ET Euroopa Liidu Teataja C 48/51

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi vastus globaalsete majandusjõudude tasakaalu muutumisele” (omaalgatuslik arvamus)

2011/C 48/10

Raportöör: Brian CALLANAN

18. veebruaril 2010 otsustas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vastavalt kodukorra artikli 29 lõikele 2 koostada omaalgatusliku arvamuse teemal

„ELi vastus globaalsete majandusjõudude tasakaalu muutumisele” (omaalgatuslik arvamus).

Asjaomase töö ettevalmistamise eest vastutav majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon võttis arvamuse vastu 20. juulil 2010.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis täiskogu 465. istungjärgul 15.–16. septembril 2010 (15. septembri 2010 istungil) vastu järgmise arvamuse. Poolt hääletas 135, vastu hääletas 4, erapooletuks jäi 3 liiget.

1. Kokkuvõte ja järeldused

1.1 Euroopa Liidu liikmesriigid kannatavad raskeima majanduskriisi all pärast 1930ndaid aastaid ja taastumine on jätkuvalt ebaühtlane, habras ja haavatav. Teise maailmasõja järgne sügavaim kriis on muutnud ülemaailmset tasakaalu ning Euroopa peab uues raamistikus oma positsiooni ja strateegiad ümber määratlema. Kuna 85 % Euroopa kaubavahetust toimub siseturul, saavad osad probleemid vastuse ELi siseselt. Sisenõudluse suurenemine on väga oluline liidu jätkusuutlikkuse seisukohalt, kui EL soovib tulla toime ülemaailmsete väljakutsetega. Komitee on kõnealusel teemal koostanud mitmeid arvamusi. Käesolevas arvamuses uuritakse ELi vastust globaalsele majanduskriisile: missugune on selle välismõõde. Vaadeldakse muutusi ELi majandussuutlikkuses globaalsel turul ning Hiina ja teiste kiiresti arenevate majanduste hiljutise esilekerkimise rahvusvahelisi mõjusid. Tõstatatakse küsimusi, mille eesmärk on ergutada kõnealuste teemade analüüsi ning arutelu nende mõjude üle ELi poliitilistele ja kaubandussuhetele ülejäänud maailmaga. Tuuakse välja kodanikuühiskonna mõtted ja ideed poliitilise arutelu kohta, mille järeldustel on kaugeleulatuvad tagajärjed.

1.2 Euroopa seisab silmitsi oluliste probleemidega, et vastata globaalsete majandusjõudude ja kaubandussuhete drastilistele muutustele, mida praegune majanduslangus on kiirendanud. Seda tehes peab Euroopa kohanduma, stimuleerides majanduskasvu; luues rohkem ja paremaid töökohti ning muutes majanduse keskkonnahoidlikumaks ja innovaatilisemaks; saavutades 2020. aasta strateegias püstitatud 75 % tööhõivemäära eesmärgi ning tagades, et see hõlmab riskirühmi, nagu noored, naised, keskealised ja puuetega inimesed.

1.3 Seni on Euroopa projekt kulutanud suurema osa energiast sissepoole vaatamiseks: ehitanud ühtset turgu, tegelenud institutsioonidega, vaielnud raha üle, pidanud lõputuid läbirääkimisi lepingute üle. Praegusest majanduslangusest väljumiseks ja enese edukaks ümberkorraldamiseks, et tulla toime 21. sajandi väljakutsetega, peab Euroopa eeloleval kümnendil vaatama väljapoole. Seda tehes peab EL olema rohkem teadlik arengutest, mida praegu määratleb eelkõige USA ja Hiina vastastikune mõju ja arenevate riikide jõuliste rühmade (nagu BRIC) mõju, ja neile paremini reageerima.

1.4 Kui Euroopa seda teeb, siis komisjoni presidendi Manuel Barroso sõnul on Euroopal „ressursid, intelligents, vajalik suutlikkus, ajalugu ning inim-, intellektuaalsed ja kultuurilised ressursid”, et edukas olla.

1.5 Komisjon võtab oma tööprogrammis endale kohustuse: vähendada rahvusvaheliste kaubavoogude ja investeeringute tõkkeid; viia lõpule praegused kahepoolsed läbirääkimised, jõustada paremini kehtivaid lepinguid ning luua algatusi kaubanduse avamiseks kasvavatele valdkondadele, nagu kõrgtehnoloogia, teenused ja keskkonnateenused.

