[pic] | EUROOPA KOMISJON |

Brüssel 19.8.2010

KOM(2010) 439 lõplik

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Nõukogu 10. mai 2010. aasta otsuse (mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid) järelmeetmed

KOMISJONI TEATIS NÕUKOGULE

Nõukogu 10. mai 2010. aasta otsuse (mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid) järelmeetmed

1. Sissejuhatus

Käesolevas teatises hinnatakse meetmeid, mis Kreeka on 2010. aasta juuni lõpuks võtnud nõukogu 10. mai 2010. aasta otsuse 2010/320/EL[1] järgimiseks. Hinnang põhineb aruandel, mille Kreeka esitas 6. augustil 2010 nõukogule ja komisjonile[2]. Kreeka esitatud aruandes ei käsitleta mitte üksnes fiskaalmeetmeid, mille eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarve puudujäägi määra 2010. aastal, vaid ka ulatuslikke struktuurireforme, mida Kreeka valitsus praegu võtab vastu ja rakendab[3].

2. Nõukogu 10. mai 2010. aasta otsus

Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu võttis 10. mail 2010, vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõikele 9 ja artiklile 136, vastu otsuse 2010/320/EL, mis on adresseeritud Kreekale eesmärgiga tugevdada ja tõhustada eelarve järelevalvet ning millega teatatakse Kreekale, et ta peab ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võtma puudujääki vähendavaid meetmeid[4].

Nõukogu otsuses nõutakse, et Kreeka võtaks vastu mitmeid meetmeid enne teatavaid tähtaegasid, milleks on 2010. aasta juuni lõpp, 2010. aasta septembri lõpp, 2010. aasta detsembri lõpp ja 2011. aasta märtsi lõpp. Kõnealuste meetmete rakendamise eesmärk on tagada, et valitsemissektori eelarve puudujääk ei ületa:

- 18 508 miljonit eurot (8,0 % SKPst, mais prognoositud nominaalse SKP põhjal) 2010. aastal;

- 17 065 miljonit eurot (7,6 % SKPst) 2011. aastal;

- 14 916 miljonit eurot (6,5 % SKPst) 2012. aastal;

- 11 399 miljonit eurot (4,9 % SKPst) 2013. aastal ning

- 6 385 miljonit eurot (2,6 % SKPst) 2014. aastal[5].

3. Meetmed, mida Kreeka on 2010. aasta juuni lõpuks võtnud vastuseks nõukogu otsusele

2010. aastal on Kreeka võtnud vastu neli fiskaalmeetmete paketti:

- jaanuaris, stabiilsusprogrammi raames;

- veebruaris, vahetult enne komisjoni hinnangut stabiilsusprogrammile;

- märtsis, vastusena artikli 126 lõike 9 kohasele nõukogu 16. veebruari 2010. aasta otsusele[6] ning

- mais, vastusena nõukogu 10. mai 2010. aasta otsusele ning majandus- ja rahanduspoliitika memorandumis (MEFP) ja konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlevas vastastikuse mõistmise memorandumis (MoU)[7] esitatud tingimustele vastamise kriteeriumidele.

Käesolevas teatises hinnatakse meetmeid, mis on võetud alates 2010. aasta maist[8].

Kreeka võttis 6. mail 2010 vastu seaduse 3845/2010 poliitikameetmete kohta seoses euroala / Rahvusvahelise Valuutafondi rahastamispaketi tingimustele vastamise kriteeriumidega. Valdav osa seadusega ettenähtud fiskaal- ja struktuurimeetmetest rakendati viivitamata. Tulude poole meetmed sisaldasid käibemaksumäärade suurendamist, bensiini-, tubaka- ja alkoholiaktsiisi suurendamist ning ka reklaamimaksu kehtestamist. Kulude poolel vähendati veelgi avaliku sektori palkasid ning vähendati pensione, mida sotsiaalkindlustusfondid maksavad avaliku ja erasektori pensionilejääjatele.

Kreeka poolt 6. mail 2010 vastu võetud meetmete mõju eelarvele on 2010. aastal hinnanguliselt 2,5 % SKPst. Kõnealused meetmed hõlmasid alalisi tulusid suurendavaid meetmeid (½ % SKPst või 1,25 miljardit eurot) ja alalisi kulude kärpeid (1,9 % SKPst või 4,55 miljardit eurot). Lisaks sellele on kõnealustel meetmetel puudujääki vähendav ülekanduv mõju 2011. aasta eelarvele 1,1 % SKPst.

Kreeka poolt vastuvõetud nelja fiskaalpaketi summa lisandub 2010. aasta esialgsele eelarvele, mille valitsus 2009. aasta oktoobris esitas ning Kreeka parlament 2009. aasta detsembri lõpul vastu võttis. Need neli meetmepaketti moodustavad ligikaudu 8 % SKPst (välja arvatud puudujääki vähendavad ülekandumised 2011. aastasse) ning peaksid vähendama valitsemissektori puudujääki 13,6 %-lt SKPst 2009. aastal 8 %-le 2010. aastal[9].

I lisas on esitatud kokkuvõte konkreetsetest meetmetest, mida tuli nõukogu 10. mai 2010. aasta otsuse kohaselt võtta 2010. aasta juuni lõpuks. II lisas täpsustatakse meetmeid, mille tähtaeg on vastavalt nõukogu otsusele 2010. aasta septembris[10].

