EUROOPA KOMISJON Brüssel,30.11.2018 COM(2018) 774 final KOMISJONI ARUANNE EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 2017. aasta aruanne Euroopa Liidu humanitaarabipoliitika ja selle rakendamise kohta



Sisukord Sissejuhatus Ülevaade peamistest 2017. aastal toetatud humanitaarabioperatsioonidest Lisateave ja allikad Sissejuhatus Käesolevas aruandes antakse ülevaade liidu peamistest meetmetest, mida Euroopa Komisjon võttis 2017. aastal humanitaarabi valdkonnas, ja saavutatud poliitilistest tulemustest. Aruanne koostati nõukogu 20. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1257/96 (humanitaarabi kohta) artikli 19 alusel, mille kohaselt esitab komisjon igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande, milles on kokkuvõte eelneva aasta jooksul rahastatud meetmetest. Ülevaade peamistest 2017. aastal toetatud humanitaarabioperatsioonidest 2017. aastal oli komisjoni töö humanitaarabi valdkonnas katsumusterohke. Humanitaarabivajadused kasvasid jätkuvalt, eelkõige Euroopa vahetus naabruses; see kasv tulenes pikaajalistest konfliktidest, mis ei näita märke vaibumisest, kliimamuutuste mõjust ja rahvastiku kasvust. Kõige raskemate ulatuslike kriiside puhul paranes olukord vähe või üldse mitte ning 27 % abi vajavatest inimestest oli seotud kriisidega üksnes kolmes riigis: Jeemenis, Süürias ja Iraagis. Süüria konflikt on tekitanud meie aja raskeima humanitaarkriisi, põhjustades sadu tuhandeid surmasid, sundides enam kui 11 miljonit inimest ümber asuma ning tuues kaasa ligi 19 miljoni süürlase vajaduse abi järele. Komisjon eraldas rohkem kui 1,548 miljardi euro väärtuses ELi rahalisi vahendeid 94 riigis. Suurt osa sellest kasutati konfliktist mõjutatud elanikkonna toetamiseks Süürias ning pagulaste toetamiseks naaberriikides ja -piirkondades. EL on jätkuvalt peamine abiandja ka mujal maailmas ning suur osa rahalistest vahenditest suunatakse endiselt Aafrikasse. Põhimõttepärase humanitaarabi edendamine ja rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimine on endiselt komisjoni kui abiandja üldeesmärkide keskmes ning sellega seoses väärib tähelepanu humanitaarabi valdkonda käsitleva Euroopa konsensuse kümnes aastapäev; Euroopa Parlamendis korraldatud üritusel, millest võttis osa volinik Stylianides, kinnitati, et Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas on praegu päevakohasem kui kunagi varem. 2017. aasta juunis asus komisjon ühtlasi juhtima algatust „Kaitse tagamine soolise vägivalla eest hädaolukordades“ ning see jääb üheks komisjoni peamistest prioriteetidest. Samuti on komisjon jätkanud töötamist selle nimel, et saavutada humanitaarabi vahendite kasutamisel suurim võimalik tõhusus ja tasuvus kooskõlas ulatusliku kokkuleppega (Grand Bargain), mille abiandjad ja operatiivasutused sõlmisid 2016. aastal ülemaailmsel humanitaarabiteemalisel tippkohtumisel. Peale selle on komisjon jätkanud tööd vastupanuvõime valdkonnas kui peamist meedet, millega reageeritakse „uuele normaalsusele“ ehk kriisidele ja ebakindlusele paljudes maailma paikades, ning astunud märkimisväärseid samme humanitaar- ja arenguvaldkonna lõimimise juurutamiseks. Et maksimeerida humanitaarabi mõju, on komisjon hakanud toe pakkumisel pöörama suurt tähelepanu innovatsiooni ja digiülemineku toetamisele. Sellega seoses teatas komisjon 2017. aasta novembris, et välja hakatakse andma Euroopa innovatsiooninõukogu Horisondi auhinda taskukohaste kõrgtehnoloogiliste lahenduste eest humanitaarabi valdkonnas; selle eesmärk on kasutada täielikult ära teadusuuringute ja innovatsiooni potentsiaali kriisi- ja hädaolukordadele reageerimisel. Hädaolukordades hariduse andmine on endiselt üks komisjoni poliitika põhisuundadest ning selle olulisus on nüüd suurem kui kunagi varem: 2017. aastas eraldas komisjon 6 % ELi humanitaarabi eelarvest hädaolukordades hariduse andmiseks. Kooskõlas oma kohustusega toetada võimaluse korral alati abi andmise viisina sularaha, on komisjon soodustanud sularaha kasutamist oma humanitaarprogrammides kogu maailmas ning jätkanud uuendusliku programmi „Hädaolukorra sotsiaalne turvavõrk“ rakendamist Türgis asuvate pagulaste puhul. EL on nüüd ületanud oma esialgse eesmärgi toetada Türgis regulaarsete sularahaeraldistega üht miljonit kõige haavatavamas olukorras olevat pagulast. 2018. aasta septembri seisuga toetatakse programmi „Hädaolukorra sotsiaalne turvavõrk“ kaudu umbes 1,4 miljonit pagulast.

