[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 1.6.2007

KOM(2007) 305 lõplik

2007/0106 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUS

ühelt poolt Euroopa Ühenduste ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja tehnikakoostöö lepingu Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta

Ettepanek:

NÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUS

ühelt poolt Euroopa Ühenduste ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja tehnikakoostöö lepingu Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel sõlmimise kohta

(komisjoni esitatud)

SELETUSKIRI

1. Komisjon teeb ettepaneku jätkata teaduslikku ja tehnilist koostööd Šveitsiga, sõlmides ja kirjutades selleks alla ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja tehnikakoostöö lepingu projekti (leping), mis on lisatud nõukogu ja komisjoni otsuste eelnõudele.

2. Šveitsi kaasamist ühenduse uuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammidesse alustati ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja tehnikakoostöö 21. juuni 1999. aasta lepinguga[1]. Seoses lepingu hilise jõustumisega 1. juunil 2002 ei olnud Šveitsi võimalik täielikult kaasata 5. raamprogrammi täitmisse.

3. 1999. aasta leping uuendati Šveitsi osalemiseks 6. raamprogrammis. Uuendatud leping kirjutati alla 16. jaanuaril 2004 ja sõlmiti nõukogu ja komisjoni 15. mai 2006. aasta ühise otsusega (2006/365/EÜ/Euratom). Leping jõustus 16. mail 2006[2]. Lepingu ajutine kohaldamine, mis algas selle allakirjutamisest õigusliku toimega alates 1. jaanuarist 2004, võimaldas Šveitsi uurimisasutustel seekord täielikult osaleda kõigis programmides ja meetmetes kogu 6. raamprogrammi vältel.

4. 16. jaanuari 2004. aasta lepingu[3] kohaselt osales Šveitsi Konföderatsioon (EÜ ja Euratomi) kuuendate raamprogrammide eriprogrammide tegevuses. Kõnealuse lepingu artikli 9 lõikega 2 on ette nähtud lepingu uuendamine, kui ühendused võtavad vastu uued raamprogrammid.

5. Šveitsi Konföderatsioon palus 30. märtsil 2006 ametlikult komisjoni, et see uuendaks eelnimetatud lepingu, et Šveits saaks osaleda 7. (EÜ ja Euratomi) uuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammides.

6. Ühenduste huvides on uuendada 2004. aasta leping, et Šveits saaks osaleda 7. raamprogrammides, ja sel viisil jätkata lepinguosaliste edukat teaduslikku ja tehnikakoostööd ning Šveitsi lõimimist Euroopa teadusruumi.

7. Seepärast tegi komisjon 3. oktoobril 2006 ettepaneku, et nõukogu volitaks teda pidama läbirääkimisi, mille sihiks on uuendada leping, millega Šveitsi Konföderatsioon kaasatakse 7. raamprogrammidesse. Nõukogu volitas 18. detsembril 2006 komisjoni pidama läbirääkimisi lepingu uuendamise ja ajutise kohaldamise võimaluse üle, et Šveitsi Konföderatsiooni õigussubjektid saaksid assotsieerunud riigis moodustatud isikutena osaleda 7. raamprogrammide esimestes projektikonkurssides.

8. Lepingu uuendamise üle peeti läbirääkimisi nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusele lisatud läbirääkimissuuniste alusel. Need läbirääkimised lõpetati 27. veebruaril 2007, kui mõlema lepinguosalise esindajad parafeerisid juurdelisatud lepinguprojekti.

9. Lepinguprojekt tugineb järgmistele põhimõtetele: vastastikune kasu, võimalused vastastikku osaleda teise lepinguosalise programmides ja tegevuses, mida hõlmab leping, mittediskrimineerimine, intellektuaalomandi tõhus kaitse ja intellektuaalomandi õiguste jagamine võrdsetel alustel.

10. Teadusliku ja tehnilise koostöö lepingu projekt, millega Šveits kaasatakse raamprogrammidesse, lähtub samadest põhimõtetest, mis olid aluseks eelmise lepingu puhul, eriti seoses Šveitsi panusega raamprogrammide eelarvesse. Siiski on seda kohandatud, et see vastaks 7. raamprogrammide erijoontele:

Lepinguprojektis nähakse ette, et Šveits võib osaleda juriidilistes struktuurides, mis moodustatakse EÜ asutamislepingu artiklite 169 ja 171 kohaselt vastavalt eeskirjadele (nõukogu ja Euroopa Parlamendi otsused ning nõukogu määrused), mis võetakse vastu nende juriidiliste struktuuride moodustamiseks, ja eeldades, et neid struktuure saab kohaldada Šveitsis. Lepingus nähakse ette, et Šveitsi ja ühenduste teadusuuringute komitee, milles ühendusi esindab 1987. aasta teadus- ja tehnikakoostöö raamlepingu kohaselt komisjon, otsustab nende eeskirjade kohaldatavuse üle Šveitsis.

Edasi nähakse lepinguga ette, et Šveitsi ja ühenduste teadusuuringute komitee võib nõudmisel määrata kindlaks Šveitsi piirkonnad, mis vastavad nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 [4] artikli 5 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele ja mida võib seega toetada eriprogrammi „Suutlikkus” tööprogrammis „Teadusuuringute potentsiaal” ettenähtud uurimistöö meetmetega. Pärast 7. raamprogrammide jõustumist ning arvestades, et assotsieerunud riigid maksavad iga-aastasi osamakse asjaomastesse eelarvetesse ning et lepingu uuendamise läbirääkimisteks kulub aega, on tehtud ettepanek, et käesolev leping jõustuks 1. jaanuaril 2007 ja seda tuleks ajutiselt kohaldada alates nimetatud kuupäevast, eeldades selle hilisemat sõlmimist.

11. Lõpuks leppisid mõlema lepinguosalise esindajad kokku lisada lepingule lõppakt, mis sisaldab kahe lepinguosalise järgmisi ühiseid ja ühepoolseid deklaratsioone:

- lepinguosaliste ühisdeklaratsioon tiheda dialoogi arendamise kohta EÜ asutamislepingu artiklite 169 ja 171 rakendamiseks loodavate uute struktuuride alal;

- nõukogu deklaratsioon Šveitsi osalemise kohta komiteedes;

- ühenduste deklaratsioon ELi teadlaste kohtlemise kohta Šveitsis käesoleva lepingu alusel;

- Šveitsi valitsuse deklaratsioon.

12. Ettepanekuga teha otsus lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta moodustatakse ka struktuurid, mis on vajalikud lepingu tõhusaks toimimiseks kohe algusest saadik. Seepärast antakse otsuseprojekti artiklis 3 komisjonile volitus esitada Šveitsi ja ühenduste teadusuuringute komitees ühenduste seisukoht artikli 2 lõike 1 kohaste otsuste kohta, kuivõrd saab Šveitsis kohaldada EÜ asutamislepingu artiklite 169 ja 171 põhjal juriidiliste struktuuride moodustamise eeskirju, ning lepingu artikli 6 lõike 2 kohaste otsuste kohta, millega määratakse kindlaks teadusuuringute potentsiaaliga piirkonnad.

