ET Euroopa Liidu Teataja C 264/1

EUROOPA ÜHENDUSTE LÕPLIK RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

2005. EELARVEAASTA

I köide

KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISARUANNE JA KONSOLIDEERITUD EELARVE TÄITMISE ARUANNE

(2006/C 264/01)

SISUKORD

Olulised sündmused ja asjaolud

I osa: Euroopa ühenduste konsolideeritud raamatupidamisaruanne ja selle lisad

A. Bilanss

B. Tulude ja kulude aruanne (sh segmendiaruandlus)

C. Rahavoogude aruanne

D. Netovara muutuste aruanne

E. Raamatupidamisaruande lisad

II osa: Euroopa ühenduste konsolideeritud eelarve täitmise aruanne ja selle lisad

A. Konsolideeritud eelarve täitmise aruanne

B. Konsolideeritud eelarve täitmise aruande lisad

OLULISED SÜNDMUSED JA ASJAOLUD

TEKKEPÕHISELE RAAMATUPIDAMISARVESTUSELE ÜLEMINEK JA SELLE MÕJU

Miks on üleminek vajalik?

Euroopa ühendused kohustusid moderniseerima oma raamatupidamisarvestust, et viia aruanded vastavusse lähenemisviisiga, mille on heaks kiitnud paljud riigid ja mida toetavad rahvusvahelised organisatsioonid, näiteks IFAC (1) ja OECD. See tähendas üleminekut arvestussüsteemilt, kus põhitähelepanu on koondunud eelarve tulu- ja kulutehingute kassapõhisele kirjeldamisele, tekkepõhisele arvestussüsteemile.

Eesmärk oli anda juhtkonnale otsuste tegemiseks paremat teavet ning suurendada igal aastal esitatava raamatupidamisteabe läbipaistvust ja kvaliteeti. Uus süsteem peaks tagama, et nii süsteemi asutusesiseste kasutajate kui ka aruannete asutuseväliste lugejate käsutuses oleks usaldusväärsem ja asjakohasem teave.

Tehtud töö

Tõsist tööd alustati 2003. aastal, mil sai alguse raamatupidamissüsteemi moderniseerimise projekt, mille eesmärk oli seada Euroopa ühendused avaliku sektori raamatupidamise moderniseerimise poole pürgiva rahvusvahelise liikumise etteotsa.

2005. aasta jaanuaris võeti planeeritu kohaselt kasutusele uus raamatupidamissüsteem koos uute raamatupidamiseeskirjade ja uue kontoplaaniga. Seega on käesoleva aruande näol tegemist esimese raamatupidamisaruandega, mis on koostatud tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt (eelarve raamatupidamisarvestus põhineb ikka veel sularaha liikumisel). Need uued eeskirjad ja meetodid lähtuvad rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori standarditest (IPSAS) ja nende raamatupidamistoimingute puhul, mille jaoks IPSAS standardeid ei ole veel välja antud, asjakohastest rahvusvahelistest raamatupidamisstandarditest (IAS) ja finantsaruandlusstandarditest (IFRS). Komisjoni peaarvepidaja kiitis need eeskirjad heaks, olles eelnevalt tutvunud raamatupidamisstandardite nõuandva eksperdirühma arvamusega, kes pakkus sõltumatut erialast nõu. Infotehnoloogia struktuuri ajakohastati, et tagada iga raamatupidamissündmuse (mitte ainult sularaha liikumiste) täielik registreerimine selle toimumisel. IT-süsteemide edasiarendamist jätkatakse, et integreerida süsteeme veelgi ja võimaldada paremat tegevusaruannete koostamist. Lisaks laiendati 2005. aastal konsolideerimise ulatust selliselt, et see hõlmab esmakordselt ka erinevaid ühenduse ameteid.

Lõpptulemuseks oli uutele raamatupidamiseeskirjadele vastava bilansi koostamine 31.12.2004 seisuga.

Ülemineku peamine mõju

Esimeseks äramärkimist väärivaks mõjuks on see, et bilansi ja bilansiväliste kirjete andmed, mis on esitatud käesolevas aruandes eelneva (2004) eelarveaasta kohta, erinevad 2004. aasta raamatupidamise aastaaruandes avaldatutest, sest need on koostatud erinevate põhimõtete kohaselt. Ühendused on seega võtnud aluseks 2004. aasta algsed vanade eeskirjade kohaselt koostatud andmed ja neid korrigeerinud, et viia need uute eeskirjadega vastavusse.

Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaldamine tähendab põhimõtteliselt seda, et tulud ja kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses tulu teenimise või kulu kandmise hetkel, mitte aga raha laekumise või väljamaksmise hetkel. Selle muutuse neli suurimat mõju raamatupidamisaruandele olid järgmised:

1. Eelfinantseerimine: Ühenduste bilansis kajastatakse nüüd aktiva kirjet “eelfinantseerimine”, mis väljendab abisaajatele tehtud ettemakseid, mille eesmärgiks on abisaaja varustamine käibevahenditega. Bilansis kajastatud summa vastab summale, mida abisaaja ei ole veel ära kasutanud või mille kohta ta ei ole veel esitanud nõudeid ja aruandeid, milles tuuakse välja saadud raha kasutamise üksikasjad. Eelfinantseerimise kogusumma 31.12.2004 seisuga oli 28 miljardit eurot, mis suurendab bilansimahtu märkimisväärselt (vt II OSA, E jagu, lisad 3.5 ja 3.9).

2. Lühiajalised võlgnevused: Summasid kajastatakse nüüd raamatupidamissüsteemis kuluna ja tasumisele kuuluvana kohe kui eelarvevahendeid käsutav talitus need kantuks ja abikõlblikuks loeb. Uute IT-süsteemide ja eeskirjade kasutuselevõtmise tõttu on ümberarvutatud 31.12.2004 seisuga bilansis kajastatud 9,4 miljardi euro suurune summa, mis on kirjendatud lühiajalise võlgnevusena (vt I OSA, E jagu, lisa 3.18.2).

3. Järgmisse eelarveaastasse üleviimine: Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhielemendiks on tulude ja kulude kajastamine selle perioodi tulude ja kuludena, millega need seonduvad. Seepärast viisid Euroopa ühendused läbi laiaulatusliku töö, et hinnata, millised raamatupidamiskanded tuleb aasta lõpus teha, et tagada tulude ja kulude õige jaotumine kahe eelarveaasta vahel. Sellist liiki kandeid nimetatakse järgmisse eelarveaastasse üleviimiskanneteks ja levinud näide neist on see, et 2004. aasta elektrikulusid tuleb kajastada 2004. aasta aruandes, kuigi arve nende eest esitati alles 2005. aastal ja see ka tasuti alles 2005. aastal. Kõnealuste summade lisamine aruandesse tähendab 64,2 miljardi euro suuruses summas kumuleerunud kulude lisandumist 31.12.2004 seisuga (vt I OSA, E jagu, lisa 3.18.4).

4. Liikmesriikidelt saadaolevad pensionid: Uute raamatupidamiseeskirjade rakendamise raames otsustas komisjoni peaarvepidaja raamatupidamisstandardite nõuandva eksperdirühmaga peetud arutelude ja nimetatud eksperdirühma nõuannete põhjal, et pensionide rahastamiseks antud liikmesriikide garantii ei vasta kriteeriumidele, mille alusel seda oleks võimalik bilansis nõudena kajastada. Nimetatud aktiva kirje kaotamine 31.12.2004 seisuga koostatud bilansist on vähendanud koguvarasid 26 miljardi euro võrra (vt I OSA, E jagu, lisa 3.12).

Täielik selgitus muutuste mõju kohta on esitatud I OSA jaos E2.

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Uute eeskirjade kohaselt peavad ühendused hindama ja oma raamatupidamisaruandes kajastama üldeelarvest rahastatavaid kulusid, mida ei ole eelarveaasta lõpu seisuga veel deklareeritud. Seetõttu kajastatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtete kohaselt aastal N väga paljusid kulusid, mis tegelikult võidakse tasuda alles aasta N+1 eelarvest aastal N+1. Sellele vaatamata nõuavad ühendused liikmesriikidelt vahendeid sisse alles siis, kui ühendustel on vaja raha võlgnetava summa tasumiseks, et võimaldada liikmesriikidele nende rahanduse haldamisel võimalikult suurt paindlikkust. Selliste kulude kaasamine raamatupidamisarvestuses ühenduse kohustuste hulka, ühendatuna asjaoluga, et nende rahastamiseks vajalikke asjaomaseid summasid kajastatakse alles tulevastes eelarveaastates, annab tulemuseks selle, et eelarveaasta lõpu seisuga ületavad kohustused märkimisväärselt varasid.

Et selgitada seda olukorda aruande lugejale kõige arusaadavamal viisil, võeti vastu vertikaalne bilanss, milles on kõigepealt näidatud ühenduste varad ja seejärel kohustused. Erinevus tuleneb põhiliselt liikmesriikidelt sissenõutavatest summadest. Negatiivse netovara olemasolu lihtsalt peegeldab kassa- ja tekkepõhise raamatupidamise vahelist erinevust üksuse puhul, mida rahastatakse vastavalt tema rahavoogude vajadustele. Selles ei võeta arvesse liikmesriikide kohustust anda tulevikus vajalikud vahendid kantud kulude tasumiseks, kui saabub nende tähtaeg. Meeles tuleks pidada seda, et ühendused saavad makseid teha vaid siis, kui need on eelarves ette nähtud, ja et kõik eelarve kulud on kaetud liikmesriikidelt saadavate eelarveliste tuludega (vt I OSA, E jagu, lisa 3.20).

Uus struktuur

Kuigi eelarve raamatupidamisarvestuse aruannete koostamist tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele üleminek ei mõjutanud, sisaldab uus raamatupidamisaruanne varasemast palju rohkem teavet. Kõige märkimisväärsem on see, et ümberstruktureeritud bilansile ja bilansiväliste kirjete aruandele on lisatud tulude ja kulude aruanne, rahavoogude aruanne ja netovara muutuste aruanne.

PEAMISED ASJAOLUD, MILLELE 2005. EELARVEAASTA RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDES TULEKS TÄHELEPANU PÖÖRATA

— Eelarve ülejääk on veelgi vähenenud 2,7 miljardilt eurolt 2,4 miljardile eurole.

— Eelarveaasta tulem (kahjum) oli 7,8 miljardit eurot.

— Aktiva kogumaht suurenes 53,6 miljardilt eurolt 2004. aastal 58,7 miljardi euroni 2005. aastal ja passiva kogumaht 105,2 miljardilt eurolt 2004. aastal 120,9 miljardi euroni 2005. aastal.

I OSA

EUROOPA ÜHENDUSTE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISARUANNE JA SELLE LISAD

SISUKORD

A. Bilanss

B. Tulude ja kulude aruanne (sh segmendiaruandlus)

C. Rahavoogude aruanne

D. Netovara muutuste aruanne

E. Raamatupidamisaruande lisad

1. Arvestuspõhimõtted

2. Tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele ülemineku mõju

3. Bilansi lisad

4. Tulude ja kulude aruande lisad

5. Rahavoogude aruande lisad

6. Bilansiväliste kirjete aruanne ja selle lisad

7. Finantsriskide juhtimine

8. Seotud osapooli käsitlevate andmete avaldamine

9. Bilansipäevajärgsed sündmused

10. Konsolideeritud üksused

11. Konsolideerimata üksused

A. BILANSS

eurodes Lisa 31.12.2005 31.12.2004 ümberarvutatud I. PÕHIVARA 31 415 180 633,30 30 142 730 492,69 Immateriaalne põhivara 3.1 26 676 624,50 17 137 089,53 Materiaalne põhivara 3.2 4 141 220 250,32 4 084 425 922,70 Investeeringud 3.3 1 874 420 306,00 2 150 177 300,19 Laenud 3.4 2 397 326 503,16 2 298 277 591,00 Pikaajaline eelfinantseerimine 3.5 22 731 731 325,85 21 284 928 692,20 Pikaajalised nõuded 3.6 243 805 623,47 307 783 897,07 II. KÄIBEVARA 27 291 395 093,09 23 450 507 504,46 Varud 3.7 126 470 335,92 63 255 048,68 Lühiajalised investeeringud 3.8 1 439 652 311,41 1 442 821 890,84 Lühiajaline eelfinantseerimine 3.9 6 633 481 985,52 6 727 929 511,29 Lühiajalised nõuded 3.10 7 237 854 523,32 7 139 062 014,64 Raha ja raha ekvivalendid 3.11 11 853 935 936,92 8 077 439 039,01 Aktiva kokku 58 706 575 726,39 53 593 237 997,15 III. PIKAAJALISED KOHUSTUSED 38 025 870 323,61 30 556 735 482,10 Töötajate hüvitised 3.12 33 155 884 938,00 26 012 130 886,00 Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid 3.13 1 096 842 934,71 1 013 020 111,03 Finantskohustused 3.14 1 920 492 514,34 1 688 032 288,29 Muud pikaajalised kohustused 3.15 1 852 649 936,56 1 843 552 196,78 IV. LÜHIAJALISED KOHUSTUSED 82 825 446 775,06 74 633 599 508,87 Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid 3.16 275 440 997,63 240 240 253,60 Finantskohustused 3.17 22 018 193,71 152 154 480,63 Kreditoorne võlgnevus 3.18 82 527 987 583,72 74 241 204 774,64 Passiva kokku 120 851 317 098,67 105 190 334 990,97 NETOVARA (62 144 741 372,28) (51 597 096 993,82) Reservid 3.19 2 808 609 579,99 2 567 532 141,28 Liikmesriikidelt sissenõutavad summad: 3.20 (64 953 350 952,27) (54 164 629 135,10) Töötajate pensionid (pikaajaline) (2) (33 155 884 938,00) (26 012 130 886,00) Muud summad (3) (31 797 466 014,27) (28 152 498 249,10) V. NETOVARA (4) (62 144 741 372,28) (51 597 096 993,82)

