ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
87.

selleks et suurendada läbipaistvust ja osaliselt või täielikult ELi või liikmesriikide rahastatavate projektide vastuvõtmist üldsuse poolt, nõuab elektroonilise andmebaasi loomist, milles antakse teavet ametliku arenguabi kohta; usub, et kõnealune andmebaas peaks võimaldama kasutajatel jälgida ELi abiandjate ja olemasolu korral ka ÜRO agentuuride projekte ja programme kõigis abisaajates riikides, kes neid rahastab ja milline organisatsioon neid teostab; on seisukohal, et see peaks olema kasutajasõbralik ja kõigile interneti kaudu kättesaadav ning et sellel peaks olema funktsioon, mis võimaldaks lihtsalt juurde pääseda teatavale teabele teatavate eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumide abil (abiandja, rahastamisliik ja aastatuhande arengueesmärgid) ning pakkuma tabeleid ja maakaarte analüüsimiseks; märgib, et selline andmebaas on ülioluline ka tugevamaks koordineerimiseks ja harmoneerimiseks abiandjate vahel ja kooskõlastamiseks abisaaja riigi valitsusega;
51.

rõhutab, et ÜPP peaks hõlmama mitmeid paindlikke ja tõhusaid turuinstrumente, mis täidaksid turvavõrgu funktsiooni, oleksid fikseeritud sobiva taseme juures ja kasutatavad tõsiste turuhäirete korral; on veendunud, et neid instrumente ei tohiks pidevalt kasutada ja need ei tohiks olla toodangu püsivaks ja piiramatuks turustamisvahendiks; rõhutab, et osa nendest vahenditest on juba olemas, kuid neid võib kohandada, ning osa saab luua vastavalt vajadusele; on seisukohal, et võttes arvesse väga erinevaid tingimusi eri tootmissektorites, tuleks üldistele lähenemisviisidele eelistada diferentseeritud sektoripõhiseid lahendusi; arvab, et turgude suurenenud volatiilsust silmas pidades tuleb turuinstrumendid uuesti läbi vaadata, et suurendada nende tõhusust ja paindlikkust, kindlustada nende kiirem rakendamine, vajaduse korral laiendamine teistele sektoritele ning kohandamine turuhindadega ja luua tulemuslik turvavõrk, tekitamata seejuures moonutusi;
37.

tunnistab, et majanduskriisil on ebaühtlane mõju ELi eri piirkondadele ja kodanikele; usub, et fondide kasutamise uus strateegia on tõhusam, kui see hõlmab nii juhtimise piirkondlikku kui ka kohalikku tasandit, mis võimaldab kohandada strateegilisi eesmärke territooriumi eripäraga, eelkõige dialoogi kaudu kõigi sidusrühmadega, soolist võrdõiguslikkust edendavate organisatsioonidega, tööturu osapooltega ja valitsusväliste organisatsioonidega, samuti finants- ja pangandusasutustega; rõhutab vajadust jätta poliitiliste eesmärkide sõnastamisel piisavalt ruumi piirkondlike ja kohalike eesmärkide jaoks;
42.

usub, et territoriaalse koostöö programmide rakendamine on veel liiga keeruline ning arvab, et eesmärk nr 3 vajab eraldi määrust, milles kajastuks selle rahvusvahelise iseloomuga tegevus; on seisukohal, et praegu tuleb programmide rakendamiseks kaasata liiga palju erinevaid haldusasutusi ja nõuab seepärast korra olulist lihtsustamist;
5.

tunneb heameelt selle üle, et vastavalt parlamendi korduvatele nõudmistele on 2011. aasta eelarves Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi reale 04 05 01 esmakordselt kantud maksete assigneeringud summas 47 608 950 eurot; tuletab meelde, et fond loodi eraldi vahendina, millel on omaette eesmärgid ja tähtajad ning millele tuleks eraldada omaette assigneeringud, et teistelt eelarveridadelt ei oleks vaja assigneeringuid ümber paigutada - nagu varem tehti -, sest see võib raskendada eri poliitiliste eesmärkide saavutamist;
29.

