EUROOPA KOMISJON Brüssel,19.7.2022 COM(2022) 349 final 2022/0219(COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS ühishangete õigusakti abil Euroopa kaitsetööstust tugevdava vahendi loomise kohta



SELETUSKIRI 1.ETTEPANEKU TAUST •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Euroopa naaberpiirkondi on juba aastaid iseloomustanud ebastabiilne olukord ning keeruline ja väljakutseid pakkuv keskkond. Lisaks sellele on liidu geopoliitiline kontekst Venemaa sõjalise agressiooni tõttu Ukrainas dramaatiliselt muutunud. Asjaolu, et territoriaalsed konfliktid ja intensiivne sõjategevus on jälle Euroopa pinnal tagasi, nõuab liikmesriikidelt kaitsekavade ja -võime ümbermõtestamist. 11. märtsil 2022 Versailles’s kohtunud ELi riigipead ja valitsusjuhid võtsid Venemaa sõjalise agressiooni tõttu Ukraina vastu kohustuse suurendada Euroopa kaitsevõimet. Versailles’ deklaratsioonis märgitakse eelkõige, et liikmesriigid peaksid suurendama kaitsekulutusi; tihendama ühisprojektide kaudu koostööd, kõrvaldama puudujäägid ja täitma võimetega seotud eesmärgid, edendama innovatsiooni, sealhulgas tsiviil- ja sõjatööstuse sünergia kaudu, ning tugevdama ja arendama ELi kaitsetööstust, sealhulgas VKEsid. Lisaks sellele kutsus ülemkogu „komisjoni üles esitama koostöös Euroopa Kaitseagentuuriga mai keskpaigaks kaitseinvesteeringute puudujääkide analüüsi ning tegema muid täiendavaid algatusi, mis on vajalikud Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi tugevdamiseks“. Vastuseks sellele üleskutsele esitasid Euroopa Komisjon ja kõrge esindaja 18. mail 2022 ühisteatise „Kaitseinvesteeringute puudujääkide analüüs ja edasised sammud“ (edaspidi „ühisteatis“). Selles anti ülevaade kolmest peamisest puudujääkide liigist: rahastamis-, tööstuslik ja võimete puudujääk. Ühisteatises märgitakse, et liikmesriigid on pärast aastatepikkusi märkimisväärseid kärpeid ja ulatuslikku alarahastamist asunud eelarveid suurendama. Selline kaitsekulutuste alarahastamine tõi ELis kaasa tööstusliku ja võimete puudujäägi ning kaitsevarustuse varude praeguse madala taseme. Kaitsevarustuse üleandmine Ukrainale on rahuajale kohandatud varude taseme tingimustes põhjustanud sõjalise varustuse kiireloomulise ja kriitilise puudujäägi. Ühisteatises tuletatakse meelde, et julgeolekuolukorda ja juba Ukrainasse saadetud varustust arvesse võttes peavad liikmesriigid kiiremas korras taastama kaitselahingute valmiduse. Eelkõige võimaldaks varude täiendamine anda Ukrainale täiendavat abi. Ühisteatises märgitakse, et kuna liikmesriigid jätkavad oma varude täiendamist ja kaitsevarustuse koguse suurendamist, peaksid nad kasutama võimalust teha seda ühiselt. See tagaks suurema kulutõhususe, parandaks koostalitlusvõimet ja väldiks olukorda, kus kõige haavatavamad ELi liikmesriigid jääksid vajalikust varustusest ilma, kuna kaitsetööstusel ei ole vastuoluliste nõudmiste tõttu võimalik lühikese aja jooksul sellisele nõudlusele reageerida. Ilma koordineerimise ja koostööta võivad liikmesriikide suurenenud investeeringud riigikaitsesse süvendada Euroopa kaitsesektori killustatust, piirata koostöövõimalusi kogu varustuse olelusringi jooksul, suurendada välissõltuvust ning takistada koostalitlusvõimet. Lühiajaliste hangete puhul tehtud valikutel on pikaajaline mõju Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi turujõule ja võimalustele järgmistel aastakümnetel. Võttes arvesse vajadust toetada liikmesriike praeguses hädaolukorras nende kaitsevõime tugevdamisel õigeaegselt ja sihipäraselt, tegi Euroopa Komisjon ettepaneku soodustada ühishankeid ELi eelarvest rahastatava sihtotstarbelise lühiajalise vahendiga, millega luuakse ühishangete õigusakti abil Euroopa kaitsetööstust tugevdav vahend (edaspidi „vahend“). Kõnealuse vahendi kaudu antav ELi rahaline toetus peaks soodustama liikmesriikide kaitsevaldkonna ühishangete protsessi ja tooma kasu Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisele ja tööstuslikule baasile, tagades samal ajal ELi liikmesriikide relvajõudude tegutsemisvõime, varustuskindluse ja suurema koostalitlusvõime. Selline vahend tuleks luua eesmärgiga motiveerida ühishankeid korraldada soovivaid liikmesriike neid puudujääke kõrvaldama. Vahend peaks oma olemuselt olema spetsiaalne tööriist, mille eesmärk on võidelda Ukraina sõja kahjuliku mõju ja tagajärgedega liidus. Vahend on jätk kaitsevaldkonna ühishangete rakkerühma loomisele ning toetab nende väga lühiajaliste hankevajaduste koordineerimist, et tulla toime uue julgeolekuolukorraga. Vahendi loomise järel teeb komisjon ettepaneku võtta vastu määrus Euroopa kaitseinvesteeringute programmi kohta. Euroopa kaitseinvesteeringute programmi määrus võiks olla aluseks liikmesriikide ja liidu julgeoleku seisukohast suurt ühist huvi pakkuvatele tulevastele ühistele arendus- ja hankeprojektidele, ning lühiajalise vahendi loogikat laiendades võimalikule seonduvale liidu rahalisele sekkumisele Euroopa kaitsetööstuse baasi tugevdamisse, eelkõige projektide puhul, mida ükski liikmesriik ei suudaks üksi välja töötada või milleks vajalikke hankeid korraldada. •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega Kõnealune vahend on kooskõlas Euroopa Kaitsefondiga. See täiendab Euroopa Kaitsefondi ja tugineb samale õiguslikule alusele. Kui Euroopa Kaitsefondiga soodustatakse juriidiliste isikute koostööd kaitsealaste teadus- ja arendusprojektide valdkonnas, siis vahendiga toetatakse koostööd kaitsevaldkonna ühishangete korraldamisel. Vahendi puhul järgitakse ka Euroopa Kaitsefondi lähenemisviisi, st keelatud on toetus selliste kaupade või teenuste jaoks, mis on kohaldatava rahvusvahelise õigusega keelatud, või selliste autonoomsete surmavate relvade jaoks, mille üle puudub inimeste vastu suunatud rünnakutes sihtmärkide valimisel ja ründeotsuse tegemisel tegelik inimkontroll. •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega Vahendiga täiendatakse olemasolevaid ELi kaitsevaldkonna koostööalgatusi, nagu alaline struktureeritud koostöö (PESCO), ning luuakse sünergiat julgeoleku ja kaitse strateegilise kompassi ja muude ELi programmide, näiteks Euroopa Kaitsefondi rakendamisega. Vahendit rakendatakse ka täielikus kooskõlas ELi võimearendusplaaniga, milles määratakse kindlaks kaitsevõime prioriteedid ELi tasandil, ning samuti ELi kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamisega, mille raames tehakse muu hulgas kindlaks uued võimalused kaitsekoostööks. Sellega seoses võib samuti arvesse võtta Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) ja muude asjaomaste partnerite tegevust, kui need teenivad liidu julgeoleku- ja kaitsehuve ning ei välista ühegi liikmesriigi osalemist. 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS

•Õiguslik alus Ettepaneku eesmärk on edendada Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi konkurentsivõimet, toetades liikmesriikide kaitsevaldkonna ühishangete alast koostööd, ning see põhineb ELi toimimise lepingu artiklil 173 (Euroopa tööstuse konkurentsivõime toetamine). •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul) Kuigi koostööl on mitu ilmset eelist (suurem koostalitlusvõime, väiksemad ühiku- ja hoolduskulud), jätkavad ELi liikmesriigid kaitsesüsteemide hankimist peamiselt riigi tasandil. Seda võib selgitada mitme teguriga: –koostöö suurem keerukus ja halduskoormus; –erinevad riiklikud nõuded; –erinevad hankekalendrid ja eelarve sünkroniseerimise puudulikkus; –teabe turvalisusega seotud kaalutlused; –riikliku kaitsetööstuspoliitikaga seotud kaalutlused; –riiklike eksperditeadmiste puudumine hankeasutustes. Euroopa Kaitseagentuuri 2020. aasta kaitseandmete kohaselt investeerisid ELi liikmesriigid kaitsevarustuse ühishangetesse vaid 4,1 miljardit eurot (11 % kogukuludest), mis on 13 % vähem kui 2019. aastal. See on palju vähem kui 35 % sihttase, milles liikmesriigid on kokku leppinud. Kaitseturu nõudluse killustumine põhjustab mitmeid probleeme ja ebatõhusust, sealhulgas pakkumise poolel, suurendades samal ajal paljude eri süsteemide hooldamise kulusid. Kui seda praegust suundumust ei peatata, kahjustab see ka edaspidi Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi konkurentsivõimet ning võib mõjutada selle turuväljavaateid järgmisel kümnendil. Samal ajal suurendavad liikmesriigid praeguses kaitseturu olukorras, mida iseloomustab suurenenud julgeolekuoht ja realistlik võimalus kõrge intensiivsusega konflikti tekkeks, kiiresti oma kaitse-eelarvet ja soovivad osta sarnast varustust. Sellega kaasneb nõudlus tasemel, mis ületab Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi tootmisvõimsust, mis on praegu kohandatud rahuajaks. Sellest tulenevalt võib ette näha tugevat hinnainflatsiooni ja pikemaid viivitusi tarneaegades, mis võib kahjustada ELi kodanike julgeolekut. Kaitsetööstus peab tagama tellimuste täitmiseks vajaliku tootmisvõimsuse ning kriitilise tähtsusega tooraine ja alakomponentide olemasolu. Sellega seoses võivad kaitsetööstuse tootjad eelistada suuri tellimusi, mis võivad seada ohtu kõige haavatavamad riigid, kes pole piisavalt suured ega oma rahalisi vahendeid suurte tellimuste esitamiseks. Liikmesriikide poolt eraldi esitatud killustatud tellimused vähendaksid kaitsevaldkonna ettevõtjate turuväljavaateid ja tooksid paratamatult kaasa pakkumise suurema killustatuse, kahjustades seega märkimisväärselt sektori majanduslikku tõhusust ja halvendades Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi konkurentsivõimet. Seetõttu on ühishangete soodustamine vajalik ja ühtlasi on selle eeliseks, et samal ajal, kui kaitsetööstus suudab turul toimuvate struktuurimuutustega kiiremini kohaneda, saavutaksid liikmesriikide relvajõud hankeetapis koostööd tehes paremad tingimused ja tarnetähtajad. Lisaks vähendaks koostöö hankevaldkonnas süsteemide kasutamise, hooldamise ja kasutuselt kõrvaldamisega seotud kulusid (hinnanguliselt 55 % varustuse kogumaksumusest). Seega nõuab praegune olukord poliitilist sekkumist ELi tasandil, et parandada koostöö taset, soodustades kaitsevaldkonna hankemenetlustes liikmesriikidevahelist finantskoostööd. Selline sekkumine on kasulik nii ELi kodanike julgeoleku kui ka Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi seisukohast. •Proportsionaalsus

Kavandatav poliitiline lähenemisviis on proportsionaalne tuvastatud probleemide ulatuse ja tõsidusega, st vajadusega kiirendada tööstuse kohanemist struktuurimuutustega ja julgustada ettevõtjatevahelist koostööd soodustavat keskkonda avatud ja konkurentsivõimeliste turgude süsteemis liikmesriikidevahelise koostöö ja koordineerimise edendamise kaudu. Sellega austatakse aluslepingutes liidu võimalikule sekkumisele kehtestatud piiranguid. Algatus piirdub eesmärkidega, mida liikmesriigid ei suuda rahuldaval viisil ise saavutada ja kus liidu tasandi tegevus on eelduste kohaselt tulemuslikum. •Vahendi valik Komisjon teeb ettepaneku võtta vahendi loomiseks vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus. See on sobivaim õiguslik vahend, sest ainult määrus, mille sätted on vahetult kohaldatavad, võimaldab tagada piisava ühetaolisuse, mida on tarvis sellise liidu vahendi loomiseks ja rakendamiseks, mille eesmärk on edendada konkreetse tööstussektori tugevdamist kogu Euroopas. 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll Kõnealust konkreetset meedet käsitlevad või sellega seotud kehtivad õigusaktid puuduvad. Seni ei ole kaitsevaldkonnas tehtud muid liidu seadusandlikke algatusi, mille eesmärk oleks suurendada Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi konkurentsivõimet, eelkõige kiirendades omavahelises koostöös tööstuse kohanemist struktuurimuutustega, sealhulgas suurendades selle tootmisvõimsust. Kaitsevaldkonnas ei ole tehtud ka muid liidu seadusandlikke algatusi, mille eesmärk oleks edendada osalevate liikmesriikide vahelist koostööd kaitsevaldkonna hankemenetlustes. Seetõttu ei ole selle seadusandliku algatuse puhul tehtud ka kehtivate õigusaktide järelhindamist ega toimivuse kontrolli. •Mõjuhinnang Euroopa Ülemkogu 30.–31. mai 2022. aasta järeldustes kutsuti nõukogu üles lühiajaline vahend kiiremas korras läbi vaatama. Seepärast esitab komisjon ettepaneku võtta vastu määrus, millega luuakse vahend, ilma mõjuhinnanguta, et kaasseadusandjad saaksid selle võimalikult varakult kätte. •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine Vahend ei suurenda eeldatavasti halduskoormust. Kavandatav tulemuspõhine lähenemisviis, mis tugineb maksete tegemise ning konsortsiumi eesmärkide ja sihtide saavutamise vahelisele tingimuslikkusele, on samuti üks võimalus, kuidas vahendi rakendamist lihtsustada. •Põhiõigused ELi kodanike julgeoleku parandamine võib aidata kaitsta nende põhiõigusi. Lisaks sellele ei vasta vahendist toetuse saamise tingimustele selliste kaitsevaldkonna kaupade või teenuste ühishanked, mis on kohaldatava rahvusvahelise õigusega keelatud. Lisaks ei ole vahendist rahastamiskõlblikud ühishanked selliste autonoomsete surmavate relvade ostmiseks, mille üle puudub inimeste vastu suunatud rünnakutes sihtmärkide valimisel ja ründeotsuse tegemisel tegelik inimkontroll. 4.MÕJU EELARVELE Vahendi rakendamise rahastamispakett ajavahemikuks XX 2022 kuni 31. detsember 2024 on 500 miljonit eurot jooksevhindades. Vajaliku eelarve ja inimressursside mõju mitmeaastasele finantsraamistikule on üksikasjalikult kirjeldatud ettepanekule lisatud finantsselgituses. 5.MUU TEAVE

•Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord Komisjon peaks korrapäraselt jälgima oma tegevust, vaatama läbi oodatavate tulemuste saavutamisel tehtud edusammud ning uurima koostoimet muude täiendavate liidu programmidega. Komisjon peaks koostama vahendi hindamisaruande ning edastama selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Selles aruandes hinnatakse eelkõige ettepanekus seatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. 2022/0219 (COD) Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS ühishangete õigusakti abil Euroopa kaitsetööstust tugevdava vahendi loomise kohta EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 173 lõiget 3, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning arvestades järgmist: (1)11. märtsil Versailles’s kohtunud ELi riigipead ja valitsusjuhid võtsid Venemaa sõjalise agressiooni tõttu Ukraina vastu kohustuse suurendada Euroopa kaitsevõimet. Lepiti kokku kaitsekulutuste suurendamises, ühisprojektide kaudu koostöö tõhustamises, kaitsevõimet tõstvates ühishangetes, puudujääkide kõrvaldamises, innovatsiooni edendamises ning ELi kaitsetööstuse tugevdamises ja arendamises. (2)Venemaa Föderatsiooni põhjendamatu sissetung Ukrainasse 24. veebruaril 2022 ja jätkuv relvakonflikt Ukrainas on selgelt näidanud, et olemasolevate puudujääkidega on äärmiselt oluline tegeleda kohe praegu. Venemaa invasioon on toonud intensiivse sõjategevuse ja territoriaalsed konfliktid uuesti Euroopasse tagasi ning see nõuab liikmesriikide suutlikkuse märkimisväärset suurendamist, et kõrvaldada kõige pakilisemad ja kriitilisemad puudujäägid, mida on süvendanud eelkõige kaitseotstarbeliste toodete vedu Ukrainasse. (3)Euroopa Komisjon ja kõrge esindaja esitasid 18. mail 2022 ühisteatise „Kaitseinvesteeringute puudujääkide analüüs ja edasised sammud“. Teatises juhiti tähelepanu ELis esinevatele kaitsealase rahastamise, tööstuse ja võimekuse puudustele. (4)Solidaarsuse vaimus välja töötatud sihtotstarbeline lühiajaline vahend on tööriist, mis motiveerib liikmesriike vabatahtlikult korraldama ühishankeid, et kõrvaldada koostöös kõige pakilisemad ja kriitilisemad puudujäägid, mis tulenevad eelkõige Venemaa praegusele agressioonile reageerimisest. (5)Selline uus vahend aitab tõhustada kaitsevaldkonna ühishankeid ja tugevdada asjaomase liidupoolse rahastamise kaudu ELi kaitsetööstuse võimekust. (6)Seepärast peaks nende jõupingutuste keskmes olema Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi tugevdamine. Endiselt esineb probleeme ja puudujääke ning Euroopa kaitsetööstuse baas on endiselt väga killustatud, puudub piisav koostöö ja toodete koostalitlusvõime. (7)Praeguses kaitseturu olukorras, mida iseloomustab suurenenud julgeolekuoht ja realistlik võimalus kõrge intensiivsusega konflikti tekkeks, suurendavad liikmesriigid kiiresti oma kaitse-eelarvet ja soovivad osta sarnast varustust. Sellega kaasneb nõudlus tasemel, mis ületab Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi tootmisvõimsust, mis on praegu kohandatud rahuajaks.

