Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

(2019/C 233/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

„ROMA“

PDO-IT-A0759-AM02

Taotluse esitamise kuupäev: 7.6.2016

TOOTESPETSIFIKAADI MUUDATUSE TAOTLUS

1. Muudatuse suhtes kohaldatavad eeskirjad

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2. Muudatuse kirjeldus ja põhjused

2.1. Kategooria „amabile“ lisamine valgete ja punaste veinide (ka kategooriasse „classico“ kuuluvate veinide) jaoks

Põhjused: Praegune säte ei hõlma veine, mille jääksuhkrusisaldus on suurem kui kategooria „secco“ puhul. Paljudes välisriikides tunnustatakse kategooriatesse „dolce“ ja „amabile“ kuuluvaid veine. Näiteks Poolas kuulub 34 % müüdud veinidest kategooriasse „amabile“. Põhja-Ameerika turul on uute tarbijapõlvkondade toel jääksuhkruga, st magusate veinide müük kahe viimase aasta jooksul kasvanud umbes 22 %. Selleks et võtta arvesse neid uusi turusegmente ja pidada samas kinni veinitootmistavadest, on veini DOC Roma tootjad arvamusel, et veini sortimenti on vaja laiendada, lisades kategooria „amabile“.

Muudatusettepanek on seotud tootespetsifikaadi artiklitega 1 ja 6 ning koonddokumendi järgmiste osadega: „1.3. Veini (de) kirjeldus“ ja „1.4. Veinivalmistustavad“.

2.2. Komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 artiklile 8 vastava sätte lisamine, mille kohaselt seotakse veini villimine tootmispiirkonnaga.

See puudutab ka naabruses asuvat Aprilia omavalitsust Latina provintsis, kus veinivalmistamine on lubatud sama määruse artikli 6 lõike 4 kohaselt.

Põhjused: Villimine tootmispiirkonnas kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 artikliga 8 on vajalik, et kaitsta kogu tootmisprotsessi, edendada piirkonda ja tagada toote jälgitavus.

Käesolev muudatusettepanek on seotud tootespetsifikaadi artikliga 5 ja koonddokumendi punktiga „1.8. Lisatingimused“.

2.3. Tootespetsifikaadi artiklisse 5 lisatakse säte, mille kohaselt on punase veini turule laskmise varaseim võimalik kuupäev koristusaastale järgneva aasta 31. märts.

Tehakse ettepanek muuta veinide „Roma rosso“ puhul tarbimiseks kättesaadavaks tegemise kuupäeva ning 15. juuni asemel oleks see koristusaastale järgneva aasta 31. märts. Kuupäeva varasemaks toomise põhjus on asjaolu, et kaasaegsete veinivalmistusviiside puhul on ka punaste veinide organoleptilised omadused talve lõpuks optimaalsed. Saagikoristusele järgneva aasta 31. märtsiks vastavad veinid kehtestatud keemilistele ja organoleptilistele kirjeldustele.

Eelnevalt oli punase veini turule laskmise varaseimaks kuupäevaks määratud saagikoristusaastale järgneva aasta 15. juuni. Kuupäev tuleb asendada 31. märtsiga.

Käesolev muudatusettepanek on seotud tootespetsifikaadi artikliga 5 ja koonddokumendi punktiga „1.8. Lisatingimused“.

KOONDDOKUMENT

1. Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Rooma

2. Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3. Viinamarjasaaduste kategooriad

1. Vein

4. Vahuvein

4. Veini(de) kirjeldus

Roma bianco (ka „Classico“)

Värske ja tasakaalustatud vein, õlgkollane värvus, millel on mõnikord kahvaturoheline varjund; õrn eeterlik aroom; kuiv, rikkalik harmooniline maitse, mõnikord lille- ja puuviljanoodiga.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12 % mahust

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Roma bianco amabile (ka „Classico“)

Vein on õlgkollase värvusega, millel on mõnikord kahvaturoheline varjund; puuviljaline ja hõrk aroom; maitse on peen, poolmagus, rikkalik ja harmooniline.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,5 % mahust

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Roma Bellone (ka „Classico“)

Värske ja tasakaalustatud vein, õlgkollane värvus, millel on mõnikord kahvaturoheline varjund; iseloomulik peen meeldiv aroom, millel on lillelised ja puuviljalised noodid; maitse on kuiv, tasakaalustatud, rikkalik ja meeldiv.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12 % mahust

