ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Kuigi makromajanduslik olukord on paranenud ja COVID-19 pandeemiast tingitud majanduslik määramatus on pärast 27. märtsi 2020 vähenenud, on määramatus endiselt kõrgel tasemel ning see mõjutab endiselt krediidiasutuste võimet prognoosida oma keskpika perspektiivi kapitalivajadusi. Võttes arvesse ka seda, et avaliku sektori toetusmeetmed kestavad ja majanduskriisi mõju krediidiasutuste bilanssidele avaldub olulise hilinemisega, ei ole COVID-19ga seotud majandusšoki mõju pangandussektorile veel täielikult realiseerunud. Määramatuse püsimine nõuab äärmist ettevaatust krediidiasutuste dividendide jaotamise põhimõtete ja tavade osas. Seetõttu peab EKP vajalikuks soovitada krediidiasutustel endiselt mitte maksta dividende ja mitte tagasi osta aktsiaid. Igal juhul on ülimalt tähtis, et krediidiasutused juhinduksid dividendijaotust ja aktsiate tagasioste kaaludes oma reaalsest kapitaliloome võimest tulevikus ja majanduskriisi edasisest mõjust nende riskipositsioonide ja kapitali kvaliteedile. Lisaks sellele ei pea EKP üldjuhul õigeks krediidiasutuste poolt dividendijaotuse ja aktsiate tagasiostu kaalumist, mille puhul makstakse majandusaastate 2019 ja 2020 eest välja üle 15% kogunenud kasumist või mille tagajärjel väheneb esimese taseme põhiomavahendite suhtarv üle 20 baaspunkti, kohaldades nendest väiksemat.
(2)

Seoses soovitusega EKP/2020/19 on EKP täiendavalt hinnanud majandusolukorda ja kaalunud, kas dividendide peatamine on soovitav ka pärast 1. oktoobrit 2020. Sellest tulenevalt leiab EKP, et majandusliku määramatuse tase on seoses COVID-19 pandeemiaga endiselt kõrge ja seetõttu on krediidiasutustel raske täpselt prognoosida oma kapitalivajadusi keskmises perspektiivis. Samuti leiab EKP, et endiselt kestab vajadus kaalutud kapitaliplaneerimise järele erandlikus süsteemse määramatuse ja pingeliste majandustingimuste olukorras, sh krediidiasutuse kapitalipositsiooni säilitamine dividendijaotuse edasilükkamise või ärajätmisega. Seetõttu peab EKP vajalikuks pikendada dividendidega seotud soovituse kehtivust kuni 1. jaanuarini 2021 ja soovitus EKP/2020/19 kehtetuks tunnistada. See lähenemine on kooskõlas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitusega ESRN/2020/7 (3).
(1)

Euroopa Keskpank (EKP) peab oluliseks, et krediidiasutused saaksid jätkuvalt täita oma rolli kodumajapidamiste, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja ettevõtete rahastamisel koroonaviiruse haigusega (COVID-19) seotud majandusšoki ajal. Selleks on möödapääsmatu, et krediidiasutused säilitaksid kapitali, millega säilib nende võime kriisist mõjutatud majandust toetada COVID-19 poolt tekitatud ebakindluse õhkkonnas. Seetõttu peab kapitaliressurss reaalmajanduse toetamiseks ja kahjumi katmiseks olema praegu tähtsam kui kaalutlusõigusel põhinevad dividendi väljamaksed ja aktsiate tagasiostud.
2.