(8)Selle tulemusena võib ette näha tugevat hinnainflatsiooni ja pikemaid viivitusi tarneaegades, mis võib kahjustada liidu ja selle liikmesriikide julgeolekut. Kaitsetööstus peab tagama tellimuste täitmiseks vajaliku tootmisvõimsuse ning kriitilise tähtsusega tooraine ja alakomponentide olemasolu. Sellega seoses võivad tootjad eelistada suuri tellimusi, mis võivad seada ohtu kõige haavatavamad riigid, kes pole piisavalt suured ega oma rahalisi vahendeid suurte tellimuste esitamiseks. (9)Lisaks tuleks teha jõupingutusi, et suuremate kulutuste tulemusena tugevneks oluliselt Euroopa kaitsesektori tehnoloogiline ja tööstuslik baas. Ilma koordineerimise ja koostööta süvendavad suurenenud riiklikud investeeringud tõenäoliselt Euroopa kaitsetööstuse killustatust. (10)Võttes arvesse eespool nimetatud probleeme ja nendega seotud struktuurimuutusi ELi kaitsetööstuses, näib olevat vajalik kiirendada Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi kohandamist, tõsta selle konkurentsivõimet ja tõhusust ning aidata seeläbi kaasa liikmesriikide kaitsetööstuse võimekuse tugevdamisele ja reformimisele. Tööstuses esinevate puudujääkide kõrvaldamine peaks hõlmama kõige pakilisemate puuduste kiiret kõrvaldamist. (11)Eelkõige tuleks stimuleerida ühisinvesteeringuid ja kaitsevaldkonna hankeid, kuna sellised koostöömeetmed tagaksid ELi tööstusbaasis vajalike muudatuste koostööpõhisuse, vältides nii tööstuse edasist killustumist. (12)Selleks tuleks luua lühiajaline vahend liikmesriikide koostöö suurendamiseks kaitsevaldkonna hangete etapis (edaspidi „vahend“). See motiveerib liikmesriike võtma koostöömeetmeid ja eelkõige juhul, kui nad korraldavad nende puudujääkide kõrvaldamiseks hankeid, tegema seda ühiselt, tõstes koostalitlusvõime taset ning tugevdades ja reformides oma kaitsetööstuslikku võimekust. (13)Lühiajaline vahend peaks tasakaalustama selliste ühismeetmetega kaasnevat keerukust ja nendega seotud riske, võimaldades samal ajal mastaabisäästu liikmesriikide võetavates meetmetes, et tugevdada ja ajakohastada Euroopa tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi, suurendades seeläbi liidu võimekust ja varustuskindlust. Ühishangete soodustamine vähendaks ka süsteemide kasutamise, hooldamise ja kasutuselt kõrvaldamisega seotud kulusid. (14)Kõnealune vahend tugineb komisjoni ja kõrge esindaja / kaitseagentuuri juhi loodud kaitsevaldkonna ühishangete rakkerühma tööle ja võtab seda arvesse kooskõlas ühisteatisega „Kaitseinvesteeringute puudujääkide analüüs ja edasised sammud“, et koordineerida väga lühiajalisi kaitsevaldkonna hankevajadusi ning teha koostööd liikmesriikide ja ELi kaitsetööstuse tootjatega, et toetada ühishankeid varude täiendamiseks, pidades eelkõige silmas Ukrainale antavat toetust. (15)Vahend on kooskõlas selliste olemasolevate ELi kaitsevaldkonna koostööalgatustega, nagu Euroopa Kaitsefond ja alaline struktureeritud koostöö (PESCO), ning tekitab sünergiat teiste ELi programmidega. Vahend vastab täielikult strateegilise kompassi eesmärkidele. (16)Kuna vahendi eesmärk on suurendada liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet ja tõhusust, tuleks vahendist toetuse saamiseks sõlmida ühishankelepingud õigussubjektidega, kes on asutatud liidus või assotsieerunud riikides ja kes ei ole mitteassotsieerunud kolmandate riikide või mitteassotsieerunud kolmandate riikide üksuste kontrolli all. Selles kontekstis tuleks kontrolli mõista võimena otsustavalt mõjutada õigussubjekti kas otse või kaudselt ühe või mitme vahepealse õigussubjekti kaudu. Liidu ja selle liikmesriikide oluliste julgeoleku- ja kaitsehuvide tagamiseks peavad ühishankega seotud töövõtjate ja alltöövõtjate taristu, rajatised, varad ja ressursid, mida kasutatakse ühishanke jaoks, asuma liikmesriigi või assotsieerunud kolmanda riigi territooriumil. (17)Teatavate asjaolude korral peaks olema võimalik teha erand põhimõttest, mille kohaselt ei tohi töövõtjad ega alltöövõtjad, kes osalevad vahendist toetatavas ühishankes, olla mitteassotsieerunud kolmandate riikide või mitteassotsieerunud kolmandate riikide üksuste kontrolli all. Sellises kontekstis võib liidus või assotsieerunud riigis asutatud, kuid mitteassotsieerunud kolmanda riigi või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse kontrolli all olev õigussubjekt osaleda ühishankega seotud töövõtja või alltöövõtjana, kui on täidetud liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsehuvidega seotud ranged tingimused, mis on kehtestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames vastavalt Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) V jaotisele, muu hulgas selles osas, mis puudutab Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi tugevdamist. (18)Lisaks peavad ühishangete menetlused ja lepingud sisaldama nõuet ka selle kohta, et kaitseotstarbelise toote suhtes ei kehtiks mitteassotsieerunud kolmanda riigi või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse kontroll ega piirangud. (19)Vajaliku soodustava mõju tekitamiseks võib vahendi raames antavaid toetusi anda kuludega sidumata rahastamise vormis, mille aluseks on ühishangete tööpakettide, eesmärkide või sihtide raames tulemuste saavutamine. (20)Kui liidu toetust antakse kuludega sidumata rahastamise vormis, peaks komisjon tööprogrammis kindlaks määrama iga meetme rahastamistingimused, eelkõige a) ühishangete puhul koostööd hõlmavate meetmete kirjelduse, et rahuldada kõige pakilisemaid ja kriitilisemaid võimekusega seotud vajadusi, b) meetme rakendamise eesmärgid, c) ühishanke eeldatava suurusjärgu ja d) liidu maksimaalse võimaliku toetuse. (21)Soodustava mõju tekitamiseks võib liidu toetuse suurust diferentseerida selliste tegurite alusel nagu a) ühishanke keerukus, mille puhul võib esialgseks näitajaks olla osa hankelepingu eeldatavast mahust, lähtudes samalaadsete meetmetega varem omandatud kogemustest, b) koostöö omadused, nagu ühiskasutamine, varumine, omandiline kuuluvus või hooldus, mis tõenäoliselt suurendavad koostalitlusvõime tulemusi ja pikaajalisi investeerimissignaale tööstusele, ning c) osalevate liikmesriikide või assotsieerunud riikide arv või täiendavate liikmesriikide või assotsieerunud riikide kaasamine olemasolevasse koostöösse. (22)Liikmesriigid peaksid määrama hankija, kes korraldab nende nimel ühishanke. Hankija peaks olema liikmesriigis või assotsieerunud kolmandas riigis asutatud avaliku sektori hankija, sealhulgas liidu asutused või rahvusvahelised organisatsioonid, näiteks Organisation Conjointe de Coopération en matière d'Armement (OCCAR) (Relvastuskoostöö Organisatsioon). (23)Vastavalt finantsmääruse artikli 193 lõikele 2 võib toetust anda juba alustatud meetmele, tingimusel et taotleja suudab tõendada vajadust alustada meedet enne toetuslepingu allkirjastamist. Rahaline toetus ei tohiks siiski hõlmata ajavahemikku, mis eelneb toetustaotluse esitamise kuupäevale, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel. Et vältida liidu toetuses esineda võivaid häireid, mis võiksid liidu huve kahjustada, peaks rahastamisotsuses olema võimalik ette näha rahaline toetus meetmetele, mis hõlmavad ajavahemikku alates 24. veebruarist 2022, isegi kui nendega tehti algust enne toetustaotluse esitamist. Programmi suhtes kohaldatakse määrust (EL, Euratom) nr 2018/1046 (edaspidi „finantsmäärus“). Selles on sätestatud liidu eelarve täitmise eeskirjad, sealhulgas eeskirjad toetuste kohta. (25)Käesoleva määrusega kehtestatakse kaitsefondi rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendi ja nõukogu peamine lähtesumma Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava, (16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe) punkti 18 tähenduses. (26)Vastavalt finantsmäärusele, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013, nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2988/95, nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja nõukogu määrusele (EL) 2017/1939 tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ja pettuste ärahoidmist, avastamist, korrigeerimist ja uurimist, kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ja vajaduse korral halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige ning kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 ja määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96 võib Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) korraldada juurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Vastavalt määrusele (EL) 2017/1939 võib Euroopa Prokuratuur uurida pettusi ja muid ebaseaduslikke toiminguid, mis mõjutavad liidu finantshuve, ja esitada nende kohta süüdistusi, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/1371. Finantsmääruse kohaselt peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel täielikult koostööd ja andma komisjonile, OLAFile, Euroopa Prokuratuurile ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annaksid samaväärsed õigused. (27)Vastavalt nõukogu otsuse 2013/755/EL artiklile 94 võivad ülemeremaades ja -territooriumidel (ÜMT) elavad isikud ja asutatud üksused saada liidu rahalist toetust vastavalt vahendi eeskirjadele ja eesmärkidele ning asjaomase ülemeremaa või -territooriumiga seotud liikmesriigi suhtes kohaldatavale võimalikule korrale.

(28)Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1

Reguleerimisese Käesoleva määrus käsitleb ühishangete õigusakti abil Euroopa kaitsetööstust tugevdava vahendi loomist (edaspidi „vahend“). Artikkel 2

Mõisted Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: (1)„ühishange“ – hange, mille korraldavad koostöö korras ühiselt läbi vähemalt kolm liikmesriiki; (2)„mitteassotsieerunud kolmanda riigi või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse kontroll“ – võime avaldada õigussubjektile otsustavat mõju otse või kaudselt ühe või mitme vahepealse õigussubjekti kaudu; (3)„juhtimisstruktuur“ – õigussubjekti organ, mis on moodustatud vastavalt riigisisesele õigusele, mis annab asjakohasel juhul aru tegevjuhile ning millel on õigus määrata kindlaks õigussubjekti strateegia, eesmärgid ja üldine suund ning mis teeb järelevalvet ja seiret juhtimisotsuste tegemise üle; (4)„mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksus“ – õigussubjekt, mille asukoht on mitteassotsieerunud kolmandas riigis, või õigussubjekt, mille asukoht on liidus või assotsieerunud riigis, aga mille juhtimisstruktuur asub mitteassotsieerunud kolmandas riigis; (5)„hankija“ – liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatud avaliku sektori hankija, kelle vähemalt kolm liikmesriiki on määranud korraldama nende nimel ühishanke, sealhulgas liidu asutused või rahvusvahelised organisatsioonid; (6)„kolmas riik“ – riik, mis ei ole liidu liikmesriik. Artikkel 3

Eesmärgid 1.Vahendil on järgmised eesmärgid: (a)edendada Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi konkurentsivõimet ja tõhusust vastupanuvõimelisema liidu nimel, eelkõige kiirendades koostööpõhiselt tööstuse kohanemist struktuurimuutustega, sealhulgas suurendades selle tootmisvõimsust; (b)edendada osalevate liikmesriikide vahelist koostööd kaitsevaldkonna hankemenetlustes, aidates kaasa solidaarsusele, koostalitlusvõimele, väljatõrjumise mõjude ennetamisele, killustumise vältimisele ja avaliku sektori kulutuste tõhususe suurendamisele. 2.Eesmärkide saavutamisel pööratakse erilist tähelepanu liidu kaitsesektori tööstusliku baasi tugevdamisele ja arendamisele, et võimaldada sellel tegeleda eelkõige kõige pakilisemate ja kriitilisemate kaitseotstarbeliste toodetega seotud vajadustega, eelkõige nendega, mis ilmnesid seoses reaktsiooniga Venemaa agressioonile Ukraina vastu või mida see reaktsioon süvendas, võttes arvesse kaitsevaldkonna ühishangete rakkerühma tööd. Artikkel 4

Eelarve 1.Vahendi rakendamise rahastamispakett käesoleva määruse jõustumisest kuni 31. detsembrini 2024 on 500 miljonit´ eurot jooksevhindades. 2.Lõikes 1 nimetatud summat võib kasutada vahendi rakendamiseks antava tehnilise ja haldusabi jaoks, näiteks ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistoiminguteks, sealhulgas ettevõtte infotehnoloogiasüsteemide jaoks.