rõhutab, et struktuurifondide ja muude valdkondlike poliitikavahendite ning nimetatud vahendite ja riiklike, piirkondlike ja kohalike vahendite koostoime on hädavajalik ning loob väärtuslikke seoseid, mis võimaldavad vastastikust tugevdamist, programmide säästvat rakendamist ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamist; tunnistab, et 2007.–2013. aasta assigneeringute sihtotstarbelise eraldamise abil suudab ühtekuuluvuspoliitika paremini luua koostoimet teadus- ja innovatsioonipoliitikaga; rõhutab, et struktuurifonde võiks kasutada teadusuuringute infrastruktuuri tugevdamiseks, et tagada teadusrahastamiseks vajalik tipptase; lisaks rõhutab Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi koostoime kasu; märgib, et kogemused näitavad selgelt, et Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest rahastatud programmide edukas toimimine on väga oluline, et muuta Euroopa Regionaalarengu Fondi poolne majandusmeetmete rahastamine võimalikult tõhusaks; tuletab sellega seoses meelde ristfinantseerimise võimalust, mida ei kasutata veel täiel määral; kutsub komisjoni üles lisama järgmisse strateegiaaruandesse viite struktuurifondide vastastikusele koostoimele ning nende ja ELi teiste rahastamisvahendite koostoimele;
4.

rõhutab asjaolu, et enamasti just linnapiirkonnad tegelevad Euroopa poliitikameetmete rakendamisega kohapeal; rõhutab, et linnapiirkonnad, kuhu on koondunud 73 % ELi elanikkonnast, kus toodetakse umbes 80 % SKPst ning tarbitakse kuni 70 % energiast liidus, on muu hulgas ka tänu seal asuvatele VKEdele suured innovatsiooni-, teadmus- ja kultuurikeskused ning aitavad oluliselt kaasa majanduskasvule; juhib tähelepanu sellele, et ainult linnad, mis pakuvad kvaliteetseid teenuseid ja asjakohast infrastruktuuri, suudavad ligi tõmmata ja edendada suure lisandväärtusega tulevikutegevusi; märgib, et teisalt kannatavad nad ka majandusliku tootlikkuse tagajärgede all (valglinnastumine, kontsentratsioon, ummikud, saastus, maakasutus, kliimamuutus, energiavarustuse ebakindlus, eluasemekriis, ruumiline eraldatus, kuritegevus, ränne jne), ning neid mõjutab suur sotsiaalne tasakaalustamatus (suur töötus, sotsiaalne ebakindlus ja tõrjutus, sotsiaalne kihistumine jne), mis ohustab nende rolli kasvumootorina; rõhutab, et linnapiirkondade majanduslik, kuid ka sotsiaalne ja ökoloogiline areng avaldab suurt mõju ümbritsevatele piirkondadele, ning on seisukohal, et linnade arengukava peab olema suunatud jätkusuutlike, arukate ja kaasavate investeeringute arendamisele, et tugevdada linnade rolli; on seetõttu seisukohal, et ühised kohustused ELi linnapiirkondade suhtes on selgelt põhjendatud, et vähendada kasvu ja arenguga kaasnevat üldist mõju ning samal ajal tegeleda keskkonnasäästlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse küsimustega;
E.

arvestades, et Saudi Araabia kodaniku Abd al-Rahim al-Nashiri juhtum on esimene sõjaväelise komisjoni ees käsitletav kohtuasi pärast seda, kui president Obama andis käsu selliste kohtuprotsesside taasalustamiseks, arvestades, et sellele sõjaväelises komisjonis käsitletavale protsessile ei ole veel määratud alguskuupäeva, ning arvestades, et hageja on soovitanud kaaluda võimaliku karistusena surmanuhtlust, kuigi selleks on vaja eelnevat nõusolekut sõjaväelise komisjoni kokkukutsuvalt ametiisikult (convening authority), kelle määrab ametisse USA kaitseminister;
G.

arvestades, et olukord Darfuris on endiselt väga murettekitav ning ÜRO missioon Darfuris teatas hiljuti valitsusvägede pommirünnakust ning et mitu abitöötajat on selles piirkonnas pantvangi võetud; arvestades, et missiooni rünnatakse pidevalt, toimuvad inimröövid ja üldine julgeolekuolukord on halb,
8.