Ülevaade peamistest 2017. aastal toetatud humanitaarabioperatsioonidest Süüria kriisiga toimetulek Kooskõlas 2017. aasta aprillis Brüsseli konverentsil antud lubadustega eraldas komisjon üle 280 miljoni euro humanitaaroperatsioonide elluviimiseks Süürias, Jordaanias, Liibanonis ja Egiptuses. Türgis moodustas humanitaarabi osa ELi Türgi pagulasrahastu kontekstis antud toetusest. Süürias (142,5 miljonit eurot) andis EL humanitaarabi peamiselt integreeritud ja paindlike oluliste elupäästvate hädaabioperatsioonide jaoks. Meetmeid võeti kõigil võimalikel viisidel: piiriüleselt, rindejooneüleselt ja korrapärase kavandamise kaudu. Liibanonis (80,5 miljonit eurot), mis on elaniku kohta suurima pagulaste arvuga riik maailmas, toetas EL Süüria pagulasi sularahaabi, eriarstiabi, mitteformaalse hariduse ja peavarju andmisega (sealhulgas juurdepääsuga veele, hügieenile ja kanalisatsioonile). Jordaanias (55 miljonit eurot) toetas EL tuhandeid Süüria pagulasi, pakkudes sularahaabi, kaitset, tervishoiuteenuseid ja tuge talveks valmistumisel ning reageerides enam kui 45 000 pagulase hädaabivajadustele riigi kirdepiiril Süüria ja Iraagiga (alal, mis on üldtuntud eikellegimaana). Egiptuses (3,6 miljonit eurot) toetas ELis pagulasi, kes elavad linnapiirkondades ebarahuldavates tingimustes, pakkudes kaitset, tervishoiuteenuseid, haridust ja sularahaabi. Türgi võõrustas 2017. aastal üle 3,5 miljoni pagulase. Komisjon sõlmis lepingud 2016.–2017. aasta Türgi pagulasrahastu terve 1,4 miljardi euro suuruse humanitaarabi rahastamispaketi ulatuses. Sealhulgas eraldati 998 miljonit eurot ELi kõigi aegade ulatuslikuma humanitaarprogrammi „Hädaolukorra sotsiaalne turvavõrk“ jaoks, mille raames tehti üle 1,1 miljonile pagulasele otse sularahamakseid; ning ELi kõigi aegade suurima hädaolukordades hariduse andmist käsitleva programmi jaoks – haridusliku otstarbega tingimuslike rahaülekannete tegemiseks. Aafrika humanitaarabivajadustele reageerimine 2017. aastal tuli Lääne- ja Kesk-Aafrikas jätkuvalt neljale suurele piirkondlikule kriisile märkimisväärsete humanitaarmeetmetega reageerida ning selleks eraldati 263 miljonit eurot. Abi hõlmas erakorralist toidu- ja toitumisalast abi Saheli riikides, kus 9 miljonit inimest vajasid erakorralist toiduabi ja 3,5 miljonit last kannatasid akuutse alatoitumuse all. Samuti reageeriti ulatuslikule Tšaadi järve piirkonna kriisile, mille puhul toidukriis mõjutas 2,3 miljonit riigisisest põgenikku, enam kui 200 000 pagulast ja enam kui 7,1 miljonit muud inimest, eelkõige Kirde-Nigeerias, aga ka naaberriikides Nigeris, Kamerunis ja Tšaadis. Erakorralist toetust anti konfliktist mõjutatud elanikele Põhja- ja Kesk-Malis ning konflikti humanitaarmõju kasvades ka naaberriikides Burkina Fasos, Mauritaanias ja Nigeris. Toetust anti haavatavatele inimestele, keda mõjutas Kesk-Aafrika Vabariigi kriis, mille puhul suurenenud vägivald tõi kaasa rohkem sundrännet – nii Kesk-Aafrika Vabariigis kui ka naaberriikidesse – ning seega ka suurema humanitaarabivajaduse. Ida-Aafrikas ja Ida-Aafrika järvede piirkonnas