Määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 45 lõike 1 esimeses lõigus on sätestatud, et rahastatava teavitamise eesmärk on eelkõige aidata kaasa ÜPP selgitamisele, rakendamisele ja arendamisele ning tõsta üldsuse teadlikkust selle sisust ja eesmärkidest, taastada kriiside järgselt teavituskampaaniate kaudu tarbijate usaldust, teavitada põllumajandustootjaid ja teisi maapiirkondades tegutsevaid isikuid ning edendada Euroopa põllumajandusmudelit ja aidata kodanikel seda mõista. Artikli 45 lõike 2 viimases lõigus on sätestatud, et lisaks peavad osutatud meetmed aitama kaasa liidu poliitiliste prioriteetide propageerimisele, tingimusel et need on seotud määruse üldeesmärkidega.

Selle eelarve raames rakendati teavitusmeetmeid, mis hõlmasid ajakirjanike (meediavõrgustikud) ja sidusrühmade (sidusrühmade võrgustikud) võrgustike loomist. Nende meetmete eesmärk oli luua suurem sünergia selle valdkonna teavitajate vahel ja mitmekordistada põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi teavitusmeetmete, eelkõige ühise põllumajanduspoliitikaga seotud teavitusmeetmete, mõju. Aruandeperioodil oli DG AGRI otseste teavitusmeetmete sihtrühmaks üldsus ning nimetuse all „Euroopa ühine põllumajanduspoliitika: hoolitseme oma juurte eest” käivitas peadirektoraat ühise põllumajanduspoliitika reformi tutvustava teavituskampaania ja viis selle ellu. Muud teavitusmeetmed hõlmasid 2013. ja 2014. aastal tavapäraseid horisontaalseid teavitusmeetmeid nagu ÜPP infotunde, esitlusi külastajate rühmadele ning Euroopa Komisjoni osalemise ettevalmistamist Milano maailmanäitusel 2015. aasta maist kuni oktoobrini. DG AGRI osales 2014. aastal ka ühises teavituse katsekampaanias, mida korraldas teabevahetuse peadirektoraat ning mille eesmärk oli tõsta esile põllumajanduse rolli ja panust inimeste igapäevaelus ning ühise põllumajanduspoliitika tähtsust ELi kodanike jaoks, sealhulgas majanduskasvu tagamisel ja töökohtade loomisel. Teavituskampaania „Euroopa Liit: teie teenistuses” käivitati 2014. aastal ja see kestis kuni 2015. aasta keskpaigani. Peavoolumeedia kaudu tutvustati kodanikele ELi lisaväärtust konkreetsete ja eluliste näidete toel. Kampaania oli osa üldistest jõupingutustest selgitada arusaadavamalt, kuidas EL aitab oma programmide ja meetmete kaudu edendada majanduskasvu ja luua töökohti.

Oluline on rõhutada, et nagu varemgi, jõudis märkimisväärne osa kaasrahastatud meetmetest vahetutest osalejatest laiema avalikkuseni tänu erialase ajakirjanduse ja massiteabevahendite mitmekordistavale mõjule ning Interneti ja suhtlusvõrgustike kui teabelevitamisvahendi laialdasele kasutamisele.

Taotlusi hinnati rangete rahastamiskõlblikkuse, menetlusest kõrvalejätmise, valiku- ja lepingu sõlmimise kriteeriumide alusel, millele on osutatud konkursikutses. See oli kooskõlas finantsmäärusega ja kajastas komisjoni eesmärki tagada taotlejate võrdväärne kohtlemine ja nendevaheline aus konkurents.

Nagu ka eelnenud aastatel, olid toetusesaajate nimekirjas arvukalt esindatud põllumajanduses ja maaelu arengus riiklikul tasemel tegevad ühiskondlik-ametialased organisatsioonid (sageli ELi tasandi organisatsioonide liikmed). Võttes arvesse asjaolu, et 2013. ja 2014. aasta konkursikutsetes keskenduti rohkem audiovisuaalsetele projektidele, sai mitut riiki hõlmavaid toetusi kolm audiovisuaalsektoris tegutsevat meediaorganisatsiooni. Komisjoni talituste töödokumendis, mis on lisatud käesolevale aruandele, esitatakse üksikasjalikum teave aruandeperioodi jooksul antud toetuste kohta.

