses kasutatavad taimekaitsemeetmed ei sobi alati teistele põllukultuuridele ja vastupidi. Viinamarjaistanduste paigutamine muu kasutusotstarbega maaga kõrvuti põhjustab probleeme, mida tuleks võimalikult palju vältida.

— Mida vähem on viinamarjakasvatuseks kasutataval maal kokkupuutekohti muu kasutusotstarbega maaga (põllumaa, puuviljakasvatus, rohumaa jne), seda vähem avaldub sellega seotud kahjulikku mõju viinamarjade kasvatamisele ja veinide kvaliteedile.

See on tingitud viinamarjakasvatusvaldkonna konkreetsetest majandamisnõuetest, eriti taimekaitsest. Mõned kasutatavad taimekaitsevahendid erinevad märkimisväärselt, eriti nende kasutusvaldkonna, põllukultuuripõhise loa või ooteaegade poolest.

— Kui taimekaitsevahendid hoolimata nõuetekohasest kasutamisest teistsuguse kasutusotstarbega naabermaatükkidele triivivad, võib see põhjustada soovimatut kahju mujal kui sihtaladel kasvavatele taimedele ning teatavate taimekaitsevahendite jääkide olemasolu tõttu kahjustada toodete kvaliteeti ja turustatavust. Näiteks kui naabermaatükil kasutatavad süsteemsed herbitsiidid soovimatult viinapuudele triivivad, võib see mõjutada viljumist, kui saastumine toimub enne viinapuu õitsemist. Kui kasutatakse kontaktseid herbitsiide, kõrvetaksid need soovimatu triivi tagajärjel viinapuude lehestiku või võrsete märgunud osi. Seevastu võib viinamarjakasvatuses kasutatavate fungitsiidide triivimine põhjustada probleeme naabruses asuval põllumaal. See probleem tekiks eelkõige Pfalzis, sest kaitstud päritolunimetusega „Pfalz“ hõlmatud piirkond piirneb Saksamaa suurima ühtse köögiviljakasvatuspiirkonnaga. Selline erikultuuride suur osakaal muudab veelgi vajalikumaks selle, et viinamarjaistandused oleksid nagu senini põllumajandusmaast hästi piiritletud. Osa taimekaitsevahendeid ei tohi seal viljeldavate põllukultuuride puhul kasutada, nii et seetõttu võib jäägikatsete käigus täpsetest analüüsimeetoditest ja madalatest jääkide piirnormidest tingituna selguda, et seal toodetud tooteid, eriti värskeid köögivilju, ei saa turustada. Sama kehtib ka maheviinamarjakasvatuses kasutatavate vasepreparaatide kohta. Selliseid juhtumeid esineb praktikas sageli ja neid tuleb seetõttu vältida.

Kultuurispetsiifilised taimekaitsemeetodid võivad kahjustada nii põllumaad kui ka viinamarjaistandusi.

Kinnised viinamarjaistandused võimaldavad viinamarjakasvatusvaldkonna tõhusaid majandamis- ja kaitsemeetodeid.

Kvaliteetsete veinide kestliku tootmise tagamiseks on olulised vähese mõjuga taimekaitsestrateegiad, mis toovad kvalitatiivset, keskkonnaalast ja majanduslikku kasu.

— Näiteks kasutatakse viinamarja kobarmähkurite vastaseks tõrjeks feromoone. See kaitsemeede toimib ainult siis, kui kahjurite paljunemise piiramiseks ja nende segadusse ajamiseks vajalikud feromoonpüünised on võimalikult laiali jaotatud. Seetõttu on palju odavam, kui välditakse topeltpaigaldamist servadele (piirid muude põllukultuuridega, kasutusotstarvetega või taimestikuga). Seda on aga võimalik saavutada ainult kinnise viinamarjaistanduse puhul.

— Kinnised viinamarjaistandused on vajalikud ka tehnilisest ja majanduslikust seisukohast, et kaitsta küpseid viinamarju lindude tekitatud kahjustuste eest, sest see on ainus viis tagada tõhus kaitse.

— Kinnised viinamarjaistandused aitavad samuti ära hoida ulukite tekitatavat kahju: populatsiooni piiramine on viinamarjakasvatuse seisukohast väga oluline tegur. See piiramine on vajalik muu hulgas seetõttu, et Rheinland-Pfalzi viinamarjaistandustes ulukite tekitatud kahju tavaliselt ei hüvitata. Kinnised viinamarjaistandused aitavad vähendada ka Saksamaal loomakasvatust märkimisväärselt ohustava teatamiskohustusliku sigade Aafrika katku puhangute riski. Metssigade tõrjet on kinnistes viinamarjaistandustes lihtsam teha ning see on vähem koormav kui piirkondades, kus kultuurid, nagu viinamarjad, põllukultuurid ja puuviljad, vahelduvad, nii et metssead leiavad varjepaiku ja toiduallikaid.

— Eelkõige noorte viinamarjaistanduste puhul on üha olulisem tilkkastmine. Seda kasutatakse viinapuude kasvatamiseks. Kinnised viinamarjaistandused pakuvad siinjuures suuri eeliseid vajaliku taristu (kaevud, torud jne) ehitamiseks ja käitamiseks. Need muudavad nii ühise veehankimise kui ka transpordi ja jaotusliini ühise kasutamise tõhusamaks ja odavamaks.

