Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse osoonikihti kahandavaid aineid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1005/2009“

(COM(2022) 151 final – 2022/0100 (COD))

(2022/C 365/09)

Raportöör: Jacob PLAT

Konsulteerimistaotlus Euroopa Parlament, 2.5.2022 Euroopa Liidu Nõukogu, 10.5.2022 Õiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 Vastutav sektsioon põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon Vastuvõtmine sektsioonis 31.5.2022 Vastuvõtmine täiskogus 15.6.2022 Täiskogu istungjärk nr 570 Hääletuse tulemus (poolt/vastu/erapooletuid) 123/0/2

1. Järeldused ja soovitused

1.1. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt ettepaneku üle vaadata läbi määrus (EÜ) nr 1005/2009, ( 1 ) millega tagati küll osoonikihti kahandavate ainete märkimisväärne vähendamine, kuid neid on võimalik veelgi vähendada. Väheseid osoonikihti kahandavaid aineid, mis on endiselt lubatud, kasutatakse muude kemikaalide tootmisel, tuletõrjevahenditena erirakendustes, näiteks lennukite pardal, ja laborites analüüside tegemisel. Osoonikihti kahandavate ainete praeguseks vananenud kasutus isolatsioonivahtudes vahustavate ainetena on siiski veel asjakohane, sest paljud neist vahtudest on hoonetes endiselt olemas. Lähikümnenditel nende kasutusiga lõppeb ja need eemaldatakse, mis võib kaasa tuua heiteid. Määruse kohandamine, et viia see paremini kooskõlla Euroopa rohelise kokkuleppega, ( 2 ) ja selle struktuuri parandamine on head algatused.

1.2. Komitee tunnustab seda, et määrus on kooskõlas fluoritud gaaside määrusega (määrus (EL) nr 517/2014) ( 3 ) . On oluline, et nende kahe määruse põhieeskirjad oleksid teineteisega kooskõlas (nt tollikontrollidega seonduv, lekete eeskirjad ja määratlused).

1.3. Komitee märgib mitmesuguste kättesaadavate aruannete ja korraldatud hindamise põhjal, et kehtiv määrus (EÜ) nr 1005/2009 täidab oma eelnevalt kindlaks määratud eesmärke. Komitee peab aga vajalikuks suurendada püüdlusi, et saavutada rohelise kokkuleppe eesmärgid ja pakkuda samal ajal inimestele maksimaalset kaitset mürgiste ja vähki tekitavate ainete eest. Seepärast nõustub komitee ettepanekus esitatud meetmetega, mille eesmärk on osoonikihti kahandavate ainete heidet veelgi ulatuslikumalt vähendada.

1.4. Hea tulemuse saavutamiseks on kõige olulisem hea järelevalve ja registreerimine. Komitee pooldab võimalikult läbipaistvat järelevalvesüsteemi, mis suudab vajaduse korral rahuldada kohaldamisala laiendamise vajadust, näiteks uute osoonikihti kahandavate ainete puhul, mida praegune määrus ei hõlma. Eesmärk peaks olema luua universaalne süsteem, mida kohaldatakse kõikides liikmesriikides. Kuid seda peaks olema lihtne rakendada registreerimis- ja järelevalvesüsteemina ka väljaspool ELi asuvates riikides, sest EL täidab praegu teedrajavat rolli.

1.5. Samuti nõuab komitee, et keeldudest vabastuste arv oleks võimalikult väike ning et erandid keelatud ainete loetelust oleksid võimalikud ainult vähestel vajalikel juhtudel. Erandkorras lubatud kasutusotstarbeid tuleks rangelt kontrollida, et vältida kuritarvitamist ja seega olukorra halvenemist.

1.6. Komitee juhib tähelepanu ühele ohtlikule ja lahendamata probleemile, mis seisneb selles, et osoonikihti kahandavad ained on kogunenud suurtes kogustes vanadesse seadmetesse ja isolatsioonivahtudesse, kuid nende käitlemist või hävitamist ei reguleerita ühegi rahvusvahelise konventsiooniga. Komitee kutsub üles võtma kiiresti meetmeid liikmesriikides tõhusate õigusaktide kehtestamiseks, et vältida osoonikihti kahandavate ainete leket, et atmosfäär ja elanike elutingimused ei satuks ohtu.