B. TULUDE JA KULUDE ARUANNE (sh segmendiaruandlus)

eurodes Lisa 2005 PÕHITEGEVUSTULU 4.1 107 890 098 965,56 Tulu omavahenditest ja osamaksudest: 103 964 129 385,85 Rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid 70 861 050 698,58 Käibemaksupõhised omavahendid 16 018 121 497,86 Traditsioonilised omavahendid 14 264 712 942,61 Eelarve korrigeerimine 2 606 103 308,82 Kolmandate riikide (sh EFTA riigid) osamaksud 214 140 937,98 Põhitegevustulu: 3 925 969 579,71 Trahvid 719 616 062,54 Kulude sissenõudmine 1 385 693 507,89 Tulu haldustegevusest 895 083 199,67 Muu põhitegevustulu 925 576 809,61 PÕHItegevuskulud 107 597 505 955,88 Halduskulud: 4.2 6 127 531 024,91 Personalikulud 3 612 990 701,52 Põhivaraga seotud kulud 320 308 630,81 Muud halduskulud 2 194 231 692,58 Põhitegevuskulud: 4.3 101 469 974 930,97 Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine 11 281 191 742,49 Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine 350 673 116,96 Detsentraliseeritud eelarve täitmine 1 732 823 172,49 Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega 86 925 465 101,27 Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega 248 168 777,58 Muud põhitegevuskulud 4.4 931 653 020,18 PÕHITEGEVUSE ÜLEJÄÄK 292 593 009,68 Tulu finantstehingutest 4.5 399 088 528,72 Finantstehingute kulud 4.6 (368 650 139,19) Pensionikohustuse suurenemine 3.12 (8 044 529 533,33) (PUUDUJÄÄK) MUUST KUI PÕHITEGEVUSEST (8 014 091 143,80) OSA SIDUS- JA ÜHISETTEVÕTETE NETOKAHJUMIS (PUUDUJÄÄK) 4.7 (90 966 231,35) (PUUDUJÄÄK) TAVAPÄRASEST TEGEVUSEST (7 812 464 365,47) EELARVEAASTA TULEM (7 812 464 365,47)

SEGMENDIARUANDLUS

Käesolevas aruandes on esitatud põhitegevustulu ja –kulu jaotumine poliitikavaldkondade lõikes, võttes aluseks komisjonisisese tegevuspõhise eelarvestruktuuri. Poliitikavaldkonnad võib rühmitada kolme suurema rubriigi alla — tegevus Euroopa Liidus, tegevus väljaspool Euroopa Liitu ning teenused ja muud.

“Tegevus Euroopa Liidus” on neist rubriikidest mahukaim, hõlmates paljusid Euroopa Liidu siseseid poliitikavaldkondi. “Tegevus väljaspool Euroopa Liitu” käsitleb väljaspool ELi hallatavaid poliitikavaldkondi, näiteks kaubandust ja abi. “Teenused ja muud” on sise- ja horisontaalne tegevus, mis on vajalik ühenduste institutsioonide ja asutuste toimimiseks.

Konsolideeritud ametid on integreeritud samasse poliitikavaldkonda kui komisjoni tegevus, millest nad saavad põhilise osa oma ühenduste toetusest. Muud institutsioonid peale komisjoni on rühmitatud konkreetse poliitikavaldkonna alla. Erinevate poliitikavaldkondade all on esitatud brutonäitajad enne konsolideerimisest tulenevaid elimineerimise ning konsolideerimisest tulenevad elimineerimised on tehtud korraga ühes veerus.

Tähele tuleks panna, et omavahendeid ja osamaksusid ei ole erinevate tegevusliikide vahel ära jaotatud, sest neid arvutavad, koguvad ja haldavad kesksed komisjoni talitused. Need andmed on siin esitatud selleks, et netotulemust oleks võimalik tulude ja kulude aruandega võrrelda.

SEGMENDIARUANDLUS — KOKKUVÕTE

eurodes Tegevus ELis Tegevus väljaspool ELi Teenused ja muud Likvideeritav ESTÜ Teised institutsioonid Konsolideerimisest tulenevad elimineerimised KOKKU Põhitegevustulu: Trahvid 719 616 062,54 719 616 062,54 Kulude sissenõudmine 1 353 084 760,41 36 722 410,81 1 290 942,71 (5 404 606,04) 1 385 693 507,89 Tulu haldustegevusest 89 082 518,18 62 742 860,77 597 208 561,21 (53 875 000,00) 261 789 487,91 (61 865 228,40) 895 083 199,67 Muu põhitegevustulu 688 188 532,20 272 916 001,90 460 493 351,82 305 161,77 (496 326 238,08) 925 576 809,61 PÕHITEGEVUSTULU KOKKU 2 849 971 873,33 372 381 273,48 1 058 992 855,74 (53 875 000,00) 262 094 649,68 (563 596 072,52) 3 925 969 579,71 Halduskulud: 1 809 140 421,50 890 182 701,55 1 382 452 884,00 5 648,00 2 120 615 781,21 (74 866 411,35) 6 127 531 024,91 Personalikulud 1 344 955 579,32 620 812 260,57 617 749 601,28 1 036 675 272,43 (7 202 012,08) 3 612 990 701,52 Põhivaraga seotud kulud 59 471 934,18 52 618 748,62 98 316 368,04 5 648,00 109 895 931,97 320 308 630,81 Muud halduskulud 404 712 908,00 216 751 692,36 666 386 914,68 974 044 576,81 (67 664 399,27) 2 194 231 692,58 Põhitegevuskulud: 94 580 031 861,20 5 613 725 860,31 1 764 946 870,63 (488 729 661,17) 101 469 974 930,97 Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine 6 548 039 671,23 3 479 353 565,16 1 493 894 876,89 (240 096 370,79) 11 281 191 742,49 Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine 293 199 308,89 298 361 244,31 1 886 514,00 (242 773 950,24) 350 673 116,96 Detsentraliseeritud eelarve täitmine 378 103 058,75 1 354 720 113,74 1 732 823 172,49 Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega 86 925 465 101,27 86 925 465 101,27 Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega 21 703 755,76 226 465 021,82 248 168 777,58 Muud põhitegevuskulud 413 520 965,30 254 825 915,28 269 165 479,74 (5 859 340,14) 931 653 020,18 Põhitegevuskulud KOKKU 96 389 172 282,70 6 503 908 561,86 3 147 399 754,63 5 648,00 2 120 615 781,21 (563 596 072,52) 107 597 505 955,88 NETO PÕHITEGEVUSKULUD (93 539 200 409,37) (6 131 527 288,38) (2 088 406 898,89) (53 880 648,00) (1 858 521 131,53) - (103 671 536 376,17) Tulu omavahenditest ja osamaksudest 103 964 129 385,85 Põhitegevuse ülejääk 292 593 009,68 Finantstulu (neto) 30 438 389,53 Pensionikohustuse suurenemine (8 044 529 533,33) Osa sidus- ja ühisettevõtete kasumis/kahjumis (90 966 231,35) Eelarveaasta tulem (7 812 464 365,47)





SEGMENDIARUANDLUS — TEGEVUS ELis

eurodes Majandus- ja rahandusasjad Ettevõtlus ja tööstus Konkurents Tööhõive Põllumajandus Transport ja energeetika Keskkond Teadusuuringud Infoühiskond Põhitegevustulu: Trahvid 0,00 0,00 699 616 062,54 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Kulude sissenõudmine 268 064,24 1 411 811,20 0,00 69 163 331,89 1 095 501 773,52 2 827 282,13 204 297,96 (1 503 012,75) 3 613 410,74 Tulu haldustegevusest 0,00 3 137 099,27 0,00 373 252,58 0,00 318 726,24 30 420,36 53 874 389,18 0,00 Muu põhitegevustulu 943 047,15 106 245 197,98 6 125 594,59 34 792 023,86 21 463 750,70 48 081 050,89 37 864 063,91 214 975 609,38 7 744 634,28 PÕHITEGEVUSTULU KOKKU 1 211 111,39 110 794 108,45 705 741 657,13 104 328 608,33 1 116 965 524,22 51 227 059,26 38 098 782,23 267 346 985,81 11 358 045,02 Halduskulud: 46 199 829,19 153 298 881,17 64 600 631,78 92 340 382,46 104 677 605,13 126 763 660,30 85 759 340,45 192 972 695,88 111 446 861,32 Personalikulud 40 170 815,78 112 782 404,99 60 914 198,97 73 291 049,30 93 011 388,22 105 529 494,62 63 297 071,72 144 070 879,70 85 744 021,81 Põhivaraga seotud kulud 0,00 5 333 212,01 0,00 562 643,68 0,00 492 141,91 620 795,93 0,00 31 272,69 Muud halduskulud 6 029 013,41 35 183 264,17 3 686 432,81 18 486 689,48 11 666 216,91 20 742 023,77 21 841 472,80 48 901 816,18 25 671 566,82 Põhitegevuskulud: 59 307 959,45 195 709 789,69 452 045,97 10 986 548 855,98 54 319 611 969,20 1 079 402 884,03 226 522 697,46 2 573 004 377,31 848 420 984,23 Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine 59 307 959,45 153 040 733,18 452 045,97 179 672 789,83 36 689 337,94 1 023 432 786,76 193 960 751,76 2 572 954 268,52 847 440 934,53 Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine 0,00 0,00 0,00 1 525 090,20 0,00 5 677 018,73 16 882 600,85 0,00 0,00 Detsentraliseeritud eelarve täitmine 0,00 0,00 0,00 0,00 226 312 553,13 4 751 688,31 0,00 0,00 0,00 Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega 0,00 0,00 0,00 10 788 124 831,35 54 040 432 329,95 0,00 0,00 0,00 0,00 Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21 703 755,76 0,00 0,00 0,00 Muud põhitegevuskulud 0,00 42 669 056,51 0,00 17 226 144,60 16 177 748,18 23 837 634,47 15 679 344,85 50 108,79 980 049,70 PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU 105 507 788,64 349 008 670,86 65 052 677,75 11 078 889 238,44 54 424 289 574,33 1 206 166 544,33 312 282 037,91 2 765 977 073,19 959 867 845,55 NETO PÕHITEGEVUSKULUD (104 296 677,25) (238 214 562,41) 640 688 979,38 (10 974 560 630,11) (53 307 324 050,11) (1 154 939 485,07) (274 183 255,68) (2 498 630 087,38) (948 509 800,53) Teadusuuringute Ühiskeskus Kalandus Siseturg Regionaalpoliitika Maksundus ja tolliliit Haridus ja kultuur Tervishoid ja tarbijakaitse Õigus, vabadus ja turvalisus Tegevus ELis kokku Põhitegevustulu: Trahvid 0,00 20 000 000,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 719 616 062,54 Kulude sissenõudmine 197 689,90 (577 716,70) 0,00 123 765 779,64 214 784,18 57 757 136,14 99 895,16 140 233,16 1 353 084 760,41 Tulu haldustegevusest 26 916 536,65 0,00 0,00 0,00 3 706 530,65 674 748,67 0,00 50 814,58 89 082 518,18 Muu põhitegevustulu 12 811 935,20 776,79 7 153,49 2 432,19 461 868,81 131 777 307,45 34 783 584,53 30 108 501,00 688 188 532,20 PÕHITEGEVUSTULU KOKKU 39 926 161,75 19 423 060,09 7 153,49 123 768 211,83 4 383 183,64 190 209 192,26 34 883 479,69 30 299 548,74 2 849 971 873,33 Halduskulud: 324 372 209,78 32 051 379,81 44 690 462,16 57 972 095,34 47 405 108,82 156 840 485,76 115 039 261,94 52 709 530,21 1 809 140 421,50 Personalikulud 191 769 343,19 25 946 002,86 41 167 654,18 49 647 357,38 39 143 285,61 89 648 655,85 82 770 631,38 46 051 323,76 1 344 955 579,32 Põhivaraga seotud kulud 44 625 365,19 0,00 4 395,68 0,00 3 445 604,19 1 330 513,59 2 055 405,38 970 583,93 59 471 934,18 Muud halduskulud 87 977 501,40 6 105 376,95 3 518 412,30 8 324 737,96 4 816 219,02 65 861 316,32 30 213 225,18 5 687 622,52 404 712 908,00 Põhitegevuskulud: 60 714 249,27 697 841 194,30 4 552 640,19 21 526 122 538,25 31 530 486,25 1 211 876 717,33 307 247 898,55 451 164 573,74 94 580 031 861,20 Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine (30 348 138,27) 215 276 482,20 4 552 640,19 94 989 892,49 31 530 486,25 791 695 562,00 283 223 089,90 90 168 048,53 6 548 039 671,23 Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine 0,00 0,00 0,00 (601 257,04) 0,00 269 715 856,15 0,00 0,00 293 199 308,89 Detsentraliseeritud eelarve täitmine 0,00 0,00 0,00 147 021 849,64 0,00 16 967,67 0,00 0,00 378 103 058,75 Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega 0,00 470 531 514,01 0,00 21 272 810 053,16 0,00 (543 390,71) 0,00 354 109 763,51 86 925 465 101,27 Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21 703 755,76 Muud põhitegevuskulud 91 062 387,54 12 033 198,09 0,00 11 902 000,00 0,00 150 991 722,22 24 024 808,65 6 886 761,70 413 520 965,30 PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU 385 086 459,05 729 892 574,11 49 243 102,35 21 584 094 633,59 78 935 595,07 1 368 717 203,09 422 287 160,49 503 874 103,95 96 389 172 282,70 NETO PÕHITEGEVUSKULUD (345 160 297,30) (710 469 514,02) (49 235 948,86) (21 460 326 421,76) (74 552 411,43) (1 178 508 010,83) (387 403 680,80) (473 574 555,21) (93 539 200 409,37)