13. Otsuseprojektis lepingu sõlmimise kohta on artiklis 3 deklareeritud, et käesolevat lepingut ei uuendata juhul, kui lõpetatakse kas või üks EÜ ja Šveitsi vahel 21. juunil 1999 sõlmitud lepingutest, mis hõlmavad seitset konkreetset poliitikavaldkonda . Nende lepingute üle läbirääkimisi pidades ja neid lepinguid sõlmides tegi EÜ selgeks, et kõik seitse valdkonda on omavahel seotud[5] . Kuna Šveits teeb 2009. aastal otsuse inimeste vaba liikumise lepingu, mis on paketi osa, jätkamise kohta, siis tuleks taastada esialgne seos kõigi selle lepingute paketiga hõlmatud valdkondade vahel.

Ettepanek:

NÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUS

ühelt poolt Euroopa Ühenduste ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja tehnikakoostöö lepingu Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 170 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjon on pidanud ühenduste nimel läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooniga teadus- ja tehnikaalase koostöö lepingu sõlmimise üle, millega nähakse samuti ette lepingu ajutine kohaldamine alates 1. jaanuarist 2007. Ajutine kohaldamine võimaldaks Šveitsi õigussubjektidel osaleda seitsmenda raamprogrammi esimestes projektikonkurssides.

(2) Läbirääkimised lõppesid juurdelisatud lepingu sõlmimisega, mis parafeeriti 27. veebruaril 2007.

(3) Leping, mille üle komisjon läbirääkimisi pidas, tuleb alla kirjutada, pidades silmas selle võimalikku sõlmimist hilisemal kuupäeval,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

1. Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa Ühenduse nimel alla kirjutama ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja tehnikakoostöö lepingule tingimusel, et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, ning lõppaktile.

2. Komisjoni presidendil on õigus määrata isik, kes on volitatud Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel alla kirjutama ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja tehnikakoostöö lepingule tingimusel, et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, ning lõppaktile.

3. Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja tehnikakoostöö lepingut kohaldatakse ajutiselt.

Artikkel 3

1. Komisjon esitab Šveitsi ja ühenduste teadusuuringute komitees, mis on moodustatud Euroopa Ühenduste ja Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja tehnikakoostöö raamkokkuleppe[6] kohaselt, ühenduste seisukoha lepingu artikli 2 lõike 1 kohaste otsuste kohta, kuivõrd saab Šveitsis kohaldada EÜ asutamislepingu artiklite 169 ja 171 põhjal juriidiliste struktuuride moodustamise eeskirju.

2. Komisjon esitab Šveitsi ja ühenduste teadusuuringute komitees, mis on moodustatud Euroopa Ühenduste ja Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja tehnikakoostöö lepingu kohaselt, ühenduste seisukoha lepingu artikli 6 lõigete 2 ja 3 kohaste otsuste kohta, millega määratakse kindlaks piirkonnad Šveitsis, mida võib toetada eriprogrammi „Suutlikkus” tööprogrammis „Teadusuuringute potentsiaal” ettenähtud uurimistöö meetmetega.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas .

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

2007/0106 (CNS)

Ettepanek:

NÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUS

ühelt poolt Euroopa Ühenduste ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja tehnikakoostöö lepingu Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 170 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

(1) Komisjon on pidanud ühenduste nimel läbirääkimisi Šveitsi Konföderatsiooniga teadus- ja tehnikakoostöö lepingu sõlmimise üle, millega nähakse samuti ette uuendatud lepingu ajutine kohaldamine.

(2) Lepinguosaliste esindajad kirjutasid kõnealuse lepingu alla ……….. [kuupäev] Brüsselis eeldusel, et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.

(3) See leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduste ning Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja tehnikakoostöö leping on käesolevaga Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse poolt heaks kiidetud[7].

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja Euroopa Ühenduse nimel ja komisjoni president Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel esitavad lepingu artiklis 14 ettenähtud teate.

Artikkel 3

1. Kõnealune leping on seotud seitsme kokkuleppega, mis kirjutati Šveitsiga alla 21. juunil 1999 ja sõlmiti nõukogu 4. aprilli 2002. aasta otsusega.

2. Seda ei uuendata juhul, kui lõikes 1 osutatud kokkulepped lõpetatakse.

Brüssel, […]

Nõukogu nimel

eesistuja

LISA

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja tehnikakoostöö LEPING

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU

Euroopa Ühenduse nimel

ning

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON

(edaspidi „komisjon”)

Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel,

edaspidi ühiselt „ühendused”,

ühelt poolt

ning

ŠVEITSI LIIDUNÕUKOGU

Šveitsi Konföderatsiooni, edaspidi „Šveits”, nimel

teiselt poolt,

edaspidi „lepinguosalised”,

ARVESTADES, et Šveitsi ja ühenduste vahelised lähedased suhted on lepinguosalistele kasulikud;

ARVESTADES teadus- ja tehnoloogiauuringute tähtsust ühenduste ja Šveitsi jaoks ning nende vastastikust huvi teha koostööd selles valdkonnas, et paremini kasutada ressursse ja vältida asjatut dubleerimist;

ARVESTADES, et Šveits ja ühendused teostavad uurimisprogramme ühist huvi pakkuvates valdkondades;

ARVESTADES, et ühendused ja Šveits on huvitatud nende programmide raames vastastikku kasuliku koostöö tegemisest;

ARVESTADES lepinguosaliste huvi selle vastu, et soodustada oma teadusüksuste vastastikust juurdepääsu ühelt poolt Šveitsi uuringutele ja tehnoloogiaarendusele ning teiselt poolt ühenduste uuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammidele;

ARVESTADES, et Euroopa Aatomienergiaühendus ja Šveits sõlmisid 1978. aastal koostöölepingu juhitava termotuumasünteesi ja plasmafüüsika valdkonnas (edaspidi „tuumasünteesi leping”);

ARVESTADES, et lepinguosalised sõlmisid 8. jaanuaril 1986. aastal teadusliku ja tehnilise koostöö raamlepingu, mis jõustus 17. juulil 1987 (edaspidi „raamleping”);

ARVESTADES, et raamlepingu artikkel 6 sätestab, et raamlepingu sihiks olev koostöö toimub sellekohaste lepingute kaudu;

ARVESTADES, et 16. jaanuaril 2004 sõlmisid ühendused ja Šveits teadus- ja tehnikaalase koostöö lepingu,[8] mida kohaldati ajutiselt alates 1. jaanuarist 2004 ning mis jõustus 16. mail 2006;

ARVESTADES, et eespool nimetatud lepingu artikli 9 lõikes 2 on sätestatud lepingu uuendamine uuringute ja tehnoloogiaarenduse mitmeaastastes raamprogrammides osalemiseks vastastikku kokkulepitud tingimustel;