rõhutab energiajulgeoleku olulisust ja on arvamusel, et Venemaa energiapoliitika ELi liikmesriikide ja ühiste naaberriikide suhtes on näitaja, mille kaudu tuleb ilmsiks Venemaa tegelik tahe järgida moderniseerimis- ja demokratiseerimisprotsessi; rõhutab, et loodusvarade tarnet ei tohiks kasutada poliitilise vahendina; rõhutab, et sellise koostöö aluseks peaksid olema vastastikuse sõltuvuse ja läbipaistvuse põhimõtted, samuti võrdne juurdepääs turgudele, infrastruktuurile ja investeeringutele; tunneb heameelt selle üle, et ka Venemaal on ilmutatud huvi õiguslikult siduva energeetikaalase raamistiku vastu; kordab, et EL on huvitatud tasakaalustatud kolmepoolsest ELi, Venemaa ja Ukraina vahelisest lahendusest edaspidiste ELi-suunaliste gaasitarnete osas; nõuab ELi ja Venemaa vahel tihedat koostööd tooraine ja haruldaste muldmetallide tarne, eelkõige otsustava tähtsusega tooraine ja muldmetallide tarne valdkonnas, ning kutsub sellega seoses üles järgima rahvusvahelisi eeskirju, eriti WTO eeskirju;
A.

arvestades, et parlament on saanud rohkem kui 400 petitsiooni seoses mõnede ärikatalooge kirjastavate äriühingute laialt levinud eksitavate äritavadega, mis mõjutavad Euroopa Liidus tuhandeid valdavalt väikeseid ettevõtteid ning millel on märkimisväärne rahaline mõju; arvestades, et parlament saab jätkuvalt petitsioone ja kaebusi ärikatalooge kirjastavate äriühingute kohta;
80.

nõuab tungivalt, et ettevõtted rakendaks vähemalt ELi keskkonna- ja ohutusstandardeid või neile võrdseid standardeid, ükskõik millises maailma paigas nad ka ei tegutseks; on teadlik, et on raske kohustada ELi ettevõtteid kogu maailmas tegutsedes järgima ELi standardeid, kuid kutsub komisjoni üles uurima, millised mehhanismid võiksid olla kohased kindlustamaks, et ELi ettevõtted töötavad kogu maailmas vähemalt ELi standardite kohaselt; on veendunud, et ettevõtete vastutus peaks olema selles valdkonnas peamiseks edasiviivaks jõuks ja et liikmesriikide litsentsimiskord võiks lubade andmisel arvesse võtta maailmas toimunud õnnetusjuhtumeid, mis puudutavad ettevõtteid, kui nende õnnetusjuhtumite kohta on olemas põhjalikud ülevaated; kutsub komisjoni üles koos ülemaailmsete partneritega edendama selliste kõrgete standardite järgimist;
37.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles abistama naisi, kes kavatsevad alustada ettevõtlusega või osta ettevõtte või võtta üle pereettevõtte, sealhulgas neid, kes on vabakutselised ja omavad näiteks oma advokaadibürood või arstipraksist; on seisukohal, et toetus peaks hõlmama asjakohaseid koolitusseminare ja töötubasid, mis võimaldaksid neil naistel omandada juhtimisoskused, et edukalt tegutseda vara omandamisega seoses, eriti vara hindamise, ettevõtte väärtuse hindamise, panganduse ja juriidilistes küsimustes; tunnistab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata alla 25-aastastele ja üle 50-aastastele naistele, kuna finantskriis mõjutab neid rohkem;
62.