— Viinamarjakasvatuses on teedevõrgule esitatavad nõudmised teistsugused kui näiteks põllukultuuride kasvatamise puhul, nii et varem viinamarjakasvatuseks kasutatud alad, mille teedestruktuur on selleks ette nähtud, võivad põllukultuuride kasvatamist ja/või maa rohumaana kasutamist märkimisväärselt raskendada või takistada. Selle põhjus on asjaolu, et need teed ei ole tavaliselt mõeldud suurte ja raskete sõidukite ja masinate teenindamiseks, milleks neid aga põllukultuuride kasvatamisel maa majandamiseks vajatakse ja kasutatakse. Kui kõik põllumajandusteed tuleks kohandada sobivaks suuremale koormusele, tooks see kõigi piirkonna maaomanike jaoks kaasa suurema finantskoormuse. Kaitstud päritolunimetust „Pfalz“ ja selle mainet iseloomustavad aja jooksul tekkinud kultuurmaastik ning traditsioonilisi viinamarjaistandusi hõlmav loodusmaastik.

— Viinamarjakasvatus traditsioonilistes ja maastikku ilmestavates viinamarjaistandustes määratleb veinipiirkonna iseloomu nii kohalike elanike, piirkonna veinitööstuse osaliste, erialaspetsialistide kui ka tarbijate jaoks, seda eelkõige Pfalzi puhul, sest Pfalz on suurim ühtne viinamarjakasvatuspiirkond. See ilmneb ka selles, et veinireklaamides kasutatakse veiniregiooni kujutamiseks pidevalt pilte, mis on tehtud traditsioonilistes viinamarjaistandustes.

— Üleminek traditsioonilisele põllumaale tooks kaasa muutused iseloomulikus maastikus, mis avaldaks mõju ka väljakujunenud kultuurmaastikule.

— Veiniteemal on traditsioonilise viinamarjakasvatuspiirkonna ja traditsiooniliste viinamarjaistandustega seoses oluline roll ka turismivaldkonnas.

— Erialaväljaannetes esitletavad veinid, mis kujundavad tugevalt kaitstud päritolunimetuse „Pfalz“ tajumist ja mainet, pärinevad sageli traditsioonilistest viinamarjaistandustest (nt Schweigener Sonnenberg, Birkweiler Kastanienbusch, Forster Kirchenstück, Kallstadter Saumagen).

— Tänu sellele on kaitstud päritolunimetus „Pfalz“ müüjate ja tarbijate jaoks seotud positiivsete emotsioonidega. Pfalzist pärit veini ostmise ja tarbimise ajal ilmuvad vaimusilma ette pildid traditsioonilistest viinamarjaistandustest, mida võimendavad võimalikud puhkusekogemused. See muudab kaitstud päritolunimetuse „Pfalz“ eristuvaks ja ainulaadseks.

— Paljusid traditsioonilisi viinamarjaistandusi ähvardaks soovimatu võssa kasvamine, sest need ei sobi oma väiksuse, omaduste ja sageli suuremate masinate jaoks halva juurdepääsetavuse tõttu muuks otstarbeks peale viinamarjakasvatuse. See tooks viinamarjakasvatuspiirkonna jaoks juba puhtalt visuaalselt ja sellest tulenevalt ka turismi seisukohast kaasa negatiivse mõju. Lisaks võivad neil harimata aladel iseeneslikult kasvama hakata peremeestaimed (näiteks põldmurakad), mis toovad siis omakorda kaasa soovimatute kahjurite (näiteks äädikakärbes Drosophila suzukii) levimise, ohustades seeläbi naabruses olevate viinamarjaistanduste viinamarjade tervist ja kvaliteeti.

Eespool kirjeldatud põhjustest nähtub, et viinamarjaistanduste majandamine terviklikul ja võimalikult kinnisel alal toob viinamarjaistanduste omanikele ja majandajatele ning keskkonnale kaasa palju mitmesuguseid eeliseid. Seetõttu, võttes arvesse eespool kirjeldatud mitmesuguseid puudusi, ei tohiks juba praegu üksikult hajali asuvate viinamarjaistanduste osakaal suureneda.

5. Kontrolliasutus

Kirjeldus:

Lisamised seoses tootespetsifikaadi punktis 10 (edaspidi punkt 11) nimetatud kontrolliasutuste ja nende ülesannetega.

LISAMINE

Põllumajanduskoda abistab järelevalveülesannete täitmisel

Rheinland-Pfalzi liidumaa uuringute amet (Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz) Mainzer Straße 112 56068 Koblenz

Tel 02 61/91 49-0

Faks 02 61/91 49 19-0

E-post: poststelle@lua.rlp.de

Põhjendus:

Kontrolliasutusena tuleks lisada liidumaa uuringute amet (Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz), sest see täidab selles valdkonnas järelevalveülesandeid.

6. Muu

Kirjeldus:

Redaktsioonilised muudatused kooskõlas ELi nõuetega.

Põhjendus:

ELi nõuetele vastamiseks tuli teha redaktsioonilisi muudatusi.

KOONDDOKUMENT

1. Toote nimetus

Pfalz

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

5. Kvaliteetvahuvein

8. Poolvahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

1. Valge kvaliteetvein

LÜHIKIRJELDUS

Pfalzis valmistatakse traditsiooniliselt valgeid, punaseid ja roosasid ning vähemal määral ka Rotlingi veine. Neid veiniliike võib turustada ka predikaatveinidena. Kaitstud päritolunimetusega „Pfalz“ hõlmatud tooteid kasutatakse ka poolvahuveinide ja kvaliteetvahuveinide tootmiseks.