1.6 Murettekitav suundumus on see, et tegelikult ei ole ühtki kõrgtehnoloogia sektorit, kus Euroopa oleks juhtival kohal, samuti ei ole ELil piisavalt juhtivaid kõrgtehnoloogia ettevõtteid, et kohaselt kasutusele võtta tuleviku võtmetehnoloogiaid.

1.7 Komitee viitab olulistele küsimustele, mis jäävad käesolevast, protektsionismi kahjulikkust ja kliimamuutustele reageerimist käsitlevast arvamusest sisuliselt välja: ettevõtlike, globaalse suunitlusega alustavate ettevõtete toetamine; innovatsiooni toetamine juba väljakujunenud tööstusharudes; Euroopa jaoks strateegiliselt ülioluliste sektorite säilitamine; avalike teenuste, nagu tervishoid ja haridus, ekspordipotentsiaali arvestamine; ELi linnade julgustamine sõlmima partnerlussuhteid teiste linnadega üle kogu maailma.

1.8 Maalima majanduslanguse üks tagajärg on protektsionistlike meetmete suurem atraktiivsus. WTO peadirektor Pascal Lamy on hoiatanud, et riigid peavad seda kiusatust vältima.

1.9 Väljaspool ELi tuleb Doha voor viia eduka lõpuni, kuid see on osutunud raskeks. Vahepealsel ajal rajab EL nii arenenud kui ka arenguriikide kahepoolsete suhete ja lepingute uut raamistikku, mis mõjutab järjest rohkem globaalset kaubanduspoliitikat.

1.10 Muud olulised ELi poliitika eesmärgid on ELi eelnimetatud uute kahepoolsete lepingute vastastikune toime, sealhulgas võimalusel energiajulgeoleku tugevdamise osas; tagada, et eeskirjad oleksid paindlikud ja tihtipeale kiiresti muutuvate oludega kohandatavad; mittetariifsete tõkete kõrvaldamine, ka piiriüleselt; töö- ja kvaliteedistandardite läbipaistvus vastavalt ILO eeskirjadele; keskkonnakaupade ja -teenuste vabakaubanduslepingud.

1.11 Mitmepoolsed keskkonnakokkulepped ja rahvusvahelise kaubandussüsteemi kokkulepped peavad omavahel sujuvalt haakuma, et nad muutuksid vastastikku toetavaks, aga mitte takistavaks.

1.12 ELi kliimamuutuste probleemi keskmes on energiajulgeolek. Näiteks kombineerides alljärgnevat: läbirääkimised väliste tarnelepingute üle (nagu juba tehakse kahepoolsete kaubanduslepingute puhul); eksperditeadmiste ja tehnoloogia müümine infrastruktuuri tugevdamiseks, nagu nn arukad võrgud või uue põlvkonna elektritootmistehnoloogia, mis kasutab muud toorainet kui fossiilkütused; uute tehnoloogiate, mida arendatakse ELi 20 % alternatiivse energia eesmärkide täitmise huvides, ühine kasutamine; võimaluste otsimine eksperditeadmiste ekspordiks, et arendada välja ja kasutada ära stiimuleid CO2 vähendamiseks.

1.13 Kuna maailm muutub üha rohkem vastastikku sõltuvaks ja omavahel seotuks, siis peavad poliitilised otsustajad lähendama oma mõtteviise. Kunagi varem ei ole Euroopa ühtse turu ja kaubanduspoliitika vastastikune mõju olnud nii oluline. Samuti on väga oluline tagada ELis, selle institutsioonide vahel ja liikmesriikidega vajalik konsulteerimine, mis tugevdab ja toetab paindlikuma kaubanduspoliitika tõhusat arendamist, kehtestamist ja rakendamist.

1.14 Inimlikumal tasandil on vaja võidelda hirmu ja ebakindlusega, mida tekitavad majandusjõudude muutused. Organiseeritud kodanikuühiskonnal on võimalus ja kohustus aidata inimestel, poliitikutel ja majandustel nende muutustega toime tulla.

1.15 Komisjoni uus 2020. aasta strateegia on ELi esmane strateegiline poliitiline vastus majanduslangusele ja globaalse majandusjõu muutuvale tasakaalule. Strateegia edu nõuab Euroopa koordineeritud vastust, milles kaasataks sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonda (tsiteerides Barroso avaldust ELi 2020. aasta strateegia teatisest). Vastusena globaalsete majandusjõudude muutustele peab EL toetuma oma partnerlusele riigi ja organiseeritud kodanikuühiskonna vahel, et saavutada kõrge majandussuutlikkus ja sotsiaalne ühtekuuluvus.