Krediidiasutuste poolt 2019. majandusaasta eest 2020. aastal dividendide ( 8 ) maksmise osas soovitab EKP järgmist: a) 1. kategooria: Krediidiasutused, mis i) täidavad punkti 1 alapunktides a, b ja c osutatud kapitalinõudeid ja ii) on 31. detsembriks 2019 juba saavutanud täies ulatuses punkti 1 alapunktis d ja e osutatud suhtarvud, peaksid jaotama netokasumi arvel dividendi konservatiivselt, mis võimaldaks neil täita kõiki tingimusi ning järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise tulemusi ka halvenenud majandus- ja finantstingimuste puhul; b) 2. kategooria: krediidiasutused, mis 31. detsembril 2019 täidavad punkti 1 alapunktides a, b ja c osutatud kapitalinõudeid, kuid ei ole 31. detsembriks 2019 saavutanud täies ulatuses punkti 1 alapunktis d ja e osutatud suhtarvude täitmise tasemeid, peaksid jaotama netokasumi arvel dividendi konservatiivselt, mis võimaldaks neil täita kõiki tingimusi ja järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise tulemusi ka halvenenud majandus- ja finantstingimuste puhul. Lisaks peaksid nad põhimõtteliselt maksma dividendi ainult selles ulatuses, mis tagab täies ulatuses kapitalinõude täitmise punkti 1 alapunkti d kohaselt või vähemalt lineaarse tee (9) punkti 1 alapunktis e osutatud kapitalinõuete täitmisele täies ulatuses ning järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise tulemuste täitmisele; c) 3. kategooria: Krediidiasutused, mis ei täida punkti 1 alapunktide a, b või d nõudeid, ei peaks üldjuhul dividendi jaotama. Krediidiasutused, mis ei saa täita käesolevat soovitust, kuna nende hinnangul on nad õiguslikult kohustatud dividendi maksma, peaksid viivitamata ühendust võtma oma ühise järelevalverühmaga. Punkti 2 alapunktides a, b ja c osutatud kategooriatesse 1, 2 ja 3 kuuluvad krediidiasutused peaksid samuti vastama 2. samba juhistele. Kui krediidiasutuse näitajad jäävad või eeldatavasti jäävad allapoole 2. samba juhiseid, peab ta viivitamata ühendust võtma oma ühise järelevalverühmaga. EKP vaatab läbi põhjused, miks selle krediidiasutuse kapitali tase on vähenenud või eeldatavasti väheneb, ning kaalub kohaste ja proportsionaalsete asutusepõhiste meetmete võtmist. Eeldatakse, et dividendipoliitika ja kapitalijuhtimine võtab arvesse ka tulevaste kapitalinõuete võimalikku mõju, mis võivad tuleneda muutustest liidu õigusaktides ja raamatupidamisraamistikes. Kui puudub teistsugune teave, eeldatakse, et tulevased 2. samba nõuded ja juhised, mida kasutatakse kapitali planeerimises, on vähemalt praegusel tasemel.
(2)

Kuigi makromajanduslik olukord on paranenud ja COVID-19 pandeemiast tingitud majanduslik määramatus on vähenenud, oli määramatus 2020. aasta lõpus endiselt kõrgel tasemel ning see mõjutab endiselt krediidiasutuste võimet prognoosida oma keskpika perspektiivi kapitalivajadusi. Jätkuva määramatuse tingimustes võttis EKP vastu Euroopa Keskpanga soovituse EKP/2020/62 (4), millega tunnistatakse kehtetuks soovitus EKP/2020/35, kuid soovitatakse krediidiasutustel kohaldada äärmist ettevaatust dividendide maksmise otsustes või aktsionäride tasustamisele suunatud aktsiate tagasiostmise otsustes või selle teostamises.
(1)

Väärtpaberite keskandmebaas (Centralised Securities Database, CSDB) on ühtne infotehnoloogia infrastruktuur, mida käitavad ühiselt Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liikmed, sealhulgas euroalaväliste liikmesriikide keskpangad (edaspidi „euroalavälised RKPd“), kui need euroalavälised RKPd osalevad vabatahtlikult CSDB tegevuses. CSDBs salvestatakse kirjepõhised andmed, eelkõige väärtpaberite, nende emitentide ja reitingute kohta. CSDB tegevuse peamised protsessid on sisendandmete esitamine, nende sisendandmete töötlemine, andmekvaliteedihaldus (DQM) ning kirjepõhistest andmetest (item-by-item data) ja agregeeritud teabest koosnevate väljundandmete koostamine ja levitamine. Neid protsesse määratleb ja tõhustab pidevalt EKPSi statistikakomitee asjaomane allstruktuur ning neid automatiseeritakse nii palju kui võimalik, et tagada CSDB tõhus toimimine. Nende protsesside mitmete muudatuste tõttu tuleb vastu võtta uus suunis ja tunnistada kehtetuks suunis EKP/2012/21, mis on seni reguleerinud CSDB andmekvaliteedihalduse raamistikku. Samuti tuleb kehtetuks tunnistada soovitus EKP/2012/22 (2), milles kutsutakse euroväliseid RKPsid üles järgima suunise EKP/2012/21 sätteid.
(7)