3. Eelarve täitmine 2010. aasta juuni lõpuni

Riigieelarvealased arengud 2010. aasta esimesel poolel on olnud positiivsed ning puudujääk on vähenenud kavandatust kiiremini[11]. Siiski tuleb arvesse võtta mitmeid riske, mida käsitletakse allpool.

Raamatupidamisarvestuse büroo avaldatud rahaandmete põhjal kuni juuni lõpuni, on riigi kassapõhine eelarvepuudujääk vähenenud ligikaudu 46 % võrreldes vastava perioodiga 2009. aastal. Kõnealuse puudujäägi puhul on aastase vähenemise eesmärk 40 % (vt tabel 1). Kavandatust märkimisväärsem puudujäägi vähenemine tulenes peamiselt eeldatust madalamatest kuludest, mis korvas tulude kogumise, mis on olnud prognoositust vähem dünaamiline.

Riigi väljuvad rahavood vähenesid võrreldes 2009. aasta esimese poolega 16,9 %. (Kulude vähendamise ametlik eesmärk kogu aasta puhul on 5,3 %.) 2010. aasta mai seisuga on riigi esmased kulutused olnud kavandatust 5,6 miljardit eurot väiksemad. See vastuolu kajastab peamiselt esmaste kulude kärpeid (sealhulgas avaliku sektori palgad), kuid ka kapitalikulusid. Siiski tuleb märkida, et kättesaadavas teabes ei kajastu täielikult mõni mais otsustatud kulukärbe (nt avalikele teenistujatele ja pensionäridele jõulude puhul makstavate lisatasude kärped). Intressikulu (kassapõhiselt) jääb allapoole eelarvestatud eesmärke tulenevalt iseärasustest intressimaksete kalendris käesoleval aastal ning peaks tulevaste kuude jooksul muutuma uuesti tavapäraseks.

Aasta esimesel poolel suurenes kogulaekumine 5,9 % ning kogu aasta puhul on aastase laekumise suurenemise eesmärk 15,6 %. Laekumiste märkimisväärset suurenemist on oodata aasta teisel poolel, sest siis rakendub käibemaksu ja aktsiisi suurendamine täielikult. Eelkõige ei kajastu kättesaadavates andmetes veel käibemaksu viimane suurenemine, mis jõustus 1. juulil 2010. Isegi kui võtta arvesse kõnealused tegurid, jäävad maksulaekumised allapoole 2010. aasta mais majanduse kohandamise programmi raames tehtud prognoose, mis on euroala ja Rahvusvahelise Valuutafondipoolse rahastamise aluseks. Tulude oodatust väiksem laekumine ei ole täielikult kooskõlas SKP prognoositust kõrgema nominaalkasvuga, mis tuleneb eeldatust kõrgemast inflatsioonist[12] ning maksulaekumisi suhteliselt soosivast SKP struktuurist. Sellest võib järeldada, et mõni meede, mille eesmärk on suurendada maksude kogumise tõhusust, võidelda maksudest kõrvalehoidumise vastu ja parandada maksuhaldust, ei ole veel andnud märgatavaid tulemusi ning neid meetmeid võib olla vaja tugevdada.

Tabel 1. Riigieelarve täitmine

2009 | 2010 | 2009 | 2010 |

kassapõhiselt (miljonit eurot) | Jaanuar–juuni | Jaanuar–juuni | Muutuse % | Tulemus | Ametlik hinnang | Muutuse % |

Kogutulu | 22831 | 24180 | 5,9 % | 50509 | 58382 | 15,6 % |

Tulu enne tagasimakseid | 24639 | 26062 | 5,8 % | 53420 | 60224 | 12,7 % |

Maksutagastus | 2450 | 2266 | -7,5 % | 4952 | 5100 | 3,0 % |

Kapitalitulu | 642 | 384 | -40,2 % | 2041 | 3258 | 59,6 % |

Kogukulu | 40697 | 33824 | -16,9 % | 81390 | 77073 | -5,3 % |

Esmased kulud | 27945 | 24398 | -12,7 % | 57975 | 54611 | -5,8 % |

Intressid | 6612 | 5731 | -13,3 % | 12325 | 13017 | 5,6 % |

Kapitalikulud | 6140 | 3695 | -39,8 % | 9588 | 9200 | -4,0 % |

Muud | 0 | 0 | 1502 | 245 | -83,7 % |

Riigieelarve positsioon | -17866 | -9644 | -46,0 % | -30881 | -18691 | -39,5 % |

Allikas: raamatupidamisarvestuse büroo – Kreeka.

Valitsemissektori (kasutada olev) kassajääk (keskvalitsus, kohalik omavalitsus ja sotsiaalkindlustusfondid, sh riigihaiglad) on seni eesmärkidega üldjoontes kooskõlas tänu riigitasandi kassapõhiste eesmärkide ületamisele. Vastavalt rahandusstatistikal põhinevatele Kreeka Panga esitatud andmetele esimese poolaasta kohta on i) kohaliku omavalitsuse kassajääk ülejäägis (183 miljonit eurot), mis on eeldatust veidi väiksem; ning ii) sotsiaalkindlustusfondide kassajääk ülejäägi asemel puudujäägis (239 miljonit eurot).

