ET   ET 
 
 
 EUROOPA  
KOMISJON   
Strasbourg, 14.12.2021  
SWD(2021) 473 final  
 
KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT  
 
MÕJU HINDAMISE ARUANDE KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE  
 
Lisatud dokumendile:  
Ettepanek:  
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,  
milles käsitletakse liidu suuniseid üleeuroopalise transpordivõrgu arendamise kohta 
ning millega muudetakse määrust (EL) 2021/1153 ja määrust (EL) nr 913/2010 ja 
tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1315/2013   
   
     
 
{COM(2021)  812 final}  - {SEC(2021)  435 final}  - {SWD(2021)  471 final}  -
 {SWD(2021)  472 final}   
 
1 Kommenteeritud kokkuvõte  
Mõjuhinnang ettepaneku kohta muuta määrust (EL) nr  1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN -T) 
arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta  
A. Vajadus meetmete järele  
Miks? Mis on lahendamist vajav probleem?  
Käesolev mõjuhinnang on aluseks seadusandlikule ettepanekule muuta määrus t (EL) nr  1315/2013 
üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN -T) arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta. See on Euroopa rohelise 
kokkuleppe ning säästva ja aruka liikuvuse strateegia üks põhimeetmeid. TEN -T määruse eesmärk on luua 
tõhus kogu ELi hõlmav mitme liigiline raudteede, siseveeteede, lähimereveoteede ja maanteede võrk, mis 
ühendab linnatranspordisõlmi, mere - ja siseveesadamaid, lennujaamu ja terminale kõikjal ELis. Muutmisega 
lahendatavateks probleemideks on ebapiisavad ja/või mittetäielikud TEN -T tar istu standardid ning asjaolu, et 
TEN-T taristusse ei ole integreeritud alternatiivkütuste taristu standardid ; sellel on negatiivne mõju kliimale ja 
keskkonnale. Teiseks esinevad TEN -T võrgus läbilaskevõime kitsaskohad ja võrk ei hõlma piisavalt kõiki 
piirkondi, mis takistab mitmeliigilist transporti. Kolmandaks tuleb suurendada TEN -T taristu ohutust ja 
usaldusväärsust. Ka juhtimisvahendid on uute vajaduste rahuldamiseks ebapiisavad ning TEN -T võrgu 
ülesehitus vajab läbivaatamist, et suurendada sidusust teis te poliitikavaldkondadega.  
Mida selle algatusega loodetakse saavutada?  
TEN-T määruse muutmisega on kavas saavutada neli peamist eesmärki. Esimene eesmärk on muuta transport 
keskkonnahoidlikumaks, tagades asjakohase taristubaasi, et leevendada ummikuid ja vähendada 
kasvuhoonegaaside heidet ning õhu - ja veereostust, ja stimuleerides transpordinõudluse nihkumist säästvate 
transpordiliikide suunas, nt uute TEN -T standardite kohaldamise kaudu. Teine eesmärk on hõlbustada sujuvat ja 
tõhusat trans porti, edenda da mitmeliigilist transporti  ja TEN -T transpordiliikide koostalitlusvõimet ning 
integreerida linnatranspordisõlmed paremini võrku. Kolmas eesmärk on suurendada TEN -T vastupidavust 
kliimamuutustele ja loodusõnnetustele või inimtegevusest tingitud katastroof idele. Lisaks peetakse muutmisel 
silmas TEN -T juhtimisvahendite tõhususe parandamist, aruandlus - ja järelevalvevahendite tõhustamist ning 
TEN-T võrgu ülesehituse läbivaatamist.  
Milline on ELi tasandi meetmete lisaväärtus?   
TEN-T tugev Euroopa lisaväärtus oli kehtiva TEN -T määruse hindamise üks peamisi järeldusi. Jõupingutuste 
suunamist ühise, kogu ELi hõlmava transpordivõrgu loomisele, keskendudes kitsaskohtade ja lünkade (eelkõige 
puuduvate piiriüleste ühenduste mõttes) kõrvaldamisele, on selg elt tunnistatud sihina ja hästi edeneva tööna, 
millest saadav kasu on eraldiseisvate riiklike meetmete eelistega võrreldes suurem. Väga oluline on tagada kogu 
ELi h õlmav ühine ja sidus alus ühishuvi projektide kindlaksmääramiseks ning nende põhjal paljude o salejate 
kavandamis - ja rakendamistoimingute koordineerimiseks.  
B. Lahendused  
Milliseid seadusandlikke ja mitteseadusandlikke poliitikavariante on kaalutud? Kas on olemas 
eelistatud variant? Miks?   
TEN-T määruse muutmise eesmärkide saavutamist silmas pidades hinnati kolme poliitikavarianti nende 
majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju seisukohast. Poliitikavariandi nr  1 eesmärk on ajakohastada 
olemasolevaid TEN -T taristu kvaliteedi nõudeid ja standardeid ning sellega nähakse ette piisav taristubaas 
alternatiivkütuste ja intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtuks. Lisaks sisaldab see meetmeid 
olemasolevate TEN -T järelevalve - ja aruandlusvahendite ühtlustamiseks ja tõhustamiseks. Samuti hõlmab see 
TEN-T transpordivõrgu ja -sõlmede läbivaatami st. Poliitikavariant nr  2, mis tugineb poliitikavariandile nr  1, kätkeb 
endas suuremat muudatust, nähes ette uued ambitsioonikamad standardid kõigi transpordiliikide jaoks, et aidata 
kaasa transporditaristu süsteemi CO 2 heite vähendamisele, saaste vähendam isele, digitaliseerimisele, 
vastupidavusele ja ohutusele. Lisaks tagatakse linnatranspordisõlmede parem integreerimine TEN -T võrku 
konkreetsete nõuete abil, mis käsitlevad reisijate - ja kaubaveo korraldamist linnadesse ja linnadest. 
Poliitikavariant nr  3, mis on eelistatud variant, kiirendab TEN -T valmimist, tuues teatavate standardite ja 
võrgulõikude valmimise tähtaja 2050.  aastast 2040.  aastasse, säilitades samal ajal poliitikavariandi nr  2 kohased 
põhjalikud standardid ja nõuded. Samuti nähakse sellega e tte võrgu ulatuslik ja sidus arendamine, mis tähendab 
TEN-T võrgu ülesehituse põhjalikku läbivaatamist.  
Kes millist varianti toetab?   
Konsultatsioonide tulemuste kohaselt eelistab valdav enamik sidusrühmi TEN-T puhul keskendumist meetmete 
kombinatsioonile, mille eesmärk on CO 2 heite vähendamine, digitaliseerimine ja füüsilise taristu kasutuselevõtt, 
 