Valge vein

Üldjuhul on valgetel veinidel värske kuni eksootiline puuviljaline aroom. Olenevalt viinamarjasordist ja laagerdumisstiilist esineb rohelisi aroome, vürtsikaid varjundeid ning suitsuseid ja mineraalseid nüansse. Olenevalt veinivalmistamise viisist võivad puiduga kokkupuutel lisanduda buketti aroomid, nagu vanilli-, rösti- ja kookospähkliaroom, redutseeriva laagerdumise puhul tulekivi- ja trühvliaroom ning oksüdatiivse laagerdumise puhul oksüdeeritud õuna ja pähklised aroomid.

Neid iseloomustavad heas tasakaalus happesus ja magusus, tavaliselt jõuline täidlus ning tugev kuni mõõdukas happesus.

Värvus varieerub üldjuhul roheliste varjundiga kahvatukollasest kuni õlg- ja kuldkollaseni. Olenevalt viinamarjasordist võib esineda ka kergelt punakaid toone.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Pfalz“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2. Punane kvaliteetvein

LÜHIKIRJELDUS

Pfalzis valmistatakse traditsiooniliselt valgeid, punaseid ja roosasid ning vähemal määral ka Rotlingi veine. Neid veiniliike võib turustada ka predikaatveinidena. Kaitstud päritolunimetusega „Pfalz“ hõlmatud tooteid kasutatakse ka poolvahuveinide ja kvaliteetvahuveinide tootmiseks.

Punane vein

Punaseid veine iseloomustab eelkõige marjade ja punaste puuviljade aroom. Võib esineda ka rohelisi varjundeid. Olenevalt laagerdumisstiilist ja laagerdumisaegsest kokkupuutest puiduga lisanduvad lõhnale vürtsikad aroomid, nagu vanilliaroom, röstimisnoodid, šokolaadi- ja kookospähkliaroom, samuti redutseerivad noodid, nagu tulekivi- ja trühvliaroom. Enamasti täidlasi veine iseloomustab mahe kuni tuntav happesus.

Punane värvus on tavaliselt kergelt kirsipunane kuni sügav tume leedripunane.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Pfalz“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3. Roosa, Weißherbsti ja Blanc de Noiri kvaliteetvein

LÜHIKIRJELDUS

Pfalzis valmistatakse traditsiooniliselt valgeid, punaseid ja roosasid ning vähemal määral ka Rotlingi veine. Neid veiniliike võib turustada ka predikaatveinidena. Kaitstud päritolunimetusega „Pfalz“ hõlmatud tooteid kasutatakse ka poolvahuveinide ja kvaliteetvahuveinide tootmiseks.

Roosa, Weißherbsti, Blanc de Noiri vein

Neid heledat värvi veiniliike pressitakse punastest viinamarjasortidest. Blanc de Noiri veinidel on valgete veinide värvispekter, roosad ja Weißherbsti veinid on üldiselt õrnroosad kuni helepunased. Kuna viinamarjavirret kääritatakse ja laagerdatakse samamoodi nagu valge veini puhul, on nendel veinidel tavaliselt värske puuviljaline marjade, punaste ja heledate/kollaste puuviljade aroom. Olenevalt kasutatavast viinamarjasordist võib esineda ka rohelisi paprika- ja ürdinoote ning laagerdumise käigus puiduga kokkupuute korral vanilli-, rösti- ja kookospähklinoote. Roosadel veinidel on vähem alkoholimaitset ja nende maitses võib olla tugevamalt tunda happesust.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Pfalz“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4. Rotlingi kvaliteetvein

LÜHIKIRJELDUS

Pfalzis valmistatakse traditsiooniliselt valgeid, punaseid ja roosasid ning vähemal määral ka Rotlingi veine. Neid veiniliike võib turustada ka predikaatveinidena. Kaitstud päritolunimetusega „Pfalz“ hõlmatud tooteid kasutatakse ka poolvahuveinide ja kvaliteetvahuveinide tootmiseks.

Rotlingi vein

Punaste ja valgete viinamarjade või virde segamise tulemusel saadakse veinid, mille organoleptilised omadused on väga sarnased roosade veinide spetsifikatsiooniga.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Pfalz“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Kvaliteediklassi Kabinett kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Kabinett)

LÜHIKIRJELDUS

Pfalzis valmistatakse traditsiooniliselt valgeid, punaseid ja roosasid ning vähemal määral ka Rotlingi veine. Neid veiniliike võib turustada ka predikaatveinidena.

Kvaliteediklassi Kabinett kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Kabinett)

Neile veinidele on tavaliselt iseloomulik värske puuviljaline valgete, kollaste ja eksootiliste puuviljade aroom ning neil võib olla rohurohelisi ja vürtsikaid varjundeid. Nende alkoholisisaldus on väike kuni mõõdukas. Neis väljendub äratuntavalt viinamarjasordi eripära kombinatsioonis üldiselt mõõduka kuni tugeva happesusega. Värv vastab olenevalt veini liigist kvaliteetveinide kirjeldustele.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Pfalz“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6. Kvaliteediklassi Spätlese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Spätlese)

LÜHIKIRJELDUS

Pfalzis valmistatakse traditsiooniliselt valgeid, punaseid ja roosasid ning vähemal määral ka Rotlingi veine. Neid veiniliike võib turustada ka predikaatveinidena.