Puuduvad tõendatavad andmed aastast lühema ajavahemiku kohta seoses üleminekuga valitsemissektori (kasutada olevalt) kassajäägilt ESA kontodele reaalajas. See kohandamine peaks arvesse võtma puudujääki suurendavaid kohandamisi, nagu näiteks seoses maksmisele kuuluvate kulude, realiseeritud tagatiste ning eelarveväliste vahendite puudujäägiga, ning samuti mitmeid puudujääki vähendavaid kohandamisi, nagu näiteks viivitused maksude kogumisel ning ELi struktuurifondide eelarvest tehtavate maksete hilinemised. Üldine kohandamine kogu aasta puhul on eeldatavalt puudujääki suurendav ning moodustab ligikaudu 1 300 miljonit eurot.

4. 2010. aasta puudujäägieesmärgiga seotud ohtude hindamine

Kuigi eelarve konsolideerimine näib 2010. aasta esimesel poolel vastavat seatud eesmärkidele, on mitmeid olulisi punkte, mida tuleb järgnevatel kuudel eelarve täitmisel arvesse võtta.

Eelkõige:

- Riigitulud . Aasta esimesel poolel laekus maksutulu kavandatust vähem, kuigi on tugevdatud jõupingutusi maksunormide täitmise parandamiseks ja võitluseks maksudest kõrvalehoidumise vastu. Aasta teisel poolel peaks maksutulu taastuma tänu tulusid suurendavate ja juba seadusega vastu võetud meetmete täielikule rakendamisele, nt 1. juulist rakenduv käibemaksumäära tõus. Sellest olenemata, kuna majandussurutis süveneb aasta teisel poolel, siis eeldatav taastumine ei pruugi olla piisav, et aastane riigitulu vastaks 2010. aasta mai prognoosidele[13].

- Kreditoorne võlgnevus ja maksevõlgnevused . Valitsemissektori kassajääki, mis on eelmistel kuudel olnud oodatust suurem, võib olla moonutanud maksmisele kuuluvad kulud (sealhulgas tasumise tähtaega ületanud kulud: maksevõlgnevused). Sarnaselt varasemale kaasneb maksevõlgnevuste kuhjumise risk peamiselt tervishoiuga seotud kulutustega. Lisaks sellele võib mitme valitsemissektori (keskvalitsus, sotsiaalkindlustusfondid, kohalik omavalitsus ja eelarvevälised fondid) suhtelist tulemuslikkust moonutada valitsusüksuste vaheliste ülekannete viivitused.

- Realiseeritud tagatised . 2009. aastal moodustasid realiseeritud tagatised (ja seepärast kajastatud kui puudujääki suurendav) 700 miljonit eurot. Need tagatised käsitlesid peamiselt riigi osalusega äriühingute võlgasid. Kuna majandussurutis süveneb ning mitmel riigi osalusega äriühingul (nt võlgades olev raudteeveo-ettevõtja) võib olla raskusi oma kohustuste refinantseerimisel, siis võib oluliselt suureneda realiseeritavate tagatiste maht. Kuigi juuni lõpuks realiseeritud tagatised moodustavad 300 miljonit eurot, siis võib eeldada, et aasta lõpuks suureneb see summa 1 500 miljonile eurole.

- Kohalikud omavalitsused, sotsiaalkindlustusfondid ja eelarvevälised fondid . Kohalike omavalitsuste finantstulemused on seni olnud programmis esitatud prognoosidest kehvemad. Sama kehtib sotsiaalkindlustusfondide puhul. Lähenevad kohalikud valimised ning süvenev majandussurutis võivad tulemusi veelgi halvendada. Siiski tuleb märkida, et kättesaadav teave käsitleb kohaliku omavalitsuse ja sotsiaalkindlustuse eelarvepositsiooni ning mitte nende vastavaid tulusid ja kulusid, sest positsioon on tuletatud Kreeka Panga esitatud rahandusstatistika põhjal[14]. Seepärast ei ole võimalik esitada praegu üksikasjalikumat analüüsi. Lisaks sellele võivad kõnealuste üksuste prognoositust kehvemad tulemused olla seotud riigieelarvest tehtavate ülekannete viibimisega. Seni puuduvad andmed eelarveväliste fondide eelarve täitmise kohta.

- Tagantjärele tehtavad kulutused . Arvestades kulude vähendamist aasta esimesel poolel ja mõningaid makseviivitusi, on teisel poolaastal oodata kulutuste tagantjärele tegemist. Kuigi igakuised kulutused on 2010. aasta esimesel poolel olnud kavandatust märgatavalt madalamad tänu valitsuse püüdlusele piirata kulusid ning rahandusministeeriumi täiendavatele kontrollidele, on tekkinud kohustusi, millega aasta teisel poolel kaasnevad väljuvad rahavood. Kulude alatäitmise jätkamine aasta teisel poolel osutub keerukaks, sest eeldatavalt hakkavad ministeeriumid oma eelarveassigneeringuid aktiivsemalt kasutama.

- Riigi osalusega äriühingud. On vaja, et valitsus kiirendaks püüdlusi rakendada riigi osalustega äriühingutes kulude sissenõudmist, et vähendada toetuste või muude eelarvele negatiivset mõju omavate ülekannete suurenemise ohtu[15].

5. Struktuurireformide kulg

Struktuurse eelarvereformi puhul on saavutatud märgatavat edu, näiteks on ette valmistatud uus sisuline eelarveseadus, meetmed maksudest kõrvalehoidumise vastu, avalike teenistujate loendus[16] ning edasised sammud avaliku sektori palkade maksmise ühtse asutuse loomiseks. Nõutust varem on tehtud edusamme seoses pensionireformi ja avaliku haldusega kohalikul tasandil. Pensioniseadustes on kavandatud teha 2011. aastal täiendavaid muudatusi[17]. Vähem on edenenud valitsemise erinevate tasandite kulukohustuste jälgimise ja kontrollimise süsteemi rakendamise ettevalmistused. Pingutusi tuleb tõhustada, et parandada nende andmete kogumist ja töötlemist, mis on määrava tähtsusega eelarvekontrolli puhul.

