Võetakse vastu transpordiühenduse suhtes kohaldatavad muudetud finantseeskirjad ja auditeerimiskord, mis on lisatud käesolevale otsusele.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Transpordiühenduse eelarvet (edaspidi „eelarve“) täidetakse kooskõlas eelarve õigsuse, aastasuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehaaravuse, sihtotstarbelisuse, tulemuslikku ja tõhusat sisekontrolli nõudva usaldusväärse finantsjuhtimise ning läbipaistvuse põhimõtetega, nagu need on sätestatud käesolevates eeskirjades.

8. Assigneeringud, mida ei ole kasutatud ja mis ei ole kulukohustustega seotud selle eelarveaasta lõpuks, mille eelarvesse need on kantud, tühistatakse ning makstakse lepinguosalistele tagasi vastavalt transpordiühenduse asutamise lepingu V lisas kehtestatud protsendimääradele ja lepinguosaliste tegelikele sissemaksetele.

6. Assigneeringud, mida ei ole kasutatud selle eelarveaasta lõpuks, mille eelarvesse need on kantud, tühistatakse, välja arvatud juhul, kui need kantakse üle lõike 4 kohaselt.

3.Maksete assigneeringud kirjendatakse eelarveaasta raamatupidamisarvestuses maksete alusel, mille peaarvepidaja on teinud sama aasta 31. detsembriks.

4. Assigneeringuid, mis on üle kantud selleks, et täita asjaomase aasta lõpuks allkirjastatud lepingutest tulenevaid juriidilisi kohustusi, ei või lõikes 1 osutatud otstarbel kasutada. Neid assigneeringuid lõikes 1 osutatud 15 %ni ulatuva maksimumsumma kindlaksmääramisel arvesse ei võeta.

1.Direktor võib teha otsuse assigneeringute ümberpaigutamise kohta (välja arvatud personalikulude eelarverida) kuni 15 % ulatuses eelarveaasta assigneeringutest, mis on näidatud eelarvereal, millelt ümberpaigutus tehakse.

2.Transpordiühenduse eelarve täitmisel tähendab sisekontroll kõigil juhtimistasanditel rakendatavat protsessi, mis on loodud selleks, et tagada piisav kindlus järgmiste eesmärkide saavutamiseks:

2.Säästlikkuse põhimõte tähendab, et vahendid, mida transpordiühendus oma tegevuses kasutab, tehakse kättesaadavaks õigel ajal ning et nende kogus ja kvaliteet on sobivad ning hind võimalikult soodne.

4.Eelarvekomitee võtab vastu oma kodukorra. Eelarvekomitee soovitused võib vastu võtta kirjaliku menetluse teel. Eelarvekomitee otsused tehakse lihthäälteenamusega, mille hulka kuulub Euroopa Liidu esindaja poolthääl. Kui hääled jagunevad võrdselt, on otsustav hääl Euroopa Liidu esindajal.

3.Tulude haldamine hõlmab saadaolevate summade eelarvestuste koostamist, sissenõutavate nõuete kindlaksmääramist ja sissenõudekorralduste väljastamist. See hõlmab vajaduse korral ka kindlaksmääratud nõuetest loobumist.

Eelarvevahendite käsutaja ja peaarvepidaja ülesanded on lahutatud ning neid ei või omavahel ühendada.

Tehnilise kompetentsusega seotud ülesanded ning haldus-, ettevalmistus- või lisatoimingud, mis ei hõlma avaliku võimu teostamist ega diskretsiooniõiguse kasutamist, võib lepinguga anda välistele üksustele või asutustele, kui see osutub möödapääsmatuks.

3.Lõikes 1 nimetatud pädev asutus on asjaomase töötaja vahetu ülemus. Kui asjaomaseks töötajaks on direktor, on pädev asutus piirkondlik juhtimiskomitee.

2.Huvide vastuoluga on tegemist siis, kui eelarve täitmises osaleja või audiitori ülesannete erapooletut ja objektiivset täitmist ohustavad perekonna, eraelu, poliitiliste või rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud või muud põhjused, mis tulenevad ühistest huvidest toetusesaaja või töövõtjaga.

1.Kõikidel käesoleva jaotise 2. peatükis sätestatud finantsjuhtimises osalejatel on keelatud võtta eelarve täitmisega seotud meetmeid, mille tagajärjel võivad nende oma huvid sattuda vastuollu transpordiühenduse huvidega. Sellise vastuolu tekkimisel peab asjaomane osaleja hoiduma sellistest meetmetest ja suunama asja pädevale asutusele.

