1. Raudtee keskkonnahoidlik potentsiaal

Euroopa raudteeaasta 2021 annab võimaluse edendada Euroopas kõigi jaoks puhast, ohutut ja mugavat raudteetransporti. Euroopa raudteetransport on keskkonnahoidlik – 81 % rongikilomeetritest läbitakse Euroopa Liidus elektri jõul – ja selle kliimamõju väike . Raudtee potentsiaali ei kasutata aga täielikult ära, eriti piiriülesel reisimisel. Euroopa piiriüleses reisijateveos on raudteetranspordi osakaal hinnanguliselt vaid 10 %.

Seda potentsiaali tuleb kasutada võimalikult kiiresti. Euroopa rohelises kokkuleppes ning säästva ja aruka liikuvuse strateegias seatakse raudteetransport liidu liikuvussüsteemi keskkonnahoidlikumaks muutmise jõupingutuste keskmesse. Ühises majanduslikus hinnangus, mis on 2030. aasta kliimaeesmärgi kava ning säästva ja aruka liikuvuse strateegia aluseks, vaadeldi mitmeid võimalikke viise, kuidas vähendada 2030. aastaks kogu majanduses kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 55 % ja saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. Keskendutakse CO2 hinnastamise kombineerimisele konkreetsete meetmetega, millega toetatakse mitmeliigilist liikuvust ning investeeringuid säästvasse, ohutusse ja arukasse transporti. See näitab, et nende meetmete rakendamisel kiirraudteeliiklus kahekordistub 2030. aastaks ja kolmekordistab 2050. aastaks. Ühtlasi on strateegia eesmärk muuta kavandatud alla 500 km pikkused graafikujärgsed ühisreisid ELis CO2-neutraalseks. Samuti rõhutatakse, et kedagi ei tohiks kõrvale jätta: on äärmiselt oluline, et liikuvus oleks kõigile kättesaadav ja taskukohane ning et maapiirkonnad ja äärealad oleksid paremini ühendatud.

Pikamaa raudtee-reisijateveo edendamise tegevuskava näitab komisjoni pühendumust nende ambitsioonikate eesmärkide saavutamisele. Selles esitatakse konkreetne plaan, mis sisaldab peamiselt järgmise kahe aasta jooksul võetavaid meetmeid. Kui kõik meetmed on rakendatud, muutub piiriülene raudteetransport paljude eurooplaste jaoks meie maailmajaos atraktiivsemaks pikamaareiside võimaluseks.

Ühtne turg on Euroopa Liidu nurgakivi, millel on otsene positiivne mõju tarbijatele, ettevõtjatele ja avaliku sektori asutustele, ning see on toonud rongireisijatele kasu sagedasema ja uuenduslikuma ning soodsamate hindadega rongiliikluse näol. Olemasolev liidu raudteealane õigus- ja poliitikaraamistik tagab liikmesriikidele ja sektorile mitmesugused vahendid ja võimalused ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomiseks, et kõrvaldada takistused ja avada turg uutele osalejatele ja teenustele. Säästva ja aruka liikuvuse strateegias kiirraudteel reisijate arvu suurendamiseks seatud vahe-eesmärke on võimalik saavutada üksnes liidu, selle liikmesriikide, raudteesektori ja erainvestorite täiendavate investeeringutega. Teenuste parandamiseks tuleb pöörata rohkem tähelepanu raudteevõrkude Euroopa mõõtmele ja läbilaskevõime planeerimisele ning muuta rongipiletid kergesti kättesaadavaks ja hinnalt soodsaks, sealhulgas osaks mugavast mitut transpordiliiki hõlmavast reisist. Piiriülene liikumisvabadus on üks Euroopa integratsiooni peamisi saavutusi ja see tuleb tagada, kuna meil on kiiremas korras vaja muuta transport säästvamaks.