3.Eelarve jagatud täitmise raames liikmesriikidele eraldatud vahendeid võib nende taotlusel kanda üle vahendisse vastavalt ühissätete määruse 2021–2027 asjakohastes sätetes sätestatud tingimustele. Komisjon haldab neid rahalisi vahendeid otse kooskõlas määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 62 lõike 1 esimese lõigu punktiga a. Neid vahendeid kasutatakse asjaomase liikmesriigi huvides. 4.Pikemalt kui ühe eelarveaasta vältel võetavate meetmetega kaasnevad eelarvelised kulukohustused võib jagada aastaste osamaksetena mitmele aastale. Artikkel 5

Vahendiga assotsieerunud kolmandad riigid Vahendis võivad vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingus sätestatud tingimustele osaleda liikmesriigid ja Euroopa Majanduspiirkonna liikmetest Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmed (edaspidi „assotsieerunud riigid“). Artikkel 6

ELi rahastamise rakendamine ja vormid 1.Vahendit rakendatakse eelarve otsese täitmise korras vastavalt finantsmäärusele. 2.ELi rahastamine soodustab liikmesriikidevahelist koostööd, et täita artiklis 3 osutatud eesmärke. Rahalise toetuse andmisel võetakse arvesse ühishanke koostööpõhist olemust, millele lisandub asjakohane summa koostööle motiveerimiseks vajaliku soodustava mõju loomiseks. 3.Kui see on meetme rakendamiseks vajalik, võib rahaline toetus hõlmata ajavahemikku, mis eelneb kõnealuse meetme jaoks rahalise toetuse taotlemise kuupäevale, tingimusel et meedet ei ole alustatud enne 24. veebruari 2022. 4.Eelarve otsese täitmise korras rakendatavaid toetusi antakse ja hallatakse kooskõlas finantsmääruse VIII jaotisega. Artikkel 7

Rahastamiskõlblikud meetmed 1.Rahastamiskõlblikud on üksnes meetmed, mis vastavad kõigile järgmistele kriteeriumitele: (a)meetmed hõlmavad koostööd, mida artiklis 3 osutatud eesmärkide rakendamisega tegelevad rahastamiskõlblikud üksused teevad kõige pakilisemate ja kriitilisemate kaitseotstarbeliste toodete ühishangete jaoks; (b)meetmed hõlmavad uut koostööd või olemasoleva koostöö laiendamist uutele liikmesriikidele või assotsieerunud riikidele; (c)meetmeid viib ellu vähemalt kolme liikmesriigi konsortsium; (d)meetmed vastavad artiklis 8 sätestatud täiendavatele tingimustele. 2.Järgmised meetmed ei ole rahastamiskõlblikud: (a)meetmed, mis on seotud kohaldatava rahvusvahelise õigusega keelatud kaupade või teenuste ühishangetega; (b)meetmed, mis on seotud ühishangetega selliste autonoomsete surmavate relvade ostmiseks, mille üle puudub inimeste vastu suunatud rünnakutes sihtmärkide valimisel ja ründeotsuse tegemisel tegelik inimkontroll. Artikkel 8

Täiendavad rahastamistingimused 1.Liikmesriik või assotsieerunud kolmas riik peab määrama hankija, kes tegutseb ühishankes tema nimel. Hankija korraldab hankemenetlused ja sõlmib nende tulemusel ettevõtjatega osalevate liikmesriikide nimel lepingud.

2.Lõikes 1 osutatud hankemenetlused põhinevad kokkuleppel, millele kirjutavad alla osalevad liikmesriigid ja hankija, artiklis 11 osutatud tööprogrammis sätestatud tingimustel. 3.Ühishangete menetlused ja lepingud sisaldavad nõudeid lõigetes 4–10 osutatud ühishankega seotud töövõtjate ja alltöövõtjate osalemise kohta. 4.Ühishankega seotud töövõtjad ja alltöövõtjad peavad olema asutatud ja nende juhtimisstruktuurid peavad paiknema liidus. Nad ei tohi olla mitteassotsieerunud kolmanda riigi või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse kontrolli all. 5.Erandina lõikest 4 võib liidus või assotsieerunud kolmandas riigis asutatud ning mitteassotsieerunud kolmanda riigi või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse kontrolli all olev juriidiline isik osaleda ühishankega seotud töövõtja või alltöövõtjana ainult juhul, kui ta esitab tagatised, mille kiidab heaks see liikmesriik või assotsieerunud kolmas riik, milles töövõtja on asutatud. 6.Osalevad liikmesriigid esitavad komisjonile hankijalt saadud teate tagatiste kohta, mille on esitanud liidus või assotsieerunud kolmandas riigis asutatud ning mitteassotsieerunud kolmanda riigi või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse kontrolli all olev ühishankega seotud töövõtja või alltöövõtja. Vastava taotluse korral tehakse tagatised ja hankelepingu asjaomased sätted komisjonile kättesaadavaks. Tagatised peavad andma kindluse, et ühishankega seotud töövõtja või alltöövõtja seotus ei ole vastuolus liidu ega liidu liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsehuvidega, mis on kindlaks määratud ÜVJP raames kooskõlas ELi lepingu V jaotisega, ega artiklis 3 sätestatud eesmärkidega. 7.Tagatistest peab eeskätt nähtuma, et ühishanke eesmärkide saavutamiseks on olemas meetmed, millega tagatakse järgmist: (a)ühishankega seotud töövõtja või alltöövõtja üle ei teostata kontrolli viisil, mis takistaks või piiraks tema suutlikkust tellimust täita ja tulemusi saavutada, ning (b)mitteassotsieerunud kolmandal riigil või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksusel puudub juurdepääs tundlikule teabele ning ühishankes osalevad töötajad või muud isikud on läbinud liikmesriigi julgeolekukontrolli. 8.Ühishankega seotud töövõtja või alltöövõtja taristu, rajatised, varad ja ressursid, mida kasutatakse ühishanke jaoks, peavad asuma liikmesriigi või assotsieerunud kolmanda riigi territooriumil. Kui konkurentsivõimelised alternatiivid ei ole liidus või assotsieerunud kolmandas riigis kergelt kättesaadavad, võivad ühishankega seotud töövõtjad ja alltöövõtjad kasutada oma vara, taristut, rajatisi ja ressursse, mis asuvad või mida hoitakse väljaspool liikmesriikide või assotsieerunud kolmandate riikide territooriumi, kui see ei ole vastuolus liidu ega selle liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsehuvidega ning on kooskõlas artiklis 3 sätestatud eesmärkidega. 9.Ühishangete menetlused ja lepingud peavad sisaldama ka nõuet selle kohta, et kaitseotstarbelise toote suhtes ei kehtiks mitteassotsieerunud kolmanda riigi või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse piiranguid. 10.Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „ühishankega seotud alltöövõtja“ kõike järgmist: (a)alltöövõtja, kellel on otsene lepinguline suhe töövõtjaga; (b)muu alltöövõtja, kellele on määratud vähemalt 10 % tööst; (c)alltöövõtja, kes võib nõuda ühishanke läbiviimiseks juurdepääsu salastatud teabele. Artikkel 9