Direktor võib anda eelarve täitmisega seotud volitused alalise sekretariaadi töötajatele. Volitatud isikud võivad tegutseda ainult neile selgesõnaliselt antud volituste piires ning käesolevad eeskirjad on neile siduvad. Direktor saadab käesoleva artikli alusel tehtud mis tahes volitamisotsuse koopia piirkondlikule juhtimiskomiteele.

e)raamatupidamissüsteemide kehtestamine ja heakskiitmine ning vajaduse korral selliste eelarvevahendite käsutaja sisseseatud süsteemide heakskiitmine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks või põhjendamiseks;

Kui eelarve täitmiseks on tehtud volitus, kohaldatakse käesolevate eeskirjade artiklit 21 mutatis mutandis volitatud isiku suhtes.

Finantsjuhtimises ja tehingute kontrollimises osalev töötaja, kes leiab, et otsus, mille kohaldamist või millega nõustumist tema ülemus temalt nõuab, on vastuolus käesolevate eeskirjadega või kutsenõuetega, mida kõnealune töötaja peab täitma, teatab sellest kirjalikult direktorile. Direktor peab reageerima mõistliku aja jooksul. Kui direktor seda ei tee, peab töötaja teavitama piirkondlikku juhtimiskomiteed.

2.Enne toimingu heakskiitmist kontrollib selle teostus- ja finantsaspekte töötaja, kes ei ole toimingu algatanud isik. Toimingu algatamine ning selle eel- ja järelkontrollimine on eraldiseisvad ülesanded.

4.Eelarvevahendite käsutaja tagab, et tehtud toimingutega seotud tõendavaid dokumente hoitakse nõuetekohaselt alles viis aastat.

1.Eelarvevahendite käsutajalt võib nõuda, et ta hüvitaks täielikult või osaliselt kahju, mida transpordiühendus on kandnud tema tõsise üleastumise tagajärjel, mille ta on toime pannud oma ülesannete täitmisel või seoses nende täitmisega, eriti kui ta määrab kindlaks sissenõutavaid summasid, väljastab sissenõudekorraldusi, võtab kulukohustusi või allkirjastab maksekorraldusi käesolevaid eeskirju eirates. Kahju hüvitamist kohaldatakse ka juhul, kui eelarvevahendite käsutaja on toime pannud järgmise tõsise üleastumise:

2.Kui transpordiühenduse finantshuve kahjustada võiv ebaseaduslik tegevus, pettus või korruptsioon on tõendatud, siis suunatakse küsimus pädevale asutusele või organile.

3.Kui mõne tegevuse puhul on esinenud eeskirjade eiramist või pettust, peatab vastutav eelarvevahendite käsutaja menetluse ja võib võtta mis tahes vajalikke meetmeid, sealhulgas võib ta tühistada kõnealuse tegevuse raames tehtud otsused. Vastutav eelarvevahendite käsutaja teavitab pettuse või eeskirjade eiramise kahtlusest viivitamata kõiki pädevaid asutusi, sealhulgas vajaduse korral Euroopa Pettustevastast Ametit ja Euroopa Prokuratuuri.

2.Ebaseadusliku tegevuse, pettuse, korruptsiooni või eeskirjade eiramise korral, mis võib kahjustada transpordiühenduse finantshuve, peab asjaomane finantsjuhtimises osaleja sellest viivitamata teatama direktorile või juhul, kui ta peab seda vajalikuks, siis piirkondlikule juhtimiskomiteele või Euroopa Pettustevastasele Ametile. Transpordiühenduse finantshuvide all peetakse silmas kõiki tulusid, kulusid ja varasid, mida sisaldab transpordiühenduse eelarve, mis on saadud selle kaudu või tulenevad eelarvest.

1.Käesolevate eeskirjade kohane vastutus on isikuline.

3.Vajaduse korral võib peaarvepidaja delegeerida teatavad ülesanded nii, et sellega ei piirata ülesannete lahususe põhimõtet.

2.Võttes arvesse lõikes 3 sätestatut, on ainult peaarvepidaja volitatud haldama rahalisi vahendeid ja muid varasid ning vastutab nende turvalise hoidmise eest.

1.Saadaoleva summa kindlaksmääramine on toiming, millega eelarvevahendite käsutaja või volitatud eelarvevahendite käsutaja:

4.Eelarvevahendite käsutaja ei vastuta piirkondliku juhtimiskomitee tehtud otsuste eest, mida ta on täpselt täitnud. Juhul kui eelarvevahendite käsutaja ei ole mõne sellise otsusega nõus, võib ta sellest asjaomasele ametkonnale kirjalikult teatada. Sellegipoolest on eelarvevahendite käsutaja kohustatud asjaomaseid otsuseid täitma.

