[pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |

Brüssel 30.9.2008

KOM(2008)591 lõplik

KOMISJONI TEATIS

nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/86/EÜ (millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes) läbivaatamise kohta

KOMISJONI TEATIS

nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/86/EÜ (millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes) läbivaatamise kohta

SISSEJUHATUS

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2157/2001[1] (edaspidi „määrus”) kehtestatakse Euroopa äriühingu (edaspidi „SE”) põhikiri, et luua ühtne õigusraamistik, mis võimaldaks eri liikmesriikide äriühingutel kavandada ja ümber korraldada oma tegevust ühenduse tasandil. Nõukogu direktiiviga 2001/86/EÜ[2] (edaspidi „direktiiv”) täiendatakse määrust töötajate kaasamise osas[3] eesmärgiga tagada, et SE kehtestamine ei tooks kaasa töötajate senise kaasamise vähenemist nendes äriühingutes, mis osalevad SE loomises.

Nagu direktiivi artiklis 15 sätestatud, vaatab komisjon käesolevas teatises läbi direktiivi kohaldamise, et esitada vajalikud muudatusettepanekud.

Läbivaatamist ette valmistades tellis komisjon sõltumatutelt ekspertidelt aruande ning esitas liikmesriikidele ja Euroopa sotsiaalpartneritele küsimustiku koos aruande eelnõuga.

DIREKTIIVI ÜLEVÕTMINE

Nõukogu taotlusel moodustas komisjon riiklikest ekspertidest ja sotsiaalvaldkonna nõustajatest koosneva eksperdirühma, et luua foorum, kus arutada direktiivi ülevõtmise korraldamist. Eksperdirühma koosolekud toimusid 2001. aasta detsembrist 2003. aasta juunini ning seal arutati põhjalikult direktiivi ülevõtmisega seotud peamisi probleeme[4].

Vaatamata sellele ettevalmistustööle võtsid vaid kuus liikmesriiki direktiivi direktiivis ette nähtud tähtpäevaks (8. oktoober 2004) üle ning vajalike meetmete võtmiseks kõikides liikmesriikides kulus rohkem kui kaks aastat[5]. Rakendamise kvaliteedi kohta näitab sõltumatute ekspertide koostatud aruanne,[6] et komisjon peaks veel mitmeid küsimusi selgitama ja kontrollima (vt punkt 3.6).

DIREKTIIVI SISU

Peamine põhimõte

Direktiivi oluline põhimõte ja deklareeritud eesmärk on tagada töötajatele nende õigused olla kaasatud äriühingu otsuste tegemisse. Töötajate kaasamisõiguste puhul SEs tuleks lähtuda enne SE loomist kehtinud töötajate õigustest („enne ja pärast” põhimõte). See eesmärk saavutatakse peamiselt asjaomaste ettevõtete juhatuse ja töötajate esindajate vahel saavutatud kokkuleppe abil. Kui kokkulepet ei ole saavutatud kuue kuu jooksul (seda ajavahemikku võib kokkuleppel pikendada kuni 12 kuuni), on direktiiviga kehtestatud kõrvaleeskirjad. Lisaks sellele võivad töötajate esindajad võtta vastu otsuse läbirääkimisi mitte alustada või lõpetada juba alustatud läbirääkimised ning tugineda töötajate teavitamist ja ärakuulamist käsitlevatele eeskirjadele, mis kehtivad selles liikmesriigis, kus SE-l on töötajaid.

Läbirääkimismenetlus

Läbirääkimismenetluse suhtes kohaldatakse selle liikmesriigi õigusakte, kus SE on registreeritud.

Läbirääkimisi alustades on SE moodustavate äriühingute juhatuste ülesanne võtta vajalikke samme niipea, kui on otsustatud moodustada SE.