Lisaks eelarvega seotud küsimustele on tehtud olulisi edusamme ka ambitsioonika ja ulatusliku struktuurireformi kava puhul. Ärikeskkonna reformid, meetmed struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide kasutuselevõtu kiirendamiseks ning horisontaalsed õigusaktid teenuste direktiivi rakendamiseks on kavakohased; nõutust varem on vastu võetud ambitsioonikad tööturu seadused, kuigi hilisemas etapis on vaja võtta täiendavaid meetmeid. Vaja on kiirendada riigiettevõtete erastamist ja ümberkorraldamist, eelkõige raudteetranspordi ja energia valdkonnas.

Seoses finantssektori struktuurireformidega on loodud finantsstabiilsuse fond ning Kreeka Pank tegeleb pangandusjärelevalve tugevdamisega.

6. Nõutud teabe täielikkus

Kreeka esitatud aruandes on esitatud enamik nõukogu otsusega nõutud teabest ja andmetest. Eelkõige sisaldab aruanne üksikasjalikku teavet konkreetsete rakendatud (ja rakendatavate) meetmete kohta, et täita otsuse nõudeid, ning nende meetmete mõju kohta eelarvele. Raamatupidamisarvestuse büroo on õigel ajal esitanud andmed riigieelarve igakuise täitmise kohta. Aruanne sisaldab ka nõutud teavet seoses võlakirjade emiteerimise ja tagasiostmistega ning teavet suurimate riigi osalusega äriühingute finantsseisundi kohta. Siiski on ikka veel puudulikud andmed sotsiaalkindlustusfondide, kohalike omavalitsuste ja eelarveväliste fondide eelarve täitmise kohta aastast lühemate ajavahemike lõikes, teave avaliku sektori tööhõive ning maksmisele kuuluvate kulude (sealhulgas maksuvõlgnevused) kohta.

Lisaks sellele sisaldab aruanne rikkalikult teavet seoses struktuurireformide rakendamisega vastusena nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitusele[18] ning majandus- ja rahanduspoliitika memorandumi ja vastastiku mõistmise memorandumi nõuete täitmise eesmärgil.

7. Kokkuvõte

Kreeka täidab nõukogu 10. mai 2010. aasta otsust, järgib nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitust ning rakendab 3. mai 2010. aasta majandus- ja rahanduspoliitika memorandumis ja vastastiku mõistmise memorandumis kirjeldatud meetmeid rahuldavalt.

Vastavalt nõukogu otsusele (artikli 4 lõige 3) „võib komisjon määrata kindlaks meetmed, mida on vaja võtta [selle] otsusega ettenähtud kohandamiskava saavutamiseks, et kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk”. Kättesaadava teabe põhjal näivad seni Kreeka võetud fiskaalmeetmed olevat piisavad, et saavutada nõukogu 10 mai 2010. aasta otsuses sätestatud 2010. aasta eelarvepuudujäägi piirmäära eesmärgid, tingimusel, et kontroll kulude üle on jätkuvalt väga range, mille tulemusel on keskvalitsuse kulutused 4 miljardit eurot kavandatust väiksemad, et korvata tulude alalaekumine ja kulude kõrvalekalded teistes valitsemissektorites. Riigieelarve kuluassigneeringute alakasutamine peab ära katma ka prognoositud erinevuse kassapõhise eelarvepuudujäägi ning ESA95 kohase positsiooni vahel.

Tingimusel et kavandatud meetmed rakendatakse täielikult ja õigel ajal ning juhul kui makromajanduslik stsenaarium teostub vastavalt ootustele, on olemasolevate prognooside kohaselt võimalik kinni pidada valitsemissektori eelarve puudujäägi ja võla piirmääradest ajavahemikul 2011–2014 ning kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2014. aastaks.

I LISA: NÕUKOGU OTSUSEGA NÕUTUD MEETMED, MIS TULEB VASTU VÕTTA 2010. AASTA JUUNI LÕPUKS

Meetmed (vastavalt nõukogu otsuse artikli 2 lõikega 1 nõutule) | Hetkeseis |

„Kreeka võtab järgmised meetmed enne 2010. aasta juuni lõppu: |

a) õigusakt, millega kehtestatakse astmeline maks igat laadi tuluallikate suhtes ning käsitatakse töötasu ja kapitalitulusid horisontaalselt ühtselt; | Täidetud. Parlament võttis 2010. aasta aprillis vastu seaduse 3842/2010. |

b) õigusakt, millega kõrvaldatakse maksusüsteemis kõik erandid ja autonoomsed maksustamissätted, sealhulgas avalikele teenistujatele makstavatest eritoetustest saadavate tulude puhul; |

c) ettenägematute kulude reservi kõigi eelarveliste assigneeringute tühistamine, et säästa 700 miljonit eurot; | Täidetud. Ministri otsus. |

d) enamiku solidaarsustoetusteks ettenähtud eelarveliste assigneeringute (v.a vaesuse vähendamiseks ettenähtud assigneeringud) tühistamine, et säästa 400 miljonit eurot; | Täidetud. Parlament võttis 2010. aasta mais vastu seaduse 3845/2010. |