Stabiilsetele jaehoiustele kohaldatavate väljavoolu määrade osas on teatavad asjaolud praktikas takistanud kaalutlusõiguse kohaldamist kooskõlas Euroopa Keskpanga määruse (EL) 2016/445 (EKP/2016/4) (3) artikliga 13, mis võimaldab pädevatel asutustel lubada krediidiasutustel ja investeerimisühingutel kohaldada hoiuste tagamise skeemiga hõlmatud stabiilsetele jaehoiustele 3-protsendilist väljavoolu määra, kui Euroopa Komisjon on selle eelnevalt heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/61 (4) artikli 24 lõigetega 4 ja 5. Selleks, et tõendada, et delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 24 lõikes 5 osutatud hoiuste tagamise skeemiga hõlmatud stabiilsete jaehoiuste väljavoolu määrad jääksid delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artiklis 5 osutatud stsenaariumide puhul mis tahes stressiperioodil alla 3 %, on vaja lisatõendeid ja -analüüsi. Asjaomaste tõendite ja analüüsi puudumise tõttu on Euroopa Keskpanga suunisest EK/2017/9 (5) (riiklike pädevate asutuste poolt vähem oluliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes liidu õiguses sätestatud valikuvõimaluste ja kaalutlusõiguse kasutamise kohta) välja jäetud üldine määratlus 3 % väljavoolu määra kohta. EKP seisukoht selle valikuvõimaluse osas on sätestatud EKP juhendi III osas. Riiklikud pädevad asutused peaksid lähtuma samast seisukohast, et tagada kooskõla valikuvõimaluste ja kaalutlusõiguse kasutamisel oluliste ja vähem oluliste krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes.
“3.4

Lubatav on vastu võtta kutseid konverentsidele, vastuvõttudele või kultuurisündmustele ja sellega seotud meelelahutusele ning nõustuda sobiva külalislahkusega, kui sündmus on vastavuses nende nõukogu liikme kohustuste täitmisega. Nad võivad korraldajatelt vastu võtta kohast reisi- ja majutuskulude hüvitust, mis vastab nende kohustuste kestvusele, välja arvatud juhul, kui korraldajaks on nende järelevalve all olev asutus. Eelkõige on nõutav, et nõukogu liikmed kaaluksid igat kutset erilise hoolega. Samad reeglid on kohaldatavad ka nende abikaasade ja elukaaslaste suhtes, kui kutsed on suunatud ka neile ja nende osavõtt on kooskõlas rahvusvahelise tavaga.
0.17.4.

Töötajad, kelle puhul tööülesannetest tulenevalt loetakse, et neil on juurdepääs siseteabele EKP raha- või vahetuskursipoliitika või EKPSi finantstehingute kohta, peavad hoiduma investeerimise finantstehingutest, v.a järgmine: — investeerimistehingud investeerimisfondides, mille investeerimispoliitikat nad ei saa mõjutada, — investeerimistehingud tuletisinstrumentidega, mis põhinevad indeksitel, mida nad ei saa mõjutada, — investeerimistehingud kirjaliku varahalduse lepingu alusel, ja — kaubeldavate võlainstrumentide ostmine või tähtajani hoid või hoiustamine. Investeeringuid, mis on tehtud ajal, mil töötaja on hõlmatud käesoleva punkti reguleerimisalaga, võib säilitada või muuta, kui töötaja: — teatab eetikanõunikule mis tahes muutustest investeerimisinstrumentides, ja — esitab omal algatusel viivitamata punkti 0.17.3 alapunktides a kuni c osutatud teabes toimunud muutuste üksikasjad. Käesolevas punktis osutatud töötajate kohustused kehtivad ühe aasta jooksul pärast seda, kui lõpeb töötaja kuuluvus selle töötajate liigi hulka, kelle puhul loetakse, et neil on juurdepääs siseteabele EKP raha- või vahetuskursipoliitika või EKPSi finantstehingute kohta. Töötajad, kelle puhul loetakse, et oma tööülesannetest tulenevalt on neil juurdepääs siseteabele EKP rahapoliitika kohta, peavad hoiduma investeerimise finantstehingutest EKP nõukogu igakuisele koosolekule eelneva seitsme päeva jooksul.
0.17.4.