Kvaliteediklassi Spätlese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Spätlese)

Kuna virde mass on suurem kui kvaliteediklassi Kabinett kuuluvatel veinidel, avaldub kvaliteediklassi Spätlese kuuluvate veinide puhul selgelt sordi eripära ning need on täidlasemad ja nende alkoholisisaldus on suurem. See väljendub eelkõige puuviljaaroomides ning magusvürtsikates nüanssides. Värvusevahemik põhineb olenevalt veini liigist kvaliteetveinide värvusel.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Pfalz“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

7. Kvaliteediklassi Auslese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Auslese)

LÜHIKIRJELDUS

Pfalzis valmistatakse traditsiooniliselt valgeid, punaseid ja roosasid ning vähemal määral ka Rotlingi veine. Neid veiniliike võib turustada ka predikaatveinidena.

Kvaliteediklassi Auslese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Auslese)

Täielikult küpsenud ja üleküpsenud viinamarjade kasutamine toob kaasa sordi eripära intensiivse avaldumise. Lisaks suuremale küpsusastmele viinapuul võib kasutada ka väärishallituse (Botrytis cineria) abil kontsentreerimist. Lõhnas domineerivad tavaliselt intensiivsed puuviljaaroomid koos eksootiliste puuviljade, mee ja kuivatatud puuviljade nüanssidega. Lisaks on neile tavaliselt iseloomulik märkimisväärne jääkmagusus. Värv vastab olenevalt veini liigist kvaliteetveinide kirjeldustele.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Pfalz“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

8. Kvaliteediklassi Beerenauslese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Beerenauslese)

LÜHIKIRJELDUS

Pfalzis valmistatakse traditsiooniliselt valgeid, punaseid ja roosasid ning vähemal määral ka Rotlingi veine. Neid veiniliike võib turustada ka predikaatveinidena.

Kvaliteediklassi Beerenauslese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Beerenauslese)

Terved täielikult küpsenud või üleküpsenud viinamarjad ning kuivatatud ja väärishallitusega kontsentreeritud marjad annavad suure suhkrusisalduse. Väärishallituse osakaalu suurenedes liiguvad üldjuhul mõned viinamarjasordile iseloomulikud aroomid tagaplaanile, samal ajal kui enamasti mee, kuivatatud puuviljade, rosinate, karamelli ja eksootiliste puuviljade aroom intensiivistub. Kuna kvaliteediklassi Beerenauslese kuuluvaid veine valmistatakse põhimõtteliselt jääkmagusatena (restsüß), on nende alkoholisisaldus mõõdukas kuni väga väike. Värvusevahemik põhineb olenevalt veini liigist kvaliteetveinide värvusel.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Pfalz“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

9. Kvaliteediklassi Eiswein kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Eiswein)

LÜHIKIRJELDUS

Pfalzis valmistatakse traditsiooniliselt valgeid, punaseid ja roosasid ning vähemal määral ka Rotlingi veine. Neid veiniliike võib turustada ka predikaatveinidena.

Kvaliteediklassi Eiswein kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Eiswein)

Marjades sisalduvate ainete kontsentreerimine viinamarjaistandustes vee väljakülmutamise teel eeldab viinamarjade vähest saastumist väärishallitusega. Selle tulemusena on jääveinidel tavaliselt ja olenevalt ajast, mis kulub pärast viinamarjade täisküpseks saamist vajaliku madala temperatuuri saavutamiseks, suurem happesus ja tugevam vastava viinamarjasordi aroom. Nii domineerivad eelkõige kollaste ja eksootiliste puuviljade aroomid, mida täiendavad magusvürtsikad aroomid, nagu mesi ja kuivatatud puuviljad. Värv vastab olenevalt veini liigist kvaliteetveinide kirjeldustele.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Pfalz“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

10. Kvaliteediklassi Trockenbeerenauslese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Trockenbeerenauslese)

LÜHIKIRJELDUS

Pfalzis valmistatakse traditsiooniliselt valgeid, punaseid ja roosasid ning vähemal määral ka Rotlingi veine. Neid veiniliike võib turustada ka predikaatveinidena.

Kvaliteediklassi Trockenbeerenauslese kuuluv predikaatvein (Prädikatswein Trockenbeerenauslese)

Terved täielikult küpsenud või üleküpsenud viinamarjad ning kuivatatud ja väärishallitusega kontsentreeritud marjad annavad suure suhkrusisalduse. Väärishallituse osakaalu suurenedes liiguvad üldjuhul mõned viinamarjasordile iseloomulikud aroomid tagaplaanile, samal ajal kui enamasti mee, kuivatatud puuviljade, rosinate, karamelli ja eksootiliste puuviljade aroom intensiivistub. Kuna kvaliteediklassi Beerenauslese kuuluvaid veine valmistatakse põhimõtteliselt jääkmagusatena (restsüß), on nende alkoholisisaldus mõõdukas kuni väga väike. Värvusevahemik põhineb olenevalt veini liigist kvaliteetveinide värvusel.

Kvaliteediklassi Trockenbeerenauslese kuuluvad veinid erinevad kvaliteediklassi Beerenauslese kuuluvatest veinidest tavaliselt suurema suhkrusisalduse ning intensiivsema aroomi ja värvuse poolest. Olenevalt viinamarjasordist võib ka nende happesus olla kontsentreeritum.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Pfalz“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

11. Kvaliteetvahuvein

LÜHIKIRJELDUS

Pfalzis valmistatakse traditsiooniliselt valgeid, punaseid ja roosasid ning vähemal määral ka Rotlingi veine. Neid veiniliike võib turustada ka predikaatveinidena. Kaitstud päritolunimetusega „Pfalz“ hõlmatud tooteid kasutatakse ka poolvahuveinide ja kvaliteetvahuveinide tootmiseks.