1.7. Ideaaljuhul peaks osoonikihti kahandavate ainete haldamine olema osa jäätmekäitlussüsteemist (nende kontrollimine, kokkukogumine ja käitlemine), mille üldpõhimõtted, õigusaktid ja eeskirjad konkreetsete jäätmevoogude kohta on juba kehtestatud. Osoonikihti kahandavate ainete haldamine vahtudes ja muudes neid aineid sisaldavates materjalides on suur probleem, eriti arengumaade jaoks. EL peab näitama teostatavaid lahendusi ja piisavat õigusraamistikku.

1.8. Arvestades osoonikihti kahandavate ainete jätkuvat ulatuslikku tootmist ja kasutamist lähteainena ning sellega seotud heitkoguseid, mis võivad olla alahinnatud, on komitee mures selle pärast, et lähteainena kasutatavate osoonikihti kahandavate ainete koguselised piirnormid on määrusest täielikult välja jäetud. Lähteainetega seotud erandite vähendamine uues määruses toob mitmesugust keskkonnakasu. Keskenduda tuleks keskkonnahoidlikele alternatiividele.

1.9. Täiendavate aruandlusnõuete abil tuleks tugevdada meetmeid osoonikihti kahandavate ainete tootmisel kõrvalsaadusena tekkinud fluorosüsivesinike heite vältimiseks.

1.10. Tuleks kehtestada meetmed uute osoonikihti kahandavate ainete heite vähendamiseks, sealhulgas lekete vähendamine ning kokkukogumise, ringlussevõtu ja taasväärtustamise nõuded.

2. Taust

2.1. Osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokoll ( 4 ) on pöördeline mitmepoolne keskkonnaleping, millega reguleeritakse peaaegu saja sellise sünteetilise kemikaali tootmist ja tarbimist, mida nimetatakse osoonikihti kahandavaks aineks. Atmosfääri sattudes kahjustavad need kemikaalid stratosfääri osoonikihti, Maa kaitsekilpi, mis kaitseb inimesi ja keskkonda päikesest lähtuva ultraviolettkiirguse kahjuliku taseme eest. Protokoll, mis võeti vastu 15. septembril 1987, on seni ainus ÜRO leping, mille on ratifitseerinud kõik maailma riigid – kõik 198 ÜRO liikmesriiki.

2.2. Määrus (EÜ) nr 1005/2009 osoonikihti kahandavate ainete kohta on peamine vahend osoonikihti kahandavate ainete vastu võitlemiseks ELis. Selle üldeesmärk on vältida osoonikihti kahandavate ainete heidet ja tagada Montreali protokolli järgimine. Osoonikihti kahandavate ainete määrust hinnati õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames. Hindamise tulemusena jõuti järeldusele, et määrus on küll üldiselt otstarbekohane, kuid selle võiks viia paremini vastavusse Euroopa rohelise kokkuleppega ja selle ülesehitust võiks veidi parandada. Seepärast ongi kõnealuse ettepanekuga kavas asendada osoonikihti kahandavate ainete määrus, kusjuures säilitatakse range kontroll ja peetakse silmas järgmisi eesmärke: 1. viia meetmed kooskõlla Euroopa rohelise kokkuleppega, nähes ette heitkoguste ulatuslikuma vähendamise, mis on teostatav proportsionaalsete kuludega; 2. tagada osoonikihti kahandavate ainete, sealhulgas praegu veel kontrollimata ainete põhjalikum seire; 3. lihtsustada ja tõhustada kehtivaid õigusnorme, et vähendada halduskulusid; 4. suurendada selgust ja sidusust muude õigusnormidega.

2.3. Osoonikihti kahandavate ainete globaalse soojendamise potentsiaal ( 5 ) on mitu korda suurem kui süsinikdioksiidil, mistõttu on kliimamuutuste vastu võitlemiseks ning ELi kodanike tervise ja heaolu kaitsmiseks vaja vähendada nende heitkoguseid.

2.4. Montreali protokolliga lõpetatakse järk-järgult osoonikihti kahandavate ainete tootmine ja kasutus heidet tekitavate kasutusviiside puhul. Osoonikihti kahandavaid aineid käsitlevad ELi õigusnormid on alati olnud rangemad kui Montreali protokoll ning nendega on täielikult kõrvaldatud osoonikihti kahandavate ainete heidet tekitavad kasutusviisid.