Läbirääkimiste jaoks tuleb luua töötajaid esindav spetsiaalne läbirääkimisorgan. Spetsiaalse läbirääkimisorgani liikmed valitakse või nimetatakse ametisse vastavalt igas liikmesriigis osalevate äriühingute ja nende tütarettevõtete või üksuste töötajate arvule. Liikmete valimise või ametisse nimetamise meetodi määravad oma territooriumil kindlaks liikmesriigid. Direktiivis käsitletakse vaid olukorda läbirääkimiste alustamisel, kuid ei nähta ette juhtumeid, kui algne olukord muutub enne läbirääkimiste lõppu. Sellest hoolimata on mitmed liikmesriigi võtnud vastu eeskirjad selliste muutuste käsitlemiseks[7].

Spetsiaalse läbirääkimisorgani peamine ülesanne on jõuda osalevate äriühingute asjaomaste organitega kokkuleppele, mida tähendab töötaja õigus olla kaasatud. Samuti võib ta otsustada läbirääkimisi mitte alustada või lõpetada juba käimasolevad läbirääkimised. Kuigi spetsiaalse läbirääkimisorgani otsused võetakse vastu kahekordse absoluutse häälteenamusega (töötajate absoluutset enamust esindavate liikmete absoluutne häälteenamus), on juhul, kui otsustatakse läbirääkimisi mitte alustada või juba käimasolevad läbirääkimised lõpetada vajalik kolmekordne kvalifitseeritud häälteenamus (kahte kolmandikku töötajaid esindavate liikmete kahekolmandikuline häälteenamus, sealhulgas nende liikmete hääled, kes esindavad vähemalt kahes liikmesriigis töötavaid töötajaid). Kolmekordne häälteenamus on vajalik ka siis (teatavatel lisatingimustel), kui läbirääkimiste tulemuseks on osalemisõiguste vähenemine.

Osalevad äriühingud kannavad läbirääkimistega seotud kulud. Enamik liikmesriike on ette näinud selliste kulude mõistlikkuse kontrollimise, samas kui teised on kehtestanud osalevate äriühingute kaetavate kulude soovitusliku loendi.

Spetsiaalne läbirääkimisorgan võib taotleda vabalt valitud ekspertide abi kasutamist läbirääkimistel. Enamikes riiklikes eeskirjades on kindlaks määratud, et osalev äriühing maksab kinni vaid ühe eksperdi kasutamise kulud, nagu on lubatud direktiivis; vaid vähesed liikmesriigid[8] ei ole piirangut kehtestanud.

Kokkuleppe sisu

Direktiivi üks peamisi põhimõtteid on lubada osapooltel ise kindlaks määrata eeskirjad, mis on nende jaoks seoses töötajate kaasamisega siduvad. Ainuke piirang osapoolte sõltumatusele on sätestatud artikli 4 lõikes 4 juhuks, kui SE on loodud ümberkujundamise teel: kokkuleppega peab olema tagatud, et töötajate kaasamine on igas suhtes vähemalt samal tasemel kui selles äriühingus, mis kujundatakse ümber SEks.

Läbirääkimise osapoolte abistamiseks on direktiivis esitatud loetelu punktides kohta, mida kokkuleppes tuleb käsitleda. Teiselt poolt on direktiivi artikli 4 lõikes 3 sätestatud, et kokkuleppe suhtes ei kohaldata lisas nimetatud standardeeskirju, kui kokkuleppes ei ole sätestatud teisiti.

Kokkulepe, mis on sõlmitud selle liikmesriigi eeskirjade kohaselt, kus SE on registreeritud, on siduv kõikide SEsse kuuluvate äriühingute, kohalike korraldusasutuste ja kõigi SE töötajate jaoks.

Standardeeskirjad

Standardeeskirjade kohaldamise tingimused

Standardeeskirju kohaldatakse vaid täiendavas korras, nt a) kui läbirääkimispooled on selles kokku leppinud või b) kui kuuekuulise tähtaja jooksul (teatavatel juhtudel ühe aasta jooksul) ei ole kokkulepet saavutatud ja osalevate ettevõtjate pädevad organid otsustavad jätkata SEna registreerimist ning töötajate spetsiaalne läbirääkimisorgan ei ole veel otsustanud, kas nad ei alustagi läbirääkimisi või lõpetavad juba käimasolevad läbirääkimised.