Töötajad, kelle puhul tööülesannetest tulenevalt loetakse, et neil on juurdepääs siseteabele EKP rahapoliitika, vahetuskursi küsimuste. EKPSi finantstehingute, EKPSi finantsstabiilsuse analüüside, avaldamata statistika või ESBRi tegevuse kohta või muule turgu mõjutada võivale teabele, peavad hoiduma finantsinvesteeringutest järgmistesse instrumentidesse: — aktsiad ja nendega seotud tuletisinstrumendid, mis on seotud liidu rahaloomeasutustega, sealhulgas liidus asuvate kolmandate riikide rahaloomeasutuste filiaalidega, pensionifondidega ja kindlustusettevõtjatega, — muud kollektiivsed investeerimiskavad ning tuletisinstrumendid, mille investeerimispoliitikat nad saavad mõjutada, — tuletisinstrumendid, mis põhinevad indeksitel, mida nad saavad mõjutada. Investeeringuid, mis on tehtud ajal, mil töötaja on hõlmatud käesoleva punkti reguleerimisalaga, võib säilitada või muuta, kui töötaja: — teatab eetikanõunikule mis tahes muutustest investeerimisinstrumentides ja — esitab omal algatusel viivitamata punkti 0.17.3 alapunktides a kuni c osutatud teabes toimunud muutuste üksikasjad. Käesolevas artiklis osutatud töötajate kohustused kehtivad ühe aasta jooksul pärast seda, kui lõpeb töötaja kuuluvus selle töötajate liigi hulka, kelle puhul loetakse, et neil on juurdepääs esimeses lõigus nimetatud siseteabele.
(2)

Määruse (EL) nr 1024/2013 artiklis 25 on sätestatud Euroopa Keskpanga (EKP) teostatava usaldatavusnõuete täitmise järelevalve konkreetsete ülesannete ning rahapoliitikaga seotud ülesannete ja muude ülesannete lahususe põhimõte, et vältida huvide konflikti ja tagada, et neid funktsioone täidetakse vastavalt kohaldatavatele eesmärkidele.
C 31/3

ET

EKP EETIKARAAMISTIKU MUUTMINE

(Käesolev tekst asendab artikli 36a muutmise teksti, mis avaldati 20. juuni 2015. aasta Euroopa Liidu Teatajas C 204, lk 3)

(2016/C 31/04)

Euroopa Keskpanga (EKP) personali töölepingutingimuste I osas asendatakse eetikaraamistiku osas artikkel 36a järgmisega:

„Artikkel 36a

Ametieeskirjades sätestatud tingimustel on töötajatel, kellel ei ole pärast EKPga töösuhte lõppu lubatud töölepingute vaheperioodi tõttu konkreetses töötegevuses alustada või kes ei leia sobivat alternatiivset töötegevust ja on seetõttu töötud, õigus ametialase tegevuse keelu kestel ja töötuse lõpuni saada järgmisi hüvitisi:

a) igakuine hüvitis järgmises suuruses: — 80 % viimasest põhipalgast esimese aasta jooksul, — 60 % viimasest põhipalgast järgmise aasta jooksul;

b) leibkonna- ja lapsetoetused;

c) kindlustus EKP ravikindlustuse ja õnnetusjuhtumikindlustuse alusel;

d) artikli 19 kohase õppetoetuse ülemmäär on 299 eurot kuus, v.a tõendatud ja kohustuslike õppevajadustega laste puhul kooskõlas ametieeskirjadega, mille puhul tõstetakse ülemmäära 588 eurole kuus. Toetust makstakse ainult kuni selle õppeaasta lõpuni, mil töötaja jääb töötuks, ja tingimusel, et laps jääb samasse õppeasutusse kõnealuse õppeaasta lõpuni;

e) pensioniarvestuslike aastate kogunemine punktis a osutatud ajavahemiku jooksul. Sellel ajavahemikul jäävad töötajad pensionikorralduse liikmeks ning „EKP osamakse”, „kohustuslik osamakse” ja „vabatahtlik osamakse” arvutatakse põhipalga asemel kohastel juhtudel punktis a osutatud kuu erihüvitise alusel.