nõustub, et arengupoliitika etendab tähtsat osa, aidates riikidel muuta oma ressursirikkust jätkusuutlikuks ja kaasavaks majanduskasvuks ning parandades muu hulgas valitsemistava ja läbipaistvust; rõhutab tõsiasja, et arengupoliitika, sealhulgas üldine soodustuste süsteem (GSP) ei ole Euroopa toorainediplomaatia vahend, kuid usub, et sellel võib olla oluline toetav roll Euroopa toorainepoliitikas; palub seepärast komisjonil tagada kahe eelnimetatud valdkonna sidusus; on rahul asjaoluga, et ELi kaubanduslepingutes tagatakse sõnaselgelt toorainete mittediskrimineeriv turul kättesaadavaks tegemine ja et see on ka WTO liikmesuse eeltingimus; on siiski nõus, et kaubanduslepingud peaksid tagama vajaliku paindlikkuse toetamaks arenguriike seoste loomisel kaevandamise ja kohaliku tööstuse vahel; on veendunud, et riikide loodusvarade alast suveräänsust tuleb austada, ning palub komisjonil sellega seoses tasakaalustada oma vastuseisu ekspordimaksudele arengumaades, võttes kasutusele diferentseeritud lähenemisviisi, milles võetakse arvesse riikide erinevat olukorda, nii et ei seataks ohtu arengueesmärke ega arengumaade industrialiseerimist; rõhutab, et vaba ja õiglane kaubandus on ülemaailmse toorainesektori arengu ning kõigis ühiskondades jõukuse loomise seisukohast oluline; märgib, et toorainetest saadav tulu võib olla otsustava tähtsusega, et võimaldada vähim arenenud riikidel saavutada aastatuhande arengueesmärgid;
O.

arvestades, et suur osa Musta mere probleemidest tuleneb sellest, et puudub vajalik institutsiooniline struktuur, mis koordineeriks ja tegeleks Musta mere kalavarude majandamisega professionaalsel ja spetsialistide tasemel; arvestades, et läbirääkimised niisuguse institutsioonilise struktuuri loomiseks on kalanduspoliitika rakendamisega tegelevate riiklike asutuste vahel kestnud juba viimased kümme aastat, sealhulgas on arutatud selle struktuuri vormi ja ülesandeid, ning arvestades, et need läbirääkimised ei ole tulemusi andnud; arvestades, et seepärast ei ole võetud asjakohaseid meetmeid saagi ja eeskätt piiriülese kalapüügi kontrollimiseks;
2.

tõdeb, et direktiivi artikli 6 kohaselt on enamikus liikmesriikides olemas menetlus vahendusmenetluse tulemusel saavutatud kokkuleppele samasuguse õigusjõu andmiseks nagu see on kohtuotsusel; märgib, et see saavutatakse kas kokkuleppe esitamisega kohtule või kokkuleppe notariaalselt kinnitamise teel ning et näib, et mõned siseriiklikud seadusandjad on valinud esimesena mainitud lahenduse, samas kui paljudes liikmesriikides on seevastu notariaalne kinnitamine siseriikliku õiguse alusel samuti võimalik: näiteks kui Kreeka ja Sloveenia õiguses on sätestatud, et vahendusmenetluse tulemusena saavutatud kokkuleppe võivad jõustada kohtud, on Madalmaades ja Saksamaal võimalik pöörata kokkulepped täitmisele notariaalaktidena ning teistes liikmesriikides, sh Austrias, saab neid praeguses õiguslikus olukorras pöörata täitmisele notariaalaktidena, vaatamata sellekohase selgesõnalise sätte puudumisele asjaomases siseriiklikus õiguses; palub komisjonil tagada, et kõik liikmesriigid, kes veel ei täida direktiivi artiklit 6, teeksid seda viivitamata;
D.

arvestades, et Venemaa Föderatsioonis toimuv tekitab endiselt muret, kui silmas pidada inimõiguste järgimist ja kaitset ning ühiselt kokkulepitud demokraatlike põhimõtete, eeskirjade ja korra järgimist; arvestades, et Venemaa Föderatsioon on Euroopa Nõukogu, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni ning ÜRO täisliige ning on sellega võtnud endale kohustuse järgida demokraatia põhimõtteid ja inimõigusi, mida need organisatsioonid edendavad,
1.

rõhutab, et inimeste vaba liikumine Schengeni ala piires on üks Euroopa integratsiooni suuremaid saavutusi, et Schengeni lepingul on olnud positiivne mõju sadade tuhandete ELi kodanike elule, see on muutnud piiriületamise mugavaks ja elavdanud majandust, ning et liikumisvabadus on üks ELi kodanike põhiõigusi ja ELi kodakondsuse tugisammas, mille kasutamise tingimused on sätestatud aluslepingutes ja direktiivis 2004/38/EÜ;
D.