SEGMENDIARUANDLUS — TEGEVUS VÄLJASPOOL ELi

eurodes Välissuhted Kaubandus Arenguabi Laienemine Humanitaarabi Tegevus väljaspool ELi kokku Põhitegevustulu: Kulude sissenõudmine 8 350 389,23 (46 083,70) 19 226 652,13 9 131 176,72 60 276,43 36 722 410,81 Tulu haldustegevusest 60 781 919,99 0,00 (1 666,30) 1 962 607,08 0,00 62 742 860,77 Muu põhitegevustulu 6 204 915,71 12 110,81 1 301 147,76 265 258 510,04 139 317,58 272 916 001,90 PÕHITEGEVUSTULU KOKKU 75 337 224,93 (33 972,89) 20 526 133,59 276 352 293,84 199 594,01 372 381 273,48 Halduskulud: 626 640 536,51 47 074 129,27 131 434 686,78 67 097 824,88 17 935 524,11 890 182 701,55 Personalikulud 410 582 923,68 42 521 599,62 117 424 692,35 37 307 451,22 12 975 593,70 620 812 260,57 Põhivaraga seotud kulud 51 282 367,01 0,00 0,00 1 336 381,61 0,00 52 618 748,62 Muud halduskulud 164 775 245,82 4 552 529,65 14 009 994,43 28 453 992,05 4 959 930,41 216 751 692,36 Põhitegevuskulud: 2 082 953 186,40 10 013 446,62 780 048 497,43 2 205 715 297,71 534 995 432,15 5 613 725 860,31 Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine 1 776 530 787,59 9 450 379,12 652 893 731,15 505 802 026,55 534 676 640,75 3 479 353 565,16 Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine 36 126 501,89 0,00 25 091 165,92 237 143 576,50 0,00 298 361 244,31 Detsentraliseeritud eelarve täitmine 135 528 670,41 0,00 50 981 058,43 1 168 210 384,90 0,00 1 354 720 113,74 Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega 121 491 031,79 563 067,50 53 531 324,69 50 879 597,84 0,00 226 465 021,82 Muud põhitegevuskulud 13 276 194,72 0,00 (2 448 782,76) 243 679 711,92 318 791,40 254 825 915,28 PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU 2 709 593 722,91 57 087 575,89 911 483 184,21 2 272 813 122,59 552 930 956,26 6 503 908 561,86 NETO PÕHITEGEVUSKULUD (2 634 256 497,98) (57 121 548,78) (890 957 050,62) (1 996 460 828,75) (552 731 362,25) (6 131 527 288,38)





SEGMENDIARUANDLUS — TEENUSED JA MUUD

Press ja teabevahetus Pettustevastane Amet Koordineerimine Personal ja haldus Eurostat Eelarve Audit Muud Teenused ja muud kokku Põhitegevustulu: Kulude sissenõudmine 254 215,17 11 015,16 1 863,82 1 059 619,16 (185 770,60) 150 000,00 0,00 0,00 1 290 942,71 Tulu haldustegevusest 95 190,18 3 523 760,83 1 322 227,41 557 920 364,69 352,24 34 346 665,86 0,00 0,00 597 208 561,21 Muu põhitegevustulu 862 671,22 18 764,17 403 925,30 31 078 188,31 868 179,59 10 585 303,45 19,09 416 676 300,69 460 493 351,82 PÕHITEGEVUSTULU KOKKU 1 212 076,57 3 553 540,16 1 728 016,53 590 058 172,16 682 761,23 45 081 969,31 19,09 416 676 300,69 1 058 992 855,74 Halduskulud: 89 419 856,47 40 610 680,45 150 294 222,02 1 011 508 432,30 58 596 845,23 48 657 820,36 7 447 379,66 (24 082 352,49) 1 382 452 884,00 Personalikulud 58 300 245,12 29 732 231,14 129 417 384,41 298 586 990,65 55 477 451,07 39 086 578,59 7 019 015,87 129 704,43 617 749 601,28 Põhivaraga seotud kulud 1 164 191,40 42 659,29 0,00 97 109 517,35 0,00 0,00 0,00 0,00 98 316 368,04 Muud halduskulud 29 955 419,95 10 835 790,02 20 876 837,61 615 811 924,30 3 119 394,16 9 571 241,77 428 363,79 (24 212 056,92) 666 386 914,68 Põhitegevuskulud: 59 553 544,34 5 863 831,35 551 345,73 51 155 987,10 70 448 743,57 1 352 046 593,25 15 995,00 225 310 830,29 1 764 946 870,63 Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine 57 845 829,45 5 863 831,35 0,00 49 824 082,51 68 507 973,48 1 313 199 252,25 0,00 (1 346 092,15) 1 493 894 876,89 Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine 1 630 514,00 0,00 0,00 256 000,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1 886 514,00 Muud põhitegevuskulud 77 200,89 0,00 551 345,73 1 075 904,59 1 940 770,09 38 847 341,00 15 995,00 226 656 922,44 269 165 479,74 PÕHITEGEVUSKULUD KOKKU 148 973 400,81 46 474 511,80 150 845 567,75 1 062 664 419,40 129 045 588,80 1 400 704 413,61 7 463 374,66 201 228 477,80 3 147 399 754,63 NETO PÕHITEGEVUSKULUD (147 761 324,24) (42 920 971,64) (149 117 551,22) (472 606 247,24) (128 362 827,57) (1 355 622 444,30) (7 463 355,57) 215 447 822,89 (2 088 406 898,89)

C. RAHAVOOGUDE ARUANNE

eurodes Lisa 2005 RAHAVOOD TAVAPÄRASEST TEGEVUSEST Tavapärase tegevuse puudujääk: (7 812 464 365,47) Rahavood põhitegevusest: 5.2 Amortiseerumine (finantsvara) 6 842 720,30 Amortisatsioon (materiaalne põhivara) 277 733 537,93 Investeeringute väärtuse langus (11 983 099,95) Investeeringute (suurenemine)/vähenemine (62 602 039,59) Antud laenude (suurenemine)/vähenemine (99 048 912,16) Pikaajalise eelfinantseerimise (suurenemine)/vähenemine (1 446 802 633,65) Pikaajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine 63 978 273,60 Varude (suurenemine)/vähenemine (63 215 287,24) Lühiajalise eelfinantseerimise (suurenemine)/vähenemine 94 447 525,77 Lühiajaliste nõuete (suurenemine)/vähenemine (98 792 508,68) Riskide ja kulude katteks eraldatud pikaajaliste vahendite suurenemine/(vähenemine) 83 822 823,68 Pikaajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) 232 460 226,05 Muude pikaajaliste kohustuste suurenemine/(vähenemine) 9 097 739,78 Riskide ja kulude katteks eraldatud lühiajaliste vahendite suurenemine/(vähenemine) 35 200 744,03 Lühiajaliste finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) (130 136 286,92) Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine) 8 286 782 809,08 2005. aastal mitterahalise tuluna kirjendatud 2004. aasta eelarve ülejääk (2 736 707 563,42) Muud mitterahalised liikumised 1 527 550,43 Rahavood investeerimistegevusest: 5.3 Materiaalse ja immateriaalse põhivara (suurenemine)/vähenemine (350 910 120,82) Investeeringute (suurenemine)/vähenemine 76 469 510,70 Sularahainvesteeringute (suurenemine)/vähenemine 3 169 579,43 Pikaajaliste töötaja hüvitiste: 3.12 7 143 754 052,00 NETORAHAVOOD TAVAPÄRASEST TEGEVUSEST 3 502 624 274,88 RAHA JA RAHA EKVIVALENTIDE NETO SUURENEMINE/ (VÄHENEMINE) 3 502 624 274,88 RAHA JA RAHA EKVIVALENDID EELARVEAASTA ALGUSE SEISUGA (5) 3.11 8 667 335 685,27 RAHA JA RAHA EKVIVALENDID EELARVEAASTA LÕPU SEISUGA (5) 3.11 12 169 959 960,15

D. NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

eurodes Reservid Kumuleerunud ülejääk/ (puudujääk) Eelarveaasta tulem Kokku Õiglase väärtuse reserv Muud reservid SALDO 31. DETSEMBRI 2004. AASTA SEISUGA (6) 0,00 1 055 268 223,85 9 258 037 564,68 4 194 018 305,10 14 507 324 093,63 Muutused arvestuspõhimõtetes (7) 88 457 197,90 1 423 806 719,53 (67 616 685 004,88) 0,00 (66 104 421 087,45) SALDO 31. DETSEMBRI 2004. AASTA SEISUGA (ümberarvutatud) 88 457 197,90 2 479 074 943,38 (58 358 647 440,20) 4 194 018 305,10 (51 597 096 993,82) Muutused tagatisfondi reservis 145 081 942,86 (145 081 942,86) 0,00 Õiglase väärtuse muutused (7 094 661,12) (7 094 661,12) Muud (450 782,03) 9 072 993,58 8 622 211,55 2004. eelarveaasta eraldatud tulem 103 540 939,00 1 353 769 802,68 (1 457 310 741,68) 0,00 Liikmesriikidele tagasimakstud 2004. aasta eelarve ülejääk (2 736 707 563,42) (2 736 707 563,42) Eelarveaasta tulem (7 812 464 365,47) (7 812 464 365,47) SALDO 31. DETSEMBRI 2005. AASTA SEISUGA 81 362 536,78 2 727 247 043,21 (57 140 886 586,80) (7 812 464 365,47) (62 144 741 372,28)

E. RAAMATUPIDAMISARUANDE LISAD

1. Arvestuspõhimõtted

2. Tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele ülemineku mõju

3. Bilansi lisad

4. Tulude ja kulude aruande lisad

5. Rahavoogude aruande lisad

6. Bilansiväliste kirjete aruanne ja selle lisad

7. Finantsriskide juhtimine

8. Seotud osapooli käsitlevate andmete avaldamine

9. Bilansipäevajärgsed sündmused

10. Konsolideeritud üksused

11. Konsolideerimata üksused

1. ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1 ÕIGUSAKTID JA FINANTSMÄÄRUS

Raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1, parandusega ELTs L 25, 30.1.2003, lk 43), ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

Finantsmääruse artiklis 133 on öeldud, et komisjoni peaarvepidaja võtab vastu raamatupidamiskorra, mida kohaldatakse kõikides institutsioonides ja asutustes. Sellele tuginedes võttis ta 28. detsembril 2004. aastal vastu ühenduste uued raamatupidamiseeskirjad. Need uued tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtted juhinduvad rahvusvahelistest avaliku sektori raamatupidamise standarditest (IPSAS) või nende puudumisel rahvusvahelistest finantsaruandlusstandarditest (IFRS), mida annavad välja vastavalt rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamise standardite nõukogu (IPSASB) ja rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB). Komisjoni peaarvepidaja kiitis need eeskirjad heaks, olles eelnevalt tutvunud raamatupidamisstandardite nõuandva eksperdirühma arvamusega, kes pakkus sõltumatut erialast nõu.

Komisjoni peaarvepidaja heakskiidetud hindamis- ja raamatupidamiseeskirju kohaldatakse kõigis praegu konsolideeritud Euroopa Liidu institutsioonides ja asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja raamatupidamisaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada raamatupidamisaruannete koostamise ja konsolideerimise protsessi.

Komisjoni peaarvepidaja peab esitama esialgse konsolideeritud raamatupidamisaruande kontrollikojale auditeerimiseks järgneva aasta 31. märtsiks. Komisjon peab 31. juuliks vastu võtma lõpliku konsolideeritud raamatupidamisaruande, mis seejärel avaldatakse 31. oktoobriks Euroopa Liidu Teatajas koos kontrollikoja kinnitava avaldusega.

Nii esialgne kui ka lõplik 2005. aasta raamatupidamise aastaaruanne on struktureeritud järgmiselt: I köites on esitatud konsolideeritud raamatupidamisaruanne ja II köites komisjoni raamatupidamisaruanne.

1.2 RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamisaruannete eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Avaliku sektori üksuste puhul, nagu seda on Euroopa ühendused, on eesmärk konkreetsemalt anda teavet, millest on abi otsuste tegemisel, ja näidata, et üksus kasutab talle usaldatud vahendeid vastutustundlikult.

Tõese ja erapooletu ülevaate andmiseks peavad raamatupidamisaruanded mitte ainult andma institutsioonide ja ametite tegevuse iseloomu ja ulatust kirjeldavat asjakohast teavet, selgitama, kuidas neid rahastatakse, ja andma igakülgset teavet nende tegevuse kohta, vaid ühtlasi tegema seda kõike selgel ja arusaadaval viisil, mis võimaldab eelarveaastaid omavahel võrrelda. Käesoleva dokumendi koostamisel on silmas peetud just neid eesmärke.

Euroopa institutsioonide ja ametite raamatupidamissüsteem koosneb üldisest raamatupidamisarvestusest ja eelarve raamatupidamisarvestusest. Raamatupidamisarvestus toimub eurodes ja kalendriaasta põhjal. Eelarve raamatupidamisarvestus annab üksikasjaliku pildi eelarve täitmisest ja põhineb modifitseeritud kassapõhise raamatupidamisarvestuse põhimõttel (8). Üldine raamatupidamisarvestus võimaldab raamatupidamisaruannete koostamist, sest selles on kajastatud kõik eelarveaasta kulud ja tulud ning selle eesmärk on finantsseisundi kajastamine 31. detsembri seisuga bilansi vormis.