1.16 Komisjonil on edusammude mõjutamiseks siiski vähe otseseid vahendeid; vastutus langeb suures osas liikmesriikide valitsustele, kellel lasub praegu siseriiklikult suurem finants-, poliitiline ja sotsiaalne surve.

2. Sissejuhatus

2.1 „Euroopa Liidu liikmesriigid kannatavad raskeima majanduskriisi all pärast 1930ndaid aastaid… ja taastumine on jätkuvalt ebaühtlane, habras ja haavatav” (1). Teise maailmasõja järgne sügavaim kriis on muutnud ülemaailmset tasakaalu ning Euroopa peab uues raamistikus oma positsiooni ja strateegiad ümber määratlema. Kuna 85 % Euroopa kaubavahetust toimub siseturul, saavad osad probleemid vastuse ELi siseselt. Sisenõudluse suurenemine on väga oluline liidu jätkusuutlikkuse seisukohalt, kui EL soovib tulla toime ülemaailmsete väljakutsetega. Komitee on kõnealusel teemal koostanud mitmeid arvamusi (2). Käesolevas arvamuses uuritakse ELi vastust globaalsele majanduskriisile, missugune on selle välismõõde ehk Euroopa uus asukoht ülemaailmsel turul. Samuti vaadeldakse muutusi ELi majandussuutlikkuses globaalsel turul ning Hiina ja teiste kiiresti arenevate majanduste hiljutise esilekerkimise rahvusvahelisi mõjusid. Tõstatatakse küsimusi, mille eesmärk on ergutada kõnealuste teemade analüüsi ning arutelu nende mõjude üle ELi poliitilistele ja kaubandussuhetele ülejäänud maailmaga. Tuuakse välja kodanikuühiskonna mõtted ja ideed poliitilise arutelu kohta, mille järeldustel on kaugeleulatuvad tagajärjed.

2.2 Euroopa sõltub maailmamajandusest ja domineerib praegu mitmetel selle turgudel. Kuid kui kaua veel? 1800. aastal moodustasid Euroopa ja selle Uue Maailma asundused 12 % maailma rahvastikust ja umbes 27 % selle kogutulust. See ülekaal jõudis haripunkti 1913. aastal, kui nimetatud arenenud majandused hõlmasid 20 % maailma rahvastikust, kuid moodustasid enam kui poole selle sissetulekutest (st üle 50 %). Praeguseks on rahvastiku osakaal tagasi 12 %-l ja see langeb, kuid osa maailma sissetulekust on jätkuvalt umbes 45 % (3).

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee usub, et praegu maailmaturgudel esilekerkivate muutuste mõjuga tõhusaks tegelemiseks peaksid ELi poliitikakujundajad keskenduma rohkem uuele tegelikkusele Euroopa kaubandussuhetes maailmaga, eriti oma ekspordijõudlusele, ning seda tõsisemalt arvesse võtma.

3. Taust

3.1 Euroopa kaubandus

3.1.1 Euroopa ekspordi koguväärtus piirkonnas on hinnanguliselt 1,3 triljonit. Jättes välja liikmesriikidevahelise kaubanduse, oli ELi osakaal maailma koguekspordist 2008. aastal 16 %, mil peamised kaubanduspartnerid olid USA; Venemaa, Šveits, Hiina ja Türgi.

3.1.2 Globaliseerunud maailmas, kus ELi riigid on olulised osalejad tähtsatel turgudel, peab Euroopa riikide vahelisi suhteid suunav poliitika vastama globaalsetele arengutele, milleks on näiteks kaubanduspartnerite Hiina, India ja Brasiilia suureneva majandusjõu mõju poliitilistele suhetele. Kuid kuidas peaks Euroopa kohanduma? Kas sellega, et EL võtab maailma asjades suurema rolli? Või just vastupidi, aktsepteerides, et kiiresti on esile kerkimas teistsugune globaalne paradigma, kus ülekaalukas mõju on uuel, Washingtoni ja Pekingi „G2-l”?

3.1.3 Komisjon tunnistab oma tööprogrammis, et rahvusvaheline kaubandus on ELis tööhõive ja investeeringute kasvu mootor ning võtab endale kohustuse: vähendada rahvusvaheliste kaubavoogude ja investeeringute tõkkeid; viia lõpule praegused kahepoolsed läbirääkimised, jõustada paremini kehtivaid lepinguid ning luua algatusi kaubanduse avamiseks kasvavatele valdkondadele, nagu kõrgtehnoloogia, teenused ja keskkonnateenused. Otsustav valdkond on kahepoolsete suhete parandamine USA, Hiina, Jaapani ja Venemaaga.