Rahastamiskõlblikud üksused Kui järgmised üksused vastavad finantsmääruse artiklis 197 sätestatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele, on nad rahastamiskõlblikud: (a)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2014/24/EL ja 2014/25/EL määratletud avaliku sektori hankijad ja võrgustiku sektori hankijad; (b)assotsieerunud kolmandate riikide avaliku sektori asutused. Artikkel 10

Hindamiskriteeriumid Komisjon hindab esitatud pakkumusi järgmiste hindamiskriteeriumide alusel:

1.meetme panus liidu kaitsevaldkonna tööstusliku baasi tugevdamisse ja arendamisse, et võimaldada sellel tegeleda eeskätt kõige pakilisemate ja kriitilisemate kaitseotstarbeliste toodetega seotud vajadustega, nagu on viidatud artiklis 3, muu hulgas seoses hankemenetluste ja tarnetähtaegade, varude täiendamise, kättesaadavuse ja tarnimisega; 2.meetme panus Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi konkurentsi- ja kohanemisvõimesse, muu hulgas selle tootmisvõimsuse suurendamisega, tootmismahtude reserveerimisega, ümber- ja täiendusõppe ja üldise ajakohastamisega; 3.meetme panus liikmesriikide ja assotsieerunud riikide vahelise koostöö ja toodete koostalitlusvõime tugevdamisse; 4.ühishankes osalevate liikmesriikide või assotsieerunud riikide arv; 5.ühishanke hinnanguline suurus ja osalejate kinnitus, et nad kasutavad, varuvad, omavad või hooldavad hangitud kaitseotstarbelisi tooteid ühiselt; 6.liidu rahalise toetuse soodustav mõju, mida näitab see, kuidas liidu panus võib aidata ühishanke ees seisvaid takistusi ületada; 7.meetme elluviimise kavade kvaliteet ja tõhusus. Artikkel 11

Tööprogramm 1.Vahendit rakendatakse finantsmääruse artiklis 110 osutatud tööprogrammi kaudu. 2.Komisjon võtab lõikes 1 osutatud tööprogrammi vastu rakendusaktiga. Rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. 3.Tööprogrammiga nähakse ette ühishanke meetmete minimaalne rahaline maht ja määratakse kindlaks rahalise toetuse esialgne summa, mida antakse meetmete eest, mille teostab vähemalt artikli 7 lõike 1 punktis c osutatud minimaalne arv liikmesriike, ning stiimulid suurema maksumusega hangeteks ja täiendavate liikmesriikide või assotsieerunud riikide kaasamiseks. 4.Tööprogrammiga nähakse ette rahastamisprioriteedid kooskõlas artikli 3 lõikes 2 osutatud vajadustega. Artikkel 12

Järelevalve ja aruandlus 1.Komisjon koostab hiljemalt 31. detsembriks 2024 vahendi hindamisaruande ning esitab selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Aruandes hinnatakse vahendi raames võetud meetmete mõju ja tulemuslikkust. 2.Aruanne põhineb konsultatsioonidel liikmesriikide ja peamiste sidusrühmadega ning selles hinnatakse eeskätt edusamme, mida on tehtud artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamisel. Artikkel 13

Teave, teavitamine ja avalikustamine 1.Liidu rahaliste vahendite saajad märgivad ära nende vahendite päritolu ja tagavad liidu rahastamise nähtavuse eriti meetmete ja nende tulemuste tutvustamisel, andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele, selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet. 2.Komisjon võtab teabe- ja teavitusmeetmeid seoses vahendi, selle meetmete ja saavutatud tulemustega. Vahendile eraldatud rahalised vahendid peavad ühtlasi aitama kaasa liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamisele, niivõrd kui need on seotud artiklis 3 osutatud eesmärkidega. Artikkel 14

Komiteemenetlus 1.Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.Euroopa Kaitseagentuur kutsutakse osalema vaatlejana, et ta saaks esitada oma seisukohti ja oskusteavet. Samuti kutsutakse komiteed abistama Euroopa välisteenistus. 3.Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Artikkel 15

Jõustumine Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president eesistuja FINANTSSELGITUS 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühishangete õigusakti abil Euroopa kaitsetööstust tugevdava vahendi loomise kohta. 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad Liidu kaitsetööstuspoliitika 1.3.Ettepanek/algatus käsitleb ☑ uut meedet ◻ uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest ◻ olemasoleva meetme pikendamist ◻ ühe või mitme meetme ümbersuunamist teise või uude meetmesse või ühendamist teise või uue meetmega 1.4.Eesmärgid

1.4.1.Üldeesmärgid Vahendil on järgmised eesmärgid: Vt lisatud õigusakti ettepanekut. 1.4.2.Erieesmärgid ei kohaldata 1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju Märkige, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale. Oodatavad tulemused Vahend aitab tugevdada ja arendada liidu kaitsesektori tööstuslikku baasi, et võimaldada sellel tegeleda tööstuse vajakajäämistega, mis puudutavad kõige pakilisemaid ja kriitilisemaid kaitseotstarbeliste toodetega seotud vajadusi, eelkõige neid, mis on ilmnenud seoses reaktsiooniga Venemaa agressioonile Ukraina vastu või mida see reaktsioon on süvendanud. ELi rahaline toetus peaks aitama käivitada mitmeid ühishangete meetmeid, mida kaitsealaste ühishangete riskide ja keerukuse tõttu muidu ei algatataks. Tihedam koostöö peaks tagama suurema kulutõhususe, parandama koostalitlusvõimet ja hoidma ära olukorra, kus kõige haavatavamad ELi liikmesriigid jääksid vajalikust varustusest ilma vastuoluliste nõudmiste tõttu, mida esitatakse kaitsetööstusele, kes ei ole selliseks nõudluse kasvuks valmis. Oodatav mõju Liidu 500 miljoni euro suurune toetus oleks liikmesriikidele asjakohane stiimul, et motiveerida neid ühishankeid tegema. ELi ühishangetest peaks kujunema pigem norm kui erand. Lisaks toetab vahend paindlikku ja konkurentsivõimelist Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi. Pikemas perspektiivis eeldatakse, et lisainvesteeringud Euroopa kaitsesektori tehnoloogilisse ja tööstuslikku baasi toovad kasu töökohtade loomise ja oskuste seisukohast ning parandavad varustuskindlust. 1.4.4.Tulemusnäitajad Märkige, milliste näitajate abil jälgitakse edusamme ja saavutusi. Arvestades vahendi rakendamise lühikest aega, hinnatakse selle tulemusi ja mõju tagasiulatuvalt programmi rakendamise lõppedes. Komisjon tagab, et programmi rakendamise ülesande saanud üksus kehtestab programmi rakendamise jälgimiseks kasutatavad vajalikud näitajad. Sellised näitajad on muu hulgas: – ühishangete rakendatud meetmete arv – ühishangete rakendatud meetmete koguväärtus