2.Kui volitatud eelarvevahendite käsutaja leiab, et otsus, mille tegemine on tema ülesanne, on nõuetevastane või vastuolus usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, teatab ta sellest volitajale kirjalikult. Kui volitaja annab volitatud eelarvevahendite käsutajale põhjendatud ja kirjalikud juhised kõnealuse otsuse rakendamiseks, peab volitatud eelarvevahendite käsutaja selle rakendama ning teda ei saa vastutusele võtta.

b)määrab kindlaks võla tegelikkusele vastavuse ja summa või kontrollib seda;

c)kontrollib võla tasumisele kuulumise tingimusi.

2.Kõik saadaolevad summad, mis on kindlad, kindlasummalised ja kuuluvad tasumisele, tuleb määrata kindlaks sissenõudekorralduses, mis edastatakse peaarvepidajale koos võlgnikule saadetava võlateatega. Mõlemad nimetatud dokumendid koostab ja saadab välja vastutav eelarvevahendite käsutaja.

3.Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib teatavate tavapäraste tuluartiklite kohta teha esialgse kirje.

Esialgne kirje hõlmab mitme üksiku summa sissenõudmist, mida seega ei ole tarvis eraldi kirjendada.

Enne eelarveaasta lõppu muudab eelarvevahendite käsutaja esialgseid kirjeid, et tagada nende vastavus tegelikult kirjendatud saadaolevatele summadele.

Artikkel 34

Sissenõudmise kinnitamine on toiming, millega saadaoleva summa kindlaks määranud vastutav eelarvevahendite käsutaja annab peaarvepidajale sissenõudekorralduse väljastamise teel käsu nõuda summa sisse.

Artikkel 35

1.Alusetult makstud summad nõutakse tagasi.

2.Peaarvepidaja täidab sissenõudekorraldusi saadaolevate summade kohta, mille vastutav eelarvevahendite käsutaja on nõuetekohaselt kindlaks määranud. Peaarvepidaja täidab hoolsuskohustust selle tagamisel, et transpordiühendus saab kätte oma tulu ja et transpordiühenduse õigusi kaitstakse.

3.Kui vastutav eelarvevahendite käsutaja kavatseb loobuda kindlaksmääratud saadaoleva summa sissenõudmisest, tagab vastutav eelarvevahendite käsutaja loobumise nõuetekohasuse ja kooskõla usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega. Loobumise aluseks on eelarvevahendite käsutaja otsus, mis peab olema põhjendatud. Eelarvevahendite käsutaja ei tohi selle otsuse tegemist delegeerida. Loobumisotsuses märgitakse, milliseid meetmeid on sissenõudmiseks võetud, ning õiguslikud ja faktilised asjaolud, millel otsus põhineb.

4.Vastutav eelarvevahendite käsutaja tühistab kindlaksmääratud saadaoleva summa, kui õiguslikes või faktilistes asjaoludes leitakse viga, mis näitab, et summa ei olnud õigesti kindlaks määratud. Tühistamise aluseks on vastutava eelarvevahendite käsutaja otsus ning see peab olema nõuetekohaselt põhjendatud.

5.Vastutav eelarvevahendite käsutaja suurendab või vähendab kindlaksmääratud võlgnevuse summat, kui avastatakse võlasumma muutmist nõudev faktiviga, tingimusel, et parandusega ei kaasne transpordiühenduse kindlaksmääratud nõudeõiguse kadumine. Muudatuse aluseks on vastutava eelarvevahendite käsutaja otsus ning see peab olema nõuetekohaselt põhjendatud.

6.Kui võlgnikul on transpordiühenduse ees seoses maksekorralduses kindlaksmääratud summaga võlgnevus, mis kuulub tasumisele, nõuab peaarvepidaja võlateates nimetatud tähtpäeva möödumisel tasaarvestuse teel saadaolevad summad sisse.

Erandlikel asjaoludel, kui see on vajalik transpordiühenduse finantshuvide kaitsmiseks, ning juhul, kui peaarvepidajal on põhjendatult alust arvata, et transpordiühendusele tasumisele kuuluv summa läheks kaduma, võib peaarvepidaja nõuda võla tasaarvestuse teel sisse enne võlateates märgitud tähtpäeva saabumist.

Peaarvepidaja võib võla tasaarvestuse teel sisse nõuda enne võlateates märgitud tähtpäeva saabumist ka võlgniku nõusoleku korral.

7.Enne lõike 6 kohast sissenõudmist konsulteerib peaarvepidaja eelarvevahendite käsutajaga ja teavitab asjaomast võlgnikku / asjaomaseid võlgnikke.

8.Lõikes 6 nimetatud tasaarvestamisel on sama mõju kui maksel ning see vabastab transpordiühenduse võlasumma ja asjakohasel juhul tasumisele kuuluva viivise summa maksmise kohustusest.

Artikkel 36