Kvaliteetvahuvein

Kvaliteetvahuveine valmistatakse kas põhiveinidest (valge, roosa, punane, Rotling) või valgete veinide ja punastest viinamarjadest pressitud heledate veinide seguna. Viinamarjade mõõdukas suhkrusisaldus säilitab suurema happesisalduse. Kvaliteetvahuveine iseloomustab viinamarjasordi aroom ja pärast teist kääritamist pärmisettel hoidmisest tingitud organoleptiline mõju. See võib väljenduda kergelt pähkliste ja briošinootidena. Kui põhiveine laagerdatakse kokkupuutes puiduga, võib neil olla rösti- ja vürtsikas aroom. Kvaliteetvahuveinid on tavaliselt värsked, happelised ja vähese alkoholimaitsega. Jääkmagusus varieerub tajumatust kuni märkimisväärselt magusani. Värvus on enamasti rohelise varjundiga kahvatukollane kuni pärnaõiekollane, kuid ka roosa ja punane.

Vahuveinid „Crémant“ on enamasti õrnalt puuviljalised ja selge happesusega. Need on tavaliselt valged või roosad. Pikema minimaalse laagerdumisaja tulemusena saadakse peened, kreemjad ja tasakaalustatud, kergelt kihisevad vahuveinid „Crémant“.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Pfalz“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

12. Poolvahuvein

LÜHIKIRJELDUS

Pfalzis valmistatakse traditsiooniliselt valgeid, punaseid ja roosasid ning vähemal määral ka Rotlingi veine. Neid veiniliike võib turustada ka predikaatveinidena. Kaitstud päritolunimetusega „Pfalz“ hõlmatud tooteid kasutatakse ka poolvahuveinide ja kvaliteetvahuveinide tootmiseks.

Poolvahuvein

Poolvahuveinide alkoholisisaldus on mõõdukas ja need on kergelt kihisevad. Neile on iseloomulik peamiselt puuviljaline aroom ja märgatav sordi eripära. Tihti kasutatavate aromaatsete viinamarjasortide puhul esinevad eriti lillearoomid ja eksootilised puuviljanoodid, samuti marjade ja punaste puuviljade noodid. Värvusspektrisse kuuluvad tavaliselt valgete sortide kasutamise korral rohekate varjunditega kahvatukollased toonid kuni pärnaõiekollane värvus, punaste sortide kasutamise korral roosa ja punane värvus.

Rikastamiseta toodetud kaitstud päritolunimetusega veini „Pfalz“ üldalkoholisisaldus võib ületada 15 mahuprotsenti.

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

5.1. Veinivalmistuse eritavad

1. Kõik tooted Veinivalmistuse eritava Kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

2. Kõik tooted Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud Kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

3. Kõik tooted Viljelustavad Kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

5.2. Maksimaalne saagikus

1. 105 hektoliitrit hektari kohta

6. Määratletud geograafiline piirkond

Piirkond hõlmab Vorderpfalzi või Rheinpfalzi, st ulatub Pfälzerwaldi mäestiku servast läänes Haardtrandi kaudu Vorderpfalzi madalikuni (Vorderpfälzer Tiefland), mis moodustab ala kesk- ja idaosa. Veinitootmine domineerib Haardtrandi piirkonnas ning lössiga kaetud jõgedevahelistel kõrgendikel ja platoodel. Piirkonna looduslikud piirid on läänes Haardtrand, idas Reini jõgi, lõunas Prantsuse Alsace või piir Bienwaldiga, põhjas piir Wormsi, Kirchheimbolandeni, Stetteni ja Gauersheimi omavalitsusüksusega idas ning Zellertali org omavalitsusüksustega Albisheim, Einselthum ja Zell läänes.

