Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmide ja eeltingimuste kaudu nende aluseks olevate strateegiate edu sõltub heast valitsemistavast ja nende viivitamatust käivitamisest, samuti nende täielikust rakendamisest lähiaastatel. Samuti on vaja valmisolekut kohanduda muutuvate oludega, näiteks pagulaskriisiga. Valdkonnad, mis nõuavad jätkuvaid jõupingutusi tervel 2014–2020 rakendusperioodil, seonduvad eelkõige tulemustele keskendumise ja eesmärkide piisava ambitsioonikuse tagamisega, rahastamisvahendite kasutamise jätkuva suurendamisega ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide omavahelise ning nende ja muude rahastamisallikate (näiteks Horisont 2020) vahelise koostoime täieliku ärakasutamisega projekti ja rahastamisvahendi tasemel ning investeerimisplatvormide kaudu. Eeltingimuste täitmiseks koostatud 750 tegevuskava näitavad, et on arenguruumi ning et komisjon peab mõnes liikmesriigis pakkuma praktilist abi, et tagada õiged investeerimistingimused.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega sillutatakse teed pikaajalisele jätkusuutlikule majanduskasvule ning selle kodanike paremale elule paremas Euroopas. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmidest tehakse kooskõlas uue komisjoni prioriteetidega 2023. aastaks rohkem kui 637 miljardit eurot investeeringuid kõikides liikmesriikides. ELi poliitilisi eesmärke aitavad saavutada rohkem kui 500 uuenduslikku programmi, sealhulgas Euroopa investeerimiskava, mobiliseerides nii rahalisi vahendeid kui ka parandades investeerimistingimusi. Programmide eesmärk on suurendada ka rahastamise tõhusust, millel on positiivne mõju kümnete miljonite eurooplaste elule ja töövõimalustele. Nad aitavad oluliselt kaasa ka ELi õigusaktide rakendamisele ja struktuurireformidele, tuginedes Euroopa poolaasta raames antud soovitustele, parandades ettevõtluskeskkonda ning tugevdades haldussuutlikkust.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatakse stabiilsete ja prognoositavate institutsioonide loomist, mis suudavad reageerida ka ühiskondlikele probleemidele, on avatud dialoogile üldsusega ning juurutavad paremate teenuste osutamiseks tehnoloogilisi muudatusi. 17 liikmesriiki investeerivad ESFist/ERFist institutsioonilise suutlikkuse suurendamisse 4,2 miljardit eurot, olenevalt nende individuaalsetest vajadustest. Oodatavad tulemused on järgmised:

Avaliku halduse kvaliteedil on vahetu mõju majanduskeskkonnale, mistõttu see on ülioluline tootlikkuse, konkurentsivõime ja majanduskasvu soodustamisel. Iga-aastases majanduskasvu analüüsis on viimase nelja aasta jooksul tähelepanu pööratud liikmesriikide vajadusele parandada avaliku halduse kvaliteeti ja kohtusüsteemide tõhusust Euroopa 2020. aasta strateegia eduka rakendamise põhilise prioriteedina.

Liikmesriigid kasutavad noorte tööhõive algatusele eraldatud vahendeid, et investeerida kvaliteetsetesse õpipoisi-, praktika- ja töökohtadesse, mis võiksid kaasa aidata kestvale integreerimisele tööturule ja suurendada noorte tööalast konkurentsivõimet. Sellega toetatakse kõnealuses valdkonnas ELi peamisi poliitilisi eesmärke, mis on sätestatud nõukogu soovituses noortegarantii loomise kohta (2013). Noorte tööhõive algatuse elluviimise kõrgaeg nii rahaliste edusammude kui ka osalistega seonduvate tulemuste seisukohast leiab eeldatavalt aset 2016–2018.

20 liikmesriigil on võimalik saada noorte tööhõive algatuse toetust, mis on lisatud 34 ESFi programmi. Noorte tööhõive algatus käivitati 2013. aastal ja kavandati eelarvesse 2014. ja 2015. aastal, et kaasa aidata konkreetsete tulemuste saavutamisele noorte kõrge töötuse määraga võitlemisel. Algatus kestab kuni 2018. aasta lõpuni.

Praeguses pagulaskriisis on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest võimalik aidata ka pagulasi ja varjupaigataotlejaid ning nende perekondi. See hõlmab meetmeid, millega lihtsustatakse nende juurdepääsu tööturule ja edendatakse sotsiaalset kaasamist, näiteks haridus (sealhulgas laste haridus), kutseõpe, koolitus, eluase, teabepunktid, nõustamine, juhendamine ja keelekursused.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatakse taristuprojekte, mille eesmärk on kaotada puuduvad ühendused ja kõrvaldada kitsaskohad, eelkõige vähem arenenud liikmesriikides ja piirkondades. Need hõlmavad järgmist:

Lisaks on EAFRD raames kasutusele võetud uut tüüpi riskijuhtimisvahend, mis hõlmab toetust kindlustusmaksete tasumiseks, usaldusfondide loomist ja sissetuleku stabiliseerimise vahendit. 14 liikmesriiki suunasid riskijuhtimisvahenditesse kokku 2,7 miljardit eurot riiklikke vahendeid, mille eesmärk on toetada ligikaudu 635 000 põllumajandustootjat.

Keskkonnakaitsele antakse jätkuvalt märkimisväärset toetust, mille ulatust on laiendatud ning mis on suunatud uuenduslike lahenduste poole. Tähtsamate ELi keskkonnaalaste õigusaktide täitmine on rahastamise eeltingimus (näiteks keskkonnamõju hindamisel). See aitab mitme liikmesriigi vee- ja jäätmekäitlusvaldkonnal taaselustada linnu, toetada looduskaitset, abistada ELi tööstust ressursitõhususe suurendamisel ning saavutada ELi ringmajanduse eesmärke. Territoriaalse koostöö programmidega toetatakse ühiste loodusvarade ühist haldamist ja arendatakse ökosüsteemi teenuseid. Selle valdkonna investeeringute eeldatavad tulemused on järgmised:

Teine oluline investeerimisvaldkond on vähese CO2-heitega energeetika ning paremini ühendatud ja tänapäevasemate võrkude arendamine, mis on lihtsamad hallata (nt arukad võrgud). Selle valdkonna investeeringute tulemuseks on eeldatavasti:

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on olulised Euroopa jätkusuutliku majanduskasvu jaoks ning need toovad kasu nii inimestele, ettevõtjatele kui ka keskkonnale. Energia-, keskkonna-, kliima-, riskijuhtimise ja säästva transpordi investeeringuteks eraldatakse läbi aegade suurima mahuga ELi eelarve – 193 miljardit eurot. Kõnealuste valdkondade programmidega aidatakse tuntavalt kaasa ELi oluliste poliitikavaldkondade (näiteks energialiidu) eesmärkide saavutamisele. Samuti suunatakse Euroopat vähese CO2-heitega majandusele rajale. Investeeringutega luuakse ka ettevõtlusvõimalusi ja rohelisi töökohti valdkondades, millel on märkimisväärne kasvupotentsiaal ja mis on kriiside ajal osutunud vastupidavaks.

Toetust antakse umbes 801 500 ettevõtjale 354 300 uue töökoha otseseks loomiseks. Koos ettevõtjatele antava teadusuuringute ja innovatsioonitoetusega tähendab see, et 5 % kõigist ELi VKEdest ja 8 % uutest ettevõtjatest saab ELi rahalist toetust.

Aruka spetsialiseerumise strateegiad (RIS3) kujutavad endast teadusuuringute ja innovatsiooni investeeringute nurgakivi. Tegu on ERFist rahastamise eeltingimusega, mida võetakse arvesse ka EAFRD rahastamise puhul. Strateegiatega luuakse poliitikaraamistik tugevale teadusuuringute ja innovatsioonitoele, mis põhineb tõenditel ja sidusrühmade kaasamisel ning lähtub piirkondlikest tugevustest ja ühisest metoodikast. Kõnealune eeltingimus on muutnud innovatsioonipoliitika rakendamise paradigmat ja uuendanud piirkondliku planeerimise kultuuri, tuginedes sidusrühmade aktiivsele osalemisele. See aitab eeldatavalt kaasa ka avaliku halduse suutlikkuse suurendamisele, mis omakorda parandab koostoimet programmiga „Horisont 2020” ning suurendab teadusuuringute ja innovatsiooni investeeringute kvaliteeti ja mõju.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid tegutsevad kogu ELis ühises õigus- ja strateegilises raamistikus. Igal liikmesriigil on sõlmitud partnerlusleping, mis ühendab kuni viie Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi vahendid. Allpool on esitatud ülevaade Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahastamisega oodatavatest saavutustest 456 riikliku (temaatilise) ja piirkondliku programmi ning 79 Interregi koostööprogrammi raames. II lisas keskendutakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele liikmesriikides ning I lisas Interregi programmidele.

Ajavahemikuks 2014–2020 on töökohtade loomisele ja majanduskasvu edendamisele eraldatud 454 miljardit eurot Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid. Riiklik kaasrahastamine on eeldatavalt vähemalt 183 miljardit eurot. Nii ulatub koguinvesteering 637 miljardi euroni.

Integreeritud territoriaalsed investeeringud võimaldavad ühendada erinevate Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid, et toetada territoriaalsete arengustrateegiate rakendamist. 20 liikmesriiki kasutavad integreeritud territoriaalseid investeeringuid erinevates valdkondades alates mahajäänud linnapiirkondadest kuni suurlinnapiirkondadeni ning kultuuripärandiradadest kuni allpiirkondadeni, mida on tabanud majanduse restruktureerimine.

Komisjon pööras erilist tähelepanu sellele, kuidas liikmesriigid kaasavad partnereid partnerluslepingute ja programmide puhul. Tagasiside on olnud üldiselt positiivne ja komisjoniga jagatud kitsaskohad on riigiasutustele teatavaks tehtud. Lisaks rakendab iga liikmesriik partnerluse põhimõtet erinevalt, sõltuvalt liikmesriigi haldusstruktuurist ja kultuurist. Partnerluskultuuri tugevdamine on pikaajaline protsess ning tulemusi näeb alles keskpikas ja pikas perspektiivis.

Rahastamisele juurdepääsu oluline faktor on lihtsustamine, mida peetakse katkematuks protsessiks, mille raames selgitatakse välja lihtsad, kuid toimivad rakendustavad ja pannakse need tööle. Uus reguleeriv raamistik pakub märkimisväärseid lihtsustamisvõimalusi, eelkõige seoses ühiste abikõlblikkuse eeskirjade, lihtsustatud kuluvõimaluste ja e-valitsusega. Partnerluslepingute ja -programmide puhul esitasid liikmesriigid kokkuvõtte toetusesaajate peamistest halduskoormuse allikatest (taotlemis- ja maksemenetlus, millele järgnevad auditid ja kontrollid, aruandlus ja projektide ettevalmistamine), samuti nende lahendamiseks kavandatud lihtsustamismeetmetest. Üldiselt näitavad kogemused, et on ruumi eneseanalüüsiks ja vastastikuseks õppimiseks liikmesriikide erinevatest tavadest.

Suundumust toetas Euroopa investeerimiskava, milles komisjon tungivalt soovitas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu (VKEde toetamise, CO2-heite vähendamise, keskkonna- ja ressursitõhususe, IKT, jätkusuutliku transpordi ning teadusuuringute ja innovatsiooni) rahastamisel kasutada rahastamisvahendeid, mitte tavapäraseid toetusi. Vastavalt investeerimiskavas märgitule eeldatakse, et perioodi 2014–2020 uuenduslikele rahastamisvahenditele eraldatud vahenditel on otsene võimendav mõju ning nad tekitavad täiendavaid investeeringuid 40–70 miljardi euro ulatuses, kusjuures reaalmajanduses võiks stimuleeriv mõju olla veelgi suurem, sest meelitatakse ligi ka erainvesteeringuid.

Võttes arvesse rahastamisvahendite võimendavat mõju, on nende mõju samades poliitikavaldkondades suurem kui toetuste oma. Ajavahemikuks 2014–2020 kehtestati tugevam raamistik, et toetada rahastamisvahendite (laenude, tagatiste, omakapitali) ulatuslikku kasutamist poliitikavaldkondades, kus investeeringud võimaldavad teenida rahalist tulu, millega toetusesaajad saavad tagasi maksta vähemalt osa saadud abist.

Vaatamata eesmärkide, näitajate ja sihtide nõudele minevikus, ei kohaldatud neid süstemaatiliselt ega rangelt. Ajavahemikuks 2014–2020 tehtud parandustega tagatakse, et programmid on rohkem suunatud tulemustele ning et investeerimisvajadused on seotud konkreetsete eesmärkide ja prioriteetidega, millega kaasnevad vastavad väljund- ja tulemusnäitajad ning -eesmärgid. Iga programmil on tulemuste hindamiseks tulemusraamistik. See lubab muuta aruandlust läbipaistvamaks ja hinnata edusamme programmi eesmärkide saavutamisel.

Kui varasemad kogemused näitasid, et kui Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahastamisel puudus soovitud mõju kriitilise massi puudumise tõttu, kehtestati rangemad nõuded selle tagamiseks, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid keskenduksid aastatel 2014–2020 investeerimisvaldkondade ja majanduskasvu olulistele kitsaskohtadele. Komisjoni ja liikmesriikide vaheliste arutelude tulemusel ületasid liikmesriigid tihtipeale ERFi vahendite valdkondliku kontsentreerumisega seonduvaid õiguslikke nõudeid ning investeeringute puhul keskendutakse nüüd enam VKEde toetamisele ja vähese CO2-heitega majandusele, samas tagatakse, et vajaduse korral toetatakse ka vähem arenenud piirkondade põhitaristut.

Varasemate kogemuste põhjal, mis seondusid ebapiisava kavandamisega põhilistes investeerimisvaldkondades, kehtestati Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide reformi raames eeltingimused. Neis nõutakse, et õigus- ja poliitikaraamistik oleks paigas ja et haldussuutlikkus oleks enne investeeringute tegemist piisav. Kõnealused meetmed hõlmavad enamikku investeerimisvaldkondadest, sealhulgas aruka spetsialiseerumise piirkondlike teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiate parandusi nagu ka vee- ja transpordisektoriga seotud strateegilisi kavasid, aktiivset kaasamist, tervishoiuteenuseid, kutseõpet ja koolitust.