arvestades, et aluslepingu kohaselt konsulteeritakse Euroopa Parlamendiga korrapäraselt ÜVJP peamiste aspektide ja põhivalikute suhtes, ning arvestades, et Euroopa Parlamendi nõusolek on vajalik ELi strateegiate õigusnormidesse ülekandmiseks ja rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks, sealhulgas peamiselt ÜVJPga seotud lepingute sõlmimiseks, mille ainsaks erandiks on ainult ÜVJPga seotud lepingud,
E.

arvestades, et Mahendra Nath Das mõisteti surma 1997. aastal pärast süüdimõistmist mõrvas, arvestades, et kõik võimalikud õiguskaitsevahendid on ammendatud, ning arvestades, et Gauhati kõrgem kohus Assamis (Kirde-India) on lükanud surmaotsuse täideviimise edasi kuni 21. juulini 2011, kuna India valitsus on palunud aega kohtule vastamiseks;
14.

tuletab meelde, et üks ELi 2020. aasta strateegia viiest eesmärgist on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamine Euroopa Liidus; rõhutab, et vaesuse vastu võitlemiseks on vaja terviklikku poliitikat, milles inimväärne sissetulek ning töö- ja elutingimused seotaks kõigi põhiõiguste (poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste) kättesaadavusega; on seisukohal, et toiduabi meetmed võiksid olla osa suuremast terviklikust vaesuse vastu võitlemise poliitikast; tunnistab, et vaesusega kaasneb sageli alatoitumus ja toidupuudus;
6.

märgib, et Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas aset leidvad sündmused on näidanud julgeolekule (nimelt võitlus ebaseadusliku migratsiooni vastu) ja stabiilsusele keskendumise piiratust, sest sellega ei suudetud vähendada vaesust ja sotsiaalset ebaõiglust; rõhutab, et dilemma julgeolek versus demokraatia on vale, sest ühiskonnas, kus puudub demokraatlik ja vastutav valitsus, ei saa olla julgeolekut; on seisukohal, et kuigi on toimunud majandusareng, ei ole majandusarengust tulenevaid hüvesid õiglaselt jaotatud; on seepärast seisukohal, et sotsiaalse õigluse ja ebavõrdsuse vastase võitluse küsimusest peab saama liidu välispoliitika oluline eesmärk, sest see on rahumeelse, jõuka ja demokraatliku ühiskonna rajamise vältimatu tegur;
M.

arvestades, et Jeemen on Lähis-Ida vaeseim riik, kus alatoitlus on laialt levinud, naftavarud kahanevad, rahvastik kasvab, keskvalitsus on nõrk, veenappus suureneb ning vähe investeeritakse riigi majandusse; arvestades, et kuna veebruaris maa põhjaosa šiiidi mässulistega sõlmitud vaherahu on ebakindel, maa lõunaosas jätkub lahkulöömist pooldav liikumine ning väidetavalt kasutavad paljud Al Qaeda võitlejad Jeemenit tugipunktina, on tekkinud tõsine oht, et Jeemeni riik võib laguneda;
E.

arvestades, et Indoneesia kriminaalkoodeksi artiklite 156 ja 156 (a) alusel on juba vahistatud või kinni peetud üle 150 isiku, ning arvestades, et on olemas tõendid, et ekstremistid kasutavad jumalateotust, ketserlust ja usulist laimamist käsitlevaid kohalikke eeskirju usuvabaduse mahasurumiseks ning kogukondade vaheliste pingete ja vägivalla õhutamiseks;
C.