2013. aasta konkursikutse raames kaasrahastati 50 % ulatuses 14 teavitamise erimeedet. Komisjonilt taotletud toetuste summa jäi 100 500 ja 341 659 euro vahele. 2014. aasta konkursikutse raames kaasrahastati 13 teavitamise erimeedet, need hõlmasid kolme meedet, mille kaasrahastamise määr oli 75 %, sest need vastasid konkursikutses täpsustatud eriti oluliste teavitusmeetmete tingimustele. 2014. aasta puhul tähendas see, et meetmeid rakendati vähemalt kolmes ELi liikmesriigis, meetmete ettepaneku esitas Euroopa tasandil toimiv koostöövõrgustik või oli meetmete eesmärk luua ja/või edendada sellist Euroopa võrgustikku ning meetme levitamiskava võimaldas kaasata vähemalt 5 % sihtpublikust (üldsus ja/või maaelus osalejad) igas liikmesriigis. Komisjonilt taotletud toetuste summa jäi 133 397 ja 374 119 euro vahele. Seega kaasrahastati aruandeperioodi jooksul (2013–2014) kokku 27 teavitumeedet. Toetusi eraldati peamiselt selliste meetmete jaoks nagu teavituskampaaniad, audiovisuaalsed teosed, konverentsid, seminarid, projektid, mille eesmärk on tutvustada koolilastele ühist põllumajanduspoliitikat ja selle vahendeid ning töötoad sidusrühmade jaoks.

Määrusega (EL) nr 1306/2013 on kavandatud kahte liiki meetmed, mida rahastatakse toetuste abil: teavitamise erimeetmed ja iga-aastased tööprogrammid. Teavitamise erimeetmed on ajaliselt ja ruumiliselt piiratud teavitusmeetmed, mida rakendatakse ühe eelarve alusel. Iga-aastane tööprogramm hõlmab kahte kuni viit teavitamise erimeedet. Toetuskavade lihtsustamiseks ning erinevate teavitusmeetmete vahelise ühtsuse tagamiseks otsustati 2013. ja 2014. aastal (nagu ka eelnevatel aastatel) kaasrahastada vaid teavitamise erimeetmeid.

2011. aastal käivitati põllumajanduse ja maaelu arengut kajastavate Euroopa ajakirjanike jaoks võrgustik Ag-Press.eu network ning alates sellest ajast on võrgustiku säilitamiseks ja teenuste osutamiseks kasutatud võrgustiku e-platvormi, avaldatud iganädalast uudiskirja ja korraldatud regulaarseid üritusi. Üritused hõlmasid pressilähetusi mitmesse liikmesriiki, et tutvustada ÜPPga seotud teemasid, õppereise Brüsselisse, mille käigus külastati Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni pressibüroosid ja tutvuti poole päeva jooksul mõne põllumajandusliku majapidamisega, ning võrgustiku iga-aastast kokkusaamist, kus osales Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu volinik.

Need tegevused on aidanud võrgustikku säilitada ja tugevdada ning aruandeperioodil oli võrgustikul ligikaudu 900 aktiivset liiget. 2013. aastal korraldati seitse pressilähetust ja kolm õppereisi ning 2014. aastal korraldati kuus pressilähetust ja kolm õppereisi. Need üritused on olnud eriti kasulikud, et selgitada ühise põllumajanduspoliitika 2013. aasta reformi ja liikmesriikide võimalusi selle rakendamisel. Iga üritusel osalenud ajakirjanik avaldas keskmiselt ühe kuni kolm artiklit, kuid võttes arvesse elektroonilisi väljaandeid, trükimeedia postitusi sotsiaalmeedias ning raadio- ja telesaateid, on väljund palju laiem.