ARVESTADES, et Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamise seitsmes raamprogramm (2007–2013) (edaspidi „EÜ seitsmes raamprogramm”) võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ [9] ja määrusega (EÜ) nr 1906/2006 [10] ning nõukogu otsustega nr 2006/971/EÜ[11], 2006/972/EÜ[12], 2006/973/EÜ[13], 2006/974/EÜ[14] ja 2006/975/EÜ[15] ning Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmes raamprogramm (2007–2011), mis samuti aitab kaasa Euroopa teadusruumi loomisele, võeti vastu nõukogu otsusega nr 2006/970/Euratom[16], nõukogu määrusega (Euratom) nr 1908/2006[17] ja nõukogu otsustega nr 2006/976/Euratom[18] ja 2006/977/Euratom[19] (edaspidi „EÜ ja Euratomi seitsmendad raamprogrammid”);

ARVESTADES, et käesolev leping ja selle alusel toimuv tegevus ei piira ühenduste asutamislepingute sätteid ega mõjuta liikmesriikide õigust arendada Šveitsiga kahepoolseid suhteid teaduse, tehnoloogia ning uurimis- ja arendustegevuse valdkonnas ning sõlmida vajaduse korral sellekohaseid lepinguid,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Sisu

1. Käesolevas lepingus sätestatakse tingimused ja menetlus, mille kohaselt Šveits osaleb EÜ ja Euratomi seitsmendate raamprogrammide kogu rakendamises, ilma et see piiraks tuumasünteesi lepingu tingimusi.

Šveitsis asutatud õigussubjektid võivad osaleda EÜ ja Euratomi seitsmendate raamprogrammide kõikides programmides.

2. Šveitsi õigussubjektid võivad osaleda ühenduste Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuses, kuivõrd see osalemine pole hõlmatud lõikega 1.

3. Ühendustes asutatud õigussubjektid, sh Teadusuuringute Ühiskeskus, võivad osaleda Šveitsi uurimisprogrammides ja/või projektides, mille teemad on samaväärsed EÜ ja Euratomi seitsmendate raamprogrammide programmidega.

4. Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendab õigussubjekt füüsilist isikut või juriidilist isikut, kes on asutatud tegevuskoha riikliku õiguse või ühenduse õiguse kohaselt, kellel on iseseisev õigusvõime ja õigus omada enda nimel mis tahes õigusi ja kohustusi. Mõiste hõlmab muu hulgas ülikoole, teadusorganisatsioone, tööstusettevõtteid, sealhulgas väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid, ning üksikisikuid.

Artikkel 2

Koostöövormid

Koostöövormid võivad olla järgmised.

1. Šveitsi õigussubjektide osalemine kõikides EÜ ja Euratomi seitsmendate raamprogrammide alusel vastuvõetud eriprogrammides vastavalt tingimustele, mis on sätestatud ettevõtjate, teaduskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse teadusuuringutes, tehnoloogia arendamises ja tutvustamises ning Euroopa Aatomienergiaühenduse teadus- ja koolitustegevuses osalemise eeskirjades.

Kui ühendus võtab vastu sätted Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 169 ja 171 rakendamiseks, lubatakse Šveitsil osaleda nende sätete alusel moodustatud juriidilistes struktuurides vastavalt eeskirjadele, mis võetakse vastu nende juriidiliste struktuuride moodustamiseks, ja tingimusel, et neid eeskirju saab kohaldada Šveitsis. Otsuse nende eeskirjade kohaldatavuse kohta Šveitsis teeb Šveitsi ja ühenduste teadusuuringute komitee.

Šveitsis asutatud õigussubjektid võivad osaleda Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklitel 169 ja 171 põhinevates kaudsetes meetmetes.

2. Šveitsi rahaline panus EÜ ja Euratomi seitsmendate raamprogrammide rakendamiseks vastu võetud programmide eelarvetesse on määratletud artikli 5 lõikes 2.

3. Ühenduste õigussubjektide osalemise Šveitsi uurimisprogrammides ja/või liidunõukogu otsustatud projektides nende teemade raames, mis on samaväärsed EÜ ja Euratomi seitsmendate raamprogrammide omadega, vastavalt asjakohastes Šveitsi eeskirjades sätestatud tingimustele ja konkreetsele lepingule projekti partnerite ja vastava Šveitsi programmi juhtkonna vahel. Ühenduste õigussubjektid, kes osalevad Šveitsi uurimisprogrammides ja/või projektides, katavad ise oma kulud, sealhulgas oma suhtelise osa projektide üld- ja halduskuludest.

4. Lisaks EÜ ja Euratomi seitsmendate raamprogrammide ning Šveitsi programmide ja/või projektide rakendamist käsitleva teabe ja dokumentatsiooni õigeaegsele vahetamisele võib lepinguosaliste vaheline koostöö toimuda alljärgnevates vormides:

a) vahetatakse regulaarselt arvamusi Šveitsi ja ühenduste teaduspoliitika suundade ja prioriteetide ning kavade kohta;

b) arutatakse koostööväljavaateid ja arenguvõimalusi;

c) vahetatakse õigeaegselt teavet Šveitsi ja ühenduste uurimisprogrammide ja projektide rakendamise ning vastavalt käesolevale lepingule teostatud tööde tulemuste kohta;

d) korraldatakse ühisnõupidamisi;

e) korraldatakse teadustöötajate, inseneride ja tehnikute külastusi ja vahetust;

f) arendatakse korrapärast ja ka pärast projekti lõppu jätkuvat suhtlemist Šveitsi ja ühenduste programmi- ja projektijuhtide vahel;

g) asjatundjad osalevad seminaridel, sümpoosionidel ja töörühmades.

Artikkel 3

Kohandamine

Koostööd võib lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel igal ajal kohandada ja edasi arendada.

Artikkel 4

Intellektuaalomandiga seotud õigused ja kohustused

1. Kui A lisast ja kohaldatavast õigusest ei tulene teisiti, on Šveitsi õigussubjektidel, kes osalevad ühenduse teadusprogrammides, sellisest osalemisest tuleneva teabe ja intellektuaalomandi omandilise kuuluvuse, kasutamise ja levitamise suhtes samasugused õigused ja kohustused kui ühenduste õigussubjektidel. Käesolevat sätet ei kohaldata selliste projektide tulemuste suhtes, mida alustati enne käesoleva lepingu ajutist kohaldamist.

2. Kui A lisast ja kohaldatavast õigusest ei tulene teisiti, on ühenduste õigussubjektidel, kes vastavalt artikli 2 lõikele 3 osalevad Šveitsi uurimisprogrammides ja/või projektides, sellisest osalemisest tuleneva teabe ja intellektuaalomandi omandilise kuuluvuse, kasutamise ja levitamise suhtes samasugused õigused ja kohustused kui Šveitsi õigussubjektidel, kes osalevad kõnealustes programmides ja/või projektides.

Artikkel 5

Finantssätted

1. Ühenduste poolt enne käesoleva lepingu ajutist kohaldamist EÜ ja Euratomi seitsmendate raamprogrammide alusel võetud kohustused ja ka vastavalt neile kohustustele sooritatud maksed ei too Šveitsi jaoks kaasa rahalise panuse tegemise kohustust. Šveitsi rahaline panus seoses EÜ ja Euratomi seitsmendates raamprogrammides osalemisega kinnitatakse võrdeliselt ja lisaks summale, mis on igal aastal Euroopa ühenduste üldeelarves määratud kohustuste assigneeringutena selleks, et täita komisjoni rahalised kohustused, mis tulenevad käesoleva lepinguga hõlmatud programmide ja tegevuste teostamiseks, juhtimiseks ja toimumiseks vajalikust tööst.