Lähiaastatel käivitatakse tulevaste riigipõhiste soovitustega vajaduse korral Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmide kohandusi, ka komisjoni algatusel, tagades komisjoni toetuse liikmesriikide struktuurireformidele. See näitab, et on olemas selge seos Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, Euroopa poolaasta protsessi ja ELi majandusprioriteetide vahel paljudes liikmesriikides, kus riigipõhised soovitused seonduvad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega. Sellega toetatakse Euroopa investeerimiskava kolmandat sammast, milleks on investeerimistingimuste parandamine.

Aastateks 2014–2016 prognoositakse, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kulukohustused moodustavad avaliku sektori koguinvesteeringutest keskmiselt ligikaudu 14 %, kusjuures mõnes liikmesriigis on kõrgeim osakaal üle 70 % (vt tabel 1). Selline panus investeeringutesse stimuleerib Euroopa investeerimiskava esimest sammast, milleks on rahaliste vahendite kasutuselevõtt.

Kriisil oli ulatuslik mõju riikide ja piirkondade eelarvetele, piirates igat liiki investeeringute rahastamist. ELi avaliku sektori reaalinvesteeringud vähenesid ajavahemikul 2008–2014 umbes 15 %. Ka investeeringute kogusumma vähenes märkimisväärselt ning on praegu umbes 300 miljardit eurot varasemast tasemest allpool. Selle tulemusena on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide poolse rahastamise tähtsus avaliku sektori investeerimisprogrammide kaasrahastamisel märkimisväärselt suurenenud.

Edusammud Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide suunas on olnud ebaühtlased. Märkimisväärset edu on saavutatud kliimamuutustega kohanemise, energia ning hariduse, kuid mitte tööhõive ja vaesuse vähendamisega seonduvate eesmärkide saavutamise vallas. Ka teadusuuringute ja innovatsiooni vallas tehtud edusammud on olnud piiratud. Lisaks on vähem arenenud või üleminekuetapis piirkondade tulemused suurema osa Euroopa 2020. aasta eesmärkide saavutamisel olnud palju nõrgemad kui muudel piirkondadel. Selleks et ELil oleks võimalik oma eesmärke saavutada, peavad nende tulemused märkimisväärselt paranema. See on raamistik, milles liikmesriigid ja komisjon Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2014.–2020. aasta programme arutasid.

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid täiendavad Euroopa investeerimiskava ja Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi mitmel viisil: võimendades avaliku ja erasektori investeeringuid, toetades struktuurireforme ning parandades juurdepääsu rahastamisele. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid annavad olulise panuse uue komisjoni poliitilistesse prioriteetidesse: digitaalsesse ühtsesse turgu, energialiitu ja kliimamuutuste poliitikasse, ühtsesse turgu ja majanduse juhtimisse, tuginedes Euroopa poolaasta riigipõhistele soovitustele. Kõigi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide investeeringute lõppeesmärgiks on töökohtade loomine ning majanduskasvu ja investeeringute elavdamine terves Euroopas, keskendudes vähim arenenud piirkondadele. Samuti aitavad need üheskoos tegeleda ühiste väljakutsete ning ühise potentsiaali kasutamisega, tuginedes territoriaalsele koostööle ja makropiirkondlikele strateegiatele.

Kriisijärgne periood on andnud täiendavat motivatsiooni Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmitöö ja kasutamise reformimiseks. Investeeringute üldise vähenemise kontekstis on kõige tähtsam Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide mõju maksimeerimine, eelkõige seetõttu, et paljudes riikides moodustavad need lõviosa avaliku sektori investeeringutest. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide reformimine on kaasa toonud suurema rõhuasetuse tulemustele, vahendite parema suunamise ning investeeringud, mis põhinevad paremal strateegilisel planeerimisel ja tulemuste saavutamise võimel. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on nüüdseks tulevikku suunatud investeerimispoliitika vahendid, mis on valmis tegelema täna ja tulevikus Euroopa ees seisvate ülesannetega.

Kõige olulisem on see, et fondidest investeeritakse Euroopa tööjõu oskustesse ja kohanemisvõimesse, andes kümnetele miljonitele, sealhulgas noortele, võimaluse (ümber) õppida või alustada ettevõtlusega. Sellised võimalused tehakse kättesaadavaks ka pagulastele ja seaduslikele sisserändajatele.

Infrastruktuuri investeerimine aitab liikmesriikidel parandada inimeste elukvaliteeti ja nende ettevõtluskeskkonna konkurentsivõimet. See kehtib eelkõige vähem arenenud liikmesriikide puhul, kellele avaneb võimalus järele jõuda rohkem arenenutele. Parem juurdepääs kvaliteetsele lairibaühendusele ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) teenustele ning parem veevarustus kümnetele miljonitele eurooplastele on vaid mõned näited sellest, mida Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidelt oodatakse.

2023. aastaks tehakse lõviosa ELi võtmetähtsusega valdkondade investeeringutest Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest, et vastata reaalmajanduse vajadustele, toetades töökohtade loomist ning suunates Euroopa majanduse taas jätkusuutliku kasvu teele. Liikmesriigid on võtnud näiteks järgmised kohustused.

Kuigi määrustes on sätestatud, et ERFi kaasrahastamise määr võib olla kuni 85 %, tuleks siiski märkida, et Interregi programmide puhul, millesse on kaasatud (enamasti avaliku sektori) partnerid, kes on juba aastaid teinud Interregi kaudu koostööd, kasutatakse madalamat kaasrahastamise määra. See näitab, et loodud koostöömehhanismid muutuvad asjaomases piirkonnas üha tõhusamaks.

Interregi programmide ning majanduskasvu ja tööhõive eesmärgi investeeringutega seotud programmide haldusstruktuuride vaheline kooskõlastamine on peamiselt korralduslik: Interregi programmide esindajad osalevad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide riiklike koordineerimisasutuste töös ning on seega kaasatud ka otsuste tegemisse.

Koostööprogrammide puhul on tõeliselt keeruliseks osutunud tulemusraamistiku loomine ja seda eelkõige põhjusel, et puuduvad asjakohased piiriülesed ja riikidevahelised andmed. Baasväärtusi ja eesmärke on raske seada, kui puuduvad konkreetsete voogudega seotud tõendid.

Interregi programmide juhtimisstruktuurid on jäänud eelmiste perioodidega võrreldes üldiselt samaks. Rakendusstruktuurides on siiski tehtud mitu olulist muudatust, st et on kindlaks määratud kolm uut riikidevahelist programmi (Danube, Adrion ja Balkan Med) ja 13 uue piiriülese koostöö programmi jaoks on ametisse nimetatud uued korraldusasutused.

Suuruselt järgmine investeerimissektor on transport, kus püütakse 33 programmi abil parandada üldisi ühendusi peamiselt maanteedesse ja sadamatesse investeerimisega ning mitmeliigiliste, keskkonnahoidlike ja arukate transpordisüsteemide toetamisega piiriüleselt. Raudtee arendamisse tehtavad investeeringud on väga piiratud, kuna Interregi programmide alusel on selleks ette nähtud suhteliselt väikesed summad.

Suurim osa Interregi investeeringutest läheb jätkusuutliku majanduskasvu toetamiseks. 73 koostööprogrammi raames investeeritakse 41 % Interregi-ERFi kogueelarvest meetmetesse, millega parandatakse keskkonda ja toetatakse ühistegevust järgmistes valdkondades: veemajandus, reoveekäitlus, elupaikade ja liikide kaitse ja taastamine, selliste loodus- ja inimtekkeliste ohtude vältimine nagu üleujutused ja metsatulekahjud, säästev turism ja energiatõhusus. See on kooskõlas üldise arusaamaga, et keskkonnakaitse puhul ei kehti halduspiirid ning seepärast on see ühine kohustus, mille jaoks on vaja tihedat kooskõlastamist ja koostööd.

Interregi jaoks ettenähtud vahendite osakaal on veidi alla 3 % ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi vahenditest, st 10 miljardit eurot. Allpool esitatud andmetest on näha, et 9,1 miljardit eurot investeeriti ELi ja EFTA riikidesse (mille hulgast on välja jäetud ELi piiriülesed programmid).

Euroopa territoriaalne koostöö (ETK), mida tuntakse ka nimetuse Interreg all, on ühtekuuluvuspoliitika teine eesmärk ning selle abil luuakse raamistik liikmesriikidevahelise ühistegevuse jaoks, et leida ühistele probleemidele ühine lahendus. Sellega toetatakse piiriülest koostööd 79 programmi kaudu, mida teostatakse kolmel tasandil: piiriüleselt ning riikide- ja piirkondadevaheliselt.

EUROOPA KOMISJON Brüssel,14.12.2015 COM(2015) 639 final LISA

II LISA: Riikide ülevaade järgmise dokumendi juurde: Komisjoni teatis Investeerimine töökohtade loomisse ja majanduskasvu elavdamisse: Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide panuse maksimeerimine



II LISA. RIIKIDE ÜLEVAADE SISUKORD Austria BelgiA 6 BulgaAria 8 HORVAAtia 11 KÜPROS TŠEHHI VABARIIK TAANI 20 EESTI 23 SOOME 26 PRANTSUSMAA SAKSAMAA 32 KREEKA 35 UNGARI IIRIMAA 41 ItaALIA 44 LÄTI 47

Leedu 50 Luksemburg 53 Malta 55 madalmaad 58 Poola 61 Portugal 64 Rumeenia 67 Slovakkia Sloveenia 73 hispaania 76 rootsi 79 ühendkuningriik 81 1. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid Austrias Majanduslikud ja sotsiaalsed ülesanded seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega Austria, kus kriisiaegsele kasvu aeglustumisele järgnes rahuldavate tulemustega majandusareng, näib nüüd jõudvat aeglasema kasvu etappi. Selles olukorras võib innovatsiooni, tööturu, hariduse, CO2-heite vähendamise ja ressursitõhususe eesmärke olla raskem saavutada. Austrial esineb konkreetseid puudusi teadusasutustelt VKEdele vahendatavate uuenduste ja tehnosiirde valdkonnas ning erasektori investeeringutes teadus- ja arendustegevusse. Riik peab parandama haridus- ja töövõimaluste pakkumist teadus- ja tehnoloogiavaldkonnas. Üldisemalt tuleb aidata suurendada eakate, naiste, noorte ja rändetaustaga inimeste tööalast konkurentsivõimet. Veel peab Austria suurendama oma ressursitõhusust, et tulla toime CO2-heite suurenemisega, põllumajanduses kasutatava suure nitraadikogusega ja metsandusvaldkonna vähese elurikkusega. Euroopa poolaasta raames antud poliitilistes soovitustes käsitleti mõnda neist probleemidest. Need kuuluvad Austria laiaulatuslikumate ülesannete hulka, mis on seotud pensioniea, pensionisüsteemi jätkusuutlikkuse, tööturu, hariduse ja kvalifikatsiooniga. Prioriteedid ja tulemused Innovatsiooni, teadusuuringuid ja tehnoloogiaarendust edendades aidatakse Austrial Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu saavutada oma eesmärk saada innovatsiooniliidriks ning strateegia „Euroopa 2020” kõrgelennuline siht kulutada 3,76 % SKPst teadus- ja arendustegevusele. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatakse Austria piirkondlike tugevate valdkondade teadustaristut ja -suutlikkust ning riigi rolli olulistes Euroopa projektides, näiteks Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumis ja Euroopa teadustaristu strateegiafoorumil. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (edaspidi „VKEd”) teadus- ja arendustegevusse investeeritakse 248 miljonit eurot, et suurendada juhtivate tehnoloogiaettevõtete arvu ja muuta ettevõtjad üldiselt uuendusmeelsemaks. 792 miljonit eurot kulub VKEde konkurentsivõime suurendamisele eeskätt põllumajandus-, tööstus-, teenuste ja vesiviljelussektoris. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide abil plaanitakse suurendada idufirmade arvu 3 % aastas, eriti uuenduslikes ja teadmistepõhistes sektorites, ning toetatakse VKEde arvu kavandatavat kasvu 5 % aastas. Osaga rahastusest aidatakse Austrial saavutada eesmärke, mille kohaselt peab kas täiustatud või uus lairibataristu muutuma 2030. aastaks kättesaadavaks umbes 2,3 miljonile maapiirkondade elanikule, ning investeeritakse 20 000 põllumajandusettevõtte ümberkorraldamisse ja ajakohastamisse 2023. aastaks, lisaks viiakse ellu ligi 650 koostööprojekti. Peale selle läheb 231 miljonit eurot kõikide majandussektorite CO2-heite vähendamisele. Selleks toetatakse taastuvenergia kasutamist ettevõtetes (10 %-lt 12–13 %-le), aidates neil suurendada oma ressursitõhusust 5 % aastas ning rahastades kohalikke ja piirkondlikke CO2-heite vähendamise strateegiaid. 1,27 miljardit eurot kulutatakse kliimamuutustega kohanemisele, riskiennetusele ja -juhtimisele maapiirkondades ning veel 1,28 miljardit eurot investeeritakse keskkonna säilitamisse ja kaitsmisse ning maapiirkondade ressursitõhususe edendamisse. Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (edaspidi „EAFRD”) kaudu aidatakse Austrial taastada, säilitada ja tugevdada oma elurikkust ning suure kaitseväärtusega põllumajandus- ja metsandussüsteeme. Austria soovib hõlmata oma põllumajandusmaast üle 83 % halduslepingutega, millega toetatakse elurikkust/maastikke, ja 78 % halduslepingutega, millega parandatakse mullaharimist. 75 % riigi põllumajandusmaast saab kasu säästva veemajanduse arendamiseks antavast EAFRD toetusest. Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (edaspidi „EMKF”) rahastatakse kalanduse ja vesiviljeluse säästvamaks muutmist, veeökosüsteemide ja veeorganismide elurikkuse parandamist ning vesiviljeluse iga-aastase toodangu suurendamist 2023. aastaks 5 000 tonni võrra. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kulutatakse 123 miljonit eurot jätkusuutliku ja kvaliteetse tööhõive edendamiseks ning töötajate liikuvuse toetamiseks. Eelkõige soodustatakse terviklikku säästvat arengut valitud linna- ja maapiirkondades ning suurendatakse vanemaealiste töötajate, naiste ja noorte (eriti rändetaustaga inimeste) ning muude sotsiaalse tõrjutuse ohuga sotsiaalsete rühmade tööalast konkurentsivõimet. 553 miljonit eurot kulub selleks, et edendada sotsiaalset kaasatust ning võidelda vaesuse ja diskrimineerimise vastu. Sel viisil plaanitakse toetada eelkõige noori ja rändetaustaga sotsiaalseid rühmi (sh romasid). Kaasavat majanduskasvu toetatakse seega 19 % ulatuses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide eraldisest. 243 miljonit eurot investeeritakse oskuste omandamist ja elukestvat õpet toetavasse haridusse, koolitusse ja kutseõppesse, et parandada eeskätt ebasoodsas olukorras olevate noorte haridustulemusi ning toetada elukestvat õpet ja kutseõpet põllumajandus- ja metsandussektoris. 2023. aastaks on koolitust saanud eeldatavasti ligi 610 000 inimest.