Töötajate osalemist käsitlevate standardeeskirjade puhul on direktiivis standardeeskirjade kohaldamiseks kindlaks määratud osalevate töötajate miinimumprotsent (25 % ühinemise teel ja 50 % emaettevõtja või tütarettevõtja loomise teel loodud SE puhul). Isegi, kui need protsendid ei ole täidetud, piisab, kui spetsiaalne läbirääkimisorgan otsustab kohaldada standardeeskirju.

Töötajate esindusorgani koosseis

Vastavalt lisa 1. osale, mis sisaldab standardeeskirju, koosneb esindusorgan SE ja selle tütarettevõtete või üksuste töötajatest, kes valitakse või nimetatakse ametisse vastavalt igas liikmesriigis osalevate äriühingute ja nende tütarettevõtete või üksuste töötajate arvule. Esindusorgani kaudu saavad töötajad kasutada oma õigust olla kaasatud SE tegevusse.

Põhimõtteliselt on esindusorgan ajutine, sest neli aastat pärast asutamist peab ta otsustama, kas alustada läbirääkimisi kokkuleppe sõlmimiseks või kohaldada standardeeskirju.

Teavitamine ja ärakuulamine

Teavitamise ja ärakuulamise puhul piirdub esindusorgani pädevus piiriüleste küsimustega. Selleks on esindusorganil õigus korraldada vähemalt kord aastas SE pädeva organiga koosolek, kus arutatakse SE tegevuse edenemise ja väljavaadete kohta pädeva organi poolt koostatud korrapäraseid aruandeid. Koosolekul võidakse arutada järgmisi teemasid: ettevõtete struktuur, selle majanduslik ja rahaline olukord, äri-, tootmis- ja müügitegevuse võimalik areng, tööhõive ja selle võimalik arengusuund, investeeringud, olulised korralduslikud muudatused, uute töömeetodite või uute tootmisprotsesside juurutamine, tootmise üleviimine, ettevõtete, üksuste või nende oluliste osade ühinemine, vähendamine või sulgemine ning kollektiivsed koondamised. Lisaks korrapärastele aruannetele ja eespool nimetatud koosolekul jagatud teabele on esindusorganil õigus a) saada teavet töötajate huve olulisel määral mõjutavate erakordsete asjaolude kohta; b) taotleda valdusettevõtjalt erakorralise koosoleku kokkukutsumist, et olla teavitatud ja ära kuulatud; ning c) esitada oma seisukoht; taotleda võib lisakoosolekute korraldamist, kui SE ei ole esitatud seisukohta arvesse võtnud.

Töötajate osalemine otsustusprotsessis

Töötajate osalemise kohta sätestatakse standardeeskirjades üldjoontes, et SEs osalemise tase on samasugune, mis oli osalevates äriühingutes enne SE loomist. Kui ühegi osaleva äriühingu suhtes enne SE registreerimist töötajate osavõtu eeskirju ei kohaldatud, ei ole SE kohustatud kehtestama töötajate osalemist käsitlevaid sätteid.

Vaikimiskohustus ja konfidentsiaalsus, koostöövaim ja töötajate esindajate kaitse

Direktiivis on sätestatud, et spetsiaalse läbirääkimisorgani ja esindusorgani liikmed ja nende määratud eksperdid ei tohi avaldada neile konfidentsiaalselt usaldatud teavet. Kohustus kehtib edasi ka pärast nende liikmelisuse lõppemist.

Direktiivis on sätestatud ka, et SE juhtorgan ei ole kohustatud edastama teavet, kui see objektiivsete kriteeriumide kohaselt kahjustaks tõsiselt SE toimimist või oleks talle ohtlik.

Töötajate kaasamise osas on direktiivi peamine põhimõte, et töötajate esindajate ja SE pädeva organi suhe toetub koostöövaimule.