Need hüvitised asendavad artiklis 36 sätestatud töötushüvitise kohastel juhtudel ja täiendavad muid samaliigilisi hüvitisi muudest allikatest, sh töötushüvitised. Personali liikmed peavad vastavaid hüvitisi taotlema ja need deklareerima ning need lahutatakse EKP poolt makstavatest hüvitistest.

Eespool osutatud hüvitisi ei maksta, kui töötaja jääb pensionile.”
0.7.2.

Töötajad võivad taotleda, et vastavuskontrolli ja üldjuhtimise osakond või personali peadirektor või tema asetäitja annaksid oma otsustuspädevusse jäävates asjades juhiseid igas eetikaraamistiku järgimisega seotud küsimuses. Kui töötaja järgib oma käitumises täielikult vastavuskontrolli ja üldjuhtimise osakonna või personali peadirektori või tema asetäitja poolt antud nõuandeid, loetakse see eetikaraamisikuga kooskõlas olevaks ja sellest ei tulene distsiplinaarmenetlust. See nõustamine et vabasta töötajaid vastutusest riigi seaduste alusel.
(10)

Võttes arvesse suuremat avalikku kontrolli EKP kõrgetasemeliste töötajate isiklike finantstehingute üle ning selleks, et säilitada liidu kodanike usaldus nende töötajate erapooletuse vastu oma ülesannete täitmisel, anti eetikakomiteele volitus 2019. aasta ühtne juhend läbi vaadata, ning selle väljundina on eetikakomitee koostanud läbivaadatud versiooni, mida EKP nõukogu soovib nüüd kinnitada. Selleks et käsitleda võimalike tundlikke teemasid seoses kõrgetasemeliste töötajate rollidega rahapoliitikas ja pangandusjärelevalves, tuleks 2019. aasta ühtset juhendit muuta, et lisada sellesse sätted, millega: i) piiratakse kõlblikke investeeringuid, täpsustades, millistesse instrumentidesse võivad EKP kõrgetasemelised töötajad investeerida; ii) kohaldatakse keskpikka kuni pikaajalist investeerimisperioodi, sätestades üheaastase minimaalse hoidmisperioodi ning kehtestades suurtest tehingutest eelneva etteteatamise nõude; iii) suurendatakse liikmete isiklike finantstehingute läbipaistvust; ning iv) võetakse kasutusele sisearuandlus liikmete abikaasade/elukaaslaste ja alaealiste laste teatavate isiklike finantstehingute kohta. Selleks et piirata ametiülesannete täitmisel saadud mitteavaliku teabe võimalikku kuritarvitamist, tuleks isiklikke finantstehinguid käsitlevate eeskirjade kohaldamist pikendada kuni kuue kuuni pärast ametiaja lõppu.
C 388/4

ET

EUROOPA KESKPANGA TEADE, MILLEGA VÕETAKSE TAGASI TEADE SANKTSIOONIDE RAKENDAMISE KOHTA BILANSI STATISTILISE ARUANDLUSE NÕUETE MITTETÄITMISE KORRAL

(2022/C 388/04)

Nõukogu 23. novembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2533/98 (statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga (EKP) poolt) (1) artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et kui osalevas liikmesriigis resideeriv aruandekohustuslik andmeesitaja ei ole täitnud kohustusi, mis tulenevad asjaomasest määrusest või EKP määrustest või otsustest, millega määratletakse ja kehtestatakse EKP statistiliste andmete esitamise nõuded, on EKP-l õigus rakendada sanktsioone. Sanktsioonipoliitika teatud sätted avaldati teates „Euroopa Keskpanga teade sanktsioonide rakendamise kohta bilansi statistilise aruandluse nõuete mittetäitmise korral“ (2). Asjaomaseid sätteid käsitleti seejärel Euroopa Keskpanga otsuses, 19. august 2010, statistikaaruandluse nõuete eiramise kohta (3) ning nüüd Euroopa Keskpanga määruses (EL) 2022/1917, 29. september 2022, statistikaaruandluse nõuete täitmata jätmise korral algatatavate rikkumismenetluste kohta (EKP/2022/31) (4) ja Euroopa Keskpanga otsuses (EL) 2022/1921, 29. september 2022, statistikaaruandluse nõuete väidetavate rikkumiste eest rakendatavate sanktsioonide arvutamise metoodika kohta ([EKP/2022/32) (5).