Rahastamis- ja territoriaalsete vahendite kasutamine Austria kavatseb eraldada 3 miljonit eurot, et rahastada omakapitaliinvesteeringut Ülem-Austrias Linzis paikneva kõrgtehnoloogiafondi kaudu, mis pakub riskikapitali alles alustavatele noortele tehnoloogiapõhistele ja juba laienevatele ettevõtjatele. Ehkki võrreldes aastatega 2007–2013 on investeeringuid rahalistesse vahenditesse märgatavalt vähem, õnnestub Austrial täita oma vajadused olemasolevate riiklike vahenditega ning seega ei teki puudujääki, mille peaks katma Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest. Viini ja Ülem-Austria linnade integreeritud säästva arengu tarbeks kulutatakse 27,2 miljonit eurot (5 % Euroopa Regionaalarengu Fondist, edaspidi „ERF”). Viinis kaasrahastatakse vastutustundliku jõgede modelleerimise keskust, millega toetatakse ELi Doonau piirkonna strateegia elluviimist. Tirooli liidumaa saab 5,5 miljonit eurot, et osaleda oma seitsme allpiirkonnaga kogukonna juhitud kohaliku arengu katseprojektis. Maapiirkondade kohalikud partnerluslepped peaksid looma eeldatavasti 800 töökohta. Põhiteave Ühtekuuluvuspoliitika (ESF, ERF) EAFRD EMKF ETK Programmide arv 2 (riiklikku) 1 1 10 Olemasolevad vahendid (eurodes) 978 349 432 3 937 551 997 6 965 000 1 061 990 384 2. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusat ja tulemuslikku kasutamist toetavad eeltingimused Austria on täitnud kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusat ja tulemuslikku kasutamist toetavad kohaldatavad eeltingimused. Enne programmide vastuvõtmist veendus komisjon, et Austria on kehtestanud teadusuuringute ja innovatsiooni toetamist reguleerivad tingimused, eriti aga selles, et riiklikul ja piirkondlikul tasandil on olemas aruka spetsialiseerumise strateegia. 3. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide haldamine Austria rahastamist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest koordineerivad Austria riigikantselei ja Austria ruumilise planeerimise konverents. Riik on kahandanud struktuuri- ja investeerimisfondide programmide arvu 13-lt (aastatel 2007–2013) neljale, mis on lihtsustanud programmide elluviimist. Üheksa piirkondliku ERFi programmi asemel on nüüd üks, mis hõlmab kogu Austriat, ja kahest Euroopa Sotsiaalfondi (edaspidi „ESF”) programmist jäeti alles üks. Ka korraldusasutuste arvu vähendati üheteistkümnelt kahele. ERFi vahendusasutuste arvu kahandati 36-lt 16-le ja nii ERFi auditeerimis- kui ka sertifitseerimisasutuste haldussuutlikkus on suurenenud. Kuna üks oluline vahendusasutus lõpetab ESFi vahenditega seotud kulutuste tekitamise, jälgib komisjon Austria ESFi vahendite kasutussuutlikkust ja püüab leida kinnitust, et uued seire- ja kontrollisüsteemid on usaldusväärsed. 4. Toetusesaajate jaoks tehtavad lihtsustused Et vähendada toetusesaajate halduskoormust veelgi, vaatab Austria üle ERFi ja ESFiga seotud rahastamiskõlblikkuse eeskirjad ja eelarvega seotud õigusaktide sätted, et need oleksid ühtsemad ja järjepidevamad. Samuti loob Austria uued veebipõhised haldussüsteemid, mis hõlmavad taotlemist ja aruandlust, ning kaalub asjakohastel juhtudel riiklikes ja piirkondlikes rahastamiskõlblikkuse eeskirjades lihtsustatud kuluvõimaluste, kindlasummaliste maksete ja ühikuhindade standardiseeritud astmike kehtestamist.

1. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid Belgias Majanduslikud ja sotsiaalsed ülesanded seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega Pärast mitmeaastast majandusseisakut on Belgia majandus hakanud taas kasvama, muutunud konkurentsivõimelisemaks ja parandanud oma eelarveraamistikku. Eeldatavasti stabiliseerub valitsemissektori kasvav võlg 2016. aastal umbes 107 % tasemel SKPst. Sellegipoolest peab Belgia kindlustama riigi rahanduse jätkusuutlikkuse, viima ellu struktuurireformid, tõstma tööhõive määra ja jätkama konkurentsivõime suurendamist. Kui võrrelda Belgia tulemusi strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide ja Euroopa poolaasta raames antud poliitiliste soovitustega, ilmneb vajadus täiustada tööjõuturu toimimist, vähendades eeskätt töötamissoovi pärssivaid tegureid, lihtsustades teatavate sihtrühmade juurdepääsu tööturule ning võttes tähelepanu alla oskuste nappuse ja sobimatuse. Samuti peab Belgia tagama, et palganäitajate liikumine on tootlikkusega kooskõlas. Kui Belgia keskendub selgemalt ajakohastamisele, innovatsioonile, teadus- ja arendustegevusele, saab ta parandada veelgi oma tulemusi nende konkurentsivõime aspektide puhul, mis ei ole seotud kuludega. Et Belgia saavutaks kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise 2020. aasta eesmärgid, tuleb tal suurendada säästvate ja mitmeliigiliste transpordivahendite kasutamist. Lisaks saab Belgia suurendada üldist majanduslikku tasuvust, vähendada riigi sõltuvust impordist, tugevdada oma maksebilansi positsiooni, leevendada oma majanduse haavatavust väliste hinnašokkide suhtes ja kahandada kasvuhoonegaaside heitkoguseid, kui ta soodustab taastuvenergia tootmist ja energiatõhusust. Belgias on tõsine ja üha kasvav liiklusummikute probleem ning riigi valitsus ega kohalikud omavalitsused ei ole selle kõrvaldamiseks käegakatsutavaid meetmeid veel võtnud. Prioriteedid ja tulemused Aastatel 2014–2020 eraldab Belgia Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetuse peamiste valdkondlike eesmärkide jaoks, mis on kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” eesmärkidega. Kõikidest Belgias kulutatavatest Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahenditest umbes 28 %ga aidatakse edendada uuendusmeelset ettevõtluskeskkonda. See omakorda muudab VKEd konkurentsivõimelisemaks, suurendab innovatsiooni ja teadustöö tulemusi ning edendab e-majanduse arengut. Sel eesmärgil keskendub Belgia ettevõtjate, teadus- ja arenduskeskuste ning kõrgharidusasutuste koostoime arendamisele. Umbes 8 000 Belgia ettevõtjat saab toetust tootlikeks investeeringuteks ja ligi 1 000 ettevõtjat hakkab tegema koostööd teadusasutustega. Samal ajal ajakohastatakse ja korraldatakse ümber umbes 45 % põllumajanduslikest majapidamistest, et suurendada nende konkurentsivõimet. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde kasutatakse selleks, et aidata Belgial jõuda 2020. aastaks tööhõive määrani 73,2 % (võrreldes 2014. aasta 67,3 %ga). 1,1 miljardit eurot investeeritakse inimkapitali kasvu edendamisse ja tööjõus osalemise määra tõstmisse, tõhustades haridust kõikidel tasemetel, edendades sotsiaalset kaasatust ning abistades kõige haavatavamaid ühiskonnarühmi (eelkõige noori ja pikaajalisi töötuid) töö leidmisel. Eesmärk on aidata umbes 460 000 inimesel leida töö, asutada oma ettevõte, minna tagasi õppima või käia koolitustel.

Energia ja kliimamuutuste valdkonnas aidatakse 657 miljoni euro suuruse eraldisega kaasa loodusvarade säästvale ja tõhusale kasutamisele ning tagatakse vähese CO2-heitega majandusele ülemineku toetamiseks vajalikud vahendid, eriti energiatõhususse tehtavate investeeringute abil. Aastatel 2014–2020 investeeritakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest umbes 114 miljonit eurot hoonete (ettevõtluspinnad, üldkasutatavad ja elamuhooned) energiatõhususe suurendamiseks ning toetatakse kaugkütte ja tõhusa koostootmise arendamist. Tänu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatavatele projektidele aidatakse Belgias vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid umbes 11 000 tonni CO2-ekvivalendi võrra ja luuakse 11 MW suurune taastuvenergia lisatootmisvõimsus. Üleminekuks energiatõhusale ja väiksema CO2-heitega transpordisektorile eraldatakse umbes 64 miljonit eurot. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest kalandusele eraldatavate vahendite abil keskendutakse ka edaspidi kalanduse ja vesiviljeluse säästvamaks muutmisele, mereökosüsteemide ja veeorganismide elurikkuse parandamisele ning juhupüügi vähendamisele. Põllumajandusvaldkonnas peaksid Belgia põllumajanduse kiire tänapäevastumisega kaasnema säästvad põllumajandustavad, maa ökomajandamine ja investeeringud uude tehnoloogiasse. Mahepõllumajanduse arendamise toetus on määratud rohkem kui 85 000 hektarile maale, samal ajal kui põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmed võetakse kasutusele rohkem kui 160 000 hektari maa kaitseks. Rahastamis- ja territoriaalsete vahendite kasutamine Belgia eraldab rahastamisvahenditesse umbes 98 miljonit eurot, millega toetatakse peamiselt VKEsid ja energiatõhusust. Vahendid on ette nähtud vaid Valloonia ja Brüsseli, mitte Flandria piirkonna jaoks. Belgia peaks uurima lähemalt, kuidas kasutada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde koos olemasolevate riiklike ja piirkondlike vahenditega. Eesmärk on hõlmata kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiatega laias laastus 70 % Flandria maaelanikest ja ühe kolmandiku Valloonia maaelanikest. Flandria (Limburg, Kempen ja Lääne-Flandria) jaoks on ette nähtud kolm integreeritud territoriaalset investeeringut. Pealinna Brüsseli piirkonna programmid on aga täiesti linnakesksed. Limburgi ja Kempeni integreeritud territoriaalsete investeeringute eesmärk on lahendada tööstuslike muutustega seotud probleeme. Põhiteave Ühtekuuluvuspoliitika (ESF, ERF, Ühtekuuluvusfond, noorte tööhõive algatus) EAFRD EMKF ETK Programmide arv 7 (piirkondlikku) 2 1 7 Olemasolevad vahendid (eurodes) 2 020 742 087 647 797 759 41 746 051 1 378 392 541 2. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusat ja tulemuslikku kasutamist toetavad eeltingimused Valloonia ja pealinna Brüsseli piirkonnas ei ole aruka spetsialiseerumise strateegiat käsitlev eeltingimus veel täielikult täidetud ning sellekohased tegevuskavad on koostatud. Pealinna Brüsseli piirkonnal on oma ERFi programmi raames olemas üks energiaküsimustega seotud tegevuskava. 3. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide haldamine Perioodil 2014–2020 on Valloonia otsustanud jätkata tavaga, mille kohaselt tal on ühised ERFi ja ESFi seirekomisjonid. EAFRD seirekomisjonid tegutsevad eraldi. 4. Toetusesaajate jaoks tehtavad lihtsustused Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide korraldusasutused kavandavad praegu lihtsustatud kulude laialdasemat kasutamist. Tänu info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (edaspidi „IKT”) jõudsamale kasutamisele on toetusesaajate ja riigiasutuste halduskoormus tuntavalt leevenenud.

1. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid Bulgaarias Majanduslikud ja sotsiaalsed ülesanded seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega Bulgaaria majandusnäitajad on jäänud pärast kriisi tagasihoidlikuks. Pärast majandusaktiivsuse langust 2009. aastal on aastane majanduskasv kõikunud 1 % lähedal. Pikaajalist jätkusuutlikku kasvu pidurdavad sellised struktuursed kitsaskohad nagu oskuste sobimatus tööturul, tööealise elanikkonna pidev kahanemine, ELi väikseim tööviljakus ja tootmise suurim energiamahukus ning vee ja muude loodusvarade ebatõhus majandamine. Avalikud teenused on haldus- ja kohtureformide vähese edu tõttu ebatõhusad ja kehva kvaliteediga. Seetõttu keskenduti Euroopa poolaasta raames antud soovitustes tööturule, sotsiaalsele kaasatusele, hariduse kvaliteedile, uuendusmeelsele ettevõtluskeskkonnale, energiatõhususele ja haldussuutlikkuse suurendamisele. Need prioriteedid kajastuvad Bulgaaria 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmides ning vahenditest rahastatakse kõiki 11 valdkondlikku eesmärki. Prioriteedid ja tulemused Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide abil aidatakse kaasa tööhõive määra tõstmisele, kvaliteetse inimkapitali tagamisele parema hariduse kaudu, kvalifikatsiooni ja oskuste, tervise ja tervishoiu parandamisele, pöörates sealjuures erilist tähelepanu noortele, vanemaealistele inimestele ja ebasoodsas olukorras olevatele elanikerühmadele, näiteks romadele. Bulgaaria on seadnud eesmärgiks tõsta 20–64aastaste inimeste tööhõive määra 2013. aasta 63,5 %-lt 2020. aastaks 76 %-le, vanemaealiste inimeste puhul (55–64 aasta vanused) on see eesmärk 53 %. Samal ajal püütakse noorte töötuse määr langetada 2020. aastaks 7 %-le. Et soodustada ebasoodsamates tingimustes olevate inimeste ja elanikkonna haavatavama osa sotsiaalset kaasatust, kavatseb Bulgaaria vähendada vaesuses elavate inimeste arvu 2020. aastaks 260 000 võrra. Lisaks tagatakse mitme tuhande lapse, sealhulgas puudega laste parem juurdepääs tervishoiuteenustele. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toel loodetakse parandada umbes 100 000 inimese kvalifikatsiooni, võimaldatakse 28 000 tööotsijal leida töö, rahastatakse töö- ja koolitusmeetmeid, et aidata 17 000 noort, ning pakutakse 160 000 inimesele elukestvat õpet. Haridusvaldkonnas saavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetust umbes 1 500 kooli ning umbes 160 000 õpilasele antakse võimalus arendada oma teadmisi ja oskusi. Ligi 30 000 üliõpilast saavad stipendiumi ning tuhandetele keskkooli ja gümnaasiumi õpilastele pakutakse karjäärinõustamist ja väljaõpet tegelikus töökeskkonnas.

Et parandada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide abil Bulgaaria ettevõtluskeskkonda, tugevdatakse VKEde teadmistepõhist konkurentsivõimet. 2020. aastaks peaksid Bulgaaria teadus- ja arendustegevuse kulud moodustama 1,5 % SKPst. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest eraldatava 528 miljoni euroga toetatakse ettevõtjate innovatsiooni ja uuenduslike idufirmade loomist ning parandatakse innovatsiooni- ja teadustaristut. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest saadava rahaga tugevdatakse 3 500 põllumajandus- ja 120 metsandusettevõtte konkurentsivõimet ja keskkonnahoidlikkust, luues töökohti nii põllumajanduslikes majapidamistes kui ka põllumajandussektoriga mitteseotud maapiirkondades. Üle 4 000 väikepõllumajandustootja saab toetust oma majapidamise arendamiseks ja 1 630 noorele põllumajandustootjale antakse starditoetust. Kalandussektoris toetatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest investeeringuid ja innovatsiooni, mis vähendavad püügitegevuse kahjulikku mõju merekeskkonnale, ning abistatakse vesiviljelus- ja töötlemissektori VKEsid. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide investeeringute abil peaks Bulgaaria kodumajapidamiste, tööstuse, teenuste ja transpordi energiatõhusus suurenema 25 %. 2020. aastaks peaks taastuvate energiaallikate osakaal Bulgaaria kogu energia lõpptarbimisest moodustama 16 %. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide investeeringud hõlmavad ka veemajandust ja jäätmekäitlust, loodusvarade säilitamist, elurikkust ja kliimamuutustega seotud riskiennetust. Bulgaaria transporditaristu ajakohastamiseks eraldatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 1,6 miljardit eurot, et tõhustada ühendust piirkondade vahel ja naaberriikidega, parandada juurdepääsu ning soodustada kaubavahetust ja turismi: ehitatakse üleeuroopalisse transpordivõrku kuuluvad 190 km pikkune raudteelõik ja 62 km pikkune kiirteelõik, samuti 8 km pikkune Sofia metrooliin. Viimane suurendab 2023. aastaks metroosõitude arvu 80 miljonilt 105 miljonile aastas. Hea valitsemistava arendamine on Bulgaaria üks peamisi ülesandeid. Haldus- ja kohtuasutuste personali tuleb nõuetekohaselt hallata ja arendada. Seetõttu kasutatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid selliste valdkondade arendamiseks nagu e-haldus ja e-õiguskeskkond ning kodanikele ja ettevõtjatele kvaliteetsete teenuste pakkumiseks. 2020. aastaks peaks haldusteenuste pakkumisele kuluv aeg võrreldes 2013. aastaga olema lühenenud 50 % ning kriminaal- ja tsiviilmenetluste keskmine kestus 10 %. Rahastamis- ja territoriaalsete vahendite kasutamine ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja ESFi eelarvest on rahastamisvahenditeks ette nähtud 612 miljonit eurot, mida on 70 % rohkem kui aastatel 2007–2013. Kõige suurem osa toetusest kulub energiatõhususele, jäätmekäitlus- ja veesektorile, VKEdele, linnade arengule ja turismile. Bulgaaria on ühinenud ka VKEde algatusega, andes selleks 102 miljonit eurot. Veel kasutatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde selleks, et aidata kaasa kogukonna juhitud kohalikule arengule maapiirkondades ja kalapüügist sõltuvates piirkondades, luues 600 töökohta. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide abil täiustatud taristust saab kasu üks kolmandik Bulgaaria maaelanikest. Põhiteave Ühtekuuluvuspoliitika (ESF, ERF, Ühtekuuluvusfond, noorte tööhõive algatus) EAFRD EMKF ETK Programmide arv 7 (riiklikku) 1 1 8 Olemasolevad vahendid (eurodes) 7 422 791 277 2 366 716 966 88 066 622 701 131 995 2. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusat ja tulemuslikku kasutamist toetavad eeltingimused Täitmata on veel kolm EMKFi-põhist eeltingimust ja seitse üheteistkümnest valdkonnapõhisest eeltingimusest, peamiselt aruka spetsialiseerumise, vee, transpordi, tervishoiu ja digitaalse arengu valdkonnas. Samuti on täitmata väga oluline üldine riigihanke eeltingimus. Siiski on Bulgaaria kehtestanud tegevuskavad, mille kohaselt täidetakse kõik eeltingimused hiljemalt 2016. aasta lõpuks. 3. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide haldamine Bulgaarias vastutab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmitöö, programmide haldamise, seire ja kontrollimise eest peaministri asetäitja, kes on vastutav ELi vahendite haldamise ja ministrite nõukogu keskkoordineerimisüksuse eest. Peaministri asetäitja koordineerib kõikidest ELi fondide eest vastutavatest ministritest koosneva ELi vahendite haldamise koordineerimisnõukogu tööd ja on selle esimees. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide erinevad programmid sisaldavad meetmeid, millega suurendatakse koordineerimise, juhtimise, rakendamise, maksete tegemise ja kontrollimise eest vastutavate asutuste haldussuutlikkust. Ka projektide toetusesaajad, näiteks kohalikud omavalitsused, kohtuasutused ja transpordisektori institutsioonid, saavad abi oma haldussuutlikkuse parandamiseks. Eksperditeadmisi jagavad rahvusvahelised finantsasutused, nagu Euroopa Investeerimispank, Maailmapank ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank. 4. Toetusesaajate jaoks tehtavad lihtsustused Bulgaaria ametiasutused teevad tööd projektide toetusesaajate halduskoormuse vähendamise nimel, digiteerides võimaluse korral toetusesaaja ja korraldusasutuste vahelise teabevahetuse. See hõlmab projektitaotluste ja -aruannete elektroonilist esitamist ning haldusmenetluste lihtsustamist ja tõhustamist. Näiteks standarditakse taotlus- ja aruandlusvormid, kehtestatakse eeskirjad lihtsustatud kulude esitamise kohta aruannetes ning kooskõlastatakse eri auditeerimis- ja kontrolliasutuste kontrollitoimingud.

1. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid Horvaatias Majanduslikud ja sotsiaalsed ülesanded seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega Pikaleveninud majanduslanguse tõttu on Horvaatia reaalne SKP langenud umbes 12,5 %, samal ajal on aga töötuse määr kahekordistunud, kerkides 2008. aasta 8,6 %-lt 2014. aastal 17,3 %-le. Viimastel aastatel on ilmnenud vajadus struktuursete muudatuste järele, eeskätt selleks, et tulla toime eelarve tasakaalustamatusega, reformida tööturgu, arendada välja jätkusuutlikud sotsiaal- ja tervisekaitsesüsteemid, parandada ettevõtluskeskkonda ning reformida riigihaldust ja kohtute tööd. Euroopa poolaasta raames on riigi ametiasutused ellu viinud hulga reforme. Suur osa Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest aastateks 2014–2020 eraldatavast 10,676 miljardist eurost on ette nähtud reformide elluviimiseks ja strateegia „Euroopa 2020” riiklike eesmärkide saavutamiseks.

Prioriteedid ja tulemused Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu elavdatakse Horvaatia teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni, muutes riigi majanduse uuenduslikumaks ja konkurentsivõimelisemaks ning aidates riigil täita oma kohustust investeerida 2020. aastaks teadus- ja arendustegevusse 1,4 % SKPst (võrreldes 2012. aasta 0,75 %ga). Samuti plaanib Horvaatia kasvatada VKEde lisaväärtust 2023. aastaks 50 %. Horvaatia tööjõus osalemise määr on ELi üks madalamaid ja see hõlmab eelkõige noori, vähese kvalifikatsiooniga inimesi, vanemaealisi töötajaid ja naisi. Horvaatia riiklik eesmärk on saavutada 2020. aastaks tööhõivemäär 65,2 % (2012. aastal 55,4 %), pöörates erilist tähelepanu mittetöötavate ja mitteõppivate noorte tööalase konkurentsivõime suurendamisele. Selleks hakatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toel lahendama probleemi töötajate oskuste sobimatusega: reformitakse kolmanda taseme haridust ja avalikke tööturuasutusi, toetatakse kutseharidust ja -koolitust ning elukestvat õpet. Fondide abil toetatakse ka füüsilisest isikust ettevõtjate tegevust ja vähendatakse pikaajalist töötust. Horvaatia kasutab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid majanduskasvu hoogustamiseks vajaliku taristu ehitamiseks: keskendutakse peamiste võrgustike (üleeuroopaline transpordivõrk) ja jätkusuutliku linnatranspordi väljaarendamisele ning piirkondade liikumisvõimaluste parandamisele. Lisaks püüdleb Horvaatia selle poole, et 2023. aastaks kataks lairibataristu 53 % leibkondadest (võrreldes 2013. aasta 33 %ga). Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatakse ka ELi keskkonnaõigustiku elluviimist: eesmärk on parandada 2023. aastaks miljoni elaniku veevarustus- ja reoveepuhastusteenust. Fondide abil vähendatakse ka prügilatesse ladestatavate olmejäätmete osakaalu 2012. aasta 83 %-lt 35 %-le, rakendatakse 40 % Horvaatia Natura 2000 haldusraamistikust ja muudetakse õhukvaliteeti käsitlev teave kättesaadavaks kõigile linnapiirkondade elanikele. Üle 160 miljoni euro Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest investeeritakse taastuvenergia tootmisse ning renoveeritud üldkasutatavate hoonete aastane keskmine kütte- ja jahutusenergia nõudlus peaks 2023. aastaks jääma 50 kWh/m2 piiresse (2013. aastal 250 kWh/m2). Horvaatia seisab silmitsi sotsiaalsete raskustega, mis väljenduvad suures vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses. Riigi eesmärk on vähendada vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste arvu 2020. aastaks 150 000 võrra. Selle saavutamiseks tehakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest investeeringuid haavatavate elanikerühmade sotsiaalse ja tööturule lõimumise edendamisse, parandatakse juurdepääsu tervishoiuteenustele ja kvaliteetsetele sotsiaalteenustele (toetades muu hulgas üleminekut institutsioonilistelt teenustelt kogukonnapõhistele teenustele), ennetatakse diskrimineerimist ja võideldakse selle vastu, arendatakse sotsiaalset ettevõtlust ning viiakse ellu linnade taaselustamise projekte. Viimaks toetatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest riigi rahanduse parema ja usaldusväärse juhtimise, ebavajalike menetluste vähendamise, e-riigi arendamise ning korruptsioonivastase võitluse kaudu Horvaatia avaliku halduse riiklikku reformi. Lisaks jätkatakse sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga peetavat mõttevahetust ning suurendatakse kohtuasutuste tõhusust, kiirendades õiguslikke menetlusi ja tagades nende erapooletuse. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide abil suurendatakse Horvaatia toiduainetööstuse, vesiviljelus- ja kalandussektori konkurentsivõimet ning keskkonnahoidlikkust. Fondide toel korraldatakse ümber ja ajakohastatakse rohkem kui 1 800 põllumajandusettevõtet, antakse vähemalt 1 000 noorele põllumajandustootjale starditoetust, et parandada maapiirkondade põlvkonnavahetust, ning soodustatakse elurikkust edendavaid halduslepinguid rohkem kui 101 000 hektaril põllumajandusmaal. Samuti on Horvaatia sihiks võtnud tasakaalustatud piirkondliku arengu ja maapiirkondade majanduslanguse vähendamise, sealhulgas alternatiivse majandustegevuse arendamise abil. Lisaks arendatakse ja mitmekesistatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toel rannikupiirkondade kohalikku majandust, tugevdatakse riigi arengupotentsiaali mere- ja merendussektoris, suurendatakse kalanduse ja vesiviljeluse säästlikkust ning tõhustatakse ökosüsteeme ja veeorganismide elurikkust. Vesiviljeluse tootmismahtu on seejuures kavas suurendada 400 %. Rahastamis- ja territoriaalsete vahendite kasutamine Horvaatia kavatseb eraldada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest üle 440 miljoni euro rahastamisvahenditele, toetades VKEsid, teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni, energiatõhusust, linnatransporti, füüsilisest isikust ettevõtjate tegevust ja sotsiaalset ettevõtlust. Võttes arvesse, et eelmisel programmitöö perioodil Horvaatial rahastamisvahendeid ei olnud, on see kõrgelennuline eesmärk. Riik peaks täpsemalt uurima, kuidas kasutada rahastamisvahendeid IKT, linnaarengu ja transporditaristu toetamiseks. Horvaatia paigutab vähemalt 400 miljonit eurot integreeritud territoriaalsetesse investeeringutesse, mida kasutatakse linnade säästva arengu ning kogukonna juhitud kohaliku arengu jaoks maa-, kalastus- ja merepiirkondades. Programmi LEADER raames ellu viidavad kohaliku arengu strateegiad hõlmavad 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil 1,5 miljonit maapiirkondade elanikku. Põhiteave Ühtekuuluvuspoliitika (ESF, ERF, Ühtekuuluvusfond, noorte tööhõive algatus) EAFRD EMKF ETK Programmide arv 2 (riiklikku) 1 1 9 Olemasolevad vahendid (eurodes) 8 463 255 776 2 026 222 500 252 643 138 1 201 084 956 2. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusat ja tulemuslikku kasutamist toetavad eeltingimused Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusat ja tulemuslikku kasutamist toetavate eeltingimuste täitmiseks peab Horvaatia enne 2016. aasta lõppu vastu võtma hulga strateegiaid ja investeerimiskavasid. Ta kavatseb muu hulgas vastu võtta aruka spetsialiseerumise strateegia, lairiba- ja digitaalteenuste strateegiad, looduskatastroofiriskide ohjamise strateegia, veehinna kujundamise strateegia, vesikonna majandamise kava, jäätmekavad ja jäätmetekke vältimise kavad, ühtse transpordistrateegia, haiglavõrgu üldkava, kutseharidus- ja -koolitussüsteemi arendamise programmi ning avaliku halduse arengu strateegia. Kaks EMKFi-põhist eeltingimust, mis on seotud kontrolli rakendamise haldussuutlikkusega ja püügivõimsuse aruandega, on täidetud vaid osaliselt. Nende täitmist reguleerivad tegevuskavad tuleks ellu viia 31. detsembriks 2016. 3. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide haldamine Nelja riikliku programmi ja Euroopa territoriaalse koostöö programmide elluviimist koordineerib riiklik (valitsuse) koordineerimiskomisjon. Võttes arvesse Horvaatia jaoks eraldatavate Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendite mahu järsku kasvu ajavahemikul 2014–2020, tuleb hüppeliselt suurendada nii haldus- ja kontrollisüsteemide kui ka toetusesaajate tehnilist ja haldussuutlikkust. 4. Toetusesaajate jaoks tehtavad lihtsustused Arendatakse välja erinevad vahendid, sealhulgas toetusesaajate portaal, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde käsitleva teabe kooskõlastatud mehhanism, ning lihtsam projektide taotlemise ja valimise menetlus. Samuti plaanib Horvaatia kasutada lihtsustatud kuluvõimalusi.

1. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid Küprosel

Majanduslikud ja sotsiaalsed ülesanded seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega Küprosele 10 miljardi suuruse finantspaketi (mis koosneb 9 miljardi euro ulatuses Euroopa stabiilsusmehhanismi ja 1 miljardi euro ulatuses Rahvusvahelise Valuutafondi (edaspidi „IMF”) vahenditest) andmise tingimuseks on tema osalemine majanduse kohandamise programmis aastatel 2013–2016. Küprose ikka veel keerukates majandusoludes on mõne strateegia „Euroopa 2020” riikliku eesmärgi täitmine seiskunud. Näiteks lahknevad riigi praegune tööhõive ja vaesuse määr väga suurel määral riiklikest eesmärkidest. Ehkki kaks strateegia „Euroopa 2020” haridusnäitajat paranesid 2014. aastal ja mõlemad on kooskõlas riiklike eesmärkidega, on Küprosel hiljuti kooli lõpetanute tööhõive määr ELi madalaim (2013. aastal 64,9 % võrreldes ELi keskmisega 80,7 %). Küprose SKP osakaal, mis kulub teadus- ja arendustegevusele, jääb riiklikust eesmärgist veidi allapoole. Strateegia „Euroopa 2020” kliimanäitajatega püsitakse kursil: 2013. aasta energiatõhususe näitaja ületas iga-aastase vahe-eesmärgi ja taastuvate energiaallikate näitaja oli rahuldav. Siiski on Küprose keskkonnatulemused väga kehvad, eriti tahkete jäätmete käitlemisel, kus ringlusse võetavate jäätmete hulk on väike. Prioriteedid ja tulemused Perioodil 2014–2020 kavandatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmidest abi kolme prioriteedi jaoks: 1) konkurentsivõime, 2) tööhõive ja sotsiaalne kaasatus ning 3) loodusvarade säästev kasutamine ja kaitse. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide abiga mitmekesistatakse majanduse struktuuri ja suurendatakse selle konkurentsivõimet. Selleks seatakse tugevam rõhk äriuuendustele ja soodustatakse ettevõtjate ja teadusasutuste koostööd aruka spetsialiseerumise strateegias kindlaks määratud valdkondades. Edendatakse ettevõtlust ja VKEde konkurentsivõimet, eelkõige turismisektoris, toiduainetööstuses ja vesiviljelussektoris (toodang suureneb 46 %). Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest loodetakse toetada rohkem kui 600 VKEd ja luua 1 200 töökohta, samal ajal kui teadus- ja arendustegevusele kulutatav SKP osakaal peaks suurenema 2012. aasta 0,47 %-lt 2020. aastal 0,5 %-le, võimendades ka erainvesteeringuid. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatakse samuti kalandussektori investeeringuid, mis vähendavad püügitegevuse kahjulikku mõju merekeskkonnale ning pakuvad tuge vesiviljelus- ja töötlemissektoris tegutsevatele VKEdele. Küprose ootuste kohaselt peaksid investeeringud IKTsse hoogustama e-haldust ja digitaalset ettevõtlust ning suurendama IKT kasutamist VKEde hulgas. Samuti eeldab riik, et kiire lairibaühendus jõuab 50 % kodumajapidamisteni; IKTd kasutavate kodanike ja VKEde arv peaks suurenema vastavalt 10 % ja 6 %. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest tehakse investeeringuid tööhõivesse ja sotsiaalsesse ühtekuuluvusse, et aidata suurendada töövõimalusi. Sealjuures keskendutakse haavatavatele rühmadele, näiteks töötutele, pikaajalistele töötutele ja eriti noortele inimestele. Viimase rühma toetamiseks kasutatakse ka noorte tööhõive algatust. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide sekkumismeetmetega on plaanis toetada rohkem kui 14 000 töötut inimest, kellest enamik (9 000) on noored. Neist 5 800 saab toetust tööhõive algatuse kaudu ja ülejäänud ESFi kaudu. Tänu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetusele peaksid tööjõus osalemise ja tööhõive määr eeldatavasti tõusma, et täita 2020. aastaks seatud eesmärki 75–77 % (2014. aasta näitaja oli 67,3 %). Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide abil kavatsetakse tugevdada ka avalikku haldust. Lisaks suurendatakse fondide abil sotsiaalset kaasatust, aidates haavatavatel inimesel tööturul osaleda ja toetades 180 sotsiaalse ettevõtte loomist. See aitab Küprosel saavutada oma eesmärgi vähendada vaesust 2020. aastaks 19,3 %-le (2013. aastal 27,8 %). Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide abil loodetakse edendada ka elukestvat õpet ning kutseharidust ja -koolitust oskuste pakkumise ja tööturu vajaduste sobitamise teel. Fondide toel võimaldatakse Küprosel üle minna vähese CO2-heitega ja ressursitõhusale majandusele ning selleks edendatakse energiatõhusust (2020. aasta eesmärk on 14,3 % võrreldes 2011. aasta 12,3 %ga) ja taastuvenergia tarbimist (2020. aastal 13 % võrreldes 2011. aasta 7,7 %ga). Lisaks aidatakse parandada umbes 3 500 kodumajapidamise energiatarbimist, et tõsta nende energiatõhususe klassi. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide investeeringute abil täidetakse Küprose tungiv vajadus vastata ELi nõuetele tahkete ja vedelate olmejäätmete käitluse kohta. Küproselt oodatakse ringlussevõtu suurenemist 50 %-le ning 2 300 leibkonna (inimekvivalendi tähenduses) jaoks muutub reovee puhastamine tõhusamaks. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid kasutatakse ka selleks, et lõpetada investeeringud Küprose üleeuroopalisse transpordivõrku kuuluvasse sadamasse ja selle ühendusteedesse. Selle tulemusena kasvab kaubaveomaht eeldatavasti 300 000 TEU-lt 1 miljonile TEU-le. Linnatranspordi täiustamine peaks kahekordistama ühissõidukeid kasutavate inimeste arvu, eriti Nikosias. EAFRD toetusest tehakse investeeringuid loodusvarade säästva majandamise ja kasutamise edendamisse, elurikkuse säilitamisse, kliimamuutustega kohanemisse ja töökohtade loomisse maapiirkondades. EMKFi toetuste varal keskendutakse mere bioloogiliste ressursside kaitsmisele ja taastamisele. Rahastamis- ja territoriaalsete vahendite kasutamine Küpros on teatanud, et VKEde toetamise eesmärgil eraldatakse rahastamisvahendite jaoks 15 miljonit eurot. Alustatud on eelhindamist, et hinnata omakapitali-, laenu- ja tagatisskeemide ulatust VKEde toetamisel, IKTs, energeetikasektoris ning keskkonna- ja transpordiinvesteeringutes. Küpros on eraldanud suure summa (20 % ERFi vahenditest, st umbes 60,2 miljonit eurot) linnade säästvaks arenguks. Eesmärk on edendada integreeritud meetmeid, mille abil tulla toime riigi nelja suurema linna majanduslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete probleemidega. See summa on ELi õigusaktide kohasest 5 % miinimumnõudest märksa suurem. Integreeritud territoriaalseid investeeringuid ei tehta. Teisalt edendatakse EAFRD ja EMKFi programmide kaudu kogukonna juhitud kohalikku arengut. Põhiteave Ühtekuuluvuspoliitika (ESF, ERF, Ühtekuuluvusfond, noorte tööhõive algatus) EAFRD EMKF ETK Programmide arv 2 (riiklikku) 1 1 5 Olemasolevad vahendid (eurodes) 702 401 708 132 244 377 39 715 209 526 153 917 2. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusat ja tulemuslikku kasutamist toetavad eeltingimused Püügivõimsuse aruannetega seotud EMKFi-põhine eeltingimus on osaliselt täidetud ja tegevuskava on koostatud. Üheteistkümnest valdkondlikust eeltingimusest viis on täitmata. Kõige olulisemad on eeltingimused, mis hõlmavad lairibavõrku, veehinna kujundamist ja vesikonna majandamiskavasid, sealhulgas jäätmete ringlussevõttu ja taaskasutamist. Tegevuskavad on välja töötatud ja tingimuste täitmise tähtpäevad on kindlaks määratud. Üldine statistikat ja näitajaid käsitlev eeltingimus ei ole samuti täidetud, kuid koostatud on tegevuskava selle täitmiseks 2015. aasta detsembriks. 3. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide haldamine Küprose programmide arv jääb 2007.–2013. aasta programmitöö perioodiga võrreldes samaks. Nii ERFi/Ühtekuuluvusfondi kui ka ESFi programmide koordineerimise tagamiseks on riik loonud ühtse korraldusasutuse (Euroopa programmide, koordineerimise ja arengu peadirektoraat) ja ühise seirekomisjoni ning kõikide programmide puhul kasutatakse ühtset infosüsteemi. 4. Toetusesaajate jaoks tehtavad lihtsustused

Küprose asutused plaanivad kasutada rohkem lihtsustatud kulumeetodeid ja ajakohastada eriotstarbelist infosüsteemi. Samuti kavatsevad nad parandada elektrooniliste vormide kasutamist ja riiklike haldusasutuste koostalitlusvõimet automaatse väljastamise puhul ning vähendada vajalike dokumentide ja sertifikaatide arvu.

1. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid Tšehhi Vabariigis Majanduslikud ja sotsiaalsed ülesanded seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega Praegused makromajanduslikud suundumused on positiivsed: pärast kahe aasta pikkust langust asus Tšehhi majandus 2014. aastal taas tõusuteele. Siiski tekitavad negatiivsed demograafilised suundumused pika aja jooksul ilmselt suuremaid pensioni- ja tervishoiukulutusi. Tšehhi majandust mõjutab praegu rühm mõõdukaid uuendajaid ja see liigub eeldatavasti mööda lisaväärtusahelat ülespoole. Töötus on vähenenud, kuid tööturgu iseloomustab teatud rühmade vähene osalemine ning lõhe oskuste pakkumise ja nõudluse vahel. Strateegia „Euroopa 2020” Tšehhi eesmärkide analüüsi kohaselt on riikliku ja piirkondliku tasandi vahel suured käärid teadusuuringute ja innovatsiooni kulutuste suurendamisel (eriti erasektori investeeringute puhul), energiatõhususe parandamisel, kolmanda taseme hariduse reformimisel, korruptsioonivastases võitluses ning avaliku hanke eeskirjade nõuetekohasel rakendamisel. Euroopa poolaasta raames antud poliitilistes soovitustes on tehtud ettepanekud luua avalike lepingute keskregister, viia nõuetekohaselt ellu korruptsioonivastane kava, võtta vastu kõrgharidusreform ja suurendada ebasoodsas olukorras olevate (eriti roma) laste osalemist hariduse omandamisel. Prioriteedid ja tulemused Perioodil 2014–2020 muudetakse Tšehhi majandus Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toel konkurentsivõimelisemaks ja uuenduslikumaks. Sel otstarbel investeeritakse teadusuuringutesse, tehnoloogiaarendusse ja innovatsiooni 2,5 miljardit eurot. Riik on pärast Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest tehtud suuremaid eraldisi üle saamas oma teadus- ja arendustegevuse investeeringutega seotud mahajäämusest ning suurendab eeldatavasti 2020. aastaks teadus- ja arendustegevuse kulutuste osakaalu 2,97 %-le SKPst. Investeeringutega edendatakse teadusuuringute ja innovatsiooni struktuuri ja võimalusi ning parandatakse teadusuuringute sektori, ettevõtjate ja kolmanda taseme haridusasutuste vahelist koostööd. Vähese CO2-heitega majandusele üleminekuks kasutatakse peamise rahastusallikana üle 2 miljardi euro (1,4 % SKPst). Tšehhi tööstus on oma energia- ja ressursimahukuse poolest (peamiselt kivisöe tõttu) ELis esimeste hulgas. Selles valdkonnas kavatsetakse peamised edusammud saavutada taastuvenergia tootmise suurendamisega (83 MW võrra) ja kasvuhoonegaaside koguse vähendamisega (920 000 tonni CO2 võrra aastas). Keskkonnakaitseks ja ressursside tõhusaks kasutamiseks antakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest 2,8 miljardit eurot. Selle investeeringu tulemusena paraneb vee kvaliteet (parema veevarustuse saab näiteks veel 150 000 inimest), jäätmekäitlus (näiteks suureneb jäätmete ringlussevõtu võimsus 700 000 tonni aastas), õhu kvaliteet, elurikkus, 400 000 hektaril maal hakatakse tegelema mahepõllumajandusega ning 870 000 hektaril maal aidatakse põllumajandustootjatel täita põllumajanduse keskkonna- ja kliimavaldkonna kohustusi. EMKFi abil muudetakse Tšehhi kalapüük ja vesiviljelus säästvamaks, kasutades tõhusamaid ja keskkonnahoidlikumaid tootmismeetodeid. Transpordisektoris toetatakse 6,2 miljardi euroga säästvat transporti ja aidatakse kõrvaldada peamiste võrgutaristute kitsaskohti. Selle toetuse abil eemaldatakse ka puudujäägid üleeuroopalises transpordivõrgus ja parandatakse raudteevõrgu koostalitlusvõimet: 140 km raudteeliine taastatakse või ajakohastatakse, mis tähendab suurt üleminekut säästvale liikuvusele. Taristu täiustamine muudab riigi piirkonnad paremini juurdepääsetavamaks ja selle tulemusena kasutab linnades üha rohkem inimesi ühissõidukeid. Kõrgepingevõrkude ajakohastamiseks ja turvalisuse parandamiseks on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest ette nähtud 200 miljonit eurot. Jätkusuutliku ja kvaliteetse tööhõive edendamiseks ja töötajate liikuvuse toetamiseks eraldatakse peaaegu 1,4 miljardit eurot, sealjuures kuulub eriline tähelepanu ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele, näiteks vähese kvalifikatsiooniga, vanemaealised või noored inimesed (toetatakse 585 000 inimest, kellest 230 000 peaks saama uue kvalifikatsiooni). Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raha kulutatakse ka sotsiaalsele kaasatusele ja haridusele, millest kummalegi määratakse 2 miljardit eurot, et abistada raskustes ja ebasoodsas olukorras olevaid inimesi, parandada sotsiaal- ja tervishoiuteenuste kvaliteeti ning investeerida haridusse. Avalike teenuste valdkonnas luuakse 30 uut liikuvat tervishoiuteenuste üksust ja 83 tervishoiuasutust, haridust toetatakse kõikidel selle tasemetel ning hõlbustatakse võrdset juurdepääsu kvaliteetsele eel-, alg- ja keskharidusele. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide raha kasutatakse ka ülikoolide arendamiseks, parandades nende personalijuhtimist ja lihtsustades juurdepääsu kolmanda taseme haridusele (uute bakalaureuseastme õppekavade järgi hakkab õppima 869 üliõpilast). Umbes 180 miljonit eurot kulub selleks, et suurendada avaliku halduse ja kohtusüsteemi tõhusust ja läbipaistvust, vähendada halduskoormust, parandada avaliku halduse töötajate oskusi ning tõhustada personalijuhtimist. Rahastamis- ja territoriaalsete vahendite kasutamine Ühtekuuluvuspoliitika programmidest kavatsetakse rahastamisvahenditena anda umbes 763 miljon eurot. See on üle kahe korra rohkem kui eelmisel programmitöö perioodil. Peamised sekkumisvaldkonnad on VKEde toetamine, transporditaristu, investeeringud energiatõhususse ja väiksemal määral ka ressursitõhususse. Õiguslik nõue, mille kohaselt tuleb 5 % ERFi rahast kulutada linnade säästvaks arenguks, täidetakse investeeringutega programmist „Kasvukeskus Praha” ja seitsme integreeritud territoriaalse investeeringuga suurimates suurlinnapiirkondades. Kokku kulub integreeritud territoriaalseteks investeeringuteks 1 miljard eurot ERFist ja 223 miljonit eurot Ühtekuuluvusfondist. Kogukonna juhitud kohalik areng on maapiirkondade arengu jaoks eriti tähtis ja selleks kasutatakse mitmest fondist rahastamist. Vahendeid eraldatakse ERFist (418 miljonit eurot), EAFRDst (115 miljonit eurot) ja ESFist (64 miljonit eurot) ning neid kasutavad integreeritud ja mitut sektorit hõlmavate kohaliku arengu strateegiate kaudu kohalikud kogukonnad, kes on koondunud umbes 160 kohalikuks algatusrühmaks ja hõlmavad 55 % elanikkonnast. Põhiteave Ühtekuuluvuspoliitika (ESF, ERF, Ühtekuuluvusfond, noorte tööhõive algatus) EAFRD EMKF ETK Programmide arv 8 (riiklikku) 1 1 7 Olemasolevad vahendid (eurodes) 21 643 218 575 2 305 673 996 31 108 015 1 144 024 031 2. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusat ja tulemuslikku kasutamist toetavad eeltingimused Teatud investeerimisvaldkondade (nt teadus- ja arendustegevus, IKT) strateegilised raamistikud ei ole lõpule viidud. Vastu on võetud tegevuskavad 11 valdkonnapõhise ja kolme üldise eeltingimuse kohta.

3. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide haldamine Tšehhi on sujundanud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide haldamise viisi ja muutnud selle tsentraliseeritumaks, vähendades programmide arvu (kaheksa ühtekuuluvuspoliitika programmi võrreldes 17ga aastatel 2007–2013) ja vahendusasutuste hulka. Riiklik koordineerimisasutus on regionaalarengu ministeerium. Lisaks tagatakse fondidevaheline kooskõla seirekomisjonide, koordineeritud projektikonkursside ja töörühmade abil. Haldussuutlikkust aitab suurendada 2014. aasta avaliku teenistuse seadus. 4. Toetusesaajate jaoks tehtavad lihtsustused Tšehhi on seadnud eesmärgiks leevendada toetusesaajate ja avaliku halduse asutuste halduskoormust. Selleks kahandatakse programmide ja vahendusasutuste arvu, luuakse kogu rakendusstruktuurile uus seiresüsteem ja kehtestatakse kõikidele programmidele ühtne metodoloogiline keskkond. Ulatuslikumalt leiavad kasutust rahastamisvahendid ja sellised võimalused nagu ettemaksed ja lihtsustatud kulud.

1. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid Taanis Majanduslikud ja sotsiaalsed ülesanded seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega Taani majandust tabas finantskriis suhteliselt raskelt, tuues kaasa töötute arvu märgatava suurenemise, eriti noorte ja Taani päritoluta inimeste hulgas. Ehkki Taanis on soodne ettevõtluskeskkond, kasvavad vaid vähesed VKEd, osaliselt seetõttu, et innovatsiooni ei õnnestu piisavalt hästi kasumiks pöörata, et ettevõtlusoskuste areng valmistab pettumust ja et primaarsektor vajab rohkem jätkusuutlikku tootmist võimaldavat innovatsiooni. Taanis püsivad teatud probleemid töötajate oskustega. Nendeks on kutseõppes osalevate inimeste ja haridust omandavate rändetaustaga inimeste (eriti meeste) osakaalu vähenemine ning endiselt kõrge koolist väljalangemise määr. Neid probleeme käsitleti ühes Euroopa poolaasta raames 2014. aastal Taanile antud poliitilises soovituses. Üldiselt on Taani keskkonnategevuse tulemuslikkus hea, ehkki näib, et riik ei suuda kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärkide saavutamisega sammu pidada. Elupaikadele ja veekogudele avalduv koormus on peamiselt maa ja kalavarude mahuka kasutamise, toitainete uhtumise jms tõttu ikka veel suur. Taani on rikas riik, kus on võrreldes teiste liikmesriikidega suhteliselt väikesed sisemised sotsiaal-majanduslikud erinevused, ja sealsed peamised probleemid lahendatakse riiklike süsteemide abil. Kuna Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide eraldised Taanile on tagasihoidlikud, keskendutakse programmides eeskätt eespool nimetatud probleemidele. Prioriteedid ja tulemused Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest eraldatava 300 miljoni euroga muudetakse tööstus-, teenindus-, põllumajandus-, vesiviljelus- ja kalandussektori VKEd uuendusmeelsemaks ja aidatakse neil innovatsiooni paremini kasumiks pöörata. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest tehakse investeeringuid ka ettevõtete konkurentsivõime suurendamiseks klastrite ja koostöövõrgustike toetamise kaudu. Lisaks peaks ettevõtjate konkurentsivõimet ja kasvu edendama suur osa keskkonna ja kliimaga seotud investeeringuid. Taani kasutab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde ka selleks, et arendada kindlaks tehtud võimalikke kasvuvaldkondi nii üksikettevõtetes kui ka piirkondlike aruka spetsialiseerumise strateegiate raames. Eeldatavasti ühineb koostöövõrgustikega, sealhulgas teadusasutustega, umbes 3 200 ettevõtjat ja üle 4 000 ettevõtja võtab kasutusele uuenduslikud lahendused või tooted. Taani kulutab 270 miljonit eurot Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide eraldisest ka sotsiaalsesse kaasatusse, et aidata tööturul tõrjutuid ja suurendada tööalast konkurentsivõimet. Selleks võimaldatakse suuremal hulgal inimestel lõpetada kutse- ja kõrgharidusõpe (tööturult enam eemale jäänute abistamiseks on olemas riiklikud fondid). Sel viisil kasutatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde Euroopa poolaasta raames antud soovituste täitmiseks. Kokku luuakse umbes 5 500 töökohta ja koolitusse tehtavad investeeringud parandavad eeldatavasti 52 000 inimese töövõimalusi. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahast üle 635 miljoni euro investeerib Taani keskkonna- ja kliimavaldkonda. Riigi keskkonnainvesteeringute tegemisel keskendutakse loodusvarade kaitsmisele ja säilitamisele, veekvaliteedi parandamisele, elurikkuse suurendamisele ning põllumajandusmaa ja kalavarude (sh vesiviljelussektoris) keskkonnahoidliku ja säästva kasutamise arendamise edendamisele kooskõlas uue ühise kalanduspoliitikaga. Kalandussektoris aidatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toel näiteks vähendada 2023. aastaks juhupüüki 5 000 tonni ja suurendada vesiviljeluse mahetoodangut 3 000 tonni. Põllumajandusvaldkonnas antakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetust ka maastike ja elurikkuse säilitamiseks vähemalt 3 400 km² suurusel alal (või rohkem kui 10 %-l riigi põllumajandusmaast). Kõigist Taani keskkonna- ja kliimaalastest investeeringutest paigutatakse 91 miljonit eurot üleminekusse vähese CO2-heitega majandusele, tänu millele vähenevad kasvuhoonegaaside heitkogused 51 000 tonni ja energiatarbimine 905 000 GJ. See aitab Taanil saavutada strateegia „Euroopa 2020” kohase eesmärgi vähendada kasvuhoonegaase 20 % võrra. Ressursitõhususe parandamine on osa Taani strateegiast suurendada ettevõtjate konkurentsivõimet, milleks kasutatavad vahendid aitavad kaasa ka üleminekule vähese CO2-heitega majandusele. Taani kavatseb kliimamuutuste vastastele meetmetele kulutada kokku umbes 577 miljonit eurot (46 % Taani kogu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide eraldisest). Rahastamis- ja territoriaalsete vahendite kasutamine Ajavahemikul 2007–2013 eraldas Taani rahastamisvahendite jaoks 28 miljonit eurot. Ajavahemikuks 2014–2020 võimaldab Taani kasutada piirkondadel rahastamisvahendite eraldisi investeeringuteks äritegevuse arendamisse ning ettevõtete energia- ja ressursitõhususe parandamisse. Taani kasutab ERFi eraldisest 5 % linnade säästvaks arenguks, keskendudes äritegevuse arendamisele uuenduste ning energia- ja ressursitõhususe kaudu. Need linnade arendamise meetmed seotakse ulatuslikumate strateegiatega, mille eesmärk on tulla toime teatavate linnapiirkondade sotsiaalsete, majanduslike, demograafiliste, keskkondlike ja/või kliimaalaste probleemidega. Programmi LEADER meetodi abil toetatakse kokku 26 kohalikku algatusrühma, kes tegutsevad nii maa- kui ka rannikupiirkondades. Need rühmad töötavad selle kallal, et hoogustada olemasolevat turismitegevust, arendada väikeettevõtteid, luua teenuseid ja toetada säästvat püügitegevust. Selle tulemusena luuakse töökohti ja parandatakse kohalike elanike elutingimusi. Põhiteave Ühtekuuluvuspoliitika (ESF, ERF, Ühtekuuluvusfond) EAFRD EMKF ETK Programmide arv 2 (riiklikku) 1 1 5 Olemasolevad vahendid (eurodes) 413 231 682 918 803 690 208 355 420 748 186 649 2. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusat ja tulemuslikku kasutamist toetavad eeltingimused

Taani on täitnud kõik Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetustega seotud eeltingimused. 3. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide haldamine ERFi ja ESFi programme viiakse ellu kuue piirkondliku kasvufoorumi kaudu ja korraldusasutuseks on Taani ettevõtlusamet. Programme haldavad samad korraldusasutused piirkondlikul tasandil. Nii EAFRD kui ka EMKFi vahendeid haldab Taani põllumajandus- ja kalandusamet ning programmi LEADER meetmete elluviimine on delegeeritud Taani ettevõtlusametile, mis tagab fondidevahelise tugeva kooskõla. Lisaks käivad kahe riikliku korraldusasutuse esindajad üksteise seirekomisjonides (vastavalt ERF/ESF ja EAFRD/EMKF). Peale selle plaanivad kaks korraldusasutust korraldada rakendamise tõhususe suurendamiseks kahe fondirühma koordineerimisalaseid kokkusaamisi. Kuigi nii ESFi kui ka enim puudust kannatavate isikute Euroopa abifondi eesmärgid hõlmavad sotsiaalset kaasatust, on ESF seotud rohkem tööturuga. Kahe fondi kattumist välditakse üksteise eesmärkide selge eristamise abil ja sellega, et korraldusasutused on esindatud üksteise seirekomisjonides. 4. Toetusesaajate jaoks tehtavad lihtsustused Võimalikele toetusesaajatele antakse fondide haldamisele elektrooniline juurdepääs (kooskõlas e-ühtekuuluvuse algatusega). Nendele, kes ei pääse e-ühtekuuluvuse süsteemile vahetult ligi, võimaldatakse endiselt juurdepääsu muude vahendite kaudu. Taani kavandab ka lihtsustatud kuluvõimaluste ulatuslikumat kasutamist.

1. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid Eestis Majanduslikud ja sotsiaalsed ülesanded seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega Eesti on majanduskriisiga toimetulemisel üles näidanud märgatavat paindlikkust. Eelduste kohaselt jõuab reaalne SKP oma kriisieelsele tasemele 2016. aastal. Ehkki majandus tervikuna on tõusuteel, on püsima jäänud tõsised struktuursed probleemid. Need tuleb lahendada, et muuta Eesti majandus teadmistepõhisemaks, uuendusmeelsemaks, kaasavamaks ja jätkusuutlikumaks. Avaliku sektori rahastuse koordineerimine teadusuuringute ja innovatsiooni vallas näib olevat puudulik ning see peaks keskenduma väikesele arvule aruka spetsialiseerumise valdkondadele. Kõrgharidussüsteemi on endiselt vaja äri- ja teadusasutuste vajadustele kohandada. Innovatsioonivõimekus on väike ja teadusasutustega teevad koostööd üksikud ettevõtjad. Kahanev tööjõud ja väike tööviljakus tekitavad keskmises kuni pikas ajaplaanis probleeme. Kaugeleulatuva töövõimereformi rakendamisega alustati Eestis alles hiljuti. Lastehoiuasutuste puudus muudab vanemate töölenaasmise keeruliseks. Kohalikul tasandil on avalike teenuste kättesaadavus ja kvaliteet erinev. Eesti peab rohkem pingutama, et suurendada kutsehariduse, -koolituse ja -praktika ligitõmbavust. Samuti peab Eesti edendama ettevõtlust ja töökohtade loomist kogu riigis, et vältida majandusarengu lõhe suurenemist. Eesti ressursimahukus on endiselt väga suur. Tõenäoliselt ei saavuta riik 2020. aasta energiatõhususe eesmärki. Suurendada tuleb pingutusi elamu- ja tööstussektori energiatõhususe suurendamise nimel. Samuti peaks Eesti võtma kasutusele säästvamad transpordiliigid. Neid probleeme on käsitletud Euroopa poolaasta raames antud poliitilistes soovitustes. Prioriteedid ja tulemused Eesti kavatseb Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest antava toetusega suurendada erasektori teadus- ja arendustegevuse kulutusi 2012. aasta 1,26 %-lt 2023. aastaks 2 %-le SKPst. Teadus- ja arendustegevuse toetusprogrammid kooskõlastatakse Eesti aruka spetsialiseerumise raamistikuga. Veel kasutab Eesti Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide investeeringuid VKEde konkurentsivõime tugevdamiseks ning kavatseb suurendada eksportivate ettevõtjate arvu 15 700ni (võrreldes 2012. aasta 11 281ga). Maaelu arengu rahastamist juhitakse paremini, et saavutada maapiirkondade majanduses positiivseid muutusi. Väikeste põllumajanduslike majapidamiste arendamiseks ja noorte põllumajandustootjate abistamiseks põllumajandusettevõttega alustamisel on ette nähtud erikord. Eesti soodustab lühikeste tarneahelate loomist ning investeerib põllumajandustoodete töötlemisse ja turustamisse. Samuti kasutab Eesti Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetust digitaalmajanduse taganttõukamiseks, seades eesmärgiks pakkuda 60 %-l riigi territooriumist lairibaühendust kiirusega vähemalt 100 Mbit/s (2012. aastal 3,6 %). Eesti investeerib tööhõivesse, et tõsta selle määr 76 %-le (2013. aastal 73,3 %). Selle saavutamiseks kavatseb riik reformida näiteks töövõime hindamist. Samuti on eesmärk hoida väljaspool Tallinna ja Tartut loodava SKP osakaal 30 % juures. Haridusvaldkonnas plaanitakse kergitada praktika lõpetanute määr 75 %-le (2013. aastal 50 %). See võrdub umbes 8 000 inimesega. Peale selle pakutakse noortele ja tööealistele inimestele üle 350 000 seansi karjäärinõustamist. Sotsiaalse kaasatuse rahastamise abil vähendatakse lastehoiuasutuste ja lasteaedade ootejärjekorras olevate laste arvu 2012. aasta 4 430-lt 300-le. Noorsootööteenistused abistavad umbes 200 000 osalist. Optimeeritakse olemasolevat tervishoiutaristut ning tõhustatakse haiguste ennetamist ja esmatasandi arstiabi. Haldussuutlikkuse arendamise rahastamist kasutatakse selleks, et tõsta avalike teenuste kvaliteediga rahulolu määra 85 %-le (2012. aastal 67 %). Transporditoetust rakendatakse üleeuroopalise transpordivõrgu ning keskkonnahoidlike ja vähese CO2-heitega transpordisüsteemide arendamiseks. Näiteks kavatseb Eesti suurendada rongireisijate arvu 2013. aasta 4,2 miljonilt 8,4 miljonile aastas. Tänu vähese CO2-heitega majandusse tehtavatele investeeringutele loodetakse tõsta 40 000 kodu energiasäästu 45 %-le. Keskkonna ja kliimamuutustega kohanemisega seotud fondide abil plaanib Eesti täita olulisi veesektoriga seotud liidu õigustiku nõudeid ning tagada vastupanuvõime suurõnnetuste puhul. Fondide raha kasutatakse ka elurikkuse säilitamiseks poollooduslike elupaikade hooldamise (2,6 % põllumajandusmaast) ja mahepõllumajanduse (14 % põllumajandusmaast) toetamise kaudu. Rohkem kui 70 % kasutatava põllumajanduspiirkonna kohta sõlmitakse elurikkuse ja mullaharimise parandamise lepingud. Põllumajanduses ja mahajäetud turbatootmisaladel pööratakse tähelepanu veekaitsele. Eesti kalandus- ja vesiviljelussektor muudetakse säästvamaks, parandatakse mereökosüsteeme ja veeorganismide elurikkust ning juhupüüki loodetakse vähendada 21 tonni võrra. Rahastamis- ja territoriaalsete vahendite kasutamine Eesti suurendab rahastamisvahendite jaoks tehtavaid eraldisi eelmise perioodiga võrreldes umbes 50 % ehk 215,5 miljoni euroni. VKEde ning teadusuuringute ja innovatsiooni toetamiseks kasutatakse laenu-, tagatis- ja omakapitali vahendeid. Eelhindamise kohaselt ei saa Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahastamisvahenditega rahastada energiatõhususe ja keskkonnataristu valdkondi. 5 % ERFi eraldisest määratakse linnade säästva arengu integreeritud meetmetele. Kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiaid viib maapiirkondades ellu kokku 34 kohalikku algatusrühma, neist kaheksa kalandussektoris. Põhiteave

Ühtekuuluvuspoliitika (ESF, ERF, Ühtekuuluvusfond) EAFRD EMKF ETK Programmide arv 1 1 1 4 Olemasolevad vahendid (eurodes) 3 534 560 285 823 341 558 100 970 418 449 819 256 2. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusat ja tulemuslikku kasutamist toetavad eeltingimused 29st kohaldatavast eeltingimusest oli partnerluslepingu vastuvõtmise ajaks täitmata 15. Hiljem teatas Eesti, et on lõplikult rakendanud tegevuskavad, mille abil täidetakse neist 11. Ülejäänud nelja eeltingimuse täitmine on kavandatud 2016. aastasse. Need hõlmavad riskiennetust ja -juhtimist, muid transpordiliike, aktiivset kaasamist ning statistilisi süsteeme ja tulemusnäitajaid. 3. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide haldamine Perioodil 2014–2020 on Eestil ainult üks mitut fondi hõlmav ühtekuuluvuspoliitika programm, eelmisel perioodil oli neid kolm. Korraldusasutusena, sertifitseerimisasutusena (selle ülesanded liideti korraldusasutuse ülesannetega) ja auditeerimisasutusena tegutseb rahandusministeerium. Esimese astme vahendusasutuste ülesandeid täidavad viis muud ministeeriumi, teise astme vahendusasutustena tegutseb 13 keskasutust või muud organisatsiooni (uueks perioodiks lisati kaks). EAFRD ja EMKFi rakendamise süsteeme eriti ei muudetud. Valitsuse tasandil kooskõlastatakse kõik rahastamisallikad riigi eelarvestrateegia kaudu. 4. Toetusesaajate jaoks tehtavad lihtsustused Toetusesaajate halduskoormuse vähendamiseks muudeti mitut seadust ja suunist. Andmevahetus taotlejate ja toetusesaajatega muudetakse täiesti elektrooniliseks, võimaluse korral hüvitatakse kulud lihtsustatud kuluvõimaluste alusel ning toetusi ja rahastamisvahendeid on võimalik kombineerida.

1. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid Soomes Majanduslikud ja sotsiaalsed ülesanded seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega Soome majanduse peamised ülesanded on kasvu ja konkurentsivõime taastamine ning töökohtade loomine. Ettevõtete teadus- ja arendustegevuse osatähtsus on langusteel, mis muudab riigi teadus- ja arendustegevusalaste kulutuste eesmärgi (4 % SKPst) saavutamise üha raskemaks. Tööstuslikul ümberkorraldamisel tekkinud kehvade ekspordinäitajatega kaasnevad ohud, mille kõrvaldamisega tuleb tegeleda. Soomel on endiselt raskusi teadus- ja arendustegevuse investeeringute eduka ülekandmisega eksporti. Riik peaks idufirmasid rohkem rahastama ja pakkuma neile rohkem abi äritegevuseks välismaal. Lisaks on vananevat rahvastikku ja tööealise elanikkonna kahanemist arvestades oluline, et tööturg kasutaks ära kogu tööjõu potentsiaali. Töötuse määr oli 2014. aastal 8,7 % ja see tõuseb, eriti noorte inimeste ja vanemaealiste töötajate hulgas. Veel üks probleem on Soome riigi rahanduse tasakaalu halvenemine ja demograafilistest suundumustest tingitud oht selle pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Nende probleemide lahendamist on käsitletud Euroopa poolaasta raames antud poliitilistes soovitustes. Prioriteedid ja tulemused VKEde konkurentsivõime parandamiseks investeerib Soome 644 miljonit eurot ettevõtlusstruktuuride mitmekesistamisse ning kasvavate, uuendusmeelsete ja rahvusvaheliselt laienevate ettevõtjate arvu suurendamisse. Seepärast keskendutakse meetmete võtmisel idufirmadele ja uue äritegevuse arendamisele. EAFRD toel investeeritakse põllumajandusettevõtetesse, toiduainete töötlemisse ja põllumajanduslike majapidamiste tegevuse mitmekesistamisse. Investeerimistoetusteks antakse üle 1 miljardi euro. Toetatakse umbes 15 000 põllumajanduslikku majapidamist. Teadusuuringutesse ja innovatsiooni investeeritava 398 miljoni euro kasutamisel keskendutakse eeskätt kasvavate ettevõtete ja idufirmade uuendustegevuse hoogustamisele valitud aruka spetsialiseerumise valdkondades. Soome püüab parandada oma võimet rakendada teadus- ja innovatsioonitulemusi kaubanduslikes toodetes ja teenustes. Peale selle kavatseb Soome suurendada nii eelnimetatud investeeringu kui ka EAFRDst koostööle ja innovatsioonile ette nähtud rahastuse toel oma teadusuuringute ja innovatsiooni kulutuste osakaalu 2020. aastaks 4,0 %-le SKPst (2013. aastal 3,31 %). Soome eraldab vähese CO2-heitega majandusele üleminekuks 219 miljonit eurot. See aitab saavutada eesmärki suurendada taastuvenergia kasutamise osakaalu 2011. aasta 33 %-lt 2020. aastaks 38 %-le. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatakse põhiliselt vähese CO2-heitega sektorite teadus- ja innovatsioonitegevust, uue tehnoloogia kasutuselevõttu ning vähese CO2-heitega toodete, teenuste ja tootmismeetodite arendamist ja turustamist. Et kaitsta keskkonda ja edendada energiatõhusust, muudetakse EMKFi abil kalandus ja vesiviljelus säästvamaks, parandatakse mereökosüsteeme ja veeorganismide elurikkust. EAFRDst on eraldatud 1,6 miljardit eurot põllumajandus-, keskkonna- ja kliimameetmetele. Selle eesmärk on vähendada põllumajandustegevuse kahjulikku mõju pinnasele, pinna- ja põhjaveele ning õhule, soodustades keskkonnahoidlike tavade kasutamist ja kandes hoolt kasvutingimuste eest. Veemajanduse parandamist reguleerivad lepingud hakkavad eeldatavasti hõlmama üle 81 % põllumajandusmaast. Looduslike piirangutega põllumajanduspiirkondadele on eraldatud 1,8 miljardit eurot, et suurendada põllumajanduslikku elurikkust. Tööhõivesse ja töötuse vähendamisse investeeritakse 347 miljonit eurot. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toel pööratakse erilist tähelepanu noortele ja vähem soodsa tööturupositsiooniga inimestele eesmärgiga aidata umbes 40 000 töötut. Rahastust kasutatakse tööelu pikendamiseks, tööjõu nõudluse ja pakkumise tasakaalustamiseks ning töötajate liikuvuse suurendamiseks. Mitmekesistamise hõlbustamise ning maapiirkondade väikeettevõtete loomise ja arendamise toetamine võib luua umbes 6 000 töökohta. Haridust ja koolitust toetatakse 199 miljoni euroga. Sellekohaste meetmete keskmes on kvalifitseeritud töötajate arvu suurendamine, noorte ja kutseõppeasutuse lõpetamata jätnud inimeste erialaoskuste süvendamine, õppeasutusest tööle suundumise vahelise üleminekuaja jooksul pakutavate teenuste tõhustamine ja kõigile võrdne haridus. Maapiirkondades pakutakse teadmussiiret üle 20 000 inimese (enamjaolt põllumajandustootjate) koolitamise kaudu. Sotsiaalse kaasatuse rahastamisega ESFist (248 miljonit eurot) aidatakse võidelda vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja kõrvalejäämise vastu. Toetust pakutakse rohkem kui 15 000 inimesele, peamiselt tööturult kõrvale jäänutele.