Kaitstud päritolunimetuse piirkond hõlmab järgmiste omavalitsusüksuste viinamarjaistandusi: Albersweiler (5426), Albisheim (Pfrimm) (4555), Altdorf (5470), Annweiler am Trifels (Gräfenhausen (5424), Queichhambach (5421)), Bad Bergzabern (5372), Bad Dürkheim (Bad Dürkheim (4351), Grethen (4354), Leistadt (4356), Seebach (4353), Ungstein (4358)), Barbelroth (5360), Battenberg (Pfalz) (4396), Bellheim (5619), Billigheim-Ingenheim (Appenhofen (5383), Billigheim (5386), Ingenheim (5384), Mühlhofen (5385)), Birkweiler Birkweiler (5393), Bischheim (4571), Bissersheim (4404), Bobenheim am Berg (4379), Bobenheim-Roxheim (3951), Bockenheim an der Weinstraße (Großbockenheim (4414), Kleinbockenheim (4415)), Böbingen (5472), Böchingen (5399), Böhl-Iggelheim (Böhl (4006), Iggelheim (4007)), Bolanden (4573), Bornheim (Südliche Weinstraße) (5516), Bubenheim (Donnersbergkreis) (4550), Burrweiler (5491), Dackenheim (4375), Dannstadt-Schauernheim (Dannstadt (3994)), Deidesheim (4310), Dierbach (5358), Dirmstein (4408), Dörrenbach (5366), Ebertsheim (4420), Edenkoben (Edenkoben (5466), 4 Mittelhainger (5467)), Edesheim (Edesheim (5479), 3 Mittelhainger (5480)), Einselthum (4554), Ellerstadt (4339), Erpolzheim (4366), Eschbach (Südliche Weinstraße) (5390), Essingen (5517), Flemlingen (5483), Forst an der Weinstraße (4309), Frankweiler (Südliche Weinstraße) (5397), Freckenfeld (5676), Freimersheim (Pfalz) (5476), Freinsheim (4369), Freisbach (5601), Friedelsheim (4337), Fußgönheim (3978), Gauersheim (4567), Gerolsheim (4407), Gleisweiler (5493), Gleiszellen-Gleishorbach (5374), Göcklingen (5388), Gönnheim (4338), Gommersheim (5474), Großfischlingen (5478), Großkarlbach (4405), Großniedesheim (3962), Grünstadt (Asselheim (4426), Grünstadt (4427), Sausenheim (4428)), Hainfeld (5485), Haßloch (4301), Hergersweiler (5359), Herxheim am Berg (4373), Herxheim bei Landau/Pfalz (5527), Herxheimweyher (5526), Heßheim (3965), Heuchelheim bei Frankenthal (3963), Heuchelheim-Klingen (Heuchelheim (5381), Klingen (5382)), Hochdorf-Assenheim (Assenheim (3995), Hochdorf (3996)), Hochstadt (Pfalz) (Niederhochstadt (5519), Oberhochstadt (5518)), Ilbesheim bei Landau in der Pfalz (5389), Immesheim (4548), Impflingen (5387), Insheim (5529), Kallstadt (4371), Kandel (5671), Kapellen-Drusweiler (5363), Kapsweyer (5355), Kindenheim (4416), Kirchheim an der Weinstraße (4402), Kirchheimbolanden (4577), Kirrweiler (Pfalz) (5455), Kleinfischlingen (5477), Kleinkarlbach (4400), Kleinniedesheim (3961), Klingenmünster (5375), Knittelsheim (5618), Knöringen (5403), Lambsheim (3971), Landau in der Pfalz (Arzheim (5560), Dammheim (5555), Godramstein (5558), Landau (5551), Mörlheim (5553), Mörzheim (5562), Nußdorf (5556), Queichheim (5554), Wollmesheim (5561)), Laumersheim (4406), Leinsweiler (5391), Lingenfeld (5599), Lustadt (Niederlustadt (5597), Oberlustadt (5596)), Maikammer (5453), Marnheim (4572), Meckenheim (4306), Mertesheim (4418), Minfeld (5675), Morschheim (4570), Neuleiningen (4398), Neustadt an der Weinstraße (Diedesfeld (4254), Duttweiler (4252), Geinsheim (4251), Gimmeldingen (4259), Haardt (4258), Hambach (4256), Königsbach (4260), Lachen-Speyerdorf (4253), Mußbach (4261), Neustadt (4257)), Niederhorbach (5362), Niederkirchen bei Deidesheim (4308), Niederotterbach (5357), Oberhausen (Südliche Weinstraße) (5361), Oberotterbach (5364), Obersülzen (4409), Obrigheim (Pfalz) (Albsheim an der Eis (4411), Colgenstein-Heidesheim (4410), Mühlheim (4412), Obrigheim (4413)), Offenbach an der Queich (5515), Ottersheim (4549), Ottersheim bei Landau (5617), Pleisweiler-Oberhofen (5373), Ranschbach (5392), Rhodt unter Rietburg (Rhodt unter Rietburg (5487), 3 Mittelhainger (5488)), Rittersheim (4568), Rödersheim-Gronau (Alsheim-Gronau (3992), Rödersheim (3991)), Römerberg (Berghausen (4071), Heiligenstein (4072), Mechtersheim (4073)), Rohrbach (Südliche Weinstraße) (5530), Roschbach (5481), Rüssingen (4547), Ruppertsberg (4307), Sankt Martin (5451), Schwegenheim (5600), Schweigen-Rechtenbach (Rechtenbach (5353), Schweigen (5351)), Schweighofen (5354), Siebeldingen (5395), Speyer (4101), Steinfeld (5356), Steinweiler (5673), Stetten (4566), Venningen (5468), Vollmersweiler (5677), Wachenheim an der Weinstraße (4336), Walsheim (5401), Weingarten (Pfalz) (5602), Weisenheim am Berg (4377), Weisenheim am Sand (4367), Westheim (Pfalz) (5598), Weyher in der Pfalz (Weyher in der Pfalz (5489), 3 Mittelhainger (5490)), Winden (Germersheim) (5674), Zeiskam (5616), Zellertal (Harxheim (4551), Niefernheim (4552), Zell (4553)).

Täpne määratlus on näha kaartidelt, kus on maatükkide kaupa näidatud eespool nimetatud omavalitsusüksustes asuvad viinamarjaistandused. Kaarte saab vaadata aadressil www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein.

Kvaliteetveine (Qualitätswein), predikaatveine (Prädikatswein), määratletud piirkondades toodetud vahuveine (Sekt b.A.) või määratletud piirkondades toodetud kvaliteetpoolvahuveine (Qualitätsperlwein b.A.), mis kannavad kaitstud nimetust „Pfalz“, võib toota muus piirkonnas kui määratud piirkond, kus viinamarjad korjati ja mis on märgitud etiketile, tingimusel et tootmispiirkond asub samal liidumaal või naaberliidumaal.