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Roma Malvasia puntinata (ka „Classico“)

Värske ja tasakaalustatud vein, õlgkollane värvus; veinisordile iseloomulik meeldiv lõhn, millel on lilleline ja puuviljaline noot.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12 mahuprotsenti

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Roma Rosso (ka „Classico“)

Hästi struktureeritud, polüfenoolide ja polümeeritud tanniinide sisaldus on tasakaalus, mis annab veinile piisava täidluse, samas ei ole vein kare. Vein on violetse varjundiga rubiinpunast värvi, mis veini laagerdudes muutub granaatpunaseks. Lõhn on intensiivne ja iseloomulik, vein on kuiv, harmoonilise, hästi struktureeritud ja püsiva maitsega.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,5 % mahust

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Roma Rosso amabile (ka „Classico“)

Vein on rubiinpunase värvusega, millel on violetne varjund; aroom: harmooniline, puuviljane ja intensiivne; maitse: poolmagus, püsiv, harmooniline.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13 %.

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 24

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Roma Rosso riserva (ka „Classico“)

Hästi struktureeritud, polüfenoolide ja polümeeritud tanniinide sisaldus on tasakaalus, mis annab veinile piisava täidluse, samas ei ole vein kare. Vein sobib pikaajaliseks säilitamiseks. Vein on violetse varjundiga rubiinpunast värvi, mis veini laagerdudes muutub granaatpunaseks. Lõhn on intensiivne ja iseloomulik, selles on tunda puuvilju ja/või vürtse; vein on kuiv, harmoonilise, hästi struktureeritud ja püsiva maitsega.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13 % mahust

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Roma Rosato (ka „Classico“)

Kerge, värske ja elav vein üsna intensiivse roosa värvusega; hõrk ja peen aroom lillelise ja puuviljalise noodiga; kuiv, värske, puuviljaline, rikkalik.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,5 % mahust

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

Roma Romanella Spumante

Värske ja tasakaalustatud vahuvein, kahvatu õlgkollase värvusega ning peene ja kiiresti hajuva mulliga, aroom on hõrk, peen ja iseloomulik, selles on aimata pärmi; värske ja tasakaalustatud maitse, vein on kuiv või väga kuiv.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 % mahust

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Üldised analüütilised omadused Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) Minimaalne üldhappesus 5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5. Veinivalmistustavad

a. Peamised veinivalmistustavad

Puuduvad

b. Maksimaalne saagikus

„Roma bianco“ (ka „Classico“), „Roma bianco amabile“ (ka „Classico“)

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

„Roma Bellone“ (ka „Classico“), „Roma Malvasia puntinata“ (ka „Classico“)

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

„Roma bianco romanella spumante“

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

„Roma rosso“ („Classico“ ja „Riserva“), „Roma rosso amabile“ (ka „Classico“)

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

„Roma rosato“ (ka „Classico“)

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

6. Kindlaks määratud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetusega veini „Roma“ valmistamiseks sobivate viinamarjasortide tootmispiirkond hõlmab Rooma provintsi järgmiste kommuunide kogu territooriumi:

— Affile, Albano Laziale, Allumiere, Anguillara Sabazia, Anzio, Arcinazzo Romano, Ardea, Ariccia, Bracciano, Campagnano di Roma, Canale Monterano, Capena, Castel Gandolfo, Castelnuovo di Porto, Cave, Cerveteri, Ciampino, Civitavecchia, Colonna, Fiano Romano, Fonte Nuova, Formello, Frascati, Gallicano nel Lazio, Genazzano, Genzano di Roma, Grottaferrata, Guidonia Montecelio, Ladispoli, Lanuvio, Lariano, Manziana, Marcellina, Marino, Mentana, Monte Compatri, Monte Porzio Catone, Montelibretti, Monterotondo, Montorio Romano, Moricone, Morlupo, Nemi, Nerola, Nettuno, Olevano Romano, Palestrina, Palombara Sabina, Pomezia, Rocca di Papa, Rocca Priora, Roiate, San Cesareo, San Polo dei Cavalieri, San Vito Romano, Santa Marinella, Sant’Angelo Romano, Tolfa, Trevignano Romano, Velletri, Zagarolo;

ning järgmiste kommuunide territooriumi osaliselt:

— Artena administratiivüksus koos Lariano ja Velletri kommuunide ning Roma/Latina provintsiga;