3.2 Euroopa kaubandus globaalses majanduses

3.2.1 Majanduslangus kujundab ümber globaalsed majandusjõud. Ajavahemikus 2000–2007 laiendasid kiiresti areneva majandusega riigid, eeskätt Hiina, oma investeeringute baasi ning juhivad nüüd ülemaailmest taastumist, mis tuleneb peamiselt ekspordi kasvust (nt 17,7 % detsembris 2009). Samal perioodil oli ELis ebaühtlane ekspordijõudlus ning märkimisväärsed kaotused teatud dünaamilistel turgudel, eriti Aasias ja Venemaal.

3.2.2 Hiinas taastatakse ekspordi toel majandust tervikuna, kuid ELi jaoks jääb see suures osas veel pürgimuseks. Komisjoni hinnangul kasvab ELi eksport 2010. aastal 5 % ja 2011. aastal 5,1 %, millele aitab märkimisväärselt kaasa euro väärtuse langemine meie peamiste kaubanduspartnerite vääringute suhtes. Kuid see ei ole riikliku majanduse elavdamise hoogustamine – ning seda ei käsitata ka sellena – väljaspool riike nagu Saksamaa ja Iirimaa, kes on juba märkimisväärselt kaasatud rahvusvahelisse kaubandusse (4).

3.2.3 Euroopa Komisjoni aruandes märgiti, et kõrgtehnoloogiliste toodete valdkonnas on ELi ekspordijõudlus olnud vilets, mis tekitab muret Euroopa suutlikkuse pärast hoida oma tooteid kvaliteedi ja innovatsiooni osas uusimal tasemel (5). Ka teenuste osas on tulemuslikkus halvenenud ning ajavahemikus 2004–2006 vähenes turuosa. See on murettekitav suundumus, kuna tegelikult ei ole ühtki kõrgtehnoloogia sektorit, kus Euroopa oleks juhtival kohal, samuti ei ole ELil piisavalt juhtivaid kõrgtehnoloogia ettevõtteid, et kohaselt kasutusele võtta tuleviku võtmetehnoloogiaid.

3.2.4 Neile nõrkadele külgedele vaatamata on EL peamine kaubandusjõud teenuste valdkonnas, põhieksportija ja suuruselt teine importija kaupade valdkonnas ning maailma otseinvesteeringute peamine allikas ja saaja. Seepärast on Euroopal oma positsiooni hoidmisel ja tugevdamisel globaalsel kaubandusareenil äärmiselt palju kaalul, kuid see nõuab uut mõttelaadi, mis tugineks kindlalt muutunud ja palju keerulisemale globaalse kaubanduskeskkonna tegelikkusele.

3.2.5 Komitee viitab olulistele küsimustele, mis jäävad käesolevast, protektsionismi kahjulikkust ja kliimamuutustele reageerimist käsitlevast arvamusest sisuliselt välja, need on, näiteks ettevõtlike, globaalse suunitlusega alustavate ettevõtete toetamine; innovatsiooni toetamine juba väljakujunenud tööstusharudes; Euroopa jaoks strateegiliselt ülioluliste sektorite säilitamine; avalike teenuste, nagu tervishoid ja haridus, ekspordipotentsiaali arvestamine; ELi linnade julgustamine sõlmima partnerlussuhteid teiste linnadega üle kogu maailma.

3.3 Majandusjõudude ja poliitika uus tasakaal

3.3.1 Wall Streeti ühe vanima investeerimispanga Lehman Brothersi pankrot ning sellele järgnenud turukaos, millega kaasnes maailma töötleva tööstuse kõige järsem allakäik alates Teisest maailmasõjast, lükkasid maailma majanduse vabalangemisse. Riikide sekkumine hoidis ära doominoefekti ülemaailmses pangandussüsteemis, kuid ei suutnud takistada kapitalivoogude järsku ja kiiret langemist.

3.3.2 Mõju kaubandusele oli otsene, kuna piirati laene ja tarbijate kulutused vähenesid drastiliselt, mis sundis ettevõtteid tootmist vähendama. Siiski on selle kohandumise ulatus olnud eri kaubandusblokkides märkimisväärselt erinev, kõige kiiremini on taastunud Hiina, keda aitas olulisel määral tema valitsuse otsus võtta fiskaalpoliitiline meede, millega pumbati Hiina majandusse 580 miljardit dollarit, et ergutada selle kiiret taastumist.