2. Raudteetranspordi potentsiaali ärakasutamine

Paljud muudatused, mida on vaja liidus pikamaa- ja piiriüleste raudteeteenuste parandamiseks, on juba käimas ja nüüd on aeg neid jõupingutusi kiirendada. Aastatel 2001–2016 on raudteetransporti käsitleva nelja õigusaktide paketiga loodud raudteesektori jaoks liidu tasandi õigusraamistik, millele tuginedes avatakse raudteeturud järk-järgult konkurentsile, edendatakse riiklike raudteesüsteemide koostalitlusvõimet ja luuakse tingimused ühtse Euroopa raudteepiirkonna jaoks, kus püütakse konkurentsi ja eeskirjade ühtlustamisega suurendada turul reisijatele pakutavate teenuste arvu ja parandada teenuste kvaliteeti. Rongipiletite taskukohasus sõltub seega toimingute optimeerimisest ja digitaliseerimisest ning turul valitsevast konkurentsist, mis tagab klientide vajadustele kohandatud pakkumise, parema teenusekvaliteedi ja hinnakonkurentsi. Selle protsessi peamised verstapostid olid turu avamine piiriülestele teenustele 2010. aastal ja riigisisestele teenustele 2020. aastal.

Sellega kaasnes väga märkimisväärne ja jätkuv toetus investeeringute näol, mida liit tegi üleeuroopalise raudteetranspordivõrgu (TEN-T) arendamiseks ning teadusuuringuteks ja innovatsiooniks. Aastatel 2014–2020 investeeris komisjon koos erasektoriga üle 900 miljoni euro ühisettevõtte Shift2Rail kaudu, mis toetas enam kui 100 projekti, millega töötatakse välja tipptasemel innovaatilisi lahendusi, et luua reisijate jaoks tuleviku raudteesüsteemid. Samal ajavahemikul toetati Euroopa ühendamise rahastust (CEF) rohkem kui 400 raudteeprojekti ligikaudu 16,5 miljardi euroga. Need projektid olid seotud suurte piiriüleste ühendustega, uute reisijate- ja kaubaveoliinidega, võrgu ajakohastamise ja elektrifitseerimisega ning selle digitaliseerimisega Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) abil.

Põhinäitajad rahvusvahelise piiriülese raudtee kohta liidus Aastatel 2001–2018 suurenes raudtee reisijakilomeetrite arv EL 27s 339,9 miljardilt 407,2 miljardile. Kiirraudtee osakaal selles arvus suurenes märkimisväärselt: 19,2 %-lt 31 %-le ehk peaaegu kahekordistudes 65 miljardilt reisijakilomeetrilt 126 miljardile reisijakilomeetrile. Raudtee osakaal reisijakilomeetrites mõõdetuna suurenes veidi: 6,7 %-lt 6,9 %-le. Sõiduautode, kaherattaliste mootorsõidukite ja busside osakaal vähenes, samas kui lennuliikluse osakaal suurenes 6,1 %-lt 9,6 %-le. Kuigi aastatel 2007–2018 suurenes piiriüleste reisijakilomeetrite arv 20 miljardilt 28 miljardile (+40 %), moodustavad need siiski vaid 7 % kõikidest raudtee reisijakilomeetritest. Piiriüleste pikamaarongide arv Euroopas ei ole alates 2001. aastast peaaegu üldse muutunud – nädalas sõidab umbes 4 500 rongipaari. Selle aja jooksul öörongiteenuste arv vähenes 65 % ja kiirrongiteenuste arv suurenes 95 %. Samuti vähenes teenindatavate liinide arv, keskendudes põhiliinidel osutatavatele sagedasematele teenustele.

2020. ja 2021. aastal mõjutas raudteesektorit rängalt COVID-19 pandeemia. Raudtee reisijakilomeetrite arv vähenes liidus 2020. aasta teises kvartalis võrreldes 2019. aasta sama perioodiga 75 % ning taastus veidi järgmistes kvartalites (kolmandas kvartalis –38 % ja neljandas kvartalis –56 %). Riiklikud toetusmeetmed aitasid kriisi negatiivset mõju leevendada vaid osaliselt. Eriti haavatavaks osutusid kommertsalustel tegutsevad toetuseta raudteeveo-ettevõtjad, kes pakuvad nn avatud juurdepääsuga teenuseid.

Seda silmas pidades pakub taaste- ja vastupidavusrahastu (RRF) enneolematut võimalust raudteesektori taassünniks ja uuteks investeeringuteks, mis tähendab raudteesektori jaoks peaaegu 50 miljardi euro suurust lisarahastust.