2014. aastal tehtud välishindamise käigus jõuti järeldusele, et põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi kogutud andmete kohaselt on ühe põllumajandusest kirjutava ajakirjaniku kaasamisega väljasõidule võimalik jõuda hinnanguliselt vähemalt 10 000 lugejani. Lisaks on täheldatud, et üritusel osalenud ajakirjanikud külastasid edaspidi sageli DG AGRI veebilehti ja sotsiaalmeedia kontosid.

Osutatud pikaajalise projekti eesmärk on innustada ajakirjanikke kirjutama põllumajandusest, et edendada ELi tasandi ja ühise põllumajanduspoliitikaga seotud teabe kajastamist riiklikus põllumajandusalases ajakirjanduses ning suurendada ajakirjanike teadmisi seoses põllumajanduse ja ÜPPga, kutsudes neid osalema väljasõitudel, kus nad saavad teavet nii põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadilt, põllumajandustootjatelt kui ka üksteiselt. 2014. aasta lõpuks oli e-platvormil Ag-Press ligikaudu 1000 registreeritud kasutajat.

Aastate jooksul on edukalt arendatud ka põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi sotsiaalmeedia vahendeid. Lisaks juba olemasolevale Facebooki lehele avati 2014. aasta novembris peadirektoraadi Twitteri konto, millega asendati senine põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi esindaja Twitteri konto.

b) Sidusrühmade võrgustik 2013–2014

Sarnaselt meediavõrgustikule suunatud meetmetega tuleb pikaajalise investeeringuna käsitleda ka sidusrühmade võrgustikule suunatud meetmeid, mille üldine eesmärk on suurendada ÜPPga seotud teabevahetusalgatuste arvu. Aruandeperioodil loodi komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi veebisaidil rubriik „ÜPP teabevõrgustik” ja arendati seda rubriiki, et põllumajanduse, toidu ja maaelu arenguga seotud küsimusi käsitlevatel sidusrühmadel oleks võimalus tutvustada oma teabevahetusalgatusi ja vahetada parimaid tavasid.

Võrgustiku olulisim algatus oli ÜPP teavitamiskonkursi korraldamine. Muud meetmed hõlmasid suunatud ürituste ning ÜPP iga-aastase teavitusürituse korraldamist, mille eesmärk oli kutsuda kokku sidusrühmade esindajad, et toetada parimate tavade vahetamist. Sisehindamise aruannetest selgus, et sidusrühmad on andnud nende ürituste kohta väga positiivset tagasisidet. ÜPP teavitamiskonkursile laekus 2013. aastal 118 taotlust ja 2014. aastal 148 taotlust ning esindatud olid kõik ELi liikmesriigid. 2014. aastal külastasid sidusrühmade esindajad ÜPP iga-aastasele teavitusüritusele eelnevatel kuudel ÜPP teabevõrgustiku veebilehte enam kui 20 000 korral.

Sidusrühmade teavitamisel oli palju abi konverentsidest, mis võimaldasid pidada sidusrühmadega ulatuslikke arutelusid ja mõttevahetusi ühise põllumajanduspoliitika konkreetsete aspektide üle. 2013. aastal arutati konverentsil põllumajandusliku pereettevõtluse ning ELi piimasektoriga seonduvaid küsimusi. 2014. aastal toimus esimest korda konverents, kus arutati ELi põllumajandusturgude väljavaateid. Kavas on muuta see iga-aastaseks ürituseks, et sidusrühmad saaksid vahetada arvamusi turuväljavaadete, poliitilise raamistiku ja turusuundumustega seotud ebakindluse kohta.

c) Üldsusele suunatud meetmed 2013–2014

Olulisim teavitusmeede oli 2013. ja 2014. aastal teavituskampaania „Euroopa ühine põllumajanduspoliitika: hoolitseme oma juurte eest”. Selle kampaania käivitamine oli otseselt seotud 2013. aasta kokkuleppega ühise põllumajanduspoliitika reformimise kohta.

Kampaania korraldamisel võeti arvesse viimaste aastate põllumajandust ja ühist põllumajanduspoliitikat käsitlevate Eurobaromeetri uuringute tulemusi, millest selgus, et enamik inimesi pooldab ÜPP juhtpõhimõtteid ja eesmärke, kuid paljudel puudub täpne ülevaade poliitikast endast. Seetõttu oli teavituskampaania eesmärk suurendada ÜPP-alast teadlikkust ja selgitada, et see võimaldab lahendada kodanike muresid.