arvestades, et vägistamine, mida võitlejad kasutavad tõelise sõjarelvana oma ohvrite hirmutamiseks, karistamiseks ja kontrolli all hoidmiseks, on Kongo DV idaosas muutunud šokeerivalt igapäevaseks nähtuseks alates sõjaliste operatsioonide käivitumisest 2009. aastal; arvestades, et naistevastaste metsikuste keskmes on vägistamine, grupiviisiline vägistamine, seksuaalne orjastamine ja mõrvad, millel on kaugeleulatuvad tagajärjed, sealhulgas naiste füüsiline ja psüühiline häving;
44.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et pärast vastava ELi eelarverea kaotamist 2007. aastal on ELil puudunud paindlik ja rahvusvaheline vahend, mille kaudu sidusalt reageerida miinivastase tegevuse prioriteetidele, ning et ELi miinivastase tegevuse üldine rahastamine on kvantitatiivselt vähenenud; nõuab seetõttu täpsema suunitlusega lähenemisviisi taastamist koos ühe eelarvereaga ühe juhtiva direktoraadi juhtimise all, mis annaks märku sellest, et EL on jätkuvalt tugevalt pühendunud miinivastasele tegevusele, mille puhul tuleb arvestada iga riigi erivajadustega, nagu need on sätestatud riigistrateegia dokumentides, ning samal ajal ka asjaoluga, et mõnes riigis on maamiinide olemasolu muutunud struktuuriliseks probleemiks ja seega ELi arengupoliitika küsimuseks;
31.

on seisukohal, et kõik turvaskannerid peaksid kasutama kriipsukuju, et kaitsta reisijate identiteeti ja tagada, et neid ei saaks ühegi kehaosa kujundi järgi tuvastada;
74.

on arvamusel, et selline samm on praegusel ajal, mil liikmesriigid peavad oma eelarvet konsolideerima, väga oluline; märgib, et maksukonkurents on vastuvõetav juhul, kui see ei ohusta liikmesriikide suutlikkust koguda tulusid, millele neil on õigustatud ootused, ning tuletab meelde, et tuleks leida lahendused kahjuliku maksukonkurentsi minimeerimiseks;
14.

on seisukohal, et liikmesriigid ja komisjon peaksid käivitama algatusi, mis käsitlevad perekonna eest hoolitsemise õiglasemat jaotamist mitte ainult perekonna sees, vaid ka perekonna ja ühiskonna vahel, ning naiste ja meestele võrdse töö eest makstava palga erinevuse vähendamist; on seisukohal, et tuleks võtta konkreetseid meetmeid järgmistel eesmärkidel: a) lahendada lastehoiuteenuse kättesaadavuse probleemid, et muuta nimetatud teenus taskukohaseks, usaldusväärseks ja kohalikuks; b) kehtestada paindlik töökorraldus, et suurendada organisatsioonilist suutlikkust ja maksimeerida naiste panust; paindlikku töökorraldust peab toetama ja selle nimel koostööd tegema kogu töötajaskond; selleks peab juhtkond muutma kultuurilisi hoiakuid ja traditsioonilisi hea äri põhimõtteid ning kohaldama uusi mõtteviise sellistel teemadel nagu meeste ja naiste roll ühiskonnas, jätkusuutlik personaliplaneerimine, sotsiaalne kapital ja vastutus kogukonna ees;
B.

arvestades, et ELis esinevate positiivsete TSE juhtumite arv on vähenenud 2 167 juhtumilt 2001.aastal 67 juhtumini 2009.aastal; arvestades, et haigusjuhtumite arvu vähenemist silmas pidades nähtub, et sellel ajal rakendatud õigusaktidel oli oma osa BSE ja teiste TSE vormide likvideerimisel ELis, ning arvestades, et paralleelselt selle langeva epidemioloogilise trendiga tuleks ka õigusakte kohandada kooskõlas riskide osas valitseva tegeliku olukorraga;
38.