2. Suhtarvu, mis määrab Šveitsi rahalise panuse suuruse EÜ ja Euratomi seitsmendatesse raamprogrammidesse, v.a tuumasünteesi programm, saamiseks leitakse turuhindades arvutatud Šveitsi sisemajanduse kogutoodangu suhe Euroopa Liidu liikmesriikide turuhindades arvutatud sisemajanduse kogutoodangu summasse. Šveitsi toetus tuumasünteesi programmile arvutatakse ka edaspidi vastavalt sellekohasele lepingule. Kõnealused suhtarvud arvutatakse Eurostati viimaste statistiliste andmete põhjal, mis on Euroopa Liidu sama aasta üldeelarve esialgse projekti avaldamise ajal kättesaadavad.

3. Šveitsi rahalist panust käsitlevad eeskirjad on sätestatud B lisas.

Artikkel 6

Šveitsi ja ühenduste teadusuuringute komitee

1. Vastavalt raamlepingule asutatud Šveitsi ja ühenduste teadusuuringute komitee ülesandeks on jälgida ja hinnata käesoleva lepingu täitmist ja tagada, et see toimuks nõuete kohaselt. Kõigi käesoleva lepingu rakendamise või tõlgendamisega seotud probleemidega pöördutakse kõnealuse komitee poole.

2. Komitee võib Šveitsi palvel määrata kindlaks piirkonnad Šveitsis, mille puhul on täidetud nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 [20] artikli 5 lõikes 1 esitatud kriteeriumid ja mida seega võib toetada programmi „Suutlikkus” tööprogrammis „Teadusuuringute potentsiaal” ettenähtud uurimistöö meetmetega.

3. Komitee võib otsustada muuta C lisas sisalduvaid viiteid ühenduse õigusaktidele.

Artikkel 7

Osalemine

1. Ilma et see piiraks artikli 4 sätete kohaldamist, on EÜ ja Euratomi seitsmendates raamprogrammides osalevatel Šveitsi õigussubjektidel samasugused lepingulised õigused ja kohustused kui ühenduste õigussubjektidel.

2. Šveitsi õigussubjektide puhul kohaldatakse ettepanekute esitamise ja hindamise ning ühenduse programmide alusel toetuslepingute ja lepingute määramise ja sõlmimise suhtes samu tingimusi, mida kohaldatakse samade programmide alusel ühenduste õigussubjektidega sõlmitavate toetuslepingute ja lepingute puhul.

3. Šveitsi õigussubjektid võivad saada laene, millega Euroopa Investeerimispank toetab EÜ seitsmenda raamprogrammi teaduslike eesmärkide saavutamist.

4. Hindajate või kohtunike valimisel ühenduse teadus- ja tehnoloogiaarenduse programmide täitmiseks võetakse kaalumisele sobiv arv Šveitsi eksperte, arvestades seda, kas neil on vajalikud oskused ja teadmised neile antavate ülesannete täitmiseks.

5. Ilma et see piiraks artikli 1 lõike 3, artikli 2 lõike 3 ja artikli 4 lõike 2 sätete, olemasolevate eeskirjade ja töökorra kohaldamist, võivad ühenduste õigussubjektid osaleda artikli 2 lõikes 3 osutatud Šveitsi uurimisprogrammide programmides ja/või projektides võrdsetel tingimustel Šveitsi partneritega. Šveitsi ametiasutused võivad ühe või mitme ühenduste õigussubjekti projektis osalemise tingimuseks seada vähemalt ühe Šveitsi õigussubjekti osalemise.

Artikkel 8

Inimeste liikumine

Lepinguosalised tagavad kooskõlas kehtivate eeskirjade ja lepingutega piiratud arvu käesoleva lepinguga hõlmatud tegevustes osalevate teadlaste Šveitsi ja ühendustesse sisenemise ning seal viibimise, kuivõrd see on möödapääsmatu kõnealuse tegevuse edukaks teostamiseks.

Artikkel 9

Muutmine ja edasine koostöö

1. Kui ühendused muudavad või pikendavad oma uurimisprogramme, siis võidakse käesolevat lepingut vastastikku kokku lepitud tingimustel muuta või pikendada. Lepinguosalised vahetavad teavet ja arvamusi kõigi selliste muudatuste või pikendamiste kohta, samuti vahetatakse teavet kõigis küsimustes, mis otseselt või kaudselt mõjutavad koostööd Šveitsiga EÜ ja Euratomi seitsmendate raamprogrammidega hõlmatud valdkondades. Šveitsile teatatakse muudetud või pikendatud programmide täpne sisu kahe nädala jooksul alates nende vastuvõtmisest ühenduste poolt. Uurimisprogrammide sellise muutmise või pikendamise korral võib Šveits käesoleva lepingu lõpetada kuuekuulise etteteatamisega. Lepinguosalised teatavad kõigist käesoleva lepingu lõpetamise või pikendamise kavatsustest kolme kuu jooksul pärast ühenduste otsuse vastuvõtmist.

2. Kui ühendused võtavad vastu uued mitmeaastased uuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammid, siis võidakse käesolevat lepingut lepinguosaliste poolt vastastikku kokku lepitud tingimustel pikendada või muuta. Lepinguosalised vahetavad teavet ja arvamusi selliste programmide ettevalmistamise kohta või muu poolelioleva või tulevase uurimistegevuse kohta Šveitsi ja ühenduste teadusuuringute komitee kaudu.

Artikkel 10

Suhe muudesse rahvusvahelistesse lepingutesse

1. Käesoleva lepingu sätteid kohaldatakse ilma, et see piiraks ühele lepinguosalisele siduvate muude rahvusvaheliste lepingutega antud eeliseid, mis on ette nähtud ainult kõnealuse lepinguosalise õigussubjektidele.

2. EÜ seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud muus riigis (assotsieerunud riigis) asutatud õigussubjektil on käesoleva lepingu alusel samasugused õigused ja kohustused kui liikmesriigis asutatud õigussubjektil tingimusel, et assotsieerunud riik, milles õigussubjekt on asutatud, on nõustunud andma Šveitsi õigussubjektidele samasugused õigused ja kohustused.

Artikkel 11

Territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumidel, millel kohaldatakse ühenduste asutamislepinguid, ja vastavalt kõnealustes lepingutes sätestatud tingimustele, ning teiselt poolt Šveitsi territooriumil.

Artikkel 12

Lisad

A, B ja C lisad moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 13

Muutmine ja lõpetamine

1. Käesolevat lepingut kohaldatakse EÜ ja Euratomi seitsmendate raamprogrammide kestuse jooksul.

2. Käesolevat lepingut võib muuta ainult kirjalikult mõlema lepinguosalise nõusolekul. Muudatuste jõustumise menetlus on sama mis käesoleva lepingu suhtes kohaldatav menetlus.