— Fiumicino, välja arvatud Sacra piirkond;

— Rooma, välja arvatud GRA kiirteega ümbritsetud ala, ning ala, mille piir kulgeb järgmiselt: GRA kiirtee ja Tiberi jõe lõikumispunktist (Via del Mare risttee lähistel) piki jõekallast kuni Porto kanali haruni, mis viib Türreeni mere rannikule. Sealt edasi läheb piir lõunasse piki rannikut kuni Pomezia haldusüksuse halduspiirini; mööda eespool nimetatud piiri kuni see lõikub via Laurentinaga; sellest ristmikust liigub piir põhja suunas, kuni lõikub GRA kiirteega.

Kategooriasse „Classico“ kuuluvate veinide tootmiseks kasutatavate viinamarjade tootmispiirkond hõlmab Rooma omavalitsusüksusest ainult eespool kirjeldatud territooriumi.

7. Peamised veiniviinamarjasordid

„Malvasia del Lazio (W)“ – „Malvasia puntinata“

„Bellone“ (W) – „Cacchione“

„Bombino bianco“ (W) – „Bonbino“

„Bombino bianco“ (W) – „Bonvino“

„Bombino bianco“ (W) – „Ottenese“

„Greco“ (W) – „Asprinio bianco“ (W)

„Trebbiano giallo“ (W) – „Rossetto“

„Trebbiano giallo“ (W) – „Trebbiano“

„Verdicchio Bianco“ (W) – „Trebbiano verde“

„Montepulciano“ (R)

„Cesanese municipality“ (R) – „Cesanese“

„Cesanese d’Affile“ (R) – „Cesanese“

„Sangiovese“ (R) – „Sangioveto“

„Cabernet sauvignon“ (R) – „Cabernet“

„Cabernet franc“ (R) – „Cabernet“

„Syrah“ (R) – „Shiraz“

„Malvasia del Lazio“ (W) – „Malvasia“

8. Seos(t)e kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusega VEIN „Roma“

Tootmispiirkonnas on nii tasandikke kui ka künkaid ning see hõlmab rannikualasid ja osaliselt Sabina Romana, Colli Albani, Colli Prenestini ja Campagna Romana haldusüksuste territooriume. Geograafiline asukoht ning läände, edelasse ja lõunasse avanev maastik tagavad õhurikka ja valgusküllase keskkonna. Liigvesi imbub looduslikult pinnasesse, mis sobib eriti hästi selliste viinamarjasortide kasvatamiseks, mida kasutatakse veini „Roma“ tootmiseks.

Lisaks sellele avaldavad viinamarjakasvatusele otsustavat mõju mulla keemiline ja füüsikaline koostis ja tekstuur, mis tagavad „Roma“ nimetust kandvatele veinidele iseloomulikud füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused.

Settelise ja vulkaanilise päritoluga mullad koosnevad jõe- ja meresettest, mis sisaldab travertiini, liiva, kruusa ja muda. Mõnes kohas katavad seda kihti hiljutised jõe- või soosetted, milles on kihiti liiva, liivakat savi, batüaal- ja tsirkalitoraalalal moodustunud savi, infralitoraali alal tekkinud liiva ja lubjakivi, rannikuala liiva segamini vulkaaniliste kivimitega ning tuule ja jõeveega kuhjunud liiva (duna antica).

Leidub ka putsolaani (kohaliku nimetusega „terrinelle“), st kivinemata vulkaanituhka. See moodustab sügava, liivase, vett läbilaskva pinnase, mille pealiskiht ega ka süvakihid ei hoia vett kinni. Lisaks sellele esineb pinnast, mis koosneb tolmjast ja kollasest liivast, milles on rohkemal või vähemal määral lubja- ja räniveerist, järvelise tekkega sini- ja hallsavist pinnast ning savise ja mudase tekstuuriga punase värvusega pinnast, mis on enamasti üsna peen ja millel on toekam aluspinnas. Pinnase omadused tagavad, et see sobib ideaalselt kvaliteetsete viinamarjade kasvatamiseks.