– konsortsiumi liikmetena kaasatud liikmesriikide arv – asjaolu, et liikmesriigid on avanud varasema koostöö uutele liikmetele 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendused 1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava Määrust rakendatakse otsese eelarve täitmise kaudu. Komisjon vajab rakendamise tulemusliku järelevalve jaoks asjakohastest ekspertidest töötajaid. 1.5.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda eri teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud. Kuigi koostööl on mitu ilmset eelist (suurem koostalitlusvõime, väiksemad ühiku- ja hoolduskulud), jätkavad ELi liikmesriigid kaitsesüsteemide hankimist peamiselt riigi tasandil. Seetõttu on turg äärmiselt killustunud, liikmesriikide tööstused hoiavad omaette ning sellest tulenevalt on sama liiki kaitsesüsteemid väga erinevad ja puudub nendevaheline koostalitlusvõime. Samal ajal suurendavad liikmesriigid praeguses kaitseturu olukorras, mida iseloomustab suurenenud julgeolekuoht ja realistlik võimalus kõrge intensiivsusega konflikti tekkeks, kiiresti oma kaitse-eelarvet ja soovivad osta sarnast varustust. Sellega kaasneb nõudlus tasemel, mis ületab Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi tootmisvõimsust, mis on praegu kohandatud rahuajaks. Sellest tulenevalt võib ette näha tugevat hinnainflatsiooni ja pikemaid viivitusi tarneaegades, mis võib kahjustada ELi kodanike julgeolekut. Kaitsetööstus peab tagama tellimuste täitmiseks vajaliku tootmisvõimsuse ning kriitilise tähtsusega tooraine ja alakomponentide olemasolu. Sellega seoses võivad kaitsetööstuse tootjad eelistada suuri tellimusi, mis võivad seada ohtu kõige haavatavamad riigid, kes pole piisavalt suured ega oma rahalisi vahendeid suurte tellimuste esitamiseks. Seetõttu on ühishangete soodustamine vajalik ja ühtlasi on selle eeliseks, et samal ajal, kui kaitsetööstus suudab turul toimuvate struktuurimuutustega kiiremini kohaneda, saavutaksid liikmesriikide relvajõud hankeetapis koostööd tehes paremad tingimused ja tarnetähtajad. Lisaks vähendaks koostöö hankevaldkonnas süsteemide kasutamise, hooldamise ja kasutuselt kõrvaldamisega seotud kulusid (hinnanguliselt 55 % seadmete kogumaksumusest). Seega nõuab praegune olukord poliitilist sekkumist ELi tasandil, et parandada koostöö taset, soodustades kaitsevaldkonna hankemenetlustes liikmesriikidevahelist finantskoostööd. Selline sekkumine on kasulik nii ELi kodanike julgeoleku kui ka Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi seisukohast. 1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid ei kohaldata 1.5.4.Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega Vahend täiendab selliseid olemasolevaid ELi programme nagu Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm ja Euroopa Kaitsefond ning ELi kaitsevaldkonna algatusi, näiteks alalist struktureeritud koostööd. Samuti tekitab see sünergiat julgeoleku ja kaitse strateegilise kompassi ja muude ELi programmide rakendamisega. 1.5.5.Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang ei kohaldata 1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju ☑ Piiratud kestusega –☑ hõlmab ajavahemikku 2022–31.12.2024 –☑ finantsmõju kulukohustuste assigneeringutele avaldub ajavahemikul 2022–2024 ja maksete assigneeringutele ajavahemikul 2023–2027.

◻Piiramatu kestusega –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA, –millele järgneb täieulatuslik rakendamine 1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid ☑ Eelarve otsene täitmine komisjoni poolt –☑oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali; –◻ rakendusametite kaudu ◻ Eelarve jagatud täitmine koostöös liikmesriikidega ◻ Eelarve kaudne täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud: –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele; –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (nimetage); –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile; –◻ finantsmääruse artiklites 70 ja 71 osutatud asutustele; –◻ avalik-õiguslikele asutustele; –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised; –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised; –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ühise välis- ja julgeolekupoliitika erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis. –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“. Märkused Vahendit rakendatakse eelarve otsese täitmise korras vastavalt finantsmäärusele.

2.HALDUSMEETMED 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad Märkige sagedus ja tingimused. Vastavalt artiklile 13 koostab komisjon vahendi kohta hindamisaruande hiljemalt 31. detsembriks 2024 ning esitab selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Aruandes hinnatakse vahendi alusel võetud meetmete mõju ja tulemuslikkust. Seda eesmärki silmas pidades kehtestab komisjon vajaliku järelevalvekorra, et tagada asjaomaste andmete usaldusväärne ja sujuv kogumine. 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id) 2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus Üldine vastutus vahendi rakendamise eest lasub komisjonil. Komisjon kavatseb vahendit rakendada eeskätt eelarve otsese täitmise korras. Otsene eelarve täitmine muudab vastutuse selgemaks (rakendamisega tegelevad eelarvevahendite käsutajad), lühendab tarneahelat (väheneb toetuse andmise ja maksete tegemise aeg), hoiab ära huvide konflikte ja vähendab rakenduskulusid (volitatud üksuste puhul ei ole haldustasusid). Komisjon peaks rahastamisprioriteedid ja -tingimused määrama kindlaks ühe mitmeaastase tööprogrammiga. Prioriteetide kindlaksmääramist peaks toetama kaitsevaldkonna ühishangete rakkerühma töö. Luua tuleks liikmesriikide programmikomitee, kellele palutakse Euroopa Kaitseagentuuril esitada vaatlejana oma seisukohad ja eksperditeadmised ning keda abistama palutakse Euroopa välisteenistus. Komisjon võtab mitmeaastase tööprogrammi vastu pärast seda, kui komitee on esitanud oma arvamuse kontrollimenetluse korras. Vahendist pakutakse rahastamist peamiselt toetustena. Rahalise toetuse andmisel võetakse arvesse ühishanke koostööpõhist olemust ning sellele lisandub täiendav summa, et motiveerida liikmesriike ühishangete jaoks koostööd tegema. Komisjon võib kasutada kuludega sidumata rahastamist, et vähendada toetuse saajate halduskoormust ja keskenduda soovitud eesmärkide saavutamisele ning suurendada seeläbi liidu toetuse tulemuslikkust ja tõhusust. Maksekord jääb samalaadseks kui Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi ja Euroopa Arengufondi puhul, st iga toetuse kohta kolm makset (sh vähemalt üks eelmakse). Makseprognoos koostatakse toetusesaaja ettepaneku põhjal, et toetusesaaja saaks hanget tulemuslikult juhtida ja vältida vajadust rahastada seda enda vahenditest. Makse heakskiitmise volitused jäävad komisjonile, kellel on eeskätt juriidiline õigus seda vähendada, kui makse tegemise tingimused ei ole täidetud (vahe-eesmärgid on saavutamata, tulemusteni ei jõuta õigeks ajaks). Toetuslepingus kindlaks määratav kontrollistrateegia tugineb tagasihoidlikele kogemustele, mis on omandatud Euroopa Arengufondi ja sellele eelnenud programmidega (Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm ja liidu kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistav meede), kus kasutati lihtsustatud kuluvõimalustega toetusi (kindlasummalised maksed). Eeskätt kavatseb komisjon kasutada kuludega sidumata rahastamist, mille korral määratakse toetuse summa ette kindlaks selle põhjal, kas teatavad tingimused (sh kulude rahastamiskõlblikkus) on täidetud, ning toetus makstakse välja tulemuste (aruannete) alusel, mis näitavad, et toetuslepingus (tehnilistes lisades) kindlaksmääratud tulemused on saavutatud. 2.2.2.Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta Vahendi eesmärk on toetada koostööd kõige pakilisemate ja kriitilisemate kaitseotstarbeliste toodete hankimisel. Seega on peamised tuvastatud riskid järgmised: ajarisk: ajakavaga seotud probleemid, viivitused rakendamisel; juhtimisrisk: koostöö puudumine liikmesriikide ja/või riikide kaitsetööstuse vahel, mis toob kaasa ebatõhusast rakendamisest tulenevad viivitused; finantsrisk; kuluhaldus, kasutuselevõtu madal tase (viivitused) jne; tehnilised riskid: raskused konkreetse toote või tehnoloogia arendamisel, tehnilised probleemid, kehvem tõhususnäitaja. Seepärast rakendaks komisjon vahendit eelarve otsese täitmise korras, tuginedes Euroopa Kaitsefondi rakendamisel omandatud teadmistele, valmistaks ette ja võtaks vastu ainult ühe mitmeaastase tööprogrammi, lühendaks toetuste andmise aega ja kasutaks kuludega sidumata rahastamist. 2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal). Programmi eelarvet täidetakse otsese täitmise korras. Tuginedes komisjoni kogemustele toetuste haldamisel, on vahendi kontrollimise hinnangulised kogukulud komisjoni jaoks vähem kui 1 % asjaomastest hallatavatest vahenditest. Eeldatava veamääraga seoses on seadusandlike ettepanekute etapis eesmärgiks hoida see allpool 2 % künnist. Komisjon leiab, et kui rakendada programmi otsese eelarve täitmise korras, kasutades meeskondi, mis koosnevad piisavast hulgast koolitatud töötajatest (kogenud töötajad, kes on võimaluse korral värvatud riikide kaitseministeeriumidest) ja mida juhivad volitatud eelarvevahendite käsutajad, kohaldades selgeid eeskirju ja kasutades asjakohaselt väljundipõhiseid rahastamisvahendeid (st kuludega sidumata rahastamine), jääb veamäär alla olulisuse piirmäära (2 %). 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed

Nimetage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed, nt pettustevastase võitluse strateegias esitatud meetmed. Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on pädevus korraldada juurdlusi käesoleva algatusega hõlmatud toimingute üle. Käesoleva määruse alusel sõlmitavate lepingute, sealhulgas rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitavate lepingutega nähakse ette komisjoni või tema volitatud esindaja tehtav finantsjärelevalve ja -kontroll, samuti Euroopa Kontrollikoja, Euroopa Prokuratuuri või OLAFi auditid, mida tehakse vajaduse korral kohapeal. Nõutava julgeolekukontrolli läbinud komisjoni ametnikud võivad samuti kohapealseid kontrollkäike teha. 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub ·Olemasolevad eelarveread (vt tabel punktis 3.2). Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik Eelarverida Kulu

liik Rahaline osalus Nr

Liigendatud/liigendamata EFTA riigid kandidaatriigid kolmandad riigid finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses [XX.AA.AA.AA] Liigendatud/liigendamata JAH/EI JAH/EI JAH/EI JAH/EI ·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik Eelarverida Kulu

liik Rahaline osalus Nr

Liigendatud/liigendamata EFTA riigid kandidaatriigid kolmandad riigid finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses 5 13,0106 Liigendamata JAH EI EI EI 5 13,06 Liigendatud JAH EI EI EI 3.2.Ettepaneku rahastamise allikad 3.2.1.Ettepaneku kohaste assigneeringute rahastamise allikas Toetus mitmeaastase finantsraamistiku varudest ja erivahenditest 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Kokku Rubriigi 5 varud 83,700 44,900 32,100 1 160,700 Mitmeaastase finantsraamistiku erivahendid 111,400 227,900 339,300 Kokku 83,700 156,300 260,000 500,000 3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade –◻ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist –☑ Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt: miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)

Mitmeaastase finantsraamistiku

rubriik 05 Julgeolek ja kaitse – Teemavaldkond 13 „Kaitse“ 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Pärast 2027. aastat KOKKU 13.0601 Tegevusassigneeringud Lühiajalisest vahendist toetatavad kaitseotstarbelised tooted Kulukohustused (1) 83,700 156,300 260,000 500,000 Maksed (2) 72,000 174,000 104,000 72,000 78,000 500,000 13.016 – Toetuskulud Kulukohustused = maksed (3) p.m. p.m. 0 KOKKU assigneeringud rubriigi 5 programmi jaoks Kulukohustused = 1 + 3 83,700 156,300 260,000 500,000 Maksed = 2 + 3 0 72,000 174,000 104,000 72,000 78,000 500,000



Mitmeaastase finantsraamistiku

rubriik 7 „Halduskulud“ Selle punkti täitmisel tuleks kasutada haldusalaste eelarveandmete tabelit, mis on esitatud õigusaktile lisatava finantsselgituse lisas (sisekorraeeskirjade V lisa), ja laadida see üles DECIDE’i talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil. miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Pärast 2027. aastat KOKKU Personalikulud 0,961 1,831 1,831 1,517 1,517 1,187 8,844 Muud halduskulud 0,047 0,279 0,279 0,067 0,057 0,057 0,786 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 7 assigneeringud KOKKU (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) 1,008 2,110 2,110 1,584 1,574 1,244 9,630 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 Pärast 2027. aastat KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku

kõikide RUBRIIKIDE

assigneeringud KOKKU Kulukohustused 84,708 158,410 262,110 1,584 1,574 1,244 509,630 Maksed 1,008 74,110 176,110 105,584 73,574 79,244 0 509,630 3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade –◻ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist –☑ Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:

miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) Aasta 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 KOKKU Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIK 7 Personalikulud 0,961 1,831 1,831 1,517 1,517 1,187 8,844 Muud halduskulud 0,047 0,279 0,279 0,067 0,057 0,057 0,786 Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGI 7 kulud kokku 1,008 2,110 2,110 1,584 1,574 1,244 9,630 Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGIST 7 välja jäävad kulud Personalikulud Muud halduskulud

(endised BA read) Mitmeaastase finantsraamistiku

RUBRIIGIST 7

välja jäävad kulud kokku KOKKU 1,008 2,110 2,110 1,584 1,574 1,244 9,630 Haldusassigneeringute vajadused kaetakse kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades seda vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.

3.2.3.1.Hinnanguline personalivajadus –◻ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist –✓ Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt: Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina Aasta 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 • Kaitsetööstuse ja kosmose peadirektoraadi ametikohtade loetelus sisalduvad ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) Komisjoni peakorteris ja esindustes 5 10 10 8 8 7 Delegatsioonides Teadustegevus • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad) – Kaitsetööstuse ja kosmose peadirektoraadi heaks töötavad lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored spetsialistid delegatsioonides Rubriik 7 Rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 7 - peakorteris 2 3 3 3 3 1 - delegatsioonides Rahastatakse programmi vahenditest - peakorteris - delegatsioonides Teadustegevus Muu (täpsustage) KOKKU 7 13 13 11 11 8 Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate sisese ümberpaigutamise teel. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega. Ülesannete kirjeldus:

Ametnikud ja ajutised töötajad Vahendi käivitamiseks aastal 2022 ja esimeste meetmete algatamiseks on vaja 5 täistööajale taandatud töötajat (5 AD), meetmete rakendamiseks 10 täistööajale taandatud töötajat (7 AD ja 3 AST), kelle arvu vähendatakse 2027. aastal seitsmele (5AD ja 2 AST), et tagada tööprogrammi vastuvõtmine, hindamise juhtimine ning projektide rakendamise tegevus-, finants- ja juriidiline järelevalve. Koosseisuvälised töötajad Tegevuse alustamiseks 2 täistööajale taandatud töötajat (2 liikmesriigi lähetatud eksperti), kelle arv kasvab kolmele (1 lepinguline töötaja ja 2 liikmesriigi lähetatud eksperti) ja kahaneb 2027. aastal ühele (1 lepinguline töötaja), et tagada projektide rakendamise tegevus-, finants- ja juriidiline järelevalve. 3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga Ettepanek/algatus: –◻ on täielikult rahastatav mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi sisese vahendite ümberpaigutamise kaudu. –☑ tingib mitmeaastase finantsraamistiku asjaomases rubriigi mittesihtotstarbelise varu ja/või mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud erivahendite kasutuselevõtu. Rubriigi 5 varu Täpsemalt vt punkt 3.2. –◻ nõuab mitmeaastase finantsraamistiku muutmist. Selgitage, millised toimingud on vajalikud, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele. 3.2.6.Kolmandate isikute rahaline osalus Ettepanek/algatus: –☑ ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist –◻ hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine: assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) 2023 2024 2025 2026 2027 Kokku Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU

3.3.Hinnanguline mõju tuludele –☑ Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele. –◻ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju: omavahenditele muudele tuludele