2.5. Suurem osa osoonikihti kahandavate ainete tootmisest, kasutamisest ja nendega kauplemisest on juba keelatud. Seepärast on nüüd peamine eesmärk vältida sellist osoonikihti kahandavate ainete heidet, mis tuleneb varemalt seaduslikest rakendustest toodetes ja seadmetes ning muudest protsessidest, nt lähteainetest, mis on Montreali protokolli kohasest järkjärgulisest kasutuselt kõrvaldamisest vabastatud.

2.6. Osoonikihti kahandavate ainete määruse ettepanek on tihedalt seotud ettepanekuga fluoritud gaaside kohta (NAT/847) ( 6 ) . Mõlemad on kasvuhoonegaasid ja suurendavad globaalset soojenemist. Need kaks määrust koos peavad tagama selle, et EL täidab Montreali protokollist tulenevaid kohustusi seoses osoonikihti kahandavate ainete ja fluorosüsivesinikega.

2.7. Ettepaneku eesmärk on vältida 2050. aastaks heidet suuruses 180 miljonit CO 2 ekvivalenttonni ja 32 000 osoonikihti kahandava potentsiaali alusel arvutatud tonni, võttes meetmeid osoonikihti kahandavate ainete kokkukogumiseks kahte tüüpi isolatsioonivahust ja nende hävitamiseks.

3. Üldised märkused

3.1. Komitee toetab kindlalt Euroopa Komisjoni ettepanekut muuta osoonikihti kahandavaid aineid käsitlevat määrust, et vähendada heitkoguseid veelgi ja pakkuda stiimuleid kliimasõbralike alternatiivide kasutamiseks.

3.2. Komitee tunnistab, et mõningaid praeguse määruse meetmeid, mille eesmärk on ära hoida ebaseaduslikku tegevust, võiks muuta tõhusamaks. Seepärast väljendab komitee heameelt osoonikihti kahandavatele ainetele lubade andmise süsteemi ühendamise üle ELi tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonnaga ( 7 ) . Komitee soovitab kohaldada selliseid meetmeid ka eritolliprotseduuride, sealhulgas osoonikihti kahandavate ainete transiidi ja ajutise ladustamise suhtes.

3.3. Komitee tunnistab nõuetekohase järelevalve suurt tähtsust, et suuta võtta ennetavaid meetmeid ja teha edusamme. Ebaseaduslikud kaubandustavad saab kindlaks teha ning seega nendega tegeleda tõhusa järelevalve ja aruandluse kaudu. Võttes arvesse osoonikihti kahandavate ainete ebaseadusliku kaubanduse suurt keskkonnamõju, tunnustab komitee osoonikihti kahandavate ainete ebaseadusliku tootmise, impordi ja turule laskmisega seotud maksimaalsete karistuste miinimumstandardite kehtestamist, kuid kutsub lisaks üles kehtestama miinimumkaristused. Uus määrus sobib hästi komisjoni ettepanekuga vaadata läbi direktiiv keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu ja asendada direktiiv 2008/99/EÜ ( 8 )

3.4. Komitee toetab kindlalt meetmeid, millega tagatakse vahtplastis sisalduvate osoonikihti kahandavate ainete kokkukogumine ja hävitamine, tunnistades selle meetme märkimisväärset potentsiaali leevendada kliimamuutusi ning võimalust luua töökohti ning edendada teadus- ja arendustegevust ringlussevõtu valdkonnas.

3.5. Komitee väljendab heameelt selle üle, et hoolikalt on peetud silmas sidusust kõnealuses poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega. See on vajalik nii paketi „Eesmärk 55“ (2030) kui ka rohelise kokkuleppe (2050) eesmärkide saavutamiseks.

3.6. Arvestades, et EL on osoonikihti kahandavate ainete vähendamisel esirinnas, teeb komitee ettepaneku, et EL peaks andma eeskuju, et ka teiste riikide majanduses järgitaks samu eeskirju, näiteks piirates osoonikihti kahandavate ainete kasutamist lähteainete ja tootmise abiainetena, kui on olemas alternatiivid. 2020. aastal toodeti kontrollitavaid osoonikihti kahandavaid aineid 164 704 tonni, peamiselt kasutamiseks lähteainena ELis. Teadlased on väljendanud muret selle üle, et lähteainete protsessidega seonduvaid heitkoguseid, millest teatatakse, on alahinnatud ja need võivad olla põhjus, miks on ülemaailmselt atmosfääris tetraklorometaani ja CFC-113 kõrge tase ( 9 )

3.7. Komitee eeldab, et määruse läbivaatamine ei too kaasa ülemäärast haldus- ega finantskoormust. Ettepanek peaks tooma ettevõtjatele lihtsustamise kaudu mitmesugust kasu. Samuti on hea, et läbivaadatud määrusest saab kõrvale kalduda ainult väga erandlikel juhtudel.