e) kõige suuremate pensionide vähendamine, et säästa 500 miljonit eurot kogu aasta jooksul (350 miljonit eurot 2010. aastal); | Täidetud. Parlament võttis 2010. aasta mais vastu seadused 3863/2010 ja 3865/2010. |

f) riigiametnikele lihavõttepühade ning suve ja jõulude puhul makstavate lisatasude ja toetuste vähendamine, et säästa 1500 miljonit eurot kogu aasta jooksul (1100 miljonit eurot 2010. aastal); | Täidetud. Parlament võttis 2010. aasta mais vastu seaduse 3845/2010. |

g) pensionäridele lihavõttepühade ning suve ja jõulude puhul makstavate lisatasude tühistamine, et säästa 1900 miljonit eurot terve aasta jooksul (1500 miljonit eurot 2010. aastal); |

h) käibemaksumäära suurendamine, et säästa vähemalt 1800 miljonit eurot kogu aasta jooksul (800 miljonit eurot 2010. aastal);[19] | Täidetud. Parlament võttis 2010. aasta mais vastu seaduse 3845/2010. Uusi käibemaksumäärasid kohaldatakse alates 1. juulist; uusi aktsiisimäärasid kohaldatakse alates 3. maist. |

i) kütuse-, tubaka- ja alkoholiaktsiisi suurendamine, et säästa vähemalt 1050 miljonit eurot kogu aasta jooksul (450 miljonit eurot 2010. aastal); |

j) õigusakt, millega rakendatakse teenustedirektiiv; | Täidetud. On vastu võetud horisontaalne õigusakt (seadus 3844/2010), tegeletakse ühtse kontrollpunktiga. |

k) õigusakt, millega lihtsustatakse kohaliku tasandi avalikku haldust, et vähendada tegevuskulusid; | Täidetud. Parlament võttis 27. mail 2010 vastu seaduse 3852/2010. Erinevad rakendusmäärused ootavad vastuvõtmist. |

l) luuakse töörühm, kelle ülesanne on kiirendada struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kasutamist; | Täitmisel. Käimas on asepeaministri juhitava töörühma ametlik loomine ja personaliga varustamine. Kreeka valitsus võttis 30. juunil 2010 vastu ministri otsuse, et kiirendada projekti elluviimist. |

m) õigusakt, millega lihtsustatakse uute äriühingute asutamist; | Täidetud. Parlament võttis 17. juunil 2010 vastu seaduse 3853/2010. |

n) avaliku sektori investeeringute vähendamine 500 miljoni euro võrra võrreldes kavandatuga; | Täitmisel (ministri otsus 24687/DE2947). Täielik hindamine ei ole võimalik enne aasta lõppu. |

o) struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendite kaasrahastamiseks ettenähtud eelarvelisi assigneeringuid hoitakse selleks avatud kesksel kontol, mida ei saa muul eesmärgil kasutada; | Täidetud. Pangakonto loodi Kreeka Pangas 30. juunil 2010. |

p) iseseisva finantsstabiilsuse fondi loomine, mis tegeleks võimaliku kapitalidefitsiidiga ja tagaks finantssektori sujuva toimimise pakkudes pankadele vastavalt vajadusele omakapitali toetust; | Täidetud pärast tähtaega. Parlament võttis 12. juulil 2010 vastu seaduse 3864/2010. |

q) pankade järelevalve tugevdamine kaasates selleks rohkem inimressursse, andes sagedamini aru ning korraldades kvartalipõhiselt stressiteste.” | Täitmisel. Kreeka Pank on tõhustanud oma pangandusjärelevalve alast tööd. Korraldatakse korrapäraseid kohtumisi pankade audiitorite ja kõigi peamiste pankade oluliste sisekomiteedega (riskijuhtimine, sisekontroll jne). Pangad peavad nüüd esitama teatavaid järelevalvealaseid andmeid sagedamini. |