vajati suurte kriiside puhul endiselt suurt humanitaarabi, arvestades olukorra halvenemist nii konfliktide seisukohast, eelkõige Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Etioopias, Somaalias ja Lõuna-Sudaanis, kui ka loodusõnnetuste seisukohast, eelkõige seoses põua ja üleujutustega, millega kaasnesid ulatuslik sundränne ja tõsine toiduga kindlustamatus. Enam kui 474 miljonit eurot eraldati selleks, et reageerida Aafrika Sarve suurpiirkonnas ja Ida-Aafrika järvede piirkonnas umbes 35 miljoni sellise inimese vajadustele, kes kannatasid toiduga kindlustamatuse all, ning et toetada 5 miljonit Burundist, Kongo Demokraatlikust Vabariigist, Eritreast, Somaaliast, Lõuna-Sudaanist ja Sudaanist pärit pagulast (kusjuures Uganda ja Etioopia olid Aafrika kaks kõige olulisemat vastuvõtvat riiki) ning ligi 15 miljonit riigisisest põgenikku eelkõige Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Etioopias, Somaalias, Sudaanis ja Lõuna-Sudaanis. Konfliktide, etniliste pingete ja loodusõnnetuste, epideemiate, toiduga kindlustamatuse ja alatoitumuse koosmõju on enamikus neist riikidest abivajavate inimeste arvu märkimisväärselt suurendanud. Lõuna-Aafrikas / India ookeani piirkonnas on loodusõnnetused olulisel määral suurendanud toiduga kindlustamatust ja humanitaarabivajadusi. Lisaks eraldati 15 miljonit eurot selleks, et reageerida kõige teravamatele vajadustele, aga täpsemalt ka selleks, et töötada välja valmisolekumeetmed, suurendamaks ohus oleva elanikkonna vastupanuvõimet. Laiem Lähis-Ida, Iraak, Põhja-Aafrika, Ukraina ja Lääne-Balkani riigid Iraagile eraldati 2017. aastal kokku 82,5 miljonit eurot. 2016.–2017. aastal andis EL Mosuli hädaolukorrale reageerides ka mitterahalist abi, mida pakkusid ELi kodanikukaitse mehhanismis osalevad riigid. Kooskõlas humanitaar- ja arenguvaldkonna lõimimisega on edendatud jätkusuutlikke lahendusi ja kiiret taastumist ning keskpika perioodi abi. Komisjon eraldas 20 miljonit eurot, et toetada humanitaaroperatsioone Palestiinas. Peamiselt keskenduti Gazale. EL reageeris suurenenud humanitaarabivajadustele, mis tulenesid kümneaastasest blokaadist, juurdepääsu puudumisest põhiteenustele (tervishoid / vesi, kanalisatsioon ja hügieen) ning korduvatest vägivallapuhangutest. Komisjon jätkas Jordani Läänekaldal toetuse pakkumist kõige haavatavamatele kogukondadele, kelle juurdepääs haridusele, veele ja elatusvahenditele on piiratud või puudub täielikult ning kelle puhul esineb sundrände risk. Komisjon eraldas 2017. aastal kokku 76,7 miljonit eurot humanitaarabi jaoks Jeemenis. Komisjoni rahastatud humanitaarprojektide puhul seati prioriteediks integreeritud, mitut valdkonda hõlmav reageerimine uutele elanike sundrände juhtudele ja pikaajalise sundrände juhtudele; integreeritud reageerimine tervise-, toitumis- ja toiduga kindlustatuse kriisidele; integreeritud või eraldi kaitsetegevus, mille puhul pööratakse erilist tähelepanu soolisele vägivallale ja hädaolukordades hariduse andmisele, ning kiirreageerimisvõime parandamine, logistiline abi, kooskõlastamine ja teavitustöö. Konflikt mõjutas jätkuvalt üht miljonit haavatavat inimest ning seetõttu anti Liibüas riigisisestele põgenikele, tagasipöördujatele ja vastuvõtvatele elanikkondadele 10 miljoni euro väärtuses humanitaarabi, eelkõige tervishoiu-, toidu- ja kaitsesektorites. Pärast kolm aastat kestnud konflikti halveneb humanitaarolukord Ukraina mõjutatud piirkondades endiselt olulisel määral ning komisjoni liigituse kohaselt on tegemist „unustatud kriisiga“. 