Kampaania raames tutvustati laiale üldsusele, eelkõige noortele linnaelanikele säästva põllumajandustootmise tähtsust mitte ainult tervisliku toiduga varustamisel, vaid ka seoses mõjuga keskkonnale, maastikule ja majandusele. Teabevahenditena kasutati veebireklaame ja -väljaandeid, reklaam- ja audiovisuaalseid materjale, mida esitati kinos, televisioonis ja veebis, ning suunatud tegevust liikmesriikides üldsusele korraldatud üritustel.

Selleks, et tagada suurim kulutõhusus, otsustati korraldada EL 15 liikmesriikides kinokampaania ja EL 13 riikides telekampaania. Kinokampaania jõudis 10 300 385 inimeseni ja telekampaania 24 296 390 inimeseni. Kõigis liikmesriikides korraldati ka veebipõhine kampaania, mille käigus näidati reklaame 68 395 019 korral ja reklaamidel klikiti 241 320 korral. Kampaania raames töötati välja ja koostati õppematerjal kooliõpilastele ning asjakohased vahendid põllumajandustootjatele, et nad saaksid kutsuda üldsust oma ettevõtteid külastama (avatud talud). Töö mõlema viimati nimetatud meetme edendamiseks jätkub ka edaspidi.

Ühise põllumajanduspoliitika reformi käsitleva teavitustegevuse raames käivitas põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat algatuse „Roheline meeskond”, kuhu kaasati peadirektoraadi kõrgemad ametnikud, kes esinesid liikmesriikides ajakirjanikele ja sidusrühmadele korraldatud infotundides ning selgitasid reformi tehnilisi aspekte. Pärast poliitilise kokkuleppe saavutamist 2013. aasta juunis külastasid peadirektoraadi rohelise meeskonna saadikud üheksat liikmesriiki. Külastuste teine etapp ülejäänud 18 liikmesriiki käivitati 2013. aasta novembris. Kuus rohelise meeskonna saadikut (meeskonna juhid) ja 14 nõustajat külastasid ajavahemikul 2013. aasta novembrist kuni 2014. aasta aprillini kaheksat liikmesriiki, et hiljuti reformitud ühist põllumajanduspoliitikat põllumajandustootjaid, ametiasutusi ja muid organisatsioone hõlmavatele sidusrühmadele tutvustada ja põhjalikult selgitada. Rohelise meeskonna saadikud aitasid edastada sõnumit hiljuti reformitud ühise põllumajanduspoliitika kohta, võttes arvesse kohalikku konteksti.

2014. aastal süvendas põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat koostööd komisjoni muude talitustega ja korraldas näiteks koos tervise ja toiduohutuse peadirektoraadiga (DG SANTE) ühise osalemise sellistel suurtel põllumajandusmessidel nagu „Grüne Woche” Berliinis, „Salon de l’Agriculture” Pariisis ja „Salone del gusto” Torinos. See koostöö on aidanud luua üldsusele terviklikuma pildi Euroopa Komisjoni põhimõttest „talust toidulauale”. Lisaks võimaldas koostöö kasutada tõhusamalt inimressurssi ja rahalisi vahendeid, et esindada komisjoni nendel olulistel messidel.

d) Horisontaalsed teavitusmeetmed

Väljaanded

Aruandeperioodil avaldatud trükised kajastasid jätkuvalt õigusloomekava. Need hõlmasid dokumente, milles käsitleti põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrku (FADN), metsanduspoliitikat, noorte põllumajandustootjate olukorda, ÜPP seire- ja hindamisraamistikku jne. Väljaandeid levitati laialdaselt Euroopa Komisjoni esinduste kaudu liikmesriikides, Euroopa dokumendikeskustes ning samuti mõnedel messidel ja muudel avalikel üritustel, kus põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat osales.

Veebisait ja audiovisuaalmeedia