3.3.3 Märtsis 2009 võeti Pekingis, Londonis, Washingtonis ja Frankfurdis poliitilised meetmed. G20 liidrid lubasid 1 triljoni dollarit toetust IMF-ilt ja Maailmapangalt, et korrata ülemaailmsel tasandil seda, mida eraldi riikides oli juba tehtud. Sellel kohtumisel võis näha saabuva ajastu uusi jõulisi ja/või mõjukaid globaalse tasandi osalejaid, kes esindasid uut maailmamajanduse korda ja seismilist nihet majandussuhetes, mis võivad ELi kaubanduspoliitikale kaasa tuua kaugeleulatuvaid mõjusid.

3.3.4 Liigtarbivaid riikidel nagu USA soovitati kulutusi vähendada ning laenu- ja valuutareservide ülejäägiga riike julgustati hoogustama tarbijanõudlust. Tõsteti esile säästvate ja tasakaalustatud trajektooride poole püüdlemist ning rõhutati, et ELi enda huvides on tihedam koostöö ülejäänud maailmaga.

3.3.5 Vaatamata sellele, et hiljuti jõuti taas majanduskasvuni, on põhjust olla ettevaatlik. Majandusteadlased on maailmamajanduse tulevase arengusuuna suhtes jätkuvalt ebakindlad. Küsimusi on selles osas, millal ja kuidas kaotada fiskaalstiimulid, millised on nende mõjud praegu ja kas nad on pikas perspektiivis jätkusuutlikud. Kuigi võib toimuda teatav majanduskasvu taastumine, siis on samal ajal tegemist ka nn inimliku surutisega (6). Kõrge töötusmäär tähendab, et maailma liidritel on tekkinud raskusi liberaalse kaubanduse kaitsmisel poliitiliselt, intellektuaalselt ja sisepoliitiliselt .

3.3.6 Vastusena sellele jõusuhete globaalse tasakaalu nihkele peavad ELi otsustajad: kiiresti kohanduma selle mõjudega, arendama välja selleks vajaliku uue mõtteviisi, tegutsema ühiselt sidusamal, läbimõeldumal ja kiiremal viisil; toetama töökohtade loomise võimalusi nagu keskkonnahoidlik majandus; aitama ettevõtetel töötajaid säilitada; aitama töökoha kaotanutel kohanduda nimetatud uute võimalustega, sest varasemad struktuurilised kohandumised on näidanud, et üksikisikute toetamine muutustega kohandumisel on kõige tõhusam poliitiline vastus (7).

4. Kaks põhiprobleemi

4.1 Protektsionism

4.1.1 Maalima majanduslanguse üks tagajärg on protektsionistlike meetmete suurem atraktiivsus. WTO peadirektor Pascal Lamy on hoiatanud, et riigid peavad seda kiustaust vältima (8). EL on saanud suurimat kasu läbipaistvatest ja kohaldatavatest reeglitest, mis õiglaselt ja objektiivselt toetavad ja lihtsustavad konkurentsivõimelist kaubanduskeskkonda. ELi kaubandusvaoliniku Karel De Guchti sõnul on ELi peamised kaubanduspartnerid praeguse majanduskriisi vältel siiski seniseks kehtestanud 280 kaubandust piiravat meedet. Muret tekitab asjaolu, et need meetmed võivad muutuda kogu kaubandusraamistiku uueks ja alaliseks osaks.

4.1.2 Üks olulisemaid kaubandustõkkeid on praegu Hiina renminbi ehk jüaani kunstlikult madal kurss, millega valitsus tahab tagada Hiina ekspordi suurema konkurentsivõime. See on tõsine takistus vabale ja ausale kaubandusele ning seepärast on teretulnud hiljutised sammud olukorra leevendamiseks, kuid samuti on vaja pikaajalisi ja pidevaid muutusi Hiina valitsuse vahetuskursipoliitikas.

4.1.3 Stiimulipaketid aitavad majanduskasvule kaasa nõudlust suurendades, kuid nende esmane eesmärk on aidata kohalikke ettevõtteid. Selle kõrvalmõju võib olla madala konkurentsivõimega sektorite ülevalpidamine. Konkurentsi- ja riigiabi eeskirjad annavad ELile tugeva positsiooni, koordineerimaks jõupingutusi selle vältimiseks ning täielikult toimiv ühtne turg välistab võimaliku kahjustava protektsionismi.

4.1.4 Väljaspool ELi tuleb Doha voor viia eduka lõpuni, kuid see on osutunud raskeks. Vahepealsel ajal rajab EL nii arenenud kui ka arenguriikide kahepoolsete suhete ja lepingute uut raamistikku, mis mõjutab järjest rohkem globaalset kaubanduspoliitikat.