3. Kumbki lepinguosaline võib kuuekuulise kirjaliku etteteatamisega käesoleva lepingu igal ajal lõpetada.

4. Käesoleva lepingu lõpetamise ja/või tähtaja möödumise ajal pooleli olevaid projekte ja tegevust jätkatakse kuni nende lõpuleviimiseni käesolevas lepingus sätestatud tingimustel. Lepinguosalised lepivad vastastikku kokku kõigi muude käesoleva lepingu lõpetamise tagajärgede suhtes.

Artikkel 14

Jõustumine ja ajutine kohaldamine

1. Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad heaks käesoleva lepingu sõlmimise vastavalt oma kehtivatele eeskirjadele. Käesolev leping jõustub päeval, mil lepinguosalised teatavad selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Seda kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2007.

2. Juhuks, kui üks lepinguosaline teatab teisele, et ta lepingut ei sõlmi, lepitakse käesolevaga kokku järgnevas:

- ühendused tagastavad Šveitsile viimase poolt kooskõlas artikli 2 lõikega 2 makstud toetuse Euroopa Liidu üldeelarvesse,

- siiski arvatakse eespool nimetatud tagastatavast summast maha ühenduste poolt eraldatud summad Šveitsi juriidiliste isikute osalemiseks kaudsetes meetmetes, sh artikli 2 lõikes 1 sätestatud eraldised,

- projektid ja tegevused, mida on alustatud ajutise kohaldamise ajal ja mis eespool nimetatud teate ajal kestavad, jätkuvad kuni nende lõpetamiseni käesolevas lepingus sätestatud tingimustel.

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

A LISA

INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSTE JAGAMISE PÕHIMÕTTED

I. REGULEERIMISALA

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: „intellektuaalomand” – Stockholmis 14. juulil 1967 sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2 määratletud intellektuaalomand;

„teadmised” – tulemused, sealhulgas teave, olenemata sellest, kas neid saab kaitsta, samuti autoriõigused või kõnealuse teabega seotud õigused, mis tulenevad patendi, tööstusnäidise, sordiaretuse või neid täiendava kaitse tunnistuse väljaandmise taotlustest või väljaandmisest või muust samalaadsest kaitsest.

II. LEPINGUOSALISTE ÕIGUSSUBJEKTIDE INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED

1. Kumbki lepinguosaline tagab, et käesoleva lepingu kohases tegevuses osaleva teise lepinguosalise õigussubjektide intellektuaalomandi õigused ja osalemisest tulenevad või sellega seotud õigused ja kohustused on kooskõlas lepinguosaliste suhtes kohaldatavate asjakohaste rahvusvaheliste konventsioonidega, kaasa arvatud TRIPS-leping (Maailma Kaubandusorganisatsiooni hallatav intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping), Berni konventsioon (1971. aasta Pariisi akt) ja Pariisi konventsioon (1967. aasta Stockholmi akt).

2. Šveitsi õigussubjektidel, kes osalevad EÜ ja Euratomi seitsmendate raamprogrammide kaudsetes meetmetes, on kooskõlas punktiga 1 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 2321/2002, muudetud 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1906/2006, nõukogu määruses (Euratom) nr 2322/2002, muudetud nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (Euratom) nr 1908/2006, ja Euroopa Ühendusega sõlmitud toetuslepingus ja/või lepingus sätestatud tingimustele intellektuaalomandiga seotud õigused ja kohustused. Kui Šveits osaleb EÜ seitsmenda raamprogrammi kaudsetes meetmetes, mida rakendatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 169 ja 171 kohaselt, on Šveitsil intellektuaalomandiga seoses samasugused õigused ja kohustused kui asjaomastes meetmetes osalevatel liikmesriikidel, nagu on esitatud asjaomastes sätetes.

3. Šveitsi uurimisprogrammides ja/või projektides osalevatel ühenduse õigussubjektidel on, kooskõlas punktiga 1 intellektuaalomandiga seoses samasugused õigused ja kohustused kui kõnealustes programmides või projektides osalevatel Šveitsi õigussubjektidel.

III. LEPINGUOSALISTE INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED

1. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse teadmiste suhtes, mille lepinguosalised on loonud käesoleva lepingu artikli 2 lõike 4 kohase tegevuse käigus, järgmisi eeskirju:

a) teadmised loonud lepinguosaline on kõnealuste teadmiste omanik. Kui lepinguosaliste osa teadmisi loonud tegevuses ei ole võimalik kindlaks määrata, kuuluvad need teadmised neile ühiselt;

b) lepinguosaline, kelle omandis asjakohased teadmised on, võimaldab teisel lepinguosalisel neid teadmisi kasutada käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 4 nimetatud tegevuses. Teadmiste kasutusõigused antakse ilma kasutustasuta.

2. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste teaduskirjanduse suhtes järgmisi eeskirju:

a) kui lepinguosaline avaldab käesoleva lepingu kohasest tegevusest tulenevaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid, teavet ja tulemusi ajakirjade, artiklite, aruannete või raamatute, sealhulgas audiovisuaalsete teostena ja tarkvara kujul, on teisel lepinguosalisel õigus saada ülemaailmne, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste teoste tõlkimiseks, kohandamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks;

b) kõigile autoriõigusega kaitstavaid andmeid ja teavet sisaldavatele eksemplaridele, mida levitatakse avalikult ja mis on koostatud käesoleva jao alusel, märgitakse teose autori või autorite nimi või nimed, välja arvatud juhul, kui autor on selgesõnaliselt keelanud oma nime nimetada. Samuti on eksemplaridel selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta.

3. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste avaldamata teabe suhtes järgmisi eeskirju:

a) teisele lepinguosalisele käesoleva lepingu kohase tegevusega seotud teabe edastamisel määrab kumbki lepinguosaline kindlaks teabe, mille avaldamist ta ei soovi;

b) teabe vastu võtnud lepinguosaline võib omal vastutusel edastada avaldamata teavet oma alluvuses olevatele asutustele või isikutele käesoleva lepingu rakendamisega seotud konkreetsetel eesmärkidel;

c) avaldamata teavet andnud lepinguosalise eelneval kirjalikul nõusolekul võib teabe saanud lepinguosaline levitada sellist teavet laiemalt kui oleks muidu lubatud alapunktiga b. Lepinguosalised teevad koostööd, et arendada välja menetlus laialdasemat levitamist võimaldava eelneva kirjaliku nõusoleku küsimiseks ja saamiseks, ning kumbki lepinguosaline annab selle nõusoleku sellises ulatuses, mida lubavad tema riigi poliitika, eeskirjad ja seadused;

d) käesoleva lepingu alusel lepinguosaliste esindajate korraldatud seminaridel või muudel kohtumistel esitatud dokumenteerimata avaldamata või muud konfidentsiaalset teavet või töötajate töölevõtmisest, teadusrajatiste kasutamisest või kaudsetest meetmetest tulenevat teavet käsitletakse konfidentsiaalse teabena tingimusel, et sellise avaldamata või muu konfidentsiaalse või piiratud levikuga teabe vastuvõtjat on enne teabe andmist teavitatud antava teabe konfidentsiaalsusest vastavalt alapunktile a;

e) kumbki lepinguosaline püüab tagada, et talle alapunktide a ja d kohaselt teatavaks saanud avaldamata teabe suhtes kohaldatakse nimetatud punktides sätestatud järelevalvet. Kui ühele lepinguosalistest saab teatavaks, et ta ei suuda kindlasti või tõenäoliselt täita alapunktide a ja d sätteid levitamisest hoidumise kohta, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega asjakohaste meetmete võtmiseks.