Sarnaselt muudele äriühingute otsustusprotsessi töötajate kaasamist käsitlevatele direktiividele, on töötajate esindajatel oma tööülesannete täitmisel samasugune kaitse ja tagatised, nagu on riigi õigusaktidega ette nähtud töötajate esindajatele selles riigis, kus nad töötavad. See tagatis hõlmab eelkõige koosolekutel osalemist ja palga maksmist ajal, mida nad vajavad oma tööülesannete täitmiseks.

Menetluste väärkasutus

Direktiiviga kohustatakse liimesriike võtma vajalikke meetmeid vältimaks, et SE luuakse eesmärgiga võtta töötajatelt õigus olla kaasatud, kui neil see õigus varem oli, või jätta nad kõnealusest õigusest ilma. Eespool nimetatud sõltumatute ekspertide aruande kohaselt ei ole mitmed liikmesriigid sellised meetmeid võtnud. Komisjoni arvates annab see põhjust muretsemiseks.

OTSUSTUSPROTSESSIS TÕSTATATUD LIIKMESRIIKIDE JA EUROOPA SOTSIAALPARTNERITE KÜSIMUSED

Üldised märkused

Enamik liikmesriike ja Euroopa sotsiaalpartnereid on arvamusel, et praegu ei ole vaja direktiivi muuta või täpsustada. Võttes arvesse väheseid kogemusi direktiivi ülevõtmiseks vajalike riiklike sätete kohaldamisel, on vaja rohkem aega, et välja selgitada, kas muudatused on vajalikud. Siiski on tõstatatud mõned küsimused, mida komisjoni arvates oleks vaja lähemalt käsitleda.

Töötajate osalemine otsusutusprotsessis kontserni tasandil

Mõned liikmesriigid ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon on taotlenud, et direktiivi täpsustataks seoses töötajate osalemisega kontserni tasandil. Mitmes liikmesriigis võivad töötajad osaleda kontserni tasandil, s.t et tütarettevõtete töötajatel on õigus osaleda emaettevõtte otsustusprotsessis.

Direktiivi artikli 3 lõike 4 teises lõigus, artikli 7 lõikes 2 ja lisa 3. osa punktis b käsitletakse töötajate osaluse taset osalevates äriühingutes (st vastavalt artikli 2 punktile b äriühingud, mis osalevad otseselt SE loomises) viitena „enne ja pärast” põhimõtte kohaldamisel seoses töötajate osalusega. Selle kohaselt on ainult osalevates äriühingutes juba olemasolevad osalussüsteemid „enne ja pärast” põhimõtte rakendamise seisukohast olulised. Kui eespool nimetatud sätteid sõnasõnaliselt tõlgendada, tähendab see, et nende äriühingute töötajad, milles rakendatakse osalemisõigust kontserni tasandil, jäävad nendest õigustest pärast SE loomist ilma, sest äriühing, kus nad töötavad, ei ole direktiivi tähenduses osalev äriühing, vaid ainult osaleva äriühingu tütarettevõte.

Lisaks sellele osutatakse direktiivi artikli 3 lõikes 4 ja artikli 7 lõikes 2 töötajate protsendi arvutamisel arvessevõetavate töötajate arvu kindlaksmääramisel ka osalussüsteemi kasutavate osalevate äriühingute töötajatele. Selle tulemusena võidakse tütarettevõtte töötajaid, kellel on osalemisõigus emaettevõtte tasandil, protsendi arvutamisel mitte arvesse võtta.

Muudatused SEs pärast selle loomist

Mõned liikmesriigid tõid esile probleemi, et direktiivis puuduvad sätted, milles käsitletaks SEs pärast selle asutamist toimuvaid muudatusi. Eelkõige tõsteti esile ilma töötajate või äritegevuseta[9] registreeritud SEde ning töötajate kaasamise küsimust, kui SE alustab äritegevusega ja võtab tööle töötajad.