4.1.5 Muud olulised ELi poliitika eesmärgid on ELi eelnimetatud uute kahepoolsete lepingute vastastikune toime, sealhulgas võimalusel energiajulgeoleku tugevdamise osas; tagada, et eeskirjad oleksid paindlikud ja tihtipeale kiiresti muutuvate oludega kohandatavad; mittetariifsete tõkete kõrvaldamine, ka piiriüleselt; töö- ja kvaliteedistandardite läbipaistvus ILO eeskirjade kohaselt; keskkonnakaupade ja –teenuste vabakaubanduslepingud (9).

4.1.6 Lissaboni lepingu vastuvõtmisega reformiti ELi otsustusprotsessi, muu hulgas laiendati parlamendile kaasotsusmenetlus olulistes poliitikavaldkondades, sh kaubandus. Oluline on, et nõukogu, parlamenti ja komisjoni hõlmavate uute protsesside reeglid viiksid kiiremate ja paindlikemate vastusteni, mis parandavad ELi suutlikkust reageerida tõhusalt ja sidusalt nii kõrgetasemelistele strateegilistele vajadustele kui ka igapäevastele aspektidele.

4.2 Kliimamuutused

4.2.1 Euroopas ollakse nüüdseks üksmeelel selle üle, et kliimamuutustele tuleb viivitamatult reageerida. Globaliseerumise ehmatav tagajärg on sellest tekkiv vastastikune sõltuvus. Pidurdamatud kliimamuutused saavad tulevaste põlvkondade koormaks ja takistavad globaliseerumist, põhjustavad ressursside hinnatõusu ja keskkonnakatastroofe, eriti arengumaade jaoks. Seepärast on kliimamuutused majanduslik probleem ning sellel on oluline kaubanduslik mõõde.

4.2.2 EL on võtnud rahvusvahelise juhtrolli Kyoto protokolli raames lahenduste otsimisel kliimasoojenemise piiramiseks. Kopenhaageni kliimamuutuste tippkohtumise tulemus oli tagasilöök Euroopa jõupingutustele tugevdada rahvusvahelist koostööd eeskätt kiiresti areneva majandusega riikidega, kelle heitkogused ületavad 2020. aastaks arenenud riikide heitkogused. Samuti on EL mures, et kliimamuutuste praeguse etapi all kannatavad kõige rohkem maailma vaeseimad riigid ning ELil on sellele vaja ulatuslikke, realistlikke ja praktilisi poliitilisi vastuseid, vältimaks ohtu, et tulevased põlvkonnad kannatavad negatiivsete sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede all, mis on välditavad.

4.2.3 Kliimamuutustega seotud aspektide kaasamine ELi kaubandus- ja arengupoliitikasse tooks kaasa kulusid ja raskendaks eesmärgi saavutamist; see muutuks võimalikuks vaid siis, kui teised suured kaubandusblokid toimivad samamoodi (10). Mitmepoolsed keskkonnakokkulepped ja rahvusvahelise kaubandussüsteemi kokkulepped peavad omavahel sujuvalt haakuma, et nad muutuksid vastastikku toetavaks, aga mitte takistavaks. Kas on siis arukas võtta juhtroll, kui teised ei järgne või neid tõepoolest ei saa sundida järgnema? Kas näiteks Hiinat on võimalik sundida asendama oma „tarbija maksab” mudeli ELi „tootja maksab” mudeliga, et tagada CO2 vähendamine? (11) Või kas on võimalik peatada Wall Streeti hoogu, kes Washingtoni toetusel üritab kindlustada juhtivat rolli märkimisväärselt laienenud rahvusvahelisel heitkogustega kauplemise turul.

4.2.4 ELi kliimamuutuste probleemi keskmes on energiajulgeolek. Kui siin on vastuse leidmisel esiplaanil individuaalsed liikmesriigid, siis on olemas ka reaalne ja oluline ELi mõõde, eriti kaubanduse kontekstis. Näiteks kombineerides alljärgnevat: läbirääkimised väliste tarnelepingute üle (nagu juba tehakse kahepoolsete kaubanduslepingute puhul); eksperditeadmiste ja tehnoloogia müümine infrastruktuuri tugevdamiseks, nagu nn arukad võrgud või uue põlvkonna elektritootmistehnoloogia, mis kasutab muud toorainet kui fossiilkütused; uute tehnoloogiate, mida arendatakse ELi 20 % alternatiivse energia eesmärkide täitmise huvides, ühine kasutamine; võimaluste otsimine eksperditeadmiste ekspordiks, et arendada välja ja kasutada ära stiimuleid CO2 vähendamiseks.