3.8. Komitee leiab, et uute, Montreali protokolliga veel hõlmamata osoonikihti kahandavate ainete lisamine on hea täiustus. 2020. aastal oli uute ainete tootmine tonnides ligikaudu kuus korda suurem kui kontrollitavate ainete tootmine. Seepärast on oluline jälgida selle valdkonna arengut, sealhulgas kasutatud ja toodetud ainete koguseid, ning minimeerida uute gaaside heitkoguseid, et minimeerida nende mõju osoonikihile ja kliimamuutustele.

3.9. Komitee kiidab ajakohastatud mõjuhinnangut, eelkõige seoses isolatsioonivahu kokkukogumise ja hävitamisega, mis on peamine heite vähendamise meede. Ettepanekus esitatud hindamiskord on vajalik, et tulemusi oleks võimalik vahepeal hinnata. Selles osas on ekspertidel oluline roll seoses isolatsioonivahu ja arendustega. Arvesse tuleb võtta ka halduskoormust.

3.10. Komitee peab tervitatavaks meetmeid, millega selgitatakse tolliasutuste ja turujärelevalveasutuste rolli, et kontrollida osoonikihti kahandavate ainetega kauplemist. See on vajalik, sest endiselt toimub ebaseaduslik kauplemine ( 10 )

3.11. Osoonikihti kahandavate ainete varasem liigne kasutamine külmaainetena ja vahustavate ainetena on põhjustanud osoonikihti kahandavate ainete kogunemist suures koguses, nt vanades külmikutes, isolatsioonivahtudes või mahutites. Osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavatest elektroonikaromudest võib eralduda ka muid mürgiseid vähki tekitavaid aineid: plii, kaadmium, polüklooritud bifenüül (PCB), leegiaeglustid ja palju muud. Kuna ei Montreali protokolli ega ühegi muu rahvusvahelise keskkonnakonventsiooniga ei reguleerita osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate olemasolevate materjalide haldamist ja hävitamist, on iga riik ise kohustatud looma selle olulise heiteallikaga tegelemiseks süsteemi, mille abil edukalt neid materjale hallata. Seepärast peab komitee oluliseks kindlustada atmosfääri kaitsmise eesmärk, vältides leket ja atmosfääri sattumist osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate materjalide tõhusa haldamise kaudu.

4. Konkreetsed märkused

4.1. Osoonikihti kahandavate ainete tootmine, kasutamine ja nendega kauplemine heidet tekitavad kasutusviiside puhul on juba keelatud. Seepärast toetab komitee uue ettepaneku eesmärki vältida eelkõige osoonikihti kahandavate ainete heidet toodetest ja seadmetest, milles selliste ainete kasutamine oli varem lubatud. Sellest olulise osa moodustab kohustus hoonete renoveerimisel või lammutamisel kokku koguda või hävitada teatavat tüüpi isolatsioonivahtudes sisalduvad osoonikihti kahandavad ained. Komitee märgib aga, et rohkem on võimalik ära teha, et toetada ELis lähteainete ja tootmise abiainetena kasutatavate osoonikihti kahandavate ainete asemel keskkonnahoidlikumate alternatiivide kasutuselevõttu.

4.2. o C suurust temperatuuritõusu. Määruse läbivaatamine aitab saavutada Pariisi kokkuleppe ( 11 ) eesmärki, milleks on ideaaljuhul mitte ületada 1,5C suurust temperatuuritõusu.

4.3. Komitee kiidab heaks osoonikihti kahandavate ainetega tegelevate töötajate koolituse miinimumtaseme nõude. Komitee loodab aga, et need miinimumnõuded on kõigile liikmesriikidele ühesugused.

4.4. Komitee märgib, et märkimisväärses koguses osoonikihti kahandavaid aineid kasutatakse jätkuvalt lähteainena keemiatööstuses, hoolimata alternatiivide kättesaadavusest teatavates lähteainete protsessides. Eriti murettekitav on HCFC-22 jätkuv kasutamine selle kõrvalsaaduse HFC-23 suure heite tõttu. Selle kõrvalsaaduse globaalse soojenemise potentsiaal on 14 600 ( 12 ) . Komitee märgib, et Montreali protokolliga tehtud lähteainetega seotud erandite kitsendamisel oleks mitmeid eeliseid ( 13 ) ning EL peaks näitama eeskuju, keelates osoonikihti kahandavate ainete kasutamise lähteainete ja tootmise abiainetena, kui on olemas keskkonnahoidlikud alternatiivid. See võib moodustada 38 % kõigist ELis lähteainena kasutatavatest osoonikihti kahandavatest ainetest.