2017. aastal eraldas komisjon 20 miljonit eurot, et toetada nende konfliktist mõjutatud inimeste vajadusi, kes elavad kummalgi pool rindejoont ning Luganski ja Donetski linnades, mis pole valitsuse kontrolli all.

2017. aastal jätkas EL mitut valdkonda hõlmava abi andmist endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki ja Serbiat läbivatele põgenikele ja migrantidele ning neile, kes jäid pärast piiride sulgemist Serbiasse lõksu (5 miljonit eurot). Aasia ja Ladina-Ameerika EL jätkas 2017. aastal Aasia riikide toetamist, eraldades umbes 95 miljonit eurot humanitaarmeetmete ja loodusõnnetusteks valmisoleku meetmete jaoks. Keskenduti Afganistani süvenevale sundrändekriisile, 700 000 rohingjale, kes olid hiljuti sunnitud Myanmarist Bangladeshi ümber asuma, ning rohingjadele ja muudele Myanmari vähemustele, kes kannatasid vägivalla all ja vangistuses. Samuti reageeris komisjon süvenevale Filipiinide/Mindanao kriisile, mida võimendas 2017. aasta detsembris taifuuni Tembin mõju. Ladina-Ameerikas ja Kariibi piirkonnas on eraldatud üle 30 miljoni euro katastroofideks valmisolekuks ja humanitaarhädaolukordadele reageerimiseks, keskendudes peamiselt reageerimisele laastavatele orkaanidele Irma ja Maria Kariibi piirkonnas, toidu- ja peavarjukriisile Haitil ning halvenevatele humanitaarolukordadele Colombias ja Venezuelas. Kõnealusel aastal olid veel ühed prioriteetidest selles piirkonnas põud ja vägivald Kesk-Ameerikas. Loodusõnnetustele reageerimine Komisjon reageeris 2017. aastal paljudele loodusõnnetustele nii ELis kui ka mujal maailmas. Selleks andis ta humanitaarabi partnerorganisatsioonide kaudu; samuti püüdis komisjon võimaluse korral tagada koostoime oma humanitaarabi ja sellise mitterahalise abi vahel, mida ELi liikmesriigid annavad ELi kodanikukaitse mehhanismi kaudu ning mille andmist koordineerib komisjoni hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus. 2017. aasta septembris oli reaktsioon orkaanidele Irma ja Maria Kariibi piirkonnas hea näide humanitaarabi- ja kodanikukaitsevahendite vastastikusest täiendavusest. Lisaks satelliitkaartide koostamisele, konsulaarabile ja ELi kodanike evakueerimisele, transpordile ja mitterahalise abi osutamisele ning eksperditeadmiste pakkumisele hädaolukordadele reageerimise valdkonnas eraldas komisjon 2,9 miljonit eurot kõige enam mõjutatud elanikele kaheksas tugevalt mõjutatud riigis (Kuuba, Antigua ja Barbuda, Dominica Ühendus, Dominikaani Vabariik, Haiti, Saint Kitts ja Nevis, St Maarten ning Turks ja Caicos). Valdkonnaülesed küsimused Hädaolukordades hariduse andmine 2017. aastas eraldas komisjon 6 % oma humanitaarabi eelarvest hädaolukordades hariduse andmiseks. Lisaks rahastamisele humanitaarabi eelarvest rahastas komisjon hädaolukordades hariduse andmist 2017. aastal ka erakorralise toetuse vahendi kaudu Kreekas ja ELi Türgi pagulasrahastu kaudu Türgis, tänu millele moodustas toetus hädaolukordades hariduse andmisele ülemaailmselt ligi 96 miljonit eurot. 