5. Vastus

5.1 Probleemidega tegelemine ja võimaluste kasutamine

5.1.1 Euroopa kaubanduse jaoks võimaluste loomiseks on oluline olla aus probleemide suhtes, mida ELile, selle institutsioonidele ja liikmesriikidele tekitab muutunud globaalne keskkond. Komitee arvates tuleb Lissaboni lepinguga sisseviidud institutsioonilisi reforme rakendada veelgi tihedamas koostöös ja veelgi tõhusamalt, et vastata väljakutsetele määratleda uusi innovaatilisi viise ELi varasemate saavutuste säilitamiseks ja tulevikueesmärkideni jõudmiseks (12). Tõhus sekkumine nõuab terviklikku lähenemisviisi, mis põhineb suurel määral nüüdisaegsetel teadmistel, mõistmisel ja arusaamadel.

5.1.2 Kuna maailm muutub üha rohkem vastastikku sõltuvaks ja omavahel seotuks, siis peavad poliitilised otsustajad lähendama oma mõtteviise. Kunagi varem ei ole Euroopa ühtse turu ja kaubanduspoliitika vastastikune mõju olnud nii oluline. Samuti on väga oluline tagada ELis, selle institutsioonide vahel ja liikmesriikidega vajalik konsulteerimine, mis tugevdab ja toetab paindlikuma kaubanduspoliitika tõhusat arendamist, kehtestamist ja rakendamist.

5.1.3 Inimlikumal tasandil on vaja võidelda hirmu ja ebakindlusega, mida tekitavad majandusjõudude muutused. Organiseeritud kodanikuühiskonnal on võimalus ja kohustus aidata inimestel, poliitikutel ja majandustel nende muutustega toime tulla. Protektsionistlike meetmete poole püüdlemine globaalsete jõudude muutuse valguses võib olla ummiktee. Tõhus viis hirmu ja ebakindlusega võitlemiseks on aidata inimestel, ettevõtetel ja valitsustel kohaneda uue tegelikkusega. Näiteks Euroopa madal sündimus ja rahvastiku vananemine tekitab palju lahendamist vajavaid sügavaid ja tõsiseid struktuurilisi probleeme.

5.1.3.1 Kõige olulisem meede on – kooskõlas ELi 2020. aasta strateegiaga – suurendada tööhõive määra. Ilmne meede on taskukohane lapsehoid kõigile vanematele, kes seda soovivad. Reaalselt tähendab see seda, et tööturule saab jääda rohkem naisi. Seda tuleks kombineerida pikaajaliste ja piisavalt kõrgete vanemahüvitistega. Selle tulemusena peaks tõusma sündimus, kuna vanemate majanduslik olukord on parem.

5.1.3.2 Ning kuna puuduvad sisserändepoliitika meetmed tööjõu pakkumise mõõdukaks laiendamiseks, siis seisavad väljapoole ELi eksportivad ettevõtted silmitsi tõsise dilemmaga: kas piirata oma ettevõtte laienemist või viia tegevus üle sinna, kus on piisav pakkumine (13). Seepärast näib olevat arukas, õigustatud ja hädavajalik kaaluda ulatuslikku ja kaasavat ELi sisserändepoliitika vastust Euroopa demograafilistele probleemidele.

5.1.4 Komisjoni uus 2020. aasta strateegia on ELi esmane strateegiline poliitiline vastus majanduslangusele ja globaalsete majandusjõudude muutuvale tasakaalule. Strateegia edu nõuab Euroopa koordineeritud vastust, milles kaasataks sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonda (tsiteerides Barroso avaldust ELi 2020. aasta strateegia teatisest). Vastusena globaalsete majandusjõudude muutustele peab EL toetuma oma partnerlusele riigi ja organiseeritud kodanikuühiskonna vahel, et saavutada kõrge majandussuutlikkus ja sotsiaalne ühtekuuluvus.

5.1.5 Siiski põrkub see algatus paljude samade raskuste vastu, millega seisis silmitsi Lissaboni strateegia: prioriteedid on liiga erinevad, rakendamine võib olla probleemne; komisjonil on edusammude mõjutamiseks vähe otseseid vahendeid; vastutus langeb suures osas liikmesriikide valitsustele, kellel lasub praegu siseriiklikult suurem finants-, poliitiline ja sotsiaalne surve (14).

Brüssel, 15. september 2010. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Mario SEPI

(1) Euroopa Parlamendi endine president Pat Coxi hiljutises ajaleheartiklis „Europe must raise its game now not later”: http://www.irishtimes.com/newspaper/opinion/2010/0407/1224267827518.html.