Raudtee-reisijateveo valdkonnas on nii vajadus kui ka võimalus hoogustada jõulisemaid meetmeid. Liikmesriigid on näidanud oma pühendumust muu hulgas oma rahvusvahelise raudtee-reisijateveo platvormi kaudu ja tutvustades üleeuroopalise kiirrongiliikluse uut kontseptsiooni. 2021. aasta juunis julgustas nõukogu arendama edasi Euroopa raudtee-reisijatevedu. Viimane Eurobaromeetri uuring igapäevaste ja pikamaareiside kohta kinnitab, et eurooplased on valmis minema pikkade vahemaade puhul üle säästvamale transpordiliigile, tingimusel et nad jõuavad sihtkohta sama kiiresti (37 %) või sarnase hinnaga (36%) kui nende tavapärase transpordiliigi puhul. Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioonis Euroopa rohelise kokkuleppe kohta rõhutatakse, „…et Euroopa ühtne raudteepiirkond on ühelt transpordiliigilt teisele ülemineku eeltingimus…“, ja tuuakse esile vajadus „võimaldada kogu ELis võrdset juurdepääsu avalikule raudteetranspordile ning muuta reisijatevedu raudteel atraktiivsemaks“. Komisjoni ettepanekul kuulutati 2021. aasta Euroopa raudteeaastaks, tekitades ootusi, mis tuleb nüüd täita.

3. Meetmed pikamaa ja piiriülese raudtee-reisijateveo edendamiseks

Raudtee-reisijateveoteenuste turg on olnud piiriülestele teenustele avatud alates 2010. aastast ja riigisisestele teenustele alates 2020. aastast. Avatud juurdepääsu kasutavad ettevõtjad võivad oma teenuseid vabalt pakkuda, tingimusel et nad ei ohusta olemasolevate avalike teenuste elujõulisust. Raudteeveo-ettevõtjate kogemused ja hiljutised teadaanded näitavad, et pikamaa- ja kiirrongiteenuseid saab sageli osutada kasumlikult avatud juurdepääsuga teenustena, sealhulgas öörongiteenustena. Konkurentsi kehtestamine kiirraudteeliinidel Itaalias ja Hispaanias ning tavaraudteeliinidel Tšehhis, Slovakkias ja Rootsis on toonud kaasa atraktiivsema pakkumise, sageli madalamate hindade ja suurema reisijate arvuga.

Selliste ühenduste või võrkude puhul, kus turg ei ole (veel) võimeline või valmis pakkuma teenuseid, mida peetakse ühendatuse jaoks vajalikuks või muidu ühiskonna jaoks soovitavaks, võivad pädevad asutused kasutada avaliku teenindamise kohustust ja sõlmida raudteeveo-ettevõtjatega avaliku teenindamise lepingud kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel (edaspidi „maismaavedude avaliku teenindamise kohustuse määrus“) . Avaliku teenindamise kohustusi saab kehtestada üksnes juhul, kui avatud juurdepääsu kasutavad ettevõtjad ei osuta pädeva asutuse poolt vajalikuks peetaval tasemel ja vajaliku kvaliteediga teenuseid.

Olenemata sellest, kas teenuseid osutatakse avatud juurdepääsu või avaliku teenindamise kohustuse alusel, takistavad tehnilised, tegevuslikud ja õiguslikud tõkked jätkuvalt raudteesektori arengut ja turule sisenemist. Seetõttu korraldas komisjon uuringu ja tegi kindlaks järgmised meetmed, et kõrvaldada takistused piiriüleste ja pikamaa reisijateveoteenuste edasisel arendamisel.

3.1. Liidu raudteeõigustiku parem rakendamine ja koostalitlusvõime saavutamise kiirendamine

Eeskirjade ühtlustamiseks ja turu avamiseks on oluline tagada kehtiva liidu õigusraamistiku täielik ja nõuetekohane rakendamine. Komisjon jätkab koostöös liikmesriikidega tööd raudteeõigustiku nõuetekohase ja täieliku rakendamise ja kohaldamise nimel, sealhulgas kaotab liigsed riiklikud eeskirjad. Eri süsteemide kasutamisest tulenevad tehnilised ja tegevuslikud tõkked takistavad piiriülest liiklust ja suurendavad kulusid ning sellega seoses on Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERMTS) kasutuselevõtt reisijate seisukohast äärmiselt oluline.