2017. aastal said sellest abist kasu 1,14 miljonit poissi ja tüdrukut. Samuti jätkas EL teadlikkuse suurendamist sellest, kui oluline on kvaliteetne haridus kriiside ja sundrände kontekstis, juhtides tähelepanu humanitaar- ja arenguvaldkonna osaliste töö ühendamisele; ühtlasi jätkas EL selles valdkonnas kooskõlastamise parandamist ja suutlikkuse suurendamist ülemaailmse hariduse klastri (Global Education Cluster) rahastamise kaudu ning oma iga-aastase partneritega kohtumise korraldamise kaudu. Ulatuslik kokkulepe (Grand Bargain) 2017. aastal tehti olulisi edusamme seoses ulatusliku kokkuleppe põhielementidega; ulatuslik kokkulepe on meetmete kogum, milles humanitaarabi andjad ja -asutused leppisid 2016. aastal kokku ülemaailmsel humanitaarabiteemalisel tippkohtumisel, et parandada humanitaarabi tõhusust. See hõlmab uusi lähenemisviise, et tugevdada ELi kontekstis eelkõige humanitaar- ja arenguvaldkonna osaliste vahelisi sidemeid, määrates kindlaks humanitaar- ja arenguvaldkonna lõimimise katseriigid, ning uusi abi andmise viise, näiteks sularahaabi. Osana oma ülesandest juhtida tööd seoses ühise vajaduste hindamisega on komisjon edusammude saavutamisele kaasa aidanud sel teemal peetud tehniliste arutelude käigus. Sularaha kasutamine abi andmise viisina EL edendab endiselt sularaha kasutamist humanitaarabi andmiseks ning on saavutanud oma ulatusliku kokkuleppega võetud kohustuse anda 35 % abist sel viisil. Ulatuslike operatsioonide puhul on võimalik saavutada suurem tõhusus ning EL on humanitaarpartnerite jaoks välja andnud juhendi, et selliste operatsioonide tõhusust ja tulemuslikkust parandada. Humanitaar- ja arenguvaldkonna lõimimine Humanitaar- ja arenguvaldkonna lõimimisel põhineva lähenemisviisi eesmärk on innustada humanitaar- ja arenguvaldkonna osalisi tegema tihedamat ja paremat koostööd, et suurendada oma meetmete vaheliste seoste tugevdamise abil mõju. See oli 2017. aastal üks ELi prioriteetidest, arvestades pikaajaliste kriiside kestust ja vajadust rahalise humanitaarabi järele. Põhieesmärgid on parandada tõhusust, prognoosida kriise paremini, reageerida kiiremini ning leida kestlikumad lahendused. Kuna selleks tuleb mõtteviisi muuta, kiideti 2017. aastal heaks katseriigid, et lähenemisviisi katsetada. Esmalt võtsid komisjoni talitused omale kohustuse suurendada koostööd 14 riigis (Afganistan, Tšaad, Etioopia, Iraak, Keenia, Myanmar, Nigeeria, Niger, Somaalia, Sudaan, Lõuna-Sudaan, Tansaania, Uganda, Jeemen). Samal ajal on Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat ning naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat kokku leppinud koostöö tõhustamises Liibanonis, Jordaanias ja Süürias, koostades humanitaararengu ühisraamistikud. Samuti tegelevad liikmesriigid kuues neist riikidest (Tšaad, Iraak, Myanmar, Nigeeria, Sudaan ja Uganda) ühiseesmärkide ja -meetmete poliitilise mõõtme lisaväärtuse tõendamisega. Hädaabi ja pikaajalise abi edukas kooskõlastamine Türgi pagulasrahastu kontekstis on veel üks hea näide selle lõimimise kohta. 