(2) Vt samuti: ELT C 255, 22.9.2010, lk 10, „Finantskriis ja selle mõju reaalmajandusele”; „Euroopa majanduse taastamise kava” (täiendav arvamus) ELT C 228, 22.9. 2009 lk 149; „Euroopa majanduse taastamise kava”ELT C 182, 4.8.2009 lk 71; „Lissaboni strateegia pärast 2010. aastat”ELT C 128, 18.5.2010 lk 3.

(3) Ajaloolane Niall Ferguson avaldas Financial Timesis (10.4.2010) artikli Ühendkuningriigi ajalooõpetuse reformimisest keskkooli tasandil.

(4) Euroopa majandusprognoos – sügis 2010, European Economy, 2 – 2010.

(5) Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat „Global Europe: EU Performance in the global economy”, vt http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2008/october/tradoc_141196.pdf (juurdepääs: 4. veebruar 2010).

(6) „Falling Flat: More Evidence that America is Experiencing a Jobless Recovery” The Economist, vt http://www.economist.com/world/united-states/displaystory.cfm?story_id=15473802 (6. veebruar 2010).

(7) Nt EMSK arvamuses „Euroopa majanduse taastamise kava” (ELT C 228, 22.9.2009, lk 149) tehakse ettepanek, et „oodatavate demograafiliste arengute valguses tuleks majandust intelligentselt ümber korraldades vaeva näha selle nimel, et töötajate koondamise asemel neid ettevõttes säilitada ja nende kvalifikatsiooni tõsta, et majanduse taastudes oleks piisaval hulgal kvalifitseeritud töötajaid. Töötute toetamine tuleks siduda ümberõppe ja kvalifikatsioonitaseme parandamise programmidega”.

(8) http://www.wto.org/english/news_e/sppl_e/sppl101_e.htm „Lamy warns on protectionism”, WTO news.

(9) Siin loetelus ei ole praegu arutelu intellektuaalomandi õiguste eeskirjade üle, kuid seda tasub arvestada.

(10) EMSK tööandjate rühm märkis hiljuti näiteks, et „suurem hulk omavahel võistlevaid raskuskeskmeid maailmaareenil on toonud kaasa kahe- ja mitmepoolsete suhete äärmiselt keeruka koosmõju” ning et muu hulgas on vaja „süsinikdioksiidiheidete vähendamise ja energiasäästu meetmeid” ning et „avatud turge tuleb kaitsta varjatud protektsionismi eest”, „A New Phase Ahead: Need for a Political and Economic Impetus”, lk 10. Brošüür on kättesaadav aadressil: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.group-1-statements&itemCode=9894.

(11) Puhtalt loogikast lähtudes on Hiina seisukohta tegelikult raske täielikult ümber lükata: miks peaks Hiina aktsepteerima maksu nende kaupade tootmisele, mida tarbitakse arenenud riikides, kus ei kohaldata ühtki CO2-ga seotud tarbimismaksu?

(12) Hea näide vajalikust innovatsioonist on see, et president Barroso moodustas hiljuti volinike rühma, et tegeleda teadus- ja arendustegevuse rahastamisega, mille jaoks on mitmetel eri direktoraatidel eraldiseisvad, kuid kattuda võivad ja/või vastastikku toetavad rollid, eelarved ja vastutused.

(13) Tegelikult on paljud ettevõtted juba oma valiku teinud ning need, kes on Euroopast välja liikunud, saavad samuti kasu paljude ELi imporditavate kaupade madalatest tariifidest. See tegur annab põhjust väita, et selline maksu/tollimaksude suhtarv on vaja uuesti tasakaalu viia.

(14) Euroopa ühe väiksema, avatuima ja kaubandusest sõltuvama majandusena võib Iirimaad pidada laboriks, kus jälgida seda vastust ühes mikrokosmoses, sest kaubandusest juhitud taastumise toetamiseks valitsus: ergutab investeeringuid kolmanda ja neljanda tasandi haridusse, et hoogustada teadust, tehnoloogiat ja innovatsiooni; edendab ülemaailmselt konkurentsivõimelist teadusuuringute süsteemi, mille raames toimub teadmussiire teadusõppeasutustes turule; toetab nende Iirimaal asuvate ettevõtete paremat konkurentsivõimet, kes tegelevad rahvusvahelise kaubandusega; edendab CO2 heitkoguste vähendamist 20 % võrra; toetab arenguriike, kes üritavad kliimamuutuste mõjudega toime tulla.