Vastavalt põhjendusele 18 tuleks „enne ja pärast” põhimõtet „kohaldada mitte ainult SE asutamise puhul, vaid ka olemasoleva SE struktuurimuutuste korral ja niisuguste äriühingute suhtes, mida mõjutavad struktuurimuutused.” Direktiivi lisa 1. osa punktis b sätestatakse tõepoolest, et „liikmesriigid kehtestavad eeskirjad, millega tagatakse, et esindusorgani liikmete arvu ja kohtade jaotust muudetakse arvestades SEs ja tema tütarettevõtjates ja üksustes toimunud muudatusi”. Lisaks sellele võivad läbirääkimise osapooled tänu oma sõltumatusele võtta abinõusid mehhanismide loomiseks, millega võetaks arvesse SEs toimuvaid muudatusi. Töötajate osalemisõiguste osas ei ole direktiivis ette nähtud mehhanismi olukorra jaoks, kus näiteks väheste (või ilma töötajateta) töötajatega SE suurendab kohe pärast oma asutamist töötajate hulka või kus töötajate osalemist rakendava SE registrijärgne asukoht muutub ja selle võtab üle teist tüüpi äriühing, kus töötajate osalemist ei rakendada (või kus osalemise tase on madalam). Sellistel juhtudel võivad töötajate osalemisõigused väheneda või kaduda.

Ühenduse õigusaktides on juba käsitletud kahe järjestikuse riigisisese ühinemise juhtumit (direktiivi 2005/56/EÜ artikli 16 lõige 7)[10], ning on otsustatud, et ühinemise järel tekkinud äriühing peab tagama töötajate osalemisõiguste kaitse kolme aasta jooksul. Selleks tuleb piiriülese ühinemise käigus tekkinud äriühingutes kohaldada töötajate osalemisõigusi mutatis mutandis.

Töötajate osalemisõigused, kui SE muutub aktsiaseltsiks

Saksamaa ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon on rõhutanud, et kuna direktiivis ei ole piirangut, siis SE muutumisel aktsiaseltsiks (mis on lubatud Euroopa äriühingut käsitleva määruse artikliga 66) võivad osalemisõigused väheneda või kaduda, kui ettevõtte jaoks valitud õigusliku vormi puhul ei ole ette nähtud töötajate osalemist või kui töötajate osalemise taset vähendatakse.

Ühenduse õigusaktides on sarnast küsimust juba käsitletud (direktiivi 2005/56/EÜ artikli 16 lõige 6), ning sellist äriühingut kohustati võtma õiguslikku vormi, mis võimaldaks osalemisõigust kasutada.

Töötajate kaasamise menetluse keerukus

Mõned liikmesriigid rõhutasid vajadust lihtsustada ja ühtlustada erinevate direktiividega kehtestatud menetlusi töötajate teavitamise, ärakuulamise ja osalemise kohta.

BusinessEurope’i arvates on liigselt keerulised ja struktureeritud sätted töötajate kaasamise kohta ning spetsiaalse läbirääkimisorgani loomine oluliseks põhjuseks, miks äriühingud ei ole Euroopa äriühingu põhikirja laialdasemalt kasutanud. Seda arvesse võttes oleks vaja suuremat paindlikkust, et suurendada sotsiaalpartnerite sõltumatust läbirääkimistel äriühingu tasandil ja võimaldada seeläbi saavutada kokkuleppeid, mis vastavad paremini äriühingu ja töötajate vajadustele.

Muud küsimused

Saksamaa arvates tuleks artikli 4 lõikes 4 ja lisa 3. osa punktis a esitatud sõnastust „töötajate kaasamine igas suhtes” laiemalt tõlgendada ja hõlmata sellega ka näiteks töötajate esindajate arvu haldus- või järelevalvenõukogus.

Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon, kelle arvates on direktiivi veel liiga vara läbi vaadata, on rõhutanud järgmisi küsimusi: a) osalusorgani suurust ei tohiks läbirääkimispunktide alt välja arvata; b) selleks, et määrata kindlaks osalemise tase „enne ja pärast” põhimõtte kohaldamiseks, tuleks praktikas kasutatavate osalemisõiguste kõrval arvesse võtta ka riiklike õigusaktidega antud osalemisõigusi, mida praktikas ei kasutata; c) kõigil SE töötajate esindajatel peaks olema ühesugune kaitse tase; d) esindusorgan tuleks samuti kaasata, vähemalt siis, kui riigi seaduste kohaselt on vajalik teavitamine ja ärakuulamine; e) noorte töötajate ja puuetega töötajate erihuvide esindamine peaks olema tagatud Euroopa tasandil.

KOKKUVÕTE

Direktiivi on kogu Euroopas rakendatud alles 2007. aastast alates. Ametlike andmete[11] kohaselt oli 2008. juuni keskpaigaks registreeritud 146 SEd. SEsid on registreeritud vaid 13 liikmesriigis ja vaid kahes on neid registreeritud rohkem kui kümme (Saksamaa ja Tšehhi Vabariik). Enamiku liikmesriikide ja Euroopa sotsiaalpartnerite väitel puudub direktiivi kohaldamiseks praktiline kogemus. Komisjon nõustub, et direktiivi on veel liiga vara läbi vaadata.

Komisjon nõustub, et direktiiviga ette nähtud töötajate kaasamise menetlused on keerulised Siiski tuleks meenutada, et direktiiv võeti vastu liikmesriikidevahelise keerulise kompromissi tulemusel, mille saavutamiseks peeti läbirääkimisi üle 30 aasta.

Käesolevas teatises on kindlaks tehtud mõned küsimused, mis vajaks põhjalikumat käsitlemist. Võttes aga arvesse, et direktiiv täiendab määrust ja et määrus on kavas läbi vaadata 2009. aasta lõpus, kaalub komisjon mõlema õigusakti läbivaatamise asjakohasust ja ulatust.

Vahepeal jälgib komisjon, kas direktiivi rakendatakse nõuetekohaselt ning jätkab parimate tavade vahetuse edendamist ja kõikide sidusrühmade suutlikkuse suurendamist konverentside, koolituskursuste ja uurimuste abil ning rahalise toetuse andmise abil tööandjate ja töötajate esindajate esitatud projektidele[12].

[1] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2157/2001, 8. oktoober 2001, Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta, EÜT L 294, 10.11.2001, lk 1.

[2] Nõukogu direktiiv 2001/86/EÜ, 8. oktoober 2001, millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes (EÜT L 294, 10.11.2001, lk 22).

[3] „Töötajate kaasamine” – mis tahes menetlus, sealhulgas teavitamine, ärakuulamine ja osavõtt, mille kaudu töötajate usaldusisikud võivad mõjutada äriühingus tehtavaid otsuseid (direktiivi artikli 2 punkt h).

[4] Eksperdirühma töödokumendid on kättesaadavad aadressil: http://ec.europa.eu/employment_social/labour_law/docs/2007/merged_working_papers_en.pdf

[5] http://ec.europa.eu/employment_social/labour_law/docs/new_general_table_en.pdf .

[6] Aruanne on kättesaadav järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/employment_social/labour_law/docs/2008/synthesis_report86_en.pdf.

[7] BE, CZ, ES, LV, MT, PL, SI, SE, UK.

[8] DE, IE, LV, SE.

[9] Enam kui pooltel SEdel, kelle kohta olid andmed kättesaadavad, ei olnud registreerimise hetkel töötajad. Allikas: http://www.worker-participation.eu/european_company/se_companies.

[10] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/56/EÜ, piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta (ELT L 310, 25.11.2005, lk 1).

[11] Euroopa Liidu Teataja kaasanne http://www.ted.europa.eu/

[12] Komisjon edendab nendel eesmärkidel mitmeid tegevusi, eriti eelarverubriigist 04.030303 – Ettevõtjate esindajate teavitamine, nõustamine ja kaasamine.