7. Veiniviinamarjasordid

’Accent’

’Acolon’

’Albalonga’

’Allegro’

’Auxerrois’ – ’Auxerrois Blanc’, ’Pinot Auxerrois’

’Bacchus’

’Baron’

’Blauburger’

’Blauer Frühburgunder’ – ’Frühburgunder’, ’Pinot Noir Precoce’, ’Pinot Madeleine’, ’Madeleine Noir’

’Blauer Limberger’ – ’Limberger’, ’Lemberger’, ’Blaufränkisch’

’Blauer Portugieser’ – ’Portugieser’

’Blauer Silvaner’

’Blauer Spätburgunder’ – ’Spätburgunder’, ’Pinot Nero’, ’Pinot Noir’, ’Samtrot’

’Blauer Trollinger’ – ’Trollinger’, ’Vernatsch’

’Blauer Zweigelt’ – ’Zweigelt’, ’Zweigeltrebe’, ’Rotburger’

’Bolero’

’Bronner’

’Cabernet Blanc’

’Cabernet Carbon’

’Cabernet Carol’

’Cabernet Cortis’

’Cabernet Cubin’ – ’Cubin’

’Cabernet Dorio’ – ’Dorio’

’Cabernet Dorsa’ – ’Dorsa’

’Cabernet Franc’

’Cabernet Mitos’ – ’Mitos’

’Cabernet Sauvignon’

’Cabertin’

’Calandro’

’Chardonnay’

’Chardonnay Rosé’

’Dakapo’

’Deckrot’

’Domina’

’Dornfelder’

’Dunkelfelder’

’Ehrenbreitsteiner’

’Ehrenfelser’

’Faberrebe’ – ’Faber’

’Früher Malingre’ – ’Malinger’

’Früher Roter Malvasier’ – ’Malvoisie’, ’Malvasier’, ’Früher Malvasier’

’Färbertraube’

’Gelber Muskateller’ – ’Muskateller’, ’Muscat Blanc’, ’Muscat’, ’Moscato’

’Goldriesling’

’Grüner Silvaner’ – ’Silvaner’, ’Sylvaner’

’Grüner Veltliner’ – ’Veltliner’

’Helfensteiner’

’Heroldrebe’

’Hibernal’

’Huxelrebe’ – ’Huxel’

’Hölder’

’Johanniter’

’Juwel’

’Kanzler’

’Kerner’

’Kernling’

’Merlot’

’Morio Muskat’

’Muscaris’

’Muskat Ottonel’

’Muskat Trollinger’

’Müller Thurgau’ – ’Rivaner’

’Müllerrebe’ – ’Schwarzriesling’, ’Pinot Meunier’

’Nobling’

’Optima 113’ – ’Optima’

’Orion’

’Ortega’

’Osteiner’

’Palas’

’Perle’

’Phoenix’ – ’Phönix’

’Pinotin’

’Piroso’

’Prinzipal’

’Prior’

’Reberger’

’Regent’

’Regner’

’Reichensteiner’

’Rieslaner’

’Rondo’

’Roter Elbling’ – ’Elbling Rouge’

’Roter Gutedel’ – ’Chasselas Rouge’

’Roter Muskateller’

’Roter Riesling’

’Roter Traminer’ – ’Traminer’, ’Gewürztraminer’, ’Clevner’

’Ruländer’ – ’Pinot Gris’, ’Pinot Grigio’, ’Grauburgunder’, ’Grauer Burgunder’

’Saint Laurent’ – ’St. Laurent’, ’Sankt Laurent’

’Saphira’

’Sauvignon Blanc’

’Sauvignon Gryn’

’Sauvignon Sary’

’Scheurebe’

’Schönburger’

’Siegerrebe’ – ’Sieger’

’Sirius’

’Solaris’

’Souvignier Gris’

’Staufer’

’Syrah’ – ’Shiraz’

’Tauberschwarz’

’Villaris’

’Weißer Burgunder’ – ’Pinot Blanc’, ’Pinot Bianco’, ’Weißburgunder’

’Weißer Elbling’ – ’Elbling’

’Weißer Gutedel’ – ’Chasselas’, ’Chasselas Blanc’, ’Fendant Blanc’ ’Gutedel’

’Weißer Riesling’ – ’Riesling’, ’Riesling Renano’, ’Rheinriesling’, ’Klingelberger’

’Wildmuskat’

’Würzer’

8. Seos(t)e kirjeldus

Struktuurigeoloogia vaatepunktist on Haardtrand ja Vorderpfalzi madalik (Vorderpfälzer Tiefland) osa Ülem-Reini alangust, mis on NNE-SSW-suunaline tektooniline riftivöönd. Pfalzi viinamarjakasvatuspiirkond hõlmab Vorderpfalzi või Rheinpfalzi, st ulatub Pfälzerwaldi mäestiku servast läänes Haardtrandi kaudu Vorderpfalzi madalikuni, mis moodustab ala kesk- ja idaosa. Viinamarjaistandused asuvad keskmiselt umbes 170 meetri kõrgusel merepinnast. Veinitootmine domineerib Haardtrandi piirkonnas ning lössiga kaetud jõgedevahelistel kõrgendikel ja platoodel. Kõige järsemate kalletega – kuni 60 % – nõlvad (järsud nõlvad) asuvad läänes, Pfälzerwaldi mäestiku serva ja Haardtrandi piirkonnas. Jõgedevahelistel kõrgendikel ja platoodel domineerib tasane maa (nõlvakalle < 10 %). Pfalzi viinamarjaistanduste kui terviku keskmine nõlvakalle on ligikaudu 4,5 %. Viinamarjaistanduste keskmist suunda arvutades saadakse tulemuseks 140° (kagu).