juhib tähelepanu vajadusele anda kohalikele ja piirkondlikele asutustele paremaid suuniseid, et ergutada ELi rahaliste vahendite täielikku ärakasutamist, kuna struktuurifondide kulunäitajad viitavad sellele, et piirkondadel on raskusi saadaolevate rahaliste vahendite ärakasutamisega ja nende suunamisega lairibaühenduse projektidesse; on seisukohal, et lairibaühenduse investeeringuteks antavat riigiabi tuleks kasutada koostoimes struktuurifondidega, et soodustada kohalikku majandust ja ettevõtlust, luua kohalikke töökohti ja edendada konkurentsi telekommunikatsiooniturul; arvab, et avaliku sektori piiratud rahaliste vahendite maksimaalseks ärakasutamiseks kas otse liikmesriikide poolt või ELi kaudu tuleb rahastamisel selgelt keskenduda projektidele, millest võib eeldada suurimat mõju erainvesteeringutele, et veelgi suurendada nii ühenduse kättesaadavust kui ka võimsust; rõhutab komisjoni riigiabi suuniste kohaselt võimaldatavate avaliku sektori rahaliste vahendite või sooduslaenude vajalikkust, mida tuleks anda tulevikku suunatud, pika kasutusajaga ja avatud infrastruktuuridele, mis toetavad konkurentsi ja tarbijate valikuvõimalusi;
67.

usub, et ühine strateegiline raamistik ei peaks piirduma vaid teadustegevusest lähtuva või tehnoloogiapõhise innovatsiooniga, vaid et see peaks toetama erinevaid innovatsiooniallikaid; juhib tähelepanu sellele, et paljud ettevõtted – eelkõige VKEd – kasutavad muid innovatsiooniallikaid, milleks on näiteks kliendid, turud, kasutajad ning eelkõige töötajad ise, ning et sellisel kujul innovatsioon on sageli praktilisema iseloomuga ja suunatud protsesside, teenuste või toodetega seotud konkreetsete probleemide lahendamisele, kuna pakutud lahendused tulevad sageli töötajatelt, kes on tootmisprotsessile, turgudele ja klientidele kõige lähemal; on seetõttu arvamusel, et EL peaks ühtlasi tõhustama kasutamisele suunatud, töötajatest lähtuvat innovatsiooni;
D.

arvestades, et tuhanded eritrealasi, nende hulgas endisi kõrgeid valitseva partei liikmeid, on vangi pandud selle eest, et nad 2001.aastal kritiseerisid avalikult president Isaias Afewerkit, ilma et neile oleks süüdistust esitatud, ilma et oleks olnud õiglast kohtumõistmist ja ilma et neil oleks juurdepääsu oma advokaatidele ja perekonnale;
G.

arvestades, et Valgevene ametivõimud on järjekindlalt keeldunud peaaegu kõikide Valgevenes tegutsevate inimõiguste organisatsioonide registreerimisest riiklikul tasandil („Viasna” registreerimisest on viimastel aastatel keeldutud kolm korda); arvestades, et selle tulemusel ning sellepärast, et Valgevenes peavad välisabi andmise valitsusvälistele organisatsioonidele kiitma heaks Valgevene ametivõimud („Viasna” ressursid on mõeldud 2010. aastal toimunud presidendivalimistele järgnenud Valgevene režiimi massirepressioonide ohvritele), on inimõiguste kaitsjad sunnitud avama pangakontosid naaberriikides, et anda sõltumatu kodanikuühiskonna esindajatele tõhusat abi;
20.

nõuab olulisi pingutusi, et kliimamuutusega kohanemist ELi arengupoliitikas paremini arvesse võtta; palub, et EL niisugust rahastamist märgatavalt suurendaks ning tagaks, et see oleks ametliku arenguabi täienduseks, et olla innustavaks eeskujuks eesseisval COP 17 kohtumisel kliimaga kohanemise poliitika paremal rakendamisel ning tugevdada säästva arengupoliitika rahvusvahelist juhtimist;
5.

nõuab tungivalt, et kõik riigid, eelkõige Liibüa naabrid, teeksid koostööd Liibüa uute ametivõimude ja rahvusvaheliste kohtutega, eelkõige Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, et tuua Gaddafi ja tema lähikondsed kohtu ette; tuletab meelde, et näiteks Niger ja Burkina Faso on Rahvusvahelise Kriminaalkohtu osalisriigid ja seetõttu on neil kohustus teha kohtuga koostööd ning anda Gaddafi ja tema sugulased, kellele on esitatud süüdistus, Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule välja, kui nad sisenevad nende territooriumile; peab kahetsusväärseks, et Guinea Bissau on Gaddafile varjupaika pakkunud ning hoiatab, et see oleks vastuolus kohustustega, mis Guinea Bissau on võtnud Cotonou lepinguga;