Käesolevaga võetakse teade 2004/C 195/10 tagasi kahekümnendal päeval pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

(1) EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

(2) ELT C 195, 31.7.2004, lk 8.

(3) ELT L 226, 28.8.2010, lk 8.

(4) ELT L 263, 10. oktoober 2022, lk 6.

(5) ELT L 263, 10. oktoober 2022, lk 59.
2.2.3

Käesolevas arvamuses ei ole võimalik põhjalikult tutvustada eelmises punktis nimetatud suuniseid, kuid tuleb märkida, et need sisaldavad minimaalseid sisulisi nõudeid ja kriteeriume, mis aitavad määratleda, kas konkreetsele püügipiirkonnale saab omistada ökomärgistuse või mitte (püügipiirkonna all peetakse silmas sertifitseerimisüksust). Lühidalt kokkuvõttes on nõuded järgmised: eeskirjade kogu, halduskontrolli raamistik, teaduslikult kinnitatud andmed olemasolevate kalavarude kohta ja kalapüügi mõju kohta vastavas ökosüsteemis. Teisalt on FAO koostanud suunised jätkusuutliku kalapüügi eeskirjade, eelkõige aga siduvate akrediteerimis- ja sertifitseerimismehhanismide, koostamise kohta. Eriti tuleks rõhutada, et FAO suunised esitavad ökomärgise süsteemi kasutamise osas järgmiste oluliste tingimuste loetelu: läbipaistvus, kõigi huvipoolte õiglane osalemine, teavitamissätted, registripidamine, standardite ning nende kehtestamise menetluse ülevaatamine ja muutmine, piisav inim- ja finantsressursside kättesaadavus, aruannete esitamine, teabe ja akrediteerimise säilitamise, peatamise ja tagasivõtmise süsteemide kättesaadavus ning kaasnev kaebuste esitamise õigus.
5.11.2

Lähtudes “edasimineku” vaimust, pakkus EMSK oma eelmises arvamuses välja “keskkonna vahendaja”, kes vastutaks just nimelt nende ökotehnoloogiate arengut takistavate tegurite esiletoomise eest, mis on tingitud kehtivast seadusandlusest. See ettepanek on töökindlam kui ulatusliku foorumi loomine, millel on oht jääda üldsõnaliseks.
1.3

Tuleb teha muudatusi, et ühtlustada teatud sätteid uute liikmesriikide suhtes kohaldatavate sätetega. Muudatusettepanekud on järgmised: (i) uue nõuetele vastava meetme kaasamine, mis võimaldab Bulgaaria ja Rumeenia maapiirkondadel valmistada ette ja viia ellu kohalikke maaelu arendamise strateegiaid; (ii) viia antav abi tasemele, mis kehtis 2004. aastal ühinevate riikide puhul ning (iii) abimääradele kehtivate piirangute täiendav selgitamine. Viimane muudatus on tagasiulatuv kõikidele abisaavatele maadele.
2.7