B LISA

KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLIS 5 OSUTATUD ŠVEITSI RAHALIST PANUST KÄSITLEVAD EESKIRJAD

I. RAHALISE PANUSE SUURUSE MÄÄRAMINE

1. Komisjon edastab Šveitsile koos asjakohase taustamaterjaliga niipea kui võimalik ja hiljemalt iga aasta 1. septembril:

a) Euroopa Liidu üldeelarve esialgse projekti kulude kalkulatsioonis mõlemale raamprogrammile määratud kulukohustuste assigneeringute summad;

b) esialgse eelarveprojekti kohase osamaksu arvestusliku suuruse, mis vastab Šveitsi osalusele mõlemas raamprogrammis. Hõlbustamaks sisemisi eelarvestamise menetlusi, väljastavad komisjoni teenistused siiski vastavad esialgsed arvud hiljemalt iga aasta 31. mail.

2. Niipea kui üldeelarve on lõplikult vastu võetud, teatab komisjon Šveitsile kulude kalkulatsioonis sisalduvad eespool nimetatud summad, mis vastavad Šveitsi osalusele.

II. MAKSMISE KORD

1. Hiljemalt iga eelarveaasta juunis ja novembris esitab komisjon Šveitsile rahastamisnõude, mis vastab käesoleva lepingu kohasele Šveitsi panusele. Kummagi rahastamisnõudega nähakse ette vastavalt kuue kaheteistkümnendiku maksmine Šveitsi panusest mitte hiljem kui 30 päeva pärast asjaomase rahastamisnõude kättesaamist. Mõlema raamprogrammi viimasel aastal tasutakse siiski kogu Šveitsi panusesumma hiljemalt 30 päeva pärast rahastamisnõude kättesaamist.

2. Šveitsi rahaline panus väljendatakse ja makstakse eurodes.

3. Šveits tasub oma käesoleva lepingu kohase osamaksu punktis 1 esitatud ajakava kohaselt. Maksega viivitamisel tuleb maksta viivist, mille määr on võrdne ühe kuu Euroopa pankadevahelise rahaturu noteeritud euro intressiga (EURIBOR), nii nagu see on avaldatud Telerate'i süsteemi leheküljel 248. Intressimäärale lisandub 1,5 protsendipunkti iga viivitatud kuu kohta. Suurendatud määra kohaldatakse kogu viivituse kestuse ulatuses. Viivist tuleb siiski maksta üksnes juhul, kui makse tasutakse rohkem kui 30 päeva pärast punktis 1 osutatud maksetähtaega.

4. Reisikulud, mida Šveitsi esindajad ja eksperdid kannavad teaduskomiteede töös osalemiseks ning mõlemas raamprogrammis osalejad nende rakendamiseks, hüvitab komisjon samadel alustel ja samas korras, mida praegu kohaldatakse ühenduste liikmesriikide esindajate ja ekspertide suhtes.

III. RAKENDAMISE TINGIMUSED

1. Käesoleva lepingu artikli 5 kohane Šveitsi rahaline panus mõlemasse raamprogrammi jääb asjakohasel eelarveaastal tavaliselt muutumatuks.

2. Iga eelarveaasta (n) kontode sulgemise ajal täpsustab komisjon tulude ja kulude aruande koostamise raames Šveitsi osalusega seotud kontosid, võttes arvesse muudatusi, mis on eelarveaasta jooksul toimunud ülekannete, maksete tühistamiste, üleviimiste, või lisa- ja paranduseelarvete tagajärjel.

Selliseid täpsustusi tehakse aasta n+1 esimese makse tegemise ajal. Viimane selline täpsustus tehakse siiski hiljemalt juulis, neljandal aastal pärast mõlema raamprogrammi lõppu. Šveitsi maksed kantakse Euroopa ühenduste programmidesse eelarvelaekumistena, mis märgitakse Euroopa Liidu üldeelarve tulude kalkulatsiooni asjakohastesse rubriikidesse.

IV. TEAVE

1. Hiljemalt iga eelarveaasta (n+1) 31. mail koostatakse ja esitatakse Šveitsile teadmiseks mõlema raamprogrammi assigneeringute aruanne eelnenud eelarveaasta (n) kohta komisjoni tulude ja kulude aruande vormis.

2. Komisjon edastab Šveitsile kogu muu üldise finantsteabe, mis on seotud mõlema raamprogrammi rakendamisega ja mis tehakse kättesaadavaks liikmesriikidele.

C LISA

FINANTSKONTROLL KÄESOLEVA LEPINGUGA HÕLMATUD ÜHENDUSE PROGRAMMIDES OSALEVATE ŠVEITSI ISIKUTE ÜLE

I. OTSESUHTLUS

Komisjon suhtleb otse EÜ ja Euratomi seitsmendates raamprogrammides osalevate Šveitsis registreeritud juriidiliste isikute ja nende alltöövõtjatega. Nad võivad esitada otse komisjonile kogu asjakohase teabe ja dokumentatsiooni, mida nad peavad esitama käesolevas lepingus osutatud juriidiliste dokumentide ja viimaste rakendamiseks sõlmitud toetuslepingute ja lepingute alusel.

II. AUDITEERIMINE

1. Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, muudetud nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006[21], ja komisjoni määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, muudetud komisjoni 7. augusti 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) 1248/2006[22], ning muudele käesolevas lepingus osutatud eeskirjadele võib Šveitsis registreeritud programmis osalejatega sõlmitavates toestuslepingutes ja lepingutes ette näha teaduslikke, finants-, tehnoloogilisi või muid auditeid, mida komisjoni esindajad või muud komisjoni volitatud isikud võivad teostada osalejate või nende alltöövõtjate tegutsemiskohas igal ajal.

2. Komisjoni esindajatele või muudele komisjoni volitatud isikutele tagatakse auditite teostamiseks vajalik juurdepääs tegevuskohtadele, objektidele ja dokumentidele ning kogu vajalikule teabele, sh elektroonilisel kujul olevale teabele. Selline juurdepääsuõigus peab olema selgesõnaliselt sätestatud käesolevas lepingus osutatud juriidiliste dokumentide rakendamiseks sõlmitavates toetuslepingutes ja lepingutes.

3. Euroopa Kontrollikojal on samad õigused kui komisjonil.

4. Vastavalt kõnealustes toetuslepingutes ja lepingutes sätestatud tingimustele võidakse auditeid läbi viia pärast EÜ ja Euratomi seitsmendate raamprogrammide või käesoleva lepingu lõppemist.

5. Šveitsi territooriumil läbiviidavast auditist teavitatakse eelnevalt Šveitsi föderaalset finantskontrolli. Selline teatamine ei ole auditite teostamise õiguslikuks eeltingimuseks.