4.5. Võttes arvesse muret osoonikihti kahandavate ainete kasutamise pärast lähteainetena ja nendega seotud heitkoguste pärast, soovitab komitee kasutada ka lähteainete puhul võimalust, et komisjon võtaks vastu rakendusakte, millega kehtestada tootmise abiainetega seoses maksimaalsed kogused ja heite piirnormid ning lubatud ettevõtjate loetelu (nagu on sätestatud artikli 7 lõikes 3), lisades artiklisse 6 samaväärse sätte.

4.6. Võttes arvesse HCFC-22 kasutamisega seotud võimalikke HFC-23 heitkoguseid, peab komitee tervitatavaks vastavusdeklaratsiooni kui esimest sammu selle vastu võitlemisel ning nõuab lisameetmeid, sealhulgas tootmiskoha teatamist, kontrolli ja kohustuslikku avalikustamist, HFC-23 kõrvalsaaduste heitkoguse vähendamise tõendamist ja jälgitavust.

4.7. Komitee tunnistab muret uute ainete, sealhulgas II lisas loetletud ainete heitkoguste mõju pärast (nt diklorometaani kontsentratsiooni kiire kasv atmosfääris, mis võib osooniaugu taastumist enam kui kümne aasta võrra edasi lükata) ( 14 ) . Seepärast soovitab komitee, et ka II lisa gaaside suhtes kohaldataks meetmeid, millega nõutakse osoonikihti kahandavate ainete kokkukogumist, ringlussevõttu ja taasväärtustamist (artikkel 20), ning samuti lekke-eeskirju (artikkel 21). Lisaks peab ettevõtjatel olema enne II lisa gaaside importi või eksporti kehtiv registreering litsentsimissüsteemis.

Brüssel, 15. juuni 2022 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president Christa SCHWENG

(1) ELT L 286, 31.10.2009, lk 1.

(2) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0640&from=ET.

(3) ELT L 150, 20.5.2014, lk 195.

(4) https://treaties.un.org/doc/publication/unts/volume%201522/volume-1522-i-26369-english.pdf.

(5) Globaalse soojenemise potentsiaali kontseptsioon töötati välja selleks, et oleks võimalik võrrelda eri gaaside mõju globaalsele soojenemisele. Täpsemalt väljendatakse sellega seda, kui palju energiat neelab teatava ajavahemiku jooksul ühe tonni teatava gaasi heide võrreldes ühe tonni süsinikdioksiidi (CO2) heitega.

(6) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus fluoritud kasvuhoonegaaside kohta, millega muudetakse direktiivi (EL) 2019/1937 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 517/2014“((COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD)) (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 44).

(7) Lisateavet ELi tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna kohta leiate aadressilt https://ec.europa.eu/taxation_customs/eu-single-window-environment-customs_en.

(8) Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu ja direktiivi 2008/99/EÜ asendamise kohta“(COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD)) (ELT C 290, 29.7.2022, lk 143).

(9) Solomon et al., 2020, „Unfinished business after five decades of ozone-layer science and policy“, Nature Communications 11:4272.

(10) https://www.europol.europa.eu/media-press/newsroom/news/how-company-earned-to-%E2%82%AC1-million-illegally-trading-ten-tons-of-ozone-depleting-substances.

(11) https://unfccc.int/sites/default/files/english_paris_agreement.pdf.

(12) Ühend HFC-23 (trifluorometaan ehk CHF3) on tugev kasvuhoonegaas, mille 100-aastane globaalse soojenemise potentsiaal on 14 600. See tekib kõrvalsaadusena HCFC-22 (klorodifluorometaan ehk CHCIF2) tootmisel.

(13) Andersen et al. 2021, „Narrowing feedstock exemptions under the Montreal Protocol has multiple environmental benefits“, PNAS 2021 kd 118 nr 49. https://doi.org/10.1073/pnas.2022668118.

(14) Hossaini, R., Chipperfield, M., Montzka, S. et al., „The increasing threat to stratospheric ozone from dichloromethane“, Nat Commun 8, 15962 (2017), https://doi.org/10.1038/ncomms15962.