2 mis vastab poliitikavariandi nr  3 filosoofiale. Seda varianti nimetas esimese eelistusena 34  % vastanutest ja 
12 % vastanutest pidas seda varia nti oma teiseks eelistuseks. Kõige rohkem toetasid seda varianti avaliku 
sektori asutused (44  %), ettevõtjad (35  %) ja kodanikud (17  %).  
C. Eelistatud poliitikavariandi mõju  
Millised on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral pe amiste 
poliitikavariantide) eelised?   
Poliitikavariant nr  3 toob märkimisväärset majanduslikku kasu, suurendades SKPd lähtestsenaariumiga 
võrreldes 2030.  aastaks 0,4  %, 2040.  aastaks 1,3  % ja 2050.  aastaks 2,4  %. See tähendab, et 
lähtestsenaariumiga võrreldes suureneb SKP 2030.  aastaks 57  miljardi euro võrra, 2040.  aastaks 229 miljardi 
euro võrra ja 2050.  aastaks 467  miljardi euro võrra. Suuremad investeeringud üleeuroopalisse transpordivõrku 
loovad ka töökohti, mille tulemusel suureneb tööhõive lähte stsenaariumiga võrreldes 2030.  aastaks 
hinnanguliselt 0,1  % (200  000 täiendavat töötajat), 2040.  aastaks 0,3  % (561  000 täiendavat töötajat) ja 
2050.  aastaks 0,5  % (840  000 täiendavat töötajat). Samuti annaks poliitikavariant nr  3 häid tulemusi kauba - ja 
reisijateveo üleminekul säästvamatele transpordiliikidele. Uue raudtee -reisijateveo standardi eeldatav 
rakendamine (raudteeliinil lubatud sõidukiirus 160  km/h), veeremi gabariidina P400 kehtestamine (mis võimaldab 
poolhaagiste transporti kaubavagunitel) nin g mõningate raudteestandardite laiendamine põhivõrgult üldvõrgule 
koos üldvõrgu laiendamisega peaksid suurendama raudteetransporti. See kajastub ka transpordiliikide jaotuses 
raudteetranspordi osakaalu suurenemises maanteetranspordi arvelt. Kuigi sisevee - ja meretranspordi osakaal 
jääb üldjoontes samaks, võimaldab uute standardite rakendamine sektoril toime tulla EL  27 liiklusmahtude ja 
ELi-sisese mereliikluse prognoositava kasvuga. Lisaks peaks poliitikavariandiga nr  3 hõlmatud meetmete 
paketist tulenev ül eminek maanteetranspordilt vähem saastavatele transpordiliikidele prognooside kohaselt 
kaasa tooma CO 2 heite ja õhusaaste vähenemise. CO 2 heite väliskulud vähenevad võrreldes 
lähtestsenaariumiga aastatel 2021 –2050 nüüdisväärtuses väljendatuna hinnanguliselt ligikaudu 387  miljonit 
eurot, samal ajal kui õhusaaste väliskulud vähenevad ligikaudu 420  miljoni euro t. Lisaks parandatakse 
liiklusohu tust, laiendades kiirteestandardit ja sellega seotud ohutusnõudeid kõigile võrgu lõikudele, kus 
ületatakse teatav ööpäevase liikluse ülempiir; selle tulemusena väheneb hukkunute ja vigastatute arv. 
Õnnetuste väliskulud vähenevad võrreldes lähtestsenaariumi ga aastatel 2021 –2050 nüüdisväärtuses 
väljendatuna hinnanguliselt ligikaudu 3  930 miljonit eurot. Linnadevaheliste liiklusummikute väliskulud 
vähenevad võrreldes lähtestsenaariumiga aastatel 2021 –2050 hinnanguliselt ligikaudu 2  891 miljonit eurot.  
Millise d on eelistatud poliitikavariandi (kui see on olemas, vastasel korral peamiste 
poliitikavariantide) kulud?   
Eelistatud poliitikavariandiga saavutatakse parim tasakaal saavutatavate eesmärkide ja rakendamise 
kogukulude vahel. Kõigi poliitikavariandi nr  3 m eetmete rakendamiseks tehtavad investeeringud on 