Finantsmääruse artiklis 124 on sätestatud raamatupidamisaruannete koostamisel kohaldatavad raamatupidamispõhimõtted:

— tegevuse jätkuvuse põhimõte;

— konservatiivsuse põhimõte;

— raamatupidamismeetodite järjepidevuse põhimõte;

— teabe võrreldavuse põhimõte;

— olulisuse põhimõte;

— brutopõhimõte;

— sisu ülimuslikkuse põhimõte;

— tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõte.

Arvestades, et 2005. eelarveaasta raamatupidamisaruanne on koostatud 2004. aasta aruandest erinevatel alustel, st täielikult tekkepõhiselt vastavalt ühenduste raamatupidamiseeskirjale, korrigeeriti algset 31. detsembri 2004. aasta seisuga koostatud bilanssi, et saada 31. detsembri 2004. aasta seisuga tekkepõhine algbilanss (näiteks lisati eelfinantseeringute summad). Nimetatud korrigeerimisi on üksikasjalikumalt selgitatud lisas E2.

1.3 KONSOLIDEERIMINE

Euroopa ühenduste konsolideerimine hõlmab 26 kontrollitavat üksust, ühte sidusettevõtet ja ühte ühisettevõtet. Konsolideeritud üksuste täielik loetelu on esitatud lisas E10. Võrreldes 2004. aastaga on konsolideerimise ulatust laiendatud 16 kontrollitava üksuse võrra, et järgida Euroopa ühenduste ajakohastatud raamatupidamiseeskirju.

Kontrollitavad üksused

Kontrollitavad üksused on kõik üksused, mille finants- ja tegevusstrateegiat on Euroopa ühendustel õigus juhtida, et saada kasu kõnealuste üksuste tegevusest. Nimetatud õigus peab olema käesoleval hetkel rakendatav. Kõige tavalisem kontrolli näitaja — häälteenamus — ei ole Euroopa ühenduste puhul enamikul juhtudel kohaldatav, sest kapitalistlikud suhted üksuste vahel üldjuhul puuduvad.

Konsolideeritavad Euroopa Liidu institutsioonid on loodud asutamislepingutega. Institutsioonid on Euroopa ühenduste organisatsioonilise ülesehituse aluseks ja annavad oma vaieldamatu panuse Euroopa ühenduste eesmärkide saavutamisel. Seetõttu võib neid lugeda Euroopa ühenduste ainukontrolli alla kuuluvaks.

Sama lähenemise kohaselt loetakse kõiki teisese õigusakti alusel loodud ühenduste ameteid Euroopa ühenduste ainukontrolli alla kuuluvateks ning seega konsolideeritakse nüüd esmakordselt ka need. Lisaks sellele loetakse kontrollitavaks üksuseks ka likvideeritavat Euroopa Söe- ja Teraseühendust (ESTÜ). Samal ajal ei ole 2005. aasta raamatupidamisaruandes konsolideeritud Siseturu Ühtlustamise Ametit (Alicante) ja Ühenduse Sordiametit (Angers), mis ei saa ühenduste üldeelarvest toetusi.

Kontrollitavad üksused on konsolideeritud täieliku konsolideerimise meetodi kohaselt. Kõik Euroopa ühenduste kontrollitavate üksuste vahelised tehingud ja saldod on elimineeritud. Üksustevaheliste tehingutega seotud realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ja seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted on kõik üksused, mille üle Euroopa ühendustel on oluline mõju, kuid mida nad ei kontrolli; üldjuhul kaasneb sellega osalus, mis annab 20 % kuni 50 %-lise hääleõiguse. Sidusettevõtetesse tehtud investeeringute üle peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses.

Euroopa ühenduste osa sidusettevõtete omandamisjärgses kasumis või kahjumis kajastatakse tulude ja kulude aruandes ning nende osa reservides toimunud omandamisjärgsetes liikumistes kajastatakse reservides. Kumulatiivseid omandamisjärgseid liikumisi korrigeeritakse investeeringu bilansilise maksumusega. Sidusettevõttelt saadud jaotatud kasum vähendab investeeringu bilansilist maksumust.

Euroopa ühenduste ja nende sidusettevõtte vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Sidusettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida Euroopa ühendused kasutavad sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul. Praktilistel kaalutlustel kapitaliosaluse meetodi kohaldamisel kasutatud sidusettevõtete raamatupidamisaruannetesse korrigeerimisi ei tehtud.

Juhtudel, mil Euroopa ühendustele kuulub vähemalt 20 % riskikapitalifondist, ei sea ühendused eesmärgiks avaldada olulist mõju. Selliseid fonde käsitletakse seetõttu likviidsete varadena ja kapitaliosaluse meetodit ei kohaldata.

Ühisettevõtted

Ühisettevõte on leping, mille alusel Euroopa ühendused ning üks või enam poolt (“ühisettevõtjad”) kohustuvad läbi viima majandustegevust, mille üle teostatakse ühiskontrolli. Ühiskontroll on lepingus kokkulepitu kohaselt jaotatud kontroll majandustegevuse üle. Ühiskontrolli alla kuuluvate üksuste osaluste üle peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja algselt kajastatakse neid soetusmaksumuses.

Euroopa ühenduste osa ühisettevõtete kasumis või kahjumis kajastatakse tulude ja kulude aruandes ning nende osa reservides toimunud liikumistes kajastatakse reservides. Kumulatiivseid liikumisi korrigeeritakse osaluse bilansilise maksumusega.

Euroopa ühenduste ja ühiskontrolli aluse üksuse vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Ühisettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida Euroopa ühendused kasutavad sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul. Praktilistel kaalutlustel kapitaliosaluse meetodi kohaldamisel kasutatud ühisettevõtete raamatupidamisaruannetesse korrigeerimisi ei tehtud.

Konsolideerimata üksused

Euroopa ühenduste raamatupidamisaruandes ei ole konsolideeritud vahendeid, mida ühendused haldavad Euroopa ühenduste personali ravikindlustusskeemi ja Euroopa Arengufondi nimel. 31. detsembri 2005. aasta seisuga oli nende koguvara väärtuseks vastavalt 260 miljonit eurot ja 3,5 miljardit eurot (vt lisa E 11).

1.4 VALUUTA JA ÜMBERARVESTAMISE ALUSED

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Konsolideeritud raamatupidamisaruanne on esitatud eurodes, mis on Euroopa ühenduste arveldus- ja aruandlusvaluuta.

Tehingud ja saldod

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Kasum või kahjum vahetuskursi muutustest, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste vahetuskursside ümberarvestamisest aasta lõpus, kajastatakse tulude ja kulude aruandes.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril 2005. aastal kehtinud vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskurss 31. detsembril 2005 CYP 0,5735 LTL 29,0000 CZK 7,4605 MTL 15,6466 DKK 0,6853 PLN 252,8700 EEK 0,6962 SKK 3,4528 GBP 0,4293 SIT 3,8600 HUF 37,8800 SEK 239,5000 LVL 9,3885 USD 1,1797

Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse järgmiste rubriikide korral:

— materiaalne ja immateriaalne vara, mille väärtus eurodes säilib selle soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursi juures;

— Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastu raames makstud eelfinantseeringud, mis arvestatakse ümber nende maksmise kuule järgneva kuu 10. kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Välisvaluutas nomineeritud ja likviidseks loetavate rahaliste väärtpaberite õiglase väärtuse muutused liigitatakse ümberarvestamise erinevusteks, mis tulenevad väärtpaberi amortiseeritud väärtuse muutustest, ja väärtpaberi bilansilise maksumuse muudeks muutusteks. Ümberarvestamise erinevusi kajastatakse tulude ja kulude aruandes ning bilansilise maksumuse muid muutusi õiglase väärtuse reservis. Õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande hoitavate mitterahaliste finantsvarade ja -kohustuste ümberarvestamise erinevusi kajastatakse tulude ja kulude aruandes. Likviidseks loetavate mitterahaliste finantsvarade ja -kohustuste ümberarvestamise erinevused on esitatud õiglase väärtuse reservis.

1.5 BILANSS

1.5.1 Immateriaalne põhivara

Omandatud arvutitarkvara litsentsid on kapitaliseeritud kulude alusel, mis on kantud asjaomase tarkvara soetamiseks ja kasutusse võtmiseks. Neid kulusid amortiseeritakse eeldatava kasuliku kasutusea alusel (4 aastat). Asutusesiseselt loodud immateriaalset põhivara kajastatakse praegu kuluna tulude ja kulude aruandes.

Arvutitarkvara programmide arenduse ja hooldusega seotud kulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel.

1.5.2 Materiaalne põhivara

Kinnisvara ja seadmed

Kogu kinnisvara ja seadmed on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud amortisatsioon (v.a maa, kunstiteoste ja ehitamisel olevate varade puhul) ja väärtuse langus. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on asjaomase vara soetamisega otseselt seotud.

Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas arvatud vara bilansilise maksumuse hulka või kajastatud eraldi varana — viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu läheb Euroopa ühendustele ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Igasugused muud parandus- ja hooldustööd kajastatakse kuluna tulude ja kulude aruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti.

Maad, kunstiteoseid ja ehitamisel olevaid varasid ei amortiseerita. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus jaotatakse jääkmaksumusteks nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

Amortisatsiooninormid Vara liik Lineaarne amortisatsiooninorm Immateriaalne vara 25 % Hooned 4 % Masinad ja seadmed 10 % — 25 % Mööbel 10 % — 25 % Inventar ja sisseseade 10 % — 33 % Sõidukid 25 % Arvutiriistvara 25 % Muu põhivara 10 % — 33 %

Varade jääkmaksumus ja kasulik kasutusuga vaadatakse läbi ja vajadusel korrigeeritakse igal bilansipäeval. Kui vara bilansiline maksumus ületab hinnangulise kaetava väärtuse, hinnatakse vara bilansiline maksumus kohe alla kuni tema kaetava väärtuseni.

Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu võrdlemisel bilansilise maksumusega ning seda kajastatakse tulude ja kulude aruandes.

Rendimaksed

Materiaalse vara rendimaksed, mille puhul Euroopa ühendused kannavad põhimõtteliselt kõiki omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid, liigitatakse kapitalirendi makseteks. Kapitalirendi maksed kapitaliseeritakse rendi alustamisel väärtuse juures, mis vastab kas renditava vara õiglasele väärtusele või minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtusele, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Iga rendimakse jaotatakse kohustuseks ja finantskuludeks selliselt, et tasumata finantssaldo määr püsiks ühtlane. Rendikohustusi, millest on finantskulud maha arvatud, kajastatakse muude (lühi- ja pikaajaliste) kohustuste all. Finantskulude hulka kuuluvaid intresse kajastatakse kuluna tulude ja kulude aruandes rendiperioodi jooksul, et saada pidev perioodiline intressimäär, mida kohaldatakse igal perioodil kohustuse tasumata saldo suhtes. Kapitalirendi tulemusel soetatud vara amortiseeritakse kas vara kasuliku kasutusea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb neist on lühem.

Rendimaksed, mille puhul oluline osa omandiõigusega kaasnevatest riskidest ja hüvedest jääb rendileandja kanda, liigitatakse kasutusrendiks. Kasutusrendi korras tehtavad maksed kajastatakse kuluna tulude ja kulude aruandes rendiperioodi jooksul lineaarsel meetodil.

1.5.3 Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Tähtajatu kasuliku kasutuseaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, ega nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline väärtus võib mitte kaetav olla. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline väärtus ületab kaetava väärtuse. Kaetav väärtus on kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või tarbimisväärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kõrgem.

1.5.4 Investeeringud

Investeeringud sidusettevõtetesse ja osalused ühisettevõtetes

Sidusettevõtetesse tehtud investeeringute üle ja osaluste üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil.

Investeeringud riskikapitali fondidesse

Liigitus ja väärtuse hindamine

Investeeringud riskikapitali fondidesse liigitatakse likviidseteks varadeks ja sellest tulenevalt tuleb need arvele võtta õiglases väärtuses; õiglase väärtuse muutustest tulenev kasum või kahjum (sealhulgas ümberarvestamise erinevused) tuleb kajastada õiglase väärtuse reservis.

Õiglase väärtuse määramine

Kuna investeeringutel riskikapitali fondidesse ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, hinnatakse nende väärtust usaldusväärse väärtuse hindamise meetodi puudumisel iga investeeringu puhul eraldi kas maksumuse või omistatava puhasväärtuse (NAV) alusel, mille fondivalitseja on kuni bilansipäevani teatavaks teinud, olenevalt sellest, kumb neist on madalam, jättes seega välja igasuguse kohaldatava realiseerimata kasumi, mis võib aluseks olevas investeerimisportfellis esineda. Investeeringuid riskikapitali fondidesse, mis bilansipäeva seisuga on loodud vähem kui kaks aastat tagasi, hinnatakse samade põhimõtete alusel. Erandina ei võeta arvesse üksnes halduskuludest tulenevat realiseerimata kahjumit, pidades silmas, et tegemist on aluseks oleva investeerimisportfelli algetapiga.

Tuleks märkida, et Euroopa Investeerimisfond on hiljuti välja töötanud standardile IAS 39 vastava õiglase väärtuse hindamise meetodi. Seda meetodit saab aga kohaldada ainult nende investeeringute puhul riskikapitali fondidesse, mille Euroopa ühendused on teinud 2005. aasta lõpu seisuga. 2004. aastal kogutud andmete alusel ei ole aga võimalik eelneva eelarveaasta lõpu seisuga riskikapitali fondidesse tehtud investeeringute väärtust ümber arvutada. Sellest tulenevalt on võrreldavuse tagamiseks 2005. aasta lõpu seisuga järjepidevalt kohaldatud eelmises lõigus kirjeldatud praegust hindamismeetodit. Õiglase väärtuse hindamise meetodi kohaldamisel saadud õiglane väärtus on üksnes teabe huvides esitatud lisas E 3.3.3.1. Üleminek praeguselt hindamismeetodilt õiglase väärtuse hindamise meetodile toimub 1. jaanuaril 2006 ja sellega seonduvaid korrigeerimisi kajastatakse õiglase väärtuse reservis.