Idas läheb Pfälzerwald üle Haardtrandi künklikuks servaks, mis on Ülem-Reini alangu tegelik riftipiirkond. Sellel piirkonnal, mis on vaid mõne kilomeetri laiune, on väga heterogeenne geoloogiline struktuur. Peale tertsiaariajastu setete leidub seal paiguti ka mesosoikumi kivimeid. Neid kivimeid katab omakorda tihti tervikuna rohkem või vähem võimas kiht kvaternaariajastu kattesetteid. Pfalzi viinamarjakasvatuspiirkonnas kasvab suur osa viinapuudest lössil ja löss-savil. Viinapuid võib kasvamas leida ka kvaternaariajastu fluviaalsetel savidel, liivadel ja kruusadel. Kolmandal kohal on pindala poolest tertsiaariajastu lubjakivid ja merglid. Vähelevinud on Rotliegendi liivakivil ja Bunteri liivakivil paiknevad viinamarjaistandused. Peaaegu eksootilised kivimid on karplubjakivi, keuperi ja juura kihi lubjakivid, merglid ning dolomiidid. Lisaks leidub üksikutes kohtades Rotliegendi ja tertsiaariajastu vulkaniite ning paleosoikumi esimese poole kivimeid.

Mullatekke seisukohast on kõige olulisem sete löss või löss-savi. Sellest on tekkinud leetjad mullad, mustmullad või pararendsiinad. Fluviaalsetel setetel on ülekaalus regosolid ja pruunmullad ning lammialadel ka vega- ja glei-vegamullad. Paljandunud tertsiaariajastu setetel on tekkinud mitmesuguseid mullatüüpe, mille hulgast tulevad erilistena esile ferralliitmullad, fersialliitmullad ja Terrae calcis. Vaatamata sellele, et mulda on viinapuude kasvatamiseks sügavharitud, on looduslikud mullatüübid sageli endiselt äratuntavad.

Kliimatingimused on Pfalzi viinamarjakasvatuspiirkonna viinamarjaistandustes järgmised. Aasta keskmine temperatuur on ligikaudu 10 °C. Kasvuperioodi keskmine temperatuur on 14,7 °C. Põhimõtteliselt tõuseb temperatuur läänest (Haardtrand) ida (Reini tasandik) suunas. Aasta keskmine sademete hulk on umbes 655 mm. Kasvuperioodil langeb keskmiselt 60 % (390 mm) aastasest sademete hulgast. Pfalzi viinamarjakasvatuspiirkonna edelaosas on sademete hulk suurim, aasta keskmine sademete hulk on kõige väiksem piirkonna kirdeosas. Kasvuperioodil saavad Pfalzi viinapuud otsest päikesekiirgust keskmiselt 665 000 Wh/m2.

Inimtegurid Viinamarjakasvatajad majandavad suuri ühtseid maatükke, st et maad on võimalik harida mehhaniseeritult ja ökonoomselt. Nad hindavad kõrgelt viinamarjasortide mitmekesisust ja nende sortide arengupotentsiaali, mida pakuvad erinevad mullaprofiilid, tänu millele saab tarbijatele pakkuda laia aroomide valikut. Veinisektor on viimase 20 aasta jooksul sisse saanud erilise hoo. Seda näitab noorte tipptootjate kasvav arv. Inimmõju tugineb sajanditepikkusele viinamarjakasvatuse traditsioonile.

9. Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vein, kvaliteetvahuvein, poolvahuvein

Õigusraamistik

Riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kirjeldus

Enne kui toodete etikettidel tohib kasutada traditsioonilisi nimetusi, peavad kvaliteetveinid (Qualitätswein), predikaatveinid (Prädikatswein), määratletud piirkondades toodetud kvaliteetpoolvahuveinid (Qualitätsperlwein b.A.) ja määratletud piirkondades toodetud vahuveinid (Sekt b.A.) läbima ametliku kontrolli. Selle käigus väljastatud kontrollnumber (Prüfungsnummer või nn AP-Nummer) peab olema märgitud etiketile. See asendab partii numbrit.

Lisaks olemasolevale kaitstud veininimetusele tuleb vein ja veinitooted märgistada ühega tootespetsifikaadi punkti 5 alapunktis a nimetatud traditsioonilistest nimetustest. Tootespetsifikaadi punkti 5 alapunktis b nimetatud traditsiooniliste nimetuste kasutamine on vabatahtlik.

Viinamarjaistanduste registris on lisaks väiksemate geograafiliste üksuste jaoks heakskiidetud alade, suurte viinamarjaistanduste ja üksikute viinamarjaistanduste ning avamaasüsteemide nimede loetelu. Selles registris näidatakse kohtade ja alade piirid katastritunnuste alusel (piirkond, avamaa, avamaasüsteem, maatükk).

Seda haldab Rheinland-Pfalzi põllumajanduskoda.

Viinamarjaistanduste registri loomine ja haldamine põhineb järgmistel õiguslikel alustel:

— veiniseaduse („Weingesetz“) paragrahvi 23 lõiked 3 ja 4;

— veinimääruse („Weinverordnung“) paragrahv 29;

— liidumaa seadus paikade ja alade määramise ning viinamarjaistanduste registri kohta (viinamarjaistanduste seadus) („Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle“ („Weinlagengesetz“));

— veiniõiguse valdkonna pädevusi käsitleva liidumaa määruse („Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts“) paragrahvi 2 punkt 16.

Väiksema geograafilise üksuse piire võib muuta üksnes veiniseaduse paragrahvis 22g sätestatud pädeva organisatsiooni nõusolekul. Veiniseaduse paragrahvi 22g kohane pädev organisatsioon peab muudatustest teavitama föderaalset põllumajandus- ja toiduametit.

Link tootespetsifikaadile

http://www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

(1) ELT L 9, 11.1.2019, lk 2