Tootmispiirkonna kliimale on iseloomulik rikkalik vihm (1 065 mm). Suvel on sademeid vähe (105 mm) ning juulis ja augustis ei saja üldse. Juunis on sademeid harva, kuid mais on korrapäraselt kergeid vihmahooge. Aasta keskmine temperatuur on mõõdukas (14,2 °C), septembris ja oktoobris on temperatuur suhteliselt kõrge ning päikesepaiste tase on optimaalne. Viinamarjade küpsemise viimases etapis on ilmastikule iseloomulik öise ja päevase temperatuuri suur erinevus. Tänu sellele valmivad viinamarjad aeglaselt ja täielikult ning on tagatud veini „Roma“ eripärased organoleptilised omadused.

Pinnas on vulkaanilise päritoluga, enamasti kergelt happeline (pH 5,5–6) ja suure mineraalsoolade sisaldusega (kaaliumi tavaliselt üle 500 ppm). Järsematel nõlvadel on öise ja päevase temperatuuri vahe suurem – umbes 10 °C. Pinnavormide ja kliima koosmõju soodustab viinamarjades peamiselt õunhappe teket. See on oluline terpeenide tootmiseks, mis tagavad viinamarjasordile iseloomulikud maitseomadused. Just valgete veinide puhul tagab see värske ja tasakaalustatud veini. Vulkaanilise päritoluga lammipinnas sisaldab 15–30 % savi ning ka pinnase kaaliumisisaldus on suur. Seepärast on viinamarjade saagikus tagasihoidlik – mitte rohkem kui 10 tonni hektari kohta. Oktoobris on öise ja päevase temperatuuri vahe tavaliselt ligikaudu 13 °C ning päikesepaistet optimaalselt (nn „ottobrate romane“). Punaste veinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjade puhul tagavad kõik need tegurid üheskoos, et viinamarjad valmivad aeglaselt ja täielikult. Suhkrute ja hapete suurepärane tasakaal ning fenoolne küpsus võimaldavad toota meeldiva lõhnaga, tasakaalustatud struktuurseid veine.

Arvukad dokumendid tõendavad, et piirkonnas kus toodetakse veini „Roma“ on viinamarjakasvatusel pikk ajalugu, mis ulatub Rooma ajast läbi keskaja tänapäeva. Need dokumendid tõendavad, et „Roma“ veini kvaliteet ja iseloomulikud omadused on tihedalt ja vastastikku seotud inimfaktoriga.

Need annavad tunnistust sellest, kuidas inimesed on sajandite jooksul andnud edasi traditsioonilisi viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise võtteid, mida on aegade jooksul täiustatud ja tänu tänapäevastele teaduslikele ja tehnoloogilistele edusammudele ajakohastatud, et toota tunnustatud „Roma“ veine.

Kontrollitud päritolunimetusega VAHUVEIN „Roma“

Tootmispiirkonnas on nii tasandikke kui ka künkaid ning see hõlmab rannikualasid ja osaliselt Sabina Romana, Colli Albani, Colli Prenestini ja Campagna Romana haldusüksuste territooriume. Geograafiline asukoht ning läände, edelasse ja lõunasse avanev maastik tagavad õhurikka ja valgusküllase keskkonna. Liigvesi imbub looduslikult pinnasesse, mis sobib eriti hästi selliste viinamarjasortide kasvatamiseks, mida kasutatakse veini „Roma“ tootmiseks.

Lisaks sellele avaldavad viinamarjakasvatusele otsustavat mõju mulla keemiline ja füüsikaline koostis ja tekstuur, mis tagavad „Roma“ nimetust kandvatele veinidele iseloomulikud füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused.

Settelise ja vulkaanilise päritoluga mullad koosnevad jõe- ja meresettest, mis sisaldab travertiini, liiva, kruusa ja muda. Mõnes kohas katavad seda kihti hiljutised jõe- või soosetted, milles on kihiti liiva, liivakat savi, batüaal- ja tsirkalitoraalalal moodustunud savi, infralitoraali alal tekkinud liiva ja lubjakivi, rannikuala liiva segamini vulkaaniliste kivimitega ning tuule ja jõeveega kuhjunud liiva (duna antica). Leidub ka putsolaani (kohaliku nimetusega „terrinelle“), st kivinemata vulkaanituhka. See moodustab sügava, liivase, vett läbilaskva pinnase, mille pealiskiht ega ka süvakihid ei hoia vett kinni. Lisaks sellele esineb pinnast, mis koosneb tolmjast ja kollasest liivast, milles on rohkemal või vähemal määral lubja- ja räniveerist, järvelise tekkega sini- ja hallsavist pinnast ning savise ja mudase tekstuuriga punase värvusega pinnast, mis on enamasti üsna peen ja millel on toekam aluspinnas. Pinnase omadused tagavad, et see sobib ideaalselt kvaliteetsete viinamarjade kasvatamiseks.