Uue meetodi kohaselt leitakse riskikapitali fondidesse tehtud investeeringute väärtus, kohaldades summaarse puhasväärtuse (NAV) põhimõtet, mis eeldab, et kui fondide puhasväärtusi võib lugeda standardile IAS 39 vastavaks, siis vastab sellele ka kõigi fondide puhasväärtuste summa.

Nimetatud meetodi kohaselt liigitatakse fondid kolme kategooriasse:

— I kategooria — fondid, mille puhul rakendatakse IAS 39 õiglase väärtuse nõudeid;

— II kategooria — fondid, mille puhul rakendatakse muid hindamisjuhiseid (nt AFIC, BVCA ja EVCA hindamisjuhised) või standardeid, mida võib lugeda standardile IAS 39 vastavaks;

— III kategooria — fondid, mille puhul ei rakendata IAS 39 õiglase väärtuse nõudeid ega muid standardile IAS 39 vastavaid hindamisjuhiseid.

I ja II kategooria puhul kajastatakse õiglase väärtuse hindamisel saadud realiseerimata kasumit reservides ja realiseerimata kahjumi puhul hinnatakse, kas selle väärtus on vähenenud, et otsustada, kas kajastada seda väärtuse langusest tingitud kahjumina tulude ja kulude aruandes või muutusena õiglase väärtuse reservis.

Omistatav puhasväärtus, mille õiglane väärtus on kindlaks tehtud, määratakse, kohaldades kas Euroopa ühenduste osaluse protsenti fondis viimases aruandes kajastatud omistatava puhasväärtuse suhtes või asjaomase fondivalitseja esitatud aktsia sama kuupäeva väärtust juhul, kui viimane on kättesaadav.

III kategooriasse kuuluvaid investeeringuid hinnatakse soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langus.

Muud investeeringud

Liigitus

Euroopa ühendused liigitavad oma investeeringud järgmistesse kategooriatesse: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande; laenud ja nõuded; tähtajani hoitavad investeeringud ja likviidsed finantsvarad. Investeeringute liigitus määratletakse nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

i) Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande

Sellel kategoorial on kaks alakategooriat: kauplemiseks hoitavad finantsvarad ja finantsvarad, mida kajastatakse nende soetamisel õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande. Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt või kui Euroopa ühendused on nimetatud sellesse kategooriasse kuuluvana määratlenud. Ka tuletisinstrumendid liigitatakse kauplemiseesmärgil hoitavaks, kui neid ei saa lugeda riskiarvestuse eesmärgil hoitavaks. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates.

ii) Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui ühendused annavad raha või kaupu või osutavad teenuseid otse võlgnikule, ilma et nad kavatseksid nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende tähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates.

iii) Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud tähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida Euroopa ühendused kavatsevad ja suudavad hoida kuni tähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Käesoleva eelarveaasta jooksul ei olnud Euroopa ühendustel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

iv) Likviidsed finantsvarad

Likviidsed finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi teise kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui ühendused kavatsevad investeeringu müüa 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates.

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine

Õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande kajastatud, tähtajani hoitavate ja likviidsete finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, st päeval, mil Euroopa ühendused võtavad kohustuse vara ostuks või müügiks. Laene kajastatakse sularaha laenuvõtjale ülekandmise hetkel. Investeeringud võetakse arvele õiglases väärtuses, millele on liidetud kõigi nende finantsvarade tehingukulud, mis ei ole kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande. Finantsvarad, mis on kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande, võetakse arvele õiglases väärtuses ning tehingukulud kajastatakse kuluna tulude ja kulude aruandes.

Finantsvara õiglane väärtus arvele võtmisel on tavaliselt tehinguhind (st saadud tasu õiglane väärtus). Pikaajalise intressivaba või turutingimustest madalama intressimääraga laenu andmisel saab selle õiglaseks väärtuseks lugeda kõigi tulevaste laekumiste nüüdisväärtuse, mis on diskonteeritud turuintressimäära alusel, mis kehtib sarnase krediidireitinguga sarnase instrumendi puhul.

Praktilistel kaalutlustel ja olenevalt asjaomaste summade olulisusest kasutatakse nende laenude arvelevõtmisel, mille likvideeritav ESTÜ on andnud ametnikele, õiglase väärtusena tehinguhinda, olenemata võimalikust soodustingimustel võimaldatud intressimäärast.

Investeeringute kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud või üle antud ja Euroopa ühendused on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved üle andnud.

Järgnev väärtuse hindamine

Likviidseid finantsvarasid ja finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses.

Õiglases väärtuses muutustega läbi tulude ja kulude aruande kajastatud finantsvarade kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulude ja kulude aruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

Välisvaluutas nomineeritud ja likviidseks loetavate rahaliste finantsvarade õiglase väärtuse muutused liigitatakse ümberarvestamise erinevusteks, mis tulenevad vara amortiseeritud väärtuse muutustest, ja vara bilansilise maksumuse muudeks muutusteks. Ümberarvestamise erinevuseid kajastatakse tulude ja kulude aruandes ja bilansilise maksumuse muid muutusi õiglase väärtuse reservis. Likviidseks loetavate mitterahaliste finantsvarade õiglase väärtuse muutusi kajastatakse õiglase väärtuse reservis.

Likviidseks loetava finantsvara müümisel või väärtuse vähendamisel peaks eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist kajastama tulude ja kulude aruandes.

Likviidsete finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulude ja kulude aruandes. Likviidsetelt omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil Euroopa ühenduste jaoks tekib makse saamise õigus.

Aktiivsetel turgudel noteeritud investeeringute õiglane väärtus põhineb jooksval pakkumishinnal. Kui finantsvara turg ei ole aktiivne (või kui tegemist on noteerimata väärtpaberitega) määravad Euroopa ühendused õiglase väärtuse hindamismeetodeid kasutades. Nende hulka kuuluvad hiljutised mitteseotud poolte vahelised tehingud, viitamine teistele põhimõtteliselt samasugustele instrumentidele, diskonteeritud rahavoogude analüüs, optsioonihinna mudelid ja muud turuosaliste üldkasutatavad hindamismeetodid.

Juhul kui sellistesse omakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringute õiglane väärtus, millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, ei ole usaldusväärselt mõõdetav, hinnatakse neid soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langus.

Laene ja nõudeid ning tähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade olulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes eraldi kohaldada. Euroopa ühenduste kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulude ja kulude aruandes.

Finantsvarade väärtuse langus

Euroopa ühendused hindavad igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud. Finantsvara väärtus langeb ja väärtuse langusest tekib kahjum üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvele võtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse tagajärjel, mis mõjutab või mõjutavad finantsvara prognoositud tulevasi rahavooge, mida saab usaldusväärselt hinnata.

i) Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude ja nõuete või tähtajani hoitavate investeeringute väärtuse langusese tõttu on kantud kahjumit, leitakse kahjumi suurus vara bilansilise väärtuse ja hinnanguliste tulevaste rahavoogude (v.a kandmata tulevane krediidikahju) nüüdisväärtuse vahena, diskonteerituna finantsvara algse tegeliku intressimääraga. Vara bilansilist väärtust vähendatakse ja kahjumi summa kajastatakse tulude ja kulude aruandes. Kui laen või tähtajani hoitav investeering on muutuva intressimääraga, võetakse väärtuse langusest tekkinud kahjumi diskontomääraks lepingus kindlaksmääratud jooksev tegelik intressimäär.

Tagatisega finantsvara hinnanguliste tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse arvutus peegeldab rahavooge, mis võivad tuleneda tagatise sundmüügist, millest on maha arvatud tagatise saamise ja müügi kulud, olenemata sellest, kas sundmüük on tõenäoline või mitte.

Kui järgneval perioodil väärtuse langusest tekkinud kahjumi summa väheneb ja vähenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulude ja kulude aruandes.

ii) Õiglases väärtuses kajastatud varad

Likviidseks loetavate omakapitaliväärtpaberite puhul võetakse väärtpaberite väärtuse languse kindlakstegemisel arvesse seda, kas väärtpaberi õiglane väärtus on langenud oluliselt või pikaks ajaks allapoole tema maksumust. Kui likviidsete finantsvarade puhul on mis tahes selliseid tõendeid, arvatakse kumulatiivne kahjum (arvutatuna soetusmaksumuse ja jooksva õiglase väärtuse vahena, millest on lahutatud mis tahes varem tulude ja kulude aruandes kajastatud asjaomase finantsvara väärtuse langusest tekkinud kahjum) reservist välja ja kajastatakse tulude ja kulude aruandes. Tulude ja kulude aruandes kajastatud omakapitaliväärtpaberite väärtuse langusest tekkinud kahjumi vähenemise korral ei kajastata seda vähenemist tulude ja kulude aruandes. Kui järgneval perioodil likviidseks loetava võlainstrumendi õiglane väärtus suureneb ja suurenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulude ja kulude aruandes.

1.5.5 Varud

Varusid kajastatakse kas nende maksumuses või neto realiseerimisväärtuses olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Maksumus määratakse lihtjärjekorra (FIFO) meetodi alusel. Erandjuhtudel võib rakendada kaalutud keskmise hinna valemit. Valmistoodete ja lõpetamata toodangu maksumus koosneb projekteerimiskuludest, toorainest, otsestest tööjõukuludest ja muudest otsestest kuludest ning nendega seotud tootmislikest üldkuludest (võttes aluseks normaalse kasutatava tootmisvõimsuse). Neto realiseerimisväärtus on tavalise äritegevuse käigus rakendatav hinnanguline müügihind, millest on lahutatud valmistus- ja müügikulud.

Kui turustamiseks mõeldud varusid hoitakse tasuta või sümboolse tasu eest, hinnatakse nende väärtust kas maksumuse või jooksva asendusmaksumuse alusel olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Asendusmaksumus on kulu, mida Euroopa ühendused kannaksid vara soetamisel aruandepäeval.

1.5.6 Eelfinantseeringu summad

Eelfinantseering on makse, mille eesmärk on võimaldada abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelfinantseeringu lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ehk ettemakseid kasutatakse lepingus määratletud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti, või makstakse tagasi. Kui abisaaja ei kanna abikõlblikke kulusid, on tal kohustus eelfinantseeringuks olev ettemakse Euroopa ühendustele tagastada. Eelfinantseeringu summat vähendatakse (kas täielikult või osaliselt) abikõlblike kulude ja tagastatud summade kinnitamisega.

Eelarveaasta lõpus leitakse veel tasaarvestamata eelfinantseeringu summade väärtus, lahutades makstud esialgse(te)st summa(de)st tagastatud summad, tasaarvestatud abikõlblikud summad, eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata prognoositavad abikõlblikud summad ja väärtuse vähendamised.

Eelfinantseeringult arvutatud intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Eelarveaasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos ja kajastatakse seda bilansis. Eelfinantseeringu summadega seotud tagatised kajastatakse tingimuslike varadena bilansiväliste kirjete aruandes.

1.5.7 Nõuded

Nõudeid kajastatakse esialgses summas, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Nõuete väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et Euroopa ühendustel ei ole võimalik kõiki summasid nõuete esialgsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest väärtusest kaetava väärtuse; kaetav väärtus on oodatavate tulevaste rahavoogude nüüdisväärtus, diskonteerituna sarnaste laenuvõtjate suhtes kohaldatava turuintressimääraga. Allahindluse summa kajastatakse tulude ja kulude aruandes. Samuti kajastatakse 20 % väärtuse üldine aastane allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud.

Eelarveaasta lõpus kajastatavate viitlaekumiste käsitlemise kohta vt ka lisa 1.5.13.

1.5.8 Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on määratletud lühiajaliste varadena. Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni hoiused pankades, muud lühiajalised kuni kolmekuulise algse tähtaja ja suure likviidsusega investeeringud ning panga arvelduskrediidid. Panga arvelduskrediidid on näidatud bilansis lühiajaliste kohustuste all finantskohustuste hulgas.

1.5.9 Töötajate hüvitised

Pensionikohustused

Euroopa ühendused haldavad kindlaksmääratud hüvitisega pensioniplaane. Kindlaksmääratud hüvitisega plaan on plaan, milles on üldjuhul määratud pensionihüvitise summa, mida töötaja pensionile minnes saama hakkab, ja mis tavaliselt sõltub ühest või enamast sellisest tegurist nagu vanus, teenistusaastad ja töötasu.

Kindlaksmääratud hüvitistega pensioniplaanidega seoses bilansis kajastatud kohustus võrdub kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtusega bilansipäeval, millest on lahutatud pensioniplaani varade mis tahes õiglane väärtus. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse arvutavad sõltumatud kindlustusstatistikud proportsionaalse osa krediteerimise meetodi (projected unit credit method) kohaselt. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtus leitakse, diskonteerides hinnangulised tulevasted rahavood selles valuutas nomineeritud kõrgekvaliteetsete ettevõtte võlakirjade intressimääradega, milles hüvitisi tulevikus makstakse, kusjuures nimetatud võlakirjade järelejäänud tähtaeg peab ligilähedaselt vastama asjaomase pensionikohustuse tingimustele.

Kogemuspõhisest korrigeerimisest ja kindlustusmatemaatilistest prognoosidest tulenev kindlustusmatemaatiline kasum või kahjum kajastatakse viivitamata tulude ja kulude aruandes.