Rahastamis- ja territoriaalsete vahendite kasutamine Soome kavatseb eraldada rahastamisvahenditele umbes 1,5 miljonit eurot omakapitaliinvesteeringuteks Ahvenamaa rakenduskava raames. Võrreldes perioodiga 2007–2013 on vahendeid märgatavalt vähem. Soome uurib võimalusi rahastamisvahendite ulatuslikumaks kasutamiseks. ERFi eraldisest umbes 5 % on ette nähtud kuue suurema linna (Helsingi, Espoo, Vantaa, Oulu, Tampere ja Turu) säästvaks arenguks integreeritud territoriaalse investeeringu vahendi abil. Integreeritud territoriaalse investeeringu strateegia peamine eesmärk on tugevdada Soome konkurentsivõimet, kasutades suurimaid linnu innovatsiooni arengu- ja katsekeskkonnana. Soome kaheksa kohalikku kalandusvaldkonna algatusrühma jätkavad kogukonna juhitud eduka kohaliku arengu elluviimist. Rühmad moodustati eelmisel programmitöö perioodil, kuid need rakendavad uusi kohaliku arengu strateegiaid vastavalt kohalikele vajadustele. Põhiteave Ühtekuuluvuspoliitika (ESF, ERF) EAFRD EMKF ETK Programmide arv 2 (piirkondlikku) 2 1 8 Olemasolevad vahendid (eurodes) 1 304 456 595 2 380 408 338 74 393 168 605 853 163 2. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusat ja tulemuslikku kasutamist toetavad eeltingimused Ahvenamaal oli rakenduskava vastuvõtmise hetkeks täitmata kolm eeltingimust: piirkondlik arukas spetsialiseerumisstrateegia, elukestva õppe strateegia ja kutsehariduse strateegia. Need eeltingimused täideti kokkulepitud tegevuskavade kohaselt 30. juuniks 2015. 3. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide haldamine Võrreldes aastatega 2007–2013 vähendas Soome perioodil 2014–2020 ühtekuuluvuspoliitika programme seitsmelt kahele. Piirkondade haldusreform (vahendusasutuste vähendamine) on praegu pooleli. Koordineerimine saavutatakse eri fondide esindamisega programmide seirekomisjonides ja piirkondlike koostööstruktuuride kaudu. ERFi ja ESFi meetmeid kasutatakse nüüd ühe programmi raames, mis hõlmab mitut fondi. Ahvenamaal on ERFi, ESFi ja EAFRD programmidel ühine seirekomisjon. 4. Toetusesaajate jaoks tehtavad lihtsustused Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide korraldusasutused teevad ettevalmistusi toetusesaajate halduskoormuse vähendamiseks. See hõlmab ülesannete koondamist (näiteks vahendusasutuste arvu vähendamist) ja lihtsustatud kuluvõimaluste sagedasemat kasutamist.

1. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid Prantsusmaal Majanduslikud ja sotsiaalsed ülesanded seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega Prantsusmaal on mitu vaieldamatut eelist (näiteks dünaamiline demograafia, rikas loodus- ja kultuuripärand, suur taastuvenergiasektori potentsiaal ja transpordivõrgustiku kõrge tase), kuid ta peab lahendama kaks tähtsat ülesannet. Esiteks kahaneb järk-järgult Prantsusmaa majanduse konkurentsivõime. Selle on osaliselt põhjustanud suutmatus juhtida majandust teadmistepõhisemate sektorite poole ning teisendada teadus- ja arendustegevus ning innovatsioon turustatavateks toodeteks ja teenusteks. Teiseks on töötuse määr olnud viimased kolmkümmend aastat kõrge. 2013. aastal oli see üle 10 %, alla 25aastaste noorte töötuse tase küündis Mandri-Prantsusmaal 23,5 %ni ja ülemeredepartemangudes ületas see 50 %. Peale selle ei ole strateegia „Euroopa 2020” energia ning teadus- ja arendustegevuse kulutuste eesmärke veel saavutatud ning rohkem tuleb ära teha vaesuse ja haridussüsteemist varakult lahkumise probleemi lahendamiseks. Prioriteedid ja tulemused Perioodil 2014–2020 kasutatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide täitmiseks. Kuna kättesaadavaid vahendeid on võrreldes Prantsusmaa majanduse mahuga vähe, suunatakse investeeringud mõne peamise valdkondliku eesmärgi saavutamisse, mis on kooskõlas Euroopa poolaasta raames antud poliitiliste soovitustega. Nende eesmärkide hulka kuuluvad teadusuuringud ja innovatsioon, VKEde konkurentsivõime suurendamine ning ebasoodsamas olukorras olevate inimrühmade parem juurdepääs kutseõppele ja tööturule. Teadusuuringutesse ja innovatsiooni investeeritakse 3 miljardit eurot (11 % Prantsusmaale ette nähtud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kogueelarvest). Fondide abil hoogustatakse teadus- ja arendustegevuse teadmussiiret teadusasutuste ja ettevõtjate vahel, tõhustatakse ettevõtjate teadusuuringuid ja innovatsiooni ning kujundatakse välja uuendusmeelne ettevõtluskeskkond. Üle 660 ettevõtja saab toetust uute toodete väljaarendamiseks ja turuletoomiseks. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toel aidatakse kaasa ka piirkondadevaheliste erinevuste vähendamisele teadus- ja arendustegevuses – 2014. aastal oli 75 % teadus- ja arendustegevusest koondunud ainult nelja piirkonda ja väga kiire lairibaühenduse kättesaadavus on üks Euroopa kehvemaid.

Umbes 5 miljardit eurot (19 % Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide eelarvest) kasutatakse VKEde toetamiseks (sh põllumajandus-, kalandus- ja vesiviljelussektoris), andes ettevõtjatele parema juurdepääsu rahastamisele, teenustele ja turgudele ning võimaldades neil toota suure väärtusega kaupu ja teenuseid. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide abil toetatakse ka uute VKEde loomist ja olemasolevate ettevõtete laiendamist. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest saab toetust üle 160 000 ettevõtja. Umbes 6 miljardit eurot (23 % Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide eelarvest) kasutatakse selleks, et parandada tööalast konkurentsivõimet ja aidata tööturult enim eemale jäänutel tööd leida. Erilise tähelepanu all on sealjuures noorte lõimimine, pakutavate koolituste parandamine kujunemisjärgus sektorites ning parem juurdepääs kutseõppele. Prantsusmaa soovib noorte tööhõive algatuse kaudu aidata 2023. aastaks 234 000 töötut noort. Samuti kavatseb riik pakkuda koolitusi, mis aitaks 310 000 inimesel leida töö ja annaks 90 000 inimesele (neist 36 000 naisele) julguse asutada oma ettevõte. Samuti peaks tõrjutuse ohus olevate inimeste toetamine andma lõimimisvõimaluse 180 000 inimesele. Sel viisil eeldatakse, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid aitavad Prantsusmaal saavutada 2020. aastaks 75 % töötuse määra (2014. aastal 69,8 %). Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 5,5 miljardi euro suuruse eraldise abil (21 % kogu eelarvest) tehakse vähese CO2-heitega majandusele ülemineku toetamiseks vajalikke investeeringuid, sealjuures energiatõhususse (tööstus, transport ja ehitised), taastuvenergia kasutamise arendamisse ja keskkonnahoidlikusse linnatransporti. Sellest eelarvest kaetakse ka investeeringud, mille eesmärk on parandada riskiennetust ja -juhtimist (sealhulgas maa- ja rannikupiirkondades). Kliimamuutuste mõju aitab Prantsusmaa ära hoida ja leevendada kokku umbes 3 miljardi euro abil, mis antakse ERFist, ESFist ja EMKFist. Kasvuhoonegaaside heitkogused vähenevad hinnanguliselt umbes 19 miljonit tonni CO2-ekvivalenti aastas.Viimaks määratakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest Natura 2000 võrgustiku toimimise parandamiseks, elurikkuse kaitsmiseks ning ökoloogilise jätkusuutlikkuse taastamiseks üle 4 miljardi euro (15 %). Kaitsestaatuse parandamist toetatakse rohkem kui 465 000 hektaril asuvates elupaikades. Et kaitsta keskkonda ja edendada ressursitõhusust kooskõlas ühise kalanduspoliitikaga, muudetakse kalandus ja vesiviljelus EMKFi toel säästlikumaks, parandatakse mereökosüsteeme ja veeorganismide elurikkust. Juhupüüki kahandatakse 2023. aastaks 12 000 tonni võrra ja vesiviljeluse mahetoodangut suurendatakse 282 tonni võrra. Rahastamis- ja territoriaalsete vahendite kasutamine Osa rahast, s.o 698 miljonit eurot, mis on ette nähtud eelkõige VKEdele ja energiatõhususele, antakse rahastamisvahendite kaudu. Laenude, riski- või omakapitali hinnanguline maht kasvab võrreldes ajavahemikuga 2007–2013 eeldatavasti üle kolme korra. Uurida tuleks rahastamisvahendite edasisi kasutusvõimalusi IKT ja ressursitõhususe toetamiseks. Linnade arengu lihtsustamiseks kulutatakse umbes 10 % ERFi eraldisest linnade säästva arengu integreeritud meetmetele. 70 % kogu linnade eelarvest kasutatakse linnade arengu meetmete elluviimiseks integreeritud territoriaalsete investeeringute abil. Kogukonna juhitud kohaliku arengu käsituse kohaselt toetatakse EARDFist endiselt maapiirkondade alt-üles-arengustrateegiaid (iga linnade arengu programmi puhul saavutatakse programmi LEADER 5 %line osakaal). Põhiteave Ühtekuuluvuspoliitika (ESF, ERF, noorte tööhõive algatus) EAFRD EMKF ETK Programmide arv 40 (3 riiklikku, 37 piirkondlikku) 30 (3 riiklikku, 27 piirkondlikku) 1 (riiklik) 21 Olemasolevad vahendid (eurodes) 14 763 176 455 11 384 844 248 587 980 173 2 893 698 773 2. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusat ja tulemuslikku kasutamist toetavad eeltingimused Prantsusmaa partnerluslepingu vastuvõtmise ajal olid riiklikul tasandil täidetud kõik eeltingimused peale ühe (jäätmekäitlus). Programmi tasandil on mitu tegevuskava, mis on seotud muu hulgas aruka spetsialiseerumise strateegia lõpuleviimisega ning asjaomaste näitajate määratlemise ja arvulise hindamisega. 3. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide haldamine Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamiseks on kasutusele võetud uus juhtimismudel ning programmide (kogu ERFi ning osa EARDFi ja ESFi programmide) elluviimise enamiku aspektide eest vastutavad piirkondlikud nõukogud. See on tekitanud keerulise struktuuri, kus 71 programmi (v.a ETK) ja ülesanded on jagunenud riikliku ja piirkondliku tasandi vahel. 4. Toetusesaajate jaoks tehtavad lihtsustused Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide korraldusasutused teevad praegu ettevalmistusi, et vähendada toetusesaajate ja nende töötajate halduskoormust. See hõlmab ühekordsete maksete sagedasemat kasutamist, lihtsustatud kuluvõimaluste rakendamist kulude hüvitamisel, menetluste sujundamist (nt elektrooniline fondihaldus ehk e-ühtekuuluvus), programmisiseste ja programmidevaheliste meetmete ühtlustamise tagamist ning ELi lisaväärtuse nähtavuse suurendamist (esindades näiteks kõiki fonde ühtse piirkondliku seirekomisjoni kaudu ühiselt).

1. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid Saksamaal Majanduslikud ja sotsiaalsed ülesanded seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega Hoolimata soodsatest makromajanduslikest muutustest on Saksamaal keskmises kuni pikas perspektiivis ees mitu suurt ülesannet. Demograafilised suundumused on negatiivsed – prognooside kohaselt väheneb tööealine elanikkond 2030. aastaks 11,4 %, s.o aastas keskmiselt 0,8 %. Kuigi naiste osalemine tööturul on tõusuteel, on see endiselt võrdlemisi väike (2014. aastal 55,6 % täistööajale taandatuna). Idufirmadel on raskusi riskikapitali saamisega ning eri sektorites ja piirkondades on oskustest vajaka. Töötuse määr on mõnes piirkonnas endiselt suhteliselt kõrge. Ehkki pikaajaline töötus vähenes aastatel 2008–2014, mõjutab see siiski 1 miljonit inimest. Strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide analüüs näitab suuri piirkondliku tasandi puudujääke teadusuuringute ja innovatsiooni kulude suurendamisel, eriti erainvesteeringute puhul, ning energiatõhususe eesmärkide saavutamisel. Peale selle on sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevate inimeste haridustulemused paranenud üsna vähe. Saksamaa on endiselt üks riikidest, kus õpisaavutused määrab suuresti ära sotsiaal-majanduslik taust. Prioriteedid ja tulemused Perioodil 2014–2020 aidatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu otseselt saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärke. Samal ajal keskendutakse peamistele valdkondlikele eesmärkidele kooskõlas Euroopa poolaasta raames antud poliitiliste soovitustega. Need eesmärgid