7. juunil 2018 võeti vastu teatis „Vastupanuvõime strateegiline käsitlus ELi välistegevuses“ ja nõukogu järeldused selle teema kohta võeti vastu 13. novembril 2017. Selles kontekstis on tehtud tööd humanitaar- ja arenguvaldkonna lõimimise juurutamiseks, millega alustamises kuues katseriigis (Nigeeria, Tšaad, Uganda, Sudaan, Myanmar, Iraak) lepiti kokku välisasjade nõukogu arenguministrite mitteametlikul kohtumisel, mis toimus 2017. aasta septembris Tallinnas. Selle töö eesmärk on tegeleda järgmiste põhiprobleemidega: i) kuidas tegutseda riskide ja haavatavuse vähendamisel ühtsemalt, pidades silmas eri valdkondi (kliima-, majandus-, sotsiaal-, julgeoleku- ja poliitikavaldkond) ja vahendeid; ii) kuidas teha liikmesriikidega tihedamalt koostööd. Sundränne

2017. aastal suurenes üle maailma jätkuvalt nende inimeste arv, kes olid sunnitud konfliktide tõttu ümber asuma. Komisjon ja Euroopa välisteenistus keskendusid ELi sundrännet puudutava lähenemisviisi rakendamisele. Korrapärase kooskõlastamise, ühismissioonide ja seminaridega aidati kaasa kooskõlastatud reageerimismeemete väljatöötamisele konkreetsete olukordade jaoks, näiteks Sudaanis, Jordaanias, Liibanonis ja Ukrainas. ELi sundrännet puudutava lähenemisviisi rakendamine põhines tööl humanitaar- ja arenguvaldkonna lõimimise tugevdamiseks ning oli seotud ülemaailmsete algatustega, nagu pagulasküsimusega laiahaardelise tegelemise raamistik, ja Maailmapanga tegevusega sundrände valdkonnas. Unustatud kriisid EL on pühendunud kõige haavatavamate isikute vajaduste katmisele, olenemata sellest, kus need inimesed asuvad, ning tagamisele, et ei unustata inimesi, keda mõjutavad vähem tähelepanu saavad kriisid. 15 % humanitaarabi vahenditest eraldatakse selliste kriiside jaoks, kasutades metoodikat, milles on ühendatud objektiivsed kriteeriumid – riskijuhtimise indeks INFORM, meediakajastus ja riigiabi elaniku kohta – ning komisjoni humanitaarekspertide kvalitatiivne hinnang. Hädaabimeetmed Komisjoni humanitaarabi hädaabimeetmed on koostatud selleks, et reageerida ootamatutele hädaolukordadele. Need hõlmavad kolme liiki meetmeid, mille eesmärk on võimaldada katastroofidele kiirelt reageerida. 2017. aastal oli esialgne eraldatav summa 7 miljonit eurot. Tegevusega seotud reservist suurendati eelarvet 1 miljoni euro võrra, mille tulemusena oli kogueelarve 8 miljonit eurot, mis jaotati järgmiselt: 1) epideemiameetmed (2,4 miljonit eurot); 2) väiksema ulatusega meetmed (2,6 miljonit eurot); 3) Rahvusvahelise Punase Risti ja Punase Poolkuu Seltside Föderatsiooni katastroofiabi hädaolukordade fondi meetmed (3 miljonit eurot). Reageerides humanitaarabi hädaabimeetmetega humanitaarabivajadustele, kasutati epideemiameetmeid ja väiksema ulatusega