Varem töötatud ajast tulenevad kulud kajastatakse viivitamatult tulude all, välja arvatud juhul, kui pensioniplaani muudatused sõltuvad sellest, kas töötaja jätkab kindlaksmääratud perioodi (pensioniõiguste tekkimise perioodi) jooksul teenistust. Sel juhul amortiseeritakse varem töötatud ajast tulenevad kulud lineaarsel meetodil üleandmisperioodi jooksul.

1.5.10 Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendeid kajastatakse, kui Euroopa ühendustel on minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendeid ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul.

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured on oodatavad kulud, mis oleksid vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

Kui raha ajaväärtusel on oluline mõju, võrdub riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite summa nende kulude nüüdisväärtusega, mida hinnatakse kohustuse täitmiseks vajalikuks. Kasutatav diskontomäär on määr, mis peegeldab raha ajaväärtuse jooksvaid turuhinnanguid ja kohustusele iseloomulikke riske (va riskid, mille suhtes tulevaste rahavoogude prognoose on juba korrigeeritud).

1.5.11 Finantskohustused

Finantskohustuste hulka kuuluvad võetud laenud ja kauplemiseks hoitavad kohustused.

Võetud laenud jagunevad krediidiasutustelt võetud laenudeks ja võlgadeks, mida tõendavad sertifikaadid. Võetud laenud võetakse arvele õiglases väärtuses, milleks on nende emiteerimistulu (saadud tasu õiglane väärtus), millest on maha arvatud kantud tehingukulud, ja järgnevalt kajastatakse neid amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt; mis tahes erinevust tulu (millest on maha arvatud tehingukulud) ja laenu tagastusväärtuse vahel kajastatakse tulude ja kulude aruandes laenuperioodi jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Need liigitatakse pikaajalisteks kohustusteks, välja arvatud juhul, kui nende tähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates.

Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade olulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes eraldi kohaldada. Euroopa ühenduste kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulude ja kulude aruandes.

Kauplemiseks hoitavate kohustuste hulka kuuluvad tuletisinstrumendid, mida ei saa lugeda riskiarvestuse eesmärgil hoitavaks, kui nende õiglane väärtus on negatiivne. Nende üle peetakse samasugust raamatupidamisarvestust nagu kauplemiseks hoitavate varade üle (vt lisa 1.5.4).

1.5.12 Võlgnevused

Märkimisväärne summa Euroopa ühenduste võlgnevustest ei ole seotud kaupade ega teenuste ostmisega; selle asemel on tegemist toetuse saajate esitatud tasumata kulutaotluste või muu ühenduste võimaldatud rahastamisega. Need kirjendatakse võlgnevustena taotletava summa ulatuses kulutaotluse saamisel ning kontrollimise järel kinnitavad asjaomased finantsametnikud nende abikõlblikkust. Selles etapis hinnatakse nende väärtuseks kinnitatud ja abikõlblik summa.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivaid võlgnevusi kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne on Euroopa ühendustele üle antud ja nad on selle vastu võtnud.

1.5.13 Aruandeperioodide eristamine — viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulu ja kulud

Tekkepõhisele raamatupidamisarvestusele ülemineku ühe olulise osana tuleb tagada, et aasta jooksul tehtud tehingud oleksid kirjendatud õigesse eelarveaastasse (järgmisse eelarveaastasse üleviimine), sest tehinguid peab kajastama selles perioodis, millega need on seotud.

Eelkõige tuleb anda hinnang sellele, millised on ühenduste vahenditest abi saajate kantud abikõlblikud kulud, mille kohta nad ei ole ühendustele veel aruandeid esitanud (kumuleerunud kulud). Nimetatud summade kohta täpseima hinnangu saamiseks kasutatakse erinevaid meetodeid, mis olenevad tegevuse liigist ja saadaolevast teabest. Samal ajal kirjendatakse mõnesid kulusid jooksval eelarveaastal, kuigi need on seotud järgnevate perioodidega (edasilükkunud kulud), ja need tuleb kindlaks määrata ja lisada asjaomasesse perioodi.

Ka tulu üle peab kajastama selles perioodis, millega see on seotud. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet saadetud, kuid teenus on osutatud või tarne üle antud, või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt asutamislepingus sätestatu tulemusena), tuleb summa hinnata ja kajastada see raamatupidamisaruandes viitlaekumisena.

Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on saadetud arve, mis ei ole aruandeperioodiga seotud, tuleb summa edasi lükata ja kajastada see tulude all tulu vähenemisena. Eesmärk on vähendada tulu edasilükkunud tulu summa võrra.

Kuna käesoleval eelarveaastal rakendatakse sellist käsitlust esmakordselt ja võttes arvesse ühenduste tegevuse eripära, ei ole ühtegi võrdlusmeetodit, millega nimetatud hindamismeetodeid saaks võrrelda.

1.6 TULUDE JA KULUDE ARUANNE

1.6.1 Tulu

Kaubanduslik tulu

Kaupade müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad.

Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

Mittekaubanduslik tulu

Siia hulka kuulub suur enamik ühenduste tulu, milleks peamiselt on otsesed ja kaudsed maksud ja omavahendite summad. Lisaks maksudele võivad Euroopa ühendused saada ka selliseid makseid kolmandatelt isikutelt nagu tollimaksud, trahvid ja annetused.

Rahvamajanduse kogutulu põhised ja käibemaksupõhised omavahendid

Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse siis, kui Euroopa ühendused saadavad liikmesriikidele rahastamistaotluse, milles nõuavad neilt osamaksu tegemist. Neid hinnatakse nende “taotletud summas”. Kuna käibemaksu ja rahvamajanduse kogutulu põhised omavahendid tuginevad prognoosidele, võib neid muutuste korral korrigeerida kuni ajani, mil liikmesriigid esitavad lõplikud andmed. Prognoosis tehtud muutuse mõju kajastatakse muutuse toimumise perioodi netoülejäägi või -puudujäägi kindlaksmääramisel.

Traditsioonilised omavahendid

Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse asjakohaste igakuiste A-raamatupidamisaruannete (mis käsitlevad kogutud tollimaksu ning tasumisele kuuluvaid summasid, mille kohta on antud tagatis ja mida ei ole vaidlustatud) saamisel liikmesriikidelt. Aruandepäeva seisuga hinnatakse, milline on liikmesriikide kogutud aruandeperioodi tulu, mida ei ole veel Euroopa ühendustele makstud, ning kajastatakse seda viitlaekumisena. Liikmesriikidelt saadud kvartali B-raamatupidamisaruanded (mis käsitlevad tollimaksu, mida ei ole ei kogutud ja mille kohta ei ole tagatist antud, ning nõudeid, mille kohta on tagatis antud, kuid mille võlglane on vaidlustanud) kajastatakse tuluna, millest on maha arvatud sissenõudmiskulud (25 %). Lisaks sellele kajastatakse tulude ja kulude aruandes väärtuse vähenemist nende summade võrra, mida prognoosi kohaselt ei õnnestu sisse nõuda.

Trahvid

Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse adressaadi ametlikul teavitamisel Euroopa ühenduste vastuvõetud trahvi määramise otsusest. Kui on kahtlusi ettevõtja maksejõulisuse suhtes, siis tuleb kajastada nõude väärtuse vähendamine.

Pärast trahvi määramise otsust peavad võlglased kahe kuu jooksul alates teavitamise kuupäevast:

— kas otsusega nõustuma, misjuhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning ühendused nõuavad summa lõplikult sisse;

— või otsusega mitte nõustuma, misjuhul nad esitavad kaebuse ühenduste õiguse kohaselt.

Sellele vaatamata peab trahvi põhisumma siiski määratud tähtajaks ära maksma, sest kaebusel ei ole menetlust peatavat toimet (EÜ asutamislepingu artikkel 242). Võlglastel on kaks võimalust — nad võivad esitada summa kohta pangatagatise või maksta trahvi ajutiselt.

Kui ettevõtja esitab otsuse vastu kaebuse ja on trahvi ajutiselt juba ära maksnud, kajastatakse seda summat tingimusliku kohustusena. Kuna aga ühenduse otsuse vastu esitatud adressaadi kaebusel ei ole menetlust peatavat toimet, kasutatakse laekunud summat nõude kustutamiseks. Kui makse asemel saadakse tagatis, siis kajastatakse see tingimusliku varana.

Kui on oht, et esimese astme kohus võib teha otsuse ühenduste kahjuks, kajastatakse selle riski katteks eraldatud vahendid juhtudel, mil ajutine makse on juba laekunud. Kui selle asemel on antud tagatis, hinnatakse tasumata nõue vajadusel alla. Kogunenud intresse, mille Euroopa ühendused on saanud pangakontodelt, kus hoiustatakse laekunud maksed, kajastatakse tuluna ja võimalikke tingimuslikke kohustusi suurendatakse sellele vastavalt.

Intressitulu ja -kulud

Intressitulu- ja kulusid kajastatakse tulude ja kulude aruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Selle meetodi alusel arvutatakse finantsvara või –kohustuse amortiseeritud väärtus ning jaotatakse intressitulu või –kulud asjaomase perioodi peale. Tegelik intressimäär on määr, millega finantsinstrumendi oodatava kasutusea (või vajadusel lühema perioodi) jooksul toimunud prognoositud tulevased sularaha maksed ja laekumised diskonteeritakse täpselt finantsvara või -kohustuse bilansilise netoväärtusega. Tegeliku intressimäära arvutamisel hindavad Euroopa ühendused rahavoogusid, võttes arvesse finantsinstrumendi kõiki lepingutingimusi (nt ettemakse võimalusi), kuid ei võta arvesse tulevast krediidikahju. Arvutus hõlmab kõiki lepingu poolte vahelisi makstud ja laekunud tasusid ja makseid, mis on tegeliku intressimäära lahutamatu osa, tehingukulusid ja kõiki muid hinnalisandeid ja allahindlusi.

Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade olulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes eraldi kohaldada. Euroopa ühenduste kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulude ja kulude aruandes.

Kui finantsvara või sarnaste finantsvarade rühm on väärtuse langusest tekkinud kahjumi tõttu alla hinnatud, kasutatakse intressitulu kajastamisel intressimäära, mida rakendatakse tulevaste rahavoogude diskonteerimisel väärtuse langusest tekkinud kahjumi hindamiseks.

Dividenditulu

Dividenditulu kajastatakse makse saamise õiguse kindakstegemisel.

1.6.2 Kulud

Kaupade ostuga seoses kantud kaubanduslikud kulud kajastatakse siis, kui tarne on Euroopa ühendustele üle antud ja nad on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse algses arvel esitatud maksumuses.

Mittekaubanduslikud kulud on Euroopa ühendustele iseloomulikud ning moodustavad suurema osa nende kuludest. Need seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel toetused, osamaksud ja annetused.

Kui asjaomast liiki ülekanne on lubatud määrusega (finantsmäärus, personalieeskirjad või muu määrus) või kui on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud, kajastatakse ülekanne selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et abisaaja on täitnud kõik abikõlblikkuse kriteeriumid ja summat saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna abikõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud abikõlblikke kulusid, mis juba kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need kumuleerunud kuludena.

1.7 TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult Euroopa ühenduste kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

Tingimuslikke varasid hinnatakse arengu asjakohase kajastamise tagamiseks raamatupidamisaruandes. Kui majandusliku kasu või teenusepotentsiaali tekkimine on muutunud praktiliselt kindlaks ja vara väärtus on usaldusväärselt mõõdetav, kajastatakse vara ja sellega seotud tulu selle perioodi raamatupidamisaruandes, mil muutus aset leidis.

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega ei allu täielikult Euroopa ühenduste kontrollile, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või äärmiselt harvaesinevatel juhtudel, kui kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

Tingimuslik kohustus kajastatakse, välja arvatud juhul, kui vahendite vähenemise tõenäosus majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol on vähetõenäoline.

Tingimuslikke kohustusi hinnatakse pidevalt, et teha kindlaks, kas vahendite vähenemine majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol on muutunud tõenäoliseks. Kui tekib tõenäosus, et tingimusliku kohustusena käsitletud kirje nõuab vahendite vähendamist majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, kajastatakse selle katteks eraldatud vahendid selle perioodi raamatupidamisaruandes, mil tõenäosuse tekkis.

Tulevaseks rahastamiseks võetud kulukohustused

Tulevaseks rahastamiseks võetud kulukohustus on Euroopa ühenduste juriidiline või faktiline kulukohustus, mis on tavaliselt võetud lepinguga ja mis võib nõuda vahendite vähendamist tulevikus.

Tagatised

Tagatised on võimalikud varad või kohustused, mis tulenevad minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab tagatist nõudva sündmuse toimumine või mittetoimumine. Tagatisi loetakse seega tingimuslikeks varadeks või kohustusteks. Tagatis vabastatakse, kui tagatist nõudev sündmus lakkab olemast. Tagatis realiseeritakse, kui on täidetud tingimused tagatise andjalt makse sissenõudmiseks.

1.8 HINNANGUTE KASUTAMINE

Üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt on raamatupidamisaruandes tingimata esitatud summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna hinnangutel ja oletustel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas pensionisummad, tulevaste kulude katteks eraldatud vahendid, väljaannete varu hindamine, varudest ja nõuetest tulenev finantsrisk, viitlaekumised ja kumuleerunud kulud, tingimuslikud varad ja kohustused ning põhivara väärtuse languse määr. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest hinnangutest erineda. Hinnangutes tehtud muutusi kajastatakse selles perioodis, mil need teatavaks saavad.

2. TEKKEPÕHISELE RAAMATUPIDAMISARVESTUSELE ÜLEMINEKU MÕJU

2.1 KOOSTAMISE ALUS

Ühenduste algbilanss on koostatud 28. detsembril 2004 vastuvõetud uute raamatupidamiseeskirjade kohaselt, mida kohaldatakse esmakordselt 2005. eelarveaasta puhul.