II LISA: NÕUKOGU OTSUSEGA NÕUTUD MEETMED, MIS TULEB VASTU VÕTTA 2010. AASTA SEPTEMBRI LÕPUKS

Meetmed (vastavalt nõukogu otsuse artikli 2 lõikega 2 nõutule) | Hetkeseis |

„Kreeka võtab järgmised meetmed enne 2010. aasta september lõppu: |

a) 2011. aasta eelarve projekti lisatakse konsolideerivad fiskaalmeetmed suurusjärgus vähemalt 3% SKPst (4,1 % SKPst, kui arvestada meetmeid, mis kantakse üle 2010. aastast). Eelarve sisaldab järgmisi meetmeid (või erandolukorras meetmeid, mis annavad võrreldava säästu): valitsemissektori vahetarbimise vähendamine vähemalt 300 miljoni euro võrra võrreldes 2010. aasta tasemega (lisaks avaliku halduse ja kohaliku omavalitsuse reformist tulenevale säästule, nagu on osutatud käesolevas lõikes); pensionide indekseerimise külmutamine (et säästa 100 miljonit eurot); ajutise kriisiaja lõivu kehtestamine suure kasumlikkusega ettevõtjatele (annab vähemalt 600 miljoni euro suurust aastast lisatulu aastatel 2011, 2012 ja 2013); teatavate elukutsete esindajate hinnanguline maksustamine (annab vähemalt 400 miljoni euro suurust tulu 2011. aastal ning suurendab maksutulu 2012. ja 2013. aastal); käibemaksubaasi laiendamine, hõlmates teatavad teenused, mis praegu on maksust vabastatud, ning kehtestades teatavate vähendatud maksumääraga kaupade ja teenuste (30 % ulatuses) suhtes tavapärase maksumäära (saadav tulu on 1 miljard eurot); CO2-heite maksu järkjärguline kehtestamine (saadav tulu on vähemalt 300 miljonit eurot 2011. aastal); Kreeka valitsuse poolt avalikku haldust reformivate õigusaktide rakendamine ja kohalike omavalitsuste ümberkorraldamine (et vähendada kulusid vähemalt 500 miljonit eurot aastal 2011 ning veel 500 miljonit eurot aastas aastatel 2012 ja 2013); siseriiklikult rahastatavate investeeringute vähendamine (vähemalt 1 miljardi euro võrra), eelistades ELi struktuurifondidest rahastatavaid investeerimisprojekte; algatused maakasutusõiguse rikkumise reguleerimiseks (saadav tulu on vähemalt 1 500 miljonit eurot aastatel 2011–2013, sellest vähemalt 500 miljonit aastal 2011); hasartmängude litsentsimine (lubade müügist saadakse vähemalt 500 miljonit eurot tulu ja litsentsitasudena 200 miljonit eurot); kinnisvaramaksu baasi laiendamine, ajakohastades varaväärtusi (annab täiendavat tulu vähemalt 500 miljonit eurot); mitterahalise palga täiendav maksustamine, sh autoliisingu maksete maksustamine (tulu vähemalt 150 miljonit eurot); luksuskaupade täiendav maksustamine (tulu vähemalt 100 miljonit eurot); erimaksu kehtestamine loata ehitiste suhtes (tulu vähemalt 800 miljonit eurot aastas); pensionile jäävate avaliku sektori (keskvalitsus, piirkondlikud omavalitsused, avalik-õiguslikud äriühingud, kohalikud omavalitsused, riigiasutused ja muud avalikud sektori asutused) töötajate asendamine üksnes 20 % ulatuses; | Kavandatud. 2011. eelarve esitatakse parlamendile eeldatavasti oktoobri esimesel nädalal. Osaliselt täidetud enne tähtaega. Mitmed meetmed, mille vastuvõtmist nõuti nõukogu otsusega 2011. aasta eelarve raames, on juba õigusaktidega vastu võetud. Need on eelkõige: i) ajutiste kriisiaja lõivude kehtestamine suure kasumlikkusega ettevõtjatele (600 miljonit eurot aastas; seadus 3845/2010); ii) luksuskaupade täiendav maksustamine (kohaldatav alates 3. maist 2010; 100 miljonit eurot aastas; idem);[20] iii) teatavate elukutsete esindajate hinnanguline maksustamine (400 miljonit eurot 2011. aastal ning see suurendab maksutulu 2012. ja 2013. aastal; seadus 3842/2010); iv) mitterahalise palga täiendav maksustamine, sh autoliisingu maksete maksustamine (150 miljonit eurot; idem). |

b) õigusakt, millega reformitakse pensionisüsteemi, et tagada jätkusuutlikkus keskpikas ja pikas perspektiivis. Õigusakt peaks eelkõige hõlmama järgmist: kehtestatakse ühtne seadusjärgne pensioniiga 65 aastat (sh naiste jaoks); praegused pensionifondid liidetakse kolmeks fondiks ja kehtestatakse uus ühtne pensionisüsteem kõikide praeguste ja tulevaste töötajate jaoks (hakatakse kohaldama 1. jaanuaril 2013); vähendatakse pensionide ülemmäära; järk-järgult pikendatakse täispensioni saamiseks vajalikku minimaalset makseperioodi 37 aastalt 40 aastale (aastaks 2015); alates 1. jaanuarist 2011 on minimaalne pensioniiga 60 aastat (sh raske ja ohtliku töö tegijad ja need, kes on 40 aastat pensionimakseid teinud); kõrvaldatakse enne 1993. aastat pensionile jäänute suhtes kehtinud erieeskirjad (säilitades juba omandatud õigused); raske ja ohtliku töö tegijate loetelu lühendatakse oluliselt; vähendatakse pensioniõigusi (6 % aastas) juhul, kui pensionile jääja on 60–65 aastat vana ja on pensionimakseid teinud vähem kui 40 aastat; kehtestatakse automaatne kohandamismehhanism, millega seotakse pensioniiga eluea eeldatava suurenemisega (alates 2020. aastast); seadusjärgsest pensionieast vanematele inimestele tagatakse miinimumpension; kehtestatakse rangemad tingimused töövõimetuspensionide saamiseks ja tingimused vaadatakse korrapäraselt üle; muudetakse maksepõhise süsteemi puhul kasutatavat pensionide arvutamise valemit, et tehtavad maksed oleksid saadava tuluga paremini seotud (aastakoefitsient on piiratud keskmise aastase määraga 1,2 %); pensionimaksetega hõlmatud sissetuleku arvutamiseks kasutatavat valemit laiendatakse nii, et see hõlmab kogu eluea jooksul saadud sissetulekuid (säilitades omandatud õigused). Kõnealuse õigusakti rakendamine peaks vähendama pensionikulude prognoositavat suurenemist SKP suhtes allapoole euroala keskmist järgmistel kümnenditel ning tänu sellele peaksid pensionide maksmiseks tehtavate avaliku sektori kulutused suurenema ajavahemikul 2010–2060 vähem kui 2,5 % SKPst; | Osaliselt täidetud enne tähtaega. Enne tähtaega september 2010 on tehtud olulisi edusamme pensionireformi valdkonnas. Parlament võttis 8. ja 16. juulil 2010 vastu seadused 3863/2010 ja 3865/2010 (vastavalt erasektori ja avaliku sektori jaoks), sealhulgas mitu erinevat nõukogu otsusega nõutud konkreetset reformi parameetrit. Kuna puudub täielik pikaajaline prognoos, ei ole veel võimalik hinnata reformi tervikuna. Pensionireformi käsitlevat seadust tuleb kohandada, et tagada, et pensionikulude pikaajaline suurenemine (2009-2060) ei ületa 2,5 protsendipunkti SKPst. Kõnealune kohandamine põhineb pikaajalistel prognoosidel, mis tuleb esitada riiklikul aktuaarasutusel ning kinnitada ELi majanduspoliitika komiteel. |