III. KOHAPEALNE KONTROLL

1. Käesoleva lepingu raames on komisjonil (OLAF) õigus teostada Šveitsi territooriumil kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, vastavalt nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96[23] ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1073/1999 esitatud tingimustele ja korrale.

2. Kohapealne kontroll ja inspekteerimine valmistatakse ette ja viiakse läbi komisjoni poolt tihedas koostöös Šveitsi föderaalse finantskontrolli või muu pädeva Šveitsi asutusega, mille on määranud Šveitsi föderaalne finantskontroll, kellele teatakse piisavalt varakult kontrollide ja inspekteerimiste objekt, eesmärk ja õiguslik alus, nii et nad saaksid anda kogu vajalikku abi. Seda silmas pidades võivad pädevate Šveitsi asutuste ametnikud osaleda kohapealses kontrollis ja inspekteerimises.

3. Kui asjaomased Šveitsi asutused soovivad, võivad kohapealse kontrolli ja ülevaatuse läbi viia komisjon ja kõnealused asutused ühiselt.

4. Kui EÜ ja Euratomi seitsmendates raamprogrammides osalejad takistavad kohapealset kontrolli või inspekteerimist, siis Šveitsi asutused, tegutsedes kooskõlas oma riigi õigusnormidega, annavad komisjoni inspektoritele sellist abi, mis võimaldab viimastel täita oma kohustusi seoses kohapealse kontrolli või inspekteerimisega.

5. Komisjon edastab võimalikult kiiresti Šveitsi föderaalsele finantskontrollile kõik asjaolud või kahtlused eeskirjade eiramise kohta, millest ta on kohapealse kontrolli või ülevaatuse käigus teada saanud. Igal juhul on komisjon kohustatud eespool nimetatud asutust teavitama selliste kontrollimiste ja inspekteerimiste tulemustest.

IV. TEAVE JA KONSULTATSIOONID

1. Käesoleva lisa asjakohaseks rakendamiseks vahetavad pädevad Šveitsi ja ühenduse asutused regulaarselt teavet ning peavad konsultatsioone, kui üks lepinguosaline seda nõuab.

2. Šveitsi pädevad asutused teatavad komisjonile viivitamata igast asjaolust või kahtlusest, millest nad on teada saanud seoses käesolevas lepingus osutatud juriidiliste dokumentide rakendamiseks sõlmitud lepingutoetuste või lepingute sõlmimisel või kohaldamisel tehtud rikkumistega.

V. KONFIDENTSIAALSUS

Käesolevast lisast tuleneva mis tahes vormis edastatud või saadud teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja sellele laieneb kaitse, mis on Šveitsi õiguse kohaselt ette nähtud samalaadsele teabele ning sisaldub ühenduse ametiasutuste suhtes kohaldatavates vastavates sätetes. Seda teavet võib edastada ainult sellistele isikutele ühenduse ametiasutustes, liikmesriikides või Šveitsis, kelle ülesanded seda nõuavad, samuti ei tohi seda teavet kasutada muul eesmärgil kui lepinguosaliste finantshuvide tõhusaks kaitsmiseks.

VI. HALDUSMEETMED JA TRAHVID

Ilma et see piiraks Šveitsi kriminaalõiguse kohaldamist, võib komisjon rakendada haldusmeetmeid ja trahve, mis on ette nähtud määrustes (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, ja (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, muudetud 7. augusti 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1248/2006, ning nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta[24].

VII. SISSENÕUDMINE JA JÕUSTAMINE

EÜ seitsmenda raamprogrammi alusel käesoleva lepingu reguleerimisalas tehtud komisjoni otsused, millega seatakse rahalised kohustused subjektidele, v.a riigid, kuuluvad Šveitsis jõustamisele. Täitekorraldus antakse välja ning selle suhtes ei kohaldata muud kontrolli, kui et Šveitsi valitsuse määratud asutused peavad selle autentsust kinnitama. Šveitsi valitsus teavitab komisjoni oma määratud asutustest. Jõustamine toimub kooskõlas Šveitsis kehtiva menetlusega. Täitekorralduse õiguspärasuse üle on õigus otsustada Euroopa Ühenduste Kohtul. Samadel tingimustel jõustatakse Euroopa Ühenduste Kohtu otsused, mis on tehtud EÜ ja Euratomi seitsmendate raamprogrammide alusel sõlmitud lepingus sisalduva vahekohtuklausli alusel.

Täievolilised esindajad, kes esindavad

EUROOPA ÜHENDUST

ning

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI,

olles kohtunud ……….. [kuupäeval] ………… [kohas], et kirjutada alla ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja tehnikakoostöö leping, võtsid vastu järgneva ühisdeklaratsiooni, mis on lisatud käesolevale lõppaktile:

lepingupoolte ühisdeklaratsioon tiheda dialoogi arendamise kohta EÜ asutamislepingu artiklite 169 ja 171 rakendamiseks loodavate uute struktuuride alal.

Seejuures võtsid nad teadmiseks järgnevad deklaratsioonid, mis on lisatud käesolevale lõppaktile:

nõukogu deklaratsioon Šveitsi osalemise kohta komiteedes;

ühenduste deklaratsioon ELi teadlaste kohtlemise kohta Šveitsis käesoleva lepingu alusel.

Alla kirjutatud …………………

Euroopa Ühenduste nimel: | Šveitsi Konföderatsiooni nimel: |

LEPINGUPOOLTE ÜHISDEKLARATSIOON TIHEDA DIALOOGI ARENDAMISE KOHTA EÜ ASUTAMISLEPINGU ARTIKLITE 169 JA 171 RAKENDAMISEKS LOODAVATE UUTE STRUKTUURIDE ALAL

Lepinguosalised deklareerivad, et käesoleva lepingu artikli 2 lõike 1 nõuetekohase rakendamise tagamiseks teavitatakse Šveitsi Konföderatsiooni aegsasti ja vajalikul viisil ettevalmistustöödest EÜ asutamislepingu artiklite 169 ja 171 kohaste struktuuride moodustamiseks, mis rakendatakse seitsmendate raamprogrammide alusel.

NÕUKOGU DEKLARATSIOON ŠVEITSI OSALEMISE KOHTA KOMITEEDES

Nõukogu nõustub, et Šveitsi esindajad võivad, kuivõrd arutatavad küsimused on nendega seotud, viibida vaatlejatena järgmiste organite koosolekutel:

- kõik EÜ ja Euratomi seitsmendate raamprogrammide kohaselt moodustatud komiteed, kaasa arvatud teadus- ja tehnikauuringute komitee (CREST),

- Teadusuuringute Ühiskeskuse juhatajate nõukogu.

Šveitsi esindajad ei viibi nende komiteede hääletamise juures.