2.2 RAAMATUPIDAMISARUANNETE ESITAMINE

Raamatupidamise aastaaruanne koosneb järgmistest põhiaruannetest: bilanss, tulude ja kulude aruanne, netovara muutuste aruanne ja rahavoogude aruanne.

2.3 OMAKAPITALI VÕRDLUS

ALGBILANSS

eurodes Lisa 31.12.2004 ümberarvutatud Korrigeerimised 31.12.2004 I. PõhivarA 30 142 730 492,69 (4 143 923 005,85) 34 286 653 498 54 Immateriaalne põhivara 17 137 089,53 10 795 517,23 6 341 572,30 Materiaalne põhivara 2.3.1 4 084 425 922,70 257 822 280,52 3 826 603 642,18 Investeeringud 2.3.2 2 150 177 300,19 123 900 459,79 2 026 276 840,40 Laenud 2.3.3 2 298 277 591,00 (30 831 701,00) 2 329 109 292,00 Pikaajaline eelfinantseerimine 2.3.4 21 284 928 692,20 21 284 928 692,20 0,00 Pikaajalised nõuded 2.3.5 307 783 897,07 (25 790 538 254,59) 26 098 322 151,66 II. KÄIBEVARA 23 450 507 504,46 7 700 336 944,33 15 750 170 560,13 Varud 63 255 048,68 (5 972 804,31) 69 227 852,99 Lühiajalised investeeringud 2.3.2 1 442 821 890,84 46 841 216,60 1 395 980 674,24 Lühiajaline eelfinantseerimine 2.3.4 6 727 929 511,29 6 727 929 511,29 0,00 Lühiajalised nõuded 2.3.5 7 139 062 014,64 263 155 996,45 6 875 906 018,19 Raha ja raha ekvivalendid 2.3.6 8 077 439 039,01 668 383 024,30 7 409 056 014,71 AKTIVA KOKKU 53 593 237 997,15 3 556 413 938,48 50 036 824 058,67 III. PIKAAJALISED KOHUSTUSED 30 556 735 482,10 (1 143 539 962,90) 31 700 275 445,00 Töötajate hüvitised 26 012 130 886,00 3 744 986,00 26 008 385 900,00 Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid 2.3.7 1 013 020 111,03 (1 254 230 501,43) 2 267 250 612,46 Finantskohustused 2.3.8 1 688 032 288,29 109 698 482,45 1 578 333 805,84 Muud pikaajalised kohustused 1 843 552 196,78 (2 752 929,92) 1 846 305 126,70 IV. LÜHIAJALISED KOHUSTUSED 74 633 599 508,87 70 804 374 988,83 3 829 224 520,04 Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid 2.3.7 240 240 253,60 240 240 253,60 0,00 Finantskohustused 2.3.8 152 154 480,63 (74 095 519,37) 226 250 000,00 Kreditoorne võlgnevus 2.3.9 74 241 204 774,64 70 638 230 254,60 3 602 974 520,04 PASSIVA KOKKU 105 190 334 990,97 69 660 835 025,93 35 529 499 965,04 NETOVARA (51 597 096 993,82) (66 104 421 087,45) 14 507 324 093,63 Reservid 2.3.10 2 567 532 141,28 1 512 263 917,43 1 055 268 223,85 Liikmesriikidelt sissenõutavad summad: 2.3.10 (54 164 629 135,10) (67 616 685 004,88) 13 452 055 869,78 Töötajate pensionid (pikaajaline) (26 012 130 886,00) 0,00 (26 012 130 886,00) Muud (28 152 498 249,10) (67 616 685 004,88) 39 464 186 755,78 V. NETOVARA (51 597 096 993,82) (66 104 421 087,45) 14 507 324 093,63

Ülaltoodud tabelis on kokku võetud 31. detsembri 2004. aasta seisuga bilansi uute raamatupidamiseeskirjade kohaseks ümberarvutamiseks tehtud muudatuste mõju.

31. detsembri 2004. aasta seisuga (enne ümberarvutamist) koostatud bilanss erineb mõnevõrra 2004. aasta raamatupidamisaruandes avaldatust. See on tingitud teatavate saldode ümberliigitamisest bilansis, mis oli vajalik selleks, et neid oleks võimalik ümberarvutatud summadega võrrelda. Algne 31. detsembri 2004. aasta seisuga esitatud 14,5 miljardi euro suurune netovara summa (mida siis nimetati “omakapitaliks”) vastab avaldatud summale.

Peaaegu kogu mõju kajastub komisjoni ja palju vähemal määral likvideeritava ESTÜ raamatupidamise aastaaruandes. Esmakordselt konsolideeritud ametitel on olnud konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandele piiratud mõju, mis seisneb peamiselt sularaha saldode suurenemises.

2.3.1 Materiaalne põhivara

Materiaalse põhivara suhtes kohaldatavate arvestuspõhimõtete peamine muutus seondub amortisatsiooni arvutamise meetodiga. Varasemate eeskirjade kohaselt arvutati soetatud varade amortisatsioon nende ostmise aasta 12 kalendrikuu kohta (olenemata soetamise kuupäevast). Uute eeskirjade kohaselt alustatakse amortisatsiooni arvutamist soetamise kuust alates. Seetõttu olid varad varem “üle amortiseeritud”. See ja muud muutused arvestuspõhimõtetes on toonud kaasa materiaalse põhivara netoväärtuse suurenemise komisjoni puhul 69 miljoni euro ja parlamendi puhul 137 miljoni euro võrra. Suurenemise saldo seondub peamiselt ametite esmakordse kaasamisega.

2.3.2 Investeeringud

Tagatisfondi ja likvideeritava ESTÜ investeerimisportfell, mis koosneb võlakirjadest, kirjendati varem kas soetusmaksumuses (või hinnalisandite/allahindluste korral amortiseeritud väärtuses lineaarse meetodi kohaselt) või turuväärtuses, olenevalt sellest, kumb neist oli madalam. Selliseid väärtpabereid loetakse nüüd likviidseteks varadeks ja seetõttu kajastatakse neid nende õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses hindamise mõju, mille summaks on 88 miljonit eurot, on kajastud õiglase väärtuse reservis.

31. detsembri 2004. aasta seisuga hoidis tagatisfond kolme Euroopa ühenduste emiteeritud ujuva intressimääraga võlakirja, mille summa koos kogunenud intressidega oli 21 miljonit eurot. Nimetatud võlakirjad on nõuetekohaselt tasaarvestatud nendega vastavuses olnud võlgnevusega, mida tõendavad makromajandusliku finantsabi programmi raames välja antud sertifikaadid (vt lisa 2.3.8).

Võlakirjad, mille summa on 38 miljonit eurot ja mida usaldusisikud haldavad Euroopa Komisjoni nimel eelarvevahendite raames, kaasati nimetatud eelarvevahendite netovara arvutusse ja seetõttu liigitati need 31. detsembri 2004. aasta seisuga lühiajalisteks nõueteks. Uute raamatupidamiseeskirjade kohaselt on need eelarvevahendid nüüd liigitatud raamatupidamise aastaaruande asjaomaste rubriikide alla vastavalt nende iseloomule ja vajadusel järelejäänud tähtajale.

Tuletisinstrumendid, milles summa on 33 miljonit eurot ja millel on positiivne õiglane väärtus (mille hulka arvatakse ka kogunenud intressid), on kajastatud kauplemiseks hoitavate varadena; varem kajastati neid üksnes bilansiväliste kirjete aruandes. Tehingute saldo (33 miljonit eurot) on seotud muude ümberliigitamiste, ümberhindamiste ja kogunenud intresside toomisega selle rubriigi alla.

2.3.3 Laenud

Eritingimustega laenud kirjendati varem soetusmaksumuses, millest lahutati võimalikud väärtuse languse katteks eraldatud vahendid. Uute raamatupidamiseeskirjade kohaselt võetakse sellised soodustingimustel antud laenud arvele õiglases väärtuses, mis turutingimustest madalama intressiga laenude puhul vastab oodatavate rahavoogude nüüdispuhasväärtusele, diskonteerituna EIP keskmise kehtiva laenuintressimääraga, mida EIP kohaldab laenuvõtjate suhtes asjaomastes riikides; järgnevalt kajastatakse nimetatud laene amortiseeritud väärtuses. Võimalikud väärtuse languse katteks eraldatud vahendid põhinevad asjaomase rahastamislepingu kohaselt ettenähtud ajutisel või lõplikul mahakandmisel. Koondmõju, mis on ühelt poolt nimetatud laenude hindamisel nende amortiseeritud väärtuses (-152 miljonit eurot) ja teiselt poolt nende kõigi liigitamisel põhivaraks seetõttu, et nende kõigi bilansipäevajärgsed lõpptähtajad on pikemad kui üks aasta (20 miljonit eurot), on kirjendatud kumuleerunud puudujäägi kontol ja moodustab -132 miljonit eurot.

Likvideeritava ESTÜ soodsa intressmääraga antud eluasemelaenud kirjendati varem nende veel tasumata osa nominaalsummas, millest olid maha arvatud võimalikud väärtuse languse katteks eraldatud vahendid. Uute raamatupidamiseeskirjade kohaselt võetakse need laenud arvele õiglases väärtuses, mis vastab oodatavate rahavoogude nüüdispuhasväärtusele, diskonteerituna turuintressimääraga, mida kohaldatakse laenuvõtja asukohaliikmesriigi emiteeritud sarnase tähtajaga võlakirjade puhul; järgnevalt kajastatakse nimetatud laene amortiseeritud väärtuses. Võimalikud väärtuse languse katteks eraldatud vahendid põhinevad asjaomaste rahastamislepingute kohaselt ettenähtud ajutisel või lõplikul mahakandmisel. Nimetatud laenude amortiseeritud väärtuses hindamise mõju on negatiivne (-21 miljonit eurot).

Laenatud vahenditest antud laenud on samuti liigitatud põhivaraks, kui nende bilansipäevajärgne lõpptähtaeg oli üle ühe aasta, mis suurendab pikaajaliste laenude saldot 123 miljoni euro võrra ja vähendab sama summa võrra lühiajaliste nõuete saldot (vt lisa 2.3.5).

2.3.4 Eelfinantseerimine

Enne 2005. aastat avaldatud Euroopa ühenduste raamatupidamisaruannetes olid lühiajaliste nõuete all esitatud mõned summad, mis seondusid teatavate projektide jaoks tehtud eelmaksetega (finantsvahendajad). 2004. aasta jooksul inventeerisid institutsioonid ja asutused kõik kuni 31. detsembrini 2004 väljamakstud eelfinantseerimise summad, mille käsitlemine veel käis.

31. detsembri 2004. aasta seisuga näidatud eelfinantseerimise saldo koosneb aga abisaajatele võlgnetavast kogusummast nimetatud kuupäeva seisuga, millest on maha arvatud kumuleerunud kulud. Nimetatud kumuleerunud kulud väljendavad hinnangut selle kohta, millises ulatuses on abisaajad nimetatud kuupäeva seisuga tegelikult kasutanud neid eelfinantseeringu summasid, mille kohta Euroopa ühendused ei ole kuluaruandeid veel saanud.

Kuna paljud Euroopa ühenduste struktuurifondi meetmetest rahastatavad projektid on oma laadilt pikaajalised, on nendega seotud ettemaksed kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on need eelfinantseeringu summad näidatud nii põhi- kui ka käibevara rubriikide all.

2.3.5 Nõuded

Pikaajalised nõuded on oluliselt vähenenud, sest tagatis, mille liikmesriigid on andud seoses komisjoni pensionikohustustega personali ees, ei vasta uute raamatupidamiseeskirjade kohastele kriteeriumidele, mille alusel seda saaks varana kajastada. 31. detsembri 2004. aasta seisuga oli nende summa algselt 26 miljardit eurot.

Lühiajalised nõuded on suurenenud selle tulemusel, et 31. detsembri 2004. aasta seisuga koostatud aruandesse lisati omavahendite viitlaekumised 2,3 miljardi euro suuruses summas. Kogu liikumist saldol tasakaalustab aga varem selle all kajastatud eelfinantseeringu summade, Euroopa ühenduste nimel usaldusisikute hallatavate eelarvevahendite netovara, laenude nende osade, mille bilansipäevajärgne lõpptähtaeg on üle ühe aasta, ning kogunenud intresside üleviimine eraldi rubriikide alla.

2.3.6 Raha ja raha ekvivalendid

Ametite kaasamise kõige suurem mõju kajastus selle rubriigi all 339 miljoni euro suuruses summas.

Arveldusarved ja lühiajalised tähtajalised hoiused, mille summa oli 323 miljonit eurot ja mida usaldusisikud haldasid Euroopa ühenduste nimel eelarvevahendite raames, kaasati nimetatud eelarvevahendite netovara arvutusse ja seetõttu liigitati need 31. detsembri 2004. aasta seisuga lühiajalisteks nõueteks. Uute raamatupidamiseeskirjade kohaselt on need eelarvevahendid nüüd liigitatud raamatupidamise aastaaruande asjaomaste rubriikide alla vastavalt nende iseloomule ja vajadusel järelejäänud tähtajale.

2.3.7 Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid

Riskide ja kulude katteks eraldatud vahendite saldot on suurendatud Teadusuuringute Ühiskeskusele tuumarajatiste tegevuse lõpetamise katteks eraldatud vahendite suhtes kohaldatava diskontomäära täpsustamise tulemusel (59 miljonit eurot). Pooleliolevate kohtuasjade üksikasjalikuma läbivaatamise järel on suurenenud ka nende katteks eraldatud erivahendid.