c) raamatupidamisarvestuse büroo rolli ja vahendeid suurendatakse ning tagatakse, et andmeprognoosidesse ja raamatupidamisarvestusse ei sekkuta poliitiliselt; | Täitmisel eelarve haldamise ja eelarvealase vastutuse seaduse raames, mis esitati parlamendile 30. juunil 2010. |

d) avaliku sektori palku reguleeriva seadusandliku reformi eelnõu, millega eelkõige luuakse palkade maksmiseks ühtne asutus, kehtestatakse ühtsed põhimõtted ja ajakava, et luua tõhus ja ühtne avaliku sektori palgaastmestik, mida kohaldatakse riigisektori, kohalike omavalitsuste ja muude ametiasutuste suhtes; | Täitmisel. Valitsus on alustanud palkade maksmise ühtse asutuse loomist plaanitust varem. See juba hõlmab palku, mida makstakse ligikaudu 80 %-le keskvalitsuse avaliku teenistujate koguarvust. Avaliku sektori tööhõive loendus aitab kaasa sellele, et kogu keskvalitsus oleks aasta lõpuks hõlmatud. |

e) õigusakt, millega tõhustatakse maksuhaldust ja -kontrolli; | Täitmisel. On tehtud mitmeid algatusi, et tõhustada maksuhaldust, võidelda maksudest kõrvalehoidumisega ning parandada maksunormide täitmist. Valitsus on kehtestanud uue maksuseaduse, millega kehtestatakse tulu- ja käibemaksu deklareerimise ja tasumise protsesside jõulisem jõustamine, laiendatakse maksubaasi, tühistades mahaarvamised ja väljaarvamised, ning kehtestatakse hinnanguline maksustamine. Valitsus on alustanud nõuete mittejärgimisest tuleneva riski juhtimise raamistiku väljatöötamist ning strateegilise juhtimissuutlikkuse arendamist maksu- ja tolliasutustes, korraldades ümber asjakohaseid teenistusi. Samuti on alustatud spetsialistidest koosneva viie töörühma loomist rahandusministeeriumis ning maksuhaldust käsitlevaid algatusi. |

f) algatatakse avaliku halduse ja kehtivate sotsiaalprogrammide sõltumatu läbivaatamine; | Kavandatud. Avakoosolekud on kavandatud septembriks. |

g) avaldatakse valitsemissektori ja selle allüksuste kättesadav kuustatistika (kassapõhine arvestus) tulude, kulude, rahastamise ja kulutustega seotud võlgnevuste kohta; | Osaliselt täidetud. 2010. aastal on Kreeka korrapäraselt avaldanud üksikasjalikke rahaandmeid riigi tulude, kulude ja rahastamise kohta. Andmed maksmisele kuuluvate kulude kohta ei ole veel kättesaadavad. Parlamendile 30. juunil 2010 esitatud eelarve haldamise ja eelarvealase vastutuse seaduse eelnõu sisaldab õiguslikku kohustust. Seadusega 3861/2010 nõutakse, et veebis avaldatakse kõik otsused, mis käsitlevad valitsemissektori kulukohustusi. |

h) valitsemissektori andmete kogumise ja töötlemise parandamise tegevuskava, millega tõhustatakse eelkõige statistikaasutuste ja raamatupidamisarvestuse büroo kontrollimehhanisme ning tagatakse isikliku vastutuse võtmine andmete mittenõuetekohase esitamise korral, et tagada kõrgekvaliteediliste valitsemissektori andmete viivitamatu ja korrektne esitamine, mis on nõutud määrustega (EÜ) nr 2223/96, (EÜ) nr 264/2000, (EÜ) nr 1221/2002, (EÜ) nr 501/2004, (EÜ) nr 1222/2004, (EÜ) nr 1161/2005, (EÜ) nr 223/2009 ja (EÜ) nr 479/2009; | Täitmisel. Tegevuskava rakendamine on Eurostatiga kokku lepitud. |

i) korrapäraselt avaldatakse teavet valitsemissektorisse mitteklassifitseeritud avalik-õiguslike ettevõtjate ja muude avalik-õiguslike üksuste finantsolukorra kohta (sh üksikasjalik tulude arvestus, bilanss ning andmed tööhõive ja palgakulu kohta).” | Osaliselt täidetud. Osa andmeid sisalduvad 6. augusti aruandes. |

[1] ELT L 145, 11.6.2010, lk 6.