ÜHENDUSTE DEKLARATSIOON ELi TEADLASTE KOHTLEMISE KOHTA ŠVEITSIS KÄESOLEVA LEPINGU ALUSEL

Ühendused eeldavad, et Euroopa Liidu iga liikmesriigi kodanikele antavate elamislubade arvu kõrgeima piirmäära rakendamisel ei võta Šveits selle kõrgeima piirmäära arvutamisel arvesse osalevatele teadlastele väljaantud elamislubasid. Ühendused eeldavad ka, et projektides osalevatele ja Teadusuuringute Ühiskeskuses töötavatele teadlastele laienevad võrdselt Euratomi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud juhitava termotuumasünteesi ja plasmafüüsika alase koostöölepingu (EÜT L 242/1, 4.9.1978) artikli 12 lõike 3 sätted.

ŠVEITSI VALITSUSE DEKLARATSIOON

Šveitsi valitsus arvestab, et ühenduste deklaratsioon ELi teadlaste kohtlemise kohta Šveitsis käesoleva lepingu alusel ei piira lepinguosaliste õigusi ega kohustusi, mis tulenevad käesolevast lepingust ja Šveitsi seadustest.

Eelnõu:

FINANTSSELGITUS

1. ETTEPANEKU NIMETUS

Nõukogu ja komisjoni otsuse projekt ühelt poolt Euroopa Ühenduste ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni teadus- ja tehnikakoostöö lepingu Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel allakirjutamise ja sõlmimise kohta.

2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIK

Poliitilise strateegia töötavad välja ja tegevust koordineerivad eelkõige järgmised peadirektoraadid: RTD, JRC, ENTR, INFSO ja TREN.

3. EELARVEREAD

3.1 Eelarveread (tegevusassigneeringute read ja nendega seonduvad tehnilise ja haldusabi read (endised B..A read)), sh järgmised nimetused:

- Šveitsi õigussubjektide osalemine kaudsetes meetmetes ja ka lepingu rakendamisega seotud kulud (Euroopa ekspertide ja komisjoni ametnike reisikulud seoses komandeeringute, töörühmade, seminaride ja koosolekutega) kaetakse Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammide eriprogrammide konkreetsetest eelarverubriikidest (XX 01.05.03);

- Šveitsi osalus

Peatükk 6013 (6. jaotis, tulu), artiklid 10.02.02, 10.03.02, 02.04.03, 06.06.04, 08.21.04, 09.04.02, (kulu).

Šveitsi osamaks raamprogrammide eelarvesse on võrdeline tema sisemajanduse kogutoodanguga, võrreldes liidu sisemajanduse kogutoodanguga (vt lisa).

3.2. Meetme ja finantsmõju kestus

Alates 1. jaanuarist 2007 EÜ seitsmenda raamprogrammi kehtivusajaks vastavalt lepingu artiklile 13.

3.3. Eelarve tunnusjooned ( lisage vajadusel ridu ):

Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksud | Finantsperspektiivi rubriik |

xx01.05.03 | Mitte-kohustus-lik | Liigen-damata[25] | EI | JAH | JAH | Nr 3 |

4. ÜLEVAADE VAHENDITEST

4.1 Rahalised vahendid

4.1.1. Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

…………………… | f |

Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasrahastamine) KOKKU | a+c+d+e+f |

4.1.2 Kooskõla finantsplaneeringuga

x Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.

( Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.

( Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe[29] sätete kohaldamine (st paindlikkusinstrument või finantsperspektiivi läbivaatamine).

4.1.3 Finantsmõju tuludele

( Ettepanekul puudub finantsmõju tuludele.

x Ettepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:

Hinnanguline panus 7. raamprogrammide eelarvesse EUROSTATi väljaande „Statistics in focus – Theme 2” kohaselt:

Märkus : Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.

N.B.:

- arvutus põhineb EL 27 esialgsel 2007. aasta eelarve projektil kuni 2007. aasta lõpliku eelarve vastuvõtmiseni ja õiguslike aluste läbivaatamiseni;

- proportsionaalsuse suhtarve aastateks 2008 kuni 2013 korrigeeritakse vastavalt sisemajanduse kogutoodangu muutumisele iga esialgse eelarveprojekti avaldamise ajal;

- Tuumasünteesi programmi puhul on arvestatud üksnes tegevuskulusid. Vastavaid halduskulusid ei nõuta sisse iga meetme kaupa, vaid kogu Euratomi raamprogrammi kui terviku kohta, vastavalt tegevuspõhise eelarvestamise struktuurile.

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Enne meetme rakendamist [aasta n-1] | Olukord pärast meetme rakendamist |

B*, C*/AST |

Šveitsi SKT | 288 852,7 |

Suhtarv – tuumasünteesi programmi arvestamata – tuumasünteesi programm | 2,751% 2,678% |

Hinnanguline osamaks (miljonit eurot)

Aasta | Eelarve | Hinnanguline osamaks kokku |

2007 | 5 233,633 (EÜ ja Euratom, ilma tuumasünteesi programmi arvestamata) 252,567 (tuumasünteesi programm) | 143,977 6,764 |

Kokku | 5 486,2 | 150,741 |

[1] EÜT L 114, 30.4.2002, lk 468.

[2] ELT L 32, 5.2.2004, lk 22; ELT L 135, 23.5.2006, lk 13.

[3] ELT L 32, 5.2.2004, lk 23.

[4] ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

[5] Nõukogu ja komisjoni 4. aprilli 2002. aasta otsus teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe suhtes, Šveitsi Konföderatsiooniga seitsme kokkuleppe sõlmimise kohta (2002/306/EÜ, Euratom), EÜT L 114, 30.4.2002, lk 1, ning komisjoni teatis edasiste suhete kohta Šveitsiga, KOM (93) 486 (lõplik), 1. oktoober 1993.

[6] EÜT L 313, 22.11.1985.

[7] Lepingu tekst vt ELT L xxxx.

[8] ELT L 32, 5.2.2004, lk 22.

[9] ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

[10] ELT L 391, 30.12.2006, lk 1.

[11] ELT L 400, 30.12.2006, lk 86.

[12] ELT L 400, 30.12.2006, lk 243.

[13] ELT L 400, 30.12.2006, lk 272.

[14] ELT L 400, 30.12.2006, lk 299.

[15] ELT L 400, 30.12.2006, lk 368.

[16] ELT L 400, 30.12.2006, lk 60.

[17] ELT L 400, 30.12.2006, lk 1.

[18] ELT L 400, 30.12.2006, lk 404.

[19] ELT L 400, 30.12.2006, lk 434.

[20] ELT L 210, 31.07. 2006, lk 25

[21] ELT L 390, 30.12.2006, lk 1.

[22] ELT L 227, 19.8.2006, lk 3.

[23] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

[24] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

[25] Liigendamata assigneeringud.

[26] Kulud, mis ei kuulu asjaomase jaotise xx peatüki xx 01 alla.

[27] Kulud, mis kuuluvad xx jaotise artikli xx 01 04 alla.

[28] Kulud, mis kuuluvad peatüki xx 01 alla, välja arvatud artiklid xx 01 04 ja xx 01 05.

[29] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19 ja 24.

[30] Kui on näidatud mitu meetodit, siis esitage palun täiendavad üksikasjad käesolevas punktis „Asjakohaste märkuste” all.

[31] Vastavalt punktis 5.3 kirjeldatule.

[32] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[33] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.

[34] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.

[35] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.

[36] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.