meetmeid muu hulgas järgmiste probleemide puhul: Peruu, Zimbabwe ja Nigeri üleujutused; orkaanid Costa Ricas, Dominical ja Filipiinidel; koolerapuhangud Jeemenis, Somaalias, Tšaadis ja Kongo Demokraatlikus Vabariigis ning katk Madagaskaril; toiduga kindlustamatus Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja Venezuelas ning maalihked Sierra Leones ja Colombias. Rahvusvahelise Punase Risti ja Punase Poolkuu Seltside Föderatsiooni katastroofiabi hädaolukordade fondi meetmeid kasutati 28 eri katastroofi puhul. Komisjoni humanitaarabi lennuteenus (ECHO Flight) ning muud humanitaarabi transpordi- ja logistikaoperatsioonid Teatavates kriisiolukordades on humanitaarabi lennuteenused turvapiirangute ja/või puuduva taristu tõttu ainsaks viisiks, kuidas pääseda kõrvalistesse piirkondadesse ning jõuda inimesteni. Tänu neile lendudele on eelkõige võimalik anda elupäästvat abi inimestele, kes oleksid muidu muust maailmast ära lõigatud, ning abitöötajad saavad anda abi paikades, kuhu on muidu keeruline jõuda. Humanitaarabilende kasutatakse ka evakuatsiooniks meditsiinilistel või turvalisusega seotud põhjustel. Nende eesmärkide saavutamiseks rahastab EL konkreetseid transpordi- ja logistikaprojekte (2017. aastal 21,52 miljonit eurot) ning tal on Sahara-taguses Aafrikas oma humanitaarabi lennuteenus ECHO Flight (2017. aastal 16 miljonit eurot). 2017. aastal transporditi teenuse ECHO Flight abil Malis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Ugandas ja Keenias 26 071 reisijat ja 194 tonni humanitaarkaupa. Humanitaarabioperatsioonide hindamine Komisjoni humanitaarabioperatsioonide hindamise programm kestab viis aastat ning selle eesmärk on hinnata komisjoni kogu humanitaartegevust. Selleks teostatakse geograafilisi ja temaatilisi hindamisi, mis käsitlevad Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi humanitaaroperatsioonide kõiki olulisi aspekte. Neid hindamisi võeti arvesse ka 2017. aastal tehtud kõikehõlmavas hindamises, mille puhul tugineti 2012.–2016. aastal tehtud hindamistele. See on avaldatud aadressil http://ec.europa.eu/echo/funding-evaluations/evaluations/geographic-evaluations_en

2017. aasta eelarve 1. Humanitaarabi valdkonnas sõlmitud komisjoni rahastamislepingute loetelu: http://ec.europa.eu/echo/files/funding/agreements/agreements_2017.pdf 2. 2017. aasta humanitaarabi eelarve täitmine 2017. AASTA HUMANITAARABI EELARVE TÄITMINE Arvestamata liikmesriikidelt laekunud sihtotstarbelist välistulu Piirkond/riik Summa Aafrika 727 Sudaan ja Lõuna-Sudaan 128 Kesk-Aafrika 79 Ida-Aafrika järvede piirkond 57 Aafrika Sarv 289 Lõuna-Aafrika, India ookeani piirkond 15 Lääne-Aafrika 129 Põhja-Aafrika 20 Aafrika 10 Lähis-Ida ja idanaabrus 587 Lähis-Ida 413 Idanaabrus (sh Türgi, Ukraina, Lääne-Balkani riigid, Kaukaasia) 174 Aasia, Vaikse ookeani piirkond 95 Edela- ja Kesk-Aasia 49 Kagu-Aasia ja Vaikse ookeani piirkond 45 Ladina-Ameerika, Kariibi piirkond 43 Ladina-Ameerika 14 Kariibi piirkond 29 Katastroofid kogu maailmas 24 Täiendavad tegevused ja tugi 73 KOKKU 1 548 (miljonites eurodes)