[2] Kreeka majanduse kohandamise programm – Nõukogu otsuse kohaselt esitatud aruanne – Juuli 2010, esitatud 6. augustil 2010. Aruande on esitanud Kreeka valitsus ning see sisaldab lisa pangandusjärelevalve kohta, mille koostas Kreeka Pank.

[3] Käesolev teatis ja kaasnev komisjoni talituste aruanne, mis koostati koostöös EKPga ( The Economic Adjustment Programme for Greece – First Review , august), aitab samuti hinnata mais koostatud konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi järgimist Kreeka ja euroala liikmesriikide vahelise laenulepingu kontekstis.

[4] Ülevaate saamiseks Kreekas ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse ning stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamisel tehtud varasemate sammude kohta vt komisjoni hinnang Kreeka 2010. aasta jaanuari stabiilsusprogrammi kohta (SEK (2010) 94 (lõplik), 3. veebruar 2010).

[5] Otsusega sätestatud kohandamiskava kohaselt ei tohi valitsemissektori konsolideeritud koguvõla aastane muutus ületada: 2010. aastal 34 058 miljonit eurot (koguvõla suhe SKPsse 133,2 %); 2011. aastal 17 365 miljonit eurot (koguvõla suhe SKPsse 145,2 %); 2012. aastal 15 016 miljonit eurot (koguvõla suhe SKPsse 148,8 %); 2013. aastal 11 599 miljonit eurot (koguvõla suhe SKPsse 149,6 %) ning 2014. aastal 7 885 miljonit eurot (koguvõla suhe SKPsse 148,8 % SKPst).

[6] ELT L 83, 30.3.2010, lk 13.

[7] Kõnealustes memorandumites lepiti kokku euroala liikmesriikide otsuse raames anda Kreekale rahalist abi kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi reservkrediidi lepinguga.

[8] Jaanuaris, veebruaris ja märtsis võetud meetmete hindamise kohta vt komisjoni 9. märtsi 2010. aasta teatist (KOM (2010) 91 (lõplik)).

[9] Eurostat ei ole veel kinnitatud Kreeka esitatud 2009. aasta valitsemissektori puudujäägi ja võla andmeid. 22. aprillil 2010 teatas Eurostat, et pärast uurimisi, mida Eurostat teostab koostöös EL.STATiga mitmes valdkonnas (eelkõige mitmete riigi osalusega äriühingute liigitamine sektorite lõikes ja turuväliste vahetuslepingute raamatupidamisarvestus, kuid ka vajadus üksikasjalikumate ja täpsemate andmete järgi sotsiaalkindlustuse tulude ja kulude kohta), võidakse valitsemissektori 2009. aasta puudujäägimäära korrigeerida ülespoole 0,3–0,5 % SKPst ning võlga 5–7 % SKPst. Vt Eurostati pressiteade nr 55/2010.

[10] Kreeka 6. augustil 2010. esitatud aruandes esitatakse põhjalikum loetelu võetud meetmetest.

[11] Nagu lisatud aruandes üksikasjalikult täpsustatakse, on mitmed laenulepinguga (euroala) ning reservkrediidi lepinguga (IMF) seotud eelarvelise tulemuslikkuse kriteeriumid täidetud.

[12] 2010. aasta juulis oli THHI aastane inflatsioon 5,5 %.

[13] Praegu kättesaadava teabe põhjal hindavad komisjoni talitused, et aasta kui terviku puhul osutuvad tulemused võrreldes mai alguses koostatud prognoosidega kehvemaks kuni 1 500 miljoni euro võrra (või 0,6 % SKPst).

[14] Mitme sotsiaalkindlustusfondi puhul on olemas ka osaline teave tulude ja kulude kohta.

[15] Vt joonealune märkus nr 9 riigi osalusega äriühingute (nagu raudteeveo-ettevõtja OSE) võimaliku ümberliigitamise kohta.

[16] Avaliku sektori tööhõive loenduse hiljuti avaldatud andmete kohaselt on Kreekas ligikaudu 768 tuhat avalikku teenistujat (keskvalitsus, kohalik omavalitsus, sotsiaalkindlustusfondid ja eelarvevälised fondid). See moodustab 17 protsenti Kreeka kogu töötavast elanikkonnast.

[17] Kuna puudub täielik pikaajaline prognoos, siis ei ole veel võimalik hinnata pensionireformi tervikuna. Pensioni peamised parameetrid tuleb kohandada 2011. aastal, et tagada, et pensionikulude pikaajaline suurenemine (2009–2060) ei ületa 2,5 protsendipunkti SKPst. Kõnealune kohandamine põhineb pikaajalistel prognoosidel, mis tuleb esitada riiklikul aktuaarasutusel ning kinnitada ELi majanduspoliitika komiteel.

[18] Nõukogu soovitus (2010/190/EL) Kreekale, 16. veebruar 2010, eesmärgiga lõpetada majanduspoliitika üldsuuniste eiramine Kreekas ning kõrvaldada majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist ähvardav oht (ELT L 83, 30.3.2010, lk 63).

[19] 6. augusti aruandes on märgitud, et kõnealune meede võib tuua 2010. aastal lisatulu 800 miljoni euro asemel 900 miljonit eurot.

[20] 6. augusti aruandes on märgitud, et kõnealune meede võib tuua 2010. aastal lisatulu 100 miljoni euro asemel 120 miljonit eurot.