lähtestsenaariumiga võrreldes aastatel 2021 –2050 nüüdisväärtuses väljendatuna hinnanguliselt 247,5  miljardit 
eurot. Peale selle on erasektori halduskulud lähtestsenaariumiga võrreldes aastatel 2021 –2050 nüüd isväärtuses 
väljendatuna hinnanguliselt 8,6  miljonit eurot ja avaliku sektori asutuste halduskulud 25,4  miljonit eurot. Muud 
mõjud, mis on seotud müraemissiooniga ja elurikkuse võimaliku vähenemisega, on eeldatavasti väga väikesed. 
Neid on siiski raske kva ntifitseerida, sest müra mõju sõltub suurel määral kohalikust (liiklus)olukorrast ning 
elurikkusega seonduv sõltub taristu konkreetsest asukohast ja omadustest. Mõlemal juhul hõlmab TEN -T 
määruse muutmine vastavaid meetmeid, mis vastavad ka olulise kahju ä rahoidmise põhimõttele.  
Milline on mõju ettevõtjatele, VKEdele ja mikroettevõtjatele?  
Kombineeritud raudteetranspordi taristu ja terminalide ajakohastamine loob VKEdele võimalusi teenuste 
pakkumiseks, kuigi mõnes segmendis on tegevad ka suured turuosalised. Peamised asjaomased sidusrühmad 
on kaubaveoturul tegutsevad raudteeveo -ettevõtjad, raudtee -kaubaterminalide käitajad, maanteeveo -ettevõtjad 
ja reisiterminalide käitajad. Maanteesektoris toob piirkondlike ja pikamaavedude teostajate puhkealade  ja 
parkimisvõimaluste parandamine kasu arvukatele autojuhi omandis olevatele väikestele maanteeveo -
ettevõtetele, mis on tegelikult transpordivaldkonna väikseimad ettevõtted ning sõltuvad tihedast ja kvaliteetsest 
parkimisalade võrgustikust.   
Kas on ette näha märkimisväärset mõju  riigieelarvetele ja ametiasutustele?   
Täiendavad halduskulud võrreldes lähtestsenaariumiga on mõõdukad, eriti kui võrrelda neid poliitikavariandi nr  3 
kohaste ulatuslike muutmiskavadega. Avaliku sektori asutuste halduskulud on aa statel 2021 –2050 
nüüdisväärtuses väljendatuna hinnanguliselt 25,4  miljonit eurot (15,8  miljonit eurot kannab Euroopa Komisjon ja 
9,6 miljonit eurot kannavad liikmesriikide ametiasutused). Lisaks tehakse eeldatavasti suurim osa 
investeeringutest avaliku sek tori vahenditest (riikide avaliku sektori rahalised vahendid, ELi rahalised vahendid) 
ja nende maht on lähtestsenaariumiga võrreldes aastatel 2021 –2050 nüüdisväärtuses väljendatuna 
244,2  miljardit eurot.  
 
3 Kas on oodata muud olulist mõju?   
Poliitikavariandiga nr  3 lisatakse TEN -T ühtekuuluvuseesmärgile oluline täiendav mõõde, määrates kindlaks 
linnatranspordisõlmed ning integreerides reisi - ja kaubaterminalid kogu ELi territooriumil, mis on piirkondliku 
ühenduvuse seisukohast väga oluline. P oliitikavariandiga nr  3 parandatakse ka TEN -T taristu vastupidavust ja 
edendatakse kliimamuutustega kohanemist. Samuti annab poliitikavariant nr  3 olulise lisaväärtuse, mis seisneb 
teiste poliitikavaldkondadega sidususe tagamises; selleks vaadatakse läbi T EN-T võrgu ülesehitus (nt luuakse 
Euroopa transpordikoridorid, asendades kaks olemasolevat koridoride liiki, s.t põhivõrgukoridorid ja raudtee -
kaubaveokoridorid).  
D. Järelmeetmed  
Millal poliitika läbi vaadatakse?  
Seadusandlik ettepanek määruse (EL) nr  1315/2013 muutmiseks on kavas esitada 2021.  aasta detsembris.