Komisjoni ettepanek kehtestab raamistiku, milles liikmesriigid võivad luua üle 3,5 tonni kaaluvate raskete kaubaveokite maksustamise süsteeme. See tähendab reguleerimisala laiendamist. Olemasolevas “Eurovignette”i direktiivis on minimaalne piir 12 tonni. Kuna transpordiga seotud kulud nagu ohutus, liiklusummikute ja müra vähendamise meetmed on lisatud ettepanekuga direktiivi kohaldamisalasse ning kuna erasõidukid/sõiduautod ja alla 3,5 tonni kaaluvad kerged kaubaveokid annavad samuti oma panuse nende kulude tekkimisse, on komisjon arvamusel, et ka need sõidukid peaksid kuuluma direktiivi reguleerimisalasse. Komisjon räägib sellest sõnaohtralt oma 2001. a avaldatud Valges Raamatus pealkirja all “Euroopa transpordipoliitika aastaks 2010: aeg on otsustada” (European transport policy for 2010: time to decide). Oma ettepanekus on komisjon teinud mitmeid muudatusi, millest mõned laiendavad oluliselt olemasolevate meetmete ulatust, millest võiks järeldada, et kergete kaubaveokite ja erasõidukite/sõiduautode lisamisele direktiivi reguleerimisalasse ei ole takistusi. Samas, komisjoni üleskutse liikmesriikidele ja linnadele töötada selles valdkonnas välja oma lähenemisviisid osaliselt sellepärast, et need meetmed on valdavalt riikliku iseloomuga, annab komiteele piisavalt põhjust komisjoni lähenemist toetada. Nimetatud muudatusettepanek ei ole erasõidukite/sõiduautode ja alla 3,5 tonni kaaluvate kergete kaubaveokite lisamiseks õige vahend.
3.

On tagatud, et käesolevas konsolideeritud tekstis ei ole mingeid sisulisi muudatusi ja et see teenib vaid Ühenduse õiguse selgeks ja läbipaistvaks muutmise eesmärki. Komitee pooldab seda eesmärgipüstitust täiel määral ja toetab ettepanekut nimetatud tagatiste valguses.
4.7.4

Siiski rõhutab EMSK veel kord muret selliste käsimüügiravimite nagu suukaudseks manustamiseks mõeldud antibiootikumide, viirusevastaste ravimite ja antimükootikumide kättesaadavuse üle, kuna nimetatud ravimid peaksid olema kättesaadavad üksnes retseptiga. Kui selliseid ravimeid kasutatakse triviaalsete näidustuste puhul või kui neid ei kasutata sihipäraselt, on oht, et see kahjustab organismi vastupanuvõimet, mis omakorda tähendab, et järgnevatel kordadel võib haigus kulgeda palju raskemalt. Seetõttu on tähtis, et nimetatud ravimeid vaadeldakse rahvatervise laiemas kontekstis ning nende kasutamist kontrollitakse retseptide väljakirjutamise kaudu. On äärmiselt oluline, et patsiendid saaksid asja kohta täpset ja lihtsalt kättesaadavat teavet, et retseptiravimite kasutust jälgitaks ning et saadud andmeid kaasataks tulevikus uurimustesse.
1.3

Et liituvad riigid oleksid elektri ja gaasi siseturu osaks, tuleb üle vaadata üleeuroopalise energiavõrgu (TEN) suuniste ümbertöötatud variant. Mitmed projektid, mis ühendavad vana ühendust uute liikmesriikidega, vastavad juba TEN-i finantseeringu tingimustele, kuid nimekiri tuleb lõpule viia. Samasugust lähenemist on vaja naaberriikide suhtes. Keskmises perspektiivis on eesmärgiks luua järkjärgult Euroopa elektri- ja gaasiturg, millesse potentsiaalselt kuuluks rohkem kui 35 riiki ja üle 600 miljoni elaniku. See turg peaks põhinema ühistel standarditel turu avatuse, keskkonna ja ohutuse osas.
3.1

EMSK märgib, et ühinevates riikides tekib pakendijäätmeid keskmiselt 87 kg elaniku kohta, samal ajal kui praegustes liikmesriikides on see kogus 169 kg. Kuigi ühtse turu tingimustes võib oodata pakendite kasutuse tõusu, soovitab EMSK tungivalt teha kõik selleks, et viia pakendamine miinimumini, niipalju kui see on turvalisuse ja hügieeni seisukohalt otstarbekas.
2.1

Entusiasm, millega suhtutakse partnerlusse (3. osa), on igati tervitatav ning kiiduväärne on ka see, et on mõistetud, kui oluline on edendada partnerlust selliste gruppide vahel, kes ei ole varem koostööd teinud. See on EQUAL-i edukuse üks kõige märkimisväärsemaid tegureid ning haldus- ja tugiprotsesse tuleks kavandada niimoodi, et eelisjärjekorras toetataks partnerlust.