Tootmispiirkonna kliimale on iseloomulik rikkalik vihm (1 065 mm). Suvel on sademeid vähe (105 mm) ning juulis ja augustis ei saja üldse. Maikuus on sajud korrapärased ning ka juunis on sademeid, kuigi vähem. Aasta keskmine temperatuur on mõõdukas (14,2 °C), septembris ja oktoobris on temperatuur suhteliselt kõrge ning päikesepaiste tase on optimaalne. Viinamarjade küpsemise viimases etapis on ilmastikule iseloomulik öise ja päevase temperatuuri suur erinevus. Tänu sellele valmivad viinamarjad aeglaselt ja täielikult, mis aitab oluliselt kaasa vahuveini „Roma“ eriliste organoleptiliste omaduste kujunemisele.

Pinnavormi ja kliima koosmõjul on vahuveinidele omane loomulik happesus, pinnasest tulenev mineraalne maitse, rikkalik aroom ja polüfenoolide tase, mis tagab värske, struktureeritud ja püsiva vahuveini.

Arvukad dokumendid tõendavad, et piirkonnas kus toodetakse veini „Roma“ on viinamarjakasvatusel pikk ajalugu, mis ulatub Rooma ajast läbi keskaja tänapäeva. Need dokumendid tõendavad ulatuslikult ja põhjalikult, et vahuveini „Roma“ kvaliteet ja iseloomulikud omadused on tihedalt ja vastastikku seotud inimfaktoriga.

Need annavad tunnistust sellest, kuidas inimesed on sajandite jooksul andnud edasi traditsioonilisi viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise võtteid, mida on aegade jooksul täiustatud ja tänu tänapäevastele teaduslikele ja tehnoloogilistele edusammudele ajakohastatud, et toota tunnustatud „Roma“ veine.

9. Olulised lisatingimused

KPN „Roma“ – erand, mis on seotud veini tootmisega määratud piirkonna läheduses

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

erand, mis on seotud tootmisega määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 6 lõike 4 punkti b kohaselt on veinitootmine, vahuveiniks töötlemine ja villimine lubatud Latina provintsi Arilia haldusüksuses, mis on viinamarjade tootmispiirkonnaga külgnev haldusüksus.

KPN „Roma“ – villimine määratletud geograafilises piirkonnas

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Villimine kindlaksmääratud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

määratletud piirkonnas villimist käsitlevad sätted on kehtestatud kooskõlas ELi õigusega (määruse (EÜ) nr 607/2009 artikkel 8). Vastavalt eespool nimetatud õigusaktile peab villimine toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, et kaitsta veini „Roma“ kvaliteeti ja mainet ning tagada selle päritolu ja asjakohaste kontrollide tõhusus. Määratletud geograafilise piirkonnaga seotud veini „Roma“ erilised omadused ja päritolunimetuse maine on paremini tagatud, kui vein villitakse tootmispiirkonnas, sest transportimise ja villimisega seotud tehniliste eeskirjade järgimine ja vastavuse tagamine on usaldatud piirkonnas asuvatele ettevõtetele, kellel on vajalikud teadmised ja oskusteave ning huvi saavutatud mainet säilitada. Lisaks sellele tagatakse nõudega, et pädevad asutused rakendavad villimisega seoses veinitootjate suhtes tõhusat kontrollisüsteemi ning välditakse võimalikke ohte, mis kaasnevad toote transportimisega tootmispiirkonnast välja, et seda pudelisse villida. Seega on säte kasulik veinitootjatele, kes on teadlikud päritolunimetusega veini kvaliteedist ja mainest ning vastutavad nende säilimise eest.

KPN „Roma“ Rosso (ka Classico) – turule laskmise tingimused

Õigusraamistik:

riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Ettepanek paigutada punane vein turule mitte enne saagiaastale järgneva aasta 31. märtsi on seotud asjaoluga, et tänapäevase veinivalmistamistehnika rakendamise korral on vein talve lõpuks saavutanud optimaalsed organoleptilised omadused. Saagikoristusele järgneva aasta 31. märtsiks vastavad veinid kehtestatud keemilistele ja organoleptilistele kirjeldustele.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/11923

(1) ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.