Märkimisväärne muutus on see, et varem kajastatud riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid, mis seonduvad tagatisfondiga (1 086 miljonit eurot) ja likvideeritava ESTÜga (328 miljonit eurot) ei vasta uute eeskirjade kohaselt enam nõuetele, mille alusel neid saaks riskide ja kulude katteks eraldatud vahenditena kajastada, ning on seetõttu sellest rubriigist välja jäetud. Selle asemel on kajastatud sama summa ulatuses reservid.

Lisaks sellele on eelarvevahendite all kajastatud finantsriskide katteks eraldatud vahendid (239 miljonit eurot), mis varem avaldati üksnes bilansiväliste kirjete aruandes. Viimasena tuleb märkida, et esmakordselt kajastati kohtuasjadega seotud riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid 81 miljoni euro suuruses summas ja teiste institutsioonide ja ametite riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid 21 miljoni euro suuruses summas (vt lisa 3.13).

2.3.8 Finantskohustused

Sarnaselt antud laenudega on võetud laenud, mille bilansipäevajärgne lõpptähtaeg on üle ühe aasta, liigitatud pikaajalisteks kohustusteks, mis suurendab pikaajaliste võetud laenude saldot 109 miljoni euro võrra ja vähendab sama summa võrra lühiajaliste võetud laenude saldot.

Lisaks sellele märkis tagatisfond võlgnevused, mida tõendavad makromajandusliku finantsabi programmi raames väljaantud sertifikaadid ja mis on kirjendatud pikaajaliste võetud laenudena. Nimetatud võlgnevused on nõuetekohaselt tühistatud vastavate tagatisfondis hoitavate varade vastu.

Tuletisinstrumendid, millel on negatiivne õiglane väärtus (19 miljonit eurot), on kajastatud kauplemiseks hoitavate kohustustena; varem kajastati neid üksnes bilansiväliste kirjete aruandes.

2.3.9 Kreditoorne võlgnevus

Suurim mõju bilansile (70,6 miljardit eurot) oli sellel rubriigil ja see tulenes peamiselt moderniseerimise projekti kahest olulisest osast — arvete ja kumuleerunud kulude kirjendamisest:

— Finantsmääruse kohaselt kirjendatakse järgmisse eelarveaastasse ülekantud maksete assigneeringud eelarveaasta kuludena. Kuni 2004. eelarveaastani tehti ülekantud ja veel ära kasutamata assigneeringute vastandkirje bilansi lühiajalistesse kohustustesse. Sellist liigitust enam ei kasutata, sest kõik tasumata võlgnevused on inventeeritud. Vastav korrigeerimine on kajastatud kreditoorse võlgnevuse all. Varem selle rubriigi all kajastatud summasid (2,8 miljardit eurot), mis seondusid järgmisse eelarveaastasse ülekantavate eelarveliste assigneeringutega, ei ole uute raamatupidamiseeskirjade kasutuselevõtmise järel enam kajastatud.

— Kõik ühenduste saadud arved, kulutaotlused ja kreeditarved kirjendatakse raamatupidamissüsteemis süstemaatiliselt. See protsess algas 2004. aasta viimases kvartalis ning 2005. aasta jaanuaris kanti tasumata summad (9,4 miljardit eurot) algbilansi jaoks raamatupidamissüsteemi.

— Kumuleerunud kulud moodustasid 1. jaanuari 2005. aasta seisuga 64,2 miljardit eurot ja kujutavad endast algbilansi jaoks avaldatud 2004. aasta raamatupidamise aastaaruandega võrreldes kõige suuremat mõju. Need seonduvad lühiajaliste kohustustega, mis tulenevad summadest, mis juba kuuluvad tasumisele abikõlblikele abisaajatele (liikmesriigid, institutsioonid, tarnijad ja teenuste osutajad, üksikisikud jt), kuid mida ei ole aruandepäeva seisuga veel kajastatud, sest kulutaotlust ega arvet ei ole veel saadud. Uute raamatupidamiseeskirjade kohaselt kirjendatakse tehingud ja sündmused raamatupidamissüsteemis ning kajastatakse raamatupidamisaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui summat ei saa kajastada raamatupidamisaruande koostamise jaoks ettenähtud ajalises raamistikus, tuleb neid summasid, milles enne raamatupidamisaruande valmimist ollakse piisavale kindel, kajastada kumuleerunud kuludena. Kajastamise kriteeriumid näevad ette, et Euroopa ühendused kajastatavad kulu summa ulatuses, mis võrdub perioodi eest tasumisele kuuluva ülekandekohustuse hinnangulise summaga. Kumuleerunud kulude hinnangu kõige paremaks arvutamiseks analüüsisid ühendused kõiki aspekte, mis seonduvad avalik-õiguslikus asutuses järgmisse eelarveaastasse üleviimisega. Ühendused koostasid täieliku loetelu kõigist kohaldatavatest eeskirjadest ja kaalusid, kuidas neid raamatupidamisaruandes esitada. Lõppeesmärk oli vähendada kavandatud metoodikaga ohtu, et raamatupidamisaruanne ei anna tõest ja erapooletut ülevaadet. Seejärel koostasid ühendused selle järgmisse eelarveaastasse üleviimise strateegia alusel praktilised tegevusjuhised, mis sisaldasid ka soovitatud metoodikat ja võimalike tehnikate kirjeldusi teemade kaupa.

— Kumuleerunud kulude peamised summad seonduvad EAGGFi tagatisrahastuga, millest 26,3 miljardit eurot moodustavad 16. oktoobril kuni 31. detsembril 2004. aastal kantud kulud, mille liikmesriigid deklareerisid pärast selle aja möödumist, mille jooksul neid oleks saanud raamatupidamisaruande koostamisel arvesse võtta; 21,2 miljardit eurot moodustavad turumeetmed, sealhulgas otsetoetused (need koosnevad 2004. aastal tekkinud nõuetest, mille finantsmõju ilmneb 2005. aastal) ja maaelu arengu toetused (need koosnevad ettevõtjate ja makseasutuste kuni 31.12.2004 kantud abikõlblikest kuludest, mille kohta ühendused ei ole veel maksetaotlust saanud). Veel üks märkimisväärne summa väljendab struktuurifondide kumuleerunud kulusid, mis 31. detsembri 2004. aasta seisuga jagunes 6,3 miljardi euro ulatuses Euroopa Regionaalarengu Fondi 2000–2006, ISPA ja uuenduslike meetmete ning 5,1 miljardi euro ulatuses Euroopa Sotsiaalfondi vahel. Ülejäänud summad (5,3 miljardit eurot) koosnevad muude poliitikavaldkondade kumuleerunud kuludest, millest kõige märkimisväärsemad on teadusuuringute valdkonna kulud, mille suuruseks on +/- EUR 1,5 miljardit eurot (vt lisa 3.18.4).

2.3.10 Reservid ja kumuleerunud ülejääk/puudujääk

Uute raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse likviidsete varade õiglase väärtuse korrigeerimist nüüd õiglase väärtuse reservi kaudu (88 miljonit eurot). Suurimat mõju reservidele avaldas aga see, et sinna kaasati tagatisfondi reserv (1 086 miljonit eurot), mis vastab 9 %-le sihtsummast, ja likvideeritava ESTÜ muud reservid (328 miljonit eurot). Varem kajastati neid summasid riskide ja kulude katteks eraldatud vahenditena.

Kõik algbilansi ümberarvutamiseks vajalikud muudatused, välja arvatud õiglase väärtuse korrigeerimised, tehti kumuleerunud puudujäägi konto kaudu, millest on tingitud ka suur mõju selle saldole.

3. BILANSI LISAD

I. PÕHIVARA

3.1 IMMATERIAALNE PÕHIVARA

Immateriaalset põhivara määratletakse kui mitterahalist vara, millel puudub füüsiline kuju. Et sellist vara saaks kanda bilansi aktiva poolele, peab see olema Euroopa ühenduste valduses ja andma neile tulevikus majanduslikku kasu.

Immateriaalne põhivara

eurodes Summa Bilansiline brutomaksumus 31. detsembril 2004 (ümberarvutatud) 43 147 504,22 Eelarveaasta kestel lisandunud 15 428 793,99 Võõrandamine (473 054,00) Muud muutused 6 445 391,79 Bilansiline maksumus 31. detsembril 2005 64 548 636,00 Kogunenud kulum 31. detsembril 2004 (ümberarvestatud) 26 010 414,69 Aasta amortisatsioonikulud 6 842 720,30 Võõrandamine (200 762,00) Muud muutused 5 219 638,51 Kogunenud kulum 31. detsembril 2005 (ümberarvestatud) 37 872 011,50 BILANSILNE NETOMAKSUMUS 31. DETSEMBRIL 2005 26 676 624,50

3.2 MATERIAALNE PÕHIVARA

3.2.1 Maa ja hooned

Mõnedes riikides ei saa delegatsiooni hoone maksumusest eristada maa väärtust, millel see paikneb.

2005. aasta detsembris ostis komisjon koos parlamendiga Kopenhaagenis hoone väärtusega 9,9 miljonit eurot. Kummalegi kuulub sellest 50 %, kuigi kogu summa hoone eest tasus parlament ja komisjon tasub oma osa parlamendile hoone eluea vältel. Samal kuul kirjutasid mõlemad institutsioonid ühiselt alla Haagis asuva ja 7,4 miljonit eurot maksva hoone soetamise lepingule, kuid kuna seda hoonet 2006. aastal kasutusele ei võetud, ei ole seda kantud 31. detsembri 2005. aasta bilanssi.

3.2.2 Seadmed

Umbes 20 % delegatsioonide puhul puudub teave selle kohta, milline oli nende materiaalne põhivara 31. detsembri 2005. aasta seisuga. 2003. aasta jaanuaris käivitus algatus esinduste esitatava teabe kvaliteedi ja täielikkuse parandamiseks, mis koos 2004. aastal algatatud üksikasjalike inventarinimistute koostamise projektiga peaks aitama seda probleemi tulevikus lahendada. Olukorda parandab ka delegatsioonide tehingute kaasamine keskraamatupidamissüsteemi 2007. aastal.

Nende projektide tulemusel tehtud kohandused kogusummas 3,6 miljonit eurot on esitatud alljärgneva tabeli rubriigis “Muud muutused”. Esinduste kohta esitatud materiaalse põhivara netosumma 31. detsembri 2005. aasta seisuga on 72,3 miljonit eurot.

3.2.3 Kapitalirent (ja muud sarnased õigused)

Ametlike Väljaannete Talituse peahoonet ei ole bilansis esitatud, kuna see on liigitatud kasutusrendi alla. Kuigi talitusel on kaks turuväärtusel põhinevat väljaostuvõimalust (2006. aasta oktoobris ja 2010. aastal), ei loeta vara omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid sisuliselt talitusele üleläinuks. Liigitus vaadatakse läbi hiljem 2006. aastal, mil talitus võib kasutada esimest väljaostuvõimalust.

21. septembril 2005 kirjutas komisjon alla 50 miljoni euro väärtusega hoone kapitalirendi lepingule 27 aastaks.

Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee on sõlminud kapitalirendi lepingud Brüsselis oleva Belliard'i hoone kohta, mis on kajastatud bilansi aktiva poolel. Hoonet kaasfinantseeritakse järgmiselt: Majandus- ja Sotsiaalkomitee 50 % ning Regioonide Komitee 50 %. Veel ühe Brüsselis oleva hoone 27 aasta pikkune kapitalirent, mille kohta need komiteed sõlmisid lepingu 2004. aasta mais, sisaldub 2005. aasta ümberarvutatud bilansis. Neid kaasfinantseeritakse järgmiselt: Majandus- ja Sotsiaalkomitee 40 % ning Regioonide Komitee 60 %.

3.2.4 Ehitamisel olev põhivara

2003. aasta märtsis kirjutas nõukogu alla Brüsselis LEX hoone ehitamise ja soetamise lepingule. Selle valmimise hinnaks arvestati 31. detsembri 2005. aasta seisuga 258 miljonit eurot. Hoone ehitamise eest on tehtud ettemakseid kokku 123 miljoni euro eest, sealhulgas 2005. aastal 64 miljonit eurot eest ja eelnevatel aastatel 59 miljonit eurot.

2004. aasta oktoobris sõlmis parlament väljaostuvõimalusega kapitalirendi lepingu uue hoonetekompleksi kohta Brüsselis. Ehitustööd algasid 2004. aastal. 2004. aasta novembris tehti 40 miljoni euro suurune ettemakse. Kuni ajutise heakskiitva aruande allakirjutamiseni on parlamendil õigus teha lisaettemakseid, mida seni on tehtud järgmiselt (miljonit eurot):

Saldo 31. detsembri 2004. aasta seisuga 40,0 miljonit eurot 2005. aastal tehtud maksed 2004. aastal tehtud tööde eest (kaasatud ümberarvutatud algbilanssi) 82,3 miljonit eurot 2005. aastal töödele tehtud kulud 73,7 miljonit eurot Kokku 31. detsembri 2005. aasta seisuga 196,0 miljonit eurot





Materiaalne põhivara

eurodes Maa ja hooned Seadmed Sisustus ja sõidukid Arvuti- riistvara Muu materiaalne põhivara Kapitalirent ja muud sarnased õigused Ehitamisel olev vara KOKKU Bilansiline brutomaksumus 31. detsembril 2004 (ümberarvutatud) 2 798 459 908,84 314 685 311,72 151 655 006,60 359 450 313,77 94 848 414,86 2 128 258 298,61 204 629 792,33 6 051 987 046,73 Eelarveaasta kestel lisandunud 22 183 255,17 28 503 264,15 13 886 120,31 58 804 654,05 13 083 916,15 60 966 303,61 142 094 984,67 339 522 498,11 Võõrandamine 0,00 - 18 802 716,65 - 5 955 058,02 - 48 288 305,99 -1 639 942,74 0,00 - 099 843,00 - 74 785 866,40